laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Magasiait

Magasiait (ka magasi) oli ühiste viljavarude (magasivili) hoidmiseks mõeldud ait. Euroopas oli varaaitade süsteem kui sõjaväe toiduainete ja hobusesöödaga varustamise viis olemas juba 17.–18. sajandil. Veelgi varem loodi varaaidad suuremate linnade elanikele. Magasiait oli algul kogukonna, hiljem valla ühine ait, mis oli vallarahva, mitte riigi või mõisniku omanduses. 1866. aasta vallaseaduse kohaselt pidi kohalikku viljatagavara hoidma kohalik kogukond. Laenatud vili tuli väikese protsendiga hiljem tagasi tuua. Aidast anti vilja ka vaestele, vilja müügitulust anti abivajajatele toetust. Magasiaida varusid kasutati, kui talupoegi tabas ikaldus. Liivimaa kubermanguvalitsus kohustas 18. sajandi teisel poolel mõisnikke looma ja hoidma talupoegade jaoks teatavat viljatagavara, mida neile näljaajal laenuks anda.. Liivimaal - "üks tsetvert talivilja ja pool tsetverti suvivilja tuleb igaühe meesterahva hinge kohta". 1802. aastal oli Eestimaal 548 magasiaita ja 1823. aastal Liivimaal 932 vallamagasihoonet. Magasiaitade tähtsus hakkas 19. sajandi teisel poolel toiduolude paranemise tõttu vähenema ning 20. sajandi alguseks oli ühisaitade vajadus praktiliselt kadunud. Paide magasiait Vaimõisa mõisa sepikoda kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.06.2022) "Magasiaidad päästsid elusid ja lõid soodsa pinnase ühistegevuseks", Eesti Loodus, 2012/6-7 (vaadatud 6. märts 2013) Käsud, Nende asjade pärrast, mis Baltia-merre kubbermangude makoggukondades rahva heaks ja kasuks seatud., Selo-Ilinskoje, 11. Juni-k. p. aastal 1866
Päidla järvestik

Päidla järvestiku moodustavad Valga maakonnas Otepää kõrgustiku põhjaosas 11 üksteise lähedal paiknevat järve. 11 järve kogupindala on u 1,4 km2. Need järved on rohke- või liigtoitelised. EE 12. köide, 2003: 436. Sissekanne Eesti entsüklopeedia veebiväljaandes (vaadatud 06.03.2013)
Rõuge järved

Rõuge järved ehk Rõuge järvestik on seitse järve Võrumaal Haanja kõrgustiku loodeosas. Järved paiknevad Rõuge ürgorus ahelana, mille pikkus on umbes 6,5 km. Kõikides järvedes on palju allikaid. Viiest järvest (v.a Valg- ja Kaussjärv) voolab läbi Rõuge jõgi. Järved on kesk- või rohketoitelised. EE 12. köide, 2003: 489. Sissekanne Eesti entsüklopeedia veebiväljaandes
Rääma raba

Rääma raba paikneb Pärnu maakonnas Tori vallas. Raba pindala on 2000 ha. Rabas on turba paksus kuni 5 m. Raba põhjaosa on mitu freesturbavälja (kogupindala 170 ha). Raba edelaotsas asus Rääma prügimägi. EE 12. köide, 2003: 492.
Eesti kaheksakümnendad

"Eesti kaheksakümnendad" on 2001. aastal plaadifirma Hitivabrik poolt välja antud kolmest CD-st koosnev kogumikalbum.
Nõukogude Liidu vapp

Nõukogude Liidu vapp oli Nõukogude Liidu riigivapp. Vapil oli kujutatud maakera, mille peal olid sirp ja vasar. Maakera mandrid olid kujutatud helepruunidena, ookeanid helesinistena. Maakera ümber oli viljavihkudest pärg, mida kaunistasid punased lindid. Vappi kaunistavatele põimitud lintidele oli kirjutatud kõigis liiduvabariikide keeltes "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!". Maakera kohal vapi ülaosas oli kollase randiga punane viisnurk. Vapi väljatöötamisel osales palju kunstnikke. Juba 1922. aasta sügisel moodustas Goznak nõukogude võimu sümboolika väljatöötamiseks komisjoni. See komisjon oli ka esimeste nõukogude markide ja ümbrike autor. Komisjoni pani kokku kartograaf V.N. Adrianov (1875–1938), kelle mõte oli kujutada vapil maakera. See pidi sümboliseerima, et pääs NSV Liitu on avatud igale maailma maale. NSV Liidu vapist on säilinud palju kavandeid. Näiteks V. Lomantsovi projekt: maakera on ümbritsetud viljapeadega, ülal punane täht, külgedel sirp ja vasar. D.S. Goljadkini projekt oli järgmine: viisnurk, mille keskel asuvad päikesekiirtes sirp ja vasar, ümberringi tööstussümbolid. J.B. Dreieri projektil on sirp ja vasar, täht, maakera ja lindid deviisiga. V.P. Korzuni projekt on juba väga hilisema vapi moodi. Vapi lõpliku joonise tegi Ivan Ivanovitš Dubassov, kelle esimeses versioonis olid kõik kirjad "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" vapi alumisel punasel lindil, hiljem otsustati igas keeles kiri panna vapi külgedele. Komisjoni tööd jälgisid ka riigijuhid ja esitasid omi soovitusi. Näiteks on säilinud V. Korzuni eskiis, millel kesktäitevkomitee sekretär Avel Enukidze oli 28. juunil 1923 vapi ülaosast punase lindi maha tõmmanud ja juurde kirjutanud "Lindi asemele täht". Esimese NSV Liidu vapi kinnitas NSV Liidu Kesktäitevkomitee 6. juulil 1923. Vapi kirjeldus sätestati NSV Liidu Konstitutsioonis 1924. aastal. Aegade jooksul vappi muudeti vastavalt vajadusele. 1923–1936 oli vapil kiri "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" ainult 6 keeles vastavalt liiduvabariikide arvule. 1936–1946 kasutati vappi, millel oli ainult 11 põimitud linti, puudusid Eesti NSV, Läti NSV, Leedu NSV ja Moldaavia NSV. 1946–1956 oli vapil lisaks veel Karjala-Soome NSV soomekeelne lint. Sellise kujuga vappi, nagu juuresoleval pildil näha võib, kasutati Nõukogude Liidu ametliku vapina 1956–1991. Eestikeelne kiri oli paremal pool kõige ülemine. Nõukogude Liidu lipp Vapid 1924 kuni 1991 saksa keeles
Sillamäe jäätmehoidla

Sillamäe jäätmehoidla (ka: Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla, rahvasuus ka: Sillamäe kurgaan) asub Ida-Virumaal Soome lahe rannikul Sillamäe linna lääneosas. Jäätmehoidla pindala on üle 50 ha. Hoidlas on jäätmeid 12 mln tonni ja jäätmekihi paksus on 20 m. Aastatel 1998–2008 tehtud ehitustööde käigus muudeti jäätmehoidla keskkonnaohutuks. Jäätmehoidla rajati aastal 1959. http://www.envir.ee/1084192 (vaadatud 06.03.2013) EE 12. köide, 2003: 513. Sillamäe jäätmehoidla 360° aeropanoraam / aerofoto Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla on muudetud ohutuks. Keskkonnaministeeriumi veebileht (vaadatud 06.03.2013)
Shake Your Foundations

"Shake Your Foundations" (eestikeelse pealkirjaga "Segane lugu") on Austraalia hard-rocki-ansambli AC/DC singel aastast 1985. Loo kirjutasid Angus ja Malcolm Young ning Brian Johnson. Lugu avaldati nende albumil "Fly on the Wall". Järgmisel aastal valmistasid Harry Vanda ja George Young, kes olid töötanud koos AC/DC-iga nende varasemate albumitega, loost remiksi. See avaldati Stephen Kingi filmi "Maximum Overdrive" (1986) soundtrackil "Who Made Who" (1986). Tolle albumi vinüülversioonid sisaldavad remixi, aga CD-l on originaalversioon. Brian Johnson – vokaal Angus Young – soolokitarr Malcolm Young – rütmikitarr Cliff Williams – basskitarr Simon Wright – trummid Eestikeelset versiooni esitas ansambel Vanemõde, sõnade autor on Hardi Volmer.
Sürgavere mägi

Sürgavere mägi on kõrgendik (küngas) Sakala kõrgustiku põhjaosas. See on ühtlasi kõrgustiku põhjaosa kõrgeim tipp (128 m). Halduslikult jääb küngas Viljandi maakon]a Põhja-Sakala valda Sürgavere küla lõunaserva. EE 12. köide, 2003: 533.
Tilleoru Kantsimägi

Tilleoru Kantsimägi (ka: Matsikants, Maakants) on linnamägi Põlva maakonnas Kanepi vallas Varbuse külas. Neemiklinnuse tüüpi linnuse õueala mõõtmed on 73x54 m, pindala on 3300 ruutmeetrit. Kultuurkihti leidub peamiselt vallipoolses küljes. Linnus on põhjast ja lõunast kaitstud jõeorgu suubuvate sügavate uhtorgudega, idast jõeoruga, läänest, st maapoolsest küljest valliga. Selle valli välisjalamil on 15 m laiune ja 1–1,5 m sügavune kraav. Pealt 3 m laiuse valli kõrgus on kraavi põhjast 5 m, siseküljelt 3,7 m. Esialgne väravakoht asus põhjavallis. Praeguseks on see erosiooni toimel mäenõlvast maantee suunas alla varisenud Linnamäel on tehtud mitmeid arheoloogilisi kaevamisi ning leitud on I aastatuhande teise poole ja II aastatuhande alguse keraamikat. Evald Tõnisson. Eesti muinaslinnad. 2008, lk 317 Tilleoru Kantsimägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Regressiivne maks

Regressiivne maks on maks, mille maksumäär väheneb maksustamise objekti hulga või suuruse kasvades. Regressiivne maksusüsteem Regressiivne tulumaks
Umbusi soostik

Umbusi soostik ehk Põltsamaa-Umbusi soostik on Võrtsjärve nõo põhjaosas Põltsamaa jõe ja Pedja jõe vahel paiknev soostik. Umbusi jõgi jaotab soostiku Põltsamaa rabaks ja Umbusi rabaks. Põltsamaa rabas eristatakse omakorda väiksemaid, üksteisest jõekeste ja ojadega eraldatud osamassiive ehk rabasid: Kalsa, Epru, Peterna, Keelepera, Torni. Umbusi raba jaguneb kolmeks osamassiiviks, millest suurim on Madise raba. Soostiku kogupindala on 8960 ha. EE 12. köide, 2003: 623. Põltsamaa-Umbusi soostik. Eesti entsüklopeedia 7 (1994), 12 (2003)
Viitna järved

Viitna järved on kolm glatsiokarstilise tekkega järve Kõrvemaa kirdeosas. Halduslikult jäävad järved Lääne-Virumaale Kadrina valda Viitna külla. Järved jäävad Viitna maastikukaitseala piiresse. Need kolm järve on Pikkjärv, Linajärv ja Nabudi järv. EE 12. köide, 2003: 664.  Viitna järved – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tallinna madal

Tallinna madal (ajaloolistel kaartidel ka Tallinna kivi, saksa Revalstein) madal Soome lahes, Aegna saarest umbes 15 km põhjas. Aastal 1858 paigutati sinna madala eest hoiatav tulelaev Revalstein (Tallinnamadal). Tallinnamadala tuletorn ehitati aastal 1970. EE 12. köide, 2003: 556. TTÜ Meresüsteemide Instituut: Tallinna madal, 59°42.723 N 24°43.890 E, Meretaseme Infosüsteem
Hekla

Hekla on tegevvulkaan Islandil. Hekla on Islandi kõige aktiivsem vulkaan. Alates 874. aastast on teada üle 20 purske. Viimati tegutses 2000. aastal. Vulkaani kõrgus on 1491 meetrit. "Hekla". Global Volcanism Program (inglise keeles). Smithsonian Institution. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2013. Vaadatud 15. veebruaril 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Islandil ähvardab purskama hakata järgmine vulkaan, Postimees.ee, 8. juuli 2011
Uusmadal

Uusmadal on madal Soome lahes, jääb Naissaarest 8 km kirdesse. Madala sügavus on alla 10 m. Madalat tähistavad kaks poid. EE 12. köide, 2003: 626.
Õunaku laht

Õunaku laht asub Hiiumaa kagurannikul. Läänes külgneb laht Kassariga ning idas Salinõmme poolsaare ja Saarnaki laiuga. Lahe põhjaosa lahesoppi nimetatakse Salinõmme laheks. Lahes asub mitu laidu ja rahu. Neist suurim on Ruserahu. EE 12. köide, 2003: 704. Õunaku laht Eesti looduse infosüsteemis
Matese järv

Matese järv (itaalia keeles Lago del Matese) on karstijärv Miletto (2070 m) ja Gallinola (1923 m) mägede nõlvadel Kesk-Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. 1014 meetri kõrgusel merepinnast asuva järv on kõige kõrgemal asuv Itaalia karstijärv, selle suurim sügavus on 15 meetrit ja valgala suurus 5 km². Matese kallastel asuvad San Gregorio Matese ja Castello del Matese.  Matese järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Teave järve kohta (itaalia keeles)
Uudepanga laht

Uudepanga laht on Saaremaa Tagamõisa poolsaare looderannikul asuv laht. Lahe laius mõõdetuna Undva nina ja Kiipsaare nukilt sirgjoonena on 3,4 km. EE 12. köide, 2003: 625.
Undva nina

Undva nina on Saaremaal Tagamõisa poolsaare loodeossa jääv neem. Nina kirdeosas asub Undva rand, mille piiresse jääb 2,5 m kõrgune Undva ehk Tõrvasoo pank EE 12. köide, 2003: 624.
469 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 6. sajand eKr | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | ► ◄ | 480. aastad eKr | 470. aastad eKr | 460. aastad eKr | 450. aastad eKr | 440. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 472 eKr | 471 eKr | 470 eKr | 469 eKr | 468 eKr | 467 eKr | 466 eKr | ► | ►► 469. aasta enne Kristust Vana-Rooma konsuliteks olid Titus Numicius Priscus ja Aulus Verginius Caeliomontanus. ... Sokrates, vanakreeka filosoof ...
Triigi laht

Triigi laht on laht Saaremaa põhjarannikul, Väinamere mereosa. Lahte suubuvad Võlupe jõgi ja Oitme oja. Lahe läänerannikul on Triigi sadam. EE 12. köide, 2003: 605.
Topu laht

Topu laht on laht Läänemaa rannikul, Väinamere mereosa. Lahe kirdeosas asub Topu sadam. Nõukogude ajal oli Topu lahe ümbruses mitmeid asutuste puhkekeskusi. EE 12. köide, 2003: 602. Topu laht Eesti looduse infosüsteemis
Garlate järv

Garlate järv (itaalia keeles Lago di Garlate) on järv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Lecco provintsis. Adda jõel asuvast Garlate järvest umbes kilomeetri kaugusel läänes asub Annone järv. Enam kui 200 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve suurim sügavus on 34 meetrit ja valgla suurus 44 km². Garlate vasakkaldal asuvad Lecco ja Vercurago, paremkaldal Pescate ja Garlate.  Garlate järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Endine järv

Endine järv (itaalia keeles Lago di Endine, ka Spinone järv (Lago di Spinone)), on liustikujärv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Lecco provintsis. Mõne kilomeetri kaugusel idas asub Iseo järv. 334 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve suurim sügavus on 9,4 meetrit, rannajoone pikkus 14 km ja valgala suurus 44 km². Endine järve kallastel asuvad Endine Gaiano, Monasterolo del Castello, Ranzanico ja Spinone al Lago. Vaade järvele Faisecco di Gaverinast  Endine järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Soonlepa laht

Soonlepa laht on laht Hiiumaa kagurannikul. Laht piirneb läänes Salinõmme ja idas Sarve poolsaarega. Lahte suubub Suuremõisa jõgi. Osa lahest jääb Hiiumaa laidude maastikukaitseala piiresse. EE 12. köide, 2003: 522.
490 eKr

490. aasta enne Kristust Sajandid: 6. sajand eKr - 5. sajand eKr - 4. sajand eKr Aastakümned: 540. aastad eKr 530. aastad eKr 520. aastad eKr 510. aastad eKr 500. aastad eKr - 490. aastad eKr - 480. aastad eKr 470. aastad eKr 460. aastad eKr 450. aastad eKr 440. aastad eKr Aastad: 495 eKr 494 eKr 493 eKr 492 eKr 491 eKr - 490 eKr - 489 eKr 488 eKr 487 eKr 486 eKr 485 eKr Maratoni lahing Kreeka poliste ja Pärsia impeeriumi vahel ...
Sutu laht

Sutu laht (varem Veterla laht) on Läänemere idaosas asuva Liivi lahe siselaht Saaremaa lõunarannikul. Sutu laht piirneb läänes Vätta poolsaare ja idas Sandla poolsaarega. Läbimõõt merelahe suus on umbes 6 km. Sutu lahe veepeegli pindala on 3240 hektarit. Lahte suubuvad Kuusiku peakraav ja Ristioja. Rannikupiirkondi katab kahe lahustükina Sutu lahe hoiuala. Lahte suubuva Ristioja kaldal asub muistne Pällamõisa asulakoht. Ehkki maapinna kerkimise tõttu jääb kunagine Ristioja jõesuue tänapäeval merest kaugele, oletatakse arheoloogiliste leidude põhjal, et 5.–13. sajandil asus Sutu lahe ääres just selles asulakohas üks Saaremaa lõunaranniku olulisemaid sadamaid. Hiliskeskajal rajati samasse kohta väike vasallilinnus, mille hooneid kasutati kuni 18. sajandini. Tänapäeval on Sutu lahe läänekaldal Kärsa sadam ja idakaldal Põhjaniidi paadisadam. Sutu küla juures, umbes 3 km Pihtla külast kagus, asub lahe ääres Sutu supelrand. See on Kuressaarest ida pool paikneva Saaremaa rannikuosa üks kõige tuntumaid suviseid puhkekohti. Sutu laht EE 12. köide, 2003: 526. Sutu lahe hoiuala
Tareste laht

Tareste laht on Hiiumaa kirderannikul asuv avalaht, mis jääb Kärdla sadama ja Tõrvanina neeme vahele; laiemas mõttes mereala, mis jääb Lehtma ja Hiiesaare vahele. Lahte suubuvad Nuutri jõgi ning Lehtma ja Kärdla oja. EE 12. köide, 2003: 573.
Nikolai Veiderpass

Nikolai Veiderpass (7. aprill (vkj)/ 19. aprill 1887 Tallinn – 2. mai 1971 Tartu) oli eesti farmatseut ja ravimitehnoloog. Üldhariduse omandas Narva gümnaasiumis. Ta tegi 1913. aastal Kaasani Ülikoolis apteekriabilise eksami ja omandas 1918. aastal proviisori kutse. Ta töötas 1918–1921 farmatseudina Simbirskis K. Tähe apteegis. 1923. aastal omandas ta Tartu Ülikooli juures rohuteaduse doktori kraadi põlevkivi keemiliste omaduste uurimise teemal. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Fraternitas Liviensise liige. Oli aastatel 1921–1936 Eesti Riikliku Erapreparaatide Kontrollasutuse juhataja ning aastatel 1936–1968 Tartu Ülikooli farmaatsia, farmatseutilise keemia, ravimite ja galeeniliste preparaatide tehnoloogia õppejõud. Professor 1938. Uuris esimesena eesti põlevkivi fenoole. Tema teine huviala oli kodumaistest taimedest ravimite valmistamise uurimine. Dr. pharm. N. Weiderpass 40-aastane - Postimees, 21. aprill 1927 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Haud Tartu Maarja kalmistul
Vätta poolsaar

Vätta poolsaar on Saaremaa lõunaosa suurim poolsaar, halduslikult jääb poolsaar Saaremaa valda. Poolsaare pikkus kagu-loode sihis on u 7 ja laius u 3 km. Poolsaare kirderannikul on Sutu laht, edelarannikul Kasti ja Kase laht. Aastatel 1986–1992 töötas poolsaarel NSV Liidu suurim eksperimentaalne tuuleelektrijaam, mille võimsus oli kuni 346 kW. EE 12. köide, 2003: 701. A. Kokk. "Elust ja inimestest Vätta poolsaarel". Saarte Hääl, 14. september 2009. Sissekanne Eesti entsüklopeedia veebiväljaandes (vaadatud 06.03.2013)
Tõstamaa poolsaar

Tõstamaa poolsaar asub Lääne-Eestis, paiknedes Pärnu lahe, Kihnu väina ja Paadrema jõe suudme vahel. Poolsaarel asub näiteks Tõstamaa luitestik ja Tõstamaa-Varbla kõrgustik. EE 12. köide, 2003: 613 E. ja T. Hang. Tõstamaa rannikumaastike kujunemine. – Pärnu linnas ja rajoonis. Tallinn, 1981 E. Martin. Rannapungerja ja Tõstamaa luidete ehitusest ja kujunemisest. – Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat 1980. Tallinn, 1984 Tõstamaa poolsaar Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Suur-Tulpe poolsaar

Suur-Tulpe poolsaar on Saaremaa lõunarannikul asuv poolsaar. Kuni 2014. aastani jäi see halduslikult Kaarma valda, pärast seda kuni 2017. aastani Lääne-Saare valda. Poolsaar eraldab Muratsi ja Kasti lahte. Poolsaare pindala on 2,3 km2. Minevikus on poolsaar olnud saar (vanemates allikates: Suur-Tulpe saar), ent nüüd on maakerke tõttu liitunud Muratsi poolsaarega. Väike-Tulpe saar EE 12. köide, 2003: 529. Sissekanne Eesti entsüklopeedia veebiväljaandes (vaadatud 06.03.2013)
Ajapangandus

Ajapangandus on teenuste vahetussüsteem, milles rahaühikute asemel kasutatakse ajaühikuid. See on näide alternatiivsest rahasüsteemist. Rahaühikut, mille väärtus on alati väärt tund aega ükskõik millise kliendi tööd, nimetatakse Ameerika Ühendriikides ajadollariks ja Suurbritannias ajaveksliks (time credit). Terves maailmas tegutsevad ajapangad enamasti ühtse skeemi järgi. Asjast huvitatud inimene registreerib ennast, märgib ära teenuse, millega soovib olla ajapanga liige ja valib, millist teenust tahab ta oma tehtu eest vastu saada. Edaspidi aitab projekti koordinaator, kes koordineerib omavahel klientide tegevust ning vajadusel kontrollib ka tehtud töö kvaliteeti ja arvestab töötunde. Kui klientide vahel töötundide suhtes lahkarvamusi ei esine, pole koordinaatori kohaletulek vajalik, piisab temaga ühenduse võtmisest ja tehtud töötundide kirjapanekust. Ajapangandust kasutatakse motiveerimaks inimesi tegema ühiskonnale kasulikke töid. Laste õpetamine, vanainimeste eest hoolitsemine, naaberlik abi – need on tööd, mida tehakse vabatahtlikuna ja mida turumajandus ei väärtusta. Aja eest, mille ajapanga liige kulutab kogukonnaliikmete sotsiaalseks heaoluks, saab ta endale teenuseid vastu. Lisaks ajavekslitele on osalejatel, kes on tavaelus harjunud rohkem saama kui andma, võimalik koguda enesekindlust, tõsta sotsiaalsete kontaktide arvu ning parandada oma oskusi. Kogukonnad kasutavad seetõttu ajapangandust tööriistana tugevamate kogukonnasiseste suhete moodustamiseks (sotsiaalse kapitali kogumine). Ajapangandus tekkis USAs 1980. aastate alguses. Aastaks 1990 oli Robert Wood Johnsoni Fond investeerinud ajapangandusse 1,2 miljonit USA dollarit vanurite hoolekande parandamiseks. Tänapäeval on 26 riigis aktiivseid ajapanku, Suurbritannias üle 250 aktiivse ajapanga ja USAs rohkem kui 276 ajapanka. Alternatiivraha E-raha Kohalik kaupade ja teenuste vahetussüsteem Seyfang, Gill. "Time banks: rewarding community self-help in the inner city?" Community Development Journal 39.1 (January 2004): 63. Cahn, Edgar S. No More Throw Away People. Washington, DC: Essential Books, 2004. About Time Banking UK Accessed March 23, 2012. "Time Banks Directory". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2013. Vaadatud 6. märtsil 2013. International Journal of Community Currency Research Tiit Madisson: Solidaarsena võib ennast ise aidata
Tulpe saared

Tulpe saarte all mõeldakse kahte Saaremaa lõunarannikul asuvat saart, millest üks oli saar minevikus. Need on: Suur-Tulpe poolsaar (minevikus oli saar) ja Väike-Tulpe saar
Väike-Tulpe saar

Väike-Tulpe saar (ka Väike Tulpe saar) on 2,09 km² suurune saar Saaremaa lõunarannikul Liivi lahes, kuulub halduslikult Saaremaa valda Muratsi küla alale. Saare rannajoone pikkus on 11,2 kilomeetrit. Saar asub 3,5 km Roomassaare sadamast kagus. Saar on kaetud võsaga. Saar kuulub Kasti lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Väike-Tulpe saar Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 14. juunil 2019. Suur-Tulpe poolsaar Sissekanne "Eesti entsüklopeedia" veebiväljaandes
Müüameri

Müüameri on mõnede uurijate käsitluses nüüdis-Läänemere eristatult hiliseim staadium, mis algas 16.–17. sajandil, kui laevadega jõudsid merre liiva-uurikkarbid (Mya arenaria). Eesti teadlaste arvates ei ole selle staadiumi eristamine piisavalt põhjendatud. Limneameri Eesti entsüklopeedia veebis [1] (vaadatud 06.03.2013)
Kohalik kaupade ja teenuste vahetussüsteem

Kohalik kaupade ja teenuste vahetussüsteem (lühendatult KKTV, ingl.k. Local Exchange Trading System – LETS) on kohalik demokraatlik mittetulunduslik ettevõtmine, mis pakub kogukonnale kuulutuste kataloogi ja andmebaasi kõikidest vahetussüsteemi tehingutest. Tehingu väärtust arvestatakse riikliku rahaga võrdväärsetes vahetusühikutes. See on ka vastastikuse krediidi süsteem, sest iga kasutaja saab tehinguga nõustumisel oma kontoga miinusesse minna. KKTV liikmed usuvad, et vahetussüsteem aitab suurendada osalejate ostujõudu ja sotsiaalsete kontaktide arvu ning rikastab kogukonda. Kohalikule kaupade ja teenuste vahetussüsteemile on omased viis peamist tunnust: tasuline teenus – teenuse töös hoidmiseks kasutatakse kogukonnasiseseid vahendeid; nõusolek – teenusega liitumine ja tehingute teostamine on vabatahtlik, kontod alustavad nullist; avatus – kasutajatel on vahetussüsteemi kerge usaldada, sest tehingud on avalikud; võrdväärsus – vahetusühiku väärtus on sama riikliku rahaga; intressivaba – negatiivne konto ei vähene intressi võrra ja positiivne konto ei kasva intressi võrra. ajapangandus alternatiivraha e-raha kaduraha WIR Bank Wära Wörgli raha "LETSystems Training Pack", (1990) W.A. Government. Local Exchange Trading Systems Vaadatud 08.03.2013 The LETSystem Design Manual Vaadatud 08.03.2013 International Journal of Community Currency Research
Lars Riedel

Lars Peter Riedel (sündinud 28. juunil 1967 Zwickaus) on endine Saksamaa kergejõustiklane (kettaheide). Olümpiavõitja (1996) ja viiekordne maailmameister (1991, 1993, 1995, 1997 ja 2001). Lars Riedelile lõppes 1992. aasta Barcelona olümpiavõistlus ebaõnnestunult. 1991. aastal maailmameistriks tulnud sakslane jäi finaalist välja. Pärast Hispaania ebaõnne tuli Riedel veel kaks korda (1993 ja 1995) maailmameistriks ning Atlantas 1996. aasta olümpiamängudel kullata jäämine oleks olnud täielik krahh. Kahel esimesel finaalikatsel Riedel tulemust ei saanud... 65.40 kolmandal jättis aga mehe sadulasse ning kaks viimast kettakeerutust tegi pikkade kätega Riedel juba kui treeningul, kus ketas ikka reeglina rohkem lendab kui võistlustel. Nii 69.40 kui ka 69.24 olid rohkem kui kaasmaalasele Jürgen Schultile 1988. aasta Seouli-päevist kuulunud olümpiarekord (68.82). 1996 Atlantas olümpiavõitja kettaheites 69.40 2000 Sydneys hõbemedal kettaheites 68.50 1991 Tokios maailmameister kettaheites 66.20 1993 Stuttgardis maailmameister kettaheites 67.72 1995 Göteborgis maailmameister kettaheites 68.76 1997 Ateenas maailmameister kettaheites 68.54 1999 Sevillas pronksmedal kettaheites 68.09 2001 Edmontonis maailmameister kettaheites 69.72 1998 Budapestis Euroopa meister 67.07 Lars Riedel Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Lars Riedel leichtathletik.de leheküljel Pilt Lars Riedelist
Nüüdispuhasväärtus

Investeeringu nüüdispuhasväärtus (inglise keeles net present value, lühend NPV) mõõdab, mil määral antud projekt suurendab või vähendab ettevõtte väärtust. Tänapäeval kasutatakse kõige enam äriprojekti edukuse hindamisel nüüdispuhasväärtuse arvutamist. Selleks lahutatakse tulumaksujärgsete rahavoogude nüüdisväärtuste summast esialgne rahaline väljaminek. Aruste 2006: 141