laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kuressaare Rohu Lasteaed

Kuressaare Rohu Lasteaed on lasteaed Kuressaares Saaremaa vallas. Lasteaia aadress on Rohu 4. 2022. aastal on Kuressaare Rohu Lasteaias 8 rühma: kaks sõimerühma, kuus aiarühma (neist kaks tasandusrühma). 2021/2022. õppeaastal on lasteaias kokku 137 last. Asudes Rohu tänaval, on rühmade nimedeks ravimtaimed - "Kanarbik", "Kummel", "Nurmenukk", "Palderjan", "Raudrohi", "Ristik", "Sõnajalg" ja "Võilill". Lasteaia direktor on Anne Maripuu. Lasteaia ajalugu algab sõnadega "Rohu tänava uue lasteaia aknad lõid hommikul juba varakult särama..." – nii avati 1956. aasta detsembris Kuressaare Rohu Lasteaed. Kingissepa Linna 2. Lasteaed (Kuressaare II Lastepäevakodu) avati tolleaegses Kingissepa linnas Rohu tänaval. Alguses oli lasteaed ainult ühes majas (üks rühm, 25 last). Kuid peagi lisandus teinegi maja (kokku kaks rühma, 1962. aastal). Sündide kasvades jäi lasteaed väikeseks ja juurde hakati ehitama uut suurt lasteaiamaja, mis valmis 1973. aastal (ja renoveeriti 2007. aastal). Sellega sai Kingissepa linn endale suurima lasteaia ilmselt juba kogu Eestis, sest kokku oli nüüd 16 rühma ligikaudu 400 lapsega (väikestes majades 2 rühma, suures majas 12 rühma). Vahepealsetel aastatel, sõltuvalt sündide arvu muutusest kahanes Kuressaare 2. Lasteaed kaheksa rühmani, siis jälle suurenes. Ühest väikesest majast sai Kuressaare Põhikooli algklasside maja, teises asus Kuressaare Kunstikool. Kuressaare Rohu Lasteaia koduleht
Eesti Postimehe Õhtused Kõned

"Eesti Postimehe" õhtused kõned oli 1896–1905 aastatel Eestis ilmunud ajaleht. Väljaandja ja vastutavad toimetajad olid erinevatel aegadel August Busch, Theodor Teder ja Jaan Sitska. Ajaleht ilmus korra nädalas ja selle toimetus asus Tallinnas. Väljaannet trükiti - Johann Hermann Gressel (1896-1899); August Busch (1900 - 1903); Mihkel Martna (1903–1905 nr. 71) ja Mihkel Schiffer (1905) trükikodades
M1117 Guardian

M1117 Guardian on Ameerika Ühendriikides valmistatud soomustransportöör. Nimekiri ei ole täielik  Afganistan  Ameerika Ühendriigid  Ukraina Tracey Shelton. The Taliban's new armoury of US-made equipment includes planes, guns and night-vision goggles - ABC News, 20.08.2021 (04.09.2024) 154 механізовану бригаду озброїли БТРами M1117 (02.09.2024)
Milan Borjan

Milan Borjan (sündinud 23. septembril 1987 Kninis) on serbia päritolu Kanada jalgpallur, kes mängib väravavahina Serbia kõrgliigaklubis Belgradi Crvena Zvezda ja Kanada jalgpallikoondises. Ta sündis Jugoslaavias Kninis (tänapäeval Horvaatias) serbia päritolu perekonnas. Jalgpalli hakkas ta mängima kohalikus klubis. Ta kolis perekonnaga 2000. aastal Kanadasse. 2000. aastate teises pooles üritas ta läbi lüüa Lõuna-Ameerikas. Lõpus debüteeris ta 2009. aastal Serbia kõrgliigaklubis FK Rad. 2011. aastal sõlmis ta lepingu Türgi kõrgliigaklubiga Sivasspor. Hooaja 2011/12 teises pooles oli ta laenul Rumeenia kõrgliigaklubis Vaslui. 2014. aasta septembris liitus Borjan Bulgaaria kõrgliigaklubiga Razgradi Ludogorets. Hooaja 2014/15 teises pooles mängis ta Serbia kõrgliigaklubis Radnički Niš, kuid naasis seejärel Ludogoretsi. Hooaja 2016/17 teises pooles oli ta Ludogoretsist laenul Poola kõrgliigaklubis Kielce Korona. 2017. aasta juulis sõlmis Borjan lepingu Belgradi Crvena Zvezdga. Alates hooajast 2017/18 on ta olnud klubi esiväravavaht. Ta on tulnud klubiga Serbia meistriks viis korda järjest. Hooajal 2018/19 valiti Borjan Serbia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Kanada jalgpallikoondises debüteeris Borjan 9. jaanuaril 2011 sõprusmängus Kreeka vastu. Ta on kuulunud Kanada koondisse neljal CONCACAF Gold Cup'i turniiril (2011, 2013, 2017 ja 2019) ning 2022. aasta maailmameistrivõistlustel. Ludogorets Bulgaaria kõrgliiga: 2014–15, 2015–16 Belgradi Crvena Zvezda Serbia Superliga: 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2020–21, 2021–22 Serbia karikas: 2020–21, 2021–22 The Globe and Mail (24. august 2012). "Milan Borjan happy to pay his dues". The Globe and Mail. Vaadatud 27. mail 2013. Milton, Steve (13. juuni 2016). "National team keeper Milan Borjan is paying back Canada". The Hamilton Spectator. https://www.national-football-teams.com/player/41845/Milan_Borjan.html (vaadatud 23.11.2022)  Milan Borjan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lika-Senji maakond

Lika-Senji maakond on 1. järgu haldusüksus Horvaatias.
Hea ja kurja tundmise puu

Hea ja kurja tundmise puu (heebrea keeles ‏עֵץ הַדַּעַת טוֹב וָרָע‏ ets hada'at tov va ra, vanakreeka keeles ξύλον τοῦ εἰδέναι γνωστὸν καλοῦ καὶ πονηροῦ, ladina keeles lignum sapientiae boni et mali) on 1. Moosese raamatu järgi eriline puu, mille Jumal laskis tõusta Eedeni aia keskele elupuu kõrvale. See sümboliseerib võimet teadlikult eristada head ja kurja.  Pikemalt artiklis Eedeni aed 1. Moosese raamat ütleb: Ja Issand Jumal laskis maast tõusta kõiksugu puid, mis olid armsad pealtnäha ja millest oli hea süüa, ja elupuu keset aeda, ning hea ja kurja tundmise puu. (2:9)  Pikemalt artiklites Pattulangemine ja Algpatt Hea ja kurja tundmise puu on 1. Moosese raamatu 3. peatükis kirjeldatud pattulangemise süžee keskmes. Jumal hoiatas esimest inimest Aadamat, et hea ja kurja tundmise puu viljade söömine toob kaasa surma: aga hea ja kurja tundmise puust sa ei tohi süüa, sest päeval, mil sa sellest sööd, pead sa surma surema!" (2:17) Aadama küljeluust loodud Eeva (2:22) sõi pärast vestlust maoga keelatud vilja ja andis seda Aadamale süüa. Keelu rikkumise ja patukahetsusest keeldumise tagajärgedeks said looduse ja inimese rikutus, paradiisist väljaajamine, elupuule ligipääsu kaotamine ja surm. Judaismi järgi kehtis keeld hea ja kurja tundmise puu vilju süüa ainult hingamispäevani. Kui Aadam ja Eeva oleks oodanud ning söönud sellest puust alles sabatil, oleks neil olnud hinge jõudu, et eristada head ja kurja isegi iseenda sees. Zohari raamatu järgi olid elupuu ning hea ja kurja tundmise puu täielikus harmoonias, kuni tuli Aadam ja need lahutas, pannes aluse kurjale, mis kätkes hea ja kurja tundmise puu sees. Midraš Breshit Raba 15:7 toob ära versioonid puu ja selle viljade kohta. Ephraim Süürlase järgi oli hea ja kurja tundmise puu Jumal ise ning selle viljad armulaud. Ephraim Süürlase ja Gregorios Jumalasõnaõpetaja (Gregorios Nazianzosest) järgi oli söömiskeeld ajutine, kuni inimene muundab end Jumala kujust Jumala sarnasuseks. Maximos Usutunnistaja nimetab hea ja kurja tundmise puud, mille vilju Jumal inimesel ajutiselt süüa keelas, keha tundeks. Läänekristluse traditsioonis kujutatakse hea ja kurja tundmise puud ladina sõnade malum 'kuri' ja malum 'õun' sarnasuse alusel õunapuuna. Vanakreeka mütoloogias on selle analoog tüliõun. Преподобный Максим Исповедник. Вопросоответы к Фалассию, küsimus XLIII.
Krapina-Zagorje maakond

Krapina-Zagorje maakond on 1. järgu haldusüksus Horvaatias.
Chippendales

Chippendales on meestest koosnev USA striptiisitrupp. Nad kasutavad iseloomulikku kostüümi, paljal ülakehal kantakse kikilipsu, kraed ja mansette. Chippendales asutati 1979. aastal ja oli esimene ainult meestest koosnev striptiisitrupp, mis esines peamiselt naissoost publikule. Trupp esitab Broadway stiilis burleskietendusi üle maailma. Lisaks pakub oma intellektuaalomandit litsentsi valitud tarbekaupadele, alates rõivastest ja aksessuaaridest kuni mänguautomaatide ja videomängudeni. Chippendales esineb Las Vegase Rio All Suite Hotel and Casino teatris ja salongis, mis on spetsiaalselt nende jaoks ehitatud. Trupp käib ringreisidel üle maailma ning on korduvalt Eestit külastanud. Chippendalesi asutas Indias sündinud Somen "Steve" Banerjee. 1975. aastal ostis Banerjee tegevuse lõpetanud baari Los Angeleses ja püüdis erinevate ärisuundadega edu saavutada. 1979. aastal pani Banerjee baarile uue nime "Chippendale's" ja hakkas korraldama naistele striptiisiõhtuid, millest sai suur hitt. Nimi pandi 18. sajandi tuntud Chippendale'i mööblistiili järgi, et nimele maitsekust lisada. Banerjee avas seejärel klubid New Yorgis, Dallases ja Denveris ning kolm tema truppi käisid ringreisil USA-s ja Euroopas. Peagi hakkasid teised sarnaseid ööklubisid looma ning Banerjee püüdis konkurente tõrjuda, üritades neist vähemalt kolm maha põletada. 1987. aastal palkas Banerjee palgamõrvaks tuttava Ray Coloni, et tappa oma äripartner ja koreograaf Nick De Noia. Ta kavandas lisaks veel kahe endise äripartneri tapmist. Banerjee vahistati 1993. aastal palgamõrva, väljapressimise ja süütamiskatse eest, mille eest ta mõisteti 26 aastaks vangi. Aasta hiljem poos ta end vanglas üles. erootika "GALERII - Vaata, kes tulid kaema musklis Chippendales'i strippareid". Elu. 14. november 2022. Vaadatud 24. novembril 2022. Liepe-Levinson, Katherine (2002). Strip Show: Performances of Gender and Desire. Routledge. ISBN 978-0-415-17381-0. Chinitz, Daniel (8. veebruar 2017). "Chippendales is 'living the dancer's dream,' says Chippendales dancer". The Badger Herald. Vaadatud 21. oktoobril 2017. "Chippendales Celebrating 20 Years at Rio Las Vegas". Las Vegas PRIDE. 20. aprill 2022. Vaadatud 24. novembril 2022. ESTER, Betty; ERILAID, Tõnis (21. november 2022). "Chippendales ajas tüdrukud hüsteeriasse". Õhtuleht. Vaadatud 24. novembril 2022. Reeves, Phil (13. detsember 1993). "Cyanide in the beefcake: Somen Banerjee, inventor of the Chippendales,". The Independent. Vaadatud 24. novembril 2022. "Tony Scott tackles Chippendales founder's biopic". the Guardian (inglise). 29. oktoober 2009. Vaadatud 11. augustil 2020. "Chippendale Club Owner Kills Himself : Crime: Somen Banerjee, founder of the male-stripper nightspot, is found dead in his cell. He was to be sentenced in the murder-for-hire of his former business partner". Los Angeles Times. 25. oktoober 1994. Vaadatud 24. novembril 2022. Rosseinsky, Katie (1. märts 2021). "The dark true story of Chippendales is your next true crime obsession". Evening Standard. Vaadatud 29. novembril 2022. Kaplan, Michael (7. veebruar 2021). "The shockingly dark history of Chippendales". New York Post. Vaadatud 24. novembril 2022.
Külli Prillop

Külli Prillop (sündinud 24. novembril 1974) on eesti keeleteadlane. Prillop lõpetas 2000. aastal Tartu Ülikooli eesti keele erialal. Ta õppis eriprogrammi järgi arvutilingvistikat ning lisaerialana rahvuslikku käsitööd. 2011. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi väitekirjaga "Optimaalsusteoreetiline käsitlus eesti keele fonoloogilisest kujunemisest". Külli Prillop alustas teadustööga Tartu Ülikooli vana kirjakeele uurimisrühma juures 1996. aastal. Tema esimesteks ülesanneteks olid poolautomaatse märgendustarkvara arendamine ning osalemine 17. sajandi algusest pärit Georg Mülleri jutluste sõnastiku koostamisel. Alates 2020. aastast koostab Prillop vana kirjakeele sõnastikku. Külli Prillop on tegelenud ka teoreetilise fonoloogiaga, uurinud fonoloogiliste protsesside kombinatoorikat ning kirjeldanud eesti keele välteid ja nende ajaloolist kujunemist teoreetilise fonoloogia raamistikus,. Lisaks on ta osalenud keelelise subjektiivsuse ja intersubjektiivsuse uurimise töörühmas. Külli Prillop kuulub Eesti lingvistikaolümpiaadi žüriisse. Ta on koostanud Eesti lingvistikaolümpiaadidele üle 30 ülesande (sh alamblaki, berberi, bituri, kokota, maoori, suahiili, tamili, algläänemeresoome jpt keelte kohta). Külli Prillop koostab ülesandeid ka põhikooliõpilastele mõeldud keeleviktoriinide "Kiil" ja "Salakeel" jaoks. Külli Prillop, Karl Pajusalu, Eva Saar, Sven-Erik Soosaar, Tiit-Rein Viitso (2020). Eesti keele ajalugu. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Külli Prillop, Miina Norvik (2017). Viis tosinat lingvistikaülesannet. Tartu: Atlex. Külli Habicht, Pille Penjam, Külli Prillop (2015). Heinrich Stahli tekstide sõnastik. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Georg Müller (2008). Jutluseraamat. Koostanud Külli Habicht, Valve-Liivi Kingisepp, Jaak Peebo, Külli Prillop. Tartu: Ilmamaa. Valve-Liivi Kingisepp, Külli Habicht, Külli Prillop (2002). Joachim Rossihniuse kirikumanuaalide leksika. Tartu: Tartu Ülikooli eesti keele õppetool. Külli Habicht, Valve-Liivi Kingisepp, Urve Pirso, Külli Prillop (2000). Georg Mülleri jutluste sõnastik. Tartu: Tartu Ülikooli eesti keele õppetool. Külli Prillop. ETIS, CV. Vaadatud 23.11.22 Vana kirjakeele korpus. Vaadatud 22.11.22 Külli Habicht, Valve-Liivi Kingisepp, Urve Pirso, Külli Prillop (2000). Georg Mülleri jutluste sõnastik. Tartu: Tartu Ülikooli eesti keele õppetool. Vana kirjakeele sõnastik. Vaadatud 22.11.22 [1], ETIS, publikatsioonid. Vaadatud 28.12.2022 Külli Prillop, Karl Pajusalu, Eva Saar, Sven-Erik Soosaar, Tiit-Rein Viitso (2020). Eesti keele ajalugu. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Subjektiivsus ja intersubjektiivsus eesti keele registrites ja tekstiliikides, Töörühm. Vaadatud 28.12.2022 Lingvistikaolümpiaadi arhiiv. Tartu Ülikooli teaduskool. Vaadatud 18.11.22 Külli Prillop, Miina Norvik (2017). Viis tosinat lingvistikaülesannet. Tartu: Atlex. Keeleteaduse viktoriin “Kiil”. Teaduskooli E-õppekeskus. Vaadatud 20.11.22 Võistlus “Salakeel” 2022. Teaduskooli E-õppekeskus. Vaadatud 20.11.22 Külli Prillop Eesti Teadusinfosüsteemis Vana kirjakeele sõnastik
Krevald

Krevald on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Krevald 47 inimesel: 22 mehel ja 25 naisel. Perekonnanimede levikult oli Krevald meeste puhul 5554. kohal ja naiste puhul 5293. kohal. Perekonnanime Krevald kandja oli keskmiselt 42 aasta vanune. Krevald oli levinuim Võru maakonnas, kus seda nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,58. Nimede eestistamise käigus loobuti aastatel 1935–1939 nimest Krevald 8 korral. Uuteks nimedeks võeti Kalvet, Kuusmets ja Kiviloog kahel korral ning Kraav ja Kaara ühel juhul. Aadu Krevald, kergejõustiklane ja spordipedagoog (1939) Heino Krevald, eesti korvpallur ja treener (1930–2007) Kersti Krevald (Meimer), endine korvpallur (1967) Kristjan Krevald, eesti arhitekt (1966–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 24.11.2022) Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Krevald. Krevald statistikaameti andmebaasis
Koprivnica-Križevci maakond

Koprivnica-Križevci maakond on 1. järgu haldusüksus Horvaatias.
Lazdona 1

Lazdona 1 (ka Lazdona) on küla (lielciems) Lätis Madona piirkonnas Prauliena vallas. Lazdona 1 asub valla lääneosas Riiast 173 kilomeetri kaugusel Lazdona järve kaldal. Selle ümbruskonda jäävad veel väiksemad järved Timsenis ja Sakārnis. Sisuliselt on tegemist Lazdona küla Prauliena valda jääva osaga. Sinna jäävad bussipeatused Lazdona 1 ja Lazdona 2. Aastal 2019 oli külas 75 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 67. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Mathías Olivera

Mathías Olivera Miramontes (sündinud 31. oktoobril 1997 Montevideos) on Uruguay jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis Napoli ja Uruguay jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Uruguay klubis Nacional, debüteerides klubi põhimeeskonnas 2016. aastal. 2017. aasta augustis sõlmis ta kuueaastase lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Getafe. Hooaja 2018/19 esimeses pooles oli ta laenul Hispaania esiliigaklubis Albacete. 2022. aasta mais sõlmis ta kolmeaastase lepingu Napoliga. 2017. aastal tuli Olivera Uruguay kuni 20-aastaste koondisega Lõuna-Ameerika omavanuste meistriks. Uruguay jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 27. jaanuaril 2022 MM-i valikmängus Paraguay vastu. Ta kuulub Uruguay koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel. "Il Napoli ufficializza l'acquisto di Mathias Olivera". S.S.C. Napoli. 26. mai 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. juuni 2022. Vaadatud 27. mail 2022. https://www.national-football-teams.com/player/85563/Mathias_Olivera.html (vaadatud 24.11.2022)
Jaunlazdona

Jaunlazdona on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Lazdona vallas. Jaunlazdona asub valla kirdeosas merepinnast 160 meetri kõrgusel Madona linna piiril. Küla jääb valla keskusest Lazdonast 6,5 ja Riiast 169 kilomeetri kaugusele. Külas on Jaunlazdona ja Ruļļi bussipeatus. Jaunlazdona rajati endise Kujmuiža mõisa (Kujen) keskuse juurde Jaunlazdona külanõukogu halduskeskuseks. Asula ehitati välja 1960. aastatel kui Madona linnuvabriku töölisasula. Külast lõunas Smecere nõmmel on biatlonirada ja Madona BMX-rattarada. Sealset spordikeskust teenindab Sporta bāze bussipeatus. Looduskaitse all on tammed ümbermõõduga 6,2 ja 4,12 meetrit. 2019. aastal oli külas 50 elanikku, 2022. aastal oli elanikke 49. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 560. lk. ISBN 9984-00-412-0. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Sergio Rochet

Sergio Ramón Rochet Álvarez (sündinud 23. märtsil 1993 Nueva Palmiras) on Uruguay jalgpallur, kes mängib väravavahina Brasiilia kõrgliigaklubis Internacional ja Uruguay jalgpallikoondises. Ta hakkas jalgpalli mängima Uruguay klubis Danubio, kuid selle põhimeeskonnas ta debüüti ei teinud. 2014. aasta aprillis läks ta testimisele Hollandi kõrgliigaklubisse Alkmaari AZ, kellega sõlmis järgmisel kuul lepingu. Klubi meeskonnas debüteeris ta Hollandi kõrgliigas 2014/15. Hooajal 2015/16 kerkis Rochet esimeseks valikuks AZ-i väravavahi kohale. Aastatel 2017–2019 mängis Rochet Türgi kõrgliigaklubis Sivasspor. Seejärel naasis ta Uruguaysse, kui sõlmis lepingu Nacionaliga. Nacionaliga tuli ta Uruguay meistriks aastatel 2019, 2020 ja 2022. 2023. aasta juulis sõlmis ta kahe ja poole aasta pikkuse lepingu Internacionaliga. Uruguay jalgpallikoondises tegi Rochet debüüdi 27. jaanuaril 2022 MM-i valikmängus Paraguay vastu. Juba aasta varem oli ta olnud Uruguay varuväravavaht Copa Américal. AZ KNVB beker: teine koht 2016–17 Nacional Uruguay Primera División: 2019, 2020, 2022 Supercopa Uruguaya: 2021 "Inter anuncia contratação do goleiro Sérgio Rochet" (Brasiilia portugali). ge.globo. 13. juuli 2023. Vaadatud 13. juulil 2023. https://www.national-football-teams.com/player/85562/Sergio_Rochet.html (vaadatud 24.11.2022)
Sveļmi

Sveļmi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Liezēre vallas. Sveļmi asub valla idaosas. Cērpi muinaskalmed ehk Kaseküngas ja Cērpi keskaegne kalmistu ehk Marjaküngas on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. november 2022. Vaadatud 24. novembril 2022. Vietvārdu datubāze
Jaunāmuiža (Liezēre vald)

Jaunāmuiža on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Liezēre vallas. Jaunāmuiža asub valla edelaosas ja jääb Riiast 130 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze
Karlovaci maakond

Karlovaci maakond on 1. järgu haldusüksus Horvaatias. Karlovac Duga Resa Ogulin Ozalj Slunj
Kalnakrogs

Kalnakrogs on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Liezēre vallas. Kalnakrogs asub valla loodeosas. Küla jääb valla keskusest Liezērest 8, piirkonna keskusest Madonast 30 ja Riiast 136 kilomeetri kaugusele. Kalnakrogs jääb 271 meeri kõrguse Klētskalnsi mäe jalamile, asudes merepinnast 255 meetri kõrgusel. Nii on tegemist ühe kõrgeima asukohaga asulaga Lätis. Külas on Mēdzūla raamatukogu. Sinna jääb Kalnakrogsi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas ligikaudu 75 elanikku. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/liezeres-pagasta-medzulas-biblioteka Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Kim Seung-gyu

Kim Seung-gyu (korea keeles 김승규; sündinud 30. septembril 1990 Ulsanis) on Lõuna-Korea jalgpallur, kes mängib väravavahina Saudi Araabia kõrgliigaklubis Al Shabab. Ta alustas klubikarjääri Lõuna-Korea klubis Ulsan Hyundai, debüteerides Lõuna-Korea kõrgliigas 2008. aastal. Klubi esiväravavahiks kerkis ta 2013. aastal. Samal aastal valiti Kim ka Lõuna-Korea liigahooaja sümboolsesse koosseisu. Aastatel 2016–2019 mängis ta Jaapani kõrgliigaklubis Vissel Kobe. Seejärel naasis ta lühikeseks ajaks Ulsan Hyundai. Aastatel 2020–2022 oli ta Jaapani kõrgliigaklubi Kashiwa Reysoli väravavaht. 2022. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Al Shababiga. Lõuna-Korea jalgpallikoondises debüteeris Kim 14. augustil 2013 mängus Peruu vastu. Ta on kuulunud Lõuna-Korea koondisse kolmedel maailmameistrivõistlustel (2014, 2018 ja 2022) ning kahtedel Aasia meistrivõistlustel (2015 ja 2019). 2014. aasta Aasia mängudel võitis ta Lõuna-Korea võistkonnaga kuldmedali. Ulsan Hyundai Korean League Cup: 2011 AFC Meistrite Liiga: 2012 Kashiwa Reysol J.League Cup: Teine koht 2020 https://www.transfermarkt.com/seung-gyu-kim/profil/spieler/92076 (vaadatud 24.11.2022)
Ozoli (Liezēre vald)

Ozoli on küla (vidējciems) Lätis Madona piirkonnas Liezēre vallas. Ozoli asub valla keskosas merepinnast 220 meetri kõrgusel Dziļūkste ja Sieži järvede kaldal. Küla jääb valla keskusest Liezērest 4, piirkonna keskusest Madonast 21 ja Riiast 146 kilomeetri kaugusele. Külas on Liezēre põhikool. Sinna jääb Ozoli bussipeatus. Ozoli on kujunenud endise Ozolamuiža mõisa (Eckhof) keskuse juurde. Nõukogude perioodil ehitati see välja kui Liezēre sovhoosi keskasula. Seal asuvad Ozolmuiža muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Looduskaitse all on kaks külas kasvavat nimetut põlist tamme. Aastal 2019 oli külas 268 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 261. Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 605. lk. ISBN 9984-00-412-0. "Ozolmuižas senkapi". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. november 2022. Vaadatud 24. novembril 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Ozoli

Ozoli on mitme koha nimi. Ozoli, küla Brīvzemnieki vallas Ozoli, küla Renda vallas Ozoli, küla Kalēti vallas Ozoli, küla Liezēre vallas
Slieķi (Liezēre vald)

Slieķi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Liezēre vallas. Slieķi asub valla loodeosas. Vietvārdu datubāze
Bukas (Liezēre vald)

Bukas on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Liezēre vallas. Bukas asub valla keskosas Cilmija jõe kaldal. Sinna jääb Bukase bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 15 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Celmi (Liezēre vald)

Celmi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Liezēre vallas. Celmi asub valla loodeosas Klētskalnsi mäe jalamil. Vietvārdu datubāze
Dzeņi (Liezēre vald)

Dzeņi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Liezēre vallas. Dzeņi asub valla idaosas. Dzeņi muinaskalmed on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Looduskaitse all on külas kasvav põline remmelgas. Aastal 2007 oli külas 13 elanikku. "Dzeņu senkapi". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. november 2022. Vaadatud 24. novembril 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Makaagi selfi autoriõiguste vaidlus

Makaagi selfi autoriõiguste vaidlused toimusid aastatel 2011–2018 seoses piltidega, mis tehti Suurbritannia fotograafi David Slateri aparaadiga, kuid mille päästiku vallandas Narutoks hüütav tuttmakaak. Vaidluse teine osapool oli Wikimedia Foundation ja selle failihoidla Wikimedia Commons, kus pildid pärast ajakirjanduses ilmumist avalikkusele kättesaadavaks tehti, hiljem lisandus loomakaitseorganisatsioon PETA. Slater leidis, et autoriõigused kuuluvad temale, kuna reisides 2008. aastal Indoneesiasse, sõbrunedes makaakide rühmaga ning sättides kaamera paika lõi ta olukorra, kus loomadel oli võimalik endast pilti teha. Wikimedia Foundation keeldus Wikimedia Commonsist pilte kustutamast põhimõttel, et autoriõigused kuuluvad pildi loojale, aga kuna pildistaja pole inimene, kellele ei saa autoriõigusi omistada, on pildid järelikult vabaks kasutamiseks (ing k public domain). Loomakaitseorganisatsioon PETA aga püüdis saavutada juriidilist pretsedenti, mille kohaselt loomadele saavad autoriõigused ning andis Slateri 2015. aastal kohtusse, nõudes piltidega teenitud tulu annetamist makaakide kaitseks. Esimeses astmes PETA-le õigust ei antud ning organisatsioon kaebas otsuse edasi ja 2018. aastal jõudis kohus otsusele, et loomale ei saa autoriõigused kuuluda. autoriõigus selfi loodusfotograafia loomaõigused Ekspress, Eesti (25. juuli 2017). "Kas ahvile kehtib autoriõigus?". Eesti Ekspress. Vaadatud 24. novembril 2022. Ekspress, Eesti (9. jaanuar 2016). "Kohus otsustas: ahvid ega muud loomad ei oma autoriõigusi". Eesti Ekspress. Vaadatud 24. novembril 2022. Nõlvak, Laura (15. november 2022). "Ahv kaebas fotograafi kohtusse". Loodus. Vaadatud 24. novembril 2022. Randazzo, Sara (23. aprill 2018). "Copyright Protection for Monkey Selfie Rejected by U.S. Appeals Court". WSJ. Vaadatud 24. novembril 2022.