laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Toivo Yläjärvi

Toivo Juhani Yläjärvi (30. mai 1941 Ruovesi – 3. juuli 2014 Kuopio) oli Soome poliitik (Keskerakonna liige), agronoom ja tegevjuht. Ta oli aastatel 1975–1987 Eduskunna liige. 6. maist 1983 kuni 29. aprillini 1987 oli ta Soome põllumajandus- ja metsandusminister Kalevi Sorsa neljandas valitsuses. Tema vanemad olid taluperemees Oiva Johannes Yläjärvi ja -perenaine Saimi Vilhelmiina Taipale. Ta immatrikuleeriti aastal 1960 Mänttä ühiskooli, mille lõpetas aastal 1967 agronoomia erialal. Ta oli aastatel 1968–1971 Kuopio Põllumajandustootjate Liidu Maataloustuottajain Keskusliitto Põhja-Savo tegevdirektor, aastatel 1971–1975 Kuopio Lihakoja teabejuht ja aastatel 1987–1990 Lihakoja hankedirektor. Aastatel 1990–1998 oli ta Savon Sanomat Oy tegevjuht ja aastast 1999 Savon Mediat Oy kirjastusdirektor. Aastatel 1975–1987 Keskerakonna parlamendisaadik Kuopio maakonna valimisringkonnast. Ta asendas 27. jaanuarist 1975 liiklusõnnetuses hukkunud Pentti Pekkarineni. Ta oli aastatel 1979–1982 Eduskunna põllumajandus- ja metsakomisjoni esimees ning 6. maist 1983 kuni 29. aprillini 1987 Soome põllumajandus- ja metsandusminister Kalevi Sorsa neljandas valitsuses. Ta oli aastal 1978 presidendivalimistel presidendi valija ning osales munitsipaalpoliitikas Kuopio linnavolikogu liikmena aastatel 1973–2008. Ta oli ka 1978–1983 Riigispordinõukogu liige, Põllumajanduspoliitika Nõukoja liige ja Põllumajanduse Arengu Fondi Nõuandekogu esimees aastal 1980. Toivo Yläjärvi suri Kuopios 3. juulil 2014 ootamatu haiguse tagajärjel. Tema abikaasa oli aastast 1976 Sirkka Elisa Nieminen. Neil oli kaks last, sealhulgas Helsingin Sanomat peatoimetaja Erja Yläjärvi.
Kodukoristusteenus

Kodukoristusteenus ehk hoolduskoristus on eraisiku või juriidilise isiku poolt sisse ostetud teenus, mille eesmärgiks on tagada puhtus kodus või kontoris. Kodukoristusteenust kasutatakse tavaliselt regulaarselt sagedusega üks kord kuus kuni kaks korda nädalas. Hoolduskoristuse käigus puhastatakse kõik käeulatuses olevad horisontaal- ja vertikaalpinnad välispidiselt. Hoolduskoristus on Eestis aina kasvav trend, mis on jõudnud oma populaarsusega ka Tallinnast kaugemale näiteks Tartusse ja Pärnusse.[viide?]
Christiansø

Christiansø on Taanile kuuluv saar Läänemeres. Asub 20 km Bornholmist kirdes. Saare pindala on 22,3 hektarit, kõrgeim punkt on 22 m üle merepinna. Saarel elab 96 inimest (2008). Saar allub koos lähedaslasuva Frederiksø ja Græsholmi saarega otse Taani kaitseministeeriumile. 300 m saarest idast asuv Østerskær on Taani idapoolseim punkt. Saarel asub 1684. aastal rajatud merekindlus. http://www.christiansoe.dk/
Tartu Koidu Keskus

Tartu Koidu Keskus on pika ajalooga mittetulundusühing (asutatud 1999.aastal), mis vastavalt ajastu vajadustele on pakkunud kogukonnale erinevaid teenuseid. Kõige pikemalt tegutses Koidu 13 majas Tartus asenduskodu, mis esimesena Eestis rakendas tänaseks tavapäraseks saanud peremudelit, andes nii lastele võimaluse ühiselt tegutsedes õppida teineteisega arvestamist turvalises ning toetatud keskkonnas. Tartu Koidu Keskuse majas algas ka noorsootöö Avatud Noortekeskuste (ANK) teenusena, samuti tegutses seal MTÜ Öökull. Pikka aega pakkus Tartu Koidu Keskus koostöös Tartu linnaga laste päevakeskuste teenust, et vähekindlustatud lapsed saaksid pärast kooli turvalises ruumis õpiabi, sooja toitu ning eakaaslastega aega veeta. Aastal 2008.avati keskuse hoovimajas väikelastehoid Koidukiir, mis tegutseb tänaseni. Tartu Koidu Keskuse pikaaegne juht oli Anne Schotter, kelle eestvedamisel toimetas organisatsioon kuni aastani 2020. Alates 2020.aasta kevadest on MTÜ eestvedaja Eva Üprus ja senisest suurem rõhk on Tartu Koidu Keskuse kogukonnakeskuseks kujunemisel. Kogukonnale pakutakse erinevaid vaba-aja veetmise võimalusi, huviringe, koolitusi ning töötubasid. 2024.aasta alguses avatakse plastiku ümbertöötlemise töökoda. http://koidukeskus.eu/
Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat

Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat on kord aastas väljaantav eelretsenseeritav ajakiri. Ajakiri ilmub alates 2005. aastast ning seda annab välja Eesti Rakenduslingvistika Ühing. Ajakirjas avaldatakse eri rakenduslingvistika valdkondade (Eestis on olulisemateks võõrkeeleõpe ja eesti keele kui teise keele õpe, kontrastiivgrammatika uuringud, keeletehnoloogia, leksikoloogia ja leksikograafia, eri valdkondade terminoloogia, tõlkimine, keelepoliitika, hindamine ja vigade analüüs, keelehoole ja keelekorraldus) alaseid artikleid, millel on lisaks rakenduslikule ka teoreetiline kaal. Ajakirja toimetajad on Margit Langemets, Maria-Maren Linkgreim, Helle Metslang ja David Ogren. Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat
III liiga 2022

III liiga 2022 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga, III liiga 2022. aasta hooaeg, mis jagunes nelja tsooni – ida, põhi, lõuna ja lääs. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Meistriliiga 2022 Esiliiga 2022 Esiliiga B 2022 II liiga 2022 IV liiga 2022 "Eesti 2016 .a jalgpalli meistrivõistluste Teise ja madalamate liigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 27. november 2015. Vaadatud 26. september 2016.
III liiga 2023

III liiga 2023 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga, III liiga 2023. aasta hooaeg, mis jagunes nelja tsooni – ida, põhi, lõuna ja lääs. III liiga 2023 üldvõitjaks tuli idatsooni meister Paide Linnameeskond III, kes alistas finaalis lõunatsooni meistri Tartu Team Helmi tulemused 5:4. Pärast põhiturniiri lõppu III liigasse tõusmiseks üleminekumänge ei toimunud. III liiga piirkondade 11.-12. kohale tulnud võistkonnad langesid järgmiseks hooajaks IV liigasse ja IV liiga mõlemas piirkonnas 1-4. kohale tulnud võistkonnad tõusid otse III liigasse. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Üldhooaja lõpus kohtuvad tsoonide võitjad sõelmängudes, et selgitada III liiga 2023 üldvõitja. Meistriliiga 2023 Esiliiga 2023 Esiliiga B 2023 II liiga 2023 IV liiga 2023 IV liiga võistlussüsteem 2023 jalgpall.ee "Eesti 2016 .a jalgpalli meistrivõistluste Teise ja madalamate liigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 27. november 2015. Vaadatud 26. september 2016.
IV liiga 2022

IV liiga 2022 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga, IV liiga 2022. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni – põhi/lõuna ja põhi/lääs. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) võidud; 4) punktid omavahelistest mängudest; 5) väravate vahe omavahelistest mängudest; 6) väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Fair Play punktid. (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) võidud; 4) punktid omavahelistest mängudest; 5) väravate vahe omavahelistest mängudest; 6) väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Fair Play punktid. (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Üldhooaja lõpus kohtusid omavahel tsoonide võitjad ühes finaalmängus, et selgitada IV liiga üldvõitja. Meistriliiga 2022 Esiliiga 2022 Esiliiga B 2022 II liiga 2022 III liiga 2022 "Eesti 2015 .a meistrivõistluste Teise ja madalamate liigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 28. november 2014. Vaadatud 27. oktoober 2015.
Avaari keel

Avaari keel (магӏарул мацӏ maǥarul macʼ 'mägede keel' või авар мацӏ awar macʼ) on nahhi-dagestani keelkonda kuuluv Kaukaasia keel, mida kõnelevad avaarid peamiselt Dagestanis. 2010. aastal oli Dagestanis ja mujal Venemaal umbes üks miljon kõnelejat. Avaari keelt räägitakse peamiselt Venemaal Kaukaasias Dagestani vabariigi lääne- ja lõunaosas ning Aserbaidžaani loodeosas Balakəni ja Zaqatala rajoonis. Mõned avaarid elavad teistes Venemaa piirkondades. Väikesed kõnelejate kogukonnad elavad ka Vene vabariikides Tšetšeenias ja Kalmõkkias; Gruusias, Kasahstanis, Ukrainas, Jordaanias ja Türgis Marmara mere piirkonnas. Avaari keelt räägib umbes 800 000 inimest üle maailma. UNESCO liigitab avaari keele väljasuremisohus keelte hulka. Avaari keel on üks kuuest kirjakeelest Dagestanis, kus seda ei räägi mitte ainult avaarid, vaid see on ka suhtluskeel erinevate etniliste ja keeleliste rühmade vahel. Vähemtuntud keelte bibliograafiline andmebaas Glottolog loetleb 14 avaari murret, millest mõned vastavad küladele, kus neid kõneldakse. Dialektid on loetletud tähestikulises järjekorras: Ancux (Antsukh / Анцух) Andalal-Gxdatl Bacadin Batlux Hid Karax Kaxib Keleb Salatav Shulanin Untib Xunzax (Khunzakh / Xунзах) Zakataly Zaqatala Juba 14. sajandil üritati avaari keelt kirjutada gruusia kirjas. Araabia kirja hakati avaari keele üles märkimiseks kasutama 15. sajandil. Araabia keel, tuntud kui ajam, on selleks kasutusel tänapäevalgi. 1928. aastal asendati nõukogudeaegse keele ümberõppepoliitika käigus ajam ladina tähestikuga, mis 1938. aastal omakorda asendati praeguse kirillitsaga. Põhimõtteliselt on tegu vene tähestikuga, mida on täiendatud lisatähega nimega palochka (pulk, Ӏ). Kuna seda tähte ei saa tavalise klaviatuuripaigutusega tippida, asendatakse see sageli suure ladina tähega i ( I ), väikese ladina tähega L ( l ) või numbriga 1. Tänapäeva avaari kirjanduse tuntuim tegelane on Dagestani rahvaluuletaja Rassul Hamzatov (suri 3. novembril 2003). Tema teoste tõlked vene keelde on toonud talle laialdast populaarsust kogu endises Nõukogude Liidus. Kaukaasia keeled "Documentation for ISO 639 identifier: ava". ISO 639-2 Registration Authority - Library of Congress. Vaadatud 5. juulil 2017. Name: Avaric "Documentation for ISO 639 identifier: ava". ISO 639-3 Registration Authority - SIL International. Vaadatud 5. juulil 2017. Name: Avaric Avar at Ethnologue (25th ed., 2022) Old Avar at Ethnologue (25th ed., 2022) "UNESCO Atlas of the World's Languages in Danger". UNESCO. Vaadatud 19. aprillil 2015. Simon Crisp, "Language Planning and the Orthography of Avar", Folia Slavica 7, 1–2 (1984): 91–104. Simon Crisp, "The Formation and Development of Literary Avar", pp. 143–62, in Isabelle T. Kreindler, ed., Sociolinguistic Perspectives on Soviet National Languages: Their Past, Present and Future, Contributions to the Sociology of Language, 40 (Berlin: Mouton de Gruyter, 1985).
Adlan Hassanov

Adlan Hassanov (vene keeles Адлан Хасанов; 25. mai 1970 – 9. mai 2004) oli tšetšeeni rahvusest Venemaa ajakirjanik ja fotograaf, hukkus Groznõis. Khasanov õppis ajakirjandust Tšetšeenia Riiklikus Ülikoolis ning töötas hiljem ajalehtedes reporteri ja fotograafina. Ta töötas ka Reutersis ja Radio Liberty's. Ta hukkus 9. mail Groznõis Dünamo staadionil toimunud võidupüha paraadil tšetšeeni separatistide korraldatud pommiplahvatuses, mille eesmärk oli tappa Kremli toetatud Tšetšeenia president Ahmat Kadõrov. Staadion oli ümberehitatud ja rekonstrueeritud ning raportite kohaselt jäi konstruktsiooni betoonosa sisse pandud pomm turvakontrollis märkamata. Venemaal tapetud ajakirjanikud Reuters Photojournalist Adlan Khasanov Killed With President in Chechen Bomb Blast
Maria-Lanzendorf

Maria-Lanzendorf on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas. See kuulus varem Wien-Umgebungi ringkonda, mis kaotati 2016. aastal. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Moosbrunn

Moosbrunn on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas. See kuulus varem Wien-Umgebungi ringkonda, mis kaotati 2016. aastal. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Loor-limanutt

Loor-limanutt (Hygrophorus gliocyclus) on limanutiliste sugukonda limanuti perekonda kuuluv seeneliik. Loor-limanutt andmebaasis eElurikkus
Kaja Sepp (kirjanik)

Kaja Sepp (neiupõlvenimega Kaja Kadaste, hiljem ka Kaja Pino; sündinud 6. novembril 1969 Loksal) on Eesti suhtekorraldaja ja kirjanik. Ta lõpetas 1993, aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal diplomitööga "Kultuur ajalehes "Postimees" 1991.-1992. aastal" (juhendaja Krista Aru). Hiljem on ta omandanud magistrikraadi ärijuhtimise alal Estonian Business Schoolist. Kaja Sepp on töötanud suhtekorraldajana peamiselt Eesti telekommunikatsioonifirmadest ja riigiasutustes nagu EMT, Telia Eesti, Omniva, transpordiamet ja siseministeerium. Tema esimene raamat oli "Hetk enne homset" (2013), mille käsikiri võitis 2012. aastal noorteromaani konkursi. Hiljem on ta avaldanud rea eri žanridest raamatuid nagu "Vastassuunavöönd" (2015), "Kassiiseloom" (2017) jts. Kaja Sepp oli abielus ajakirjanik Jüri Pinoga.
Anfissa Reztsova

Anfissa Anatoljevna Reztsova (vene keeles: Анфиса Анатольевна Резцова, sündinud Romanova, Романова; 16. detsember 1964 Jakimets, Guss-Hrustalnõi rajoon, Vladimiri oblast – 19. oktoober 2023 Dolgoprudnõi, Moskva oblast) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa laskesuusataja ja murdmaasuusataja aastatel 1985–2000. Reztsova võitis taliolümpiamängudelt kokku viis medalit, sealhulgas kolm kulda (1988: murdmaasuusatamises 4 × 5 km teatesõidus, 1992: laskesuusatamine 7,5 km, 1994: 4 × 7,5 km teatesõidus), ühe hõbeda (1988: murdmaa 20). km) ja üks pronks (1992: laskesuusatamine 3 × 7,5 km teatesõidus). Ta on seni olnud ainuke inimene, kes on võitnud olümpiakulla nii murdmaasuusatamises kui ka laskesuusatamises. Ta oli üks väheseid sportlasi, kes on tulnud olümpiavõitjaks kolmedel olümpiamängudel järjest kolme erineva lipu all, millest esimene oli Nõukogude Liit 1988. aastal, teine – ühendmeeskond (SRÜ) 1992. aastal ja kolmas Venemaa Föderatsioon 1994. aastal. Reztsova saavutas edu ka FIS-i põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel, pälvides kolm kulda (4 × 5 km teatesõidus: 1985, 1987, 1999) ja kaks hõbedat (1987: 5 km, 20 km). Samuti võitis ta oma karjääri jooksul ühe murdmaasuusatamise MK-etapi ja seitse laskesuusatamise MK-etappi. Laskesuusatamises võitis ta kahel korral üldkarika (1991–92 ja 1992–93) 2020. aastal Venemaa spordiveebisaidile antud intervjuus tunnistas ta, et kasutas karjääri lõpus illegaalseid sooritusvõimet parandavaid ravimeid. 2022. aasta Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse soovisid Norra laskesuusatajad Venemaa sportlaste välistamist rahvusvahelistelt võistlustelt. See pani Reztsova väitma, et Venemaa sportlased oleksid alati norralastest paremad. Ühtlasi väitis ta, et norralased tahtsid lihtsalt konkurentidest vabaneda, ja võrdles norralasi "vastikute prussakatega". Anfissa Reztsova FIS_-i veebilehelFIS-i Anfissa Reztsova First-Skisport.com veebilehel Anfissa Reztsova Sports-Reference.com veebilehel Anfissa Reztsova Olympedia.org veebilehel Anfissa Reztsova Infosport.ru veebilehel (vene k.)
Tähesuurus

Tähesuurus ehk näiv tähesuurus ehk magnituud ehk suurusjärk on taevakeha näivat heledust väljendav arv. Tähesuuruste süsteem leiutati Vana-Kreekas (arvatavasti Hipparchose poolt) ja võeti hellenistlikus astronoomias üldiselt kasutusele. Esialgu jagati tähed kuude tähesuurusse: mõned heledamad tähed tähistaevas on esimese tähesuuruse, kõige nõrgemad tähed, mida paljud inimesed palja silmaga näevad, on kuuenda tähesuurusega tähed, ülejäänud tähed jagati vahepeale. Hiljem tekkis astronoomidel vajadus seda süsteemi täiendada. Teleskoopidega on näha rohkesti veel nõrgemaid tähti, seetõttu tuli kasutusele võtta seitsmes, kaheksas jne tähesuurus. Samuti võib märgata, et kaks kõige heledamat tähte – Siirius ja Kanoopus – on ülejäänud esimese suurusjärgu tähtedest oluliselt heledamad ning planeedid Veenus, Marss ja Jupiter on esimese suurusjärgu tähtedest heledamad. Aastal 1857 avaldatud artiklis defineeris Norman Pogson tähesuuruste logaritmilise skaala nii, et täht, mille tähesuurus on 5, annab Maale 100 korda vähem valgust kui täht, mille tähesuurus on 0. See skaala võimaldab kasutada ka murrulisi ja negatiivseid tähesuurusi. Definitsiooni põhjal avaldub tähesuurus m {\displaystyle m} kujul: m = m 0 − 2 , 512 log ⁡ E {\displaystyle m=m_{0}-2,512\log E} , kus m 0 {\displaystyle m_{0}} on skaala fikseerimiseks kasutatav konstant ja E on fotomeetriliselt mõõdetav valgustatus. Tähesuuruste vahe avaldub siis järgmiselt: E 1 E 2 = 10 − 0 , 4 ( m 1 − m 2 ) ⟹ m 1 − m 2 = 2 , 512 log ⁡ E 2 E 1 {\displaystyle {\frac {E_{1}}{E_{2}}}=10^{-0,4(m_{1}-m_{2})}\Longrightarrow m_{1}-m_{2}=2,512\log {\frac {E_{2}}{E_{1}}}} . Konstant m 0 {\displaystyle m_{0}} leitakse nullinda tähesuurusega tähe abil: m 0 = 2 , 512 log ⁡ E m = 0 {\displaystyle m_{0}=2,512\log E_{m=0}} . Ajalooliselt kasutati sellise tähena Veegat. Maa taeva heledaima tähe Siiriuse tähesuurus on –1,45, Veenuse oma kuni –4,4, täiskuul –12,6 ja Päikesel –26,8. Absoluutne tähesuurus Tähtede loend tähesuuruse järgi The astronomical magnitude scale, International Comet Quarterly.
Näsaline heinik

Näsaline heinik (Tricholoma pessundatum) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Eestis kasvab näsaline heinik männimetsades, on maheda maitsega. Näsaline heinik andmebaasis eElurikkus
Matthias de Zordo

Matthias de Zordo (sündinud 21. veebruaril 1988) on endine Saksamaa kergejõustiklane, kes tuli 2011. aastal meeste odaviske maailmameistriks. 87.81-meetrise viskega võitis ta 2010. aasta kergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel Barcelonas hõbemedali. De Zordo sündis Bad Kreuznachis. Ta tuli Saksamaa meistriks 2010. aasta juulis Braunschweigis ja uuesti 2011. aasta Kasselis. 2011. aastal MM-il Daegus võitis ta kulla 86.27 meetrise viskega. Ta lõpetas oma 2011. aasta hooaja võiduga Brüsselis Memorial Van Damme'il isikliku rekordiga 88.36 meetrit. Brüsseli võiduga kindlustas ta ka meeste odaviske Teemantliiga karika. Matthias de Zordo ametlik koduleht Matthias de Zordo World Athletics veebilehel Matthias de Zordo ROK-i veebilehel Matthias de Zordo Olympics at Sports-Reference.com veebilehel Matthias de Zordo Olympedia veebilehel Matthias de Zordo Track and Field Statistics veebilehel
Bisletti mängud

Bislett Games ehk Bisletti mängud on iga-aastane kergejõustikuvõistlus Norras Oslos Bisletti staadionil. Varem oli see üks IAAF-i Kuldliiga üritusi, nüüd on see osa Teemantliigast. Bisletti staadionil on püstitatud arvukalt maailmarekordeid, näiteks 1985. aastal püstitati ühel õhtul koguni kolm uut maailmarekordit. Esimene rahvusvaheline kergejõustikuvõistlus Bislettis peeti 1924. aastal. Kuni 1937. aastani oli nende võistluste nimi The American Meetings. Erinevad korraldajad korraldasid võistlusi aastatel 1947–1965, kuni kolm kergejõustikuliitu BUL, Vidar ja Tjalve moodustasid Bislett Alliance’i. Sel aastal asutas Arne Haukvik Bisletti mängud. Ta oli endine poliitik ja võistluste direktor, kes kutsus igal aastal päev enne üritust oma traditsioonilisele "maasikapeole" sportlased, sponsorid ja ajakirjanikud. Ta suri 2002. aastal 76-aastaselt vähki, kuid seda traditsiooni jätkatakse. Bisletti staadionit kasutati 1952. aasta taliolümpiamängudel kiiruisutamiseks, kuid tänapäeval on see rohkem tuntud Bislett Gamesi kergejõustikuvõistluse poolest. Bislett Games meelitab kohale parimad kergejõustiklased üle kogu maailma ning selle tellisevärvi rajal on seni püstitatud 65 maailmarekordit. Seoses uue Bisletti staadioni ehitamisega Oslos, mis algas 2004. aasta aprillis, toimus 2004. aasta traditsiooniline kergejõustikukohtumine Bergeni Fana staadionil Bergen Bislett Gamesi nime all. 2009. aastal lükkas tõsine torm võistlust edasi ja kahjustas isegi rajaäärset kella. Sanya Richards jooksis naiste 400 meetri kiireima aja alates 2006. aastast, samas kui Dream Mile tõi mitmeid rekordeid, võitja Deresse Mekonnen parandas oma Etioopia rekordit, keenialane William Biwott Tanui püstitas juunioride maailmarekordi ja kolmanda koha saanud Augustine Choge alistas isikliku rekordi. Varasemad odaviskevõistluse võitjad Andreas Thorkildsen ja Tero Pitkämäki jätkasid Bisletti mängudel oma viieaastast jagatud domineerimist, kusjuures Pitkämäki võttis seekord võidu. 2020. aastal takistas koroonapandeemia Bislett Gamesi toimumist, selle asemel toimus üritus nimega Impossible Games. 2021. aastal kehtisid endiselt piirangud, mis põhjustasid põhivõistluse edasilükkamise. Piiratud üritus Night of Highlights toimus selle asemel 4. juunil 2021.