laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rannapungerja hobupostijaam

Rannapungerja hobupostijaam oli Rannapungerja külas, Peipsi järve põhjarannikul, Rannapungerja jõe suudmes, Jõhvi-Tartu postimaantee ja Rakvere–Rannapungerja maantee ristmikul asunud postijaam. Liivimaa kubermangu piirist 2 versta kaugusel asunud Rannapungerja oli esimene postijaam Eestimaa kubermangus, millele järgnesid: Väike-Pungerja postijaam ja Jõhvi postijaam. 17. sajandi keskpaigast korraldas postiliiklust Eestimaal Eestimaa rüütelkond. Eestimaa kubermangu läbis kolm postiteed (trakti), mille äärde oli rajatud postijaamade võrgustik. Rannapungerja postijaam oli osa Suurest Peterburi-Tartu-Riia postiteest, mis algas Venemaa keisririigi pealinnast Peterburist ja läbis Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa kubermangu kuni keisririigi riigipiirini Preisi kuningriigiga. Postiteed kasutasid Vene keisrid ja keisrinnad ning ka keisririigi pealinna külastanud välismaalased sh. Honoré de Balzac, Robert Schumann, Elias Lönnrot, Ferenc Liszt jt. Esimene postijaam 18. sajandi alguses rajati Peipsi äärde algselt Kauksile, kuid 1735. aastal ehitati uus postijaam juba Rannapungerjale. Postijaamas asusid postijaama peahoone, postipoiste elamu, tallid, ait, küün ja sepikoda. Bienenstamm: Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk.26–27
Tudulinna hüdroelektrijaam

Tudulinna hüdroelektrijaam on endine hüdroelektrijaam Alutaguse vallas, Rannapungerja jõe ääres. Jaam asub Lemmaku külast põhja pool Roostoja Särjetõkke kärestikul, kus Roostoja ja Tagajõgi ei ole veel Rannapungerja jõeks ühinenud. Jaama ehitati aastatel 1947–1950 ning see oli ametlikult komsomoli löökehitus. Tudulinna hüdroelektrijaam kultuurimälestiste riiklikus registris
Parkali tänav (Rakvere)

Parkali tänav on tänav Rakvere Vanalinna linnajaos. Tänav ristub Pika tänava, Parkali platsi (paremalt) ja C. R. Jakobsoni tänavaga ning lõpeb Laial tänaval. Tänava pikkus on 316 meetrit. See on osaliselt ühesuunaline Parkali platsilt Pika tänavani, sellel lõigul on säilinud ka ajalooline munakivikatend. Aadressil Parkali 4 paikneb AQVA Hotel & Spa, mis on tuntud veekeskus koos hotelli ja restoraniga. Parkali tänava äärde jääb ka Rakvere linnavalitsuse hoone aadressil Lai 2 ning Pika tänava üks tähelepanuväärsemaid ehitisi – eklektiline Kaitseliidu Viru maleva hoone aadressil Pikk 15, mis valmis 1908. aastal kaupmees Julius Johansoni ettevõtmisel. Parkali 7 asub Pihlaka kondiitritööstus Parkali tänav on üks Rakvere vanemaid. 17. sajandil oli Rakveres vaid viis tänavat: Pikk, Rüüti (praegune Tallinna), Korduani (Rohuaia), Vee (Posti) ja Põrgu. Tee viis Pikalt tänavalt mäest alla Soolikaojani. Ajaloos on tänav kandnud ka Põrgu tänava nime, kuna samas paiknes sepapajad, mille õhtused ääsituled ja mustad mehed andsid selleks nimeks alust. Tänava praegune nimi Parkali (saksa keeles Gerberstraße; vene keeles ул. Паркали; Кожевенная ул) on pandud seal 19. sajandil tegutsenud parkimistöökodade järgi. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused. Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 13.03.2017) AS Pihlaka, Parkali 7, 44308, Rakvere Rohuaia tänav saab korda, virumaateataja.postimees.ee, 8. juuli 2005 Odette Kirss. "Jalutaja teejuht, Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007.
Lauret

Lauret võib tähendada järgmist: Lauret, vald Hérault' departemangus Prantsusmaal Lauret, vald Landes'i departemangus Prantsusmaal Lauret, Buckskin Joe varasem nimetus
Death metal

Death metal on muusikastiil, heavy metal'i alaliik, mida on mõjutanud thrash metal. Tüüpilised tunnused on madalalt häälestatud instrumendid, kurguhääl, sageli kaks basstrummi (Double Bass Drumming) ja eriti kiire nn blastbeats. Tekstid kätkevad tihti surma-, kannatuse- ja hävingutemaatikat. Leida võib ka filosoofilisi (nihilistlikke), aga ka satanistlikke osi. Esile kerkis see 1980. aastate lõpus Ameerika Ühendriikides (Florida ja California osariigis), Euroopas (Suurbritannias, Rootsis) ja Kanadas. 1990. aastate algusel tegutses üle tuhande bändi üle maailma ning neist üle viiesaja tuntuma üllitasid oma CD.
Selli külanõukogu

Selli külanõukogu oli külanõukogu Vaimastvere valla ja Jõgeva rajooni koosseisus aastail 1945–1954. Asutamisel kuulus külanõukogu koosseisu Selli, Villakvere, Kärde, Kemba, Endla (osaliselt) ja Koidu (osaliselt) küla ning Selli asundus. Seadlusega 17. juunist 1954 ühendati külanõukogu Kõola külanõukoguga, asutades Pedja külanõukogu kuni 1950. aastani eksisteerinud Vaimastvere valla piirides.
Pedja külanõukogu

Pedja külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s Jõgeva rajooni koosseisus aastail 1954–1979. Külanõukogu moodustati Selli külanõukogu ja Kõola külanõukogu liitmisel 1954 juunis. Külanõukogu keskus asus Kõola külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Bolševiku", "Valguse" ja "Stalinliku Tee" kolhoos. Pedja külanõukogu maa-ala langes kokku kuni 1950. aastani eksisteerinud Vaimastvere valla omaga. 1977. aastal kuulus külanõukogu koosseisu Endla, Kõola, Kärde, Paduvere, Pedja, Rohe, Selli, Tooma, Vaimastvere ja Vägeva küla. 1979 novembris Pedja külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti külanõukogu Jõgeva külanõukogu territooriumiga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 23. novembri 1979 seadlus "Jõgeva rajooni Pedja külanõukogu likvideerimise ning Jõgeva ja Puurmani külanõukogu piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1979, 46, 558
Gustav Ilves

Gustav Ilves (14. märts 1923 Tartu – 4. juuli 2013 Falköping) oli Eesti Skautmastrite Kogu Rootsi Koondise esimees ning osales skautluse taastamisel Eestis. Gustav Ilves lõpetas 1943. aastal kaubanduskooli ning läks vabatahtlikuna Soome armee eesti üksusse. Soomes lõpetas ta ohvitseride kooli lipnikuna ja pöördus tagasi Eestisse, et sügisel 1944 JR200 koosseisus osaleda Punaarmee sissetungi tõkestamisel. Pärast rinde kokkuvarisemist põgenes Gustav Ilves Rootsi ning asus elama Boråsi, kus ta 1947. aastal hakkas tegema skauditööd, mis jäigi ta suureks huvialaks. Ta jätkas dekoraatoritöö kõrvalt skautlusega tegelemist ka pärast Falköpingisse asumist 1950. aastate algul. Oli Metsakodu loojate hulgas. Gustav Ilves oli aastail 1951–1957 Eesti Skauttöö Keskuse Rootsis juhataja ja 1972–1988 Eesti Skautmasterite Kogu Rootsi Koondise esimees. Abistas skautluse taastamisel Eesti ning koos abikaasa Ella Ilvesega kogus eesti skautluse arhiivi, mis on nüüdseks Tartusse toimetatud. Gustav Ilves oli Eesti Skautide Ühingu ja Metsakodu auliige. Gustav Ilves abiellus 1948. aastal vanemgaid Ella Lepikuga, neil on poeg Ott.[viide?] Põhjatäht I järgu teenetemärk Metsakodu tänumärk (1954) Suomen Partiopoikajärjestö raudne teenetemärk (1960) Eesti Rahvusfondi kuldmärk (1971) Metsakodu teenetemärk kuldkirves (1973) Svenska Scoutrådet kuldteenetemärk (1980) Rootsi Eestlaste Esinduse kultuuriauhind (1988) Eesti Komitee Rootsis auhind (1996) Valgetähe medal (2003) Gustav Ilves, in memoriam. Eesti Päevaleht (Rootsi), 28. august 2013
Calexico

Calexico on linn USA-s California osariigis Imperiali maakonnas. Asub San Diegost 196 kilomeetri (122 miili) kaugusel idas ja Yumast 100 kilomeetri (62 miili) kaugusel läänes. Linna nimi tuleneb Mehhiko linna Mexicali nimest. Calexio asutati 1899. aastal ja algselt oli see telkasula. Esimene postkontor avati Calexicos 1902. aastal. 1983 filmiti Calexicos film "Losin' It" (režii Curtis Hanson). Linna järgi on nime saanud bänd Calexico. Calexicos on sündinud helilooja Allen Strange ja poliitik Robert Carlton Wilson. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Calexico ametlik koduleht
Soome lipp

Soome rahvuslipul (soome keeles siniristilippu) on valgel taustal sinine Skandinaavia rist, mille vertikaalne osa on nihutatud lipuvarda poole. Sinine värv sümboliseerib järvi ja taevast, valge aga lund ja valgeid Soome öid. Soome riigilipp erineb rahvuslipust vaid selle poolest, et risti keskel on kollase raami sees Soome vapp. Mõlema lipu proportsioonid on 11:18 (5:3:10 horisontaalselt ja 4:3:4 vertikaalselt). Pääsusabaga riigilippu (endise nimega "sõjalipp") kasutab sõjavägi. See on ühe ühiku võrra laiem kui rahvus- ja riigilipp; saba pikkus on 5 ühikut. Soome seaduse järgi on lippudel kasutatavad värvid defineeritud järgmiselt: sinine – PMS 294C, punane – PMS 186C, kollane – 123C. Pärast Soome iseseisvumist 1917. aastal korraldati võistlus lipu kujunduse valimiseks. Mitme variandi seast kinnitati lõpuks 29. mail 1918 praegune sini-valge Taani lipul Dannebrogil põhinev kujundus. Soome lipu heiskamine on kohustuslik järgmistel päevadel: 28. veebruar – Kalevala päev (tähistatakse ka soome kultuuri päevana); 1. mai emadepäev (mai teine pühapäev) 4. juuni – Carl Gustaf Emil Mannerheimi sünniaastapäev jaanipäev (laupäev 20. juuni ja 26. juuni vahel) (tähistatakse ka lipupäevana) 6. detsember – iseseisvuspäev parlamendi- või kohalike valimiste, Euroopa parlamendivalimiste või referendumi ajal Soome presidendi ametisse vannutamise päeval Järgmistel päevadel on lipu heiskamine saanud traditsiooniks: 5. veebruar – luuletaja Johan Ludvig Runebergi sünniaastapäev 9. aprill – päev, mil suri Soome kirjakeelele aluse panija Mikael Agricola, ning rahvakultuuri koguja Elias Lönnroti sünniaastapäev (tähistatakse ka soome keele päevana) 27. aprill – sõjaveteranide päev 12. mai – riigimees Johan Vilhelm Snellmani sünniaastapäev 6. juuli – luuletaja Eino Leino sünniaastapäev 10. oktoober – kirjaniku Aleksis Kivi sünniaastapäev (tähistatakse ka soome kirjanduse päevana) 24. oktoober – ÜRO päev 6. november – Soome-Rootsi identiteedi päev isadepäev (teine pühapäev novembris) Lõvilipp (1917–1918) Soome Kuningriigi lipp 1917–1918 Soome lipp 1918–1920 Soome riigilipp 1918–1920 Soome pääsusabaga riigilipp 1918–1920 Soome riigilipp 1920–1978 Soome pääsusabaga riigilipp 1920–1978 Soome vapp Lõvilipp Soome lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Raimond Tamm

Raimond Tamm (sündinud 3. augustil 1978 Narvas) on Eesti Reformierakonna poliitik, endine XV Riigikogu liige, endine Tartu abilinnapea. 1985–1996 õppis Tamm Jõgeva Gümnaasiumis ja 1996–1998 Kuremaa Põllumajandustehnikumis, mille lõpetas kaubandus-ärinduse erialal kiitusega. 1998–2003 õppis ta Eesti Põllumajandusülikoolis, sai bakalaureusekraadi ökonoomika ja ettevõtluse erialal cum laude, jätkas seal samal erialal magistriõpinguid ja sai 2007. aastal magistrikraadi. 2002–2003 oli Raimond Tamm Estiko-Plastar AS-i trükitsehhi juhataja, 2003–2004 samas ostudirektor ja 2004–2008 tootmisdirektor. 2008–2009 tegutses Tamm ettevõtjana, olles Raimstar Consult OÜ juhatuse liige ja DuPonti kontserni äritegevuse arendamise konsultant Eestis. Aastatel 2015–2017 töötas ta SA Tartu Teaduspark juhatuse liikmena. Aastatel 2011–2017 oli ta MTÜ Tartu Regiooni Energiaagentuur juhatuse liige. Lisaks eelnevale on ta OÜ Tartu Veekeskus nõukogu esimees, SA Tartumaa Turism nõukogu esimees ning SA Tartu Eluasemefond nõukogu esimees. 2009. aastal oli ta Tartu linnavolikogu asendusliige Reformierakonna fraktsioonis. Aastatel 2009–2014 töötas ta Tartu abilinnapeana. Aastatel 2014–2017 oli Tartu linnavolikogu liige Reformierakonna fraktsioonis ning aastatel 2015–2017 ühtlasi ka fraktsiooni esimees. Alates 15. novembrist 2017 töötab Tamm taas Tartu abilinnapeana, tema vastutusvaldkonnad on linnamajandus, energiamajandus, keskkonnakaitse, ettevõtlus ja turism. Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 886 häält ning ei osutunud valituks. 1999–2000 kuulus Tamm Eesti Üliõpilaskondade Liidu volikokku, 1999–2000 oli EPMÜ Üliõpilasesinduse esimees, 1999–2002 EPMÜ nõukogu liige ja 2000–2005 EPMÜ Spordiklubi juhatuse liige. 2007. aastast on ta Akadeemilise Ühistegevuse Seltsi juhatuse liige ja 2014. aastast Tartu Hansa Kooli hoolekogu liige. 2010. aastast kuulub Tartu meeskoori Akadeemiline Emajõgi ridadesse. Raimond Tammel on elukaaslane ja kolm poega. Vabal ajal tegeleb spordiga. Valimisringkond nr 10 valimised.ee (andmed seisuga 07.03.2023 19:45) Raimond Tamm Tartu linna kodulehel Raimond Tamm Maaülikooli kodulehel Kristjan Roos. "Tartu abilinnapea tervitab Seedri riigiasutuste kolimise ideed", Linnaleht, 18. jaanuar 2013 "Raimond Tamm: jah", Postimees, 19. jaanuar 2011 (lühiintervjuu)
Lipu- ja hümnipäev

Lipu- ja hümnipäev (papiamento keeles Dia di Himno y Bandera) on tähtpäev Arubal, Bonairel ja Curaçaol. Arubal on lipu- ja hümnipäev rahvuspüha, mida tähistatakse 18. märtsil. 18. märtsil 1976 heisati Oranjestadil esmakordselt Aruba lipp ning esitati esmakordselt Aruba hümni "Aruba Dushi Tera". Bonaire lipu- ja hümnipäeva tähistatakse 6. septembril. Curaçaol tähistatakse 2. juulil kuupäeva, mil Saarenõukogu 1951 esimest korda kokku tuli. 2. juulist 1984 nimetatakse seda päeva lipu- ja hümnipäevaks. Lipu- ja hümnipäeva hommikul on ametlikud pidustused Otrobandas Brionpleinil ja saare lääneosas Barberis Parke Himno y Banderas (Hümni ja Lipu pargis). Curaçao lipp on paljudes kohtades väljas ja kohalikus televisioonis on temaatilised saated. Teemakohased üritused on ka Willemstadis. Lipupäev
Adamson

Adamson on perekonnanimi (vaata kandjate loendit sealt). Adamson oli Inglise autofirma, mis tegutses 1912–1925. Adamson on kummituslinn Oklahomas.
Anakonda (täpsustus)

Anakonda (Eunectes) on perekond suuri, kägistajamadusid, kes elavad looduslikult Lõuna-Ameerika troopilistel aladel. Anakonda teised tähendused: Anakondaks võidakse nimetada hiidanakondat (Eunectes murinus), anakonda perekonda kuuluvat madu "Anakonda", 1997. aasta õudusfilm; Anaconda, linn Montanas; La-250 Anakonda, Nõukogude Liidu püüdurhävitaja prototüüp "Anakonda" on septembris 2014 Poolas läbiviidav kümnepäevane relvajõudude õppus. Endo Anaconda, Šveitsi laulja HMS Anaconda, Briti mereväe laev 19. sajandil HMAS Anaconda, Austraalia mereväe abilaev Teise maailmasõja ajal
Eesti saalijalgpalli koondis

Eesti saalijalgpalli koondis on Eesti esinduskoondis saalijalgpallis. Info Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Papiamento keel

Papiamento keel (Curaçaol Papiamentu, Arubal Papiamento, Bonairel Papiamen) on kreoolkeel, mida kõneldakse Hollandi Antillide Tuulealustel saartel (Curaçao ja Bonaire) ning Arubal. Keele nimetus tuleb papiamento keele sõnast papia kõnelema' (portugali papear). Papiamento keeles kirjutatakse keele nimetus kujul Arubal Papiamento ja Curaçaol Papiamentu. Hääldus on ühesugune, vahe on ainult kirjaviisis, mis Curaçaol lähtub rohkem hääldusest, Arubal rohkem etümoloogiast. Bonairel on keele nimetus Papiamèn. Kuigi Hollandi Antillidel on ametlik keel hollandi keel, kõneleb seda suur osa Madalmaade Tuulealuste saarte elanikkonnast. Madalmaade Tuulepealsetel saartel (Sint-Eustatius, Saint-Martini saar ja Saba saar) on kõige kõneldavam keel inglise keel. Arubal on papiamento keel alates 2004. aastast hollandi keele kõrval ametlik keel, kuigi ka seal kasutavad võimud seni kõige rohkem hollandi keelt. Papiamento keelel on kaks põhikuju, mis erinevad põhiliselt ortograafia poolest. Papiamento on Arubal kõneldav keelekuju, mille kirjaviis on etümoloogilise orientatsiooniga. Papiamentu on Curaçaol kõneldav keelekuju, mille kirjakeel on foneetiline. Ka Bonaire murret (Papiamen) kirjutatakse foneetilisel põhimõttel. Kuigi papiamento päritolu on palju uuritud, ei ole õnnestunud selle allikat täpselt kindlaks teha. On teada, et keel tekkis 17. sajandi paiku, mil Curaçaol oli orjanduse õitseaeg. Hollandi Lääne-India Kompaniil oli tol ajal Curaçaol orjaturg, kust orje osteti ja müüdi kõikjale maailmas. Suur osa neist orjadest pärines Lõuna-Ameerikast ja Aafrikast. Neid orje kasutati ka Hollandi kolooniate istandustes ja soolakaevandustes. Kõige varasema avaldatud iseloomustuse Curaçao rahvakeelele andis paater Schabel, kelle järgi Curaçao neegerorjad kõnelesid "murtud hispaania keelt". Kõige tõenäolisema teooria järgi on papiamento keel välja kasvanud orjade soovist omavahel suhelda. Papiamento keel tekkis pidžinkeelena hispaania, portugali, hollandi ja inglise keelest ning Aafrika murretest ja aravakkide keelest. Pole teada, millisel keelel oli kõige suurem mõju ja kuidas täpselt keel edasi arenes. Mõne uurimuse järgi oli kõige suurem mõju hispaania keelel (otsustades paljude sarnaste tegusõnade järgi). Teised uurimused postuleerivad mingi Brasiilia kreoolkeele mõju. Viimane uurimus lähtub suurest Aafrika portugali keele mõjust ning otsib seost Aafrika maadega. On ka avastatud, et Venezuelas on papiamento keelt kõnelev kogukond. Mõne uurija väitel tekkis Papiamentu Curaçaol ning jõudis sealt Venezuela kaudu Arubale. Seepärast sarnanebki Aruba Papiamento kõlalt ja sõnavaralt hispaania keelega. Tänapäeva papiamento keeles on palju uusi sõnu inglise ja hispaania keelest ning toorlaene hollandi keelest. Arubalt pärit Dave Bentoni emakeel on papiamento. Meelis Kapstas. Parim paik: Lendav hollandlane. Kroonika, 2. juuni 2004.
Eesti rannajalgpalli koondis

Eesti rannajalgpalli koondis on Eesti esinduskoondis rannajalgpallis. Eesti rannajalgpalli rahvuskoondis moodustati aastal 2007 ühiselt Eesti Jalgpalliliidu ja Eesti Rannajalgpalli Liidu koostöös. Samal aastal pidas rahvuskoondis oma esimese ametliku mängu, kui osaleti Prantsusmaal Marseille linnas FIFA rannajalgpalli maailmameistrivõistluste Euroopa kvalifikatsiooniturniiril. Esimene mäng peeti Ukraina koondisega, mis lõppes Ukraina 3:1 võiduga. 2024. aasta Euroliiga Superfinaalis jõudis Eesti koondis esmakordselt ajaloos veerandfinaali kus oli vastaseks Valgevene, kuid andis Ukrainas toimuva agressioonisõja tõttu Valgevenele loobumisvõidu. Info Eesti Rannajalgpalli Liidu kodulehel Info Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Eesti rannakoondis pani Türgi selili ja jõudis Euroopa 12 parema sekka! Soccernet.ee, 12. september 2021 Eesti rannajalgpallikoondis andis Ukrainas toimuva agressioonisõja tõttu Valgevenele loobumisvõidu Delfi, 12. september 2024 Müts maha! Eesti loobus poliitilistel põhjustel ajaloolisest mängust Soccernet, 12. september 2024
Lembi Mets

Lembi Mets (aastani 1979 Lembi Selberg; sündinud 11. juunil 1958 Tallinnas) on eesti tšellist ja muusikapedagoog. Ta lõpetas aastal 1975 tšelloerialal Tallinna Muusikakeskkooli (õpetajaks Laine Leichter) ja aastal 1981 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Ivo Juuli, Toomas Velmeti ja Peeter Paemurru klassis) ning aastal 2005 magistriõppes Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia interpretatsioonipedagoogika erialal (tööga "Tšelloõpetuse algusest Tallinnas", juhendajad Peeter Paemurru ja Urve Lippus). Ta on täiendanud end eraviisiliselt Moskvas Ivan Monighetti ja Armen Georgiani juures. Ta töötas aastatel 1981–1987 tšelloõpetajana Tallinna Lastemuusikakoolis, aastast 1984 tšelloõpetajana Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ja aastast 1993 ühtlasi Nõmme Muusikakoolis. Tema õpilasteks on olnud Vahur Luhtsalu, Levi-Danel Mägila, Aike Sõõro ja Kaia Tambi. Ta on mänginud aastast 2000 Estonia orkestris. Ta on esinenud solistina ja mitmes kammeransamblis. Ta on avaldanud ajakirjades muusikaartikleid ja kontserdiarvustusi. Tema isa oli muusikaajakirjanik Edgar Selberg, ema flötist Liida Selberg, õde harfimängija Kai Visnapuu. Tema abikaasa oli pianist ja muusikapedagoog Rein Mets. Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide: A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 494.
Nikosia

Nikosia on Küprose pealinn. Linn asub Küprose keskosas Pedieose jõe kaldal. Nikosia on 1974. aasta Türgi invasioonist alates jagatud kaheks mööda nn Rohelist joont (ÜRO poolt kontrollitud demilitariseeritud tsoon). Nii Küprose Vabariik kui ka rahvusvaheliselt tunnustamata Põhja-Küprose Türgi Vabariik peavad Nikosiat oma pealinnaks. http://www.mof.gov.cy/mof/cystat/statistics.nsf/populationcondition_21main_gr/populationcondition_21main_gr?OpenForm&sub=1&sel=2 "Kardes Belediyeler". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. "Twinnings". Nikosia linn. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. märts 2023. Vaadatud 2. aprillil 2023. Nikosia koduleht (kreeka ja inglise keeles) Lefkosa koduleht (türgi keeles)
Hermann Alexander Neppert

Hermann Alexander Neppert (10. aprill/22. aprill 1874 Laiuse – 9. oktoober 1944 Gniewkowo Inowrocławi lähedal) oli Eesti ja Saksa vaimulik. Ta õppis aastatel 1892–1896 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli (ja ühtlasi koduõpetajaks) ta aastal 1898 Palamuse Püha Bartholomeuse koguduses Burchard Sielmanni juures. Ordineeriti 7. mail/12. mail 1899 õpetajaks. Pärast ordineerimist oli ta Tartu praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1899–1900 oli ta Maarja-Magdaleena koguduse vikaarõpetaja, aastatel 1900–1901 vikareeris ta Tartu Maarja kogudust; aastatel 1900–1901 oli ta Pärnu Eliisabeti koguduse vikaarõpetaja. Aastatel 1902–1913 oli ta Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1913–1918 oli ta Tartu linnas vikaarvaimulikuks, vanglavaimulikuks ja usuõpetajaks, aastatel 1918–1919 töötas ta Tartus õpetajana. Aastatel 1919–1920 oli ta vaimulikuks Hannoveri Naatsareti kirikus. Aastatel 1920–1933 oli ta vaimulikuks Steimbkes (asub Nienburgi kreisis Alam-Saksi liidumaal), aastatel 1933–1943 elas ta emeeritusena Berliinis, kuid aastatel 1943–1944 teenis ta vaimulikuna Argenaus (praegu Gniewkowo, on Inowrocławi lähedal, Inowrocławi maakonnas, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas, Poolas), kus ta ka suri. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Morna (Õnne 13)

Morna on fiktiivne Eesti väikelinn, kus toimub suurem osa Eesti teleseriaali "Õnne 13" tegevusest ning elab ja töötab enamik selle põhitegelastest. Sarja idee autor ja esimene stsenarist Astrid Reinla kujundas Morna linna näo suuresti Elva-sarnaseks. Päriselus asuvad võttepaigad enamjaolt Tallinna aedlinnades – Nõmmel, Hiiul, Rahumäel jm. Kaarel Arb:"Õnne 13" alustab 20. hooaega Postimees, 14. september 2012 Jaanus Kulli "Morna – milline see päriselt välja näeb?" Õhtuleht, 4. aprill 2009 Kaspar Käänik "Allani ja Mare Morna korter asub tegelikult Tallinnas" Õhtuleht, 26. veebruar 2009
Maanaised

"Maanaised" on Eesti skulptori Mare Mikofi 1974. aastal valminud skulptuurigrupp. Realistlik skulptuur kujutab kaht maanaist, kellest vanem istub pingil ja noorem seisab. Algselt näituse "Inimene ja põld" jaoks kipsist valmistatud skulptuur valati kultuuriministeeriumi algatusel 1978. aastal pronksi. Tartu Kunstimuuseumi näitusemaja 25. aastapäeva puhul paigaldati see 28. augustil 2013 Raekoja platsil asuva näitusemaja ette ning on seal tänini eksponeeritud. Sarnaselt Tartu skulptuuridega "Suudlevad tudengid" ja "Isa ja poeg" on ka see kahefiguuriline. Mare Mikofi teostest on Tartu avalikus ruumis eksponeeritud ka skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks. Püsiekspositsioon Tartu Kunstimuuseum Ahti Seppet. "Naisskulptor eelistab olla loomingus realist" Postimees, 29. august 2013 (intervjuu autoriga) Raimu Hanson. "Skulptuur tõmbab kunstimajale pilke" Postimees, 28. august 2013 Püsiekspositsioon Tartu Kunstimuuseum Raimu Hanson. "Skulptuur tõmbab kunstimajale pilke". Postimees, 28. august 2013 Ahti Seppet. "Naisskulptor eelistab olla loomingus realist". Postimees, 29. august 2013 (intervjuu autoriga)
Kai Visnapuu

Kai Visnapuu (aastani 1982 Kai Selberg; sündinud 7. juunil 1961 Tallinnas) on eesti harfimängija. Ta lõpetas aastal 1979 Tallinna Muusikakeskkooli ja aastal 1981 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Zvenislava Sillamaa õpilasena). Aastast 1979 on ta mänginud Vanemuise orkestris. Tema isa oli muusikaajakirjanik Edgar Selberg, ema flötist Liida Selberg, õde tšellist ja muusikapedagoog Lembi Mets. Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide: N–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 551.