laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kotkad

Kotkad on suured röövlinnud, kes kõik kuuluvad pistrikuliste seltsi (Falconiformes) ja neist enamik haugaslaste (Accipitridae) sugukonda; see hõlmab mitu perekonda, kes ei pruugi olla üksteisega geneetiliselt lähedalt seotud. Üle 60 liigi kotkaid pesitseb Euraasias ja Aafrikas. Väljaspool seda levikuala elab kaks liiki Ameerika Ühendriikides ja Kanadas, mõned Kesk- ja Lõuna-Ameerikas ning kolm Austraalias. Võrreldes teiste röövlindudega on kotkad suhteliselt suuremad ja jõulisema kehaehitusega, samuti võimsama pea ja nokaga. Eestis on haudelindude seas 6 liiki kotkaid: merikotkas (Haliaetus albicilla) madukotkas (Circaetus gallicus) väike-konnakotkas (Aquila pomarina) suur-konnakotkas (Aquila clanga) kaljukotkas ehk maakotkas (Aquila chrysaetos) kalakotkas (Pandion haliaetus) Lisaks neile on eksikülalistena Eestis kohatud veel nelja liiki kotkaid: raipekotkas (Neophron percnopterus) kaeluskotkas (Gyps fulvus) stepikotkas (Aquila nipalensis) kääbuskotkas (Hieraaetus pennatus) Eestis on kõik kotkaliigid looduskaitse all. Kotkaste kaitse korraldamisele on spetsialiseerunud looduskaitseühing Kotkas ja Kotkaklubi. Ulvar Käärt. Tänavune aasta soosis haruldasi kotkaid, EPL, 24. november 2008.
Jaapani meri

Jaapani meri (jaapani keeles 日本海 Nihon-kai 'Jaapani meri'; korea keeles 동해 Tong-hae 'Idameri' (kasutusel Lõuna-Koreas) ja 조선동해 Chosŏn Tong-hae 'Korea Idameri' (kasutusel Põhja-Koreas); vene keeles Японское море Japonskoje more 'Jaapani meri') on ääremeri Vaikses ookeanis. Läänes piirneb see Korea poolsaare, lõunas Kyūshūga, kagus ja idas Honshū, kirdes Hokkaidō ja Sahhaliniga. Ühendatud Ida-Hiina merega Tsushima väina kaudu, Jaapani Sisemerega Shimonoseki väina kaudu, Vaikse ookeaniga Tsugaru väina kaudu, Ohhoota merega La Pérouse'i ja Tatari ning Nevelskoi väina kaudu. Suurim sügavus 3727 meetrit. Jaapani Sisemeri
Aianduse mõisteid

Siin on loetletud aianduse mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y aed aednik aedvili aeraator ahaa aiakujundus aiakujundustarkvara aiamaa aiandus aianduskooperatiiv ajatamine alpinaarium ampelograafia ampeloloogia avamaa avamaaköögiviljandus barokkaed bordoo vedelik dendroaed dendropark gerilja-aiandus hekk hüdropoonika hügelkultuur iluaed ilutaim islami aed istik juurvili jäätmed kahjurid kasurid kasvuhoone katmikköögiviljandus katteloor keskpark kloostriaed kompost komposter kõrgpeenar köögivili köögiviljandus külmlava lehepuhur ligistamine lilled lillemuru lillepott loodusaed luuviljalised maastikuarhitekt marjakultuur mullaväsimus muru muruõhutaja pargiarhitektuur peenar pistik pomoloogia pookimine puukool puuvili puuviljaaed puuviljandus Pärsia aed püsilill rabatt regulaarpark rippaed rodoloogia rosaarium seeme seemik seltsilistaimed sibulakasvatus skarifitseerimine solitäär soovitussortiment spaleer sõlmaed toidusalu topiaarkunst tüvekaitse uduniisutus umbrohi vermikompost vertikaalhaljastus vihmutus viljapuu võõrliik väetis
Seto

Seto (jaapani 瀬戸) ehk Jaapani Sisemeri on Vaikse ookeani osa, piirneb Honshū, Kyūshū ja Shikoku saarega. Kulgeb valdavalt lääne-ida sihiliselt. Läänes ühendatud Jaapani merega Shimonoseki väina kaudu, lõunas Vaikse ookeaniga Bungo väina kaudu, kagus aga Kii väina kaudu. Meres on palju saari, saarestikud jagavad selle mitmeks lagedamaks osaks. Merd ületavad mitmed sillad. Keskmine sügavus on 37 m, suurim sügavus 105 m.
OPPO

OPPO (OPPO Electronics Corp.) on Hiina koduelektroonikaettevõte, mille peakontor asub Hiinas Dongguanis. Ettevõte põhilised tootegrupid on MP3-mängijad, kaasaskantavad meediapleierid, LCD-telerid, DVD/Blu-ray-mängijad ja mobiiltelefonid. USAs California osariigis asuv OPPO Digital Inc. on OPPO tütarettevõte ja on tuntud oma skaleerivate DVD-/Blu-ray-mängijate poolest. OppoDigital.com Oppo.com
Arheofüüt

Arheofüüt (ka arhefüüt, mittesoovitatavana) ehk ürgtulnukas on tulnuktaim, mis on sisse toodud enne nüüdisaega. Nüüdisajal sisse toodud liigid on neofüüdid. Nüüdisaja ja varasema aja piir on ühelt poolt kokkuleppeline, olles seotud kirjalike allikate ilmumisega taimede kohta. Teiselt poolt on see seotud uusaja algusega, mis erinevates kultuurides algaski erineval ajal. Arheofüütide puhul loetakse Lääne-Euroopas piiriks ligikaudu 16. sajandit. Eestis on piiriks taime siia jõudmine enne 17. sajandit, teise allika järgi ligikaudu 18. sajand[viide?]. Arheofüütide hulka kuuluvad mitmed vanad umbrohud, mis on sisse toodud koos mõne kultuurtaime kasutuselevõtuga. Näiteks on Eestis selliseks liigiks rukkilill. TEA entsüklopeedia 2. köide, 2009.
Tulnuktaim

Tulnuktaim (ehk adventiivtaim) on inimese poolt tahtmatult sisse toodud taimeliik (võõrliik). Tulnuktaimi leidub kasvamas enamasti inimtekkelistes kasvukohtades (teeveertes, sadamais, raudteejaamades, prahipaikadel jm). Tulnuktaimed erinevad kultuurtaimedest ja neist, mis on tahtlikult sisse toodud. Samuti erinevad nad pärismaistest taimedest kui neist, mille levitamisel pole inimene osalenud. Tulnuktaimed võivad uues paigas olla väga püsivad. Sissetoomise aja järgi jaotatakse nad arheofüütideks ja neofüütideks. Kui tulnuktaim kasvab uues paigas väga lühikest aega (nt küll kasvades, kuid suutmata paljuneda), siis nimetatakse teda juhutulnukaks. introduktsioon neofüüt võõrpuu Toomas Kukk. Eesti taimestik. Tartu: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 1999. Lk. 56.
Vähikatk

Vähikatk on vesihallikulaadsete seltsi kuuluva vähikatkuseene (Aphanomyces astaci) põhjustatud jõevähkide haigus. Vähikatku nakatunud vähid surevad haigusse mõne nädala jooksul. Eksperimentaalselt on tõestatud, et ka Austraalia, Uus-Guinea ja Jaapani mageveevähid olid tundlikud vähikatkuseene suhtes. Eestisse jõudis vähikatk 1896. aastal, misjärel on esinenud mitmeid suuri vähikatkupuhanguid. http://www.pac.dfo-mpo.gc.ca/sci/shelldis/pages/cpfdcy_e.htm Crayfish Plague (Fungus Disease)
Itaalia Demokraatlikud Sotsialistid

Itaalia Demokraatlikud Sotsialistid (itaalia Socialisti Democratici Italiani, lühend SDI) oli Itaalia sotsialdemokraatliku profiiliga väikepartei. Kuulus Euroopa Sotsiaaldemokraatlikusse Parteisse. SDI liider oli Enrico Boselli. 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai SDI kaks kohta, osaledes Oliivipuu ühisnimekirjas. 2006. aasta Itaalia parlamendivalimistel lahkus SDI Oliivipuu ühisnimekirjast ja otsustas moodustada ühise sotsialistliku ja libertaristliku nimekirja nimega Roos Rinnas koos Itaalia Radikaalidega. Ühisnimekiri kuulus valimistel Romano Prodi valimisliitu ja tuli võimule pärast Prodi valimisliidu võitu valimistel. 2007. aastal ühines partei koos teistega Itaalia Sotsialistlikuks Parteiks.
Karo kakutu pettai

Karo kakutu pettai (võru keeles 'karu katkutud mänd') on looduskaitsealune põlispuu, mänd Põlvamaal, Põlva vallas, Aarna külas Kähri–Koorvere tee ääres. Männi kõrgus on 20 m, ümbermõõt 3,6 m. Karo kakutu pettai keskkonnaportaalis
Neofüüt (botaanika)

Neofüüt ehk uustulnukas on tulnuktaim, mis on sisse toodud viimastel sajanditel – Eestis pärast 18. sajandi keskpaika. Neofüüdiks on Eestis näiteks väikeseõiene lemmalts, pajulehine enelas, niitjas mailane jpt. arheofüüt tulnuktaim võõrliik
Kultuurtaim

Kultuurtaim on kultiveerimise tarbeks aretatud taimeliik või -sort. Sort ja kultivar on sama tähendusega mõisted. Kultuurtaimed on Eestis näiteks kõik siin kasvatatavad teraviljad, enamik aedades kasvatatavaid marjapõõsaid, viljapuid, aedvilju ning paljud ilutaimed. Kultuurtaimede loend Tulnuktaim International Code of Nomenclature for Cultivated Plants, oktoober 2009
Käärid

Käärid on kahe samal tasandil teineteisele vastu liikuva teraga käsitööriist, mida kasutatakse õhukese või peenikese materjali (esemete) lõikamiseks. Kääridega saab lõigata õhukesi materjale, näiteks paberit, riiet, plekki, plasti, ja peenikesi materjale, näiteks nööri, oksi, traati. Kääridega lõigatakse ka juukseid ja küüsi ning toiduaineid (nt sibulapealseid). Eriotstarbelised käärid on kasutusel veel paljudes eluvaldkondades, näiteks meditsiinis kirurgilisteks lõikusteks, ja loomadelt villa pügamiseks. Tänapäevased käärid koosnevad kahest terasplaadist, mis töötavad võllile kinnitatud kangidena. Selline kinnitusviis arvatakse pärinevat aastast 110 Vana-Rooma riigist. Arvatakse, et esimesed käärid lõikamiseks loodi Egiptuses umbes aastal 1500 eKr.
Introduktsioon (bioloogia)

Introduktsioon (eesti keeles kasutatud ka mõistet (võõrliikide) sissetalumine) on mõiste bioloogiast, mis tähendab võõrliigi (taime- või loomaliigi või ka madalama taksoni) toomist alale, kus teda varem ei olnud. Introduktsiooni saab jagada tahtlikuks ja tahtmatuks. Tahtlik ehk sihipärane introduktsioon toimub inimese soovil ja sageli põllumajandusliku, jahindusliku või aiandusliku eesmärgiga sissetoodud liike tarvitada, lisaks kohalikule faunale ja floorale. Tahtmatu ehk sihipäratu introduktsiooniga on tegu, kui liik (tulnukas, nt tulnuktaim) on mingisse kohta jõudnud küll kaudselt inimese abiga (näiteks laevadega, rongidega), kuid viimase teadmata. liigikaitseline introduktsioon võõrliik Kumari, E. 1964. Fauna rikastamine ja fauna rikkumine, 1–2. Eesti Loodus 5: 266–274; 6: 347–352.
Naturalisatsioon (bioloogia)

Naturalisatsioon on (bioloogias kasutatava mõistena) võõrliikide kodunemine. See on inimese kaasabil sissetoodud liikide sobitumine kohalikku keskkonda (aklimatiseerumise tagajärjel) ja seeläbi eduka järglaskonna andmine inimese kaasabita; aklimatiseerumise kõrgeim aste. Taimede puhul eristatakse kultuurtaimede metsistumist kui levimist ja kasvamist väljaspool haritavat ala, kuid siiski inimtekkelistes kooslustes, ja naturalisatsiooni kui elunemist looduslikes kooslustes. Naturaliseerunud liigid võivad eduka paljunemise korral muutuda invasiivseteks, kohalikke liike tõrjuvateks. aklimatiseerumine pärismaine elustik võõrliik Masing, V. (koost.). 1992. Ökoloogialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 177 Kukk, Toomas 1999. Eesti taimestik. Tartu: Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk. 56.
Pargitaguse asum

Pargitaguse asum on 2007. aasta seisuga Ahtme linnaosa üldplaneeringus kavandatav Ahtme asum. Pargitaguse asum on planeeritud Jõhvi ja Tammiku asumi vahelisele maa-alale. Kuna on tegemist altkaevandatava maa-alaga, siis planeeritavad hooned on ühe-kahekorruselised puitkarkassil väikeelamud. OÜ Hendrikson&Ko (2007). "Kohtla-Järve linna Ahtme linnaosa üldplaneeringu seletuskiri" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 1. veebruar 2016. Vaadatud 20.07.2008.
Polüneesia kosmogoonia

Polüneesia kosmogoonia on polüneesia rahvaste mütoloogiasse kuuluvate loomismüütide kogum (kosmogoonia). Uku Masing. Polüneesia usund. Tartu : Ilmamaa, 2004. ISBN 9985878531
Ülo Tulik

Mitte segi ajada Ülo Tuulikuga. Ülo Tulik (11. mai 1957 Meremäe – 30. aprill 2022) oli Eesti poliitik ja agronoom. Ta oli 6. aprillist 2011 kuni 26. märtsini 2014 XII Riigikogu liige Jaak Aaviksoo asendusliikmena. Ta oli abielus ja tal on 5 last.[viide?] Ülo Tulik on lõpetanud Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal (1975–1980). 2018–2022 SA Võrumaa Arenduskeskus nõukogu esimees 2017–2021 Võru Linnavolikogu esimees 2017 EV riigihalduse ministri Mihhail Korbi nõunik 2016–2022 AS-i Lõuna-Eesti Hooldekeskus projektijuht, haldusjuht ja juhatuse liige 2011–2014 Riigikogu liige 2010–2011 Võru linnapea 2005–2010 Võru maavanem 1996–2005 Võru vallavanem, Võrumaa Omavalitsuste Liidu aseesimees, esimees 1993–1996 Taimekaitseinspektsiooni vaneminspektor 1991–1993 Riikliku Aktsiaseltsi Eesti Sordiseeme vaneminspektor 1988–1991 Võru Rajooni ATK vanemagronoom 1985–1988 Väimela Näidissovhoostehnikumi peaagronoom 1983–1985 Tartu Näidissovhoosi vanemagronoom 1980–1983 Võru sovhoosi osakonna juhataja Ülo Tulik kuulus aastast 1999 Ühendusse Res Publica ning oli Isamaa ja Res Publica Liidu liige. 3. aprillil 2016 teatas ta, et astub IRL-st välja seoses temavastase laimukampaaniaga. 2018. aastast kuulus Tulik Keskerakonda. Riigikogu juhatuse otsusega sai Ülo Tulik XII Riigikogu liikmeks alates 2011. aasta 6. aprillist haridus- ja teadusministri Jaak Aaviksoo asendusliikmena. 2017. aasta oktoobris kandideeris Ülo Tulik Kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Keskerakonna nimekirjas Võru linnas ning osutus 101 häälega valituks. 26. oktoobril 2017 valiti Tulik 17 poolthäälega Võru linnavolikogu esimeheks. 2003 Kaitseliidu Võrumaa malev 2001 Lions-klubi Võrumaa Jahimeeste Selts (juhatuse liige) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. aprill 2016. Vaadatud 3. aprillil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.voru.ee/et/uudised-ja-teated/-/asset_publisher/rPxq4mGL0blX/content/id/17593496?redirect=http%3A%2F%2Fwww.voru.ee "Ülo Tulik valiti aasta omavalitsustegelaseks" BNS, 21. veebruar 2005 "ÜLO TULIK: Ja nii nad tapsidki regionaalpoliitika" Eesti Päevaleht, 20. aprill 2007 "Võru linnapeaks valiti senine maavanem Ülo Tulik" Tartu Postimees, 24. märts 2010 "Võru opositsioon algatas linnapea Ülo Tuliku umbusaldamise" Postimees, 9. veebruar 2011 "Võru linnapea Ülo Tulik läheb riigikogusse" Delfi, 29. märts 2011 "Ülo Tulik: linnapeaks hakkamine ei olnud viga" LõunaLeht, 12. mai 2011 "Pressinõukogu tegi Võrumaa Teataja kohta kaks otsust" Pressinõukogu, 4. juuli 2011 "Pressinõukogu tegi Võrumaa Teataja kohta tauniva otsuse", Pressinõukogu, 25. oktoober 2011 "Ülo Tulik: Vanemapension tagab lapsevanematele õiglase pensioni" Lõunaleht 7. juuni 2012 Ülo Tulik suunas 18 000 eurot katuseraha endaga seotud ettevõttele, Võrumaa Teataja, 30. november 2013 "Katuserahast" on olnud palju kasu Võru Valla Teataja, detsember 2013 Ülo Tulik: valija mälu on muutunud pikemaks kui kuus kuud Võrumaa Teataja, 13. detsember 2014
Relikt (bioloogia)

Relikt ehk jäänuk on jäänuk mingi varasema perioodi elustikust, mis kliima muutudes on oma areaali tugevasti vähendanud, kuid säilinud piiratud alal. Liigi puhul räägitakse relikt- ehk jäänukliigist. Näiteks võivad Eestis laialehised metsad, samuti luuderohi ja jugapuu olla atlantilise kliimaperioodi reliktid. Hilispleistotseeni viimase jääajaperioodi relikte nimetatakse glatsiaalreliktideks. Kaladest peetakse Eestis reliktseiks näiteks võldast ja vingerjat. Elav fossiil
Elustik

Elustik ehk bioota on mingi ala organismide kogum. Elustik haarab nii fauna ja floora kui ka seenestiku ja mikrofloora (s.o kõik mikroobid). Näiteks mullas elavate organismide kogumit nimetatakse mullaelustikuks, puuvõrades elavate organismide kogumit võib nimetada võraelustikuks jne. pärismaine elustik elusloodus
Eesti Teaduste Akadeemia seadus (1938)

Eesti Teaduste Akadeemia seadus anti Riigihoidja poolt dekreedina 28. jaanuaril 1938. Selle seadusega asutati Eesti Teaduste Akadeemia. Seaduse algkirjale olid alla kirjutanud Riigihoidja Konstantin Päts ja Haridusminister Aleksander Jaakson. Seadus sisaldab 6 peatükki ja 50 paragrahvi. Seadus jõustus avaldamisega 7. veebruaril 1938 (sama seaduse II osa). Eesti Teaduste Akadeemia seadus on avaldatud Riigi Teatajas (RT 1938, 13, 114) ja Seaduste Kogu VI köites (SK VI 1938, 2, 2).
Vaalad

"Valaskala" suunab siia. Kalevipoja tegelase kohta vaata artiklit Valaskala (mütoloogia). Vaalad (vananenud kirjanduses valaskalad) on vaalaliste (Cetacea) seltsi kuuluvad vee-elulised imetajad, kes pole ei delfiinid (see tähendab sugukondadest delfiinlased (Delphinidae) ja jõedelfiinlased (Platanistoidae)) ega pringlid. Vaaladeks ei loeta ka näiteks mõõkvaala (Orcinus orca), kes taksonoomilises mõttes kuulub delfiinlaste sekka. Mõnikord mõeldakse vaalade all kõiki vaalalisi või siis üksnes suuremate mõõtmetega vaalalisi. Kõik vaalalised, kaasa arvatud vaalad, delfiinid ja pringlid, põlvnevad maismaal elanud sõralistest (Artiodactyla). Näiteks on praeguses süstemaatikas kasutusel klaad (käsitletud ka ülemseltsina) Cetartiodactyla, mis teiste seas hõlmab jõehobulasi (Hippopotamidae) ja vaalalisi, näitamaks nende fülogeneetilist suhtelist lähedust. Kuna jõehobud on vaalade lähimad sugulased, siis arvatakse nende eraldumist umbes 54 miljonit aastat tagasi; vaalad arvatakse olevat vette jõudnud umbes 50 miljonit aastat tagasi. Sõltuvalt hammaste olemasolust eristatakse kahte vaalaliste alamseltsi: hammasvaalalised (Odontoceti) ja kiusvaalalised (Mysticeti). Vaalapüük 52 Hz vaal Northeastern Ohio Universities Colleges of Medicine and Pharmacy (2007, December 21). "Whales Descended From Tiny Deer-like Ancestors". ScienceDaily. Vaadatud 21.12.2007. Dawkins, Richard (2004). The Ancestor's Tale, A Pilgrimage to the Dawn of Life. Boston: Houghton Mifflin Company. ISBN 0-618-00583-8. "How whales learned to swim". BBC News. 8. mai 2002. Vaadatud 20.08.2006.
Relikt

Relikt ehk jäänuk (ladina sõnast relictus 'mahajäetud') on mingi objekt, nähtus või organism, mis on võrreldes endiste aegadega säilinud osaliselt (väikesearvulisena): Relikt on mõiste bioloogiast, jäänuk mingi varasema perioodi elustikust. Relikt on mõiste geograafiast, tähendades mingit endisaegset palju suuremat veekogu kui tänapäeval. ...
Tagasitee

"Tagasitee" on Erich Maria Remarque'i sõjaromaan elust esimese maailmasõja järgsel Saksamaal. Teose keskmes on noored mehed, kes on rindelt tagasi tulnud. Koolipingist sõtta läinud noortel on raske oma eluga toime tulla. Neil pole vana elu, mille juurde tagasi pöörduda. Paljudel neist jäi haridustee sõja tõttu pooleli. Kooli tagasi enamik minna ei taha. Mõni püüab kiirkursuste käigus kooli lõputunnistust hankida. Seega pole paljudel haridust, ei ole ka tööd ja nad tunnevad end eluks kõlbamatutena. Nende sõjaeelne elu näib neile tühine ja nad tunnevad end mõningal määral petetuna. Ideaalid, mida neile õpetati, on kaevikutes pihuks ja põrmuks löödud ning nad ei leia enam elus pidet. Paljud noored on sõjas vigaseks jäänud – kas füüsiliselt või vaimselt. Ka neile, kes pääsesid kergemalt, on sõda jätnud oma sügava ja parandamatu jälje.
NaisteMaailm.ee

NaisteMaailm.ee on kõiki Ajakirjade Kirjastuse ajakirju ühendav internetiportaal, mis on suunatud eeskätt naislugejale. NaisteMaailm loodi 2008. aasta kevadel. Esimese kolme kuuga jõudis NaisteMaailm.ee 50 000 külastajani nädalas ja tõusis teiseks naisteportaaliks Eestis. Portaali esimene peatoimetaja oli Ene Veiksaar. 2009. aasta septembrist on portaali peatoimetaja Teele Teder. Portaalis on ühendatud ajakirjaartiklid ja uudised. NaisteMaailm.ee-s on üle 30 000 artikli aianduse, peresuhete, kokanduse, suguliste vahekordade jms teemadel. Samuti on NaisteMaailmaga liidetud Eesti suurim kokandusportaal Toidutare.ee. Portaali nimi viitab Eesti kirjaniku Henn-Kaarel Hellati ulmeromaanile "Naiste maailm". "Endine telenägu Ene Veiksaar avab Naistemaailma"[alaline kõdulink] Õhtuleht, 13.05.2008 NaisteMaailm.ee koduleht
Bauska foogt

Bauska foogt (saksa keeles Vogt von Bauske) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Bauska foogtkonda. Esimene Bauska foogt on teada aastast 1470, viimane 1559. aastast, mil foogtkond Poola sõjalise võimu all anti. Bauska foogt polnud kuigi oluline ordukäsknik ega kuulunud ordut juhtinud siseringi. Siiski oli Bauska foogti koht soodne edasise karjääri tegemiseks ordus, foogt Hermann von Brüggeneist sai hiljem ka ordumeister. 1470 Friedrich Waldhaus von Heerse (ka Wolthus von Herse) 1499–1514 Eckbert von dem Berge 1519–1527 Hermann von Brüggenei genannt Hasenkamp 1532–1551 Dietrich Wrede 1551–1558 Jobst von Walrave 1558–1559 Heinrich von Galen Kreevinid
Peenike punane joon (film)

"Peenike punane joon" (originaalpealkirjaga "The Thin Red Line") on Ameerika Ühendriikide sõjafilm, mis valmis 1998. aastal. Film on loodud James Jonesi romaani "Peenike punane joon" põhjal. Film keskendub USA merejalaväelaste elule Teise maailmasõja lahingute ajal Guadalcanali saarel. Jim Caviezel – reamees Witt Sean Penn – seersant Welsh Ben Chaplin – reamees Bell Elias Koteas – kapten Staros Nick Nolte – kolonel Gordon Tall John Cusack – kapten Gaff Adrien Brody – kapral Fife Dash Mihok – kapral Doll Woody Harrelson– seersant Keck Miranda Otto – Marty Bell, reamees Belli abikaasa John Travolta – brigaadikindral Quintard John Savage – seersant McCron John C. Reilly – seersant Storm Kirk Acevedo – reamees Tella George Clooney – kapten Bosche Jared Leto – leitnant Whyte Arie Verveen – reamees Charlie Dale Steven Vidler – leitnant Gore David Harrod – kapral Queen Don Harvey – seersant Becker John Dee Smith – reamees Edward B. Train Will Wallace – reamees Hoke Filmi info IMDB.com lehel
Johan Henry Eliza Ferrier

Johan Henry Eliza Ferrier (12. mai 1910 – 4. jaanuar 2010) oli Suriname esimene president. Ferrier oli 1968–1975 viimane Suriname kuberner, pärast selle iseseisvumist Hollandi võimu alt sai ta aga selle esimeseks presidendiks. 1980. aastal kukutati ta sõjalise riigipöörde käigus. Alates 9. septembrist 2008, pärast Laose endise presidendi Nouhak Phoumsavanhi surma, oli ta vanim elusolev endine riigipea. Tema tütar Kathleen Ferrier on Hollandi parlamendi liige.
Ermoúpoli

Ermoúpoli (ka Ermoupolis, kreeka keeles Ερμούπολη) on linn Sýrose saarel Kreekas, Lõuna-Egeuse piirkonna, Sýrose piirkonnaüksuse ja Sýros-Ermoúpoli valla halduskeskus.
Manihheistlik kosmogoonia

Manihheistlik kosmogoonia on Iraanist põlvnev kosmogooniline uskumus, kus maailmaprotsessi käivitab pimedusejõudude kallaletung valgusemaailmale.
Pärismaine elustik

Pärismaine elustik on mingi ala kohalik ehk põline ehk indigeenne elustik. Sellesse kuuluvad liigid, mis on saanud selle ala oma elupaigaks ilma tehislike protsesside ehk inimese otsese kaasabita. Pärismaise elustiku hulka ei loeta kultuurtaimi ja koduloomi ega teisi võõrliike. Näiteks Eesti pärismaises flooras on ligikaudu 1400 taimeliiki. Lisaks neile kasvab Eestis aga 21. sajandi algul ligikaudu 6000 liiki võõrliike (peamiselt ilutaimi, kuid ka tulnuktaimi). Pärismaise elustikuga koosluste majandamisel kujunevad pärandkooslused. Raamatus "Eesti NSV floora" kasutatakse terminit spontaanne floora pärismaise floora tähenduses. autohtoonsus autohtoonne liik aborigeenne tõug Eesti pärismaised puud Eesti pärismaised põõsad pärismaalased võõrliigid Ööpik, Merle; Kukk, Toomas; Kull, Kalevi; Kull, Tiiu 2008. The importance of human mediation in species establishment: Analysis of the alien flora of Estonia. Boreal Environment Research 13: 53–67.
Tehiskooslus

Tehiskooslus ehk kultuurkooslus on inimese poolt ja enamasti võõrliikide kasutamise abil oluliselt ümber kujundatud biotsönoos. Tehiskooslusteks on näiteks põllud ja enamasti aiad, sageli ka linnade pargid või haljasalad. Tehiskoosluste loomisel tihti teisaldatakse muld või töödeldakse seda mehaaniliselt ja keemiliselt, muutes nii suurel määral mullaelustikku. Taimed enamasti kas külvatakse või istutatakse. Kui aga majandatakse või kujundatakse pärismaise elustikuga kooslust, siis pole tegu tehiskoosluse, vaid pärandkooslusega. Seega puisniidud, looduslikud aiad või pärismaiste puude ja põõsastega pargid võivad olla pärandkooslused ja mitte tehiskooslused. Looduslik kooslus Poollooduslik kooslus Maastikuarhitektuur
Medal of Honor (mängusari)

"Medal of Honor (MoH)" on mängusarja kogumik, mis keskendub Teise maailmasõja lahingutele Euroopas ja Vaiksel ookeanil. Esimene mäng anti välja juba 1999. aastal, see disainiti DreamWorksi (praegu tuntud kui EA Los Angeles) ja arendati Electronic Artsi poolt. Mäng sobib mängimiseks nii arvutis kui ka PlayStationi eri mudelitega. Mängus saab sõdida ajalooliselt tõetruudes paikades mitmesuguste relvadega, kuna mängus 45 autentset Teise maailmasõja aegset relva. Mängija peab sõdima Ameerika Ühendriikide sõjaväega, vaenlasteks sakslased. Mängu loomisel on toetutud ka paljudele tuntud sõjafilmidele, mille järgi on üles ehitatud lahingukohad. Näiteks on mängu sisse toodud sarnaseid kohti, nagu võime näha filmides "Reamees Ryani Päästmine", "Peenike punane joon", "Vaenlane Väravas" või seriaalis "Relvavennad". Medal of Honor (Jimmy Patterson) Medal of Honor: Underground (Manon Batiste) Medal of Honor: Allied Assault (Mike Powell) Medal of Honor: Frontline (Jimmy Patterson) Medal of Honor: Rising Sun (Joseph Griffin) Medal of Honor: Spearhead (Jack Barnes) Medal of Honor: Breakthrough (John Baker) Medal of Honor: Infiltrator (Jake Murphy) Medal of Honor: Pacific Assault (Tommy Conlin) Medal of Honor: European Assault (William Holt) Medal of Honor: Heroes (Jimmy Patterson, William Holt, John Baker, Joseph Griffin, Manon Batiste) Medal of Honor: Vanguard (Frank Keegan) Medal of Honor: Airborne (Boyd Travers) Medal of Honor: Heroes 2 (John Berg) IMDB profiil Koduleht