laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Koolibri (kirjastus)

Koolibri on Eesti kirjastus, mis annab välja eelkõige õppekirjandust, kuid ka sõnaraamatuid, aime-, laste- ja ilukirjandust. Koolibri eraldus 1991. aastal kirjastusest Valgus. Kirjastus asub Tallinnas aadressil Hiiu tänav 38. 2017. aastal anti välja umbes 160 nimetust trükiseid. 2016. aastal oli kirjastuse käive 3,2 miljonit eurot (kasum 280 tuhat eurot) ning 2017. aastal oli käive 3,1 miljonit eurot (kasum 261 tuhat eurot). Ajavaim Merilin Pärli: "Raamatukirjastamise äri jääb aasta-aastalt õhemaks" ERR, 17. august 2018 Koduleht
Hiiu park

Hiiu park ehk Hiiu puiestik on park Tallinnas Nõmme linnaosas. Park on ümbritsetud Sihi, Hiiu, Pargi tänava ja Vabaduse puiesteega. Pargi pindala on umbes 2,5 hektarit. Pargi lähedal asuvad Sanatooriumi park ja Vabaduse park. Pargi tänav, paremal Hiiu park Nõmme Linnaosa ÜP. "Rohevõrgustik". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. oktoober 2022. Vaadatud 18. oktoobril 2022.
Imeline Ajalugu

Imeline Ajalugu on mitmes keeles ilmuv populaarteaduslik ajakiri, mille eestikeelne tõlkeversioon ilmub alates oktoobrist 2011. Skandinaavia maades on ajakirjal Imeline Ajalugu 150 000 tellijat. Lisaks Eestile ilmub ajakiri Soomes, Lätis, Rootsis, Norras, Taanis, Hollandis ja Saksamaal. Ajakiri kuulub ettevõttele Bonnier Publications, mis on üks Põhjamaade suurimaid ajakirjade kirjastajaid. Eestis kirjastab ajakirja Bonnieri kontserni tütarettevõte AS Äripäev. 2010. aasta novembrist kirjastab Äripäev Eestis ka Imelise Ajaloo sõsarajakirja Imeline Teadus. Koduleht
Helle Thorning-Schmidt

Helle Thorning-Schmidt (sündinud 14. detsembril 1966 Rødovres) on Taani poliitik, kes oli 3. oktoobrist 2011 kuni 28. juunini 2015 Taani peaminister. Helle Thorning-Schmidt oli kuni juunini 2015 Taani Sotsiaaldemokraatide esimees. 1999–2004 oli ta Euroopa Parlamendi liige.
Virihaure

Virihaure (saami Virihávrre) on järv Rootsis Norrbotteni läänis Jokkmoki vallas Norra piiri ääres. Virihaure on Padjelanta rahvuspargi suurim järv, selle pindala on 108 km², keskmine sügavus 39,4 m, suurim sügavus 138 m (Rootsi kuues), ruumala 4,43 km³ (Rootsi üheksas). Veetaseme kõrgus merepinnast on 579 m. Sisse voolavad suurematest jõgedest Miellätno ja Stalojåkkå, väljavool lühikese kärestikuna Vastenjaure järve. Virihaure koos temasse suubuvate jõgedega kuulub Luleälveni valgalasse. Järve idakaldal on kaks saami suveasundust, Stáloluokta ja Árasluokta. Kummagi lähedal asub matkajate turismibaas. Maanteed puuduvad, juurdepääs suvel jalgsi, helikopteri või vesilennukiga, talvel suuskade või mootorkelguga. Virihauret nimetatakse mõnikord Rootsi ilusaimaks järveks.
Rudolf Lesta

Rudolf Aleksander Lesta (1/13. oktoober 1885 Piiri talu, Ropka vald, Tartumaa – 5. oktoober 1941 Sevurallag, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli eesti kohtunik. Tema isa oli Ropka vallavanem Jaan Lesta. Ta õppis Tartu ülikooli õigusteaduskonnas 1904–1911 (lõpetas Moskvas), Eesti Üliõpilaste Seltsi liige alates 1904, hiljem ka korp! Fraternitas Estica asutaja 1907. aastal, kuid lahkus peagi. Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli jaoskonnakohtunik Valgas 1921–1924 ja Tartus 1924–1926, Tartu Ringkonnakohtu liige 1926–1940, notar Jõgeval 1940–1941. Arreteeriti NKVD poolt Tartus 14. juunil 1941. 1905. aastal ilmus ta Vanemuise teatri ehitusplatsile ja nõudis, et lava meetri võrra laiem ehitataks, muidu ei saavat tema kavatsusel olevat näidendit seal esitada. Teda ei pandud tähele ja suur draama jäigi kirjutamata. 1906. aasta sügisel kuulutas Rudolf Lesta välja oma romaani "Igavene suvi" ilmumise. Tegelikult jäi ka see kirjutamata, kuna enne luges Lesta Johannes Linnankoski romaani "Laul tulipunasest lillest" ja leidis, et seal on juba kõik ära öeldud, millest ta kirjutada kavatses. 1920. aastail propageeris ta Toompea hoonestuse lammutamist ja nende asemele Prantsusmaa arhitektuurimälestiste koopiate püstitamist, et prantsuse turistid, kes igal pool prantsuspärast otsivat, end kui kodus tunneksid. Pärast Vabadussõda tegi ta ettepanekuid Vabadussõja mälestussammaste püstitamiseks. Need pidid olema ratsamonumendid (muidu ei oleks prantsuse turistid aru saanud, et tegu on sõjakangelaste, mitte alpinistidega) spetsiaalsel alusel ("Elukõrgustikul"). Argument ratsamonumendi kasuks oli ka eestlaste väidetav hobusekultus, millest mõjutatuks pidas Lesta muuhulgas Brandenburgi väravat. Vabadussõja mälestussammas Tallinnas pidi kujutama Assamalla ratsanikku, kes on ühtlasi Võnnu all tundmatu ratsasõdurina uuestiellunud Kalevipoeg ja on just Elukõrgustiku järsult küljelt alla virutanud raudrüütli (viimane pidi olema kujutatud lendamishoos). Rudolf Lesta suri Sevurallagi vangilaagris Venemaal. Friedebert Tuglas. Kirjandusloolisi pisivesteid. Loomingu Raamatukogu, 1969, nr 22, lk 33–34. Pealinna krooni tuleviku teemandid Ratsanikud üleval Elukõrgustikul. Vabadussõja kangelaste ausammas monumentaalplastilikkes kordumislaules. Eelkavandid Valga, Tartu ja Tallinna kesklinnaplatse jaoks. Valk, Lõuna-Eesti kirjastus, 1922. Veel kord meie avaliku elu fassaadist. Looming, juuni 1923, nr 3, lk 223–230. Esinduskavatsus, mille teostus ei esindaks. Tallinna veneturule esindusliku tsentrumi ehitamisega seotud ohud. Postimees, 25. juuni 1935, nr 169, lk 2. Riiki esindava pealinna ehitamisest. Postimees, 20. oktoober 1935, nr 286, lk 5. Tallinna Uus- ja Veneturg Iseseisvuseväljakuks. Postimees, 24. oktoober 1935, nr 290, lk 6, 3. november 1935, nr 300, lk 5. Meie kohtuehitustest. Postimees, 29. jaanuar 1936, nr 27, lk 2.
ROSAT

ROSAT ehk Röntgensatelliit oli saksa kosmoseobservatoorium, mis viidi orbiidile 1. juunil 1990. Orbiidi esialgne kõrgus oli 580 km ja kaldenurk 53°, satelliit kaalus 2400 kg. Röntgenteleskoobi elueaks kavandati 18 kuud, aga see töötas üle 8 aasta ning mõõtmised peatusid 12. veebruaril 1999. Atmosfääris pidurdumise tõttu kukkus ROSAT kuskile Kagu-Aasiasse 22. oktoobril 2011. Instrumendid satelliidi pardal olid röntgenteleskoop XRT, kaks loendurit PSCP, kõrglahutusega kaamera HRI ja UV-teleskoop WFC. ROSAT-i seadmete rivist väljamineku põhjuseks peetakse Venemaalt lähtunud küberrünnakut NASA Goddardi keskuse Astrofüüsikakeskusele, kust juhiti satelliiti. Vead satelliidi orientatsioonis põhjustasid seadmete ülekuumenemise ja riknemise. Talleur, Thomas J. (18 January 1999). Russian Domain Attacks Against NASA Network Systems. Not publicly published. Classified as "For Official Use Only—No Foreign Dissemination": Inspector General'soffice, NASA. 26 pages.
Vastenjaure

Vastenjaure (Lule saami keeles Vásstenjávrre) on järv Rootsis Norrbotteni läänis Jokkmoki vallas Norra piiri ääres. Vastenjaure on Padjelanta rahvuspargi suuruselt teine järv Virihaure järel; selle pindala on 89 km², keskmine sügavus 33,2 m, suurim sügavus 134 m (Rootsi kaheksas), ruumala 2,97 km³. Veetaseme kõrgus merepinnast on 547 m. Sissevool lühikese kärestiku kaudu Virihaurest, muudest sissevoolavatest jõgedest on olulisim Sareki mägedest tulev Låddejåkkå. Väljavool Vuojatädno jõe kaudu Akkajauresse. Vastenjaure koos temasse suubuvate jõgedega kuulub Luleälveni valgalasse. Järve idakaldal on väike saami suveasundus. Ortnamn med lulesamisk stavning. Rootsi saami parlamendi koduleht. (Kasutatud 3. oktoobril 2011.)
Johan Sihver

Johan Sihver (ka Johannes Sihver; 9. juuli 1882 Vana-Tänassilma vald – 27. jaanuar 1942 Solikamsk, Permi oblast, NSV Liit) oli Eesti ettevõtja ja poliitik. Johan Sihver lõpetas 1911. aastal Riia Polütehnikumi kaubandusosakonna. Johan Sihver oli pikka aega Tallinnas Sakala tänav 19 asunud Tallinna Linna Poeglaste Kommertskooli juhataja. 1931. aastast oli Johan Sihver Kaubandus-Tööstuskoja nõukogu esimees. Ta oli ka Tallinna Krediitpanga esimees. Johan Sihver oli IV ja V Riigikogu liige. Sihver vahistati 28. juunil 1941 Tallinnas NKVD poolt ning suri vangistuses 1942. aastal Siberis Permi oblastis.
Õnnekurg

Õnnekurg ehk jaapani kurg (Grus japonensis) on kurglaste sugukonda kure perekonda kuuluv linnuliik. Ta on kurglaste seas raskeim lind, kaaludes kuni 12 kg. Õnnekurg elutseb Ida-Aasias Mandžuurias ja Hokkaidōl. Õnnekurg on esindatud ka Tallinna Loomaaias. Õnnekurg. Tallinna Loomaaia haruldused. Tallinn Zoo International Crane Foundation Red-crowned Crane page Grus japonensis. Maailma lindude nimetused
Edgar Sulg

Edgar Sulg VR I/3 (15. märts 1891 Kirepi, Tartumaa – 29. november 1970 Montréal, Kanada) oli Eesti majandustegelane ja poliitik, VR I/3. Edgar Sulg lõpetas 1918. aastal Riia Polütehnikumi. Eesti Vabadussõja ajal teenis Edgar Sulg ülemjuhataja operatiivstaabis liikumisosakonna ülemana kuni Vabadussõja lõpuni, sõjaväeametnik (1919). Edgar Sulg tegutses AS-i Postimees juhatuse liikmena ja oli aastatel 1925–1944 taimevõi- ja õlivabriku AS Extraktor direktor. Aastatel 1926–1929 oli Sulg III Riigikogu liige ja 1938. aastal Riigi Majandusnõukogu liige. 1944. aastal põgenes Edgar Sulg Eestist Rootsi, 1952. aastal siirdus edasi Kanadasse. http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=25108 "Korp! Vironia Vabadussõjas". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. veebruar 2016. Vaadatud 16. aprillil 2012. Edgar Sule foto Ohvitseride andmekogu
Elektronvalem

Elektronvalem on aatomi elektronstruktuuri kirjeldav üleskirjutus, mis näitab elektronide jaotumist kihtidesse ja alakihtidesse. Elektronskeem Ruutskeem
Põhja-Aasia

Põhja-Aasia on regioon Aasia põhjaosas, kuhu kuulub Venemaa Aasia (Siberi) piirkond. Kesk-Aasia Kagu-Aasia Lõuna-Aasia Lääne-Aasia Sise-Aasia
Richard Uritam

Richard Uritam (VR I/3) (16. mai 1892 Tõstamaa, Pärnumaa – 20. juuli 1957 New York, Ameerika Ühendriigid) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja majandustegelane. Richard Uritam osales Vabadussõjas 2. ratsapolgu ülemana. Pärast Vabadussõda oli alates 1923. aastast Estonia Eksporttapamajade juhatuse liige. R. Uritam evakueerus Teise maailmasõja ajal 1944. aastal Saksamaale ja sealt 1949. aastal Ameerika Ühendriikidesse, kus ka 1957. aastal New Yorgis suri. Ohvitseride andmekogu
IV Riigikogu

IV Riigikogu volitused kestsid 15. juunist 1929 kuni 14. juunini 1932. Esimees Karl Einbund I abiesimees Mihkel Martna II abiesimees Rudolf Penno Sekretär Arnold Paul Schulbach I abisekretär August Tõllasepp II abisekretär Jaan Piiskar (kuni 13. märtsini 1930) II abisekretär Oskar Gustavson (alates 13. märtsist 1930) IV Riigikogusse kuulus 25 saadikut (24,0 %) Eesti Sotsialistlikust Tööliste Parteist, 24 saadikut (23,1 %) Põllumeeste Kogudest, 14 saadikut (13,7 %) Asunikkude, Väikepõllupidajate ja Riigirentnikkude Koondisest, 10 saadikut (10,2 %) Eesti Tööerakonnast, 9 saadikut (8,9 %) Eesti Rahvaerakonnast, 6 saadikut (6,2 %) Eesti Tööliste Parteist, 4 saadikut (4,1 %) Kristlikust Rahvaerakonnast, 3 saadikut (3,2 %) Saksa-Rootsi Valimisblokist, 3 saadikut (2,9 %) Majaomanike, kaupmeeste, töösturite ja teiste eraomanduse pooldajate nimekirjast, 2 saadikut (2,5 %) Vene Rahvuslikust Liidust. Mart Adamson Ado Anderkopp Johannes-Leopold Antik Karl Ast Karl Baars Nikolai Bulin Karl August Einbund Rein Eliaser Karl Oskar Freiberg Johan Fuks Aleksei Gretšanov Oskar Gustavson Johan Haagivang Werner Richard Karl Hasselblatt Anton Hermann Friedrich-Voldemar Hist, Eesti Tööliste Partei Johan Holberg Jaan Hünerson Johannes Jaanis Johan Jans Ado Johanson Leopold Johanson Erich Joonas Mihkel Juhkam Aleksander Jõeäär Jaan Järve Peeter Järve August Jürima Valter Kaaver, Eesti Tööliste Partei Tõnis Kalbus Karl Kanep, Eesti Tööliste Partei Aleksander Leon Richard Kapp Alo Karineel Oskar Kask August Kerem Eduard Kink Aleksander Kirikal, Eesti Tööliste Partei Johannes Klesment Hugo Kukke Rudolf Kuris Leonhard Käär Oskar Köster Mats Laarmann Jaan Lattik August Laur Johannes Lehtman August Julius Leps Oskar Karl Johann Liigand August Liivak Julius Lill Jakob Loosalu Villem Maaker Hans Martinson Märt Martinson Mihkel Martna Jaan Masing Aleksander Mekkart Mihkel Mihkelson Hans Miller Alfred Mõttus Paul Männik Aleksander Oinas Jüri Ottas Karl-Eduard Pajos Aleksander Paulus Rudolf Penno Eduard Pesur Jaan Piiskar Theodor Pool Mihkel Pung Peeter Siegfried Põld Konstantin Päts Hans Pöhl Hugo Bernhard Rahamägi Hugo Ratassepp Aleksander Leopold Raudkepp August Rei Marie Reisik Jakob Saar August Johannes Salum Carl Schilling Theodor Schmidt Arnold Paul Süvalep Peeter Schütz Johan Sihver Johannes Sikkar August Sirro Valentin Smirnov Karl Soonpää Jaan Soots Otto August Strandman Herman Sumberg Oskar Albert Suursööt Aleksander Sõster Johannes Zimmermann Theodor Tallmeister Karl Tamm Villem Tammai Voldemar-Johannes Tartu Jaanus Tasuja Jaan Teemant Jaan Teetsov Ervin-Ernst-Friedrich Thomson Kustas Tonkmann Oskar Tork Artur Tupits August Tõllasepp Jaan Tõnisson Aleksander Täheväli Jüri Uluots Maksim Unt August Usai Valde Uuekareda Jaan Vain Erich Friedrich Carl Walter August Vann Richard Veermaa Mathias Vesterblom Jakob Westholm Juhan Vilms Jüri Voiman Wilhelm Wrangell Johannes Võmma IV Riigikogu koosseis, www.riigikogu.ee IV Riigikogu Juhatus ja liikmed, www.riigikogu.ee Rasked sõnad Kõrges Kojas. Esmaspäev nr 39, 30. september 1929. Lk 3 IV Riigikogu Juhatus ja liikmed, www.riigikogu.ee
Artur-Aleksander Linari

Artur-Aleksander Linari (12. jaanuar 1903 Tallinn – 25. oktoober 1983 Toronto) oli eesti tööstur ja insener. Ta oli Rahvuskogu liige ja Johannesburgi Eesti Seltsi esimees. TLÜAR väliseesti isikud
Vladimir Roslavlev

Vladimir Roslavlev (26. märts 1880 Harkov – 1945 Saksamaa) oli Eesti jurist, majandusteadlane ja poliitik. Töötas rahvamajanduse ministeeriumis ja maksuametis. Ta oli Rahvuskogu ja I Riigivolikogu liige. Sügisel 1939 siirdus ta koos perega Saksamaale. Tema poeg oli insener ja harrastusajaloolane Oleg Roslavlev. Vladimir Roslavlev. Välispassi taotluse foto (1939). Rahvusarhiivi meediateek Русская Эстония. Рославлев Владимир Никифорович Baltisches Biografisches Lexikon digital
Mart Rõigas

Mart Rõigas (Martin Rõigas; 22. oktoober 1908 Abja vald, Pärnumaa – 13. juuli 1941 Vara vald, Tartumaa) oli Eesti majandusteadlane ja poliitik. Ta oli Rahvuskogu ja I Riigivolikogu liige. Mõrvati punaarmeelaste poolt.
Jaama tänav (Tartu)

Jaama tänav (Jamasche Straße) on tänav Tartus ja selle pikkus on umbes 3340 meetrit. Jaama tänav algab Narva maanteelt, jätkudes sellest teisel pool Staadioni tänavana. Tänav kulgeb linna piirini, kus temast saab Tartu–Räpina–Värska maantee (nn. Räpina maantee). Tänav ristub algusest lõpu poole minnes Mäe tänavaga (paremalt), Roosi tänavaga (risti), Kivi tänavaga (paremalt), Raatuse tänavaga (risti), Pärna tänavaga (risti), Puiestee tänavaga (vasakult), Paju tänavaga (paremalt), Jaamamõisa tänavaga (vasakult), Papli tänavaga (paremalt), Sõpruse puiesteega (paremalt), Põhja puiesteega (vasakult), Ida tänavaga (vasakult), Kadaka tänavaga (risti), Rõõmu teega (vasakult), Kaunase puiesteega (paremalt), Annemõisa tänavaga (paremalt) ja Nõlvaku tänavaga (paremalt). Jaama tänava ääres asub Laulupeomuuseum (Jaama 14). Jaama tänava ääres linna piiril asub Rahumäe kalmistu. Elamu välisuks Tartus Jaama 27, 19.saj. I p. (koopia) Puitelamu, Jaama 31 Ekspresskataloog 2005, lk. 54-55. Tartu kaart mõõtkavas 1:22 000
Jaama tänav

Jaama tänav on tänava nimi paljudes Eesti asulates: Jaama tänav Abja-Paluoja linnas Jaama tänav Aegviidu alevis Jaama tänav Aruküla alevikus Jaama tänav Avinurme alevikus Jaama tänav Eidapere alevikus Jaama tänav Elva linnas Jaama tänav Haapsalu linnas Jaama tänav Hagudi alevikus Jaama tänav Halliste alevikus Jaama tänav Jõgeva linnas Jaama tänav Jõhvi linnas Jaama tänav Järva-Jaani alevikus Jaama tänav Kadrina alevikus Jaama tänav Keava alevikus Jaama tänav Kehra linnas Jaama tänav Keila linnas Jaama tänav Kiisa alevikus Jaama tänav Kilingi-Nõmme linnas Jaama tänav Kiltsi alevikus Jaama tänav Kiviõli linnas Jaama tänav Kohila alev Jaama tänav Kohtla-Nõmme alevis Jaama tänav Kunda linnas Jaama tänav (Kuressaare) linnas Jaama tänav Käru alevikus Jaama tänav Lagedi alevikus Jaama tänav Lehtse alevikus Jaama tänav Lelle alevikus Jaama tänav Lihula linnas Jaama tänav Mustla alevikus Jaama tänav Olustvere alevikus Jaama tänav Paides Jaama tänav Paldiski linnas Jaama tänav Palivere alevikus Jaama tänav Puka alevikus Jaama tänav Põltsamaal (ka Anveldi tänav) Jaama tänav Põlva linnas Jaama tänav Pärnu linnas Jaama tänav Raasiku alevikus Jaama tänav Rakke alevikus Jaama tänav Rapla linnas Jaama tänav Risti alevikus Jaama tänav Saku alevikus Jaama tänav Sindi linnas Jaama tänav Sonda alevikus Jaama tänav Suure-Jaani linnas Jaama tänav Sõmerpalu alevikus Jaama tänav Tallinnas Jaama tänav Tapa linnas Jaama tänav Tartus Jaama tänav Tootsi alevis Jaama tänav Tudu alevikus Jaama tänav Türi linnas Jaama tänav Vaivara külas Jaama tänav Varstu alevikus Jaama tänav Vasalemma alevikus Jaama tänav Veriora alevikus Jaama tänav Võhma linnas Jaama tänav Võru linnas Jaama tänav Väike-Maarja alevikus Jaama tänav Vändra alevis Jaama põik Jaama tee Jaama puiestee
Johann Elert Bode

Johan Elert Bode (19. jaanuar 1747 Hamburg – 23. november 1826 Berliin) oli saksa astronoom, keda tuntakse peamiselt Bode seaduse tõttu. Ta määras kindlaks Uraani orbiidi ja pakkus välja selle nime. 1789 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 1794 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
Plessetski rajoon

Plessetski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Arhangelski oblastis. Piirneb läänes Karjalaga. Rajoonikeskuseks on Plessetski alev. Rajoon jaguneb halduslikult 17 asunduseks, millest 9 on küla- ja 8 linnaasundused. Rajoonis asuvad Plessetski kosmodroom ja Mirnõi linn, mis on föderaalses alluvuses. http://www.moples.ru/
Aleksander Tõnisson (ülemnõukogu liige)

Aleksander Tõnisson (4. aprill 1899 Jõgeveste vald, Viljandimaa – 23. juuni 1941 Tškalovi oblast) oli eesti tööline. Ta oli Tartu Kivitööliste Ametiühingu liige ja Tartu Töölisühingute Keskliidu nõukogu liige. Ta valiti 1940. aastal 44. ringkonnast II Riigivolikokku. Arreteeriti NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi (NKVD) poolt Tartus 18. jaanuaril 1941, süüdistati deserteerumises Punaarmeest 1919 ja hiljem EV sõjaväes olles osavõtus kommunistide mahalaskmisest Valgas, hukati Nõukogude Liidu vangilaagris. Tema tütar oli Moidela Tõnisson. https://dea.digar.ee/article/postimeesew/1940/07/13/10 okupatsioon.ee
Akkajaure

Akkajaure (Lule saami Áhkajávrre) on paisjärv Rootsis Norrbotteni läänis Jokkmoki ja Gällivare valla piiril, Luleälveni ülemjooksul. Akkajaure on Rootsi üks suurimaid paisjärvi, mis moodustus kuuest väiksemast järvest ja paljudest ruutkilomeetritest karjamaast pärast seda, kui 1919–1923 rajati Luleälveni jõele esimene Suorva tamm. Tammi tõttu muutub järve veetase kõrgusvahemikus 423–453 m. Maksimaalse veeseisu korral on järve pindala 242 km², keskmine sügavus 30 m, suurim sügavus 92 m ning koguruumala u 8 km³. Minimaalse veeseisu korral väheneb pindala 94 km²-ni. Tammide mitmete ümberehitustega on järve reguleeritav maht järk-järgult suurenenud ning on praegu 5,9 km³. Järve valgala haarab enamiku Padjelanta rahvuspargist ning Sareki rahvuspargi lääneosa. Valgala pindala on 4650 km². Suurim sissevoolav jõgi on Vuojatädno, mis annab üle poole kogu järve saabuvast veest. Umbes viiendiku sissevoolust annab Sitasjaure järvest läbi Ritsemi elektrijaama kulgev tunnel. Kogu aastane sissevool on 6,8 km³. Väljavool toimub kagutipust Suorvast kahe tammi kaudu. Märkimist väärib ka järve looduslik väljavool Stora Sjöfalletis, mis moodustab võimsa joa. Jääkate tekib järvele tavaliselt novembri lõpus või detsembri alguses ning kaob juuni alguses. Suvel soojeneb vesi pinnakihis 10-11 kraadini. Järve kaldad piirnevad suures osas Stora Sjöfalleti rahvuspargiga, kuid akvatoorium on sihilikult arvatud rahvuspargi piiridest välja. Kirdekaldale on rajatud maantee. Kirdekaldal asuva Ritsemi ja edelakalda vahel on suvel regulaarne laevaühendus, mida kasutavad matkajad Padjelanta ja Sareki rahvusparki pääsemiseks. Järve edelaküljel asub Akka massiiv. Akkajaure ümbrus on suvepoolaastal Sirgesi saamiküla läänepoolseim tuumikala, mil teda kasutatakse põhjapõtrade karjatamiseks. Suvel põhjapõdrad paarituvad ja poegivad seal. Piirkonnas on palju karjatamisega seotud rajatisi: karjaseonne, aedikuid põhjapõtrade märgistamiseks ja tapmiseks ning saami asundusi. Jörgen Sahlberg. Physical modelling of the Akkajaure reservoir. Hydrology and Earth System Sciences 7 (3), 268–282, 2003.
Nurme tänav (Tallinn)

Nurme tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Nurme tänav algab Raudtee tänavalt ja suundub kagusse. Tänav ristub Põllu, Metsa, Ravila ja Sihi tänavaga, Vabaduse puiesteega, Valguse ja Aate tänavaga, Lootuse puiesteega, Pilviku ja Serva tänavaga ning lõpeb Helbe tänaval. Tänava pikkus on umbes 1800 meetrit. Sihi tänavast Raudtee tänavale suunduv lõik on ühesuunaline. Nurme tänava ääres on Nurme tänava residents, 1935. aastal ehitatud tööstur Oskar Kersoni elamu, 1952. aastast Nõmme Pioneeride maja, nüüd Nõmme Noortemaja, kaks lillepoodi. Pilviku ja Helbe tänava vahelisel alal jääb tänava äärde Valdeku park. Suurim majanumber on 79. Tänava nimi oli algul Aleksandri tänav (Alexanderstraße), alates 17. märtsist 1922 Nurme tänav, 9. detsembrist 1940 kuni 1941. aastani Töölise tänav. Tallinna tänavanimed. KNAB. Otsus Tallinna linna Nõmme osa tänavate ümbernimetamise asjas (ENSV Teataja Lisa 1940, 33)  Nurme tänav (Tallinn) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Näituse tänav

Näituse tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Näituse tänav Rakveres Näituse tänav Sakus Näituse tänav Tallinnas Näituse tänav Tartus Näituse tänav Türil Näituse tänav Viljandis Näituse põik
Näituse tänav (Tallinn)

Näituse tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Näituse tänav algab Rahumäel Pärnu maanteelt ja suundub kagusse. Tänav ristub Sihi, Mängu ja Kurni tänava ning Vabaduse puiesteega ja lõpeb Võidu tänaval. Tänava pikkus on umbes 700 meetrit. Võidu tänavast Vabaduse puiesteele suunduv lõik on ühesuunaline. Näituse tänaval asub Näituse tänava residents. Tänava äärde jääb Võidu puiestik. Suurim majanumber on 28. Näituse tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime seal asetsenud omaaegse näituseväljaku järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 86  Näituse tänav (Tallinn) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis