laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Baruckas

Baruckas (ka Barackas) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla kaguosas. Baruckas jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 2,1 ning Riiast 129,9 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2001 oli külas 9 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Cepļi (Vecpiebalga vald)

Cepļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla kirdeosas Alaukstsi läänekaldal. Cepļi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6 ning Riiast 122,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Cepļi ja Gulbji piiril asub Cepļi bussipeatus. Cepļi seltsimaja ja Cepļi muinasasulad on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas 6 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2020. Vaadatud 29. novembril 2019. Vietvārdu datubāze
Mūrnieki (Vecpiebalga vald)

Mūrnieki on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla edelaosas. Mūrnieki jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 7,1 ning Riiast 131,6 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 13 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Prizēni

Prizēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla edelaosas. Prizēni jääb valla- ja piirkonnakeskusest Vecpiebalgast 6,7 ning Riiast 134,9 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 1 elanik. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Kabulēni

Kabulēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla edelaosas. Kabulēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6,4 ning Riiast 134,6 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2001 oli külas 1 elanik. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Ģibuļi (Vecpiebalga vald)

Ģibuļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla lääneosas Zobolsi järve kagukaldal. Ģibuļi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 7,5 ning Riiast 118,7 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Sinna jääb Zobola ezersi bussipeatus. Külas asuvad Lejasģibuļi muinaskalmed ehk Kõnemägi on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas 12 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2021. Vaadatud 29. novembril 2019. Vietvārdu datubāze
Greiveri

Greiveri on küla (aprūpes ciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas Alaukstsi järve idakaldal. Greiveri jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6,4 ning Riiast 132,6 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Külas asub Riia psühhiaatria- ja narkoloogiakeskuse sotsiaalhooldekeskus "Vecpiebalga". Üks külas kasvavatest pajudest on looduskaitse all. Aastal 2007 oli külas 91 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Arvo Aller

Arvo Aller (sündinud 28. juulil 1973 Kohtla-Järvel) on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna poliitik, kes oli 10. detsembrist 2019 kuni 26. jaanuarini 2021 maaeluminister. Ta on XV Riigikogu liige, alates 15. juulist 2024 Riigikogu aseesimees. Ta oli Ida-Virumaa Talupidajate Liidu tegevjuht ja Jõhvi vallavolikogu liige. Aller on lõpetanud Eesti Maaülikooli agronoomia erialal. Alates 15. detsembrist 2002 on ta Eestimaa Rahvaliidu, tänase nimega Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) liige. 2017. aastal kohalike omavalitsuste volikogude valimistel kandideeris ta kohalikus valimisliidus Jõhvi Eest ning sai 71 häält. 29. novembril 2019 anti teada, et EKRE esitab Alleri maaeluministri kandidaadiks. Ta astus ametisse 10. detsembril. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 815 häält ning osutus valituks. Ta kandideeris 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kogus 203 häält ning ei osutunud valituks. 15. juulil 2024 valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks valitud Jüri Ratase asemele Riigikogu aseesimeheks. "EKRE esitab maaeluministri kohale Ida-Viru taluliidu juhi Arvo Alleri" ERR, 29. november 2019 Märt Belkin: "EKRE uus maaeluminister on Arvo Aller. Kes ta on?" raha.geenius.ee, 29. november 2019 Aleksander Pihlak ja Tiit Blaat (10. detsember 2019). "Maaeluminister Arvo Aller: toetuste puhul jääb alati keegi raskemasse olukorda". Delfi. Vaadatud 26. jaanuar 2021. Euroopa Parlamendi valimiste detailne hääletamistulemus (11.06.2024). Valimised.ee. Kasutatud 12.06.2024, https://ep2024.valimised.ee/et/detailed-voting-result/index.html
Gulbji

Gulbji on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla loodeosas Zobolsi järve kagukaldal. Gulbji jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6,5 ning Riiast 122,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Cepļi ja Gulbji piiril asub Cepļi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 16 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Igauņi

Igauņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla idaosas. Igauņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,5 ning Riiast 132,7 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 7 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Ilzēni

Ilzēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla idaosas. Ilzēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 3,4 ning Riiast 131,6 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 6 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Incēni

Incēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla idaosas. Incēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 3,8 ning Riiast 130,1 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Külla jäävad kirjanik Kārlis Skalbe elupaik Saulrieti talus ja Kārlis Skalbe muuseum Saulrietis on kultuurimälestistena riikliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas 3 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2020. Vaadatud 29. novembril 2019. Vietvārdu datubāze
Vaimne turism

Vaimne reisimine on üks kultuuriturismi liike. 2007. aastal tunnistas UNWTO vaimse turismi kõige kiiremini kasvavaks turismi segmendiks. Vaimne turism põhineb mitmesugustel motiividel – traditsioonilisest religioossest turismist kuni alternatiivmeditsiini ja loomuliku sügava keelekümbluse vormideni. Erinevalt religiooniturismist ei seostata seda ühegi konkreetse usundiga. Vaimse turismi harrastajad otsivad enese arendamise viise ning religioosse turismi harrastajad eelkõige jumalalt õnnistust. Vaimne turism on abstraktsem, mitme religiooniga ja eklektiline (filosoofiline, usuline õpetus), milles turistid otsivad tähendust, kaasatust ja rahu sellise alternatiivse ruumi kaudu, kus saab tegeleda enesevaatlusega ilma stressi ja tähelepanuta. Vaimne turism on teekond eesmärgi ja tähenduse leidmiseks oma elus. See suurendab füüsilist, vaimset ja emotsionaalset energiat. See arendab, toetab, ühendab ja parandab keha ja vaimu. Seetõttu võib vaimset turismi määratleda kui palverännaku teekonda, et saada valgustust, meelelahutust ja haridust. Vaimne turism on teekond, mitte sihtkoht. Üks vaimse turismi mõistmise põhiteemasid on see, et tee tervise poole on palju olulisem kui vaimse turismi sihtkoht, mis on sageli alternatiivne ruum, kus saab teha enesevaatlust ilma stressi ja tähelepanu kõrvale juhtimiseta kodus. Vaimset turismi määratletakse kui kodumaale või välismaale reisimist, et külastada selliseid vaimseid kohti nagu mošeed, kirikud ja templid ning looduskeskkonnad, nagu metsad, ookeanid, järved, vaimsed aiad, metslindude ja -loomade looduspargid, botaanikaaiad, koopad ja kivid vaimsetel põhjustel, et rahuldada vajadust olla kõikvõimas, andestav ja sisemises rahus. Jooga, meditatsioon, kultuurilised tegevused, usunditegevus. What is Spiritual Tourism igi-global.com https://thriveglobal.com/stories/spiritual-tourism/ https://www.ukessays.com/essays/tourism/spiritual-tourism.php https://www.igi-global.com/dictionary/creative-tourism-and-cultural-heritage/39292 Professor M.S. Rao, PhD, October 14, 2019, Tourists First, Tour Operators Second, And Destinations Third, International Leadership Guru and Father of "Soft Leadership" at MSR Leadership Consultants India January 2014, Lucia Aiello Handbook of Research on Management of Cultural Products: E-Relationship Marketing and Accessibility Perspectives, Spiritual tourism ukessays.com Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt. Viide nimega stories on ilma tekstita. Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt. Viide nimega ReferenceA on ilma tekstita.
Sośnicowice

Sośnicowice (saksa Kieferstädtel) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Gliwice maakonnas, Sośnicowice valla halduskeskus. Sośnicowice asub Gliwicest umbes 10 km läänes. Esimest korda sai Sośnicowice linnaõigused 1506. aastal, kuid kaotas need 1742. aastal. Teist korda sai Sośnicowice linnaõigused 1853. aastal, kuid kaotas need 1945. aastal. Kolmandat korda sai Sośnicowice linnaõigused 1996. aastal. Kuni 1945. aastani oli Sośnicowice Saksamaa koosseisus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/012414705064-0221936?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 7.10.2022. Sośnicowice Encyklopedia PWN Sośnicowice. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
Ujazd

Ujazd (saksa Ujest) on linn Poolas Opole vojevoodkonnas Strzelce Opolskie maakonnas. Ujazd asub Kędzierzyn-Koźlest umbes 10 km idakirdes. Ujazdi on esmamainitud 1155. aastal, linnaõigused sai 1223. aastal. Teises maailmasõjas hävis umbes 80% linnast. Kuni 1945. aastani kuulus Ujazd Saksamaa koosseisu. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/031613211064-0965967?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Ujazd Encyklopedia PWN
Kanuumatk

Kanuumatk on sporditurismi üheks väljundiks ja see on ka veematka sünonüümiks. Kanuumatk on ideaalne võimalus looduses liikumiseks ja see sobib nii lastele kui ka pensionäridele, kuna kanuutamine ei nõua liigset füüsilist pingutust aga samas annab kehale paraja koormuse. Vee peal tuleb kasuks rahulik meel ning koostöö paadis viibijate vahel. Tavaliselt sõidetakse matkal Kiili kanuudega, mis on Rootsis 10 aastat enimmüüdud mudel. Lisaks võimaldavad kanuud tänapäeval mahutada ühte paati korraga ka neli inimest. Tegemist on pikemate ja laiemate kanuudega, millel on roteeritud ühes tükis neljarealine iste. Kanuu istmed ja panipaigad toimivad õhupatjadena, mis muudavad veesõiduki uppumatuks. Kanuumatkad ja Eesti jõed on justkui kokku loodud. Vee peal matkates saab piiluda sügavatesse laantesse, liivakivikanjonitesse ja ligipääsmatutesse rabadesse ning adrenaliini pakuvad ka väikesed kärestikud. Eesti on tänu rohketele jõgedele heaks piirkonnaks kanuumatkajatele. Populaarsemad jõed kanuumatkamiseks on: Võhandu jõgi, mis on Eesti pikim matkajõgi ja matkamise ajal saab näha liivakivipaljandeid, veskikohti ja väikeseid kärestikke; Ahja jõgi Põlvamaal, mis on üks tuntumaid ja kaunemaid veematkajõgesid Eestis ning seal matkates kohtab liivakivipaljandeid, taevaskodasid, koopaid, ülevoole ja kärestikke; Amme jõgi Tartumaal, mis algab Kuremaa järvest ja suubub 59 km pärast Emajõkke; Võrumaal asuv Võhandu selgeveeline ja väikeseid kärestikke täis Pühajõgi; Põlvamaal asuv Piusa jõgi, mis liigub läbi Vene piiri ning kanuusõit kulgeb mõnusalt ja pingevabalt; Põlvamaal asuv Mädajõgi, mis on piiriks Eestimaa ja Setomaa vahel ning jõgi on rahuliku vooluga ning langusteta. Kanuumatkad võivad kesta alates kahest-kolmest tunnist kuni ühe- ja mitme päevani välja. Alustavale kanuumatkajale soovitatakse matka Ahja jõel. Suvel sõita 2-3 tundi 12 km pikkusel jõel on algajale piisav. Adrenaliini pakuvad kiirevoolulisemad kohad, kärestikud, looked ning raagus puud vee kohal. Loodussõbrad saavad veelinde, kopraid, metssigu või põtru vaadelda Mädajõel. Edasijõudnutele sobib Võhandu jõgi, kuna see on Eesti pikim veekogu ning seal sõitmine nõuab tehnilisi oskusi. Jõel saab ette võtta kuni nädalapikkuse matka. Varakevadel Võhandu ja Piusa jõel sobib matkata juba asjatundjatel. Suur voolukiirus nõuab sõiduvõtete valdamist ning ka eririietust. Kui Eestile on tiir peale tehtud, siis tasub vaadata naabrite, lätlaste poole. Ogre, Koiva, Salatsi ja Irbe on head näited mitmekesistest ning põnevust pakkuvatest jõgedest. sporditurism kanuu Eesti jõgede loend "Kanuumatkad". nelson.ee. Vaadatud 28.11.2019. "Kanuumatkad Lõuna-Eesti jõgedel". loodusturism.ee. Vaadatud 28.11.2019. "KANUUMATKAD". kanuu.ee. Vaadatud 28.11.2019. "Kanuu- ja paadimatkad". Puhka Eestis. Vaadatud 28.11.2019. "Kanuumatkad Eesti jõgedel". matkajuht.ee. Vaadatud 28.11.2019.
Hungi keel

Hungi keel on austroaasia keelte vietmuongi keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad hungid Laoses. Keel on ohustatud, seda räägib alla 500 inimese umbes 1000 hõimu liikmest. Hungi keelt peetakse ka Vietnamis kõneldava thoo keele murdeks. http://www.endangeredlanguages.com/lang/1213
Goddardi Kosmosekeskus

Goddardi Kosmosekeskus (Goddard Space Flight Center; GSFC) on NASA uurimiskeskus, mis asub Marylandi osariigis umbes 10,5 km Washingtonist kirdes. Keskus asutati 1. mail 1959 ning seal töötab umbes 10 000 inimest. See on NASA üks kümnest suurest uurimiskeskusest ning see on nimetatud Robert Goddardi järgi. Keskus tegeleb peamiselt mehitamata kosmoseaparaatide projekteerimise ja käitusega. Keskus vastutab mitmete suurte NASA ja rahvusvaheliste missioonide, sealhulgas näiteks Hubble'i kosmoseteleskoobi, MAVENi, Parker Solar Probe'i ja OSIRIS-RExi käituse eest. "About the Goddard Space Flight Center". NASA. Vaadatud 30. november 2019. "Goddard Missions - Present". NASA. Vaadatud 30. november 2019.
Īvāni

Īvāni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas Alaukstsi järve idakaldal. Īvāni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 5,9 ning Riiast 132,2 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Kagaiņi

Kagaiņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla lääneosas. Kagaiņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6,1 ning Riiast 127,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 12 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Kauliņi

Kauliņi (ka Kaulīni) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas. Kauliņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,6 ning Riiast 130,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 11 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Ķāķi

Ķāķi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla idaosas. Ķāķi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6 ning Riiast 132,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 6 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Krievēni

Krievēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla idaosas. Krievēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,2 ning Riiast 130,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 21 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Kleivas

Kleivas on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas Alaukstsi idakaldal. Kleivas jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 5,5 ning Riiast 131,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Üks külas kasvavatest pärnadest on looduskaitse all. Aastal 2007 oli külas 12 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Kriemeļi

Kriemeļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla põhjaosas. Kriemeļi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 8,6 ning Riiast 126,1 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 5 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Kurmji

Kurmji on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla loodeosas Zobolsi järve põhjakaldal. Kurmji jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 8,6 ning Riiast 117,1 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 11 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Staņaudi

Staņaudi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla lääneosas Zobolsi järve idakaldal. Staņaudi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 7,6 ning Riiast 117,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 4 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Lībieši

Lībieši on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla loodeosas. Lībieši jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 11,3 ning Riiast 114,2 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Külas asub Lībieši bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 7 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Ragaiņi

Ragaiņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla lääneosas. Ragaiņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 10,4 ning Riiast 116 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Ragaiņi keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas 3 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuli 2022. Vaadatud 30. novembril 2019. Vietvārdu datubāze
Meirēni

Meirēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas. Meirēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 3,2 ning Riiast 129,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 8 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Ozoliņi (Vecpiebalga vald)

Ozoliņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla edelaosas. Ozoliņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 7,3 ning Riiast 135,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2001 oli külas 17 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Plauži

Plauži on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla loodeosas Alaukstsi edelakaldal. Plauži jääb valla- ja piirkonnakeskusest Vecpiebalgast 5,9 ning Riiast 122,9 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 3 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Rāgažas

Rāgažas on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla põhjaosas. Rāgažas jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 8,2 ning Riiast 125,6 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. 2001. aastal oli külas 5 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Roznēni

Roznēni on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla põhjaosas Alaukstsi järve põhjakaldal. Roznēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 12,6 ning Riiast 125 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2001 oli külas 8 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Raskumi

Raskumi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas Alaukstsi järve kagukaldal. Raskumi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,7 ning Riiast 131 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Muinsusmälestisena on riikliku kaitse all Raskumi muinaskalmed ehk Kellaküngas. Kalnaraskumi asulakoht ja Raskumi keskaegne kalmistu on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Aastal 2001 oli külas 10 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. oktoober 2021. Vaadatud 30. novembril 2019. Vietvārdu datubāze
Smeiļi

Smeiļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas. Smeiļi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 0,9 ning Riiast 129 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Küla asub Vecpiebalga põhjapiiril ja on sellega faktiliselt kokku kasvanud. Aastal 2007 oli külas 6 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Smetes

Smetes on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas Alaukstsi lõunakaldal. Smetes jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 3,4 ning Riiast 127,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Spuldzēni

Spuldzēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas. Spuldzēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 5,6 ning Riiast 126,9 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Sinna jääb Spuldzēni bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Tašķēni

Tašķēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla idaosas Viļķenupīte oja kaldal. Tašķēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 5,5 ning Riiast 131,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Muinsusmälestisena on riikliku kaitse all Tašķēni muinaskalmed ja Tašķēni ning Zēniņi vahel asuv Zēniņi keskaegne kalmistu ehk Vergi kalmed. Aastal 2007 oli külas 5 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2020. Vaadatud 30. novembril 2019. Vietvārdu datubāze
Tomuļi

Tomuļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla põhjaosas Viļķenupīte oja kaldal. Tomuļi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 9,5 ning Riiast 124,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 4 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Veļķumuiža

Veļķumuiža on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla kaguosas. Veļķumuiža jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 2,7 ning Riiast 130,8 kilomeetri kaugusele. Küla on kujunenud endise Veļķi mõisa (Hohenberg) keskuse juurde. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Aastal 2007 oli külas 3 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Vēveri (Vecpiebalga vald)

Vēveri on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas Alaukstsi järve kagukaldal. Vēveri jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,7 ning Riiast 131 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Muinsusmälestisena on riikliku kaitse all Vēveris asuv talumeeste-käsitööliste talude grupp, sealhulgas Virolvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Vecvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Lielvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Mazvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Lejasvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Kalnvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Jaunvēveri talumeeste-käsitööliste talu ja Streinvēveri talumeeste-käsitööliste talu. Küla moodustab Riia vabaõhumuuseumi Vēveri filiaali. Aastal 2007 oli külas 6 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2020. Vaadatud 30. novembril 2019. Vietvārdu datubāze