laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Satyricon (ansambel)

Satyricon on Norra black metal'i ansambel, mis algul tegutses nimega Eczema. Satyriconi asutasid Czral (Carl-Michael Eide) ja Wargod 1990. aastal. Haavard (Ulver) ühines nendega hiljem. Ansambli esimene album "Dark Medieval Times" näitas bändi seost keskajaga. Nende teine album "The Shadowthrone" jätkas keskaja vaimu. Satyriconi kolmas album "Nemesis Divina" avaldati aastal 1996. "Rebel Extravaganza", Satyriconi neljas album, ilmus 1999. aastal. See sisaldas rohkem industriaalmetalit kui eelmised albumid. 2000. aasta aprillis ja mais tuuritas Satyricon ansambliga Pantera. Satyr (Sigurd Wongraven) – laulja, kitarr, süntesaator, bass (1990—) Frost (Kjetil-Vidar Haraldstad) – trummid (1992—) Kveldulv (Ted Skjellum – tuntud ka kui Nocturno Culto Darkthrone'ist) – kitarr (1996) Lemarchand (Håvard Jørgensen) – kitarr (1990—1992) Samoth (Tomas Thormodsæter Haugen) – bass (1993—1996) Wargod (Vegard Blomberg) – bass (1990—1993) Exhurtum (Carl-Michael Eide) – trummid (1990—1992) Dark Medieval Times (1993) The Shadowthrone (1994) Nemesis Divina (1996) Rebel Extravaganza (1999) Volcano (2002) Now, Diabolical (2006) The Age of Nero (2008) Satyricon (2013) Deep Calleth upon Deep (2017) Satyricon & Munch (2022) Megiddo (1997) Intermezzo II (1999) My Skin is Cold (2008) K.I.N.G. (2006) The Pentagram Burns (2006) Black Crow on a Tombstone (2008) The Forest Is My Throne / Yggdrassil (1995) The Box Set (3 LP-d) (1998) Ten Horns – Ten Diadems (2002) All Evil (1992) The Forest Is My Throne (1993) Mother North (1996) Roadkill Extravaganza (2001) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Satyricon (band) seisuga 4.05.2009. Ametlik koduleht (inglise keeles) Fännileht (inglise ja vene keeles)
Fantofti püstpalkkirik

Fantofti püstpalkkirik (norra Fantoft stavkirke) on taastatud püstpalkkirik Norras Bergeni Fana linnaosas Fantoftis. 12. sajandi keskel rajatud kirik asus algselt Fortuni külas Sognefjordi ääres. 19. sajandil ähvardas kirikut lammutamine nagu paljusid Norra külakirikuid sel ajal, kuid Norra poliitiku ja ärimehe Fredrik Georg Gade eestvõttel viidi kirik 1883 laevaga tükkhaaval oma uude asupaika. Töid juhatasid restauraator Anders Lorange ja arhitekt Joakim Mathiesen. 17. sajandil oli kirikule lisatud läänetorn, kuid seda ei taastatud. Kuna polnud täpselt teada, kuidas kirik algselt välja nägi, võeti eeskujuks Borgundi püstpalkkirik ja teised külakirikud. 6. juunil 1992 hävis kirik süütamise tagajärjel. Algselt arvati, et kirik süttis elektririkke või välgulöögi tagajärjel. Peatselt selgus, et kirik süüdati. Hoone põletamises süüdistati black metal'i bändide Mayhemi ja Burzumi liiget Varg Vikernesi, kelle vandekohus siiski õigeks mõistis. Põlenud kirikut on kujutatud 1993. aastal ilmunud Burzumi albumi "Aske" kaanel. Burzumi ainus liige ongi Varg Vikernes, kelle sõnul oli kiriku põlemine vaenulikkuse märk kristluse vastu kiriku ehitamise eest pühale paganlikule maale. Kirik taastati endisel kujul 1997. aastaks. Taastamisel kasutati ehitamise, 12. sajandi ehitusmaterjale, tehnikat ja ehitusvõtteid. Ainsana pärineb eelmisest kirikust metallist altaririst, mis pärast põlengut tuhast leiti. Samuti leiti kiriku õnnekivi, mis on nüüd taastatud kiriku seina müüritud. Tänapäeval on Fantofti püstpalkkirik turismiobjekt, sest ta ei asu kesklinnast kaugel. Borgundi püstpalkkirik Urnesi püstpalkkirik Chris Campion "In the face of death" The Observer bergen-guide.com (inglise k.) Norra püstpalkkirikud (inglise k.)
Lõik

Lõik ehk sirglõik on sirge kaht punkti A ja B ühendav osa, punktid A ja B kaasa arvatud. Seda lõiku tähistatakse AB. Punkte A ja B nimetatakse lõigu otspunktideks. Juhul, kui punktid A ja B on lõigust välja arvatud, on tegemist vahemikuga. Reaalarvude hulgal on lõik defineeritud kui hulk, mille iga element x rahuldab võrratust a ≤ x ≤ b, kus a ja b on fikseeritud reaalarvud, mida nimetatakse lõigu otspunktideks. Kirjeldatud lõiku tähistatakse [a , b]. Lõigud reaalarvude hulgal on üksüheses vastavuses lõikudega arvsirgel. Abstraktsemalt defineeritakse lõik kui vektorruumi alamhulk, mis koosneb kõikidest vektoritest kujul λ x + ( 1 − λ ) y , {\displaystyle \lambda \mathbf {x} +(1-\lambda )\mathbf {y} ,\,} kus x ja y on vaadeldava vektorruumi fikseeritud elemendid, mida nimetatakse lõigu otspunktideks, ja 0 ≤ λ ≤ 1. Kui vektorruumiks valida eukleidiline ruum või reaalarvude korpus, siis langeb viimane definitsioon kokku ülal kirjeldatud mõistetega. poollõik vahemik Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Norra püstpalkkirikute loend

Siin on loetletud Norra püstpalkkirikuid. Nimi, asukoht ja ehitamise aeg. Borgundi püstpalkkirik, Sogn og Fjordane, 12. sajandi lõpp Eidsborgi püstpalkkirik, Telemark, 13. sajandi keskpaik Fantofti püstpalkkirik, Hordaland, 12. sajandi keskpaik, taastatud 1997 Flesbergi püstpalkkirik, Buskerud, ehitatud ligikaudu 1200 Fåvangi püstpalkkirik, Ringebu vald, Oppland, uuesti üles ehitatud 1630 Garmo püstpalkkirik, Oppland, ligikaudu 1150 Goli püstpalkkirik Gol (nüüd Norsk Folkemuseumis), Buskerud, 1212 Gripi püstpalkkirik, Møre og Romsdal, 15. sajandi teine pool Haltdaleni püstpalkkirik, Sør-Trøndelag, 1170–1179 Hedali püstpalkkirik, Oppland, 12. sajandi teine pool Heddali püstpalkkirik, Telemark, 13. sajandi algus Hegge püstpalkkirik, Oppland, 1216 Hopperstadi püstpalkkirik, Sogn og Fjordane, 1140 Høre püstpalkkirik, Oppland, 1180 Høyjordi püstpalkkirik, Andebu, Vestfold, 12. sajandi teine pool Kaupangeri püstpalkkirik, Sogn og Fjordane, 1190 Kvernesi püstpalkkirik, Møre og Romsdal, 14. sajandi teine pool Lomeni püstpalkkirik, Oppland, 1179 Lomi püstpalkkirik, Oppland, 1158 Nore püstpalkkirik Nore og Uvdali vald, Buskerud, 1167 Øye püstpalkkirik, Oppland, 12. sajandi teine pool Reinli püstpalkkirik, Oppland, 1190 Ringebu püstpalkkirik, Oppland, 13. sajandi esimene veerand Rollagi püstpalkkirik Rollagi vald, Buskerud, 12. sajandi teine pool Rødveni püstpalkkirik, Møre og Romsdal, umbes 1200 Røldali püstpalkkirik, Hordaland, 13. sajandi esimene pool Torpo püstpalkkirik, Åli vald, Buskerud, 1192 Undredali püstpalkkirik, Sogn og Fjordane, 12. sajandi keskpaik Urnesi püstpalkkirik, Sogn og Fjordane, 12. sajand Uvdali püstpalkkirik Uvdali vald, Buskerud, 1168 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Stave church seisuga 4.05.2009.
Treriksröset

Treriksröset (norra Treriksrøysa, soome Kolmen valtakunnan rajapyykki, saami Golmma riikka urna) on punkt, kus saavad kokku Rootsi, Norra ja Soome piir. See on ühtlasi Rootsi kõige põhjapoolsem punkt (69° 4') ja Soome mandriosa kõige läänepoolsem punkt (20° 32'). Kolme riigi piiripunkti, mis asub Kilpisjärvi küla lähedal ja Koltajauri (Goldajärvi) järvest kümne meetri kaugusel, püstitasid Norra ja Venemaa, mille koosseisu Soome kuulus, 1897. aastal piiritähise. Rootsi tunnistas piiripunkti alles 1901, sest ei jõudnud Norra piirikomisjoniga varem üksmeelele. Praegune betoonist tähis pärineb 1926. aastast. Treriksröset jääb Rootsis Kiruna valda, Norras Storfjordi valda ja Soomes Enontekiö valda. Rootsi lõunapoolseim punkt Smygehuk asub 1572 kilomeetri kaugusel Trerikrösetist. Nende kahe punkti põhjalaiuste vahe on 13°43'21". Ühelgi teisel Euroopa riigil, kui Venemaa välja arvata, ei ole mandriosa põhja- ja lõunapoolseima punkti laiuskraadide vahe nii suur (Norral on 13°07'50").
Nea

Nea on jõgi Norras Trøndelagi maakonnas Tydali ja Selbu vallas. Selle pikkus on 80 km. Nea lähe on Sylsjøeni järves, sealt voolab jõgi 3 km kuni suubub Nesjøeni järve, seejärel läbib see Vessingsjøeni järve. Tydali vallas suubub Neasse Tya jõgi. Edasi voolab jõgi Tydaleni orus. 15 km enne seda, kui Nea ise suubub Selbusjøeni järve, liitub sellega Rotla jõgi. Nea kuulub Nea-Nidelvvassdrageti valglasse.
Flesbergi püstpalkkirik

Flesbergi püstpalkkirik on püstpalkkirik Norras Vikeni maakonnas Flesbergi vallas. See ehitati umbes aastal 1200. Esimene kirjalik tõend kiriku olemasolust on aastast 1359. Algselt oli kirik ühelööviline, nelja vabalt seisva sisemise postiga, mis kandsid tornikiivrit. Neid ümbritsesid igal neljal küljel külglöövid, mis moodustasid jalutuskäigu. Kirikul oli kitsam kantsel, kõrgem tornikiiver ja poolringikujuline apsiid. Seestpoolt olid kirikul plankseinad. 1735 eemaldati kantsel, apsiid ja löövi idasein. Löövi pikendati ida poole ja lisati kaks ristlöövi, mis muutis kiriku põhiplaani ristikujuliseks. Tänapäeval on esialgsest kirikust säilinud ainult kolm välisseina, sest ka katus ja seda kandvad postid on vahepeal välja vahetatud. Norra püstpalkkirikute loend
Poollõik

Poollõik ehk poolkinnine vahemik ehk lõikmik on reaalarvude hulga alamhulk, mis koosneb kõigist reaalarvudest, mis rahuldavad võrratust a ≤ x < b (või võrratust a < x ≤ b), kus a ja b on fikseeritud reaalarvud. Poollõiku a ≤ x < b tähistatakse [a, b) või [a, b[ ja poollõiku a < x ≤ b tähistatakse (a, b] või ]a, b]. Lõik Vahemik Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Vefsna

Vefsna on jõgi Norras, Nordlandi maakonna suurim jõgi. Selle pikkus on 163 km ja valgla pindala 4122 km². Vefsna saab alguse 800 meetri kõrgusel Børgefjelli mäestikus ning osaliselt kulgeb piki seda Norra ja Rootsi piir. Jõgi voolab idast läände Hattfjelldali, Grane ja Vefsni vallas ning läbi Mosjøeni, mis on Vefsni valla keskus. (Linnas on umbes 10 000 inimest.) Vesfna suubub Vefsnfjordeni kaudu ookeani. Jõel on Laksforseni juga. Ajalooliselt on Vefsna olnud tähtis lõhejõgi, kuid tänapäeval elab jões sõrmikketaslane Gyrodactylus salaris, kes lõhedel parasiteerib.
Väänkael

Väänkael (Jynx torquilla) on pruuni-hallikirju väike linnuliik rähniliste seltsist rähnlaste sugukonnast väänkaela perekonnast. Väänkael on laialdaselt levinud Euraasia parasvöötmes, Portugalist ja Norra keskosast üle Kaukaasia, Siberi ja Kirde-Hiina kuni Sahhalini ja Jaapanini. Väänkael on rändlind, ta talvitub Põhja-Aafrikas ja Lõuna-Aasias. Väänkael on Eestis väikesearvuline haudelind, tema arvukus on siin viimase paari aastakümne jooksul tunduvalt vähenenud. Väänkaela arvukust on hinnatud 5000 – 10 000 paarile. Väänkaelal on varjevärvus, ta on üleni kirjatud puukoore sarnase mustriga, nagu ka öösorr. Kehakujult sarnaneb punaselg-õgija või vööt-põõsalinnuga. Lend on lainjas. Väänkaela häälitsused sarnanevad lõopistriku ja väike-kirjurähni omadega. Häirimise korral pöörab väänkael kaela mitmes suunas nagu madu ja ka sisistab rästiku moodi. Rahvasuu tunneb teda seetõttu ka nõidmao nimetusega. Väänkael sööb peamiselt sipelgaid, vähem lehetäisid, rohutirtse ja teisi putukaid. Ta pistab oma pika kleepuva keele sipelgapessa ja haarab selle külge jäänud sipelgad kiiresti suhu. Sipelgaid, eriti metsale kasulikku salukuklast, hävitab väänkael suurel hulgal. Väänkael pesitseb hõredates leht- ja segametsades, saludes, puisniitudel, parkides, suuremates aedades jt puistutes, samuti üksikutes puudes ja asulate servades. Pesa teeb rähni või puukoristaja vanasse õõnde või pesakasti või looduslikku puuõõnsusse. Päris pesa väänkael ei tee, kuid pesa põhi on peaaegu alati vooderdatud mingi taimeprahiga. Liigikaaslaste vastu on väänkael agressiivne, sellepärast ei pesitse kaks väänkaela teineteisele lähemal kui kakssada meetrit. Sobivaid pesakohti on vähe, sellepärast, kui väänkael leiab juba hõivatud pesakoha, siis kihutab ta selle omaniku minema, pillub munad pesast välja ja hukkab linnupojad. Väänkael ei armasta puhtust: tema pesa on räpane. On teada juhtumeid, kus väänkael on munenud enda tapetud teise liigi poegade peale. Eestisse saabub väänkael hilja, alates aprilli teisest poolest või mai algusest, ja lahkub septembris. Hirundo 1:2009 Jonsson, L. Euroopa linnud, Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000. Väänkael andmebaasis eElurikkus
Juveniilne artriit

Juveniilne artriit on alla 16-aastastel lastel esinev kliiniliselt heterogeenne, idiopaatiliste artriitide gruppi kuuluv haigus. Juveniilse artriidi patogeneesis on olulisel kohal geneetiline soodumus ja keskkonnategurid. Sellega kaasneb sageli kasvupeetus. Krooniline haigus võib viia amüloidoosi ja fataalsete tüsistustni. Süsteemsele artriidile on iseloomulikud üle kahe nädala kestev kõrge hektiline palavik, lümfadenopaatia ja hepatosplenomegaalia. Haigestumise kõrgperiood on keskmiselt kahe aasta vanuses. Üldjuhul süsteemsed nähud taanduvad mõne aasta jooksul ning kujuneb välja polüartriit. Persisteeruv oligoartriit esineb enamasti tütarlastel. Kõrgaeg on kolme aasta vanuses. Selle haigusega kaasneb sageli uveiit. Peamised haiguskolded paiknevad põlvedes, õlaliigestes ja randmetes. Esinevad meeleolumuutused, rahutus ja söögiisu puudumine. Raskema kuluga haiged võivad jääda pimedaks. Oligorartriidile on iseloomulik oligoartikulaarne algus, mis hiljem muutub krooniliseks polüartriidiks. Paari aasta jooksul kujuneb välja liigesepuudulikkus. RF-positiivne polüartriit tekib üldjuhul teismeliseeas, esinevad ulatuslikud liigesedestruktsioonid. Tüdrukutel esineb see sagedamini kui poistel. RF-negatiivse polüartriidi korral kujuneb liigesejäikus ja tekivad kontraktuurid. Entesiitidega artriit esineb sagedamini poisslastel ning saab alguse teismeeas. Tüüpilisteks nähtudeks on entesiit, perifeerne artriit. Hiljem kujuneb entesiitidega artriidihaigetel välja spondüliit. Psoriaatilise artriidi eelduseks on psoriaasi olemasolu. Tüüpilteks nähuks on artriit sõrmeliigeste ja varvaste piirkonnas.
Keskpunkt

Kui punktihulk P {\displaystyle {\mathcal {P}}} tasandil või ruumis on tsenraalsümmeetriline parajasti ühe punkti M {\displaystyle M} suhtes, siis nimetatakse punkti M {\displaystyle M} punktihulga P {\displaystyle {\mathcal {P}}} keskpunktiks. Näiteid keskpunktiga: sirglõik ringjoon, ellips, hüperbool ruut, ristkülik, paarisarvu nurkadega korrapärane hulknurk risttahukas, kera, ellipsoid, koonus toor Näiteid ilma keskpunktita: kolmnurk, paaritu arvu nurkadega korrapärane hulknurk, parabool, silinder. Keskpunkti mõiste on tüüpiline afiinsele geomeetriale. Projektiivses geomeetrias vastab sirglõigu keskpunkt kahele punktipaarile harmoonilises nelikus. Ringjoonel ega ellipsil projektiivses geomeetrias keskpunkti ei ole, sest mittekõdunud koonuselõige on projektiivselt sümmeetriline iga väljaspool koonuselõiget asetseva punkti Z {\displaystyle Z} suhtes, st leidub tsentraalkollineatsioon keskpunktiga Z {\displaystyle Z} , mis jätab koonuselõike invariantseks. Kõveruskeskpunkt Punkt (matemaatika)
Catalani pind

Catalani pind on joonpind, mille moodustajad on paralleelsed fikseeritud tasandiga. Konoid, Catalani pind, mille moodustajad lõikuvad mõne fikseeritud sirgega (teljega). Helikoid Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Helikoid

Helikoid on joonpind, mis moodustub sirge ühtlasel pöörlemisel ümber fikseeritud telje ent samaaegsel ühtlasel liikumisel telje sihis. Kui pöörlev sirge ristub teljega, siis tekib püsthelikoid, mille parameetrilised võrrandid on x = u cos ⁡ ( v ) , y = u sin ⁡ ( v ) , z = c v , {\displaystyle {\begin{array}{l}x=u\cos(v),\\y=u\sin(v),\\z=cv,\end{array}}} kus u ja θ on parameetrid, ning c on konstant, mis on pöördvõrdeline pöörlemise kiirusega. Helikoid on minimaalpind. Heeliks Katenoid Konoid Minimaalpind Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Kaatet

Kaatet (kr sõnast kathetos 'lood, ristsirge') on täisnurga lähiskülg täisnurkses kolmnurgas. Lähtudes joonisest 1, saab öelda, et nurga α suhtes on a vastaskaatet ja b lähiskaatet. Hüpotenuus EE 4. köide, 1989.
Hüpotenuus

Hüpotenuus on täisnurga vastaskülg täisnurkses kolmnurgas; ka selle külje pikkus. Hüpotenuusi pikkus arvutatakse Pythagorase teoreemi abil ja see võrdub ruutjuurega kaatetite ruutude summast. Kui täisnurkse kolmnurga kaatetid on a ja b ning hüpotenuus c, siis c = a 2 + b 2 . {\displaystyle c={\sqrt {a^{2}+b^{2}}}.} Kaatet Ü. Kaasik, 2002. Matemaatikaleksikon. Kolmas, täiendatud trükk. 288 lk
Komplekstasand

Komplekstasand on koordinaattasand, mille igale punktile (x,y) on seatud vastavusse kompleksarv z = x + i y. Komplekstasandi abstsisstelge nimetatakse reaalteljeks (tähistatakse Re), ordinaattelge imaginaarteljeks (tähistatakse Im) ja punkti (x,y) nimetatakse kompleksarvu x + i y afiksiks. Iga kompleksarvu z saab esitada ka eksponent- või trigonomeerilisele kujul, mis on vastavalt z = r e i φ = r cos ⁡ ( φ ) + i r sin ⁡ ( φ ) , {\displaystyle z=re^{i\varphi }=r\cos(\varphi )+ir\sin(\varphi ),\,} kus r on kompleksarvu absoluutväärtus ja φ selle argument. Tuleb välja, et polaarkoordinaatides väljendatuna asub kompleksarv z punktis (r,φ). Kompleksarvu z = x + i y liitmine kompleksarvuga c = a + i b vastab vektori (x,y) nihutamisele vektori (a,b) võrra. Kompleksarvu z = x + i y korrutamine kompleksarvuga c = r exp(iφ) vastab vektori (x,y) pööramisele nurga φ võrra vastupäeva ning selle pikendamisele r korda. Kaaskompleksi võtmine vastab peegeldusele abstsisstelje suhtes. Arvtelg Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Afiks

Afiks ehk liide on morfeem, mis ei esine iseseisva sõnana, vaid ainult sõna koostises, liitudes kas vahetult juurele või siis juurele, millele on juba liidetud afiks või afiksid. Afiksid jagunevad tuletusafiksiteks, mis osalevad sõnamoodustuses, ja muuteafiksiteks, mis osalevad sõnamuutmises. Afikseid liigitatakse ka asendi järgi sõnas. Tuntumad liigid on prefiksid ehk eesliited, sufiksid ehk järelliited ja infiksid ehk siseliited. Afiksoid ehk poolliide
Hausdorffi ruum

Hausdorffi ruum on topoloogiline ruum, milles on rahuldatud Hausdorffi aksioom, st ruum, mille igal kahel erineval punktil leiduvad ühisosata ümbrused. Iga meetriline ruum on Hausdorffi ruum, kuid Hausdorffi ruum ei pruugi olla metriseeritav. topoloogiline ruum
Hausdorffi aksioom

Hausdorffi aksioom ehk Hausdorffi eralduvusaksioom ehk Hausdorffi tingimus ehk Hausdorffi omadus (tähis T2) on eralduvusaksioomide hulka kuuluv topoloogilise ruumi võimalik omadus: Topoloogilise ruumi igal kahel erineval punktil leiduvad ühisosata ümbrused. Teiste sõnadega ütleb Hausdorffi aksioom, et: Topoloogilise ruumi X igal kahe erineva punkti x ja y korral leiduvad punkti x ümbrus U ja punkti y ümbrus V, nii et U ∩ V = ∅ {\displaystyle \varnothing } ). Seda väljendatakse ka nii: Topoloogilise ruumi mis tahes kaks erinevat punkti on ümbrustega eraldatud. Topoloogilist ruumi, milles kehtib Hausdorffi aksioom, nimetatakse Hausdorffi ruumiks. Hausdorffi aksioom on saanud nime Felix Hausdorffi järgi, kes 1914 topoloogilist ruumi defineerides nõudis ka selle aksioomi kehtivust (praegune topoloogilise ruumi mõiste on üldisem).
Valikuaksioom

Valikuaksioom ehk valiku aksioom ehk Zermelo aksioom (inglise keeles axiom of choice, lühend AC) on hulgateooria aksioom, mille kohaselt mittetühjade hulkade mistahes süsteemi korral leidub kujutus, mis seab selle süsteemi igale hulgale vastavusse tema teatava esindaja. Valikuaksioom on sõltumatu Zermelo-Fraenkeli hulgateooria teistest aksioomidest (aksiomaatikast ZF). Siinkohal tuleb rõhutada, et eristatakse Zermelo-Fraenkeli hulgateooriat, mille aksiomaatikasse valikuaksioom ei kuulu (tähistatakse ZF), ja Zermelo-Fraenkeli hulgateooriat, mille aksiomaatikasse valikuaksioom sisse on arvatud (tähistatakse ZFC). Kui eeldada ZF aksioome, on valikuaksioom ekvivalentne nii Zermelo teoreemi kui ka Zorni lemmaga. Teisisõnu saab valikuaksioomi ZF-s tõestada, eeldades Zorni lemmat või Zermelo teoreemi, ja nii Zorni lemmat kui ka Zermelo teoreemi saab omakorda tõestada, tuginedes valikuaksioomile. Kuigi valikuaksioomist tuleneb mõningaid intuitsioonivastaseid järeldusi (näiteks Banachi-Tarski paradoks), eeldab enamik matemaatikuid valikuaksioomi tõesust, et vältida matemaatika vaesustamist. Valikuaksioomi sõnastas 1904 Ernst Zermelo, et formaliseerida Zermelo teoreemi tõestust. Valikufunktsioon on niisugune mittetühjade hulkade kogumil määratud funktsioon f, et iga kogumisse X elemendina kuuluva hulga s korral f(s) on hulga s element. Selle termini abil saab valikuaksioomi sõnastada nii: Mis tahes mittetühjade hulkade hulga X korral eksisteerib hulgal X määratud valikufunktsioon f. Valikuaksioomi eitus väidab niisiis, et eksisteerib mittetühjade hulkade hulk, millel ei ole valikfunktsiooni. Kaasik, Ülo 2002. Matemaatikaleksikon. Kilp M. (2005). Algebra I, lk 31. Eesti Matemaatika Selts. Ernst Zermelo. Beweis, dass jede Menge wohlgeordnet werden kann. – Mathematische Annalen, 1904, 59 (4), lk 514–516. Veebiversioon.
Ratsutamine 2004. aasta suveolümpiamängudel

Ratsutamine 2004. aasta suveolümpiamängudel oli ratsutamisvõistlus 2004. aasta suveolümpiamängudel 15.–27. augustil. Individuaalselt ja võistkondlikult võisteldi nii koolisõidus, takistussõidus kui ka kolmevõistluses. Ratsutamises selgitati medalivõitjad Markopoulo Olympic Equestrian Centre'i areenidel. Takistussõitu sai jälgida 10 000, koolisõitu 8100 ja kolmevõistluse maastikusõitu 15 000 pealtvaatajat.
Statistika Keskbüroo

Statistika Keskbüroo on mitme riigi statistikaasutuse nimi: Statistika Keskbüroo (Statistisk sentralbyrå; Norra) Statistika Keskbüroo (Statistiska centralbyrån; Rootsi) Riigi Statistika Keskbüroo (Eestis 1921-1940)
Tõstmine 2004. aasta suveolümpiamängudel

Tõstmine 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–25. augustil. Ateena mängudel võistlesid mehed kaheksas kaalukategoorias: kuni 56 kg, kuni 62 kg, kuni 69 kg, kuni 77 kg, kuni 85 kg, kuni 94 kg, kuni 105 kg, üle 105 kg. Naistel oli kaalukategooriaid seitse: kuni 48 kg, kuni 53 kg, kuni 58 kg, kuni 63 kg, kuni 69 kg, kuni 75 kg, üle 75 kg. Medalivõitjad selgusid kahe tehnika – rebimine ja tõukamine – kogusummade liitmise järel. Tõstjad selgitasid olümpiavõitjad Nikaia Olympic Weightlifting Hallis, kus võistlusi sai jälgida 5100 pealtvaatajat. Finaal: 15. august Maailmarekord: Olümpiarekord: Võistlejaid: 17 Finaal: 16. august Maailmarekord: Olümpiarekord: Võistlejaid: 20 Finaal: 18. august Maailmarekord: Olümpiarekord: Võistlejaid: 17 Finaal: 19. august Maailmarekord: Olümpiarekord: Võistlejaid: 25 Finaal: 21. august Maailmarekord: Olümpiarekord: Võistlejaid: 21 Finaal: 23. august Maailmarekord: Olümpiarekord: Võistlejaid: 25 Finaal: 24. august Maailmarekord: Olümpiarekord: Võistlejaid: 22 Finaal: 25. august Maailmarekord: Olümpiarekord: Võistlejaid: 17
Produktiivsus

Produktiivsus ehk tootlikkus on mingi protsessi või selle osise tootlikkus, kasulikkus. Mõiste "produktiivsus" leiab kasutust mitmes valdkonnas: Produktiivsus on bioloogias biosüsteemi biomassi sünteesimise määr. Tööviljakus Produktsioon Deebit (tootlikkus) Jõudlus
Halil Mutlu

Halil Mutlu (sündinud 14. juulil 1973 Bulgaarias Postnikis) on Türgi endine tõstja. Kolmekordne olümpiavõitja 1996, 2000 ja 2004. 16-kordne maailmameister 1994–2003. Üks kolmest mehest, kes tõuganud üles kangi, mis kaalus kolm korda rohkem kui ta ise. Halil Mutlu on 150 cm pikk ja kaalub 56 kg. Tema nimi tähendab eesti keeles "õnnelik". Elukaaslane on endine Türgi koondise võimleja. Kodumaal kutsutakse teda Väikeseks Naimiks (Naim Süleymanoglu järgi), sest Mutlu peab teda oma eeskujuks nii spordis kui ka käitumises. Mõlemad mehed on sündinud ja sportimist alustanud Bulgaarias. Klubi Konya Kombassan Club. Treener Ibrahim Elmali. Räägib türgi, bulgaaria ja vene keelt. Bulgaarias oli tema nimi Huben Hubenov. Halil Mutlu elulugu
Produktiivsus (bioloogia)

Produktiivsus ehk tootlikkus ehk bioloogiline produktiivsus on biosüsteemi (organismi, koosluse vm) biomassi sünteesimise määr ehk biosüsteemi bioproduktsioonivõime. Produktiivsust mõõdetakse kas teatavas ajaühikus biosüsteemi moodustatud orgaanilise aine (biomassi) koguse kaudu, näiteks põllul t/ha kohta, või teataval pinnaühikul toimunud biomassi juurdekasvu kaudu. Esimesel juhul saab rääkida brutoproduktsioonist, teisel juhul netoproduktsioonist. Kalaproduktiivsus Masing, V. (koost.) (1992). Ökoloogialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn. Lk 199. ISBN 5899000104
Bioproduktsioon

Bioproduktsioon on teatava aja jooksul mis tahes biosüsteemi toodetud orgaanilise aine kogus või selle väljendus kuivaine-, süsiniku- või energiaekvivalendina. Bioproduktsioonil tekib näiteks elusaine, organismi ainevahetusjäägid jne. Biosüsteemi bioproduktsioonivõimet nimetatakse produktiivsuseks. Autotroofsete organismide bioproduktsiooni nimetatakse esmas- ehk primaarproduktsiooniks ning selle aine- ja energiavoo liikumist kõrgematele troofsuslülidele (kaasa arvatud laguahelale) nimetatakse netoproduktsiooniks. Heterotroofsete organismide bioproduktsiooni nimetatakse aga teiseseks ehk sekundaarproduktsiooniks. Produktiivsus Primaarproduktsioon Sekundaarproduktsioon Masing, V. (koost.) (1992). Ökoloogialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn. Lk 199. ISBN 5899000104