laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kostanaj

Kostanaj (minevikus Kustanai) on linn Kasahstanis, Kostanaj oblasti keskus. Asub Toboli jõe ääres. Kostanajl on raudtee- ja maanteeühendus paljude Kasahstani ja Venemaa linnadega. Linnal on rahvusvaheline lennuväli. Kostanaj infoportaal
Triumviraat

Triumviraat (ladina triumvirātus; tria 'kolm' + vir 'mees') on kolme isiku poliitiline liit, kellel on sageli ühised huvid. Ühte triumviraadi liiget nimetatakse triumviriks. Vana-Roomas tähendas triumviraat kolmest triumvirist koosnevat valitavat kolleegiumi (vt Esimene triumviraat, Teine triumviraat). Esimene triumviraat küll ei olnud valitud, vaid selle sõlmisid asehaldur Lõuna-Hispaanias Gaius Julius Caesar, väejuht Gnaeus Pompeius Magnus ja optimaat Marcus Licinius Crassus. Nicaraguas oli võimul kolmest mehest koosnev triumviraat aastail 1972–1974, tagamaks Anastasio Somoza Debayle võimuloleku kooskõlalisust riigi põhiseadusega. Triumviraadiks nimetati ka pärast Teist maailmasõda Viljandi 2. Keskkoolis lühikest aega tegutsenud nõukogudevastast õpilasorganisatsiooni. Nicaragua worldstatesmen.org
Mugud

Mugud (inglise keeles muggles) on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" inimesed, kellel pole võluvõimeid, ehk siis meiesugused tavalised inimesed. Neid kiusasid ja hävitasid surmasööjad ja Lord Voldemort, kes arvasid, et mugud on väärtusetu rämps ning nad tuleks maailmast välja juurida. Vernon Dursley Petunia Dursley Dudley Dursley Marjorie Dursley
Veliki Ustjug

Veliki Ustjug (varem Ustjug) on linn Venemaal Vologda oblastis Veliki Ustjugi rajoonis. Asub Suhhona ja Jugi jõe liitumiskohas. Veliki Ustjugi haldusalasse kuulub ka Krassavino linn ja Kuzino alev. Linna on kirjalikult esmamainitud 1218. aastal. Asus Novgorodi vabariigi kirdepiiril, Rostovi vürstiriigis ja liideti Moska suurvürstiriigiga 1328. aastal. Linnas on sündinud Semjon Dežnjov, Jerofei Habarov ja Vladimir Atlassov. Veliki Ustjugi lähedal asub Ded Morozi ametlik[viide?] elukoht. Ustjugi Jumalaema Rõõmukuulutamise ikoon Prokopi Ustjugist http://www.v-ustug.ru/ Veliki Ustjug turistidele
Reimo Oja

Reimo Oja (sündinud 23. novembril 1982) on eesti jalgpallur. 2001 JK Tervis Pärnu 8/4 2004 FC Elva 19/17 2004 JK Tulevik Viljandi 1/0 2005 JK Tulevik Viljandi 16/1 2009 JK Tallinna Kalev Reimol on vend Raido ning õed Girgit Oja ja Gerli Oja. Reimo Isa on Tõnu Oja , kes on kehalise kasvatuse õpetaja , ning ema Terje Oja
Danijal Ahmetov

Danijal Ahmetov (kasahhi Даниял Кенжатайұлы Ахметов; vene Даниал Кенжетаевич Ахметов; sündis 15. juunil 1954 Pavlodaris) on Kasahstani poliitik. Ta oli 13. juunist 2003 kuni 9. jaanuarini 2007 Kasahstani peaminister ja on alates 11. jaanuarist 2007 Kasahstani kaitseminister. Lõpetas 1976 Pavlodari Tööstusinstituudi ehitusinsenerina. Majanduskandidaat. Töötas ehitusalal Pavlodaris ja Jekibastuzis. On olnud Pavlodari ja Põhja-Kasahstani oblasti äkim (kuberner) ning Kasahstani peaministri asetäitja. Juunis 2003 sai temast Kasahstani peaminister, vahetades välja Imangali Tasmagambetovi. President Nursultan Nazarbajev põhjendas uue peaministri valikut sellega, et on tarvis mittepoliitilise töö kogemusega pragmaatikut, kes suudab valitsuse koordineeritult tööle panna. Ahmetovi plussiks peeti ka võimet suhelda parlamendiliikmetega tänu oskusele kuulata oponente. Tal on õnnestunud läbi suruda maareform, mille pärast tema eelkäija tagasi astus. Tema miinusteks loeti negatiivset suhtumist poliitilisse liberaliseerimisse ning eelistust teatud välismaiste firmade soosimist. 1976–1981 Trusti Pavlodaržilstroi majaehituskombinaadi meister 1981–1983 Kasahstani Kommunistliku Partei Jekibustazi linnakomitee ehitus- ja linnamajandusosakonna instruktor 1983–1987 kombinaadi Ekibustazšahtostroi peainseneri asetäitja ning seejärel kombinaadi parteikomitee sekretär 1987–1991 Jekibastuzi Linna TSN täitevkomitee esimehe asetäitja 1991–1992 trusti Ekibastuzenergožilpromstroi juhataja veebruar 1992 – jaanuar 1993 Jekibustazi linna administratsiooni juht jaanuar 1993 – 1997 Pavlodari oblasti administratsiooni juht (oktoobrist 1995 Pavlodari oblasti akim) 1997–1999 Põhja-Kasahstani oblasti akim oktoober 1999 – detsember 2000 Kasahstani Vabariigi peaministri asetäitja (kureeris tööstust, energeetikat, põllumajandust, transporti ja kommunikatsioone ning migratsiooni- ja demograafiapoliitikat) detsember 2000 – november 2001 Kasahstani Vabariigi peaministri esimene asetäitja november 2001 – juuni 2003 Pavlodari oblasti akim 13. juunil 2003 kinnitati parlamendi poolt Kasahstani Vabariigi peaministriks; astus tagasi 8. jaanuaril 2007 11. jaanuarist 2007 on ta Kasahstani kaitseminister Ahmetov on Kasahstani Vabariigi Jalgrattaföderatsiooni president. 1986 orden "Austuse märk" 1998 mälestusmedal Astana 1999 ordeni Barõs III järk 2001 juubelimedal "10 aastat Kasahstani Vabariigi iseseisvust" 2004 ordeni Barõs II järk Ahmetov on abielus. Tal on kaks last. Ta on olnud sportlane. Foto Foto (vasakul)
Kurivara

Kurivara (ka kahjurvara, pahavara, õelvara, ründevara, ründetarkvara, kahjulik tarkvara) (inglise keeles malware) on arvutiprogramm, mis on kirjutatud spetsiaalselt selleks, et arvutit ilma selle haldaja ja valdaja teadmata kahjustada või kuritarvitada. Kaasaegne kahjurvara võib sisaldada mitut siin eristatud alamliigi tööpõhimõtet. viirus uss trooja hobune loogikapomm reklaamvara nuhkvara paanikatarkvara Pseudoviirus Arvutikaitse sõnastik (allikas)
Edastusohje protokoll

Edastusohje protokoll (ingl Transmission Control Protocol ehk TCP) on levinuim transpordikihi võrguprotokoll, mida kasutatakse TCP/IP võrkudes. Kuna TCP-protokoll on peaaegu alati kasutuses koos IP-protokolliga (Internet Protocol), siis tavaliselt kasutatakse nime TCP/IP. TCP-protokolliga saadetavaid pakette toimetab edasi võrgukihi protokoll, milleks on üldjuhul internetiprotokoll (IP). TCP/IP mudeli järgi on loodud enamik arvutivõrke. TCP-ühendus toimib ainult otspunktide vahel (näiteks kliendi ja serveri vahel). Vahepealsed seadmed, nagu marsruuterid, seda osa pakettidest ei muuda. TCP- ühendus on töökindel, sest toimub kolmepoolne kinnitus ehk three-way handshake. Klient saadab serverile ühenduse loomise soovi, server vastab ning saadab samuti ühenduse loomise soovi, mille klient kadudeta andmevahetuse korral vastusega kinnitab. TCP tegeleb voo- ja koormusjuhtimisega. Voojuhtimine (flow control) tähendab, et TCP jälgib pidevalt otspunktide andmevooge ning teeb andmeedastuse kiiruses ja mahus selle järgi parandusi. Koormusjuhtimine (congestion control) tähendab, et TCP jälgib otspunktidevahelise võrgu koormust ning muudab ka selle järgi pakettide parameetreid. TCP sobib rakendustele, mis vajavat töökindlat andmeedastust, kus kiirus ei ole kriitiline. Antud protokolli põhiline standard on RFC 793. Teine internetiprotokolli peal käitatav protokoll on kasutajadatagrammi protokoll (UDP), mis saadab pakette kuid ei kontrolli nende kohalejõudmist sihtkohta. Seda kasutatakse näiteks multimeedia edastamisel ning mujal, kus tähtis on andmesidekiirus ja vähem tähtis selle kvaliteet (pakettide kadumisel neid uuesti ei saadeta). On leitud, et sipelgad Pogonomyrmex barbatus käituvad enda toiduga varustamisel analoogselt TCP toimimisega. OSI mudel Ethernet Internet "Mis on ühist sipelgatel ja internetil?" Novaator, 30. august 2012 TCP protokoll TCP protokoll: ülevaade The Transmission Control Protocol (inglise keeles)
Kristiansand

Kristiansand on linn Norra lõunaosas, Agderi maakonna, Kristiansandi valla ja varasema Vest-Agderi maakonna halduskeskus. Linn on nimetatud Christian IV järgi. Kristiansandis asub Agderi Ülikooli üks kahest linnakust. Tettsteders befolkning og areal  Kristiansand – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Laurent-Désiré Kabila

Laurent-Désiré Kabila (27. november 1939 – 18. jaanuar 2001) oli Kongo Demokraatliku Vabariigi president 17. maist 1997 kuni 16. jaanuarini 2001. Kabila juhtis mässajate vägesid esimeses Kongo sõjas, mille käigus kukutati Kongo DV-d 32 aastat valitsenud diktaator Mobutu Sese Seko. 16. jaanuari 2001 pärastlõunal tulistas teda üks ihukaitsjatest. Kabila jäi ellu ning toimetati ravile Zimbabwesse, kus paari päeva pärast, 18. jaanuaril suri. Lühivideo Laurent-Désiré Kabilast
Vinüülplast

Vinüülplast on polüklorovinüülvaikude baasil toodetav plast, mida kasutatakse kanalisatsiooni- ja ventilatsioonitorustike valmistamiseks. Vinüülplastil on suur keemiline püsivus. Ka enamik happeid ei avalda sellele kahjustavat mõju. Vinüülplasti on kerge mehaaniliselt töödelda. Kuumutamisel paindub kergelt. Kuuma õhuga on temperatuuril 220–240 °C võimalik vinüülplasti keevitada vinüülplastist varrastega. Materjali puuduseks on, et temperatuuril üle 60 °C muutub ta plastseks ja –20° juures hapraks. Arvesse tuleb võtta ka vinüülplasti joonpaisumist, mis on kuus korda suurem kui terasel. Polüvinüülkloriid Vinüül Vinüülkloriid Vinüülrühm
Paroniit

Paroniit on hall elastne kummitaoline materjal. See koosneb asbestkiududest, kummist ja lisandeist. Talub kõrget temperatuuri. Kasutatakse muuhulgas katelde ja auruga köetavate õhukuumutite tihendite valmistamiseks.
Aabasoo

Aabasoo on laiade älveste ja kitsaste piklike või kaarjate rabapeenardega siirdesoo. Älved ja rabapeenrad moodustavad mosaiigi. Aabasood moodustavad suure osa maailma turbavarudest[viide?]. Aabasoo on tüüpiline taigavööndi põhjaosale (näiteks Kesk-Karjalale). Nende peamine levikuala on Skandinaavia mäestik, Kesk-Soome, Karjala ja Põhja-Siber (Lääne-Siberi põhjaosas võtavad nad enda alla tohutu pindala). Soomes on aabasood levinud 62. laiuskraadist põhja pool. Põhja-Ameerikas on aabasood peamiselt Alaskas, kus on külm kontinentaalne kliima. Ka näiteks Muraka soostiku põhjaosa on aabasoo tüüpi. Aabasoole on iseloomulik, et selle keskpaik on äärtest tunduvalt madalamal. Aabasood on tavaliselt suured puudeta sood. Rabapeenardel kasvavad puhmad ja turbasammal, älvestel tarnad ja turbasammal. Aabasoole on iseloomulik, et suvelgi on maa külmunud. Soo Raba
Kiisa (Tori)

Kiisa on küla Pärnu maakonnas Tori vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Läbi küla kulgeb Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee ja Lelle–Pärnu raudteelõik. Green Motell Kiisa külas Kiisa algus Pärnu-Rakvere maanteel Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 17.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kilksama

Kilksama on küla Pärnu maakonnas Tori vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Külas asuvad Kilksama Antsülusjärve ja Litoriinamere rannavööndi mattunud setted. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 17.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nurme (Tori)

Nurme on küla Pärnu maakonnas Tori vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Räägu (Tori)

Räägu on küla Pärnu maakonnas Tori vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. 1977. aastal liideti Räägu külaga Räägu-Mõisaküla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Räägu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Räägu

Räägu on mitme koha nimi: Räägu (Mulgi), küla Mulgi vallas Viljandi maakonnas Räägu (Tori), küla Tori vallas Pärnu maakonnas Räägu järv Räägu kanal Räägu mõis Räägu oja Räägu tänav Räägu veskijärv Rääguoja
Rütavere

Rütavere on küla Pärnu maakonnas Tori vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Küla poolitavad Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee ja Lelle–Pärnu raudteelõik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 19.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tammiste (Tori)

Tammiste on küla Pärnu maakonnas Tori vallas Pärnu jõe ja Rääma raba vahel. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Tammiste on Pärnumaa suurim küla, 2021. aastal elas seal 1722 elanikku. Pikanõmme-Selja tee algus Pärnus Jaama tänavalt Veskikaare tänav Tammistes, vaade Pärnust Jaama tänavalt Veski tänav Tammistes Nõlva tänav Tammistes Tammiste raudteepeatus Tammiste sild Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Pärnumaa külad". Pärnumaa maakonna veebileht. Vaadatud 09.06.2021.
Urge

Urge võib tähendada järgmist: urge (õõnsus) Urge (Kohila), küla Kohila vallas Rapla maakonnas Urge (Tori), küla Tori vallas Pärnu maakonnas Urge kuristik
Urge (Tori)

Urge on küla Pärnu maakonnas Tori vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 19.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Karin Klaus, "Urgel avatakse laste loomingu näitus", Pärnu Postimees, 22. august 2009 Urge Vabaajakeskus.
Farmaatsia

Farmaatsia (kreeka pharmakeia 'ravimi tarvitamine'; ka rohuteadus) on õpetus ravimite füüsikalistest, keemilistest, farmakoloogilistest, toksikoloogilistest ja mikrobioloogilistest omadustest, samuti õpetus ravimite välja töötamisest, valmistamisest, säilitamisest, analüüsimisest ja kasutamisest ning sellega liituvast majanduslikust ja juriidilisest taustast. Proviisor on ravimite ekspert, proviisoriõppe õppekava keskmes on kvaliteetne ravimpreparaat. See on unikaalne kompetents – ühelgi teisel spetsialistil ei ole sellist ettevalmistust. Farmatseut on erialase kutse- või rakenduskõrgharidusega spetsialist. Farmatseutide loend Eesti Apteekrite Liit "Tartu Ülikooli farmaatsia instituut". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. september 2017. "Kool.ee".
Vainu (Tori)

Vainu on küla Pärnu maakonnas Tori vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 19.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vainu

Vainu on mitmetähenduslik sõna: Vainu ehk külavainu on küla serval olev rohumaa või külas olev väljak. Vainu, küla Tori vallas Pärnu maakonnas Vainu, küla Lüganuse vallas Ida-Viru maakonnas
Võiste

Võiste on alevik Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Tahkuranna valda. Võistes asub ettevõte Frontier Hockey, mis valmistab hokikeppe. Võistes asuvad Tahkuranna Lasteaed-Algkool, Võiste raamatukogu, Tahkuranna luteri kirik. Statistikaamet, vaadatud 27.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pärnumaal valmistatud hokikeppe kasutatakse kogu maailmas. ERR Uudised, 22. jaanuar 2009.
Uulu

Uulu on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Tahkuranna valla halduskeskus. Uulu külas metsa vahel asub Uulu mõisa kalmistu ja sellel omakorda Uulu kirik. Uulut on esimest korda mainitud 1514. aastal Ulenni nime all. Uulu külapiir Laadi teel Maha jäetud kiosk Uulu külas Uulu raamatukogu Uulu rannamännikud Uulu Põhikool Uulu Segakoor Uulu kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tiiu Pukk. Ikla, Häädemeeste, Uulu. Tallinn, 2000, lk. 77 "Uulu kooli ette tuleb bussipeatus", Pärnu Postimees, 22. august 2009
Laadi

Laadi on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda. Pihla tee Laadi külas Männituka tee Laadi külas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 27.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Leina (Häädemeeste)

Leina on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda. Külas asub Jõulumäe paikkond. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 27.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lepaküla

Lepaküla on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda. Lepaküla Pärnumaal Lepaküla peatus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 28.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Metsaküla (Häädemeeste)

Metsaküla on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 28.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Piirumi

Piirumi on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Reiu

Reiu on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda. 7. septembril 2015 eraldati Reiu küla maadest Mereküla küla. Rae tee tunneli ehitus augustis 2023 Reiu rand Pärnumaal augustis 2023 Reiu viadukti ehitus augustis 2023 Reiu rand, mai 2023 Terroriohvrite ühishaud Reiu rannas Terroriohvrite ühishaud Reiu rannas Reiu asulakoht Reiu jõgi Reiu rand Reiu männikute kaitseala Lottemaa Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatori muudatused, vaadatud 16.09.2018. Muudatused asulate nimistus, EKI, vaadatud 25.01.2016 "Reiu külla võib tulla Lotte teemapark", Pärnu Postimees, 13. juuni 2009
Tahkuranna

Tahkuranna (saksa keeles Tackerort) on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Tahkuranna valda. Tahkurannas asub Tahkuranna Jumalasünnitaja Uinumise kirik. Tahkurannas asub ka Konstantin Pätsi ausammas. Jumalasünnitaja Uinumise kirik Vallamaja Tahkuranna luteri kirik (Võiste asulas) Tahkuranna mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aesoo

Aesoo on küla Pärnumaal Tori vallas. Tohera oja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 15.08.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et
Elbi

Elbi on küla Pärnumaal Tori vallas. Küla idapiirile jääb Tootsi raudteejaam koos Lelle–Pärnu raudteelõiguga. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 16.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jõesuu (Tori)

Jõesuu on küla Pärnumaal Tori vallas. Jõesuu asub ˞˞˞Pärnu jõe ja Navesti jõe liitumiskohas, umbes 6 km kaugusel Torist. Jõesuus elab 2024. aasta juuni kuu seisuga 259 inimest. Päkapikumänd Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 16.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Statistika - Tori vald". www.torivald.ee. Vaadatud 17. juunil 2024.
Kildemaa

Kildemaa on küla Pärnumaal Tori vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 17.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kuiaru

Kuiaru on küla Pärnumaal Tori vallas. Külas asus Lelle–Pärnu raudteelõigule jäänud Tammiste raudteepeatus, mis suleti 2011. aastal. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 17.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõrsa

Kõrsa on küla Pärnumaal Tori vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 17.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Levi

Levi on küla Pärnumaal Tori vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 17.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mannare

Mannare on küla Pärnumaal Tori vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Muraka

Muraka on küla Pärnumaal Tori vallas. Külas asub hiiesaar. Muraka ja Jõesuu küla vahel on ka korralik rippsild. Külas asuvad ka laudad mida endiselt kasutatakse. Muraka looduskaitseala Muraka raba Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Muti

Muti on küla Pärnumaal Tori vallas. Muti maastikukaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Oore

Oore on küla Pärnumaal Tori vallas. Oore männik Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Piistaoja

Piistaoja on küla Pärnumaal Tori vallas. Suuremad asulad ümbruskonnas on Selja küla (8 km), Tootsi alev (10 km), Tori alevik (12 km) ja Vändra alev (25 km). Pärnu–Rakvere–Sõmeru maanteeni on umbes 3 km külakeskusest, kus asub Mannare bussipeatus. Piistaoja läbib Mannaret Massu teega ühendav riigimaantee lõik, mis osalt on asfalteeritud. Naaberkülad on Sikana, Mannare ja Muraka. Pärnu jõeni on Piistaoja külast umbes 2 km. Küla tuntuim talu oli Piistaoja talu.[viide?] Piistaoja küla sai nime 1977. aasta tolleaegse Vändra Katsejaama kasutatud maadel olnud majapidamistest[viide?]. Sealne majapidamine on läbi aegade kandnud mitut nime[viide?]: 1941–1943 Piistaoja Katsetalu 1943–1944 Pooli Piistaoja tõukarja katsemajapidamine (Pool´s Niehzucht und Forschungsbetrieb) 1944–1946 Piistaoja Tõuaretuse ja Katsemajapidamine 1947–1951 Piistaoja Katsejaam 1951–1962 Vändra Katsejaam 1962–1993 Vändra Veisekasvatuse Katsejaam (1976. aastal Vändra Katsesovhoosi koosseisus) 1993–1997 Piistaoja Veisekasvatuse Katsejaam 1997–2001 Sihtasutus Piistaoja Katsejaam 2000–2023 Osaühing Piistaoja Katsetalu Statistikaamet, vaadatud 18.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Piistaoja koduleht Piistaoja arengukava 2007–2011
Randivälja

Randivälja on küla Pärnumaal Tori vallas. Külas asub RMK Vändra metskonna keskus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Riisa

Riisa on Pärnumaal Tori vallas asuv küla. Küla paikneb soode ja rabade vahelisel seljandikul. Riisa küla maa-ala kuulus Vastemõisa mõisa alla. Esimesed teated Riisa kohanime kohta pärinevad 17. sajandist, kuid esialgu sellenimelist küla olemas polnud, olid vaid talud ja talupojad. 1601 on mainitud Rise Jurgenit ja Rise Andreast, 1624 Ryse talu, 1682 Vastemõisa talupoegi nimedega Rißa Ewertt ja Rißa Gertt ning 1704 Vastemõisa talupoegi nimedega Rysa Iahn ja Rysa Matts. Alles seejärel on mainitud küla: 1716 kujul Rys ja 1797 kujul Rysa. 1977 liideti Riisa külaga Aruküla, Kõlli ja Kõrreküla. Tõenäoliselt on küla nimetatud isikunime Riis (omastav Riisa) järgi, mis esialgu andis nime talule ja see omakorda külale. Riisa talusid leidub veel Saaremaal ja Lõuna-Eestis. Küla lähedal Soomaa rahvuspargis asub 10 km² suurune Riisa raba, kus on 4,8 km pikkune Riisa õpperada. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 556
Rätsepa (Tori)

Rätsepa on küla Pärnumaal Tori vallas. Rätsepa külas elab ajalehtede ja ajakirjade kirjasaatja ning harrastusajakirjanik Hillar Kohv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Hillar Kohv:Eesti Energia oskab ka positiivselt üllatada Pärnu Postimees, 28. detsember 2011
Rätsepa

Rätsepa on mitme koha nimi: Rätsepa, küla Tori vallas Pärnu maakonnas Rätsepa, küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas Rätsepa järv Rätsepa tee Rätsepa tänav