1977

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | 2000. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 | 1981 | ► | ►► 1977. aasta (MCMLXXVII) oli 20. sajandi 77. aasta. 1. jaanuar – Prahas asutati kodanikuõiguste eest võitlejate grupp Harta 77. 13. jaanuar – Almatõs kukkus umbes 3 km enne lennuväljale jõudmist mootoripõlengu tõttu alla Aerofloti lennuk Tu-104, kõik 90 pardal viibinut said surma. 18. jaanuar – avastati leegionärihaigust tekitav bakter. 18. jaanuar – Austraalias Sydney lähedal Granville'is leidis aset Austraalia suurim Granville'i rongiõnnetus, milles hukkus 83 inimest. 19. jaanuar – Miamis sadas ainus kord linna ajaloos lund. 20. jaanuar – USA presidendiks sai Gerald Fordi järel Jimmy Carter. 21. jaanuar – USA president Jimmy Carter andis armu Vietnami sõtta mobiliseerimisest kõrvalehoidjatele. 7. veebruar – startis Nõukogude kosmoselaev Sojuz 24. 4. märts – Rumeenias oli maavärin, milles hukkus umbes 1500 inimest. 27. märts – toimus ajaloo raskeim lennuõnnetus: Tenerife saarel Los Rodeoses põrkasid kokku kaks lennukit Boeing-747, hukkus 575 inimest. 4. aprill – lennufirma Southern Always lennuk Douglas DC-9 üritas mõlema mootori ülesütlemise tõttu hädamaandumist kaherealisel autoteel USA Georgia osariigis Hope'is. 85 pardal olnud inimesest hukkus 62 ja lisaks 8 inimest, kes viibisid autoteel. 7. mai – Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Prantsusmaa lauluga "L'Oiseau Et L'Enfant". 23. mai – teatati bakterite kasutamisest insuliini valmistamiseks laboris. 25. mai – esilinastus film "Tähtede sõda: osa IV – Uus lootus". 5. juuni – Seišellidel toimus riigipööre, presidendiks sai France-Albert René. 5. juuni – müügile tuli esimene praktiline personaalarvuti Apple II. 15. juuni – Hispaanias olid esimesed demokraatlikud valimised üle 41 aasta. 27. juuni – Djibouti iseseisvus. 5. juuli – Pakistanis toimus sõjaväeline riigipööre, millega kukutati Zulfikar Ali Bhutto valitsus ning mille käigus tuli võimule Muhammed Ziaul Haq. 8. juuli – peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Tõnis Kint asutas Finantsministeeriumi. 13. juuli – New Yorgis oli suur voolukatkestus. 22. juuli – Hiinas tuli Deng Xiaoping taas võimule. 28. juuli – Hispaania esitas avalduse Euroopa Ühendusse astumiseks. 17. august – Nõukogude Liidu aatomijäälõhkuja Arktika jõudis esimese pealveelaevana põhjapoolusele. 20. august – startis USA kosmoseaparaat Voyager 2. 5. september – startis USA kosmoseaparaat Voyager 1. 10. september – Prantsusmaal leidis aset viimane giljotiiniga hukkamine. 20. september – Vietnam ja Djibouti võeti vastu ÜRO-sse. ... 10. november – Hispaania võeti Euroopa Nõukogu liikmeks. 19. november – Egiptuse president Anwar Sadat külastas Jeruusalemma. 4. detsember – Jean-Bédel Bokassa kroonis ennast Kesk-Aafrika Keisririigi keisriks. 4. detsember – Malaisias Tanjung Kupangis kukkus alla kaaperdatud Malaysian Airline Systemi lend 653, kõik 100 pardal viibinut said surma. 17. veebruar – Tartu sai 100 000 elanikuga linnaks. 24. veebruar – Vanemuise teatrihoone katusel lehvis varahommikul sinimustvalge lipp, tuletamaks meelde Eesti Vabariigi 59. aastapäeva. 25. veebruar – Eesti alevike ja külade nimekirja kinnitamisega viidi lõpule 1975–1976 toimunud maa-asulate arvestuse "korrastamine", mille käigus anti suurematele maa-asulate aleviku kategooria ning vähendati tunduvalt külade arvu, ühendades väikesed külad omavahel või liites suurematega. Enne oli 7023 mitmesugust maa-asulat (küla, asundust, keskust, alevikku), pärast 3444, nendest 3279 küla ja 165 alevikku. 10. märts – EPA rektor Arnold Rüütel sai EKP Keskkomiteesekretäriks põllumajanduse küsimustes. 19. aprill – toimus Lääne-Virumaal Tapa vallas Moel NSV Liidu õhujõudude lennuki AN-24 lennuõnnetus (Moe lennukatastroof), kui see maandumisel ohutusnõuete rikkumise ja Moe katlamaja korstnal ohutustulede puudumise tõttu põrkas kokku katlamaja korstnaga. Hukkusid kõik 21 lennukis olnud sõjaväelast. 15. august – asutati Kristjan Raua majamuuseum. 14.–15. oktoober – Tartu Ülikooli taasavamise 175. aastapäeva pidustused. 21. detsember – kinnitati "Eesti NSV ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitse ja kasutamise seadus", mis hakkas kehtima 1. mail 1978. Aasta jooksul algas Tallinna Lasnamäe linnaosa väljaehitamine. 14. aprill – Rosemarie Ackermann püstitas naiste kõrgushüppe maailmarekordi 1.97. 21. aprill – Alejandro Casanas püstitas meeste 110 m tõkkejooksu maailmarekordi 13,21. 21. aprill – Alberto Juantarena püstitas meeste 800 m jooksu maailmarekordi 1.43,44. 1. mai – Chantal Langlacé püstitas naiste maratonijooksu maailmarekordi 2:35.16. 16. mai – Muhammad Ali võitis profipoksi raskekaalu maailmameistri tiitlimatšis USA-s Landoveri Capital Centre'is punktidega Alfredo Evangelistat. 25. mai – Rosemarie Ackermann püstitas naiste kõrgushüppe maailmarekordi 2.00. 1. juuni – Chantal Langlacé püstitas naiste maratonijooksu maailmarekordi 2:35.15. 9. juuni – Peg Neppel püstitas naiste 10 000 m jooksu maailmarekordi 33.15,1. 10. juuni – Christa Vahelensieck püstitas naiste maratonijooksu maailmarekordi 2:34.47. 11. juuni – Edwin Moses püstitas meeste 400 m tõkkejooksu maailmarekordi 47,45. 1. juuli – Marlies Göhr püstitas naiste 100 m jooksu maailmarekordi 10,88. 2. juuli – Vladimir Jaštšenko püstitas meeste kõrgushüppe maailmarekordi 2.33. 5. juuli – Dick Quax püstitas meeste 5000 m jooksu maailmarekordi 13.12,9. 6. juuli – Jane Merrill püstitas naiste 5000 m jooksu maailmarekordi 15.37,0. 11. juuli – Edwin Moses püstitas meeste 400 m tõkkejooksu maailmarekordi 47,45. 29. september – Muhammad Ali võitis profipoksi raskekaalu maailmameistri tiitlimatšis New Yorgi Madison Square Gardenis punktidega Earnie Shaversit.  Pikemalt artiklis Sündinud 1977 13. jaanuar – Orlando Bloom, inglise filminäitleja 17. jaanuar – Dmitri Kiritšenko, vene jalgpallur 28. jaanuar – Takuma Satō, jaapani autovõidusõitja 2. veebruar – Shakira, Colombia laulja 23. veebruar – Kristina Šmigun, eesti murdmaasuusataja 6. märts – Giórgos Karagkoúnis, kreeka jalgpallur 2. aprill – Per Elofsson, rootsi murdmaasuusataja 12. aprill – Tobias Angerer, saksa murdmaasuusataja 17. aprill – Frederik Magle, Taani helilooja, organist ja pianist 11. mai – Janne Ahonen, soome suusahüppaja 27. juuni – Raúl (Raúl González), Hispaania jalgpallur 27. juuni – Nicole Aunapu Mann, USA merejalaväelane ja astronaut 1. juuli – Liv Tyler, USA filminäitleja 14. juuli – Victoria, Rootsi kroonprintsess 18. juuli – Aleksandr Morozevitš, vene maletaja 4. august – Marek Heinz, tšehhi jalgpallur 12. august – Jesper Grønkjær, taani jalgpallur 17. august – Thierry Henry, prantsuse jalgpallur 27. august – Deco, brasiilia päritolu portugali jalgpallur 28. august – Tiit Ojasoo, eesti teatrilavastaja 30. august – Félix Sánchez, Dominikaani kergejõustiklane 27. september – Andrus Värnik, eesti odaviskaja 1. oktoober – Dwight Phillips, USA kergejõustiklane 15. oktoober – David Trézéguet, prantsuse jalgpallur 3. november – Aria Giovanni (Cindy Renee Volk), USA alastimodell ja näitleja 16. november – Oksana Bajul, ukraina iluuisutaja 20. november – Mihhail Ivanov, vene murdmaasuusataja 3. detsember – Adam Małysz, poola suusahüppaja 8. detsember – Priit Narusk, eesti murdmaasuusataja  Pikemalt artiklis Surnud 1977 5. jaanuar – Artur Adson, eesti luuletaja ja näitekirjanik 8. jaanuar – Helgi Hirv, eesti graafik 14. jaanuar – Anthony Eden, Suurbritannia poliitik 14. jaanuar – Anaïs Nin, kirjanik 21. aprill – Gummo Marx, USA koomik 5. mai – Ludwig Erhard, Saksamaa poliitik 7. mai – Francisco Saverio, Parma hertsogliku perekonna pea 10. mai – Joan Crawford, USA näitleja 16. juuli – Edgar Velbri, eesti arhitekt, ruumikujundaja ja mööblikunstnik 2. juuli – Vladimir Nabokov, vene-ameerika kirjanik 2. juuli – Evald Döring, Eesti sõjaväelane 19. juuli – Karl Ristikivi, eesti kirjanik 4. august – Oskar Lõvi, eesti poliitik 14. august – Aleksandr Luria, Nõukogude psühholoog, neuropsühholoogia rajajaid 16. august – Elvis Presley, USA laulja ja näitleja 19. august – Groucho Marx, USA koomik 16. september – Maria Callas, laulja 14. oktoober – Bing Crosby, USA laulja 22. november – August Pulst, eesti maalikunstnik 25. detsember – Charlie Chaplin, filminäitleja 27. detsember – Voldemar Panso, eesti näitleja ja lavastaja füüsika – Philip Warren Anderson, Sir Nevill Francis Mott, John Hasbrouck van Vleck keemia – Ilya Prigogine meditsiin – Roger Guillemin, Andrzej Wiktor Schally, Rosalyn Yalow kirjandus – Vicente Aleixandre rahu – Amnesty International majandus – Bertil Ohlin, James Meade Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 299