laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Michael Möllenbeck noorem

Michael Möllenbeck (1635 Ambla – 1679 Ambla) oli Eesti vaimulik. Immatrikuleerus 8. juunil 1648 Tartu Ülikooli, 10. juulil 1654 Wittenbergi Ülikooli, sai 14. oktoobril 1656 magistriks. Kutsuti aastal 1657 Ambla Maarja koguduse õpetajaks. Ordineeriti 27. detsembril 1658 pastoriks. Sai 15. veebruaril 1674 Järva praostkonna praostiks. Tema isa Michael Möllenbeck oli Hageri ja Ambla koguduse õpetaja, onu Josua Möllenbeck oli Juuru koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Friedrich Johann Anton Assmuth

Friedrich Johann Anton Assmuth (25. oktoober 1755 Bremeni lähedal – 17. oktoober 1802 Kose) oli Eesti vaimulik. Õppis Stade gümnaasiumis, seejärel aastatel 1772–1774 Halle Ülikoolis ja 1772–1774 Erfurdi Ülikoolis, lõpetas cand. theol. astmega. Tuli Eestimaale aastal 1776, oli alates 19. märtsist 1781 parun Bielsky juures Vidrukal koduõpetajaks. Kutsuti 7. augustil 1783 Jõelähtme koguduse õpetajaks. Ordineeriti õpetajaks 24. septembril 1783. Oli aastatel 1783–1785 Jõelähtme koguduse õpetaja, aastatel 1785–1802 Kose koguduse õpetaja. Tema poeg Eduard Johann Assmuth oli Torma Maarja koguduse õpetaja, pojapoeg Alexander Carl Woldemar Assmuth oli Harju-Risti- ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja, tütrepoeg Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Alexander Carl Woldemar Assmuth

Alexander Carl Woldemar Assmuth (28. aprill 1845 Torma – 7. oktoober 1929 Tallinn) oli Eesti vaimulik. Ta lõpetas Tartus gümnaasiumi. Õppis aastatel 1864–1869 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Aastatel oli 1869–1870 koduõpetaja Uuemõisas. Ordineeriti 8. novembril 1871 õpetajaks. Oli aastatel 1870–1880 Risti koguduse ja aastatel 1880–1917 Tallinna Jaani koguduse II pihtkonna õpetaja. Assmuth oli laulukooride asutamise toetaja. 1897 Kuldrist Tema isa Eduard Johann Assmuth oli Torma Maarja koguduse õpetaja, vanaisa Friedrich Johann Anton Assmuth oli Kose koguduse õpetaja, õemees (õe Emmy Luise abikaasa) Hugo Wilhelm Hoffmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, väimees (tütre Anna Pauline abikaasa) Arthur Friedrich Wilhelm Hoffmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, poeg Christfried Voldemar Anton Assmuth oli arst. Ta maeti 16. oktoobril 1929 Tallinna Kalamaja kalmistule. Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann Liivi Aarma. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885. Tallinn 2007 Eesti Kirik nr 43, 24. oktoober 1929. Lk 341 https://eelk.ee/elulood/asmuth_aleks.html
EgyptAir

EgyptAir on Egiptuse rahvuslik lennufirma ja Star Alliance'i liige. EgyptAir on Aafrika suurim lennufirma. Lennufirma kodulennujaam on Kairo rahvusvaheline lennujaam, millest opereeritakse üle 70 nii reisi- kui ka kaubaliine Lähis-Itta, Euroopasse, Aafrikasse, Aasiasse ja Ameerikasse. EgyptAiri lennukipargi keskmine vanus on 5,2 aastat ja koosneb järgmistest lennukitest: ch-aviation.ch välja otsitud 1.07.10
Pál Schmitt

Pál Schmitt (sündinud 13. mail 1942 Budapestis) on Ungari poliitik ja endine vehkleja, kahekordne olümpiavõitja. Ta oli 6. augustist 2010 kuni 2. aprillini 2012 Ungari president. Pál Schmitt võitis kuldmedali epee meeskonnavõistluses nii México olümpiamängudel 1968 kui ka Müncheni olümpiamängudel 1972. Pärast tippspordist loobumist töötas ta muu hulgas Rahvusvahelise Olümpiakomitee protokolliülemana ning aastatel 1983–1988 Ungari Olümpiakomitee peasekretärina ja alates 1990. aastast selle presidendina. Seejärel oli ta Ungari suursaadik Šveitsis ja Hispaanias. Aastal 2003 sai temast Fideszi aseesimees. Aastatel 2004 ja 2009 valiti Pál Schmitt Euroopa Parlamendi liikmeks. Juulist 2009 kuni maini 2010 oli ta üks neljateistkümnest europarlamendi asepresidendist. Alates 14. maist 2010 oli ta Rahvuskogu (parlamendi) esimees. 29. juunil 2010 valis parlament Pál Schmitti presidendiks. Ta pani ameti maha pärast seda, kui selgus, et suur osa tema doktoriväitekirjast on maha kirjutatud. Plagiaadiskandaali sattunud Ungari president pani ameti maha, Postimees, 2. aprill 2012 Tutvustus europarlamendi lehel
Christian Wulff

Christian Wilhelm Walter Wulff (sündinud 19. juunil 1959 Osnabrückis) on Saksamaa poliitik, 30. juunist 2010 kuni 17. veebruarini 2012 oli ta Saksamaa liidupresident. Wulff õppis Osnabrücki ülikoolis ning on hariduselt jurist. Christian Wulff kuulub Kristlik-Demokraatlikku Liitu. Aastatel 2003–2010 oli ta Alam-Saksi liidumaa valitsusjuht. 30. juunil 2010 valiti Christian Wulff Saksamaa liidupresidendiks. 2011. aasta lõpul tuli ilmsiks, et Wulff oli Alam-Saksi liidumaa valitsusjuhina võtnud madala intressiga majalaenu BW Bankist segastel asjaoludel. Prokuratuur ei leidnud siiski kriminaalseid asjaolusid ja lõpetas uurimise. 2012. aasta algul selgus lisaks, et Wulff püüdis takistada temast kõneleva artikli avaldamist tabloidlehes Bild. Selleks võttis ta kontakti lehe peatoimetaja, kirjastuse Springer juhi ja enamusosanikuga, ähvardades kirjastusega suhted katkestada. Skandaalide tõttu tõstatasid Saksa ajalehed küsimuse Wulffi tagasiastumisest. 17. veebruaril 2012 astus Wulff tagasi, kuna eelmisel päeval esitas riigiprokuratuur parlamendile taotluse temalt puutumatuse äravõtmiseks. Wulff oli esimene roomakatoliiklasest Saksamaa president, samuti oli ta ametisse valimisel 51-aastaselt noorim Saksamaa president. 2006. aastal lahutas Wulff oma pikaajalisest abikaasast Christianest ning abiellus endast 15 aastat noorema Bettina Körneriga. Tal on kaks last, eelmisest abielust poeg Linus ja praegusest tütar Annalena. Kadri Veermäe "Surve Saksa presidendile aina kasvab" Postimees, 4. jaanuar 2012, lk 9 "Saksamaa president astus tagasi" ERR, 17.02.2012 Kadri Veermäe "Surve Saksa presidendile aina kasvab" Postimees, 4. jaanuar 2012, lk 9 Saksa president mattub skandaalidesse, Postimees, 20. detsember 2011
Vinüülrühm

Vinüülrühmaks (IUPAC-i nimetus etenüülrühm) nimetatakse orgaanilises keemias molekuli osa, mis koosneb süsiniku ja vesiniku aatomitest ning sisaldab kaksiksidet. Vinüülrühma valem on –CH=CH2 ja formaalselt vastab see eteeni CH2=CH2 molekulile, milles puudub üks vesiniku aatom. Vinüülrühm ei ole reaalselt esinev aine osake, vaid formaalne molekulis esinev rühm, millega on seotud veel mingi aatom või rühm. Vinüülrühma sisaldavad näiteks eteen CH2=CH2, 1-alkeenid RCH=CH2, vinüülbensool ehk stüreen C6H5CH=CH2, divinüül ehk 1,3-butadieen H2C=CH-CH=CH2, vinüülkloriid ClCH=CH2, vinüülatsetaat CH3COOCH=CH2, vinüülatsetüleen HC≡C-CH=CH2, akrüülhape CH2=CHCOOH ja vinüüleetrid H2C=CHOR. . Neid ühendeid nimetatakse vinüülühenditeks ja neil on oluline tähtsus polümeeride lähteainetena (vinüülmonomeerid). Vinüülderivaadid polümeriseeruvad kergesti kaksiksideme osalusel andes lineaarsed polümeerid (-CRR'-CH2-)n (näiteks enimkasutatav polüvinüülkloriid ehk PVC). Vinüülrühmale analoogsed on kahevalentsed vinülideenrühm RR'C=CH2 või R=C=CH2 (näiteks vinülideenkloriid ehk 1,1-dikloroeteen (Cl2C=CH2) ja vinüleenrühm -CH=CH-. Orgaanilised ühendid Vinüülplast Alküülrühm Funktsionaalrühm Vinüülplaat
Nicolas Cage

Nicolas Cage [n'ikolas keidž] (sündinud 7. jaanuaril 1964 Long Beachis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja -produtsent. Nicolas Cage on August Coppola ja Joy Coppola kolmas poeg. Tema onu on filmilavastaja Francis Ford Coppola, kelle juurde Cage asus elama pärast vanemate lahutust. Näitlejakärjääri alguses vahetas Cage kuulsa onuga jagatud perekonnanime Coppola nime Cage vastu eesmärgiga endale ise nime teha. Nicolas Cage on esitatud kahel korral Oscarile. Auhinnaga pärjatuks osutus ta ennasthävitava alkohooliku rolli eest filmis "Lahkudes Las Vegasest". Enamik suure piletituluga menukeid, kus Cage on mänginud, kuuluvad seiklus- ja märulifilmi žanrisse. Tema edukamad filmid on olnud "Rahvuslik aare", "Kaljukindlus", "Kahevõitlus" ja "World Trade Center". Tema debüüdiks ja siiani ainsaks tööks lavastusvallas on jäänud film "Sonny". Parima meespeaosatäitja Oscar 1996. aastal rolli eest filmis "Lahkudes Las Vegasest" Parima meespeaosatäitja Kuldgloobus 1996. aastal rolli eest filmis "Lahkudes Las Vegasest" Parima meespeaosatäitja Ekraaninäitlejate Gildi auhind 1996. aastal rolli eest filmis "Lahkudes Las Vegasest" Los Angelese filmikriitikute parima meesnäitleja auhind 1995. aastal rolli eest filmis "Lahkudes Las Vegasest" Nicolas Cage'il on poeg Weston Coppola Cage kooselust modelli Kristina Fultoniga. Ta on olnud abielus Patricia Arquettega ja Lisa Marie Presleyga. Aastal 2004 abiellus ta Alice Kimiga. "A Fork in the Road". Reader's Digest (inglise). Juuni 2006. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2008. Vaadatud 21. märts 2009. Nicolas Cage andmekogus IMDb (inglise) Nicolas Cage andmekogus Filmiveeb
Vinüül

Vinüül võib tähendada järgmist: vinüülplast vinüülrühm vinüülplaat (kõnekeeles) ...
Suusakujulised kiudpilved

Suusakujulised kiudpilved (nn kassiküünepilved ehk kassiküüned) ehk Cirrus uncinus (Ci uncinus ehk Ci unc) on kiudpilvede vorm. Need on üleskäändunud otstega konksukujulised pilved, mis koosnevad pikkadest niitjatest kiududest, mille otsad koolduvad ülespoole. Nende otstes moodustuvad mõnikord tihedamad pilvetombud. Suusakujulised pilved eelnevad tavaliselt kiudkihtpilvedele. Suusakujuliste pilvede teke ennustab järgmistel päevadel vihmasadu, sest nende ilmumine taevas on seotud sooja frondi saabumisega, mis jõuab kohale 36–48 tunni pärast. Kui kassiküüned on taevas vaatleja kohal, siis see tähendab, et soe õhk on maapinnast 700–1000 km kõrgusel. Neid pilvi on nimetatud ka "Inglismaa meremeesteks" ja "märasabaks" (mare's tail). Milvi Jürissaar. Kiudpilved, Eesti Loodus, 1999, nr 4 Milvi Jürissaar. Kiudkihtpilved ja halo, Eesti Loodus, 1999, nr 8 Pilvede kool EMHI lehel
Paul Maidre

Paul Mandre (13. september 1919 Tartu – 15. juuli 1996 Sunnywane) oli eesti vaimulik. Maidre lõpetas 1940. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi (klassikaharus) ja õppis seejärel Tartu Ülikoolis arstiteadust. 1944. aastal põgenes Saksamaale, kust siirdus 1949. aastal USA California osariiki Fresnosse. Õppis Torontos Usuteaduse Instituudis. Oli prooviaastal San Francisco koguduses. Ordineeriti vaimulikuks 11. märtsil 1984. Oli 1986. aastal San Francisco koguduse õpetaja (introdutseeriti 21. septembril 1986), jäi aastal 1992. aastal emerituuri. Paul Mandre suri 1996. aastal California osariigis Sunnywane'is. http://www.htg.tartu.ee/?sub=lennud&aasta=1940 Eesti Kirik nr. 1, 1987 Eesti Kirik nr. 4, 1992 Eesti Kirik nr. 3, 1996
Troopiline kliima

Troopiline kliima on Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi kliimatüüp, mis on iseloomulik troopilisele kliimavöötmele. Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi on see troopilise vihmase kliima variandid: Af, Am ja Aw. Kuna maismaa ja ookeanide kohal on atmosfääri seisund erinev, siis eristatakse Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi järgmisi alamliike: troopiline mandriline kliima troopiline ookeaniline kliima ookeaniliste antitsüklonite piirala idaosa kliima (климат восточной периферии океанических антициклонов) ookeaniliste antitsüklonite piirala lääneosa kliima (климат западной периферии океанических антициклонов) Mussoonide mõjualas asuvates piirkondades eristatakse troopilist mussoonkliimat ehk lähisekvatoriaalset kliimat. Troopilise mandrilise kliimaga piirkondades on ülekaalus laskuvad õhuvoolud ja selle tõttu on aasta läbi õhurõhk kõrge. Sellepärast on seal vähene pilvisus, sademete hulk on ka väike (alla 200 mm aastas). Aasta läbi valitsevad troopilised õhumassid, mis põhjustavad kõrget õhutemperatuuri. Seda põhjustab ka päikesekiirte suur langemisnurk, päike on pidevalt seniidis või väga kõrgel horisondi kohal. Kõrgete keskmiste õhutemperatuuride taustal (talvel üle +10 °C, suvel kuni +35 °C) on troopikas mitu soojusepoolust: lõunapoolkeral +53 °C Austraalias), ja põhjapoolkeral +57,8 °C (Liibüa kõrb). Troopiline ookeaniline kliima sarnaneb ekvatoriaalse kliimaga, aga pilvisust on seal vähem ja puhuvad püsivad tuuled. Suvi on soe (+20...+27 °C), aga talv jahe (+10...+15 °C). Troopikavööde Тропические климаты[alaline kõdulink]
Benetice (Světlá nad Sázavou)

Benetice on asula Tšehhis Vysočina maakonnas Světlá nad Sázavou linna lähedal.  Benetice – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Benetice koduleht
Orgaanilised psüühikahäired

Orgaanilised psüühikahäired on psüühikahäired, mis avalduvad tänapäeva teadmiste tasemel ajuhaiguse tulemusena. Orgaanilisi psüühikahäireid klassifitseeritakse RHK-10 järgi koodidega F00–F09. Kui ei ole võimalik sedastada tunduvat peaajupatoloogiat või düsfunktsiooni, siis avalduvaid sümptomeid käsitletakse muude haigustena, mida klassifitseeritakse diagnoosikoodidega F1x–F9x. Orgaaniline psüühikahäire võib olla: esmane – haigus, kahjustus või häire tabab peaaju otseselt või eelistavalt. Näiteks traumajärgse ajukahjustuse sündroom või dementsus Alzheimeri tõvest; teisane – süsteemsete haiguste või kahjustuste puhul, mis tabavad peaaju kui üht paljudest keha organitest või süsteemidest. Näiteks deliirium (diagnoosikood RHK-10 järgi F05), mis võib tekkida kõrgvererõhktõve või raskekujulise maksakahjustuse järel. Orgaaniliste psüühikahäirete psühhopatoloogiliste nähtude spekter võib olla väga lai, hõlmates kõiki psüühilisi funktsioone. Kuigi ei kahelda, et narkootikumid põhjustavad aju neurodegeneratiivseid muutusi, nende ainete tarvitamise tagajärjel tekkinud psüühikahäireid ei klassifitseerita RHK-10 järgi orgaaniliste psüühikahäirete alla, vaid psühhoaktiivsete ainete tarvitamisest tingitud psüühika- ja käitumishäirete alla. Jaotis "Orgaanilised psüühikahäired" sisaldab järgmisi haigusi: F00 – dementsus Alzheimeri tõvest; F01 – vaskulaarne dementsus; F02 – dementsus mujal klassifitseeritud muudest haigustest; F02.0 – dementsus Picki tõvest; F02.1 – dementsus Creutzfeldti-Jakobi tõvest; F02.2 – dementsus Huntingtoni tõvest; F02.3 – dementsus Parkinsoni tõvest; F02.4 – dementsus HIV infektsioonist; F02.8 – dementsus teistest mujal klassifitseeritud haigustest CO-mürgistusest (T58) tserebraalsest lipidoosist (E75.-) epilepsiast (G40.-) hepatolentikulaarsest degeneratsioonist (Wilsoni tõbi) (E83.0) hüperkaltseemiast (E83.5) kilpnäärmehaigustest (E00.-, E02) intoksikatsioonidest (T36-T65) polüskleroosist (G35) neurosüüfilisest (A52.1) niatsiinivaegusest (pellagra) (E52) polyarteritis nodosa'st (M30.0) süsteemsest lupus erythematosus'est (M32.0) trüpanosomiaasist (Aafrika B56.-, Ameerika B57.-) B12-vitamiini vaegusest (E53.8) F04 – orgaaniline amnestiline sündroom, F05 – deliirium, F06 – muud psüühikahäired ajukahjustusest, -düsfunktsioonist või somaatilisest haigusest, F06.0 – orgaaniline hallutsinoos F06.1 – orgaaniline katatoonia F06.2 – orgaaniline luululine psühhoos F06.3 – orgaanilised meeleoluhäired F06.4 – orgaaniline ärevus F06.5 – orgaaniline dissotsiatiivne häire F06.6 – orgaaniline asteenia F06.7 – kerge orgaaniline tunnetushäire F06.8 – muud täpsustatud orgaanilised psüühikahäired F06.9 – täpsustamata orgaaniline psüühikahäire F07 – Isiksus- ja käitumishäired ajuhaigusest, -kahjustusest või -düsfunktsioonist F07.0 – orgaaniline isiksushäire F07.1 – entsefaliidijärgne sündroom F07.2 – traumajärgse ajukahjustuse sündroom F07.8 – muud isiksus- ja käitumishäired F07.9 – täpsustamata isiksus- ja käitumishäire F09 – täpsustamata orgaaniline, k.a sümptomaatiline, psüühikahäire. Orgaanilised – k.a. sümptomaatilised – psüühikahaired
Priiskava poja kojutulek

Priiskava poja kojutulek (ATU 935 inglise The Prodigal's Return) on eelkõige Baltimaades ja Põhjamaades levinud novellilaadne muinasjututüüp. Õnnelik abielu ja külaskäik koju. Kolmest vennast kõige noorem on priiskaja. Ta läheb sõdurina välismaale ja tüssab isa, et too saadaks talle raha. Oma nutikusega teenib ta hulga varandust ja saab endale kuningatütre naiseks. Riietanud ennast vaeseks meheks, pöördub ta koju tagasi, kus ta vanemad vennad teda halvasti kohtlevad. Kui saabub aga noorima venna naisest kuningatütar, jäävad vanemad vennad häbisse. Stith Thompson. The Folktale. Berkeley & Los Angeles: University of California Press 1977, lk 185. Stith Thompson. The Types of the Folktale. A Classification and Bibliography. FF Communications 184. Helsinki: Suomalainen Tiedeakatemia 1961, tüüp 935.
Naine libahundiks

"Naine libahundiks" (ATU 409 inglise keeles The Girl in the Form of the Wolf) on Ida-Euroopas levinud imemuinasjutu tüüp, mis on tõenäoliselt läänemeresoome algupära. Stith Thompson loeb tüübi üles muinasjuttude loendis, mille levik piirdub Baltimaadega. Sara Graça da Silva ja Jamshid J. Tehrani kvantitatiivses uuringus, kus kõrvutatakse indoeuroopa keelte pärinemist keelepuu kaudu ning nende keelte kõnelejate elupaiku muinasjututüüpide levikuga, on tüüp esitatud muinasjuttude hulgas, mis võib olla olnud tuntud baltoslaavi algkeele kõnelejate hulgas enne algkeele lahknemist üksikuteks keelteks. Vanakurjast võõrasema muudab vaeselapse või leivatainast sõtkuva nooriku hundiks. Hundiks muudetu asemele paneb oma tütre. Võõrasema tütar ei tule toime hundiks muudetud nooriku lapse imetamisega (tal võivad olla kasetohust rinnad). Seepärast peab lapsehoidja lapse viima metsa või metsa äärde kivi juurde ja kutsuma lapse õige ema imetama. Naine heidab oma hundinaha seljast kivi peale, enne kui imetama hakkab. Hundiks muudetud naise mees saab vahetamisest teada, küsib targalt nõu, kuidas oma õiget naist nõidusest päästa. Tark annab nõu kivi tuliseks kütta. Naine viskab hundinaha kivi peale, see kõrbeb ära või kuivab kokku, naine saab nõidusest vabaks. Võõrasema tütar hukatakse või jookseb sauna, kukub keeva vee katlasse või muutub harakaks. Eesti pärimuses on see muinasjutusüžee laialt levinud: Eesti Rahvaluule Arhiivis on teada 182 varianti. Neist umbes 50 puhul esineb tüüp koos tüübiga "Vahetatud mõrsja" (ATU 403C), moodustades tervikliku süžee, mida võiks lugeda eraldi tüübiks. Peamiselt Setumaalt on kogutud tüübijärjendiks "Tuhkatriinu" (ATU 510A) + "Vahetatud mõrsja" (ATU 403C) + "Naine libahundiks" (ATU 409) eritletavaid jutte. Umbes kolmandikul esinemiskordadest esineb tüüp iseseisva loona, hulk sääraseid tekste sarnaneb esituslaadilt libahundimuistenditele. Eesti muinasjutud. I:1. Imemuinasjutud. Koostanud ja toimetanud Risto Järv, Mairi Kaasik, Kärri Toomeos-Orglaan. Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus, Tartu 2009, lk 561. Stith Thompson. The Folktale. Berkeley & Los Angeles: University of California Press 1977, lk 185. Sara Graça da Silva, Jamshid J. Tehrani. Comparative phylogenetic analyses uncover the ancient roots of Indo-European folktales, Royal Society Open Science, January 2016. DOI: 10.1098/rsos.150645. Näitetekst (ATU 403C + 409): Rõugutaja tütar. Kogumikus: Eesti muinasjutud. Koostanud Vaina Mälk, Ingrid Sarv ja Richard Viidalepp. Tallinn, Eesti Raamat 1967, nr 62. Merili Metsvahi. "Naine libahundiks" (AT 409) eesti jutupärimuses. Keel ja Kirjandus 2010, number 8/9, lk 611–627. Merili Metsvahi. The Woman as Wolf (AT 409): Some Interpretations of a Very Estonian Folk Tale, Journal of Ethnology and Folkloristics, Vol 7, No 2 (2013).
Pomereelia

Pomereelia (poola Pomorze Gdańskie, saksa Pommerellen või Pomerellen, inglise Pomerelia) on piirkond endisel Lääne-Preisimaal Pommerist (Pomorze) ida pool, mõnikord on seda loetud ka Pommeri idapoolseimaks osaks. Piirkond piirnes idas Pomesaania ja kagus Kulmimaaga. Saksakeelne nimetus Pommerellen tähendab sisuliselt "Väike-Pommerit". Piirkond kuulus kuni 1308. aastani Poola kuningriigi ja erinevate lääneslaavi vürstiriikide koosseisu, seejärel vallutas ala Saksa ordu. Valdusele pretendeeris ka Brandenburgi markkrahv, kuid nõudest loobumise eest tasus ordu talle 1309. aastal 10 000 marka. Poola ei soovinud valdusest küll loobuda, kuid pärast ebaõnnestunud sõdu pidi Poola kuningas Kazimierz III seda 1343. aastal siiski Kaliszi lepinguga tegema. 1410–1411 laastas maad ordu ja Poola-Leedu vaheline sõda, misjärel mitmed Lääne-Preisimaa suured linnad ordu vastu mässu tõstsid. Selle tulemusena liideti Pomereelia (Kuninglik Preisi) 1466. aastal Poola kuningriigiga. Selle koosseisu jäi see kuni Esimese Poola jagamiseni aastal 1772, mil Pomereelia liideti Preisimaa kuningriigiga. Pärast Esimest maailmasõda anti Pomereelia taas Poolale, sellest sai kurikuulus "Poola koridor" Läänemere äärde. Pomereelia suurimast linnast Danzigist (Gdańsk) sai aga vabalinn. Teise maailmasõja ajal vallutas Saksamaa Pomereelia uuesti ning see liideti Suursaksa Riigiga, kuid 1945. aastast tänapäevani kuulub Pomereelia taas Poolale. Läänemere-äärsed alad 10. sajandil Pomereelia 14. ja 15. sajandil. Putzgers Historischer Schul-Atlas (1877) Pommeri hertsogiriik, 1477. aastal. Putzgers Historischer Schul-Atlas (1877) Preisimaa, Saksa ordu Ida-Preisimaa, Hertsoglik Preisi ja Preisimaa hertsogiriik Lääne-Preisimaa, Kuninglik Preisi
KLM

KLM Royal Dutch Airlines (hollandi keeles Koninklijke Luchtvaart Maatschappij) on Hollandi rahvuslik lennufirma, mis alustas tegevust 7. oktoobril 1919, et teenindada Hollandit ja selle kolooniaid. Praegu on KLM vanim firma, kes opereerib oma esialgse nime all. Alates 2004. aastast on KLM osa Air France-KLMi grupist, mille peakorter asub Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaamas. KLMi tütarettevõtted on KLM Cityhopper, transavia.com ja Martinair. KLM on SkyTeami liige. Seisuga august 2014 on KLMi lennukipargis lennukite keskmine vanus 9 aastat: KLM uuendab oma lennukiparki. Kõik kitsakerelised lennukid on asendatud uue generatsiooni lennukitega. Samamoodi laiakerelised. Kõik MD-11 on asendatud. Uued B789 ja A359 on tellitud Air France-KLMi grupile. Nendest esimene jõuab kohale 2015. aastal. KLM ja partnerid teenindavad 133 sihtkohta 69 riigis viiel kontinendil Amsterdam Schipholi lennujaamast Hollandis. Lisaks koodijagamislepingule enamiku SkyTeami liikmetega on KLM-il koodijagamislepingud ka järgmiste lennufirmadega. http://www.klm.com/corporate/en/about-klm/profile/index.html https://en.wikipedia.org/wiki/KLM#Fleet Kasutatud on ingliskeelse Vikipeedia tekste.
Saarlane

Saarlane oli ajaleht, mis ilmus Kuressaares Kuressaare kreisis, Liivimaa kubermangus. Aastal 1884 hakkas ilmuma esimene eestikeelne maakondlik ajaleht Saarlane, alapealkirjaks "Üleüldine politika ajaleht maa- ja linnarahwale". Lehe asutas majandusteadlase haridusega parun Hartwig Arthur Ferdinand von Sass, kes oli alates 1881. aastast välja andnud ka Arensburger Wochenblatti. Von Sass oli tolleaegse Saaremaa üheks haritumaks meheks. Ta asutas aastal 1883 Kauba tänav 17 oma trükikoja, kus trükiti mõlemat ajalehte. Samas majas asusid ka mõlema ajalehe toimetused. Alates 1905. aastast asusid mõlema ajalehe toimetus ja trükikoda hoones Pikk tänav 13. Ajalehe lipukiri oli: "Ei ole eestlasi, ei sakslasi, ei lätlasi ega venelasi, vaid kõik oleme isamaalased – saarlased!". Saarlase proovinumber ilmus 16. detsembril 1883, esimene pärisnumber 1. jaanuaril 1884. Ajalehe ametlik toimetaja oli Kärla koguduse õpetaja Johannes Kerg, põhilise töö tegi ajalehes tegi ära sama koguduse köster Peeter Südda, avaldades rohkesti eesti rahvalaule ja -jutte ning muutes ajalehe sellega lihtlugeja jaoks vastuvõetavamaks. Tema järel olid ajalehe tegevtoimetajad Saaremaa Jaani koguduse köster Villem Rattur ja mitmekülgne kultuuritegelane Carl Allik. Tänu nende rahvalähedasele tööstiilile laienes lugejate silmaring ning kujunes harjumus ajalehega suhelda. Saarlane oli oluline ka kohalike kirjasaatjate väljakujundajana, kelle kaastööd olid külakajalised, täis olustikulisi üksikasju, praegugi kultuuri- ja koduloolist huvi pakkuvad. Mitmest kaastöölisest (Mihkel Soonlepp, Karl Loiken) kasvasid silmapaistvad kirjamehed, kellelt ilmus joonealuseid jutte, olukirjeldusi ja luuletusi. Mitmed eesti ajakirjanduse uurijad on näinud poliitiliselt küllaltki alalhoidliku Saarlase ilmumahakkamises siinsete baltisaksa ringkondade püüdu tasalülitada parajasti aktiviseerunud eesti rahvusliku liikumise mõju, seda enam, et Hartwig von Sass sai oma trükikoja ja uue ajalehe asutamiseks Saaremaa rüütelkonnalt rahalist toetust. See on õige vaid osaliselt, von Sassil oli ajalehe juures vaid omaniku roll. Hääl Arensburger Wochenblatt Rohkem lehti kui lugejaid. Esmaspäev, 25. september 1933, nr. 39, lk. 4
Suubumisjärv

Suubumisjärv on järv, millel puudub pindmine ja maa-alune väljavool. Suubumisjärve suubunud vesi kas aurustub või filtreerub põhjavette. Suubumisjärvi leidub eriti stepi-, poolkõrbe- ja kõrbevööndis. Paljud suubumisjärved on suure soolsusega mineraaljärved. Mineraaljärv Umbjärv EE 9. köide, 1996. EE 9. köide, 1996.