laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Compiègne'i vaherahu

Compiègne'i vaherahu oli 11. novembril 1918 Esimese maailmasõja ajal Antanti ja Saksamaa vahel Prantsusmaal Compiègne'i linna lähedal sõlmitud kokkulepe (vaherahu), mis lõpetas sõjategevuse läänerindel. Lepe sõlmiti kell 11.00 ehk 11. kuu 11. päeva 11. tunnil. Ametlikult ei kuulutatud leppega Saksamaad alistatuks. Saksamaa nõustus Ameerika Ühendriikide presidendi Woodrow Wilsoni neljateistkümne teesiga. Teeside põhinõuded olid vaenutegevuse lõpetamine, Saksamaa vägede taandumine oma riigipiiri taha, vangide vahetamine, kahjude hüvitamine, taristu taastamine, Saksamaa sõjalaevade ja allveelaevade loovutamine ning vaherahu pikendamise või lõpetamise tingimuste kinnitamine.
Ülemsootska

(Setu) ülemsootska (setu keeles ülembsootska) on igal aastal Setu kuningriigi päevadel valitav setude kuninga Peko asemik maa peal. Ülemsootska valitsussaua nimetatakse kiioraks.[viide?] 1994–1995 Vello Anipai 1995–1998 Paul Hagu 1998–1999 Volli Kera 1999–2000 Sulo Nurmeots 2000–2001 Aare Hõrn 2001–2003 Inara Luigas 2003–2007 Evar Riitsaar 2007–2008 Aare Hõrn 2008–2009 Silver Hüdsi 2009–2010 Õie Sarv 2010–2011 Ahto Raudoja 2012–2014 Aarne Leima 2014–2015 Annela Laaneots 2015–2016 Jane Vabarna 2016–2017 Aarne Leima 2017–2018 Piret Torm-Kriis 2018–2019 Aare Hõrn 2019–2021 Rein Järvelill 2021–2022 Jane Vabarna 2022–2023 Anzelika Gomozova 2023–2024 Evelin Leima 2024– Urmo Uiboleht https://web.archive.org/web/20160309145930/http://www.southestonia.ee/uudiskiri/LET8_0213.html (vaadatud 09.03.2016) "PILDIGALERII | ÕNNITLUSED KUNINGANNALE! Seto Kuningriigi ülemsootska valimised võitis Rõsna küla kaunitar". Õhtuleht. 7. august 2023. Vaadatud 10. oktoober 2023. Setode kuninga asemik ehk ülemsootska, SA Lõuna-Eesti Turism
Vesilind

OÜ Vesilind on Eesti filmitootmisettevõte, mis toodab dokumentaalfilme ja telesaateid ning ühtlasi ka levitab neid. Ettevõtte asutas 1996 Riho Västrik. Ettevõtte toodetud filmid: 2012 Minu isa (tudengifilm; kaastootja) 2012 Mees torukübaraga (dokumentaalfilm) 2012 Kosmos (dokumentaalfilm) 2013 Tulekahju paine (dokumentaalfilm) 2013 Lihast ja luust (dokumentaalfilm) 2013 Eesti loodus: Alam-Pedja (dokumentaalfilm) 2014 Maastiku mustrid (dokumentaalfilm) 2015 Majavalvur (dokumentaalfilm) 2015 Emajõe veemaailm (dokumentaalfilm) 2015 Eesti looduslikud pühapaigad (dokumentaalfilm) Vesilind Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 09.03.2016) Vesilind Eesti filmi andmebaasis
Alaküla külanõukogu

Alaküla külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis Lämmijärve rannikul. Külanõukogu pindala oli 243 km² ja elanikke 3591 (1979. aasta seisuga). Külanõukogu keskus asus Räpina alevis. Alaküla külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Räpina valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Räpina vald likvideeriti ja Alaküla külanõukogu territoorium arvati Räpina rajooni koosseisu. Külanõukogu keskus asus Jaama asulas. Räpina rajooni kuulus Alaküla külanõukogu aastatel 1950–1961. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 14. aprilli 1961 seadlusega Räpina rajoon likvideeriti ning Alaküla külanõukogu liideti Põlva rajooniga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. märtsi 1966 seadlusega liideti osa Alaküla külanõukogu maadest (7,5 km² ja 190 elanikku) Mikitamäe külanõukoguga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 7. oktoobri 1968 seadlusega liideti Alaküla külanõukoguga likvideeritud Linte külanõukogu maad (9460 ha ja 1323 elanikku) ning osa Põlva külanõukogu maadest (2350 ha ja 191 elanikku). Külanõukogu territooriumil asusid Ranna kolhoosi, Ruusa sovhoosi ja Räpina sovhoostehnikumi maad. Külanõukogu metsamaad jäid Meeksi ja Räpina metskonda. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 21. novembrist 1991 kinnitati Alaküla valla omavalitsuslik staatus. 12. detsembrist 1991 nimetati Alaküla vald ümber Räpina vallaks. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 1. köide: A–CENT. Tallinn: Valgus, 1985, lk 123. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Lihula ja Räpina rajooni likvideerimise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1961, 15, 52 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Harju maakonna Harku valla, Põlva maakonna Alaküla valla ning Tartu maakonna Mehikoorma ja Peipsiääre valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Põlva maakonna Alaküla valla ümbernimetamise kohta
Haljala külanõukogu

Haljala külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu pindala oli 180 km² ja elanikke 3068 (1987. aasta seisuga). Külanõukogu külad asusid Viru kolhoosi ja Õitsengu sovhoosi alal. Külanõukogu riigimetsamaad jäid Vihula, Kunda ja Sõmeru metskonda. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 3. köide: FILM–ISSÕ. Tallinn: Valgus, 1988, lk 287.
Jõgeva külanõukogu

Jõgeva külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Jõgeva külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaa Jõgeva valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus algselt Jõgeva asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Jõgeva külanõukogu 1950 septembris Jõgeva rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Suure Oktoobri", J. V. Stalini nimeline ja V. I. Lenini nimeline kolhoos ning Jõgeva Rajoonidevaheline Loomade Varumise Kontor ja Jõgeva Riiklik Sordiaretusjaam. Külanõukogu keskus asus Eristvere külas. 1975 liideti Jõgeva külanõukoguga endine Laiuse külanõukogu Sootaga, Lõpe, Raaduvere, Kasevere, Alavere, Vilina, Kirikuvalla, Altvälja, Lehtmetsa (endise Sootaga külanõukogu maa-alad 1945–1954), Kantküla, Iravere, Litsemaa, Ristimetsa, Kasvandiku, Vanatänava, Otiaru, Rava, Kirikuküla, Mõisaküla (endise Mõisaküla külanõukogu maa-alad 1945–1954), Kaude, Altküla, Teilma, Lemuvere, Saksamaa küla ning Kivijärve asundusega (endise Kivijärve külanõukogu maa-alad 1945–1954). 23. novembril 1979 liideti Jõgeva külanõukoguga endine Pedja külanõukogu Endla, Kõola, Kärde, Paduvere, Pedja, Rohe, Selli, Tooma, Vaimastvere ja Vägeva külaga. Samas liideti 5397 ha suurune osa senisest Jõgeva külanõukogu territooriumist, millel asusid Saduküla sovhoos ning Härjanurme, Jõune, Pööra ja Saduküla küla, Puurmani külanõukogu territooriumiga. Külanõukogu külad asusid Jõgeva katsesovhoosi, Kuremaa sovhoostehnikumi ja Laiuse kolhoosi alal. Siimusti aleviku põllumaad kasutasid peamiselt põllumajandustehnika rajoonikoondis ja Tallinna Ehituskeraamika Tehase Jõgeva tsehh. Külanõukogu riigimetsamaa jäi Laiuse ja Vaimastvere metskonda. Külanõukogu pindala oli 460 km² ja elanikke 5732 (1988. aasta seisuga). Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 23. novembri 1979 seadlus "Jõgeva rajooni Pedja külanõukogu likvideerimise ning Jõgeva ja Puurmani külanõukogu piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1979, 46, 558 Eesti nõukogude entsüklopeedia. 4. köide: IST–KONI. Tallinn: Valgus, 1989, lk 150.
Koeru külanõukogu

Koeru külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu pindala oli 240 km² ja elanikke 2843 (1988. aasta seisuga). Külanõukogu asulad asusid Järva, Koeru sovhoos ja Udeva sovhoosi alal. Külanõukogu riigimetsamaad jäid Koeru metskonda. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 4. köide: IST–KONI. Tallinn: Valgus, 1989, lk 619.
Laekvere külanõukogu

Laekvere külanõukogu oli külanõukogu aastatel 1950–1962 Väike-Maarja rajoonis ja edasi Rakvere rajoonis. Külanõukogu pindala oli 350 km² ja elanikke 2226 (1990. aasta seisuga). Külanõukogu asulad asusid enamikus Laekvere sovhoosi alal. Külanõukogu riigimetsamaad jäid Paasvere ja Venevere metskonda. Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 363.
Linnamäe külanõukogu

Linnamäe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Linnamäe külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Oru vallas. Külanõukogu keskus asus Oru-Linnamäe alevikus. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Linnamäe külanõukogu 1950 septembris Haapsalu rajooni koosseisu. 1955. aasta seisuga tegutsesid Linnamäe külanõukogus J. Lauristini nimeline, "Kalevipoja" ja "Esimese Mai" kolhoos. Samuti asus seal Räägu Invaliidide Kodu. 1989. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 172 km² ja elanike arv 940. Külanõukogu külad asusid Linnamäe sovhoosi alal, vaid Seljaküla jäi riigimetsamaale. Külanõukogu riigimetsamaad jäid Seljaküla metskonda. 19. detsembril 1991 taastati Linnamäe vald, mis nimetati 1992 Oru vallaks ja ühines 2013 Lääne-Nigula vallaks. Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 https://www.digar.ee/arhiiv/et/raamatud/18478 Eesti NSV administratiiv-territoriaalne jaotus seisuga 1. oktoober 1955. Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1955 Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 582.
Rõngu külanõukogu

Rõngu külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis (1950–1962 Elva rajoonis). Külanõukogu pindala oli 195 km² ja elanikke 3366 (1974. aasta seisuga). Külanõukogus asusid Rõngu ja Teedla sovhoos ning Valguta kolhoos. Külanõukogu riigimetsamaad jäid Konguta ja Pikasilla metskonda. Eesti nõukogude entsüklopeedia, 7. kd, lk 13
Väike-Maarja külanõukogu

Väike-Maarja külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu pindala oli 279 km² ja elanikke 5094 (1976. aasta seisuga). Külanõukogus asusid Triigi ja Vao sovhoos ning Väike-Maarja kolhoos. Külanõukogu riigimetsamaad jäid Lebavere, Varangu ja Porkuni metskonda. Eesti nõukogude entsüklopeedia, 8. kd, lk 504
Buskerudi maakond

Buskerudi maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norra lõunaosas. See asub sisemaal ja piirnedes Opplandi maakonnaga kirdes, Oslo ja Askershusi maakondadega idas, Vestfoldi maakonnaga lõunas, Telemargi maakonnaga edelas ning Rogalandi ja Hordalandi maakonnaga loodes. Maakonna keskus on Drammen. Buskerudi maakond paikneb Oslofjordi piirkonna Hurumi vallast kuni Hallingi mäestiku ja Hardangerini. Buskerudi maakond on jagatud piirkondadeks: Eiker, Ringerike, Numedal ja Hallingdal. 1. jaanuaril 2020 Akershusi, Buskerudi ja Østfoldi maakond liideti. Nende asemele moodustati Vikeni maakond. 1. jaanuaril 2024 maakondade liitmine tühistati. Hønefossi lääneosa on mägise pinnamoega platoo metsadega kaetud orgudega ja kõrgete heinamaadega. Selle idaosa on madalik paljude järvede ja jõgedega. Suurimad järved on Tyrifjorden ja Krøderen. Hordalandis saab alguse Norra pikkuselt kolmas, Numedalslågeni jõgi, mis voolab läbi Buskerudi Vestfoldini, kus suubub merre. Maakonnas on 21 valda: Åli vald Drammeni vald Flå vald Flesbergi vald Goli vald Hemsedali vald Holi vald Hole vald Hurumi vald Kongsbergi vald Krødsheradi vald Lieri vald Modumi vald Nedre Eikeri vald Nesi vald Nore og Uvdali vald Øvre Eikeri vald Ringerike vald Rollagi vald Røykeni vald Sigdali vald Population and changes during the quarter (M) 1997K4 - 2019K2, vaadatud 17.11.2019. Prop. 84 S (2016–2017)  Buskerudi maakond – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kraavi tänav (Narva)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kraavi tänav on tänav Narva Vanalinnas. Algab Vestervalli tänavalt, ristub Moonalao, Karja ja Sepa tänavaga ning lõpeb Pimeaia tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 410 m. Oletatavasti on tänav saanud nime linnamüüri ümbritseva vallikraavi järgi, mis kulges samas kohas. 1905. aasta linnaplaanil selle tänava nimi oli Ровяная 1912. ja 1927. aastate linnaplaanidel Kraawi ehk Kraavi tänav. Pärast Teist maailmasõja aastast 1952 tänav kandis nime O. Koševoi tänav (улица им. О. Кошевого) Nõukogude Liidu kangelase Oleg Koševoi järgi. 11. mail 1994 linnavalitsuse otsusega Kraavi tänava nimi taastati. Aadressil Kraavi 136 (tänapäeval Kraavi 1) asus enne Teist maailmasõda Narva Tütarlaste Gümnaasium. See oli kahekorruseline maja, mille omanikuks oli Narva linnapea Adolf Theodor Hahn. Esimene korrus oli kivist, teine puidust. Majas oli keldrikorrus, 15 tuba, puhtaveetorustik ja vesiküte. 1890. aastal ehitati hoone ümber, selle juurde ehitati keldrikorruse ja plekk-katusega kahekorruseline telliskivist hoone. Teise maailmasõja ajal hoone hävitati. Aadressil Kraavi 2 asub endise Narva Poeglaste Gümnaasiumi, tänapäeva Narva Vanalinna Riigikooli hoone (Narva gümnaasiumi hoone). See klassitsistlikus stiilis hoone oli ehitatud 18. sajandi lõpul ja oli tol ajal üks suurimaid elumaju Narvas. 19. sajandi esimesel poolel sai maja omanikuks Narva komandant parun von Velio, kelle nime järgi seda maja ka tunti. 1845. aastal peatus majas keiser Nikolai I. 1916. aastal renoveeriti maja arhitekt Aleksandr Vladovski projekti järgi ja nii sisemus kui ka välisilme muutusid. See välisilme on suures osas säilinud tänaseni ja sellega on see hoone üks vanemaid säilinud ehitisi Narva Vanalinnas. Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel.–Narva Muuseumi Toimetised, nr. 7, 2007, lk. 108-127. Narva Linnavolikogu määrus nr 70/30 Нарвская женская гимназия. Нач. ХХ в. Parun von Velio maja
Lüneburgi Sate

"Lüneburgi Sate" (saksa: Lüneburger Sate) või Lüneburgi leping (Sate on alamsaksa keeles leping) oli aastal 1392 koostatud territoriaalne kokkulepe maaisanda (Landesherr; s.o Welfist Lüneburgi vürsti) ja seisuste (Landesstände) vahel Lüneburgi vürstkonnas. Leping lõi õigusliku kehandi, mille ülesanne oli tagada osaliste õigused. Selleks moodustati kohus, Satekollegium. Valitsejate liikmesus selles kehandis oli vastutasu laenu tagamiseks summas 50 000 marka võlakirjades ning oli seotud laenu kestusega, nii et "Lüneburgi Sate" oli tegelikult hüpoteegileping. Tegeliku Sate kirja kõrval sisaldas leping veel kolm kirja, mis kirjeldasid detailselt seisuste õigusi. Lüneburgi Sate jõustus aastal 1392, kuid lõppes de facto pärast Sate-sõda aastal 1396. See tühistati ametlikult aastal 1519.
Guatemala riigipeade loend

Guatemala riigipeade loend loetleb Guatemala riigipead.
Telemargi maakond

Telemargi maakond on Norra maakond. See piirneb Vestfoldi, Buskerudi, Hordalandi, Rogalandi ja Aust-Agder maakonnaga. Maakonna keskus on Skien. 2020. aastal moodustati Telemargi ja Vestfoldi maakonnast Vestfold og Telemargi maakond. 1. jaanuaril 2024 loodi maakond uuesti. (Elanike arv 1. jaanuaril 2006) Bamble vald (14 104) Bø vald (5307) Drangedali vald (4163) Fyresdali vald (1369) Hjartdali vald (1619) Kragerø vald (10 477) Kviteseidi vald (2575) Nissedali vald (1407) Nome vald (6571) Notoddeni vald (12 314) Porsgrunni vald (33 550) Sauheradi vald (4291) Seljordi vald (2912) Siljani vald (2362) Skieni vald (50 761) Tinni vald (6247) Tokke vald (2417) Vinje vald (3694) Population and changes during the quarter (M) 1997K4 - 2019K2, vaadatud 17.11.2019.
Narva börsihoone

Narva börsihoone oli börsihoone aastatel 1695–1944 Narva idaosas Vanalinna linnaosas Raekoja platsi lõunaküljel. Uhke börsihoone ehitus jäi viimaseks suureks Rootsi-aegseks ehitusprojektiks Narvas. Hoone rajamisel võeti eeskuju Madalmaadest Amsterdami börsist. Hoonet hakati ehitama 1695. aastal, aga uue kindralkuberneri Otto Wilhelm von Ferseni otsusega peatati ehitus 1697. aastal.Järgnes korraldus töö katkestada ja olemasolevad müürid konserveerida. Narva raad otsustas tüli lahendamiseks pöörduda otse Rootsi kuninga poole. Raad rõhutas, et hoonet on vaja kaubalaoks, mille juures saab olema ka "väike börs". Konflikt lahenes aga 1701. aastal, kui uueks Ingerimaa kindralkuberneriks sai Otto Wellingk. 1704. aastaks oli varaklassitsistlikus stiilis kolmekorruseline algselt uhke barokktorniga börsihoone valmis. Samas ei täitnud börsihoone kunagi oma algset funktsiooni. Järgnenud 240 aasta jooksul kasutati ruumikat börsihoonet esindusvõõrastemajana, teatrina, klubihoonena, raamatukoguna, kinona, äripinnana, motoklubina ja taksojuhtide ooteruumina. Näiteks tegutses Narva Suurgildi ruumes tegutses 1864. aasta 25. märtsist Narva Suurgildi kuuluvate jõukamate ja haritumate kodanike Narva Muinsusselts, mille eesmärgiks oli "… Narva ajalooga seotud andmete kogumine ja uurimine ning niisuguste esemete kogumine ja säilitamine, mis võivad omada tähtsust järeltulevate põlvkondade jaoks, sõltumata sellest, mis ajastust need esemed pärinevad.". Sealsamas asus ka seltsi muinsusesemete kollektsioon (vanad mündid ja medalid, ajaloolised relvad, muinsused igapäevaelu ja käsitöö vallast, kunstiesemed, vanad käsikirjad) ja raamatukogu. Seltsi ühe eestvedaja, Suurgildi oldermanni Heinrich Johann Hanseni Narvast lahkumise järel seltsi aktiivne tegevus rauges. Börsihoone hävis 1944. aasta märtsipommitamises. Esialgu plaaniti hoone taastamist, kuid 1950. aastatel müürid lammutati. Uut hoonestust nõukogude ajal sinna ei rajatud. Aastail 2004–2005 ja 2009–2010 tehti börsihoone kinnistul põhjalikud arheoloogilised väljakaevamised. Leiti nelja keskaegse hoone, kolme kaevu ja pihtaedade jäänused. Kaevamised aitasid oluliselt kaasa just keskaegse Narva eluolu tundmaõppimisele. Sõjas hävinud börsihoone asemele otsustati rajada Tartu Ülikooli Narva kolledži uus õppehoone. 2005. aastal avalikustas konkursikomisjon võidutöö "Vihm" (arhitektid Katrin Koov, Indrek Peil ja Siiri Vallner). Taastati vana hoone kelder. Õppehoone fassaad on negatiivpilt kunagise börsihoone fassaadist. Nii välditi ajaloolise raehoone fassaadi varjamist, mis oli varem börsihoone puhul probleemiks olnud. Vana hoonet meelde tuletava fassaadi taha ehitati kaasaegne õppehoone, mis avati pidulikult 2012. aasta lõpus. Vaade Raekoja platsile 1704. aastal. Raekoja ees ja vasakul on börsihoone Narva börsihoone vundament oli avatud 2010. aasta ehitustööde käigus Narva kolledži uus õppehoone Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas 4: Narva Raekoja plats, Läänemere barokkpärl. - Forte Ülar Mark: Narva kammertoon, Postimees, 07.11.2012 Narva Muuseum, www.euromuse.net, (vaadatud 09.11.2020)
Pire Teras

Pire Teras (sündinud 13. detsembril 1970 Põltsamaal) on eesti keeleteadlane. Ta lõpetas 1989. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1996. aastal Tartu Ülikooli eesti keele ja soome-ugri keelte erialal. Ta oli aastatel 1996–1998 Tartu Ülikooli magistriõppes, aastatel 1995–1997 õpetajaõppes ning aastatel 1998–2003 doktoriõppes. Ta kaitses 2003. aastal väitekirja "Lõunaeesti vokaalisüsteem. Võru pikkade vokaalide kvaliteedi muutumine" ning sai doktorikraadi. Ta töötas aastatel 1989–1992 Tartu Õpetajate Seminaris ning alates 1997. aastast Tartu Ülikoolis teaduri ja õppejõuna. 2008–2013 töötas Teras Helsingi Ülikoolis eesti keele külalislektorina ja 2012–2020 Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudis dotsendina. Aastast 2021 on Teras TÜ eesti foneetika kaasprofessor. 2023 Tartu Ülikooli aumärk "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 27. oktoobril 2023. Pire Teras Eesti Teadusinfosüsteemis Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 734-735 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Østfoldi maakond

Østfoldi maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norra kaguosas. See piirneb lõunas ja idas Rootsiga ning läänes Oslo fjordiga. Maakonna keskus on Sarpsborg ja suurim linn Fredrikstad. Maastik on valdavalt künklik, Rootsi piiri ääres leidub laialdasi metsaalasid. Maakonna endise ala keskosas asub suur järvesüsteem. Tihedalt asustatud ranniku juurde kuulub ka küllaltki suur saarestik. Suurem osa elanikkonnast on koondunud rannikuäärsetesse linnadesse Mossi, Sarpsborgi, Fredrikstadi ja Haldenisse. Lisaks neile on Østfoldis veel kaks linna: Askim ja Mysen. Østfold on linnade arvu poolest Norra maakondade seas esikohal. 1. jaanuaril 2020 Akershusi, Buskerudi ja Østfoldi maakond liideti. Nende asemele moodustati Vikeni maakond. 1. jaanuaril 2024 maakondade liitmine tühistati. Aremarki vald Askimi vald Eidsbergi vald Fredrikstadi vald Haldeni vald Hobøli vald Hvaleri vald Markeri vald Mossi vald Rakkestadi vald Rygge vald Rømskogi vald Råde vald Sarpsborgi vald Skiptveti vald Spydebergi vald Trøgstadi vald Våleri vald Population and changes during the quarter (M) 1997K4 - 2019K2, vaadatud 17.11.2019. Prop. 84 S (2016–2017)
Künni tänav

Künni tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Tänav sai praeguse nime 22. aprillil 1960. Enne seda kandis tänav nime Sakala tänav ja lühikest aega (1940–1941) nime Ugala tänav. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 10.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Kohanimeandmebaas (vaadatud 10.03.2016)
Jo Jung-suk

Jo Jung-suk (korea keeles 조정석; sündinud 26. detsembril 1980) on Lõuna-Korea näitleja.
Ryu Jun-yeol

Ryu Jun-yeol (korea keeles 류준열; sündinud 25. septembril 1986) on Lõuna-Korea näitleja.
Kuristiku tänav

Kuristiku tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Kuristiku tänav sai nime 29. septembril 1929. Tänav on saanud nime lähikonnas asuva Hundikuristiku järgi. Kuristiku tänav 6 asub kirjanik Juhan Smuulile ehitatud eramu. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 10.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Kohanimeandmebaas (vaadatud 10.03.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 275 Epp Lankots, EESTI 20. SAJANDI ARHITEKTUURI KAITSE PROGRAMM. TALLINNA NÕUKOGUDEAEGNE EHITUSPÄRAND, Tallinn 2009, lk 22
Kuuse tänav

Kuuse tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Tänav sai nime 18. detsembril 1930. 9. detsembrist 1940 kuni 1941. aastani Kuu tänav. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 10.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Kohanimeandmebaas (vaadatud 10.03.2016) Otsus Tallinna linna Nõmme osa tänavate ümbernimetamise asjas (ENSV Teataja Lisa 1940, 33)
Kuuse tänav (täpsustus)

Kuuse tänav on mitmes Eesti asulas: Kuuse tänav Tallinnas Kuuse tänav Keilas Kuuse tänav Laagri alevikus Kuuse tänav Pärnus Kuuse tänav Tartus Kuuse tänav Haapsalus
Laane tänav

Laane tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Tänav sai nime 8. novembril 1927. Uus nimi 1940ndast Ahvena. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 10.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk. 62
Laane tänav (täpsustus)

Laane tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Laane tänav Elvas Laane tänav Esna külas Järva vallas Laane tänav Järvakandi alevis Laane tänav Kakumäe külas Vinni vallas Laane tänav Kehras Laane tänav Kundas Laane tänav Kuusalu alevikus Laane tänav Märjamaa alevis Laane tänav Narvas Laane tänav Pärnus Laane tänav Saku alevikus Laane tänav Sonda alevikus Laane tänav, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis Laane tänav Tamsalus Laane tänav Tapal Laane tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas Laane tänav Võrus Laane tänav Võsu alevikus Väike-Laane tänav Märjamaa alevis