laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nils Assersson Mannersköld

Nils Assersson Mannersköld (ka Niels Mannerschildt, Nicolaus Mannerskiöld; 1586 Västergötland – 30. märts 1655 Näsi mõis, Åtvid, Östergötland) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane. Ta sündis Asser (Nilsson) Pederssoni pojana ja sai 1612. aastal Rootsi aadliks ning kanti Rootsi rüütelkonda, tituleerimata aadlisuguvõsana nr 128 ja uueks perekonnanimeks Mannersköld. 1625. aastal sai Östgöta rüütlite lipkonna kompanii (Östgötafanan) ülemaks, võttis 7. jaanuaril 1626 osa rootslaste jaoks võidukaks kujunenud Wallhofi lahingust (Valle küla Zemgales) Poola vastu, 1626.–1629. aasta Rootsi-Poola sõjas ja määrati samal aastal Narva, Ivangorodi, Jama, Koporje asehalduriks ja Rootsi Ingerimaa kuberneriks (1626–1629) Narva linna. 5. jaanuarist 1633 asehaldur ja Liivimaa kuberner Tartus ja 26. jaanuarist 1644 kuni 1648. aastani Älvsborgi lääni asehaldur ja Göteborgi komandant. Talle kuulusid Lielvārde (Lennewarden) mõis Lielvārde kihelkonnas Riia kreisis ning Lönebergi ja Näsi mõis Östergötlandis. Tema vend Kristoffer Assersson Mannersköld (sündinud 1583) oli samuti sõjaväelane, teenis välja koloneli auastme, oli rügemendiülem, aastast 1625 Gustav II Adolfi kingitud Nītaure (Nietau) mõisnik Vidzemes ja aastast 1626 Koknese (Kokenhusen) komandant Liivimaal. Abiellus Kristina Böckleriga (surnud 1636), kes oli rittmeister Johan Bökleri ja Karin Eriksdotter Slangi tütar. Abielust sündisid: Katarina Mannersköld (maetud 1653 Turus), abikaasa Šotimaalt Balgaist või Inchmartinist pärit Käkisalmi lääni asehaldur major Patrick Ogilwie (Ogilvy) (1606–1674), Georg Ogilwie (surnud vene vangistuses 1719) ja Patrik Ogilwie (1690 Narva – 1754) isa. (Vt ka Vene väejuht Georg Benedict Ogilvy, 1644–1710); Eva Mannersköld, abikaasa Jöns Eriksson Klingenberg (surnud 1649); Christina Mannersköld, ooberst Otto Gotthardsson Vellingki (surnud 1656) abikaasa, Fünehoffi vabahärrade Otto Wellingki (1649–1708) ja Mauritz Vellingki (1651–1727) ema. 22. märtsil 1641 abiellus Hõreda mõisa (Hördel) pärijanna Anna Wrangelliga (surnud 1681), kes oli maanõunik Moritz von Wrangelli ja Sikeldist pärit Christina von Wrangelli tütar ning oli lesestunud 1626. aastal sõlmitud abielust Kaarli (Sommerhusen) ja Lellapere mõisniku ooberst Claus Hastferiga (surnud 1637). "(1754) Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ... lk. 267". http://www.hultins.nu/folk/0001/407.htm[alaline kõdulink] Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands "(1754) Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ... lk. 337". Nordisk familjebok (1914), lk.542 "(1754) Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ... lk. 381–382". "(1754) Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ... lk. 116". Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust, 1930, lk.564 Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust, 1930, lk.102 Elulugu (1912), lk. 796–797 Nordisk familjebok (rootsi keeles) Elulugu (1906), lk. 125 Svenskt biografiskt handlexikon (rootsi keeles) P.O.Ekelund: Fredrikshamns skans, Gamla Göteborg 5. märts 2004 (rootsi keeles) Nils Segerstråle: Svenska fideikommiss Nils Mannersköldist ja Näsi mõisast (rootsi keeles) Roskildehistorie.dk: Mannersköld
Norra saarte loend

Siin on loetletud Norra Kuningriigi territooriumil asuvaid saari ja saarestikke. Nimekirjast on välja jäetud väljaspool Norra Kuningriigi territooriumi paiknevad Bouvet' saar ja Peeter I saar. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Abeløya Alden Aldra Algerøy Alsten Åmøy (Rogaland) Åmøy (Salten) Anda Andørja Andøya Arnøy (Salten) Arnøy ehk Arnøya (Troms) Årøya (Alta) Årøya (Larvik) Årøya (Lyngen) Askøy Askrova Atløy Austvågøy Averøy Barentsi saar Barøya Bergsøya Bjarkøya Bjørnøya, vt Karusaar Bjørnøya (Haram) Bjorøy Bleiksøya Blomøy Bokn Bolga Bolsøya Bømlo Børøya Bremangerlandet Danskøya Dønna Dyrøya (Troms) Dyrøya (Vesterålen) Edgeøya Engeløya Ertvågsøya Fedje Finnøy Fjellværøy Flakstadøya Fleina Flekkerøy Flemsøya Fosnøy Frøya Fugløya (Salten) Fugløya (Troms) Gapøya Gimsøya Giske Gisløya Godøy Gossa Gripholmen Gripi saarestik Grisvågøy Grøtøy Grytøya Gurskøy Hadseløya Halsnøy Handnesøya Haramsøy Hareidlandet Harøya Helgøy (Troms) Helgøya (Hedmark) Hestmona Hinnøya Hisarøy Hisøy Hitra Hjelmsøya Holmebåen Holsnøy Hopen Hornøya Hornøya (Tusenøyane) Hovden Huftarøy Hugla Huglo Hulløya Ingøy Jan Mayen Kågen Karlsøy Karmøy Karusaar (Bjørnøya) Kirdemaa Kirkeøy Kjøtta Kongsøya Kuningas Karli maa Kunna Kvaløya Kvaløya (Finnmark) Kvamsøy Kveøya Kvitøya Kvitsøy Landegode Langøya (Vestfold) Langøya (Vesterålen) Laukøya Leinøya Leka Lepsøya Lille Molla Linesøya Lofoodid Løkta Loppa Lovund Lundøya Lurøy Lääne-Teravmäed Magerøya Måsøy Meløy Midøya ehk Midøy ehk Mia Mindlandet Moffen Mosken Moskenesøya Moster Mosterøy Myken Nærøya Nerlandsøy Nesøya (Salten) Nordkvaløya Nøtterøy Ombo Ona Onøya Osterøy Otrøy Prints Karli maa Pysen Randøy Rangsundøya Rebbenesøy Reinøya Reksteren Rennesøy Ringvassøy Rødøya Rolfsøya Rolla Røst Runde Ryke Yseøyane Sandhornøy Sandsøy (Sunnmøre) Sandsøya (Troms) Sanna Seiland Sekken Seløy Senja Sessøya Silda Sjuøyane Skarsøya Skåtøy Skjervøya Sklinna Skogerøya Skogsøya Skorpa Skorpa (Troms) Skrova Smøla Sør-Arnøy Sørøya Sotra Stabben Stavøyna Stjernøya Stokkøya Stord Store Molla Store Tamsøya Storfosna Straumøya Sula (Sogn og Fjordane) Sula (Sunnmøre) Sundøya Svalbard Svanøy Svellingen Svenskøya Teravmäed Tindsøya Tjeldøya Tjøme Tjøtta Toftøy Tomma Torget Træna Tromøy Tromsøya Tussøya Tustna Tysnesøy Uløya Utøya Utsira Utvær Værlandet Værøy Vågsøy Vanna Varaldsøy Vega Veiholmen Vengsøya Vestvågøya Vigra Vikna Vorterøya Wilhelmøya Ylvingen
Sirli Pehme

Sirli Pehme (sündinud 27. septembril 1979) on Eesti mahepõllumajanduse spetsialist. Ta on Eesti Maaülikooli Mahekeskuse juhataja. Sirli Pehme Eesti Teadusinfosüsteemis
Nuusktubakas

Snuff on pulbriks jahvatatud või hõõrutud valmistubakas, mis on ette nähtud ninna tõmbamiseks. See sisaldab nikotiini, mis on sõltuvust tekitav aine. Snuff on mõiste, mis algselt viitas ainul kuivale nuusktubakale – see oli populaarne 18. sajandil. Snuffi kasutatakse tihti Scotch Snuff’ks
Miim

Miim (kreeka k. mimos) on pantomiimikunstnik, kes näoilmet muutes, žestide abil ja kehakeelt kasutades jäljendab olukordi ja inimesi või loob imaginaarseid kujundeid. Miimi esituses luuakse jutustus või poeetiline sõnum. Miim võib oma kunstis lähtuda kas sõnadeta näidendi või siis tantsu aluselt. Miim on varasemal ajal tähendanud ka väikest tõsielustseenidega näidendit. Seda sõna kasutatakse ka seoses Étienne Decroux' õpetusega, mida nimetatakse kehamiimiks (pr. k. mime corporel, ingl. k. corporeal mime). Pantomiim Mimesk
Mare Tommingas

Mare Tommingas (sündinud 6. novembril 1959) on eesti baleriin, koreograaf ja lavastaja. Ta on Vanemuise teatri balletijuht. 1996 Eesti Teatriliidu muusikaauhind 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2007 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia (silmapaistva panuse eest "Vanemuise" balleti arendamisel) 2007 Eesti Teatriliidu balletiauhind 2010 Tartu Kultuurkapitali aastapreemia 2017 Tartu Tähe kavaler 2021 Salme Reegi nimeline lasteteatri auhind Tema abikaasa on näitleja Aivar Tommingas. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Aivar Kallaste

Aivar Kallaste (sündinud 6. juunil 1959 Tallinnas) on eesti balletitantsija. Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna Balletikooli, samast aastast töötab Vanemuise teatri balletiartistina. Tema abikaasa on Vivian Kallaste. Aastatel 1995–1996 oli ta Soomes Turu moderntantsuteatri Aurinkobaletti tantsija. Aivar Kallaste on teinud üle 120 rolli balleti-, sõna-, pantomiimi-, muusikali-, ooperi- ja operetilavastustes, olnud ooperi “Salakütt” lavastaja assistent. Prints Klaus – “Lumekuninganna” (1978) Coppelius – “Coppelia” (1982) Petja – “Petja ja Hunt” (1982) Gummielastik – “Saabastega kass” (1984) Kubjas – “Tiina” (1984) Sorts – “Kalevipoeg” (1985) Pime – “Mimeskid” (1989) Bamby – “Bamby” (1989) Mozart – “Don Juan” (1990) Väike prints – “Väike prints” (1991) Hans – “Giselle” (1991) Aapo – “Seitse venda” (1991) Viires – “In corpore” (1991) Pierrot – “Kuu-Pierrot” (1991) Mercutio – “Romeo ja Julia” (1993) Joosep – “Legend Joosepist” (1993) Pähklipureja – “Pähklipureja” (1994) Kratt – “Kratt” (1994) Nimetu – “Konserv: Kassid õlis” (1996) Charles Bovary – “Madame Bovary” (1997) Kohtunik – “Bolero” (2006) Mozart – “Amade” (2006) Gamacho – “Quiteria pulm” (2006) Isa – “Tulipunane lilleke” (2006) Kuningas – “Alice imedemaal” (2006) Peter Quince – “Suveöö unenägu” (2006) peaosa – “Anathema” (2006) Rollo – “Tantsumaraton” (2006) “E-duur” (2006) Nixon – “Nixon” (2006) Pulmaline, Troll – „Peer Gynt“ (2006) Wilfried – „Giselle” (2007) „Onegin” (2007) koer Nana – „Peeter Paan“ (2008) Majahoidja – „Uinuv kaunitar“ (2008) Danny – Jule Styne „Sugar ehk Džässis ainult tüdrukud“ (2008) Lible – „Kevade“ (2009) Fantaasiaolend – “Petruška pärastlõuna” (2010) nimiosa lavastuses “Vanamees ja meri” (2010) Konstantinos VI – Shaffer “Gorgo kingitus” (2010) Baloo; Ahvide boss Ja-Maika-Meez; külavanem – “Mowgli” (2010) Pagar; Rott – “Pähklipureja” (2004/2011) Karu / Poseidon – Disney ja Cameron Mackintosh “Mary Poppins” (2011) “Kunksmoorimäng” (2012) Gorilla – “Cabaret” (2012) Belle isa – “Kaunitar ja koletis” (2013) Ampull, Coifield – Nikolai Nossov “Totu kuul” (2013) Papa Carlo jpt – “Kuldvõtmekese lugu” (2013) Lefevre – “Ooperifantoom” (Webber/Malvius 2014) Escamillo assistent – Bizet’ “Carmen” (2015) Mihhail Aleksandrovitš Berlioz (MASSOLIT-i juhatuse esimees), Pontius Pilatus (Juudamaa prokuraator), doktor Stravinski (närvikliiniku arst), Varieteeteatri konferansjee, Afranius – “Meister ja Margarita” (2015) “Naksitrallid” (Savolainen/Pärn 2017) Ülgas – “Mees, kes teadis ussisõnu” (Kivirähk/Pepeljajev 2018) Don Quijote – “Teravmeelne hidalgo don Quijote la Manchast” (2019) 1998 Kratt – “Kratt”, Rahvusooper Estonia 1999 Nõid – “Macbeth”, Rahvusooper Estonia 2015 "Tantsud Eesti filmidest", Tallinna Tantsuteater 2017 “Kahekümne viies kaader”, Tallinna Tantsuteater 2018 “Somnium”, Tallinna Tantsuteater 2001 Eesti Teatriliidu balletiauhind 2009 Torrese-nimeline Vanemuise balleti aastapreemia Aivar Kallaste. Vanemuise Teatri veebisait.
Aku Sorainen

Aku Sorainen (sündinud 25. juunil 1965) on Eestis tegutsev soome advokaat, Advokaadibüroo SORAINEN asutaja ja vanempartner. Sorainen on töötanud Balti riikides advokaadina alates 1993. aastast. Ta lõi omanimelise advokaadibüroo 1995. aastal Eestis. 1997. aastal laienes see Lätti, 1999. aastal Leetu ja 2008. aastal Valgevenesse. Aku on tegelenud peamiselt ühinemiste ja ülevõtmiste ning kinnisvaraõigusega, nõustades kohalikke ja välismaiseid äriühinguid ja investoreid Baltimaades ning Valgevenes. 1990. aastate algul kirjutas Sorainen oma magistritööna ühe esimese Baltikumi majandusalaste seaduste analüüsidest inglise keeles. Soome Juristide Liit avaldas selle 1993. aastal pealkirjaga "A Foreign Investor in the Baltics: a legal study about the possibilities of a foreign investor to begin business activity and obtain real estate in the Baltics".. Aku Sorainen oli üks Teenusmajanduse Koja ja MTÜ FinanceEstonia asutajaliikmetest. Rahvusvahelisest haardest räägib kuulumine International Bar Association'i Law Firm Management Committee juhtkonna sekka. Ta on toetanud mitmeid heategevuslikke projekte, sh Heateo Sihtasutust. Ta on Malta aukonsul Eestis. A Foreign Investor in the Baltics: a legal study about the possibilities of a foreign investor to begin business activity and obtain real estate in the Baltics "International Bar Association komitee veebilehekülg". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2014. Vaadatud 20. juunil 2014. "Aku Sorainen". Estofilia. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 05.05.2018. Tutvustus Advokaadibüroo Sorainen lehel Soraisella on monta tarinaa, Talouselämä, 3.10.2005 The Financial Times awards Sorainen as the best Baltic law firm, 12. jaanuar 2009 Tööd peab tegema kirglikult Äripäev, 14.05.2009 Mees, kelle hobiks on inimesed Eesti Ekspress, 11.10.2011
Pärl

Pärl on tugev, enamasti suhteliselt ümar moodustis, mis on tekkinud kojaga limuste mantliepiteeli sattunud võõrkehast, mille ümber on moodustunud pärlmutterkiht. Nagu neid moodustavate limuste koda, on ka pärl moodustunud kaltsiumkarbonaadist. Pärle on aegade algusest kasutatud ehtimisvahendina ja enamasti on nad kallid. Eestis on võimeline pärleid moodustama vaid ebapärlikarp. Looduslikult juhtub seda siiski haruharva. Pärlipüük Tehispärl Pekka Erelt, Meie oma pärlid, Eesti Ekspress 2/1309, 7.01.2015, lk. 50-51. World's oldest pearl discovered near Abu Dhabi, bbc.com
Star Trek 4: Kodutee

"Star Trek 4: Kodutee" on 1986. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ulmefilm. Naastes klingonite ristlejaga Bird of Prey (ee röövlind) koju Spocki koduplaneedilt Vulcan, avastavad Kirk ja tema sõbrad, et meie Päikesesüsteemile läheneb tohutu kosmosesond, mis on suuteline välja lülitama kõik tehnilised vahendid. Samal ajal saadab sond kutsungit nagu otsiks kedagi. Kirk ja Spock on suutelised kutsungist välja lugema selleks ajaks juba Maal väljasurnud kühmselg-vaalade laulu. Kasutades Päikest ja tulevikutehnoloogiat ning klingonite laeva teevad nad ajahüppe aastasse 1986. Peale romantikat ja kergeid seiklusi õnnestub neil päästa vaalaküttide käest kaks vaala, kes viiakse laevaga tulevikku ning kellega kontakteerudes lülitab sond ennast välja ja lahkub Päikesesüsteemist. Majel Barrett – Komandör Christine Chapel Grace Lee Whitney – Komandör Janice Rand Mark Lenard – Suursaadik Sarek Jane Wyatt – Amanda Grayson Catherine Hicks – Dr Gillian Taylor John Schuck – Klingoni suursaadik Robert Ellenstein – Föderatsiooni president Brock Peters – Laevastiku admiral Cartwright Robin Curtis – Leitnant Saavik Kodutee andmekogus IMDb (inglise) Kodutee andmekogus Filmiveeb
Star Trek 5: Viimane piir

"Star Trek 5: Viimane piir" on 1989. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ulmefilm. Saanud peale Maa päästmist uue tähelaeva Enterprise NCC1701 A kapteniks, saadetakse kapten Kirk päästma Maa, Vulcani ja Klingoni suursaadikuid, kes on mitteametliku rahusõlmimise töögrupi liikmed. Planeedile saabudes avastab Kirk, et saadikud on pantvangi võtnud vulcan Sybok, kes on Spocki poolvend, kuid kes põgenes Vulcanilt, kuna tema vaated ei leidnud soosingut. Sybok veenab Kirki minema koos oma uue laevaga Galaktika keskusse ehk Suure Barjääri taha Jumalat ja Paradiisi otsima. Saabudes selgub, et Jumalat mängis suhteliselt võimsa rassi ainuke ellujäänud esindaja, kes vangistati galaktika keskuse võimsasse gravitatsioonivälja. Olendiga võideldes õnnestub Kirkil oma meeskond ja laev päästa ning tulnukas jääb edasi oma vangistusse. Viimane piir andmekogus IMDb (inglise) Viimane piir andmekogus Filmiveeb
Star Trek 6: Avastamata maa

"Star Trek 6: Avastamata maa" on 1991. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ulmefilm. Kirk saadetakse koos meeskonnaga eskortima Klingoni saadikut kantsler Gorkonit rahuläbirääkimistele Föderatsiooni ja Klingoni impeeriumi vahel. Kui Enterprise ja Klingonite laev kohtuvad, siis tulistatakse Enterprisilt 2 torpeedot Klingonite laeva pihta. Selle tagajärjel hukub kantsler Gorkon ning Kirk ja McCoy vangistatakse ja saadetakse Klingonite vanglaplaneedile. Kirkil ja McCoyl õnnestub põgeneda ning Föderatsiooni presidendi ja Klingoni imperaatori vastu suunatud vandenõu kohta teavet saada. Koos Exelciori nimelise laevaga, mille kapteniks on Kirki vana sõber Sulu, suudetakse mõlema riigi juhid päästa ning rahuläbirääkimised saavad jätkuda. Grace Lee Whitney – Kaptenmajor Janice Rand Mark Lenard – Suursaadik Sarek Kim Cattrall – nooremleitnant Valeris David Warner – Kantsler Gorkon Rosanna DeSoto – Azetbur Christopher Plummer – Kindral Chang Kurtwood Smith – Föderatsiooni president Brock Peters – Laevastiku admiral Cartwright John Schuck – Klingoni Saadik Iman Abdulmajid – Martia Michael Dorn – Kolonel Worf Rene Auberjonois – Kolonel West Avastamata maa andmekogus IMDb (inglise) Avastamata maa andmekogus Filmiveeb
Star Trek: Generatsioonid

"Star Trek: Generatsioonid" on 1994. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ulmefilm. "Generatsioonid" on seitsmes mängufilm "Star Treki" filmide sarjas. Film püüab kokku siduda kaks esimest telesarja ning kuut varasemat mängufilmi ning anda ülevaate esimese põlvkonna tegelaste elust ja karjäärist. KoSmosedokist saadetakse välja äsja valminud tähelaev Enterprise NCC 1701 D. Jõudnud avakosmosesse, saab ta hädakutse kahelt laevalt, mis on jäänud lõksu tundmatusse energianähtusse. Osa hättasattunud laevade meeskonnast suudetakse päästa, kuid tuliuus laev saab vigastada ning kaotab aukülalisena laeval viibinud kapten J. T. Kirki. Edasine tegevus toimub mitmekümne aasta pärast, mil uue tähelaeva Enterprice NCC 1701 E sillal istub kapten Jean-Luc Picard. Ta saadetakse uurima kallaletungi kosmoses asuvale teadusjaamale, kus ta kohtub Sorani nimelise teadlasega, kes, nagu hiljem selgub, ongi kõige kurja juur. Pärast madistamist planeetidel ja alternatiivses universumis, kus kohatakse ka kadunud kapten Kirki, saadakse viimase abiga dr Soranist jagu. Ametlik veebileht Generatsioonid andmekogus IMDb (inglise) Generatsioonid andmekogus Filmiveeb
Star Trek: Esimene kontakt

"Star Trek: Esimene kontakt" on Ameerika Ühendriikide ulmefilm. Filmi läbivaks teemaks on võitlus halastamatu borgide rassiga, kelle eesmärgiks on kõik teised rassid endaga siduda. Tähelaev Enterprise NCC-1701 E valvab Romuluse ja Föderatsiooni piiril, kui meeskond saab teada, et Borg on tunginud sektorisse 001 ehk Päikesesüsteemi. Eirates korraldust jääda piirile, et vajadusel tõrjuda juhust kasutava Romuluse impeeriumi katset rünnata juba rünnaku all olevat Föderatsiooni, lahkub Enterpise ja saabub Maa sektorisse. Saabudes avastab meeskond, et enamus kaitselaevastikust on purustatud ja ülejäänud teovõimetud ning olukorra peremeheks on Borgi kuup. Koos saabuva Defianti-nimelise uut tüüpi rünnaklaevaga suudetakse Borgi kuup hävitada. Just plahvatuse hetkel saadab aga kuup välja pisema laeva ehk kera, mis avab tunneli ning püüab põgeneda. Enterprise siseneb tunnelisse ja avastab, et tegemist on ajatunneliga ning saabub tulevikku, kus Borg on juba vallutanud maa. Kasutades juhust avab Enterprise tule ja kera teeb uue ajahüppe, seekord minevikku. Saabudes minevikku, õnnestub kera hävitada. Selgub, et saabuti aastasse 2063, just sellesse ajahetke kui Z. Cochrane hakkab katsetama oma warp-tüüpi mootorit. Kuid selgub, et Borg oli tulistanud raketi ning Enterprise saadab meeskonna planeedile, et aidata laev parandada – et esimene kontakt vulcanitega ära ei jääks. Kuid selgub, et Borg pole veel täielikult löödud ning võitlus jätkub võiduka lõpuni. Patrick Stewart – Kapten Jean-Luc Picard Jonathan Frakes – Kaptenleitnant William Riker Brent Spiner – Kaptenmajor Data LeVar Burton – Kaptenmajor Geordi La Forge Michael Dorn – Kaptenmajor Worf Gates McFadden – Kaptenleitnant Dr. Beverly Crusher Marina Sirtis – Kaptenleitnant Deanna Troi James Cromwell – Dr Zefram Cochrane Alfre Woodard – Lily Sloane Alice Krige – Borgi kuninganna Michael Horton – vanemleitnant Daniels Neal McDonough – vanemleitnant Sean Hawk Marnie McPhail – vanemleitnant Alice Eiger Robert Picardo – Erakorralise meditsiiniabi hologramm Dwight Schultz – Reginald Barclay Majel Barrett – Arvuti hääl Koduleht Esimene kontakt andmekogus IMDb (inglise) Esimene kontakt andmekogus Filmiveeb
Star Trek: Ülestõus

"Star Trek: Ülestõus" on 1998. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ulmefilm. Kapten Picard saab teate, et tema alluv Data, kes on lähetatud admiral Dougherty juurde, on aru kaotanud. Data on pantvangi võtnud uurimisjaama meeskonna, kes jälgis varjatult algelist ühiskonda planeedil. Saabunud Picard avastab, et admiral Dougherty ja So'nari rassi esindaja Ru'afo püüavad tegelikult planeedilt selle asukaid salaja minema viia. Samuti selgub, et planeedil on eriline kiirgus, mis aitab kudedel uueneda ehk tegemist on nooruse allikaga. Admiral Doughertyl aga on oma plaanid, mis ei lähe kokku föderatsiooni ametliku poliitikaga ning kapten Picard alustab võitlust. Patrick Stewart – kapten Jean-Luc Picard Jonathan Frakes – kaptenleitnant William Riker Brent Spiner – kaptenmajor Data LeVar Burton – kaptenmajor Geordi La Forge Michael Dorn – kaptenmajor Worf Gates McFadden – kaptenleitnant doktor Beverly Crusher Marina Sirtis – kaptenleitnant Deanna Troi Fahrid Murray Abraham – Ru'afo Donna Murphy – Anij Anthony Zerbe – Admiral Matthew Dougherty Gregg Henry – Gallatin Daniel Hugh Kelly – Sojef Michael Welch – Artim Mark Deakins – Tournel Stephanie Niznik – Kell Perim Michael Horton – leitnant Daniels "Star Treki" koduleht Ülestõus andmekogus IMDb (inglise) Ülestõus andmekogus Filmiveeb
Kirgede torm

"Kirgede torm" (Sturm der Liebe) on Saksa telesari, mida hakati tootma 2005. aasta septembris. Eestis on seda näidanud TV3. Kirgede torm-Spoiler (de)
Star Trek: Uus põlvkond

"Star Trek: Uus põlvkond" on aastatel 1987–1994 valminud Ameerika Ühendriikide ulmetelesari. "Uus põlvkond" on telesarja "Star Trek" järg. "Star Treki" maailmas on nende sarjade tegevusaegade vahe 75 aastat. Esimese hooajad jaod sarnanevad tegevustiku ülesehituselt eelnenud telesarja jagudega. Patrick Stewart – Jean-Luc Picard (kosmoselaeva kapten) Jonathan Frakes – William Riker (kapteni esimene abi) LeVar Burton – Geordi La Forge (peamehaanik) Denise Crosby – Natasha Yar (turvapealik, 1987–1988) Michael Dorn – Worf (turvapealik) Gates McFadden – Beverly Crusher (laevaarst) Diana Muldaur – Katherine Pulaski (laevaarst) (1988–1989) Marina Sirtis – Deanna Troi (psühholoog) Brent Spiner – Data (teadusohvitser) Wil Wheaton – Wesley Crusher (kadett, 1987–1990) Ametlik veebileht Uus põlvkond andmekogus IMDb (inglise) Uus põlvkond andmekogus Filmiveeb
Johannes Moistus

Johannes Moistus (8. juuli 1885 Tartu – 29. aprill 1962 Bad Reichenhall) oli eesti farmatseut. Lõpetas 1912 Tartu Ülikooli, Sakala vilistlane. 1913–1940 ja 1941–1944 Suure-Jaani apteegi omanik. Põgenes 1944 Saksamaale.
Osvald Einer

Osvald Einer VR II/3 (4. oktoober 1889 Valga – 23. juuni 1962 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (kapten) ja advokaat. Osvald Einer õppis Tartu gümnaasiumis ja Peterburi Ülikooli õigusteaduskonnas, pärast ülikooli lõpetamist siirdub Venemaa keiserlikku armeesse kohustuslikku teenistusaega teenima ja ülendati lipnikuks ning osales I Maailmasõjas ohvitserina. Astus novembris 1918 Eesti rahvaväkke ja teenis patarei ülemana kuni Vabadussõja lõpuni. 1919. aasta novembris teenis alamkapteni auastmes 3. Suurtükiväe polgus, Välipatarei nr 15 ülemana. Ülendati 7. novembril 1919 kiiduväärt teenistuse eest kapteniks, vanusega 7. juuli 1919. Osvald Einer oli hilisem tähtsamate asjade kohtu-uurija ja vandeadvokaat Valgas. Teise maailmasõda lõpul põgenes O. Einer koos perega Saksamaale ja siirdus novembris 1949 Kanadasse Torontosse. Kapten Osvald Einer, Võitleja = The Combatant: ülemaailmne Eesti sõjameeste ja vabadusvõitlejate häälekandja, 1 august 1962
Helmut Roman

Helmut-Ferdinand Roman, ka Helmuth Roman (19. mai 1903 Tallinn – 31. juuli 1962 Stockholm) oli eesti advokaat. Helmuth Roman võttis koolipoisina vabatahtlikult osa Vabadussõjast. 1922. aastal lõpetas ta Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1922–1926 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (lõpetas). Ta oli aastatel 1926–1928 vandeadvokaat Alfred Maureri abi ja 1928–1932 vandeadvokaat Rudolf Kuuskmaa abi. 1932. aastast oli ta Tallinnas vandeadvokaat. 1944. aastal põgenes Rootsi, kus lõpetas 1949. aastal Uppsala ülikooli ja seejärel töötas advokaadina Stockholmis. 31. juulil suri Stockholmis vandeadvokaat Helmut Roman, Võitleja = The Combatant: ülemaailmne Eesti sõjameeste ja vabadusvõitlejate häälekandja, 1 august 1962 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2013. Vaadatud 24. oktoobril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 222
Poolläbilaskev membraan

Poolläbilaskev membraan (ka poolläbilaskev kelme, semipermeaabel membraan) on membraan (näiteks rakumembraan), mida lahusti läbib ja mida lahustunud aine ei läbi. Membraani poolläbilaskvusvõime tagab osmoosi.