laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ostrzeszówi maakond

Ostrzeszówi maakond (poola powiat ostrzeszowski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Ostrzeszówi linnas. Ostrzeszówi maakond moodustati 1818. aastal, kuid likvideeriti 1932. aastal. 1954. aastal maakond taastati, kuid likvideeriti 1975. aastal. Ostrzeszówi maakond loodi uuesti 1999. aastal. Maakonnas on kolm linna: Grabów nad Prosną, Mikstat ja Ostrzeszów. Ostrzeszówi maakonnas on seitse valda: Czajkówi vald Doruchówi vald Grabów nad Prosną vald Kobyla Góra vald Kraszewice vald Mikstati vald Ostrzeszówi vald Powiat ostrzeszowski - Informacje Powiat ostrzeszowski. Vaadatud 23. septembril 2023
Phuketi provints

Phuketi provints on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Andamani meres asuval Phuketi saarel. 2020. aastal oli provintsi rahvaarv 418 785. 2017. aastal olid 68,61% elanikest budistid ja 26,65 % moslemid. Provints jaguneb 3 ringkonnaks (amphoe). https://stat.bora.dopa.go.th/stat/statnew/statyear/#/TableTemplate3/Area/statpop?yymm=64&topic=statpop&ccNo=83 http://stat.bora.dopa.go.th/stat/pk/pk_64.pdf http://www.phuket.go.th/
Satuni provints

Satuni provints on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Andamani mere ääres, piirneb lõunas Malaisiaga. 2020. aastal oli provintsi rahvaarv 324 835. 2017. aastal olid 76,8% elanikest moslemid ja 23% budistid. Provints jaguneb 7 ringkonnaks (amphoe). Trangi provintsis on 3 rahvusparki: Tarutao rahvuspark (1490 km², sh 1260 km² merealad), Mu Ko Phetra rahvuspark (494 km², sh 468 km² merealad) ja Thale Bani rahvuspark (196 km²). https://stat.bora.dopa.go.th/stat/statnew/statyear/#/TableTemplate3/Area/statpop?yymm=63&topic=statpop&ccNo=91 http://stat.bora.dopa.go.th/stat/pk/pk_64.pdf http://www.satun.go.th/
Środa Wielkopolska maakond

Środa Wielkopolska maakond (poola powiat średzki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Środa Wielkopolska linnas. Środa Wielkopolska maakond moodustati 1807. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonna ainus linn on Środa Wielkopolska. Środa Wielkopolska maakonnas on viis valda: Dominowo vald Krzykosy vald Nowe Miasto nad Wartą vald Środa Wielkopolska vald Zaniemyśli vald Środa Wielkopolska Encyklopedia PWN. Vaadatud 23. septembril 2023
Ranongi provints

Ranongi provints on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Andamani mere ääres, piirneb läänes Birmaga. 2020. aastal oli provintsi rahvaarv 194 573. Provints jaguneb 5 ringkonnaks (amphoe). Ranongi provintsis on 4 rahvusparki. http://stat.dopa.go.th/stat/statnew/statTDD/views/showDistrictData.php?statType=1&year=57&rcode=85 http://stat.bora.dopa.go.th/stat/pk/pk_64.pdf http://www.ranong.go.th/
Tureki maakond

Tureki maakond (poola powiat turecki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Tureki linnas. Tureki maakond moodustati 1867. aastal, kuid see likvideeriti 1975. aastal. Maakond taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonnas on kolm linna: Dobra, Tuliszków ja Turek. Tureki maakonnas on kaheksa valda: Brudzewi vald Dobra vald Kawęczyni vald Malanówi vald Przykona vald Tuliszkówi vald Tureki vald Władysławówi vald Turek Encyklopedia PWN. Vaadatud 23. septembril 2023
Śremi maakond

Śremi maakond (poola powiat śremski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Śremi linnas. Śremi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonna on kolm linna: Dolsk, Książ Wielkopolski ja Śrem. Śremi maakonnas on neli valda: Brodnica vald Dolski vald Książ Wielkopolski vald Śremi vald Śrem Encyklopedia PWN. Vaadatud 23. septembril 2023
Nowy Tomyśli maakond

Nowy Tomyśli maakond (poola powiat nowotomyski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Nowy Tomyśli linnas. Nowy Tomyśli maakond moodustati 1. oktoobril 1887. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonnas on neli linna: Lwówek, Nowy Tomyśl, Opalenica ja Zbąszyń. Nowy Tomyśli maakonnas on kuus valda: Kuślini vald Lwóweki vald Miedzichowo vald Nowy Tomyśli vald Opalenica vald Zbąszyńi vald Historia Powiat nowotomyski. Vaadatud 23. septembril 2023
Międzychódi maakond

Międzychódi maakond (poola powiat międzychodzki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Międzychódi linnas. Międzychódi maakond moodustati 1818. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonnas on kaks linna: Międzychód ja Sieraków. Międzychódi maakonnas on neli valda: Chrzypsko Wielkie vald Kwilczi vald Międzychódi vald Sierakówi vald Historia Międzychód. Vaadatud 23. septembril 2023
Wolsztyni maakond

Wolsztyni maakond (poola powiat wolsztyński) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Wolsztyni linnas. 19. sajandil moodustatud Wolsztyni maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonna ainus linn on Wolsztyn. Wolsztyni maakonnas on kolm valda: Przemęti vald Siedleci vald Wolsztyni vald Wolsztyn Encyklopedia PWN. Vaadatud 23. septembril 2023
Loorilased

Loorilased (Lorisidae) on esikloomaliste sugukond poolahviliste alamseltsist. Nad asustavad metsi Lõuna- ja Kagu-Aasias (loorid) ning Ekvatoriaal-Aafrikas (pottod). Loorilased elavad põhiliselt puude otsas ning on aktiivsed öösiti. Enamik loorilasi toitub peamiselt putukatest või viljadest, aga ka linnumunadest ja väikestest selgroogsetest. Mõnede liikide, näiteks tüselooride toidulauast arvestatava osa moodustavad puude mahl ja vaik. Loorilaste lähimad sugulased on galaagolased. Nimetatud kaks sugukonda koos leemuritega moodustavad leemurilaadsete infraseltsi.
Boris Gordon

Boris Gordon (sündinud 1. veebruaril 1947) on eesti automaatik, Tallinna Tehnikaülikooli emeriitdotsent. Ta lõpetas 1965. aastal Tallinna 6. Keskkooli, 1970. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatika ja telemehaanika eriala ning kaitses 1986. aastal Moskva Ehitusinstituudis tehnikateaduste kandidaadi kraadi. "ETIS". www.etis.ee. Vaadatud 23. septembril 2023.
Kodu (artell)

Segatööndusartell Kodu oli väike käsitöönduslik ettevõte, mis oli spetsialiseerunud majatarvete ja mänguasjade tootmisele. Artell Kodu tegutses aastatel 1945–1959 Pärnus (Võidu 8). Nagu mujalgi artellides kasutati ka artelli Kodu mänguasjade valmistamisel põhitoodangu jääke või praaktoodangut. Uuendusliku taaskasutusmeetodina kasutati artellis Kodu naiste kapronsukkade jääke, millest sulatati nailonit ehk polüamiidkiudu ning valmistati köögiriistu, topse ja väikseid loomafiguure (nt elevandid, lehmad, jänesed, eeslid, kuked, kanad). Kuigi kapronsukkade kui materjali valik mänguasjade valmistamiseks oli toona uuenduslik ning Voldemar Ird sai selle eest isegi Nõukogude Liidu ratsionaliseerimispreemia, kasutati mänguasjade vormidena tinast mänguasjade pealt kopeeritud valusid. Lisaks kapronist mänguasjadele toodeti artellis Kodu ka vineerist mänguasju, näiteks nukumööblit. Artelli Kodu üks rajajaid ja hilisem juhataja oli Voldemar Ird (õieti Vladimir Ird (varem Irdt); 13.06.1901 Riia – 05.12.1959 Pärnu). Voldemar Ird oli Kaarel Irdi vanem vend. Voldemar oli õppinud Riia kaubanduskoolis ning hiljem täiendas end Venemaal. Artellis Kodu toodetud kapronist ehk nailonist loomafiguure leidub ka Tartu Mänguasjamuuseumi väljapanekus. Korol, Karoliine (2019). See „igavene“ plastmass! Plastesemete vananemine, säilitamine ja konserveerimine. Tartu: Eesti Rahva Muuseum. Lk 49. "Mänguasjatootmise ajalugu Eestis: artellide aeg". Tartu Mänguasjamuuseumi digiarhiiv. Originaali arhiivikoopia seisuga 3.10.2023. Vaadatud 23.09.2023. Pintson, Mari-Liis (09.03.2017). "Annetus tõi mänguasjamuuseumisse vanadest sukkpükstest tehtud lelud". Tartu Postimees. Vaadatud 23.09.2023. Tartu Mänguasjamuuseumi teaduslik arhiivkogu. Artell Kodu. Saluvere, Tiina (2020). "Kirjad Vaevamägede mailt. Karl Irdti kirjad Voldemar Irdtile 1916–1918". Ajalookultuuri ajakiri Tuna. Vaadatud 23.09.2023.
Krotoszyni maakond

Krotoszyni maakond (poola powiat krotoszyński) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Krotoszyni linnas. Krotoszyni maakond moodustati 1815. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonnas on viis linna: Kobylin, Koźmin Wielkopolski, Krotoszyn, Sulmierzyce ja Zduny. Krotoszyni maakonnas on viis valda: Kobylini vald Koźmin Wielkopolski vald Krotoszyni vald Rozdrażewi vald Zduny vald Krotoszyn Encyklopedia PWN. Vaadatud 23. septembril 2023
Kaliszi maakond

Kaliszi maakond (poola powiat kaliski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna kaguosas. Maakonna keskus asub Kaliszi linnas, mis maakonda ei kuulu. Kaliszi maakond moodustati 1918. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonnas on kolm linna: Koźminek, Opatówek ja Stawiszyn. Kaliszi maakonnas on 11 valda: Blizanówi vald Brzeziny vald Ceków-Kolonia vald Godziesze Wielkie vald Koźmineki vald Liskówi vald Mycielini vald Opatóweki vald Szczytniki vald Stawiszyni vald Żelazkówi vald Rys historyczny Starostwo Powiatowe w Kaliszu. Vaadatud 23. septembril 2023
Bois-Bernard

Bois-Bernard on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Bois-Bernard asub 16 km Arrasist kirdes, teede D919 ja D46 ääres. See asus Esimese maailmasõja lahinguväljade serval ja põllumehed leiavad regulaarselt kasutatud laskemoona. Bois-Bernardi vallamaja Küla on sajandite jooksul kandnud erinevaid nimesid: 1162 : Nemus Bernardi, 1221 : Boscus Bernardi, 1289 : Le Bos Biernart, 1362 : Bosbernart, 1452 : Boz-Bernard, 1720 : Le Bois-Bernard. Esimese maailmasõja ajal küla hävitati. 25. septembril 1920 annetati külale Croix de Guerre. Notre-Dame'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos kogu külaga uuesti üles ehitatud. 13. sajandi linnuse varemed. Grendon, Northamptonshire, Inglismaa. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Yrjö Nikkanen

Jouko Yrjö Nikkanen (31. detsember 1914 – 18. november 1985) oli Soome odaviskaja, kes võitis 1936. aasta suveolümpiamängudel hõbemedali. Tema parim vise 70.77 meetrit jäi vaid meetriga alla kuldmedalist Gerhard Stöckile ja edestas Kalervo Toivonenit vaid viie sentimeetriga. 25. augustil 1938 püstitas Nikkanen maailmarekordi 77.87 meetriga; vähem kui kaks kuud hiljem, 16. oktoobril 1938, oli ta parandanud oma rekordi 78.70 m. Nikkaneni rekordi ületati alles 8. augustil 1953. aastal, kui Bud Held viskas 80.41 m.
Nulljoon

Nulljooneks nimetatakse paindel neutraalkihi ja ristlõike lõikejoont.
Bouvigny-Boyeffles

Bouvigny-Boyeffles on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Bouvigny-Boyeffles asub vaid 13 km Lensist läänes, teede D165 ja D75 ristumiskoha ümbruses. Bouvigny-Boyeffles'i kirik St. Martini kirik, pärineb 15. sajandist. Uus St. Martini kirik. 18. sajandi Boyeffles'i loss. Raadio ja TV ülekandejaam. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Bud Held

Franklin Wesley "Bud" Held (sündinud 25. oktoobril 1927) on USA kergejõustiklane, kes oli eelkõige silmapaistev odaviskamise poolest. Ta sündis Californias Los Angeleses. Held alustas teivashüppajana San Diego lähedal Grossmonti keskkoolis, kus ta saavutas 1946. aasta California osariigi kergejõustiku meistrivõistlustel kolmevõistluses 4. koha. Ta läks odaviskamisele üle Stanfordi ülikoolis õppides, kus võitis NCAA odaviske meistritiitli aastatel 1948, 1949 ja 1950. Held võitis AAU USA kergejõustiku meistrivõistlused kuus korda, 1949, 1951, 1953 kuni 55 ja 1958. Held püstitas odaviskes kuus Ameerika rekordit ja 1953. aastal sai temast esimene ameeriklane, kellele kuulus odaviske maailmarekord 80.42 m. Heldist sai seejuures esimene sportlane, kes viskas 800-grammise oda üle 80 meetri. Ta püstitas 1955. aastal teise maailmarekordi tulemusega 81.74 m ja tema karjääri parim vise oli 1956. aastal visatud 82.30 m. ​ Held kuulus Ameerika Ühendriikide 1952. aasta olümpiakoondisesse, kus ta saavutas pärast õlavigastust üheksanda koha, kuid ei pääsenud 1956. aasta olümpiakoondisesse. Ta võitis 1955. aasta Pan-Ameerika mängudel 1955. aastal kuldmedali, visates 69,77 meetrit.
Kütteväärtus

Kütteväärtus (kütuse eripõlemissoojus) on ühe massi- või mahuühiku kohta kütuse täielikul põlemisel eralduv soojushulk. Kütteväärtus iseloomustab kütuse põletamisel saadavat maksimaalset energiahulka. Seda mõõdetakse tavaliselt tahke- ja vedelkütuste korral kilokalorites ühe kilogrammi kütuse kohta (kcal/kg) ja gaaskütuste korral kuupmeetri kohta (kcal/m3). SI-süsteemi vastavad ühikud oleksid džaulides: kJ/kg ja kJ/m3. Kokkuleppeliselt on kalori väärtuseks defineeritud 4,1868 J. Alumise kütteväärtusena mõistetakse põlemisel eralduvat soojushulka, eeldusel, et tekkiv vesi eraldub auruna. Ülemise kütteväärtuse puhul võetakse arvesse ka veeauru kondensatsioonisoojus. Kütteväärtust määratakse harilikult kalorimeetri abil. Põlemissoojus Kütus
Słupca maakond

Słupca maakond (poola powiat słupecki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Słupca linnas. Słupca maakond moodustati 1867. aastal, kuid likvideeriti 1932. aastal. 1. jaanuaril 1956 Słupca maakond taastati. 1975. aastal Słupca maakond likvideeriti, kuid loodi uuesti 1999. aastal. Maakonnas on kaks linna: Słupca ja Zagórów. Słupca maakonnas on seitse valda: Lądeki vald Orchowo vald Ostrowite vald Powidzi vald Słupca vald Strzałkowo vald Zagórówi vald Historia powiatu Powiat słupecki. Vaadatud 23. septembril 2023
Chodzieżi maakond

Chodzieżi maakond (poola powiat chodzieski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Chodzieżi linnas. Chodzieżi maakond moodustati 1818. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonnas on neli linna: Budzyń, Chodzież, Margonin ja Szamocin. Chodzieżi maakonnas on neli valda: Budzyńi vald Chodzieżi vald Margonini vald Szamocini vald Chodzież Encyklopedia PWN. Vaadatud 23. septembril 2023
Oborniki maakond

Oborniki maakond (poola powiat obornicki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Oborniki linnas. Oborniki maakond loodi 1793. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Oborniki maakond loodi uuesti 1999. aastal. Maakonnas on kaks linna: Oborniki ja Rogoźno. Oborniki maakonnas on kolm valda: Oborniki vald Rogoźno vald Ryczywółi vald Charakterystyka powiatu obornickiego Powiat obornicki. Vaadatud 23. septembril 2023 20 lat Obornickiego Samorządu Powiatowego Gmina Oborniki, 2. märtsil 2020. Vaadatud 23. septembril 2023
Matusebüroo

Matusebüroo on Väike PD debüütalbum avaldatud Legendaarne Records poolt 2021 aastal. Albumi kassetti versioonil on 2 lisa lugu: B2kkar (tundmatu rahulik remix) Matusebüroo (GOGDOG Remix)
Szamotuły maakond

Szamotuły maakond (poola powiat szamotulski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Szamotuły linnas. Szamotuły maakond moodustati 1815. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Szamotuły maakond loodi uuesti 1999. aastal. Maakonnas on viis linna: Obrzycko, Ostroróg, Pniewy, Szamotuły ja Wronki. Szamotuły maakonnas on seitse valda: Duszniki vald Kaźmierzi vald Obrzycko vald Ostrorógi vald Pniewy vald Szamotuły vald Wronki vald Szamotuły Encyklopedia PWN. Vaadatud 24. septembril 2023 Historia Powiat szamotulski. Vaadatud 24. septembril 2023
Kiilmehhanism

Kiilmehhanism (inglise straight-wedge mechanism või edge effecting linear motion) on mehhanismide ja masinate teoorias mehhanism, mille vedav ja veetav lüli liiguvad translatoorselt ning kiiruste ja kiirenduste suhe on püsiv. Kiilmehhanisme kasutatakse rakistes, stantsides, puhvrites jne.
Neli moderniseerimist

Neli moderniseerimist oli Hiina kommunistliku liidri Deng Xiaopingi 18. detsembril 1978 peetud kõnes esitatud seiskoht, kuidas peab õppima majandust majanduslike meetoditega juhtima ning Hiina ühiskondlikku elu põhjalikult moderniseerima ja tootmissuhteid ümber korraldama. Hiina majandus ja kogu ühiskondlik elu oli tollal masendavas seisus ning Hiina rahvusvaheline konkurentsivõime praktiliselt olematu. Hiina peaminister Zhou Enlai oli küll 1975. aastal moderniseerimise kampaania välja kuulutanud, kuid Hiina diktaator Mao Zedong oli sellele vastu, idealiseerides jätkuvalt tema poolt 1966. aastal algatatud kultuurirevolutsiooni. 8. jaanuaril 1976 suri Zhou Enlai ja 9. septembril 1976 Mao Zedong ning kogu võimutäius läks Deng Xiaopingi kätte. Takistused nelja moderniseerimise käivitamiseks olid kõrvaldatud. Reform puudutas põllumajandust, tööstust, teadust ja tehnikat ning sõjaväge. Eesmärgiks oli avada Hiina rohkem välismaailmale, arendada erainitsiatiivi põllumajanduses ja hiljem ka teeninduses ning innustada noori inimesi tegelema rohkem teadusega, mida oli suure kultuurirevolutsiooni (1966–76) käigus alandatud ja naeruvääristatud. Dengi hüüdlause inimeste innustamiseks ilmutada tootmises erainitsiatiivi (“Pole tähtis, mis värvi on kass, peaasi, et ta püüab hiiri”) muutus kommunistlikes riikides väga populaarseks argumendiks äritegevusest huvitatud inimeste hulgas. Sõjaväe ümberkorraldamine, sõjaliste kulutuste kärpimine ja uue sõjalise doktriini koostamine jäi esialgu tagaplaanile, kuid 1990. aastatel jõudis moderniseerimine sõjaväes teistele aladele kiiresti järele. Rahvas läks Dengi reformidega aktiivselt kaasa, eriti põllumajanduses ja kaubanduses. Talupoeg sai õiguse oma kaupa turgudel müüa. Esimese kuue aasta jooksul suurenes põllumajandustoodete ja toidukaupade tootmine mitu korda ning Hiina suutis peatselt ise oma rahvast toita. Deng liberaliseeris ka ideoloogilisi doktriine, lubas korraldada rahumeelseid meeleavaldusi ning poliitilisi kõnekoosolekuid.
Gerhard Stöck

Gerhard Karl Eduard Stöck (28. juuli 1911 – 29. märts 1985) oli Saksamaa kergejõustiklane. Ta võitis 1936. aasta suveolümpiamängudel odaviskes kuldmedali ja kuulitõukes kolmanda koha. Stöck oli lihuniku poeg. Ta sündis 1911. aastal Kaiserswaldes, väikeses külas, mis praegu asub Poolas, ja kasvas üles Poseni provintsis. Ta oli mitmekülgne sportlane, lisaks odaviskele ja kuulitõukele võistles ka kümnevõistluses ning võitis 1935. aasta üliõpilaste maailmamängudel odaviske ja viievõistluse. Siseriiklikult võitis ta 1938. aastal Saksamaa odaviske tiitli ja saavutas 1933–1947 teise koha. Ta ei võitnud Hans Woellke tugeva konkurentsi tõttu kordagi Saksamaa kuulitõuke tiitlit ja saavutas neli korda teise koha. 1938. aasta Euroopa meistrivõistlustel võitis Stöck kuulitõukes hõbemedali, edestades üllatuslikult Woellket, kuid odaviskes sai alles seitsmenda koha. Stöckil oli filoloogi kraad ja ta töötas alates 1938. aastast õpetajana. Varem aastal 1933 sai temast natside poolsõjalise organisatsiooni Sturmabteilung liige ja 1944. aastal ülendati ta Sturmbannführeriks. Pärast Teist maailmasõda jätkas ta võistlemist kuni 1950. aastate alguseni ja töötas seejärel spordiadministraatorina. Ta töötas 1956. ja 1960. aastal Saksamaa ühtse olümpiakoondise peakokana ning 1964. aastal missiooni asepealikuna. Tema varasem sõjaline tegevus kerkis esile alles pärast tema surma 1985. aastal. Muu hulgas leiti, et ta võltsis oma sündi aastad 1911–1910. Stöck oli abielus ja kasvatas üles sportliku pere. Tema tütrest Jutta Stöckist sai olümpiasprinter, väimees Peter Hertel aga tuli 1966. aasta sõudmise maailmameistriks. Tema lapselaps Ole Hertel oli kuulitõukaja ja kettaheitja. Enne operatsiooni Uraan oli Stöck see, kes teatas sel päeval kindral Schmidti diviisile eeldatavast Nõukogude Liidu rünnakust, see rünnak oli operatsiooni esimene. Sõnumit aga Schmidtile edasi ei antud, kuna arvati, et see oli järjekordne valehäire. Arvatakse, et see varajase reageerimise puudumine aitas kaasa operatsiooni Uraan Nõukogude edule.
Võrkpalli Balti liiga 2020/21 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2020/21 hooaeg (sponsornimega Credit24 Meistriliiga) oli 16. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele. 2020/21 hooajal osales Credit24 Meistriliigas 10 Baltimaade meeskonda (5 Eestist, 4 Lätist ja 1 Leedust). Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kodus-võõrsil süsteemis. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi. Allikas: Baltic League 2020/21 Regular Season 1 Poolprofessionaalsete Läti klubide Daugavpilsi ja Biolars/Jelgava mängud arvestati tabelist maha jaanuaris 2021 Lätis kehtinud rangete koroonapiirangute tõttu. Play-off paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läks vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). Play-offe mängiti kahe mänguvõiduni, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine ja vajadusel kolmas mäng toimusid nende kodusaalis). Iga paari võitja pääses Final fouri ja kaotaja langes konkurentsist. Korraldaja: Saaremaa VK Asukoht: Kuressaare Spordikeskus, Kuressaare, Eesti Allikas: Baltic League 2020/21 C24 – Play-off Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks. Kõige väärtuslikum mängija (MVP) Renee Teppan (Selver Tallinn) Parimad nurgaründajad Kristaps Šmits (Jēkabpils Lūši) Oliver Orav (Selver Tallinn) Parimad keskblokeerija Carlos Wennder Lopes (Saaremaa VK) Mihkel Varblane (Selver Tallinn) Parim diagonaalründaja Hindrek Pulk (Saaremaa VK) Parim sidemängija Renet Vanker (Selver Tallinn) Parim libero Johan Vahter (Saaremaa VK) Teams Credit24 Champions League 2020/21 (vaadatud 24.04.2023). Credit24 meistriliiga süsteem Eesti Võrkpalli Liit (vaadatud 24.09.2023). Karl Rinaldo: Muudatused plaanides: Eesti meistrid selguvad tänavu esmakordselt enne Balti meistreid Võrkpall24, 01.02.2021. Võrkpalli Credit24 meistriliiga oktoobri parimaks valiti Hindrek Pulk Delfi Sport, 05.11.2020. Balti liiga novembrikuu parim oli Renee Teppan ERR Sport, 22.12.2020. Credit24 Meistriliiga detsembri parim oli Andrus Raadik Eesti Võrkpalli Liit, 09.01.2021. Credit24 Meistriliiga jaanuari parim oli Bigbank Tartu nurgaründaja Albert Hurt Eesti Võrkpalli Liit, 09.02.2021. Credit24 Meistriliiga veebruari parim oli Märt Tammearu Eesti Võrkpalli Liit, 08.03.2021. Credit24 Meistriliiga aprilli parim oli Renee Teppan Eesti Võrkpalli Liit, 20.04.2021. Karl Juhkami: Selver kasseeris kullad sisse. Vollesõbrad närivad aga küüsi Postimees Sport, 18.04.2021.
Soini Nikkinen

Soini Mikael Nikkinen (19. juuli 1923 – 2. juuni 2012) oli Soome odaviskaja, kes võitis 1954. aasta Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali. Ta saavutas 1948. ja 1952. aasta suveolümpiamängudel vastavalt 12. ja 8. koha. 24. juunil 1956. aastal Kuhmoinenis püstitas ta uue maailmarekordi 83.56 m, mille kuus päeva hiljem ületas Milanos Janusz Sidło tulemusega 83.66. Soome rekordeid tegi Nikkinen kokku kaks: 79.60 1954. aastal ja 79.64 1956. aastal