laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti koolinoorte 2007. aasta mälumängumeistrivõistlused

Eesti koolinoorte 2007. aasta mälumängumeistrivõistlused olid koolinoortele korraldatud mälumänguvõistlused, mis toimusid 7. aprillil 2007 Viimsi Keskkoolis. Võistluse korraldajaks oli mittetulundusühing Eesti Mälumänguliit. Mälumänguvõistluste eelvoor toimus 11. veebruaril 2007. Eesti koolinoorte 2008. aasta mälumängumeistrivõistlused Eesti Mälumänguliit Mälumäng Maksimaalne punktisumma finaalis oli 100 punkti (50 küsimust). Punktitabel, Edetabel Maksimmaalne punktisumma eelvoorus oli 80 punkti (40 küsimust). Eelvooru tulemused Eesti Mõttespordi Seltsi ja Eesti Mälumänguliidu koduleht Finaali küsimused Eelvooru küsimused
Jändja

Jändja on küla Järva maakonnas Türi vallas Pärnu jõe ääres. Külas asub Jändja sild, mille lähistel paikneb Jändja betoonist pais. Enne paisu avamist oli selle taga Jändja paisjärv. Paisu ääres asuvad kultuurimälestisteks arvatud Jändja vesiveski varemed ja Jändja puidumassivabriku hoone varemed. Veskikoha juures asub arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistukoht ning küla põhjaosas on kiviaja esemete leiukoht. Küla läbib Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee. Jändja puupapitehase varemed Puupapitehase varemed Jändja vesiveski varemed Pärnu jõgi Jändjal Jändja sild üle Pärnu jõe Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 9781 Kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris 9782 Kiviaja esemete leiukoht kultuurimälestiste riiklikus registris
Villevere

Villevere (ka: Suur-Villevere) on küla Järva maakonnas Türi vallas. Suur-Villevere (18. sajandi kaartidel Suur Willofer) lähedal oli eraldi Väike-Villevere (18. sajandi kaartidel Weike Willofer) küla. Külas asuva Vahemetsa talu alal on looduskaitse alla võetud Rõugu talupark-dendraarium. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vilita

Vilita on küla Järva maakonnas Türi vallas. Küla territooriumil suubub Prandi jõgi Pärnu jõkke. 1977. aastal liideti Vilitaga külaga Illassaare. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.06.2020. Marja Kallasmaa: artikkel "Illassaare" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Türi-Alliku

Türi-Alliku on küla Järva maakonnas Türi vallas. Elanikke on seal 431. Külas paiknes kunagi Türi-Alliku mõisa keskus. 1977. aastal liideti Türi-Alliku külaga Hundissaare. Türi-Alliku lasteaed Türi-Alliku raamatukogu Kirna kolhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.06.2020. Marja Kallasmaa: artikkel "Türi-Alliku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sagevere

Sagevere on küla Järva maakonnas Türi vallas. Sageverest läänes paikneb Võhma linn ja idas Põhja-Sakala valla Soomevere küla. Põhja suunas paiknes endine Vahamulla küla ja idas endine Mändla küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rikassaare

Rikassaare on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas asus Rikassaare karjamõis. Küla läbib Prandi jõgi. 1969. aastal leiti külast Rikassaare relvaleid. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Raukla

Raukla on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas asub arheoloogiamälestisena arvel olev kivikalme. Külas asuvast Väljaotsa soost kaevandatakse turvast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 9713 Kivikalme kultuurimälestiste riiklikus registris
Kurla

Kurla on küla Järva maakonnas Türi vallas. Kurla algkooli õpetaja peres on sündinud Eesti poliitik August Rei. Kurla küla Korstna talus elasid Jüri Vilmsi vanemad. Kurla küla esmamainimise ajaks peetakse aastat 1599. Küla hiilgeaeg oli 1930. aastatel, kui külas oli 47 põlistalu, mõned renditalud ja saunikukohad. Külas tegutsesid Kabala Vabatahtliku Tuletõrje ühingu Kurla pritsijaoskond, kaks algkooli, kõrts, mitu seltsi ja piimaühing. 1876. aastal ehitati Tõnu-Jüri talu maadele tuule jõul töötanud Kurla veski. 1910. aastal asutati Kabala-Kurla Piimaühing, mis oli üks kahest Kabala vallas tegutsenud piimaühingust. Ühingusse koondus 180 loomapidajat. 25. märtsil 1934 asutati Pilistvere Perenaiste Seltsi Kurla osakond, millel oli 50 liiget, oma laulukoor ja raamatukogu. 1941. aasta suvel, II maailmasõja ajal, kohtusid Kurla küla Näksi talu lähedal Vene ja Saksa väed. Lahingu käigus põletati kolm lähedal asunud talu. 1941. aastal küüditati inimesed ühest talust, 1949. aastal küüditati veel seitsme talu rahvas. Kurlas on olnud kaks algkooli: Kurla õigeusklik algkool ja Kurla algkool. Õigeusklik kool lõpetas tegevuse esimese Eesti Vabariigi alguses, teine kool tegutses kuni 1936. aastani, mil ta liideti Meossaare kooliga. Külas asub Kurla karstiala. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Lee, Aina 2012: "Kurla küla vana pildalbum". MTÜ KuMe Külaselts, Kurla. ISBN 978-9949-30-759-3 MTÜ KuMe Külaselts koduleht
Meossaare

Meossaare on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas asus Meossaare mõis. Külas asub Kabala mõisa kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Näsuvere

Näsuvere on küla Järva maakonnas Türi vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pibari

Pibari on küla Järva maakonnas Türi vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Poaka

Poaka on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas asub Poaka karjamõis, mis kuulus Kirna mõisa juurde. Küla asub Türi linnast 8 km kirdes ning piirneb Väätsa valla, Paide valla ja Kirna külaga. Poaka küla südameks on saanud Pärnu jõe ääres elumajadeks ümber ehitatud suvilate rajoon. Küla elanike arv on pärast Eesti taasiseseisvumist uuesti tasapisi kasvama hakanud. 20. sajandi algul asus tänapäevase küla alal Poaka asundus ja Mõnnaku küla. 1977. aastal liideti Poaka külaga Epneri küla. Poakalt saab alguse Epneri oja. Poaka külas asub kohalik ratsaspordikeskus – Kirna tall, kus tegutsevad laste ja täiskasvanute treeningurühmad, peetakse ratsaspordipäevi ja -võistlusi ning kus on tehtud ka ratsutamisteraapiat. Poaka külas Pärdissaares asub taluturismimagnet Wile Farm, kus kasvatatakse Lõuna-Ameerikast pärit alpakasid. Külast on pärit jurist ja riigiprokurör Heino Tõnismägi ning matemaatik ja ühiskonnategelane Kaia Iva. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Poaka küla Türi valla kodulehel. Marja Kallasmaa: artikkel "Epneri" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. "Kirna talli veebileht". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2020. Vaadatud 17. märtsil 2020. Alpakakasvatustalust veebilehel Puhka Eestis.
Põikva

Põikva on küla Järva maakonnas Türi vallas. Küla asub 10 km Türi linnast edelas. Põikva küla territooriumi läbivad Aruküla jõgi, Pikkmetsa jõgi ja Põikva oja. Pikkmetsa Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rassi

Rassi on küla Järva maakonnas Türi vallas. Tagametsa Vanapagana õpperada Saeveski metsaonn Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Dischord Records

Dischord Records on sõltumatu plaadifirma, mis on spetsialiseerunud põhiliselt punk rock'i, hardcore'i ja post-hardcore'i stiili viljelevatele bändidele. Firma asutasid Jeff Nelson, Nathan Strejcek ja Ian MacKaye aastal 1980. Plaadifirma on eelkõige tuntud 1980. aastate lõpul emo ja post-hardcore'i žanritele hoo andmisega ning oma DIY-eetika printsiipide tõttu. Antelope The Aquarium Artificial Peace Autoclave Beauty Pill Beefeater Black Eyes Bluetip Branch Manager Capitol City Dusters Circus Lupus The Crownhate Ruin Dag Nasty Deadline Egg Hunt El Guapo Embrace The Evens Faith Faraquet Fidelity Jones Fire Party French Toast Fugazi Government Issue Gray Matter Happy Go Licky High Back Chairs Holy Rollers Hoover Ignition Iron Cross Jawbox Lungfish The Make-Up Marginal Man Medications Minor Threat Nation of Ulysses One Last Wish The Pupils Q and Not U Red C Rites of Spring Scream Severin Shudder to Think Skewbald/Grand Union Slant 6 Smart Went Crazy Soulside State of Alert (SOA) Teen Idles Three Trusty Untouchables Void The Warmers Youth Brigade Ametlik veebileht
Õhutemperatuur

Õhutemperatuur on õhu (keha - füüsika) soojuslik olek ehk õhu temperatuuri iseloomustav füüsikaline suurus. Õhutemperatuuri mõõdetakse termomeetriga, ilmajaamades tavaliselt kuus korda päevas. Kasutatakse elavhõbe- ja vedeliktermomeetreid, elektrilisi termomeetreid ning bimetall-termomeetreid. Tavaliselt kasutatakse mõõtmiseks Celsiuse skaalaga termomeetreid. USA-s on levinud Fahrenheit`i skaalaga termomeetrid. Meteoroloogiliste arvutuste juures kasutatakse sageli absoluutses Kelvini skaalas mõõdetud temperatuure. Meteoroloogias mõõdetakse õhutemperatuuri päikese varjus oleva, maapinnast 2 m kõrgusel paiknevalt termomeetrilt. Nende mõõtmiste alusel arvutatakse näiteks ööpäeva keskmine õhutemperatuur. Standard õhutemperatuur = +15°C. Lennunduses kasutatakse aerodünaamilisteks arvutusteks (arvestusteks) ühtset rahvusvahelist standardit 'Rahvusvaheline standardatmosfäär' (ISA), milles õhutemperatuur on määratletud +15 °C. Õhutemperatuuri kõrgeim mõõdetud ehk absoluutne maksimum on 56,7 °C, mis registreeriti 10. juulil 1913. 1922. aastal registreeriti Liibüas Al-‘Azīzīyah' linnas õhutemperatuur +57,8 °C, kuid seda tehti taatlemata mõõteriistadega, mistõttu Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon (WMO) ei kinnitanud seda rekordina. Madalaima madalaim mõõdetud õhutemperatuur ehk absoluutne miinimum −89,2 °C registreeriti 1983. aastal Antarktises polaarjaamas Vostok. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Eestis on +35,6 °C. Registreeritud 11. augustil 1992 Võrus. Madalaim mõõdetud õhutemperatuur Eestis on −43,5 °C. Registreeritud 17. jaanuaril 1940 Jõgeval. Kõrgeim kuu keskmine õhutemperatuur Eestis on +21,6 °C. Mõõdeti 2001. aasta juulis Võrus. Madalaim kuu keskmine õhutemperatuur Eestis on −18,0 °C. Mõõdeti 1987. aasta jaanuaris Narvas. Kõrgeim aasta keskmine õhutemperatuur Eestis on olnud +8,3 °C. Selline tulemus saadi Vilsandi ilmajaama mõõtmistulemuste keskmistamisel 1975, 1989 ja 2000. aastal. Madalaim aasta keskmine õhutemperatuur Eestis on olnud +1,6 °C. Arvutati 1942. aasta Jõgeva ilmajaama mõõtmistulemuste alusel. Külmarekordid Õhutemperatuuri maksimum Õhutemperatuuri miinimum Õhutemperatuuri amplituud 50-kraadine kuumus USA-s võib lüüa kõik rekordid, ERR Uudised
Jaanuari keskmine õhutemperatuur

Jaanuari keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. Jaanuari jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine temperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga. Jaanuar on kõige külmem kuu suuremas osas põhjapoolkera maismaast. Tabelis on toodud jaanuari keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades. Ilm ja kliima
Kaagna

Kaagna on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaagvere (Kanepi)

Kaagvere (kohaliku hääldusega Kaagri) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Karste

Karste on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Külas asub Karste hiietamm. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koigera

Koigera on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Koigeras on sündinud matemaatik ja pedagoog August Kasvand. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kooraste

Kooraste on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Külas asub Kooraste Kõrgemäe hiis. Kooraste järved Kooraste Suurjärv Kooraste Kõverjärv Kooraste Pikkjärv Kooraste Palujärv Hatsikõ järv Kooraste vald (Kanepi kihelkond) Kooraste vald (1939) Kooraste mõis Hans Reedi pillimeister Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rebaste (Kanepi)

Rebaste on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Otitiik Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sõreste

Sõreste on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Magari

Magari on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Peetrimõisa

Peetrimõisa on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Kuldijüri mänd Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Varbuse

Varbuse on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Varbusel asub Eesti Maanteemuuseum. Külas asuvad looduslikud pühapaigad Ukukivi, Tilleoru Silmavee läte, Tilleoru ristimänd ja kaitse all olnud Varbuse hall pähklipuu. Varbuse mõis Varbuse postijaam Varbuse mõisa ait-kuivati Vooreküla–Puskaru tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Looduskaitseväärtuse kaotanud üksikobjektid arvati kaitse alt välja". Keskkonnaministeerium. 5. jaanuar 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2018. Varbuse postijaam 150
Piigandi (Kanepi)

Piigandi on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Piigandi mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mustanahalised

Mustanahalised on tumeda nahavärviga inimesed. Mustanahaliste all mõistetakse väga erineva nahatooniga inimesi alates tumedamast kuni albiinoni. Seetõttu võib seda määratlust pidada mitte niivõrd tumeda nahavärvi tähistajaks, kuivõrd rassiliseks või etniliseks klassifikaatoriks, mida kasutatakse paljude erinevate populatsioonide kokkuvõtvaks ajaloolise ja eelajaloolise päritolu tunnuseks.[viide?] Ameerika Ühendriikides arvatakse mustanahaliste hulka tihti ka mulatid ning kohalikke mustanahalisi nimetatakse seal afroameeriklasteks. Mustanahalise tähenduses on vahel kasutatud ka sõna "neeger". Afroameeriklased Neeger Negriidne rass
Kliimaklassifikatsioon

Kliimaklassifikatsioon on klassifikatsioon, mille alusel eristatakse kliimatüüpe ning Maa pind jagatakse kliimavöötmeteks. Kõige levinumad on Köppeni kliimaklassifikatsioon ja Alissovi kliimaklassifikatsioon.
Juuli keskmine õhutemperatuur

Juuli keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. Juuli jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine õhutemperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga. Juuli on kõige soojem kuu suuremas osas põhjapoolkera maismaast, sealhulgas ka Eestis. Tabelis on toodud juuli keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades. Ilm ja kliima
Karakalpakkia lipp

Karakalpakkia lipp on Usbekistani Karakalpakkia Vabariigi lipp. Tähed lipul märgivad Karakalpakkia viit rajooni. Kollane laid sümboliseerib maa kõrbeid. Lipp võeti ametlikult kasutusele 14. veebruaril 1992.
Eistvere

Eistvere on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel on Eistvere järv. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda. Eistvere mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jalametsa

Jalametsa on küla Järva maakonna Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda. Küla lähistel Jalametsa rabas asub Jalametsa järv. Külas oli mõis. Külast lõunas Kikeveres (20. sajandi alguse kaartidel ka Kiksvere) on Kikevere kalmistu ja endise Kikevere õigeusu kiriku (20. sajandi alguse verstakaartidel Ц.Успенiя) park. 20. sajandi alguse kaartidel on kaks eraldi küla: Uue-Jalametsa (Jalametsa mõisa ümbruses) ja Vana-Jalametsa (Jalametsa mõisast kirdes, kus paiknesid kaardi järgi Mihkli, Mugeri, Saare ja Tagametsa talu). Lõimetsa (endine küla Käsukonna ja Imavere vahel) Kikevere (20. sajandi alguse kaartidel Kiksvere) Kiigevere (Imavere ja Võrevere vahel) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Järavere

Järavere (Jarawer, 18. sajand kaartidel ka Irrafer) on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Järavere oja. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda. Järavere küla on kroonikas esmamainitud aastal 1599. Järavere külas elas Reinhold Kamsen, tuntud lastelaulu "Küll on kena kelguga" sõnade autor. Tänapäeval jääb see koht Imavere küla alla. Järavere küla juures tegutses Paia kõrts ja peeti laatasid. Küla alla kuulusid ka meierei ja kool. 1941. aastal küla põles 1950. aastatel oli Järavere küla endistes taluhoonetes külanõukogu, kolhoosi kontor, raamatukogu, kauplus, sidejaoskond, tuletõrjemaja ja velskripunkt. Mitmete Nõukogude aja haldusreformide järel kujunes nii, et Järavere küla põhiosa on 1977. aastast hõlmatud Imavere külaga, mis on ka Imavere valla keskus. Järavere külast alles jäänud osa paikneb teisel pool Tallinna–Tartu maanteed, registri andmetel elas seal 12 inimest ja oli 8 hoonet. Imavere (Järva) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marika Rajamäe: Järavere küla kultuurilugu elab mälestuskivid üle, Järva Teataja, 29.01.2011
Kiigevere

Kiigevere (18. sajandi Ludwig August Mellini kaardil Kikifer) on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Käsukonna

Käsukonna on küla Järva maakonnas Järva vallas Tallinna–Tartu maantee ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda. Käsukonna külas on külaraamatukogu alates aastast 1926. Varem tegutses raamatukogu endises Lõimetsa küla juures paiknenud Kikevere külakoolis, mis hävis tulekahjus 1927. Kikevere Rahvaraamatukogu Selts asutati 10. novembril 1920. Kikevere kooliõpetaja Joh. Pumbo ja Käsukonna koolijuhataja E. Rammo algatusel. Käsukonna külas oli Pilistvere koguduse 200-kohaline Risti abikirik, mis pühitseti 27. oktoobril 1874. Kiriku süütasid punaväelased 17. juulil 1941 ja selle asukohta tähistab mälestuskivi. 18. sajandi kaartidel on Kässakona külast põhja suunas Hermani mõis (Hermanshof). 19. sajandi lõpul ehitas kaupmees P. Lehmann Käsukonna mõisa (Marienruh). Külast lõunas algab Navesti jõgi (Henriku Liivimaa kroonika järgi Pala jõgi). 7. septembril 2015 eraldati Käsukonna küla maadest Hermani küla. Lõimetsa (endine küla Käsukonna ja Imavere vahel) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatori muudatused, vaadatud 15.01.2017. Käsukonna Külaraamatukogu põhimäärus, Imavere Vallavolikogu määrus, Vastu võetud 22.11.2012 nr 29, Riigi Teataja IV, 29.11.2012, 21 Käsukonna Külaraamatukogu kasutamise eeskiri, Imavere Vallavolikogu määrus, Vastu võetud 22.11.2012 nr 30, Riigi Teataja IV, 29.11.2012, 22 Käsukonna külaraamatukogu 90, Delfi teemalehed, Imavere vald, 1. detsember 2010 Liina Raudvassar: Eesti Evangeelne Luterlik Kirik, Koguduste teated: Pilistveres leiti vanad armulauariistad, 12.12.2011, veebiviide, vaadatud 18.01.2013 Käsukonna mõis 1988, Järvamaa Muuseumi fotokogu, PM F 2463:2 Muudatused asulate nimistus, EKI, vaadatud 25.01.2016
Laimetsa

Laimetsa on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda. Külas asus Laimetsa mõis. 1920. aastatel moodustati Laimetsa asundus. 1977 nimetati asundus Laimetsa külaks. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. KNAB (vaadatud 14.04.2018)
Puiatu (Järva)

Puiatu (18. sajand kaardil Pujat) on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 6.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pällastvere

Pällastvere on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 7.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Taadikvere

Taadikvere on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda. Taadikvere küla (18. sajandi Ludwig August Mellini kaardil Taudikfer) kuulus Eistvere mõisa alla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tammeküla

Tammeküla on (18. sajandi kaartidel Tammekülla) küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Tammeküla oja. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda. Juulis 1941 süüdati Tammekülas Lõimetsa külast tulnud Läti hävituspataljonlaste poolt ka kolme talu hooned. Lõimetsa (endine küla Tammeküla naabruses Käsukonna ja Imavere vahel) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Jaan Arvola: Bolshevike hävitustööst, 20 Aug 2002, veebiviide 18.01.2013
Võrevere

Võrevere on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda. Võreveres oli mõis (Werrefer). Võrevere lähedal on Jalametsa raba. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Peetri (Järva)

Peetri on alevik Järva maakonnas Järva vallas. Ajalooliselt asus Peetri kihelkonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Kareda valla keskus. Alevikus asub põhikool, raamatukogu, postkontor ja Järva-Peetri kirik. 2001. aastal oli Peetri elanike arv 312. 2011. aastal oli elanikke 213. Seal on asunud Peetri karjamõis. Järva-Peetri kirik Peetri Vabadussõja mälestussammas Kareda Valla Maja Peetri Kool Peetri Vabadussõja mälestussammas Kareda Valla Raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.