laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bolšoi Kamen

Bolšoi Kamen on linn Venemaal Primorje krais, Bolšoi Kameni linnaringkonna keskus. Linn asub Vladivostokist 20 km idas, Jaapani mere Ussuuri lahe vastaskaldal. Asula rajati 1947. aastal seoses laevaremonditehase ehitamisega ja kandis kuni 1956. aastani nime Stroika UNR-261 (Стройка УНР-261). Linnaõigused sai Bolšoi Kamen 1989. aastal. Kuni 1. jaanuarini 2015 oli Bolšoi Kamen merelaevastiku baasi tõttu suletud linn. 1899. aastal eesti väljarändajate rajatud Južnaja Lifljandija liideti 1987. aastal Bolšoi Kameniga ja on linna eraldiseisev mikrorajoon (vene отдалённый микрорайон). Bolšoi Kameniga oli seotud sotsialistliku töö kangelane Hiiumaa juurtega Južnaja Lifljandijas sündinud kalalaeva kapten Voldemar Gams (1920–2002).
Bikin

Bikin on linn Venemaal Habarovski krais, Bikini rajooni keskus. Linn asub Bikini jõe paremal kaldal, Hiina piirist ligikaudu 15 km kaugusel. Bikinit läbib Siberi raudtee. Bikin on Habarovski krai kõige lõunapoolsem linn. Asula on rajatud 1895. aastal, linnaõigused sai 1938. aastal. Бикин – самый южный в Хабаровском крае[alaline kõdulink] Habinfo
Baltimore'i Eesti Maja

Baltimore'i Eesti Maja on USAs Marylandi osariigis Baltimore'i linnas asuv Eesti Maja. Maja kasutas teiste seas Baltimore'i Eesti Selts ja see oli 54 aasta jooksul üks selle piirkonna peamisi väliseestlaste kokkusaamiskohti. Majas tegutses Baltimore'i Eesti Kool. Maja, mis asub üsnagi kriminogeenses linnaosas, vahetas omanikku 2018. aastal. Ameerika Ühendriikides müüdi Eesti Maja Eesti Ekspress, 17.10.2018. Maja Facebookis Majast väljaandes Global Estonian Ameerika Ühendriikides müüdi Eesti Maja Eesti Ekspress, 17. oktoober 2018
Lakewoodi Eesti Maja

Lakewoodi Eesti Maja on USAs New Jersey osariigis Lakewoodis asuv Eesti Maja. Maja kasutab teiste seas Lakewoodi Eesti Ühing. Koduleht https://globalestonian.com/et/content/lakewoodi-eesti-maja
Leicesteri Eesti Maja

Leicesteri Eesti Maja on Inglismaal Leicesteris asuv Eesti Maja. Maja avati 1960. aastal. 2022. aasta seisuga kasutatakse Leicesteri Eesti Maja seltskondlikeks koosviibimisteks. Eelseisvaid üritusi reklaamitakse Facebookis. Liikmeskond keskmiselt 40 inimest. Leicesteri Eesti Maja kuulub Inglismaa Eestlaste ühingule. https://web.archive.org/web/20190119101528/https://sites.google.com/site/eestimaja/ajalugu (vaadatud 19.01.2019) Koduleht Estonian House Facebookis https://globalestonian.com/et/content/leicesteri-eesti-maja
Lundi Eesti Maja

Lundi Eesti Maja (ka Lõuna-Rootsi Eesti Maja) on Rootsis Lundis asuv Eesti Maja. Maja peab üleval Lundi Eesti Maja Ühing. Koduleht
Francisco Castellón Sanabria

Francisco Castellón Sanabria (1815 León – 8. september 1855 León) oli Nicaragua jurist ja poliitik, 1854–1855 Nicaragua ülemdirektor. Francisco Castellón Sanabria sündis aastal 1815 Leónis. Ta töötas seal juristina. Patricio Rivas määras ta oma valitsusse ministriks, kuid Pablo Buitrago taandas ta ametist. Aastal 1843 sai temast minister Manuel Péreze valitsuses. Aastal 1844 sai temast Nicaragua saadik Suurbritannias ja hiljem Prantsusmaal. Aastail 1851–1853 oli ta ministriks ka José Laureano Pineda Ugarte valitsuses. Aastal 1853 seadis Nicaragua Liberaalne partei ta üles Fruto Chamorro vastaskandidaadina ülemdirektori valimistel. Ta küll kaotas valimised, aga liberaalid süüdistasid oma oponenti valimistulemuste võltsimises. Kui Chamorro seadis oma valitsuse sisse Granadas ja muutis ilma liberaalsete saadikute kohalviibimiseta põhiseadust ning kuulutas end presidendiks, sundis see mõjukamaid liberaale, kelle seas olid Francisco Castellón Sanabria, José María Valle ja Máximo Jerez, kuulutama välja oma valitsuse. Francisco Castellón Sanabria oli selle valitsuse ülemdirektor või, nagu teda ka nimetati, "demokraatliku Nicaragua president". Ta alustas Fruto Chamorro vägede vastu sõjalist tegevust ja oli algul edukas, kuid Granada piiramine ebaõnnestus ja seejärel kaotasid liberaalid kontrolli nii Managua, Masaya kui ka Rivase üle. Nii palkas Castellón endale appi William Walkeri juhitavad väed, mis saabusid Nicaraguasse juunis 1855. Francisco Castellón Sanabria suri septembris 1855 koolerasse. Gobernantes de Nicaragua
Riia Eesti Maja

Riia Eesti Maja on Lätis Riias asuv Eesti Maja. Maja kasutab teiste seas Läti Eesti Selts. Maja ehitati 1913. Maja on 6-korruseline. https://www.eesti.ca/the-estonian-house-in-riga-latvia/article7045 (vaadatud 19.01.2019) Koduleht https://www.eesti.ca/the-estonian-house-in-riga-latvia/article7045
Toronto Eesti Maja

Toronto Eesti Maja on Kanadas Torontos asuv Eesti Maja, mis avati 1952. Eesti majas tegutsevad Toronto Eesti Selts, Eestlaste Kesknõukogu Kanadas, Akadeemilised Kanada Eesti Naised, Toronto Eesti Täienduskoolid ja lasteaed, aga ka Toronto Eesti Meeskoor, Toronto Estonia segakoor ja Kungla Rahvatantsu Rühm ning skaudid ja gaidid. Ettevõtetest asuvad seal Northern Birch Credit Union ja Heinsoo Insurance Brokers Ltd. 1960. aastas kuni 2020. aastani tegutseti aadressil 958 Broadview Avenue asunud hoones. 2022. aastal alustati uue hoone ehitamist, mille maksumuseks on planeeritud 41 miljonit dollarit. Tartu College https://web.archive.org/web/20190119110609/http://www.estohouse.com/about/ (vaadatud 19.01.2019) Our community (vaadatud 10. aprillil 2022) "Legendaarne Toronto Eesti Maja müüdi maha" Postimees, 5. september 2020 "Rahvusvahelise Eesti keskuse uus hoone valmib Torontos 2023. aastal" ERR, 9. aprill 2022 Koduleht Toronto Eesti Maja puudutavad artiklid Eesti Elu portaalis https://globalestonian.com/et/toronto-eesti-maja Toronto Eesti Maja hoone müük esimesel septembril 2020. aastal on Kanada-Eesti ühiskonnale pöördepunktiks "Ellen Valter: Toronto uus Eesti maja sümboliseerib meie avatust" ERR, 15. aprill 2022
Kaljo Kiisa Noore Filmitegija stipendium

Kaljo Kiisa Noore Filmitegija stipendium on Eesti noorele filmitegijale antav stipendium. Stipendiumi annavad koostöös välja Viru Keemia Grupp, Jõhvi Kontserdimaja, Jõhvi Vallavalitsus ja Tallinnfilm. Stipendiumi väljaandmise eesmärk on hoida Ida-Virumaalt pärit filmilavastaja ja näitleja Kaljo Kiisa (1925–2007) mälestust ning innustada noori filmitegijaid avastama ja jäädvustama Ida-Virumaa mitmekesisust. Esimene stipendium anti välja 2010. aastal. Siis oli stipendiumi suurus 40 000 krooni. Stipendium taastati Jõhvi vallavalitsuse algatusel 2022. aastal. Konkursile on oodatud nii mängu- ja dokumentaalfilmid kui ka muusikavideod, sh nii täispikad kui ka lühifilmid, mis on filmitud (sh osaliselt) Ida-Virumaal. Stipendiumi võivad taotleda kuni 40-aastased režissöörid, produtsendid, operaatorid, heliloojad, kunstnikud ja loomingulised meeskonnad viimase kolme aasta tehtud tööde eest. Stipendiumi määramiseks võivad ettepanekuid esitada nii juriidilised kui ka eraisikud. 2023. aasta seisuga on stipendiumi suurus 2500 eurot. 2010 Liis Nimik filmi "Helene elukool" eest 2011 Martti Helde koos loomingulise meeskonnaga filmide "Risttuules" ja "Külm on" eest 2012 Anna Hints filmi "Vaba maa" eest 2013 Mart Saar, filmide tootmisjuht 2022 Johannes Magnus Aule 2023 Elina Litvinova, produtsent Kaljo Kiisa noore filmitegija stipendiumi konkurss. Eesti Kunstiakadeemia veebisait. Kaljo Kiisa nimelise Noore Filmitegija stipendiumi väljaandmise kord RT IV, 03.05.2023, 24.
Peremärk

Peremärk on perekonna omandit tähistav märk. Peremärke on kasutatud kalapüügiriistade, viljakottide, riideesemete, põllutööriistade jt esemete märkimiseks. Peremärk oli päritav. Kui pere jagunes, pärandus põhitalu märk koos mõningate muudatustega tütartaludele. Õuemärgid, märgid, majamärgid, mergid, võrgumärgid, puumärgid, talumärgid, viljakotimärgid jne. Peremärkide kasutamine võis alguse saada juba ajal, kui paljud inimesed hakkasid koos põldu harima, karja kasvatama või kala püüdma. Sellisel hetkel tekkis vajadus enda eraomandi märgistamise vastu ja selleks võeti kasutusele igale perele ainuomane märk ehk peremärk. Peremärkide kasutamine Eestis hakkas vähenema seoses kirjaoskuse levikuga 19. sajandil. Tänapäeval võib leida kasutuses olevaid peremärke tavaliselt vaid rannaäärsetes külades, kus peremärke leidub veel kalavõrkude ujukitel. Paljud peremärgid sarnanevad ruunidega. Peremärke on kasutatud nii Euroopas, Aafrikas kui ka Põhja-Ameerikas. Peremärk hauatähisel, Prangli kirikuaed Peremärk talu väraval, Prangli 2016 Võrgumärgid Koguva rannalt Võrgumärk Koguva rannalt ristipuu ruunid sirvilaud pitsat Paul Ariste. Talupoegade peremärke XVII sajandi lõpult allkirjadena kaebusele Pühalepa pastori vastu. Eesti Rahva Muuseumi Aastaraamat XV, Tartu 1947, lk 162–165 Sirje Pallo. Eesti peremärgid, Tallinn 2006 "ajalugu, inimesed ja kohad". Muhumaa. Vaadatud 5. juulil 2023. Kirme, Kaalu (05.05.2000). "Õuemärgid, roosit tekit ja joomakehad". Sirp. Vaadatud 05.07.2023. ERR, Marika Mägi | (16. aprill 2018). "Kuidas muinaseestlased märkmeid tegid, kuigi nad kirjutada ei osanud?". ERR. Vaadatud 31. jaanuaril 2024. http://www.aveler.ee/public/files/Eestlaste%20symbolitest.doc[alaline kõdulink] Etnograafilised joonised, ERM Pekka Erelt: "Peremärgid – eestlaste vapid" Eesti Ekspress, 21. oktoober 2004 Tatiana Efimova: Vadja pere ja muud omandimärgid
Sovetskaja Gavan

Sovetskaja Gavan on linn Venemaal Habarovski krais Jaapani mere rannikul. Asula rajati 1853. aastal ja kandis esialgu nime Konstantinovski post. Alates 1856. aastast oli asula nimi Imperatorskaja Gavan. 1923–1930 oli asula nimi Znamenskoje. Praeguse nime sai Sovetskaja Gavan 1930. aastal ja linnaõigused 1941. aastal. Sovetskaja Gavan on sadamalinn, seal paiknevad laevaremonditehased.
Nazario Escoto

Nazario Escoto (? León – ?) oli Nicaragua poliitik, 1855 Nicaragua ülemdirektor. Nazario Escoto sündis Leónis, kuigi tema sünniaasta on teadmata. Esimesed teated temast pärinevast aastast 1850, mil Julius Fröbel temast oma mälestustes kirjutas. Fröbeli mälestuste põhjal kuulusid talle varem Matagalpast põhja pool kullakaevandused, ent ta ei suutnud aga kaevandust juhtida ja vältida vastuolusid indiaanlastega, kes tema õigust neile kaevandustele ei tunnistanud. Aastal 1853 seadis Nicaragua Liberaalne partei Francisco Castellón Sanabria Fruto Chamorro vastaskandidaadina ülemdirektori valimistel üles. See küll kaotas valimised, aga liberaalid süüdistasid oma oponenti valimistulemuste võltsimises. Kui Chamorro seadis oma valitsuse sisse Granadas ja muutis ilma liberaalsete saadikute kohalviibimiseta põhiseadust ning kuulutas end presidendiks, sundis see mõjukamaid liberaale, kelle seas olid Francisco Castellón Sanabria, José María Valle ja Máximo Jerez, kuulutama välja oma valitsuse. Francisco Castellón Sanabria oli selle valitsuse ülemdirektor või, nagu teda ka nimetati, "demokraatliku Nicaragua president", ühtlasi alustas ta ka Fruto Chamorro vägede vastu sõjalist tegevust ja oli algul edukas, kuid Granada piiramine ebaõnnestus ja seejärel kaotasid liberaalid kontrolli nii Managua, Masaya kui ka Rivase üle. Nii palkas Castellón endale appi William Walkeri juhitavad väed, mis saabusid Nicaraguasse juunis 1855, võttes sisuliselt kontrolli liberaalide valduses olevate Nicaragua alade üle enda kätte. Kui Francisco Castellón Sanabria septembris 1855 koolerasse suri, sai tema järglaseks "demokraatliku Nicaragua presidendi" ametikohal Nazario Escoto. William Walker oli alustanud aga kõnelusi vastaspoole juhi José María Estradaga, mille tulemusel sõlmiti rahuleping ja 25. oktoobril 1855 sai riigi mõlema osa presidendiks Patricio Rivas. Julius Fröbel, Seven Years' Travel in Central America, Northern Mexico and the Far West of the United States Gobernantes de Nicaragua Gobernantes de Nicaragua
Kodanikujulguse aumärk

Kodanikujulguse aumärk on Eesti Justiitsministeeriumi süüteoennetuse nõukogu välja antav auhind. Auhinnaga autasustatakse isikuid, kes on oma käitumise või suhtumisega näidanud eeskuju teistele inimestele. Aumärke hakati välja andma 2004. aastal. Kodanikujulguse aumärgi statuut kinnitati novembris 2004 ning selle uus versioon veebruaris 2015. 2015. aastal pälvis aumärgi 11 inimest, 2016. aastal 19 inimest, 2017. aastal 28 inimest ja 2018. aastal 27 inimest. Kodanikujulguse aumärgi statuut (vaadatud 19.01.2019) Kodanikujulguse aumärk kriminaalpoliitika.ee "Kodanikujulguse aumärgi statuudi kinnitamine" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 25.11.2020. Vaadatud 19.01.2019. Kodanikujulguse aumärgi saajad 2015 kriminaalpoliitika.ee Kodanikujulguse aumärgi saajad 2016 kriminaalpoliitika.ee Kodanikujulguse aumärgi pälvis sel aastal 28 julget kodanikku Justiitsministeerium (vaadatud 19.01.2019) "Justiitsminister andis üle 27 kodanikujulguse aumärki" ERR, 3. detsember 2018 Kodanikujulguse aumärgi statuut Riigi Teataja Kodanikujulguse aumärk kriminaalpoliitika.ee
Širvintose rajoon

Širvintose rajoon (leedu Širvintų rajono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Vilniuse maakonna aladel. Rajooni pindala on 906 km². 2017. aasta seisuga elas seal 15 861 inimest. Rajoon moodustati 1950. aastal. Aastal 1962 see likvideeriti ja liideti Ukmergė rajooniga, ent moodustati taas aastal 1965. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Alionysi, Čiobiškise, Gelvonai, Jauniūnai, Kernavė, Musninkai, Širvintose ja Zibalai vald. Halduskeskus on Širvintose linn. Teised tähtsamad asulad on Bagaslaviškise, Gelvonai, Kernavė, Musninkai ja Zibalai alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 87,02% leedulased, 9,27% poolakad, 2,08% venelased, 0,47% valgevenelased, 0,36% ukrainlased ja 0,8% oli teistest rahvustest. Rajooni suurimad jõed on Neris, Musė ja Širvinta. Rajooni kirdeosa jääb Aukštaičia kõrgustikule. Seal asub Kaugedai küla lähistel ka rajooni kõrgeim punkt (170 m), madalaim koht asub Nerise jõe orus (46 m). Järvedest on suurim Alys. Rajoonis asub osaliselt Kernavė kaitseala. Neris Čiobiškise koobas Gelvanė järv Lygaraistise sookaitseala Rajooni haldushoone Vileikiškiai küla Bartkuškis Medžiukai Kabalda Dūdai kivi Širvintose küla Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. Rajooni koduleht (leedu keeles)
Rajatäht

Rajatäht on Eesti Skautide Ühingu antav teenetemärk skaudijuhtidele. Teenetemärgil on kolm järku. Põhjatäht Tammetäht Skaudisõber https://www.skaut.ee/images/Dokumendid/erijuhendid/Rajataht.pdf (vaadatud 19.01.2019) https://www.skaut.ee/images/Dokumendid/erijuhendid/Rajataht.pdf
Põhjatäht (teenetemärk)

Põhjatäht (ka Põhjatähe matkateenete märk[viide?]) on Eesti Skautide Ühingu antav teenetemärk skaudijuhtidele. Teenetemärgil on kolm järku. Rajatäht Tammetäht Skaudisõber https://www.skaut.ee/images/Dokumendid/erijuhendid/Pohjataht.pdf (vaadatud 19.01.2019) https://www.skaut.ee/images/Dokumendid/erijuhendid/Pohjataht.pdf
Tammetäht

Tammetäht on Eesti Skautide Ühingu antav teenetemärk skautluse toetajatele. Teenetemärgil on kaks järku. Põhjatäht Rajatäht Skaudisõber https://www.skaut.ee/images/Dokumendid/erijuhendid/Tammetaht.pdf (vaadatud 19.01.2019) https://www.skaut.ee/images/Dokumendid/erijuhendid/Tammetaht.pdf
Skaudisõber

Skaudisõber on Eesti Skautide Ühingu antav teenetemärk. Põhjatäht Tammetäht Rajatäht https://www.skaut.ee/images/Dokumendid/erijuhendid/Skaudisober.pdf (vaadatud 19.01.2019) https://www.skaut.ee/images/Dokumendid/erijuhendid/Skaudisober.pdf
Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi teenetemärgid

Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi teenetemärgid on teenetemärgid, mida annab välja Regionaal- ja Põllumajandusministeerium. Teenetemärke antakse välja alates 2007. aastast. Aastatel 2007–2013 andis ministeerium välja rukkililleõie kujulisi kuldseid, hõbedasi ja siniseid teenetemärke. 2013. aastast annab ministeerium välja hõbedasi ja kuldseid teenetemärke, millel on kujutatud pepri ja viljapead. Teenetemärgid. Regionaal- ja Põllumajandusministeerium, vaadatud 16.03.2024. Teenetemärkidest ministeeriumi kodulehel
Čiobiškise vald

Čiobiškise vald (leedu keeles Čiobiškio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Širvintose rajooni territooriumil. Valla pindala on 66 km². 2011. aasta seisuga elas seal 858 inimest. Valla keskus on Čiobiškise küla. Vallavanem on Virginijus Niekis. Lisaks küladele on vallas ka arvukalt huutoreid Širvintų rajono savivaldybėa. Vaadatud 20.01.2019. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 20.01.2019.
Vabadussõja mälestusrist

Vabadussõja mälestusrist on Eesti auhind, mida on antud Vabadussõjas osalenutele ja neid hiljem abistanud patriootidele. Risti antakse välja alates 1993. Harri Henn Aleksander Elango (1994) Andrus Blok (2007) https://web.archive.org/web/20190119135841/https://uueduudised.ee/arvamus/intervjuu/rahvuslasest-kirjamees-heiki-kortsparn-lootusetult-lootusrikas-eesti-patrioot/ (vaadatud 19.01.2019) Saavutused tulevad sihikindla tööga Eesti Täiskasvanud Koolitajate Assotsiatsioon Aleksander Elango 21. II 1902 - 17. III 2004 Sirp, 2004 "Rakkes tähistati vihmasajus Vabadusristi päeva" Virumaa Teataja, 22. august 2007
Pöördvõrdelisus

Pöördvõrdelisus ehk retsiprooksus on arvsuuruste x ja y vaheline seos, kus ühe suuruse kasvades väheneb teise suurus proportsionaalselt. Pöördvõrdelist sõltuvust kirjeldatakse valemiga y = A x {\displaystyle y={\frac {A}{x}}} või y ∝ 1 x {\displaystyle y\propto {\frac {1}{x}}} kus y {\displaystyle y\!} ja x {\displaystyle x\!} on muutujad ning A {\displaystyle A\!} on konstant. Sümboliga ∝ {\displaystyle \propto } väljendatakse võrdelisust. Pöördvõrdelise sõltuvuse mõistet kohtab tihti füüsikas. Näiteks Newtoni gravitatsiooniseadus ütleb, et kahe keha vaheline gravitatsioonijõud F on pöördvõrdeline nende kehade vahelise kauguse r ruuduga. Seda tähistatakse järgmiselt: F ∝ 1 r 2 {\displaystyle F\propto {\frac {1}{r^{2}}}} Pöördvõrdelise sõltuvuse kaudu on kirjeldatavad ka näiteks elektrostaatiline ja magnetiline vastastikmõju. võrdeline sõltuvus hüperbool funktsioon lõivsuhe
Melle (Saksamaa)

Melle on linn Osnabrücki kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. Valla pindala on 254,00 km². 31. detsembril 2017 elas seal 46 451 inimest. Linn vastab endisele Melle kreisile enne 1972. aasta haldusreformi. Sealt alates on Melle pindalalt suuruselt kolmas linn Alam-Saksimaal. Melle asub Wieheni mägede (põhjas) ja Teutoburgi metsa (lõunas) vahelises orus. Osnabrücki ja Bielefeldi linnad on umbes 30 km eemal. Münster/Osnabrücki rahvusvaheline lennujaam paikneb umbes 60 km edelas. Mellet on esmamainitud 1169. aastal. 1443. aastal andis Osnabrücki piiskop Heinrich II von Moers Mellele privileegi Wigbold. Osnabrück hoolitses Melle huvide eest Vestfaali Hansa Liidus. Melle kuulus Hannoveri kuningriiki 1866. aastani, mil see sai Preisi kuningriigi osaks. 1885. aastal moodustasid Amt Grönenberg ja Melle vald Preisimaa Melle kreisi. Melle kreisist sai hiljem Melle vald. 1972. aastal ühendati endine kreis oma 56 vallaga Melle linnaks, mis sealt alates on Osnabrücki kreisi osa. Linn koosneb kaheksast osast: Melle-Mitte, Buer, Bruchmühlen, Gesmold, Neuenkirchen, Oldendorf, Riemsloh ja Wellingholzhausen. Luterlik St. Petri kirik Katoliiklik St. Matthäusi kirik Raekoda Melle oluline majanduslik tegur on puidutöötlemistööstus. Muud olulised harud on metallide, toiduainete ja plastide töötlemine. Tetra GmbH asutati Melles. Viimastel aastatel on Melle üha enam muutunud logistikakohaks A 30 kiirtee ääres. elle ümbruses on kaks observatooriumit, mis pakuvad avalikkusele giidiga ekskursioone. EXPO 2000 observatoorium Melle-Oberholstenis juhib suurimat Newtoni teleskoopi, mida kasutatakse avalikuks vaatlemiseks. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla veebileht
Kadrina segakoor

Kadrina segakoor on Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kadrina rahvamajas tegutsev segakoor. Koor asutati Eesti esimesel iseseisvusajal. 2004. aastal pälvis koor Kadrina valla aasta tegija auhinna. https://www.kadrina.ee/kadrina-rahvamaja (vaadatud 19.01.2019) https://web.archive.org/web/20190119162901/http://www.virumaa.info/uudised/aid-6095/Ootame-Aasta-Tegija-auhinna-kandidaate (vaadatud 19.01.2019)
Julie Girling

Julie McCulloch Girling (sündinud 21. detsembril 1956 Londonis) on Suurbritannia poliitik. Ta oli 2009–2019 Euroopa Parlamendi liige. Ta oli aastani 2017 Konservatiivse Partei liige Ta sai keskhariduse Londonis. Seejärel õppis ta Liverpooli ülikoolis, kust ta sai aastal 1979 bakalaureusekraadi ajaloo ja politoloogia alal. Ta oli aastast 2009 Euroopa Parlamendi liige. Ta kuulus seejärel (aastani 2017) Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsiooni. Seejärel lahkus ta (koos Richard Ashworthiga) nii Konservatiivsest Parteist kui ka Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioonist ja nad olid aastani 2018 sõltumatud. Aastast 2018 kuulusid nad europarlamendis Euroopa Rahvapartei fraktsiooni. Ta on aastast 1981 abielus Warren Glyn Girlingiga, neil on poeg. Julie Girlingi ametlik koduleht (inglise keeles)
Paul Ruudi Kergemuusikakoor

Paul Ruudi Kergemuusikakoor on Tallinnas tegutsev laulukoor. Koori asutas 1970. aastal Paul Ruudi. Ruudi oli pikka aega ka koori peadirigent. https://kergemuusikakoor.weebly.com/meist.html (vaadatud 19.01.2019) Koduleht
Bad Essen

Bad Essen on väike vald ja kuurort Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis. Valla pindala on 103,31 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 449 inimest. Bad Essen on Põhja-Saksa tasandikul, madala mäestiku üleminekul tasandikuks. Wieheni mäed katavad umbes lõunapoolse kolmandiku paigast ja ulatuvad kuni 211 m üle merepinna. Wieheni kõrgeim punkt mustal äärel Lintorfis. Paiga põhjaosa on tasane, keskmise kõrgusega 50 m üle merepinna. Hunte voolab läbi Bad Esseni idaosa põhjasuunas ja ristub Kesk-Saksa kanaliga Wittlages. Kesk-Saksa kanal Bad Essenis Bad Essen Bad Esseni kirik: die Sankt Nikolauskirche Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.badessen.de
Tervis (koor)

Tervis on Võru maakonnas Võrus tegutsev segakoor. Koor asutati 1947. aastal. Paul Elken (1947–1948) Samuel Onno (1948–1950) Helmut Soome (1950–1951) Viive Stamberg (1951–1952) Aleksander Krull (1952–1962) Ako Tamra (1961–1967) Eeva Tammemägi (1970–1973) Lembit Tammemägi (1963–1973) Ülo Semjonov (1968–1970) Ants Kannukene (1973–1974) Mare Visnapuu (1976–1981) Katrin Puusepp (1981–1982) Üllar Palumets (1982–1983) Arvo Sikk (1973–1978 ja 1984 ja 1985) Liilia Vildo (1977–1987) Aive Skuin (1987) Ara Bander (1987–2011) Linda Kasak (1988–1992 ja 2011–2014) Tiit Raud (2011–...) Elise Võsu (2014–...). https://vorutervis.weebly.com/ajalugu.html (vaadatud 19.01.2019) Koduleht
Bad Laer

Bad Laer on vald ja kuurort Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis. Valla pindala on 46,85 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9264 inimest. Vald asub Teutoburgi metsas, umbes 20 km Osnabrückist lõunas. Valda kuuluvad Bad Laer, Remsede, Müschen, Hardensetten, Westerwiede ja Winkelsetten. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.bad-laer.de
Bad Rothenfelde

Bad Rothenfelde on vald ja kuurort Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis. Valla pindala on 18,19 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8220 inimest. Vald asub Teutoburgi metsas, umbes 20 km Osnabrückist kagus, Hilteri ja Disseni vahel. Bad Rothenfeldes on spaa, haiglad, rõivapoed ja palju kohvikuid. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.bad-rothenfelde.de
Kert Valdaru

Kert Valdaru (sündinud 17. juunil 1978 Kuressaares) on Eesti haridusjuht. Ta lõpetas 1996. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi ja 2001. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna sotsiaaltöö erialal. Ta on Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuse juht. Ta oli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige 1998–2010. 2014. aastast on ta Reformierakonna liige ning 2018. aasta aprillist novembrini oli ta erakonna peasekretär.