laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lamba-Ada rannabaar

Lamba-Ada oli rannabaar Vergi külas, mille asutas kohalik algkooliõpetaja Ada Kullerkann. Adal oli Nõukogude aja lõpus üle 20 lamba ja selleaegse riigikorra kokkukukkumisel kadus ka võimalus lambaid kolhoosile müüa. Ada otsustas lambaid ise turustama hakata ja teha oma majja, endise Maksim Gorki nimelise kolhoosi kontorisse šaslõkibaari. Aastal 1993 tegi ta oma plaani teoks, viskas toast kangasteljed välja ning ostis kohalikust sööklast 5 lauda ja 16 tooli. Tol ajal ei olnud kellelgi asja õnnestumisse usku ning kõik vaatasid Ada plaani kui nurjumisele määratut. Ent kõigi kiuste hakkas baar edukalt tööle ja rahvale hakkas see meeldima. Ada ja tema poeg Olav võtsid õhtuti kitarrid kätte ja hakkasid enda ning rahva lõbustamiseks rahvalugusid mängima. Tütar Tiia aga haaras tamburiini ja laulis kaasa. Neile, kes sõnu ei teadnud, anti kätte lauluraamatud, et nad peost täiel määral osa saaksid võtta. Kuna lähedal asus Koolimäe näitlejate puhkekeskus, sai baar meelelahutuskohaks ka tuntud Eesti näitlejatele. Kuulsus uuest menukohast levis kiiresti ja peagi jäi 20 m² suurune ruum kõigile liiga kitsaks. Nii pidid osad väljas kaasa laulma. Kuna esimene aasta oli edukas, siis otsustati 1994. aastal juurde ehitada veranda, et inimesed saaksid ka värskes õhus istuda. Samal aastal olid Vergi sadamas "Rummu Jüri" filmi võtted ja nii käis baaris palju külastajaid. Mõned filmimehed käisid küsimas, kas sellises rannaäärses baaris siis suitsukala ei saagi. Baar oli algselt tehtud lammaste turustamiseks, aga kuna lambaid enam nii palju ei olnud, siis hakati kohalike käest kala ostma, et baarikülastajatele suitsukala pakkuda. Mõned aastad hiljem ehitati juurde veel suurem kõrvalruum ja köögiosa. Lamba-Ada kõrgaeg oli millenniumivahetusel. Kuna baari miljöö püsis aastaid muutumatuna, hakkas rahvas aegamööda mujalt vaheldust otsima ja külastatavus vähenes. 2002. aastal kopsuvähiga võidelnud Ada suri, kuid iga nädalavahetuse stiilipidude traditsiooni jätkasid tema lapsed. 2013. aasta suvel lõpetas Lamba-Ada baar aktiivse tegevuse. Vergi kuulus rannabaar läheb lauluga teise kümnendisse[alaline kõdulink] Virumaa Teataja Hoopis teistmoodi söögikoht on Lamba Ada Baar Lahemaa vaatamisväärsused Lamba-Ada koduleht Lamba-Ada on kuulus üle lahe
Saaros

Saaros on periood, mille järel satub noorkuu taas samanimelisse sõlme. Saarose pikkus on 223 sünoodilist kuud (umbes 6585,3213 päeva ehk peaaegu 18 aastat 11 päeva). Saarost saab kasutada päikese- ja kuuvarjutuste ennustamiseks, kuna ühe saarose möödudes on Päike, Maa ja Kuu üksteise suhtes ligikaudu samas asendis. Varjutuste kordumist iga saarose järel nimetatakse varjutusetsükliks, ühe saarose järel toimuvate varjutuste seeriat aga saaroseseeriaks. Saaros avastati Vana-Egiptuses, kus see ka nime sai. Vanaegiptuse keeles tähendab saaros kordumist. 1 saaros = 19 drakoonilist aastat = 6585,78 ööpäeva = 242 drakoonilist kuud = 6585,35724 ööpäeva = 223 sünoodilist kuud = 6585,31488 ööpäeva ~ umbes 18 aastat Jaak Jaaniste "Varjutuste ennustamine. Kuu- ja päikesevarjutused"
Une histoire d'eau

"Une histoire d'eau" ("Vee lugu") on prantsuse filmirežissööride François Truffaut' ja Jean-Luc Godardi koostöös (mõlemad olid nii stsenaristid kui ka režissöörid) valminud mängufilm. Tegemist oli ühega viiest lühikesest Jean-Luc Godardi koostööfilmist oma Cahiers du cinéma seltskonnaga, enne kui ta hakkas päris oma mängufilme tegema. François Truffaut kirjutas stsenaariumi ja alustas režissöörina selle lühifilmi filmimist, kuid otsustas siis poolelioleva filmi anda üle Godardile, kes kirjutas stsenaariumi ümber ja viis režissöörina filmimise lõpuni. Film räägib tüdrukukust, kes kohtab üleujutatud Pariisi äärelinnas noormeest, kes pakub talle küüti. Nende vahel areneb imeline filosoofiline vestlus ning kummaliselt alanud retk lahendatakse lõpus humoorikalt. Truffaut kasutab suuri lainurkkaadreid üleujutatud Pariisist. See film on pühendatud Mack Sennettile.
Fox Business Network

Fox Business Network on Ameerika Ühendriikide uudistekanal, mis levib kaabli ja satelliidi kaudu. Kanal alustas ülekannetega 15. oktoobril 2007. Kanali omanikuks on Rupert Murdoch'ile kuuluv News Corporation. Kanalis arutatakse rahandus- ja äriuudiseid ning on kättesaadav rohkem kui 30 miljonile Ameerika Ühendriikide elanikule. "Fox Business News debuts" Reuters, 16. oktoober 2007 David Lieberman: "Fox Business Network blazes new trail" USA Today, 14. oktoober 2007  Fox Business Network – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jules ja Jim

"Jules ja Jim" (prantsuse keeles "Jules et Jim") on Prantsuse filmirežissööri François Truffaut' 1962. aastal valminud mängufilm. See esindab Prantsuse filmikunsti uut lainet. Filmi peaosades on Oskar Werner (Jules), Henri Serre (Jim) ja Jeanne Moreau (Catherine). Seda filmi on peetud Truffaut' armastuskirjaks kinole.
Foxi efekt

Foxi efekt (inglise Fox effect) on turunduslik mõiste, millega püütakse väita, et Fox News Channel, mille enesepildiks on "kõige populaarsem 24-tunnine rahvusvaheline uudistekanal", on suutnud mõjutada nii Ameerika Ühendriikide sisepoliitikat kui ka konkurentide tegevust. Sellega sarnaneb varasem CNN-i efekti mõiste, mis püüab väita, et CNN suutis külma sõja lõpus mõjutada iseseisvate riikide välispoliitikat ning seda, et CNN-i ja tema konkurentide mõju on säilinud ka pärast külma sõda. Stefano Della Vigna, Ethan Kaplan The Fox News Effect: Media Bias and Voting (PDF). University of California, Berkeley. 30.03.2006 Rutenberg, Jim Cable's War Coverage Suggests a New Fox Effect on Television. The New York Times. 16.04.2003 Belknap, Margaret H. The CNN Effect: Strategic Enabler or Operational Risk? (PDF). U.S. Army War College Strategy Research Project. 2001 Ivingston, Steven. Clarifying the CNN Effect: An Examination of Media Effects According to Type of Military Intervention (PDF). Harvard University Kennedy School of Government's Joan Shorenstein Center on the Press, Politics and Public Policy. 1997
Kasaritsa vald (1939)

Kasaritsa vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 79. valimisringkonda, kust valiti Kaarel Eenpalu. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Nursi külanõukogu, Uue-Kasaritsa külanõukogu ja Vana-Kasaritsa külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Võru rajooni koosseisu. 4. Kasaritsa vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Kasaritsa valla maa-alast; b) senise Nursi valla maa-alast, välja arvatud Mustahamba küla ning Ahitse, Matsi, Lauri, Lustimäe, Liinamäe ja Soekõrtsi talude piirkonnad; c) senise Rõuge valla Lükke metsa ja metsavahikoha nr. A-43 maa-aladest. Võrumaa talundid Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Sõmeri

Sõmeri on asustamata laid Väinameres. Maakerke järel on saar liitunud Liialaiuga. Asub Matsalu rahvuspargi Väinamere saarte sihtkaitsevööndis ja jääb Haapsalu linna Põgari-Sassi küla territooriumile. Sõmeri pindala on 41,3 hektarit. Suurim kõrgus ulatub üle 5 meetri merepinnast. Kagus asuvad teised suuremad ümbruskonna laiud, Liialaid ja Tauksi. Põhja pool on Kuivarahu, idas Podurahu, lõunas Hanemaa ja läänes Väike-Härjamaa ning Suur-Härjamaa. Loodus sarnaneb Liialaiuga. Sõmeril peatuvad ja pesitsevad veelinnud. Sõmerit on esimest korda mainitud 1591 (Semmernholm). Kaartidel on kasutatud ka nimekujusid Sommerö ja Sjémalbacken. Matsalu laiud, luhad ja linnud. Tallinn, 1962. Paakspuu, T. Sõmeri, Liia ja Tauksi saarte ajaloolisest maakasutusest ja taimkatte muutumisest. Loodusevaatlusi 1997-1999: 20-75. Sõmeri Eesti looduse infosüsteemis
Leisi vald (1939)

Leisi vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1940. Vallamaja asus Leisi külas. Esimene vallavanem oli Juhan Võidumaa. Vald kuulus Riigivolikogu 40. valimisringkonda, kust valiti Otto Pukk. Vald kuulus Pärsamaa põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Leisi külanõukogu, Metsküla külanõukogu ja Ranna külanõukogu. 6. Leisi vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Leisi valla maa-alast, välja arvatud Aruste ja Purtsa külade piirkonnad; b) senise Pärsamaa valla Ranna, Roobaka ja Pöitsemäe külade ning Roobaka asunduse piirkondadest. Maa-ameti kaardirakendused Põles maha Leisi vallamaja. Meie Maa, 2. veebruar 1940, nr. 17, lk. 1.
Henri-Pierre Roché

Henri-Pierre Roché [anr'i-pjeer roš'e] (28. mai 1879 Pariis – 9. aprill 1959 Sèvres, Hauts-de-Seine, Prantsusmaa) oli prantsuse kirjanik ja stsenarist, kes oli tihedalt seotud Pariisi avant-garde kunsti ja dadaistliku liikumisega. Henri-Pierre Roché oli ka tunnustatud ajakirjanik, samuti suur kunstikoguja ja -vahendaja. Tema sõpruskonna moodustasid paljud noored Montparnasse'i kvartali noored ja andekad kunstnikud: Manuel Ortiz de Zarate, Marie Vassilieff, samuti Max Jacob ja Pablo Picasso. Ta tutvustas Leo ja Gertrude Steini Pablo Picassole 1905. aasta novembris. Leo Stein kirjeldas Roché'i kui "pikka meest, kel uudishimulik otsmiku all paar uurivaid silmi, mis tahtsid teada kõike." Henri-Pierre Roché oli ka Francis Picabia, Constantin Brancusi ja Marcel Duchampi sõber, kellega koos ta reisis 1916. aastal New Yorki. Seal lõi ta koos Duchampi ja Beatrice Woodiga ajakirja Blind Man, milles tutvustati esmakordselt dadaistide manifestatsiooni USA-s. Roché oli ka tuntud kui naistemees ning ta oli kaks korda abielus. Kirjutades romaane "Jules et Jim" ja "Les deux anglaises et le continent", pikkis ta neisse autobiograafilisi sugemeid ja episoode päriselust. François Truffaut, kes sõbrunes temaga elu viimasel perioodil, vaimustus neist romantilistest lugudest ja otsustas mõlemad romaanid ekraniseerida.
Lümanda vald (1939)

Lümanda vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Aleviku külas. Esimene vallavanem oli Valdar Mälk, kes valiti 21. aprillil 1939 vallavanemate esindajaks Saare maavalitsuse juurde. Vald kuulus Riigivolikogu 41. valimisringkonda, kust valiti August Mälk. Vald kuulus Kihelkonna põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Atla külanõukogu, Koimla külanõukogu ja Lümanda külanõukogu. 7. Lümanda vald – maa-alaga, mis moodustub senise Lümanda valla maa-alast, välja arvatud Tammiku, Lillepa, Audako ja Vahtrasoo talude ning senise Salme valla piires asuvad Lümanda valla talude lahus-heinamaatükkide maa-alad. Maa-ameti kaardirakendused
Torgu vald (1939)

Torgu vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Laadla küla alal. Esimene vallavanem oli Aleksander Münt. Vald kuulus Riigivolikogu 42. valimisringkonda, kust valiti Johannes Perens. Vald kuulus Sõrve põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kargi külanõukogu ja Torgu külanõukogu. 25. märtsil 1946 liideti Salme valla Anseküla külanõukogu Rahuste küla Kargi külanõukoguga. 15. Torgu vald – maa-alaga, mis moodustub senise Torgu valla maa-alast, välja arvatud Rahuste küla piirkond. Maa-ameti kaardirakendused
Mustjala vald (1939)

Mustjala vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Mustjala külas. Vald kuulus Riigivolikogu 41. valimisringkonda, kust valiti August Mälk. Vald kuulus Kihelkonna põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Esimene vallavanem oli Eduard Rander, kes oli ametis kuni 31. maini 1939. Alates 1. juunist 1939 oli vallavanem Priidu Tammart. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Mustjala külanõukogu, Pidula külanõukogu ja Võhma külanõukogu. 9. Mustjala vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Mustjala valla maa-alast, välja arvatud Järise küla Otti talu maa-ala; b) senise Kihelkonna valla Kuusiku ja Kõõru külade ning Kõnnu ja osa Pidula asunduste maa-aladest. Maa-ameti kaardirakendused
Päevalill

Päevalill (Helianthus) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast. Perekonna ladinakeelne nimi tuleneb sõnadest helios "päike" ja anthus "lill". Päevalille perekonda kuulub 52 liiki, mille looduslikuks levilaks on Põhja-Ameerika. Perekonnas on nii üheaastaseid kui ka mitmeaastaseid rohttaimi. Kaht päevalille perekonna tuntuimat esindajat harilikku päevalille ja maapirni kasvatatakse Euroopas ja mujal maailmas laialdaselt nii toidukultuuri kui dekoratiivtaimena. Päevalille kasutatakse ka mitmesugustes toodetes. Populaarsemad neist on näiteks päevalilleõli (päevalilleseemneõli), päevalilleseemned ja päevalilletee. Helianthus agrestis Helianthus angustifolius Helianthus annuus – harilik päevalill Helianthus anomalus Helianthus argophyllus Helianthus arizonensis Helianthus atrorubens Helianthus bolanderi Helianthus californicus Helianthus carnosus Helianthus ciliaris Helianthus cinereus Helianthus couplandii Helianthus cusickii Helianthus debilis Helianthus debilis ssp. cucumerifolius Helianthus debelis ssp. debilis Helianthus debilis ssp. silvestris Helianthus debilis ssp. tardiflorus Helianthus debilis ssp. vestitus Helianthus decapetalus – kümnekeelene päevalill Helianthus deserticola Helianthus divaricatus Helianthus eggertii Helianthus floridanus Helianthus giganteus Helianthus glaucophyllus Helianthus gracilentus Helianthus grosseserratus Helianthus heterophyllus Helianthus hirsutus Helianthus × intermedius Helianthus laciniatus Helianthus × laetiflorus Helianthus laevigatus Helianthus longifolius Helianthus maximiliani Helianthus microcephalus Helianthus mollis Helianthus × multiflorus Helianthus neglectus Helianthus niveus Helianthus niveus ssp. canescens Helianthus niveus ssp. tephrodes Helianthus nuttallii Helianthus nuttallii ssp. nuttallii Helianthus nuttallii ssp. parishii Helianthus nuttallii ssp. rydbergii Helianthus occidentalis Helianthus occidentalis ssp. occidentalis Helianthus occidentalis ssp. plantagineus Helianthus paradoxus Helianthus pauciflorus Helianthus pauciflorus ssp. pauciflorus Helianthus pauciflorus ssp. subrhomboideus Helianthus petiolaris – rootsuline päevalill Helianthus petiolaris ssp. fallax Helianthus petiolaris ssp. petiolaris Helianthus porteri Helianthus praecox Helianthus praecox ssp. hirtus Helianthus praecox ssp. praecox Helianthus praecox ssp. runyonii Helianthus praetermissus Helianthus pumilus Helianthus radula Helianthus resinosus Helianthus salicifolius Helianthus schweinitzii Helianthus silphioides Helianthus simulans Helianthus smithii Helianthus strumosus Helianthus tuberosus – maapirn Helianthus verticillatus "Päevalill" aiandus.ee "Päevalill" Terviseleht "Päevalill (Liigikirjeldused)" Juhani puukool "Harilik päevalill Helianthus annuus" HERBA "Päevalill õitsenud, mis edasi?" Aialeht "Mitme näoga päevalill" Aialeht "Päevalill – ühtaegu kaunis ja söödav" Elukiri "Lilled: Päevalill" Valgamaalane
Muhu vald (1939)

Muhu vald oli vald Saaremaal Muhu saarel aastail 1939–1950. Valla loomiseks ühendati senised Muhu-Suure ja Hellamaa vald, sellega oli kogu Muhu saare maa-ala ühendatud ühe valla koosseisu. Vald kuulus Riigivolikogu 39. valimisringkonda, kust valiti Aleksander Rei. Vald kuulus Pöide põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Esimene vallavanem oli Vassili Tamm, kes valiti 21. aprillil 1939 Saare maavolikogu liikmeks. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Madis Kolk. 8. Muhu vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Muhu-Suure valla maa-alast; b) senise Hellamaa valla maa-alast. 15. ja 16. oktoobril 1939 valiti Muhu vallavolikogu liikmeteks Vassili Abe, Mihkel Noor, Joann Naaber, Vassili Tamm, Juhan Kärner, Aleksander Üksik, Anton Mägi, Ivan Pira, Ivan Müürisepp, Joosep Tuust, Georgi Vilto, Andrei Ausmeel, Mihail Maltis, Aleksander Aer, Madis Kolk, Matvei Kolk, Mihail Vaher ja Ivan Mätas, valimas käis 51% valijatest. 1. aprillil 1939 oli vallas 5015 elanikku. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Hellamaa külanõukogu, Liiva külanõukogu, Piiri külanõukogu ja Pöitse külanõukogu.
Kasaritsa vald

Kasaritsa vald võib tähendada kaht valda: Kasaritsa vald Rõuge kihelkonnas aastatel 1866–1939 Kasaritsa vald Võru maakonnas aastatel 1939–1950
Ambroosia (perekond)

Ambroosia (Ambrosia L.) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast. Ambroosia perekonda kuulub 41 liiki. Nende levilaks on põhjapoolkera ning Lõuna-Ameerika. Ambroosiad eelistavad kuivi, päikeselisi tasandikke, liivast pinnast ning kasvavad seetõttu sageli teede ääres ning tühermaadel. Mõned liigid on kohanenud ka kõrbe kliimaga. Ambroosia perekonda kuulub nii üheaastaseid kui mitmeaastaseid taimi, põõsaid ja poolpõõsaid. Taimed kasvavad reeglina 75–90 cm kõrguse tiheda puhmikuna. Enamikul liikidel on hallikad lõhised lehed (välja arvatud kare ambroosia, millel on terved lehed). Eestis on tulnukana levinud kolm liiki: Ambrosia trifida – kolmehõlmane ambroosia Ambrosia coronopifolia – kare ambroosia Ambrosia artemisiifolia – pujulehine ambroosia Ambrosia acanthicarpa Ambrosia ambrosioides Ambrosia ambrosioides ssp. septentrionale Ambrosia aspera Ambrosia bidentata Ambrosia camphorata Ambrosia canescens Ambrosia carduacea Ambrosia chamissonis Ambrosia cheiranthifolia Ambrosia chenopodiifolia Ambrosia confertiflora Ambrosia cordifolia Ambrosia deltoidea Ambrosia dumosa Ambrosia eriocentra Ambrosia grayi Ambrosia helenae Ambrosia hispida Ambrosia ilicifolia Ambrosia intergradiens Ambrosia johnstoniorum Ambrosia linearis Ambrosia maritima Ambrosia palustris Ambrosia pannosa Ambrosia parvifolia Ambrosia peruviana Ambrosia pumila Ambrosia sandersonii Ambrosia scabra Ambrosia scabra var. robusta Ambrosia scabra var. tenuior Ambrosia tarapacana Ambrosia tenuifolia Ambrosia tomentosa Ambrosia trifida texana Ambrosia trifolia Ambrosia velutina
Lehtse vald (1939)

Lehtse vald oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. 1939. aasta vallareformiga moodustati Lehtse vald – maa-alaga, mis moodustus: a) senise Lehtse valla maa-alast; b) senise Undla valla Tõrma küla ja Imastu asunduse ning Tapa metskonna Tapa metsandiku kvartaalide nr. 4–8, 12 ja 13 maa-aladest; c) senise Saksi valla Saksi, Sauna, Priima, Kaarli-Piilu, Uus-Piilu, Lokuta, Vahakulmu ja osa Induniidu külade ning Kaarli, Lokso ja suurema osa Saksi asunduste maa-aladest; d) senise Nõmküla valla Nõmküla ja Karkuse külade ning Saiakopli asunduse maa-aladest; e) senise Ambla valla Kuru, Kitseküla ja Rägavere külade ning Jootma asunduse maa-aladest; f) senise Anija valla Pillapalu asunduse maa-alast. 21. aprillil 1939 valiti Lehtse vallavanemaks August Oll. 1. aprillil 1939 oli vallas 5533 elanikku. Vald kuulus Riigivolikogu 19. valimisringkonda, kust valiti August Miljan. 1945 augustis moodustati Lehtse vallas 5 külanõukogu: Aegviidu külanõukogu keskusega Aegviidu alevikus, Aru külanõukogu keskusega Aru asunduses, Lehtse külanõukogu keskusega Lehtse alevikus, Tapa külanõukogu keskusega Tapa asunduses ja Saksi külanõukogu keskusega Saksi asunduses. 1950. aastal Lehtse vald likvideeriti ja selle alad arvati Tapa rajooni koosseisu. Lechts Lehtse mõis Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Lehtse vallavolikogu tõsine töökoosolek. Järva Teataja, 10. juuni 1940, nr. 67, lk. 9.
Paide vald (1939)

Paide vald oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. Paide vald moodustati 1939. aasta vallareformiga maa-alaga, mis moodustus: a) senise Mäo valla maa-alast, välja arvatud suurem osa Prandi asunduse maa-alast; b) senise Anna valla maa-alast; c) senise Esna valla Vodja asunduse maa-alast, välja arvatud maatükkide Kivila nr. A-17 ja Koolimaja nr. 18 maa-alad; d) senise Väätsa valla Prääma asunduse ja Purdi metskonna Paide metsandiku kvartaalide nr. 66 ja 67 maa-aladest; e) senise Kirna valla, Reopalu, Reopalu nr. A, Reopalu nr. A-1, Metstalu, nr. A-87, A-88, Pärna, Uuesauna, Mäe, Reinu, Männaru, Kaeramäe-Hans ja Kaeramäe-Rein talude, Kolu metskonna Türi metsandiku kvartaalide nr. 10–12 ning nende piirkonnas asuvate lahus-heinamaatükkide maa-aladest; f) senise Kuksema valla Purdi mõisa järgi olevate sootükkide nr. A-78, A-76 ja A-57 maa-aladest. Esimene Paide vallavanem oli Juhan Nurmik, kes valiti 21. aprillil 1939 Järva maavolikogu liikmeks. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks senine abivallavanem Jaan Krassi 10 poolt- ja 4 vastuhäälega, senine vallavanem Juhan Nurmik võttis oma kandidatuuri tagasi. Abivallavanemateks valiti Peet Joandi ja Otto Niimann. 1945 augustis moodustati Paide vallas Paide külanõukogu keskusega Paide linnas, Purdi külanõukogu keskusega Purdi asunduses ja Sargvere külanõukogu keskusega Mäe külas. 1950. aastal Paide vald likvideeriti ja selle alad arvati Paide rajooni koosseisu. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Uus vallavanem Paide vallas. Rahvaleht, 13. detsember 1939, nr. 293, lk. 6. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Rakke vald (1939)

Rakke vald oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Rakke külas. Vald moodustati 1939. aasta vallareform senisest Rakke vallast – maa-alaga, mis moodustus: a) senise Rakke valla maa-alast, välja arvatud Vägeva aleviku, Selli küla ja Selli asunduse piirkonnad; b) senise Vao valla Kamariku nr. A-42 ja A-23 talude maa-aladest. 1939. aasta detsembris valiti liisuga Rakke vallavanemaks Voldemar Kuusmann, kelle siseminister jättis kinnitamata. Vald kuulus Riigivolikogu 20. valimisringkonda, kust valiti August Jürima. 1945. aasta 8. augustil moodustati Rakke vallas Rakke külanõukogu keskusega Rakke alevikus ja Ao külanõukogu keskusega Ao külas. 1950. aastal Rakke vald likvideeriti ja selle alad arvati Väike-Maarja rajooni koosseisu. Rakke Rakke vald Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Liisuga valitud vallavanem jäeti kinnitamata. Rahvaleht, 12. jaanuar 1940, nr. 10, lk. 3.
Särevere vald

Särevere vald oli vald Järva maakonnas aastaill 1939–1950. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Särevere valla maa-alast; senise Alliku valla maa-alast; senise Kirna valla maa-alast, välja arvatud Saare küla, Siugumetsa, Laiaru, Alliku, Reopalu, Reopalu A, Reopalu A-1, Metstalu, A-87, A-88, Pärna, Uuesauna, Mäe, Reinu, Männaru, Kaeramäe-Hans ja Kaeramäe-Rein talude, Kolu metskonna Tiiri metsandiku kvartaalide nr. 10–12 ning nende piirkonnas asuvate lahus-heinamaatükkide maa-alad. 1. aprillil 1939 oli vallas 5419 elanikku. 1945 augustis moodustati Särevere vallas 5 külanõukogu: Kirna külanõukogu keskusega Kirna asunduses, Kolu külanõukogu keskusega Kolu asunduses, Laupa külanõukogu keskusega Laupa asunduses, Oisu külanõukogu keskusega Väljaotsa külas ja Türi külanõukogu keskusega Türi linnas. 1950. aastal Särevere vald likvideeriti ja selle alad arvati Türi rajooni koosseisu. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Vajangu vald

Vajangu vald oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Vajangu külas. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Vajangu valla maa-alast; senise Nõmmküla valla Alupere, Järvajõe, Naistevälja ja Uudeküla küla ning Tamsalu aleviku, asunduse ja raudteejaama piirkonna maa-aladest; senise Võhmuta valla Järsi ja Metsamõisa küla, Võhmuta asunduse ja Varangu metskonna Karinu metsandiku kvartaalide nr. 64–73 maa-aladest; senise Kapu valla Raigu, Pikevere, Varangu ja Ellivere küla ning Varangu asunduse maa-aladest; senise Vao valla Araski asunduse ja Porkuni metskonna Kiltsi metsandiku kvartaalide nr. 27–45 maa-aladest. Vald kuulus Riigivolikogu 20. valimisringkonda, kust valiti August Jürima. 1945. aasta augustis moodustati Vajangu vallas Pikevere külanõukogu keskusega Pikevere külas, Tamsalu külanõukogu keskusega Tamsalu alevikus ja Vajangu külanõukogu keskusega Kõde külas. 1950. aastal Vajangu vald likvideeriti ja selle alad arvati Väike-Maarja rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114