laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gröönimaa lipp

Gröönimaa lipp (grööni Erfalasorput, 'meie lipp') on Taani omavalitsusliku üksuse Gröönimaa ametlik lipp. Lipp on horisontaalselt jagatud kaheks võrdseks osaks, millest ülemine on valge ja alumine punane. Lipu keskel asub ring, mille ülemine pool on punane ja alumine valge. Mõõdud on 12:18. Ringi läbimõõt on 8 ühikut ja see asub 7 ühiku kaugusel mastist vertikaalselt keskel. Lipp kujutab jäävälja kohale tõusvat päikest. Lipp valiti Gröönimaa omavalitsuse korraldatud konkursi tulemusel 1980. aastal. Gröönimaa ametlikuks lipuks kinnitati see 21. juunil 1985. Lipu autor on Thue Christiansen.
Limericki krahvkond

Limericki krahvkond (iiri keeles Contae Luimnigh) on krahvkond Iirimaa edelaosas Munsteri provintsis. Krahvkond on nime saanud keskuse Limericki linna järgi.
Quantico merejalaväebaas

Quantico merejalaväebaas (inglise: Marine Corps Base Quantico) on USA merejalaväe baas Virginia osariigis Quanticos, mis asutati 1917. aastal. Baasis toimub peamiselt merejalaväelaste väljaõpe. Seal elab 12 000 sõjaväelast ja tsiviilisikut. Ameerika Ühendriikide merejalavägi Kaitseluureagentuur FBI Akadeemia FBI pantvangide päästerühm Mereväe Kriminaaluurimisteenistuse, USA armee kriminaaluurimisameti ja USA õhujõudude eriuurimisbüroo peakorterid
Therme laht

Therme laht (kreeka keeles Θερμαϊκός Κόλπος) on laht Egeuse mere loodeosas, mis ümbritseb Kassándra ja Chalkidike poolsaare ning Kesk-Makedoonia ja Tessaalia piirkonna rannikut. Laht sai nime lahe kirderannikul asunud antiikaja linna Therme (praegu Thérmi) järgi. Lahte suubuvad mitmed jõed: Vardar, Aliákmonas, Loudías, Gallikós jt.  Therme laht – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Soome piirivalve

Soome piirivalve (soome Rajavartiolaitos, rootsi Gränsbevakningsväsendet) on Soome siseministeeriumi haldusalas olev ja Soome riigipiiri valvamise ning kaitsmisega tegelev sõjaväeline valitsusasutus. Soome piirivalves töötab 2800 inimest. Lisaks on seal aega teenimas 500 ajateenijat, keda ei kasutata rahuajal piiril patrullimises. Mobilisatsiooni ajal muutub asutus osaks Soome Kaitseväest ja isikkoosseis kasvab 11 600 inimeseni. Maa- ja merepiiri valve Passikontroll piiripunktides Väikestes piiripunktides ka tollikontrolli teostamine Päästeoperatsioonide läbiviimine merel ja Lapimaa eraldatud kohtades Piiriga seotud kuritegude uurimine Teiste asutuste tegevuse toetus (näiteks päästeteenistuse abistamine metsapõlengutel) ajateenijate treening sõjaajaks Sõjaajal kaugpatrullide ja gerilja sõjategevuse teostamine Piirivalve kontrolli all on ka 3-5 km laiune piiritsoon Vene piiri ääres. Selle tsooni külastamiseks on piirivalvest vaja taotleda eriluba. "Command". Rajavartiolaitos. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2020. Vaadatud 24. juuni 2020. "The Border Guard". Rajavartiolaitos. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. juuni 2019. Vaadatud 24. juuni 2020. "Border Zone". Rajavartiolaitos. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2020. Vaadatud 24. juuni 2020.
Zeelandi krahvkond

Zeelandi krahvkond oli Saksa-Rooma riigi krahvkond Madalmaades. See hõlmas ala Schelde ja Maasi deltas, mis laias laastus vastab tänapäeva Hollandi Zeelandi provintsile. Zeelandi krahvkond ei hõlmanud Zeelandi Flandria piirkonda, mis oli Flandria osa; teisalt, praegune Zeelandi provints ei sisalda Sommelsdijki, mis oli ajalooliselt Zeelandi krahvkonna osa. Flandria krahvid, 1012–1167 Flandria ja Hollandi krahvide kondomiinium, 1167–1256 Hollandi ja Zeelandi krahvid, 1256–1572 Zeelandi staadid, 1572–1795 Ala on alati olnud oma tugevamate naabrite, Hollandi krahvkonna, Hainaut' krahvkonna ja Flandria krahvkonna saak. Aastal 1012 läänistas keiser Heinrich II Zeelandi Prantsuse Flandria krahvile Balduin IV-le, misjärel valitseti mõlemat krahvkonda personaalunioonis, mida põhjapoolne Holland alguses vaidlustas. Aastal 1167 puhkes krahvkondade vahel sõda, misjärel tunnistas Hollandi krahv Floris III Flandria krahvi Filipsi ülemvõimu Zeelandis. Hollandi krahv Floris IV (1222-1234) vallutas Zeelandi, mida alates Willem II pojast, krahv Floris V-st aastal 1256 valitseti personaalunioonis Hollandiga. 1323. aasta Pariisi lepinguga Flandria ja Hainaut-Hollandi vahel taganes Flandria krahv nõuetest Zeelandile ja tunnistas Hollandi krahvi Zeelandi krahvina. Sellele vaatamata jäi Zeeland eraldi haldusüksuseks, mis omakorda oli Hollandi krahvide halduses. Aastal 1432 annekteeriti see Burgundia hertsogi Philippe Hea poolt ja sai Burgundia Madalmaade osaks. Pärast Burgundia Marie surma aastal 1482 oli Zeeland vastavalt Senlise lepingule üks Seitsmeteistkümnest provintsist, mida haldasid Habsburgid ja mis aastal 1512 ühendati Saksa-Rooma riigi Burgundia ringkonda. Pärast Kaheksakümneaastast sõda oli Zeeland üks aastal 1581 rajatud Hollandi Vabariiki ühendatud provintsidest. Nii enne kui ka pärast Hollandi iseseisvumist jagas Zeeland mõningaid institutsioone Hollandi ja Lääne-Friisimaa staatidega, nagu ülemkohus, Hollandi, Zeelandi ja Lääne-Friisimaa ülemnõukogu, pärast eraldasid põhjapoolsed provintsid end keisrivõimust ja Mecheleni suure nõukogu alluvusest. Pärast generaalstaatide loomist aastal 1583 sai esindukogu kohaks esialgu Middelburg. Aastast 1585 alates kogunes see Haagis. Olles (teoreetiliselt) sõltumatu (osa)riik, lakkas Zeelandi krahvkond olemast Bataavia Vabariigi ajal aastal 1795, kui sellest sai departemang. Üheskoos Zeeuws-Vlaandereniga moodustab see täna Zeelandi provintsi. Hääleõiguslikud linnad, tähtsuse järjekorras: Middelburg (1217) Zierikzee (1248) Reimerswaal (1374) aastani 1574 hääletas Zeelandi staatides Goes (1405) Tholen (1366) Vlissingen (1315) hääletas Zeelandi staatides aastast 1574 alates Veere (1355) hääletas Zeelandi staatides aastast 1574 alates Väikelinnad (puudus koht Zeelandi staatides): Arnemuiden (1574) Brouwershaven (1477) Domburg (1223) Kortgene (1431) Sint Maartensdijk (1491) Westkapelle (1223) Hollandi krahv
Eve

EVE võib tähendada järgmist: Eesti Vabaerakond EVE, tegelane filmis WALL-E Evelop Airlines Extreme Ultraviolet Variability Experiment Harstad/Narviki lennujaam Norras Evenesis (IATA kood) Ente Vasco de la Energía Eve võib tähendada järgmist: Eve Online, 2003. aastal loodud MMORPG Eve (eesnimi) on naisenimi
Maakond (Kreeka)

Maakond (kreeka keeles νομοί, ainsuses νομός) oli Kreeka 2. järgu haldusüksus aastatel 1833–1836 ja alates 1845 kuni Kallikratise haldusreformini aastal 2010. Alates 1. jaanuarist 2011 asendati maakonnad piirkonnaüksustega (περιφερειακές ενότητες), suur osa jäi samadesse piiridesse, mõned piirkonnaüksused moodustati ka uuesti. Kuni 1987. aastani olid maakonnad jaotatud kümne geograafilise piirkonna vahel ja seejärel 2011. aastani 13 piirkonna vahel. Atika maakond (Αττικής) Ateena maakond (1-1) Ida-Atika maakond (1-2) Pireuse maakond (1-3) Lääne-Atika maakond (1-4) Euboia maakond (Εύβοιας) Evrytanía maakond (Ευρυτανίας) Phokise maakond (Φωκίδας) Fthiótida maakond (Φθιώτιδας) Boiootia maakond (Βοιωτίας) Chalkidike maakond (Χαλκιδικής) Imathía maakond (Ημαθίας) Kilkíse maakond (Κιλκίς) Pélla maakond (Πέλλας) Piería maakond (Πιερίας) Sérrese maakond (Σερρών) Thessaloníki maakond (Θεσσαλονίκης) Chaniá maakond (Χανίων) Irákleio maakond (Ηρακλείου) Lasíthi maakond (Λασιθίου) Réthymno maakond (Ρεθύμνης) Dráma maakond (Δράμας) Évrose maakond (Έβρου) Kavála maakond (Καβάλας) Rodope maakond (Ροδόπης) Xánthi maakond (Ξάνθης) Árta maakond (Άρτας) Ioánnina maakond (Ιωαννίνων) Préveza maakond (Πρέβεζας) Thesprotía maakond (Θεσπρωτίας) Kérkyra maakond (Κέρκυρας) Kefalloniá maakond (Κεφαλληνίας) Lefkáda maakond (Λευκάδας) Zákynthose maakond (Ζακύνθου) Chíose maakond (Χίου) Lesbose maakond (Λέσβου) Sámose maakond (Σάμου) Arkaadia maakond (Αρκαδίας) Argolída maakond (Αργολίδας) Korinthía maakond (Κορινθίας) Lakoonia maakond (Λακωνίας) Messeenia maakond (Μεσσηνίας) Küklaadide maakond (Κυκλάδων) Dodekaneeside maakond (Δωδεκανήσου) Kardítsa maakond (Καρδίτσας) Lárisa maakond (Λάρισας) Magneesia maakond (Μαγνησίας) Tríkala maakond (Τρικάλων) Ahhaia maakond (Αχαΐας) Aitoolia-Akarnaania maakond (Αιτωλοακαρνανίας) Ileía maakond (Ηλείας) Flórina maakond (Φλώρινας) Grevená maakond (Γρεβενών) Kastoriá maakond (Καστοριάς) Kozáni maakond (Κοζάνης)
Oltrepò Pavese

Oltrepò Pavese [oltrep'oo pav'eeze] on Itaalia veinipiirkond Lombardias Pavia provintsis Po jõe lõunakalda küngastel, Lombardia suurim viinamarjakasvatusala. Nimi tähendabki "teispool Po'd Pavias". Kõige enam kasvatatakse piirkonnas Pinot Noiri. Suur osa marjadest müüakse Piemonte maakonna spumantetootjatele. Oltrepò Paveses endas valmistatud veinid kannavad DOC kvaliteeditähist. Valmistatakse 20 veini. Mainimisväärseim on Barbera marjadel põhinev punane seguvein Oltrepò Rosso, millele Croatina marjad lisavad vürtsi ja täidlust ning Uva Rara magusust ja aroomi. Oltrepò Pavese veine hinnatakse Itaalia veinide seas hinna ja kvaliteedi suhte poolest.
Kosmosesüstik Discovery

Mitte segi ajada Discovery programmiga Kosmosesüstik Discovery (tähisega OV-103) on üks neljast säilinud NASA kosmosesüstikust. Discovery tegi esimese lennu 1984. aastal, missioonil STS-41-D, mis kestis 30. augustist 5. septembrini. Discovery oli ehitamise järjekorras neljas (eelnesid Enterprise, mis kosmosesse ei läinud ja Challenger ning Columbia, mõlemad on hävinud) ja esimene süstik, mis pensionile saadeti. Kosmosesüstik Discovery tegi oma viimase lennu missiooni STS-133 raames ajavahemikul 24. veebruar kuni 9. märts 2011. Discovery tähtsamateks missioonideks jäid ISSi kokkupaneku abistamine ja Hubble'i kosmoseteleskoobi orbiidile viimine. Süstik nimetati James Cooki HMS Discovery järgi, mida Cook juhtis oma viimasel avastusretkel ja Henry Hudsoni laeva "Discovery" järgi. Discovery viis 1990. aastal orbiidile Hubble'i kosmoseteleskoobi ning sooritas selle teise ja kolmanda teenindusmissiooni. Discovery sooritas 1988. aastal esimese missiooni pärast Challengeri katastroofi ja 2005. aastal esimese missiooni pärast kosmosesüstiku Columbia katastroofi. 1998. aastal lendas Discovery missioonil kaasa John Glenn, kes oli Mercury Seveni liige. Ta oli missiooni ajal 77-aastane ja sellega oli aastatel 1998–2021 vanim kosmoses käinu. 2021. aastal käis 90-aastaselt kosmoses William Shatner. Discovery tegi oma viimase lennu 2011. aastal. Pärast seda on süstik Smithsoniani lennundus- ja kosmosemuuseumi püsiekspositsioonis. Viimase missiooni lõpuks oli Discovery 27 aasta jooksul teenindatud 39 missioonil lennanud 238 miljonit kilomeetrit, teinud 5830 tiiru ümber Maa ja olnud orbiidil 365 päeva. Discovery teenindas rohkem missioone kui ükski teine kosmosesüstik ja oli esimene kolmest säilinud süstikust, mis lennud lõpetas. STS-41-D – Discovery esimene missioon. Süstiku meeskonnas oli teine ameeriklanna kosmoses, Judith Resnik. STS-51-D – meeskonnas lendas esimene ametis olev kongresmen. STS-26 – Space Shuttle'i programmi esimene lend pärast Challengeri katastroofi. STS-31 – Discovery viis orbiidile Hubble'i kosmoseteleskoobi. STS-60 – esimene venelane USA kosmoselaeva pardal, Sergei Krikaljov. STS-63 – meeskonna piloodiks oli Eileen Collins, kes oli Space Shuttle'i programmi esimene naispiloot. STS-95 – missioonil lendas kaasa John Glenn, kes oli siis vanim kosmoses käinud inimene. STS-96 – esimene kosmosesüstiku põkkumine ISSiga. STS-92 – 100. Space Shuttle'i lend. STS-114 – esimene missioon pärast kosmosesüstik Columbia katastroofi. "Space Shuttle Overview: Discovery (OV-103)". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. november 2022. Vaadatud 7. jaanuaril 2017. Space Shuttle Discovery Flown Over the U.S. Capitol "Discovery Makes Last Mission a Flight to Remember". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. mai 2019. Vaadatud 7. jaanuaril 2017. Space.com:10 Cool Facts About NASA's Space Shuttle Discovery Space.com:John Glenn: 1st American to Orbit Earth, Oldest Man in Space Discovery Tribute
Donetski delfinaarium

Donetski delfinaarium "Nemo" asub Ukrainas Donetskis. Štšerbakovi pargis asuv delfinaarium avati 19. detsembril 2009.  Donetski delfinaarium – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseum

Mitte segi ajada sihtasutusega Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseum (lühend EKKM) on Eesti mittetulundusühing, mis korraldab Eesti nüüdisaegset kunsti tutvustavaid näitusi. EKKM juht on Kadi Kesküla. Näitused on üleval Tallinnas Kursi 5 hoones. EKKMi nime all toimus esimene näitus 2007. aastal. 2021. aasta lõpuks oli muuseum korraldanud 76 näitust 42 kuraatori ja 431 kunstnikuga. EKKM annab 2011. aastast välja auhinda Köler Prize. https://web.archive.org/web/20141112091509/http://www.ekkm.ee/muuseum/ (vaadatud 10. novembril 2014) "Kasvanud kulud kahandavad Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumi programmi". ERR, 9. juuni 2022 Kristi Helme. "INTERVJUU | Kunstiasutuste juhid: riik võiks muretseda, kuidas kunstnikud hakkama saavad, mitte pakkuda kuuendat aastat sama suurt toetust". Eesti Päevaleht, 31. jaanuar 2023 EKKMi koduleht
Elementaarkool

Elementaarkool (saksa keeles Elementarschule) oli Eestis 19. sajandil linnades kohaliku omavalitsuse poolt ülal peetud saksakeelne kool, kus eelkõige linnakodanike lastele anti algõpetust. 1880. aastatest, pärast 1880. aastate alghariduskooli reformi Balti kubermangudes ja 20. sajandil kuni 1918. aastani olid linnaalgkoolid riiklikult ülal peetavad ja kohalikest omavalitsustest sõltumatud venekeelsed algkoolid. Elementaarkooli (alates 1880. aastatest linnaalgkool) kui ühtluskooli esimese astme ülesandeks oli õpilaste ettevalmistamine kreiskooli astumiseks. Õppetöö toimus reeglina saksa keeles ja oli maksuline, leidus ka eesti ja vene õppekeelega koole. 1820. aasta koolimäärustiku põhjal ei olnud elementaarkooli ülesanne enam õpilaste kreiskooli astumiseks ettevalmistamine, vaid alghariduse andmine kehalisest tööst elatuva linna lihtrahva lastele. Juba 1805. aastal asutati esimesed Tallinna elementaarkoolid eraldi poeglastele ja tütarlastele, misjärel sai edasi õppida teises kooliastmes, kaheaastase õpiajaga kreiskoolis, mis valmistas õpilasi ette gümnaasiumi astumiseks. 1814. aastal oli Tallinnas ka 12 erakooli. Rakveres loodi elementaarkool 1797. aastal. Võrus avati uutel alustel töötav linnakooli tüüpi kihelkonnakool ehk elementaarkool 1804. aasta 15. septembril ja 1810. aastal avati Võrus esimene eesti õppekeelega elementaarkool. Kuressaares avati 1817. aasta 19. oktoobril Johann von Luce algatusel eesti õppekeelega elementaarkool. Tartus avati eesti poeglaste elementaarkool 1837. aastal. 1880. aastate alghariduskooli reformiga Balti kubermangudes pidi kõiki õppeaineid (peale usuõpetuse ja kirikulaulu) õpetatama linnaalgkoolis vene keeles. Autorite kollektiiv, 2014. Hariduse ja kasvatuse sõnaraamat. Eesti Keele Sihtasutus. Lk 90
Tartu Mill

Tartu Mill AS (2010. aastani AS Tartu Veski) on Eesti kapitalil põhinev nisu- ja rukkijahutootja. Ettevõtte eelkäija oli 1885. aastal aadressil Tiigi tn. 61 George Riiki loodud auruveski. 1908. aastal veski uueks omanikuks sai Felix von Berg, kes kinkis selle Liivimaa Põllumajanduse Tarvitajate ja Tootjate Ühistule 1910. aastal. 1927. aastal sai veski omanikuks Peeter Jänes ning 1940. aastal veski natsionaliseeriti. Tiigi veski kuulus Jahu ja Leivakombinaadile. 1941. aastal ettevõte praegusel territooriumil oli ehitatud Tartu Elevaator, selle juurde veski ning viljatornide alla olid rajatud varjend ja veinikelder. 1944. aastal õhkisid taganevad Saksa väed elevaatorialused sambad. 1947. aastal elevaator taastati. 1959. aastal Tartu Elevaatori ja Tiigi veski (mis nimetati ümber Veski nr 1) baasil oli moodustatud Tartu Teraviljasaaduste Kombinaat. Aastal 1961 nisujahu tootmiseks ehitati juurde väike Veski nr 2. 1972. aastal oli ehitatud elevaatori teine korpus, 1985. aastal uus rukkijahuveski ehk Lembitu veski ning Veski nr 2 oli suletud. 1994. aastal Tartu Viljasalve veskid, elevaatori ja laohooned oli erastatud ühistu Tartu Viljasalve poolt ning 1996. aastal kogu tegevus aadressil Tiigi tänav 61 oli lõppenud. 2000. aastal ühistu Tartu Viljasalve poolt oli asutatud ettevõtte AS Tartu Veski, aktsiad olid müüdud Saksamaa firmadele. 2001. aastal ostis 50% aktsiaid OÜ Veskimehed. Kuuekümne töötajaga jahuveskis töödeldakse aastas ligikaudu 110 tuhat tonni peamiselt kodumaist toiduteravilja. Koos Läti tütarettevõttega moodustas 2019. aasta müügikäive 164 miljonit eurot, mis hõlmab nisu- ja rukkijahu, pasta, helveste ja jahusegude ning loomasööda müüki. «Дочка» Tartu Mill построит два завода в Латвии dv.ee, 05.07.2021 (vaadatud 22.07.2021) "Tartu Mill. Ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2021. Vaadatud 22. augustil 2021. Tartu Milli koduleht Raigo Neudorf. Toidutööstuses teenis suurima kasumi AS Tartu Mill Äripäev 27. august 2014 Mari Mets. Tartu Mill läks täielikult eestlaste kätte Äripäev 25. märts 2014 Tartu Mill on parim eksportija Saksa-Balti Kaubanduskoda, 8. oktoober 2013 Tartu Mill AS: Eksportöör 2013 Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse ettevõtluskonkursi lehel
Eesti Filatelist

Eesti Filatelist (ka Eesti filatelist) oli algselt väliseestlaste poolt välja antud ja siiani Eestis ilmuv filateelia jätkväljaanne. Väljaanne ilmub ebaregulaarselt 1955. aastast. Esimesed kümme aastat anti seda välja New Yorgis, kümme aastat hiljem anti ajakirja toimetamine alates 11. numbrist üle Eesti Filatelistide Ühingule Rootsis. 12. kuni 35. numbrini oli ajakirja toimetaja Elmar Ojaste. Tema eestvõttel lisati alates 12. numbrist artiklite lühikokkuvõtted inglise keeles, hiljem avaldatigi artikleid kahes või kolmes keeles. 35. numbris 1993. aastal avaldati kõigi seni ilmunud numbrite sisukorrad. Eesti Filatelisti auhinnati hõbemedaliga maailmanäitusel Stockholmia 74, kuni 1993. aastani sai väljaanne veel kakskümmend näituseauhinda. Esimesed 35 köidet andis välja New Yorgi Eesti Filatelistide Selts (köited 11–35 koos Eesti Filatelistide Ühinguga Rootsis). Elmo Viigipuu. In Memoriam Elmar Ojaste 1920-2017. Eesti Päevaleht (Rootsi), 25. oktoober 2017 Eesti Filatelist E-kataloogis ESTER (vaadatud 10.11.2014)
Eeden (kaubanduskeskus)

Eeden on Tartus Annelinnas, Kalda tee ja Anne kanali vahel Sõpruse silla otsa juures asetsev kaubanduskeskus. Selle omanik on AS Eedeni Keskus. Eedeni keskuse rajas Tartu Tarbijate Kooperatiiv. Kaubanduskeskus avati 27. novembril 2003. Sellesse investeeriti 120 miljonit krooni. Avamise järel oli keskuse üldpind 18 000 m², mis tegi sellest toona Lõuna-Eesti suurima kaubanduskeskuse. 2004. aasta aprilli lõpuks oli Eedenit külastanud 1,5 miljonit inimest, mis tegi keskmiselt 9800 külastajat päevas. Varem oli keskuse põhiline toidupood Konsum, 2013. aastal vahetus see Maksimarketi vastu. 2006. aastal pälvis firma Tartu laste- ja noortesõbraliku ettevõtte tiitli. Keskuse järgi on saanud nime naiste võrkpallivõistkond Tartu Ülikool/Eeden ja tennisevõistlus Eeden Eesti Noorteliiga. 23. novembril 2018 lõppesid 16 miljonit eurot maksnud laiendustööd, mille käigus keskuse üldpind laienes veel veel 8000 m² võrra. Väinu Rozental, Jane Suu & Annika Matson Kald (12. jaanuar 2023). "Juubeli TOP: 100 suuremat 20-aastast ettevõtet". Äripäev. Vaadatud 1. august 2023. Andres Kärssin "Tartu Eedeni keskus hindab end enim külastatavaks ostukohaks Lõuna-Eestis" Äripäev, 28.04.2004 Jaan Olmaru Miks muutub Eedeni Konsum Maksimarketiks? Postimees 12. juuni 2013 Tartu laste- ja noortesõbralikud ettevõtted Postimees 31.05.2006 Tartu Ülikool/Eeden on viimane poolfinalist ERR 2.04.2014 Eeden Eesti Noorteliiga 13-14 september Tartu Tennisekooli kodulehel Eedeni koduleht Andres Kärssin "Tartu Eedeni keskus hindab end enim külastatavaks ostukohaks Lõuna-Eestis" Äripäev, 28.04.2004 Kuivav turvas kisub Tartu Eedeni kiiva Postimees 23. jaanuar 2007 Jaan Olmaru Miks muutub Eedeni Konsum Maksimarketiks? Postimees 12. juuni 2013 Tartu Eedeni kaubanduskeskus plaanib 6000-ruutmeetrist laiendust BNS/Õhtuleht, 11. juuli 2014
Tammerraamat

Tammerraamat on Eesti kirjastus. Kirjastus loodi 2005. aastal . Kirjastus on välja andnud raamatuid paljudest valdkondadest, nt ajalugu, teatmekirjandus, lastekirjandus, elulood, albumid, tervis, huumor . http://www.tammerraamat.ee/kirjastusest (vaadatud 10.11.2014) Kirjastuse koduleht
Tuum (kirjastus)

Tuum on Eesti kirjastus (äriühinguna OÜ Tuum, juhatuse liikmed Piret Viires, Anu Saluäär ja Teet Jõerüüt). Kirjastus loodi 1992. aastal. Kirjastus on avaldanud eelkõige väärtkirjandust, keskendudes tänapäeva eesti kirjandusele. https://web.archive.org/web/20141112100123/http://www.tuum.ee/?s=3 (vaadatud 10.11.2014) Kirjastuse koduleht
Riigi Trükikoda

Riigi Trükikoda oli trükikoda Tallinnas Kalamaja piirkonnas, Niine tänav 11. Trükikoda asutati 1923. aastal. Trükikojas valmistati 1940. aastani riigitellimustena näiteks rahamärke ja väärtpaberite blankette. Aastal 1927 viidi trükikoja juurde Riigi Teataja talitus. Aastast 1927 sai trükikoda Eesti väärtpaberite trükkimise ainuõiguse. https://web.archive.org/web/20141112101051/http://www.tallinn.ee/est/pohja/Kalamaja (vaadatud 10.11.2014)
Käokiri

"Käokiri" on Eesti ansambli Collage kolmas ja viimane stuudioalbum. See ilmus 1978. aastal plaadifirma Melodija kaudu. Salvestatud Eesti Raadio stuudios, helirežissöör Hannes Valdma, heliinsener Rein Sulumäe, kaanekujundus Kuulo Vahter. Mets neidude vahel Laula kuni elad Loomine Kodu kaugel Joodiku kojukutse Memme vaev Hällilaul Käokiri Õhtu ilu Suur tamm Kohus koju minna Blues-polka „Kui heliplaadi “Kadriko” rahvaviiside estraadilikes seadetes domineerisid džässilikud jooned, siis käesoleva heliplaadi “Käokiri” seadetes on tunda rohkem kaasaja popmuusika sugemeid. Originaalseid rahvaviise on püütud siin esitada võimalikult autentsel, võiks öelda tormislikul kujul, kusjuures on peetud silmas ka eesti rahvaviiside ettekandele omaseid iseärasusi, nagu skandeerimine, eeslauljale järgnev ansambli sissetulek poolelt sõnalt jne.“ Uno Naissoo (1976) Lea Gabral (1, 10) Tauno Vahter (muusik) (3, 6) Aarne Vahuri (5) Ole Valgma (8) Maire Eliste (2) Katrin Mägi (4) Lea Gabral (7) Tauno Vahter (muusik) (11) Tõnu Aare (kitarr, suupill) Jaan Arder (viiul) Gunnar Kriik (bass) Ants Nuut (tromboon) Aleksander Vilipere (trummid) Aleksander Vaas (orel) (6) Helmut Aniko (sopransaksofon) (8) 2002. aastal ilmus „Käokiri“ esmakordselt CD-l ja kassetil duubelkogumiku „Parimad lood 1970-76“ raames, väljaandjaks hyper.records. Heli restaureeris originaallintidelt Priit Kuulberg. 2014. aastal anti „Käokiri“ uuesti välja vinüülil (hyper.records). LP masteri tegi Pauli Saastamoinen (Finnvox). U. Naissoo tekst albumi "Käokiri" vinüüliümbrise tagakaanelt (1976)