Lippe vürstkond

Lippe (hiljem Lippe-Detmold ja siis taas Lippe) oli ajalooline riik Saksamaal, mida valitses Lippe vürstlik perekond. See paiknes Weseri jõe ja Teutoburgi metsa kaguosa vahel. Lippe vürstkonna eellasriigi asutas Bernhard I, kes sai territooriumi kingitusena Saksa-Rooma keisrilt ja Saksa kuningalt Lothar III von Supplinburgilt aastal 1123. Bernhard I omandas tiitli Lippe isand. Bernhardi järglased pärisid ja omandasid mitmeid krahvkondi. Isand Simon V oli esimene Lippe valitseja, kes nimetas ennast krahviks. Pärast Simon VI surma aastal 1613 jagati vürstkond kolmeks krahvkonnaks; Lippe-Detmoldi sai Simon VII, Lippe-Brake sai Otto ja Lippe-Alverdisseni sai Philipp I. Lippe-Brake krahvkond taasühendati Detmoldi pealiiniga aastal 1709. Perekonna teise haru asutas Jobst Hermann, Simon VII poeg, kes oli Lippe-Biesterfeldi liini looja. Lippe-Detmoldi krahvid said vürstitiitli aastal 1789. Varsti pärast Saksa keisririigi liiduriigiks saamist aastal 1871 suri Lippe-Detmoldi liin 20. juulil 1895 välja. See tekitas pärimisvaidluse Schaumburg-Lippe ja Lippe-Biesterfeldi liinide vahel. Vaidluse lahendas keiserlik kohus Leipzigis aastal 1905, maad läksid Lippe-Biesterfeldi liinile, kellel seniajani ei olnud territoriaalset suveräänsust. Lippe vürstkond kaotati 12. novembril 1918 Leopold IV troonilttõukamisega, kui Lippest sai vabariik. Aastal 1947 liideti Lippe Nordrhein-Westfaleni liidumaaga. Vürstiperekonnal on veel valdused ja loss Detmoldis. Bernhard I, isand aastatel 1123–1158 (elas u 1090–1158) Hermann zur Lippe (suri u 1160) Hermann I, isand aastatel 1158–1167 (suri aastal 1167) Bernhard II, isand aastatel 1167–1196, loobus troonist kiriku kasuks (elas u 1140–1224) Hermann II, isand aastatel 1196–1229 (elas aastatel 1175–1229) Bernhard III, isand aastatel 1229–1265 (elas u 1194–1265) Hermann III, isand Lippstadtis aastatel 1265–1274 (elas u 1233–1274) Bernhard IV, isand Rhedas aastatel 1265–1275 (elas u 1230–1275) Simon I, isand aastatel 1273–1344 esialgu vaid Rhedas (elas u 1261–1344) Simon II, isand aastal 1344 üheskoos vendadega (suri aastal 1344) Bernhard V, isand Rhedas aastatel 1344–1364 (suri aastal 1364) Otto, isand Lemgos aastatel 1344–1360 (suri aastal 1360) Simon III, isand aastatel 1360–1410 esialgu vaid Lemgos (elas u 1340–1410) Bernhard VI, isand aastatel 1410–1415 (elas u 1370–1415) Simon IV, isand aastatel 1415–1429 (elas u 1404–1429) Bernhard VII Sõjakas, isand aastatel 1429–1511 (elas aastatel 1428–1511) Simon V, isand aastatel 1511–1528 (elas aastatel 1471–1536) Aastal 1528 ülendati krahvkonnaks. Simon V, krahv 1528–1536 (elas aastatel 1471–1536) Bernhard VIII, krahv 1536–1563 (elas aastatel 1527–1563) Simon VI, krahv 1563–1613 (elas aastatel 1554–1613) Simon VII, krahv 1613–1627 (elas aastatel 1587–1627) Simon Ludwig, krahv 1627–1636 (elas aastatel 1610–1636) Simon Philipp, krahv 1636–1650 (elas aastatel 1632–1650) Johann Bernhard, krahv 1650–1652 (elas aastatel 1613–1652) Hermann Adolf, krahv 1652–1666 (elas aastatel 1616–1666) Simon Heinrich, krahv 1666–1697 (elas aastatel 1649–1697) Friedrich Adolf, krahv 1697–1718 (elas aastatel 1667–1718) Simon Heinrich Adolf, krahv 1718–1734 (elas aastatel 1694–1734) Simon August, krahv 1734–1782 (elas aastatel 1727–1782) Leopold I, krahv 1782–1789 (elas aastatel 1767–1802) Jobst Hermann, Lippe-Sternberg-Schwalenbergi krahv (elas aastatel 1625–1678), Lippe-Biesterfeldi esiisa Aastal 1789 ülendati vürstkonnaks. Leopold I, vürst 1789–1802 (elas aastatel 1767–1802) Leopold II, vürst 1802–1851 (elas aastatel 1796–1851) Leopold III, vürst 1851–1875 (elas aastatel 1821–1875) Woldemar, vürst 1875–1895 (elas aastatel 1824–1895) Alexander, vürst 1895–1905 (elas aastatel 1831–1905), vaimuhaige, regentvalitsus Lippe-Biesterfeldi liin (vaata esiisa Jobst Hermann ülalpool) jätkas vanema liinina: Ernst II, Lippe-Biesterfeldi krahv 1884–1904 (elas aastatel 1842–1904) Leopold IV, Lippe-Biesterfeldi krahv 1904–1905, Lippe vürst 1905–1949 (elas aastatel 1871–1949), kukutati aastal 1918 Lippe vürstlik perekond