laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hello world

"Hello world" programm on arvutiprogramm, mis ei tee mitte midagi muud kui väljastab ekraanile teksti "Hello, World!" (inglise keeles "Tere, maailm!"). Selliseid programme kasutatakse sagedasti programmeerimisõpikutes, erinevate keelte võrdlemisel ning kompilaatorite testimisel. Taoline "hello world" programm on enamasti üks väiksemaid programme, mida vastavas keeles kirjutada saab. Sellise programmi suurus võib varieeruda alates ühest lihtsast funktsioonist kuni paarikümne keeruka lauseni (mitmed assemblerile kirjutatud ja/või graafilist kasutajaliidest kasutavad programmid). Tüüpiliselt kirjutatakse "hello world" programm: esimese programmina programmeerimist õppima asudes, esimese programmina asudes õppima uut programmeerimiskeelt, esimese programmina asudes kasutama uut kompilaatorit/linkerit/IDEt vms, erinevate kompilaatorite/programmeerimiskeelte võrdlemisel. Esimene teadaolev "hello world" programm pärineb Brian Kernighani raamatust "A Tutorial Introduction to the Language B" 'Sissejuhatus programmeerimiskeelde B'. Kultusliku staatuse omandas fraas "Hello, World!" aga Brian Kernighani ja Dennis Ritchie raamatu The C Programming Language 'Programmeerimiskeel C' mõjul, kuigi seal kasutati küll vormi "hello, world" (ilma suurtähtede ning hüüumärgita, mis on lisandunud traditsioonile hiljem). Järgnevalt on ära toodud kogumik "Hello, World!" programme erinevates keeltes. with TEXT_IO; procedure HELLO is begin TEXT_IO.PUT_LINE ("Hello, world!"); end HELLO; 'Hello, world!' PRINT "Hello, World!" END ++++++++[->+++++>+>>++>++>>+++>+<<<<<< <<]>[->++>+++>+++>+>+>++<<<<<<]>.>+++ ++.>----..+++.>----.>.>-.<<<.+++.---- --.<-.>>>+.>>++. #include <stdio.h>   int main(void) { printf("Hello, World!\n"); return 0; } #include <iostream>   int main() { std::cout << "Hello, World!" << std::endl; } class Program { static void Main(string[] args) { Console.WriteLine("Hello, world"); } } IDENTIFICATION DIVISION. PROGRAM-ID. HELLO-WORLD. ENVIRONMENT DIVISION. DATA DIVISION. PROCEDURE DIVISION. DISPLAY "Hello, world!". STOP RUN. (format t "Hello, World!~%") PROGRAM HELLO PRINT *, 'Hello, world!' END MESSAGEBOX("Hello, world!") module Main where main :: IO () main = putStrLn "Hello World!" class HelloWorld { public static void main(String[] args) { System.out.println("Hello, World!"); } } Kasutades teateakent: alert("Hello, world!"); või kirjutades veebilehele: document.write("Hello, world"); program Hello; {this line is optional} begin writeln('Hello, World!'); end. print "Tere, maailm!\n"; <?php echo "Hello, World!"; ?> Test: proc options(main) reorder; put skip edit('Hello, world!') (a); end Test; <<hello_world.pl>>= hello_world :- write('Hello World!'). print('Hello, world!') cat("Hello, world!\n") puts "Hello, world!" $ include "seed7_05.s7i"; const proc: main is func begin writeln("Hello, world!"); end func; BEGIN OutText("Hello, world!"); OutImage; END Transcript show: 'Hello, world!'; cr Kasutades teateakent: MsgBox "Hello, world!" Kirjutades konsooli: Console.write("Hello, world!")
Mart Laga

Mart Laga (15. mai 1936 Tartu – 27. november 1977 Tartu) oli eesti ja Nõukogude Liidu korvpallur. Ta õppis Tartu 1. keskkoolis, treenis Harri Russaku ja Georg Rekkeri käe all. 16-aastaselt arvati ta Nõukogude Liidu korvpallikoondise kandidaadiks, 17-aastaselt tuli ta Eesti NSV noortekoondise koosseisus Nõukogude Liidu meistriks ja kutsuti koondise treeningutele. Aastal 1956 võitis ta AKSK meeskonna koosseisus Nõukogude Liidu meistrivõistlustel hõbeda, 1955 Nõukogude Liidu koondises Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali, 1957. aastal tuli Euroopa meistriks. Tromboos sundis Mart Laga noorelt tõsisemast sportimisest loobuma, Eestis mängis ta 1965. aastani veel Tartu võistkondades, kuid siis tegi korvpalliga lõpparve. Pikk (196 cm) ja mitmekülgne noormees saavutas häid tulemusi ka kõrgushüppes ning ketta- ja vasaraheites. Tal oli väga hea hüppevõime. Väidetavalt on Mart Laga esimene Eesti korvpallur, kes on mängus surunud palli pealt korvi (1953 Riias NSV Liidu meistrivõistlustel). Paljud peavad teda läbi aegade andekaimaks Eesti korvpalluriks, kes võinuks läbi lüüa ka NBAs. Probleeme oli tal aga distsipliiniga, samuti alkoholiga. Tema varajase surma põhjusekski on peetud liigset alkoholilembust. 1956 NSV Liidu meistersportlane Biograafia ESBL-is Mart Laga sporditulemused
Noodasjärv

Noodasjärv (ka: Nuudasjärv, Nadasi järv) asub Võru maakonnas Võru vallas Noodaskülas. Järv paikneb Haanja kõrgustiku põhjaosas Kütiorus. Järv on tugevalt mudastunud. Taimestik on liigirikas: esineb 30 liiki makrofüüte. Kaladest domineerib särg, mõnevõrra vähem on ahvenat, latikat, hauge, roosärge, kiiska, linaskit. Püütud on ka viidikat, lutsu, säinast jt. Eesti järvede loend
Kaarmise järv

Kaarmise järv (ka: Karmise järv) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Kaarmise külas. Järv asub Saaremaa keskosas. Kaldad on madalad, valdavalt paesed, kohati liivased. Järves on kaks saart, kokku pindala 0,08 ha. Taimestik on liigirikas: esineb 22 liiki makrofüüte. Kaladest domineerib koger, vähem on hauge – need kaks on ka järve ainsad kalaliigid. Järv asub Kaarmise hoiuala lõunaosas. Kaarmise järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26. oktoobril 2014) "Saaremaal kadus Kaarmise järvest vesi" ERR Novaator, 16. juuni 2016
Patricia Ramsay

Victoria Patricia Helena Elizabeth (17. märts 1886, Buckinghami palee, London – 12. jaanuar 1974, Windlesham, Surrey) oli Briti kuningliku perekonna liige, Connaughti hertsogi Arthuri tütar ja kuninganna Victoria lapselaps. Ta oli esimene Briti kuningakoja liige, kes formaalselt loobus tiitlitest "Suurbritannia ja Iirimaa printsess" ja "Tema Kuninglik Kõrgus". Pereringis Patsyks kutsutud printsess oli prints Arthuri ja Preisi printsessi Luise Margarete tütar. Tal oli vanem vend, prints Arthur, ja vanem õde, printsess Margaret. Patricia ristiti 1. mail 1866 Bagshot Parkis. Tema ristivanemad olid kuninganna Victoria, printsess Helena, Tema Hiilgus Oldenburgi suurhertsoginna, Saksa prints Wilhelm, Ernst II ja Preisi prints Albrecht. Victoria pandi talle nimeks isapoolse vanaema järgi, Patricia püha Patricku auks ja Helena ta isaõe, printsess Helena järgi. Lapsepõlves reisis Patricia perega palju. Ta elas kaks aastat Indias, kuhu ta isa oli koos armeega saadetud. 1911. aastal määrati hertsog Kanada kindralkuberneriks ja Patricia läks koos vanematega Kanadasse, kus sai väga populaarseks. Patricia nimetati 22. veebruaril 1918 Printsess Patricia Kanada Kergjalaväe aukoloneliks ja kandis seda aunimetust surmani. Patricia kujundas omanimelise rügemendi tunnusmärgi ja värvid. 1974. aastal võttis tema koha üle ta nõbu ja ristitütar Patricia. Patricia abielu oli väga aktuaalne teema. Loodeti, et ta naitub mõne printsiga, näiteks Portugali ja Hispaania kroonprintsi ja Vene suurhertsogiga. 27. veebruaril 1919 abiellus Patricia hoopis mereväekomandöri Alexander Ramsayga. Laulatus toimus Westminster Abbeys. Pulmapäeval loobus Patricia vabatahtlikult kuninglikest tiitlitest ja temast sai leedi Patricia Ramsay. Hoolimata kuninglikest tiitlitest loobumisest, jäi Patricia kuningliku perekonna liikmeks ja püsis troonipärilusjärjekorras. Ta võttis osa kõigist kuninglikest sündmustest, sh pulmadest, matustest ja ka George VI ja Elizabeth II kroonimisest. Patricia oli andekas kunstnik, kes eelistas maalida akvarellidega. Paljud ta piltidest on inspireeritud rännakutest troopilistele maadele. Kuna ta oli õppinud kunstnik A. S. Hatricku käe all, kes oli tundnud Vincent van Goghi ja Paul Gauguini, kajastusid nende mõjutused ka Patricia töödes. Patricia suri Windleshamis Surreys enne oma 88. sünnipäeva ja poolteist aastat enne abikaasat. Mõlemad abikaasad on maetud Frogmore'i kuninglikule kalmistule.
Kavadi järv

Kavadi järv (ka Kavati järv, Uue-Saaluse järv, Mäejärv, Kavadi Ülajärv) asub Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas. Järv asub Haanja kõrgustikul. Praeguse kuju sai Kavadi järv 1880. aastal, mil väljavoolu tõkestamise tulemusena liitusid kolm tollast väikejärve, moodustades ühtse Kavadi järve. Järves on neli saart, Vabrikusaar, Lehesaar ja veel kaks võsastunud saart. Esineb ka ujuvsaari. Tüpoloogiliselt on Kavadi järv poolhuumustoiteline. Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 15 liiki makrofüüte. Kaladest domineerib särg, mõnevõrra vähem on latikat, ahvenat, hauge, koha, linaskit. Püütud on ka kiiska, lutsu, roosärge jt. Kavadi järv Rõuge vallas Kavadi järvesopid Peegeldused õhtupäikesest Kavadi järvevees Vabrikusaare peegeldused Kavadi järves Vabrikusaare kaldapealne Kavadi järves Kavadi järv sügisel Kavadi järv Aare Mäemets, "Eesti NSV järved ja nende kaitse", Tallinn 1977. Kavadi järv keskkonnaportaalis
Saare järv

Saare järv (ka: Saarjärv, Saarejärv, Saaremõisa järv) asub Jõgevamaal Mustvee vallas Saarjärve külas. Järv asub Vooremaa kaguosas. Järvest umbes 2,5 km ida pool asuvad Jõemõisa ja Kaiu järv. Taimestik on liigirikas: esineb 25 liiki makrofüüte. Kaladest domineerib latikas, mõnevõrra vähem on särge, roosärge, haugi, nurgu, linaskit, kokre jt. Saare järv ja seda ümbritsev mets võeti kaitse alla 1968. aastal loodud Saare järve kaitseala loomisega. 2005. aastal korraldati kaitseala ümber Saarjärve looduspargiks. Eesti järvede loend
Corps Concordia Rigensis

Corps Concordia Rigensis on Hamburgis tegutsev saksa meeskorporatsioon. Korp! Concordia Rigensis on üks vanemaid tegutsevaid baltisaksa üliõpilasorganisatsioone. See asutati 29. novembril 1869 Riias. Korporatsiooni tegevus katkes 1939, kui baltisakslased umsiedlungi käigus Saksamaale ümber asusid. 1956. aastal jätkati Hamburgis. Korporatsiooni värvideks on sinine, kollane ja punane. Tekkel on tumesinine ja selle peale on tikitud kuldne, pisut tähte meenutav kujund, balti täht. Rebase tekkel on üleni must. Koduleht (saksa keeles) Korporatsioon Vironia sõprusorganisatsioonid
City Life

"City Life" on strateegiamäng, mis võimaldab luua modernset virtuaallinna. Mängu põhimõte on ehitada suur ja rikas linn, kus inimesed oleksid oma eluga rahul ega kakleks teistest kultuuriruumidest pärit inimestega. Mängu toodab Monte Cristo ja Deep Silver. Mängu hakati tootma mais 2006. Mängus on kuus klassi, kellest eliidid, valgekraed ja radikaalsed ülemklassid on ülejäänutest suurema sissetulekuga. Nendele järgnevad sinikraed, ääreala elanikud ja vaesed. Mängus ehitatakse maju ja neile, kes majadesse elama tulevad, antakse töökohti. Et kõik oleks linnaga rahul, tuleb neile anda ka puhkepaiku, poode, haiglaid, politseijaoskondi, haridust ja palju muud. Alguses on võimalik töötama panna kolm vaesemat klassi; hiljem, kui on rohkem elanikke ja haridust, hakkavad sinu linna tulema valgekraed ja radikaalsed ülemklassid. Hoolsa töö tulemusel hakkavad radikaalsetest ülemklassidest ja valgekraedest kujunema eliidid. Kui eliidid käes, läheb mäng hulga kergemaks. Mängu ekraanitõmmis
Eesti väinade loend

Eesti väinade loend loetleb Eesti väinad. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aksi salm Hari kurk Irbeni väin Keri vahe - Kihnu väin - Kura kurk - Kurkse väin - Käkisilm - Kärnatse silm Pisike silm - Püssirahusilm Rukki kanal Silmeni väin - Soela väin - Suur salm - Suur silm - Suur väin Viire kurk - Voosi kurk - Võilaiu silm - Väike salm - Väike väin Maailma väinade loend
Anna Katharina

Brandenburgi Anna Katharina (taanipäraselt Anna Cathrine, 26. juuni 1575 Halle – 8. aprill 1612 Kopenhaagen) oli Taani ja Norra kuninga Christian IV abikaasa. Anna Katharina isa oli Brandenburgi kuurvürst Joachim Friedrich ja ema Brandenburg-Küstrini Katharina. Anna Katharina sündis Halles, aga kasvas üles Wolmirstedtis. Christian IV tutvus Anna Katharinaga 1595 oma Saksamaa-reisil ja otsustas temaga abielluda. 1596 sai Christian Taani kuningaks ning Anna Katharina osales koos oma vanematega tema kroonimisel. 27. novembril 1597 abiellus Anna Katharina Christianiga Lõuna-Jüütimaal Haderslevhuse lossis. 11. juunil 1598 krooniti Anna Katharina kuningannaks. Abielust sündis seitse last: Frederik (1599, suri esimesel elukuul), nimeta poeg (1601), Christian (1603–1647, lasteta), Sophia (1605, suri esimesel eluaastal), Elisabeth (1608, suri 2½-aastaselt), Frederik III (1609–1670, päris isa trooni) ja Ulrik (1611–1633, tapeti vallalisena). Kuigi Anne Katharina oli Christian IV esimene naine, pole temast suurt midagi teada. Tundub, et tal polnud suurt poliitilist mõju, kuid ta saatis sageli kuningat reisidel. Teda kiideti eelkõige tagasihoidlikkuse ja sügava usklikkuse pärast. On teadmata, kas abielu oli õnnelik, aga selle lõpupoole võttis kuningas endale armukesi, kellest kõige tuntum on kuninganna toatüdruk Kirstin Madsdatter, kes sünnitas 1611 kuningale abieluvälise poja ja suri 1613. Anna Katharina eluajal alustati Rosenborgi lossi ehitamist, kuid kas ja kui palju on lossis tema mõju, on teadmata. Anna Katharina oli heas suhtes riigi luterliku peapiiskopiga, aga oma surivoodi juurde kutsus ta tema asemel kalvinistliku vikaari. Anna Katharina maeti Roskilde katedraali.
Eibau

Eibau on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Kottmari vallas. Kuni 1. jaanuarini 2013 kuulus see Eibau valda.
Saarejärv

Saarejärv on mitme Eesti järve nimi: Kurtna Saarejärv asub Ida-Virumaal Alutaguse vallas. Kautla Saarejärv asub Harjumaal Kõue vallas. Saarejärv on mitme Eesti järve variantnimi: Saare järv ehk Saarejärv asub Jõgevamaal Mustvee vallas. Saarjärv
Leo III

Leo III nimelisi valitsejaid oli mitu: Leo III oli Ida-Rooma keiser Leo III oli Rooma paavst Leo III nime all võib olla tuntud ka Armeenia kuningas Levon III. Leo I Leo II Leo IV Leo V Leo VI
Leo IV

Leo IV nime all on tuntud mitu valitsejat: Leo IV oli Ida-Rooma keiser Leo IV oli Rooma paavst Leo IV nime all võib olla tuntud ka Armeenia kuningas Levon IV. Leo I Leo II Leo III Leo V Leo VI
Leo V

Leo V nime all on tuntud mitu valitsejat: Leo V oli Ida-Rooma keiser Leo V oli Rooma paavst Leo V nime all võib olla tuntud ka Armeenia kuningas Levon V Leo I Leo II Leo III Leo IV Leo VI
Leo VI

Leo VI nime all on tuntud mitu valitsejat: Leo VI oli Ida-Rooma keiser Leo VI oli Rooma paavst Leo VI nime all võib olla tuntud ka Armeenia kuningas Levon VI. Leo I Leo II Leo III Leo IV Leo V
Bohai väin

Bohai väin (Bohai Haixia) on väin, mis ühendab Kollast merd Bo Hai lahega. Map of Bohai Haixia (strait), China, Earth-3D.com
Concordia Klar

Concordia Klar (Concordia Klar-Ulas; 6. juuli 1938 – 28. november 2004) oli eesti graafik. 1963. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi. Töötas 1980. aastatel Tallinna Pedagoogilise Instituudi graafika ja jooniste kateedri vanemõpetajana. 1977 – Kristjan Raua preemia (graafilised tööd "Hüüa, hüüa, pillikene!", "Lüü üts lugu lustipilli!" ja "Viibisin vilet puhuma!") 1987 – Eesti NSV teeneline kunstnik Concordia Klari abikaasa oli Peeter Ulas. Nende tütar on Maria-Kristiina Ulas. "Raamatuillustratsioonide kogu RR-is. Klar, Concordia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2007. Vaadatud 17. septembril 2016. 1996 – Mare Pedanik. "Klar, Klar-Ulas, Concordia". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 190–191 CV Concordia Klar (Ulas) 2006. aasta näituse avamise pressiteade 2006. aasta näitusest @ epl.ee Inna Grünfeldt. Kultuur: Concordia Klari graafiline graatsia. Pehmelakk Virumaa Teataja 3. jaanuar 2007
Friedersdorfi vald

Friedersdorfi vald on mitme valla nimi: Friedersdorfi vald Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Bitterfeldi kreisis Friedersdorfi vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Friedersdorfi vald Saksamaal Tüüringi liidumaal Ilm-kreisis
Friedersdorf

Friedersdorf on mitme koha nimi: Friedersdorf, asula Saksamaal Brandenburgi liidumaal Elbe-Elsteri kreisis Rückersdorfi vallas Friedersdorf, asula ja vald Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Bitterfeldi kreisis Friedersdorf, vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Friedersdorf, asula ja Saksamaal Tüüringi liidumaal Ilm-kreisis Friedersdorf, koht Dresdenis Weixdorfis Friedersdorf, asula ja endine vald Brandenburgi liidumaal Dahme-Spreewaldi kreisis Heidesee vallas Friedershof, asula Brandenburgi liidumaal Märkisch-Oderlandi kreisis Vierlindeni vallas Friedershof, asula Saksimaa liidumaal Alam-Sileesia Oberlausitzkreisis Markersdorfi vallas Friedershof, asula Saksimaa liidumaal Weißeritzkreisis Pretzschendorfi vallas Friedershof, asula Saksimaa liidumaal Kamenzi kreisis Lohsa vallas Friedershof, Saksimaa liidumaa Kamenzi kreisi Pulsnitzi linna linnaosa Friedersdorf, katastrikogukond Alam-Austrias Maria Laachi vallas Łężyce (saksakeelne nimi Friedersdorf), küla Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Kłodzko maakonnas Szczytna vallas Biedrzychowice Górne (saksakeelne nimi Friedersdorf), küla Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Zgorzeleci maakonnas Bogatynia vallas
Tomas Tranströmer

Tomas Gösta Tranströmer (15. aprill 1931 Stockholm – 26. märts 2015 Stockholm) oli rootsi luuletaja ja psühholoog. Ta sai 2011. aastal Nobeli kirjandusauhinna. Ta pälvis muidki kirjandusauhindu, sealhulgas Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna ja Neustadti auhinna. Pärast 1990. aastal üle elatud insulti oli tema parem kehapool halvatud ja kõne häiritud. 17 dikter, luulekogu, 1954 Hemligheter på vägen, luulekogu, 1958 Den halvfärdiga himlen, luulekogu, 1962 Klanger och spår, luulekogu, 1966 Kvartett, 1967 (kogumik) Mörkerseende, luulekogu, 1970 Stigar, luulekogu, 1973 Östersjöar, luulekogu, 1974 Sanningsbarriären, luulekogu, 1978 Dikter 1954-78, 1979 (seeriast "Den svenska lyriken") PS, luulekogu, 1980 (bibliofiilidele) Det vilda torget, luulekogu, 1983 Dikter, 1984 (taskuväljaanne) För levande och döda, luulekogu, 1989 Dikter. Från "17 dikter" till "För levande och döda", 1990 (taskuväljaanne, uuesti 1997) Sorgegondolen, luulekogu, 1996 Den stora gåtan, luulekogu, 2004 Fängelse, üheksa haikut 2004 Luulet. Eesti Raamat, Tallinn 1989. Tõlkinud Jaan Kaplinski, 160 lk; ISBN 5450012950 Suur on mõistatus (luuletused). Mälestused seiravad mind (memuaarid). Loomingu Raamatukogu, 2007, 27. Tõlkinud Tõnis Arnover ja Lennart-Hans Jürgenson, järelsõna: Tõnis Arnover, 68 lk; ISBN 9789949428168 Unistused on koduteel. Allikaäärne, 2013. Tõlkinud Tõnis Arnover. Aprill ja vaikus = April och tystnad; Unustatud kapten = Den bortglömde kaptenen; Vermeer = Vermeer; Kotkakalju = Örnklippan; Air Mail = Air Mail (luuletused). Rootsi keelest tõlkinud Jaan Kaplinski – kogumikus "Kiirus vaikuse sees: luulet üheteistkümnelt maalt: tekste neljandalt ja viiendalt Põhjamaade luulefestivalilt Tallinnas 2004. ja 2005. aasta kevadel", koostanud Eha Vain, eessõna: Kalli Klement. Eesti Raamat, Tallinn 2006, lk 260–273; ISBN 9985655354 Ene-Reet Soovik, "Üle mere: Tomas Tranströmer ja Jaan Kaplinski" – Keel ja Kirjandus 1999, nr 3, lk 160–165 Ene-Reet Soovik, "Crossing the sea: Tomas Tranströmer and Jaan Kaplinski" – Interlitteraria. 4: world poetry in postmodern age / ed. Jüri Talvet, Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu 1999, lk 236–246 Jaan Kaplinski, "Tomas Tranströmer ja Machi printsiip". Inglise keelest tõlkinud Urmas Tõnisson – J. Kaplinski kogumikus "Kõik on ime", Ilmamaa, Tartu 2004, lk 517-525; varem ilmunud: World Literature Today, 1990, nr 4 Lauri Kitsnik, "Mälu tummfilm" (raamatu "Suur on mõistatus. Mälestused seiravad mind" arvustus) – Sirp 12. oktoober 2007, lk 18–19 Ene-Reet Soovik, "Rootsilik lapsepõlv ängi ja päikesepaiste vahel" (raamatu "Suur on mõistatus. Mälestused seiravad mind" arvustus) – Eesti Päevaleht/Arkaadia 9. november 2007, lk 17
Toimetulek

Majanduslik toimetulek Sotsiaalne toimetulekuvõime Toimetulek (psühholoogia) Toimetulekuvõime
Karpvähilised

Mitte segi ajada kirpvähilistega (Amphipoda), kes kuuluvad kõrgemate vähkide rühma Karpvähilised ehk karpvähid ehk ostrakoodid (Ostracoda) on vähkide klassi kuuluvad loomad. Praeguseks on tuvastatud umbes 50 000 väljasurnud või nüüdisaegset liiki, mis jagunevad seitsmesse seltsi. Eestist on leitud 93 liiki karpvähilisi. Karpvähilised on väikesed vähid, kelle suurus jääb 0,2 ja 30 mm vahele. Enamiku karpvähiliste suurus jääb 1 mm juurde. Karpvähkide keha on suletud kahepoolmelisse karpi, mille ehitus on liigiti erinev. Karp on tavaliselt kitiinist või lubjast ning selle peamine funktsioon on vähi kaitse. Kõhupoolel asub neil pilu, kust ulatuvad välja jalad, tundlad ja osa tagakehast. Karpvähilised kuuluvad tavaliselt veekogu zoobentosesse. Mõned liigid elavad ka avavees. Karpvähilised elavad nii mage-, riim- kui ka merevees, üksikuid liike on leitud ka mullast. Sohar, K. (2006). Karpvähilised – võimalus selgitada järvee arengulugu. – Eesti Loodus 1: 20–23. Karpvähiliste iseloomustus ZBI kodulehel
Kaanid

Kaanid (Hirudinea) on rõngusside hõimkonda kuuluvad loomad. Nad võivad elada mage-, merevees ja maal. Maailmas elab umbes 400 liiki kaane. Kaanide iseloomulikuks tunnuseks on keha ees- ja tagaosas olev iminapp, millega nad kinnituvad substraadile. Kaanidel on 33 kehalüli ja hästi arenenud lihastik. Kaanid toituvad peamiselt väikestest selgrootutest, mõnikord langeb nende saagiks suuremaid selgrootuid, näiteks vihmaussid. Kaanidele on iseloomulik ka teiste loomade verest toitumine. Kõige sagedamini imevad nad verd kaladelt ja kahepaiksetelt, harvem veekogu kaldale tulnud suurematest loomadest. Saaklooma kehale eritavad nad vere hüübimisvastast ensüümi hirudiini. Eestis elavatest kaanidest on levinumad hobukaan (Haemopis sanguisuga), pisikaan (Helobdella stagnalis), kalakaan (Piscicola (Ichthyobdella) geometra) ja lamekaan (Glossiphonia complanata). Eestis leidub vaid üks verd imev kaan – apteegikaan (Hirudo medicinalis), keda ajalooliselt – harvem tänapäeval – on kasutatud meditsiinis. Kaanid on hermafrodiitsed ehk mõlemasoolised organismid – ühel kaanil on nii emas- kui ka isassuguelundid. Kaanid paljunevad suguliselt. Kaanide suguavad (emas- ja isassuguava) asuvad üldjuhul eespool keha keskkohta. Üks kaan toimetab oma seemnerakud teise kaani emassuguavasse, kus toimub sisemine viljastus. Seejärel munetakse viljastunud munad kookonisse, mis hiljem koos kaani vööga eraldub kehast. Siin on loetletud sugukondi, mille esindajaid leidub ka Eestis. Hirudinidae (kirjukaanlased) Piscicolidae (kalakaanlased) Glossiphoniidae (lamekaanlased) Erpobdellidae (ahaskaanlased) Kaanid Tartu hansalaadal, 2013
Soulicious

"Soulicious" on Sarah Connori viies stuudioalbum. See anti välja 30. märtsil 2007. "The Impossible Dream (The Quest)" "Soothe My Soul" – 4:18 "Your Precious Love" (koos Marvin Gayega) "Get It Right" "Part Time Love" "Sexual Healing" "Son of a Preacher Man" "Soulicious" "Love on a Two Way Street" "One Day I'll Fly Away" "I've Got to Use My Imagination" "I Never Loved a Man (The Way I Love You)" "Same Old Story (Same Old Song)" "If It's Magic"
Alyssa Milano

Alyssa Jayne Milano (sündinud 19. detsembril 1972 New Yorgis) on USA näitleja ja laulja. Ta on eelkõige tuntud komöödiasarjast "Who's the Boss?" (1984–1992), draamasarjast "Melrose Place" (1997–1998) ja Phoebe Halliwell'i kehastajana seriaalist "Võluvägi" (1998–2006). 1989 "Look In My Heart" (välja antud: 25. märts, 1989, Pony Canyon) 1989 "Alyssa" (välja antud: 25. oktoober, 1989, Pony Canyon) 1991 "Locked Inside A Dream" (välja antud: 21. mai, 1991, Pony Canyon) 1992 "Do You See Me?" (välja antud: 18. september, 1992, Pony Canyon) Ametlik koduleht Alyssa Milano on safesearching.com Alyssa Milano andmekogus IMDb (inglise) Blog for Major League Baseball
Sarah Connor (album)

"Sarah Connor" on Sarah Connori kogumikalbum, mis on välja antud 9. märtsil 2004. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Sarah Connor (album) seisuga 26.10.2017.
Christmas in My Heart

"Christmas in My Heart" on Sarah Connori jõulualbum, mis välja antud 18. november 2005 ja uusversioon 24. november 2006. "Ave Maria" "Christmas in My Heart" "Be Thankful" "White Christmas" "Sweet Is The Song" "A Ride in the snow" "The Christmas song" "Why Does It Rain" "Tonight's The Night" "A New Kingdom" "The Best Side of Life" "Ave Maria" "Christmas in my heart" "Be Thankful" "White Christmas" "Sweet Is The Song" "A Ride in the snow" "The Christmas song" "Why Does It Rain" "Tonight's The Night" "A New Kingdom" "Come Together" "Have Yourself a Merry Little Christmas" "Come Together" "Have Yourself a Merry Little Christmas"