laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vööt-käbilind

Vööt-käbilind (Loxia leucoptera) on linnuliik vintlaste sugukonnast käbilinnu perekonnast. Vööt-käbilind on levinud okasmetsavööndis Põhja-Ameerikas, Alaska poolsaarel ja Aasias kuni Kirde-Euroopani. Siberis on ta tüüpiline taiga lind. Eestis on ta ebajärjekindel ja harv külaline oktoobrist märtsini. Teda kohatakse enamasti kuuse-käbilindude hulgas. Üldpikkus 15–18 cm. Kuuse-käbilinnust natuke väiksem ja saledama nokaga. Iseloomulikud on kaks laia valget tiivavööti ja küünarsulgede valged tipuäärised. Ka kuuse-käbilinnul võivad tiibadel olla valged vöödid, kuid need on selgelt kitsamad. Siiski on ka noorel ja esimese aasta vööt-käbilinnul kitsad tiivavöödid ja küünarsulgede tipud võivad olla täielikult kulunud. Isaslinnu sulestik on põhiliselt karmiinpunane, emaslinnul rohekaskollakas, noorlinnul tumedatriibuline. Lennul näib ta kuuse-käbilinnust sihvakam ja pikema sabaga. Vööt-käbilind häälitseb lennul kuuse-käbilinnust kõrgemalt ja pehmemalt khiip, khiip. Kutsehüüd on mängupasuna kõlaga ninahäälne venitatud tööt. Laul on kiirem kui teistel käbilindudel, selles on kiireid kurinaid, sirinaid ja muud sarnast. Pesitsemine algab ilmselt natuke hiljem kui teistel käbilindudel, märtsis-aprillis. Pesa asetseb tavaliselt kuusel 5–10 meetri kõrgusel ja on samasugune nagu teistel käbilindudel. Kurnas on tavaliselt kolm või neli muna. Sööb peamiselt okaspuuseemneid, Siberis põhiliselt lehise, ka kuuse-, männi- ja seedermänni, Ameerikas tsuuga seemneid. Sööb ka pihlakaid ja suvel toitub palju putukatest. Vööt-käbilinnu Haiti saare alamliik megaplaga arvatakse vahel liigiks Loxia megaplaga. BirdLife International (2004). Loxia leucoptera. 2006 IUCNi punane nimistu. IUCN 2006. Vaadatud 12 May 2006. Database entry includes justification for why this species is of least concern Vööt-käbilind andmebaasis eElurikkus
Dan Lead

Daniel Müntinen (alias Dan Lead; sündinud 5. juunil 1983) on eesti animafilmirežissöör. Ta on auhindu[viide?] võitnud amatöörfilmi "Punapäine päikseloojang" autor. 2009. aastal tegutses ta stuudios Birds Of Paradise Animation. "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. detsember 2018. Vaadatud 21. märtsil 2016.
Punapäine päikseloojang

"Punapäine päikseloojang" on eesti amatöörfilm, mis pälvis 2002. aastal toimunud 37. üleriigilisel amatöörfilmide festivalil esikoha ning samuti parima animafilmi eriauhinna. Filmi autorid olid varjunime Dan Lead kasutavad Daniel Müntinen ja Christian Kask. Luksemburgis toimunud 54. ülemaailmsel UNICA amatöörfilmide festivalil võitis film 2002. aastal pronksmedali. Jaak Järvine: "Eesti 37. harrastusfilmide festivalil" Sirp, 10. mai 2002 Jaak Järvine: "Eesti filmiamatööridele kaks pronksi" Sirp, 6. september 2002 ""Lühiülevaade Eesti filmiamatörismi ajaloost"". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2009. Vaadatud 27. augustil 2012.
Avahi unicolor

Avahi unicolor on liik avahi perekonnast. Elutseb Lääne-Madagaskaril.
Woldemar von Aderkas (1849–1908)

Woldemar Alexander Emanuel Viktor von Aderkas (15/27. aprill 1849 Kuressaare – 7/20. mai 1908 Riia) oli Saaremaa maanõunik, Oti ja Koigi mõisnik. Woldemar von Aderkas sündis Pöide mõisniku Karl Wilhelm Ottokar von Aderkasi (1806–1869) ja Antoinette Amalie von Wrangelli (1821–1862) pojana. Ta suri vallalisena ja pärandas Oti ja Koigi mõisa oma nooremale vennale Ottokarile. Viited: Aderkas "Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft" 1935. Lk. 28 "Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft" 1935. Lk. 26-27 "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften Teil 1, 1: Livland" Görlitz. 1929. Lk. 499 "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften Teil 2, 1.2: Estland" Görlitz. 1930. Lk. 548 Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Friedrich Birkenfeldt

Friedrich Birkenfeldt (2/14. aprill 1833 Haimre – 5/17. detsember 1884 Perm) oli Eestimaa arst. Ta õppis 1854–1859 Tartu ülikooli arstiteaduskonnas, kus omandas 1860 arsti kutse, oli kuni 1876. aastani Märjamaa kihelkonna arst, seejärel asus Venemaale. Isidor Brennsohn: Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biografisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands, Hirschheydt, 1922, lk.137
Laul

Laul (soome Laulu, inglise keeles song, saksa keeles Lied) on muusikas üldmõiste vokaalmuusika žanritele, millesse kuuluvad heliteosed on loodud laulmiseks või mida esitatakse lauldes. Laul võib olla ühehäälne või mitmehäälne. Laulu esituskoosseis võib olla solist, vokaalansambel (sealhulgas duett, trio, kvartett, kvintett, sekstett, septett, oktett, nonett) või koor. Vastavalt esituskoosseisule võib laulul olla täpsustavaid nimetusi, näiteks laulu, mida esitab üks laulja kas saatega või ilma, nimetatakse soololauluks ; mitmehäälset laulu kas saatega või ilma nimetatakse ansamblilauluks, mille alažanrid on duett, tertsett jne. Kümnest lauljast suuremale vokaalansamblile laulmiseks mõeldud laulu nimetatakse lihtsalt ansamblilauluks; koori esitatavat laulu nimetatakse koorilauluks. Laul võib olla rahvalaul või kunstlaul. Laulu tekst võib koosneda luule- või proosavormis sõnadest. Laulu tekst võib olla nii olemasolevas kui ka väljamõeldud keeles, koosneda ainult üksikutest silpidest, foneemidest või üldse puududa. Laulu, millel tekst puudub, nimetatakse vokaliisiks. Laul võib olla esitamiseks koos muusikainstrumentidega või ilma. Laulu võib esitada ka muusikainstrument. Laul võib olla erinevas muusikastiilis. Laul võib olla iseseisev muusikažanr või osa suuremast muusikažanrist, näiteks ooperi, oratooriumi või kantaadi osa võib olla retsitatiiv või aaria. Laulul võib olla erinevaid esituskoha, -aja ja -olukorraga seotud funktsioone, näiteks kirikulaul, töölaul, pulmalaul, massilaul, seltskonnalaul, jõululaul, joogilaul, sõjalaul jne Laulud võivad moodustada suurvormi, näiteks vokaaltsükli. Laulu esitamine võib eeldada erineva vokaaltehnika kasutamist, näiteks bel canto, kõnelaul, kõrilaul. Laulu esitaja on laulja. Eeslaulja ja regilaul Rahvalaul Poplaul Kunstlaul Laulutsükkel Vokaalmuusika Linnulaul Retsitatiiv Hümn Lied Koraal
Iga

Iga on mitmetähenduslik sõna, mis võib tähendada: Iga on ajavahemik geoloogilises ajaarvamises. Iga on linn Jaapanis. ... IgA IgA on immunoglobuliinide klass. IgA on antikeha tüüp immunoglobuliin A.
Johannes Burchart V

Johannes Burchard V (1683 Tallinn – jaanuar 1738) oli Tallinna apteeker ja linnaarst. Ta oli apteeker Johannes Burchart IV poeg, õppis isa apteegis ja välismaa ülikoolides (Dr. med.). 1710 määrati ta Tallinna 2. katkuarstiks. Pärast oma ema surma samal aastal võttis ta isa apteegi üle. 20/31. detsembril 1716 määrati ta Tallinna linnaarstiks. Ta oli abielus Marie Wengleriga (12. september 1688 Lübeck – 1743 Tallinn). Ta oli Johannes Burchart VI isa. Isidor Brennsohn: Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biografisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands, Hirschheydt, 1922, lk.150
Johannes Burchart VI

Johannes Burchart VI (21. veebruar/4. märts 1718 Tallinn – 20/31. juuli 1756) oli Tallinna arst ja apteeker. Ta oli Johannes Burchart V poeg. Õppis Halle ülikoolis (Dr. med.), pöördus novembris 1745 Tallinna tagasi. 16/27. mail 1746 nimetati Tallinna linnaarstiks. Aastail 1745–1756 pidas ta Burchartide apteeki. Ta oli Johannes Burchart VII isa. Isidor Brennsohn: Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biografisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands, Hirschheydt, 1922, lk.150-151
Johannes Burchart VII

Johannes Burchart VII (20. juuni/1. juuli 1748 Tallinn – 26. detsember 1808/7. jaanuar 1809) oli Tallinna arst ja apteeker. Ta oli Johannes Burchart VI poeg. Õppis 1768–1769 Halle ja Berliini ülikoolis, 1769–1772 Leipzigi ülikoolis arstiteadust (Dr. med.), pöördus septembris 1772 Tallinna tagasi. Ta maeti esimese Burchartina Kopli kalmistule, mitte kirikusse. Ta oli Johannes Burchart VIII isa. Isidor Brennsohn: Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biografisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands, Hirschheydt, 1922, lk.151
Johannes Burchart VIII

Johannes Burchart VIII (11/22. märts 1776 Tallinn – 6/18. märts 1838, Tallinn) oli Tallinna arst ja apteeker. Ta oli Johannes Burchart VII poeg. Ta õppis kuni 1792. aastani Tallinna toomkoolis ja 1794–1798 Jena ülikoolis (Dr. med.), töötas arstina Peterburis ja Lõuna-Venemaal, 1802 naasis Tallinna, praktiseeris seal arstina kuni 1809. aastani, pärast oma isa surma pidas Burchartide apteeki. Ta oli teenekas kollektsionäär ja antikvaar. Ta oli Moritz Burcharti isa. Maeti Kopli kalmistule. Isidor Brennsohn: Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biografisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands, Hirschheydt, 1922, lk.151-152
Moritz Burchart

Moritz Burchart (5/17. juuli 1811 Tallinn – 13/25. detsember 1836 Tallinn) oli Tallinna arsti ja apteekri Johannes Burchart VIII poeg. Ta õppis 1830–1836 Tartu ülikooli arstiteaduskonnas ja suri enne oma isa. Isidor Brennsohn: Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biografisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands, Hirschheydt, 1922, lk.152 Eve Peets. Kiri pudelis. Muuseum, 2001, nr. 1, lk. 34–35.
Setend

Setend on ühisnimetus nii settetele kui ka settekivimitele. Setendiks nimetatakse settekompleksi, mis sisaldab nii pudedaid setteid kui ka juba litifitseerunud setteid ehk settekivimeid. Setendi mõistet on vaja ka seepärast, et kivistumine on pikaldane ning sujuv protsess, mistõttu on tihti väga raske öelda, kas tegemist on settekivimi või settega. Eesti õigekeelsussõnaraamat, 2006. [1]
Kordne side

Kordne side on keemiline side, mis tekib kahe aatomi vahel mitme ühise elektronpaari abil. Kahekordsed sidemed ühendites (sinisega) Kolmekordne side lämmastiku molekulis
Clyde'i laht

Clyde'i laht ehk Firth of Clyde on kiillaht Iiri mere põhjaosas Šotimaa rannikul. Laht ulatub maasse 140 km ulatuses. Selle laius on kuni 40 km, sügavus kuni 164 m. Clyde'i laht on läänes Põhjaväina kaudu ühenduses Atlandi ookeaniga, edelas piirneb Iirimaaga, lõunas Iiri merega ja mujal Suurbritanniaga. Lahte voolab Kesk-Šoti madalikul läbi Glasgow' linna samanimeline Clyde'i jõgi. Lahes on saari, sealhulgas Arran, Bute ja Cumbrae saared.
‘Eua

‘Eua on saar Polüneesias, üks Tonga saartest. Kuulub Tongale. Saare geograafilised koordinaadid on 21° 23′ 15″ S, 174° 56′ 2″ W. Saare pindala on 87 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 312 meetrit. Olev Remsu. "Paradiisisaared Tahiti ja Tonga". Tallinn 2001. 196 lk. ISBN 9985933249
Huumushapped

Huumushapped (inglise humic acids) on keerulise ja kindla struktuurita keemilised ained. Nad on huumusainete peamine komponent[viide?]. Huumushapped annavad huumusele tumepruuni värvuse. Huumushapped leidub mullas, turbas, paljude jõgede ülemjooksu piirkondades, seisuveekogudes (eriti düstroofsetes järvedes) ja ookeanivees. Huumushapped saab jagada humiinhapeteks ja fulvohapeteks. Huumusained Humiinid
LASIK

LASIK (lühend ingliskeelsest nimetusest Laser-assisted in situ keratomileusis) on laseri ja mikrokeratoomi abil sooritatav refraktiivkirurgiline protseduur, mille eesmärk on korrigeerida silma defektidest (müoopia, hüperoopia, astigmatism) tulenevaid nägemishäireid, aga ka selleks, et inimene ei peaks pidevalt kasutama nägemisabivahendeid (prillid, läätsed). Oftalmoloogid ja muud spetsialistid teevad LASIK-protseduuri eelkontrolli, mille käigus uuritakse, kas patsient on protseduuri läbiviimiseks sobiv kandidaat. LASIK-protseduur sooritatakse spetsiaalsetes kliinikutes ambulatoorselt. Protseduur tehakse laser- ja muid seadmeid kasutades, silma sarvkestal, muutes selle kuju nii (meetodit nimetatakse ka lihvimiseks), et silma sisenevad valguskiired saaksid koonduda võrkkestal õigesse punkti. LASIK Femto LASIK Epi- K LASIK jt. Üldjuhul ei tehta LASIK-protseduuri ealistest muutustest tingitult halvenenud nägemisteravuse korrigeerimiseks. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2012. Vaadatud 16. juulil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) LASIK-protseduurist KSA Silmakeskus veebilehel LASIK-protseduurist Silmalaseri veebilehel Laserprotseduuri ajalugu Objektiivne info kaasnevate ohtude kohta (inglise keeles) LASIK-protseduuri video portaalis YouTube
Liustikujõesete

Liustikujõesete ehk glatsiofluviaalne sete ehk fluvioglatsiaalne sete on liustiku sulamisel tekkinud vooluvete kantud ja setitatud sete. Liustikujõeline tähendab nii liustiku peal, all, sees kui ka liustiku ees voolavat vett, mis on liustiku sulamise tulemus. Seetõttu võivad kõigis neis keskkondades moodustuda ka liustikujõelised setted. Tüüpilisim liustikujõesetteist koosnev pinnavorm on oos, mis formeerub enamasti liustikualustes tingimustes. liustikujärvesete
Johannes Burchart

Johannes Burchart on olnud mitme tallinna arsti ja apteekri nimi: Johannes Burchart V (1683–1738) Johannes Burchart VI (1718–1756) Johannes Burchart VII (1748–1809) Johannes Burchart VIII (1776–1838)
Aste (muusika)

Aste ehk heliaste on muusikas helilaadi üksik jaotis. Astet tähistatakse Rooma numbri või relatiivse solmisatsiooni silbiga. Esimesena jagas oktavi seitsmeks astmeks Ptolemaios. "Stufe heissen die einzelnen Abteilungen der Tonleiter (Tontreppe, "scala")." (Riemann 1900: 1101) Funktsionaalharmoonias on astmetel järgmised nimetused: I aste – toonika II aste – juhttoon, subdominandi paralleel III aste – mediant, dominandi paralleel IV aste – subdominant V aste – dominant VI aste – alumine mediant, toonika paralleel VII aste – juhttoon. Funktsionaalharmoonias nimetatakse helirea I, IV ja V astet põhiastmeteks ning II, VI ja VII astet kõrvalastmeteks. Hugo Riemann. Musiklexikon]
Leiutis

Leiutis on tehniline lahendus, täpsemalt tehnilise probleemi lahendamiseks loodud tehniline lahendus. Leiutise väljatöötamist nimetatakse leiutamiseks, ja vastavat väljatöötajat nimetatakse leiutajaks ehk leiduriks. Leiutisteks ei loeta avastusi, ratsionaliseerimisettepanekuid ning korralduslikke ja äriideid ning neid ei saa patentida. Leiutise objektiks võib olla seade, meetod, aine, kaasa arvatud bioloogiline aine, või nende kombinatsioon. Leiutistele on Eestis võimalik taotleda patendikaitset või kaitset kasuliku mudelina 23. mail 1994 jõustunud patendiseaduse ja kasuliku mudeli seaduse alusel. Avastus Ratsionaliseerimisettepanek Leiutiste kaitsmine Patendiseadus
Kaalutud keskmine

Kaalutud keskmine on kaaludega varustatud suuruste keskmine, mis leitakse valemist a ¯ = ( ∑ i = 1 n b i ⋅ a i p ∑ i = 1 n b i ) 1 p = ( b 1 ⋅ a 1 p + ⋯ + b n ⋅ a n p b 1 + ⋯ + b n ) 1 p , {\displaystyle {\bar {a}}=\left({\frac {\sum _{i=1}^{n}b_{i}\cdot a_{i}^{p}}{\sum _{i=1}^{n}b_{i}}}\right)^{\frac {1}{p}}=\left({\frac {b_{1}\cdot a_{1}^{p}+\cdots +b_{n}\cdot a_{n}^{p}}{b_{1}+\cdots +b_{n}}}\right)^{\frac {1}{p}},\,} kus a 1 , a 2 , . . . a n {\displaystyle a_{1},a_{2},...a_{n}} tähistavad keskmistatavaid suuruseid, b i > 0 {\displaystyle b_{i}>0} neile vastavaid kaalusid ja p ≠ 0 on fikseeritud reaalarv, mida nimetatakse kaalutud keskmise järguks. Kui p = 1, siis nimetatakse kaalutud keskmist aritmeetiliseks kaalutud keskmiseks. Tihti nimetatakse kaalutud keskmiseks just viimast. Kui kõik kaalud on võrdsed, siis nimetatakse kaalutud keskmist enamasti astmekeskmiseks. Kaalutud keskmist kasutatakse näiteks ülikoolides kaalutud keskmise hinde ja väärtpaberiturgudel päeva keskmise hinna arvutamiseks. Kaaludeks võivad vastavatel puhkudel olla õppeainete ainepunktide arv ja aktsiate arv tehingutes, kaalutavateks arvudeks hinded ja hinnad. Kaalutud geomeetriline keskmine Kaalutud harmooniline keskmine Aritmeetiline keskmine Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Biogeensed setted

Biogeensed setted on organismide elutegevuse tagajärjel tekkinud mineraalidest või orgaanilistest jäänustest koosnevad setted. Biogeensete setete liigitusi on palju ja need võivad olla jagatud näiteks orgaaniliste jäänuste päritolu ja vanuse alusel. Üks lihtsamaid jaotusviise on orgaaniliste jäänuste päritolu põhjal. Selle järgi saab biogeenseid setteid jagada zoogeenseiks (loomatekkelised), fütogeenseiks (taimedest) ja tehnogeenseiks (inimtekkelised). Biogeensed setted on näiteks turvas, sapropeel, düü. Kemogeensed setted Biogeensed setted. – ENE. 1. kd. Tallinn : Kirjastus Valgus, 1985 Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend bio- ja kemogeensete kivimite kohta Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.
Jaak Huimerind

Jaak Huimerind (sündinud 4. mai 1957 Tartus) on eesti arhitekt. Põhihariduse omandas ta aastatel 1964–1972 Tallinna 10. Keskkoolis ning keskhariduse aastatel 1972–1975 Tallinna 2. Keskkoolis. Arhitektihariduse omandas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis aastatel 1975–1980. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta aastatel 1980–1987 Kommunaalprojektis. Aastatel 1987–1993 töötas ta Eesti Kergetööstus- ja Kaubanduskontsernis ESTAR-PREEV. Praegu töötab ta OÜ Arhitektuuribüroo Studio Paralleelis. Huimerind on projekteerinud mitmeid kortermaju ning eramuid kõikjal Eestis. Ühiskondlikest hoonetest kuuluvad tema loomingusse Järve Selveri kompleks (2000, 2003), kohvik Lohusalus (1997), AS Linette peahoone Lasnamäel ning mitmed väiksemad büroo ja kontorihooned. Tema töid iseloomustavad funktsionalistlik vormikeel, lihtme materjalikasutus, korrapärased geomeetrilised mahud, selgejoonelisus ning ratsionaalsus. Huimerind on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1987. aastast. ENSV Kalastajate Seltsi Tallinna klubi kalasportlaste baas, Harku. 1982 Narva VK tootmisbaas 1986 kohvikuhoone Lohusalus, 1997 väikeelamu Nõmmel, 1999 Justiitsministeeriumi büroohoone Saaremaal, 2000 Järve Selver, 2000, (kaasautorid Indrek Saarepera, Mari Kurismaa) AS Linette peahoone Tallinnas, 2001 (kaasautorid Mari Kurismaa) eramu Pärnumaal, 2003 (kaasautor Tiina Kull) Järve Keskus, 2003, (kaasautorid Indrek Saarepera ja Mari Kurismaa) eramu Harjumaal, 2007 logistikakeskus Lasnamäel, 2006 (kaasautorid Anne Kose ja Kertu Kaldaru) kortermaja Komeedi tn., 2006 (kaasautorid Anne Kose ja Mari Kurismaa) logistikakeskus Peetri külas, 2007 (kaasautorid Andres Lember, Tiiu Truus, Liisa Põime) eramu Nõmmel, 2007 2015 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Tarmo Piirmetsaga; Maarjamäe lossi tallihoone) 2015 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Mari Kurismaaaga; villa Pärnus) Tema isa oli võrkpallitreener Hugo Huimerind ning ema oli võrkpallur ja võrkpallitreener Aino Huimerind. Tema abikaasa on disainer Ruth Huimerind. Piret Lindpere. "Huimerind, Jaak". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 116 Jaak Huimerind. Eesti Arhitektide Liit Jaak Huimerind, Indrek Saarepera. "Järve Keskus". Maja 2-2003 Anneliis Aunapuu. "Ruthi ja Jaagu maailm". Eesti Ekspress, 12. aprill 2007
Woldemar von Aderkas

Woldemar von Aderkasi nime on kandnud mitmed Aderkaside suguvõsa liikmed: Woldemar von Aderkas, Oti ja Koigi mõisnik Saaremaal (1777–1836) Woldemar von Aderkas, Oti ja Koigi mõisnik, eelmise pojapoeg (1849–1908) Woldemar von Aderkas (1842–1915) http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000558,00420.html
Tõnu Laigu

Tõnu Laigu (sündinud 14. veebruaril 1956 Tallinnas) on eesti arhitekt. Keskhariduse omandas Tõnu Laigu Tallinna 46. Keskkoolis (Tallinna Pelgulinna Gümnaasium, 1963–1974. Aastatel 1974–1974[küsitav] õppis ta Tallinna Pedagoogilises Ülikoolis joonistamise ja tööõpetuse erialal. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Laigu Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1975–1979. Aastatel 1979–1989 töötas Tõnu Laigu projekteerimisinstituudis Kommunaalprojekt. Aastatel 1989–1990 töötas ta arhitektuuribüroos E-Stuudio ning 1990–2001 arhitektuuribüroos Kuup. Alates aastast 2001 töötab T. Laigu arhitektuuribüroos QP Arhitektid OÜ. Tõnu Laigu tuntumad tööd on galeriielamu Tallinnas Sõpruse puiesteel, AS COAL terminal Muugal, korterelamud Mäepealse tänaval. Tema projekteeritud maju iseloomustab funktsionalistlik vormikeel, oskuslik ja mitmekülgne materjalikasutus ning hea keskkonnatunnetus. Pärnu Veevarustuse ja Kanalisatsiooni valitsuse tootmisbaasi tootmishoone, 1983 Tartu linna Küttekontori juhtkonna ja töökodade hoone, 1987 eramu Tallinnas, 1989 korterelamu Narvas 1989 Tallinna Elektrivõrgu hooned Madara tänaval, 1990 Kose keskkooli juurdeehitis, 1990 Tallinna sadama politseijaoskond, 1994 (kaasautor Hindrek Kesler) kauplus-elamu Tallinnas, 2000 eramu Nõmmel, 2002 galeriielamu Sõpruse puiesteel, 2003 Autoteeninduse hoone Tallinnas, 2003 Autoregistrikeskuse büroo Pärnus, 2004 kahepereelamu Nõmmel, 2004 AS COAL Terminali peahoone Muuga sadamas, 2005 eramu Nõmmel, 2005 eramu Kuusalu vallas, 2006 Pärnu kergejõustikumaneež, 2006 Pärnu mnt. 130 kontorihoone, 2008 korterelamud Mäepealse tänaval, 2008 Helsingi Moodsa Kunsti Muuseum, 1993 (kaasautor Hindrek Kesler) Telliskivi tänava ja Balti jaama vahelise ala ruumilise planeerimise arhitektuurivõistlus, 2003; 1. preemia Tallinna Loomaaia läänevärava arhitektuurikonkurss, 2005; 2. preemia Kihnu sadamaala planeerimise ja hoonestamise ideevõistlus, 2005; 2. preemia Tabasalu aleviku keskuse hoonestus, 2007; 1. preemia Prantsuse Lütseumi spordihoone, 2007; 1. preemia Tõnu Laigu on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1988. aastast ja kuulub liidu eestseisusse. 2002 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (algatus ehitatud keskkonna väärtustamiseks ja defineerimiseks riiklikul tasemel; Eesti arhitektuuripoliitika töögrupp: Andres Alver, Liina Gailand, Veljo Kaasik, Krista Kodres, Margus Koot, Tõnu Laigu, Jüri Lass, Heldur Meerits, Urmas Muru, Ebe Nõmberg, Andres Põime, Meeli Truu, Kalle Vellevoog) 2010 – stipendium "Ela ja sära" Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 1996. Lk lk 246. ISBN 5-89900-049-x. {{cite book}}: kontrolli parameetri |isbn= väärtust: invalid character (juhend) "Eesti Arhitektide Liidu liikmed, Tõnu Laigu". Laigu, Tõnu. "Pärnu Autoregistrikeskus". Maja 2-2003. Paadam, Katrin. "Kolm pilku uuele majale. Elamu Sõpruse pst. 9". Maja 1-2005. Paulus, Karin. "Argipäeva poeesia. AS COAL terminal Muuga sadamas". Maja 2-2006. arhitektuuribüroo QP Arhitektid OÜ Eesti Arhitektide Liit