laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eurogümnaasium

Eurogümnaasium on Tallinnas aadressil Eduard Vilde tee 72 asuv vene õppekeelega eragümnaasium. Kool on MTÜ Teeviit Eurokool üks struktuuriüksus. Kool alustas tegevust 1. septembril 1994 nime Polüloog all. 2006 sai kool praeguse nime Eurogümnaasium. 1998–2009 oli kooli direktor Irina Antonjuk[viide?]. Jaanuarist 2014 on kooli direktor Valeri Novikov. https://web.archive.org/web/20170610130640/http://www.erakool.ee/et/dokumendid/p%C3%B5hikiri (vaadatud 10.06.2017) https://web.archive.org/web/20170610130744/http://www.erakool.ee/et/%C3%BCldinfo/eurog%C3%BCmnaasiumi-ajalugu (vaadatud 09.06.2017) http://opleht.ee/2014/02/keelekumblus-toi-tallinna-laanemere-gumnaasiumi-endisele-direktorile-ordeni/ (vaadatud 09.06.2017) Kooli koduleht
Kool 21. Sajandil

Mitte segi ajada Haabersti Vene Gümnaasiumiga Kool 21. Sajandil on venekeelne erakool (eragümnaasium) Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas. Kooli haldab MTÜ Kool 21. sajandil. Kooli pidaja esindaja on Sergei Kornilov ja kooli direktor on Svetlana Ridala. Kooli asutaja on Alevtina Kornilova. Kool asutati 1994. aastal, kuni 2011. aastani asus kool Haabersti linnaosas. Kool on kandnud nime Haabersti Vene Eragümnaasium. Alates 1. jaanuarist 2012 asub kool Pelgulinnas, aadressil Sõle tänav 40. https://web.archive.org/web/20170610132806/http://hve.edu.ee/kool/ajalugu-ja-yldinfo/ (vaadatud 09.06.2017) https://www.hve.edu.ee/e/?page_id=160 Kooli koduleht
Hellamaa algkool

Hellamaa Algkool oli algkool Saare maakonnas Muhu vallas Hellamaa külas. Kooli ajalugu algas 28. oktoobril 1901, kui Kantsil avati Muhu Hellamaa 2-klassiline ministeeriumikool. 1919 muudeti kool algkooliks ja hiljem 6-klassiliseks kooliks.Pärast II maailmasõda muudeti kool 7-klassiliseks mittetäielikuks keskkooliks. 1961 muudeti kool 8-klassiliseks kooliks. 1978 muudeti kool 4-klassiliseks algkooliks. Kool suleti 2002. https://web.archive.org/web/20170610135122/http://muhu.edu.ee/index.php/ajalugu (vaadatud 09.06.2017) https://web.archive.org/web/20210802144008/https://www.meiemaa.ee/index.php?content=artiklid&sub=1&artid=4137 (vaadatud 09.06.2017) https://www.meiemaa.ee/index.php?content=artiklid&sub=1&artid=4137
Rinnahoidja

Rinnahoidja on aluspesuese, mille eesmärk on toetada naise rindu. Rinnahoidja on keerulise ehitusega ning koosneb mitmest osast. Rinnahoidjaid valmistatakse paljudes eri suurustes, et vastata erisugustele kehamõõtudele. Samuti on rinnahoidjaid mitmesugustest materjalidest ja erisuguste lõigetega sõltuvalt funktsioonist, mida rinnahoidja peab konkreetses olukorras täitma, ja moest. Rinnahoidja põhilised osad on rindade all ja üle selja paiknev riba, kaks korvi ning õlapaelad. On ka ilma õlapaelteta rinnahoidjaid ja sportrinnahoidjad, millel ei ole eraldi korve. Rindu toetavate riideesemete kandmine võib ulatuda Vanasse Kreekasse. Naised kandsid villast või linast riideriba, mis mässiti üle rindade ja kinnitati seljal. Vanas Roomas oli selle kasutamine juba üldlevinud. Ida-Tiroolis on leitud 15. sajandist pärinevad riideesemed, mis arvatakse olevat rinnahoidjad. Mõnel neist on linasest riidest õmmeldud korvid ja õlapaelad. Alates 16. sajandist oli jõukamate naiste seas levinud sellise korseti kandmine, mis surus rinnad ülespoole. 19. sajandi lõpus hakati otsima alternatiive. Esimese moodsa rinnahoidja patenteeris 5. septembril 1899 Christine Hardt Dresdenist, 1914. aastal võttis kahest rätist loodud rinnahoidjale patendi USA kunstipatroon ja kirjastaja Mary Phelps Jacob (hiljem Caresse Crosby). Rinnahoidja korvi suuruste tähistamine tähtedega A-st kuni D-ni võttis kasutusele oktoobris 1932 S.H. Camp and Company. Reinvelt, Riina; Kannike, Anu; Järs, Anu; Piiri, Reet; Jäe, Ülle (20. mai 2021). "AJALUGU - Eesti naise kodu ja riietus eelmise sajandi alguses. Rinnahoidjatest räägiti sosinal. Mis on pesukäsi ja vekkpott?". Eesti Naine. Vaadatud 20. oktoobril 2022. Ivan Jefremov. "Thais – Ateena tütar". Tallinn, "Eesti Raamat" 1987, lk. 50 Antiigileksikon, 2. kd., lk. 152 Wilkes, Jonny (26. veebruar 2016). "Who invented the bra?". historyrevealed.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. oktoober 2022. Vaadatud 20. oktoobril 2022.
Isamaa ilu hoieldes

"Isamaa ilu hoieldes" on Eesti laul, mida laulva revolutsiooni ajal esitas Ivo Linna ansambliga In Spe; üks "Viiest isamaalisest laulust". Laul põhineb Karl August Hermanni laulul "Isamaa mälestus". Laulu kantakse sageli ette ka Eesti laulupidudel. Esimesed kaks rida "Isamaa ilu hoieldes,Võõraste vasta võideldes" on 157. ja 158. read Fr. R. Kreutzwaldi Kalevipoeg eeposest. "Kalevipoeg. Fr. R. Keutzwald". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2022. Vaadatud 25. aprillil 2022. Laul You Tube'is Laulu sõnad
Obligatsiooniõigus

Obligatsiooniõigus Rooma eraõiguses on relatiivne õigus, s.t see on suunatud konkreetse isiku vastu. Obligatsiooniõiguses on õigussuhete subjektid alati konkreetselt kindlaks määratud. Õigussuhe tekib kahe subjekti – kreeditori (võlausaldaja) ja deebitori (võlgnik) – vahel. Obligatsioon on õigussuhe, mille alusel üks või rohkem isikuid on õigustatud nõudma teiselt või teistelt isikutelt millegi teostamist või sooritamist. Obligatsiooniõigusliku suhte tekkimiseks peab olema kindel juriidiline fakt. Roomas oli esialgu obligatsiooni tekkimise aluseks mingi süütegu või kahju tekitamine, mille puhul tekkis vastutus. Varaline vastutus tekib hiljem. Obligatsioonid võivad tekkida mitmesugustest alustest. Vanimal ajal oli obligatsioonide tekkimise peamiseks aluseks kriminaalõiguslik süütegu. Hilisemal ajal sai peamiseks aluseks juriidiline tehing, nt leping, millele lisanduvad tsiviilõiguslikud deliktid. Justinianuse "Institutsioonides" on öeldud, et obligatsioonid tekivad neljal alusel (I.3.13.2.). Obligatsioonid jagunevad tekkimise aluste järgi: obligationes ex contractu ehk lepingust tekkivad obligatsioonid, obligationes quasi ex contractu ehk nagu lepingust tekkivad obligatsioonid, obligationes ex delicto ehk õigusrikkumisest tekkivad obligatsioonid, obligationes quasi ex delicto ehk nagu õigusrikkumisest tekkivad obligatsioonid. Rooma obligatsiooniõiguses võib täheldada kahte ajaloolist kihti: vanima ius civile ja hilisema aja obligatsioonide süsteem. Sellele vastab obligatsioonide jaotus: obligationes civiles ja obligationes honorariae. Tsiviilsed obligatsioonid on normeerinud Rooma rahva seadusandlikud organid või on seda tehtud Rooma juristide interpretatsioonide põhjal. Honoraarsed obligatsioonid on niisugused, mida on preetor oma praktikaga kujundanud. Obligatsioonil on täielik juriidiline väärtus vaid siis, kui see on kaitstud kohtuliku hagiga. Sellisel jaotusel põhinevad hagid jagunevad: obligationes civiles ehk hagiga kaitstud obligatsioonid, obligationes naturales ehk naturaalsed hagid (hagi kaitseta obligatsioonid). Vanemal ajal oli obligatsioon võlgniku ja kreeditori isiklik seos, mistõttu polnud võimalik obligatsiooni poolte asendamine teiste isikutega. Et käibe arenemisega kerkis obligatsioonides esile varanduslik pool, hakati aegamööda lubama ka ühe lepingupoole asendamist teise isikuga. Samas obligatsioonis on mõeldav ühe kreeditori asendamine teise kreeditoriga. Sellist isikute muutust obligatsioonis, kus üks kreeditor annab temale kuuluva nõudeõiguse üle teisele isikule, nimetatakse loovutuseks ehk tsessiooniks (ld cessio). Peale muutuste kreeditori poolel võib obligatsioonis muuta ka deebitori poolt. Samas obligatsioonis ühe deebitori asendamist teisega nimetatakse võla ülekandmiseks. Võlakohustuse ühelt teisele deebitorile ülekandmiseks on alati vajalik kreeditori nõusolek. Elmar Ilus. Rooma eraõiguse alused. Penikoorem, 2005. http://www.thelatinlibrary.com/justinian
Sind surmani

"Sind surmani" on Lydia Koidula luuletus, mille viisistas Aleksander Kunileid. Sind surmani Sind surmani küll tahan Ma kalliks pidada, Mu õitsev Eesti rada, Mu lehkav isamaa! Mu Eesti vainud, jõed Ja minu emakeel, Teid kõrgeks kiita tahan Ma surmatunnil veel! Ja tihti siiski leian Su silmis pisaraid! Mu Eestimaa, oh looda, Küll ajad muutuvad! Meil tulevased tunnid Veel toovad kinnitust. Käi kindlalt! Nõua õigust! Aeg annab arutust. Laulu kantakse sageli ette Eesti laulupidudel. Laulust on töötluse teinud Alo Mattiisen ja laulva revolutsiooni ajal esitas töötlust Ivo Linna ansambliga In Spe. Töötlus on üks "Viiest isamaalisest laulust". "Sind surmani". laulud.ee. Vaadatud 27.01.2021. Luuletus "Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen". Estofilia. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 14.05.2018.
Edinburgh

Edinburgh (eestikeelne hääldus ['edinburg], ingliskeelne hääldus ['edinbərə]) on linn Suurbritannias, Šotimaa pealinn. Edinburghis tegutsevad Šotimaa parlament, Šotimaa valitsus ja Šotimaa ülemkohus. Holyroodhouse'i palee on Suurbritannia monarhi ametlik residents Šotimaal. Edinburgh on rahvaarvult Šotimaa suuruselt teine ja Suurbritannia suuruselt seitsmes linn. Edinburghi vanalinn (Old Town) ja uuslinn (New Town) kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse. Linnas asub 1583. aastal asutatud Edinburghi Ülikool. Seal asuvad Šotimaa rahvusmuuseum, Šotimaa rahvusraamatukogu ja Šotimaa rahvusgalerii. Mitmed keskaegsed Walesi kirjalikud allikad viitavad sellel paigale kui Eidyn, mida arvatakse olevat ka koha algupäraseks nimeks. Liide -burgh viitab linnusekohale. Linna tuntakse mitme hüüdnime all. Nende seas näiteks Auld Reekie (Old Smoky šotipärane versioon) ja Põhjala Ateena (Athens of the North). Neist esimene on seotud küttekolletest tõusnud suitsuga, mis linna kohal heljus. Teine pärineb aga paljuski šoti valgustusajastust, kus Edinburghi Ülikool mängis olulist rolli linna kujunemisel teaduskeskuseks. Samas omab asula ka sarnast topoloogiat Ateena linnaga ning mõlemad asuvad lahe kaldal. München (Saksamaa) (1954) Nice (Prantsusmaa) (1958) Firenze, Itaalia (1964) Dunedin, Uus-Meremaa (1974) Vancouver, Kanada (1977) San Diego, California, USA (1977) Segovia, Hispaania, (1985) Xi'an, Hiina (1985) Kiiev, Ukraina (1989) Ålborg, Taani (1991) Kyōto, Jaapan (1994) Kraków, Poola (1995) Šoti valgustus Šoti parunistiil Grantoni aed Edinburghi linnavalitsus Edinburghi turismiinfo
Kammerkoor Solare

Kammerkoor Solare on Eesti kammerkoor. Koori asutas 1977. aastal Jarmo Kiik Rakvere KEK-i juures tegutseva segaansamblina. 1981. aastal nimetati segaansambel kergemuusikakooriks (oli ainus kergemuusikakoor tollases Rakvere rajoonis), 1990. aastatel kasutati juba kammerkoori nimetust. Solare oli Eesti Vabariigi hümni esimene avalik esitaja pärast keeluaastakümneid – 14. juunil 1988 juuniküüditamise mälestusüritusel Rakveres, asutajadirigent aga oli nooruses olnud poliitvang nõukogudevastaste lendlehtede levitamise pärast. 1977 – 1990. aastad Jarmo Kiik 1977–2006 Aime Rahula (abidirigent, kontsertmeister) 1980. aastate I pool – 2002 Anneli Riim 2002–2004 Villem Freiman alates 2004 Elo Üleoja 2008–2010 Marge Matson 2010–2014 Keio Soomelt alates 2016 Ka Bo Chan (koormeister) "Muusikapäeval "Solaret" avastamas". Punane Täht. 5. juuli 1986. Küllo Arjakas (14. juuni 2019). "31 aastat tagasi kõlas Rakveres Eesti hümn". Postimees, solare.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2022. Vaadatud 2. detsembril 2022. Koori koduleht
Rakvere (koor)

Meeskoor Rakvere on Eesti meeskoor, mis tegutseb Rakveres. Koor asutati 1949. aastal. Koori tegevdirigent on Anu Korsar. Varem oli dirigent Jaanus Nurmoja ja abidirigent oli Ahti Bachblum. Koorivanem on 9. septembrist 2020 Jaanus Betlem (enne seda Arvo Roosipuu). 1960. aastate algul oli kooris ligi 80 lauljat. Hiljem on koori lauljate arv vähenenud. https://web.archive.org/web/20170610153320/http://www.rahvakultuur.ee/Meeskoor-Rakvere_147?t=156&f=41&k=1284 (vaadatud 10.06.2017) https://web.archive.org/web/20170613043134/http://rakverekultuurikeskus.ee/huvitegevus2/meeskoor-rakvere/ (vaadatud 10.06.2017) "Meeskoor Rakvere juubeldab ja taaselustab unustatud laulu" Virumaa Teataja, 7. detsember 2019 Koorist Rakvere Kultuurikeskuse kodulehel Koorist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Runo (koor)

Meeskoor Runo on Tallinnas tegutsev Eesti meeskoor. Koor sai alguse 4. oktoobril 1949, kui kokku tuli Eesti NSV Töönduskooperatsiooni Kultuuribaasi Meeskoor. Koori asutamise eesotsas oli Töönduskooperatsiooni Kultuuribaasi juhtkond ja dirigent Arno Kallikorm. 1959–1965 kandis koor nime Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu Meeskoor. Aastast 1966 kannab koor nime Runo. 1967 pälvis koor rahvakoori nimetuse ja 1989 Eesti NSV teenelise koori nimetuse. 2000 sai koor MTÜ staatuse (MTÜ Meeskoor RUNO). https://web.archive.org/web/20170610154457/http://www.runo.ee/index.php?id=10633 (vaadatud 10.06.2017) Koori koduleht
Poistekoor Revalia

Poistekoor Revalia on Eesti poistekoor. Koor asutati 1954 ja on vanim vaheaegadeta tegutsev poistekoor Eestis. Koori dirigeerivad Tanel Nurk ja Alla Eenma. Varem on koori dirigeerinud teiste seas Kuno Areng, Uno Järvela, Peeter Perens, Hirvo Surva. https://www.facebook.com/pg/revalia.poistekoor/about/?ref=page_internal (vaadatud 10.06.2017) Poistekoor Facebookis
Segakoor Koit

Segakoor Koit on Viljandis tegutsev segakoor. Koor asutati 1869. 1904 kirjutasid Mihkel Lüdig ja Friedrich Kuhlbars koorile lipulaulu "Koit". Koori on dirigeerinud teiste seas M. Raudsepp, E. Rosenvald, M. Kampmann, J. Sumer, V. Tubin, K. Grünvald, J. Saar, A. Pung, P Krigul, J. Moks, J. Allik. 1990. aastate lõpus laulis kooris umbes 50 lauljat. https://web.archive.org/web/20041128015424/http://www.kappiyhing.ee/esi/segakoor_koit_1998.html (vaadatud 10.06.2017)
Saaremaa Ühendatud Meeskoor

Saaremaa Ühendatud Meeskoor (lühend SÜM) on Saare maakonnas tegutsev meeskoor. SÜMi asutas sügisel 1973 Harri Kuusk. 1973. aastal laulis SÜMis 138 ja 2013. aastal 24 meest, 2020. aastal laulab kooris 28 meest. 1973-1989 peadirigent Harri Kuusk 1989-2009 peadirigent Tiit Köster ja abidirigent alates 2008 Mari Ausmees 2009-2015 peadirigent Mari Ausmees ja abidirigent Tiit Köster, alates 2010 Ester Soe. 2015- peadirigent Ester Soe ja abidirigent alates 2017 taas Mari Ausmees 2014 Aasta koor 2018 Hendrik Krummi nimeline kultuuripreemia https://web.archive.org/web/20170610180736/http://www.saartehaal.ee/2013/04/17/40-aastat-sudamega-laulvaid-saaremaa-mehi/ (vaadatud 10.06.2017) "Saaremaa Ühendatud Meeskoori SÜM veebisait". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. august 2020. Vaadatud 6. jaanuaril 2020. Heinrich Männa. Saaremaa Meeskoori SÜM 30 tegevusaastat : (1973-2003). Kuressaare Saarema Ühendatud Meeskoori SÜM veebisait
Kabala metsandik

Kabala metsandik on metsandik Järvamaa metskonnas. Kabala metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Türi ja Järva valla riigimetsi. RMK. Kabala metsandik (vaadatud 10.06.2017) Kabala metsandik RMK andmebaasis
Rava metsandik

Rava metsandik on metsandik Järvamaa metskonnas. Rava metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Tapa ja Järva valla ning Paide linna riigimetsi. RMK. Rava metsandik (vaadatud 10.06.2017) Rava metsandik RMK andmebaasis
Türi metsandik

Türi metsandik on metsandik Järvamaa metskonnas. Türi metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Türi valla, Paide linna ja Järva valla riigimetsi. RMK. Türi metsandik (vaadatud 10.06.2017) Türi metsandik RMK andmebaasis
Väätsa metsandik

Väätsa metsandik on metsandik Järvamaa metskonnas. Väätsa metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Tapa, Järva, Türi valla ja Paide linna riigimetsi. RMK. Väätsa metsandik (vaadatud 10.06.2017) Väätsa metsandik RMK andmebaasis
Aegviidu metsandik

Aegviidu metsandik on metsandik Harjumaa metskonnas. Aegviidu metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Anija ja Tapa valla riigimetsi. RMK. Aegviidu metsandik (vaadatud 10.06.2017) Aegviidu metsandik RMK andmebaasis
Keila metsandik

Keila metsandik on metsandik Harjumaa metskonnas. Keila metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Harku, Lääne-Harju ja Saue valla riigimetsi. RMK. Keila metsandik (vaadatud 10.06.2017) Keila metsandik RMK andmebaasis
Kuusalu metsandik

Kuusalu metsandik on metsandik Harjumaa metskonnas. RMK (vaadatud 10.06.2017)
Paunküla metsandik

Paunküla metsandik on metsandik Harjumaa metskonnas. Paunküla metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Anija, Kose ja Kõue valla riigimetsi. RMK. Paunküla metsandik (vaadatud 10.06.2017) Paunküla metsandik RMK andmebaasis
Saku metsandik

Saku metsandik on metsandik Harjumaa metskonnas. Saku metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Harku, Saue, Saku, Rae Kiili, Kose, Raasiku ja Anija valla riigimetsi. RMK. Saku metsandik (vaadatud 10.06.2017) Saku metsandik RMK andmebaasis
Viimsi metsandik

Viimsi metsandik on metsandik Harjumaa metskonnas. Viimsi metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Viimsi, Rae, Jõelähtme, Raasiku, Kuusalu ja Anija valla riigimetsi. RMK. Viimsi metsandik (vaadatud 10.06.2017) Viimsi metsandik RMK andmebaasis
Igor Ivanov (täpsustus)

Igor Ivanov on mitme tuntud inimese nimi: Igor Ivanov (1945–), Venemaa riigitegelane ja diplomaat Igor Ivanov (1970–), Venemaa jäähokimängija Igor Ivanov (1947–2005), NSV Liidu maletaja Igor Ivanov, näitleja ("Varastatud kohtumine") Igor Ivanov (1975–), Eesti jalgpallur
Wagrami vürst

Wagrami vürst (Prince de Wagram) on Napoleon I poolt marssal Louis-Alexandre Berthier'le (1753–1815) 1809. aastal antud tiitel. Varem oli saanud veel Neuchâteli suveräänseks vürstiks ja Valangini hertsogiks (mõlemad 1806). Wagrami vürsti tiitlit on kandnud: 1809–1815 Louis-Alexandre Berthier (1753–1815) 1815–1887 Napoléon Alexandre Berthier (eelmise poeg, 1810–1887) 1887–1911 Alexandre Berthier (eelmise poeg, 1836–1911) 1911–1914 Alexandre Louis Philippe Marie Berthier (eelmise poeg, hukkus Esimeses maailmasõjas, 1883–1918)
Navarre'i hertsog

Navarre'i hertsog (Duc de Navarre) oli Prantsusmaa aadlitiitel, mille Napoleon I andis 9. aprillil 1810 oma lahutatud naisele Joséphinele. Tiitel on nimetatud Normandias asuva Navarre'i mõisa, mitte Navarra kuningriigi järgi. Navarre'i hertsogid on olnud: 1810–1814 Joséphine (hertsoginna, endine keisrinna, 1763–1814) 1814–1835 Auguste de Beauharnais (eelmise poja Eugène de Beauharnais' poeg, Portugali kuninganna Maria II abikaasa, alates 1824 ka Leuchtenbergi hertsog ja Eichstätti vürst, alates 1829 Santa Cruzi hertsog, 1810–1835) 1835–1852 Maximilian de Beauharnais (eelmise noorem vend, ka Leuchtenbergi hertsog ja vürst Romanovski, 1817–1852)
Santa Cruzi hertsog

Santa Cruzi hertsog (Duque de Santa Cruz) oli Brasiilia tiitel, mille keiser Pedro I andis oma abikaasa, Leuchtenbergi Amélie, vennale Auguste de Beauharnais'le 5. novembril 1829. Auguste abiellus 1. detsembril 1834 keisri tütre, Portugali kuninganna Maria IIga, ja suri järglasteta 24-aastaselt 28. märtsil 1835. Ta on ainus Santa Cruzi hertsog. [1]
Valmy hertsog

Valmy hertsog (Duc de Valmy) oli tiitel, mille Prantsuse keiser Napoleon I andis 3. juunil 1808 Valmy lahingu (20. septembril 1792) võitjale, marssal François Christophe de Kellermannile. Valmy hertsogid olid: 1808–1820 François Christophe de Kellermann (1735–1820) 1820–1835 François Étienne de Kellermann (eelmise poeg, 1770–1835) 1835–1868 François Christophe Edmond de Kellermann (eelmise poeg, 1802–1868) [1]
Kärdla metsandik

Kärdla metsandik on metsandik Hiiumaa metskonnas. Kärdla metsandik hõlmab osaliselt Hiiumaa valla riigimetsi. RMK. Kärdla metsandik (vaadatud 10.06.2017) Kärdla metsandik RMK andmebaasis
Putkaste metsandik

Putkaste metsandik on metsandik Hiiumaa metskonnas. Putkaste metsandik hõlmab osaliselt Hiiumaa valla riigimetsi. RMK. Putkaste metsandik (vaadatud 10.06.2017) Putkaste metsandik RMK andmebaasis
Kullamaa metsandik

Kullamaa metsandik on metsandik Läänemaa metskonnas. Kullamaa metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Vormsi, Lääne-Nigula ja Lääneranna valla riigimetsi. RMK. Kullamaa metsandik (vaadatud 10.06.2017) Kullamaa metsandik RMK andmebaasis
Piirsalu metsandik

Piirsalu metsandik on metsandik Läänemaa metskonnas. Piirsalu metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Haapsalu, Vormsi ja Lääne-Nigula valla riigimetsi. RMK. Piirsalu metsandik (vaadatud 10.06.2017) Piirsalu metsandik RMK andmebaasis
Kihelkonna metsandik

Kihelkonna metsandik on metsandik Saaremaa metskonnas. Kihelkonna metsandik hõlmab täielikult või osaliselt endise Mustjala, Kihelkonna, Kärla, Kaarma, Lümanda, Salme ja Torgu valla riigimetsi. RMK. Kihelkonna metsandik (vaadatud 10.06.2017) Kihelkonna metsandik RMK andmebaasis
Kuressaare metsandik

Kuressaare metsandik on metsandik Saaremaa metskonnas. Kuressaare metsandik hõlmab täielikult või osaliselt endiste Kärla, Mustjala, Kaarma, Pihtla, Leisi, Valjala, Orissaare, Laimjala, Pöide ja Muhu valla riigimetsi. RMK. Kuressaare metsandik (vaadatud 10.06.2017) Kuressaare metsandik RMK andmebaasis
Erastvere metsandik

Erastvere metsandik on metsandik Põlvamaa metskonnas. Erastvere metsandik hõlmab osaliselt Kanepi valla riigimetsi. RMK. Erastvere metsandik (vaadatud 10.06.2017) Erastvere metsandik RMK andmebaasis
Ilumetsa metsandik

Ilumetsa metsandik on metsandik Põlvamaa metskonnas. Ilumetsa metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Kanepi, Põlva, Räpina, Setomaa ja Võru valla riigimetsi. RMK. Ilumetsa metsandik (vaadatud 10.06.2017) Ilumetsa metsandik RMK andmebaasis
Orava metsandik

Orava metsandik on metsandik Põlvamaa metskonnas. Orava metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Räpina, Setomaa ja Võru valla riigimetsi. RMK. Orava metsandik (vaadatud 10.06.2017) Orava metsandik RMK andmebaasis
Räpina metsandik

Räpina metsandik on metsandik Põlvamaa metskonnas. Räpina metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põlva, Räpina ja Setomaa valla riigimetsi. RMK. Räpina metsandik (vaadatud 10.06.2017) Räpina metsandik RMK andmebaasis
Märjamaa metsandik

Märjamaa metsandik on metsandik Raplamaa metskonnas. Märjamaa metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Rapla ja Märjamaa valla riigimetsi. RMK. Märjamaa metsandik (vaadatud 10.06.2017) Märjamaa metsandik RMK andmebaasis
Kõnnu metsandik

Kõnnu metsandik on metsandik Raplamaa metskonnas. Kõnnu metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Rapla, Kehtna, Märjamaa ja Türi vallariigimetsi. RMK. Kõnnu metsandik (vaadatud 10.06.2017) Kõnnu metsandik RMK andmebaasis
Käru metsandik

Käru metsandik on metsandik Raplamaa metskonnas. Käru metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Rapla, Kehtna ja Türi valla riigimetsi. RMK. Käru metsandik (vaadatud 10.06.2017) Käru metsandik RMK andmebaasis
Mahtra metsandik

Mahtra metsandik on metsandik Raplamaa metskonnas. Mahtra metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Kohila, Märjamaa, Kehtna ja Rapla valla riigimetsi. RMK. Mahtra metsandik (vaadatud 10.06.2017) Mahtra metsandik RMK andmebaasis
Koorküla metsandik

Koorküla metsandik on metsandik Valgamaa metskonnas. Koorküla metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Viljandi ja Tõrva valla riigimetsi. RMK. Koorküla metsandik (vaadatud 10.06.2017) Koorküla metsandik RMK andmebaasis
Taheva metsandik

Taheva metsandik on metsandik Valgamaa metskonnas. Taheva metsandik hõlmab osaliselt Valga valla riigimetsi. RMK. Taheva metsandik (vaadatud 10.06.2017) Taheva metsandik RMK andmebaasis
Valga metsandik

Valga metsandik on metsandik Valgamaa metskonnas. Valga metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Sangaste, Tõrva ja Valga valla riigimetsi. RMK. Valga metsandik (vaadatud 10.06.2017) Valga metsandik RMK andmebaasis
Antsla metsandik

Antsla metsandik on metsandik Võrumaa metskonnas. Antsla metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Mõniste ja Antsla valla riigimetsi. RMK. Antsla metsandik (vaadatud 10.06.2017) Antsla metsandik RMK andmebaasis
Misso metsandik

Misso metsandik on metsandik Võrumaa metskonnas. Misso metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Setomaa, Võru ja Rõuge valla riigimetsi. RMK. Misso metsandik (vaadatud 10.06.2017) Misso metsandik RMK andmebaasis
Roosa metsandik

Roosa metsandik on metsandik Võrumaa metskonnas. Roosa metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Rõuge ja Võru valla riigimetsi. RMK. Roosa metsandik (vaadatud 10.06.2017) Roosa metsandik RMK andmebaasis
Võru metsandik

Võru metsandik on metsandik Võrumaa metskonnas. Võru metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Antsla, Rõuge ja Võru valla riigimetsi. RMK. Võru metsandik (vaadatud 10.06.2017) Võru metsandik RMK andmebaasis