Hümmling

See artikkel räägib küngastikust. endise samanimelise kreisi kohta vaata artiklit Hümmlingi kreis. Hümmling (Homelinghen, hömil – 'väike kivi') on pinnamoreeniga maastik, kuni 73 m üle merepinna, Emslandi piirkonnas Põhja-Saksa madalikul Saksamaa Alam-Saksi liidumaa lääneosas. Metsane Hümmling, mis on umbes 28 km pikk ja vaid mõni km lai, asub Emslandi piirkonna ja samanimelise kreisi põhjaosas, Emsi jõe valglas. Seda piiravad Emsi org läänes ja Saterland idas. See paikneb Werlte ümbruses, mis on umbes 22 km Meppenist kagus. Erinevad vooluveekogud väljuvad Hümmlingist, mis suubuvad Hasesse lõunas, Emsi kagus ja Ledasse põhjas. Hümmlingi küngastel on üle 100 enam või vähem säilinud dolmeni megaliitilisest kultuurist. Saksa-Rooma riigi ajal oli Hümmlingi piirkond Münsteri piiskopkonna põhjaosa, mida kutsuti Niederstift Münster, samas kui kiriklikult oli see piirkond Osnabrücki piiskopkonna osa. Neil päevil oli Emsland Vestfaali piirkonna osa. Münsteri vürstlik piiskop Clemens August käskis ehitada Clemenswerthi lossi suveresidentsiks jahihooaja tarvis. Sellest sai Vestfaali baroki peamine näide. Kui ta üritas kasutada teomehi selle lossi ehitamiseks, võitlesid "Vaba Hümmlingi" talupojad keiserlikus õuekohtus Wetzlaris välja eduka kohtuotsuse, et neid ei läänistatud kellelegi. Pärast lühikesi perioode Arenbergi hertsogkonna (1803–1810) ja siis Prantsuse keisririigi (1810–1814) võimu all said Hümmlingi künkad Emslandi piirkonna põhjaosana Hannoveri kuningriigi (1814–1866) lääneosaks. Pärast selle riigi annekteerimist Preisi kuningriigi poolt kuulus see Hannoveri provintsi. Tüüpiline Hümmlingi eripära on Baukweiten Janhinnerk, tatrajahust tehtud pannkook siirupi, õunakastme, jõhvikate, muna, juustu, leiva või rukkileivaga. Hümmlinglaste 'rahvushümn' on Hümmelske Bur, laul, mis iseloomustab kohalikke elanikke. Seal räägitakse ikka veel kohalikku murret Hümmlinger Platt, mis kuulub läänealamsaksa murrete põhjaalamsaksi rühma. Alles umbes 1975. aastal sündis põlvkond, mis kasvas üles ülemsaksa keelt kõneldes. Hüveni veski on tehnoloogiline tõmbenumber Hümmlingis. See on viimane täielikult säilinud kombineeritud tuule- ja vesiveski Euroopas. Hümmling on 93% katoliiklik. Pärast Teist maailmasõda oli seal palju põgenikke Saksamaa endistest idaprovintsidest ja 1990. aastast on Hümmlingis olnud ka etnilistest sakslastest sisserändajaid endisest Nõukogude Liidust, kes lisaks katoliku usule kuuluvad ka uusapostlikku kirikusse ja teistesse protestantlikesse uskudesse (nelipühilus, baptism). Kõrgused ja maatükid Hümmlingi küngastikul ja selle naabruskonnas on (kõrgused meetrites üle merepinna): Loruper Beeke, tuleb Hümmlingist, Ohe kagupoolne lisajõgi Marka, tuleb Hümmlingist, Werltest idas, Sagter Emsi parempoolne ülemjooks, suubub Ledasse Mittelradde, tuleb Hümmlingi idaservast ja läbib selle edelasse, Hase põhjapoolne lisajõgi Nordradde, tuleb Hümmlingi keskosast, Theikenmeeri lähedalt, Emsi kirdepoolne lisajõgi Ohe, tuleb Hümmlingi keskosast, lahkub sellest põhjasuunas, Sagter Emsi vasakpoolne ülemjooks Sagter Ems, tekib Marka ja Ohe kokkujooksust Friesoythe-Neuscharrelist põhjas Südradde, tuleb Hümmlingist idast, Hase põhjapoolne lisajõgi Asulad Hümmlingis ja selle ümbruskonnas: