laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lea Boston

Lea Boston (neiupõlvenimega Lea Tiikmaa; 17. veebruar 1929 Tartu – 10. märts 2017) oli eesti arstiteadlane, pediaater. Ta sündis aastal 1929 Tartus. Ta õppis aastatel 1936–1947 Tartu 5. algkoolis ja Tartu 3. Keskkoolis. Aastal 1947 astus ta Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1953 diplomiga ravi erialal. Aastatel 1953–1956 töötas ta TRÜ pediaatriakateedris vanemlaborandina. Aastal 1956 asus ta põhikohaga tööle Tartu Meditsiinikooli. Aastatel 1963–1968 oli ta TRÜs mittestatsionaarne aspirant pediaatria erialal, töötades kohakaaslusega Tartu Lastehaiglas ordinaatorina. Aastal 1968 kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja teemal "Tervete ja pneumooniahaigete laste askorbiinhappega varustatusest ja selle muutustest katehhiinide toimel". 1. septembrist 1968 asus ta poole kohaga tööle pediaatria kateedri assistendina ja poole kohaga Tartu Meditsiinikooli õpetajana. Augustist 1970 sai temast pediaatria kateedris täiskohaga assistent, aastast 1977 sama kateedri dotsent. Aastatel 1969–1977 uuris ta B-rühma vitamiinide, eriti tiamiini ainevahetust. Aastal 1978 kaitses sel alal meditsiinidoktori väitekirja "Об витаминов группы В (В1, В2, В6, РР), особенно тиамина, и активности транскетолазы при острой пневмонии у детей до 3-летнего возраста". Juunis 1979 valiti ta Tartu Riikliku Ülikooli pediaatria kateedri professoriks. Ta oli esimene sõjajärgne professor pediaatria alal Eestis, kõrgema kategooria pediaater, tunnustatud vitaminoloogia ja gastroenteroloogia spetsialist. Tema peamisteks teadustöö valdkondadeks aastatel 1964–1968 olid C-hüpovitaminoosi sagedus tervetel ja pneumooniahaigetel lastel, aastatel 1969–1970 malabsorptsiooni diagnostika väljatöötamine, aastatel 1969–1977 B-rühma vitamiinide, eriti tiamiini ainevahetus. Alates 27. maist 1994 oli ta emeriitprofessor. 1977. aastast oli Lea Bostoni abikaasa fennougrist Paul Alvre. Universitas Tartuensis, Veebruar 2009 (lk. 50)
96

◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 60. aastad | 70. aastad | 80. aastad | 90. aastad | 100. aastad | 110. aastad | 120. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 92 | 93 | 94 | 95 | 96 | 97 | 98 | 99 | 100 | ► | ►► 96 (XCVI) oli 1. sajandi 96. aasta. 18. september – Nerva sai Rooma keisriks pärast seda, kui Domitianus vandenõu käigus tapeti. ... 18. september – Domitianus, Rooma keiser Statius, vanarooma luuletaja
Eesti NSV jalgpalli kõrgliiga 1983

Eesti NSV Jalgpalli Kõrgliiga 1983 võitis ja tuli seega 1983. aasta Eesti jalgpallimeistriks Tallinna Dünamo.
Janusz Korwin-Mikke

Janusz Ryszard Korwin-Mikke (sündinud 27. oktoobril 1942 Varssavis) on Poola poliitik ja publitsist. Ta oli 2014–2018 Euroopa Parlamendi liige. Ta on olnud seimi liige 1991–1993. 2019. aastast on ta taas seimi liige.
Mr. Robot

Mr. Robot on USA teleseriaal. Seriaali peategelane on Ameerika suurkorporatsioonis (E Corp) töötav Elliot Alderson, kes vastutab firma küberturvalisuse eest. Rami Malek – Elliot Alderson Christian Slater - Mr. Robot/Edward Alderson Carly Chaikin - Darlene Alderson Portia Doubleday - Angela Moss Martin Wallström - Tyrell Wellick Gloria Reuben - Krista Gordon USA Network, Mr. Robot,TV Show about series “Mr. Robot” Mr. Robot andmekogus IMDb (inglise)
Allikas (Ingres)

„Allikas“ (prantsuse keeles „La Source“) on prantsuse kunstniku Jean Auguste Dominique Ingres’i õlimaal lõuendil. Aastatel 1820–1856 valminud teos on külastajatele vaatamiseks väljas Pariisis, Orsay muuseumi 1. saalis. "Musée d'Orsay: Jean Auguste Dominique Ingres // La Source". www.musee-orsay.fr (prantsuse, saksa ja inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 15.03.2017. Vaadatud 14.03.2017.
Allikas (Courbet 1868)

„Allikas“ (prantsuse keeles „La Source“) on prantsuse kunstniku Gustave Courbet’ õlimaal lõuendil. 1868. aastal valminud teos on külastajatele vaatamiseks väljas Pariisis, Orsay muuseumi 20. saalis. „Allikas“ – Courbet’ 1862. aastal valminud samanimeline teos. "Musée d'Orsay: Gustave Courbet // La Source". www.musee-orsay.fr (prantsuse, inglise ja saksa). Originaali arhiivikoopia seisuga 15.03.2017. Vaadatud 14.03.2017.
Johannes Noormägi

Johannes Noormägi (sündinud 14. märtsil 1935 Narvas) on endine võrkpallitreener. Johannes Noormägi töötas õpetaja ja võrkpallitreenerina aastatel 1953–1954 ja 1958–1961 Pärnu-Jaagupis, aastast 1961 Pärnu LNSK-s ja aastast 2001 Pärnu Võrkpalliklubis. Aastail 1963–1966 oli ta Eesti noortekoondise treener. Tema käe all on teiste seas treeninud Avo Tasane, Rein Link, Vardo Tikas, Urmas Saar, Kardo Künnap, Argo Meresaar, Raimo Pajusalu, Sten ja Asko Esna. 1975 – Eesti NSV teeneline treener 1996 – Pärnu vapimärk 2001 – Eesti Punase Risti medaliklassi teenetemärk 2012 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali elutööpreemia (läbi aegade staažikamaid ja edukamaid noorte võrkpallitreenereid ning tulevaste treenerite kasvataja) Tema isa oli tõstja Voldemar Noormägi. "Johannes_Noormägi biograafia". ESBL. Vaadatud 15.03.2017. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Biograafia ESBL-is
Joseph Saliste

Joseph Saliste (sündinud 10. aprillis 1995 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Paide Linnameeskond. A-koondise debüüdi tegi Saliste19. novembril 2017 sõpruskohtumises Fidži vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Marek Kaljumäe, Mark Oliver Roosnupp, Sören Kaldma ja Deniss Tjapkin. Uuendatud seisuga 19. november 2017 Evald Tipneri karikavõistlused Eesti Superkarikas Kõik mängud UEFA Meistrite Liigas Kõik mängud UEFA Euroopa Liigas Uuendatud seisuga 26. november 2017 Tallinna FC Flora Meistriliiga: 2015, 2017 Evald Tipneri karikas: 2016 Eesti Superkarikas: 2016 Eesti jalgpallikoondislaste loend http://jalgpall.ee/koondis/1/mangud/protocol/2010 Fidži 0:2 Eesti Okeaania turnee avamatš tõi kaks väravat ja viis uut koondislast Soccernet.ee, 19. november 2017 Eesti Jalgpalli Liidu profiil FC Flora profiil Transfermarkti profiil Koondise mängud
Apteegimägi

Apteegimägi on Tallinna keskosas asuv kõrgendik, Raekoja platsi ja Vene tänava vahelisel Apteegi tänaval . Apteegi tänav ja Apteegimägi on saanud nime Raeapteegi järgi. Raeapteek Aleksander Kivi, Mäed ja mäenimelised tänavad Tallinnas, Kultuur ja Elu, 1964 nr 7
Okaton

Okaton on rahvaloendustel arvestatav kohaliku omavalitsuseta ala (census-designated place) USA-s Lõuna-Dakota osariigis Jonesi maakonnas Okatoni vallas. Okaton paikneb tasandikulisel alal kiirtee Interstate 90 ja endise Chicago, Milwaukee, St. Paul and Pacific Railroadi raudtee kõrval Belvidere ja Murdo linna vahel. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt on elanike arv 36. Aastal 2000 oli elanikke 29. Enamik inimesi elab lähedal asuvates farmides. Paljud hooned on lagunenud ning elutegevusest annavad märku vaid vana universaalkauplus ja väike postkontor. Raudtee ääres paikneb mahajäetud viljaelevaator. Sellele kirjutati ühe filmi tarvis tekst "Bingo Grain Co", kuigi see film ei valminud kunagi. Asulas paikneb ka endine kool. Asula loodi Chicago, Milwaukee, St. Paul and Pacific Railroadi raudteeliini äärde. Kuna raudtee kulges 1900. aastate alguses läände Rapid Cityni, oli asulas paljude raudteetööliste elupaik. Sinna loodi ka palju ettevõtteid. Kui raudtee-ehitus liikus lääne poole, suundusid paljud Okatonist ära. Kuigi paljud talupidajad, kes kasvatasid karja ja põldudel vilja, jäid sinna veel elama, hakkasid ka nemad peagi asulast lahkuma, sest talved olid seal üsna karmid. Suure depressiooni ajal lahkusid paljud linnadesse tööle. 1980. aastate keskel ehitati Okatoni kõrvale kiirtee Interstate 90. Samal ajal hakati asulat muutma turismiatraktsiooniks. "Okaton - A Prairie Ghost Town". Legends of America. Vaadatud 14.3.2017 Okaton Ghost Town - Ghost of North America: Ghost of North America Pildid
Enar

Enar on mehenimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Enar Eestis 90 mehel. Enar Josefsson, rootsi suusataja Enar Jääger, eesti jalgpallur Enar Tarmo, eesti näitleja, kaskadöör ja teatritegelane Nimede statistika (vaadatud 20. jaanuaril 2020)
Erko

Erko on mehenimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Erko 355 mehel. Erko oli levikult 329. mehenimi. Erko oli keskmiselt 32 aasta vanune (mediaanvanus oli 33). Kõige populaarsem oli eesnimi Erko vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,40. Erko Aabrams, eesti veemotosportlane Erko Laurimaa, eesti kitarrist Erko Niit, eesti laulja ja helilooja Erko Saviauk, eesti jalgpallur "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2020. Vaadatud 18. mail 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kert

Kert on eesnimi, mida on pandud meestele ja naistele. XIX sajandil oli Kert kasutusel ainult naisenimena. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 165. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kert 1002 mehel. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2408. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kert 12 naisel. Kert Haavistu, eesti jalgpallur Kert Kesküla, eesti korvpallur Kert Kingo, Eesti poliitik, endine politsei- ja riigiametnik Kert Kütt, eesti jalgpallur Kert-Robert Nõmme, eesti sõjaväelane Kert Toobal, eesti võrkpallur Gert https://web.archive.org/web/20190514065329/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kert (vaadatud 12.05.2019) Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt; nime "stat.ee" on määratud mitu korda erineva sisuga.
Timo (eesnimi)

Timo on mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Timo 1009 mehel. Timo on Eestis populaarsuselt 164. mehenimi.[viide?] Timo oli keskmiselt 27 aasta vanune (mediaanvanus oli 29).[viide?] Kõige populaarsem oli eesnimi Timo vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,3 ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 12,73. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Timo 15 inimesel. Timo Hildebrand, saksa jalgpallur Timo Kuus, eesti jalgpallur Timo Lomp, eesti jalgpallur Timo Lõhmus, eesti võrkpallur Timo Maran, eesti semiootik ja luuletaja Timo K. Mukka, soome kirjanik Timo Palo, eesti meteoroloog, polaarrändur ja -uurija ning teadusfotograaf Timo Parvela, soome lastekirjanik Timo Sild, eesti orienteeruja Timo Simonlatser, eesti murdmaasuusataja Timo Soini, soome poliitik Timo Steiner, eesti helilooja Timo Tammemaa, eesti võrkpallur Timo Tarve, eesti ajakirjanik Timo Teniste, eesti jalgpallur Timo Toots, eesti kunstnik Timo Vendt, eesti muusikaprodutsent ja helilooja "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2020. Vaadatud 10. septembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Personvārdu datu bāze
Liisi Eesmaa

Liisi Eesmaa (sündinud 16. mail 1984 Tartus) on eesti moekunstnik ja stilist. Liisi Eesmaa on pärit Tartust. Ta lõpetas 2003. aastal Tartu Kunstigümnaasiumi ning õppis moedisaini Euroülikoolis (2003–2004) ja Eesti Kunstiakadeemias (2004–2007). Alates 2015. aastast töötab Eesti Kunstiakadeemias eksperimentaalvormide meistriklassi õppejõuna. "Pabernukud", Tartu koolinoorte moeshow "Moeke", 2003 "Aeronautika", Supernoova moekonkurss, 2003 "Aeronautika", Projekt: Mood-Performance-Tants, 2003 "Popcorn", ERKI moeshow, 2004 "Mutron", Supernoova moekonkurss, 2005 "Õunaroheline absint", Supernoova moekonkurss, 2006 "Stop Hammertime!", Supernoova moekonkurss, 2007 "Stop Hammertime!", Riga Fashion Week, 2007 "Peegeltetris", Supernoova moekonkurss, 2008 "Peegeltetris", Bridge of Fashion, Saksamaa, 2008 "Peegeltetris", Disainiöö, Kultuurikatel, 2008 "Peegeltetris", Riga Fashion Week, 2008 "Army of Black Queens", Kuldnõel, 2009 Tallinn Dolls sügis-talv koostöös Karolin Kuusikuga, FIBIT, Viru Keskus, 2010 Tallinn Dolls kevad-suvi koostöös Karolin Kuusikuga, Kadrioru kunstimuuseum, 2010 "Kolmlõige" koostöös Aldo Järvsoo ja Tanel Veenrega, Lutheri parkla, 2011 "Kolmlõige" koostöös Aldo Järvsoo ja Tanel Veenrega, Riga Fashion Week, 2011 "Black Moon", Tallinn Fashion Week, 2012 "Pööripäev", Šampanja-lounge Mull, 2013 "Põhjatäht", Kuldnõel, Tallinn Fashion Week, 2013 "Hüpnoos", Tallinna Teletorn, 2014 "Hüperborea", Erinevate Tubade Klubi, 2015 "Ebamaine", Tallinna Teletorn, 2016 "PULSS", Kumu kunstimuuseum, 2017 "Illuminatsioon", Telliskivi loomelinnak, 2018 Supernoova Grand Prix, 2003 Supernoova Grand Prix, 2007 Supernoova Grand Prix, 2008 Kuldmuna stilistimuna, 2013 Kuldnõela nominent, 2009 Kuldnõela nominent, 2012 Kuldnõela nominent ja publiku lemmik, 2013 Elukaaslase filmirežissöör Madis Ligemaga on tal poeg Kuu ja tütar. Nelli Pello. "Liisi Eesmaa, kontrastiinsener", Postimees, 19. juuli 2008 (vaadatud 15.05.2021) http://www.estonianfashion.eu/kuldnoel/ajalugu/ http://www.efis.ee/et/inimesed/id/9529/ http://epl.delfi.ee/news/kultuur/supernoova-2007-voitjad-on-liisi-eesmaa-ja-katrina-kaubi?id=51089406 http://annestiil.delfi.ee/ilu/supernoova-2008-voitis-liisi-eesmaa?id=82301935 http://annestiil.delfi.ee/uudised/suur-galerii-liisi-eesmaa-esitles-oma-uusimat-kollektsiooni?id=71543515 https://www.teletorn.ee/sundmused/eka-moedisaini-naeitus-ebamaine/ https://kumu.ekm.ee/syndmus/eesti-kunstiakadeemia-moedisaini-tudengite-naitus-pulss/ https://www.artun.ee/moenaitus-illuminatsioon-toob-varjude-maailma-valgust/ https://www.facebook.com/eesmaafashion
Kreminne

Kreminne (ukraina keeles Кремінне) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 623. Pindala on 1,8 km².
Sloboda-Šlõškovetska

Sloboda-Šlõškovetska (ukraina keeles Слобода-Шлишковецька) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 538. Pindala on 1,4 km².
Kristjan Lüüs

Kristjan Lüüs (sündinud 17. märtsil 1991) on eesti näitleja. Ta lõpetas 2010. aastal Tartu Kunstigümnaasiumi ja 2015. aastal TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna teatrikunsti õppekava näitleja erialal. Töötab alates 2014. aastast teatris Must Kast. 2013 Pervik/Tungal/Kasterpalu "Arabella" (Ugala) 2013 Juhanson "Salamaa" (TÜVKA ja Norteas)  2013 Ehlvest/Kasterpalu/Raag/Simm "Viimne võttepäev" (Ugala) 2013 Landberg "Kohvrist kostab muusika" (TÜVKA)  2013 Petrov/Kalvet "Sõber number üks" (TÜVKA)  2013 Shakespeare/Stoppard/Unt/Komissarov "Neetud rist" (TÜVKA)  2013 Targo/Leinberg/Polman/Kaljula "Lood saba otsast" (TÜVKA)  2013 V. Granov "Veel kord armastusest" (Ugala + TÜVKA) 2012 V. Marjamaa "Viru tango" 2012 Tuglas/Tammaru "Keiserlik kokk" (TÜVKA)  2012 Tuglas/Peep "Hunt" (TÜVKA)  2012 Tuglas/Kalvet "Androgüüni päev" (TÜVKA)  2012 Valter/Juhanson "Pokumäng" 2012 Mägi/Tammaru "Hea on seal, kus meid ei ole" (TÜVKA)  2012 Harms/Kalvet/Landberg/Peep/Tammaru "Lood pildi seest" (TÜVKA)  2011 Poe/Kalvet "Reetlik süda" (TÜVKA)  2011 Drewe/Stiles/Komissarov "Inetu!" (Ugala) ''Peks mõisatallis'' (trupitöö) 2017 Üks Evalditest – ''Ada ja Evald'' (trupitöö) 2015 Grete Anton ''Liblikas noateral'' 2014 Ahun – Jaanika Tammaru ''Pööriöö'' 2014 Luxuria – Birgit Landberg ''Aadamamängud'' 2014 Kuningas – Birgit Landberg ''Kohvrist kostab muusika'' 2013 Pikk mees / Pritsimaja torn – Daniil Harms ''Lood pildi seest'' 2012 Birgit Landberg "Surm" (trupitöö) 2023 Lorenzo / Isa Capuletti – Shakespeare/Vihmar "Romeo ja Julia", Eesti Draamateater, 2015 Teksajakiga Poiss – Põllu "1987", Tartu Uus Teater, 2015 Tammi – trupitöö “Kangelapsed”, Endla teater, 2015 Seeder/Tubin "Vaga vend Vahindra", R.A.A.A.M, 2014 Mängufilm – Algus/Kilmi “Sangarid” – Maakas (2017) Telesari – Seeder/Korjus “Vabad mehed” (2. hooaeg) – Mesine (2016/2017) Telesari – Korjus “Heeringas Veenuse õlal” (2016) Mängufilm – Triin Ruumet “Päevad, mis ajasid segadusse” – Andres (2016) Mängufilm – Vilbre “Klassikokkutulek” – vihane bemmimees (2016) Saatesari – “Krista lood” – Aaron (2015) Reklaam – Lehemaa “Elisa leviteadlased” – Intern (2015/2016) Komöödiasari – “Takso” – erinevad rollid (2015) Draamasari – Puustusmaa “Mustad lesed” – episoodiline roll (2015) Lühifilm – Tolk / Maimik “Räägi välja” – Andrus (2015) Telesari – Raag/Seeder “Vabad mehed” – Mesine (2014/2015) Lühifilm/sketš – Lehemaa “Tujurikkuja: Vandenõu” (2014) telesari – ''Siberi võmm'' (2016) telesari – "Kättemaksukontor" – uurija Sander Pronks (2017, 2019-) telesaatejuht – "Eesti parimad ettevõtted 2018. Auhinnagala" (2018) Ta oli aastatel 2016–2021 abielus näitleja Maris Lüüsiga. "KULTUURIBIIT | Näitleja Sander Rebase playlist". Eesti Päevaleht. Vaadatud 5. jaanuaril 2024. "Näitleja Kristjan Lüüsi abielu pikaaegse kallima Marisega purunes". kroonika.delfi.ee. 22. veebruar 2021. Vaadatud 10.03.2021. Profiil Musta Kasti kodulehel Tutvustus Tartu Kunstigümnaasiumi vilistlased 2010
Tšornobajivka (Bilozerka rajoon)

Tšornobajivka (ukraina keeles Чорнобаївка) on küla Ukrainas Hersoni oblastis Hersoni rajoonis. Elanike arv oli 2001. aasta seisuga 9275. Küla edelaserval asub Hersoni rahvusvaheline lennujaam. Pärast 2022. aasta 2. märtsil lõppenud Hersoni lahingut langes asula Venemaa relvajõudude kontrolli alla. 2022. aasta märtsi jooksul toimunud Ukraina rünnakutes hukkus lennuväljal kaks Venemaa relvajõudude kindralleitnanti, Andrei Mordvitšev ja Jakov Rezantsev. Fotod
Türgi saun (Ingres)

„Türgi saun“ (prantsuse keeles „Le Bain turc“) on prantsuse kunstniku Jean Auguste Dominique Ingresi õlimaal puidul. 1862. aastal valminud teos on külastajatele vaatamiseks väljas Pariisis Louvre'is. D'Souza, Aruna. Cezanne's Bathers: Biography and the Erotics of Paint. Pennsylvania State University Press, 2008. ISBN 978-0-2710-3214-6 Magi, Giovanna. The Grand Louvre and the Musee D'Orsay. Casa Editrice Bonechi, 1998. ISBN 978-8-8700-9780-1 Pach, Walter. Ingres. New York, 1973 Hagen, Rose-Marie; Hagen, Rainer. Les dessous des chefs-d'œuvre. Köln: Taschen 2000. 410-415 Rosenblum, Robert. "Ingres's Portraits and their Muses". In: Tinterow, Gary; Conisbee, Philip (eds). Portraits by Ingres: Image of an Epoch. New York: Metropolitan Museum of Art, 1999. ISBN 978-0-3000-8653-9
Rami Malek

Rami Malek (sündinud 12. mail 1981 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide kodakondsusega kopti päritolu filminäitleja. Ta sai tuntuks USA Networki teleseriaalis "Mr. Robot" (2015–2019), kus ta mängib häkkerit. Tema tuntuim roll on Freddie Mercury filmis "Bohemian Rhapsody" (2018). Selle rolli eest on ta saanud Kuldgloobuse, Bafta ja Oscari. Rami Malek andmekogus IMDb (inglise)
Teleseriaal

Teleseriaal ehk telesari ehk seriaal on televisiooni jaoks toodetud film, mis on mõeldud näitamiseks osade kaupa. Raadioseriaal Seriaalide loend
Türgi saun

Türgi saun ehk araabia saun ehk kuumaõhusaun ehk hammam (türgi keeles hamam; araabia keeles حمّام ḥammām) on peamiselt islamimaades kasutatav sauna variant, kus õhutemperatuuri tõus (kuni 40–50 °C) saavutatakse veebasseinide kuumutamisega, millest eraldub õhku sooja ja niiskust. Sellise sauna leiutasid Lähis-Ida araablased 7. sajandil, ent selle juured ulatuvad juba Vana-Roomasse ja saunad sarnanevadki oma olemuselt rooma termidega. Väga suur osa sellistest saunadest on pärit Osmanite riigi aegadest. Seetõttu on neil mõjusid ka bütsantsi arhitektuurist ja neid on sageli kutsutud vanarooma sauna türgi variandiks. Hammamites töötasid noortest poistest massöörid ehk tellagid (türgikeelsest sõnast tellak), habemeajajad, rätsepad jt. Hammamitest kujunes üks peamisi isikliku hügieeni eest hoolitsemise kohti islamimaailmas, neid rajati igasse linna. Algselt vaid meeste kasutuses olnud saunades käisid hiljem õhtuti mehed ja hommikuti naised. Hammam on üks traditsioonilisi saunu, mille tavad on säilinud tänapäevani. Türgi saun on oma olemuselt ja toimelt leebem võrreldes rooma saunaga. Temperatuur on selles +40 °C kuni +45 °C ja siiski alla +60 °C. Selles ei ole kerist ja seetõttu ei ole see eriti kuum saun. Sauna võib jagada kolmeks osaks. Peale riietusruumi on selles kõigepealt soe ruum, kus alguses lesitakse soojal ja niiskel põrandal ning kus kuum ja kuiv õhk paneb saunalise higistama. Seejärel minnakse üle sauna kõige tähtsamasse kohta, mis on kuum ja niiske massaažiruum. Ruum saab oma soojuse kuumaveebasseinist. Selle keskel on küttekeha kohal asetsev kivist lavats, mis mahutab suuremates saunades kümneid inimesi. Seal toimub juba ka osa ühiskondlikust läbikäimisest, sest massaaži ajal vesteldakse üksteisega. Massaažiga võetakse korralikult läbi kogu kehapind ja keha loputatakse lõpuks üle külmaveebasseinidest tuleva jaheda veega. Viimaks puhatakse ja jahtutakse maha jahedamas ruumis, kus võidakse pakkuda ka teed või muid jooke, suupisteid vms.  Türgi saun – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis "Türgi saun hammam üllatab auru ja vahuga". Reisile! 1/2015. Lk 44–45
2. aprill

2. aprill on Gregoriuse kalendri 92. (liigaastal 93.) päev. Juliuse kalendri järgi 20. märts (1900–2099). 1804 – Läänemere kubermangude koolikorralduse täpsustamiseks anti välja "Määrused Tartu Keiserlikule Ülikoolile tema ringkonna järelevalve kohta". Kevadel alustasid Liivimaa kubermangus tööd maakondade revisjonikomisjonid. 1928 – Eesti Spordi Keskliidu esimeheks sai kindral Johan Laidoner. 1939 – asutati Eesti-Bulgaaria Ühing. 1948 – Aburi külas Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas asutati Virumaa esimene kolhoos[küsitav]. Kolhoosi moodustasid 9 peret ning kolhoosivaraks oli 230 ha maad, millest 160 põllumaad; 15 hobust; 20 lehma; ja 10 muud kodulooma. 1845 – Hippolyte Fizeaul ja Léon Foucault'il õnnestus esimesena pildistada Päikest. 1935 – Šoti füüsik Robert Watson-Watt patenteeris radari tööpõhimõtte (radio detection and ranging). 2012 – Ungari president Pál Schmitt astus tagasi pärast seda, kui Budapesti Semmelweisi ülikool oli talt plagiaadi tõttu ära võtnud doktorikraadi.  Pikemalt artiklis Sündinud 2. aprillil 0742 – Karl Suur, Frangi kuningas ja Rooma keiser 1618 – Francesco Grimaldi, itaalia füüsik ja astronoom 1725 – Giovanni Giacomo Casanova, itaalia seikleja ja kirjanik 1805 – Hans Christian Andersen, taani kirjanik 1840 – Émile Zola, prantsuse kirjanik 1867 – Eugen Sandow, saksa kulturist 1875 – Walter Chrysler, ameerika autokonstruktor 1891 – Max Ernst, saksa päritolu prantsuse kunstnik 1913 – Ruudi Toomsalu, eesti kergejõustiklane 1914 – Alec Guinness, briti näitleja 1924 – Andres Vanapa (Viktor Mellov), eesti kirjanik 1926 – Jack Brabham, austraalia autovõidusõitja 1927 – Ferenc Puskás, ungari jalgpallur 1927 – Gennadi Podelski, eesti helilooja 1939 – Marvin Gaye, ameerika laulja 1940 – Alice Talvik, telediktor 1946 – Toivo Kurg, eesti tõstja 1947 – Ingvar Carlsson, rootsi rallisõitja 1959 – Juha Kankkunen, soome rallisõitja 1960 – Linford Christie, Suurbritannia kergejõustiklane 1962 – Anu Presjärv, eesti näitleja 1970 – Sulev Vedler, eesti ajakirjanik 1977 – Per Elofsson, rootsi murdmaasuusataja 1977 – Hanno Pevkur, Eesti poliitik 1992 – Epp Mäe, eesti maadleja  Pikemalt artiklis Surnud 2. aprillil 1872 – Samuel Morse, ameerika maalikunstnik, morseaparaadi ja morsetähestiku leiutaja 1914 – Paul von Heyse, saksa kirjanik 1919 – August Trinius, saksa kirjanik 1935 – Arnold Kersten, Eesti sõjaväelane 1950 – Adolf Wiklund, rootsi helilooja ja dirigent 1972 – Franz Halder, saksa kindral 1974 – Georges Pompidou, Prantsusmaa president 2005 – Johannes Paulus II, Rooma paavst 2018 – Morris Halle, USA keeleteadlane 2018 – Signe Lahtein, eesti ajakirjanik Rahvusvaheline lasteraamatupäev (Hans Christian Anderseni sünniaastapäev), mida esimest korda tähistati 1967. aastal. Tallinna maksimumtemperatuur +12,4 °C (1974) Tallinna miinimumtemperatuur −17,9 °C (1862) Tartu maksimumtemperatuur +13,7 °C (1948) Tartu miinimumtemperatuur −19,8 °C (1963) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 112 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014)