laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Leila (eesnimi)

Leila on naisenimi. 1. jaanuari 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 442. naisenimi, nimi Leila oli 259 naisel. Vanim Leila on üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4 aastat. Kõige populaarsem oli eesnimi Leila vanuserühmas 60–64 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,54. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Leila 269 naisel ning see oli populaarsuselt 442. naisenimi. Vanim Leila oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4 aastat. Kõige rohkem kanti eesnime Leila vanuserühmas 60–64, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,32. Kõige levinum oli eesnimi Leila Valga maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 3,96. Leila Abašidze, gruusia filminäitleja (1929–2018) Leila Luik, eesti pikamaajooksja (1985–) Leila Miller, eesti laulja (1961–) Leila Oja, eesti sporditeadlane (1966–) Leila Pärtelpoeg, eesti sisearhitekt ja pedagoog (1940–1927) Leila Säälik, eesti näitleja (1941–) Leila Tael-Mikešin (Liivak), eesti ulmekirjanik ja kunstnik (1984–) Statistika. (vaadatud 25.04.2019) Nimede statistika. (vaadatud 19.07.2022) Leila statistikaameti andmebaasis
Pöör (kinnitusvahend)

Pöör on rõivastuse varem kasutusel olnud pulgakujuline kinnitusvahend. Pöör on nööbi eelkäija. Umbes tollipikkustest puu- või luupulkadest kasuka- ja pükstepöörasid kasutati Eestis 19. sajandi lõpuni. Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2000. lk 226
Otto I (Saksi)

Otto Hiilgav (u.830/40 – 30. november 912) (saksa: Otto der Erlauchte), Ottoonide dünastia liige, oli Saksi hertsog 880. aastast kuni oma surmani. Otto oli dünastia esiisa Saksi krahvi Liudolfi (suri 866) ja tema naise Oda (suri 913) noorem poeg. Tema vendade-õdede hulgas olid tema vanem vend Brun, nende isa valduste pärija, ja Liutgard, kes 876. aastal abiellus Karolingide kuninga Ludwig Nooremaga. Abielu väljendas Liudolfi domineerivat positsiooni Saksi maadel. 873. aasta paiku abiellus Otto ise Hedwigaga (suri 903), arvatavasti Babenbergide (Poppoonide) aadlisuguvõsast ja Frangi princeps militiae Heinrichi tütrega. Nad said kaks poega, Thankmari ja Liudolfi, kes surid enne neid, kuid nende kolmas poeg Heinrich Linnupüüdja järgnes talle Saksi hertsogina ja valiti hiljem kuningaks. Otto tütar Oda abiellus Karolingide Lotharingia kuninga Zwentiboldiga, keiser Arnulfi pojaga. Perekonda kutsuti isa järgi Liudolfingideks, peale tema pojapoja keiser Otto Suure troonile asumist hakati seda kutsuma Ottoonide dünastiaks. Kuningas Ludwig Noorema hartaga Gandersheimi kloostrile 26. jaanuarist 877 kirjeldatakse pago Suththuringat (Lõuna-Tüüringi piirkond) kui in comitatu Ottonis (Otto krahvkonnas). Ta järgnes oma vennale Brunile pärast viimase surma Lüneburgi nõmme lahingus (Ebsdorfis) 2. veebruaril 880, võideldes viikingitest sissetungijate vastu. Valitsedes tohutute Saksi ja Tüüringi valduste üle on Ottot hilisemates allikates mainitud kui dux, samas kui 28. jaanuaril 897 ilmunud kaasaegses hartas kirjeldatakse Ottot, kui marchio, ja pago Eichesfelden (Eichsfeld) leidub nüüd tema krahvkonnas (mark). Ta oli 908. aastal ka Hersfeldi kloostri ilmikabt ja 50 aastat hiljem kirjeldati teda kroonik Widukindi Corveyst poolt kui magni ducis Oddonis (suurhertsog Otto), kui kirjeldati tema õe Liutgardi abiellumist kuningas Ludwigiga. Vaatamata oma dünastilistele suhetele olid Ottol Karolingide õukonnaga ainult lõdvad sidemed ja ta lahkus harva Saksimaalt. Ta jäi piirkondlikuks Ida-Frangi vürstiks ning tema isandad Ludwig Noorem ja keiser Arnulf, kelle mõlemaga olid tal head suhted, sekkusid harva Saksi autonoomiasse. Oma maadel oli Otto tegelik vürst ja ta kehtestas end ka maksukogujana naabritelt slaavi hõimudelt idas, nagu dalemintsid. Widukindi Corveyst sõnul pakkusid "saksi ja frangi inimesed" pärast viimase Karolingist monarhi Ludwig III Lapse surma 911. aastal Ottole Ida-Frangi kuningriiki. Ta ei nõustunud sellega siiski oma vanuse tõttu, vaid viitas selle asemel Frangimaa hertsog Konradile. Selle aruande õigsust peetakse kaheldavaks. Otto suri järgmisel aastal Wallhauseni Königspfalzis. Ta maeti Gandersheimi kloostri kirikusse.
Vaida (eesnimi)

Vaida on naisenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Vaida 69 inimesel. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1615. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Vaida 25 naisel. Vaida Suits Personvārdu datu bāze https://web.archive.org/web/20190427191853/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Vaida (vaadatud 25.04.2019) Vaida statistikaameti andmebaasis
Kaupo (eesnimi)

Kaupo on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 182. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kaupo 910 mehel. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Kaupo 893 mehel ning see oli populaarsuselt 183. mehenimi. Kõige levinum oli see eesnimi vanuserühmas 50–54 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,28. Kõige sagedasem oli eesnimi Kaupo Hiiu maakonnas, kus nime kandis 18,83 isikut maakonna 10 000 elaniku kohta. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Kaupo 5 inimesel. Kaupo, liivi ülik (13. sajand) Kaupo Deemant, eesti ajaloolane (1936–2010) Kaupo Elberg, eesti entomoloog (1934–2012) Kaupo Ilmet, eesti metsandustegelane (1931–2021) Kaupo Karelson, eesti teleprodutsent (1974–) Kaupo Kikkas, eesti fotograaf ja fotograafiaõpetaja (1983–) Kaupo Känd, eesti filosoof ja diplomaat (1970–) Kaupo Meiel, eesti kirjanik, toimetaja ja ajakirjanik (1975–) Kaupo Metsur, eesti kergejõustiklane ning spordipedagoog (1937–2019) Kaupo Palo, eesti füüsik (1964–) Kaupo Voormansik, eesti füüsik, infotehnoloog ja kosmosetehnoloog (1985–) Statistikaamet (vaadatud 25.04.2019) Nimede statistika (vaadatud 02.07.2022) Personvārdu datu bāze Kaupo statistikaameti andmebaasis
Ulrich (eesnimi)

Ulrich on saksapärane mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1815. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ulrich 14 mehel. Ulrich Beck Ulrich Karell Ulrich Salchow ... https://web.archive.org/web/20190427192821/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ulrich (vaadatud 25.04.2019) Ulrich statistikaameti andmebaasis
Peet (eesnimi)

Peet on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 895. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Peet 48 mehel. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Peet 39 mehel. Peet oli esinemissageduselt 1034. mehenimi. Peet oli keskmiselt 74 aasta vanune (mediaanvanus oli 75). Peet Aren ... https://www.stat.ee/nimed/Peet (vaadatud 25.04.2019) https://www.stat.ee/nimed/Peet Peet statistikaameti andmebaasis
Pöör (täpsustus)

Pöör võib tähendada mitut asja: Pöör on võll, mida kasutatakse koormise tõstmiseks või teisaldamiseks Pöör (sulgemisvahend) on sulgemisvahend. Pöör (kinnitusvahend) on rõivaste kinnitusvahend. Pöör (kudumisvahend) on võrgulina kudumise abivahend. Pöör on lõunaeesti murretes sama mis käi.
Pärinurme mõis

Pärinurme mõis (saksa keeles Pernorm) oli rüütlimõis Harjumaal Hageri kihelkonnas. Mõisat on esimest korda mainitud 1465. On teada, et veel 1716 oli mõis alles, ent hiljem enam mitte. Mõis kuulus Maydellidele. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 25.04.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Matúš Vallo

Matúš Vallo (sündinud 18. septembril 1977 Bratislavas) on Slovakkia arhitekt, linnaaktivist, muusik ja poliitik. Ta lõpetas 2004. aastal Bratislava Slovaki Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskonna. 10. novembril 2018 valiti ta sõltumatu kandidaadina Bratislava linnapeaks. Linnpea ametikohuseid asus ta täitma 7. detsembril 2018. Bratislava. Matúš Vallo themayor.eu
Rahu mõis

Rahu mõis (saksa keeles Rachk) oli rüütlimõis Saaremaal Valjala kihelkonnas. Mõisast on teateid alates 1509. Rahu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.04.2019) Rahu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Taraclia rajoon

Taraclia rajoon (rumeenia keeles Raionul Taraclia) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Moldova lõunaosas. Taraclia rajoon piirneb Cahuli rajooni, Gagauusia ja Ukraina Odessa oblastiga. Taraclia rajoonis on 2 linna ja 13 valda. 2014. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid bulgaarlased 66,1% Taraclia rajooni elanikest. Кто живет на родине Аксенова Милли Фирка
Steven Swanson

Steven Ray Swanson (sündinud 3. detsembril 1960 New Yorgi osariigis Syracuse'is) on Ameerika Ühendriikide insener ja endine NASA astronaut. Ta on hariduselt tarkvarainsener. Swanson liitus NASA-ga 1987. aastal ja valiti astronaudiks 1998. aastal. Ta on osalenud Space Shuttle'i missioonidel STS-117 ja STS-119 ning oli Rahvusvahelise Kosmosejaama 39. ekspeditsiooni liige ja 40. ekspeditsiooni komandör. Swanson lahkus NASA-st 2015. aastal ja asus professorina tööle Boise'i Riiklikku Ülikooli. "Astronaut Steve Swanson leaving NASA". Spaceflight Insider. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. aprill 2019. Vaadatud 28. aprill 2019. "Three-Time Spaceflight Astronaut Steven Swanson Retires From NASA". NASA. Vaadatud 28. aprill 2019.
Diferentseeruv funktsioon

(Mingil kohal ehk mingis punktis) diferentseeruv funktsioon on funktsioon, millel on (selles punktis) diferentsiaal. Mingil hulgal diferentseeruv funktsioon on funktsioon, mis on diferentseeruv selle hulga igas punktis. Diferentseeruva funktsiooni muutu mingil kohal võib kõrgema väiksusjärguga suurusi ignoreerides kujutada argumendi muudu lineaarfunktsioonina. See tähendab, et antud punkti piisavalt väikestes ümbrustes võib funktsiooni asendada lineaarfunktsiooniga (funktsiooni väärtuse muutumise kiirust võib lugeda muutumatuks). Funktsiooni muudu lineaarosa nimetatakse selle diferentsiaaliks (antud punktis). Diferentseeruvuse tarvilik, kuid mitte piisav tingimus on funktsiooni pidevus. Ühe reaalmuutuja funktsiooni korral on diferentseeruvus samaväärne tuletise olemasoluga. Mitme reaalmuutuja funktsiooni puhul on diferentseeruvuse tarvilik (kuid mitte piisav) tingimus osatuletiste olemasolu; piisav tingimus on see, et osatuletised leiduvad vaadeldava punkti mingis ümbruses ja on selles punktis pidevad. Kompleksmuutuja funktsiooni puhul nimetatakse diferentseeruvust punktis sageli monogeensuseks ja see erineb oluliselt diferentseeruvuse mõistest reaalmuutuja puhul. Võtmetähtsus on selles Cauchy-Riemanni tingimustel. Punkti ümbruses monogeenset funktsiooni nimetatakse holomorfseks selles punktis. Funktsionaalanalüüsis üldistatakse diferentseerimise mõiste lõpmatumõõtmeliste ruumide juhtumile: tuletise üldistused on Gâteaux' tuletis ja Fréchet' tuletis. Diferentseeruva funktsiooni üldistused on subdiferentseeruv funktsioon, superdiferentseeruv funktsioon ja kvaasidiferentseeruv funktsioon. Ühe reaalmuutuja funktsioon f : M ⊂ R ↦ R {\displaystyle f\colon M\subset \mathbb {R} \mapsto \mathbb {R} } on diferentseeruv oma määramispiirkonna M {\displaystyle M} punktis x 0 {\displaystyle x_{0}} , kui leidub selline konstant a {\displaystyle a} , et f ( x ) = f ( x 0 ) + a ( x − x 0 ) + o ( x − x 0 ) ,   x → x 0 , {\displaystyle f(x)=f(x_{0})+a(x-x_{0})+o(x-x_{0}),\ \quad x\to x_{0},} sealjuures võrdub arv a {\displaystyle a} vältimatult tuletisega a = f ′ ( x 0 ) = lim x → x 0 f ( x ) − f ( x 0 ) x − x 0 . {\displaystyle a=f'(x_{0})=\lim \limits _{x\to x_{0}}{\frac {f(x)-f(x_{0})}{x-x_{0}}}.} Ühe reaalmuutuja funktsioon on diferentseeruv punktis x 0 {\displaystyle x_{0}} siis ja ainult siis, kui tal on selles punktis lõplik tuletis. Funktsiooni y = f ( x ) {\displaystyle y=f(x)} graafik on joon tasandil O x y {\displaystyle Oxy} , ja lineaarfunktsiooni y = f ( x 0 ) + f ′ ( x 0 ) ( x − x 0 ) {\displaystyle y=f(x_{0})+f'(x_{0})(x-x_{0})} graafik on selle joone puutuja kohal x 0 {\displaystyle x_{0}} .
Haakhof

Haakhof oli kahe Eesti mõisa saksakeelne nimi: Aa mõis (Lüganuse kihelkond) Haage mõis (Tartu-Maarja kihelkond)
Iraagi Kurdistan

Iraagi Kurdistan (kurdi هه‌رێمی کوردستان Herêma Kurdistan, araabia إقليم كردستان Iqlīm Kurdistān) on Iraagi põhiseaduse järgi on Põhja-Iraagis asuv autonoomne piirkond. See on Iraagis asuv osa Kurdistanist. 2018. aastal elas Iraagi Kurdistani alal umbes 5 895 000 inimest. "Iraqi Constitution" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 28.11.2016. Vaadatud 15.11.2016. http://www.krso.net/Default.aspx?page=article&id=1910&l=1  Iraagi Kurdistan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tyler Hague

Tyler Nicklaus Hague (sündinud 24. septembril 1975) on Ameerika Ühendriikide katselendur, kosmoseväelane ja NASA astronaut. Hague valiti astronaudiks 2013. aastal ja määrati Rahvusvahelise Kosmosejaama 57. ja 58. ekspeditsiooni meeskonda. 11. oktoobril 2018 startinud Sojuz MS-10 start ebaõnnestus ning Hague ja Vene kosmonaut Aleksei Ovtšinin tegid hädamaandumise. 14. märtsil 2019 toimunud start oli edukas ning Hague ja teised meeskonnaliikmed liitusid Rahvusvahelise Kosmosejaama 59./60. ekspeditsiooniga. Ta jõudis tagasi Maale 3. oktoobril 2019. 2021. aastal viidi ta õhuväest üle kosmoseväkke. "NASA tutvustas kaheksat uut astronauti". Postimees. Vaadatud 28. aprill 2019. "Kosmoselaevaga Sojuz juhtus õnnetus, kosmosesse suundunud meeskond jäi ellu". ERR. Vaadatud 28. aprill 2019. "Kaks astronauti ja kosmonaut jõudsid edukalt kosmosejaama". Postimees. Vaadatud 28. aprill 2019. "PN2387 — Space Force". US Congress. Vaadatud 26. oktoober 2022.
Sōichi Noguchi

Soichi Noguchi (野口 聡一 Noguchi Sōichi; sündinud 15. aprillil 1965 Yokohamas Jaapanis) on Jaapani aerokosmose insener ja endine JAXA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1996. aastal ning tema esimene missioon oli STS-114, mis oli esimene Space Shuttle'i missioon pärast kosmosesüstiku Columbia katastroofi. Ta kuulus ka Sojuz TMA-17 ja Rahvusvahelise Kosmosejaama 22. ekspeditsiooni meeskonda. Ta on viies kosmoses käinud ja neljas kosmosesüstikuga lennanud jaapanlane. Tema kolmas lend toimus Dragon 2 kapsli pardal missioonil SpaceX Crew-1, mis startis 15. novembril 2020 ja maandus 2. mail 2021. Missiooni ajal oli ta 64. ja 65. ekspeditsiooni liige. Noguchi lahkus JAXAst juunis 2022. "Soichi Noguchi". JAXA. Vaadatud 28. aprill 2019.
Kanhobali keel

Kanhobali keel on maaja keelkonna läänemaaja rühma kuuluv keel, mida räägivad kanhobalid Guatemalas. Kanhobali keeles on 5 vokaalfoneemi ja 26 konsonantfoneemi. Tähestik: a, bʼ, ch, chʼ, d, e, h, i, j, k, kʼ, l, m, n, o, p, q, qʼ, r, s, t, tʼ, tx, txʼ, tz, tzʼ, u, w, x, xh, y, ʼ. Kanhobali keel on ergatiiv-absolutiivne keel. Sõnajärg on VSO.
Ajinomoto

Ajinomoto on Jaapani toiduainetööstuse ettevõte, mille peakorter asub Tōkyōs. AJINOMOTO (jaapani keeles 味の素 'maitse olemus') on ettevõtte algse mononaatriumglutamaadi toote kaubamärk. Ettevõte tegutseb 35 riigis, kus töötab alates 2017. aastast umbes 32 734 inimest. 2017. majandusaasta tulud moodustavad ligikaudu 10,5 miljardit USA dollarit.
Sümmeetriline ruum

Sümmeetriline ruum (inglise keeles symmetric space) on pseudo-Riemanni muutkond, mille sümmeetriarühm sisaldab sümmeetria inversiooni iga punkti kohta. Seda saab täpsustada Riemanni geomeetria või Lie teooria raames. Riemanni lähenemine on rohkem geomeetrilisem ja mängib olulist osa holonoomia teoorias. Seevastu Lie teoreetiline määratlus on rohkem algebralise sisuga. Sümmeetrilisi ruume saab defineerida ka teisiti: sümmeetriline ruum on Riemanni muutkond, mille isomeetria rühm sisaldab keskseid sümmeetriaid, mille keskpunkt asub mis tahes punktis. Riemanni sümmeetrilised ruumid kerkivad mitmesugustes erinevates olukordades nii matemaatikas kui ka füüsikas. Esimene, kes klassifitseeris neid, oli Élie Cartan (1926. aastal). Marcel Berger avastas nende keskse rolli holonoomia teoorias. Sümmeetrilise ruumi mõistega opereeritakse diferentsiaalgeomeetrias, esindajate teoorias ja harmoonilises analüüsis. Riemanni sümmeetriliste ruumide põhinäideteks on eukleidiline ruum, sfäärid, projektiivsed ruumid ja hüperboolsed ruumid, millest igaühel on oma standardne Riemanni meetrika. Sümmeetriliseks ruumiks on ka Lobatševski ruum. Mitte-Riemanni sümmeetrilise ruumi näide on anti-de Sitteri ruum.
Võrgulina

Võrgulina on sõlmkoeline hõre kangas, mida kooti lõngast, niidist või nöörist. Eestis osati võrgulina kududa juba kiviajal. Võrgulina valmistati 19. sajandi lõpuni enamasti kodus kedratud linasest lõngast. Selle kudumisel kasutati võrguharki, kaladit, uid, raskusvihti. Võrgulinast valmistati põhiliselt kalapüüniseid: kalavõrke, nootasid, kahvu, rüsasid, jämedamast nöörist ka märsse, hülge- ja hundivõrke jm. Kasutati mitut sõlmimisviisi: harilik sõlm, täielik umbsõlm, ristsõlm, silmussõlm, vene sõlm. Võrgusilmade suuruse mõõtmiseks kasutati näpuotsi, seetõttu nimetati võrku kahe-, kolme-, nelja- jne sõrmeliseks. Kuna puuvillane võrgulina oli märksa paremate püügiomadustega kui linane, hakati 19. sajandi lõpus neid kuduma ostetud puuvillniidist. Hiljem osteti juba vabrikus kootud puuvillast võrgulina. Tänapäeval on võrgulina põhiliselt valmistatud monokiudmaterjalist ehk võrgulina moodustavad niidid koosnevad vaid ühest monokiust. Kiu läbimõõt on suurem kui 0,1 mm. Suurema silmaga nakkevõrkude valmistamisel kasutatakse jäikusomaduste parandamiseks ka üksikutest monokiududest kokkukeerutatud niite. Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 350 Nakkepüünised
Aunuse kubermang

Aunuse kubermang (vene keeles Олонецкая губерния; soome keeles Aunuksen kuvernementti) oli Venemaa keisririigi, Venemaa Vabariigi ja Venemaa SFNV haldusüksus (kubermang). Kubermang eksisteeris aastatel 1801–1922. Pealinn oli Petroskoi. Kubermang hõlmas maid Venemaa põhjaosas Äänisjärve ümbruses ja selle pindala oli umbes 130 000 ruutversta. Kubermangus oli 1896. aastal 376 102 inimest. Neist 62 695 olid karjalased, 19 917 vepslased ja 2 666 soomlased. Lüüdilasi ei loetud tollal eraldi rahvana. Karjalastega tihedalt asustatud kubermangu lääneosa (Aunuse, Petroskoi ja Poventsa maakonda) on kutsutud ka Aunuse Karjalaks. Vepslastega asustatud ala jäi peamiselt Lodeinoje Pole ja Võtegra maakonda ning lüüdilastega asustatud ala peamiselt Aunuse ja Petroskoi maakonda. Aastatel 1918–1920 olid Poventsa maakonna Repola ja Porajärve vald liitunud Soome riigiga. Tänapäeval jäävad kubermangu alad Karjala Vabariiki, Arhangelski, Leningradi ja Vologda oblastisse. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона "История Олонецкой губернии" (Aunuse kubermang vanem ajalugu). Vene keeles "Олонецкая губерния" (Aunuse kubermang). Vene keeles
Türi valla vapp

Türi valla vapp on Järva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Türi valla vapp. Vabariigi Valitsuse 30. juuni 2005. aasta määruse nr 153 "Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla haldusterritoriaalse korralduse ja sellega seonduvalt Vabariigi Valitsuse määruste muutmine" alusel senise Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla ühinemisel moodustati kohalik omavalitsusüksus Türi vald. Valla praegune vapp on kasutusel sellest ühinemisest. Rohelisel kilbil on hõbedane rist. Selle peal omakorda on punane südakilp, millel kuldne õun. Ühinenud haldusüksuse vapp lähtub eelistatavalt ühinenud omavalitsuse sümbolitest ja värvidest. Roheline tähistab maamajandust, lootust ja tasakaalustatud ellusuhtumist. Roheline on ka kõigi ühinenud omavalitsuste sümbolite üks põhivärve. Rist märgib Türi valla paiknemist Eesti keskosas ühendusteede ristumiskoha ümber. Rist jagab vapikilbi neljaks väljaks, mis siin sümboliseerivad ühinenud omavalitsusüksusi. Südakilp eristab ühendvalla vappi ja lippu varasema Türi valla vapist ja lipust ning Türi linna lipust. Südakilbi punane ja kuldne värvus ja õunakujund pärinevad endiselt Türi vapilt. 2005. aastani kasutusel olnud vapp kinnitati 9. veebruaril 1995. aastal. Rohelisel kilbil on hõbedane rist, mille keskel allikamärk. Vapi roheline väli tähistab valla tuntust põllumajandus- ja aianduspiirkonnana. Rist on usu sümbol ning osutab ühtlasi valla paiknemisele Eestimaa keskosas. Heraldiline allikamärk tähistab nii looduslikke kui ka vaimulätteid. Türi valla lipp Türi vapp Oisu valla vapp Kabala valla vapp Türi valla vapp valla kodulehel Türi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Rüsa

Rüsa on kindla tugiraamita kalapüünis, millel on suulook, vitsrõngastele tõmmatud võrk ja sees 1-3 pujust. Püünist sai pikisuunas kokku suruda. Rannavetes ja luhtadel kasutatavatel rüsadel oli üks, jõgedes kaks võrktiiba, millega suunati kalad rüsasse. Tiibadest moodustati sügavamas vees avar karjaaed, mille ees oli risti ranna poole ulatuv vesiaed, mis juhtis kalad püünisesse. Mõnikord oli ühes karjaaias 2-3 rüsa. Merre kinnitati rüsad Põhja-Eestis ankrutega, Lääne-Eestis vaiadega. Kaldarüsad võeti Eestis kasutusele 19. sajandi keskpaiku. Süvaveerüsad said soomlaste eeskujul saartel tuntuks paarkümmend aastat hiljem. Suured räimerüsad tulid nootade ja võrkude asemel Eesti põhjarannikul kasutusele 19. sajandi lõpus, hiljem ka mujal. 1930. aastatel võeti uudsena kasutusele angerjarüsad. Mererüsade kasutamine vähenes 20. sajand II poolel rannapüügi kitsenduste tõttu, suuri rüsasid asendasid moodsamad püügivahendid (traalid, seisevnoodad). Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 255 Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 185 Rüsa, Eesti Rahva Muuseum
Mărculești

Mărculești on linn Moldovas Florești rajoonis. Mărculești on asutatud 1837. aastal. 1897. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid juudid 99,7% Mărculești elanikest ja 1930. aasta rahvaloenduse andmetel 87,7%. Маркулешты geo.koltyrin.ru Маркулешты soroki.com
Avaí FC

Avaí Futebol Clube on Brasiilia jalgpalliklubi, mis tegutseb Santa Catarina osariigis Florianópolises. See mängib Brasiilia kõrgliigas Campeonato Brasileiro Série A ja Santa Catarina osariigi meistrivõistlustel Campeonato Catarinense. Klubi on asutatud 1. septembril 1923. Algselt kandis see Paraguay sõjas aset leidnud Avahy lahingu järgi nime Avahy Football Club. 1924. aastal võitis klubi esimest korda Santa Catarina osariigi meistrivõistlused. Brasiilia meistrivõistlustel osales Avaí esimest korda 1974. aastal. 2008. aastal saadi Brasiilia esiliigas kolmas koht ja jõuti pärast ligi paarkümmend aastat tagasi kõrgliigasse. 2009. aastal saavutas Avaí Brasiilia kõrgliigas seni oma parima koha, kui jäi kuuendaks. Kuues koht kindlustas klubile järgmiseks hooajaks koha Lõuna-Ameerika klubidesarjas Copa Sudamericana. 2010. aasta Copa Sudamericana teises voorus alistati Santos ja kuueteistkümnendikfinaalis Ecuadori klubi Emelec, kuid veerandfinaalis jäädi alla teisele Brasiilia klubile, Goiás. 2010. aastatel pole Avaí Brasiilia kõrgliigas enam suuremat edu saavutanud. 2010. aastatel saavutas Avaí maine jo-jo-klubina, kui see langes kõrgliigast neli korda välja ja tõusis esiliigast kõrgliigasse kolm korda. Alates 2011. aastast ei ole klubi kõrgliigasse kaheks hooajaks järjest enam püsima jäädud. Brasiilia karikavõistlustel on parimaks tulemuseks poolfinaali jõudmine 2011. aastal. Teelkonnal poolfinaali alistati muuhulgas sellised klubid nagu Botafo ja São Paulo, kuid kaotati hilisemale karikavõitjale Vasco da Gamale. Avaí on tulnud Santa Catarina osariigi meistriks kokku 18 korda. Avaí suurimaks rivaaliks on Figueirense. Klubi kodustaadion on 1983. aastal avatud Estádio da Ressacada, mis mahutab 17 800 pealtvaatajat. Seisuga 17. juuni 2022 Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. Campeonato Brasileiro Série C Võidud (1): 1998 Campeonato Catarinense Võidud (18): 1924, 1926, 1927, 1928, 1930, 1942, 1943, 1944, 1945, 1973, 1975, 1988, 1997, 2009, 2010, 2012, 2019, 2021 Ametlik koduleht
Iargara

Iargara on linn Moldovas Leova rajoonis. Iargara asub rajoonikeskusest Leovast ligikaudu 16 km idakagus. Iargara asutati 1902. aastal seoses raudteejaama rajamisega. Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Iargara elanikest moldaavlasi/rumeenlasi 72,15%, bulgaarlasi 14,66%, venelasi 5,63%, ukrainlasi 4,12% ja gagauuse 2,67%. Яргара Moldovenii Recensământul populației din 2004. Caracteristici demografice, naționale, lingvistice, culturale statistica.md