laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pärtlioru kihistik

Pärtlioru kihistik (inglise Pärtlioru Member) on ordoviitsiumi ladestu Uhaku lademe Kõrgekalda kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistiku stratotüüp on Purtse jõe kallas Püssil Pärtliorus, ka kihistik ise on selle oru järgi nimetatud. Kaldas paljandub ligi 150 meetri ulatuses Pärtlioru kihistiku paas, kus kukersiiti sisaldavas lubjakivis on savist koosnevaid vahekihte. Kihistik on Kõrgekalda kihistu keskmine kihistik, see lamab Koljala kihistikul ja sellel lasub Erra kihistik. Kihistik sisaldab teistest kihistu kihistikest rohkem savi. Lasnamäe paemurrus nimetati kõige ülemist Pärtlioru kihistikku kuuluvat kihti Nutu kihiks. Pärtlioru kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) "Eesti stratotüüpsed paljandid". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. august 2020. Vaadatud 18. augustil 2019. K. Suuroja, T. Mardim, K. Ploom, T. All, M. Otsmaa, M. Kõiv. Eesti geoloogilise baaskaardi Narva (6534) leht. Seletuskiri. Tallinn, 2009 Rein Einasto, Aat Sarv, Tallinna paas, Kesk-Ordoviitsiumi sooja parasvöötme madalaveeline lubisete, Horisont 3/2014 Pärtlioru kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Karinu kihistik

Karinu kihistik (inglise Karinu Member) on siluri ajastu Juuru lademe Tamsalu kihistu ülemine kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Elsa Amalie Rosenstein aastal 1940. Kihistiku stratotüüp on Karinu karjäär. Kihistik on kõige paksem Pärna külas Sõru 400 puuraugus (5 m). Kihistik on nime saanud Karinu küla järgi. Kihistik koosneb teralistest lubjakividest. Karinu kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) Stratigraafia terminoloogia Juuru Stage H. Heinsalu & V. Viira: Raukas, A., Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. ISBN 9985-50-185-3. Karinu kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Davor Božinović

Davor Božinović (sündinud 27. detsembril 1961 Pulas) on Horvaatia poliitik ja diplomaat. Ta on õppinud Zagrebi Ülikoolis poliitikateadusi ning saanud seal bakalaureuse-, magistri- ja doktorikraadi. Aastatel 2002–2004 oli ta Horvaatia saadik Serbias ja Montenegros. 2004–2005 oli ta Horvaatia presidendi kantseleiülem. 2005–2008 oli ta Horvaatia esinduse juht NATO juures. 2008. aasta septembris määrati ta Euroopa integratsiooni riigisekretäriks ja 2009. aasta juulis poliitikaküsimuste riigisekretäriks. 29. detsembrist 2010 kuni 23. detsembrini 2011 oli Davor Božinović Horvaatia kaitseminister. 2011. aasta detsembris sai ta Horvaatia parlamendi liikmeks. Alates 2012. aasta märtsist oli vaatleja Euroopa Parlamendis. Alates 2016. aasta oktoobrist oli ta Horvaatia peaministri kantseleiülem. Alates 7. juunist 2017 on Davor Božinović Horvaatia siseminister. Lisaks on ta alates 19. juulist 2019 Horvaatia asepeaminister. Davor Božinović : Ministar unutarnjih poslova Vlada Republike Hrvatske Davor Božinovic. Former Minister of Defence European Leadership Network [http://www.mvep.hr/en/the-ministry/the-structure-of-mfea/davor-bozinovic-phd/ Davor Božinović, Ph.D., State Secretary for Political Affairs, Special Envoy of the Croatian Prime Minister for South Eastern Europe] Republic of Croatia. Ministry of Foreign and Europeann Affairs Minister of Defence, Ph. D. Davor Božinović (29.12.2010. - 23.12.2011.)[alaline kõdulink] Ministry of Defence of the Republic of Croatia Minister of the Interior : Davor Božinović Salzburg Forum Croatia. Ministries, etc. rulers.org
Maasi kihid

Maasi kihid (inglise keeles Maasi Beds) on siluri ajastu Jaagarahu lademe Muhu kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Ago Aaloe 1958. aastal. Kihistiku stratotüüp on Maasi puurauk, kus selle kivimid esinevad 0,5–4,6 meetril, ja Maasi murd. Kihid on nimetatud Maasi linnuse järgi. Suures osas koosneb nende kihtide kivimitest ka Abula pank. Kihid koosnevad lubjakivist ja dolokivist. Mõnes allikas loetakse Maasi kihid Jaagarahu kihistusse kuuluvaks. Maasi kihid Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) EE 1, 1985; Jaagarahu Stage H. Heinsalu & V. Viira: Raukas, A., Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. ISBN 9985-50-185-3. Maasi kihid Eesti geokogude infosüsteemis
1115

1115. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad Aastad: 1110 1111 1112 1113 1114 - 1115 - 1116 1117 1118 1119 1120 ... ... 22. detsember – Olav Magnusson, Norra kuningas ...
Vilsandi kihid

Vilsandi kihid (inglise keeles Vilsandi Beds) on siluri ajastu Jaagarahu lademe Jaagarahu kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Hendrik Bekker aastal 1925. Kihistiku stratotüüp on Vilsandi saar, mille järgi kihid ka nime on saanud. Lisastratotüübiks on Jaagarahu puurauk, kus kihid esinevad 0.3..13.1 meetril. Kihid koosnevad lubjakivist ja dolokivist. Kihtides erineb arvukalt bioherme. Vilsandi kihid Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) Jaagarahu Stage H. Heinsalu & V. Viira: Raukas, A., Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. ISBN 9985-50-185-3. Vilsandi kihid Eesti geokogude infosüsteemis
Äigu kihid

Äigu kihid (inglise keeles Äigu Beds) on siluri ajastu Kaugatuma lademe Kaugatuma kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Einar Klaamann aastal 1970. Kihistiku stratotüüp on Äigu murd. Lisastratotüübiks on Kaugatomal asuv GI puurauk, milles kihid esinevad 0.6..37.2 meetril.. Kihid koosnevad kahest tsüklilisest osast. Alumise osa moodustab lubjakivi vahekihtidega mergel. Kohati on see põimjaskihilise struktuuriga ja sisaldab aleuriitset materjali. Ka ülemises osas vaheldub mergel lubjakiviga, ainult et seal on lubjakivi sisaldus suurem. Mõlema tsükli ülemise osa moodustab paksem krinoidlubjakivi lasund. Äigu kihid Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) Kaugatuma Stage H. Heinsalu & V. Viira: Raukas, A., Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. ISBN 9985-50-185-3. Äigu kihid Eesti geokogude infosüsteemis
Koorküla kihistik

Koorküla kihistik (inglise Koorküla Member) on devoni ajastu Burtnieki lademe Burtnieki kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Artur Verte aastal 1955. Kihistik on kõige paksem Tsiistre 327 puuraugus (35,8 m). Koorküla kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) Koorküla kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Napa kihistik

Napa kihistik (inglise Napa Member) on ordoviitsiumi ajastu Darriwili lademe kihistik. Kihistikku hakkas esimesena eristama Karl Orviku 1958. aastal. Kihistik on saanud nime Napa vesiveski järgi. Kihistiku stratotüüp on Purtse jõe säng (Napa paljand). Kihistik koosneb hallist suure savisisaldusega lubjakivist, milles sisaldub arvukalt pruunikaid suure rauasisaldusega ooide. Napa kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Napa kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Päite kihistik

Päite kihistik (inglise Päite Member) on ordoviitsiumi ladestu Toila kihistu Billingeni lademesse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena määratlema Karl Orviku aastal 1958. Kihistiku stratotüüp on Päite panga juures asuv kivimurd ja see on nime saanud Päite küla järgi. Kihistik on kõige paksem Äiamaa puuraugus (0,55 m). Kihistik on Toila kihistu alumine kihistik, sellel lasub Saka kihistik. Selle ülemise piiri moodustab katkestuspind, millele on selle iseloomuliku struktuuri järgi antud nimi Püstakkiht. Kihistiku moodustab glaukoniiti sisaldav kirju lubjakivi, mis on Eesti aluspõhja vanim lubjakivi.. Kihistiku lääneosas, Osmussaarel ja Väike-Pakril, on lubjakivi liivane ja asendub kihistiku alumises osas suure lubjasisaldusega liivakiviga. Päite kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) Geology and Mineral Resources of Estonia. Volkhov stage Tõnu Meidla Ülevaade Narva kanjoni geoloogiast Urmas Uri, Mare Isakar, Ene Kõnd, Urisev Kobras nr. 6, 11.08.2010 Geology and Mineral Resources of Estonia. Billingen stage Tõnu Meidla Päite kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Voka kihistik

Voka kihistik (inglise keeles Voka Member) on ordoviitsiumi ladestu Kunda lademe Sillaoru kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Karl Orviku aastal 1958. Kihistiku stratotüüp on Voka pank, nime on see saanud Voka küla järgi. Kihistikku eristatakse veel Äiamaa puuraugus, kus selle paksus on 25 cm. Voka kihistik on Sillaoru kihistu ülemine kihistik. Kihistiku all lamab Pada kihistik. Kihistik koosneb suure savisisaldusega lubjakivist. Kihistikus esineb arvukalt suure rauasisaldusega ooide, mis on kujunenud glaukoniidi terakeste ümber. Voka kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) Geology and Mineral Resources of Estonia. Kunda stage Tõnu Meidla Voka kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
1116

1116. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad Aastad: 1111 1112 1113 1114 1115 - 1116 - 1117 1118 1119 1120 1121 ... ... ...
Kiviõli kihistik

Kiviõli kihistik (inglise Kiviõli Member) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe Viivikonna kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1959. Kihistik on nimetatud Kiviõli linna järgi. Kihistiku stratotüüp on Küttejõu karjäär. Kihistik on kõige paksem Kerguta 565 puuraugus (3.6 m). Osa kihistiku kivimeid moodustab Eesti põlevkivimaardla.. Kihistik on Viivikonna kihistu alumine kihistik, sellel lasub Maidla kihistik. See koosneb põhiliselt kukersiidist, milles on roosad pae vahekihid. Kiviõli kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) Stratigraafia terminoloogia EE 12. köide, 2003: 86. K.Suuroja, T.Mardim, E.Morgen, T.All, M.Kõiv, M.Otsmaa, M.Niin. Eesti geoloogilise baaskaardi Kiviõli (6443) leht. Seletuskiri. Tallinn, 2007 Kiviõli kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Tagavere kihid

Tagavere kihid (inglise keeles Tagavere Beds) on siluri ajastu Jaagarahu lademe Muhu kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Ago Aaloe aastal 1960. Kihtide stratotüüp on Tagavere paemurd. Kihid on nime saanud Tagavere küla järgi. Osades allikates loetakse Tagavere kihid Jaagarahu kihistusse kuuluvaiks. Tagavere kihid koosnevad lubjakivist ja dolomiidist. Tegemist on laguunset päritolu kivimitega. Tagavere kihid Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) Jaagarahu Stage H. Heinsalu & V. Viira: Raukas, A., Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. ISBN 9985-50-185-3. Tagavere kihid Eesti geokogude infosüsteemis
Tarvastu kihistik

Tarvastu kihistik (inglise Tarvastu Member) on devoni ajastu Aruküla lademe Aruküla kihistu kihistik. Kihistik on kõige paksem Ikla puuraugus (54.9 m). Tarvastu kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018) Tarvastu kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Elami keel

Elami keel (vanemas eestikeelses kirjanduses ka eelami keel) on väljasurnud keel, mida kõnelesid ligikaudu 2800 kuni 550 eKr tänapäevases Edela-Iraanis elanud elamlased. Elami keelt kirjutati kiilkirjas, nagu ka teisi Vana-Mesopotaamia vanimaid kirjakeeli sumeri ja askadi keelt. Viimased kirjutised elami keeles pärinevad ligikaudu Ahhemeniidide Pärsia vallutamise ajast Kyros Suure poolt. Valdavalt arvatakse, et elami keel on isolaatkeel, mil pole teadaolevaid sugulaskeeli. Sugulaskeelte puudumine on üks põhjustest, mis muudab elami keele tõlkimise raskeks. Keeleteadlased Igor Djakonov ja David McAlpin on oletanud siiski sugulust elami ja draviidi keelte vahel, paigutades need ühisesse elami-draviidi keelkonda. Elami kiilkiri kohandati akkadi-sumeri kiilkirjast ja oli kasutusel ligikaudu 2500 kuni 331 eKr. Elami kiilkiri oli suuremalt jaolt silpkiri, kus tarvitati umbes 130 märki, ning vaid väheseid akkadi logogramme, ehkki ajapikku logogrammide arv kasvas. Kokku on elamikeelseid kiilkirjatekste säilinud ligikaudu 20 000 savitahvlil ja fragmendil. Suurem osa neist pärineb Ahhemeniidide ajast ning sisaldab peamiselt majandusmärkmeid. Samast piirkonnast pärineb veel kaks kirja, mis on tänini dešifreerimata, kuid olid tõenäoliselt kasutusel just elami keele tarbeks. Protoelami kiri on vanim Iraani aladelt teadaolev kiri. Seda kasutati lühikest aega (umbes 3100–2900 eKr). Savitahvleid protoelami kirjaga on leitud Iraani eri piirkondadest. Kiri arvatakse olevat arenenud varasest kiilkirjast (protokiilkirjast) ning hõlmab üle 1000 märgi. Oletatavasti on protoelami kiri suuresti logograafiline (iga märk tähistab tervet sõna). Lineaarelami kiri esineb üksikutel monumentaalkirjetel. Sageli väidetakse, et lineaarelami kiri on protoelami kirjast välja kasvanud silpkiri, kuid see väide on tänini tõestamata. Lineaarelami kirja kasutati väga lühikest aega 3. aastatuhande viimasel veerandil eKr. Elami keel on aglutineeriv keel, mille grammatikat iseloomustas keerukas noomeniklasside süsteem. Elusolendeid tähistavatel nimisõnadel olid eraldi markerid esimese, teise ja kolmanda isiku jaoks, mis on loomulikes keeltes üsna haruldane. Elamite (2005). Keith Brown, ed. Encyclopedia of Language and Linguistics (2 ed.). Elsevier. ISBN 0-08-044299-4 McAlpin, David. "Toward Proto-Elamo-Dravidian." Language' Vol. 50, No. 1 (Mar., 1974), lk 89-101 Stolper, Matthew W. 2008. "Elamite". Rmt: "The Ancient Languages of Mesopotamia, Egypt, and Aksum", lk 60.
1117

1117. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad Aastad: 1112 1113 1114 1115 1116 - 1117 - 1118 1119 1120 1121 1122 ... ... ...
2018. aasta autoralli maailmameistrivõistlused

2018. aasta autoralli maailmameistrivõistlused olid autoralli maailmameistrivõistluste 46. hooaeg. Maailmameistrivõistlused koosnesid 13 etapist, mis said alguse Monte Carlo ralliga jaanuaris ning lõppesid novembris Austraalia ralliga. Tiitlikaitsjad olid Sébastien Ogier ja Julien Ingrassia ning meeskondlikult M-Sport. Lisaks kõige kõrgemale võistlusklassile peeti eraldi punktiarvestust ka WRC2, WRC3 ja Juunior WRC klassis. Oma meistritiitleid kaitsesid Sébastien Ogier ja Julien Ingrassia, meeskondlikult võitis Toyota Gazoo Racing WRT. Punkte jagatakse järgneva süsteemi alusel iga ralli lõpus kümnele parimale Sõitjad ja kaardilugejad saavad lisapunkte iga ralli Power Stage kiiruskatselt. Tootjate arvestuses saavad rallilt punkte koguda igast meeskonnast maksimaalselt 2 parimat kohta saanud rallipaari. Lisapunkt iga kiiruskatse võidu eest. Türgi ralli lõppjärjestuse punktid korrutati kahega. Koduleht (inglise keeles) Hooaeg 2018 ewrc-results.com
59 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 59 sõidab Balti jaama ja Pikakari ranna vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 20-50 minuti tagant Marsruut Pikakari (Paljassaare) suunal: Toompuiestee, Tehnika tänav, Ristiku tänav, Erika tänav, Tööstuse tänav, Paljassaare tee. Marsruut Balti jaama suunal: Paljassaare tee, Tööstuse tänav, Erika tänav, Ristiku tänav, Paldiski maantee, Toompuiestee, Rannamäe tee. 59. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
57 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 57 sõidab Raudalu ja Kalevi bussipeatuse vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 25-50 minuti tagant, nädalavahetustel toimib liin iga 45 minuti tagant. Marsruut Kalevi suunal: Viljandi maantee, Valdeku tänav, Männiku tee, Pärnu maantee. Marsruut Raudalu suunal: Pärnu maantee, Männiku tee, Valdeku tänav, Viljandi maantee. 57. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
1118

1118. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad Aastad: 1113 1114 1115 1116 1117 - 1118 - 1119 1120 1121 1122 1123 Paavstiks sai Gelasius II. Saigyō, jaapani luuletaja 21. jaanuar – Paschalis II, paavst
47 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 47 sõidab Väike-Õismäe ja Tallinna bussijaama vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevil. Bussiliin on ekspressliin. Liin väljub 8 korda päevas. Marsruut Tallinna bussijaama suunal: Õismäe tee, Paldiski maantee, Endla tänav, Liivalaia tänav, Juhkentali tänav Marsruut Väike-Õismäe suunal: Juhkentali tänav, Liivalaia tänav, Endla tänav, Paldiski maantee, Õismäe tee 47. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
46 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 46 sõidab Väike-Õismäe ja Seli asumi vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevil. Bussiliin on ekspressliin. Väljumised 8-14 minuti tagant. Marsruut Seli suunal: Õismäe tee, Paldiski maantee, Endla tänav, Kaarli puiestee, Estonia puiestee, Gonsiori tänav, Laagna tee, Raadiku tänav ja Ümera tänav Marsruut Väike-Õismäe suunal: Ümera tänav, Raadiku tänav, Laagna tee, Gonsiori tänav, Estonia puiestee, Kaarli puiestee, Luise tänav, Endla tänav, Paldiski maantee, Õismäe tee 46. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
45 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 45 sõidab Ülemiste (Kaubajaama bussipeatuse) ja Väike-Õismäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub ainult tööpäevadel. Väljumised 20-30 minuti tagant. Marsruut Kaubajaama (Ülemiste) suunal: Õismäe tee, A.H. Tammsaare tee, Ehitajate tee, Pärnu maantee, Järvevana tee, Suur-Sõjamäe tänav, Ääsi tänav. Marsruut Väike-Õismäe suunal: Ääsi Tänav, Valukoja tänav, Lõõtsa tänav, Suur-Sõjamäe tänav, Järvevana tee, Pärnu maantee, Turu plats, Ehitajate tee, Õismäe tee. 45. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Laske elada

"Laske elada" on kollektiivne pöördumine, mille esitas Kaur Kender 15. oktoobril 2015 Riigikogule narkopoliitika muutmiseks. Kollektiivse pöördumise toetuseks anti 1131 allkirja. Kollektiivne pöördumine sisaldas viit taotlust: 1) dekriminaliseerida kanepi kasutamine ja kasvatamine oma tarbeks alates 01.01.2016 ning kehtestada kanepi müügi riiklik regulatsioon ja kontroll; 2) anda viivitamatult amnestia kõigile kanepiga seotud süütegude eest süüdimõistetud isikutele; 3) kehtestada viivitamatult moratoorium kõigile kanepiga seotud süütegude menetlemisele; 4) töötada välja, võtta vastu ja viia ellu strateegia, mis on suunatud Eestis narkosurmade vähendamisele ja narkosõltlaste elu muutmisele inimväärsemaks; 5) töötada välja ja rakendada fentanüülisõltuvuse vastaseid meetmeid, nt heroiini asendusteraapia ja süstimistoad 01.01.2016. Pöördumist arutati Riigikogu õiguskomisjonis 9. veebruaril 2016, mille kohta koostati protokoll nr 41. Riigikogu õiguskomisjon vastas kollektiivsele pöördumisele 11. mail 2016 kirjaga nr 1-6/16-60/1, lõpetades avalduse menetlemise. Galerii ja video: Kender viis kanepipooldajate allkirjad riigikokku postimees.ee, 15. oktoober 2015
Muusikaline objekt

Muusikaline objekt on muusikas tunnetatud entiteet. Muusikalise objekti määratlemiseks on Patricia Carpenter (1967: 62) sõnastanud kolm tingimust: muusikaline objekt on miski muu kui mina ise: mina tunnetan seda osana maailmast, millega ma kohtun seal, mitte siin (An object is, first of all, an other, not I; I grasp it as a part of that world which I encounter as there, not here.). muusikaline objekt on entiteet: kõik, mida on üldse võimalik tajuda, peab olema tajutav kas terviku või terviku osana, millenagi, mille tajumiseks on vaja sooritada integratsiooniakt (Also it is an entity: anything to be perceived at all must be perceived as a whole or a part of a whole, as something, for perception is fundamentally an act of integration.). kuna tajumine hõlmab ka liigitamist, on muusikaline objekt alati mingit liiki asi: ma saan temast aru tänu tema teatud identiteedile, mis püsib minu maailma äratuntava osana (And finally, because perception also involves an act of categorization, an object is a certain kind of a thing: I grasp it as some kind of an identity which persists as a recognizable part of my world.) Muusikalist objekti on määratletud ka kitsamalt kui muusikainstrumenti, muusikateost (Lydia Goehr 2007: 81) või helilooja jaoks sobivat heliobjekti (Pierre Schaeffer). objekt Patricia Carpenter 1967. The musical object. Current Musicology 5. Department of Music, Columbia University, New York Goehr, Lydia 2007. The Imaginary Museum of Musical Works. p.81
Jonalaukis

Jonalaukis on küla Leedus Jonava rajoonis Rukla vallas. Küla asub Nerise ja Šventoji jõe ühinemispaigas. Külas on postkontor. Jonalaukis on kujunenud lähedalasuva Jonava linna tööstusrajooniks, kuhu on koondunud mitmed tööstusettevõtted, millest suurim on Achema keemiakombinaat. [1]
1119

1119. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad Aastad: 1114 1115 1116 1117 1118 - 1119 - 1120 1121 1122 1123 1124 Paavstiks sai Calixtus II. Palestiinas asutati Templiordu, mille ülesandeks oli kaitsta püha maad muslimite eest. ... 24. jaanuar – Gelasius II, paavst
Achema

Achema on Leedus Jonava rajooni Rukla vallas Jonalaukise külas asuv Achemos grupė kontsernile kuuluv tehas. Tehas on Baltimaade suurim väetisetootja. 2011. aastal oli seal 1700 töötajat, 2014. aastal oli neid 1450 ja 2016. aastal 1150. Vabriku toodangu moodustavad tänapäeval lämmastikväetised ja seguväetised, lämmastikhape, ammoniaak, formaliin, alumiiniumsulfaafi vesilahus, metanool, süsihape, karbamiidformaldehüüdi tõrvad, kile, vesiemulsioonvärvid, oksüdeerijad. Aastal 2015 oli ettevõtte kasum 73,4 miljonit eurot; sellest maksti dividendideks 30 miljonit eurot, 23 miljonit eurot suunati investeeringuteks. Tehas rajati aastal 1962 riikliku ettevõttena, mis kandis nime „Azotas“. See tegeles algselt lämmastikväetiste tootmisega, aastal 1965 hakati seal valmistama sünteetilist ammoniaaki, aastal 1968 metanooli, aastal 1971 karbamiidi, aastal 1972 lämmastikhapet, aastal 1973 ammooniumnitraati ja muid keemiasaadusi. Aastal 1977 tootis tehas 258 000 tonni lämmastikväetisi ja 48 000 tonni fosforväetisi. 20. märtsil 1989 toimus tehases maailma suurim ammoniaagileke (7500 tonni), millega kaasnes veel tulekahju nitrofosfaati tootvas hoones ja väetiseladudes. Õnnekombel hukkus katastroofis vaid 7 inimest; 29 inimest sai jäädavaid tervisekahjustusi. Kėdainiai suunas liikunud mürgipilv kattis 50 kilomeetrit pika ja 7 kilomeetrit laia maa-ala, selle teelt evakueeritud inimesed majutati ajutiselt Vepriaisse, veel 5000 ohustatud tsoonis elavat inimest Jonavast ja Jonava rajoonist evakueeriti Kaunasesse. Tehas erastati aastal 1994; toona sai see ka tänapäevase nime Achema. Aastal 1999 hakati seal tootma alumiiniumsulfaadi vesilahust. Aastal 2011 avati tehase juures koostootmisjaam võimsusega 47 MW. Sellest 21 MW kulub tehase enda tarbeks. Direktorid 1972–1985 Leopoldas Kaminskas 1985–1999 Bronislovas Lubys Peadirektorid 1999–2012 Jonas Sirvydis 2012–2013 Valdemaras Vareika 2013– Ramūnas Miliauskas Achema, AB darbuotojai rekvizitai.lv „Achema - APIE AB "ACHEMA" achema.lt. Achemos grupės pelnas išaugo trečdaliu Lietuviškoji tarybinė enciklopedija, kd. V, lk. 69 http://voiska.ru/forum/index.php?showtopic=253 Ettevõtte koduleht