laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Järve (Tallinn)

Järve on asum Tallinnas Kristiine linnaosas. Asum piirneb Tondi, Kitseküla, Ülemistejärve, Liiva, Rahumäe ja Mustamäe asumiga. Järve asumi pindala on 1,05 km2. Järve asum on saanud nime lähedal asuva Ülemiste järve järgi. 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 18–22% ja üle 68-aastased 10–19%. Järvel asuvad Ida-Tallinna Keskhaigla Järve üksus ning Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskus. Asumis paiknevad Nõmme, Kristiine ja Mustamäe konstaablijaoskond. Elektri tänav, Energia tänav, Alajaama tänav ja Elektroni tänav on saanud nime 1950. aastatel Järvele ehitatud kõrgepingejaama järgi. Järve tänav, Laine tänav ja Virve tänav on nimetatud Ülemiste järve järgi. Asumis asuvad veel Pärnu maantee, Rahumäe tee, Tervise tänav ja Tuisu tänav. Teadaolevalt oli Järve asumi vanim ehitis Erbe suvemõis, mis on kandnud ka Elstevi ja Hermansbergi nime. Asumit läbis keskaegse Pärnu maantee üks lõike (praeguse Rahumäe tee ja Tammsaare tee ristmikust kuni Rahumäe kalmistuni). Kuna Järve asumi maapind on liivarohke, olid sealsed liivamäed aastatel 1910–1914 treeningupaigaks Eesti esimestele kergejõustiklastele, nn düünapoistele. Järve asundus tekkis pärast raudteepeatuse loomist, mis toimus 1923. aastal. Kolm aastat hiljem rajati Järvele arhitekt Karl Burmani projekti järgi Järve raudteejaam. Järve ajalooline asum hõlmas Järve, Laine, Virve, Alajaama, Elektri ja Tuisu tänava piirkonda; raudteest teisele poole jäävale alale, Järve ja Laine tänavale rajati raudteelaste kooperatiivi Kodu elamud. Järvele rajati telliselööv, mille toodangut kasutati asumi majade ehitusel. Asumi Mustamäe-poolsesse ossa kerkisid kooperatiivi Oma Maja elamud. 1925. aastal rajati Järvele põllumajanduslike tsementkivide tööstus, mis on hiljem kandnud betooni- ja katusepapitööstuse Järve nime. Asumis on paiknenud Eesti Elektrivõrkude Ehituse tootmisbaas. Järvel on tegutsenud osaühing Silikaat, mis riigistati 1940. aastal ning mis kandis 1990. aastate alguseni tootmiskoondise Silikaat nime. Nõukogude ajal paiknes Järve piirkonnas Rahumäe tee ääres NSV Liidu piirivalve 106.Tallinna piirivalvesalga piirivalve staap. Endise Sisekaitse Operatiivrügemendi asukohas Rahumäe tee 6/1 tegutsesid Põhja Prefektuuri Lõuna politseijaoskond ja Kristiine konstaablijaoskond, tänapäeval on seal Põhja prefektuuri Lääne-Harju politseijaoskond. 1995. aastast saadik asub Järvel aadressil Rahumäe tee 4a Vahipataljon. Järve Keskus Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinn arvudes 2020, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2020 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012 Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016 Robert Nerman. Järve asum jäi linlastele pikaks ajaks kõrvaliseks paigaks. Tallinna Postimees, 12. detsember 2008
Avel

Avel ['aavel] (Авель; 1757–1841) oli vene munk, ennustaja. Ta oli talupojapäritolu. Ta ennustas Katariina II ja Paul I surma kuupäeva ja kellaaega, prantslaste sissetungi ja Moskva mahapõletamist. Oma ennustuste tõttu sattus Avel mitu korda vangi, sealhulgas kindlusvangistusse. Kokku oli ta vangis umbes 20 aastat. Nikolai I käsul suleti Avel Spasso-Jefimijevi kloostrisse (Спасо-Ефимиев монастырь), kus ta ka suri. Russkaja Starina 1875. aasta väljaandes ilmus katkendeid tema kirjadest, teosest "Житие" ja teistest teostest ning mõned tema joonistused.
Surnud 22. jaanuaril

Siin loetletakse 22. jaanuaril surnud tuntud inimesi. 1657 – Niels Aagaard, taani vaimulik ja õpetlane 1901 – Victoria, Suurbritannia kuninganna 1837–1901 1909 – Emil Erlenmeyer, saksa keemik 1913 – Burchard Sielmann, baltisaksa luteri vaimulik 1920 – Georg Lurich, eesti maadleja 1922 – Benedictus XV, Rooma paavst 1929 – Aleksander Kask, eesti raudteelane ja poliitik 1942 – Račo Petrov, Bulgaaria poliitik, sõjaväelane 1943 – Aimo Kaarlo Cajander, soome majandusteadlane ja peaminister 1945 – Else Lasker-Schüler, juudi rahvusest Saksa luuletaja ja näitekirjanik 1959 – Mike Hawthorn, Vormel 1 piloot ja maailmameister 1965 – Ell Undla (Aksel Karurahu), eesti näitekirjanik 1971 – Eike Joasoo (Eike Ülevain), eesti baleriin 1973 – Lyndon B. Johnson, Ameerika Ühendriikide 36. president (1963–1969) 1976 – Leo Rinne, eesti põllumajandusteadlane 1977 – Pascual Pérez, Argentina poksija 1978 – Oliver Leese, Briti kindralleitnant Teises maailmasõjas 1982 – Eduardo Frei Montalva, Tšiili poliitik 1988 – Otto Ūdentiņš, Läti ja Nõukogude Liidu sõjaväelane 1989 – Sándor Weöres, ungari luuletaja ja tõlkija 1990 – Mikk Põlde, eesti õigusteadlane 1990 – Arnold Pesti, Eesti sõjaväelane 1993 – Kōbō Abe, Jaapani kirjanik 1994 – Toomas Tummeleht, eesti tšellist 1996 – Petro Šelest, Ukraina NSV ja Nõukogude Liidu partei- ning riigitegelane 1997 – Endel Pihelgas, eesti metsateadlane 2000 – Sulev Kald, eesti dirigent, muusikapedagoog ja helilooja 2002 – Kenneth Armitage, inglise skulptor 2002 – Peggy Lee, USA laulja ja näitleja 2002 – Jack Shea, USA kiiruisutaja 2003 – Bill Mauldin, USA karikaturist 2004 – Ann Miller, USA tantsija 2004 – Billy May, USA muusik 2004 – Vambola Tõnissoo, eesti keemik 2004 – Harald Tannberg, eesti kunstnik ja arhitekt 2005 – Patsy Rowlands, briti näitleja 2006 – Janette Carter, USA kantrimuusik 2007 – Ryszard Kapuściński, poola ajakirjanik, kirjanik ja luuletaja 2008 – Heath Ledger, Austraalia filminäitleja 2009 – Gunnar Päron, eesti ujuja ja veepallur 2010 – James Mitchell, USA näitleja 2010 – Louis R. Harlan, USA ajaloolane 2010 – Johnny Seven, USA näitleja 2010 – Jean Simmons, Briti päritolu USA näitleja 2010 – Iskandar, Johori sultan 2010 – Janeshwar Mishra, India poliitik 2010 – Robert Lester, USA laulja 2011 – Anu Uustalu, väliseesti kunstnik 2011 – Dennis Oppenheim, ameerika kunstnik 2012 – Erlen Pomeranets, Ukraina/Iisraeli kabetaja 2013 – Lucyna Winnicka, poola näitleja 2014 – Kaleph Jõulu, eesti pedagoog, koolidirektor ja rahvaluulekoguja 2014 – Martin S. Bergmann, saksa kliiniline psühholoog 2014 – Ants Lang, eesti füüsik, pedagoog ja kirjastaja 2015 – Wendell H. Ford, USA poliitik 2015 – Tarmo Kinkar, eesti majandusjuht 2017 – Lisbeth Korsmo, norra kiiruisutaja ja jalgrattur 2017 – Cristina Adela Foișor, rumeenia maletaja 2018 – Ursula Le Guin, ameerika kirjanik 2019 – Meeta Kristel, eesti õpetaja 2021 – Hank Aaron, Ameerika Ühendriikide pesapallur 2022 – Thích Nhất Hạnh, vietnami buda munk, kirjanik ja rahuaktivist 2024 – Elke Erb, saksa luuletaja ja tõlkija
Ants Jürima

Ants Jürima (kuni 1937 Hans Jürmann, 22. august 1890 Pajusi vald, Viljandimaa – 21. september 1960 Rakvere) oli eesti farmatseut. Lõpetas 1921 Tartu Ülikooli, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Alates 1921 Viru maa-apteegi juhataja Rakveres.
Hans Jürmann

Hans Jürmann on olnud mitme tuntud isiku nimi: Hans Jürman Ants Jürima
Raimond Veenpere

Raimond Veenpere (3. juuni 1926 – 1. oktoober 2007) oli eesti apteeker ja zooloog. Ta lõpetas 1944 Rakvere II Gümnaasiumi. Ta oli Viitna apteegi juhataja, ning hiljem Tartu Ülikooli Zooloogiamuuseumi direktor. Laanetu, Nikolai, Veenpere, Raimond 1971. Metsnugis ja saarmas Eestis ning nende küttimisviisid. Tallinn: Valgus. Veenpere, Raimond 1994. Tartu Skaudisõprade Selts. Rmt.: Ots, Eduard (toim.), Skautluse aastakümned. Suure-Jaani: Eesti Skautide Malev, Lk. 116.
Artur Puksov

Mitte segi ajada Eesti keemik-tehnoloogiga Arthur Puksov Artur Puksov (28. oktoober 1891 Meeksi vald, Võrumaa – 16. september 1941 Turinsk, Sverdlovski oblast) oli eesti apteeker. Ta lõpetas 1924. aastal Tartu ülikooli cum laude, mag. pharm. 1925 ("Piirituse- ja õlisegude plahvatuskiiruse uurimine mootorlisel põlemisel"). Ta oli apteegi omanik ja juhataja Tallinnas.
Jaan Naaber

Jaan Naaber (19. juuli 1935 Tartu – 13. september 2003) oli eesti terioloog, jahindusbioloog ja looduskaitsja. Ta lõpetas aastal 1954 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastal 1959 lõpetas ta bioloogina Tartu Riikliku Ülikooli. Ta oli aastatel 1960–1961 Matsalu Riikliku Looduskaitseala teadustöötaja. Aastatel 1962–1964 oli ta Aakre jahinduskatsepunkti ja aastatel 1964–1967 Tartu Ülikooli zooloogiamuuseumi juhataja. Tema uurimistöö oli seotud peamiselt Eesti kiskjalistega (rebane, hunt, kährik). Naaber, Jaan 1972. Aklimatiseerimine ja Eesti fauna. Looduse kalender 1972. Tema tütar on arstiteadlane Krista Lõivukene. http://www.htg.tartu.ee/?sub=lennud&aasta=1954
Habsburgid-Lotringid

Habsburgid-Lotringid olid Habsburgide valitsejasoo haru, mille esindajad olid 1745–1806 Saksa-Rooma keisrid, 1804–1918 Austria keisrid, 1780–1918 Ungari ja Böömimaa kuningad ning 1737–1859 Toscana suurhertsogid. Sellest valitsejasoost pärinevad ka Parma hertsoginna 1814–1847 Maria Luisa ja Mehhiko keiser 1864–1867 Maximilian I. Habsburgide-Lotringite dünastia sai Saksa-Rooma keisri troonile 1745, mil Lotringi hertsog François Stephane abiellus Saksa-Rooma keisrinna Maria Theresiaga. Keisrid olid ühtlasi ka Austria ertshertsogid ning Ungari ja Böömimaa valitsejad. 1745–1765 Franz I 1765–1790 Joseph II 1790–1792 Leopold II 1792–1806 Franz II 1804–1835 Franz I 1835–1848 Ferdinand I 1848–1916 Franz Joseph I, alates 1867 Austria-Ungari keiser 1916–1918 Karl 1737–1765 Francesco Stefano 1765–1790 Pietro Leopoldo 1790–1800 ja 1814–1824 Ferdinando III 1824–1849 ja 1849–1859 Leopoldo II 1859 Ferdinando IV 1814–1831 ja 1831–1846 Francesco IV 1846–1848 ja 1849–1859 Francesco V 1814–1847 Maria Luisa 1864–1867 Maximiliano 1918–1922 Karl I 1922–2007 Otto von Habsburg 1922–1930 oli tegelik dünastia juht tema ema Zita 2007– Karl Habsburg-Lothringen Habsburgid
Õpetatud Eesti Seltsi juubelipostmargid

Õpetatud Eesti Seltsi juubelipostmargid – neli marki, nii eraldi kui ka margiplokina – anti välja Õpetatud Eesti Seltsi asutamise 100. aastapäeva puhul 1938. aastal. „RT 1938, 55, 520. Antud Teedeministri poolt 7. juunil 1938. Alus: Posti, telegraafi, telefoni ja raadio seaduse § 12 p. 8 (RT 1930, 24, 127). § 1. 15. juunil 1938 lastakse müügile ja käibele 5-, 10-, 15- ja 25-sendilised Õpetatud Eesti Seltsi 100 a. juubelipostmargid. § 2. Margid on püstiasetuvad, trükitud valgel paberil, ühevärvilised, kaitsevõrguta ja perforeeritud. Nad on keskmisekaustalised, suurusega perforeerimise jooneni 23,7x29 mm, joonise (kujutuse) suurus igal margil on 25,5x20,5 mm. Markide värv ja joonised on järgmised: 1) 5-sendilise margi värv on roheline. Margijoonise keskosas on Fr. R. Faehlmanni näopilt loorberi oksakesega. Margi ülemisel äärel, põiki üle margi sõnad “EESTI POST”; margi alumises parempoolses nurgas hinnanumber “5” ja selle ees sõna “SENTI”. Margi vasakul äärel alt ülesse sõnad “ÕPETATUD EESTI SELTS”, margi paremal äärel ülevalt alla aastaarvud “1838–1938”. 2) 10-sendilise margi värv on pruun. Margijoonise keskosas on Fr. R. Kreutzvaldi näopilt loorberi oksakesega. Margi ülemisel äärel, põiki üle margi sõnad “EESTI POST”; margi alumises vasakpoolses nurgas hinnanumber “10” ja selle kõrval sõna “SENTI”. Margi vasakul äärel alt ülesse aastaarvud “1838–1938” ja paremal äärel ülevalt alla sõnad “ÕPETATUD EESTI SELTS”. 3) 15-sendilise margi värv on punane. Margi joonis sarnaneb p. 2 kirjeldatud 10-sendilise margi joonisele, kuid alumises vasakpoolses nurgas on hinnanumber “15”. 4) 25-sendilise margi värv on helesinine. Margi joonis sarnaneb p. 1 kirjeldatud 5-sendilise margi joonisele, kuid alumises parempoolses nurgas on hinnanumber “25”. § 3. Ülalnimetatud väljaande markidest on osa trükitud plokkides, s.o. 4 marki lehel – igast liigist üks mark. Plokilehes on kõrvuti 5- ja 10-sendilised ning nende all 15- ja 25-sendilised margid. Plokilehe ülemises osas – keskel – on pruunivärviline jubeliaastate arv “100”, millest on trükitud põiki läbi rohelisevärviline loorberi oks; selle all pruunide tähtedega looklevalt “ÕPETATUD EESTI SELTS”. Margiplokke müüakse tervelt, hinnaga 5 senti tükk. Postisaadetiste frankeerimiseks võib kasutada plokis olevaid marke üksikult või ka plokki tervelt – ääri kõrvaldamata, kuid nii, et ploki pealekleepimisega ei kaetaks adressaadi nime ja aadressi saadetisel. Margiplokkide müügil rahuldatakse eestkätt ettetellimised, mis võeti vastu Postitalituse vastava teadaande põhjal (RTL 1938, 42). § 4. Käesolevas määruses tähendatud markide müük postiasutistes kestab kuni 30. septembrini (incl.) 1938; postisaadetiste frankeerimiseks on need margid maksvad kuni 31. detsembrini (incl.) 1938. § 5. Käesolev määrus hakkab kehtima avaldamisega. Teedeminister N. Viitak. Posti-, Telegraafi- ja Telefonitalituse direktor G. Jallajas.“ Society of Estonian Scholars
Emumäe jooks

Emumäe jooksu tuntakse kui Eesti esimest mäejooksu. Jooksu korraldatakse alates 2005. aastast ümber Põhja-Eesti kõrgeima tipu – Emumäe (166 m üle merepinna), mis asub Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Pandivere kõrgustikul Emumäe maastikukaitsealal. Jooksjad ja kepikõndijad saavad valida kahe distantsi vahel: 5,6 ja 10 kilomeetrit. Emumäe jooksu koduleht
Küünekivi

Küünekivi on amfiboolide hulka kuuluv kivimit moodustav mineraal. Küünekivi on kõige laiemalt levinud amfibool. Küünekivil on varieeruv koostis, paljud elemendid saavad üksteist mineraali kristallstruktuuris asendada. Küünekivi kristallid on musta, pruuni või tumerohelist värvi ning tugeva läikega. Küünekivi esineb paljude tard- ja moondekivimite koosseisus, olles mõnel juhul kivimi peamiseks koostisosaks, näiteks amfiboliidis. Küünekivi kuulub nende väga väheste mineraalide hulka, millel on eesti keeles rahvusvaheliselt levinud nimekujust selgelt eristuv nimi. https://kivid.info/1028
Paul Verlaine

Paul Marie Verlaine (30. märts 1844 Metz – 8. jaanuar 1896 Pariis) oli prantsuse luuletaja, keda peetakse sümbolismi üheks silmapaistvamaks esindajaks kirjanduses. Tuli kirjandusse 1870. aastail, eriti on tunnustust kogunud tema lüüriline, peente varjunditega ja tabav luule. Kuulsaim luulekogu on "Sõnadeta romansid", mida iseloomustatakse kui lakoonilist, kuid samas meloodilist, tundliku ja täpse rütmiga teost. Võttis esimesena Prantsuse luules kasutusele 9-silbilise värsi, kasutades selles siseriimi. Prantsuse luuletajate ja eeskätt sümbolistide lipukirjaks sai ka tema manifest "Luulekunst". Verlaine'i teoseid on eesti keelde tõlkinud Johannes Semper (sh "Luulekunsti" ajakirjas Looming 10/1929) ja Villem Ridala (albumis "Noor-Eesti III", 1909), katkeid ka Ülar Ploom (Methis 1-2/2008). "Paul Verlaine 30 aastat surnud", Postimees, 2 august 1926, lk 4 (vaadatud 07.09.2022)
Olev Olesk

Olev Olesk (4. märts 1921 Sooküla (Rosma), Peri vald, Võrumaa – 18. mai 2017 New York) oli Vabariigi Valitsuse eksiilis välisminister 20. juunist 1990 kuni 15. septembrini 1992. Õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas 1942–1944. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 1944. aasta 22. septembri hommikul põgenes ta Rootsi kapten Priidik Jungermanni purjekaga "Minnalaid" (85 brt) Salumetsa talu lahest Paatsalus koos 208 põgenikuga. Oli aastatel 1945–1951 õpetaja Stockholmi eesti algkoolis. Ta õppis Eesti Teadusliku Instituudi õigusteaduskonnas ja Stockholmi Ülikoolis sotsioloogiat. Ta oli aastatel 1951–1956 Svenska Handelsbankeni ametnik. Ta elas 1956. aastast USAs ja töötas 1956–68 Irving Trust Companys, 1968–73 Bank of Tokyos ning 1973–90 Algemene Bank Nederland N.V.-s. Olev Olesk oli 1986–1990 Eesti eksiilvalitsuse portfellita minister ja 1990–1992 välisminister. Ta oli ajalehe Vaba Eesti Sõna juhatuse liige ja New Yorgi Eesti Haridusseltsi auliige. Olev Olesk. "Globaalne Eesti". Varrak. Tallinn 2009 2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk Olev Olesk Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 Olev Träss "Olev Olesk ja "Globaalne Eesti"" Eesti Elu, 1. aprill 2011 "Olev Olesk tähistas juubelisünnipäeva" Vaba Eesti Sõna, 28. märts 2011 Andres Einmann. "Suri Eesti eksiilvalitsuse viimane välisminister Olev Olesk" Postimees, 20. mai 2017
Gdański laht

Gdański laht on laht Euroopa keskosas, Läänemere lõunarannikul. Läänest piirab lahte Pommeri (praegu Poola), idast Preisimaa (praegu Venemaa). Lahe keskmine sügavus on 70 m, suurim 118 m. Vee soolsus 7...8‰. Lahte suubub osa Wisła harusid. Lahe rannikul asuvad sadamalinnad Gdańsk ja Gdynia.
Apataki

Apataki on atoll Polüneesias, osa Tuamotu saartest. Pindala 20 ruutkilomeetrit. Saared on madalad. Atollil elab 492 inimest (2007), suurim asula on Niutahi. Apataki on osa Prantsuse Polüneesiast.
Hale'i-Boppi komeet

Hale'i-Boppi komeet ehk Hale-Bopp (C/1995 O1) on pika tiirlemisperioodiga komeet, mis läbis periheeli 1. aprillil 1997. Hale-Bopp oli üks 20. sajandi heledamaid ja vaadeldumaid komeete. Komeet püsis palja silmaga nähtavana 18 kuud, mis ületas eelmise rekordi kahekordselt. Komeedi avastasid 1995. aasta juulis üksteisest sõltumatult ameeriklased astronoom Alan Hale ja amatöörastronoom Thomas Bopp. Komeedi periheel ehk orbiidi lähim punkt Päikesele asus 0,91 astronoomilise ühiku kaugusel Päikesest. Komeedi tuuma läbimõõt on umbes 40 kilomeetrit. Komeedi orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 89,4° (orbiidi tasand on ekliptika tasandiga peaaegu risti) ning tiirlemisperiood on 2533 aastat. Ehrlich, E. H. (2002). Philip's Astronomy Encyclopedia. Philip's. Lk 170–171. ISBN 0-540-07863-8 "JPL Small-Body Database Browser".
Thomas Godoj

Thomas Godoj (sünninimega Tomasz Godoj; sündinud 6. märtsil 1978 Poolas) on poola päritolu Saksamaa pop-rock-laulja. Ta võitis telesaate "Deutschland sucht den Superstar" viienda hooaja. Godoj sündis 1978 Poolas Rybnikis, tema vanemad on Danuta ja Eugen Godoj. Aastal 1988 kolis ta vanemate ja õe Hannaga Saksamaale Recklinghausenisse. Ülikooliõpingute ajal hakkas teda huvitama muusika ja ta mängis kohalikes bändides, näiteks Cure of Souls, Fluxkompensator, Tonk! ja WINK. 2007. aasta suvel osales Thomas viienda hooaja "Deutschland sucht den Superstari" Berliini eelvoorus. Kohtunikele meeldis ta rokistiil ja nad hääletasid ta edasi järgmisse vooru. Iga nädal esines Thomas Saksamaale, kuni jõudis kahe parema hulka. Godoj võitis finaalvõistluse, saades 62,2% häältest. Iganädalastel võistlustel sai ta kogu aeg enim vaatajahääli. "Plan A!'"(4. juuli 2008) "Love Is You" (2008) "Helden Gesucht" (2008) Pärast saadet taastus tema suhe endise tüdruksõbra Jenniferiga. 3. jaanuaril 2009 sündis neil tütar Lynn Jennifer Godoj. Thomas Godoj ametlik koduleht
Matthau Mikojan

Matti Mikkonen (esinejanimega Matthau Mikojan; sündinud 26. märtsil 1982 Tamperes) on soome laulja. Matthau on ansambli Popeda esimese kitarristi Tapani (Arwo) Mikkoneni poeg. Tal on vanem vend Jukka Kristian Mikkonen (esinejanimega Sir Christus), kes on ka muusik. 1995 andis Matthau oma esimese akustilise kontserdi Lapimaal. 1997–1998 võttis osa mitme ansambli tegevusest, näiteks Turmio, RIP, Lavasäteily jne. 1998 loodi Bloodpit. Ta lahkus Bloodpitist 2007. aastal. 2008. aasta märtsis ilmus Matthau Mikojani sooloalbum. Stiletto Heels (2008) Too Fortunate To Cry (EP, 2008) Chasing Ghosts (EP, 2008) Matthau Mikojan (2008) Mania For Life (2009) Hell or High Water (2011) Matthau Mikojani koduleht Matthau Mikojani MySpace
Löss

Löss on homogeenne poorne peeneteraline sete, mis koosneb peamiselt aleuriidist ning vähemal määral saviosakestest ja peeneteralisest liivast. Löss on enamasti helekollast või pruunikat värvi. Löss koosneb küll peeneteralistest osakestest, kuid kaltsiitse tsemendi tõttu on nad sageli nii tugevasti üksteise külge kleepunud, et lössikihist võib moodustuda ka vertikaalne sein. Tuntuimaks lössi esinemiskohaks on Hiina põhjaosas asuv Hiina lössiplatoo, kuid lössi leidub ka mujal. Nimetus "löss" on pärit Saksamaalt Reini orust. Lössiformatsioonid on tekkinud Pleistotseeni ajastikul tuulte kantud tolmust ja liivast. Lössi settematerjali lähtekohaks on olnud kõrbed, kuivanud jõeorud, liustikusetted jne. Lössi moodustavad mineraaliterad on enamasti nurgelised, mis viitab nende suhteliselt väiksele kulutusastmele. Lössil kujunenud mullad on viljakad, kuid väga haavatavad erosioonile. Jackson, J. A. (1997). Glossary of Geology (4. trükk). Alexandria, Virginia: American Geological Institute. Lk 375. ISBN 0922152349
Lovex

Lovex on glämmroki/metal'i bänd Soomest Tamperest. Theon (vokaal; kodanikunimega Torsti Mäkinen, sündinud 26. juulil 1982) Vivian Sin'Amor (kitarr; kodanikunimega Risto Katajisto, sündinud 8. septembril 1981) Sammy Black (kitarr; kodanikunimega Sami Saarela, sündinud 1. jaanuaril 1982) Christian (klahvpillid; sündinud 18. augustil 1983) Julian Drain (trummid; kodanikunimega Juho Järvensivu, sündinud 11. märtsil 1988) Jason (bass; kodanikunimega Timo Karlsson, sündinud 7. mail 1982) Kõikidel liikmetel on pseudonüümid ja nad ei kasuta oma kodanikunime. Bänd alustas 2001.–2002. aasta talvel, kui mõned bändiliikmed ja üks endine liige otsustasid teha oma bändi, et mängida rokkmuusikat ja lõbutseda. 2004. aastal said nad plaadilepingu. 2005. aasta augustis ilmus poodidesse nende esimene hitt "Bleeding". Nende teine singel "Guardian Angel" ilmus jaanuaris 2006 ja sai Soomes suureks hitiks. Bändi esimene album "Divine Insanity" ilmus 2006. aasta märtsis. Lovex üritas pääseda 2007. aastal Eurovisiooni lauluvõistlusele lauluga "Anyone, Anymore", aga jäi Soome eelvoorus kolmandale kohale. "Bleeding" (10.08.2005), sisaldab ka laulu "Yours" "Guardian Angel" (1.02.2006), sisaldab ka laule "Heart of Stone" (demo 2004), "Guardian Angel(late night version)" ja "Guardian Angel" (video) "Remorse" (9.08.2006), sisaldab ka laulu "Shout" "Die A Little More" (9.08.2006) "Bullet For The Pain" (promosingel, mitte poodide jaoks) "Anyone, Anymore" (21.02.2007), sisaldab ka laulu "Wild and Violent" "Take a Shot" (27.02.2008), sisaldab ka laulu "Runaway" (kontsertkaver, originaalversioon Bon Jovilt)) "Turn" (28.05.2008) "Ordinary Day" (promosingel, mitte poodide jaoks) "Don't Let Me Fall" (11.02.2009) "Slave For The glory" (11.02.2011), ainult digitaalversioon "U.S.A." (10.06.2011) "Action" (22.03.2013) "Guardian Angel" (5.01.2007), Saksamaal, Šveitsis ja Austrias, sisaldab ka laule "Divine Insanity", "Yours" ja "Bullet For The Pain (live)" "Anyone, Anymore" (11.05.2007), Saksamaal, Šveitsis ja Austrias "Bullet For The Pain" (2.11.2007, ainult digitaalversioon), sisaldab ka laulu "Guardian Angel" "Don't Let Me Fall" (11.02.2009), ainult digitaalversioon "Slave For The glory" (11.02.2011), ainult digitaalversioon "Divine Insanity" (1.03.2006) "Pretend Or Surrender" (30.04.2008) "Watch Out!" (11.05.2011) "State of Mind" (16.08.2013) "Divine Insanity – International Version" (16.02.2007), Saksamaal, Šveitsis ja Austrias "Pretend Or Surrender" (30.04.2008), Saksamaal, Šveitsis ja Austrias "Divine Insanity – International Version" (17.09.2007) "Pretend Or Surrender" (30.04.2008) "Watch Out!" (07.2011) http://lovex.fi/
Jonne Aaron

Jonne Aaron Liimatainen (sündinud 30. augustil 1983 Tamperes) on Soome laulja. Ta on ansambli Negative laulja ja laulukirjutaja. Ta kasutab oma teist eesnime perekonnanimena, sest tema perekonnanimi on enamikule välismaalastele keeruline. Jonne Aaronil on noorem vend Ville Liimatainen, kes on samuti muusik, ja vanem vend Tommi Liimatainen, kes on tema mänedžer. 14-aastaselt kolis Jonne koos Villega Rahola peretugikeskusesse, sest nende vanemad tarvitasid liialt alkoholi. Jonne teadis juba noorena, et tahab saada rokitäheks. Oma esimese laulu "God Likes Your Style" tegi ta 12-aastaselt. Ta on ise öelnud, et kitarr takistas teda halvale teele minemast. Ta oskab mängida kitarri ja veidi ka klaverit, trumme ja bassi. Jonne on 1,78 m pikk ja kaalub 59 kg. Tal on sinised silmad.
Antti Anatomy

Antti Aatamila (esinejanimedega Antti Anatomia, Antti Anatomy; sündinud 22. juunil 1982 Ivalos) on Soome muusik. Ta on ansambli Negative basskitarrist. Antti elab Tamperes. Tal on vennad Anssi ja Arttu. Anttil on mitu tätoveeringut. Tal on kilpkonn nimega Vihtori. Antti väärtustab elus huumorit, ausust ja individuaalsust. Ta on 1,78 m pikk ja kaalub 52 kg ning tema kinganumber on 42. Tal on rohelised silmad.
Tuulepealne väin

Tuulepealne väin on väin, mis ühendab Kariibi merd ja Atlandi ookeani ning eraldab Kuuba ja Haiti saart. Laius 80 km, sügavus 1700 m.