laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium

Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium on Eesti suurim täiskasvanute gümnaasium, mis tegutseb Tallinnas aadressil Katleri tänav 2a. Alates 1. juulist 2021 on kooli direktori kohusetäitja Robert Ossipov. Aastatel 1940–1946 tegutses Tallinna kesklinnas Tallinna 9. Keskkool, mis oli loodud Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledži ja Riikliku Inglise Kolledži likvideerimise tulemusel. 1940. aastal oli Tallinna 9. Keskkooli direktori kohuste täitjaks Oskar Peters. Pärast Tallinna 9. Keskkooli likvideerimist 1946. aastal loodi selle asemele kaks uut kooli: Tallinna 1. Töölisnoorte Kool (kannab alates 1996. aastast nime Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium) ja Tallinna 9. Täiskasvanute Keskkool (kannab alates 2001. aastast nime Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium). Varem on kool asunud majades Gildi tänav 4 ja Tartu maantee 23. Kuna mõlemad hooned olid väikesed, toimusid kooli aktused Projekteerijate majas (Rävala puiestee 8). Kontaktid. Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumi veebisait. 1103. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 261., Riigi Teataja, nr. 108, 23 august 1940 Kooli ajaloost. Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumi veebisait. Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumi veebisait
Gray kood

Gray kood on Frank Gray järgi nime saanud peegeldunud kahendkood. See on binaarne mittepositsiooniline kood, kus kaks kõrvutiasetsevat väärtust erinevad ühe koha võrra; see on kahendarvu süsteem, kus kaks järjestikust arvu erinevad teineteisest vaid ühe biti võrra. Peegeldunud kahendkood loodi algselt elektromehaanilisete lülitite lubamatute seisundite mõju vältimiseks. Tänapäeval on Gray kood laialdaselt kasutusel veaparanduse hõlbustamaks digitaalses sides, näiteks digitaalses televisiooniülekandes. Digitaaltehnikas kasutatakse seda veel pöörlemiskiiruse andurites. Bell Labsi teadur Frank Gray kasutas selle kohta kõigepealt terminit "peegeldatud kahendkood" oma patenditaotluses 1947. aastal. Hiljem nimetasid teised selle koodi kasutajad koodi ümber Frank Gray enda järgi. 1953. aasta patendis oli peegeldunud kahendkoodi tähenduses kasutatud ka nimetusi "minimaalne vea kood" ja "tsükliline permutatsiooni kood". 1954. aasta patendis oli seda nimetatud "Belli telefoni Gray koodiks".
Loomulik minoor

Loomulik minoor ehk naturaalne minoor ehk naturaalmoll on minoorne helirida, mille kõrgusastmik on toonide vahekaugustega terve - pool - terve - terve - pool - terve - terve 1 - ½ - 1 - 1 - ½ - 1 - 1 loomulik minoor c-st (c-moll) c d es f g as b c loomulik minoor a-st (a-moll) a h c d e f g a Helirea moodustab viiest kõrvutiasetsevast astmest koosnev pentahord (a, h, c, d, e) ja sellega ühise heliga (e) seotud neljast astmest koosnev tetrahord (e, h, g, a). LOOMULIK MINOOR Loomuliku minoori I (1.) ja III (3.) astme vahel on väike terts ja esimeselt astmelt moodustub minoorkolmkõla. Minoorkolmkõla moodustub ka IV (subdominantkolmkõla) ja V (dominantkolmkõla) astmelt. Loomulikku minoori tähistatakse väikese tähega m. mažoorkolmkõla (M) - III, VI, VII astmelt minoorkolmkõla (m) - I, IV, V astmelt vähendatud kolmkõla (>) - II astmelt Loomulik minoor c-mollis: m > M m m M M g as b c d es f es f g as b c d c d es f g as b I II III IV V VI VII
Harmooniline minoor

Harmooniline minoor ehk harmoonilismoll on minoorne altereeritud helirida, mille tunnuseks on võrreldes loomuliku minooriga kõrgendatud VII (7.) aste (juhtheli). Kõrgendatud VII astme tõttu on dominantkolmkõla mažoorne. Harmoonilise minoori kõrgusastmik on toonide vahekaugustega terve - pool - terve - terve - pool - poolteist - pool. 1 - ½ - 1 - 1 - ½ - 1½ - ½ harmooniline minoor c-st (c-moll) c d es f g as h c harmooniline minoor a-st (a-moll) a h c d e f gis a Helirea moodustab viiest kõrvutiasetsevast astmest koosnev pentahord (a, h, c, d, e) ja sellega ühise heliga (e) seotud neljast astmest koosnev tetrahord (e, f, gis, a). Harmooniline minoor erineb harmoonilisest mažoorist ainult III astme poolest. c, d, es, f, g, as, h, c (harmooniline minoor) c, d, e, f, g, as, h, c (harmooniline mažoor) Harmoonilise minoori kõrgendatud VII astme tõttu tekivad iseloomulikud intervallid: suurendatud sekund VI astmelt vähendatud septim VII astmelt suurendatud kvint III astmelt vähendatud kvart VII astmelt Diatooniline helirida
British American Racing

BAR (ametlik nimetus BAR Honda (British American Racing)) oli Vormel 1 meeskond, mis tegutses aastatel 1999–2005. Meeskond kogus 14 poodiumikohta, kuid etapivõit jäigi saamata. BAR-i autodel kasutati Honda RA005E mootoreid ja Michelini rehve. Esimesel hooajal sõitsid BAR-i eest Jacques Villeneuve ja Ricardo Zonta. 3 etappi järjest oli Zonta vigastatud ja teda asendas Mika Salo. Hooaeg äpardus: ei kogutud ühtki punkti. Järgmine hooaeg läks paremini: 20 punkti andsid 5. koha. 2001. aastaks vahetati Zonta Olivier Panis' vastu. 17 punkti andsid hooajal 6. koha ja Villeneuve sai kaks poodiumikohta. Järgmine aasta oli samm tagasi: 7 punkti andsid 8. koha. 2003. aastal asendati Panis Jenson Buttoniga, kes võttis kiiresti Villeneuve'ilt meeskonna liidri rolli üle. BAR kogus hooajal 26 punkti (neist Button 17) ja oli 5. Seepeale lasti Villeneuve lahti ja asendati senise testsõitja Takuma Satoga. Järgmine hooaeg oli väga edukas: etapivõit jäi küll tulemata, ent saadi 10 poodiumikohta (neist Button 9), 115 punkti (Button 85) ja 2. koht (Button oli individuaalselt 3.) Aastal 2005 ei suudetud eelmise aasta saavutust korrata. Koguti 38 punkti (neist Button 37) ja saadi 5. koht (Button kahe poodiumikohaga 9.). Seejärel ostis autokontsern Honda BAR-i omanikult British American Tobaccolt nende osaluse meeskonnas, saades ainuomanikuks, ning asutas uue tehasemeeskonna Honda F1. Jenson Button jätkas Honda eest sõitmist. Hoolimata sellest, et omanikeks said jaapanlased, lasti Takuma Sato lahti, sest ta polnud suutnud Buttonit piisavalt toetada. Tema asemele palgati Rubens Barrichello.
Meloodiline minoor

Meloodiline minoor ehk meloodilismoll on minoorne altereeritud helirida, mille tunnuseks on võrreldes loomuliku minooriga tõusvas suunas kõrgendatud VI ja VII aste. Laskuvas suunas astmeid ei kõrgendata ja laskuv helirida on identne loomuliku minooriga. Meloodilise minoori kõrgusastmik on toonide vahekaugustega terve - pool - terve - terve - terve - terve - pool. 1 - ½ - 1 - 1 - 1 - 1 - ½ meloodiline minoor c-st (c-moll) c d es f g a h c meloodiline minoor a-st (a-moll) a h c d e fis gis a Helirea moodustab viiest kõrvutiasetsevast astmest koosnev pentahord (a, h, c, d, e) ja sellega ühise heliga (e) seotud neljast astmest koosnev tetrahord (e, fis, gis, a). Diatooniline helirida
Ajalooline ala

Ajaloolisteks aladeks nimetatakse baskide asuala ajaloolisi osi. Baski autonoomses piirkonnas on ajaloolistel aladel õiguslik staatus. Hispaania Baski autonoomne piirkond koosneb kolmest ajaloolisest alast (baski keeles lurralde historiko, hispaania keeles territorio histórico), mille piirid langevad kokku provintside praeguste piiridega. Need on Araba, Gipuzkoa ja Biskaia provints. See on sätestatud Baskimaa autonoomia statuudiga: "Baskimaa autonoomse piirkonna territoorium jääb koosnema ajaloolistest aladest, mis langevad kokku Araba, Gipuzkoa ja Biskaia provintsidega nende praegustes piirides..." (artikkel 2.2). Ajaloolisi alasid valitsevad fuero-nõukogud (Foru Aldundia, Diputación Foral), mille pädevusse kuuluvad peale provintsinõukogude tavaliste pädevuste ka fuero-võimule (régimen foral) omased pädevused (näiteks maksukogumise alal), ja üldkogud (Junta General), mis kinnitavad heaks fuero-nõukogude normid. Iga Junta General koosneb 51 liikmest, kes valitakse igal ajaloolisel alal üldise hääletusega. Ajalooliste alade staatust reguleerivad Hispaania põhiseaduse esimene parandus ja seadus 27/1983 25. novembrist suhetest autonoomse piirkonna üldasutuste ja selle ajalooliste alade fuero-organite suhetest (ajalooliste alade seadus). Põhiseaduse esimene lisasäte (disposición adicional) ütleb: "Põhiseadus kaitseb fuero-alade (territorios forales) ajaloolisi õigusi. Nimetatud võimu üldine teostamine viiakse ellu (se llevará a cabo) vajadust mööda (en su caso) Põhiseaduse ja Autonoomiastatuutide raames." Baskimaa (Euskal Herria) seitse ajaloolist ala on Alam-Navarra, Araba, Biskaia, Gipuzkoa, Lapurdi (Labourd), Zuberoa (Soule) ja Ülem-Navarra (Navarra). Ajaloolised alad tekkisid keskajal koos fuero-süsteemiga. Ainult praegune Alam- ja Ülem-Navarra moodustasid ühtse territooriumi kuni 1530. aastani, mil Alam-Navarra läks Navarra kuninga (alates 1589. aastast Prantsusmaa kuninga) võimu alla, Ülem-Navarra aga jäi Kastiilia asekuningriigiks. Praegu on Hispaania koosseisus olevad ajaloolised alad ühtlasi provintsid. Araba, Gipuzkoa ja Biskaia on Baski autonoomse piirkonna provintsid, Navarra on ühe provintsiga autonoomne piirkond. Prantsusmaa koosseisus olevate baski alade (Põhja-Baskimaa, Iparralde) ajaloolised alad koos fuero ja institutsioonidega kaotati Prantsuse revolutsiooni käigus 1789. ja 1790. aastal. Riik jaotati 1790 departemangudeks ning need alad läksid koos Oksitaania Béarniga Basses-Pyrénées' departemangu koosseisu. Aastast 1971 on selle departemangu nimi Pyrénées-Atlantiques. Ajalooliste alade seadus (hispaania keeles)
Kingston (täpsustus)

Sõnal "kingston" on mitu tähendust. Seda nime kannab ka mitu asulat. Kingston on Jamaica pealinn. Kingston on linn Kanadas. Kingston on linn USA-s New Yorgi osariigis. Kingston on linn USA-s Tennessees. Kingstoni linnaosa on Londoni linnaosa. Kingston Norfolki saare ala halduskeskus. Kingston on laevaehituses eriehitusega klapp aluse veealuses osas. Kingston Communications on Suurbritannia telekommunikatsiooniettevõte. Kingston Technology Company on USA elektroonikaettevõte.
Autonoomne piirkond

Autonoomne piirkond on mitme riigi haldusüksuse tüüp: Autonoomne piirkond (Hiina) (自治区 zìzhìqū), 1. järgu haldusüksus Hiinas Autonoomne piirkond (Hispaania) (comunidad autónoma), 1. järgu haldusüksus Hispaanias Autonoomne piirkond (Portugal) (região autónoma), 1. järgu haldusüksus Portugalis
Püsikude

Püsikoed on taime algkoest diferentseerunud koed. Tavaliselt jagatakse püsikude järgmiselt: katte-, juht-, tugi- ehk mehaanilised koed, eristuskoed, säilituskoed ja toite- ehk assimilatsioonikoed; mõnikord nimetatakse viimast kahte ka põhikoeks ehk parenhüümiks. Algkude
Kusti

Kusti on eesti ja soome mehenimi, mugandus Augustist. Eestikeelse kalendri järgi on sellenimelistel meestel nimepäev 28. augustil. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kusti 76 mehel. Kusti oli populaarsuselt 733. mehenimi. Kusti oli keskmiselt 21 aasta vanune (mediaanvanus oli 12). Kusti Kokk, õpetaja Kusti Nõlvak, eesti rannavõrkpallur Kusti Salm, eesti riigiametnik Kusti Sääsk, eesti sõjaväelane Juho Kusti Paasikivi, Soome president "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2020. Vaadatud 5. mail 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Wādī Ḩalfā

Wādī Ḩalfā on linn Sudaanis, Sudaani Põhjaprovintsi keskus. Asub Niilusel oleva Nasseri järve ääres. Ajalooline linn jäi pärast Aswāni paisu valmimist 1976. aastal vee alla ning elanikud olid sunnitud vee eest taganedes linna uude kohta asutama. Wādī Ḩalfās on kalatöötlemistehas. Linnal on raudteeühendus Hartumiga.
Ratsionaalse valiku teooria

Ratsionaalse valiku teooria on sotsiaalteaduslik normatiivne teooria, mis väidab, et igaüks, kes on teadlik probleemist ja/või peab tegema mingi konkreetse valiku ning on teadlik tekkepõhjustest ning lahendamise viisidest, peaks olema võimeline ka tegema õigeid otsuseid probleemi lahendamiseks ja teeb parima valiku. Ratsionaalse valiku teooria on mikroökonoomika domineeriv teoreetiline paradigma. See on keskne ka politoloogias ja kasutatakse ka teistes valdkondades nagu näiteks sotsioloogia. Mudelid, mis toetuvad sellele teooriale kasutavad tihtipeale metodoloogilist individualismi, oletades, et ühiskondlikud situatsioonid või kollektiivne käitumine on indiviidide tegevuse tulemus. Robert Axelrod Gary S. Becker James M. Buchanan James S. Coleman Anthony Downs Jon Elster Hartmut Esser George C. Homans Siegwart Lindenberg Mancur Olson Karl-Dieter Opp Adam Przeworski Raymond Boudon Jane-Erik Lane Joseph Schumpeter Neoklassikaline koolkond
Marcello Gandini

Marcello Gandini (26. august 1938 – 13. märts 2024) oli Itaalia autodisainer. Kuulsaimad tema loodud disainiga autod on Lamborghini Miura, Countach ja Lamborghini Diablo ning tavalisematest autodest 1. põlvkonna BMW 5. seeria ja Citroën BX. Gandini töötas Bertone disainistuudios disaineri ja hiljem peadisainerina. 1980. aastast on ta vabakutseline, tegeledes disainiga autonduses, tööstuses ja sisearhitektuuri valdkonnas. Alfa Romeo 90 Alfa Romeo Montreal Alfa Romeo Carabo Autobianchi A112 Autobianchi A112 Runabout BMW 5. seeria (E12) Bugatti EB110 Citroën BX Cizeta Moroder V16T De Tomaso Pantera 200 Ferrari Dino 308GT4 Fiat 132 Fiat X1/9 Lamborghini Countach Lamborghini Diablo Lamborghini Espada Lamborghini Jarama Lamborghini Miura Lamborghini Urraco Lancia Stratos Maserati Khamsin Maserati Quattroporte II ja Quattroporte IV Maserati Shamal Renault Magnum Renault 5 Phase 2 De Tomaso Biguà/Qvale Mangusta
Bertone

Bertone on Itaalia autodisaini- ja kerefirma ning ühtlasi autotootja. Torinos asuv ettevõte asutati 1912. aastal Carozzeria Bertone nime all Giovanni Bertone poolt. Pärast teist maailmasõda võttis firma üle disainer Nuccio Bertone ja firma jagati kaheks: Carozzeria Bertone, mis toodab kuni 40 000 autot aastas, ning disainistuudio Stile Bertone. Praegu on firma omanik Nuccio lesk Lilli Bertone. Bertone disainitud autode iseloomulikuks jooneks on omavaheline sarnasus, isegi kui tegu on erinevate autotootjate mudelitega. Lisaks autodele on Bertone kujundanud ka näiteks Lambretta motorolleri. 1952 Fiat Abarth 1500 Coupé 1953 Arnolt-MG 1953 Alfa Romeo BAT-5 1953 Fiat 1100 TV 1953 Fiat 8V Spider 1954 Alfa Romeo 1900 Sport Spider 1954 Alfa Romeo 2000 Sportiva 1954 Alfa Romeo BAT-7 1954 Alfa Romeo Giulietta Sprint 1954 Arnolt Aston Martin DB2/4 Spider 1955 Alfa Romeo BAT-9 1955 Arnolt-Bristol 1958 Abarth 1000 GT Coupé 1959 NSU Sport Prinz 1960 Alfa Romeo Giulietta Sprint Speciale 1960 Gordon-Keeble 1960 NSU Wankel 1961 Aston Martin DB4 GT Jet 1962 Alfa Romeo 2600 Sprint 1962 Alfa Romeo Giulia Sprint 1962 Alfa Romeo Giulia Sprint Speciale 1962 Alfa Romeo GTA 1962 ASA Coupé 1962 BMW 3200 CS 1962 Ferrari 250 GT Berlinetta Lusso 1962 Iso Rivolta 1962 Simca 1000 1964 Alfa Romeo Canguro 1965 Abarth OT 1000 Spider 1965 Fiat 850 Spider 1965 Iso Grifo 1967 Alfa Romeo GT 1300 Junior 1967 Alfa Romeo Montreal 1967 Fiat Dino Coupé 1967 Lamborghini Marzal 1967 Lamborghini Miura 1967 Simca 1200S Coupé 1968 Alfa Romeo Carabo 1968 Fiat 850 Sport Spider 1968 Lamborghini Espada 1968 Lambretta Luna: Lui, Vega & Cometa 1969 Iso Lele 1969 Lambretta GP/DL roller 1970 Lancia Stratos Zero 1970 Lamborghini Urraco 1970 BMW Garmisch 2200Ti 1971 Lamborghini Countach 1972 Lancia Stratos 1972 Fiat X1/9 1972 Citroën Camargue 1972 Maserati Khamsin 1973 NSU Trapeze 1974 Lamborghini Bravo 1974 Ferrari 208/308 GT4 1974 Maserati Quattroporte II 1976 Alfa Romeo Navajo 1976 Ferrari Rainbow 1977 Volvo 262C 1977 Jaguar Ascot 1978 Fiat Ritmo 1978 Alfa Romeo Alfetta 1978 Lancia Sibilo 1979 Volvo Tundra 1980 Alfa Romeo Alfetta 2000 1980 Lamborghini Athon 1981 Mazda MX-81 1982 Citroën BX 1983 Alfa Romeo Delfino 1984 Chevrolet Ramarro 1985 Volvo 780 1986 Citroën Zabrus 1987 Škoda Favorit 1988 Lamborghini Genesis 1989 Citroën XM 1990 Lamborghini Diablo 1990 Chevrolet Nivola 1991 Citroën ZX 1992 Bertone Blitz 1993 Citroën Xantia 1994 Opel Astra Cabrio 1995 Fiat Punto Cabriolet 1995 Daewoo Espero 2001 Opel Astra Coupe/Cabrio 2003 Alfa Romeo GT 2003 Bertone Birusa Firma ametlik koduleht
Peter Fendi

Peter Fendi (4. september 1796 – 28. august 1842) oli Austria kunstnik. Ta tegeles kõige enam maalikunsti ja litograafiaga.
AUS

AUS võib olla: Austraalia maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee. Augsburgi Usutunnistuse Selts Aus võib olla: seotud aususega Aus (perekonnanimi)
Maserati Merak

Maserati Merak on Itaalia autotootja Maserati poolt aastail 1974–1982 toodetud sportauto. Oma olemuselt oli Merak Maserati Bora nii-öelda väiksem vend. Keskmootoriga Merak põhines Bora kerel, kuid väiksema mootori tõttu mahutati autosse ka väikesed tagaistmed. Kuna Maserati kuulus parajasti Citroënile, kasutati auto juures ka mõningaid antud autotootja tehnilisi lahendusi. Osa auto sisustuselemente ning ka õhkvedrustus pärinesid Citroën SM-ilt. 1976. esitleti mõnevõrra võimsama mootoriga Maserati Merak SS-i. Auto jõuallikaks oli kolmeliitrine V6-mootor, võimsusega 220 hj (164 kw). Samuti oli autot muudetud kergemaks, mistõttu Merak SS-i tippkiiruseks oli 245 km/h. Antud versiooni valmistati vaid 652 autot. 1977 toodi turule Maserati Merak 2000. Autol oli kaheliitrine V6-mootor võimsusega 170 hj (127 kw). Merak 2000 oli mõeldud Itaalia turule, kuna samal aastal võeti vastu seadus mis maksustas suurema kui kaheliitrise mootoriga autosid. Meraki tootmine lõpetati aastal 1982. BBC autosaates "Top Gear" ostis Jeremy Clarkson saatejuhtidevahelisel võistlusel 7000 naelsterlingi eest kasutatud Meraki. Võistluse eesmärgiks oli vähem kui 10 000 naela eest osta keskmootoriga itaalia sportauto. Clarkson oli oma autoga esimene kasutaja, kuna auto mootor lakkas töötamast. Jeremy Clarkson pidas oma autot Maserati Merak SS-iks, kuid hiljem selgus, et eelmine omanik oli lisanud SS-märgi autole ise, ning tegemist oli tavalise Merakiga. Jeremy Merakil olnud 190 hobujõust oli dünamomeetril testides jäänud alles vaid 80.
Ferdinando I

Ferdinando või Ferdinando I nimelisi monarhe on olnud mitu: Ferdinando, Parma hertsog 1765–1802 Ferdinando I, Sitsiilia ja Napoli kuningas 1458–1494, ka dom Ferrante Ferdinando I, mõlema Sitsiilia kuningas 1816–1825, Sitsiilia kuningana Ferdinando III (aastatel 1759–1816), Napoli kuningana Ferdinando IV (aastatel 1759–1799, 1799–1806 ja 1815–1816) Ferdinando I de Medici, Toscana suurhertsog 1587–1609 Ferdinand I Fernando I Ferdinando II Ferdinando III Ferdinando IV
Ferdinando II

Ferdinando II nime all on tuntud mitu monarhi: Ferdinando II ehk Ferrante II oli Napoli kuningas 1495–1496 Ferdinando II oli Mõlema Sitsiilia kuningas 1830–1859 Ferdinando II oli Toscana suurhertsog 1621–1670 Ferdinando II, Sitsiilia kuningas, oli Aragóni ja Kastiilia, hiljem ka Napoli kuningas Fernando Katoliiklane Ferdinand II Fernando II Ferdinando I Ferdinando III Ferdinando IV
Ferdinando III

Ferdinando III nime all on tuntud mitu monarhi: Ferdinando III oli Toscana suurhertsog 1791–1799 ja 1814–1824 Ferdinando III, Napoli kuningas, oli Aragóni, Kastiilia ja Napoli kuningas Fernando Katoliiklane Ferdinando III, Sitsiilia kuningas, oli Napoli kuningana Ferdinando IV ning Mõlema Sitsiilia kuningana Ferdinando I Ferdinand III Ferdinando I Ferdinando II Ferdinando IV
Ferdinando IV

Ferdinando IV nime all võib olla tuntud mitu monarhi: Ferdinando IV oli Toscana suurhertsog 1859–1860 Ferdinando IV, Napoli kuningas oli Ferdinando III nime all Sitsiilia kuningas ning Mõlema Sitsiilia kuningana Ferdinando I Ferdinando IV nime kandis ka Mõlema Sitsiilia kuningliku perekonna pea Ferdinando, Castro hertsog. Ferdinand IV Ferdinando I Ferdinando II Ferdinando III
Avoni jõgi (Bristol)

Avon on jõgi Suurbritannias. Algab Cotswoldi kõrgustikult. Ülemjooksul voolab kirdesse ja itta. Tasandikule laskunud, voolab valdavalt lõunasse ja edelasse. Alamjooksul murrab läbi Cotswoldi kõrgustiku, voolates loodesse ja läbides kuristikke. Suubub vasakult Severnisse.
Albert I

Alberti ja Albert I nimelisi valitsejaid on olnud mitu: Albert I, Belglaste kuningas 1909–1934 Albert I, Monaco vürst 1889–1922 Albert I, Namuri krahv 998–1011 Albert I, ka Adalbert I, Vermandois' krahv 943–988 Albert ehk Adalbert, esimene teadaolev Tirooli krahv 11. sajandist Albert I ehk Adalbert I, teine teadaolev Tirooli krahv 1128–1140 piiskop Albert ehk Albert I (Albrecht I) oli kolmas Liivimaa ja esimene Riia piiskop 1199–1229 Albrecht I Albert II Albert III
Albert III

Albert III nime all võib olla tuntud mitu valitsejat: Albert III, Namuri krahv 1048–1102 Albert III ehk Adalbert III, Tirooli krahv 1202–1253 Albrecht III Albert I Albert II
70 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 73 eKr | 72 eKr | 71 eKr | 70 eKr | 69 eKr | 68 eKr | 67 eKr | ► | ►► 70. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Gnaeus Pompeius Magnus ja Marcus Licinius Crassus Rooma riigis taastatakse tsensori ametikoht. 15. oktoober – Vergilius, rooma luuletaja Cornelius Gallus Maecenas ...
Karl Habsburg-Lothringen

Karl Habsburg-Lothringen (täisnimi: Karl Thomas Robert Maria Franziskus Georg Bahnam von Habsburg-Lothringen, väljaspool Austriat kasutatakse ka nimekuju Karl von Habsburg; sündinud 11. jaanuaril 1961 Starnbergis Baierimaal) on praegune Habsburgide-Lotringite suguvõsa pea. Karl on Otto von Habsburgi ja Regina von Habsburgi (Sachsen-Meiningeni printsessi) poeg. 2006. aastal loobus Karli isa tema kasuks Habsburgide suguvõsa pea kohast. Karl võttis selle kohustuse vastu 1. jaanuaril 2007. Juba alates 2000. aastast on ta ka Kuldvillaku Ordu Austria haru ülem. 1986. aastal asutas Karl Paneuroopa Liidu Austria haru ning on alates sellest ajast ka selle president. Lisaks on ta Pan-Euroopa Liidu Alpide ja Aadria piirkonna asutaja ning eesistuja. Alates 2002. aastast on ta ka Esindamata Rahvaste Organisatsiooni (ERO) peadirektor (organisatsiooni juhib aga peasekretär). 1996–1999 oli ta Euroopa Parlamendi liige. Karl von Habsburg oleks kõige tõenäolisem Austria trooni pretendent. Otto von Habsburg loobus Austria trooni taotlemisest juba 1961. aastal. Kuna Karl pole krooni kunagi nõuelnud ning Austrias enamik kodanikest monarhia taastamist ei poolda, pole Habsburgide restauratsioon kuigivõrd tõenäoline. Lehekülg Karl von Habsburgi kohta Karl Habsburg-Lothringeni tutvustus ERO kodulehel
Karl von Habsburg

Karl von Habsburgi nime all võib olla tuntud mitu Habsburgide või Habsburgide-Lotringite dünastia liiget: Karl V, Saksa-Rooma keiser, Hispaania, Napoli ja Sitsiilia kuningas, Burgundia ja Milano hertsog, Austria ertshertsog Karl VI, Saksa-Rooma keiser, Böömimaa ja Ungari kuningas, Austria ertshertsog Karl I, viimane Austria-Ungari valitseja Karl II, Sise-Austria valitseja, Austria ertshertsog Karl Joseph von Habsburg, Austria ertshertsog ja Saksa Ordu kõrgmeister Karl Albrecht von Habsburg-Lothringen, Austria-Ungari ja Poola sõjaväelane Karl Joseph von Habsburg-Lothringen, Austria ertshertsog Karl Habsburg-Lothringen, Habsburgide dünastia praegune pea
Pank (geoloogia)

Pank (rootsi keeles bank) on järsak, mis on kujunenud lainetuse purustava tegevuse toimel. Tavaliselt on pangal vastupidavate kivimite (näiteks lubjakivi) paljandid. Pikim pank Eestis on põhjarannikul paiknev Põhja-Eesti pank, mis kulgeb Osmussaare ja Narva vahel ning on umbes 1600 km pikkuse Balti klindi osa. Eesti pankade loend pankrannik
ASA

ASA on Ameerika Samoa ROK-i kood. ASA on Norra ettevõtetel ettevõtlusvormi lühend. ASA on mitme organisatsiooni nime lühend: Ameerika Sotsioloogiaassotsiatsioon ... Åsa
Eesti pankade loend

Siin on loetletud Eesti panku. Rahandusettevõtteid on loetletud Eesti krediidiasutuste loendis ja Ettevõtete loendis. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aseri pank Balti klint Harju-Madise pank Purtse Hiiemäe pank Hülgepank Illumäe pank Iru pank Kaberla-Valkla pank Kakumäe pank Kaliküla pank Kallavere pank Kalvi pank Kannuka pank Katri pank Kaugatuma pank Kautliku pank Kesse pank Kiigari pank Kolga pank Kolgaküla pank Krässgrundi pank Kõrkküla pank Lahepere pank Lasnamäe pank Laulasmaa pank Leetse pank Lohusalu pank Loona pank Malla pank Martsa pank Meriküla pank Muuksi pank Määpea pank Narva pank Neugrundi pank Ohessaare pank Ontika pank Osmussaare pank Pakri pank Paldiski pank Panga pank Pargimäe pank Peedu pank Pimestiku pangad Puhkova-Olgina pank Põrguaugu mäe pank Päite pank Pühajõe pank Püssina pank Rannamõisa pank Rannaniidi pangad Sagadi pank Saka pank Salevere Salumäe pank Suuriku pank Suur-Pakri pank Suurupi pank Tiskre pank Toompea pank Tornimäe pank Tsitre pank Tupenurme pank Türisalu pank Türsamäe pank Utria pank Uuga pank Vahtrepa pank Vihula pank Viimsi pank Voka pank Väike-Pakri pank Ülgase pank Üügu pank