laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hiiu Õlletuba

OÜ Hiiu Õlletuba on Tallinnas Nõmme linnaosas aadressil Pärnu maantee 370 asuv toitlustusettevõte (õlletuba). Õlletuba asub 1930. aastatel ehitatud hoones. Eesti NSV ajal tegutses samas majas mitu korda toitlustusettevõtteid. Hiiu Õlletuba avati 15. oktoobril 2002. Õlletoa interjööri kujundas Maarja Valk-Falk. Õlletoa esimesel korrusel on Ave Nahkuri maalid. Teisel korrusel on Aapo Puki Nõmme-teemalised maalid. https://web.archive.org/web/20160807130859/http://www.hiiuolletuba.ee/02-EESTI-KEELES/021-Olletoast-EST/Fraimset%20OLLEOAST-EST.htm (vaadatud 06.08.2016) Hiiu Õlletoa koduleht
Võitlev Sõna (kohvik)

Võitlev Sõna (hiljem Café VS) oli Tallinnas aadressil Pärnu maantee 28 asuv kohvik ja baar Kohviku asutas Rain Lõhmus. 10. aprillil 2005 toimus kohvikus skandaalne sündmus: Teini ja Aru jooming. Kohviku viimane pidu korraldati 28. augustil 2021. Saatuslikuks ärile sai koroonapiirangud. "Legendaarne baar sulges piirangute tõttu uksed". Eesti. 8. september 2021. Vaadatud 23. novembril 2023. Kohviku koduleht
Rudolf Slánský

Rudolf Slánský (31. juuli 1901 Nezvěstice – 3. detsember 1952 Praha) oli juudi päritolu Tšehhoslovakkia kommunistlik poliitik ja riigitegelane. Rudolf Slánský oli pärit juudi kaupmehe perekonnast. Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis Slánský Kaubandusakadeemias ja Praha Ülikoolis kaubandust. 1921. aastal astus ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse. Alates 1924. aastast oli ta Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei ajalehe Rudé Právo toimetaja. Ta sai kommunistliku partei Ostrava piirkonna esimeseks sekretäriks ja Keskkomitee liikmeks. Kui Tšehhoslovakkia Kommunistlik Partei oli aastatel 1929–1935 keelatud, siis tegutses Slánský illegaalselt. 1935. aastal Tšehhoslovakkia Kommunistlik Partei legaliseeriti ja ta sai Tšehhoslovakkia Parlamendi liikmeks. Pärast Müncheni kokkuleppe sõlmimist 1938. aastal põgenes Slánský Moskvasse. 1944. aastal osales ta Slovaki Rahvuslikus Ülestõusus. 1948. aasta veebruaris oli ta üks kommunistide võimuhaaramise peamisi kavandajaid. Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei 8. Kongressil 1946. aasta märtsis valiti ta partei peasekretäriks. Sisuliselt oli ta parteis tähtsuselt teine võimumees Klement Gottwaldi järel. 1951. aasta novembris partei peasekretäri ametikoht kaotati ja Slánský määrati Ministrite Nõukogu aseesimeheks. 27. novembril 1951 teatati Slánský arreteerimisest. Teda süüdistati "titoismis" ja "sionistlikus" vandenõus. Slánský anti koos 13 teise kommunistliku tegelasega kohtu alla (14-st 11 olid juudid). Kohtuprotsess Slánský ja teiste süüaluste üle toimus 20.–27. novembril 1952. Slánský ja veel kümme kohtualust mõisteti surma. Kolm kohtualust mõisteti eluks ajaks vangi. Rudolf Slánský hukati Prahas Pankraci vanglas poomise teel 3. detsembril 1952. Tema surnukeha kremeeriti ja tuhk puistati Praha lähedal jäätunud maanteele. http://zivotopis.osobnosti.cz/rudolf-slansky.php https://www.munzinger.de/search/portrait/Rudolf+Slansky/0/4305.html https://www.private-prague-guide.com/article/rudolf-slansky-and-the-slansky-trial/ http://www.radio.cz/en/section/czechs/rudolf-slansky-architect-of-communist-takeover-and-purge-victim "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. september 2016. Vaadatud 6. augustil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.upn.gov.sk/sk/20-%E2%80%93-27-november-1952---proces-s-tzv-protistatnym-sprisahaneckym-centrom-rudolf-slansky-a-spol/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2016. Vaadatud 6. augustil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://alchetron.com/Rudolf-Slansky-1326614-W
Eesti Artistide Agentuur

Eesti Artistide Agentuur (äriregistris Estonian Artist Agency OÜ) oli 2000-2013 tegutsenud Eesti plaadifirma. 2010. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhindadel valiti agentuur aasta plaadifirmaks.
Absoluutne tähesuurus

Tähe absoluutne tähesuurus defineeritakse astronoomias tähe näiva tähesuurusena tähest 10 parseki (ehk 32,6 valgusaasta) kaugusel asuva vaatleja jaoks. Tähe absoluutse tähesuuruse leidmiseks kasutatakse seost M = m + 5 + 5 log ⁡ p {\displaystyle M=m+5+5\log p} , kus p {\displaystyle p} on tähe aastaparallaks. Päikese absoluutne tähesuurus on +4,71, kõige heledamatel tähtedel küünib see –10-ni. Absoluutse heleduse mõistet kasutatakse ka Päikesesüsteemi taevakehade, tavaliselt planeetide ja asteroidide kirjeldamiseks. Päikesesüsteemi taevakeha absoluutne heledus H on võrdne selle taevakeha näiva heledusega, kui taevakeha asuks 1 astronoomilise ühiku kaugusel vaatlejast ja Päikesest ning taevakeha oleks vastasseisus (ehk nurk Päikese, taevakeha ja vaatleja vahel on null). Kõigi Päikesesüsteemi planeetide absoluutsed heledused on negatiivsed, väikesematel taevakehadel positiivsed. Tähesuurus
Eesti Hariduse Kvaliteediagentuur

Eesti Hariduse Kvaliteediagentuur (lühend HAKA; varem Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteediagentuur (EKKA)) on Haridus- ja Noorteameti koosseisus iseseisvaid ülesandeid täitev struktuuriüksus, mis tegeleb kvaliteedi hindamise ja edendamisega hariduse valdkonnas. Aastatel 2009–2020 kuulus see Sihtasutuse Archimedes koosseisu. HAKA põhiülesanded: hariduse valdkonnas kvaliteedihindamise läbiviimise korra väljatöötamine ja kehtestamine; koostöös haridusasutuste ja huvirühmadega hariduse valdkonnas kvaliteedikultuuri edendamine, parimate kvaliteedi edendamise tavade väärtustamine ja levitamine; kõrgkoolide institutsionaalne akrediteerimine; temaatiline hindamine; kutseõppe kvaliteedi hindamine; kõrgkoolide ja kutseõppeasutuste õppeõiguse ekspertiis; täienduskoolituse kvaliteedi hindamine; üldhariduse kvaliteedi hindamine; teiste kvaliteediagentuuride teenuste kasutamise taotluste läbivaatamine ning hinnangute andmine teiste kvaliteediagentuuride Eesti õppeasutustes läbi viidud kvaliteedihindamisele; akrediteerimise ja kvaliteedihindamise andmebaaside haldamine ja nende avaliku kasutamise võimaldamine; kvaliteedihindamise tulemuste analüüside koostamine ja uuringute läbiviimine; osalemine hariduse kvaliteedi alases rahvusvahelises koostöös, sh Eesti esindamine hariduse kvaliteedi küsimustes, ja välisriikides toimuvates kvaliteedihindamistes; hariduse valdkonna hindamise ja kvaliteedi alane koolitustegevus ja nõustamine; kvaliteedi alaste arendusprojektide ning piloothindamiste läbiviimine hariduse valdkonnas. HAKA on kvaliteedi hindamise otsustes iseseisev ja sõltumatu. HAKA kuulub Euroopa kvaliteediagentuuride registrisse EQAR (European Quality Assurance Register for Higher Education) ning läbib vähemalt kord viie aasta jooksul sõltumatu rahvusvahelise välishindamise, mille raames hinnatakse agentuuri staatuse ja tegevuste vastavust Euroopa kõrgharidusruumi kvaliteedikindlustuse standarditele ja suunistele. "Haridus- ja Noorteameti põhimäärus". Eesti Hariduse Kvaliteediagentuur. Meist Eesti Hariduse Kvaliteediagentuuri koduleht
Joensuu Ülikool

Joensuu Ülikool on ülikool Joensuus Soomes. Ülikool on asutatud aastal 1969. Aastast 2010, pärast ühinemist Kuopio Ülikooliga, on ta osa Ida-Soome Ülikoolist.
Ida-Soome Ülikool

Ida-Soome Ülikool on ülikool Soomes. Ülikool loodi aastal 2010. Ta moodustati Joensuu Ülikooli ja Kuopio Ülikooli ühendamisel.
Haapsalu Leivatehas

Haapsalu Leivatehas oli Haapsalus tegutsev toiduainetööstusettevõte (leivatehas). Ettevõte lõpetas küll tegevuse 1. juunil 2006, ent 2016. aasta seisuga polnud ettevõte veel äriregistrist kustutatud[viide?]. Ettevõte hooned ehitati 1950. aastatel. Eesti NSV ajal nimetati ettevõtet Haapsalu Leivakombinaadiks ja tollal oli kombinaadi toodang salastatud. 1976 moodustati Haapsalu Leivakombinaadi, Tallinna Leivakombinaadi ja Salutaguse Pärmitehase ühendamisel Tootmiskoondis Leibur. 1998 korraldati ettevõte ümber aktsiaseltsiks. Ettevõte viimane omanik oli sakslane Alfred Schledorn. http://online.le.ee/2013/06/04/haapsalu-leivatehas-tehakse-paari-kuuga-maatasa/ (vaadatud 06.08.2016) Toimetuskolleegium: L.Valt, L. Raudtits, A. Mihkelsoo, "Tallinn. Lühientsüklopeedia", Tallinn, Kirjastus Valgus, lk 230, 1979
Laskmine 2016. aasta suveolümpiamängudel

Laskmine 2016. aasta suveolümpiamängudel toimus Rio de Janeiros 6.–14. augustini riiklikus laskmiskeskuses Centro Nacional de Tiro. Võistlustel osales 390 laskurit ja välja jagati 15 komplekti medaleid, millest üheksa ala oli meestele ja kuus ala naistele. Eesti sportlastest võistles meeste olümpiakiirlaskmises Peeter Olesk. Väikepüss lamades, 50 m Väikepüssi standard 3×40, 50 m Õhupüss, 10 m Vabapüstol, 50 m Olümpiakiirlaskmine, 25 m Õhupüstol, 10 m Kaevikrada Kaevikraja paarismärgid Kaarrada Väikepüssi standard 3×20, 50 m Õhupüss, 10 m Väikepüstol, 25 m Õhupüstol, 10 m Kaevikrada Kaarrada Finaal: 14. august Osavõtjaid: 44 Olümpiavõitja 2012: [[Niccolò Campriani ]], Itaalia Ametlikud tulemused Finaal: 12. august Osavõtjaid: 47 Olümpiavõitja 2012: Sergei Martjnov, Valgevene Ametlikud tulemused Finaal: 8. august Osavõtjaid: 50 Olümpiavõitja 2012: Alin Moldoveanu, Rumeenia Ametlikud tulemused Finaal: 10. august Osavõtjaid: 41 Olümpiavõitja 2012: Jin Jong-Oh, Lõuna-Korea Ametlikud tulemused Peeter Olesk sai kvalifikatsioonis kahe laskmise peale kokku 553 silma (270+283), millega ta jäi eelviimasele, 25. kohale. Finaal: 13. august Osavõtjaid: 26 Olümpiavõitja 2012: Leuris Pupo, Kuuba Ametlikud tulemused Hoàng Xuân Vinh tõi Vietnamile kõigi aegade esimese olümpiakulla. Finaal: 6. august Osavõtjaid: 46 Olümpiavõitja 2012: Jin Jong-oh , Lõuna-Korea Ametlikud tulemused Finaal: 8. august Osavõtjaid: 33 Olümpiavõitja 2012: Giovanni Cernogoraz, Horvaatia Ametlikud tulemused Kuldmedali võitis olümpialipu all võistelnud Kuveidi laskur Fehaid Al-Deehani. Finaal: 10. august Osavõtjaid: 22 Olümpiavõitja 2012: Peter Wilson, Suurbritannia Ametlikud tulemused Finaal: 13. august Osavõtjaid: Olümpiavõitja 2012: Vincent Hancock, USA [ Ametlikud tulemused] Finaal: 11. august Osavõtjaid: 37 Olümpiavõitja 2012: Jamie Lynn Gray, USA Ametlikud tulemused Finaal: 6. august Osavõtjaid: 51 Olümpiavõitja 2012: Yi Siling, Hiina Ametlikud tulemused Finaal: 9. august Osavõtjaid: 40 Olümpiavõitja 2012: Kim Jang-Mi, Lõuna-Korea Ametlikud tulemused Finaal: 7. august Osavõtjaid: 44 Olümpiavõitja 2012: Guo Wenjun, Hiina [ Ametlikud tulemused] Finaal: 7. august Osavõtjaid: 21 Olümpiavõitja 2012: Jessica Rossi, Itaalia [ Ametlikud tulemused] Finaal: 12. august Osavõtjaid: 21 Olümpiavõitja 2012: Kim Rhode, USA [ Ametlikud tulemused] "Peeter Oleski olümpiadebüüt lõppes 25. kohaga". ERR Sport. 13.08.2016. Vaadatud 14.08.2016 Laskmine Rio olümpiamängude kodulehel
Kišlakk

Kišlakk on maa-asula Aserbaidžaanis, Kesk-Aasias ja Afganistanis. Sõna pärineb turgi keeltest: usbeki keeles qishloq, türkmeeni keeles gyşlag, türgi keeles kışlak, aserbaidžaani keeles qışlaq, pärsia keeles قشلاق‎‎. Sõna tähendus on seotud turgi keeltes mõistega "talvine peatuspaik" (türgi keeles qış tähendab "talv"). Kišlaki ümber ehitati tampsavisein ehk duval. Majad kišlakis on ümbritsetud kividest taraga. Maja õues oli maa-alune kaev, kanalisatsioon puudus ja selletõttu olid tänavad räpased. Savist tehtud ahjude kütusena oli kizjak. Tänavad olid kitsad ja kõverad. Kišlakis oli oma turg, mošee ja kalmistu. Sõna "kišlakk" on mõnede kohanimede osa (Afgan-Kishlak Usbekistanis, Yangi-Kishlak Türkmenistanis, Qışlaq Aserbaidžaanis ja Qeshlaq Iraanis (nagu Qeshlaq, Qareh Qeshlaq ja Qeshlaq Khas). Auul Э. М. Мурзаев. Словарь народных географических терминов. М., Мысль, 1984
Ragbi 2016. aasta suveolümpiamängudel

Ragbi 2016. aasta suveolümpiamängudel toimus Rio de Janeiros 6.–11. augustini Deodoro staadionil. Meeste mängud toimusis 9.–11. augustil ja naiste mängud 6.–8. augustil. Võisteldi seitsmeragbis. Ragbi oli viimati olümpiakavas 1924. aasta suveolümpiamängudel, mil võisteldi aga ragbiliidu reeglite järgi. Meestest võitis Fidži, kes alistas finaalis Suurbritannia. Fidžile oli see ajaloo esimene olümpiakuld ja ühtlasi esimene medal. Naistest võitis Austraalia. Poolfinaalid 11. koha mäng 9. koha mäng Poolfinaalid 7. koha mäng 5. koha mäng Veerandfinaalid Poolfinaalid Pronksimäng Kullamäng Mängud Mängud Mängud Poolfinaalid 11. koha mäng 9. koha mäng Poolfinaalid 7. koha mäng 5. koha mäng Veerandfinaalid Poolfinaalid Pronksimäng Kullamäng Ragbi Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel Rio de Janeiro olümpiaturniir World Rugby kodulehel
Judo 2016. aasta suveolümpiamängudel

Judo 2016. aasta suveolümpiamängudel toimus Rio de Janeiros 6.–12. augustini. Võistluspaigaks oli Carioca Arena 2. Judovõistlustel osales 386 sportlast ja välja jagati 14 komplekti medaleid, millest nii meeste kui naiste arvestuses võrdselt seitse. Eesti sportlastest osales meeste kehakaalus kuni 100 kg Grigori Minaškin. Finaal: 6. august Osavõtjaid: 35 Olümpiavõitja 2012: Arsen Galstjan, Venemaa Ametlikud tulemused Finaal: 7. august Osavõtjaid: 34 Olümpiavõitja 2012: Laša Šavdatuašvili, Gruusia Ametlikud tulemused Finaal: 8. august Osavõtjaid: 36 Olümpiavõitja 2012: Mansur Isaev, Venemaa Ametlikud tulemused Finaal: 9. august Osavõtjaid: 33 Olümpiavõitja 2012: Kim Jae-Bum, Lõuna-Korea Ametlikud tulemused Finaal: 10. august Osavõtjaid: 35 Olümpiavõitja 2012: Song Dae-Nam, Lõuna-Korea Ametlikud tulemused Esimeses ringis oli Grigori Minaškin vaba. Teises ringis kaotas ta Kasahstani judokale Maksim Rakovile. Finaal: 11. august Osavõtjaid: 34 Olümpiavõitja 2012: Tagir Haibulajev, Venemaa Ametlikud tulemused Finaal: 12. august Osavõtjaid: 31 Olümpiavõitja 2012: Teddy Riner, Prantsusmaa Ametlikud tulemused Finaal: 6. august Osavõtjaid: 23 Olümpiavõitja 2012: Sarah Menezes, Brasiilia Ametlikud tulemused Majlinda Kelmendi tõi Kosovole ajaloo esimese olümpiakulla ja ühtlasi esimese medali. Finaal: 7. august Osavõtjaid: 22 Olümpiavõitja 2012: An Kum-Ae, Põhja-Korea Ametlikud tulemused Finaal: 8. august Osavõtjaid: 23 Olümpiavõitja 2012: Kaori Matsumoto, Jaapan Ametlikud tulemused Finaal: 9. august Osavõtjaid: 26 Olümpiavõitja 2012: Urška Žolnir, Sloveenia Ametlikud tulemused Finaal: 10. august Osavõtjaid: 24 Olümpiavõitja 2012: Lucie Décosse, Prantsusmaa Ametlikud tulemused Finaal: 11. august Osavõtjaid: 18 Olümpiavõitja 2012: Kayla Harrison, USA Ametlikud tulemused Finaal: 12. august Osavõtjaid: 17 Olümpiavõitja 2012: Idalys Ortiz, Kuuba Ametlikud tulemused Judo Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel
Haigla tänav (Narva)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Haigla tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Joala tänavalt, kulgeb idast läände, ristub Kooli põiguga ja lõpeb Kreenholmi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 423 m. Tänav on nime saanud seal asuva Narva Haigla järgi (ehitatud aastal 1913). Kalda tänaval asub mitu 19.–20. sajandil ehitatud hoonet, mis kuuluvad Narva linna muinsuskaitsealuste mälestiste hulka.
Karksi õlle- ja veinitehas

Karksi õlle- ja veinitehas oli Viljandi maakonnas Karksis asuv tehas, kus toodeti õllesid, veine, siidreid. Tehasehoone uus omanik on OÜ Puidukoda. Tehas rajati 1975. aastal, tehase seadmed osteti Tšehhoslovakkiast. Esimesed õlled villiti detsembris 1977. 1990. aastate keskel vahetas tehas vananenud seadmed Saksamaalt ostetute vastu. Tehases toodeti näiteks õllemarke Karksi Premium, Karksi Ordumeister. 2015. aastal teatas AS Karme, et tehase tegevus peatatakse. 2018. aastal sai tehase omanikuks puidutööstusettevõte OÜ Puidukoda ja tehase otstarve muutus. http://www.beerguide.ee/karksi.html (vaadatud 06.08.2016) http://sakala.postimees.ee/3283669/karksi-veinitehas-lopetab-tegevuse (vaadatud 06.08.2016) Sigrid Koorep (12. jaanuar 2018). "Karksi õllevabriku omanikuks sai naabertööstus". Sakala. Vaadatud 10.01.2021. AS Karme koduleht
Annet Nieuwenhuijzen

Annet Nieuwenhuijzen (7. november 1930 Utrecht – 5. august 2016 Amsterdam) oli hollandi näitleja. Annet Nieuwenhuijzen alustas näitlejatööd 1953. aastal, olles enne seda osalenud üliõpilasteatri lavastustes. Näitlejaharidust tal ei olnud, ta õppis Amsterdami Ülikoolis poliitika- ja sotsiaalteadusi. Ta mängis teatrites Haagse Comedie, Het Rotterdams Toneel, Globe, Publiekstheater ja Toneelgroep. http://www.dutchnews.nl/news/archives/2016/08/actress-annet-nieuwenhuyzen-dies/ Annet Nieuwenhuijzen andmekogus IMDb (inglise)
Hlõnsk (Kalõnivka rajoon)

Hlõnsk (ukraina keeles Глинськ) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 1471. Pindala on 3,47 km².
Joala tänav

Joala tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Raudtee tänava jätkuna, kulgeb põhjast lõunasse, ristub Raudtee tänava teise osaga, Vassili Gerassimovi, Kalda, Haigla, Spordi, Kose, Kreenholmi tänava ja Vana-Joala teega ning lõpeb Tehase tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 2450 meetrit. Tänav on nime saanud oletatavasti lähedal asuva Joala mõisa järgi. Enne Teist maailmasõja samas piirkonnas kulgenud tänav kandis nime Kulgu tee (oletatavasti seetõttu, et ta viis Kulgu küla suunas). 1927. aasta linnaplaanil oli muu Joala tänav Joaoru linnaosas, mis algas Võrrastemaja tänavalt, kulges lõunast põhja poole, ristus Joaoru, Kiriku ja Madise tänavaga ning lõppes Masina tänavaga ristudes. Praegu see on Aleksander Puškini tänava osa. 1950. aastal nimetati tänav Vladimir Lenini järgi ümber Lenini prospektiks. 1950ndate alguses alustati tänava hoonestamist ainuprojektide järgi (planeeringu autor Anton Lembit Soans). Piirkonna suurim ehitis oli 1957. aastal üleliidulise tüüpprojekti järgi uusklassitsistlikus stiilis loodud Gerassimovi nimeline kultuuripalee, tänava ümbrusse rajati Võidu park. 11. novembri 1994 Narva linnavolikogu otsusega nr 68/14 nimetati tänav ünber Joala tänavaks. Joala tänaval asub mitu 19.–20. sajandil ehitatud hoonet, mis kuuluvad Narva linna muinsuskaitsemälestiste hulka. 14023 Kreenholmi arestimaja, 1898 kultuurimälestiste riiklikus registris 14013 Kreenholmi elukasarm Joala t. 10/Gerassimovi t. 1, 19.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris 14014 Kreenholmi elukasarm, Joala t. 12/Haigla t. 2, 19.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris 14031 Kreenholmi juhtkonna vana hoone, 19.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris 14017 Kreenholmi direktori Carri elamu, 1893 kultuurimälestiste riiklikus registris 14040 Kreenholmi pritsimaja, 20.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris 14018 Kreenholmi juhtkonna hoone, 1901 kultuurimälestiste riiklikus registris 14032 Kreenholmi kudumisvabriku uus hoone, 1870 kultuurimälestiste riiklikus registris 14033 Kreenholmi ketrus- ja kudumisvabriku vana hoone, 1858-1862 kultuurimälestiste riiklikus registris 14034 Kreenholmi ladude vana kompleks, 19.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris 14035 Kreenholmi elektrijaama hoone, 20.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris 14038 Kreenholmi vana pääsla kaks hoonet, 19.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris 14039 Kreenholmi jõekalda tugimüür, 19.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris 14036 Kreenholmi Joala vabriku hoone, 1884-1890 kultuurimälestiste riiklikus registris 14037 Kreenholmi Georgi vabriku hoone, 1899 kultuurimälestiste riiklikus registris 14019 Kreenholmi juhtkonna elamu, 1896 kultuurimälestiste riiklikus registris 14020 Kreenholmi meistrite elamu, Joala t. 26, 1906 kultuurimälestiste riiklikus registris 14021 Kreenholmi meistrite elamu, Joala t. 28, 1901 kultuurimälestiste riiklikus registris 14022 Kreenholmi meistrite elamu, Joala t. 30, 1906 kultuurimälestiste riiklikus registris Narva linn eestigiid.ee saidil Tänava 1953. aasta pilt (praegu Joala 11) Tänava 1956. aasta pilt Fotode infosüsteemis Tänava 1959. aasta pilt Ajaapaik saidil
Uladivske

Uladivske (ukraina keeles Уладівське) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 855. Pindala on 0,159 km².
Jalgrattasport 2016. aasta suveolümpiamängudel

Jalgrattasport 2016. aasta suveolümpiamängudel toimus Rio de Janeiros 6.–21. augustini. Kokku jagati jalgrattaspordi võistlustel välja 18 komplekti medaleid, nii meestele kui ka naistele võrdselt üheksa. Eesti sportlastest osalesid meeste maanteesõidu grupisõidus Tanel Kangert ja Rein Taaramäe. Finaal: 14. august Osavõtjaid: 27 Olümpiavõitja 2012: Jason Kenny, Suurbritannia Ametlikud tulemused Finaal: 11. august Osavõtjaid: 9 võistkonda Olümpiavõitja 2012: Suurbritannia (Philip Hindes, Chris Hoy, Jason Kenny) Ametlikud tulemused Ära on toodud 1. ja 2. koha võistkonnal finaalsõidu ajad, 3. ja 4. koha võistkonnal pronksisõidu ajad ning 5.–8. koha võistkonnal esimese ringi ajad. Finaal: 16. august Osavõtjaid: 27 Olümpiavõitja 2012: Chris Hoy, Suurbritannia Ametlikud tulemused Finaal: 12. august Osavõtjaid: 9 võistkonda Olümpiavõitja 2012: Suurbritannia (Ed Clancy, Geraint Thomas, Steven Burke, Peter Kennaugh) Ametlikud tulemused Finaal: 15. august Osavõtjaid: 18 Olümpiavõitja 2012: Lasse Norman Hansen, Taani Ametlikud tulemused Finaal: 16. august Osavõtjaid: 27 Olümpiavõitja 2012: Anna Meares, Austraalia Ametlikud tulemused Finaal: 12. august Osavõtjaid: 9 võistkonda Olümpiavõitja 2012: Saksamaa (Kristina Vogel, Miriam Welte) Ametlikud tulemused Finaal: 13. august Osavõtjaid: Olümpiavõitja 2012: Victoria Pendleton, Suurbritannia Ametlikud tulemused Finaal: 13. august Osavõtjaid: 9 võistkonda Olümpiavõitja 2012: Suurbritannia (Danielle King, Laura Trott, Joanna Rowsell) Ametlikud tulemused Finaal: 16. august Osavõtjaid: 18 Olümpiavõitja 2012: Laura Trott, Suurbritannia Ametlikud tulemused Võistlusraja pikkus oli 241,5 km. Finaal: 6. august Osavõtjaid: 144 Olümpiavõitja 2012: Aleksander Vinokourov, Kasahstan Ametlikud tulemused Võistlusraja pikkus oli 54,5 km. Finaal: 10. august Osavõtjaid: 40 Olümpiavõitja 2012: Bradley Wiggins, Suurbritannia [ Ametlikud tulemused] Võistlusraja pikkus oli 141 km. Finaal: 7. august Osavõtjaid: Olümpiavõitja 2012: Marianne Vos, Holland Ametlikud tulemused Võistlusraja pikkus oli 29,8 km. Finaal: 10. august Osavõtjaid: 25 Olümpiavõitja 2012: Kristin Armstrong, USA [ Ametlikud tulemused] Maanteesõit Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel Trekisõit Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel Maastikusõit Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel BMX Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel
Fikri Işık

Fikri Işık (sündinud 13. septembril 1965 Babacanis Gümüşhane provintsis) on Türgi poliitik, Õigluse ja Arengu Partei liige. Ta on aastast 2007 Türgi Suure Rahvuskogu liige. Ta oli aastatel 2013–2016 Türgi teaduse, tööstuse ja tehnoloogia minister. 24. maist 2016 kuni 19. juulini 2017 oli ta Türgi kaitseminister. Ta sündis aastal 1965 Babacanis Şirani ringkonnas Gümüşhane provintsis. Ta on õppinud Ankaras Lähis-Ida Tehnikaülikoolis matemaatikat. Ta on töötanud matemaatika ja inglise keele õpetajana erakoolides İzmitis ja İstanbulis. Lisaks on ta töötanud mänedžerina toiduainete tööstuses. Ta on abielus ja tal on neli last.
Rževi raudteesild

Rževi raudteesild on sild üle Volga jõe Rževis Tveri oblastis. Raudteesild on üheteeline, tarinduselt kaheavaline paralleelvöödega metallsõrestiksild ülemise sõiduteega. Volga ülemjooksul asuva silla üldpikkus on 170 m. 1888. aastal anti käiku Rževi–Vjazma raudtee. Selle ehituse raames avati 1888. aastal Rževi raudteesild, mis oli esimene alaline sild üle Volga jõe Rževis. Sild oli üheavaline metallsõrestiksild alumise kumera vööga (ülal asuva sõiduteega). Teise maailmasõja käigus 1941. aasta oktoobris Punaarmee taganemisel sild õhiti. See tekitas linnas paanika ja halvas Punaarmee varustuse evakueerimist. Sild taastati aastatel 1943. aasta mais. 1957. aastal sild rekonstrueeriti: olemasolev sõrestik asendati paralleelsete vöödega metallsõrestikfermi vastu.