laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Saviaugu

Saviaugu on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Külas on olnud Saviaugu karjamõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aulus

Aulus oli vanarooma eesnimi (praenomen). Nimi pärineb võib-olla ladina sõnast aula, olla 'õu; palee', kuid see on vist rahvaetümoloogia. Tõenäolisemaks peetakse pärinemist etruski nimest Avle (ka Aule, Avile), mille päritolu pole teada. Selle nime tavaline lühend on A. Aulus Agerius (hageja tinglik nimi) Aulus Atilius Calatinus Aulus Caecina Aulus Caecina Alienus Aulus Cornelius Celsus Aulus Cornelius Cossus Aulus Cremutius Cordus Aulus Didius Gallus Aulus Didius Gallus Fabricius Veiento Aulus Gabinius Aulus Gallus Aulus Gellius, kirjanik Aulus Hirtius, konsul pärast Julius Caesarit Aulus Licinius Archias Aulus Licinius Nerva Silianus Aulus Persius Flaccus Aulus Platorius Nepos Aulus Plautius, senaator ja väejuht Aulus Terentius Varro Murena Aulus Vitellius, Rooma keiser Aulus Vitellius Germanicus
Unakvere

Unakvere (18. sajandi saksakeelsetel kaartidel Unnakfer) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Küla lähistel asetseb Unakvere soo. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 14 elanikku. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Laane (Põhja-Sakala)

Laane on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Küla lähistel asetseb Laane soo. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Punaküla

Punaküla (ka: Puna) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda. Külas asub Kõpu kalmistu. Külast voolavad läbi Kõpu jõgi ja sellesse suubuv Kõssa oja. 1977. aastal liideti Punakülaga Kaevandiku küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kõpu jõgi Eesti looduse infosüsteemis Marja Kallasmaa: artikkel "Punaküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kohastumus

Kohastumus on bioloogias organismi anatoomiline struktuur, füsioloogiline protsess või käitumisjoon, mis on kujunenud loodusliku valiku tulemusena (kohastumise käigus) ning suurendab tõenäosust saada rohkem järglasi. Ka organismide kohta saab öelda, et nad on oma keskkonnaga kohastunud. Kohastumuste seletamine on olnud loodusteaduses ja loodusfilosoofias põhjapanevaks probleemiks. Enne 1859. aastat, kui Charles Darwin avaldas teose "Liikide tekkimine", võeti kohastumuste olemasolu kas lihtsalt teadmiseks või omistati selle tekitamine jumalale. Darwin kogus palju tõendeid organismide evolutsioonilise päritolu kohta ning andis evolutsioonile seletuse loodusliku valiku teooria näol. Sellega nihkus kohastumuste ja looduse plaanipärasuse probleem täielikult loodusteaduse pädevusse. Ta asendas teoloogilise teleoloogia teadusliku teleoloogiaga. adaptatsioon kaitsekohastumus
Supsi

Supsi on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda. Külas asub Supsi karjamõis ja Suure-Kõpu mõisa kalmistu. Küla idapiiril voolab Kõpu jõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kõpu jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Seruküla

Seruküla (ka: Seru, Sõruküla) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda. Külast saab alguse Uia oja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tipu

Tipu on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Halliste jõe kaldal. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Kõpu valda. Endises Tipu koolimajas asus 1970. aastatest Tartu Ülikooli praktikabaas, kus viidi läbi botaanika välipraktikume. 2007. aastast asub seal Tipu looduskool. Külast saavad alguse Tõramaa jõgi ja Ördi peakraav. Külas voolab täies pikkuses Risti jõgi. Kopraraja õpperada Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Uia

Uia on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Küla lähistel voolab Uia oja. Uia külas asuvas Upsi talus kasvab kaitsealune Upsi tamm. Küla põhjapiiril voolab Raudna jõgi, külast voolab läbi Raudna jõkke suubuv Uia oja. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vanaveski

Vanaveski on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda. Külast voolab läbi Kõpu jõgi, millele on paisutatud Vanaveski järv. Kõpu Vanaveski järv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kõpu jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Arisvere

Arisvere on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Kütimäe kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaave

Kaave on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Külas on olnud Kaave mõis. Küla lähistel voolab Kaave jõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kose (Põltsamaa)

Kose on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
A (muusika)

A (tähtnimetus) ehk la (silpnimetus) on c-ga algava diatoonilise helirea kuues heli. Esimese oktavi a (a¹) sagedus on 440 hertsi. See on helihargi standardne sagedus. See sagedus määrati kindlaks Londonis 1939. aastal toimunud konverentsil. Viini kongressil aastal 1885 oli selleks sageduseks määratud 435 Hz. Heli põhinimetus A-duur a-moll
Kõpu (Põltsamaa)

Kõpu (18. sajandi kaartidel Köppo) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Külas on olnud Kõpu kirikumõis. Külas paikneb Aidu järv. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõrkküla (Põltsamaa)

Kõrkküla on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lahavere

Lahavere on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Küla paikneb Aidu-Kalana tee ääres. 2011. aasta 1. jaanuari seisuga elas külas 97 elanikku. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Lahavere oli omaaegse Põltsamaa kihelkonna suurim küla. Seda on esimest korda mainitud 1599. aastal. Tollal koosnes see Suur- ja Väike-Lahaverest. Väike-Lahaveret omakorda olevat kunagi kutsutud ka Porikülaks. Enne teist maailmasõda tegutsesid külas Lahavere Haridusselts ja Lahavere Turbaühisus. Seal tegutses ka Lahavere algkool. Küla keskel asub hävinenud Lahavere järv. Juba paarsada aastat tagasi olevat talumehed järve puhastades avanud järve põhjas neeluaugu, mistõttu kadunud järvest vesi. Järv taastus, kui neeluauk põhjas kinni topiti. Veekogu aluspinnas rikuti uuesti 1985. aastal süvendamise ja puhastamise käigus. Praegu on järv veekoguna kasutuskõlbmatu. Küla põhjaosas asub Tapiku soo, kust kaevandatakse ka turvast. Lahavere külas on registreeritud järgmised ettevõtted (seisuga november 2012): Aivo Püss Raja Talu Merix Kinnisvara AS Virtual Garden Tootmine OÜ Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pajusi valla arengukava 2007-2019[alaline kõdulink]. PDF. vaadatud 27.11.2012. Lahavere - põline ja lasterohke. Vooremaa, 05.05.2001. Vaadatud 27.11.2012 Läbi paeselt halli argipäeva... Pajusi valla lood. Koostaja Rein Viru, toimetaja Merike Kask. OÜ Vali Press: Põltsamaa, 2006, lk 22 Ringi ümber Põltsamaa. Põltsamaa Muuseum. vaadatud 27.11.2012
Loopre (Põltsamaa)

Loopre on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mõrtsi

Mõrtsi (ka: Mörtsi, Kõrtsi) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nurga

Nurga on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Külas asus Nurga karjamõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Nurga küla territooriumil asub Kalana linnamägi. Nurga tänav Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kalana linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Sopimetsa

Sopimetsa on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Muusikalide loend

Siin on loetletud muusikale. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y "Aida" "Camelot" "Chess" "Chicago" "Dear Evan Hansen" "Detektiiv Lotte" "Dreamgirls" "Evita" "Fantoom" "Georg" "Grease" "Helisev muusika" "Hello, Dolly" "Hüljatud" "Imeilus elu" "Kabaree" "Kassid" "Keskkoolimuusikal" "Kordeballett" "Kuningas ja mina" "Mary Poppins" "Mees La Manchast" "Minu veetlev leedi" "Miss Saigon" "Moulin Rouge" "Mowgli" "Nukitsamees" "Oklahoma" "Oliver ja Jennifer" "Ooperifantoom" "Porgy ja Bess" "Risk" "Savisaar" "Suudle mind, Kate" "Tuhkatriinu" "Viiuldaja katusel" "Väike õuduste pood" "West Side'i lugu" "Ämbliknaise suudlus" Muusikaliheliloojate loend Muusikalilauljate loend Muusikalilibretistide loend
Uuevälja

Uuevälja (ka: Luige) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Mööda küla põhja- ja läänepiiri jookseb Põltsamaa jõgi. Külas asub kaitsealune Taska-Sepasaare rändrahn. Külas on asunud Luige karjamõis, mis kuulus Pajusi mõisa alla. Seal tegutseb Sarapiku talu (tuntud ka kui Toretalu), mis on tähelepanu pälvinud oma maisilabürintidega. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Taska-Sepasaare rändrahn Keskkonnaportaal Kontakt Toretalu "Toretalu maisilabürindi looja: meil talus kogu aeg fantaasia lendab" ERR menu, 22. juuli 2024
Torre Glòries

Torre Glòries (endise nimega Torre Agbar) on pilvelõhkuja Hispaanias Barcelonas. Torre Glòries on 144,4 meetriga kõrguselt kolmas hoone Barcelonas. Sel on 38 korrust, neist 4 maa-alused. Hoone valmis 2005. aasta juulis ja selle avas pidulikult Hispaania kuningas Juan Carlos I 16. septembril 2005. Hoone projekteeris prantsuse arhitekt Jean Nouvel. Hoone kuulus kontsernile Agbar (lühend sõnadest Aguas de Barcelona). 2017. aastal ostis hoone kinnisvarafirma Merlin Properties ning hoone sai uue nime asupaigaks oleva väljaku (Plaça de les Glòries Catalanes) järgi. Koduleht
Vorsti (Põltsamaa)

Vorsti on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Külas on olnud Vorsti karjamõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vägari

Vägari (ka: Vähari, Vahari, 18. sajandi kaartidel Wäggar) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Küla lähistel on Vägari soo. Vägari külas on Põltsamaa Ühisgümnaasiumi Aidu õppekoht ja Aidu raamatukogu. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Väljataguse (Põltsamaa)

Väljataguse on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kivimäe

Kivimäe on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Selgeltnägemine

Selgeltnägemine on teaduslikult kinnitamata väidetav võime meeltevälise taju abil (mitte tuntud meelte ja mõtlemise abil) ammutada informatsiooni inimese tuntud meelte haardeulatusest eemal paiknevate objektide ja sündmuste (sh väidetavalt tulevikus toimuvate) kohta. Ebausklikud inimesed nimetavad isikut, kellel usuvad antud võimeid olevat, selgeltnägijaks. Teadlaste kinnitusel on selgeltnägemise puhul tegu teadliku pettuse, autosugestiooni, hallutsinatsiooni vms-ga. Ebausklikud inimesed kasutavad sõna "selgeltnägemine" kasutatakse vahel üldistavalt eri liiki paranormaalsete tajumiste kohta: selgelttajumine, selgeltkuulmine, selgelthaistmine ja selgeltmaitsmine. Selgelttajumise korral ammutavat isik väidetavalt teadmist läbi tajumise. Selgelttajumine on üks budismis mainitud kuuest inimese eriomadusest; oskus, mida saab omandada edasijõudnud mediteerija. Selgelttundja võib väidetavalt tunda näiteks teiste inimeste mõtteid, tundeid, haigusi, "vibratsioone" vms. Selgeltkuulmise puhul ammutatakse informatsiooni läbi paranormaalse kuulmise. Parapsühholoogide väitel selgeltkuulmine ei pruugi tähendada mitte ainult helide vastuvõttu, vaid "sisemise mentaalse kõrva" taju, umbes nagu mõttes lausutud sõnad. Selgelthaistmise puhul on tegu lõhnade ning selgeltmaitsmise puhul maitsete tundmisega ilma vastava objektiga füüsilist kontakti omamata. Ilona Kaldre Marilyn Kerro Nastja Veeliks Jalakas Parapsühholoogia Meelteväline taju Kaugtunnetus Telepaatia Meditatsioon Selgeltnägijate tuleproov Selgeltnägijate tuleproov (Venemaa)
Chiune Sugihara

Chiune Sugihara (杉原千畝 Sugihara Chiune, 1. jaanuar 1900 Yaotsu, Gifu prefektuur – 31. juuli 1986 Fujisawa) oli Jaapani diplomaat, kes aitas Teise maailmasõja ajal Leedus konsulina töötades tuhandetel juutidel Jaapanisse põgeneda. Chiune Sugihara - Yad Vashem
Augsburgi riigipäevad

Augsburgi riigipäevad olid Augsburgi linnas toimunud Saksa-Rooma riigipäevad. Need leidsid aset aastatel 1473, 1474, 1500, 1503, 1510, 1517, 1518, 1525, 1530, 1547/1548, 1550/1551, 1555, 1558/1559, 1566 ja 1582. Aastail 1558–1559 toimunud riigipäeval oli arutluse all ka Vana-Liivimaale antava abi ulatus. Vürstide kuuria leppis kokku, ent abi antakse 400 000 kuldna väärtuses, kuid kuurvürstide vastuseisu tõttu tuli seda vähendada 100 000 peale. Lisaks sellele otsustati rakendada Liivimaa abistamiseks ka diplomaatilisi vahendeid: keiser saatis manitseva kirja Ivan IV-le ning palus teistelt kristlikelt valitsejatelt (välja arvatud Prantsusmaa kuningas, kellega oli riigil sõjaseisukord) Liivimaale abi anda. Peale selle saadeti Moskvasse keisri saadik. Saksa-Rooma riik
Kose (Võru vald)

Kose on alevik Võru maakonnas Võru vallas. Asub Võrust kagus. Kose elanike arv oli 566 (2000) ja 565 (2011). Aleviku peatänavaks on Kose tee nimeline lõik Võru–Verijärve maanteest. Alevikus asuvad Pappjärv ja Kasaritsa Valgjärv. Pappjärv Elumaja Kosel Coop Kose kauplus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019.
MIT Technology Review

MIT Technology Review on ingliskeelne tehnoloogiaajakiri, mille väljaandjaks on Massachusettsi Tehnoloogiainstituut. Ajakiri ilmub alates aastast 1899. Kajastatavateks teemadeks on peamiselt uued innovaatilised tehnoloogiad ning nende juurutamine. Ajakirja trükiversioon ilmub kuus korda aastas. Veebiversiooni täiendatakse uute artiklitega igal tööpäeval. MIT Technology Review veebiversioon
Tunnetus

Sõnal "tunnetus" on mitu lähedast tähendust: Tunnetus on filosoofias protsess, mis viib teadmiseni. Tunnetus ehk kognitsioon on psühholoogias ... Tunnetus on esoteerikas ...
Mihkel Kaevats

Mihkel Kaevats (sündinud 29. mail 1983 Tallinnas) on eesti luuletaja, tõlkija ja esseist. Ta on Ülo Kaevatsi ja Mall Jõgi (Mall Kaevatsi) poeg, Marten Kaevatsi vend. Aastatel 2002–2007 omandas Tartu Ülikoolis semiootika ja kulturoloogia bakalaureusekraadi (lõputöö teema ""Närvitrükk" kui tekst"), 2009–2012 õppis TLÜ Eesti Humanitaarinstituudi magistrantuuris (magistritöö teema "Uus ilmalik religioon. Itaalia fašismi lätted Firenze avangardis ja ideoloogia avaldumine kirjanik Giovanni Papini "Italia mia's""). On elanud vahetusüliõpilasena Lõuna-Itaalias Baris (aastail 2004–2005), Venemaal Voronežis (aastal 2006) ja Itaalias Roomas (aastal 2011). 2007. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige. On olnud koos Erko Valgu ja Marten Kaevatsiga mitmete protestiaktsioonide korraldaja. Oli Vabaduse monumendi konkursil teise koha võitnud töö "Meie inimesed" meeskonnas. "Ederlezi" (2003, Olev Olematu nime all) "Illusionist" (2004) "Eile hommikul ja täna" (2009) "Minu kangelane on ängelheinaöölane" (2011, tõlkekogu udmurdi keeles, tõlkinud Muš Nadii) "Ungari kirsid & teisi luuletusi" (2012) "43 luuletust" (2017) "Võpatus" (2019) "The Possession" (2012, Oliver Ruuger, London) Hunter S. Thompson "Hirm ja jälestus Las Vegases" (2010, "Fear and Loathing in Las Vegas")
Luul

Luul on haiguslik (väär), veendumuslik ja kriitikale allumatu mõtlemishäire. Haiguslik (väär) – ilmselgelt tõele mittevastav. Näiteks haige räägib, et teda jälitab kosmiline kurjategijate jõuk. Teinekord on tõesust/väärust raske hinnata, eriti olmeluulude korral. Kui haige räägib, et tema äraolekul käivad vargad korteris ja varastavad tema asju – see võib isegi nii olla, eriti kui patsient ei lukusta oma toa ust. Veendumuslik – haige mitte ei avalda arvamust, vaid esitab oma mõtteid kui tõeseid fakte. Haige on veendunud, et kurjategijad teda jälitavad. Kriitikale allumatu – ratsionaalsed seletused ei kummuta haige veendumust. Luulu diagnoosimiseks peavad kõik kolm nimetatud tingimust täidetud olema. Kui ei ole võimalik tõestada, et veendumus on väär, siis on tegemist näiteks hüpoteesiga. Kui haige on valmis veendumuste üle väitlema ja oma seisukohti kaitsma, siis on tegemist pigem ülekaaluka ideega. Eristada tuleb luulusid sundmõtetest – seisundist, mille korral haige saab mõtte haiguslikkusest/väärusest aru, kuid ei suuda sellegipoolest sellele mõttele vastu seista. Luuludele on iseloomulik isikukesksus – luulu sisu on seotud haige igapäevaeluga. Haige on sündmuste keskpunktis – haiget kahjustatakse, haige on eriliselt võimekas jne. Eristatakse paranoilisi, parafreenseid ja depressiivseid luulusid. Luulud on üsna iseloomulikud skisofreenia korral. Luulude korral ei ole haige võimeline adekvaatselt hindama ümbritsevat, mistõttu vastuvõetud otsused on väärad ja mis omakorda saab ajendiks teovõimelisuse hindamisel. Tänapäeval ravitakse luulusid peamiselt neuroleptikumidega. Tavaliselt kaotab luul oma aktuaalsuse paari nädalaga. Mõnel juhul võib luul osutuda ravimiresistentseks ja kesta aastaid.
Pikkjärve

Pikkjärve on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Liikide tekkimine

"Liikide tekkimine" (ingl "The Origin of Species") on briti loodusuurija Charles Darwini raamat, mis on üks bioloogia klassikalisi teoseid. Darwin väidab selles, et organismid on välja arenenud evolutsiooni käigus loodusliku valiku toimel. Raamatu täispealkiri on "Liikide tekkimine loodusliku valiku teel ehk soodustatud rasside säilimine olelusvõitluses" ("On the Origin of Species by Means of Natural Selection, or the Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life"). Teaduse ajaloo pöördeline teos ilmus 24. novembril 1859 ja müüdi kohe läbi. Raamat põhjustas tollal suurt poleemikat, sest ta eitas Piiblis kirjeldatud loomisloo vajalikkust. Darwini evolutsiooniteooria sarnaneb põhijoontes tänapäeval tunnistatud teooriatega. Tema õpetus toetub 1830. aastatel, laeva HMS Beaglega, ümbermaailmareisil kogutud andmetele. Ta vastandus tol ajal tunnustatud kreatsionismile. Raamat on hästi loetav isegi mittespetsialistile, kuigi ta on väga paljusõnaline. Nagu näitab Darwini hilisem teos "Inimese põlvnemine", oli Darwin täiesti teadlik, millised järeldused tulenevad tema teooriast inimkonna päritolu kohta. Seetõttu venitas ta loomuliku valiku kasuks kogutud tõendite avaldamisega üle kümne aasta. Lõpuks oli ta sunnitud teose avaldama, sest sarnase teooriani oli sõltumatult jõudnud Alfred Russel Wallace, kes saatis 1858 Darwinile oma käsikirja. Mõned leiavad, et Wallace'it tuleb pidada loodusliku valiku teooria võrdseks kaasavastajaks ja et ta on teenimatult varju jäänud. Kuigi Darwini teooria on tänapäeva teaduses laialt tunnustatud, on ta paljudes maades, eriti USA lõunaosariikides, ikka veel väga vaieldav. 2012. aastal ilmus raamatu tõlge ka eesti keeles. Selle andis välja Eesti Looduseuurijate Selts oma sarjas "Loodusteaduste klassikuid". Teose tõlkis Mart Niklus ning selle toimetasid Mart Viikmaa, Ivar Puura ja Oive Tinn. Eesti keel oli teadaolevalt neljakümnes keel, millesse see Darwini teos tõlgiti. "Darwini «Liikide tekkimine» ilmub esmakordselt eesti keeles" Postimees, 17. september 2012 Teose erinevate väljaannete tekstid Ingliskeelne tekst
Praaklima

Praaklima on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Raadivere

Raadivere (ka: Raaduvere) on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rahivere

Rahivere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Küla lähistel asetseb Rahivere soo ja voolab Rahivere jõgi. Külas on olnud Rahivere karjamõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Rahivere vesiveski Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ronivere

Ronivere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sudiste (Jõgeva)

Sudiste on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.