laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Parempoolsus

"Parempoolsed" suunab siia. Eesti erakonna kohta vaata artiklit Erakond Parempoolsed‎. Parempoolsus on termin poliitikas, mida seostatakse selliste ideoloogiatega nagu näiteks konservatism, uusliberalism, monarhism, natsionalism jm ideoloogiad, mis vastandavad end tihtipeale vasakpoolsusele. Termin on pärit juba Prantsuse revolutsiooni aegadest, kui monarhistid, kes toetasid vana režiimi, istusid juhataja kõnetoolist vaadatuna rahvusassamblee saalis paremal pool ja need, kes toetasid revolutsiooni, istusid vasakul. Parempoolsed on veendunud, et inimesed on juba loomupäraselt erinevad ja ebavõrdsed ning et teatavad hierarhiad ühiskonnas on loomulik nähtus. Tänapäeva parempoolsed pooldavad turumajandust ja on vastu riigi liigsele sekkumisele majandusse. 19. sajandil nimetati parempoolseks konservatiivset suunda ja vasakpoolseks liberaalset suunda. Näiteks Norra konservatiivset parteid (asutatud 1886) nimetatakse Høyre (tõlkes: parempoolsus) ja Norra Liberaalne Partei (asutatud 1884) kannab tänini nime Venstre ('vasakpoolsus'), olles praegu parempoolne ehk uusliberaalne partei. Üha enam aga hakkasid end vasakpoolsetena määratlema sotsiaaldemokraatlikud parteid, mille tulemusena sattusid liberaalid vasakpoolsete (sotsialistide) ja parempoolsete (konservatiivide) keskele. Seetõttu said neist tsentri- ehk keskerakonnad. Samal ajal toimus ka liberaalide mõju pidev nõrgenemine, nad kaotasid mitmel pool poolehoidjaid nii vasakule kui paremale. Liberaalide toetajate vaesem osa hakkas hääletama reformistlikumaks muutunud sotsialistide poolt. Teisalt läks osa üle konservatiivide poolele, sest need olid omaks võtnud mitmed liberaalidele omased põhimõtted (isikuvabadus, demokraatia, rahvuslus). 20. sajandi alguseks kujunes poliitilisel maastikul välja kolm põhisuunda: parem-, kesk- ja vasakerakonnad. Nii on see peaaegu kõigis Euroopa maades jäänud tänini. USA on selles mõttes erand, sest seal tähendab liberaal endiselt sotsialisti ning kahest suurparteist (vabariiklased ja demokraadid) pole kumbki ei vasakpoolne ega sotsialistlik. 20. sajandi lõpul said uusliberaalsed erakonnad täiendust NSV Liidu lagunemise tagajärjel uutes tingimustes tekkinud erakondadest ja see on muutnud neid üldiselt tsentrierakondadest pigem paremerakondadeks ja seda põhiliselt, kuna nad pooldavad riigi osaluse vähenemist majanduses ning on viinud Ida-Euroopas läbi reforme nagu erastamine, mille tulemusel toimib turumajandus paljudes Euroopas klassikaliselt riigi pärusmaaks peetavatel aladel nagu infrastruktuurid ning inimeste sotsiaal- ja raviteenused ning pooldavad ka maksude vähendamist. Euroopas mõeldakse 21. sajandil liberalismi all pigem majanduslikku vabadust ehk uusliberalismi, mis pooldab maksude vähendamist ja vastandab ennast sotsialistidele ja on seega parempoolne. Paljud sotsiaaldemokraadid nagu näiteks Saksamaal on vasakerakondadest jällegi nihkunud paremale ja võtnud liberaalide positsioonid tsentris. Vasakpoolsus Paremäärmuslus Poliitiline spekter Aro Velmet. "Millest me räägime, kui räägime parempoolsusest?" ERR, 5. august 2020
Berta keel

Berta keelt räägitakse põhiliselt Sudaanis ja Etioopias. Keel kuulub Niiluse-Sahara keelkonda. Berta keel kasutab ladina kirja. See on mõjutanud mitmeid keeli ida pool, näiteks Jebeli keeli. Araabiakeelne nimi „Beni-Shangul“ tuleneb berta keele sõnast, mis tähendab eesti keeles 'kivi'. Berta keelt räägib Etioopias umbes 190 000 ja Sudaanis umbes 22 000 inimest (2007. aasta seisuga). Berta keelt õpetatakse näiteks algkoolides, on olemas berta keele sõnaraamatud. Berta keeles on kuus murret, nende hulgas dabuta, gebeto, mayu ja shuru. Berta keele sõnajärg on SVO (subjekt, verb, objekt), nagu ka eesti keeles. Berta keel on toonikeel. Berta keele asesõnade tabel: Erinevalt teistest Niiluse-Sahara keeltest puuduvad Berta keeles asesõnade eksklusiivsed ja inklusiivsed vormid ning duaal. muungk'ú móolang múuthe menemu mé'kúushú mak'eera thabóolang thabóore thabáanámu mathuuma "Berta - A Language of Ethiopia" (inglise). Vaadatud oktoober, 2013. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend) "Verbix" (inglise). Vaadatud oktoober, 2013. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend) "Archive" (inglise). Vaadatud oktoober, 2013. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend) "Numbers in 5020 languages" (inglise). Vaadatud oktoober, 2013. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend)
Prosymna

Prosymna on maoperekond. Perekonda Prosymna klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Prosymna ambigua Bocage, 1873 Prosymna angolensis Boulenger, 1915 Prosymna bivittata Werner, 1903 Prosymna frontalis (Peters, 1867) Prosymna greigerti Mocquard, 1906 Prosymna janii Bianconi, 1862 Prosymna lineata (Peters, 1871) Prosymna meleagris (Reinhardt, 1843) Prosymna ornatissima Barbour & Loveridge, 1928 Prosymna pitmani Battersby, 1951 Prosymna ruspolii (Boulenger, 1896) Prosymna semifasciata Broadley, 1995 Prosymna somalica Parker, 1930 Prosymna stuhlmanni (Pfeffer, 1893) Prosymna sundevalli (Smith, 1849) Prosymna visseri Fitzsimons, 1959. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Prosymna, Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 20.11.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Prosymna seisuga 20.11.2013.
Lelepa keel

Lelepa keel on Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ja Põhja- ja Kesk-Vanuatu keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Vanuatus Lelepa saarel, Efate saare lääneosas, Mangaliliul ja Napkoas. Lelepa keeles on neliteist konsonantfoneemi ja viis vokaalfoneemi. Labiaalne velaar (huultega moodustuv pehme suulae häälik) /kpw/ ja /ŋmw/ on koos artikuleeritud jada, mis koosneb järgmistest elementidest: velaarne osa esimesena, millele järgneb bilabiaalne (mõlema huule abil moodustatav) või nasaalne komponent, artikulatsioon lõpeb labiaalselt. Mõnikord jääb kiirkõnes velaarne komponent ära, kuid labiaalne on alati olemas. Vokaalipikkus on fonoloogiline: faat ‘kivi’ eelo ‘päike’ mala ‘aeg’ Vokaalipikkuse sagedus on piiratud ja kiirkõnes on seda raske kuulda. Rõhk ei ole lelepa keeles fonoloogiline. Suur osa nimisõnadest lelepa keeles algab kas n- või na-ga, need nimisõnad tähistavad kehaosi (namata ’silm’), inimese valmistatud esemeid (nasum̃a ’maja’, nap̃rat ’kanuu aer’), loomi, nagu kalad (napel ’sardiin’, neik ’kala’), isemõeldud mõisteid (nalati ’päev’, natu ’aasta’). See pole kindel kriteerium, kuid iseloomustab suurt osa nimisõnadest, nimisõnad algavad ka muude häälikutega. Lelepa keele na- tundub olevat üks osa sõnast, mitte artikkel sõna ees. Neid sõnu on vähe, mis tähendavad sama koos ja ilma artiklita na-. Tegusõna muutub nimisõnaks, kui tegusõnale lisada eesliide na- ja järelliidete -n/-an/-en/-in/-un. Tegusõna koosneb kindlasti kahest elemendist, subjekti asesõnast ja tegusõnatüvest, millele võib lisanduda veel morfeeme. Morfeemid on tegusõnatüve ees või taga. Lelepa keeles puuduvad ajavormid. Läbi kõneviisi ja aspekti vastastikuse mõju saab kõnes aru, mis ajal sündmus on toimunud. Douglas eto sum̃a to. – Duglas on kodus. Kuto plag nsfa? – Mida sa otsid? P̃ati to takai mou! – Lõpeta tantsimine! Epi naure kik skei eto mlatigk Tahiti. – See on väike saar Tahiti lähedal. Arptol, nina arpagk ntali. – Nad olid näljased ja sellepärast ronisid nad pähklipuu otsa. P̃atu konou memes kik. – Anna mulle see väike nuga. 1. Skei 2. Rua 3. Tolu 4. Vati 6. Latsa [1]name:"Ethnologue" [2] ,,POSSESSION IN LELEPA, A LANGUAGE OF CENTRAL VANUATU’’ Sébastien Lacrampe , 2009.(lk 13-23)pilt (lk ix)
Drehu keel

Drehu keel, mille alternatiivsed nimed on Dehu, De’u, Lifou, Lifu, Qene keel, kuulub Austroneesia hõimkonda. Täpsemalt, drehu keel on üks Loyality saartel kõneldud keeli, mis kuuluvad Kaug-Okeaania keelkonda. Kaug-Okeaania keeled pärinevad Kesk-Ida-Okeaania keeltest ning need omakorda Ida Malai-Polüneesia keelkonnast. Viimane keelkond tekib Kesk-Ida Malai-Polüneesia keeltest, mis kuuluvad Malai-Polüneesia keelkonda ja see pärineb Austroneesia hõimkonnast. 2009. aasta andmel on umbes 13 000 kõnelejat, kelle emakeel on drehu keel. Lisaks nendele on 2500 kõnelejat, kes kasutavad drehu keelt teise keelena. Drehu keel on suuliselt põlvest põlve üle kandunud. Esmakordselt panid selle keele kirja inglise misjonärid 1840. aastatel. 1970. aastatel loodi uuenenud süsteem. Keeles on kasutusel 30 tähte: 7 vokaali ja 23 konsonanti. Drehu keeles kasutatakse ladina tähestikku. Ainsus Eni/ni : Mina, minu Eö/ö : Sina Nyipë/nyipëti : Sina(viisakas vorm, pöördumaks vana mehe poole) Nyipo/nyipot(i) : Sina(viisakas vorm, pöördumaks vana naise poole) Angeic(e) : Tema Nyidrë/nyidrët(i) : Tema(viisakas vorm, pöördumaks vana mehe poole) Nyidro/nyidrot(i) :Tema(viisakas vorm, pöördumaks vana naise poole) Ej(e) : See Duaalsus Eaho/ho : Meie kaks (mina ja tema) Easho/sho (easo/so) : Meie kaks (mina ja sina) Epon(i)/pon(i) : Teie kaks Eahlo : Nemad kaks Lue ej(e) : Nemad kaks, asjade või loomade kohta Mitmus Eahun(i)/hun(i) : Meie (mina ja nemad) Eashë/shë, easë/së : Meie (mina, sina ja nemad) Epun(i)/pun(i) : Teie kõik Angaatr(e) : Nemad kõik Itre ej(e) : Nemad kõik (asjade või loomade kohta) Thupene lai angatr a tro qa lei ngōne hnapet. Nad pidid saarelt konflikti tõttu lahkuma. Drehu keel on laialdaselt levinud kirikukeel, selle tõestuseks on fakt, et Jehoova tunnistajate igakuine ajakiri Vahitorn ilmub ka drehu keeles (Ita Ne Thup). Kokku ilmub see ajakiri maailmas veidi rohkem kui 150 keeles. prs [1] "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 20. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 20. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.omniglot.com/writing/drehu.php http://www.jw.org/dhv/
Njandža keel

Njandža keel on Nigeri-Kordofani hõimkonda Bantu keelte hulka kuuluv keel. Seda räägitakse peamiselt Ida-Aafrikas. See üks Ida-Aafrika levinumatest keeltest, seda kõneleb umbes 8,6 miljonit inimest. Njandža keel on olnud lingua franca Malawis ja Sambias ja alates 1968. aastast olnud neis ka valitsev keel. Mosambiigis kõneldakse tševa murret. Njandža keel kasutab ladina kirja. Njandža keel on nominaalkeel. 1 – modzi 2 – wiri 3 – tatu 4 – nayi 5 – sanu 6 – sanu n'chimodzi 7 – sanu n'ziwiri 8 – sanu n'zitatu 9 – sanu n'zinayi 10 – khumi 1.Ine – mina 2.Iwe – sina 3.Iye – tema 4.Ife – meie 5.Inu – teie 6.Iwo – nemad Nditku – päriselt, tõesti Pang’ono – natukene Kwambiri – palju Manga – kiiresti Kaya – ei tea Pang’onopang’ono – natukese haaval Tševa keeles on negatiiv märgitud eesliitega si, mis asub kaashääliku ees, näiteks: Si-ndi-ona – Ma ei näe S-u-ona – Sa ei näe Njandža kirjasüsteem põhineb ladina tähestikul. Sõnade hääldus aga sõltub vaatamata ühisele kirjasüsteemile peamiselt dialektist. Täishäälikud: A [a] E [e] I [i] O [ou] U [u] Kaashäälikud ja konsonantühendid: B [b] C,Ch [tš] D [d] Di [dzi] F [ph] G [g, ž] H [h] J [ž] K [[[Aspiratsioon|aspireerimata]] k] Kh [k] L [l] M [m] N [n] Ng [nk, ng] Ny [ni,nj] P [aspireerimata p] Ph [p] R [[[palatalisatsioon|palataliseeritud]] l] S [ss] Si [š] T [aspireerimata t] Th [t] Tch [tš] W [w] Ŵ [f] Z [z] Moni! – Tere! Muli bwanji? – Kuidas sul läheb? Dzina lanu ndani?/Dzina lanu ndi yani? – Mis su nimi on? Mwauka bwanji? / Mwadzuka bwanji? – Tere hommikust! Ndalama zingati room ya munthu m'modzi/anthu awiri? – Kui palju maksab tuba ühele/kahele? Chakudya chinali bwino – See oli maitsev. Sindingakwanitse – Ma ei saa seda endale lubada. Sindiri kufuna – Ma ei taha seda. Nyanja - A language of East-Africa, Ethnologue njandža keel, LINGUAE "Chichewa Learning Materials" (inglise keeles). Originaali arhiivikoopia seisuga 2014-01-16. Vaadatud oktoober, 2013. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend)CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Nyanja phrasebook - Wikivoyage
Samarate

Samarate on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis. Samarate sai linnaõigused presidendi 2009. aasta 2. veebruari dekreediga. Cascina Costa fraktsioonis asub maailma ühe suurima helikopteritootja, Finmeccanica AgustaWestlandi grupi "peakorter". 221 meetri kõrgusel merepinnast asuva Samarate asustustihedus on 1011 inimest ruutkilomeetri kohta. Samarate piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Busto Arsizio, Cardano al Campo, Ferno, Gallarate, Lonate Pozzolo, Magnago (MI), Somma Lombardo, Vanzaghello (MI). Samarate halduspiires asuvad järgmised fraktsioonid: Cascina Costa, Cascina Elisa, San Macario, Verghera, Lottizzazione-Barlocco. Arheoloogiliste väljakaevamiste käigus saadud leiud annavad tunnistust sellest, et piirkond oli asustatud hiljemalt rauaajast alates. DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 20. november 2013) Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it  Samarate – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles) Ilmajaama andmed
Pseudaspis

Pseudaspis on maoperekond. Perekonda Pseudaspis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik: Pseudaspis cana (Linnaeus, 1758). Peter Uetz & Jakob Hallermann, Pseudaspis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 20.11.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Pseudaspis cana seisuga 20.11.2013.
Leviraat

Leviraat on paljudele rahvastele omane olnud ja mõnel pool praegugi levinud tava, mille järgi abielumehe surma puhul abiellub lesega ta vend või mõni muu lähisugulane. Sageli (näiteks juutidel) on tingimuseks see, et lesel ei ole lapsi. Leviraatabielust sündinud lapsed (või ainult esimene poeg, nagu juutidel) loeti surnu lasteks. Juutidel loeti leviraatabielust sündinud esimene poeg oma ema surnud abikaasa pojaks ja pärijaks. Abielu
Kunigami keel

Kunigami keel (Yanbarukutuba) on üks Okinawa keeltest, mida räägitakse põhiliselt Okinawa saare põhjaosas, kuid ka keskel. Nagu teised Okinawa keeled, kuulub ka kunigami keel Aasia areaali jaapani keelkonda, täpsemalt Ryūkyū keelte alla. Emakeelena rääkivate inimeste arv on 5000. 20−40-aastased räägivad kunigami keelt vaid kodus. Noorem generatsioon, alla 20-aastased, räägib vaid standardset jaapani keelt. Kunigami keelt tuntakse ka Nago dialekti nime all. Keel on väljasuremisohus. Kuigi kunigami keel on jaapani keelega üsna sarnane, on neis siiski erinevusi. Kunigami fonoloogiasse kuulub suur hulk rõhuga konsonante, sealhulgas sulg- ning ninahäälikud. Keeles on foneemid /h/ ja /p/ eraldi. Näiteks on kunigami keeles /haʔkáí/, jaapani keeles /akárí/. Mõlema tähendus on 'lamp', 'lambivalgus' või 'valgus'. Erinevuseks on algusfoneem /h/ ja keskel olev rõhuga foneem /k/. Samuti puudub jaapani keelele omane /r/ enne /i/-d. Kirjasüsteemina on kasutusel silpidena olevad hiragana ja katakana, mingil määral ka hiina hieroglüüfiline kanji. niheedeebiru − aitäh ugamiyabura − palun hanaa − lill tida − päike nabaa − seen wataa − kõht yufaa − põrand, platvorm miimii/niinii − suur / vanem vend shibaa − huuled tuusen − kaugel meerabi − tütar, noor naine, tüdruk tabeeruu − liblikas Ishikatchi − Ishigaki (nimi) http://www.ethnologue.com/language/xug http://multitree.org/codes/xug.html "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2015. Vaadatud 20. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.nakijin.jp/ http://www.jlect.com/search.php?r=&h=&k=&l=kunigami
Raphaël Varane

Raphaël Xavier Varane (sündinud 25. aprillil 1993 Lille'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa kõrgeima liiga Premier League'i klubis Manchester United ja Prantsusmaa jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis RC Lens, debüteerides Prantsusmaa kõrgliigas hooajal 2010–11. Aastatel 2011–2021 mängis Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Real. 2021. aasta augustis siirdus ta Manchester Unitedi. Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi ta 22. märtsil 2013 MM valikmängus Gruusia vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 18. novembril 2014 sõprusmängus Rootsi vastu. 2018. aasta maailmameistrivõistluste veerandfinaalis lõi ta värava Uruguay vastu. Finaalis alistati Horvaatia ja tuldi teist korda maailmameistriks. Ta on esindanud Prantsusmaad koondises ka 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustest jäi ta vigastuste tõttu eemale. Madridi Real La Liga: 2011–12, 2016–17, 2019–20 Copa del Rey: 2013–14 Supercopa de España: 2012, 2017, 2019–29 UEFA Meistrite Liiga: 2013–14, 2015–16, 2016–17, 2017–18 Euroopa superkarikas: 2014, 2016, 2017 Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2014, 2016, 2017, 2018 "France breeze past Georgia". Sky Sports News. 22.3.2013. Vaadatud 26.4.2017 "France 1-0 Sweden: Varane secures win for dominant Bleus". Goal.com. 18.11.2014. Vaadatud 26.4.2017 "Prantsusmaa alistas Cavanita Uruguay ja pääses poolfinaali". sport.err.ee. 6.7.2018. Vaadatud 8.7.2018 "Euro 2016: Real Madrid defender Raphael Varane out of France squad". bbc.com. 24.5.2016. Vaadatud 26.4.2017
Buster Posey

Gerald Dempsey Posey III (sündinud 27. märtsil 1987 Leesburgis Georgias) on Ameerika Ühendriikide pesapallur, püüdja. Ta mängib MLB liiga meeskonnas San Francisco Giants. Aastatel 2010, 2012 ja 2014 on klubiga tulnud World Seriesi võitjaks. Kuuel korral on ta valitud MLB tähtede mängule. 2017. aastal võitis ta USA pesapallikoondise koosseisus World Baseball Classicu turniiril kuldmedali. Buster Posey baseball-reference.com lehel Buster Posey MLB kodulehel
Obinitsa tsässon

Obinitsa tsässon on tsässon Setumaal Setomaa vallas Obinitsa külas Obinitsa muuseumitarõ kõrval. Tsässon on paasapäeva tsässon, paasapäev on 19. august. Tsässon on ehitatud 2007. aastal, ehitaja on Ain Raal. Tsässonat kasutatakse paasapäeval, muul ajal avatakse turistidele setu kultuuri tutvustamiseks, sest see asub Obinitsa muuseumitarõ kõrval ja võti asub muuseumis. Obinitsa tsässon on ehitatud männipalgist ja palgid on nii seest kui ka väljast tahumata. Hoonel on palkidest põhiosa ja postidele toetuv eeskoda. Tsässona välismõõdud ilma nurgapähikuteta on 347 x 560 cm, sellest pikkusest on eeskoda 130 cm. Eeskoda on ilma laeta ja väravata, piire on umbes 1 m kõrgune ja valmistatud püstistest servamata laudadest, mis on paigaldatud mõnesentimeetriste vahedega. Hoone otsaviil on ehitatud laudadest, mis on asetatud nn poola laudisena. Tsässon toetub maakividele. Hoone palkosa kõrgus on 194 cm ja kõrgus katuseharjani 383 cm. Katusel on kahekordne laastukate. Katuseharjal on lihtne ümarpuidust valmistatud kadakane rist. Hoonel puudub lagi ja põrand on valmistatud laiadest plankudest. Hoone eesseinas on laiadest plankudest sissepoole avanev uks. Hoone on lukustatud suure tabalukuga. Aknad puuduvad, kuid lõunaküljel, keset seina on luugiga suletav pajaauk. Tsässona tagaseinas on lihtne ja kitsas ikoonilaud, mis on kaetud tumepunase kootud pühaserätiga. Ikoonilauale ja tagaseinale on paigutatud uuemaaegsed trükitud ikoonid. Seina keskel asuva ikooni kohale on riputatud maalitud pühaserätt. Tsässonas on ka üks puidust treitud küünlajalg ning analoi. Põrandal on mõningad traditsioonilised kootud põrandavaibad. Setomaa tsässonad. Koostanud Tapio Mäkeläinen ja Ahto Raudoja. Kirjastus: Setu Kultuuri Fond, 2011 Jaanus Plaat, Arne Maasik. Obinitsa. Paasapäeva tsässon. - Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 9444–947
Härmä tsässon

Härmä tsässon on Härmä külas Setomaa vallas asuv Maa-Mihkli tsässon. Tsässon on ehitatud 300 aastat tagasi hävinud tsässona asemele Margus Timmo eestvedamisel ja ümbruskonna külade inimeste toetusel ning kaasabil. Igor Taro. "Meremäe valla inimesed taastasid setu külakabeli". ERR. 8.11.2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: koht sisaldab numbrit (link)
Kuigõ tsässon

Kuigõ tsässon on Kuigõ külas Setomaa vallas asuv tsässon. Tsässon paikneb Meremäe–Kuigõ teest umbes 100 meetrit lääne pool, Leo Tamme talu lähedal. Kuigõ tsässon on suvistepühi tsässon. Suvistepüha on liikuv püha. Tsässon on kasutusel ja heas seisukorras. Pühitsetud 2008. aasta suvistepühal. Kuigõ tsässon on ehitatud nii seest kui ka väljast tahumata männipalgist. Hoonel on lahtine varjualune, mille külgedel on umbes 80 cm kõrgune piire. See on valmistatud püstistest servamata laudadest ja paigaldatud mõnesentimeetriste vahedega. Piirdelauad kinnituvad pikalt väljaulatuvate seinapalkide külge. Tsässona palkosa välismõõdud ilma nurgapähikuteta on 350 x 486 cm, eeskoda moodustab pikkusest 136 cm. Eeskoda on ilma laeta. Hoone otsaviil on ehitatud laudadest, mis on nn poola laudisena asetatud servaga üksteise peale ning see ulatub vaid pennini. Kuigõ tsässon asetseb maakividel. Hoone kõrgus katuseharjani on 350 cm. Katusel on kahekordne laastukate, katuseharjal asub lihtne saematerjalist valmistatud rist. Ka ukse kohale, palkide külge, on kinnitatud puidust rist. Hoone eesseinas on laiadest plankudest sissepoole avanev uks ja põhjapoolses külgseinas nelja ruuduga (50 (k) x 40 (l) cm) aken. Tsässon on traditsiooniliselt sisustatud: tagaseinas paikneb ikoonilaud, mis on kaetud valge rätikuga. Valdav osa ikoone on kinnitatud tagaseinale ning ikoonilaual seisab klaasuksega kibot. Keset seina, kiboti kohal paikneb neitsi Maarjat kujutav ikoon, mida katab villane, kootud punasemustriline pühaserätt. Teisi ikoone katavad kaks tumedale kangale maalitud pühaserätti ja üks uuem kootud pühaserätt. Külgseintel ripuvad tikitud ja heegeldatud otstega ilukäterätid ning mõned ikoonid. Parempoolse nurkmise ikooni ees ripub väheldane metallist õlilamp ja ikoonilaua ees asub looduslikult sõlme kasvanud puutüvest valmistatud küünlajalg. Keset tsässonat seisab analoi, ühe seina ääres laud ja teise seina ääres pikk pink. Põrandat katavad kaltsuvaibad. Tsässona lagi on valmistatud servamata laudadest, mis on paigaldatud nn poola laudisena. Põrand on ehitatud laiadest plankudest. Lisaviimistlus hoone siseseintel ja põrandatel-lagedel puudub. Setomaa tsässonad. Koostanud Tapio Mäkeläinen ja Ahto Raudoja. Kirjastus: Setu Kultuuri Fond, 2011. Kuigõ. Suvistepühi ehk Nelipühi (ka Troitsa või Püha Kolmainu) tsässon. – Jaanus Plaat, Arne Maasik. Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 948-951
Meremäe noortekeskus

Meremäe noortekeskus on noortekeskus Setomaa vallas Meremäe külas. Meremäe valla algusaastal asus kantselei perekond Kärneri majapidamises Põrste külas[1]. Vallakeskuse asukoha ja nime ümber toimunud vaidluste tulemusena otsustati ehitada vallamaja valla geograafilisse keskpunkti, Mihailova puustusele, ajalooliste Võru-Petseri ja Pankjavitsa-Kiirova-Orava-Räpina teede ristumiskohta[2]. Meremäe noortekeskuse maja oligi esimene spetsiaalselt Meremäe vallamajaks ehitatud hoone. Alates 1920. aastate keskpaigast tekkis tõsine vajadus lahendada Serga Algkooli ruumiküsimus, sest selle kooli pidamine mitmes talumajas nii Serga kui ka Keerba ja Vaarkali külas muutus järjest keerulisemaks. Leiti, et Serga kool tuleks vallamajja üle tuua ning juba 1926.–1927. aasta paiku võtsid vallanõukogu ja -valitsus plaani uue ja suurema vallamaja ehk administratiivhoone ehitamise. 31. jaanuaril 1929 allkrjastasid Meremäe valla kodanik, Unkipa talu omanik Semen Prokofi p. Põhja ja Efim Liivik Meremäe vallakogukonna volinikuna Petseris avaliku notari Johan Piipi juures kinkelepingu, mille kohaselt Semen Põhja annab oma kinnistust Meremäe vallakogukonna kätte 0,575 ha suuruse hoonestamata maatüki nime “Meremäe vallamaja” all. 1932. aastal alustas vallamajas õppetööd Serga Algkooli 1.–4. klass. 5.–6. klassi jaoks tuli esialgu veel ruume üürida lähedal asuvas Valter Seimi majapidamises. Seda kuni mahuka juurdeehituse valmimiseni 1936. aastal. Pärast seda pandi koolile Meremäe nimi. Hiljem asus selles majas kooli ühiselamu. Nüüd asuvad seal Meremäe noortekeskus, Meremäe kooli tehnoloogiaklass ja käsitööruumid. "Meremäe noortekeskuse koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. detsember 2013. Vaadatud 4. detsembril 2013. Anni Lahe. Pilguheit läbikäidud teele, käsikiri.