laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
2012. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad

2012. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad ehk Kuldne Plaat 2012 toimus 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias, kus jagati popmuusikaauhindu kokku kümnes põhikategoorias ja neljas lisakategoorias. Auhinnad andis üle Piret Järvis. Aasta Raadiohitt 2012: "Valged ööd" – Getter Jaani ja Koit Toome Aasta Uustulnuk 2012: Laur Teär Aasta Album 2012: "Good Man Down" Ewert And The Two Dragons Aasta Meesartist 2012: Laur Teär Aasta Naisartist 2012: Getter Jaani Aasta Ansambel 2012: Ewert And The Two Dragons Aasta Plaadifirma 2012: Hitivabrik Aasta Esitaja 2012: Koit Toome Aasta Autor 2012: Sven Lõhmus Panus Eesti Popmuusikasse 2012: Ansambel Apelsin Music Online eriauhind: Aasta edukaim artist internetikeskkonnas 2012: Getter Jaani Festivali Viru Folk eriauhind: Folkmuusika populariseerimise eest 2012: Untsakad Festivali "Hea Toidu Festival – Grillfest" eriauhind: Festivali parim naisartist 2012: Nancy Konkursi Eesti Koolimissi eriauhind: Aasta Ilusaim artist 2012: Liis Lemsalu Eesti Popmuusika Aastaauhinnad kuldneplaat.ee Välja otsitud 2.jaanuar 2013
Pliinid

Pliinid on Vene köögile iseloomulikud pärmiga valmistatud pannkoogid. Sõna блин, esialgsel kujul млин, on tuletatud sõnast молоть (jahvatama). Pliine küpsetati Venemaal juba tõenäoliselt enne leiba, sest neid oli lihtsam valmistada. Kujult ümmargused, sümboliseerisid nad päikest – elu allikat – ning olid asendamatud nii vastlatoiduna kui ka pulma- ja peielaual. Pliinide kohevus ja kergelt hapukas maitse on tingitud spetsiaalsest pärmi-tatrajahutainast. Samas võib pliine valmistada ka teistest teraviljajahudest, oluline on vedeliku ja taina tahke koguse suhe, mõlemat peab olema võrdselt. Tainas valmistatakse 5–6 tundi enne küpsetamist ja pannakse kerkima. Küpsetamise ajal peab tainas meenutama paksu hapukoort. Kohevama taina saamiseks segatakse hulka õlut ning munakollased ja vahustatud munavalged lisatakse eraldi. Ehtsad Vene pliine küpsetatakse spetsiaalsel malmpannil ning need pole kunagi teetassi alustaldrikust suuremad, enamasti veelgi väiksemad. Tatrajahupliine võib pakkuda nii soolaste kui ka magusate lisanditega. Vene pliinid valatakse üle sulavõiga ning soolalõhe või heeringa ja hapukoorega. Üks Vene köögi omapärasid on kahtlemata asjaolu, et odavate ja lihtsate kartuli- või tatrapliinide ajalooline lisand on maailma üks kallimaid hõrgutisi – must kalamari ehk kaaviar. Kevadisel ajal pakutakse pliine siia- või lõhemarjaga. Punast kalamarja serveeritakse koos peenestatud sibula, hapukoore ja terakese musta pipraga. Kõrvale serveeritakse pits viina. A. Muraškin, Maitsvad vene road, Valgus, 2008 Pliinid – kingitus vene köögist Nami-Nami retseptikogu, Pliinid
Béla Horváth

Béla István Horváth (sündinud 31. jaanuaril 1937) on Šveitsi endine poksija, rahvuselt ungarlane. Horváth oli kokku neljakordne Šveitsi meister – poolraskekaalus (kuni 81 kg) aastatel 1962, 1963 ja 1965 ning raskekaalus (üle 81 kg) 1966. aastal. Horváth osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Horváth sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 16. Euroopa meistrivõistlustel (Ida-Berliin, 1965) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Dan Paźniakile (NSV Liit) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Šveitsi meistrivõistlused poksis 1959–1983. Tulemused inglise keeles 18. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tōkyō 1964. Tulemused inglise keeles 16. Euroopa meistrivõistlused poksis. Ida-Berliin 1965. Tulemused inglise keeles Béla Horváth veebisaidil Olympedia (inglise)
Chromium

Chromium võib tähendada järgmiseid asju: Chromium (veebilehitseja) — avatud lähtekoodiga vabatarkvaraline lehitseja Chromium OS — Avatud lähtekoodiga Google Chrome OS' arendusversioon Chromium B.S.U — Avatud lähtekoodiga kosmosetulistamismäng arvutitele Chromium (arvutigraafika) — süsteem OpenGL kuvamiseks arvutite klastrites Google Chrome Kroom
Pannkook

Pannkook on vedelast tainast pannil küpsetatud õhuke magustoit. Pannkoogid on ühel või teisel kujul levinud peaaegu kõigis maailma maades. Eri maade köökide pannkoogid erinevad veidi koostiselt, valmistamis- ja söömisviisilt. Tihti süüakse pannkooke magusate (nt moos, mesi, siirup, šokolaad, puuviljad) või soolaste lisanditega (lihatooted, hakkliha, sink, juust jne). Pannkook on kujult tavaliselt ümmargune, selle paksus ja läbimõõt sõltuvad peamiselt kultuuritraditsioonidest, aga ka taina koostisest, panni suurusest ja tegija isiklikest eelistustest. Pannkooki küpsetatakse terve pannipinna suurusena (ülepannikook) või on pannil korraga mitu väiksemat ümarakujulist pannkooki. Eesti köögis on pannkoogitaina tavalisemad koostisosad munad, jahu (enamasti nisujahu, kuid kasutatakse ka rukki- või muud jahu) ja piim (kasutatakse ka hapupiima või keefiri), maitsestamiseks suhkur ja sool. Tainasse võidakse lisada ka rasvainet (toiduõli, või), hapukoort, söögisoodat. Pliinid Krepp = crêpe Vahvel, vahvlid VSL, Krepp/Crêpe
2011. aasta muusikas

◄◄ | ◄ | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011. aasta muusikas | 2012 | 2013 | 2014 | ► Teised sündmused • 2011. aasta kirjanduses  • 2011. aasta kunstis  • 2011. aasta spordis Aastad muusikas • 2011 sündinud muusikainimesed  • 2011 surnud muusikainimesed 5. jaanuar – 2010. aasta Raadio 2 Aastahitt 26. veebruar – Eesti Laul 2011 14. mai – 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus David Oistrahhi festival 2011. aasta Eesti Muusikaauhinnad 2011. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad "Eesti kullafond" (Onu Bella) "Good Man Down" (Ewert and The Two Dragons) "Jasonit ei huvita" (J.M.K.E.) "Juuuubel" (Jäääär) "Jõuluvalgus" (Getter Jaani) "Kahemehesaag" (Riho Sibul) "Laulan ma sind" (Ott Lepland) "Like a Diamond" (Tallinn Daggers) "Plaan Delta" (Dagö) "Rakett" (Terminaator) "Sahtlissekirjutatu" (Renate) "Ulg" (Metsatöll) 6. veebruar – Gary Moore 23. juuli – Amy Winehouse
Heldia Estam

Heldia Estam (neiupõlvenimi Naelapea, 1. oktoober 1923 Tartu – 26. jaanuar 2004 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja fotograaf. Heldia Estam lõpetas 1943. aastal Tallinna 9. gümnaasiumi (Riiklik Inglise Kolledž). Tema vanemad Yri ja Alice Naelapea põgenesid läände oma kolme lapsega septembris 1944 vahetult enne Tallinna vallutamist Punaarmee poolt. Pärast põgenikelaagrites veedetud aastaid Saksamaal ja abiellumist Jüri Estam seenioriga emigreerus Heldia Estam 1956 koos mehe ja kolme lapsega USA-sse. Võimalik, et Heldia Estam oli esimene eestlane, kellele tehti õnnestunud südamelõikus avatud rinnakorvi kaudu. Teda opereeris 1958. aastal kirurg Walt Lillehei Minneapolises. Lillehei oli esimene maailmas, kellel seda sorti operatsioonid õnnestusid. Vt "King of Hearts: The True Story of the Maverick Who Pioneered Open Heart Surgery", G. Wayne Miller, New York, New York: Times Books, 2000. Heldia Estam õppis ajakirjandust, võrdlevat kirjandusteadust ja fotograafiat Santa Monica City College'is ja California State University juures. Ta oli Ameerika Hääle eestikeelse toimetuse liige ning ajakirja Triinu kolleegiumi liige ja selle väljaande kirjasaatja USA läänerannikul. Heldia Estam-Naelapea oli mitme pagulasorganisatsiooni aktiivne liige. Akadeemiline kuuluvus: Korp! Indla, Society of Professional Journalists Sigma Delta Chi. Fotonäitused: Los Angeleses oma ajakirjandustegevuse 35. aastapäeval, väljapanekuid Ülemaailmsetel Eesti Päevadel. Pärast Eesti taasiseseisvumist naasis Heldia Estam kodumaale. Heldia Estami poeg on Jüri Estam. Heldia Estamile mõeldes. Eesti Elu, 10. oktoober 2003
Väikelinna baleriinid

"Väikelinna baleriinid" (inglise keeles "Bunheads") on USA koomiline draamaseriaal, mille lõid Amy Sherman-Palladino ja Lamar Damon ning kus peaosa mängib Sutton Foster. Muusika (sh tunnusmeloodia) autor on Sam Phillips. Seriaal esilinastus telekanalis ABC Family 11. juunil 2012. Selle keskmes on Las Vegase tantsutüdruk Michelle Simms (Sutton Foster), kes juhuse ajel abiellub oma austaja Hubbell Flowersiga (Alan Ruck), kolib Lõuna-California fiktiivsesse väikelinna Paradise'i ning pärast abikaasa hukkumist liiklusõnnetuses hakkab koos oma ämma Fannyga (Kelly Bishop) õpetama noori tantsijaid kohalikus balletikoolis nimega Paradise Dance Academy (Paradise'i Tantsuakadeemia). Inglise keeles on seriaali nimi "Bunheads" ("Krunnipead") - slängisõna tantsijate kohta, kes oma juuksed tantsimise ajaks krunni seovad. Kriitikud on võtnud "Väikelinna baleriinid" vastu positiivselt, kiites eriti Sutton Fosteri ja Kelly Bishopi osatäitmisi. Eesti vaatajad näevad seriaali alates 2012. aasta novembrist kanalilt Fox Life. "ABC Family Has Begun Production on the New One-Hour Series "Bunheads" Starring Tony Award(R)-Winning Actor Sutton Foster". ABC Family. 13. aprill 2012. Vaadatud 19. aprill 2012. "Väikelinna baleriinid" Fox Life'i eestikeelsel kodulehel (vaadatud 3. jaanuaril 2012) Väikelinna baleriinid andmekogus IMDb (inglise)
Victoria Niilus

Victoria Niilus (inglise Victoria Nile) on Niiluse 400 km pikkuse lõigu nimi Victoria järvest Alberti järveni. Lõigul on palju koski ja kärestikke. 1954. aastal ehitati lõigule Ugandale kuuluv hüdroelektrijaam.
Petulinn

"Petulinn" (inglise keeles "Scam City") on Kanada dokumentaalseriaal, mis esilinastus telekanalis Travel + Escape 2012. aasta juunis. Seriaali saatejuht Conor Woodman kajastab turistidega toime pandavaid pettusi maailma populaarseimates turismilinnades, alates taskuvargustest ja lõpetades taksopettustega. "Petulinna" edastab ka Eestis vaadatav telekanal National Geographic Channel. Austraalias näitab seda kanal Nat Geo Adventure, mis kuulub Foxteli võrku. http://www.todayonline.com/CultureAndLifestyle/EDC121004-0000006/Jetsetting-with-,,,-Scam-Citys-Conor-Woodman[alaline kõdulink] http://natgeotv.com/uk/scam-city "Scam City - Episodes". Nat Geo Adventure. November 2012. Vaadatud 14.12.2012. Seriaali ametlik koduleht
Avatša

Avatša (vene Авачинская сопка, Авача) on tegevvulkaan Aasias Kamtšatka poolsaarel. Vulkaani kõrgus on 2741 meetrit.
Narva provints

Narva provints (vene keeles Нарвская провинция) oli aastatel 1719−1727 Peterburi kubermangu koosseisu kuulunud haldusüksus, mille keskus oli Narva. Narva provints moodustati 1719. aastal ja see hõlmas Põhjasõja ajal vallutatud Eesti piirkondi: Narva, Tartu ja Vasknarva maakond. Haldusüksuse valitsejaks oli Narva ülemkomandant. Provints likvideeriti 1727. aastal Venemaa keisririigis läbi viidud haldusreformi käigus. Alutaguse alad liideti Eestimaa ja Kagu-Eesti piirkond Liivimaa kubermanguga. Ülejäänud aladest moodustati Narva maakond, mis kuulus Peterburi kubermangu Peterburi provintsi. Narva kreis Narva maakond Peterburi kubermang Полное собрание законов Российской Империи. Собрание Первое. Том V. 1713 — 1719 гг., стр. 702 Бабич, М. И. Бабич, И. В. Областные правители России 1719-1739 гг. Москва: РОССПЕН, 2008, lk 616.
Balti õhuseiresüsteem

Balti õhuseiresüsteem (BALTNET) on Balti riikide (Eesti, Läti ja Leedu) ühine õhuseiresüsteem, mis loodi 1998. Selle eesmärk on Balti regiooni õhuruumi lennuliikluse tuvastamine, vaatlus ja kontroll. Pärast Balti riikide ühinemist NATOga 2004. aastal, integreeriti BALTNET Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni õhukaitsesüsteemi NATINADS. NATO õhukaitsesüsteemi osana on BALTNETi ülesanne lisaks õhuseirele ka lennujuhtimine ja õhuturbeoperatsioonide taktikaline juhtimine.
Anomaalsete Keskkonnanähtuste Registreerimise ja Analüüsi Komisjon

Anomaalsete Keskkonnanähtuste Registreerimise ja Analüüsi Komisjon (lühend: AKRAK) oli Igor Volke 1986. aastal loodud komisjon, mis kogus andmeid Eesti ala anomaalsete keskkonnanähtuste, eriti ufode kohta. Lühikest aega tegutses see Inseneride Tallinna Majas. Peeter Ernits. Tulnukad armastavad Eestit. Luup 7. juuli 1997 Eva Klaas. Igor Volke on näinud kolme ufot (intervjuu Igor Volkega). Virumaa Teataja 29. detsember 2006 Kui roheline mehike koputab aknale... Eesti Ekspress 1996 Lendobjekti nägi vähemalt üle kümne inimese. Postimees 1997 Ufokomisjon eksiteel. Postimees 1998 Muusikud nägid lendavat taldrikut. Postimees 1998 [Vanast tõest]. Eesti Päevaleht 1999
Eesti geograafia

Eesti asub Läänemere idakaldal. Eestit mõjutab parasvöötme hooajaline kliima. Keskmine kõrgus on 50 meetrit merepinnast ja kõrgeim koht on Suur Munamägi Eesti kaguosas 318 meetrit merepinnast. Eestis on üle 1400 järve. Enamik neist on väga väiksed, suurim, Peipsi-Pihkva järv, on 3555 km² suurune. Eestis on palju jõgesid. Pikimad on Võhandu (162 km), Pärnu (144 km) ja Põltsamaa jõgi (135 km). Eestis on samuti arvukalt rabasid ja 3794 kilomeetri pikkune rannajoon paljude lahtede, väinade ja abajatega. Saarte ja laidude arv on 2222. Kaks neist, Saaremaa ja Hiiumaa, on piisavalt suured, et moodustada eraldi maakonna põhiosa. Rannajoone pikkus on 3794 km. Maismaapiiri kogupikkus on 633 km, sealhulgas 339 km Lätiga ja 294 km Venemaaga. Eesti asub Läänemere ääres, millest osa moodustab Väinameri. Mitmeid Eesti territoriaalvete piires olevaid Läänemere praegusi ja endisi osi nimetatakse meredeks. Mere nime kannavad mõned lahed: Lõpemeri, Vahemeri ja Vööla meri; ja mõned järved: Kajumeri, Karjatse meri, Maksameri, Möldri meri, Sutlepa meri, Vahemered. Eesti alevike loend Eesti alevite loend Eesti kaitsealade loend Eesti külade loend Eesti linnade loend Eesti linnaosade loend Eesti maakondade loend Eesti valdade loend Eesti jõgede loend Eesti jugade loend Eesti järvede loend Eesti lahtede loend Eesti loodusmälestiste loend Eesti maastike loend Eesti madalate loend Eesti poolsaarte ja neemede loend Eesti saarte ja laidude loend Eesti soode ja rabade loend Eesti väinade loend Eesti äärmuspunktid Eesti saarte loend Kaart illustreerib, kui hõredalt on Eesti asustatud, uudised.err.ee, 4. november 2013
Raiatea

Raiatea on saar Prantsuse Polüneesias, suurim Tuulealustest saartest. Pindala 238 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 1032 meetrit. Kuulub Prantsusmaale.
Vagula raudteepeatus

Vagula raudteepeatus oli raudteepeatus Võrumaal Võru vallas Vagula järve lõunaküljel Juba külas. Läbi endise peatuskoha kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. Peatus jäi avamisel Nursi valda. Praeguseks asub endine raudteepeatus Juba küla territooriumil. Reisirongid sõitsid läbi Vagula liinil Valga–Veski kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks. Vagula raudteepeatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon. Vagula raudteepeatusele eelnes Valga poolt tulles Sõmerpalu raudteejaam ja järgnes Võru raudteejaam. Mis on saanud endistest raudteejaamadest ja -peatustest, Vagulast Otsani; Wõrumaa Teataja, nr. 84, 30 juuli 2009 (DIGAR) Vagula raudteepeatus; pskovrail.ru (vene keeles) Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) Peatuse pilt (2006)
Sõmerpalu raudteejaam

Sõmerpalu raudteejaam (saksa keeles Sommerpalen) on raudteejaam Võrumaal Võru vallas Mustassaares, umbes 2,5 km kaugusel Sõmerpalust. Läbi Sõmerpalu kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva–Peterburi raudteest. Praegu kasutatakse raudteed ja jaama vähesel määral üksnes kaubaveoks. Sõmerpalu raudteejaamas asub kaks rööpapaari (varem kolm) koos kahe pöörme ja nelja fooriga, Nõukogude ajal rajatud elektritsentralisatsiooni post ning mitu ajaloolist jaama abiehitist. Algselt oli tegemist pooljaamaga, mis jäi avamisel Urvaste kihelkonda Sõmerpalu mõisa maadele. Seoses tihenenud rongiliiklusega muudeti Sõmerpalu alates 20. sajandi algusest raudteejaamaks. Reisirongid sõitsid läbi Sõmerpalu liinil Valga–Veski kuni 2001. aastani. Sõmerpalu raudteejaamale eelnes sellel liinil Valga poolt tulles Kurenurme ja järgnes Vagula raudteepeatus. Raudtee põhjaküljel asetseb 1889. aastal rajatud endine puitelamu, mis seoses jaama tekkega täitis hiljem vaksalihoone ülesannet. Hoone on säilinud ja praegu kasutusel elamuna. 2023. aastal sai teatavaks plaan rekonstrueerida Valga–Koidula vaheline raudteelõik, rajada Sõmerpalu jaama militaar- ja tsiviilveoste teenindamiseks uus laadimisala ning pikendada jaamateid. Koos Sõmerpalu jaama laiendamisega oli kavas rajada ka uus, umbes nelja kilomeetri pikkune raudteeharu Sõmerpalu jaamast põhja poole Varese tööstusparki. 2024. aasta jaanuaris selgus, et projekt vajalikku toetust ei saanud. Sõmerpalu jaama peahoone, 1957 Sõmerpalu raudteejaam vaatega Valga poole Sõmerpalu raudteejaam. Sõmerpalu raudteejaam vaatega Võru poole Raudteeülesõit Sõmerpalu jaama juures Sõmerpalu jaama tehnokorraldusakt; AS Eesti Raudtee VALGA - PETSERI - IRBOSKA; Eesti Raudteeajaloo Selts Mis on saanud endistest raudteejaamadest ja -peatustest; Wõrumaa Teataja, nr. 83, 28. juuli 2009 (DIGAR) Raudteele tuleb uus sõja- ja puiduveoste laadimisala; Lõuna-Eesti Postimees, nr. 135, 16. november 2023 (DIGAR) Saua ja punase mütsiga; Töörahva Elu : EKP Võru Rajoonikomitee ja Võru Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu häälekandja, nr. 91, 6. august 1988 (DIGAR) Nursipalu laiendamine võib reisirongid taas Võrru tuua; Lõuna-Eesti Postimees, 24.01.2023 Eesti Raudtee rajab sõjatehnika transpordiks Sõmerpallu raudteesõlme; ERR uudised, 14.11.2023 Katkeid 2005. aasta töödest | Millest jutustavad eakamad inimesed eha.ee Sõmerpalu raudteejaam; pskovrail.ru (vene keeles) Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
Kurenurme raudteepeatus

Kurenurme raudteepeatus oli raudteepeatus Võrumaal Sõmerpalu vallas Kurenurme külas. Pärast kohalike omavalitsuste haldusreformi jääb peatus Võru valda. Läbi Kurenurme kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. Kurenurme pooljaam rajati 1924. aastal, avamise ajal jäi see Vaabina valda. Reisirongid sõitsid läbi Kurenurme (liinil Valga–Veski) kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks. Kurenurme raudteepeatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon. Kurenurme raudteepeatusele eelnes Valga poolt tulles Vaabina raudteepeatus ja järgnes Sõmerpalu raudteejaam. "Mis on saanud endistest raudteejaamadest ja -peatustest" – Wõrumaa Teataja, nr. 83, 28 juuli 2009; DIGAR Infot jaama kohta; fotod railwayz.info Vaba Eesti Sõna - Heast karjasest[alaline kõdulink] FOTO: Kurenurme raudteepeatus aastal 2002 - Baltic Trains Picture Gallery Võrumaa Teataja "Heast karjasest" 03.02.2011
Vaabina raudteepeatus

Vaabina raudteepeatus oli raudteepeatus Võrumaal Antsla vallas Vaabina külas. Läbi Vaabina kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia-Pihkva-Peterburi raudteest. Vaabina peatus avati 1936. aastal. Avamise ajal kuulus peatus Vaabina valda. Reisirongid sõitsid läbi Vaabina (liinil Valga-Veski) kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks. Vaabina raudteepeatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon. Vaabina raudteepeatusele eelnes Valga poolt tulles Antsla raudteejaam ja järgnes Kurenurme raudteepeatus. 1984. aastal ehitati Vaabina raudteepeatuse lähedale (ligikaudu 2 km Võru poole) ühe kõrvaltee ja jaamahoonega (ET post) raudteejaam. Jaama otstarve oli aga eeskätt sõjaline (ajendatult külmast sõjast) ja tegelikult ei hakanud raudteejaam terviklikult kunagi tööle. Jaam oli mõeldud sõja puhul kiireks käikuandmiseks, et tagada ešelonide kiirem läbilaskevõime. Pikka aega meenutas raudteejaama vaid lagunenud silikaadist elektritsentralisatsiooni post raudtee põhjaküljel, mis lammutati viimaks 2020. aastal. Arved Duvin. Lugusid raudteedest Eestimaal. Lk 99. Valga, 2007 FOTO: Vaabina raudteepeatus aastal 2002 – Baltic Trains Picture Gallery "Mis on saanud endistest raudteejaamadest ja -peatustest" – Wõrumaa Teataja, nr. 83, 28 juuli 2009; DIGAR
Starman

AS Starman oli Eesti kaabeltelevisiooni, interneti- ja telefoniteenuseid osutav iseseisev ettevõte, mille 1992. aastal asutas Tallinnas Peeter Kern. Ettevõte on varem olnud ka Tallinna börsil (tähisega SMN1T). 2016. aasta lõpus sõlmiti ostu-müügileping, millega sai Elisa 100% ulatuses AS Starman omanikuks. Starman andis tööd ligi 300 inimesele. Ettevõtte sidevõrk kattis umbes 45% Eesti leibkondadest. Starman on nüüd Elisa. Teabematerjalid Elisa veebilehel. https://web.archive.org/web/20120210143124/http://www.starman.eu/firmast (vaadatud 03.01.2013) Ametlik koduleht (vaadatud 03.12.2013)
OÜ Aqris Development

OÜ Aqris Development oli Eesti tarkvaraarendusettevõte, mille 2000. aastal asutasid Oliver Wihler ja Sander Mägi. Ettevõte asus Tallinnas. Sai Java arendajate seas tuntuks tootega RefactorIT. Ettevõte lõpetas tegevuse 2009. aastal. http://www.nytimes.com/2005/12/13/technology/13skype.html?_r=1&pagewanted=2 (vaadatud 03.01.2013) http://www.infoworld.com/d/developer-world/aqris-updates-java-refactoring-tool-540 (vaadatud 03.01.2013)
Kroonlinna null

Kroonlinna null ehk Kroonlinna peel null on Kroonlinna veemõõdulati nullpunkt, mille määras ja märkis 1840. aastal pikaajalise mõõdistamise keskmisena Michael von Reineke. Kroonlinna nulli suhtes arvestatakse veetaset, kas ülal- (ümp) või allpool (amp) merepinda. Samuti arvestatakse Kroonlinna nulli suhtes kogu endise Nõukogude Liidu territooriumil koha absoluutset kõrgust või absoluutset sügavust ja satelliitide orbiidi kõrgust.[viide?] 1. jaanuaril 2018 mindi Eestis kõrguste arvutamisel Balti 1977. aasta kõrgussüsteemilt (BK77) üle Amsterdami nullile, millega lõppes Eestis kõrgusväärtuste arvutamisel Kroonlinna nulli kasutamine. Amsterdami null Lühiülevaade: Eesti hakkab kõrgusi arvutama Kroonlinna nulli asemel Amsterdami nulli järgi Maa-amet, 20.07.2017 Кронштадтский футшток
Anne raudteepeatus

Anne raudteepeatus oli raudteepeatus Võrumaal Antsla vallas Anne külas. Avamise ajal jäi peatus Vana-Antsla valda. Läbi Anne kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. Reisirongid sõitsid läbi Anne liinil Valga-Veski kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks. Anne raudteepeatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon. "Mis on saanud endistest raudteejaamadest ja -peatustest" – Wõrumaa Teataja, nr. 83, 28 juuli 2009; (DIGAR) FOTO: Anne peatus aastal 2002; Baltic Trains Picture Gallery Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Civilization

"Civilization" on käigupõhine strateegiamäng, mille lõid 1991. aastal Sid Meier ja MicroProse. Mängus pidi mängija ehitama üles oma impeeriumi ja seda arendama alates aastast 4000 ekr kuni lähiminevikuni.
Tuulemäe raudteepeatus

Tuulemäe raudteepeatus oli raudteepeatus Valgamaal tänapäeva Valga valla aladel, sulgemise ajal Tõlliste valla Tuulemäe ja Karula valla Valtina ja Korijärve küla piiril, ooteplatvorm jäi Korijärve külla. Peatuse avamise ajal jäi see Sangaste valda. Läbi Tuulemäe kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. Tuulemäe peatus rajati 1928. aastal. Reisirongid sõitsid läbi Tuulemäe liinil Valga–Veski kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks. Tuulemäe raudteepeatuses asus üks madal ooteplatvorm ja -paviljon. Teedeministeeriumi määrus laiarööpelise raudtee jaamade nimestiku muutmise ja täiendamise kohta. Riigi Teataja. Nr. 81, Art. 499, 5.oktoober 1928 FOTO: Endine Tuulemäe peatus aastal 2011; Baltic Trains Picture Gallery Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)