laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Friisi hobune

Friisi hobune (friisi keeles Frysk hynder, hollandi keeles Fries paard) on Friisimaa provintsist Hollandist pärit hobusetõug. See on ainuke põline hobusetõug Hollandis. Tegu on küllaltki vana hobusetõuga, mis pärineb väidetavalt aastast 1000 eKr, kui ta oli roomlaste poolt hinnatud raskeveohobusena. Keskajal kasutati Friisi hobuseid rüütlihobustena. Hiljem on neid ristatud Andaluusia hobusega, mis on tõule lisanud temperamenti ja sihvakust. Seda tõugu hobuseid kasutati ka taludes kergematel töödel ja pühapäeviti vankri ees. Friisi hobune on olnud mitmel korral väljasuremisohus. 19. sajandil oli traavisport populaarseks muutumas ja nii üritati ka seda tõugu paremaks muuta neid traavlitega ristates. Ka see lisas Friisi hobusele sihvakust, kuid õigeid traavleid neist ei saanud. 1879. aastal asutati Friisi Hobuse Tõuraamat , mis oli ühtlasi ka esimene hobuste tõuraamat Hollandis. Hoolimata sellest oli aastal 1913 selles nimestikus kõigest kolm sugutäkku. Tõug päästeti tänu hoolikale aretusprogrammile. Friisi hobuseid kasutatakse tihti koolisõidus ja tõlla või vankri ees. Takistussõiduks ei ole see hobusetõug eriti sobiv tema loomuliku kehahoiaku tõttu. Nende kena välimuse tõttu kasutatakse Friisi hobuseid tihti Ameerika filmides. Näiteks on neid näha filmides: "Eragon" "The Mask Of Zorro" "Conan The Barbarian" "Clash of The Titans" "Alexander" "The Chronicles of Narnia" Friisi hobusel on väga omanäoline välimus. Nad on musta värvi ja pika ning paksu laka ja sabaga. Ka on neil pikad sõrgatsitutid mida, erinevalt teistest hobusetõugudest, tavaliselt ei pügata. Varem võis Friisi hobune värvuse poolest olla ka hall või raudjas, kuid need värvid on aastate jooksul välja aretatud. Valged märgised pole üldiselt tõuraamatu poolt soovitatud, kuid kuni 3,2-sentimeetrine täht on lubatud. Valged laigud mujal hobuse kehal või näol allpool silmajoont pole lubatud. Tõuraamatusse pääsemiseks nõutav turjakõrgus on 155–170 cm. Kõrgemaid hobuseid ei pruugita tõuraamatusse lasta. Friisi hobune on iseloomult intelligentne, elavaloomuline, aga mitte tuline, töötahteline ega ustav. Horse (The Complete Guide) by Mary Gordon Watson, R. Russell Lyon, Sue Montgomery KFPS. "KFPS General Information" (inglise keel). Originaali arhiivikoopia seisuga 10. jaanuar 2012. Vaadatud 12. veebruar 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) KFPS (16. jaanuar 2012). "Breeding goal of KFPS" (inglise keel). Originaali arhiivikoopia seisuga 10. jaanuar 2012. Vaadatud 16. jaanuar 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Kuninglik Friisi Hobuse Tõuraamat Aive Sarjas "Hollandi hobusekasvataja otsib kadunud Ameerika turule Eestist asendajat" Maaleht, 25. veebruaril 2011 Video saanivõidusõidust Friisi hobustega Friisimaa, 11. veebruar 2012
Botaanika

Botaanika ehk taimeteadus on teadusharu, mis tegeleb taimede uurimisega. Elusloodus jagatakse kolmeks domeeniks: bakterid, arhed ja eukarüoodid. Eukarüootide domeen jaotatakse neljaks riigiks: taimed, loomad, seened ja protistid. Botaanika tegeleb neist ühe – taimede uurimisega. Varem (ja paljudes ülikoolides ning käsiraamatutes ka praegu) on botaanika alla kuulunud ka seente, vetikate ja samblike uurimine. Botaanika peamisteks harudeks on taimesüstemaatika, taimeanatoomia (taimemorfoloogia), taimefüsioloogia, taimeökoloogia, paleobotaanika. botaanika mõisteid botaanikute loend Eesti botaanikaühing hüdrobotaanika zooloogia Tartu Ülikooli botaanika ja ökoloogia instituut Tartu Ülikooli Botaanikaaed
Vaughan

Vaughan on linn Kanadas Ontario provintsis. Elanike arv on 238 866 (2006) ja pindala 273,58 km². 2011. aasta rahvaloenduse järgi oli 45,9% elanike emakeeleks inglise keel, 14,1%-l itaalia keel, järgnesid vene keel (6,5%) ja hispaania keel (2,6%), teisi keeli kõneldi vähem. Statistics Canada https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2021/as-sa/fogs-spg/page.cfm?lang=E&topic=1&dguid=2021A00053519028
Vaikse ookeani Põhjahoovus

Vaikse ookeani Põhjahoovus on hoovus Vaikses ookeanis, Kuroshio osa. Ületab Vaikse ookeani Honshūst Põhja-Ameerikani, hoovates itta. Põhja-Ameerika läänekaldal hargneb Alaska ja California hoovuseks.
Madis Rubel

Madis Rubel (2. juuli 1935 – 13. detsember 2011) oli eesti paleontoloog ja stratigraaf. Ta lõpetas 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogina ja töötas seejärel pikka aega TA Geoloogia Instituudis. Ta oli Tartu Ülikooli paleontoloogia ja stratigraafia professor (1992–2000), seejärel emeriitprofessor. Ta töötas muu hulgas numbrilise (kvantitatiivse) stratigraafia alal ning uuris brahhiopoodide paleontoloogiat. 2000 Tartu Ülikooli medal 2005 Tartu Ülikooli aumärk Tema vanemad olid entomoloog Salme Rubel ja põllumajandusteadlane Peter Heinrich Rubel. Tema õde oli keemik Mall Reeben. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Dire Straits (album)

"Dire Straits" on ansambli Dire Straits esimene stuudioalbum. See ilmus 1978. Kõikide lugude autor on Mark Knopfler. "Down to the Waterline" – 3:55 "Water of Love" – 5:23 "Setting Me Up" – 3:18 "Six Blade Knife" – 4:10 "Southbound Again" – 2:58 "Sultans of Swing" – 5:47 "In the Gallery" – 6:16 "Wild West End" – 4:42 "Lions" – 5:05
Led Zeppelin III

"Led Zeppelin III" on ansambli Led Zeppelin kolmas stuudioalbum. See ilmus 1970. aasta 5. oktoobril. Paljud albumi lood on kirjutatud 1970. aasta alguses Bron-Yr-Auri kotedžis Gwyneddis Walesis, kus laulja Robert Plant ja kitarrist Jimmy Page veetsid aega pärast USA-turneelt naasmist. Albumi osaliselt akustiline ja folkmuusika mõjuline helikeel eristub selgesti Led Zeppelini varasemast loomingust. A pool "Immigrant Song" (Jimmy Page, Robert Plant) – (2:25) "Friends" (Page, Plant) – (3:54) "Celebration Day" (Page, Plant, John Paul Jones) – (3:29) "Since I've Been Loving You" (Page, Plant, Jones) – (7:23) "Out on the Tiles" (Page, Plant, John Bonham) – (4:08) B-pool "Gallows Pole" (trad. arr. Page, Plant) – (4:58) "Tangerine" (Page) – (3:12) "That's the Way" (Page, Plant) – (5:39) "Bron-Y-Aur Stomp" (Page, Plant, Jones) – (4:18) "Hats Off to (Roy) Harper" (traditional) – (3:42)
Paju (Lõuna-Korea)

Paju (ka P'aju; ametlikult Paju-si, hangulis 파주시, hanjas 坡州市) on linn Lõuna-Koreas Gyeonggi provintsis. Paju nimetati linnaks 1996. aastal. Elanike arv oli 2006. aasta seisuga 302 275. http://kosis.kr/eng/
Paljasseemnetaimed

Paljasseemnetaimed (Gymnospermae) on parafüleetiline täpsemalt klassifitseerimata rühm, mis koondab enda alla neli eraldiseisvat taimeriigi hõimkonda. Koos katteseemnetaimedega moodustavad need hõimkonnad seemnetaimede ülemhõimkonna. Paljasseemnetaimede hulka arvatakse okaspuutaimed, palmlehiktaimed, hõlmikpuutaimed ja vastaklehiktaimed. Paljasseemnetaime seemned, nagu nimetuski vihjab, arenevad seemnealgmetest katmatult käbisoomustel. Nende taimede viljastumine toimub, kui tolmuterad satuvad tavaliselt õhu kaudu seemnealgmeile, moodustades tolmutoru. Enamik paljasseemnetaimi on tuultolmlejad. Paljasseemnetaimede kudedes leidub omapäraseid vaigu- ja limakäike, juhtkudedes paiknevad trahheiidid, juhtsooned puuduvad (need on olemas katteseemnetaimedel). Kõik tänapäevased paljasseemnetaimed on puitunud tüvega ja enamasti puud. Tavaliselt on neil üks sirge tüvi okstega. Sealjuures kasvab tüvi rohkem kui oksad ja omakorda okste peaharu kasvab külgharudest rohkem. Paljude paljasseemnetaimede tüvi sisaldab vaiku, mis kaitseb putukate ja seenhaiguste eest. Fossiliseerunud vaik tardub merevaiguks. Tänapäeva maailma kõrgeim, suurim, kõige paksem ja vanim organism on kõik paljasseemnetaimed. Kõrgeim on ranniksekvoia (115,55 meetrit), suurim on hiidsekvoia (maht 1486,9 kuupmeetrit) ja suurima tüveläbimõõduga on montezuma küpress (11,42 meetrit). Vanim puu on igimänd (tüve vanus ligi 4800 aastat). Samas on Rootsist Dalarna läänist leitud ka kuusk, kelle juurestiku vanuseks määrati radiosüsiniku meetodil 9550 aastat. Eestis kasvab pärismaisena neli liiki paljasseemnetaimi, mis esindavad järgmisi paljasseemnetaimede sugukondi: männilised (Pinaceae): harilik mänd, harilik kuusk, küpressilised (Cupressaceae): harilik kadakas, jugapuulised (Taxaceae): harilik jugapuu. Vanimad teadaolevad paljasseemnetaimed pärinevad hiliskarbonist Pennsylvania ajastikust enam kui 300 miljonit aastat tagasi. Tõenäoliselt põlvnevad nad käbi meenutavate paljunemisorganitega paljasseemnetaimest Cordaites, mis meenutas tänapäeva araukaariat. Tähtsa kohastumusena sõltuvad paljasseemnetaimed veest vähem kui nende eellased. Selleks kujunes taimel välja tolmlemine, mis võimaldas taimel viljastuda ilma vee abita, ja seeme, mis võimaldas taime embrüol sattuda teise kohta ja seal arenema hakata. Paljasseemnetaimed olid ühed vähestest eluslooduse rühmadest, mis said kasu permi ja triiase vahel toimunud massilisest väljasuremisest 250 miljonit aastat tagasi, mille tulemusena surid välja pooled maismaataimede liigid ja 70% maismaaselgroogsete liikidest. hõimkond Coniferophyta; okaspuutaimed klass Pinopsida; okaspuud selts Pinales; okaspuulaadsed selts †Cordaitales selts †Vojnovskyales selts †Voltziales hõimkond Gnetophyta; vastaklehiktaimed klass Gnetopsida selts Ephedrales; efedralaadsed selts Gnetales selts Welwitschiales hõimkond Cycadophyta; palmlehiktaimed klass Cycadopsida selts Cycadales selts †Gigantopteridales selts †Medullosales selts †Phasmatocycadales hõimkond Ginkgophyta; hõlmikpuutaimed klass Ginkgoopsida selts Ginkgoales
Koorimuusika

Koorimuusika on vokaalmuusika liik, mis on kirjutatud koorile või mida esitab koor. Koorimuusika žanre: Koorilaul Kantaat Oratoorium Passioon Missa Reekviem
Planeet X

Planeet X ehk Transpluuto ehk Transuraan ehk kümnes planeet on hüpoteetiline Pluuto orbiidist kaugemal asuv Päikesesüsteemi taevakeha. 19. sajandi lõpus jõudsid astronoomid Percival Lowell ja William Pickering järeldusele, et Neptuuni orbiidist kaugemal peab asuma veel üks suur planeet, mis põhjustab häireid Uraani liikumises, mida ei saanud selgitada üksnes Neptuuni mõjuga. Lowell andis planeedile nimeks "Planeet X". 1930. aastal avastas Clyde Tombaugh Pluuto. Esialgu tekitas leid elevust, et Planeet X on leitud, kuid peagi sai siiski selgeks, et Pluuto on liiga väike ega oma seetõttu piisavat gravitatsioonilist mõju Uraani liikumisele. Kuna Pluuto oli järjekorras üheksas leitud planeet, hakati Planeet X-i nimetama ka kümnendaks planeediks. Clyde Tombaugh ja paljud teised kulutasid kümnenda planeedi leidmisele palju aega ja energiat, kuid midagi märkimisväärset ei avastatud. 1989. aastal määras kosmosesond Voyager 2 Neptuuni massi senisest täpsemalt ning sellest piisas, et kaoks vajadus kümnenda planeedi järgi. Häired Uraani liikumises jäid Neptuuni täpsustatud massi arvestades mõõtmisvea piiresse. Lisaks avastati 1992. aastal ka Kuiperi vöö, mis paikneb Neptuuni orbiidist kaugemal ning sisaldab paljusid Päikesesüsteemi väikekehi. Alates 2006. aastast peetakse ka Pluutot Kuiperi vöö objektiks, mitte eraldi planeediks. Vulkaan (planeet) Eelsalu, H. (1996). Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 8. ISBN 5899000414 Ehrlich, E. H. (2002). Philip's Astronomy Encyclopedia. Philip's. Lk 312. ISBN 0540078638
Aufbau printsiip

Aufbau printsiip ütleb, et orbitaalid hakkavad elektronidega täituma, alustades madalaima energiaga orbitaalist. Kõrgema energiaga orbitaal ei hakka enne elektronidega täituma, kui madalama energiaga orbitaal täis ei ole. Aufbau printsiipi kasutatakse (koos Hundi reegli ja Pauli printsiibiga) selleks, et määrata aatomi, iooni või molekuli elektronkonfiguratsiooni. Aatomite korral hakkavad nende alakihid täituma (mõningate eranditega) järgmises järjekorras: 1s, 2s, 2p, 3s, 3p, 4s, 3d, 4p, 5s, 4d, 5p, 6s, 4f, 5d, 6p, 7s, 5f, 6d, 7p. Molekulide korral kehtib Aufbau printsiip samuti – keemilisest sidemest osavõtvad väliskihid täidavad molekulaarorbitaalid, alustades madalaima energiaga orbitaalist. Aufbau printsiibi nimetus tuleneb saksa keelest ja tähendab "ülesehitust". On aga ka elemente, mis ei allu Aufbau printsiibile. Kõik need elemendid asuvad perioodilisustabeli d-plokis. Põhjus, miks see nii on, seisneb selles, et poolikult (5 elektroniga) ja täielikult (10 elektroniga) täidetud d-alakihis elektroni hoidmiseks kulub aatomil vähem energiat kui madalama energiaga s-alakihis hoidmiseks. Erandeid, mis ei allu Aufbau printsiibile on ka perioodilisustabeli f-plokis. Erandid 4. perioodis: Erandid 5. perioodis: Erandid 6. perioodis: Hundi reegel Pauli printsiip Madelungi reegel
Lõpusjalgsed

Lõpusjalgsed (Branchiopoda) on primitiivsete vähkide klass, mille enamik rühmi on mageveelised. Lõpusjalgseid on teada umbes 900 liiki[viide?]. Sellesse klassi kuuluvad teiste seas vesikirp (Daphnia), kes on esindatud ka enamikus Eesti siseveekogudes. Lõpusjalgsete ladinakeelne teaduslik nimi Branchiopoda võib segi minna käsijalgsete hõimkonna teadusliku nimega Brachiopoda. Traditsiooniliselt käsitleti Diplostraca rühma ülemseltsina ning sellesse kuulus kaks seltsi: kodavähilised (Conchostraca) ja vesikirbulised (Cladocera). Kuna uuemate andmete järgi on rühm kodavähilised parafüleetiline, siis tänapäeval seda enam ei kasutata. Alamklass Sarsostraca Puudukilbilised (Anostraca) Alamklass Lehtjalalised (Phyllopoda) Lipostraca† Kilbikulised (Notostraca) Infraklass Diplostraca Laevicaudata Spinicaudata Cyclestherida Vesikirbulised (Cladocera) † = väljasurnud
Sekventser

Sekventser (inglise sequencer) on muusikute, heliloojate jne kasutatav riistvaraline ja/või tarkvaraline töövahend kõikvõimalikke muusikaliste käsujadade, heliliste ja/või muusikaliste sündmuste salvestamiseks, töötlemiseks, loomiseks ja/või taasesitamiseks. Sekventsimine on nimetatud sündmuste salvestamine, korraldamine ja/või töötlemine ajaribal (inglise timeline). Tihti nimetatakse kõnekeeles sekventseriteks tarkvarapakette nagu näiteks Steinberg Cubase, Apple Logic, Sonar jne. Kommertsiaalsed sekventserid: Sony ACID Pro ja Cinescore Steinbergi Cubase ja Nuendo MOTU Digital Performer jaAudioDesk Image Line Software’i FL Studio AbletoniLive Apple Macintoshi Logic Pro, Logic Express ja Garageband Orion Platinum Synapse Audiolt Digidesigni Pro Tools Propellerheadi Reason Magixi Samplitude, Sequoia, Music Maker ja Music Studio RML Labsi [1] SAWStudio Cakewalki Sonar, Project5 ja Home Studio Arturia Storm Mackie Tracktion Vabavaralised avatud lähtekoodiga (Open Source) sekventserid: LMMS [2] MusE Rosegarden harmonySEQ – Linux Seq24 [3] Hydrogen (trummimasin) Ardour ThunderBeatD3 – Windows 98/Vista/7 Nimekiri riistvaralistest sekventseritest ja süntesaatoritest, sekventseriga groovboxidest ja trummimasinatest: AKAI MPC seeria Alesis MMT-8 Clavivox, 1956. aastal Raymond Scotti poolt patenteeritud klaviatuuriga süntesaator. Doepfer MAQ 16-3 Doepfer Schaltwerk Doepfer Regelwerk Ensoniq ASR-10 Ensoniq ESQ-1 Ensoniq EPS-16 Fairlight CMI Frostwave Fat Controller genoQs Octopus genoQs Nemo Infection Music Phaedra Infection Music Zeit Latronic Notron Kawai Q-80 Korg SQ-8 Korg SQD-1 Korg SQD-8 Manikin Schrittmacher Moog 960 Sequential Controller – Moogi modulaar süntesaatori] üks moodulitest – tõenäoliselt üks varajasemaid sekventsereid Radikal Technologies Spectralis RCA Mark II Sound Synthesizer (Victor). Roland DJ-70 Roland DJ-70mkII Roland Fantom-X Roland MC-4 Microcomposer Roland MC-8 Microcomposer Roland MC-09 Roland MC-300 Roland MC-303 Roland MC-327 Roland MC-50 Roland MC-50mkII Roland MC-500 Microcomposer Roland MC-505 Roland MC-808 Roland MC-909 Roland MV-30 Roland MV-8000 Roland PMA-5 Roland SB-55 Roland TB-303 Sequential Circuits PolySequencer Sequentix P3 Synthesizers.com Q119 Synthesizers.com Q960 & Q962 Sequential Switch Yamaha PSR-3000 Yamaha QX1 Yamaha QX3 Yamaha QX5 Yamaha QX7 Yamaha QX21 Yamaha QY8 Yamaha QY10 Yamaha QY20 Yamaha QY22 Yamaha QY70 Yamaha QY100 Yamaha QY300 Yamaha QY700 Yamaha RM1x Yamaha RS7000 Zyklus MPS Muusikatarkvara Helisalvestustarkvara Muusikatarkvara loend MIDI redaktorite ja sekventserite loend Träkker MIDI Varajasi Rolandi sekventsereid (1977–1984) Varajasi sekventseri kontrollereid Vintage Synth Exploreris Music tech author Keith Gemmell examines the sequencer in some of its many guises Sekventserite võrdlus
Boise

Boise on linn Ameerika Ühendriikides, Idaho osariigi pealinn ja Ada maakonna halduskeskus. 2007. aastal oli Boise elanike arv 211 473, Boise linnastu elanike arv oli 643 650. Boise kuulub erinevate küsitluste ja uurimuste põhjal USA parema elu- ja ärikeskkonnaga linnade hulka. Vaade linnale Öine Boise 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Linna koduleht
Baton Rouge

Baton Rouge on linn Ameerika Ühendriikides, Louisiana osariigi pealinn. Baton Rouge on New Orleansi järel osariigi suuruselt teine linn. 2006. aastal oli Baton Rouge'i elanike arv 229 553. Baton Rouge asub Mississippi jõe ääres ning on üks USA lõunaosariikide olulisemaid tööstus- ja naftakeemiakeskusi ning sadamaid. Linn asutati 1719. aastal Prantsusmaa sõjalise tugipunktina. Alates 16. jaanuarist 1817 on Baton Rouge Ameerika Ühendriikide koosseisus. 1947. aastal ühendati linn koos East Baton Rouge'i vallaga ühiseks konsolideeritud linn-vallaks. 2016 U.S. Gazetteer Files https://data.census.gov/cedsci/table?q=United%20States&tid=DECENNIALPL2020.P1, vaadatud 23.11.2021. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Linna koduleht
Clavivox

Clavivox on USA helilooja Raymond Scotti 1952. aastal leiutatud ja 1956. aastal patenteeritud klahvpill-süntesaator ja sekventser. Scott oli enne seda ehitanud teremini leluks oma tütrele Carriele. Oma esimeses Clavivoxi prototüübis kasutas ta noore Bob Moogi (kes oli 25 aastat noorem kui Scott) ehitatud teremini. Pill võimaldas portamento't 3 oktavi piires. Hiljem lisas ta Clavivoxile helitugevuse kõvera mähisjoone mudeli (ADSR envelope), vibraato ja muid efekte. Hilisemad Clavivoxid kasutasid valgust helikõrguse ja tämbri reguleerimiseks (valgus lasti läbi fotofilmi fotoelemendi). Pill oli Control Voltage'iga juhitud. ANS süntesaator Helisüntees Teremin Fotod Raymond Scotti Clavivoxidest Bob Moogi mälestused Raymond Scottist ja Clavivoxist "Circle Machines and Sequencers", Jeff E. Winneri ja Irwin D. Chusidi artikkel Electronic Musicianis
Thomas Gainsborough

Thomas Gainsborough (ristitud 14. mai 1727 – 2. august 1788) oli inglise maalikunstnik. Thomas Gainsborough sündis Sudburys Suffolki krahvkonnas. Tema isa oli kangur. 13-aastaselt suundus Thomas Londonisse kunsti õppima, algul graafik Hubert Gravelot' juurde, hiljem aga tuntud maalikunstniku ja illustraatori William Hogarthi käe alla. 1740. aastatel Gainsborough abiellus. Tal ei õnnestunud oma maastikumaale müüa ning ta otsustas portreedele spetsialiseeruda. 1752. aastal kolis ta koos naise ja kahe tütrega Ipswichi. Tema peamisteks klientideks said kohalikud kaupmehed ja maamõisnikud. Tal ei läinud hästi ning ta oli sunnitud oma naise kaasavara tagatisel laenu võtma. 1759. aastal kolis perekond Bathi. Seal õnnestus Gainsborough'l lõpuks leida jõukamaid kliente. Alates 1761. aastast hakkas ta oma teoseid Londonisse näitustele saatma ning 1769. aastast osales iga-aastastel Kuningliku Akadeemia näitustel, kus püüdis tähelepanu võita tuntud isikute portreedega. Samal aastal langes talle au kuuluda akadeemia asutajate hulka. Hiljem tema suhted akadeemiaga aga halvenesid ning alates 1773. aastast keeldus ta sealsetel näitustel osalemast. 1774. aastal kolis Gainsborough Londonisse. Alates 1777. aastast hakkas ta uuesti Kuningliku Akadeemia näitustel osalema, esitades muu hulgas tuntud isikute portreesid. Aastal 1780 maalis ta kuningas George III ja kuninganna portree, millega pani aluse ka edaspidistele kuningakoja tellimustele. Tänu sellele suurenes ka tema mõjuvõim akadeemias, kuid 1783. aastal otsustas ta uuesti oma teosed näituselt eemaldada. Kui õukonnakunstnik Allan Ramsay 1784. aastal suri, oli kuningas sunnitud tema järglaseks nimetama Kuningliku Akadeemia presidendi, hinnatud portreemeistri Joshua Reynoldsi. Sellest hoolimata jäi Gainsborough kuningakoja lemmikuks. Gainsborough oli eelkõige portreemeister, kuid maalis ka palju maastikke. Erinevalt Reynoldsist, kes palju reisis, ei lahkunud Gainsborough kunagi Inglismaalt. Kõige suuremat rolli tema kujunemisel mängis Anthonis van Dyck, kelle teostega ta põhjalikult tutvus. Ka Gainsborough portreede juures mängis maastik olulist rolli. Tema inimesed moodustasid alati loodusliku taustaga lahutamatu terviku. Tema tuntumad maastikumaalid on "Turuvanker" ja "Kari koolmel". Thomas Gainsborough suri Londonis 61-aastaselt vähki. Veebimuuseum
Bologoje

Bologoje [bolog'ooje] on linn Venemaa Tveri oblastis, Bologoje rajooni keskus. Asub Tverist 164 km loodes Bologoje järve ääres. Bologoje on tekkinud 1851. aastal rajatud Bologoje raudteejaama juurde. Linnaõigused sai 1926. aastal. Linn on raudteede sõlmpunkt. http://www.bologoe-online.ru/
Tähendus

Tähendus on märgiga vastavusse seatud sisu ehk märgi (sõna, lause, kõne, teksti või muu nähtuse) poolt esile kutsutud teadmine. Tähendus on üks semiootika alusmõisteid ning ka keeleteaduse ja filosoofia mõiste. Eri distsipliinide, koolkondade ja vahel ka eri autorite lähenemine tähenduse mõistele võib olla erinev. Teaduses eristatakse tähenduse liike või sõna "tähendus" eri tähendusi. Üldkeeles võidakse tähenduseks nimetada ka väärtust. Denotatsioon Konnotatsioon Osutus Semantika Tähenduse kolmnurk
Ripsussid

Ripsussid ehk turbellaarid (Turbellaria) on alamate usside klass lameusside hõimkonnas. Ripsusse võiks lugeda lameusse kõige paremini kirjeldavaks rühmaks. Ripsusside kehapikkus võib olla väiksem kui 1 cm ja ulatuda kuni 60 cm-ni. Suur osa rühmadest elab üksnes meres, vähemik ka mageveekogudes ja maismaal. Eesti magevetest on ripsusse leitud umbes 50 liiki[viide?]. Maailmas on neid kokku umbes 3000 liiki. Et üldiselt peetakse tänapäeval lameusside hõimkonda obsoleetseks rühmaks (selle parafüleetilisuse tõttu), siis ripsusside seltsid nagu Acoela ja Nemertodermata on klassist välja arvatud ning kuuluvad omaette, suhteliselt uude loomade hõimkonda Acoelomorpha. Ripsusside nimetus tuleb sellest, et nende keha kõhupoolt katavad väikesed ripsed, mille abil ussike liigub. Ripsusside keha on lülistumata. Enamik ripsusse on karnivoorid. Sulgudes olevaid rühmi enam ripsusside seltsideks ei loeta. (Acoela) Catenulida Haplopharyngida Lecithoepitheliata Macrostomida (Nemertodermata) Polycladida Prolecithophora Rhabdocoela Seriata Temnocephalida
Ainupõlvsed

Ainupõlvsed (Monogenea, vanemais allikais ka Monogenoidea) on mitmekesine alamate usside klass lameusside hõimkonnas. Ainupõlvsed on ektoparasiidid ehk kes nugivad peremeesorganismi kehal või väliselundeil, näiteks lõpustel. Ainupõlvsed on nimetuse saanud sellest, et neil ei esine põlvkondade vahetust: elu jooksul parasiteerivad nad tavaliselt ühel loomorganismil (vastandina kahepõlvsetele imiussidele (Digenea)). Ainupõlvsete keha on bilateraalsümmeetriline: lamendunud dorsoventraalselt. Enamik ainupõlvseid parasiteerib kaladel, vähemik ka kahepaiksetel, roomajatel jt. Kahepõlvsed imiussid