laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Püstolite loend

AMT Backup Astra 300 Astra 400 aastast 1921 Astra 600 Astra A-60 Astra A-100 Benelli MP 90S .22 LR ja .32 S&W LW Benelli MP 95E ehk Benelli MP95 Atlanta .22 LR ja .32 S&W LW Beretta 9000 Beretta 92 Beretta 92F Beretta 92F/FS Beretta 92FS Inox Beretta 92FS Compact Beretta 92FS Centurion Beretta 92FS Brigadier Beretta 92FS Brigadier Inox Beretta 92G Elite 1A Beretta 92G Elite II Beretta 92S Beretta 92SB Beretta 92SB-C Beretta 92A1 Beretta 96 Beretta 96A1 Beretta 950 Jetfire Bersa BP9CC Borchardt C-93 Browning Hi-Power Caracal CZ 85 Combat CZ P-09 CZ P-10 C Colt M1911 .45 ACP Colt Model 1903 Pocket Hammerless Desert Eagle FN Browning M1903 FN Browning M1910 FN Five-seveN Frommer Stop Glisenti Modelo 1910 GŠ-18 Heckler & Koch MK23 Heckler & Koch P9 Heckler & Koch P11 Heckler & Koch USP Heckler & Koch P7 Heckler & Koch P2000 INDUMIL Cordova Isard Kevin ZP98 Lahti L35 Makarovi püstol Marsi automaatpüstol Mauser 1914 Mauser C96 Parabellum P08 PB (püstol) PSS Roth-Steyr M1907 Ruby (püstol) Salvator Dormus Schönberger-Laumann 1892 Schwarzlose Model 1898 SIG Sauer P239 SIG P210 SIG-Sauer P220 SIG-Sauer P228 SIG-Sauer P230 Star Modelo 14 Steyr M1912 (püstol) Taurus PT 100 TEC-9 Tokarev TT-33 Trejo Tüüp 14 Tüüp 94 USFA ZiP .22 Vektor CP1 Walther P38 Walther PP
Relvade loend

Amb Atlatl Ballista Ballist Carroballista Fukiya Falarica Gastraphetes Gladius Helepolis Hellebard Kaginawa Kilp Kpinga Kunai Kusarigama Kyoketsu-shoge Lithobolos Macana Macuahuitl Morgenstern Nooleviskemäng Oda Oxybeles Piik Piiramistorn Pilum Polybolos Puhkpüss Pugio Shuriken Spatha Sõjanui Süütelukk Õhkrelv
Ketonen

Ketonen on soomepärane perekonnanimi. Aarne Ketonen (1916–2008), teivashüppaja ja pesapallimängija Antti Ketonen (sündinud 1978), laulja Jussi Ketonen (sündinud 1952), matemaatik Kari Ketonen (sündinud 1971), näitleja Oiva Ketonen (1913–2000), filosoof Pekka Ketonen (sündinud 1961), näitleja Rauno Ketonen (1935–2017), näitleja Riitta Ketonen (sündinud 1956), pikamaajooksja Valtteri Ketonen (sündinud 1975), pesapallimängija Kerttu Rukala (õieti Kerttu Ester Helena Ketonen; 1912–1966), kirjanik Kaisa Turpeinen (neiupõlvenimega Ketonen; 1911–2006), arst
Kaos

Kaos (kreeka keeles χάος, cháos) on täieliku korrastamatuse seisund, vastanduses kosmosele ja universumile. Etümoloogiliselt on sõna "kaos" seotud Kreeka tegusõnaga χαίνω (chaino, haigutama), millega peeti silmas haigutavat ruumi, tühjust, lõhet. Kreeka luuletaja Hesiodose (u 700 eKr) tekstis "Jumalate põlvnemine" ("Theogonia") on kirjutatud kaosest kui maailma algsest olekust: "Tõesti, esmalt oli kaos ja hiljem maa ..." (salm 116). Kosmogoonilises müüdis samastatakse kaost eimiski ja tühjusega. Hesiodosel tekkisid kaosest kaose jumala Chaose lapsed: maajumalanna Gaia, pimeduse- ja ööjumalanna Nyx, allmaailma jumal Erebos, allmaailm kui ühtaegu koht ja isik Tartaros ning armastusejumal Eros. Piibli esimeses loomisloos (Esimene Moosese raamat 1:2) võiks sõnu "tühi ja paljas" tõlgendada kaosena. Heebreakeelses Piiblis on samas kohas sõnad תֹהוּ וָבֹהוּ (tohu ṿavohu, tohuvabohu). Matemaatikas ja füüsikas iseloomustatakse sõnaga "kaos" deterministlike võrranditega kirjeldatavate dünaamilise süsteemide korrapäratut juhusliku protsessiga sarnanevat käitumist ning selle seisundi uurimisega tegeleb kaoseteooria. Chaos loomine eimillestki (creatio ex nihilo)
Kempton Park

Kempton Park (afrikaani keeles Kemptonpark) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas. 1886. aastal leiti piirkonnas kulda. Kempton Parki linn on rajatud 1903. aastal. Alates 2000. aasta detsembrist ei ole Kempton Park enam iseseisev omavalitsusüksus, vaid kuulub Ekurhuleni linnaringkonna koosseisu. Kempton Parkis asub O. R. Tambo rahvusvaheline lennujaam. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kempton Parki elanikest valgeid 46,85%, mustanahalisi aafriklasi 46,56%, India või Aasia päritolu inimesi 3,32%, värvilisi 2,34% ja teisi 0,93%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 34,96% inimesi, inglise keelt 26,21%, suulu keelt 8,64%, pedi keelt 7,82%, sotho keelt 4,32%, tsvana keelt 3,43%, koosa keelt 3,18%, tsonga keelt 2,42%, venda keelt 1,74% ja ndebele keelt 1,65%. History of Kempton Park South Africa kemptalk.com Kempton Palk flag & coat of arms kemptalk.com OR Tambo International Airport South African Government https://census2011.adrianfrith.com/place/797006
Randfontein

Randfontein on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis, West Randi ringkonna halduskeskus. 1889. aastal hakati piirkonnas kulda kaevandama. Randfontein on rajatud 1890. aastal, linnaõigused sai 1929. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Randfonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 44,85%, valgeid 36,12%, värvilisi 17,51%, India või Aasia päritolu inimesi 0,68% ja teisi 0,83%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 52,14%, tsvana keelt 18,38%, inglise keelt 7,60%, sotho keelt 5,12%, koosa keelt 4,54%, suulu keelt 4,14%, pedi keelt 2,54% ja tsonga keelt 1,95%. Randfontein South Africa Info https://census2011.adrianfrith.com/place/764002
Brakpan

Brakpan on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas. Brakpan rajati 1888. aastal, kuid ümbruskonnas leiti kivisütt ja alustati selle kaevandamist. 1905. aastal leiti piirkonnast kulda. Linnaõigused sai Brakpan 1919. aastal. Alates 2000. aasta detsembrist ei ole Brakpan enam iseseisev omavalitsus, vaid kuulub Ekurhuleni linnaringkonna koosseisu. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Brakpani elanikest valgeid 53,31%, mustanahalisi aafriklasi 39,67%, India või Aasia päritolu inimesi 4,14%, värvilisi 2,46% ja teisi 0,42%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 47,20% inimesi, inglise keelt 16,54%, suulu keelt 14,26%, sotho keelt 4,84%, pedi keelt 3,95%, tsonga keelt 2,56%, koosa keelt 2,51%, tsvana keelt 2,01% ja ndebele keelt 1,45%. Brakpan[alaline kõdulink] Show me South Africa Industrialisasie, verstedeliking en gesondheid: die gesondheid van swartes in Brakpan 1919-1945 Boloka Institutional Repository Our Journey – Ekurhuleni City of Ekurhuleni https://census2011.adrianfrith.com/place/797022
Psühhogramm

Psühhogramm on psühholoogias inimest iseloomustav psüühiliste funktsioonide, näiteks taju, mälu või tähelepanu kirjeldus või nende mõõtmisel põhinev diagramm. Sellist diagrammi nimetatakse ka psühholoogiliseks profiiliks.
Kudina puhandusorg

Kudina puhandusorg on puhandusorg Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Saadjärve voorestikus. Org on tunnistatud ürglooduse objektiks. Orus voolab Kõlaoja. Oru laius on kuni 0,5 km ja sügavus 22 m. Kudina puhandusorg Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Kudina puhandusorg Eesti looduse infosüsteemis
Norralased Titanicul

Norralaste seost ookeaniliinilaevaga Titanic kinnitavad laeva andmed 31st Norra päritolu inimesest. Norralastest ja ameerikanorralastest jäi pärast laevahukku ellu 9 inimest: 2 naist, 2 last ja 5 meest. Koletu öö elas üle seega 29% Norra päritolu reisijaist. Alla 18-aastaseid norralasi oli laeval kokku kaks. Mehi oli kokku lugedes 26 ja naisi 3. Meeste keskmiseks vanuseks oli 31,1 ja naiste keskmiseks vanuseks 35,3 ning laste keskmiseks vanuseks 12,5 eluaastat. Kolm inimest reisis I klassis, üks II klassis, ülejäänud III klassis. Kahekümne kahest hukkunust on suudetud tuvastada kaheksa. Taanlased Titanicul Rootslased Titanicul Atlandi ookeani ületus Titanic Ameerikanorralased
Kullamaa liivik

Kullamaa liivik (ka Kullamaa liivamäed) on liivik Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kullamaa külas. Liivik on tunnistatud ürglooduse objektiks. Liivik jääb Marimetsa looduskaitsealale. Liiviku kesk- ja kaguosa (kokku 10 ha) võeti kaitse alla 22. aprillil 1964. Liivik tekkis Antsülusjärve perioodil. Liivikust on kaevandatud liiva ja karjääri on tekkinud järv. Kullamaa liivik Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Kullamaa liivik Eesti looduse infosüsteemis
Ermelo (LAV)

Ermelo on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis, Gert Sibande ringkonna ja Msukaligwa valla halduskeskus. Ermelo on asutatud 1880. aastal. Linn on saanud nime Hollandis asuva Ermelo järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ermelo elanikest mustanahalisi aafriklasi 82,63%, valgeid 14,54%, India või Aasia päritolu inimesi 1,76%, värvilisi 0,69% ja teisi 0,38%. Suulu keelt pidas emakeeleks 70,79% inimesi, afrikaani keelt 14,28%, inglise keelt 4,78%, svaasi keelt 4,14% ja ndebele keelt 1,18%. Ermelo is founded South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/861008
Kõpu sulglohk

Kõpu sulglohk on karstitekkeline sulglohk Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Hirmuste külas. Sulglohk on tunnistatud ürglooduse objektiks. Lohu mõõtmed on 13 × 20 m. Kohaliku pärimuse järgi olevat lohk meteoriidikraater, ent teaduslikud uuringud seda ei kinnita. Kõpu sulglohk Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Kõpu sulglohk Eesti looduse infosüsteemis
Moorreesburg

Moorreesburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis, West Coasti ringkonna halduskeskus. Moorreesburg on rajatud 1882. aastal, linnaõigused omandas 1909. aastal. Linn on saanud nime reformeeritud kiriku vaimuliku J. C. Le Febre Moorrees'i järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Moorreesburgi elanikest värvilisi 70,1%, valgeid 22,5%, mustanahalisi aafriklasi 6,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 0,4%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 92,0%, koosa keelt 3,5%, inglise keelt 2,2% ja teisi keeli 2,3%. Moorreesburg, Western Cape Path Finda https://census2011.adrianfrith.com/place/164004 https://census2011.adrianfrith.com/place/164005
Kõpu rannamoodustised

Kõpu rannamoodustised on rannamoodustised Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaare keskosas; need jäävad Kõpu looduskaitsealale. Rannamoodustised on tunnistatud ürglooduse objektideks. Rannamoodustised on tähelepanuväärsed ka rahvusvaheliselt, sest on Loode-Euroopa ühed paremini jälgitavad Läänemere staadiumite rannamoodustised. Rannamoodustiste sekka kuulub ka endise laguuni kohal olev Kõivasoo. Kõpu rannamoodustised Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Kõpu rannamoodustised Eesti looduse infosüsteemis
Malmesbury (LAV)

Malmesbury on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas, Swartlandi valla halduskeskus. Asula on rajatud 1745. aastal. Omavalitsusliku staatuse sai Malmesbury 1860. aastal ja linnaõigused 1896. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Malmesbury elanikest värvilisi 55,3%, mustanahalisi aafriklasi 24,9%, valgeid 18,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,9%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 73,9% inimesi, koosa keelt 16,3%, inglise keelt 3,8%, sotho keelt 3,1% ja teisi keeli 2,8%. Malmesbury Historical Route Malmesbury Tourism https://census2011.adrianfrith.com/place/164014 https://census2011.adrianfrith.com/place/164015 https://census2011.adrianfrith.com/place/164016 https://census2011.adrianfrith.com/place/164017
Paternoster (LAV)

Paternoster on küla Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Atlandi ookeani rannikul. Paternoster on üks vanemaid kalurikülasid Lõuna-Aafrika Vabariigi läänerannikul. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Paternosteri elanikest värvilisi 71,54%, mustanahalisi aafriklasi 16,03%, valgeid 11,62%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25% ja teisi 0,61%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 82,57% inimesi, koosa keelt 9,12% ja inglise keelt 5,74%. Paternoster: fishing boats, beaches and crayfish Roxanne Reid https://census2011.adrianfrith.com/place/163003
Porterville (LAV)

Porterville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Bergrivieri vallas. Porterville rajati 1863. aastal. Asula sai nime Kapi koloonia riigitegelase William Porteri järgi. Linnaõigused omandas Porterville 1903. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Porterville'i elanikest värvilisi 76,43%, valgeid 21,04%, mustanahalisi aafriklasi 1,59%, India või Aasia päritolu inimesi 0,38% ja teisi 0,57%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,99% inimestest ja inglise keelt 1,94%. Porterville history Porterville Tourism https://census2011.adrianfrith.com/place/162012
Komi Mu

Komi Mu (komi keeles Коми му, "Komimaa") on Sõktõvkaris ilmuv komikeelne ajaleht. Esimene komiteemaline ajaleht oli Zõrjanskaja Žizn ('komi elu'), mis ilmus Ust-Sõssolskis aastal 1918. 1919. aasta kevadel nimetati see ümber: V Zõrjanskom Kraju ('Komi krais'). Aastal 1921 alustas Udž ('töö') ning sama aasta juulist Jugõd Tuj ('valgusküllane tee'). Ajaleht oli alguses venekeelne, kuid selles avaldati mõnikord ka komikeelseid ilukirjandusteoseid. Ajaleht ilmub kord nädalas. Ajalehe tiraaž on umbes 7000 eksemplari. Komi keel Komi "http://85.rkomi.ru/ru/SMI/index.html". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2008. {{netiviide}}: välislink kohas |Pealkiri= (juhend) "http://apmk.rkomi.ru/left/smi_oiv/pechatnie_smi/gazeti/komi/". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. {{netiviide}}: välislink kohas |Pealkiri= (juhend) "https://www.komimu.com/index.php?option=com_content&view=article&id=2&Itemid=11". {{netiviide}}: välislink kohas |Pealkiri= (juhend)
Pakamäe voor

Pakamäe voor on voor Järva maakonnas Türi vallas Laupa külas; üks Türi voorestiku vooreid. Voor on tunnistatud ürglooduse objektiks. Voore kõrgus on kuni 12 m. Pakamäe voor Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Pakamäe voor Eesti looduse infosüsteemis
Kallio

Kallio on linnaosa Helsingis. Kallio on traditsiooniliselt tuntud kui tööliste elurajoon, kuid tänapäeval on suurem osa elanikest üksi elavad nooremad täiskasvanud ja vanemad inimesed. Kallio kirik on üks Helsingi silmapaistvamaid ehitisi. Kallio jaguneb kolmeks piirkonnaks: Siltasaari, Linjat ja Torkkelinmäki. Kallios on kaks metroojaama: Hakaniemi ja Sörnäinen. Linnaosa läbib 5 trammiliini ja üle 60 linna- ja lähibussiliini. http://www.aluesarjat.fi http://www.kaupunginosat.net/kallio/
Vikram Potdar

Vikram Potdar (sündinud Punes Maharashtra osariigis Indias) on India loodusfotograaf. Ta on rännanud ja metsikust loodusest pilte teinud kõigil kuuel mandril ja Arktikas. Ta on viibinud ekstreemsetes oludes: töötanud õhutemperatuuri –48 °C ja +46 °C juures, parema pildi saamiseks astunud tegevvulkaani kraatrisse, et saada häid kaadreid emajääkarust pojaga Churchillis Kanadas, tuli tal veeta 90 tundi 9 päeva vältel 48-kraadise miinustemperatuuri juures. Rännates Antarktikas tuli tal vastu seista tuulekiirusele 30–80 km tunnis. Potdar on pidanud loenguid metsikust loodusest ja fotograafiast, osa võtnud žürii liikmena mitmest fotokonkursist ning teinud kaastööd mitmele väljaandele, sealhulgas veebisaidile National Geographic Creative ning ajakirjadele Saevus, Smart Photography ja Sanctuary Asia. About. vikrampotdar.com Koduleht Vikram Potdar Facebookis
Prince Albert (LAV)

Prince Albert (afrikaani keeles Prins Albert) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas. Esimesed eurooplastest asunikud saabusid piirkonda 1762. aastal. 1845. aastal sai Prince Albert linnaõigused. Linn sai nime kuninganna Victoria abikaasa prints Alberti järgi. 1891. aastal leiti linna lähedal kulda. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Prince Alberti elanikest värvilisi 85,71%, valgeid 11,27%, mustanahalisi aafriklasi 2,23%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17% ja teisi 0,64%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 91,75% inimesi, inglise keelt 4,66% ja tsvana keelt 0,91%. Prince Albert Capeinfo https://census2011.adrianfrith.com/place/182004
Hülge pank

Hülge pank (ka Hülgepank) on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Kübassaare külas Kübassaare poolsaarel. Pank jääb Kübassaare maastikukaitsealale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Panga kõrgus on 3,6 m. Pangal on näha Paadla lademe Sauvere kihte. Hülgepank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Hülgepank Eesti looduse infosüsteemis
1087

1087. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad - 1080. aastad - 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad Aastad: 1082 1083 1084 1085 1086 - 1087 - 1088 1089 1090 1091 1092 ... ... 9. september – William I Vallutaja, Inglismaa kuningas
Katri pank

Katri pank on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Jõgela külas. Pank jääb Karala-Pilguse hoiualale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Panga pikkus on umbes 100 m ja kõrgus 1 m. Pangal paljanduvad Paadla lademe Uduvere kihid. Katri pank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Katri pank Eesti looduse infosüsteemis
Kuriku pank

Kuriku pank on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Undva ja Vaigu-Rannakülas Tagalahe looderannal. Pank jääb Tagamõisa hoiualale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Panga pikkus on 1,3 km. Pangal paljanduvad Jaani lademe Ninase kihistiku kivimid. Kuriku pank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Kuriku pank Eesti looduse infosüsteemis
Uniondale (LAV)

Uniondale on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas. Uniondale on moodustatud 1856. aastal, kui ühendati kaks väikest asulat Hopedale ja Lyon. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Uniondale'i elanikest värvilisi 80,88%, valgeid 8,93%, mustanahalisi aafriklasi 8,53%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15% ja teisi 1,48%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,03%, inglise keelt 1,86% ja koosa keelt 1,15%. Uniondale information The Great Karoo https://census2011.adrianfrith.com/place/177004
William Pitt noorem

William Pitt noorem (28. mai 1759 – 23. jaanuar 1806) oli Tooride Parteisse kuulunud prominentne Briti 18. ja varajase 19. sajandi riigimees. Ta oli ajaloo noorim Suurbritannia peaminister, olles 1783. aastal ametisse astudes 24-aastane. Ta lahkus ametist 1801. aastal, kuid sai 1804. aastal uuesti peaministriks, jäädes ametisse surmani. Suurema osa oma ametiajast peaministrina oli ta ka ametis varakantslerina. Tema puhul kasutatakse nime täpsustust "noorem", et eristada teda tema isast, varasemast peaministrist William Pittist, 1. Chathami krahvist, keda kutsutakse William Pitt vanemaks või lihtsalt "Chathamiks". Tema peaministrikarjääri, mis möödus George III valitsemisajal, sisustasid märkimisväärsed sündmused Euroopas, sh Prantsuse revolutsioon ja Napoleoni sõjad. Pitt oli eeskujulik administraator, kes viis läbi mitu majanduslikku ja administratiivset edu toonud reformi, pidades võitlust korruptsiooniga, kehtestades näiteks 1799. aastal tulumaksu ja luues riigivõla vähendamiseks 1786. aastal võlakustutusfondi. Ajaloolane Charles Petrie on öelnud, et Pitt oli üks Suurbritannia silmapaistvamaid peaministreid "kasvõi sellepärast, et ta viis riigi vägivallata vanalt korralt uuele [...]. Ta mõistis uut Britanniat." Arthur Burns (16. september 2015). "William Pitt the Younger (Whig/Tory 1783-1801, 1804-1806)" (inglise keeles). Suurbritannia valitsus. Vaadatud 16. juuni 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Charles Petrie, "The Bicentenary of the Younger Pitt", Quarterly Review, 1959, Vol. 297 Issue 621, lk 254–265.  William Pitt noorem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Maremma

Maremma on geograafiline piirkond Itaalias Toscana edela- ja Lazio põhjaosas. Umbes Arno jõe suudmest Napoli laheni asuv Maremma piirneb läänes Türreeni merega. Kuni XX sajandi alguseni oli Maremma valdavalt padurannik, kus esines sageli malaariat. Osa piirkonnast muudeti elamiskõlblikumaks 1928. aastal Benito Mussolini algatatud lahingu maa eest käigus. Piirkonnas asub 1992. aastal Euroopa kaitsealade diplomi pälvinud Maremma looduspark (linnuala), paljude linnuliikide pesitsuskoht. Piirkond hõlmab Pisa, Livorno, Grosseto, Viterbo provintsis ning città metropolitana di Roma Capitales järgmiste valdade ala: Bibbona, Campiglia Marittima, Canino, Capalbio, Casale Marittimo, Castagneto Carducci, Castellina Marittima, Castiglione della Pescaia, Cecina, Civitavecchia, Follonica, Gavorrano, Grosseto, Guardistallo, Magliano in Toscana, Manciano, Massa Marittima, Montalto di Castro, Monte Argentario, Montescudaio, Monteverdi Marittimo, Orbetello, Piombino, Riparbella, Roccastrada, Rosignano Marittimo, San Vincenzo, Santa Marinella, Scansano, Scarlino, Suvereto, Tarquinia, Tuscania. Piirkonna olulisemad jõed on Cecina, Cornia, Pecora, Bruna, Ombrone, Albegna, Chiarone, Fiora ja Marta jõgi. Maremma pindala on umbes 5000 km². Maremma veis Maremma hobune Maremma-abruzzo karjakoer Ministero dell`Ambiente - Le aree protette italiane insignite del Diploma Arhiivikoopia Aldo Mazzolai. Guida della Maremma. Percorsi tra arte e natura. Firenze, Le Lettere, 1997. Folco Giusti (a cura di). La storia naturale della Toscana meridionale. Milano, Amilcare Pizzi Editore, 1993. Leone Becci, Marema storica e leggendaria, Grosseto, Tipolito La Commerciale Paolo Bellucci, I Lorena in Toscana, Firenze, La Medicea, 1984 Zeffiro Ciuffoletti (a cura di). Tiburzi e suoi antenati. Grossetto, Effigi Edizioni, 2006 Del Prete, Ticky, Tosi. Le Orchidee spontanee della maremma grossetana. Edizioni Massimi  Maremma – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Il Maremma (itaalia keeles) Maremma reisijuht (inglise keeles)
1086

1086. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad - 1080. aastad - 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad Aastad: 1081 1082 1083 1084 1085 - 1086 - 1087 1088 1089 1090 1091 Suurbritannias pandi kirja viimsepäevaraamat, mis võtab kokku William Vallutaja perioodi. ... ... Knud IV, Taani kuningas
Jegor Rotšev

Jegor Rotšev (vene keeles Егор Васильевич Рочев; 7. mai 1937 – 9. oktoober 2012) oli komi kirjanik. Jegor Rotšev sündis Bolšezemelskaja tundras põhjapõdrakasvataja perekonnas, ajal, mil põdrakari oli teel Põhja-Jäämere poole. Ta lõpetas 8. klassi Ust-Ussinski keskkoolis, töötas Uhta mehaanikatehases, õppis õhtukoolis, teenis aega Nõukogude armees. 1971. aastal lõpetas ta Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi. Instituudi lõpetamise järel töötas ta ajakirjanikuna ajalehes Jugõd Tui ja televisioonis. Aastatel 1977–1993 töötas ta ajakirja Voivõv Kodzuv toimetuses, olles mõnda aega ka peatoimetaja. Jegor Rotševi esimene jutustus avaldati ajakirjas Voivõv Kodzuv 1962. aastal. 1971. aastal ilmus Rotševi esimene raamat "Батьлöн ордым" ('Isa rada'). Tema tuntuimate teoste hulka kuulub romaanidiloogia "Лӧз тундра" ('Helesinine tundra'). Eesti keeles on 1980. aastal ilmunud Jegor Rotševi lasteraamat "Väike Mitruk ja suur tundra". 2011. aastal avaldatud kogumikus "Seal kaugel-kaugel : valik komi proosat : 30 lugu 27-lt autorilt aastatest 1924–2010." on ilmunud katkend Rotševi jutustusest "Põdrast kiiremini" pealkirja "Mitruk püüab kuud" all. Рочев Егор Васильевич, Коми народный писатель foto11.com Твои люди, Ижма. Рочев Егор Васильевич Ижемский районный историко-краеведческий музей Рочев Егор Финно-угорский культурный центр Российской Федерации Скончался известный коми писатель komikz.ru
1085

1085. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad - 1080. aastad - 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad Aastad: 1080 1081 1082 1083 1084 - 1085 - 1086 1087 1088 1089 1090 Normannid ründasid Sitsiiliat ja Lõuna-Itaaliat. Rekonkista käigus vallutasid rüütlid Põhja-Prantsusmaalt ja Burgundiast vastavalt Rooma paavst Aleksander II üleskutsele araablastelt Pürenee poolsaarel asuva Toledo. ... Gregorius VII, paavst
Kõinastu pank

Kõinastu pank on madal pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõinastu külas Kõinastu laiul. Pank jääb Kõinastu hoiualale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Panga pikkus on 2,5 km. Panga piires eristatakse kolme panka: Esimene ehk Vesiru pank (allikaviites öeldud Vesiku pank, mis ilmselt vigane nimi), Keskmine ehk Suur pank ja Rööpli pank. Kõinastu suur pank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Kõinastu suur pank Eesti looduse infosüsteemis