Hans Wachtmeister (surnud 1590)

Hans Wachtmeister (surnud 3. mai 1590) oli vanast Eestimaa aadlisoost pärit Rootsi feldmarssal Kahekümneviieaastase sõja ajal. 28. mail (t.a. 24. märts) 1578 tegi Rootsi kuningas Johan III tema kui Liivimaa aadlilipkonna rittmeistri naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks ja konfirmeeris samal aastal talle Jüri kihelkonnas asunud Lagedi mõisa. 1579. aastal võitles ta mõne nädala koos Hans Erikssoniga (surnud 1608) Peipsi järve mõlemal kaldal venelaste vastu Kahekümneviieaastases sõjas. 1581. aastal määrati ta Rootsi vägede ülemjuhatajaks Eestimaal ja 27. juunil 1582 sai temast feldmarssal. Hans Wachtmeistrile anti pandile seni Heinrich Lievele kuulunud Liivi mõis Kullamaa kihelkonnas, kuna Lieven ei allunud Rootsi kuningale rootslaste võimu saabumisel, kuid 1582. aastal ostis mõisa tagasi Heinrichi poeg Eestimaa maanõunik ja ooberst Reinhold Lieve. 1588. aasta juunist kuni 13. oktoobrini oli ta kohusetäitjana ajutine Eestimaa asehaldur. Talle kuulusid peale Hiiumaa Pühalepa kihelkonna Aunaku mõisa (Ounack) pärusmõisa ja Saulepi mõisa, 1578. aastast Harjumaa Jüri kihelkonna Lagedi mõisa ka Läänemaa Käina kihelkonna Vaemla ja Läänemaa Kullamaa kihelkonna Loodna, 1581. aastast Virumaa Viru-Jaagupi kihelkonna Põlula mõis. 1580. aastatel lasi Aunaku mõisnik Hans Wachtmeister ehitada Hiiumaal Suursadamasse sadamasilla. Hans Wachtmeister maeti 8. mail 1590 Tallinnas. Wachtmeistrite aadlisuguvõsast Hans Wachtmeisteri vanemad olid Aunaku mõisnik ja Liivimaa aadlilipkonna ooberst (1543–1550) Claes Wachtmeister ja Regina von Ahlefeldt, kes oli tõenäoliselt Taani oobersti tütar. Hansu vanaisa Axel Wachtmeister oli Aunaku mõisnik ja Saare-Lääne piiskopi residentsi Kuressaare linnuse komandant 1515–1520. Ta abiellus Beata Stålarmiga (maetud 1610 Tallinnas), kes oli Soome asehalduri ja Rootsi riiginõuniku Erik Arvidsson Stålarmi (surn. 1566) ja Uusimaal Karjaas asunud Grabbacka mõisa pärija Beata Grabbe tütar. Abikaasa vend Arvid Eriksson Stålarm (1549–1620) oli aastatel 1592–1597 Narva asehaldur ning õde Christina oli abielus soomlasest Tallinna linnuse ja lääni asehalduri Hans Erikssoniga. Abielust Beataga sündisid: Beata Wachtmeister, abiellus Claes Claesson Ugglaga ja 1633 Porvoo Mickelsböle mõisniku ooberstleitnant Erik Mårtensson Boijega (1588–1647); Axel Wachtmeister (suri 1606 Soomes õnnetusjuhtumis). Claes Hansson Wachtmeister (surnud 1631), Eestimaa aadlilipkonna ooberst ja maanõunik; Eestimaa maanõuniku ja Björkö vabahärra Hans Wachtmeisteri (1609–1652) isa, Johannishusi krahvi, Lagedi mõisniku kindraladmiral Hans Wachtmeister (1641–1714) vanaisa. Ernst Heinrich Kneschke: Neues allgemeines deutsches Adels-lexikon, 1996, lk.427 Biographiskt lexicon öfver namnkunnige svenska män / Nittonde Bandet, lk.94 Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Lagedi mõis (Jüri khk) Historisk tidskrift, 1881, lk.200 Nordisk familjebok, 1921, lk.222 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.24 Liivi mõis (Kullamaa khk) http://www.worldstatesmen.org/Estonia.html Saaga SRA Östersjöprovinsernas jordrevisionshandlingar, 55410/4:112; 1583-1589 Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Kassari mõis (Pühalepa khk) Leo Tiik, Hiiumaast. Eriti Orjakust, Reigist ja Putkastest, Kassarimaa, nr. 32, lk 11, 1 detsember 2012 Wachtmeister af Björkö nr 31, www.adelsvapen.com Leo van de Pas: Genealogics Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 2: Estland, Görlitz, 1930, lk.265–266 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.87 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.23