Küprosetürklased

Küprosetürklased ehk Küprose türklased (türgi keeles: Kıbrıslı Türkler ehk Kıbrıs Türkleri) on Küprose saarel elavate türklaste piirkondlik rühm. Tänapäeval elavad nad peamiselt Põhja-Küprose Türgi Vabariigis ja moodustavad seal suurima osa elanikkonnast. Küprosetürklaste ajalugu Küprose saarel ulatub aastasse 1571, mil Osmani riik vallutas Küprose seda varem valitsenud Veneetsia käest. Pärast vallutamist lisandusid saare umbes 200 000 õigeusklikule elanikule umbes 65 000 moslemit. Osmanite valitsus lõppes, kui saar anti 1878. aastal esmalt Suurbritanniale ja annekteeriti täielikult 1914. aastal, millest sai 1925. aastal kroonikoloonia. Briti valitsemise ajal halvenes Küprose türklaste sotsiaalne ja majanduslik staatus ühiskonnas, mis tõi kaasa suure väljarändamise laine saarelt. 1950. ja 1960. aastatel destabiliseerisid Küprose poliitilist olukorda kreeklaste ja türklaste vahelised kokkupõrked. Iseseisvuse ajal 1960. aastal moodustasid türklased umbes 18% saare elanikkonnast. 1963. aastal puhkes vägivald ja kreeka poolsõjaväelised jõud hakkasid türklasi ründama. Selle tulemusel isoleerisid türklased end riigist, moodustades de facto iseseisvad kogukonnad. 1974. aasta riigipööre ja Kreeka sõjaväehunta kavatsus riik vallutada tõid kaasa Türgi sissetungi saarele. Türgi poolt okupeeritud territoorium moodustab praeguse Põhja-Küprose Vabariigi. Sellest ajast alates on suur hulk türklasi Türgi mandrilt sisenenud vabariiki ja Küprose türklased moodustavad vaid umbes 50% elanikkonnast. Umbes 99% küprosetürklastest on sunniidid, kuid nende usupraktika on traditsiooniliselt Türgi eeskujul olnud ilmalik. Siiski on usk palju sallivam kui Mandri-Türgis. On ka väike aleviidi vähemus. Küprosetürklased räägivad türgi keele murret. Alates 1955. aastast lahkusid paljud küprosetürklased saarelt majanduslikel ja poliitilistel põhjustel. Nende sihtkohad olid Türgi, Suurbritannia ja Austraalia. Põhja-Küprose Türgi Vabariigi vastu kehtestatud isolatsiooni ja kaubandusembargo tõttu väljaränne ei peatunud. Väljaspool saart elavate küprosetürklaste täpne arv ei ole teada, kuid välismaal elab rohkem küprosetürklasi kui Küprosel endal. Hatay, Mete (2017). "Population and Politics in north Cyprus: An overview of the ethno-demography of north Cyprus in the light of the 2011 census". PRIO Cyprus Centre. Lk 48. Kanlı, Yusuf (2017). "Migration is a killer of Turkish Cyprus". Hurriyet Daily News. "Country Report: Cyprus, Malta". Economist Intelligence Unit. 1997. "Briefing Notes on the Cyprus Issue". Põhja-Küprose Türgi Vabariigi Välis- ja Kaitseministeerium. 2001. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuli 2010. Star Kıbrıs (2012). "Sözünüzü Tutun". "Implications for the Justice and Home Affairs area of the accession of Turkey to the European Union" (PDF). The Stationery Office. 2011. Lk Ev 34. "Network Radio BBC Week 39: Wednesday 28 September 2011: Turkish Delight?". BBC. "Turkish people and British politics: Where are the other 499,997?". Operation Black Vote. 2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2021. Vaadatud 11. aprillil 2023. Gözde Akben (11. veebruar 2010). "OLMALI MI, OLMAMALI MI?". Star Kıbrıs. Akay Cemal (2. juuni 2011). "Dıştaki gençlerin askerlik sorunu çözülmedikçe…". Kıbrıs Gazetesi. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuli 2011. "Avustralya'daki Kıbrıslı Türkler ve Temsilcilik..." Kıbrıs Gazetesi. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuli 2011. BRT. "AVUSTURALYA'DA KIBRIS TÜRKÜNÜN SESİ". "Population – Country of Birth, Citizenship Category, Country of Citizenship, Language, Religion, Ethnic/Religious Group, 2011". Küprose Vabariigi statistikaamet. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuni 2018. Vaadatud 11. aprillil 2023.  Küprosetürklased – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis