laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laar

Laar (Hylobates lar) on gibonlaste sugukonda kuuluv liik inimahve. Laaril on klassifitseeritud järgmised alamliigid: Hylobates lar lar Linnaeus, 1771 Hylobates lar carpenteri Groves, 1968 Hylobates lar entelloides I. Geoffroy, 1842 Hylobates lar vestitus Miller, 1942 Hylobates lar yunnanensis Ma and Y. Wang, 1986 (võimalik, et välja surnud alamliik). Nad elavad Indohiinas, Tais, Sumatral ja Malaka poolsaarel. Neid loetakse headeks loomaaedade kasvandikeks. Laarid on üsna väiksed ahvid – emasahvid kaaluvad 4,4–6,8 kg ja isasahvid 5,0–7,6 kg. Värvus on neil varieeruv – karv võib olla nii kreemjas, pruun kui ka must. Paaritumine võib toimuda igakuiselt. Tiinus kestab kuni 6 kuud. Emasahv sünnitab tavaliselt ühe järglase. Laarid elavad laariperedena – ühes peres elavad koos tavaliselt suguküpsuse saavutanud emane, isane ja erinevas vanuses laaripojad. [1] Mall:IUCN2008 Loomade elu 7:439. Don E. Wilson, DeeAnn M.Reeder, Mammal Species of the World, 3. trükk. Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (inglise keeles) Thomas Geissmann,Gibbon Systematics and Species Identification, veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (inglise keeles) Universität Zürich,Weisshandgibbons in China ausgestorben, Medienmitteilung vom 15.05.2008, Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (saksa keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne saidil Wikispecies Don E. Wilson, DeeAnn M.Reeder, Mammal Species of the World, 3. trükk. Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (inglise keeles) Gron KJ. 2009 February 25., Primate Factsheets Lar gibbon, Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Gibbon à mains blanches seisuga 29.11.2013.
III liiga 2003

III liiga 2003 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2003. aasta hooaeg. Meistriliiga 2003 Esiliiga 2003 II liiga 2003 IV liiga 2003 V liiga 2003
Nvidia Quadro

NVIDIA Quadro seeria AGP, PCI, ja PCI Express videokaardid on toodetud NVIDIA poolt. Nende videokaartide disainerite eesmärk oli kiirendada CAD (Computer-Aided Design) ja DCC (Digital Content Creation) protsesse, seetõttu on nad tavaliselt kasutuses tööjaamades. (Võrdluseks: NVIDIA GeForce seeria videokaartide peamiseks kasutusalaks on arvutimängud). Üheks tuntuimaks konkureerivaks tooteks on FireGL seeria videokaardid, mis on toodetud ettevõtte ATI Technologies poolt. Quadro seeria graafikakaartide ilmumise taga oli NVIDIA soov turgu segmenteerida, uus seeria oli mõeldud eelkõige tööjaamades kasutamiseks. Quadro seeria turule toomisega sai NVIDIA küsida suuremat hinda kui samaväärsete lauaarvutitele mõeldud kaartide puhul. Et oma pakkumisi siiski eristatavaks teha, kasutati Quadro seeria puhul teistsuguseid draivereid ja püsivara, mis lukustasid lahti mitmed kaardi poolt pakutavad lisavõimalused. Samuti pakuti Quadro omanikele paremat kasutajatuge. Antud plaan hoolitses selle eest, et kõrgklassi kliendid ei ostaks odavama klassi videokaarte. Quadro Plex koosneb mitmest välisest serverist, mis on mõeldud videote renderdamiseks, Quadro Plex koosneb mitmest Quadro FX videokaardist. Renderdamise alustamiseks ühendub klientarvuti PCI Express ×8 või ×16 liidest kasutades Quadro Plex süsteemi. Paljud Quadro seeria videokaardid kasutavad sama tuuma, mis arvutimängude jaoks mõeldud GeForce kaardid. Neid lauaarvutitele mõeldud videokaarte, mis on identsed Quadro kaartidega, saab tarkvara abil sellisel moel modifitseerida, et süsteemi on võimalik paigaldada samaväärse Quadro kaardi draiverid. See võimaldab mõningate rakenduste puhul tõsta videokaardi jõudlust, kuid see ei küündi siiski samale tasemel vastava Quadro kaardiga. Nvidia Tesla GeForce 8 seeria Geforce 500 seeria NVIDIA Quadro ametlik veebileht NVIDIA Quadro NVIDIA GeForce NVIDIA GeForce ametlik veebileht Quadro Plex NVIDIA GeForce To Quadro Soft-Mod Guide Rev. 4.1 NVIDIA.com – Quadro ja GeForce videokaartide tehniline võrdlus NVIDIA.com – NVIDIA Quadro Plex Nvidia Parallel Nsight Quadro NVS Mobile – Tehnilised näitajad Mobiilsete seadmete videokaartide võrdlus
Valeri Kolesnik

Valeri Kolesnik (sündinud 5. augustil 1966) on vene rahvusest Eesti maadleja. Ta on viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1988, 1989, 1990, 1991, 1992. aastal). 1981. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht; 1982. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht; 1984. aasta Eesti meistrivõistlused – 5. koht; 1986. aasta Eesti meistrivõistlused – 4. koht; 1987. aasta Eesti NSV suvespartakiaad – 3. koht. 1992 Kopenhaagen – 8. koht (62 kg). Georg Lurichi mälestusvõistlused 1991. aasta – 2. koht. Herman Kare Tournament 1990. aasta- 10. koht. Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 1990. aasta – 6. koht. Ivan Poddubnõi mälestusvõistlus 1987. aasta – 6. koht.
Eneken Aksel

Eneken Priks (kuni 1969. aastani ja praegu Eneken Aksel; sündinud 23. märtsil 1947 Tallinnas) on eesti näitleja. Ta lõpetas 1965. aastal Tallinn 10. Keskkooli ja 1969. aastal Moskva Štšukini-nimelise Teatrikõrgkooli. Eneken Priks töötas aastatel 1969–1984 Tallinna Draamateatri näitlejana. Oli aastatel 1984–1992 Eesti Teatriliidu vanemkonsultant ja aastast 1992 erialaliitude vastutav sekretär. 2008–2012 oli Mladen Kiselovi abikaasa. Ta on mänginud ka telelavastustes. Tema tuntuim roll oli lennujaama töötaja 1981. aastal valminud Eesti Televisiooni estraadietenduses "Igihaljas vaatemäng".[viide?] Aastatel 1973–1976 oli Eneken Priks "Reklaamiklubi" saatejuht. 1971 George Bernard Shaw "Ei või iial teada" (Dolly) 1972 Tammsaare / Voldemar Panso / Mari-Liis Küla "Inimene ja inimene" (Helene) 1973 István Örkény "Kassimäng" (Ilus) 1974 Aleksandr Vampilov "Möödunud suvel Tšulimskis" (Valentina) 1975 Teuvo Pakkala "Parvepoisid" (Katri) 1976 Iko Maran "Ära ole pärdik" (Mari) 1980 Elias Lönnrot / Károly Kazimir / Gyula Ortutay "Kalevala" (Ainikki) 1983 Luigi Pirandello "Nii see just ongi" (sinjoora Ponza) 1981 "Igihaljas vaatemäng" (Lennujaama töötaja) 2006 "Kelgukoerad" (Sirje) Eesti teatri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Eesti Teatriliit. Tallinn 2000 Eneken Priks andmebaasis IMDb Eneken Priks kino-teatr.ru kodulehel
Sergei Fjodorov

Sergei Fjodorov (sündinud 22. septembril 1966 Tallinnas) on vene rahvusest Eesti endine Kreeka-Rooma maadleja. Ta lõpetas aastal 1983 Tallinna 12. Keskkooli. Spordijärk – NSV Liidu meistersportlane (1982) Tuntumad konkurendid: Helger Hallik, Mihály Deák Bárdos, Aap Uspenski, Meelis Ludvig. Sergei Fjodorov on ainuke Eesti maadleja, kes on võistlustel võitnud Aleksandr Karelinit. 1984. aasta Eesti meistrivõistlusted – 1. koht (juunior) 1986. aasta Eesti meistrivõistlusted – 1. koht (juunior) 1982. aasta noorte meistrivõistluste hõbe poolraskekaalus 1983. aasta noorte meistrivõistluste pronks raskekaalus 1985. aasta kuni 20 aasta vanuste juunioride meister poolraskekaalus 1985. aasta kuni 22 aasta vanuste juunioride meistrivõistluste hõbe poolraskekaalus 1986. aasta kuni 20 aasta vanuste juunioride meistrivõistluste hõbe poolraskekaalus 1986. aasta NSV Liidu rahvaste spartakiaadi pronks poolraskekaalus 1987. aasta kuni 22 aasta vanuste juunioride meistrivõistluste pronks poolraskekaalus 1989. aasta NSV Liidu karikavõistlused poolraskekaalus – 1. koht 1985 Colorado Springs – 3. koht (juunior), , , 1995 Praha – 10. koht (100 kg) 1997 Wrocław – 19. koht (130 kg) 1996 Budapest kehakaalus 100 kg – 15. koht 1997 Kouvola kehakaalus 125 kg – 12. koht Fjodorov on üheksakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1987 raskekaalus, 1997, 1999, 1989 ja 1992 poolraskekaalus ning 1983, 1987, 1989 ja 1990 absoluutkaalus). 1985. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht 1987. aasta Eesti NSV suvespartakiaad – 1. koht 1996. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht Saksamaa Grand Prix 1995. aasta – 6. koht (100 kg) Herman Kare Tournament 1996. aasta – 1. koht Vantaa Painicup 1990. aasta – 5. koht 1991. aasta – 6. koht 1994. aasta – 5. koht 1996. aasta – 4. koht Läänemere mängud 1997. aasta – 6. koht (125 kg) Ivan Poddubnõi mälestusvõistlus 1987. aasta – 5. koht Sotsialismimaade noorte rahvusvaheline turniir Družba/Sõprus 1982. aasta – 3. koht Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 1990. aasta – 1. koht 1995. aasta – 1. koht 1996. aasta – 1. koht 1997. aasta – 1. koht 1998. aasta – 4. koht Georg Lurichi mälestusvõistlused 1996. aasta – 1. koht Õhtuleht. Kristjan Palusalu memoriaalil maadeldi dollarite eest Lembit Koik. "100 aastat Eesti raskejõustikku (1888–1988)". Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 314 "100 aastat Eesti raskejõustikku", lk 315 "100 aastat Eesti raskejõustikku", lk 313 "100 aastat Eesti raskejõustikku", lk 312 "100 aastat Eesti raskejõustikku", lk 309 [1] [2] [3] "100 aastat Eesti raskejõustikku", lk 326 Biograafia ESBL-is "Sergei Fjodorovi tähtsamad tulemused"
Holotoopia

Holotoopia on kõhuõõne elundite suhe kõhuõõne regioonidesse. Kõhuregioonid jaotatakse kahe horisontaaljoone (linea costarum - roidekaarte alumiste otste vahel ja linea spinarum - eesmis-ülemiste niudeluuogade vahel) abil epi-, meso- ja hypogastrium 'iks, mis omakorda kahe vertikaaljoone abil (musculus rectus abdominalis'e lateraalsed servad) jaotatakse kolmeks regiooniks. Kokku on olemas üheksa regiooni. Epigastrium - regio hypochondriaca dextra, regio epigastrica, regio hypochondriaca sinistra Mesogastrium - regio lateralis dextra, regio umbilicalis, regio lateralis sinistra Hypogastrium - regio inguinalis dextra, regio pubica, regio inguinalis sinistra
Rägavere lahing

Rägavere lahing oli relvakonflikt Eesti Vabadussõja käigus Lääne-Virumaal Eesti Rahvaväe ja Vene SFNV Punaarmee ja Eestimaa kütivägede vahel Rägavere küla piirkonnas 15. detsembril 1918. 28. novembril alanud Punaarmee pealetungil Eesti vallutamiseks lahkuvate Saksa keisririigi vägede kannul ei suutnud Eesti valitsus moodustada vabatahtlikest koosnevat sõjalise väljaõppe ja varustuseta rahvaväe üksust, millega osutada vastupanu Vene SFNV Punaarmee regulaarüksustele ning pärast Narva kaotust jätkus vägede taganemine Narvast Tallinna suunal lokaalsete lahingute käigus.  Pikemalt artiklis Viru rinne 5. detsembril 1918 asusid punaväed, toetatuna merel olnud Balti laevastiku kahuritulest, taas rünnakule. Eesti üksused olid sunnitud suures ülekaalus oleva vaenlase eest taanduma Jõhvi-Ontika joonele, kuid taganesid seejärel Purtse-Püssi joonele. Rägavere lahing algas 15. detsembri varahommikul, lõuna pool Tallinna–Narva raudteed ründasid 3. Tartu kütipolk (1300 meest 8 suurtüki ja 26 kuulipildujaga), põhja pool 1. Tallinna Eesti kommunistlik kütipolk (500 meest 10 suurtüki ja 7 kuulipildujaga) koos väiksemate väeosadega. Lahingu käigus algselt Laiarööpmeline Soomusrong nr. 1 purustas Vaeküla metsa vahel punamadruste dessandi, kus pealetungi alguses oli 750 meest, neist pooled eestlased, kuid Eesti vägede 5. jalaväepolgu ja tagavaraüksused ei pidanud Eesti kütipolkude rünnakusurvele vastu ja tõmbusid tagasi. Tartu kütipolgu ümberhaaramismanöövri ähvardusel pidi Eesti üksused taganema ning taganemise tulemusel kaotati punavägedele 16. detsembril Rakvere ja väed olid sunnitud taanduma kogu rindel. Rägavere lahingu mälestussammas Rägavere lahingu paiga mälestusmärk Rägavere Vabadussõda
Pentium II

RPentium II on Inteli kuuenda põlvkonna x86 mikroarhitektuuril põhinev mikroprotsessor. Pentium II saabus müügile 7. mail 1997. aastal ning asendati 1999. aasta veebruaris müügile tulnud protsessoriga Pentium III. Pentium II sisaldab 7,5 miljonit transistorit ning on P6-tüüpi Pentium Prol põhineva tuuma edasiarendus. Võrreldes Pentium Proga oli ainus tagasilöök vahemälu L2 alamsüsteem, mis ei töötanud eeldatud kiirusel. 1998. aastal hakkas Intel suurendama Pentium II tüüpi protsessorite tootmist, andes välja Pentium II-l põhineva Celeron-tüüpi protsessori, mida kasutati enamjaolt tööarvutites. Veel on Pentium II tooteperes Pentium II Xeon protsessorid, mida kasutati serverites ja äriklassi arvutites. Pentium II mikroprotsessor põhineb enamjaolt oma eelkäijal Pentium Pro, kuid on tehtud märkimisväärseid uuendusi. Erinevalt varasematest Pentiumi ja Pentium Pro protsessoritest oli Pentium II pakitud slot1 soklisse. Vanemad protsessorid sarnanesid enamasti hilisemate protsessoritega ning olid ühendatavad protsessoripessa. Protsessor ja seotud komponendid olid ühendatud emaplaadiga nagu iga teine laiendusketas. Abistav soojuskandja oli lisatud protsessori ühele küljele, millele oli võimalik lisada ka ventilaator. L2 vahemälu töötas poolel protsessori taktsagedusel erinevalt Pentium Pro vahemälust, mis töötas samal taktsagedusel kui protsessor ise. Samas oli vahemälu tunduvalt suurem kui Pentium Pro protsessoritel. 256 kB pealt mindi üle 512 kB suurusele vahemälule. Protsessoriväline vahemälu lahendas suurimad Pentium Pro probleemid ning aitas Intelil alandada Pentium II hinda, et see oleks inimeste jaoks taskukohasem. Mainitud muutus võimaldas Intelil kergesti muuta L2 vahemälu mahtu ning võimaldas toota protsessoreid erinevast hinnaklassist. Intel arendas edasi ka 16-bitise koodi elujõudlust. Pentium Pro puhul oli koodi lugemine ja andmete töötlus üks suurimaid probleeme. Nüüd oli see lahendatud. Sisuliselt on Pentium II Pentium Pro kasutajasõbralik versioon. Lisaks oli Pentium II toota tunduvalt odavam kui Pentium Pro'd, sest L2 vahemälu oli eraldatud ja aeglasem. Pentium II mikroprotsessoreid toodeti mitmes variandis. Kõik mudelid on MMXi toetusega. L2 vahemälu on eraldatud ja töötab poolel kiirusel võrreldes protsessoriga. Väga sarnane Klamathiga. Erinevuseks on 512 KiB suurune L2 vahemälu, mis töötab täiskiirusel. Kõik mudelid toetavad MMXi L2 vahemälu on eraldatud ja töötab poolel protsessori kiirusel Kõik mudelid on MMX toetusega. L2 vahemälu on eraldatud, aga töötab samal kiirusel kui protsessor. Tuntud kui arendatud jõudslusega Pentium II "Intel's Slot 1 CPUs Uncovered". tomshardware.com. Vaadatud 2. jaanuar 2012. "The Intel Pentium II ('Klamath') CPU". tomshardware.com. Vaadatud 2. jaanuar 2012. "Intel's Slot 1 CPUs Uncovered". anandtech.com. Vaadatud 2. jaanuar 2012.
Me, Myself & I (ansambel)

Me, Myself & I on Eesti ansambel, Tarvo Valmi ühemeheprojekt. 1996. aastal asutatud bändi looming oli algul ingliskeelne, hiljem lisandusid ka eestikeelsed lood. 2008 – "Aastaajad". Heliaed Records 2011 – "Me, Myself & I." Medley Tarvo Valm – vokaal/kitarr Silver Suu – kitarr Joel Berg – bass Meelis Kasepalu – trummid Biograafia. Me, Myself and I koduleht Koduleht Me, Myself and I Facebookis Me, myself and I Myspace'is R2 LIVE – Me, Myself & I 8. mai 2008
Hackerspace

Hackerspace, tuntud ka nimega makerspace või creativespace, on füüsiline koht, kus sarnaste, enamasti tehnika-, arvuti-, teadus- ja digitaalkunstihuvidega inimesed saavad aega veetmas käia, oma projektidega tegeleda ja/või teiste sarnaste huvidega inimestega kohtuda. Hackerspace'i võib vaadata kui avatud kogukonda, kuhu on kogutud liikmete huvialadega tegelemiseks vajalikku riistvara ja tarkvara, et võimaldada inimestel paremat omavahelist koostööd ja projektiloomet. Enamik Hackerspace'e võtavab osa ka avatud lähtekoodiga projektidest (avatud riistvara, avatud tarkvara) ning mõned loovad alternatiivmeedia väljaandeid. Music Hackspace (London), Music Hackspace Dublin, CPH Music Maker Space (Copenhagen), Ljudmila (Ljubljana), Radona (Zagreb).
Ants Tauts

Ants Tauts (22. juulil 1936 Tõrva – 5. november 2004 Tallinn) oli eesti matemaatik. Ta lõpetas 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna matemaatika osakonna. Ta oli üks vähestest eesti matemaatikutest, kes on tundnud huvi intuitsionistliku loogika vastu . Matemaatikadoktor. Tartu Ülikoolis oli ta üks algebraist Jaak Hioni õpilasi. Sai preemia üliõpilastööde konkursil. Hiljem töötas seal õppejõuna. On töötanud ka TÜ Füüsika Instituudis, Küberneetika Instituudis ja Eesti Energeetika Instituudis. Tauts on olnud Eesti Matemaatika Seltsi, Šveitsi Kultuuriseltsi ja struktuurisemiootika uurimisrühma juhatuse liige. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2013. Vaadatud 24. septembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ants Tauts. 1992. Infinitive formulae in intuitionistic kogic of higher order. Tartu. 2002. Upgrating the maximum principle for nonzero-sum games. – Proc. Estonian Acad. Sci. Phys. Math. 51, 3 160-166. 2004. Optimization problems with points of discontinuity and discrete arguments. – Proc. Estonian Acad. Sci. Phys. Math. 53, 3 177-185.
Pookimine

Pookimine ehk vääristamine on vegetatiivse paljundamise viis, mille korral ühe taime (emataime) tükike (poogend) pannakse kasvama teise taime (aluse) juurele või võrasse. Pärast kokkukasvamist areneb poogendist oks, mis säilitab oma sordiomadused. Puittaimedel kasvab poogend alusega kokku kambiumi abil. Pookimisega hakati paljundama viljapuusorte, mida võrsikute ja pistikute abil paljundada ei õnnestunud. Poogitud taimel on vähemalt kaks pookekomponenti: Alus, millel on juured Poogend, millel on oksastik, õied ja viljad Võimalik on ka kolmas komponent, nn vahepoogend ehk interkalaar. Vahepoogend on tükike kolmanda taime varrest poogitava taime aluse ja poogendi vahel. Pookimisviisidest on kõige levinumad oksastamine ja silmastamine. Pikemat kokkukasvamisaega nõudvate komponentide ühendamiseks kasutatakse ka ligistamist. Kivistik. Jaan, Taim ja aednik, Ilo, 2007, lk 141
Tottenham

Tottenham on Londoni linnaosa. Asub linna põhjaosas.  Tottenham – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Taavi Koovit

Taavi Koovit (sündinud 16. detsembril 1969) on eesti kulturist. Ta oli 2011. aasta maailmameister klassikalises kulturismis. Taavi Koovit maailmameister
Lothar Matthäus

Lothar Herbert Matthäus (sündinud 21. märtsil 1961 Erlangenis) on Saksamaa jalgpallitreener ja endine jalgpallur. 1990. aasta maailmameistrivõistlustel oli Lothar Matthäus Saksamaa jalgpallikoondise kapten; Saksamaa tuli sel turniiril meistriks. Samal aastal nimetati Matthäus Euroopa parimaks jalgpalluriks. Lothar Matthäus osales Saksamaa koondises viis korda maailmameistrivõistlustel (1982, 1986, 1990, 1994, 1998). Saksamaa meister (7): 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1993–94, 1996–97, 1998–99, 1999–2000 UEFA karikas (1): 1996 Itaalia meister (1): 1988–89 UEFA karikas (1): 1991 1990. aasta MM – meister 1982. aasta MM – 2. koht 1986. aasta MM – 2. koht 1980. aasta EM- meister Euroopa aasta jalgpallur – 1990 FIFA 100
Niiskus

Niiskus on vee või veeauru sisaldus ainete segus. Kasutatakse termineid absoluutne niiskus ja suhteline niiskus. Meteoroloogias mõõdetakse tavaliselt õhu absoluutset ja suhtelist niiskust. Mullateaduses mõõdetakse mulla absoluutset ja suhtelist niiskust. mullaniiskus mullavesi Veesisaldus Atmosfäär
III liiga 2002

III liiga 2002 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2002. aasta hooaeg. Meistriliiga 2002 Esiliiga 2002 II liiga 2002 IV liiga 2002 V liiga 2002
III liiga 2001

III liiga 2001 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2001. aasta hooaeg. Meistriliiga 2001 Esiliiga 2001 II liiga 2001 IV liiga 2001
Johannes Kaubi

Johannes Kaubi (kuni 3. oktoobrini 1933 Johannes Oks; 24. oktoober (vkj) / 6. november 1917 Pärsamaa vald, Karja kihelkond, Saaremaa – 30. aprill 1980 Tallinn) oli eesti maadleja ja treener. Johannes Kaubi tuli Eesti NSV meistriks 8 korda: aastatel 1948, 1945, 1947, 1950, 1951, 1954 ja 1955 Kreeka-Rooma maadluses ning 1948. aastal vabamaadluses. 1947. aastal sai temast NSV Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses. 1944. aasta NSV Liidu meistrivõistlused – 3. koht; 1945. aasta NSV Liidu meistrivõistlused – 1. koht; 1946. aasta NSV Liidu meistrivõistlused – 2. koht; 1947. aasta NSV Liidu meistrivõistlused – 3. koht (vabamaadlus). 1945. aasta NSV Liidu meeskondlikud meistrivõistlused – 2. koht; 1948. aasta NSV Liidu meeskondlikud meistrivõistlused – 1. koht; 1951. aasta NSV Liidu meeskondlikud meistrivõistlused – 3. koht; 1947 Praha – 4. koht. Moskva meistrivõistlused 1943. aasta – 1. koht; 1944. aasta – 1. koht Biograafia ESBL-is
Avo Talpas

Avo Talpas (28. juuni 1946 Jõhvi – 27. november 1979 Kohtla-Järve) oli eesti maadleja. Ta lõpetas aastal 1963 Kutsekooli nr 3 ja aastal 1967 Tallinna Merekooli. Seitsmekordne Eesti NSV meister Kreeka-Rooma maadluses (1970, 1971, 1972, 1973, 1976, 1977, 1979). 1964 – 3. koht (noorte) 1973 – 2. koht (esikoht – Anatoli Nazarenko; kolmas koht – Olev Kiirend) 1977 – 2. koht (kolmandal kohal oli Gennadi Korban) 1978 – 1. koht Balkani karikavõistlused İstanbulis: 1978 – 1. koht 1978 – suurmeister (rahvusvahelise klassi meistersportlane) Kohtla-Järvel korraldatakse alates 1981. aastast Avo Talpase mälestusvõistlusi. https://www.esbl.ee/biograafia/Avo_Talpas Biograafia ESBL-is Aleksei Fjodorov. "Avo Talpast meenutades". Põhjarannik, 19. jaanuar 2008
III liiga 2000

III liiga 2000 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2000. aasta hooaeg. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 16 mängu. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu. Meistriliiga 2000 Esiliiga 2000 II liiga 2000 IV liiga 2000 V liiga 2000
Valeri Spiridonov

Valeri Spiridonov (22. veebruar 1952 Tallinn – 12. märts 1993 Tallinn) oli eesti maadleja. Ta alustas maadlustreeninguid aastal 1966 Tallinnas Dvigateli spordiklubis Aavo Truu juhendamisel. Neljakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1969, 1979, 1975, 1975) NSV Liidu meistersportlane – 1970. Suurmeister (rahvusvahelise klassi meistersportlane) Kreeka-Rooma maadluses (1971). 1970. aasta Euroopa juunioride meistrivõistlused Huskvarna – 2. koht. 1971. aasta – 1. koht (2. koht – Anatoli Kavkajev) 1975. aasta – 2. koht (1. koht – Suren Nalbandjan) 1970. aasta – 1. koht (noorsoo); 1973. aasta – 2. koht (noorsoo mängud); 1973. aasta – 2. koht; (1. koht – Šamil Hissamutdinov; 3. koht – Anatoli Bõkov) 1974. aasta – 2. koht; (1. koht – Šamil Hissamutdinov) Biograafia ESBL-is
III liiga 1999

III liiga 1999 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 1999. aasta hooaeg. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu. Meistriliiga 1999 Esiliiga 1999 II liiga 1999 IV liiga 1999 V liiga 1999
III liiga 1998

III liiga 1998 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 1998. aasta hooaeg. Kolgaküla SK Rada/HKL võitis koondtulemusega 3:0 ja säilitas koha III liigas. TJK-83 loobus üleminekumängudest, seega Maardu FS Junior säilitas koha III liigas. Tartu JK Viikingid loobus üleminekumängudest, seega Võhma Olümpia säilitas koha III liigas. Rapla JK Atli loobus üleminekumängudest, seega Hiiumaa ÜJK sai õiguse osaleda järgmisel hooajal III liigas. Meistriliiga 1998 Esiliiga 1998 II liiga 1998 IV liiga 1998
EElurikkus

eElurikkus on Eesti bioloogilise mitmekesisuse kohta informatsiooni kuvav veebipõhine andmebaas, mis jookseb PlutoF platvormil. Oktoobris 2023 sisaldas see infot üle 33 400 liigi kohta. eElurikkuse andmebaas
III liiga 1997/98

III liiga 1997/98 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 1997. ja 1998. aasta hooaeg, mis jaguneb nelja tsooni - ida, põhi, lõuna ja lääs. 1Palamuse Oscar diskvalifitseeriti, aga tulemused ei nullitud. 1FC Flora Fännklubi - Loksa Shipyard vahelist mängu ei peetud. 2Kalevi ÜJP loobus. 1Hiiumaa JK diskvalifitseeriti, aga tulemused ei nullitud. Meistriliiga 1997/98 Esiliiga 1997/98 II liiga 1997/98 IV liiga 1997/98
Kionosfäär

Kionosfäär (kreeka keelest chion — lumi ja spháira — kera) on troposfääri osa, kus pinnamood soodustab liustike teket ja püsimist. Kionosfäär moodustab katkematu kihi paksusega kuni 10 km (suurim paksus on ekvaatori piirkonnas ja parasvöötme madallaiustes). Soojuse ja niiskuse suhe selles kihis soodustab seda, et horisontaalsele varjuta pinnale langevate tahkete sademete maht on suurem kui sulavate sademete maht. Kionosfääri ülempiir on tavaliselt kõrgemate mägede kohal ja vastab tahkete sademete nullbilansile. Kionosfääri alampiir moodustab pinnaga ristumisel lumepiiri.