laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sam Bennett

Samuel Hunter Bennett (sündinud 20. juunil 1996 East Gwillimburys Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Florida Panthers keskründajana või ründajana vasakäärel. Aastatel 2012–2015 mängis ta kolm hooaega Ontario Hockey League'i klubis Kingston Frontenacs. 2014. aastal valis Calgary Flames ta NHL-i draft '​is neljanda valikuna. Debüüdi NHL-is tegi ta 12. aprillil 2015 põhihooaja viimases mängus Winnipeg Jetsi vastu. Ta sai mänguaega ka sama hooaja väljalangemismängudes, lüües 19. aprillil mängus Vancouver Canucksi vastu oma esimese värava NHL-is. 13. jaanuaril 2016 lõi ta mängus Florida Panthersi vastu neli väravat. Ta sai sellega Flamesi ajaloo noorimaks mängijaks, kes on kübaratriki teinud, ja NHL-i ajaloo kolmandaks noorimaks mängijaks, kes ühes mängus neli väravat löönud. 2021. aasta aprillis siirdus ta Florida Panthersi. 2013. aastal tuli Bennett Kanada kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks. "Sam Bennett youngest Flame with 4-goal game". Canadian Broadcasting Corporation. 13.1.2016. Vaadatud 11.8.2020 Sam Bennett NHL.com lehel Sam Bennett hockeydb.com lehel
Rasmus Andersson

Rasmus Calle Alfred Andersson (sündinud 27. oktoobril 1996 Malmös) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Calgary Flames. Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Malmö Redhawks, mille koosseisus debüteeris ta Rootsi esiliigas hooajal 2012–13. 2014. aastal suundus ta mängima Põhja-Ameerikasse, liitudes Ontario Hockey League'i klubiga Barrie Colts. 2015. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Carolina Hurricanesi poolt 53. valikuna. Hooajal 2016–17 asus ta mängima Flamesi noorteklubis Stockton Heat American Hockey League'is. Flamesi meeskonnas tegi Andersson NHL-is debüüdi 8. aprillil 2017 mängus San Jose Sharksi vastu. Flamesi põhikoosseisu murdis ta hooajal 2018–19. 2019. aasta jaanuaris pikendas ta Flamesiga lepingut kuue aasta võrra. Tema isa Peter Andersson oli samuti jäähokimängija. Jäähokit mängib ka Rasmuse vend Calle Andersson. Rasmus Andersson NHL.com lehel Rasmus Andersson hockeydb.com lehel
Ujumisbassein

Ujumisbassein (sisebassein, välibassein, supelbassein) on konstruktsioon, mis on ette nähtud vee hoidmiseks, ujumiseks või muudeks vaba aja veetmise võimalusteks. Ujumisbasseine saab ehitada maasse (maasisesed basseinid) või maapinnast kõrgemale (hoone või muu suurema konstruktsiooni osana). Samuti võib leida basseine ookeanilaevade ja kruiisilaevade pardal. Basseinid on enamasti valmistatud materjalidest nagu betoon, looduslik kivi, metall, plastik või klaaskiud ning need võivad olla kohandatud suuruse ja kujuga või ehitatud standardiseeritud suurusele. Basseinid võivad olla mis tahes suuruse ja kujuga, kuid enamik maapealseid basseine on kas ümmargused, ovaalsed või ristkülikukujulised mudelid. Ovaalsed ja ristkülikukujulised basseinid vajavad eraldi tuge, et püsti püsida. Pikkus ja laius: lühikesed rajad (25m*3m/10m/50m), pikad rajad (50m*3m/10m/50m), lastebasseinid (3,5–6m), erabasseinid (3,5-6m*7–12,5m), supelbassein (25–50m*25–50m). Sügavus: lühikesed rajad (1,35m), pikad rajad (1,35m), lastebasseinid (0,3–1,2m), erabasseinid (1–2m), supelbasseinid (1–5,5m). Basseini elementaarsed puhastusseadmed on pump ja liivafilter, mille suurus sõltub basseini suurusest ehk veemahust. Pumba filtrikorv kogub kokku suurema prahi, liivafilter püüab aga kinni pisemad osakesed. Filtri pesu moodustab koos kemikaalide doseerimise ning põhjakoristusega basseini hoolduse põhitegevused. Kõiki neid tegevusi saab teha käsitsi, aga saab ka muuta oma elu mugavamaks automaatselt puhastuva filtripea, automaatse dosaatori ning põhja, veepiiri ja seinu puhastava koristusroboti abil. Basseini puhastamine: Hügieeniliselt puhta vee saavutamiseks tuleb basseini regulaarselt puhastada, seetõttu tuleb bassein vähemalt kord aastas tühjendada ja puhtaks teha. See soovitus kehtib nii sise- kui välibasseinide puhul. Hoolimata sellest, et vesi tundub olevat selge, tuleb puhastada basseini seinad ja põhi kaltsiumisademest ja mustusest, et eemaldada mikroorganismid (bakterid ja vetikad). Katte kasutamine: Basseiniga seotud soojuskadudest on kõige suurema osakaaluga aurustumine veepinnalt (umbes 95%). Basseinikate on tõhus viis soojuse ja vee hoidmiseks basseinis, vähendades vee aurustumist ja soojuskadu kui basseini ei kasutata. Basseinikate võib vähendada veekadu 30–50%. Aura Keskus Tervise Paradiis Keila Tervisekeskus Tabasalu Spordikompleks Kose ujula "Swimming pool layouts". "Kuidas valida ja ehitada oma hoovi unistuste bassein?". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2021. "Basseini puhastamine". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2021. "Conserving Energy and Heating Your Swimming Pool with Solar Energy" (PDF).
Suurküla (Häädemeeste)

Suurküla on osa Häädemeeste alevikust, samuti tänav Häädemeestel. Aastal 1998 asutati Suurküla külaselts. Tegevuse keskuseks on Häädemeeste Seltsimaja. Suurküla asub Suurküla tänava ümbruses.
Kadi-Signe Selde

Kadi-Signe Selde (sündinud 4. septembril 1964) on eesti laulja (sopran). Ta on laulnud vokaalansamblis Kiigelaulukuuik. Ta on osalenud laulukonkurssidel Eurolaul 1994 ja Eurolaul 1996. Eurovisioon.ee Eurolaul 1994 Eurovisioon.ee Eurolaul 1996 ERR arhiiv. Ahvatlev ettepanek: Kadi-Signe Selde (1993) ERR arhiiv. Kadi-Signe Selde (1993) ERR arhiiv. Vikerkäär: Kadi-Signe Selde ja Olav Ehala (1998)
Andri

Andri on mehenimi, variant nimest Andreas. See on ka ukraina nimi Андрій eesti transkriptsioonis. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Andri 633 mehel. Andri on Eestis levikult 233. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Andri vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 15,09, ning Rapla maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,54. Andri oli keskmiselt 22 aasta vanune (mediaanvanus oli 17). Andri Aganits Andri Deštšõtsja Andri Kirsima Andri Ksenofontov Andri Riid Andri Ševtšenko https://www.stat.ee/nimed/Andri
Villemdrillem

villemdrillem (kodanikunimi Villem Reimann; sündinud 15. oktoobril 2000) on eesti räppar. Ta sai tuntuks 2018. aastal SoundCloudis avaldatud lauludega, kus kogus üle miljoni kuulamise. 2020. aasta kevadel sõlmis villemdrillem lepingu Universal Music Baltics'iga. Sama aasta suvel avaldas ta koostöös Elina Borniga singli "niiea", mis oli 2020. aasta raadiote TOP 2 mängituim laul ja R2 suvehitt. 2021. aastal võitis villemdrillem oma esimese kuldse plaadi lauluga "Paaristõuked". 1. aprillil tähistas ta "sumsumi" aastapäeva ning avaldas esimese singli "drill(em)" oma debüütalbumilt. 23. aprillil avaldas ta oma debüütalbumi "VD", kus on 8 laulu, mis pälvis nominatsiooni Eesti Muusika Auhindadel. Ta on teinud koostööd hiphopansambliga 5MIINUST, popduetiga Okeiokei, Elina Borni, Pluuto ja Helezaga. villemdrillemi peamised produtsendid on boipepperoni, Gevin Niglas ja Karl Killing. Villemdrillem osales 2022. aastal saates “Tantsud tähtedega”, mille pidi katkestama põlvevigastuse tõttu. Ta tantsis seal koos noore tantsutreeneri Greta Korjuga. Tema tuntuimad laulud on "sumsum", "Paaristõuked", "Anna veel", "niiea", "soolane värska" ja “leekiv armastus”. loomulikult ka “ probleem”, “ fanta” jpm. "Villemdrillem on väljas! Räppar „Tantsud tähtedega" saates ei jätka".
Preeta

Preeta (sanskriti keeles preta; paali keeles peta ‘lahkunu’; tiibeti keeles yi dwags; hiina keeles ⿁ gui; jaapani keeles ki) on hinduismis surmajärgne seisund, mil lahkunu hing jääb preetana veel inimeste sekka elama. Et hing jõuaks esivanemate juurde taevasse ja ei saaks elavatele häda teha, on oluline korraliku matusetalituse läbiviimine. Teise uskumuse kohaselt on preetad raske kuriteo sooritanud inimeste hinged, kes ei leia rahu ja käivad kummitamas. Budismi mütoloogias on preetad olendid, kes ei suuda rahuldada oma ahnust, himusid ja ihasid, mistõttu neid nimetatakse mõnikord igavesti näljasteks vaimudeks. Nad moodustavad budismi kosmoloogias preetamaailma (pretaloka), mis on üks neljast õnnetust olekust kuue olemasolu valdkonna seas. Psühholoogiliselt iseloomustab neid eelkõige iha ja ahnus, nad tunnevad pidevalt millestki puudust, nad pole kunagi rahul, neil on alati vaja midagi veel ja rohkem: raha, võimu, aega vmt. Ida mõtteloo leksikon: preeta[1] Mark Epstein, Thoughts Without a Thinker, pp. 29, 30, ISBN 0-465-08585-7.
Ihade vald

Ihade vald ehk ihade olu (sanskriti keeles kāmadhātu; tiibeti keeles ’dod khams; hiina keeles 欲界 yujie; jaapani keeles yokukai) on budistlikus kosmoloogias kõige madalam kolmikilma vald ehk olu, mida iseloomustab kiindumus ja klammerdumine soovidesse ja ihadesse. Kõik sansaara kuue olemasolu valdkonna olendid viibivad ihade vallas: deevad, inimesed asurad, preetad, loomad, põrguolendid. Ihade valda valitseb Māra, kes seeläbi valitseb ka surma ja taassünni üle. Ida mõtteloo leksikon: ihade vald[1] Fischer-Schreiber, Ingrid, Franz-Karl Ehrhard, Michael S. Diener and Michael H. Kohn (trans.) (1991). The Shambhala Dictionary of Buddhism and Zen. Boston: Shambhala Publications. ISBN 0-87773-520-4. Trainor, Kevin (2004). Buddhism: The Illustrated Guide. Oxford University Press. p. 34. ISBN 9780195173987.
Armjansk

Armjansk (ukraina Армянськ, vene Армянск) on linn Ukrainas Krimmis. Asub Perekopi maakitsusel, 133 km Simferopolist põhja pool. Linna rajasid 18. sajandi alguses kreeka ja armeenia kaupmehed. 1921. aastani oli asula nimi Ermeni Bazar/Armjanski Bazar. Asula sai linnaõigused 1993. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 24 508, neist 55,7% venelased, 36,2% ukrainlased ja 3,5% krimmitatarlased. 2020. aasta alguses oli elanike arv 21 406. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2020. Vaadatud 11. augustil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://armgov.ru/
Manal Abdel Samad

Manal Abdel Samad (araabia keeles منال عبد الصمد; sündinud 28. märtsil 1975 Ammatouris) on Liibanoni (nais)poliitik. Ta oli 20. jaanuarist 2020 kuni 9. augustini 2020 Liibanoni infominister. Ta sündis aastal 1975 Ammatouris (praeguse haldusjaotuse järele Choufi distriktis Mägi-Liibanoni kubernerkonnas). Aastatel 2004–2009 õppis ta maksuseadusi Beiruti Ameerika Ülikoolis, kust sai ka MBA kraadi. Aastatel 2010–2014 jätkas ta õpinguid Pariisis (Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne'is), kust sai ta ka Ph.D. kraadi.
Jake DeBrusk

Jake DeBrusk (sündinud 17. oktoobril 1996 Edmontonis Alberta provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Boston Bruins ründajana vasakäärel. Aastatel 2013–2016 mängis ta Western Hockey League'i klubides Swift Current Broncos ja Red Deer Rebels. 2015. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Bruinsi poolt 14. valikuna. Hooajal 2016–17 asus ta mängima American Hockey League'i klubis Providence Bruins, mis on Boston Bruinsi noorteklubi. NHL-is debüteeris DeBrusk hooaja 2017–18 esimeses mängus Nashville Predatorsi vastu, lüües selles mängus ka värava. 2019. aastal jõudis ta Bruinsiga Stanley karika finaali, kus kaotati St. Louis Bluesile mängudega 3:4. Tema isa Louie DeBrusk oli samuti jäähokimängija. Jake DeBrusk NHL.com lehel Jake DeBrusk hockeydb.com lehel
Mežavidi

Mežavidi (ka Mežvidi, latgali keeles Mežavydi) on küla (vidējciems) Lätis Kārsava piirkonnas, Mežvidi valla halduskeskus. Mežavidi jääb piirkonna keskusest Kārsavast 16,5 ja Riiast 264 kilomeetri kaugusele. Külas on rahvamaja, algkool ja raamatukogu. Peterburi-Varssavi raudtee ehitamisel rajati praeguse küla kohale Ivanovka raudteejaam, mis Läti iseseisvumisel Mežvidiks ümber nimetati. Jaama juurde tekkinud asulast on esimesed teated aastast 1931. Aastal 1945 sai Mežvidist külanõukogu keskus. Teise maailmasõja ajal rajati sealse kooli juurde Sala lennuväli. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kārsava piirkonda. Aastal 2008 oli külas 212 elanikku, aastal 2020 aga 172 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 167. Läti Ruumiandmete Agentuur "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuli 2016. Vaadatud 11. augustil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk Vietvārdu datubāze
Zach Whitecloud

Zach Whitecloud (sündinud 27. mail 1996 Brandonis Manitobas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Vegas Golden Knights. Aastatel 2016–2018 mängis ta kaks hooaega Bemidji State University jäähokimeeskonnas. Enne seda mängis ta Manitoba Junior Hockey League'is. 2018. aasta märtsis sõlmis Whitecloud kolmeaastase lepingu Vegas Golden Knightsiga. NHL-is debüteeris ta 5. aprillil 2018 mängus Edmonton Oilersi vastu. Järgmisel hooajal mängis ta ainult American Hockey League'i klubis Chicago Wolves, kellega ta jõudis liiga finaali, kus kaotati mängudega 1:4 Charlotte Checkersile. Väljalangemismängudes oli ta Wolvesi üks resultatiivseimad mängijaid (3+12). NHL-is lõi Whitecloud esimese värava hooaja 2019–20 väljalangemismängudes 6. augustil 2020 mängus St. Louis Bluesi vastu. "Golden Knights Sign Free Agent Defenseman Zach Whitecloud". nhl.com. 8.3.2018. Vaadatud 11.8.2020 "Tuch Leads Vegas to Victory Against St. Louis, 6-4". nhl.com. Vaadatud 11.8.2020 "Golden Knights’ Zach Whitecloud unflappable after 1st NHL goal". reviewjournal.com. 6.8.2020. Vaadatud 11.8.2020 Zach Whitecloud NHL.com-i lehel Zach Whitecloud hockeydb.com-i lehel
Maailmakaitsja

Maailmakaitsjad või neli suurt valitsejat (caturmahārājanas) on budismis maailma ja Buddha õpetuse kaitsjad, kes asuvad neljas ilmakaares ning kuuluvad budistlikus kosmoloogias kõige madalamas taevas asuvate jumalate hulka, olles seega inimestele kõige lähemal asuvad jumalad. Nende üle valitseb Śakra Trāyastriṃśa taevas. Maailmakaitsjad vahendavad neile inimeste maailmas toimuvat ja kaitsevad asurate rünnakute eest. Maailmakaitsjate kujud asuvad budistlike templite eesruumides, et peletada eemale kurje vaime. Neid mainitakse juba budismi varajastes tekstides. Buddha elu kirjeldavates legendides ilmuvad nad välja olulistel momentidel, et teda aidata. Budismis esinevad maailmakaitsjad järgmiste nimede all. Dhritarāštra on gandharvade kuningas, asub idas, on valget värvi, hoiab käes lautot ja on aastaaegadest seotud kevadega. Virūdhaka on hiiglaste kumbhaṇḍa’de kuningas, asub lõunas, on sinist värvi, mõõk käes ja ta seotud suvega. Virūpākša on naagade kuningas, asub läänes, on punast värvi ja tema sümboliteks on kalliskivi, madu või pühamu ning ta on seotud sügisega. Vaišravana on jakšade kuningas, asub põhjas, on kollast värvi, hoiab käes lippu ja on seotud talvega. Hinduismi mütoloogias oli maailmakaitsja (sanskriti keeles lokapāla) algselt jumalate nimetus, kelle Brahma seadis nelja ilmakaare kaitsjateks: Indra asub idas, Jama lõunas, Varuna läänes ja Kubera põhjas. Vahel räägitakse ka kaheksast maailmakaitsjast, lisaks nimetatutele veel Vivasvat, Soma, Agni ja Vāju. Ida mõtteloo leksikon: Neli suurt valitsejat Ida mõtteloo leksikon: maailmakaitsja[1]
Goliševa vald

Goliševa vald (läti Goliševas pagasts) on vald Lätis Ludza piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Malnava, Mērdzene ja Blonti vallaga. Idas piirneb vald Venemaaga. Valla pindala on 79 km². 2016. aasta seisuga elas seal 399 inimest. Aastal 2011 elas vallas 87 lätlast, 306 venelast, 2 valgevenelast, 8 ukrainlast ja 5 poolakat. Valla keskus on Goliševa küla. Vallavanem on Anatolijs Posredņikovs. Goliševa valda on esmamainitud aastal 1646 (Wlosc Hołuszowska). Aastal 1786 allutati selle alad Mihalova mõisale ja hiljem läks see Mērdzene valla koosseisu. Aastal 1945 moodustati Mērdzene vallas Goliševa külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti aga vald ametlikult. Aastal 1979 liideti Goliševa külanõukoguga osa Blonti külanõukogust. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Goliševa vald. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Kārsava piirkonda. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Strauja ehk Strāvi muinaskalmed. Vald asub suuremalt jaolt Velikaja madalikul, edelaosas ka Ida-Läti madalikul. Tähtsaim jõgi on Ludza jõgi. Looduskaitse all on Krieviņi pärn. Valla lõunaosa jääb osaliselt Kreiči soo hoiualale. Vallas on seitseteist küla. Valla keskuse Goliševa (vidējciems ) elanike arv aastal 2020 oli 202. Kaks valla küla on staatusega mazciems – Doņikova 20 elanikuga aastal 2020 ja Zahari 13 elanikuga aastal 2020. Neliteist valla küla on staatusega skrajciems – Antonovka 22 elanikuga aastal 2020, Baranovka 1 elanikuga aastal 2020, Čenčeva 2 elanikuga aastal 2020, Ļamoni 11 elanikuga aastal 2020, Mišenskie 2 elanikuga aastal 2020, Ņivji 6 elanikuga aastal 2020, Orehovka 11 elanikuga aastal 2020, Plotņickie 13 elanikuga aastal 2020, Pokuļi 20 elanikuga aastal 2020, Pustoška 8 elanikuga aastal 2020, Strauja 9 elanikuga aastal 2020, Svetļici 7 elanikuga aastal 2020, Zeļči 3 elanikuga aastal 2020 ja Trūpi elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Ethnic composition of Latvia 2011 Kārsavas novads, vaadatud 9.08 2020 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink], vaadatud 9.08 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 9.08 2020 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Goliševa vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Goliševa

Goliševa (ka Aizgārša, vanasti ka Goliševo, Golišova või Gološova, latgali keeles Golyševa või Golyšova) on küla (vidējciems) Lätis Ludza piirkonnas, Goliševa valla halduskeskus. Goliševa asub merepinnast 105 meetri kõrgusel Ludza jõe kaldal. Asula jääb piirkonna keskusest Kārsavast 16 ja Riiast 293 kilomeetri kaugusele. Külas on rahvamaja, algkool, raamatukogu ja Aizgārša postkontor. Goliševas on ka õigeusu kirik. Külas asub Aizgārša piirivalvekordon, kuni aastani 2004 asus seal ka piiriületuspunkt. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kārsava piirkonda. Aastal 2008 oli külas 243 elanikku, aastal 2020 aga 202 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 189. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 454. lk. ISBN 9984-00-412-0. Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk Vietvārdu datubāze
Pinot Blanc

"Pinot Blanc" on neutraalse karakteriga viinamarjasort, mida kasvatatakse Alsace'is, Saksamaal, Põhja-Itaalias ja Kesk-Euroopas. Saksamaal, kus seda tuntakse ka Weißer Burgunderi või Weißburgunderi nime all, valmistatakse Pinot Blanc'ist täidlast valget veini (eriti Badenis), mis võib olla nii kuiv kui ka magus. Alsace'is, Itaalias ja Ungaris valmistatakse viinamarjast kuiva veini ning Prantsusmaal ka vahuveini, Crémant d'Alsace'i. 1930. aastatel ristati Pinot Blanc Rieslingiga ja loodi valge Itaalia viinamarjasort Manzoni Bianco.
Kuno Kerge

Kuno Kerge (sündinud 3. detsembril 1988) on eesti koorijuht, pedagoog ja laulja. Kuno Kerge õppis aastatel 2002–2008 Võru Muusikakoolis trompetit ja tema õpetajaks oli Helmut Kostabi. 2011. aastal lõpetas ta H. Elleri nimelise Tartu Muusikakooli koorijuhtimise erialal Alo Ritsingu käe all. Pärast seda astus Kuno Kerge Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiasse koorijuhtimise eriala õppima Ants Sootsi juhendamisel, mille lõpetas 2017. aastal edukalt samal erialal magistrikraadiga. Erialaselt on Kuno Kerge seotud olnud mitmete laulupidude korraldamise ja neil juhatamistega. Ta oli XII noorte laulupeo "Mina jään" noormeestekoori dirigent, üliõpilaslaulufestivali Gaudeamus 2018 kunstiline juht ning XXVII üldlaulupeo "Minu arm" meeskooride dirigent. 2011–2018 Eesti Metsatöötajate meeskoor Forestalia dirigent. 2012– Tartu Akadeemilise Meeskoori dirigent, 2017. aastast koori peadirigent. 2015– Virumaa poistekoori dirigent, 2016. aastast koori peadirigent. 2016–2018 Eesti Rahvusringhäälingu segakoori dirigent. 2016– Võru ja Tartu noorte meeskoori Ärkamisaeg dirigent. 2018– Tallinna poistekoori dirigent. 2016 Gustav Ernesaksa Fondi õppestipendium 2018 Aasta noor dirigent (Eesti Kooriühing) ERR: Ernesaksa stipendiumid saavad Triin Koch, Varje Vürst ja Kuno Kerge Eesti Kooriühingu Aastapreemiad 2018 TAM: dirigendid DELTA. Aasta noor dirigent Kuno Kerge intervjuu, ERR arhiiv
Krasnoperekopsk

Krasnoperekopsk (ukraina Красноперекопськ, vene Красноперекопск) on linn Ukrainas Krimmis (de facto 2014. aastast alates Venemaa kontrolli all). Linn asub Perekopi maakitsusel Põhja-Krimmi kanali ääres. Asula rajati soodavabriku töötajate asulana 1932. aastal ja sai linnaõigused 1966. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 31 023. 12. mail 2016 võttis Ukraina parlament vastu otsuse, millega linna ametlikuks nimeks saab Janõ Kapu, kuid otsus jõustub pärast Krimmi Ukraina kontrolli alla minekut. Q126688840 http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/1352-19
Carol Gilligan

Carol Gilligan (sündinud 28. novembril 1936) on ameerika feministlik psühholoog. Ta on tuntud oma töödega eetilisest kogukonnast ja suhetest ning subjekti-objekti probleemidest eetikas. Gilligani kuulsus põhineb peamiselt 1982. aastal ilmunud teosel "In a Different Voice: Psychological Theory and Women's Development", milles ta kritiseerib Lawrence Kohlbergi laste moraalse arengu uuringuid, mille järgi tütarlapsed jõudsid keskmiselt madalamale moraalse arengu tasemele kui poisslapsed. Gilligan väitis, et Kohlbergi tulemused olid kallutatud, kuna aluseks olnud uuringus osalesid peamiselt poisslapsed ning hindamismeetodid seetõttu eelistasid poistele iseloomulikku arutlemisviisi. Gilligan oli seega esimene, kes pööras tähelepanu sooerinevustele meeste ja naiste moraalses arengus. Ja tõepoolest oli leitud, et naised lõpetavad oma moraalse arengu enamalt jaolt Kohlbergi skaala 3. etapil, mille sisu võib iseloomustada ka inimsuhete kaudu, kuid mehed arenevad etappideni 4. ja 5., mille sisuks on abstraktsemad sotsiaalse organiseerituse konstruktid. Seega oli naiste tulemus meeste omast kehvem. Naiste sotsiaalsus väljendub meeste omast erinevalt Hoolivus teiste suhtes (toitvad, teenivad käitumisviisid, mis on seotud sotsiaalselt ettedikteeritud naiselike rollidega) takistavad naiste moraalsuse arengut sellisel kujul, nagu seda näeb ette Kohlbergi mudel Naiste moraalsuse areng on kolme-tasandiline Fookus enesele, teisi välistades Fookus teistele, ennast välistades ja eitades Fookus kõigele, milles sisaldun Sarnaseid tulemusi on esitatud ka teistes, hilisemates töödes. Poiste ja tüdrukute vahel on erinevused nende suhtumises hoolivusse, suhetesse ja inimestevahelistesse sidemetesse. Tüdrukute jaoks on need olulisema tähtsusega kui poiste jaoks. (Lefton, 2000. Child Development. In Psychology, (7th ed.) pp. 350-351). (Developmental Psychology. Org kodulehelt www.devpsy.org/teaching/moral/different_voice.html) Gilligani arvates ei arvestanud Kohlbergi skaala, mis tõepoolest oli koostatud peamiselt meessoost katseisikutele tuginedes, adekvaatselt naiste eripärast suundumust suhetele ning ei võimaldanud seetõttu naiste moraalset arengut mõõta. Gilligani kriitikud on küll väitnud, et ta kordab oma tasandites Kohlbergi eelkonventsionaalset, konventsionaalset ja postkonventsionaalset tasandit. Ka ei õnnestunud tal oma väiteid andmetega veenvalt tõestada.