laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Suuradmiral

Suuradmiral oli mitme riigi mereväe kõrgeim auaste, mis vastas maaväes feldmarssali auastmele. Austria-Ungari keisririigis oli suuradmirali auaste käibel I maailmasõja ajal. Sellest madalam oli admirali auaste. Itaalia kuningriigis asutas suuradmirali auastme (itaalia keeles Grande Ammiraglio) 1924. aastal Benito Mussolini; kuningas kinnitas selle oma määrusega sama aasta 4. novembril. See oli Itaalia mereväes kõrgeim aukraad, kuid oma olemuselt oli see pigemini tiitel. Sellest madalam oli armeeadmirali (Ammiraglio d'armata) auaste. Maaväes vastas sellele Itaalia marssal (Maresciallo d’Italia) ja õhuväes lennuväemarssal (Maresciallo dell’Aria). Ainsana anti see 4. novembril 1924 Paolo Thaon di Revelile (1859–1948), kes oli olnud I maailmasõjas Itaalia mereväe juhataja. Tiitel kaotati 1948. aastal. Saksa keisririigis kehtestati suuradmirali (saksa keeles Groẞadmiral) auaste 1901. aastal. Sellest madalam auaste oli admiral. Maaväes vastas suuradmirali auastmele kindralfeldmarssali aukraad. Suuradmiral oli Saksa Riigis sõjalaevastiku (Kriegsmarine) kõrgeim auaste. Sellest madalam oli kindraladmiral. Auaste kaotati 1945. aastal. Admiral Kindraladmiral Laevastikuadmiral Antonio Schmidt-Brentano. Die k. k. bzw. k. u. k. Generalität 1816-1918.
Brčko

Brčko on linn Bosnias ja Hertsegoviinas Brčko ringkonnas. Asub Sava jõe ääres. Bosnia sõja ajal oli linn kitsas koridoris, mis ühendas Serblaste Vabariigi ida- ja lääneosa omavahel ning oli seetõttu raskete lahingute toimumiskoht. Enne Bosnia sõda oli linn segarahvastikuga: 1991. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 41 406 elanikku, kellest 22 994 pidasid end bosnialasteks, 8253 serblasteks, 2894 horvaatideks ja 5211 jugoslaavlasteks. Etnilise puhastuse käigus aeti suurem osa bosnialasi ja horvaate linnast minema, kuid pärast sõda on paljud neist tagasi tulnud. Linnas on kolm jalgpalliklubi: FK Jedinstvo Brčko, FK Lokomotiva Brčko ja FK Ilićka 01, mis mängivad Serblaste Vabariigi teises liigas. Sava jõe ääres asub Bosnia suurim sadam. http://www.bdcentral.net
Raimundas Karoblis

Raimundas Karoblis (sündinud 14. aprillil 1968 Vaškais) on Leedu jurist, diplomaat ja poliitik. Ta on 13. detsembrist 2016 kuni 11. detsembrini 2020 Leedu kaitseminister. Ta sündis aastal 1968 Vaškais (praeguse haldusjaotuse järgi Pasvalysi rajoonis). Ta lõpetas aastal 1986 Panevėžysis keskkooli ja aastal 1992 Vilniuse Ülikooli õigusteaduskonna diplomeeritud juristina. Aastatel 1992–1994 töötas ta juriidilise konsultandina Leedu Vabaturu Instituudis. 1999–2003 oli ta nõunik Leedu esinduses ÜRO juures Genfis ning 2003–2007 välisministeeriumi osakonnajuhataja. 2010–2015 töötas Leedu saadikuna Euroopa Liidu juures.
Länsimetro

Länsimetro ('Läänemetroo, rootsi:Västmetro) on Helsingi metroo pikendus Helsingist Espoosse, mis avati 18. novembril 2017. Länsimetro pikendab metrood Ruoholahti metroojaamast, Lauttasaari, Aalto Ülikooli Otaniemi kampuse ja Tapiola kaudu uude lõppjaama Matinkylässe ning paikneb kogu pikkuses maa all. Teises ehitusetapis pikendatakse metrood Kivenlahtisse. Teine ​​etapp avatakse 3. detsembril 2022. Länsimetro ehitus kiideti heaks 4. aprillil 2007 ja ehitus algas novembris 2009. Veebruaris 2014 lõpetati ehituseks vajalikud lõhkamistööd ning alustati jaamade ja tunnelite ehitust. Esialgu pidi pikendus avatama 15. augustil 2016, kuid see lükkus edasi 18. novembrile 2017. "Länsimetro extension opens in Helsinki". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. juuni 2018. Vaadatud 27. juunil 2018. "The project proceeds in two phases". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. detsember 2016. Vaadatud 27. detsembril 2016. "Länsimetron jatkeen liikenne alkaa joulukuussa – metro pitenee viidellä pysäkillä, seitsemällä kilometrillä ja saa 78-metriset liukuportaat". Vaadatud 17. oktoobril 2022. "Construction began in 2009". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. detsember 2016. Vaadatud 27. detsembril 2016. "Opening of the West Metro delayed – HSL redesigs bus routes". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. detsember 2016. Vaadatud 27. detsembril 2016. Länsimetro koduleht (vaadatud 10.11.2017)
Zulfikar Ali Bhutto

Zulfikar Ali Bhutto (urdu keeles: ذوالفقار علی بھٹو‎; sindhi keeles: ذوالفقار علي ڀُٽو‎; 5. jaanuar 1928 – 4. aprill 1979) oli Pakistani poliitik ja riigitegelane, aastatel 1973–1977 seitsmes Pakistani peaminister, aastatel 1971–1973 neljas Pakistani president. Tema järgijad kutsusid teda tihti Quaid-i-Awam'iks (urdu keeles قائد عوام‎; rahva juht). Ta asutas ka Pakistani Rahvapartei (PRP), mille esimees ta oli kuni oma hukkamiseni aastal 1979.
Pakistani peaministrite loend

Siin on loetletud Pakistani peaministreid alates ametikoha loomisest aastal 1947.
Liaquat Ali Khan

Liaquat Ali Khan (urdu keeles: لیاقت علی خان‎; oktoober 1895 – 16. oktoober 1951), laialdaselt tuntud ka kui Shaheed-e-Millat (urdu keeles: شہید ملت‎), oli üks peamistest Pakistani rajajatest, riigitegelane, advokaat ja poliitfilosoof. Ta oli esimene Pakistani peaminister ning aastast 1947 kuni oma surmani, aastal 1951 jõudis olla ka välis- ja kaitseminister. Tema mõrvas on süüdistatud kuningas Moḩammad Zāher Shāhi ja USA valitsust, vettpidavaid tõendeid ei ole leitud. Enne peaministriks saamist oli ta lühikest aega rahandusminister president Louis Mountbatteni juhitud ajutises valitsuses.
Igamine

Igamine on omandiõiguse tekkimine teisele isikule kuuluva asja pikaajalise, vahetpidamatu ja heauskse valdamise tagajärjel. Igamist käsitleb asjaõigusseaduse 3. osa 2. peatüki 1. jao 6. jaotis (§ 110–1141). Igamine Vana-Rooma õiguses Asjaõigusseadus Elektrooniline Riigi Teataja
Echolsi maakond

Echolsi maakond (Echols County) on maakond Ameerika Ühendriikudes Georgia osariigis, Florida osariigi piiril. Maakond on koos Websteri maakonnaga üks kahest Georgia maakonnast, kus pole ühtegi linna. Maakonna halduskeskus ja suurim asula on Statenville. Maakonna pindala on 1090 km². Veepindala on 15 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4034. 1. juulil 2015 hinnati maakonnas elanike arvuks 4040. Clinchi maakond (kirdes) Columbia maakond (Florida) (kagus) Hamiltoni maakond (Florida) (lõunas) Lowndesi maakond (läänes) Lanieri maakond (põhjas) Echolsi maakond moodustati 13. detsembril 1858 Lowndesi maakonna kagu- ja Clinchi maakonna edelaosast. Maakond on saanud nime Georgia senaatori ja sõjaväelase Robert Milner Echolsi järgi. Maakond on tuntuks saanud Georgia pagendatud kurjategijate maakonnana. Kuna Georgia konstitutsioon ei luba pagendamist osariigist väljapoole, võib Georgia kohus keelata kurjategijal siseneda kuni 158-sse Georgia 159 maakonnast, mille korral Echolsi maakond jääb nende ainsaks võimaluseks. Siiski on vaid väga vähesed kurjategijad Echolsi maakonda kolinud, eelistatakse pigem osariigist lahkumist. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Glory Days

"Glory Days" on Suurbritannia ansambli Little Mix neljas stuudioalbum. Albumi andis välja Syco Music 18. novembril 2016. Albumile eelnes kuu aega varem avaldatud singel "Shout Out to My Ex". Album on Little Mixi esimene Briti albumiedetabelis esikohale jõudnud album. Album jõudis esikohale ka Iirimaal ning teisele kohale Austraalias. Märkused ^a vokaali produtsent ^b täiendav produtsent "Glory Days by Little Mix on iTunes". iTunes Store. Suurbritannia: Apple Inc. 18. november 2016. "Glory Days (Deluxe) by Little Mix on iTunes". iTunes Store. Suurbritannia: Apple Inc. 18. november 2016. "Glory Days (Japan Edition) by Little Mix on iTunes". iTunes Store. Jaapan: Apple Inc. 23. november 2016. "Glory Days (Deluxe Concert Film Edition) by Little Mix on iTunes". iTunes Store. United Kingdom: Apple Inc. 18. november 2016.
Wembley Arena

Wembley Arena (algse nimega Empire Pool, tänapäeval sponsorireeglite tõttu SSE Arena, Wembley) on siseareen Londonis Wembley linnaosas Arena Square'il. Hoone ehitati 1934. aasta Briti impeeriumi mängude tarbeks ujulaks, sellest ka hoone algne nimi. Ujulat kasutati aga viimati 1948. aasta olümpiamängudel. Hoonet kasutatakse kontsertide, meelelahutuse ja spordiürituste paigana. Hoone renoveeriti 2006. aastal koos Wembley staadioniga Wembley Parki uuendamise käigus. 12 500 pealtvaatajakohaga on see Londoni suuruselt teine siseareen The O2 Arena järel. 2014. aastast kannab hoone ametlikult nime SSE Arena, kuna SSE plc ostis hoonele nimeõigused 10 aastaks. 1948. aasta olümpiamängudel peeti seal ujumise, veepalli, vettehüpete ja poksivõistlused. 2012. aasta olümpiamängudel peeti hoones sulgpalli ja iluvõimlemisvõistlused. Aastail 1934–1990 peeti hallis profitennise turniiri Wembley Championships, mis oli 1967. aastani üks proffide suure slämmi turniir. Hoones oli ka Briti esimene sisevelodroom. Seal on peetud ka jäähoki- ja korvpallikohtumisi ning korraldatud ratsutamisetendusi. Hoones on muu hulgas kontserte andnud The Beatles, T. Rex, David Bowie, Cliff Richard & The Shadows, The Monkees, The Hollies, Dusty Springfield, The Rolling Stones, Pink Floyd, The Grateful Dead, Status Quo, The Who, ABBA, Pearl Jam, Bob Dylan jpt. Pärast hoone renoveerimist 2006. aastal tehti hoone ette kuuluste väljak Hollywoodi kuulsuste allee eeskujul. Esimesena sai väljakule omanimelise tähe Madonna. Ametlik veebileht
SSE Arena

SSE Arena nime kannab sponsorluspõhjustel alates 2014. aastast Wembley Arena, mis on Londoni suuruselt teine siseareen. SSE Arena Belfast on Belfastis Odyssey Complexis asuv Põhja-Iirimaa suurim siseareen.
Kyösti Urponen

Kyösti Urponen (sündinud 1943) on soome sotsiaalpoliitika teadlane. 1970. aastal sai ta Turu Ülikoolis riigiteaduste kandidaadi kraadi sotsiaalpoliitika alal, 1974. aastal kaitses samas litsentsiaadiuurimuse, 1979. aastal kaitses Turu Ülikoolis riigiteaduste doktori kraadi väitekirjaga "Sotsiaalpoliitika rakendusliku ühiskonnateadusena: teoreetilis-ajalooline analüüs sotsiaalpoliitika teaduse problemaatikast". Aastatel 1970–1980 töötas ta Turu Ülikooli sotsiaalpoliitika osakonna assistendina, 1980–2005 samas dotsendina. Aastatel 1981–1983 oli ta Joensuu Ülikooli sotsiaalpoliitika professor, 1984. aastast Lapi kõrgkooli, hiljem Lapi Ülikooli sotsiaalpoliitika professor. Aastatel 1997–2001 oli ta Lapi Ülikooli prorektor. 2008. aastast Lapi Ülikooli emeriitprofessor. 1994. aastast oli ta Tallinna Pedagoogikaülikooli külalisprofessor, õpetades sotsiaalpoliitika kursusi ja juhendades magistrante. 1997. aastast on ta Tallinna Ülikooli audoktor, 2016. aastast Klaipėda Ülikooli audoktor. Kyösti Urponen (1979). Sosiaalipolitiikka soveltavana yhteiskuntatieteenä: teoreettis-historiallinen analyysi sosiaalipolitiikkatieteen problematiikasta. Turku: Turun yliopisto, Sosiaalipoliittinen yhdistys Kyösti Urponen (1979). Sosiaalipolitiikkatieteen arvoproblematiikka. Sosiaalipolitiikka (4), 22–33 Kyösti Urponen (1979). Sosiaalipolitiikan kaksi perinnettä. Turku: Turun yliopisto, Sosiaalipolitiikan laitos Pertti Koistinen, Kyösti Urponen (toim.) (1984). New technologies and societal development. Joensuu: University of Joensuu, Faculty of Social Sciences Anneli Pohjola, Kyösti Urponen (toim.) (1988). Sosiaalityö kaamoksessa. Rovaniemi: Lapin korkeakoulu Jouko Jaakkola, Panu Pulma, Mirja Satka, Kyösti Urponen (1994). Armeliaisuus, yhteisöapu, sosiaaliturva. Suomalaisen sosiaalisen turvan historia. Helsinki: Sosiaaliturvan keskusliitto Lapin yliopisto. Professori Kyösti Urposen emeritusluento "Turun yliopisto. Väitöskirjat". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. jaanuar 2017. Vaadatud 4. jaanuaril 2017. "Turun Yliopisto. Sosiaalipolitiikan ja sosiaalityön henkilökunta 1965–2016". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. detsember 2016. Vaadatud 28. detsembril 2016. "Tallinna Ülikooli audoktorid". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. detsember 2016. Vaadatud 28. detsembril 2016. Kyösti Urponen Klaipedan yliopiston kunniatohtoriksi
Sokusoon

Sokusoon (ka Alansi kraav) on kraav Harjumaal Kose vallas. Soon on 3,9 km pikk, valgla pindala 16,3 km². Soon suubub vasakult Alansi ojasse. Alansi oja Sokusoon keskkonnaportaalis (vaadatud 28.12.2016) Sokusoon keskkonnaportaalis
Hippomedon

Hippomedon oli vanakreeka mütoloogias Argose prints, kuningas Talaose poeg. Väidetavalt oli tal viis venda Adrastos, Aristomachos, Mekistos, Parthenopaios ja Pronax ning kolm õde Astynome, Eriphyle ja Metidike. Ta elas Peloponnesoses Lerna järve lähedal ning paistis silma suure kasvu ja füüsilise jõu poolest. Sõjakäigul Seitse Teeba vastu sattusid sõjamehed Nemea metsa, kus Hippomedon tappis lohe. Hippomedon osales sellel retkel ühena seitsmest sõjapealikust. Sõjakäik ebaõnnestus. Peale sõjakäigu üldjuhi Adrastose said kõik Argose sõjapealikud surma. Aischylose järgi oli Hippomedon üks viimaseid, kes langes. Adrastos pidas langenute matusetuleriida juures kõne, mille järgi Hippomedon oli kütt ja sõjamees ning talus vapralt kõiki raskusi. Juba lapsepõlvest saadik olevat ta kerget elu põlanud. Pole teada, et Hippomedonil oleks naist või järglasi olnud.
Hannah Mancini

Hannah Leah Mancini (sündinud 22. jaanuaril 1973 Fresnos) on USA päritolu laulja, kes tegutseb Sloveenias. Ta esindas Sloveeniat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Straight Into Love". Oma poolfinaalis sai ta 8 punktiga viimase, 16. koha ega pääsenud edasi finaali. Ta oli 2014. aastal Sloveeniat esindanud laulu "Round and Round" üks kaasautoreid.
Xolotl

Xolotl oli asteegi mütoloogias äikese- ja surmajumal. Teda seostati päikeseloojangutega, sest usuti, et ta valvab päikest, kui see rändab öösiti läbi allmaailma. Xolotlit seostati ka koertega. Arvati, et Xolotl ja tema koer juhatavad hinge teekonnal allmaailma. Teda kujutati tihti koletisliku koerana. Xolotl oli ka tule-, kaksikute-, koletiste-, ebaõnne-, haiguste- ja inetusejumal. Ta on Quetzalcōātli vend ja Cōātlīcue poeg, Veenuse tume personifikatsioon, keda seostati ka jumaliku tulega.
Perun

Perun (vanavene keeles Перунъ) oli slaavi mütoloogias panteoni peajumal, äikese- ja kõuejumal. Peale äikese ja kõue olid tema valve all tuli, mäed, tuul, tammed, võhumõõgad, taevavõlvid (ja taevakivid), hobused, vankrid, relvad (haamrid, kirved ja nooled) ning sõda. Algul seostati teda kivist relvadega, hiljem rauast relvadega.
Sadama tee

Sadama tee on tänav mitmes Eesti asulas: Sadama tee (Kunda) Sadama tee (Narva) Sadama tee (Toila) Sadama tee (Tõstamaa) Sadama tee (Salme) Kaubasadama tee Uus-Sadama tee Sadama tänav
La Tomatina

La Tomatina on festival, mida peetakse Hispaanias Valencia piirkonnas, Vahemerest 30 km kaugusel asuvas Buñoli linnas. Festivali käigus loobivad osalejad üksteist tomatitega puhtalt meelelahutuslikel eesmärkidel. Alates aastast 1945 on festival alati toimunud augusti viimasel kolmapäeval, Buñoli festivalinädala raames.
Ehitajate tänav

Ehitajate tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Ehitajate tänav Kiviõlis Ehitajate tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas Ehitajate tänav Kundas Ehitajate tänav Paides Ehitajate tänav Sillamäel Ehitajate tänav Tootsi alevis Ehitajate tänav Viiratsi alevikus Ehitajate tee
María Ólafsdóttir

María Ólafsdottir (sündinud 21. märtsil 1993 Blönduósis) on Islandi laulja. Ta esindas Islandit 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis lauluga "Unbroken". Oma poolfinaalis sai ta 14 punktiga 15. koha ega pääsenud edasi finaali.
Vudjavrtšorr

Vudjavrtšorr (Kildini saami ja vene keeles Вудъяврчорр) on mägi Koola poolsaarel Hibiinides. Halduslikult asub mägi Murmanski oblastis Venemaal. Lähim linn on Kirovsk. Vudjavrtšorr on Hibiinide üks kõrgemaid mägesid. Mäe kõrgeim tipp Bolšoi-Vudjavr on 1068 m kõrgune. Mäe jalamil asub teadusinstituut – Polaaralpi-botaanikaaed. Vudjavrtšorr on alpinistide seas populaarne ronimise koht. Enamik marsruute on raskuskategooriaga 2A–4B (Vene süsteemi järgi). 2002. aastal tehti esmatõus uuel marsruudil mööda põhjaseina (tõusu juht M. Pankov). Raskuskategooriasse 5A liigitatud marsruut nimetati Lesenkaks. Tegemist on kaljumarsruudiga. Marsruudi kõrgustevahe on 518 m. 2006 – Andres Hiiemäe (tõusu juht), Tõnu Põld, Marko Aasa Гора Вудъяврчорр. wikimapia.org Лесенка, 5А (Большой Вудъявр). wiki.risk.ru Marsruut "Lesenka" kirjeldus. firn.ee Ajalugu 2000–2009. 2006.a. ajaveeb.alpinism.ee Гора Вудъяврчорр. snowsense.ru Гайдбук: Вудъяврчорр, часть 1. hibiny4you.ru Путеводитель по внетрассовым спускам Хибин. Вудъяврчорр / Тахтарвумчорр. risk.ru Marsruut "Lesenka". Foto. mountain.ru Большой Вудъявр. tourist.academic.ru
Sõltuvusgrammatika

Sõltuvusgrammatika on grammatiline teooria, mille keskmeks on idee, et lause süntaktiline struktuur koosneb binaarsetest ebasümmeetrilistest suhetest. Binaarne ebasümmeetriline suhe on kahe tekstisõna vaheline suhe, kus üks suhte osaline on ülemus ja teine on alluv. Erinevad sõltuvusgrammatika teooriad käsitlevad sõna ja sõltuvuse mõisteid natuke erinevalt, kuid ühiseks on nende vahel see, et puudub fraasistruktuuri kategooria, mis on omane fraasistruktuurigrammatikale. Enamasti on sõltuvussuhte abil võimalik määrata, milline sõna allub millisele, s.t sõltuvussuhtel on olemas suund. Erinevate seoseliikide eristamiseks on vahel ka sõltuvusseostel tüübid. Sõltuvusgrammatika sobib hästi vaba sõnajärjega keelte kirjeldamiseks. Kuigi sõltuvusgrammatika juured ulatuvad Pāṇini grammatika ja keskaja grammatikateooriateni, siis tänapäevast sõltuvusgrammatikat kirjeldas esimestena just Lucien Tesnière oma teoses "Éléments de syntaxe structurale" (1959), mis avaldati postuumselt. Sõltuvusgrammatika kirjeldab lause struktuuri binaarsete sõltuvussuhete kaudu, fraasistruktuurigrammatika kujutab endas aga hierarhilist moodustajastruktuuri, kus sõnavormid või fraasid moodustavad kokkukuuluvaid üksusi, mis omakorda moodustavad suuremaid kokkukuuluvaid üksusi. Üks esimesi analüsaatoreid oli kitsenduste grammatika süntaksianalüsaator. See analüsaator märgendab lauseid ainult sõna tasandil, s.t igal sõnal on süntaktilist funktsiooni näitav märgend, kuid sõltuvused sõnade vahel pole välja toodud. Kitsenduste grammatika analüsaatori edasiarenduseks peetakse "Functional Dependency Parserit" , kus lisaks süntaktilisele infole on kirjeldatud ka sõltuvussuhted. Nivre, Joakim 2005. Dependency grammar and dependency parsing. – MSI report 05133, School of Mathematics and Systems Engineering, Växjö University. Müürisep, Kaili 2000. Eesti keele arvutigrammatika: süntaks. Dissertationes Mathematicae Universitatis Tartuensis 22. Tartu Melčuk, Igor A. 1988. Dependency Syntax: Theory and Practice. State University of New York Press. Karlsson, Fred. 1990. Constraint Grammar as a Framework for Parsing Running Text. Proceedings of Coling-90. Vol. 3., 168-173. Helsinki. Järvinen, Timo, Pasi Tapanainen. 1997. A Dependency Parser for English. Technical Reports, No. TR-1, Department of General Linguistics, University of Helsinki.
Fraasistruktuurigrammatika

Fraasistruktuurigrammatika on grammatikateooria, mis kirjeldab lause struktuuri tema moodustajate kaudu. See teooria tugineb fraasistruktuurireeglite kogumile, mille pakkus esimesena välja Noam Chomsky (1957). Fraasistruktuurigrammatika kujutab endast hierarhilist moodustajastruktuuri, kus sõnavormid või fraasid moodustavad kokkukuuluvaid üksusi, mis omakorda moodustavad suuremaid kokkukuuluvaid üksusi. Erinevalt sõltuvusgrammatikast fraasistruktuurigrammatikas üldjuhul sõltuvussuhteid ei käsitleta. Enim kasutatakse järgmisi fraasistruktuurigrammatikaid: põhja-juhitav fraasistruktuurigrammatika (Head-Driven Phrase Structure Grammar) puid ühendav grammatika (Tree-Adjoining Grammar) kategooriate grammatika (Categorial Grammar) leksikofunktsionaalne grammatika (Lexical Functional Grammar) Fraasistruktuurireeglid järgivad põhimõtet A → B C, kus moodustaja A jaguneb moodustajateks B ja C. Selle põhjal on võimalik moodustada näiteks järgmisi reegleid: S → NP VP, kus S on lause, mis jaguneb noomenifraasiks (NP) ja verbifraasiks (VP); NP → D N, kus noomenifraas (NP) jaguneb determinandiks (D) ja noomeniks (N); VP → V (NP), kus verbifraas (VP) jaguneb verbiks (V) ja noomenifraasiks (NP). Fraasistruktuurigrammatika avaldab lause struktuuri moodustajate abil, sõltuvusgrammatika aga sõltuvussuhete abil. Müürisep, Kaili 2000. Eesti keele arvutigrammatika: süntaks. Dissertationes Mathematicae Universitatis Tartuensis 22. Tartu Melčuk, Igor A. 1988. Dependency Syntax: Theory and Practice. State University of New York Press.
Mõnnuste kraav

Mõnnuste kraav on kraav Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kraav on 1,3 km pikk, valgla pindala on alla 10 km². Kraav suubub paremalt poolt Kärla jõkke. Mõnnuste kraav keskkonnaportaalis (vaadatud 28.12.2016) Mõnnuste kraav keskkonnaportaalis
Nurmsi peakraav

Nurmsi peakraav on peakraav Järva maakonnas Järva vallas ja Paide linnas. Kraav on 5,1 km pikk, valgla pindala on 30,8 km². Kraav suubub paremalt poolt Prandi jõkke. Nurmsi peakraav keskkonnaportaalis (vaadatud 28.12.2016) Nurmsi peakraav keskkonnaportaalis
Sange oja

Sange oja (ka Uuejõe peakraav) on oja Kõrvemaa lõunaosas Harjumaal Kose vallas. Oja on 6,5 km pikk, valgla pindala 19,1 km². Oja algab Lindjärve raba edelaservalt ja suubub paremalt Kuivajõkke. Sange oja keskkonnaportaalis (vaadatud 28.12.2016) Sange oja keskkonnaportaalis
Olivenza

Olivenza (portugali keeles Olivença) on linn Hispaanias Badajozi provintsis. Linn kuulus Portugalile 1297. aastast kuni 1801. aastal sõlmitud Badajozi rahuni, mil linn läks Hispaania valdusse, kuid Portugali arvates tühistas Viini kongress selle leppe. Seetõttu peab Portugal linna de jure endale kuuluvaks. Municipal Register of Spain of 2023
Alansi oja

Alansi oja on oja Harju maakonnas Kose vallas. Oja on 7,4 km pikk, valgla pindala on 28,1 km². Oja suubub vasakult poolt Kuivajõkke. Alansi kraav Alansi oja keskkonnaportaalis (vaadatud 28.12.2016) Alansi oja keskkonnaportaalis
Anija oja

Anija oja on oja Harju maakonnas Anija vallas. Oja pikkus on 9,9 km ja valgla pindala 10,9 km². Oja suubub vasakult poolt Jägala jõkke. Anija oja keskkonnaportaalis (vaadatud 28.12.2016) Anija oja keskkonnaportaalis
Jõetaguse oja

Jõetaguse oja on oja Saare maakonnas Saaremaa vallas. Oja on 0,9 km pikk, valgla pindala on 0,7 km². Oja suubub paremalt poolt Lõve jõkke. Jõetaguse oja keskkonnaportaalis (vaadatud 28.12.2016) Jõetaguse oja keskkonnaportaalis
Kirivalla oja

Kirivalla oja on oja Harju maakonnas Kose vallas. Oja on 9 km pikk, valgla pindala on 21,4 km². Oja suubub vasakult poolt Kuivajõkke. Kirivalla oja keskkonnaportaalis (vaadatud 28.12.2016) Kirivalla oja keskkonnaportaalis
Kiruvere oja

Kiruvere oja on oja Harju maakonnas Kose vallas. Oja on 0,2 km pikk, valgla pindala on 1,1 km². Oja suubub paremalt poolt Pirita jõkke. Kiruvere oja keskkonnaportaalis (vaadatud 28.12.2016) Kiruvere oja keskkonnaportaalis
Lahepere oja

Lahepere oja (ka Klooga oja) on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas. Oja on 2,8 km pikk, valgla pindala 3 km². Oja algab Soodajärvest ja suubub Lahepera lahte. Lahepere oja keskkonnaportaalis (vaadatud 28.12.2016) Lahepere oja keskkonnaportaalis
Kloogajärve oja

Kloogajärve oja on oja Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Oja on 1,4 km pikk, valgla pindala on 10,9 km². Oja suubub paremalt poolt Vasalemma jõkke. Kloogajärve oja keskkonnaportaalis (vaadatud 28.12.2016) Kloogajärve oja keskkonnaportaalis
Kodasoo oja

Kodasoo oja on oja Harju maakonnas Jõelähtme ja Kuusalu vallas. Oja on 7 km pikk, valgla pindala on 11,8 km². Oja suubub paremalt poolt Kaberla ojasse. Kodasoo oja keskkonnaportaalis (vaadatud 28.12.2016) Kodasoo oja keskkonnaportaalis
Koolioja

Koolioja on oja Tartu maakonnas Tartu vallas. Oja on 7,5 km pikk, valgla pindala on 22 km². Oja suubub vasakult poolt Emajõkke. Koolioja keskkonnaportaalis (vaadatud 28.12.2016) Koolioja keskkonnaportaalis
Kutsiku oja

Kutsiku oja on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Halliste jõe parempoolne lisajõgi. Oja pikkus on 6,8 km (koos lisajõgedega 7,3 km), valgla pindala 9,9 km² langus 36 m, lang 5,14 m/km. Oja saab alguse 87,5 m kõrgusel Karksi külas ja suubub 49,5 m kõrgusel Saksaveske järves paremalt poolt Halliste jõkke 78,6 km kaugusel selle suudmest. Ojale on paisutatud Linnutare paisjärv ja Kutsiku veehoidla. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Kutsiku oja keskkonnaportaalis (vaadatud 03.04.2017) Kutsiku oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 03.04.2017) Kutsiku oja Eesti looduse infosüsteemis Kutsiku oja keskkonnaportaalis