laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) on Euroopa Liidu asutus, mille eesmärgiks on pakkuda põhiõiguste küsimustes abi ja teadmisi Euroopa Ühenduse ning selle liikmesriikide asjakohastele asutustele ja ametivõimudele, samuti aidata neid meetmete rakendamisel ja asjakohaste tegevuskavade kujundamisel. Amet asutati 15. veebruari 2007. aasta nõukogu määrusega. Põhiõiguste amet rajati Euroopa rassismi ja ksenofoobia seirekeskuse (EUMC, European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia) asemele. Amet asub Viinis. Euroopa põhiõiguste amet ei ole volitatud läbi vaatama individuaalseid kaebusi. Ameti ülesanded on muu hulgas järgmised: koguda, analüüsida ja levitada objektiivseid ja usaldusväärseid andmeid; töötada välja uusi meetodeid ja standardeid andmete võrreldavuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks; viia läbi ja/või edendada põhiõigustealast teadustööd ja uuringuid; koostada ja avaldada kas omal algatusel või Euroopa Parlamendi, Nõukogu või Komisjoni taotlusel konkreetseid teemasid käsitlevaid järeldusi ja arvamusi; edendada dialoogi kodanikuühiskonnaga, et parandada avalikkuse teadlikkust põhiõigustest. "Nõukogu määrus (EÜ) nr 168/2007, 15. veebruar 2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet". eur-lex.europa.eu (eesti ja inglise). ELT. 15. veebruar 2007. Vaadatud 15.12.2019.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet europa.eu (vaadatud 15. septembril 2014) Koduleht
EDF

EDF on lühend, mis võib tähendada: Électricité de France, Prantsusmaa energeetikaettevõte Euroopa Arengufond
Euroopa Liidu arengukoostöö

Euroopa Liidu arengukoostöö koosneb üksikute liikmesriikide ja Euroopa Liidu arengukoostööst, mille läbiviimise eest vastutab Euroopa Komisjon. Euroopa Liidu arengukoostööd rahastatakse liikmesriikide iga-aastase liikmemaksu, Euroopa Arengufondi (EDF) ja Euroopa Investeerimispanga (EIB) toel. Euroopa Arengufond (European Development Fund) on rahastamisinstrument, mille abil rahastatakse Euroopa Liidu koostööd Aafrika, Kariibi ja Vaikse ookeani regiooni riikidega (AKV-riigid) vastavalt Cotonou lepingule. EDF sisaldab mitmeid instrumente, millest tähtsamad on annetused, riskikapital ja laenud erasektorile. Euroopa Investeerimispank (European Investment Bank) on Euroopa Liidu rahastusinstitutsioon, mis asutati Rooma lepinguga 1958. aastal. EIB rahastab avaliku või erasektori investeerimisprojekte Euroopa Liidus, aga ka arengumaades. Koostöös Euroopa Investeerimispangaga töötab ka 1994. aastal asutatud Euroopa investeerimisrahastu, mis teeb investeeringuid väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid toetavatesse investeerimisfondidesse. Arengukoostöö ELi arenguabi Euroopa arenguaasta kodulehel
Euroopa rahvusvahelise koostöö foorum

Euroopa rahvusvahelise koostöö foorum (Europe's Forum on International Co-operation, EUFORIC) on Euroopa arengukoostööle ja arengupoliitikale keskenduv internetipõhine foorum. Foorumit kasutavas võrgustikus osalevad nii uuringuinstituudid, kodanikuühendused, asjatundjate grupid kui ka riigiametnikud. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö http://www.euforic.org
Kõik peale relvade

"Kõik peale relvade" (Everything but Arms) on Euroopa Liidu 2001. aasta algatus, mis lubab maailma 48 kõige vaesema riigi kaupadele – välja arvatud relvadele – maksu- ja kvoodivaba pääsu EL-i turule. See on osa üldiste soodustuste süsteemist (GSP), kuigi sätestab kaheksa aasta pikkuse erandi suhkrule, banaanile ja riisile. Seda kitsendust on aga paljud huvirühmad kritiseerinud, sest just need tooted on kõige vaesemate riikide olulisimad ekspordiartiklid. Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi Arengukoostöö
Lahinguluure

Lahinguluure ehk taktikaline luure on lahinguüksuste tegevus rindejoonel ja rinde lähitagalas vaenlase asetuse, tegevuse, arvukuse ja relvastuse kindlakstegemiseks lahingutegevuse piirkonnas. Lahinguluure on reeglina jalaväe- või soomusväe üksuste üks ülesanne. Jalaväe või soomusvägede koosseisus on reeglina spetsiaalsed luurepataljonid, luurekompaniid (diviis, brigaad) või luurerühmad (rügement, pataljon). Lahingkompaniide ülesandeks on vajadusel saata välja enda allüksuste koosseisust ajutiselt määratavaid luurejagusid või luuregruppe. Lahinguluurel liigutakse kas jalgsi, maasturitega, soomusautodega, luuresoomukitega või muu sobiva soomustehnikaga. Luure ülesandeks võib olla kas vastase kohta info hankimine või oma põhiüksuste julgestamine. Lahinguüksuste luurajatele võidakse anda mõnikord ülesandeks väiksemate kallaletungide või diversioonide korraldamine vastase tagalas, kuid reeglina on see eriüksuste ülesandeks. Lahinguluure eesmärgil võidakse provotseerida vaenlase üksusi reetvalt tuld avama või manöövreid tegema, et nii paremini luureinfot koguda. Seda nimetatakse vägivaldseks luureks[küsitav][viide?]. Maastikuluure Полковник АЛЕКСЕЕВ В, ВОЙСКОВАЯ РАЗВЕДКА, www.vrazvedka.ru Основы войсковой разведки, www.desant.com.ua Советская войсковая разведка в 1941-1945 гг., agentura.ru Полковник С.И. СУРИН, ВОЙСКОВАЯ РАЗВЕДКА В НЕМЕЦКОЙ АРМИИ U.S. War Department "Handbook On German Military Forces" (Mar'45) US Army FM 17-95 Chapter 3. RECONNAISSANCE OPERATIONS US Army FM 21-75 Chptr 6 Combat Intelligence And Counterintelligence
Kujundujumine 2004. aasta suveolümpiamängudel

2004. aasta suveolümpiamängude võistlused kujundujumises toimusid 23.–27. augustil. Paare osales 16, naiskondi lubati võistlema kaheksa. Kujundujujad võistlesid Maroussis paiknevas olümpiaveespordikeskuses, erinevalt pärisujujatest katuse all paiknevas basseinis. Pealtvaatajaid mahtus võistlust jälgima 5000. Finaal:25. august Finaal:27. august
Lemma

Lemma ehk abiteoreem on teoreem, millel pole küll iseseisvat tähtsust, kuid mis osutub vajalikuks vaadeldava matemaatilise teooria mõne teise teoreemi sõnastamisel. Rasiowa-Sikorski lemma Zorni lemma teoreem Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Algebraline täiend

Miinori algebraline täiend ehk alamdeterminant on selle miinori täiendusmiinor, mis on varustatud märgiga. Täpsemalt, kui maatriks Mk on mõne n-järku ruutmaatriksi miinor ja Mn–k selle täiendusmiinor, siis miinori Mk algebralise täiendi saame, kui selle vastandmiinorit arvuga (–1)s korrutada: A k = ( − 1 ) s M n − k {\displaystyle A_{k}=(-1)^{s}M_{n-k}\,} , s on Mk moodustamisel kõrvaldamata jäänud ridade ja veergude järjekorranumbrite summa. Adjungeeritud maatriks Laplace'i valem Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002) A. Parring Algebra ja Geomeetria - Maatriksid, lk 35
Aritmeetiline juur

Mittenegatiivse reaalarvu a {\displaystyle a} n-astme aritmeetiliseks juureks nimetatakse paarisarvulise positiivse naturaalarvu n korral mittenegatiivset reaalarvu, mille n-is aste on mittenegatiivne reaalarv a {\displaystyle a} . Kui n on paaritu arv, siis võib a {\displaystyle a} olla ka negatiivne. Arvu a {\displaystyle a} n-astme aritmeetilise juure tähis on a n {\displaystyle {\sqrt[{n}]{a}}} . Arvu a nimetatakse juuritavaks, naturaalarvu n > 1 juurijaks ja arvu a n {\displaystyle {\sqrt[{n}]{a}}} nimetatakse n-astme juureks arvust a. Igal mittenegatiivsel reaalarvul on parajasti üks n-astme aritmeetiline juur. Juurimine rahuldab järgmiseid omadusi a n b n = a b n {\displaystyle {\sqrt[{n}]{a}}{\sqrt[{n}]{b}}={\sqrt[{n}]{ab}}} , a m n = a n m {\displaystyle {\sqrt[{n}]{\sqrt[{m}]{a}}}={\sqrt[{nm}]{a}}} , a m n = ( a n ) m {\displaystyle {\sqrt[{n}]{a^{m}}}=({\sqrt[{n}]{a}})^{m}} , a n n = | a | {\displaystyle {\sqrt[{n}]{a^{n}}}=|a|} , kui n on paaris, ja a n n = a {\displaystyle {\sqrt[{n}]{a^{n}}}=a} , kui n on paaritu arv, kus n > 1, m > 1 on naturaalarvud. 27 3 = 3 {\displaystyle {\sqrt[{3}]{27}}=3\,} ( − 2 ) 4 4 = 2 {\displaystyle {\sqrt[{4}]{(-2)^{4}}}=2\,} n-astme juur Ruutjuur Juurimine Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Alar Pink

Alar Pink (sündinud 10. novembril 1975 Viljandis) on eesti ärijuht. Õppinud Kopli kunstikoolis, lõpetanud Tallinna ülikoolis reklaami ja meedia eriala, lisaerialaks psühholoogia. 1996–1997 oli ta OÜ Vaimureklaam projektijuht, 1998–2001 Adell Saatchi ja Saatchi projektijuht. 2001–2007 oli ta AS Kalevi turundusdirektor., 2007–2009 AS Kalev Meedia juhataja, 2009–2010 Tallinna linnapea sotsiaalnõunik. Alates 2010 on ta Tere AS-i turundusjuht. Alar Pink on portaali Neljas peatoimetaja. "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 330 "Tere turundust ja tootearendust hakkab juhtima Alar Pink." http://uudised.err.ee/index.php?06211775 Portaal Neljas Kadri Paas Oliver Kruuda kinkis K-kohukese idee autorile sport-Porsche, Õhtuleht 6. veebruar 2007 Sulev Vedler Porsche-mees Pink, Eesti Ekspress, 15. veebruar 2007 Kruudalt Porsche saanud Alar Pink saab Kalev Meedia juhiks, 19. juuni 2007 Ajakirja Just! juhib Alar Pink, Delfi 8. jaanuar 2008 Alar Pink – The World is not Enough, Intervjuu Alar Pinkiga, Kalev.ee 15. september 2008 Anne Oja Krahhi võtmeisikuks kujunes turundusguru Alar Pink, Äripäev 24. jaanuar 2009 Kruuda vallandas Alar Pingi, ERR.ee 19. veebruar 2009 Katrin Pauts "Ta jagas käsklusi nagu koertele.", Õhtuleht 12. märts 2009 Tallinna talentide pink on pikk Postimees, 2. aprill 2009 Tallinna opositsiooni ei üllatanud Pingi siirdumine Savisaare nõunikuks Postimees, 2. aprill 2009 Alar Pink saab Savisaare nõunikuks, Õhtuleht, 2. aprill 2009 Savisaar: Alar Pink on väga hakkaja mees, Õhtuleht, 2. aprill 2009
EBA

EBA on lühend, mis võib tähendada järgmist: Eesti Baarmenide Assotsiatsioon Eesti Bibliograafia Asutis "Kõik peale relvade" (Everything but Arms), ELi kaubandusaktsioon Euroopa Pangandusjärelevalve (European Banking Authority)
Järjend

Järjend ehk korteež ehk lõplik jada on kujutus (funktsioon) lõplikust hulgast {1, 2, …, n} hulka A. See kujutus seab igale täisarvule 1-st kuni n-ni (n on jada pikkus) üheselt vastavusse hulga A mingi elemendi: arvule 1 seatakse vastavusse element a1, arvule 2 element a2, … ja arvule n element an. Matemaatikas tähistatakse sellist lõplikku jada harilikult nii: (a1, a2, ..., an). Järjendiks nimetatakse mõnikord ka lõplikku järjestatud hulka. Järjendit n elemendist koosneval hulgal nimetatakse mõnikord n-korteežiks ehk järjestatud ennikuks. Sellest definitsioonist järeldub muuhulgas, et hulga A mingi kindel element võib jadas esineda rohkem (ja muidugi ka vähem) kui üks kord. Kui A = {a,b,c}, siis näiteks (b,a,b,c,a) on 5-elemendiline järjend hulga A elementidest. ennik n-korteež Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Pirita ürdiliköör

Pirita ürdiliköör on Altia Eesti AS-i toodetav 40-protsendilise alkoholisisaldusega liköör. Likööri (ja koha) nimi Pirita on sündinud Rootsi püha Birgitta nimest. Ürdilikööri etiketil on püha Birgitta taustal kujutatud 14. sajandil Tallinna kaupmeeste rajatud Pirita kloostri varemeid. 2013. aastal uuendati pudeli kujundust koostöös disainer Marge Nuggisega. Pirita ürdiliköör on kuldpruuni värvusega ja mõrkjalt-magusa maitsega. Pirita ürdilikööri valmistamisel on kasutatud üle kolmekümne kolme loodusliku ürdi, puuvilja, juure ja seemne. Seda tarvitatakse puhtalt, tee või kohviga või lisandina kokteilides (apelsinimahlaga, vahuveiniga, toonikuga). Toote suhkrusisaldus on 350 grammi liitri kohta. https://joogikultuur.ee/tooted/pirita-urdilikoor http://www.ohtuleht.ee/653897/pirita-urdilikoor-sai-endale-uue-kuue/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. november 2016. Vaadatud 22. juulil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Carlos Saavedra Lamas

Carlos Saavedra Lamas (1. november 1878 – 5. mai 1959) oli Argentina teadlane ja poliitik, kes sai 1936. aastal esimese ladinaameeriklasena Nobeli rahuauhinna. Saavedra Lamas sündis Buenos Aireses ja paistis silma juba üliõpilasena. Pärast 1903. aastal Buenos Airese ülikoolis õigusteaduse alal doktorikraadi (cum laude) saamist töötas ta õigusteaduse, sotsioloogia ja poliitökonoomia õppejõuna. Akadeemilise karjääri ajal keskendus Saavedra Lamas oma peamistes avaldatud töödes tööõigusele, rõhutades vajadust üldiselt tunnustatavale doktriinile tööjõu kasutamise kohta. Ta oli seotud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) esimeste tegemistega, ja mitmed tema tööd said aluseks Argentina tööseadustikule. 1906. aastal algas tema poliitiline karjäär ja 1908. aastal valiti ta Argentina parlamenti, kus ta tegutses järjest kahes koosseisus ning kus tema põhiteemaks olid rahvusvahelised suhted. 1915. aastal sai temast justiits- ja haridusminister. Nobeli rahuauhinna sai ta selle eest, et Argentina välisministrina (1932–1938) vahendas ta kokkulepet, mis lõpetas Chaco sõja Paraguay ja Boliivia vahel ning algatas veel mitmepoolseid mittekallaletungilepinguid mitme Lõuna-Ameerika ja Euroopa riigi vahel. Väljapaistvaim neist oli edumeelne Lõuna-Ameerika sõjavastane pakt, mis sätestas, et sõjaolukorra tekkimise korral kahe või enama allakirjutanu vahel on ülejäänud allakirjutanud riigid kohustatud looma erikomiteesid sõjategevuse lõpetamiseks ning astuma diplomaatilisi ja majanduslikke samme mõlema vaenupoole vastu, kuni need lepivad kokku sõjategevuse lõpetamises. Selle leppe ratifitseeris enamik Ladina-Ameerika riike ning hiljem võeti see vastu Rahvasteliidus, ning selle allkirjastasid ka Ameerika Ühendriigid ja 11 Euroopa riiki. 1932. aastal algatas ta Washingtoni 3. augusti deklaratsiooni, milles kinnitati, et Ameerika rahvad keelduvad tunnustamast territoriaalseid korraldusi, mis on saavutatud okupatsiooni või relvade abil vallutamise teel. 1936. aastal valiti Saavedra Lamas Rahvasteliidu täiskogu presidendiks. Aastatel 1941–1943 oli ta Buenos Airese ülikooli rektor, seejärel kuni 1946. aastani professor. Carlos Saavedra Lamas on maetud La Recoleta surnuaiale Buenos Aireses. Saavedra Lamas Nobeli Komitee kodulehel
Kerishüpokaust

Kerishüpokaust on hüpokaustist arenenud keskaegne küttesüsteem, mis koosneb keldris asuvast ahjuruumist ja selle kohale laotud kerisest. Viimase kohal on aukudega võlvlagi, mida katab soojendatava ruumi põrandas suletavate kuumaõhuavadega katteplaat. Müürikanalite kaudu sai suunata kuuma õhku ülemistesse ruumidesse. Kalorifeerahi "Kunstileksikon", Eesti Klassikakirjastus, 2001. Lk. 197 Andres Tvauri, ÕHKKÜTE KESKAEGSES VILJANDIS JA MUJAL EESTIS, Viljandi Muuseum, Aastaraamat 2007
Kujundujumine

Kujundujumine ehk sünkroonujumine (inglise keeles artistic swimming, varem synchronised swimming) on ujumist, tantsu ja võimlemist ühendav veespordiala. Kujundujumist hakati võistlusspordina harrastama 1950. aastatel. Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon (FINA) tunnustas uut ala 1952. aastal. Esimene ametlik jõuproov, USA meistrivõistlused, peeti 1955. aastal. Kui 1973. aastal peeti Belgradis ujumisalade esimesed maailmameistrivõistlused, oli kavas ka kujundujumine. Olümpiakavva jõudis kujundujumine sooloesinejate ja paaride esituses 1984. aastal Los Angeleses, 1996. aasta Atlanta olümpiamängudel oli kavas vaid kaheksa ujuja rühmaharjutus, alates 2000. aasta Sydney olümpiamängudest on paaride võistlus taas mängude kavas. Aastatel 1973–1994 võitsid kõik tiitlivõistlused kõigis kolmes kategoorias vaid kas USA või Kanada kujundujujad. Järgnenud aastatel on domineerinud venelannad, ühe kuldmedali on saanud ka Prantsuse ja Jaapani kujundujujad. Kujundujumine on iluvõimlemise kõrval olnud üks kahest spordialast, milles olümpiamängudel võistlevad vaid naised. Kujundujumine 2004. aasta suveolümpiamängudel Kujundujumine 2008. aasta suveolümpiamängudel Kujundujumine 2012. aasta suveolümpiamängudel Stephen Wade. For the first time in the Olympics, men will compete in artistic swimming, formerly called synchro. Associated Press. 17. juuli 2023
Arved Luts

Arved Luts (4. veebruar 1929 Narva – 12. oktoober 2005 Tartu) oli eesti etnograaf. Ta õppis Narva Gümnaasiumis ja lõpetas 1947. aastal Tartu 1. Keskkooli. Tartu Riikliku Ülikooli lõpetas ta 1952. aastal. Ajalookandidaat aastast 1961 (kaitsmine toimus Moskvas NSV Liidu TA Etnograafia Instituudis). Seejärel töötas ta NSV Liidu ajaloo kateedris, 1954–1958 oli aspirant. Ta töötas Eesti NSV Riiklikus Etnograafiamuuseumis teaduri ja osakonnajuhatajana aastatel 1958–1972 ja TÜ-s etnoloogiaõppejõuna 1970–1996. Aastast 1975 dotsent, 1992–1994 etnoloogia õppetooli erakorraline professor. Aastatel 1977–1986 tegutses ta õppeprodekaanina. Põhiline uurimisala oli Arved Lutsul Eesti randlaste elatusalad (kalastus, kaubandus). Arved Lutsu uurimused tähistavad tervet epohhi Eesti kalastuse uurimisloos. Arved Luts oli ka üks Eesti etnograafilise filmi pioneere, kui tema käe all valmis 1962. aastal film jääalusest kalapüügist Audrus. Peale selle oli Arved Luts üks Eesti kaasaja kultuuri uurimise algatajaid, kes organiseeris 1960. aastatel Etnograafiamuuseumis töötades muunduva rahvakultuuri uurimiseks kompleksseid ekspeditsioone Kagu-Eestisse. Ise tegeles ta samas muutuvate perekonnatavade analüüsimisega. Pensionipõlves avaldas ta uurimusi ERM-i Nõukogude perioodi ajaloost. Suurem osa praegustest aktiivses loomeeas etnoloogidest on oma teadlasteed alustanud Arved Lutsu käe all. Soome-Ugri Seltsi välisliige ERMi nõukogu liige 1996–1997 Tartu Ülikooli medal Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafianimestik 1944–1980. Tallinn: Valgus, 1987, lk 38 "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022.
Aleksander Sobolev

Aleksander Sobolev (22. november 1891 Kuldīga maakond, Kuramaa kubermang Venemaa keisririik – 17. oktoober 1944 Königsbergi lähedal Ida-Preisimaal) oli Venemaa Keisririigi, Nõukogude Venemaa, Eesti ja Saksamaa sõjaväelane, rahvuselt venelane. Aleksander Sobolevi isa oli ametnik Jakov Sobolev. Aleksander Sobolev õppis Riia Aleksandri Gümnaasiumis, mille lõpetas 1911. aastal. Hiljem õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas aastail 1917–1918 ja 1924–1926 (lõpetamata). Esimeses maailmasõjast võttis Sobolev osa suurtükiväeohvitserina. Vene kodusõja ajal võitles ta Punaarmee ridades. Vabadussõjas tuli ta Eesti poolele üle ning teenis kaadriohvitserina. Eesti Kaitseväes oli ta 4. suurtükiväegrupi 5. ja 3. patarei ülem ning hiljem 4. suurtükiväegrupi ülem. 1936. aastal sai ta majori auastme. Teises maailmasõjas teenis Sobolev Saksa sõjaväes. 1941–1943 oli ta 39. Kaitsepataljoni ülem, 1943–1944 Eesti SS-vabatahtlike brigaadi 53. SS-suurtükiväe suurtükiväedivisjoni ülem, ning 1944. aastal 20. Relvagrenaderide SS-diviisi 20. Relva-SS suurtükiväerügemendi ülem 1944, obersturmbannführeri auastmes. Aleksander Sobolev sai 10. oktoobril 1944 Klaipeda sadamas koos grupi (Abteilung) ülema major Võhmaga ühest ja samast lennukimürsust haavata ning viidi Kura maasäärt mööda rongiga Königsbergi haiglasse. Aleksander Sobolev suri seal gangreeni tagajärjel 17. oktoobril 1944. Raudristi I ja II klass rindeleht.ee Ohvitseride andmekogu
Martin-Friedrich Bergmann

Martin-Friedrich Bergmann VR II/3 (11. jaanuar 1894 – 3. jaanuar 1944 Tallinn) oli Eesti, Nõukogude ja Saksa sõjaväelane, kolonelleitnant. Korp! Sakala liige. 1. detsembrist 1939 määrati kolonelleitnant Martin-Friedrich Bergmann ratsarügemendi ülemaks, ta viidi sinna üle sõjaväe staabi juures asunud juhtide reservist. 1940. aasta 31. augustil vabastati kolonelleitnant Bergmann teenistusest aja väljateenimise tõttu. 1941. aastal mobiliseeriti ning viidi NSV Liitu, kus aga osales sõjategevuses langes vangi ning pärast vabastamist liitus 1941. aastal Tartus formeeritud 37. Kaitse Vahipataljoniga, pataljoniülemana. 1942. aastal komandeeriti Tallinnast idarinde kesklõiku Minskisse , kus Nõukogude sõjavangide seast värvatud meestest koostati üks julgestusrügement (36. politseirügement[küsitav]), kusjuures Bergmannist sai rügemendiülema asetäitja ja I pataljoni ülem. 1943. aasta lõpus oli ta Tallinnas õhukaitse ülem. Ta suri 3. jaanuaril 1944 raskekujulise neerupõletiku tagajärjel ja on maetud Tallinnas garnisoni kalmistule. Karutapja ordeni III järk A.Kubbo teost "Tules ja vees" Auraamat. Teises maailmasõjas langenud Eesti vabadusvõitlejaile. Aleks Kurgvel ja Herbert Lindmäe
Obriku lennuväli

Obriku ehk Suislepa lennuväli oli 2,7 km pikkuse pinnase-, hiljem asfaltkatterajaga Nõukogude Liidu mereväe 174 ha pindalal paiknev Põhja-Lõuna suunaline tagavaralennuväli, mis asus Viljandi maakonnas Suislepa küla lähedal, Mustla - Pikasilla maantee ääres. Lennuväli ja Obriku 448. lennuväetehniline komandantuur allus Ostrovi lähedal asunud NSV Liidu Balti laevastiku 12. üksikule merelennuväe kaugpommituslennukite polgule (sõjaväeosa 53808) ja Ostrovi merelennuväebaasile. Suviti paiknesid lennuväljal pommituslennukid Tu-16. Suislepa lennuvälja juures asus ka Valga-Tartu raudteel asuva Palupera raudteejaama lähedal asunud Palupera lennukikütuse hoidla. https://www.militarist.ee/kaart/lennuvaljad Viljandi pärandkultuurist, Viljandi 2011, lk 136
Maailmaküla

Maailmaküla ehk globaalne küla (inglise keeles global village) on kontseptsioon, mille järgi on tänapäeva maailm kui üks ühtne kogukond. Globaalse küla tekkimist on soodustanud tänapäevased transpordi- ja sidesüsteemid, globaliseerumine, massimeedia ja üleilmsed keskkonnaprobleemid. Need on maailma surunud justkui kokku, mille tagajärjel on kaduma hakanud regionaalsed kultuurilised erinevused. Trendiks on saanud ka lääneliku ja linliku kultuuri laiaulatuslik laienemine. Mõiste võttis kasutusele Kanada filosoof Marshall McLuhan. Selle termini kasutuselevõtmine mõjutas hilisemat globaliseerumise ja meedia vaheliste seoste mõtestamist. Eesti majandusteadlane Andres Arrak väljendas 2012. aastal sama mõtet järgmiselt: "Me olemegi üha rohkem üks suur küla ja burkas või miniseelikus naised võivad kaubanduskeskuses vabalt teineteisest mööduda ilma üksteist kividega surnuks pildumata". Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut. [1] Ritzer, George. Globalization : a basic text. Chichester, Wiley-Blackwell, 2010. Lk. 287. Arrak, Andres. Globaalne kolkaküla. - ERR uudised, 10.07.2012 http://uudised.err.ee/index.php?06257033 (04.09.2013)