laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Estado Novo

Estado Novo (eesti keeles 'uus riik'; tuntud ka kui Portugali teine vabariik) oli aastatel 1933–1974 Portugalis kehtinud riigikord, mida iseloomustasid korporatism, ainuparteisüsteem ja autokraatlik juhtimine. Estado Novo põhiideoloog ja rajaja oli Portugali peaminister António de Oliveira Salazar, kes valitses aastatel 1932–1968. Samu põhimõtteid rakendas riigi juhtimisel ka tema ametijärglane Marcello Caetano. Caetano kukutamine aprillis 1974 toimunud veretu nelgirevolutsiooniga tähendas ka Estado Novo lõppu.
Globaalne rahuindeks

Globaalne rahuindeks (inglise keeles Global Peace Index, GPI) on Austraalias asuva Majanduse ja Rahu Instituudi loodud indeks, mis püüab hinnata ja võrrelda rahulikkuse astet maailma riikides ja regioonides. Rahuindeksit koostatakse alates 2007. aastast koostöös rahvusvahelise ekspertide rühmaga. Selle aluseks on Economist Intelligence Uniti kogutud andmed. Indeksi koostamisel võetakse arvesse riigisiseseid konflikte ja riigi osalemist rahvusvahelistes konfliktides, samuti püütakse hinnata muudest teguritest (kuritegevus, terrorism, poliitiline ebastabiilsus, jms) tulenevat turvalisuse ja julgeoleku taset riigis või regioonis. 2014. aastal olid indeksi esimesed kolm riiki Island, Taani ja Austria; Eesti paiknes indeksis 162 riigi hulgas 31. kohal. 2020. aastal avaldatud indeksis oli Eesti 30. kohal. 2014 Global Peace Index (vaadatud 19.04.2015) Eesti sai maailma rahuedetabelis 30. koha
İlham Zəkiyev

İlham Əzizağa oğlu Zəkiyev (sündinud 3. märtsil 1980 Sumgaitis) on aserbaidžaani pime judoka. Ta alustas judo õppimist 11-aastaselt. 1998 läks ta sõjaväeteenistusse Fizuli rajooni. Ta teenis konfliktitsooni eesliinil. 4. veebruaril 1999 tabas Zəkiyevit armeenia snaipri kuul pähe, mille tagajärjel ta kaotas täielikult nägemise. 2004. ja 2008. aasta paraolümpiamängudel sai ta judos kuldmedali. Ta on tulnud viiel korral Euroopa meistriks ja kahel korral maailmameistriks.
Madita

Edita Malovčić (esinejanimega Madita; sündinud 21. jaanuaril 1978) on Austria laulja ja näitleja. Madita ingliskeelne muusika varieerub synth pop'ist R&B ja džässini. Ta on mänginud telesarja "Komissar Rex" osades 2000. ja 2002. aastal. Ta isa on Bosnia folklaulja Kemal Malovčić. Edital on poeg.
Portugali koloniaalsõda

Portugali koloniaalsõda (portugali keeles Guerra Colonial Portuguesa) on rida sõjalisi konflikte Portugali relvajõudude ja Portugali Aafrika asumaades tekkinud iseseisvusliikumiste vahel aastatel 1961–1974. Erinevalt teistest Euroopa koloniaalriikidest keeldus Portugal 1950.–1960. aastatel oma asumaade iseseisvuspüüdlusi tunnistamast ja peaminister António de Oliveira Salazar välistas igasuguse dekoloniseerimise, suurendades iseseisvusliikumiste tekkides Portugali sõjalist kohalolu asumaades. See viis kolmeharulise sõjalise konfliktini Angolas, Mosambiigis ja Portugali Guineas. Sõda mõjus väga laastavalt Portugali majandusele. Kuigi inimkaotused olid suhteliselt väikesed, siis 1970. aastateks oli rahva sõjatüdimus suur ja sõjakulutused suured ning paljud noored portugali mehed emigreerusid illegaalselt Prantsusmaale ja USAsse, et sõjaväeteenistust vältida. Sõda lõppes Portugalis aprillis 1974 toimunud veretu riigipöördega (nelgirevolutsioon), mille järel said kõik Portugali kolooniad aastatel 1974–1975 iseseisvuse, tehes lõpu Portugali koloniaalimpeeriumile.
Aurora Lacasa

Aurora Lacasa (sündinud 24. märtsil 1947 Pariisis) on hispaania päritolu Saksa laulja. Aurora Lacasa sündis Pariisis hispaania emigrantidest ajakirjanike Ernesto ja Pilar Lacasa perekonnas. 1948. aastal asus Lacasade perekond elama Ungarisse ja 1956. aastal Saksa DV-sse. Berliinis elades lõpetas Aurora Lacasa gümnaasiumi ja õppis seejärel masinaehitust. Tööle asus ta Kuuba saatkonda hispaania ja prantsuse keele tõlgina. 1968. aastal sai Aurora Lacasa juhuslikult tuttavaks ansambli Oktoberklub liikmetega ja sama aasta lõpul astus ta ansambli koosseisus esinemistel üles. 1969. aastal asus ta Meelelahutuskunsti Keskstuudios (Zentrales Studio für Unterhaltungskunst) laulmist õppima. 1970. ja 1980. aastatel oli Aurora Lacasa lauljana Saksa DV-s väga populaarne. Ta esines ka teistes sotsialismimaades, Prantsusmaal, Portugalis ja Araabia maades. Aurora Lacasa koduleht
Zvjezdan Misimović

Zvjezdan Misimović (sündinud 5. juunil 1982 Münchenis) on endine Bosnia jalgpallur (ründav poolkaitsja). Klubikarjääri jooksul mängis ta Saksamaa klubides Müncheni Bayern (2000–2004; põhiliselt Müncheni Bayerni reservmeeskonnas), VfL Bochum (2004–2007), 1. FC Nürnberg (2007–2008) ja VfL Wolfsburg (2008–2010), Türgi kõrgliigaklubis Galatasaray (2010–2011), Venemaa kõrgliigaklubis Moskva Dinamo (2011–2013) ning Hiina klubis Beijing Renhe (2013–2016). Hooajal 2008/09 tuli ta Wolfsburgiga Saksamaa meistriks. Bosnia ja Hertsegoviina jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2004–2018 kokku 84 korda ja lõi 25 väravat. 10. septembril 2008 tegi ta MM-i valikmängus Eesti vastu kübaratriki. Ta kuulus Bosnia ja Hertsegoviina koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.
Lidija Skoblikova

Lidija Skoblikova (sündinud 8. märtsil 1939 Zlatoustis) on endine Nõukogude Liidu kiiruisutaja, kuuekordne olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister. Lidija Skoblikova võitis 1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valleys kaks kuldmedalit ja 1964. aasta taliolümpiamängudel Innsbruckis neli kuldmedalit. 1968. aasta taliolümpiamängudel Grenoble'is saavutas 3000 meetri distantsil 6. koha ja 1500 meetri distantsil 11. koha. Kiiruisutamise maailmameistrivõistlustelt võitis ta kaks kulda, ühe hõbeda ja kolm pronksi. Ta püstitas kolm maailmarekordit: Skoblikova isiklikud rekordid distantsiti: 500 meetrit – 45,0 (1964) 1000 meetrit – 1.31,8 (1963) 1500 meetrit – 2.21,8 (1962) 3000 meetrit – 5.04,2 (1964) 1960, 1964 Tööpunalipu orden Austuse märk 2006 Rahvusvaheline auhind "Usk ja ustavus" Lidija Skoblikova veebisaidil Olympedia (inglise)
Aliona Moon

Aliona Munteanu (tuntud kui Aliona Moon; sündinud 25. mail 1989 Chișinăus) on Moldova laulja. 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus oli ta Pasha Parfeny taustalaulja. 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös esines ta ise Pasha Parfeny lauluga "O mie". Finaalkontserdil sai ta 71 punktiga 11. koha.
Sonja Jončeva

Sonja Jončeva (bulgaaria keeles Соня Йончева; sündinud 25. detsembril 1981 Plovdivis) on Bulgaaria ooperilaulja (sopran). Sai Operaalia preemia 2010. aastal. Jončeva sündis Plovdivis Bulgaarias. Ta õppis laulu ja klaverit Plovdivi riiklikus muusikakoolis. Ta pälvis mitu riiklikku preemiat Bulgaarias aastatel 2000 ja 2001. Jončeva ja tema vend, rokklaulja Marin Jončev, võitsid Hit-1 konkursil auhinna "Aasta Lauljad 2000". 2003. aastal jõudis ta Milanos Enrico Caruso konkursil finaali. 2009. aastal sai Jončeva magistrikraadi klassikalise laulu erialal Genfi konservatooriumis. Tema õppejõud oli Danielle Borst. Jončeva on dirigent William Christie noorte lauljate akadeemia Jardin des Voix vilistlane. Ta jätkab tööd barokkrepertuaaris William Christie ja ka Emmanuelle Haïmiga. Ta võitis esikoha ja CultureArte auhinna Operalia konkursil aastal 2010. 2011. aasta mais Jončeva kehastas Kleopatrat Reimsi Ooperi ja Tourcoingi lüürika ateljee lavastuses "Giulio Cesare". Sama aasta juunis mängis ta Adina osa ooperis "Armujook". Tema debüüt Metropolitan Operas oli Gilda roll "Rigolettos". Algselt pidi Jončeva esimest korda Metropolitan Opera lavale astuma hoopis hooaeg hiljem, kuid viimasel hetkel pidi ta asendama osatäitjat. 2014 aasta novembris kehastas ta Mimit "Boheemis" ja sama aasta detsembris Violettat "Traviatas". Repertuaaris on ka Isabella roll Rossini "Edukas trikkis", kuke ja kulli roll Janaceki ooperis "Rebase seiklused" ja Junon "Ulyssese tagasitulekus". Töötas selliste dirigentidega nagu William Christie, Diego Fasolis, James Conlon, Adam Fischer, Thomas Hengelbrock, Emmanuelle Haim, Fabio Biondi, Ottawa Dunton. "Biography". Vaadatud 10. aprill 2024. "Sonya Yoncheva: "Rebirth"". 17. märts 2021. Vaadatud 10. aprill 2024. Searson, Charles (4. mai 2010). "Bulgarian soprano and Romanian tenor triumph in Operalia". Gramophone. Vaadatud 10. aprill 2024. "Jules César en Egypte" (PDF). Musica Viva. Vaadatud 10. aprill 2024. Borodine, Clémence. "« Elixir d'amour » enchanteur des spectateurs". La Revue Marseillaise de Théâtre. Vaadatud 10. aprill 2024. Browner, Christopher. "Spotlight on Sonya". The Metropolitan Opera. Vaadatud 10. aprill 2024. "Sonya Yoncheva / Performances / 2014". Operabase.com. Vaadatud 10. aprill 2024.
Suurturg

Nime Suurturg all on tuntud mitu platsi või parki: Raekoja plats Tallinnas - Suur-turg Raekoja plats Tartus Johan Laidoneri plats Viljandis Ministeriumite adressid, Riigi Teataja, nr. 4, 4 detsember 1918
Paula Seling

Paula Seling (sündinud 25. detsembril 1978 Baia Mares) on rumeenia laulja, raadio DJ ja saate "The X Factor" Rumeenia variandi "X Factor" 1. hooaja saatejuht. Ta on välja lasknud üle 13 albumi (sealhulgas 3 jõulualbumit) ja üle 20 singli. Paula oskab nii suuliselt kui kirjalikult prantsuse, inglise kui ka rumeenia keelt, lisaks esineb ta itaalia keeles. Paula esindas Rumeeniat 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel koos Ovidiu Cernăuțeanuga, esitades laulu "Playing with Fire". Finaalis saavutati kolmas koht. 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esitas ta sama partneriga laulu "Miracle" teises poolfinaalis 8. mail. Nad pääsesid finaali, kus nad 10. mail saavutasid 12. koha. Ametlik koduleht
Vilkaviškis

Vilkaviškis (leedu) (poola Wyłkowyszki, saksa Wilkowischken) on linn Leedus, Vilkaviškise rajooni ja Šeimena valla halduskeskus. Asub 23 km Marijampolėst loodes, merepinnast 73 meetri kõrgusel. Linna läbib Kaunase–Kaliningradi raudtee. Linnas on raamatukogu ja kultuurimaja. Haridust annavad gümnaasium, algkool ja kaks põhikooli. Vilkaviškises asub Neitsi Maarja katedraal, mis on Vilkaviškise piiskopkonna keskus. Linnas on veel teinegi katoliku kirik, mis ehitati aastal 1894. 1897. aasta rahvaloenduse andmeil oli Vilkaviškise elanikest juute 60%, leedulasi 14,39% sakslasi 9,24%, venelasi 7,6% poolakaid 6,39% ja ukrainlasi 1,45%. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vilkaviškise elanikest leedulasi 98,63%, venelasi 0,39%, sakslasi 0,15%, poolakaid 0,12%, ukrainlasi 0,08% ja teiste rahvaste esindajaid 0,6%. Vilkaviškise küla tekkis 16. sajandil jatvingite alale. Esimene kirik ehitati sinna aastal 1620, linnaks sai 1660. XVII sajandil asusid sinna elama ka juudid. Aastal 1744 rajati Vilkaviškise mõis. 1795–1807 kuulus linn Preisimaa Uus-Idapreisimaa provintsi. Asula kasvule pani alguse aasta 1861, mil rajati Peterburi–Berliini raudtee Vilniusest Königsbergi viiv haru ja sinna rajati raudteejaam. Aastal 1941 küüditati 569 Vilkaviškise elanikku. Teine maailmasõda laastas rängalt linna, hävis ligi 800 maja. Pärast sõda algasid taas küüditamised: 1948 aastal küüditati – 1205, 1949 aastal – 613, 1951 aastal aga – 463 elanikku. Vilkaviškise raudteejaam Vilkaviškis Katoliku kirik Gümnaasium Jonas Basanavičius – Leedu ärkamisaja tegelane Vincas Kudirka – Leedu kirjanik Salomėja Nėris – Leedu luuletaja Antanas Vaičiulaitis – Leedu kirjanik ja diplomaat Kazys Bradūnas – Leedu luuletaja Kostas Kubilinskas – Leedu luuletaja Miriam Markel-Mosessohn – juudi kirjanik Jerzy Lalewicz - Poola pianist Wiktor Budzyński – Leedu poliitik Marian Lalewicz – Poola arhitekt Jenny Gusyk – Leedu feminist Robert Soblen – Nõukogude spioon Jack Soble – Nõukogude spioon Sonia Gaskell – Hollandi koreograaf Aleksandr Klein – Nõukogude baleriin Vincas Pietaris - Leedu kirjanik Galina Šurepova - Nõukogude mereväeohvitser Algimantas Sakalauskas - Leedu skulptor Marius Zibolis - Leedu väravpallur Valentina Čeplevičiūtė - Leedu ajakirjanik Mindaugas Grigalevičius - Leedu jalgpallur Benjamin Blumenfeld - Nõukogude maletaja Missei Maimon - Nõukogude kunstnik Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. Leedu Statistikaamet http://demoscope.ru/weekly/ssp/emp_lan_97_uezd.php?reg=272 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 17. oktoobril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Linn portaalis vietoves.Lt Linna koduleht Linna ajaloost Vilkaviškis XIX sajandil
Lyckholmi lennuväli

Lyckholmi lennuväli (ICAO: EELU) on murukattega lennuväli Lääne maakonnas Saare külast pool kilomeetrit lõunas. Lennuväljal on üks 660 meetri pikkune ning 60 meetri laiune lennurada. Eesti lennujaamade ja lennuväljade loend Lennuameti infoteatmik Pilt Lycholmi lennuväljast Lyckholmi lennujaam pilots.ee's
Branislav Nušić

Branislav Nušić (Бранислав Нушић; sünninimi Alchiviadi al Nuşa; 20. oktoober 1864 Belgrad – 19. jaanuar 1938 Belgrad) oli Serbia proosa- ja näitekirjanik, satiirik, esseist ja ajakirjanik. 1981. aastal lavastas Valentin Kuik Eestis filmi "Teaduse ohver" Nušići samanimelise jutustuse ainetel. "Humoreske ja följetone" (Loomingu Raamatukogu 1957, tõlkijad Agnes Kerge ja Viktor Tomberg)
Elina

Elina on naisenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Elina 230 inimesel. Elina Benenson, eesti näitleja Elina Born, eesti laulja Elina Netšajeva, eesti ooperilaulja Elina Orumaa, eesti jurist Elina Partõka, Eesti ujuja Elina Purde (Elina Pähklimägi), eesti näitleja Elina Reinold, eesti näitleja Elina Šimkus, läti ooperilaulja Elina Zvierava, valgevene kettaheitja Elina surm Personvārdu datu bāze
Gerli

Gerli on eesti naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Gerli 1002 naisel. Gerli on Eestis populaarsuselt 189. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Gerli vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 19,2 ning Pärnu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 12,17. Gerli on keskmiselt 31 aasta vanune (mediaanvanus on 32). Gerli Liinamäe, iluuisutaja Gerli Nõmm, režissöör ja stsenarist Gerli Padar, laulja Kerli (eesnimi) Gerly "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2019. Vaadatud 6. august 2019.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Grete

Grete on naisenimi. See nimi tuleb nimest Margarete. Grete Gaim, eesti laskesuusataja Grete Klein, eesti laulja Grete Lõbu, eesti tele- ja raadioajakirjanik Grete Naaber, eesti ajakirjanik Grete Paia, eesti laulja Liv Grete Poirée, norra laskesuusataja Grete Püvi, eesti ratsutaja Grete Griffin (Šadeiko), eesti seitsmevõistleja Grete Treier, eesti maanteejalgrattur Grete Udras, eesti kõrgushüppaja
Helmi (eesnimi)

Helmi on soome ja eesti[viide?] naisenimi. Helmi on ka lühinimi nimest Vilhelmiina või Vilhelmina.[viide?] Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2. detsembri 2015 seisuga 776 Helmi-nimelist inimest. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Helmi 669 naisel. Helmi oli Eestis populaarsuselt 247. naisenimi. Helmi oli keskmiselt 78 aasta vanune (mediaanvanus oli 83). 1. jaanuari 2019 seisuga oli eesnimi Helmi 614 naisel. Helmi oli populaarsuselt 268. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Helmi üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 69,86. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Helmi 3 inimesel. Helmi-Elfriede Arrak, eesti kunstnik Helmi Betlem, eesti laulja ja muusikapedagoog Helmi Dresen, eesti tõlkija Helmi Einer, eesti ooperilaulja Helmi Kaber, eesti advokaat Helmi Kurba, eesti poliitik Helmi Kurrik, eesti etnograaf Helmi Mäelo, eesti kirjanik Helmi Neetar, eesti keeleteadlane Helmi Neggo, eesti etnograaf ja ajaloolane Helmi Puur, eesti balletitantsija Helmi Põld, eesti pedagoog Helmi Rajamaa, eesti kirjanik Helmi Viires, eesti keeleteadlane Helmi Võsamäe, eesti aiandusteadlane Helmi Üprus, eesti kunstiteadlane https://www.eesti.ee/portaal/rrteenus.nimede_stat[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2020. Vaadatud 9. detsembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Personvārdu datu bāze
Kaia

Kaia on eesti naisenimi. Nime Kaia nimepäev on 14. oktoober. Kaia on eesti naisenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Kaia 602 naisel. Kaia on populaarsuselt 273. naisenimi. Vanim Kaia on üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4. Kaia on keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus on 42). Kõige populaarsem on eesnimi Kaia vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,78. Kõige rohkem on eesnimega Kaia sündinud märtsis, kokku 62. Kõige populaarsem on eesnimi Kaia Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,5. Kaia Iva, majandustegelane ja poliitik Kaia Jäppinen, poliitik Kaia Kanepi, tennisist Kaia Kask, bioloog Kaia Kiik, kunstnik ja kuraator Kaia Kulla, ujuja Kaia Lehari, kunstiõppejõud Kaia Palm, molekulaarbioloog Kaia Philips, majandusteadlane Kaia Sisask, tõlkija ja toimetaja Kaia Skoblov, näitleja Kaia Soosaar, kergejõustiklane Kaia Triisa, seltskonnategelane ja jumestaja Kaija Kaja (eesnimi) Kai (eesnimi) Kaie "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018.
Léopold III

Léopold III (3. november 1901 Brüssel – 25. september 1983 Woluwe-Saint-Lambert) oli Belgia kuningas. Ta oli kuningas Albert I ja printsess Elisabeth Gabriele poeg. Esimeses maailmasõjas võitles ta lihtsõdurina. Pärast sõda läks ta õppima Ameerikasse St Anthony’s Seminary' Santa Barbaras. 4. novembril 1926 abiellus ta Rootsi printsessi Astridiga. Neil oli kolm last: Joséphine Charlotte (1927–2005), Luksemburgi suurhertsoginna Baudouin (1930–1993), Belgia kuningas 1951–1993 Albert (sündis 1934) Belgia kuningas 1993–2013 29. augustil 1935 kaotas Léopold III Šveitsis puhkusel olles autosõidul kontrolli sõiduki üle ja sõitis Vierwaldstättersee kaldajärsakust alla. Õnnetuse tagajärjel hukkus tema abikaasa Astrid. 1936. aastal kuulutas ta Saksamaa survel Belgia neutraalseks riigiks. Varem oli Belgia olnud Prentsusmaa ja Suurbritannia liitlane. 28. mail 1940 kapituleerus ta Saksamaa ees ning ta pandi koduaresti Laekeni kuningalossi. 11. septembril 1941 abiellus ta salaja kiriklikult Mary Lilian Baelsiga. Ametlikult registreeriti abielu 6. detsembril 1941. Belgia avalikkus mõistis abielu hukka. Seitse kuud hiljem sündis neil esimene ühine laps. 1944 deporteeriti ta Saksamaale, kus teda peeti kinni märtsini 1945. Seejärel viidi ta Austriasse, kus USA väed ta vabastasid. Kuna Belgia kommunistid olid kuninga naasmise vastu, veetis ta 5 aastat Šveitsis. 1951. aastal otsustas ta oma vanema poja kasuks troonist loobuda.
Kaire

Kaire on eesnimi. Eestis on see naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kaire 1367 naisel ja alla 5 mehel. Kaire on Eestis populaarsuselt 137. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Kaire vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 35,5 ning Põlva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 17,54. Kadri on keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus on 43). Kaire Holts, eesti majandusteadlane Kaire Indrikson, eesti ujuja ja treener Kaire Innos, eesti epidemioloog Kaire Jaakson, eesti jurist Kaire Kalm, Eesti ratsasportlane Kaire Kasetalu, eesti baleriin Kaire Leibak, eesti kolmikhüppaja Kaire Maimets-Volt, eesti semiootik ja muusikateadlane Kaire Nurk, eesti muusik Kaire Nõmm, eesti arhitekt Kaire Olt, eesti nahakunstnik Kaire Palmaru, eesti jalgpallur Kaire Pikamäe, eesti jurist Kaire Rannik, eesti ehtekunstnik Kaire Tali, eesti tekstiilikunstnik Kaire Vilgats, eesti laulja ja näitleja "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2020. Vaadatud 2. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kaisa (eesnimi)

Kaisa on tuntud kui Soome ja Eesti naisenimi. Nime Kaisa kasutatakse ka teistes põhjamaades, siis aga kirjutatakse tihti nimi j-ga (Kajsa) mitte i-ga (Kaisa). Kaisa nimel ei ole palju erinevaid tähendusi. Enamasti tähendab Kaisa nimi puhas või rikkumatu. Jaapani keeles tähendab nimi Kaisa mereliiv või erinevus. Kaisa nimepäev Eestis on 14 Oktoober, Soomes 25 November. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Kaisa 1450 naisel. Kaisa on populaarsuselt 133. naisenimi. Vanim Kaisa on üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4. Kaisa on keskmiselt 22 aasta vanune (mediaanvanus on 23). Kõige populaarsem on eesnimi Kaisa vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,33. Kõige rohkem on eesnimega Kaisa sündinuid augustis, kokku 138. Kõige populaarsem on eesnimi Kaisa Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 18,14. Kaisa elutee number on 11 ja saatuse number on 5. Kaisa Eiche, eesti kunstnik, fotograaf, kunstiorganisaator, galerist ja modell Kaisa Kaer, eesti tõlkija Kaisa Kuslapuu, eesti muusik ja luuletaja Kaisa Kuusnõmm, eesti bikiinifitnessi sportlane, treener, kohtunik ja koolitaja Kaisa Ling, eesti laulja, kultuuriajakirjanik ja tõlkija Kaisa Mäkäräinen, soome laskesuusataja Kaisa Oja-Mehine, eesti võistlustantsija Kaisa Pajusalu, eesti sõudja Kaisa Puustak, eesti kunstnik Kaisa Roose, eesti dirigent Kaisa Selde, eesti näitleja ja treener Aino-Kaisa Saarinen, soome murdmaasuusataja "The Name Meaning". Vaadatud 15.11.2018. "Kaisa nime tähendus jaapani keeles". Vaadatud 15.11.2018. "Behind the name nimepäevad". Vaadatud 15.11.2018. "Nimede Statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018. "Numeroloogia". Vaadatud 15.11.2018. "WIMON". Originaali arhiivikoopia seisuga 15.11.2018. Vaadatud 15.11.2018.
Ukraina Rahvuslik Kunstimuuseum

Ukraina Rahvuslik Kunstimuuseum (ukraina Національний художній музей України) on 1899. aastal Ukrainas Kiievis asutatud kunstimuuseum. Ukraina Rahvusliku Kunstimuuseumi koduleht
Čedo Vuković

Čedo Vuković (28. september 1920 Đulići, Andrijevica vald – 7. aprill 2014 Budva) oli Montenegro kirjanik. Ta kirjutas romaane, lühijutte ja lastekirjandust. Ta oli Montenegro Teaduste ja Kunstide Akadeemia liige.
Peter Pišťanek

Peter Pišťanek (28. aprill 1960 Devínska Nová Ves – 22. märts 2015 Bratislava) oli Slovakkia kirjanik. Tema esimene täispikk romaan "Rivers of Babylon" avaldati 1991 (inglise keeles 2007). Sellele järgnes kaks romaani, kokku moodustavad romaanid triloogia. Triloogias on juttu gängster Ráczist. 55-aastaselt sooritas Pišťanek enesetapu.
Juraj Jakubisko

Juraj Jakubisko (30. aprill 1938 Kojšov – 24. veebruar 2023 Praha) oli russiini päritolu Slovakkia filmilavastaja.
Lale Orta

Lale Orta (sündinud 1. jaanuaril 1960 İstanbulis) on Türgi endine jalgpallur, treener, spordikommentaator ja kohtunik. Ta nimetati Türgist esimese naisena FIFA kohtunikuks. Nüüdseks on ta sporditeaduste akadeemik. 1986 lõpetas ta Marmara Ülikooli raamatupidamise ja finantsi erialal. Samas ülikoolis sai ta 1993 magistri- ja 2002 doktorikraadi.
Kirsti

Kirsti on soome päritolu naisenimi. 2021. aasta seisuga kannab Soomes seda eesnime 25 462 inimest. Nime on pandud ka eestlastele. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kirsti 277 naisel. Kirsti oli esinemissageduselt 431. naisenimi. Kirsti oli keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus oli 44). Kirsti Jahilo, eesti kunstnik Kirsti Oidekivi, eesti luuletaja ja tõlkija Kirsti Paltto, saami kirjanik Kirsti Timmer, eesti saatejuht Kirsti Jõesalu, eesti etnoloog Kirsti Vainküla, eesti ajakirjanik Kirsti Laanemaa, eesti sisearhitekt Kirsti Metusala, eesti disainer Kirsti Akkermann, eesti psühholoog http://verkkopalvelu.vrk.fi/Nimipalvelu/ https://www.stat.ee/nimed/Kirsti
Liis

Liis on eesti naisenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Liis 2345 naisel. Liis oli populaarsuselt 67. naisenimi. Liis oli keskmiselt 29 aasta vanune (mediaanvanus oli 28). Kõige populaarsem oli eesnimi Liis vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 64,68. Liis Aarne, mööblikunstnik ja disainer Liis Bender, näitleja Liis Emajõe, jalgpallur Liis Haab, näitleja Liis Ilula, tantsuõpetaja ja koreograaf Liis Joamets, viiuldaja Liis Klaar, poliitik ja sotsioloog Liis Koger, kunstnik ja luuletaja Liis Kullerkann, võrkpallur Liis Laigna, näitleja Liis Lass, seltskonnategelane, ettevõtja, modell ja ajakirjanik Liis Lass, näitleja Liis Lemsalu, laulja Liis Lindmaa, näitleja Liis Lusmägi, raadio- ja telesaatejuht Liis Nimik, režissöör Liis Pello, jalgpallur Liis Raud, kirjandusteadlane ja lastekirjanik Liis Sagadi, arhitekt Liis Tappo-Treial, miss ja näitleja Liis Teemusk, ilu- ja rühmvõimleja ja treener Liis Viira, harfist ja helilooja Anne-Liis Ene-Liis Maarja-Liis Mari-Liis Nele-Liis "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. mai 2019. Vaadatud 30. juulil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)