5. juuli

5. juuli on Gregoriuse kalendri 186. (liigaastal 187.) päev. Juliuse kalendri järgi 22. juuni (1901–2099). 1881 – asutati Viljandi Kirjanduslik Selts. 1883 – Eesti Aleksandrikooli presidendi kohalt tagandati Jakob Hurt. Sel momendil oli rahvusliku ärkamisaja lõhe oma haripunktis. 1896 – Eestimaa Põllumajanduse Ühing hakkas Tallinnas korraldama iga-aastasi Eestimaa kubermangu põllumajanduse ja käsitöö näitusi. 1920 – Tallinnas toimunud kergejõustikuvõistlusel tegi Aleksander Klumberg kümnevõistluses maailmarekordi (tollaste tabelite järgi 8025,5 punkti), ent tulemus ei läinud rekordina kirja, kuna Eesti polnud veel IAAFi liige. 1925 – Eestis toimus esimene jalgrattakross. Distantsi pikkus oli 30 km. 1940 – Johannes Varese valitsus saatis Riigikogu laiali ja kuulutas välja Riigivolikogu uue koosseisu ennetähtaegsed valimised. Põhiseadust eirates jäeti Riiginõukogu moodustamata. 1970 – Hanila koguduse täiskogu otsustas lõpetada koguduse tegevuse ja kirikuhoone üle anda Hanila külanõukogule. 1974 – NSV Liidu valitsuse kutsel saabus Tallinna ametlikule sõprusvisiidile Poola Rahvavabariigi sõjalaevade üksus viitseadmiral Ludwik Janczyszyni juhtimisel. 1994 – Valitsus otsustas moodustada kaitseministeeriumi haldusalasse eesti üksiku rahuvalvekompanii. 2010 – toimus domeenireform, millega anti .ee domeenide haldamine EENetilt üle Eesti Interneti Sihtasutusele. 1687 – ilmus Isaac Newtoni Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica. "Principias" esitas Newton liikumisseadused, mida tänapäeval tuntakse Newtoni seadustena. 1770 – Kuues Vene-Türgi sõda: algas Tšesme lahing. 1809 – Napoleoni toonani suurima, Wagrami lahingu algus. 1811 – Venezuela kuulutas end Hispaaniast iseseisvaks. 1830 – Prantsusmaa tungis Alžeeriasse. 1865 – asutati Päästearmee. 1884 – Togost sai Saksamaa protektoraat Togomaa. 1934 – Peruu hävitajad Almirante Guise (endine Eesti Lennuk) ja Almirante Villar (endine Eesti Vambola) saabusid pidulikult oma kodusadamasse Callaosse. 1941 – Teine maailmasõda: Saksa armee hõivas Cēsise. 1946 – Prantsuse autoinsener ja moelooja Louis Réard esitles Pariisi moenäitusel kaheosalist ujumisriiete komplekti naistele, mis paljastas senini intiimpiirkonnaks peetud naba ning sai neli päeva varem Bikini atollil toimunud aatomipommikatsutuse järgi nimetuseks bikiinid. 1962 – Alžeeria kuulutas end Prantsusmaast iseseisvaks. 1975 – Roheneemesaared kuulutasid end Portugalist iseseisvaks. 1996 – Šotimaal sündis lammas Dolly – esimene kloonitud imetaja.  Pikemalt artiklis sündinud 5. juulil 182 – Sun Quan, Wu riigi rajaja ja valitseja 1654 – Friedrich von Löwen, baltisaksa poliitik 1767 – George Frederic Parrot, teadlane 1810 – P. T. Barnum, ameerika ärimees ja tsirkuseartist 1889 – Jean Cocteau, prantsuse kirjanik, kunstnik ja filmilavastaja 1926 – Salvador Blanco, Dominikaani Vabariigi endine president 1927 – Jaanus Orgulas, eesti näitleja 1933 – Vello Salum, eesti kirikuõpetaja 1935 – Aime Pärnakivi, eesti sporditeadlane 1936 – Väino Luup, eesti nukunäitleja ja lavastaja 1939 – Elo-Mirjam Peil, eesti kunstiteadlane ja -kriitik 1947 – Toivo Nahkur, eesti pianist ja pedagoog 1949 – Martti Preem, eesti arhitekt 1963 – Alar Tamming, eesti ärimees 1964 – Jüri Leppik, eesti vandeadvokaat 1966 – Aet Ollisaar, eesti tekstiilikunstnik 1969 – Ruth Jyrjo, eesti luuletaja 1970 – Helar Osila, eesti spordiajakirjanik 1972 – Olaf Suuder, eesti tele- ja raadioajakirjanik 1973 – Marcus Allbäck, rootsi jalgpallur 1975 – Nuno Gomes, portugali jalgpallur 1979 – Amélie Mauresmo, prantsuse tennisist 1983 – Taavi Peetre, eesti kergejõustiklane, kuulitõukaja 1983 – Zheng Jie, Hiina naistennisist  Pikemalt artiklis Surnud 5. juulil 1795 – Alexander Mebane, USA poliitik 1969 – Walter Gropius, saksa arhitekt 1981 – Katrin Välbe, eesti näitleja 1986 – Jaroslav Stetsko, ukraina poliitik 1994 – Toomas Sutt, eesti teadusfilosoof ja bioloog-geneetik 1995 – Jüri Järvet, eesti teatri- ja filminäitleja 2001 – Hannelore Kohl, Helmut Kohli abikaasa Venezuela iseseisvuspäev Alžeeria iseseisvuspäev Roheneemesaarte iseseisvuspäev Eestis – Kaja, Kajar 2010 – Eestis aasta kõrgeim õhutemperatuur (Võrus +29,9 °C). Eelmine rekord oli 30. juunil. Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 149 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 151 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 158 ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015) "Kaido Korela: Tähtsündmusi Eesti ajaloost". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2017. Vaadatud 9. septembril 2017. http://www.apinis.lv/books/LV%2090%20WEB/1941.pdf В Валге зарегистрирован новый рекорд жары