laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Caipirinha

Caipirinha on Brasiiliast pärit kokteil, mis koosneb cachaça`st (suhkruroog ja kange alkohol), suhkrust ja laimist. Joogi valmistamiseks segatakse puuviljad ja suhkur kokku, seejärel lisatakse liköör. Seda saab teha ühte suurde anumasse inimeste vahel jagamiseks või suuremasse purki, millest serveeritakse eraldi klaasidesse. Kokteilide loend Ti' punch Daiquiri Grog Brasiilia roogade loend Brasiilia jookide loend Mojito Sour "Lista de Publicações". Senado.gov.br. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2012. Vaadatud 15. juunil 2015.
Khwae Yai jõgi

Khwae Yai jõgi on jõgi Lääne-Tais, mis on tuntud oma ajaloolise ja kultuurilise tähtsuse poolest. Jõgi on seotud nii Teise maailmasõja sündmuste kui ka mitmete kirjandus- ja filmiteostega. Khwae Yai jõgi saab alguse Salweeni idaosast Bilauktaungi mäestiku põhja-lõuna seljandikult, lähedal, kuid mitte üle Birma piiri. See tekib Ranti, Songkalia ja Bikhli jõgede ühinemisel. Kanchanaburis ühineb see Khwae Noi jõega, moodustades Mae Klongi jõe, mis suubub Tai lahte Samut Songkhramis. Jões asuvad Vajiralongkorni tamm (endine Khao Laemi tamm) ja Srinagarindi tamm, mis on hüdroelektrijaamad. Jõgi on tuntud peamiselt seetõttu, et see on seotud Pierre Boulle'i romaaniga "Sild üle Kwai jõe" ja David Leani filmiga "Sild Kwai jõel", milles Austraalia, Hollandi ja Briti sõjavangid ning põlisrahvad sunniti jaapanlaste poolt ehitama kahte paralleelset silda, mis ületasid jõge kui osa Birma raudteest, mida nimetatakse ka "Surma raudteeks" või "Tai-Birma surmaraudteeks", kuna selle ehitamisel hukkus palju inimesi. Üks sild oli puidust ja ajutine. Teine oli betoonist ja terasest ning eksisteerib siiani. Sillad tegelikult ületasid Mae Klongi, kuid kuna raudtee järgnes hiljem Khwae Noi orule, said sillad kuulsaks vale nime all. 1960. aastatel nimetati Mae Klongi ülemine osa ümber Khwae Yaiks ('suur lisajõgi'). Jõge kasutati ka Michael Cimino Oscari-võitnud filmis "Hirvekütt". Vangilaagri ja esialgse vene ruleti stseen filmiti Kwail. Sildade ehitamise sõjaloolise kirjelduse leiab professor Peter Davies'i biograafiast Briti ohvitserist Philip Tooseyst, kes oli nende ehitamise juures: "Mees silla taga: kolonel Toosey ja Kwai jõgi". Raamat ja sellega seotud BBC Timewatch dokumentaalfilm vaidlustavad paljud ebatäpsused, mis esinesid Boulle'i romaanis ja Leani filmis. [1] Route "1. Vajiralongkorn Dam - Ban Hin Dat Kayak Track" - Route [2] Khwae Noi River - Wikipedia [3] Filming Locations for The Deer Hunter (1978) [4] Davies, Peter N. (1991). The Man Behind the Bridge: Colonel Toosey and the River Kwai. Athlone Press. ISBN 0-485-11402-X.
Lumivoldik

Lumivoldik (Plicatura) on seltsi Amylocorticiales kuuluv perekond seeni. Perekond on monotüüpne, ainuke liik on vatjas lumivoldik (Plicatura nivea). Lumivoldik andmebaasis eElurikkus.
Amylocorticium

Amylocorticium on seltsi Amylocorticiales kuuluv perekond seeni. Amylocorticium subincarnatum Amylocorticium andmebaasis eElurikkus.
Kaunis põhjanarmik

Kaunis põhjanarmik (Climacodon pulcherrimus) on klassi Agaricomycetes torikulaadsete seltsi kuuluv seen. Liik sai eestikeelse nime aprillis 2024 komisjoni kaudu, kuhu kuuluvad Eesti juhtivad mükoloogid, sh Irja Saar. Nime pakkus välja Sulev Järve. Kaunis põhjanarmik andmebaasis eElurikkus.
Vana-Pärnu Keskpark

Keskpark on park Pärnu Vana-Pärnu linnaosas Kesk tänaval. Jalgpalliväljak Võrkpalliväljakud Jalgpalliväljak Olav Karulin muutis kesk Vana-Pärnut laiutanud prügimäe haljendavaks oaasiks. Ja mitte ainult! maaleht.delfi.ee, 26. juuni 2023
Tärpentin

Tärpentin ehk puhastatud tärpentiniõli on osade okaspuude vaigust valmistatav õline vedelik. Seda saadakse vaigukäikudest kogutud okaspuuvaigust veeaurdestillatsiooni abil ning puidust ekstraheerides või uttes või puidu keemilise töötluse kõrvalsaadusena. Tärpentini nimetus on tulnud tärpentinipistaatsia ehk õlipistaatsia kreekakeelsest nimetusest τερεβινθίνη. Tärpentini tunti juba antiikajal. Toona valmistati seda okaspuude, eelkõige kuuse ja männi vaigust utmise teel. Hiljem õpiti puidu utmisel lisaks tõrvale koguma ka lenduvat ja tugevasti haisvat tärpentinifraktsiooni. Sel moel toodetud tärpentinil oli oksüdeerivaid omadusi, mil oli oluline osa õlimaalitehnika arengus. Värvipigment segati värnitsa ja tärpentiniga. Tänu tärpentini oksüdeerimisele kuivas värv kiiremini. Tärpentini toodetakse ka järgmistelt männiliikidelt kogutavat vaigust: harilik mänd, mägimänd, must mänd, merimänd ja pikaokkaline mänd (P. palustris). Suuremõõduline tärpentinitootmine algas tselluloositööstuse arenedes, kui seda hakati tootma puidujäätmeist. Tärpentini kasutati peamiselt värvitööstuses lahusti ja vedeldajana. Tänapäeval tarvitatakse puutärpentini keemia- ja kosmeetikatööstuses, näiteks kampri, määrdeõlide, lõhnaainete ja vaikude valmistamiseks. kampol tõrv Ain Raal,"Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 706,Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 Ain Raal,"Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 707,Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 Sissekanne Eesti Entsüklopeedias
Kuusetaelik

Kuusetaelik (Phellinus chrysoloma) on seen taelikuliste (Hymenochaetaceae) sugukonnast, taelikulaadsete (Hymenochaetales) seltsist. Kuusetaelik andmebaasis eElurikkus
Tindi oja

Tindi oja on oja Eestis Rõuge vallas. Oja lähe on Kokõjüri külas ja suue Liinjärve jääb Tindi küla territooriumile. Tindi oja pikkus on 4,7 km ja valgala suurus 6,2 km². Tindi oja keskkonnaportaalis Tindi oja Eesti looduse infosüsteemis
Mannsdorf an der Donau

Mannsdorf an der Donau on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas. Mannsdorf an der Donau asub Alam-Austria Weinvierteli piirkonnas Marchfeldi lõunaservas. U. 12 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Marchegg

Marchegg on linn (Stadtgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas Slovakkia piiri ääres. Linn asub Morava jõe kaldal. Linn on ühendatud jalgrattasilla kaudu Vysoká pri Moravega. Linnas asub Marcheggi loss. Püha Margareeta kihelkonnakirik Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Eadwig Basan

Eadwig Basan (ladina keeles Eaduuius Basan) oli 11. sajandi munk ja kirjutaja, kes tegutses Canterbury katedraali juures, üks väheseid nimepidi teada olevaid, kelle nimi seisab Eadwigi evangeliaari kolofoonil. Temale on omistatud mitu käsikirja, sealhulgas tema järgi nimetatud Eadui psalter ja Eadui evangeliaar ning Grimbaldi evangeliaar. Temalt pärinevad lisatekstid ka Yorki evangeliaarile, Harley psaltrile ja Vespasianuse psaltrile, samuti hulk 11. sajandi teisel ja kolmandal kümnendil kirjutatud dokumente. Tema kirjutatud käsikirjadel on üks ja sama illumineerija, mis on viinud oletusele, et Eadwig illustreeris ja kaunistas oma käsikirju ise, ehkki seda on võimatu tõestada. On arvatud, et Eadwig võib olla kujutatud nimetu mungana Eadui psaltri miniatuuril püha Benedictuse jalge all, teise arvamuse kohaselt on see motiiv kopeeritud Hrabanus Mauruse ühest teosest. "Eadwig 1 (Male). - PASE Index of Persons - E". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. november 2023. Vaadatud 9. novembril 2023. R. Gameson. The colophon of the Eadwig Gospels. - Anglo-Saxon England 49, 2003 Eadui Basan – Edwin the Fat or Parchment? - Patricia Lovett MBE
Dominique Fortier

Dominique Fortier (sündinud 1972 Québecis) on Kanada prantsuskeelne kirjanik ja tõlkija. Ta on lõpetanud McGilli Ülikooli. Tema esikromaan "Du bon usage des étoiles" ilmus 2009. aastal ja teine romaan "Les Larmes de Saint-Laurent" 2010. aastal. 2014. aastal ilmus tema ja Nicolas Dickneri koostöös teos "Révolutions", mille jaoks nad mõlemad kirjutasid aasta jooksul iga päev lühikese kirjatüki, mis põhineb Prantsuse vabariiklaste kalendrist valitud sõnal. 2022. aastal pälvis ta auhinna Prix Renaudot 2018. aastal ilmunud teose "Les villes de papier" eest. Eesti keeles on see ilmunud 2023. aastal pealkirja "Paberlilled" all (Loomingu Raamatukogu, tõlkija Laura Christine Arba).
Püha Declani klooster

Püha Declani klooster, mille osa on Ardmore'i katedraali varemed, on 5. sajandil asutatud endine iiri munkade klooster Waterfordi krahvkonnas Iirimaal. Klooster asub u 400 meetrit Ardmore'ist edelas. See kuulub Iirimaa rahvuslike mälestusmärkide hulka. Pärimuse järgi asutas kloostri 5. sajandil Declán Ardmore'ist. 550. aastal oli selle abt Declani õpilane Ultan Ardbraccamist. 5. ja 6. sajandist pärinevad mälestise juures asuvad ogamkirjas kivid. 9. sajandil ehitati kloostri kirikule kivist kooriruum. Püha Declani palveruum (St. Declan's Oratory) ehitati 9. või 10. sajandil pühaku säilmete jaoks. Kellatorniks ja pelgupaigaks olnud ümartorn, üks viimaseid omataolisi, pärineb 12. sajandist. Kiriku pikihoone valmis 12. sajandil, iseloomulike romaani ümarkaartega, petikarkaadiga ja kristliku sisuga raiddekooriga, kus on äratuntavad Aadama ja Eeva kujud, kuningate kummardamine, Saalomoni kohus ja Peaingel Miikael hingi vaagimas, samuti piiskop õnnistamas sõjameest. Viimatinimetatud stseeni on tõlgendatud ristisõdijana või Munsteri vanema (Déisi) ristimisena. 1152. aastal sai kirikust katedraal. 13. sajandil liideti kogudus Lismore'iga, kuid Ardmore'i katedraali nimi jäi kasutusse. Keeruka profiiliga teravkaarne võidukaar ehitati 12. sajandi lõpul või 13. sajandi algul, see algab umbes pooleteise meetri kõrguselt poolsammastelt, millel on taimdekooriga kapiteelid ja mis seisavad omakorda kõrgel soklil. Kiriku valmimisajaks on märgitud 1203. aasta. 14. sajandil lõpetati lõunaseina ja idaviilu viimistlus. On teada, et 1869. aastal eraldati raha katedraali säilitamiseks. Tänapäeval seisab pikihoonest, kooriruumist ja altariruumist koosnev kirik katuseta. Säilinud on kaheksa keskaegset hauaplaati. Püha Declani palveruum on suurtest kiviplaatidest põrandaga ja viilkatusega madal kivihoone, 4 meetrit pikk ja 2,4 meetrit lai. Selle ukse sillus on üksainus pikk kivi. Kivist laotud koonuskatusega ümartorn on umbes 30 meetrit kõrge, nelja korrusega, mida markeerivad dekoratiivsed friisid. Tornil on kolm kitsast akent allpool ja neli eri ilmakaartesse avanevat akent kõrgeimal korrusel. Kaunistatud sarkofaag Kapiteel võidukaarel Raiddekoor Saalomoni kohtu ja kuningate kummardamise motiiviga Aadam ja Eeva ning põlvitavat sõjameest õnnistav piiskop Ogamkirjas kivi CIIC 263 Püha Declani palveruum Ümartorn Katedraali idasein kontraforssidega Iirimaa iseseisvussõjas hukkunud Declan Hurtoni haud kloostri kalmistul Esimese maailmasõja aegne meremehe haud S.S Ary laevahuku ohvrite haud Ardmore Round Tower and Cathedral. - Discover Ireland Life of St. Declan of Ardmore. - Fordham University Ardmore Round Tower & Cathedral. - Visit Waterford St Declan's Cathedral. - Ardmore. Megalithic Ireland Unlock The Secrets Of Ardmore Cathedral. - Ardmore Waterford
Eesti otsib superstaari (kaheksas hooaeg)

"Eesti otsib superstaari" kaheksas hooaeg toimus suvel ja sügisel 2021. Telesaadet tootis ja kandis üle TV3. Kümne finalisti hulka jõudsid: Maribel Vääna, Märten Männiste, Andreas Pall, Diana Maria Toomingas, Ingmar Erik Kiviloo, Tiina Adamson, Marten Põldmets, Merili Käsper, Alika Milova ja Wanda-Helene Ollep. Esimene finaalsaade toimus 24. oktoobril ning väljalangejaks osutus Merili Käster. Teisest finaalisaatest 31. oktoobril, kus esitati lugusid teemal "See laul on sulle!", ei pääsenud järgmisesse vooru Diana Maria Toomingas ja Marten Põldmets. 7. novembril toimunud kolmandast saatest lahkusid väljalangejatena Tiina Adamson ja Ingmar Erik Kiviloo Neljas finaalsaade viidi läbi 14. novembril ning sellest saatest ei pääsenud edasi Andres Pall, kuid ta tuli lauluvõistlusel viiendale kohale. 21. novembril aset leidnud viies saade jäi viimaseks Märten Männistele, kes saavutas seega neljanda koha. Kuuendas võistlussaates 28. novembril, mis toimus kolme parema vahel, osutus lõppsaatesse mittepääsenuks ja kokkuvõttes kolmanda koha saanuks Maribel Vääna. Superfinaalis, mis toimus 12. detsembril, olid laval Alika Milova ja Wanda-Helene Ollep. Vaatajahääletusel selgus võitja, kellele kuulus Eesti kaheksanda superstaari tiitel, artistileping Universal Music Groupiga ning TV3 ja SEB Panga poolt 10 000 eurot. Superstaariks sai Alika Milova ja teise koha saavutas Wanda-Helene Ollep. Telgitagune põhjus sai staarisaatest lahkunud Merili Käsperile saatuslikuks. sky.ee, 25. oktoober 2021. Diana Maria pärast superstaarisaatest väljalangemist: ma olen natukene šokis! sky.ee, 1. november 2021. Marten Põldmets väljalangemisest: ma ei ole kurb, kõik on hästi ju tegelikult! sky.ee, 1, november 2021. Tiina Adamson: ma olin oma mugavustsoonist väljas. sky.ee, 8. november 2021. Ingmar Erik Kiviloo staarisaatest väljalangemisest: see pole mingi lõpp! sky.ee, 8. november 2021. Andreas Pall superstaarisaatest väljakukkumisest: arvan, et mul läks esimestes saadetes nihu kui end kaotasin. sky.ee, 15. november 2021. Märten Männiste pidi staarisaate reeglite tõttu magusast pakkumisest loobuma: nüüd on kõik võimalused olemas! sky.ee, 22. november 2021. Maribel Vääna väljalangemisest ja suunamudija musitamisest: eks näis! sky.ee, 29. november 2021. Superstaar Alika tänusõnad Eesti rahvale: täiesti uskumatu, et hääletasite minu poolt! elu24.postimees.ee, 13. detsember 2021. Hõbemedal või kaotaja? Wanda-Helene Ollep: ma ei ole veel ühtki pisarat valanud. sky.ee, 13. detsember 2021. Alika Milova - Arcade (SUPERFINAAL 2021). video, youtube.com. Eesti uueks superstaariks sai Narva tüdruk Alika Milova! pohjarannik.postimees.ee, 12. detsember 2021. Saate ametlik lehekülg TV3 veebis.
Kiviõli Arena

Kiviõli Arena on Ida-Viru maakonnas Kiviõlis aadressil Viru tn 25 asuv kunstmurukattega staadion. Kiviõli Arena Eesti spordiregistris
Tabasalu Arena

Tabasalu Arena (õigemini Tabasalu Spordikompleksi staadion) on Harju maakonnas Tabasalus aadressil Kooli 1c asuv kunstmurukattega staadion. Tabasalu Arena Eesti spordiregistris
Isevõnkumine

Isevõnkumine ehk autovõnkumine on sumbumatu võnkumine, mis ei toimu perioodiliselt muutuva välisjõu toimel, vaid süsteemi endasse kuuluva energiaallika arvel. Erinevalt sundvõnkumisest on isevõnkumisel sagedus ja amplituud määratud ainult võnkesüsteemi enda omadustega. Isevõnkumine erineb vabavõnkumisest selle poolest, et isevõnkuva keha amplituud on ajast sõltumatu ja keha on energiaallikaga lühiajalises vastasmõjus. Isevõnkesüsteem koosneb tavaliselt kolmest põhielemendist: võnkesüsteemist energiaallikast tagasisideseadisest, mis reguleerib energiaülekannet energiaallikalt võnkesüsteemile. Võnkesüsteem saab perioodi vältel energia, mille ta sama aja jooksul ära kulutab. Mehaaniline isevõnkesüsteem on näiteks pendelkell.
Holmi jalgpallipark

Holmi jalgpallipark on kunstmurukattega jalgpallistaadion Tartus Eestis. See asub Eesti Rahva Muuseumi kõrval ja Raadi linnaosas ning on Tartu JK Welco koduväljak. Staadion on nime saanud Welco peasponsori Holm Banki järgi. 2012. aastal alustas Tartu Welco oma koduväljaku rajamise võimaluste uurimist ja 2015. aastaks olid Raadi staadioni esimesed eskiisid koostanud arhitekt Andres Lunge. 2017. aasta juunis kinnitas planeeringud Tartu Linnavalitsus, kes väljastas staadioni ehitusloa 2019. aasta sügisel. Staadioni ehitus algas 2019. aasta novembris ja kunstmuruväljak avati treeninguteks 2020. aasta detsembris. Tribüüni valmimisel tekkis aga viivitusi koroonapandeemia ja Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse põhjustatud ehituskulude tõusu tõttu. 2023. aasta kevadel alustas Welco ühisrahastuskampaaniat ja kogus ehituse lõpetamiseks 60 000 eurot. Kokku oli projekti eelarve 910 000 eurot, millest 425 000 eurot oli mõeldud jalgpalliväljaku ja välialade ehitamiseks, 345 000 eurot tribüüni ehituseks ja 140 000 eurot parklaks. Kuigi jalgpalliväljak avati treeninguteks ja madalamate liigade jalgpallivõistlusteks juba 2021. aasta hooajal, toimus staadioni ametlik avamine 10. juunil 2023, mil Welco läks 694 pealtvaataja ees vastamisi Tammeka U21-ga. "Holm Jalgpallipark - Eesti spordiregister". Heli, Heiti (9. august 2021). "Raadi jalgpallipark sai Welco peasponsori järgi nime". Soccernet.ee. Vaadatud 22. juunil 2023. "Kronoloogia". Holm Park. Vaadatud 22. juunil 2023. "GALERII | "See teekond oli üsna pöörane, aga neli aastat ja siin me lõpuks oleme!" Kunagi õhinapõhiselt loodud Tartu jalgpalliklubi ehitas ERMi külje alla päris oma kodu". www.ohtuleht.ee. Vaadatud 22. juunil 2023. "Jalgpallipark Meie lugu - jalgpallistaadioni eelarve". Holmi jalgpallipark Eesti spordiregistris
FA Tartu Kalev

FA Tartu Kalev on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tartus. II liiga Võitjad: 2021 III liiga Võitjad: 2020
Lubi (perekonnanimi)

Lubi on perekonnanimi. Kongo Demokraatlikus Vabariigis oli perekonnanime Lubi kandjaid 2014. aastal üle 2900 isiku. Filipiinidel oli sellenimelisi isikuid üle 900 ja Nigeerias üle 200. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lubi 124 inimesel: 61 mehel ja 63 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lubi meeste puhul 1613. kohal ja naiste puhul 1747. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Lubi vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,39. Nimi oli kõige sagedasem Valga maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 3,58 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Läänemaal Kirbla ja Pühalepa kihelkonnas; Võrumaal Urvaste, Kanepi ja Rõuge kihelkondades; Viljandimaal Pilistvere ja Viljandi kihelkonnas; Virumaal Kadrina ja Viru-Jaagupi kihelkonnas; Harjumaal Kose ja Rapla kihelkonnas; Pärnumaal Halliste kihelkonnas; Tartumaal Rannu kihelkonnas ja Saaremaal Püha kihelkonnas 14 korral nimeks Lubby, Lubbi ja Lubi. Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Lubi 1939. aastal kasutusele isiku poolt, kes kandis varem nime Lubbin. August Lubi, eesti poliitik, Riigiduuma liige (1877–1944) Kadi Lubi, eesti tervishoiuspetsialist (1978–) Manivalde Lubi, eesti keelemees (1901–1976) Reet Lubi, eesti raamatukogundustegelane (1979–) Viljar Lubi, Eesti diplomaat (1977–) Lubi Surname. Vaadatud 10. november 2023. Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 10.11.2023) Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Lubi. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Lubi. Lubi statistikaameti andmebaasis
Lott

Lott on perekonnanimi. Ameerika Ühendriikides oli perekonnanime Lott kandjaid 2014. aastal üle 34000 isiku. Saksamaal oli sellenimelisi isikuid üle 2900 ja Inglismaal üle 1500. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lott 44 inimesel: 17 mehel ja 27 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lott meeste puhul 7460. kohal ja naiste puhul 4930. kohal. Perekonnanime Lott kandja oli keskmiselt 47 aasta vanune. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 1,53 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Järvamaal Koeru ja Türi kihelkonnas; Tartumaal Rõngu ja Otepää kihelkonnas; Pärnumaal Karksi ja Saarde kihelkonnas; Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas; Võrumaal Rõuge kihelkonnas ning Virumaal Jõhvi kihelkonnas 10 korral nimeks Lodt, Loth, Lot ja Lott. Nimede eestistamisel vahetati perekonnanimi Lott aastatel 1938–1939 4 korral isikute poolt, kes võtsid uueks perekonnanimeks Jaansoo, Kirss, Loit ja Luhand. Alexander Lott, eesti õigusteadlane (1987–) Asta Lott, eesti näitleja (1927–1979) Johannes Lott, Eesti NSV partei- ja riigitegelane (1930–2024) Raivo Lott, eesti ajakirjanik (1957–) Salme Lott, eesti näitleja (1911–1994) Toomas Lott, eesti filosoof (1979–) Lott Surname. Vaadatud 10. november 2023. Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 10.11.2023) Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Lott. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Lott. Lott statistikaameti andmebaasis
Suzumi Suzuki

Suzumi Suzuki (jaapani keeles 鈴木 涼美 Suzuki Suzumi; sündinud 13. juulil 1983 Tōkyōs) on jaapani kirjanik. Ta kasvas üles Kamakuras. Algkoolist kuni keskkoolini õppis ta peamiselt Kanagawas Seisen Jogakuini erakoolides, kuid kaks aastat ka Inglismaal tütarlaste erakoolis (ajal, kui tema akadeemikust isa veetis Inglismaal sabatiaastat). Ta naasis Tokyosse keskkooli õppima, osales Shirokane Meiji Gakuini vanemas keskkoolis ja osales Shibuyas kasvavas gyaru subkultuuris. Pärast keskkooli lõpetamist astus ta Keio ülikooli keskkonna- ja teabeteaduste teaduskonda ning töötas kogu oma bakalaureuseõppe pornograafilistes filmides näitlejana. 2007. aastal lõpetas ta Keio ülikooli ja 2009. aastal Tōkyō Ülikooli interdistsiplinaarsete teabeuuringute magistriõppes sotsioloogia alal. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta kuni 2014. aastani Nihon Keizai Shimbunis (Nikkeis). Nikkeis töötamise perioodil kirjutas ta oma magistritöö põhjal raamatu "AV Joyū no Shakaigaku" ('AV näitlejate sotsioloogia'), mille ta avaldas 2013. aastal. Raamat keskendub identiteedi kujunemise protsessile, kui täiskasvanute videote näitlejad kirjeldavad ja esitlevad end korduvalt koosolekutel, esitlustel ja intervjuudel tööstuses. Asahi Shimbuni arvustuses kiitis sotsioloog ja luuletaja Kiriu Minashita raamatut selle hoolika demonstreerimise eest selle kohta, kuidas täiskasvanute videote näitlejad kujutavad agentuuri oma identiteedi ülesehitamisel, selle asemel, et saada lihtsalt selleks, mida tarbijad soovivad, kuid tõstatas ka kriitikat, et raamat võib olla ainult võttes arvesse väheseid näitlejannasid, kes on oma eneseesitluses kõige häälekamad, mitte paljude näitlejannade jaoks, kes läbivad tööstuse anonüümsena. Ta lahkus töölt aastal 2014, et aidata oma ema, kes põdes vähki. Ta hakkas siis kirjutama. Eesti keeles on talt ilmunud "Kingitud elu" (jaapani keeles ギフテッド) 2023. aastal sarjas "Punane raamat" Maret Nukke tõlkes.
Kikri järv

Kikri järv (ka Kikre järv, Kolijärv) on looduslik järv Eestis Rõuge vallas Kilomani külas. Järve pindala on 3,4 hektarit, pikkus 270 m ja laius 180 m. Kikri järv Eesti looduse infosüsteemis Kikri järv keskkonnaportaalis
Aruküla FC Vigri

Aruküla FC Vigri on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Arukülas.
Tõiva oja

Tõiva oja (ka Avimehe oja) on oja Eestis Võru maakonnas, Piusa lisaoja. Oja lähe on Rõuge vallas Purka külas ja suue Piusa jõkke Võru vallas Vana-Saaluse külas. Tõiva oja pikkus on 10,3 km ja valgala suurus 14,1 km². Tõiva oja keskkonnaportaalis Tõiva oja Eesti looduse infosüsteemis
Tallinna FC Eston Villa II

Tallinna FC Eston Villa II on Eesti jalgpalliklubi Tallinna FC Eston Villa duubelmeeskond, mis tegutseb Tallinnas.
Kuura jõgi

Kuura jõgi on jõgi Eestis Rõuge vallas. Ta saab alguse Preeksa järvest ja suubub Murati järve. Kuura jõe pikkus on 14,9 km ja valgala suurus 70,8 km². Kuura jõgi keskkonnaportaalis Kuura jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Tammetaelik

Tammetaelik (Fomitiporia robusta) on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente liik. Tammetaelik andmebaasis eElurikkus.