laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Võrkpalli Balti liiga 2019/20 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2019/20 hooaeg (sponsornimega Credit24 Meistriliiga) oli 15. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele. Hooaeg peatati poolfinaalide eel ning kohti välja ei jagatud. 2019/20 hooajal osales Credit24 Meistriliigas 9 Baltimaade meeskonda (5 Eestist ja 4 Lätist). Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kolmel korral. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi. Allikas: Baltic League 2019/20 Regular Season Play-off paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läks vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). Play-offe mängiti kahe mänguvõiduni, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine ja vajadusel kolmas mäng toimusid nende kodusaalis). Iga paari võitja pääses Final fouri ja kaotaja langes konkurentsist. Final fouri korraldusõiguse sai põhiturniiri võitnud Saaremaa VK ning finaalturniir oli planeeritud toimuma 13.–14. märtsil 2020 Kuressaare Spordikeskuses. 11. märtsil otsustas Eesti Võrkpalli Liit finaalturniiri edasi lükata lähtuvalt Terviseameti soovitustest ja Saaremaa valla otsusest seoses koroonareeglitega. 13. märtsil 2020 teatas Eesti Võrkpalli Liit täiskasvanute võrpalli hooaja peatamisest. Sellega seoses jäi ka Credit24 Meistriliiga võitja välja selgitamata ja kohad välja jagamata. Korraldaja: peatatud Asukoht: peatatud Allikas: Baltic League 2019/20 C24 – Play-off Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks. Võrkpallis jäävad täiskasvanute Eesti meistritiitlid sel aastal jagamata ERR Sport, 13.03.2020. Teams Credit24 Champions League 2019/20 (vaadatud 24.09.2023). Karl Rinaldo: Saaremaa Võrkpalliklubi loobubki Urmas Tali teenetest, uueks peatreeneriks on saamas välismaalane Võrkpall24, 31.12.2019. Karl Rinaldo: Saaremaa Võrkpalliklubi peatreeneriks saab 30 aasta tagune EM-hõbe Võrkpall24, 02.01.2020. Karl Rinaldo: AMETLIK | Credit24 Meistriliiga finaalturniir lükkub edasi Võrkpall24, 11.03.2020. Eesti Võrkpalli Liit lõpetab täiskasvanute võrkpallihooaja Eesti Võrkpalli Liidu arhiiv, 13.03.2020. Oktoobri parima mängija auhind rändab TalTechi Delfi Sport, 15.11.2019. Eesti-Läti võrkpalliliiga novembrikuu parima auhind läks Saaremaale Delfi Sport, 12.12.2019. Noor tartlane kerkis Balti liiga kuu parimaks mängijaks Delfi Sport, 08.01.2020. Keith Pupart aitas Saaremaal võidulainele naasta ja valiti kuu parimaks Delfi Sport, 07.02.2020. Credit24 Meistriliiga veebruari parimaks valiti Albert Hurt Delfi Sport, 16.03.2020.
Leszno maakond

Leszno maakond (poola powiat leszczyński) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna edelaosas. Maakonna keskus asub Leszno linnas, mis maakonda ei kuulu. Leszno maakond moodustati 1887. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal. Maakonnas on kaks linna: Osieczna ja Rydzyna. Leszno maakonnas on seitse valda: Krzemieniewo vald Lipno vald Osieczna vald Rydzyna vald Święciechowa vald Wijewo vald Włoszakowice vald Leszno Encyklopedia PWN. Vaadatud 24. septembril 2023
Wągrowieci maakond

Wągrowieci maakond (poola powiat wągrowiecki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Wągrowieci linnas. Wągrowieci maakond moodustati 18. sajandi lõpul. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal. Maakonnas on kolm linna: Gołańcz, Skoki ja Wągrowiec. Wągrowieci maakonnas on kuus valda: Damasławeki vald Gołańczi vald Mieścisko vald Skoki vald Wągrowieci vald Wapno vald Wągrowiec Encyklopedia PWN. Vaadatud 24. septembril 2023
Taki provints

Taki provints on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi põhjaosas, piirneb läänes Birmaga. 2020. aastal oli provintsi rahvaarv 676 583. Provintsis on mitu põgenikelaagrit, kus elavad Birma põgenikud, peamiselt karenid. Provints jaguneb 9 ringkonnaks (amphoe). Taki provintsis on 4 rahvusparki. https://stat.bora.dopa.go.th/stat/statnew/statyear/#/TableTemplate3/Area/statpop?yymm=63&topic=statpop&ccNo=63 http://stat.bora.dopa.go.th/stat/pk/pk_64.pdf http://www.tak.go.th/
Gniezno maakond

Gniezno maakond (poola powiat gnieźnieński) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Gniezno linnas. Gniezno maakond moodustati 1793. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal. Maakonnas on viis linna: Czerniejewo, Gniezno, Kłecko, Trzemeszno ja Witkowo. Gniezno maakonnas on üheksa valda: Czerniejewo vald Gniezno vald Kiszkowo vald Kłecko vald Łubowo vald Mieleszyni vald Niechanowo vald Trzemeszno vald Witkowo vald Gniezno Encyklopedia PWN. Vaadatud 24. septembril 2023
Pattani provints

Pattani provints on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Tai lahe ääres. 2020. aastal oli provintsi rahvaarv 729 581. 2017. aastal olid elanikest 87% moslemid ja 13% budistid. Provints jaguneb 12 ringkonnaks (amphoe). http://stat.dopa.go.th/stat/statnew/statTDD/views/showDistrictData.php?statType=1&year=57&rcode=94 http://stat.bora.dopa.go.th/stat/pk/pk_64.pdf http://www.pattani.go.th/
Jarocini maakond

Jarocini maakond (poola powiat jarociński) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Jarocini linnas. Jarocini maakond moodustati 1887. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal. Maakonnas on kolm linna: Jaraczewo, Jarocin ja Żerków. Jarocini maakonnas on neli valda: Jaraczewo vald Jarocini vald Kotlini vald Żerkówi vald Jarocin Encyklopedia PWN. Vaadatud 24. septembril 2023
Võrkpalli Balti liiga 2018/19 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2018/19 hooaeg (sponsornimega Credit24 Meistriliiga) oli 14. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele. 2018/19 hooajal osales Credit24 Meistriliigas 11 Baltimaade meeskonda (6 Eestist ja 5 Lätist). Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kodus-võõrsil süsteemis. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi. Allikas: Baltic League 2018/19 Regular Season Play-off paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läks vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). Play-offe mängiti kahe mänguvõiduni, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine ja vajadusel kolmas mäng toimusid nende kodusaalis). Iga paari võitja pääses Final fouri ja kaotaja langes konkurentsist. Korraldaja: Bigbank Tartu Asukoht: Tartu Ülikooli spordihoone, Tartu, Eesti Allikas: Baltic League 2018/19 C24 – Play-off Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks. Kõige väärtuslikum mängija (MVP) Hindrek Pulk (Bigbank Tartu) Parimad nurgaründajad Illia Kovalov (Pärnu VK) Aleksandrs Avdejevs (RTU/Robežsardze) Parimad keskblokeerija Meelis Kivisild (Bigbank Tartu) Harri Palmar (Saaremaa VK) Parim diagonaalründaja Siim Põlluäär (Saaremaa VK) Parim sidemängija Artis Caics (Saaremaa VK) Parim libero Rait Rikberg (Bigbank Tartu) Teams Credit24 Champions League 2018/19 (vaadatud 24.04.2023). Balti võrkpalliliiga oktoobri parima mängija auhind rändas Tartusse Delfi Sport, 05.11.2018. Credit24 Meistriliita novembrikuu parima mängija tiitel rändas Tartusse Delfi Sport, 10.12.2018. 29. detsembril peetud karikafinaali eel sai Credit24 Meistriliiga detsembrikuu parima mängija auhinna kätte Saaremaa Võrkpalliklubi diagonaalründaja Siim Põlluäär volley.ee facebook, 03.01.2018. Credit24 Meistriliiga jaanuari parimaks valiti Pärnu nurgaründaja Illia Kovalov Delfi Sport, 16.02.2019. https://sport.delfi.ee/artikkel/85503949/vorkpalli-balti-liiga-veebruari-parim-mangija-oli-hindrek-pulk Võrkpalli Balti liiga veebruari parim mängija oli Hindrek Pulk] Delfi Sport, 04.03.2019. Reijo Mälton: Milline finaal! Mart Naaberi hiilgemäng kukutas Saaremaa troonilt Võrkpall24, 02.03.2019.
Aleksandr Romantšuk

Aleksandr Vladimirovitš Romantšuk (vene keeles Александр Владимирович Романчук; ukraina keeles Олександр Володимирович Романчук Oleksandr Volodõmõrovõtš Romantšuk; sündinud 15. aprillil 1959 Luhanskis Ukraina NSV-s) on Venemaa sõjaväelane, kindralpolkovnik. Aleksandr Romantšuk on lõpetanud 1989. aastal Malinovski Soomustankivägede Sõjaväeakadeemia ja 2008. aastal Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia. Aastatel 2003–2006 teenis Romantšuk Andropovi Kantemirovka 4. kaardiväe tankidiviisi komandörina ja 2009–2010 41. üldväearmee staabiülemana. 2011. aastal määrati ta 29. üldväearmee juhatajaks ja 2014. aastal Lõuna sõjaväeringkonna juhataja asetäitjaks (2013. aastal ülendati kindralleitnandiks). 2016. aastal oli ta osaline Venemaa sõjalises sekkumises Süüria kodusõtta. 2019. aastal määrati Romantšuk Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Üldsõjaväeakadeemia ülemaks. Romantšuk osaleb käimasolevas Venemaa täieulatuslikus sissetungis Ukrainasse. Veebruaris 2023 ülendati ta kindralpolkovnikuks. Zaporižžja suuna väekoondise juhataja ametis sai ta septembris 2023 raskelt haavata Ukraina raketirünnakus Sevastopoli mereväebaasile. Venemaa Föderatsiooni teeneline sõjaväespetsialist
Zooarheoloogia

Zooarheoloogia on bioarheoloogia haru, mis uurib minevikust pärit loomseid jäätmeid, et mõista mineviku inimeste elu ja käitumist, suhteid inimeste ja loomade vahel ning nende suhete mõjusid keskkonnale. Kõige laialdasemalt käsitletakse kodustamisprotsesse. Valdkond hõlmab kogu loomariiki ning kõige arvukamad loomadega seostatavad leiud on luud, hambad, sarved ja karvad, mõnikord ka muud jäänused. Valdkond võtab enda alla mitmeid teemasid, mille hulgas on näiteks keskkonna rekonstrueerimine, toimetulekustrateegiate hindamine ning loomade kodustamine ja kasutamine minevikus. Peamiselt kogub zooarheoloogia informatsiooni osteoloogiast. Rohkemate teadmiste saamiseks uuritakse ajaloolisi allikaid, näiteks kunstiteoseid, vajadusel lähenetakse küsimustele morfoloogilisest, biomolekulaarsest või etnograafilisest aspektist lähtudes. Kuigi zooarheoloogia uurib inimeste ja loomade suhteid ning jätab tavaliselt muu kõrvale, on selles toimimiseks ikkagi vajalik omada baasteadmisi bioloogiast ja ökoloogiast. Peamiselt on vaja tunda skeleti ehitust, et jäänuste abil looma tuvastada. Sama tähtis on ka inimese füsioloogia ja elatusstrateegiate mõistmine. Viimane aitab anda ka infot inimese ja looduse vahelise toitumise osas, sest toit mõjutab luustikku, andes seeläbi infot, kellest ja/või millest inimene või loom toitunud on. Zooarheoloogia jaoks on kasutatud ka etnozooloogia ja osteoarheoloogia mõisteid, kuigi esimene paneb rõhu inimeste-loomade vaheliste suhete osalejale ning tänapäeval seisneb senini säilinud suhete etnograafilistes uuringutes, viimane küll annab panuse kultuuri-ja majandusajaloo uurimisse, aga käsitleb ainult selgroogseid liike. Peale olulise mineviku inim- ja loomsuhete informatsiooni ammutamise toob zooarheoloogia võime selgitada inimeste ning loomade koostoimeid sageli kokku selle ala spetsialiste ja metsloomade haldajaid, et pakkuda tänapäevaste looduskaitsetavade jaoks täpseid tõlgendusi. Väli on väärtuslik ka õiguskaitseorganitele, kui inimsäilmeid avastatakse koos mitteinimlike säilmetega. Kuigi zooarheoloogia ja arheozooloogia mõlemad uurivad loomaluid, on nende rõhuasetus erinev: Arheozooloogia keskendub ainult loomariigile ja selle eesmärgiks on loomajäänuste uurimisel panna rõhk loomade bioloogilisele päritolule ja liigilistele erinevustele-kujunemisele. Kokkupuuted inimestega ja suhted nendega on teisejärgulised. Zooarheoloogia uurib loomaluid antropoloogilisest perspektiivist, et saada infot inimeste-loomade vahelistest suhetest ning pigem keskendutakse kultuurilisele perspektiivile. Samas on teema käsitlemiseks hädavajalikud bioloogia ja zooloogia teadmised. "zooarheoloogia". sonaveeb.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2023. Vaadatud 24. septembril 2023. "Zooarchaeological Research | Department of Anthropology" (Ameerika inglise). 17. märts 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2023. Vaadatud 24. septembril 2023. Rannamäe, Eve (2008). "Zooarheoloogiline vaatepunkt Equus caballusele" (PDF). arheo.ut.ee. Vaadatud 24.09.2023. Rannamäe, Eve. "Kolm tuhat aastat lambaid Eestis: zooarheoloogiline leiuaines ja emaliinide geneetiline mitmekesisus" (PDF). oes.ut.ee. Vaadatud 24.09.2023.
Września maakond

Września maakond (poola powiat wrzesiński) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Września linnas. Września maakond moodustati 1818. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal. Maakonnas on neli linna: Miłosław, Nekla, Pyzdry ja Września. Września maakonnas on viis valda: Kołaczkowo vald Miłosławi vald Nekla vald Pyzdry vald Września vald Historia powiatu 1818-2011 Powiat wrzesiński. Vaadatud 24. septembril 2023
Pleszewi maakond

Pleszewi maakond (poola powiat pleszewski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Pleszewi linnas. Pleszewi maakond moodustati 1818. aastal, kuid likvideeriti 1932. aastal. Pleszewi maakond taastati 1956. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Maakond loodi uuesti 1999. aastal. Maakonnas on kolm linna: Chocz, Dobrzyca ja Pleszew. Pleszewi maakonnas on kuus valda: Choczi vald Czermini vald Dobrzyca vald Gizałki vald Gołuchówi vald Pleszewi vald Pleszew Region Wielkopolska. Vaadatud 24. septembril 2023 Gmina Pleszew zpleszewa.pl Vaadatud 24. septembril 2023
Gostyńi maakond

Gostyńi maakond (poola powiat gostyński) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna edelas. Maakonna keskus asub Gostyńi linnas. Gostyńi maakond moodustati 1879. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal. Maakonnas on viis linna: Borek Wielkopolski, Gostyń, Krobia, Pogorzela ja Poniec. Gostyńi maakonnas on seitse valda: Borek Wielkopolski vald Gostyńi vald Krobia vald Pępowo vald Piaski vald Pogorzela vald Ponieci vald Gostyń Encyklopedia PWN. Vaadatud 24. septembril 2023
Janusz Sidło

Janusz Jan Sidło (19. juuni 1933 – 2. august 1993) oli Poola odaviskaja. Ta võistles 1952., 1956., 1960., 1964. ja 1968. aasta suveolümpiamängudel ning saavutas vastavalt 18., 2., 8., 4. ja 7. koha. Teda autasustati Poola taassünni ordeniga ja hiljem Rüütliristiga. Oma pika karjääri jooksul võitis Sidło 14 riigi tiitlit ja osales viis korda Euroopa meistrivõistlustel (1954, 1958, 1962, 1966 ja 1969), võites need 1954. ja 1958. aastal ning sai pronksmedali 1969. aastal. Aastatel 1954 ja 1955 valiti ta Poola aasta sportlaseks. 1953. aasta oktoobris püstitas Sidło Jenas uue Euroopa odaviske rekordi 80.15 m. Juunis 1956. aastal püstitas ta Milanos maailmarekordi 83.66 m. Ta läks 1956. aasta suveolümpiamängudele favoriidina ja oli varustatud moodsa terasest odaga, samas kui enamik konkurente kasutas endiselt puidust oda. Sidło juhtis võistlust 79,98 m viskega, kuid laenas seejärel oda oma kehvalt esinevale sõbrale, norralasele Egil Danielsenile. Danielsen püstitas uue maailmarekordi 85.71 m ja võitis kuldmedali.
Chotomów

Chotomów on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Legionowo maakonnas Jabłonna vallas. Chotomów asub Legionowost vahetult läänes ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 21 km põhjaloodes. Chotomówi läbib Varssavi–Gdański raudtee. Paljud Chotomówi elanikud töötavad Legionowos või Varssavis. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071412908022-0002973?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Chotomów Encyklopedia PWN. Vaadatud 24. septembril 2023
Kościani maakond

Kościani maakond (poola powiat kościański) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Kościani linnas. Kościani maakond moodustati 19. sajandil. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal. Maakonnas on neli linna: Czempiń, Kościan, Krzywiń ja Śmigiel. Kościani maakonnas on neli valda: Czempińi vald Kościani vald Krzywińi vald Śmigieli vald Kościan Encyklopedia PWN. Vaadatud 25. septembril 2023
Võrkpalli Balti liiga 2023/24 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2023/24 hooaeg (sponsornimega Cronimet liiga) oli 19. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele. 2023/24 hooajal osales Balti liigas 8 Baltimaade meeskonda (4 Eestist, 3 Lätist ja 1 Leedust). Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kolmel korral. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestati esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi. Allikas: Baltic League 23/24 Regular Season Play-off paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läheb vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). Play-offides mängitakse kaks mängu, kus kõrgema asetusega võistkonna kodusaalis toimub teine ja otsustav mäng (viigi korral selgitatakse edasipääseja kuldse geimiga). Iga paari võitja pääses Final fouri ja kaotaja langes konkurentsist. Allikas: Baltic League 23/24 Play-off Korraldaja: Selver/TalTech Asukoht: Tallinna Tehnikaülikooli spordihoone, Tallinn, Eesti Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga ja Eesti meistrivõistluste kuu parimateks. Kõige väärtuslikum mängija (MVP) Valentin Bouleau (Selver/TalTech) Parim diagonaalründaja Andris Sirjakovs (Bigbank Tartu) Parim sidemängija Jānis Jansons (Jēkabpils Lūši) Parimad nurgaründajad Timo Lõhmus (Bigbank Tartu) Keith Pupart (Selver/TalTech) Parimad keskblokeerijad Mart Naaber (Bigbank Tartu) Marx Aru (Selver/TalTech) Parim libero Alari Saar (Selver/TalTech) Võrkpalli meeste Balti liiga uus nimi on Cronimet liiga Eesti Võrkpalli Liit, 26.09.2023. Teams Baltic League 2022/23 (vaadatud 25.09.2023). Meeste Balti liiga süsteem Eesti Võrkpalli Liit (vaadatud 26.09.2023). Oktoobri parim oli Selver/TalTechi Matthew Aubrey Cronimet liiga, 03.11.2023. Cronimet Liiga novembri parim oli Selver/TalTechi kapten Andri Aganits Cronimet liiga, 03.12.2023. Cronimet liiga detsembri parim oli Tartu Bigbanki nurgaründaja Timo Lõhmus Cronimet liiga, 06.01.2024. Cronimet Liiga jaanuarikuu MVP on Võru Barruse liider Renato Santos Cronimet liiga, 04.02.2024. Cronimet liiga vaanuarikuu MVP on Selver/TalTechi nurgaründaja Keith Pupart Cronimet liiga, 01.03.2024. Võrkpallikuu parimaks mängijaks valiti Kristo Kollo ERR, 03.04.2024. Koduleht Mängude andmebaas
Staffan Ulfstrand

Staffan Ulfstrand (12. detsember 1933 – 7. september 2023 Uppsala) oli Rootsi ökoloogilise zooloogia professor ja ornitoloog, aastast 2000 Tartu Ülikooli audoktor. Ta sai avalikkusele tuntuks kolme linde käsitleva osaga filmis "Loomamaailm", kuid kirjutas oma karjääri alguses lindudest ja ökoloogiast, eriti lindude rändeteedest. Lisaks oma põhilisele uurimisharule on ta tegelenud ka inimese evolutsiooniga. Ulfstrand kaitses 1968. aastal Lundi ülikoolis väitekirja teemal Vindelälveni jõe põhjaloomade kooslused Rootsi Lapimaal: väliuuringud erilise viitega Ephemeroptera, Plecoptera, Trichoptera ja Diptera Simuliidae kohta. Alates 1970. aastatest oli ta tegev Uppsala ülikoolis. Ulfstrand oli Uppsala ülikooli zooökoloogia professor 1978–1998. 2001. aastal pälvis ta Disa auhinna populaarteaduse eest põhjendusega: Staffan Ulfstrandile omistatakse auhind oskuse eest kergesti selgitada keerulisi probleeme, loobumata teaduslikust täpsusest. Oma viisiga, kuidas põimida teadustulemusi isekogenutega, äratab ta lugejas uudishimu ja meelitab edasi õppima. Samal aastal autasustas Uppsala Ülikool teda Linnaeuse kuldmedaliga. 2010. aastal pälvis ta Kuningliku Teaduste Akadeemia Letterstedti autoriauhinna raamatu eest "Darwini idee. Parim idee, mis kellelgi on olnud ja kuidas see täna töötab. Staffan Ulfstrandi matuseteade. Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia auhinnad ja medalid[alaline kõdulink] Staffan Ulfstrandi Uppsala ülikooli veebisaidil
Grodzisk Wielkopolski maakond

Grodzisk Wielkopolski maakond (poola powiat grodziski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Grodzisk Wielkopolski linnas. Grodzisk Wielkopolski maakond moodustati 1887. aastal. Maakond likvideeriti 1932. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal. Maakonnas on kolm linna: Grodzisk Wielkopolski, Rakoniewice ja Wielichowo. Grodzisk Wielkopolski maakonnas on viis valda: Granowo vald Grodzisk Wielkopolski vald Kamienieci vald Rakoniewice vald Wielichowo vald Grodzisk Wielkopolski Encyklopedia PWN. Vaadatud 25. septembril 2023
Mets-limanutt

Mets-limanutt (Hygrophorus nemoreus) on limanutiliste sugukonda limanuti perekonda kuuluv seeneliik. Seen kasvab tammede all, on jahuja lõhna ja vihaka maitsega. Mets-limanutt andmebaasis eElurikkus
Ostrów Wielkopolski maakond

Ostrów Wielkopolski maakond (poola powiat ostrowski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Ostrów Wielkopolski linnas. Ostrów Wielkopolski maakond moodustati 1887. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal. Maakonnas on neli linna: Odolanów, Ostrów Wielkopolski, Raszków ja Nowe Skalmierzyce. Ostrów Wielkopolski maakonnas on seitse valda: Nowe Skalmierzyce vald Odolanówi vald Ostrów Wielkopolski vald Przygodzice vald Raszkówi vald Sieroszewice vald Sośnie vald Historia Starostwo Powiatowe w Ostrowie Wielkopolskim. Vaadatud 25. septembril 2023
Nõmmküla vald

Nõmmküla vald (saksa keeles Nömküll) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Nõmmküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Laitsna-Rogosi vald

Laitsna-Rogosi vald oli vald Võrumaal. Vana-Laitsna ja Rogosi vald liideti 1932. aastal Laitsna-Rogosi vallaks. Võru maavolikogu otsustas liidetud valda nimetada Vana-Laitsnaks ja vallavalitsuse asukoha määrata Vana-Laitsna vallamajja, mis suuremas ja paremas asukohas. Liitmise ajal oli Rogosi vallas 1060 elanikku ja Vana-Laitsna vallas 752 elanikku. Laitsna-Rogosi vallamaja viidi 1934. aastal üle endise Rogosi mõisa härrastemajja. 1938. a nimetati Laitsna-Rogosi vald ümber Ruusmäe vallaks. Riigi Teataja, nr. 51, 22 juuni 1932 Rogosi wald kaob, Postimees (1886-1944), nr. 226, 27 september 1932
Viitina vald

Viitina vald (saksa keeles Kosse) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Viitina vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Venemaa Föderatsiooni teeneline sõjaväespetsialist

Venemaa Föderatsiooni teeneline sõjaväespetsialist (vene keeles Заслуженный военный специалист Российской Федерации) on Venemaa sõjaväelastele antav riiklik aunimetus isiklike teenete eest riigi kaitsevõime tugevdamisel. Aunimetus asutati 1995. aastal. Reeglina aunimetust ei anta kandidaadile, kel on sõjaväeteenistuse staaži vähem kui 20 aastat või kes ei ole varem pälvinud mõnda riikliku autasu. Aunimetus määratakse Venemaa Föderatsiooni presidendi seadlusega. Aunimetusega kaasneb rinnamärk. Vladimir Võssotski Aleksandr Romantšuk Oleg Tsokov
Inga Bērziņa

Inga Bērziņa (sündinud 1. augustil 1963 Kuldīgas) on Läti poliitik, ta on erakonna Uus Ühtsus liige. Ta valiti 2022. aasta Läti parlamendivalimistel Uue Ühtsuse nimekirjas Seimi liikmeks. Ta on 15. septembrist 2023 Läti Vabariigi keskkonna- ja regionaalarengu minister. Varem oli ta aastatel 2001–2022 Kuldīga piirkonna volikogu esimees. Ta lõpetas aastal 1986 Läti Riikliku Ülikooli geograafiateaduskonna, saades geograafi ja geograafiaõpetaja diplomi. Aastal 1997 sai ta magistrikraadi geograafia alal Läti Ülikoolist. Aastatel 1986–1994 töötas ta geograafiaõpetajana Riia Inglise Gümnaasiumis. Aastal 1994 asus ta Kuldīgasse, kus ta alguses töötas geograafiaõpetajana Vilis Plūdonsi nimelises Kuldiga 1. Keskkoolis, peagi sai tast kooli direktori asetäitja kommertshariduse alal. 2022. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta Uue Ühtsuse nimekirjas Seimi liikmeks. 15. septembrist 2023 on ta Läti Vabariigi keskkonna- ja regionaalarengu minister (Evika Siliņa valitsuses). Ta on abielus ja kolme lapse ema. Tema poeg Kristaps Bērziņš on tippkergejõustiklane, maratoonar.