laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tallinna Halduskohus

Tallinna Halduskohus on Eesti Vabariigi esimese astme kohus, mis lahendab avaliku õiguse pädevusse kuuluvaid vaidlusi, kui seadus ei näe ette teistsugust menetluskorda. Tallinna Halduskohus on üks kahest Eesti administratiivkohtust (teine on Tartu Halduskohus). Halduskohtul on kaks kohtumaja: Tallinna kohtumaja (Tallinn, Pärnu mnt 7) ja Pärnu kohtumaja (Pärnu, Rüütli 19). Tallinna kohtumaja tööpiirkonda jääb Harju, Hiiu, Järva, Lääne ja Rapla maakond ning Pärnu kohtumaja tööpiirkonda jääb Pärnu ja Saare maakond. Halduskohtu esimees on alates 1. jaanuarist 2020 Kaupo Kruusvee. Varasemad esimehed on olnud Villem Lapimaa (2006–2014) ja Kristjan Siigur (2015–2019). Halduskohtus töötab 1. jaanuari 2020 seisuga 16 kohtunikku, neist ühe teenistussuhe on peatatud. Maa- ja halduskohtute tööpiirkonnad, RTL 2005, 110, 1696 "Kohtute veebileht (kohus.ee). Tallinna Halduskohtu kontaktandmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. detsember 2015. Vaadatud 16. detsembril 2015. Maria-Elisa Tuulik (31. märts 2017). "Tallinna ringkonnakohtu uus esimees on Villem Lapimaa". Vaadatud 02.08.2020. Tallinna Halduskohus Eesti kohtute kodulehel
Tartu Halduskohus

Tartu Halduskohus on üks kahest Eesti halduskohtust (teine on Tallinna Halduskohus). Halduskohus asutati 15. septembril 1993. Enne 2006. aastat eksisteeris ka Jõhvi Halduskohus, mis seejärel Tartuga liideti. 1. jaanuarist 2019.a. on halduskohtu esimees Sirje Kaljumäe. Halduskohtul on kaks kohtumaja: Tartu kohtumaja (Tartus Kalevi 1) ja Jõhvi kohtumaja (Jõhvis Kooli 2a). Tartu Halduskohtu kohtumaja asus algselt Õpetajate 9a ja 1994–1998 Tartus aadressil Riia 12. Aastast 2002 asub kohtumaja aadressil Kalevi 1. https://web.archive.org/web/20151216085544/http://www.kohus.ee/et/halduskohtud/tartu-halduskohus (vaadatud 16.12.2015) Tartu Halduskohus
Põllumajandusamet

Põllumajandusamet (lühend PMA) oli üks Eesti riigiameteid. PMA tegevusvaldkonnad olid näiteks hallata riiklikke põllumajandusega seotud registreid, teha riiklikku järelevalvet aiandustoodete, geneetiliselt muundatud põllukultuuride üle. PMA peamaja asus Sakus ja igas maakonnas oli oma maakondlik keskus. PMA asutati 1. jaanuaril 2010, kui ühendati Taimetoodangu Inspektsioon, piirkondlikud maaparandusbürood ja Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo. 1. jaanuarist 2021 moodustati Põllumajandusameti ning Veterinaar- ja Toiduameti ühendamisel Põllumajandus- ja Toiduamet. https://web.archive.org/web/20151018033229/http://www.pma.agri.ee/index.php?id=102 (vaadatud 16.12.2015) "Põllumajandus- ja Toiduameti moodustamine". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. november 2021. Vaadatud 1. augustil 2021. PMA koduleht
Terviseamet

Terviseamet (TEA) on Sotsiaalministeeriumi haldusalas tegutsev Eesti riigiamet. Ameti tegevusvaldkonnad on tervishoid, nakkushaiguste seire ja epideemiatõrje, keskkonnatervis, kemikaaliohutus ja meditsiiniseadmete ohutus. Terviseamet moodustati 1. jaanuaril 2010 Tervisekaitseinspektsiooni, Tervishoiuameti ja Kemikaalide teabekeskuse ühendamisel. Ravimiametist viidi sinna üle meditsiiniseadmete osakond. Terviseametil on Tallinnas peamaja ning üle Eesti kokku neli piirkondlikku talitust, mille alla kuuluvad ka maakondlikud esindused. Ameti koosseisus on kesklabor Tallinnas, Tartu labor ja Kohtla-Järve labor. Esindused asuvad Raplas, Paides, Tartus, Põltsamaal, Räpinas, Valgas, Viljandis, Võrus, Pärnus, Kuressaares, Kärdlas, Haapsalus, Kohtla-Järvel, Rakveres ja Narvas. Alates 2012. aastast on Terviseamet avaldanud oma tegevuse kohta kokkuvõtteid. Terviseameti esimene peadirektor oli Tervisekaitseinspektsiooni senine peadirektor Tiiu Aro, kelle ametiaeg pidi kestma 2018. aasta lõpuni, kuid kes otsustas lahkuda ametist 1. juulil 2017. Seejärel sai Terviseameti peadirektoriks Merike Jürilo, kes töötas sellel ametikohal 1. juulini 2020. Peadirektori kohusetäitja oli sama aasta sügiseni asedirektor Mari-Anne Härma, kuni ameti peadirektoriks sai Üllar Lanno. 6. septembril 2021 teatas Üllar Lanno, et astub Terviseameti ravimite külmlao ülessoojenemise ja ravimite hävinemise tõttu ametist tagasi. Peadirektori ülesannete täitmist jätkas taas Mari-Anne Härma. 17. märtsil 2022 kinnitas sotsiaalminister Tanel Kiik avaliku teenistuse tippjuhtide valikukomisjoni ettepanekul Terviseameti peadirektoriks sihtasutuse Innove viimase juhi ja hilisema hariduse erisaadiku Birgit Lao, kes asus ametisse 2. mail 2022. "Siseturvalisuse arengukava 2020-2030 (PDF; lk 47)". Siseministeerium. Vaadatud 16. augustil 2022. http://www.terviseamet.ee/info/terviseametist.html (vaadatud 16.12.2015) Terviseameti kontaktandmed "Tervishoiuameti, Tervisekaitseinspektsiooni ja Kemikaalide Teabekeskuse Terviseametiks ühendamisega seonduv Vabariigi Valitsuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus". 2009. Terviseamet. "Terviseameti tegevused". Andres Einmann (17.05.2017). "Tiiu Aro lahkub enne ametiaja lõppu terviseameti juhi kohalt". Vaadatud 26.10.2018. Otti Eylandt (27.04.2018). "Terviseameti uus juht: järelevalvaja ei saa olla rumalam kui haiglad ja arstid". Vaadatud 26.10.2018. Urmet Kook, Merilin Pärli (18.06.2020). "Merike Jürilo lahkub terviseameti juhi kohalt". ERR. Vaadatud 21.12.2020. Mirjam Mäekivi (23.09.2020). "Terviseameti uueks juhiks saab Üllar Lanno". ERR. Vaadatud 21.12.2020. Terviseameti juhiks saab Birgit Lao. Sotsiaalministeeriumi veebisait, 17. märts 2022. Terviseameti koduleht Terviseameti leht vaktsineeri.ee Terviseameti mürgistusteabekeskuse infoliin 16662
Ly Piir

Ly Piir (kuni 1951 Ly Rooba; 9. veebruar 1930 Tallinn – 8. jaanuar 2020) oli eesti iluuisutaja ning iluuisutamise treener ja kohtunik. Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning 1960. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuri erialal. Piir harrastas iluuisutamist alates 1944. aastast treener Vaike Paduri juhendamisel. 1951. aastal tuli ta jäätantsus (koos Elmar Jäägeriga) ning 1955. aastal paarissõidus (koos Raul Merilainiga) ja üksiksõidus jäätantsus Eesti NSV meistriks. Aastatel 1954–1993 töötas ta iluuisutamistreenerina peamiselt Tallinnas, kuid aastatel 1980–1984 ka Harkivis (Ukraina NSV) ja 1990–1991 Espoos (Soome). Tegutses iluuisutamiskohtunikuna, sai 1969. aastal üleliidulise kategooria kohtuniku taseme. 1972 "Iluuisutaja ABC". Eesti Raamat. Tallinn 1972 2010 Ly Piir, Tiit Lääne. "Iluuisutamine Eestis". Eesti Uisuliit. Tallinn 2010 Tema abikaasa on endine jalgpallur ja jalgpallitreener Uno Piir. Biograafia ESBL-is Biograafia ESBL-is
Tallinna Sotsiaaltöö Keskus

Tallinna Sotsiaaltöökeskus on Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti halduses olev hoolekandeasutus Kaupmehe tänav 4, Tallinn. Asutuse põhimääruse järgi on nende tegevusvaldkonnad järgmised: toimetulekuraskuste ennetamine ja toimetulekuraskustes isikute resotsialiseerimine; toimetulekuraskustes isikutele osutatavate sotsiaalteenuste arendamine. https://web.archive.org/web/20151216103459/http://www.swcenter.ee/site/data/pohimarus_tlval_0508.15_nr250.pdf (vaadatud 16.12.2015) Asutuse koduleht
Tallinna Ettevõtlusamet

Tallinna Ettevõtlusamet oli Tallinna linna ametiasutus. Amet asus aadressil Kaarli pst 1 / Roosikrantsi 2. Ameti põhimääruse järgi oli selle tegevusvaldkondade seas Tallinna ettevõtluse arendamine, Tallinna turismi arendus ja turundus, tarbijakaitse ja hinnakujundus, müügimaksu ja reklaamimaksu haldamine, järelevalve linna ja linna osalusega ettevõtete ja sihtasutuste üle. Alates 2021. aastast kaotati Tallinna Ettevõtlusamet ning samu ülesandeid täidab Tallinna Strateegiakeskuse koosseisu kuuluv ettevõtlusteenistus. https://www.riigiteataja.ee/akt/427092014005 (vaadatud 21.10.2020) Ettevõtlusteenistus tallinn.ee kodulehel
Tallinna Haridusamet

Tallinna Haridusamet on Tallinna linna ametiasutus, mis korraldab Tallinna alus-, üld-, huvi- ja kutseharidusega seotut. Haridusameti haldusalas on 202 munitsipaalharidusasutust, nende seas 129 koolieelset lasteasutust, 60 üldhariduskooli, 9 huvikooli, 1 kutsekool. http://www.tallinn.ee/est/haridus/Tallinna-Haridusamet-tutvustus (vaadatud 16.12.2015) Haridusamet tallinn.ee kodulehel
Tallinna Laste Turvakeskus

Tallinna Laste Turvakeskus on aastast 1993 Tallinnas tegutsev turvakodu. Turvakeskuse põhieesmärgid on "varjupaigateenuse osutamine noortele ja lastele, sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse osutamine käitumisraskustega noortele, lapsevanemate nõustamine ja noorte sõltuvusprobleemidega tegelemine". Turvakeskus jaguneb kaheks keskuseks: Lilleküla keskus (asub Paldiski mnt 51/Mooni 1) ja Nõmme tee keskus (asub Nõmme tee 99). http://lasteturva.ee/?page_id=6&lang=et (vaadatud 16.12.2015) Turvakeskuse koduleht
Hummuli raamatukogu

Hummuli raamatukogu on Tõrva valla rahvaraamatukogu. Raamatukogu asub Hummuli alevikus. 17. veebruaril 1922 toimus Soe 4-klassilises algkoolis koosolek, mille käigus loodi kooliõpetaja Jaan Martini ja konstaabel Jaan Otsa initsiatiivil Hummuli raamatukogu selts "Edu". Alustuseks saadi riigilt 27 raamatut, kohalikud inimesed kinkisid raamatuid ning seltsi 10. aastapäevaks oli riigi, vallavalitsuse ja seltsi summade eest muretsetud juba üle 700 teose. 1932. aastal loodi raamatukogu osakonnad Ala-Sarapuu talus ja Vana-Hummulis Laaspere talus. Selts tegutses edukalt ka Hummuli Alamõisas, kus aktiivsemad oli Juhan Napits ja Voldemar Laaman. 1932. aastal kuulusid seltsi juhatusse Salme Madisson, Elmar Tiivel, Elmar Laul, kooliõpetaja ja -juhataja Hugo Kõomägi. Kuna raamatukogu asus Soe koolimajas, olid raamatute väljaandjaiks enamasti õpetajad, näiteks Jaan Einer. Siis tekkis raamatukogutöös seisak. Ajaleht "Lõuna-Eesti" kirjutas 1938. aastal, et selts on varjusurmas. Juhatus astus samme, et raamatukogu üle anda Hummuli vallavalitsusele, kellelt selts oli senini toetust saanud. 1944. aastal paigutati raamatukogu Hummuli Valla TSN Täitevkomitee hoonesse. Aastatel 1947–1948 juhatas raamatukogu Olga Brasova. Raamatukogu asus Hummuli koolimaja lähedal endises mõisavalitseja hoones. Aastatel 1975–1985 tegutses Hummuli raamatukogu juures raamatusõprade ühing, mis korraldas raamatuarutelusid ja teemaõhtuid. Raamatuühingusse kuulus 18 inimest.   1997. aastal kolis raamatukogu ilusate ruumidega (100 m2) majja. Selles majas asuvad ka Hummuli vallavalitsus ja rahvamaja. Raamatukogus asub avalik internetipunkt. Raamatukogu kasutab raamatukoguprogrammi RIKS. Elektroonilisele laenutusele mindi üle 2010. aastal. August Uuemaa Jaan Einer Helga Toomsaar 1944–1946 Olga Brasova 1947–1948 Ellen Narõsova 1948–1949 Virve Kokamägi 1950–1952 Helga Tammeväli 1952–1953 Hugo Rosin 1954–1955 Valve Sõrmus 1955–1956 Helgi Hendrikson 1956 Eevi Kurg 1957–1958 Helgi Mumm 1959–1960 Ruth Jallai 1960–1968 Elmar Orav alates 1968 Statistika 2014. aasta seisuga Kogud: 12 334 Kasutajad: 313 Külastused: 3 877 Laenutused: 9 497 Töökohad: 1 Valgamaa rahvaraamatukogud 1920–2010. Valga, 2010 Valga Keskraamatukogu arhiiv. Valga rajooni/maakonna raamatukogude aastaaruanded 1956–2014  Valga maakonna rahvaraamatukogud
Maaelu Teadmuskeskus

Maaelu Teadmuskeskus (METK) on Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi valitsemisala teadus- ja arendusasutus, mis tegeleb põllumajanduskultuuride sortide ja agrotehnoloogiaga. METK asub Jõgeva alevikus aadressil J. Aamisepa 1. 2022. aastani oli asutuse nimi Eesti Taimekasvatuse Instituut. Nime Maaelu Teadmuskeskus kannab asutus 2023. aastast, mil sellega liideti Põllumajandusuuringute Keskus. Talinisu katsepõld Erineva välimusega talinisu sordid ja aretised Talinisu saagikoristus väikese kombainiga eraldi kotikestesse Sordiaretuse katselappide külvamine Erineva talvekindlusega genotüübid talinisu aretuse katsepõllul Keskuse kasvuhooned RT I, 27.09.2022, 1 Keskuse koduleht
Fusarium oxysporum f. sp. cubense

Fusarium oxysporum f. sp. cubense on helekottseenelaadsete seltsi kuuluva seeneliigi Fusarium oxysporum alamliik. Fusarium oxysporum f. sp. cubense on seenpatogeen, mis põhjustab banaanisortidel Panama haigust. Arvatakse, et Panama haigus, mis esimest korda ilmutas end 19. sajandi lõpul, põhjustas tollal populaarse banaanisordi 'Gros Michel' hävimise. Tänapäeval levinud banaanisordil 'Cavendish' on samuti tuvastatud Panama haiguse epideemia , mida tekitab Fusarium oxysporum f. sp. cubense tüvi Tropical Race 4. Ordonez N, Seidl MF, Waalwijk C, Drenth A, Kilian A, Thomma BPHJ, et al. (2015) Worse Comes to Worst: Bananas and Panama Disease—When Plant and Pathogen Clones Meet. PLoS Pathog 11(11): e1005197.
Sonda valla lipp

Sonda valla lipp on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Sonda valla lipp. Lipp kinnitati 4. oktoobril 1996. Sonda valla lipp on ristkülikukujuline roheline kangas, mis on poolitatud kolme valge diagonaalse triibuga (lehvipoolsest ülanurgast vardapoolsesse alanurka). Iga triibu laius ja nende omavaheline kaugus on 1/2 ühikut. Lipul on vardapoolsest nurgast langevas reas kolm püstist kollast tammelehte. Lipu normaalmõõtmed on 100×150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 2:3. Sonda valla vapp Ida-Viru maakond Sonda valla sümboolika valla kodulehel Sonda valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Põllumajandusuuringute Keskus

Põllumajandusuuringute Keskus (lühend PMK) oli Eesti maaeluministeeriumi hallatav riigiasutus. PMK põhilised tegevusvaldkonnad olid näiteks põldkatsete korraldamine, mitmesuguste laboratoorsete analüüside tegemine (näiteks taimekaitsevahendite jääkide määramine taimsetes produktides), väetis- ja lubjatarbekaartide koostamine. PMK asutati 1998 nime all Taimse Materjali Kontrolli Keskus. Aastast 2004 kandis nime Põllumajandusuuringute Keskus. 2023. aastal liideti see Maaelu Teadmuskeskusega. http://pmk.agri.ee/?valik=400&keel=1&template=template2pmk.html (vaadatud 16.12.2015)
Riigi Tugiteenuste Keskus

Riigi Tugiteenuste Keskus (RTK) on 1. jaanuarist 2013 tegutsev ja alates 2018. aastast rahandusministeeriumi haldusalasse kuuluv valitsusasutus. Riigi Tugiteenuste Keskus loodi Kohtute Raamatupidamiskeskuse reorganiseerimise tulemusena. Esialgu teenindas keskus tugiteenuseid osutades nelja ministeeriumi: rahandus-, justiits-, sotsiaal- ning majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi. 2017. aastast on asutuse põhiülesanneteks riigi raamatupidamise ning personali- ja palgaarvestuse korraldamine, sealhulgas teenuste osutamine üheteistkümne ministeeriumi valitsemisala asutustele, Riigikantseleile ja Riigikontrollile. Lisaks korraldab RTK kohtumenetluse tulemusena tekkinud, aga ka teatud muude riigi nõuete täitmist. 2016. aastast pakutakse riigihangete korraldamise teenust ja korraldatakse ühishankeid. 2018. aasta septembrist korraldab RTK rahandusministeeriumi valitsemisala regionaaltoetuste taotlemist ja väljamaksmist, millega seni tegeles Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus. RTK-sse viidi üle ka Riigikantselei ja sotsiaalministeeriumi poolt välja töötatud tingimustel antavad eurotoetused, mille jaotust korraldas taotlejate vahel siiani rahandusministeerium. Lisaks anti RTK-le üle maaeluministeeriumi vastutusala regionaalprogrammide korraldus. Seoses riigireformi tegevuskavaga aastateks 2019–2023 ja toetuste valdkonna konsolideerimisega viidi 1. aprillist 2020 Riigi Tugiteenuste Keskusse üle Sihtasutus Innove ja Sihtasutus Archimedese struktuuritoetuste rakendusüksused. Riigi Tugiteenuste Keskus rakendab üle saja toetusmeetme ning 54% Euroopa struktuurivahenditest Eestis, mis on üle 2 miljardi euro. 1. aprillil 2021 liideti RTKga Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti transporditoetuste valdkond ning 1. juunil 2021 Riigi Infosüsteemi Ameti toetuste rakendusüksus. Ajalugu. Riigi Tugiteenuste Keskuse veebisait. Riigi Tugiteenuste keskuse koduleht "Pretsedent: Rõuge vald võitis kohtus raha tagasi küsinud riigiasutust" ERR, 18. märts 2023
Seli Tervisekeskus

Seli Tervisekeskus on Eesti Kaitseministeeriumi alluvuses olev riigiasutus, mis pakub tervisekahjustusi saanud kaitseväelastele ja asendusteenistujatele ja teistele seotud isikutele taastusravi ja füsioteraapiat. Keskus asub Rapla vallas Seli külas. https://web.archive.org/web/20151216161600/http://www.selitervisekeskus.ee/index.php?page=9 (vaadatud 16.12.2015) Keskuse koduleht
Riiklik lepitaja

Riiklik lepitaja on Eesti riigiametnik, kes on riikliku lepitaja institutsiooni juht. Institutsioon asutati Eestis 1995. Riikliku lepitaja ülesannete seas on lahendada liitudevahelisi ja keerulisemaid töötülisid. Eestis on riiklikud lepitajad olnud 1998–2001 Leonard Tammik (1938–2009) 2001–2003 ja 2006–2017 Henn Pärn 2003–2006 Raivo Paavo 1. märtsist 2017 Meelis Virkebau. http://www.riikliklepitaja.ee/ajalugu/ (vaadatud 16.12.2015) Riikliku lepitaja koduleht
Surju valla lipp

Surju valla lipp on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Surju valla lipp. Lipp kinnitati riigisekretäri poolt 7. veebruaril 1996. Lipu autor on Priit Herodes. Surju valla lipp on ruudukujuline vapilipp, mis koosneb kahest rohelisest ja ühest kollasest vaheldumisi asetsevast võrdsest vertikaalsest laiust. Rohelise laiu ülaosas asub kollane ja kollase laiu ülaosas roheline kuusk. Lipu normaalmõõdud on 105×105 cm. Lipu roheline värvus ning jaotus viitavad metsadele, mis hõlmavad 2/3 valla territooriumist. Kuld on Pärnumaa vapivärvus. Keskmine kollane laid sümboliseerib Reiu jõge ning kuused märgivad seda, et Surju vald koosneb kolme endise valla aladest. Valla lipp heisatakse: Alaliselt vallavalitsuse hoonel. Surju valla ja teiste kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel. Surju valla avalikel üritustel ning muudel üritustel, kus on esindatud Surju vald. Lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti, kusjuures lipukanga alumine serv jääb maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. Kui valla lipp heisatakse koos: Eesti riigilipuga, siis paigutatakse valla lipp Eesti riigilipust lipurivi tagant vaadates vasakule. Eesti riigilipu ja teise riigi lipuga, jääb valla lipp teise riigi lipust vasakule, mis on omakorda vasakul Eesti riigilipust. Maakonnalipuga võrreldes jääb valla lipp maakonnalipust vasakule. Valla lipp ei tohi ületada riigilipu mõõtmeid ning kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. Surju valla vapp Surju valla koduleht Sümbolid ja nende kasutamine Surju valla sümboolika valla kodulehel Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Surju vald.
Ly Ranne

Ly Ranne (22. aprill 1964 Tallinn – 17. aprill 2010 Tallinn) oli eesti modell, jumestuskunstnik ja ajakirjade iluteemade toimetaja. Ta lõpetas 1982. aastal Tallinna 4. Keskkooli. Ta oli 1977. aastast Tallinna Moemaja modell, jumestuskunstiga hakkas tegelema 1993. aastast. Hiljem töötas iluteemade toimetajana ajakirjades Stiil, Cosmopolitan ja Marie Claire. Tema abikaasa oli muusikategelane Raivo Sersant (sündinud 16. detsembril 1952). Ly Ranne Fondi koduleht
Gorodovikovski rajoon

Gorodovikovski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias. Asub Kalmõkkia lääneosas. Q126709394
Raudteemuuseum

Raudteemuuseum on raudteetranspordi ajaloo uurimise, jäädvustamise ja eksponeerimisega tegelev muuseum. Haapsalus tegutseb Raudtee- ja Sidemuuseum.
Auseklis

Auseklis (kodanikunimi Miķelis Krogzemis; 18. september 1850 Aloja vald, Läti – 6. veebruar 1879 Peterburi, Venemaa) oli läti luuletaja ja noorlätlaste liikumise aktiivne liige. Ta lõpetas aastal 1871 Cimze seminari. Auseklis oli läti kirjanduses rahvusromantismi silmapaistev esindaja. Tõlkis Heine, Goethe, Schilleri, Herderi jt teoseid. Luuletustes kasutas ajaloolist temaatikat, mütoloogiat ja läti folkloori. Kirjutas pilkeluuletusi saksa päritolu parunite ja vaimulike kohta. Poetiseeris patriarhaalset elulaadi. Tema järgi on nimetatud tänav Riias. Alojas on Auseklisi-nimeline keskkool, mille ette on püstitatud luuletaja auks graniidist mälestussammas (kujur M. Lange).
Justa rajoon

Justa rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias. Rajoonis on 7 kohalikku omavalitsusüksust ja 14 asulat. Q126709394
Sarpinski rajoon

Sarpinski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias. Asub Kalmõkkia põhjaosas. Rajoonis on 9 kohalikku omavalitsusüksust ja 17 asulat. Q126709394
Sakala Teatrimaja

SA Sakala Teatrimaja (varem SA Vanalinna Teatrimaja) on Tallinnas tegutsev Eesti sihtasutus, mis rendib ruume etenduskunstide vallas tegutsejatele. Sihtasutus asutati 1997 ja selle algne eesmärk oli ehitada Vanalinnastuudiole teatrimaja Sauna tänavale. Hiljem pakuti Vanalinnastuudiole kasutamiseks hoonet Sakala tänaval ja nii sai sihtasutus Sakala 3 kinnistu haldajaks. 2013. aastal sõlmiti pikaajaline leping teatriga NO99, mis võimaldas teatril ruumide tasuta kasutamist. Sihtasutuse asutajad olid Eesti riik kultuuriministeeriumi kaudu, Tallinna linn linnavalitsuse kaudu ja SEB Pank. 2020. aastal andis Kultuuriministeerium teada soovist nimetada asutus ümber sihtasutuseks Sakala Teatrimaja. Tallinna linn tegi selle peale ettepaneku üldse sihtasutus lõpetada. Nimemuutus jõustus sama aasta juunis. Sihtasutusest (vaadatud 11. mail 2021) "Riik tahab muuta Vanalinna Teatrimaja nime ja saada selle juhtimises suuremat sõnaõigust" ERR, 25. veebruar 2020 "Tallinna linnavõim tegi ettepaneku SA Vanalinna Teatrimaja tegevus lõpetada" ERR kultuur, 18. märts 2020
Rakvere Teatrimaja

Rakvere Teatrimaja on Rakveres tegutsev Eesti sihtasutus, mis haldab Rakvere teatrit. Aastatel 2004–2006 oli sihtasutuse juhataja Indrek Saar. Aastast 2013 on juhataja Velvo Väli. Teatriteatepulga vahetus: Indrek Saar Joonas Tartu. Postimees, 14. juuni 2006 Velvo Väli. Rakvere Teater, vaadatud 4. veebruar 2021 Sihtasutusest teatri kodulehel
Kohtla-Järve linnaorkester

Kohtla-Järve linnaorkester on Kohtla-Järvel tegutsev orkester. Orkester tegutseb Kohtla-Järvel aadressil Kalevi 37. Orkestri dirigent-direktor on Aleksander Saveljev. http://www.kohtla-jarve.ee/index.php?area=1&p=static&page=h_asutused (vaadatud 16.12.2015)
Tagatisfond

Tagatisfond on aastast 2002 tegutsev Eesti fond. Fondi eesmärk on muu hulgas hoiustajate, investorite ja kohustusliku pensionifondi osakuomanike (rahaliste) vahendite kaitse. Fond on 1998 asutatud Hoiuste Tagamise Fondi õigusjärglane. Tagatisfond asutati 1. juulil 2002 tagatisfondi seadusega. http://www.tf.ee/tagatisfond/tagatisfond-2/ (vaadatud 16.12.2015) Fondi koduleht
Samoa riigipea

Kui Samoa 1. jaanuaril 1962 iseseisvus, said 1960. aastast pärineva Samoa põhiseaduse järgi Samoa riigipeaks (samoa keeles O le Ao o le Malo) samaaegselt kaks Samoa ülempealikku Tama Aiga ja kolmas sai peaministriks. Samoa riigipead nimetatakse Tema Kõrgus. Samoa riigipead olid algul Malietoa Tanumafili II ja Tupua Tamasese Mea'ole. Viimane suri 1963. Sellest ajast kuni surmani mais 2007 oli Malietoa Tanumafili II ainus ja eluaegne riigipea. Pärast tema surma valib Rahvuslik Seadusandlik Kogu (Fono Aoao Faitulafono) uue riigipea viieks aastaks. Kuigi põhiseaduse väljatöötamise ajal eeldati, et riigipea valitakse ülempealike seast, ei ole see seal kirjas. Seetõttu ei peeta Samoa riigipead monarhiks.
Iisaku seltsimaja

Iisaku Rahvamaja on Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Iisaku alevikus aadressil Tartu mnt 22 asuv seltsimaja. Mändidega kaunistatud mäenõlval olev maja on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Ühekorruseline viilkatusega puust hoone ehitati sealsetele seltsidele ühiselt ja Iisaku Muusika ja Kirjanduse Seltsi nime peale. Seltsimaja saadi valmis 31.oktoober 1910, mille sisseõnnistamiseks korraldati suur peoõhtu koos söögi ja tantsuga. Etendati Georg Engeli draamat "Sadamas". Seltsi protokollide järgi müüdi eeskavale 368 ja tantsule 75 piletit, mis tolleaegse Iisaku kohta oli suur arv. Maja ehitas Abel Maasik ja maja läks maksma ligi 2857 rubla. Iisaku seltsimaja kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 17.12.2015) Iisaku seltsimaja kultuurimälestiste riiklikus registris
Kiviõli Rahvamaja

Kiviõli Rahvamaja on Ida-Viru maakonnas Kiviõlis asuv rahvamaja. Maja avati 1936 sealse haridusseltsi "Valgus" tarbeks. Rahvamajas on tegutsenud segakoor Loit, Gennadi Butuzovi nimeline vene koor, vene näitering, käsitöö ring, lauluklubi, klubi Ajaratas, Kontakt, memmede laulu ning tantsu kollektiivid Elulõng ja Lõngakera. https://web.archive.org/web/20151217102951/http://www.hot.ee/k/kiviolirahvamaja/avaleht.htm (vaadatud 17.12.2015)