laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nero käsk

Nero käsk (saksa keeles Nerobefehl) oli Adolf Hitleri 19. märtsil 1945 välja antud käsk Saksamaa infrastruktuur hävitamiseks, et muuta see liitlasvägedele kasutuskõlbmatuks. Käsu ametlik nimi oli Hävitamismeetmete käsk riigi territooriumil (Befehl betreffend Zerstörungsmaßnahmen im Reichsgebiet) ja sai tuntuks Nero käsuna Rooma keiser Nero järgi, kes linnalegendi järgi oli andnud käsu 64. aastal Rooma süüdata. 1945. aastaks oli Saksamaa olukord raske - enamus vallutatud territooriumitest oli vabastatud või tagasi vallutatud, Ardennide vastupealetung oli ebaõnnestunud ja liitlased olid tungimas Saksamaale nii ida- kui ka läänerindel. Hitler ei olnud aga nõus tingimusteta alistuma, pidades seda Versailles' rahu häbi kordamiseks. Lisaks väitsid mõned tema lähikondlased, et Hitleri arvates oli Saksa rahvas teda alt vedanud, polnud oma suure ajaloolise missiooni vääriline ja pidi hukkuma koos tema režiimiga. See polnud esimene kord, kui Hitler oli proovinud rakendada põletatud maa taktikat. Vahetult enne Pariisi vabastamist oli Hitler linna sõjaväekuberner kindral Dieter von Choltitzile andnud käsu linna tähtsad monumendid (nagu Eiffeli torn) ja transpordisõlmed õhkida, mille aga von Choltitz täitmata jättis. Samamoodi oli Hitler andnud käsu 1944. aasta lõpus rakendada Hollandis põletatud maa taktikat, kuid Hollandi Reichskomissar Arthur Seyss-Inquart suutis selle ulatust suuresti piirata. Käsk aga jäi täitmata, kuna Hitler tegi selle ülesandeks relvastusminister Albert Speerile. Kui Speer sellest teada sai, kaotas ta Hitlerisse usu ja palus, et talle antaks ainuisikuline võim selle teostamiseks. Speer aga veenis kindraleid ja Gauleitereid seda mitte täide viima. Hitler ei teadnud sellest midagi enne sõja viimaseid päevi, kui Speer teda Berliini punkris külastas ja tunnistas, et oli käsu meelega täitmata jätnud. Hitler sai tema peale vihaseks, kuid lubas tal sellegipoolest lahkuda. 42 päeva peale käsu andmist, 30. aprillil 1945, tegi Hitler enesetapu. Long, Tony (19. märts 2007). "March 19, 1945: Blow It All Up". Wired. Vaadatud 09.11.2022. "Judgement : Seyss-Inquart".
Audriņi

Audriņi (ka Audreņi, latgali keeles Audreni) on küla (lielciems) Lätis Rēzekne piirkonnas. Audriņi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 160 meetri kõrgusel valla keskosas. Audriņis on põhikool (aastani 2010 keskkool), kultuurimaja, raamatukogu ja postkontor. Küla on rajatud teise maailmasõja järel varasema sõjas hävitatud Audriņi küla kohale. Sealses vanausuliste asulas varjasid end mõned punaarmeelased ja vangistusest põgenenud militsionäär Rodion Glušnev, kelle ema külas elas. Hiljem rajasid nad partisanide salga. Saksa väed otsustasid kättemaksuks partisanide tegude eest küla hävitada. 22. detsembril 1941 vahistati kõik küla elanikud ja viidi Rēzeknesse, kus 30 küla meessoost elanikku maha lasti. Ülejäänud elanikud hukati Ančupāni mäel. Audriņi tragöödiast pääses eluga vaid üks küla elanik. Küla ise põletati maha. Sõjajärgsel rajati siinna uus asula, mis oli kohaliku Audriņi kolhoosi keskasulaks. Latvijas PSR vēsture. Rīga, "Zinātne", 1986, 2. sējums, 182. lk. Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Vietvārdu datubāze
Aafrika meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Aafrika meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
Karli ülikool humanitaarteaduskond

Karli ülikooli humanitaarteaduskond (tšehhi keeles Fakulta humanitních studií; inglise keeles Faculty of Humanities; ladina keeles Facultas studiorum humanarum; saksa keeles Fakultät für Humanwissenschaften) on Tšehhi Vabariigis Prahas asuva Karli ülikooli teaduskond. Selle põhirõhk on humanitaarteadustel ning sotsiaal- ja kultuuriantropoloogial, sealhulgas etnomusikoloogial. Libeňis, Praha 8 asuvas teaduskonnas on 240 õppejõudu ja umbes 2500 üliõpilast. "Faculty of Humanities, Charles University". FHS UK. Vaadatud 24. oktoobril 2022. Ghosh, Yasar Abu; Himl, Pavel; Stöckelová, Tereza; Storchová, Lucie (2014). "Multidisciplinarity as a necessity and challenge: the Department of General Anthropology, Faculty of Humanities, Charles University in Prague (FHS UK)". Learning and Teaching: The International Journal of Higher Education in the Social Sciences. 7 (2): 86–89. ISSN 1755-2273. "Fakulta humanitních studií UK zve na antropologickou konferenci - Novinky". www.novinky.cz (tšehhi). Vaadatud 28. oktoobril 2022. "Facts and Figures". FHS UK. Vaadatud 24. oktoobril 2022. Koduleht
Austraalia Tööpartei

Austraalia Tööpartei (Australian Labor Party, ALP) on Austraalia vasaktsentristlik erakond ja on üks kahest Austraalia suurimast erakonnast. ALP on föderaalne partei, millel on harud kõigis osariikides ja territooriumitel. Seisuga november 2022 moodustas erakond Austraalia föderaalse valitsuse ning oli valitsuses kõigis Austraalia osariikides ja territooriumitel peale Uus-Lõuna-Walesi ja Tasmaania. Partei asutati föderaalse parteina 8. mail 1901 Melbourne'is ning see on Austraalia vanim erakond. Erakond sai föderaalseks parteiks 1901. aastal ning selle eelkäijateks loetakse Queenslandis, Victorias, Lõuna-Austraalias ja Uus-Lõuna-Walesis loodud tööerakondi. Austraalia ajaloo jooksul on riigil olnud 13 Tööparteisse kuuluvat peaministrit ja 10 perioodi, mille vältel on Tööpartei riiki valitsenud. "ALP forms". National Museum Australia. Vaadatud 9. november 2022. "Australian Labor Party". The Dictionary of Sydney. Vaadatud 9. november 2022.
Soome mütoloogia

Soome mütoloogial on palju ühist teiste soome-ugri mütoloogiatega, näiteks eesti, kuid ka teiste naabruses olevate, näiteks balti rahvaste ja skandinaavlaste mütoloogiaga. Soome ja ülejäänud läänemeresoome rahvaste mütoloogiad on seotud teise soome-ugri rahva, saamide mütoloogiaga. Soome mütoloogia elemendid säilisid suulises traditsioonis ja folklooris kuni 18. sajandini. Peajumal Ukko (sm 'vana mees') oli algupäraselt loodushing nagu teisedki jumalused. Kõige püham loom oli karu. Karu peeti eelkäijate kehastuseks ja seetõttu kutsuti teda selliste eufemismidega nagu mesikämmen, otso ja kontio. Esimesena mainis soomlaste uskumisi piiskop Mikael Agricola oma Uue Testamendi tõlke eessõnas. Soome mütoloogiat uuris ka 19. sajandil Lars Levi Laestadius. Suurimad uuringud tehti 19. sajandi jooksul, pannes kirja vana maaluulet ja folkloori. Elias Lönnrot koostas Soome rahvuseepose "Kalevala". Arvati, et maa tekkis pärast linnumuna lõhkemist. Taevas olevat munakoore ülemine osa või telk, mida toetas põhjapoolusel põhjanaela all olev sammas. Tähtede liikumist kirjeldati taevakupli keerlemisega ümber põhjanaela ja iseenda. Pöörlemisel tekkis tuuleiil, mille läbi läksid hinged surnute maale, Tuonelasse (toonelasse). Maa oli lame ja selle äärtes asus Lintukoto (lindude kodu) – koht, kus linnud elasid talvel. Sinna liikusid linnud mööda Linnunrata (linnuteed). Linnud tõid inimesele ka tema sündides hinge ja viisid selle ära, kui inimene suri. Mõnes kohas oli inimesel puust linnukuju, et linnud ei viiks hinge ära, kui inimene magab. Ahti (või Ahto), kala andja Ajattara (mõnikord Ajatar), kuri metsahing Akka (vana naine) Äkräs, viljakusjumal ja taimede kaitsja Antero Vipunen, surnud hiiglane, teadmiste ja maagia kaitsja Hiisi, deemon Iku-Turso, merekoletis Ilmarinen, sepp, taeva looja. Õhu meeshing Ilmatar, õhu naishing; Väinamöise ema Kalevalas Jumala e jumal Kalevanpoika (Kaleva poeg), Kalevipoeg Kave, taevajumal. Väinamöise isa Kotitonttu Kullervo Lalli Lemminkäinen Lempo Louhi Loviatar Luonnotar Menninkäinen Mielikki Nyyrikki, jahijumal. Näkki Otso, karu hing Pekko (või Pellon Pekko), Peko. saagijumal Perkele, kurat. Pellervo (või Sampsa Pellervoinen) Pihatonttu Piru, hing, deemon. Päivätär, päeva jumalanna Rahko, karjala ajajumal Surma, vägivaldse surma personifikatsioon Saunatonttu Tapio, metsajumal. Tellervo, metsajumalanna Tonttu Tuonetar Tuoni, surma personifikatsioon Tursas Tuulikki Ukko (vana mees) taeva- ja äiksejumal, seotud Thoriga (eesti Taara). Vellamo, Ahti naine, mere, järvede ja tormide jumalanna Vedenemo (vete ema), karjala veejumalanna. Väinämöinen, vana ja tark mees, Kalevala peategelane Kyöpelinvuori (Raatikko) – koht, kuhu neitsina surnud naised lähevad. Tuonela (ka Manala, Pohjola) – allilm, toonela. Kalevala Pohjola Pruunkaru; karu peeti kõige pühamaks loomaks, keda nimetati vaid eufemismidega. Tuonela luik (Tuonelan joutsen). Hiie hirv (Hiiden hirvi). Sampo Väinämöise võlukannel Väinämöise mõõk Soome muinasusund Kalevala Skandinaavia mütoloogia Eesti mütoloogia
Austraalia Liberaalne Partei

Austraalia Liberaalne Partei (Liberal Party of Australia) on Austraalia paremtsentristlik erakond, mis on koos Austraalia Tööparteiga üks kahest Austraalia suuremast erakonnast. Erakond on asutatud 1944. aastal Ühendatud Austraalia Partei järglasena ning see on Austraalia ajaloo edukamaid erakondi. Liberaalne Partei on föderaalne erakond, millel on autonoomsed harud kõigis Austraalia osariikides ja Austraalia pealinna alal. Põhjaterritooriumil on erakonna filiaaliks Country Liberal Party. Novembris 2022 oli Liberaalne Partei valitsuses Uus-Lõuna-Walesis ja Tasmaanias ning ülejäänud osariikides ja mõlemal territooriumil oli see opositsioonis. Liberaalne Partei moodustab koos Austraalia Rahvusparteiga koalitsiooni. Föderaalselt on Liberaalne Partei ja selle eelkäijad olnud koalitsiooni osa alates 1920. aastatest. Partei varasemad juhid Robert Menzies ja John Howard on olnud pikka aega Austraalia peaministrid (sh Menzies 18 aastaga ajaloo staažikaim). "Our History". Liberal Party of Australia. Vaadatud 10. november 2022. "Why do the Nationals and Liberals work together while the other parties (Labor, Greens, etc) are by themselves?". Parliamentary Education Office. Vaadatud 10. november 2022. "Fast facts on Australia's prime ministers". National Archives of Australia. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. november 2022. Vaadatud 10. november 2022.
Eleonora

Eleonora on naisenimi. 2022. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 428. naisenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Eleonora 277 naisel. Eleonora Berg Eleonora Duse Eleonora Mitrofanova Eleonora Rajavee ... https://www.stat.ee/nimed/Eleonora Eleonora statistikaameti andmebaasis
Lii (eesnimi)

Lii on naisenimi. 2022. aasta seisuga oli Lii Eestis esinemissageduselt 309. naisenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Lii 501 naisel. Kõige populaarsem oli eesnimi Lii vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,42. Lii Tedre, eesti näitleja ... Ly (eesnimi) https://www.stat.ee/nimed/Lii Lii statistikaameti andmebaasis
Nick Cousins

Brian Nicholas Cousins (sündinud 20. juulil 1993 Belleville'is, Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Florida Panthers. Aastatel 2009–2013 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Sault Ste. Marie Greyhounds. 2011. aastal valis Philadelphia Flyers ta NHL-i draft '​is 68. valikuna. Flyersiga sõlmis ta 2012. aasta märtsis kolmeaastase lepingu. Ta mängis enne NHL-i American Hockey League'is (AHL) Flyersi tütarklubis Adirondack/Lehigh Valley Phantoms. NHL-is tegi Cousins debüüdi 17. märtsil 2015 mängus Vancouver Canucksi vastu. Esimesel hooajal ta NHL-is 11 mänguga ühtegi resultatiivsus punkti ei kogunud, kuid järgmisel, 2015/16. hooajal, 38 mänguga 6+5. 2017. aasta juunis kaubeldi Cousins Flyersist Arizona Coyotesi. Hooajal 2017/18 lõi ta liigas 12 väravat. Hooaeg 2018/19 on jäänud NHL-is tema seni resultatiivseimaks (7+20). 2019. aasta juulis sõlmis Cousins üheaastase lepingu Montreal Canadiensiga. 2020. aasta veebruaris kaubeldi Cousins Vegas Golden Knightsi, kus ta mängis hooaja lõpuni. 2020. aasta oktoobris sõlmis ta kaheaastase lepingu Nashville Predatorsiga. 2022. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Florida Panthersiga. "Coyotes acquire Cousins and Madsen from Flyers". Arizona Coyotes. 16. juuni 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2017. Vaadatud 16. juunil 2017. "Habs sign F Cousins to one-year, $1M contract". The Sports Network. 5. juuli 2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. juuli 2019. Vaadatud 5. juulil 2019. "Predators add Nick Cousins on 2-year deal". thescore.com. 9. oktoober 2020. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. mai 2021. Vaadatud 9. oktoobril 2020. "Florida Panthers agree to terms with Nick Cousins". Florida Panthers. 13. juuli 2022. Vaadatud 13. juulil 2022.  Nick Cousins – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Nick Cousins NHL.com lehel Nick Cousins hockeydb.com lehel
Sirptiibkoilased

Sirptiibkoilased (Ypsolophidae) on putukate sugukond liblikaliste seltsist. Eesti liblikatest kuulub sellesse sugukonda kaks perekonda – karvaskoi (Ochsenheimeria) ja sirptiibkoi (Ypsolopha).
Detsember 2022

Detsember 2022, kroonika. 2022. aasta detsember algas neljapäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast laupäeval. Kuupäevad:   1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 Euroopa Liidu liikmesriigid kehtestasid Venemaa naftale hinnalaeks 60 dollarit barreli kohta. Tartu kultuuritöötajad korraldasid madala palga tõttu hoiatusstreigi. Šveitsi parlament valib kaks uut Liidunõukogu liiget tagasiastumisest teatanud Ueli Maureri ja Simonetta Sommaruga asemele. Austraalias algasid ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused. Peeti jalgpalli maailmameistrivõistluste finaalmäng Argentina ja Prantsusmaa vahel, mille võitis Argentina. "EL kehtestas Vene naftale ülempiiriks 60 dollarit barreli kohta" ERR, 2. detsember 2022 "Fotod. Kultuuritöötajad protestisid Tartus palgalõhe vastu" ERR kultuur, 5. detsember 2022
Zsófia Szerafin

Zsófia Sára Szerafin (sündinud 14. märtsil 2005 Kaposváris) on Ungari süsta-kanuusportlane. Ta sündis Kaposváris 14. märtsil 2005. aastal. Keskkooliõpinguid jätkab ta Assumptioni roomakatoliku gümnaasiumis. 28. juulil 2022 võistles ta Taanis Silkeborgis Kaposvár Vízügyi SC võistlejana maratoni süsta-kanuu Euroopa meistrivõistlustel naiste noorte süsta üksiksõidus ja võitis kuldmedali. 29. septembril 2022 võitis ta Portugalis Ponte de Limas peetud maratoni maailmameistrivõistlustel naiste noorte süsta üksiksõidus hõbemedali. https://www.sportido.hu/timing/result.nsf/Result.xsp?clientid=36&raceid=460&bib=1859 https://kapos.hu/hirek/sport/2022-07-28/europa-bajnok_lett_szerafin_zsofia.html https://kapos.hu/hirek/sport/2022-09-29/ezustermet_nyert_szerafin_zsofia_a_maratoni_vb-n.html
Erastvere järv

Erastvere järv on järv Kagu-Eestis Põlvamaa edelaosas Otepää kõrgustiku kagunõlval, Kanepist 1,5 km kagu pool. Järve pindala on 15,9 ha, keskmine sügavus on 3,5 m ja suurim sügavus on 9,7 m (järve edelaosas). Erastvere järv paikneb kirde-edela suunas piklikus orus, mille veerud tõusevad kuni 15 m kõrgusele ning on kaetud segametsa ja pargiga. Järve kaldad on kõvad, põhi on kohati liivane, sügavamal on see väga mudane ja täis rampu. Erastvere järv on lähtejärv, selle kirdenurgast voolab välja Ahja jõgi. Seda toidavad sademed ja põhjaallikad. Vesi on tugevasti temperatuuri ja hapniku poolest kihistunud (põhjakihid on ilma hapnikuta). Vesi on kollakasroheline ja vähe läbipaistev (1,4 m). Järves elab palju kalaliike: ahven, latikas, särg, haug, linask, roosärg, koger ja luts. Erastvere järv on looduskaitse all. Seal kasvab ka haruldane lamedalehine jõgitakjas. See on tähtis puhkekoht, kus saab ujuda ja kala püüda. Järv koos pargiga on kaunis maastikuelement. Erastvere järv keskkonnaportaalis. Vaadatud 9.03.2015. Erastvere järv (foto)
Baltic Challenge Cup

Baltic Challenge Cup on iga-aastane meeste jäähokikoondiste turniir, kus osalevad Eesti, Läti, Leedu ja Poola rahvuskoondised. Turniir toimub sügiseti ning lisaks täiskasvanute rahvuskoondistele toimub turniir ka U20-koondistele.
Soverbiell

Soverbiell (Sowerbyella) on liudikulaadsete perekond. Sowerbyella imperialis – kuldsoverbiell Sowerbyella radiculata – juurduv soverbiell Sowerbyella rhenana – Rheini soverbiell
Rogovka

Rogovka (vanasti ka Nautrēni) on küla (vidējciems) Lätis Rēzekne piirkonnas. Nautrēni valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 140 meetri kõrgusel valla kaguosas. Asula jääb piirkonna keskusest Rēzeknest 28 ja Riiast 267 kilomeetri kaugusele. Rogovkas asuvad Nautrēni keskkool, spordisaal-kultuurimaja, raamatukogu, koduloomuuseum ja postkontor. Koolimajas tegutsevad ka Juris Soikansi nimelise kunstikooli filiaal ja Latgale kultuuriloo ning latgali keele metoodikakeskus. Rogovkas asub gooti stiilis katoliku kirik. Kunagi asus seal ka õigeusu kirik, mis on viidud üle Läti Vabaõhumuuseumi. Küla on kujunenud kiriku juurde. Aastal 1819 rajas Zaļmuiža mõis kiriku sissesõidutee juurde kõrtsi, sinna rajati ka teisi majapidamishooneid. Paik kujunes kaubitsemiskohaks, mis sai küla staatuse ametlikult aastal 1925. Nõukogude perioodil oli Rogovka Nautrēni sovhoosi keskasulaks. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Vietvārdu datubāze
Monopol (lauamäng)

Monopoly (inglise Monopoly) on klassikaline kinnisvaraga kauplemise lauamäng, mis leiutati Ameerika Ühendriikides 1930. aastatel suure depressiooni ajal. See mäng käib suure raha ja kiire rikastumisvõimaluse peale. Monopol on kõige populaarsem lauamäng maailmas. Sellest ajast kui Charles Darrow mängu 1935. aastal leiutas, on umbes 750 miljonit inimest seda mängu mänginud ja teinud selle enim müüdud ärimänguks maailmas. Mäng on kantud ka Guinnessi rekordite raamatusse. Anti-Monopoly
Admiral Essen

Admiral Essen on 2016. aasta 7. juunil teenistusse võetud Venemaa mereväe fregatt, osa Musta mere laevastikust. Laev on saanud nime I maailmasõja ajal keiserlikku Balti laevastikku juhtinud admiral Nikolai von Esseni järgi. Oleg Tšernõš (10. november 2022). "Миф о непобедимости почти разрушен. Что осталось от Черноморского флота России?" [Müüt võitmatusest on peaaegu purunenud. Mis on Venemaa Musta mere laevastikust alles jäänud?]. BBC News Русская служба (vene). Vaadatud 10. novembril 2022. George Grylls (22. aprill 2022). "Russian ships bombard Odesa with cruise missiles" [Vene laevad pommitavad Odessat tiibrakettidega]. thetimes.co.uk (inglise). The Times. Vaadatud 10. novembril 2022. The Admiral Essen, the Admiral Makarov and two Kilo-class submarines were named as being the principal vessels involved in the attack.
Chuy García

Jesús G. "Chuy" García (sündinud 12. aprillil 1956 Durango osariigis Mehhikos) on Ameerika Ühendriikide poliitik, Demokraatliku Partei liige ja alates 3. jaanuarist 2019 Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige Illinoisi osariigist. Chuy Garcia Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja kodulehel
Juur-soomustorik

Juur-soomustorik (Cerioporus rangiferinus) on torikuliste sugukonda perekonda Cerioporus kuuluv kandseeneliik. Seen sai uue nime aastal 2024 komisjoni kaudu, kuhu kuulusid Eesti juhtivad mükoloogid, sh Irja Saar. Seen kasvab näiliselt maas, tegelikult puu juurtel, parkides. Juur-soomustorik andmebaasis eElurikkus
Bob Hawke

Robert James Lee Hawke (9. detsember 1929 – 16. mai 2019) oli Austraalia poliitik ning peaminister aastatel 1983–1991. Hawke sündis Lõuna-Austraalia osariigis Border Townis. Ta õppis Lääne-Austraalia Ülikoolis ja Oxfordi Ülikoolis. 1980. aastal valiti ta Esindajatekoja liikmeks ning 1983. aastal valiti Hawke Austraalia Tööpartei juhiks. Viis nädalat pärast ametisse valituks osutumist juhtis ta erakonna föderaalvalimistel ülekaaluka võiduni. Hawke'i juhtimisel võitis erakond valimised ka 1984., 1987. ja 1990. aastal. Hawke'i valitsus viis ellu märkimisväärseid reforme, sealhulgas mitu suurt majandusreformi, kehtestas riikliku tervisekindlustuse Medicare, lõdvendas finantssektori seadusi, rajas APECi ja seadustas "Advance Australia Fairi" Austraalia riigihümniks. 1986. aastal võeti vastu seadus, mille kohaselt polnud Suurbritannia parlamendil enam õigust kehtestada Austraalias seadusi. Juunis 1991 esitas tema valitsuse rahandusminister Paul Keating Hawke'ile väljakutse ning soovis tema asemel peaministriks saada, kuid Hawke võitis hääletuse. Pool aastat hiljem kaotas Hawke järgmise hääletuse Keatingule ning kaotas peaministrikoha. Hawke lahkus hiljem poliitikast ning tegutses ärivaldkonnas ja heategevuses kuni surmani 2019. aastal. Hawke oli Tööpartei pikima ametiajaga peaminister ning Austraalia ajaloo pikkuselt kolmanda ametiajaga peaminister Robert Menziesi ja John Howardi järel. Ta on ainus Austraalia peaminister, kes on sündinud Lõuna-Austraalia osariigis.
Jonathan Dahlén

Jonathan Dahlén (sündinud 20. detsembril 1997 Östersundis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliigaklubis Timrå IK ründajana vasakäärel. Timrå meeskonnas debüteeris ta hooajal 2014/15 Rootsi esiliigas. Klubi põhikoosseisu kuulus ta alates hooajast 2015/16, mil lõi Rootsi esiliigas 15 väravat ja andis 14 väravasöötu. Hooajal 2016/17 tõusis Dahlén Timrå resultatiivseimaks mängijaks (25+44). 2016. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i draft '​is 42. valikuna. 2017. aasta veebruaris kaubeldi Dahlén Alex Burrowsi vastu Vancouver Canucksi. Hooaja 2017/18 lõpus debüteeris ta Canucksi tütarklubis Utica Comets American Hockey League'is. 2019. aasta veebruaris kaubeldi ta San Jose Sharksi. Ta mängis hooaja lõpuni AHL-is Sharksi tütarklubis San Jose Barracuda. Aastatel 2019–2021 mängis Dahlén kaks hooaega taas Timrås. Hooajal 2019/20 oli ta Rootsi esiliigas suurim väravakütt (36 väravat) ja resultatiivsuselt teine mängija (36+41). Hooajal 2020/21 oli ta Rootsi esiliigas resultatiivseim mängija (25+46) ning aitas Timrål Rootsi kõrgliigas pääseda. 2021. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu San Jose Sharksiga. NHL-is debüteeris ta sama aasta 16. oktoobril mängus Winnipeg Jetsi vastu. Esimesed kaks väravat lõi ta liigas kolm päeva hiljem mängus Montreal Canadiensi vastu. Hooajal 2021/22 lõi Dahlén NHL-is kokku 12 väravat ja andis 10 väravasöötu. 2021. aasta augustis naasis Dahlén Timråsse, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Tema isa Ulf Dahlén on endine jäähokimängija, kes mängis NHL-is ligi 1000 mängu ja tuli 1998. aastal Rootsi koondisega maailmameistriks. Garrioch, Bruce (27. veebruar 2017). "'Elated' with Alex Burrows trade, Senators 'still open for business'". Ottawa Citizen. Vaadatud 1. märtsil 2017. "Sharks Acquire Forward Jonathan Dahlen from the Vancouver Canucks". National Hockey League. 25. veebruar 2019. Vaadatud 25. veebruaril 2019. "Sharks re-sign forward Jonathan Dahlen". San Jose Sharks. 14. juuni 2021. Vaadatud 14. juunil 2021. "Jonathan Dahlén returns to Timrå IK!". TimraIK.se (rootsi). Timrå IK. 31. august 2022. Vaadatud 5. septembril 2022. Jonathan Dahlén NHL.com lehel Jonathan Dahlén hockeydb.com lehel
Armutroon

Armutroon (ladina keeles sedes gratiae, saksa keeles Gnadenstuhl) on kristlikus kunstis esinev pilditüüp, mis kujutab püha Kolmainsust. Sellel hoiab krooni kandev Jumal-Isa enda ees kahe käega krutsifiksi surnud Kristusega, mille kohal, Jumal-Isa ja Kristuse vahel, hõljub valge tuvina kujutatud püha Vaim. Pilditüüp ilmub ikonograafiasse keskajal alates 12. sajandist, hilisemates pildivariantides võib Juma-Isa kanda surnud Kristust ka kätel. Miniatuur Cambrai missaalis, u 1120 Miniatuur Elisabethi psaltris, 13. sajand Alabasterskulptuur. 1300–1350 Polükroomne hilisgooti puuskulptuur Kiedrichi Püha Valentini kirikus Flémalle'i meister. Tahvelmaal 1420–1430 Masaccio fresko Santa Maria Novella kirikus Firenzes, 1425–1428 Polükroomne puuskulptuur, Madalmaad, 15. sajand Andrea del Castagno, u 1453 Kolmainsust Armutroonina kujutav maal asub suuremas ümmarguses nišis Tallinnas Kuninga tänav 1 maja fassaadil (majal on ka teisi maalinguid, sh "Salvator Mundi" ja nelja evangelisti kujutised), mis 16. sajandi algul, kui pildid maaliti, kuulus raehärrale ja bürgermeistrile Heise Patinerile (omanik 1504–1536). Kunstiteadlane Krista Kodres on pidanud seda maalingut omaniku evangeelse suunitluse tunnistajaks, Anu Mänd on tõlgendanud kujutist katoliiklikuna. Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 A. Mänd. Varaka tallinlase maja. - Sirp, 27.02.2015 Gnadenstuhl und Pitié-de-Nostre-Seigneur. - Dreifaltigkeit. - RDK (Reallexikons zur Deutschen Kunstgeschichte) Labor Der Gnadenstuhl: Andachtsbild der Heiligen Dreifaltigkeit. - LWL-Newsroom (Landschaftsverband Westfalen-Lippe, kuu kunstiteos 13.01.16)