laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Neustadtl an der Donau

Neustadtl an der Donau on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas. Neustadtl an der Donau asub Mostviertelis Doonau ääres. U. 41 % valla pindalast on kaetud metsaga. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Statistik Austria: Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2016 nach Gemeinden
Oed-Oehling

Oed-Oehling (ka Oed-Öhling) on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas. Oed-Oehling asub Mostviertelis. Umbes 15% vallast on kaetud metsaga. Oedis on algkool. Lähim keskkool asub Wallsees. Oedi kihelkonnakirik Oehlingi kihelkonnakirik Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Statistik Austria: Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2016 nach Gemeinden
Opponitz

Opponitz on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas. Opponitz asub Mostviertelis Ybbsi jõe ääres. U. 72,52 % valla pindalast on kaetud metsaga. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Statistik Austria: Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2016 nach Gemeinden
Seitenstetten

Seitenstetten on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas. Seitenstetten asub Mostviertelis. U. 25,84 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Keegi Udalschalk või Udiskalk, esmakordselt mainitud 1109. aastal, rajas 1112. aastal sinna kloostri ja andis kõik oma kinnistud Seitenstettenis, Grünbachis, Heftis ja Stilles (tänapäeva Ülem-Austrias). 1114. aastal paigutati sinna benediktiini mungad Göttweigi kloostrist. 1116. aastal pühitses piiskop Ulrich I Passaust, kes oli Udalschalki perekonna sugulane, kloostrikiriku ja kinkis suure Aschbachi kihelkonna. 1142. aastal lisati Wolfsbachi kihelkond. Need kaks suurt kihelkonda jagunesid aja jooksul 14 kihelkonnaks, mille eest klooster siiani vastutab. 1180. aasta paiku kinkis Magdeburgi peapiiskop Wichmann von Seeburg Ybbsi jõe lähedal suured metsad. Seitenstetteni klooster Statistik Austria: Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2016 nach Gemeinden
Sonntagberg

Sonntagberg on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas. See on oluline katoliku palverännukeskus. Sonntagberg asub Mostviertelis. U. 29 % valla territooriumist on metsaga kaetud. Sonntagbergi barokk-kiriku ehitasid, praegusel kujul, aastatel 1706–1732 Jakob Prandtauer ja Joseph Munggenast. Laemaalingud tegi Daniel Gran (1738–43). 1964. aastal andis paavst Paulus VI sellele tiitli Basilica minor. Lühikest aega oli Sonntagberg koht, millest sai siis Summerhilli kool. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Aleksandr Aleksandrov (diplomaat)

Aleksandr Aleksandrov (Алекса́ндр Миха́йлович Алекса́ндров; 1907 – 1983 Moskva) oli Nõukogude Liidu diplomaat (suursaadik). Ta oli 1949–1953 saadik Uus-Meremaal, 1958–1963 suursaadik Islandil ja 1966–1970 Sierra Leones.[viide?]
Aleksei Krassilnikov

Aleksei Krassilnikov (Алексе́й Никола́евич Краси́льников; 12. oktoober 1909 — 26. september 1979) oli Nõukogude Liidu diplomaat (saadik). Ta oli 1944–1946 Nõukogude Liidu saadik Islandil.[viide?]
Jevgeni Terletski

Jevgeni Terletski (Євген Петрович Терлецький; 1/13. märts 1892 Lozovõi Jar – 22. oktoober 1938 Voronež) oli Ukraina NSV diplomaat. Ta oli 1921–1922 repatrieerimiskomisjoni esimees ja 1922–1923 täievoliline esindaja Lätis, Leedus ja Eestis.[viide?]
Ilma lõputa lugu

"Ilma lõputa lugu" (saksa keeles Die unendliche Geschichte, inglise keeles The Neverending Story) on Michael Ende 1979. aasta raamat, mille põhjal on valminud filmid "The NeverEnding Story" ja "The NeverEnding Story II". https://leo.ee/product.php?id_product=252
Ideaalne Bose gaas

Ideaalne Bose gaas on klassikalise ideaalse gaasi kvantmehaanika versioon. Seetõttu on tegemist gaasi vabade, üksteisega mitteinterakteeruvate bosonite gaasiga. Bosonid on täisarvulise spinniga osakesed, mis järgivad Bose-Einsteini statistikat. Bosonite statistilise mehaanika töötas välja Satyendranath Bose footonite jaoks. Seda arendas massiosakeste jaoks edasi Albert Einstein, kes tõdes, et bosonite ideaalse gaasi puhul on võimalik faasisiire ja kondenseerumine Bose-Einsteini kondensaadiks, kui temperatuur langeb alla teatud kriitilise väärtuse. Klassikalise ideaalse gaasi puhul see nii ei ole.
Fermi kondensaat

Fermi kondensaat on identsete fermionide süsteemi ülivoolav agregaatolek ülimadalal temperatuuril. Laetud fermionide (või bosonite) puhul avaldub ülivoolavus ülijuhtivusena. Fermi kondensaadid põhinevad elektronidel ülijuhtides, prootonitel ja neutronitel aatomituumades või neutrontähtedes, samuti heelium-3 aatomitest koosnevas vedelikus ja sügavkülmutatud aatomitega aatomilõksudes. Fermi kondensaadi tekkimine seletub üldiselt sellega, et vastastikmõju tõttu moodustavad iga kaks fermioniolekut paari, mis toimib kui boson. Fermi kondensaati saab seetõttu tõlgendada nende fermionipaaride Bose-Einsteini kondensaadina. Tegelikult on Fermi vedelik (fermionide tavaline olek madalal temperatuuril) ebastabiilne tingituna väikesest tõmbejõust fermionide vahel, stabiilne olek ongi fermionide kondensaat. Seetõttu esineb ülivoolav faas väga erinevates fermionisüsteemides. Üks kondesaadi saamise võimalus on, et aatomilõksus moodustavad fermioonsed aatomid paarikaupa molekulid, mis käituvad kui bosonid. Selliste molekulide Bose-Einsteini kondensaate said esmakordselt 2003. aastal peaaegu samaaegselt töörühmad, mida juhtisid Rudolf Grimm Innsbrucki Ülikoolist ja Deborah Jini Ameerika riiklikust standardi- ja tehnoloogiainstituudist. Erinevalt molekulide moodustumisest kahest fermionist on ka mõeldav, et kaks fermioni interakteeruvad suuremate vahemaade tagant, nagu leiab aset näiteks ülijuhtides elektronide (Cooperi paaride) analoogsel juhul. Esimesed sammud selles suunas tehti 2004. aastal Deborah Jini töörühmas kaaliumi aatomite ülikülma gaasiga. Samasugusel toimel põhineb ka heeliumi isotoobi 3He ülivoolavus. Kõik need nähtused on võimalikud ainult ülimadalatel temperatuuridel.
Star FM Plus

Star FM Plus (vene keeles Стар ФМ Плюс; aastatel 2014—2023 Volna) on Eesti venekeelne raadiojaam. Tallinn – 107,1 MHz Ida-Virumaa – 106,9 MHz Narva – 89,0 MHz Eesti raadiojaamade loend Star FM Plus koduleht Star FM Plus satelliit Astra A4 vahendusel
Spetsifikatsioon

Spetsifikatsioon (ladina keeles specificatio määratlemine, loendamine) ehk spetsifikaat, ka eristuskiri, on lepinguõiguses dokument, mis kirjeldab ja määratleb üksikasjalikud nõuded toote, teenuse või protsessi kohta. Esitatatakse harilikult loetelu või tabeli kujul (ka nn tükitabelina). Sõnaveeb Spetsifikatsioon ehk tükitabel
Rahivere vesiveski

Rahivere vesiveski on vesiveski kunagises Kudina vallas Tartumaal Rahivere külas. Veski rajati Kudina mõisa jahuveskiks ning pärast Vabadussõda oli see erakätes Müllersonide peres. Veski toimis ka veel Nõukogude okupatsiooni ajal. Kuid 1970. aastate alguses, kui talukoht maaomanikku vahetas, vesiratas lõhuti, et veskiga ei saaks eratulu teenida. Pärast seda on veskiruumid järjest rohkem lagunenud. Tänapäeval on paisjärv tühjaks jooksnud, kuna pais on osaliselt hävinud. Hoone on varemetes, kuid säilinud üsnagi algsel kujul. Hilisemal ajal ehitati veskihoone katusekorrusele eluruumid.
XXVIII üldlaulupidu

XXVIII üldlaulupidu toimub 3. kuni 6. juulini 2025 Tallinna Lauluväljakul. Laulupeo kunstiline juht on dirigent Heli Jürgenson. Üldlaulupeoga koos toimub ka XXI üldtantsupidu. Konkursi peo kunstilise juhi leidmiseks kuulutasid Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus, Eesti Kooriühing ja Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts välja 2021. aasta detsembris. 2022. aasta aprilli alul valiti viie kandidaadi seast võitjana välja dirigent Heli Jürgenson. "Selgusid 2025. aastal toimuva laulu- ja tantsupeo üldjuhtide konkursi tulemused". Laulupidu 2023. 5. aprill 2022. Vaadatud 3. juulil 2023. "Algas 2025. aasta laulu- ja tantsupeo kunstiliste juhtide konkurss". ERR. 28. detsember 2021. Vaadatud 3. juuli 2023. "2025. aasta laulupeo kunstiliseks juhiks valiti Heli Jürgenson". ERR. 4. aprill 2022. Vaadatud 3. juuli 2023. Avaleht - XXVIII Laulu- ja XXI tantsupidu
Serdobsk

Serdobsk (vene keeles Сердобск) on linn Venemaal Penza oblastis, Serdobski rajooni halduskeskus. Serdobsk asub Penzast ligi 100 km lõunaedelas. Serdobsk on rajatud 1698. aastal. Linnaõigused sai 1780. aastal. Olulisim töötusettevõte linnas on Serdobski masinaehitustehas. 1943. aastal asutatud kellatehas "Majak" lõpetas tegevuse 2004. aastal. О нашем городе Serdobsk58.ru. Vaadatud 3. juulil 2023 АО "Сердобский машиностроительный завод" Группа ОАТ. Vaadatud 3. juulil 2023 CЧЗ ussr-watch.com. Vaadatud 3. juulil 2023
Argus

Argus on paheks peetav iseloomujoon, julguse vastand.
Kamenka (Penza oblast)

Kamenka (vene keeles Каменка) on linn Venemaal Penza oblastis, Kamenka rajooni halduskeskus. Kamenka asub Penzast ligikaudu 68 km läänes. Asula on rajatud 18. sajandil. Aleviks sai Kamenka 1944. aastal. Linnaõigused anti Kamenkale 1951. aastal. Linna suurim tööstusettevõte on põllumajandustehnikat tootev tehas "Belinskselmaš". Каменка "Мой Город" : Народная энциклопедия городов и регионов России. Vaadatud 3. juulil 2023 Белинсксельмаш Заводы РФ. Vaadatud 3. juulil 2023
Nižni Lomov

Nižni Lomov (vene keeles Нижний Ломов) on linn Venemaal Penza oblastis, Nižni Lomovi rajooni halduskeskus. Nižni Lomov asub Penzast ligikaudu 94 km lääneloodes. Nižni Lomov asutati kindlusena 1636. aastal. Linnaõigused sai Nižni Lomov 1780. aastal. Нижний Ломов "Мой Город" : Народная энциклопедия городов и регионов России. Vaadatud 3. juulil 2023
Milan Milutinović

Milan Milutinović (serbia keeles Милан Милутиновић; 19. detsember 1942 Belgrad – 2. juuli 2023 Belgrad) oli Serbia poliitik. Ta oli aastatel 1997 kuni 2002 Serbia president. Ta sündis aastal 1942 Belgradis. Aastal 1965 lõpetas ta Belgradi Ülikooli õigusteaduskonna. Ta oli aastatel 1977–1982 Serbia Vabariigi haridus-, teadus- ja spordiminister, seejärel oli ta 1983–1987 Serbia Rahvusraamatukogu juhataja. Aastast 1987 oli ta Jugoslaavia välisministeeriumi töötaja, esmalt pressi-, teabe- ja kultuuriosakonna juhataja ning aastatel 1989–1995 Jugoslaavia suursaadik Kreekas. 15. augustist 1995 kuni 8. jaanuarini 1998 oli ta Jugoslaavia välisminister. 29. detsembrist 1997 kuni 29. detsembrini 2002 oli ta Serbia president.
Anonüümimine

Anonüümimine on andmete umbisikustamine erinevatel aimatavuse vähendamise meetoditel, et neid andmeid saaks kasutada teadusuuringutes ja analüüsides. Sillajõe, Tuulikki (12. juuni 2019). "Andmete kaitsmise hea tava riiklikus statistikas ja teadusuuringutes" (PDF). Eesti Statistikaamet. Vaadatud 3. juulil 2023.
Issilkul

Issilkul (vene keeles Исилькуль) on linn Venemaal Omski oblastis, Issilkuli rajooni halduskeskus. Issilkul asub Kasahstani piirist 18 km kaugusel, Omskist ligikaudu 135 km läänes. Asula tekkis 1893. aastal rajatud raudteejaama juurde. Aleviks sai Issilkul 1939. aastal. Linnaõigused anti Issilkulile 1945. aastal. Исилькуль Тропки.ру. Vaadatud 3. juulil 2023
Sankt Georgen am Reith

Sankt Georgen am Reith on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas. Sankt Georgen am Reith asub Mostviertelis Ybbsi jõe haru ääres. U. 77 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Linnas on kaks kirikut, üks katoliku ja üks protestandi, raekoda ja võõrastemaja. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Statistik Austria: Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2016 nach Gemeinden
FNRS-2

FNRS-2 oli esimene süvaveeliikur, mille jaoks selle looja Auguste Piccard võttis kasutusele spetsiaalse termini – batüskaaf. Tööd batüskaafi kallal alustas Piccard 1937. aastal ja lõpetas 1948. aastal. Batüskaaf oli eksperimentaalne ja sellega tehti vaid kaks laskumist. Projektikohane laskumissügavus oli 4 km. Meeskond oli kaheliikmeline. FNRS-2 mõõtmed: pikkus 6,9 m, laius 3,2 m ja kõrgus 5,8 m. 1953. aastal monteeriti FNRS-2 koost lahti ja selle terasgondel (meeskonna ja aparatuuri paigutamiseks) võeti kasutusele batüskaafi FNRS-3 konstrueerimisel.
FNRS-3

FNRS-3 oli maailmas teine batüskaaf ja esimene batüskaaf, millega tehti kümneid edukaid sukeldusi. FNRS-3 eelkäija FNRS-2 müüdi 1950. aastal Prantsusmaa mereväele, mis lasi selle Toulonis asuvas mereväebaasis koost lahti monteerida ja selle baasil konstrueerida uus batüskaaf FNRS-3. FNRS-3-ga (ekspluatatsioonist eemaldati 1970. aastatel) oli arvestatud sukeldumiseks kuni 4 km sügavusele. Meeskond oli kaheliikmeline. FNRS-3 mõõtmed: pikkus 16 m ja laius 3,3 m.  FNRS-3 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sankt Georgen am Ybbsfelde

Sankt Georgen am Ybbsfelde on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas. Sankt Georgen am Ybbsfelde asub Mostviertelis. U. 14 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Statistik Austria: Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2016 nach Gemeinden
Sankt Pantaleon-Erla

Sankt Pantaleon-Erla on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas. Sankt Pantaleon-Erla asub Mostviertelis, Ennsi kanali ja Doonau ühinemiskohast idas. U. 27,37 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Statistik Austria: Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2016 nach Gemeinden
Archimède

Archimède on Prantsusmaal ehitatud batüskaaf, mis oli mõeldud Prantsusmaa mereväele kuulunud FNRS-3 väljavahetamiseks. Tänapäeval on see muuseumieksponaat. Batüskaafi Archimède (esialgse nimega B11000) väljatöötamist alustati 1957. aastal Toulonis. Projekteerimisel etendasid juhtivat osa Pierre Willm ja Georges Houot. Kavandati, et selle batüskaafiga sukeldutakse esimestena Mariaani süvikusse, kuid sellega jäädi hiljaks (jaanuaris 1960 sai sellega hakkama Trieste meeskond). Archimède valmis ja lasti vette alles juulis 1961. Archimède'iga (ekspluatatsioonist eemaldati 1970. aastatel) oli teoreetiliselt võimalik laskuda kuni 11 km sügavusele. Tegelik suurim laskumissügavus, mis selle batüskaafiga saavutati, oli sukeldumine 1961. aastal Kuriili saarte piirkonnas (9545 m). Meeskond oli kaheliikmeline. Archimède'i mõõtmed: pikkus 21,3 m, laius 5,0 m ja kõrgus 7,8 m.
Nazõvajevsk

Nazõvajevsk (vene keeles Называевск) on linn Venemaal Omski oblastis, Nazõvajevski rajooni halduskeskus. Nazõvajevsk asub Omskist ligikaudu 140 km lääneloodes. Linna läbib Siberi raudtee. Asula rajati 1910. aastal raudteejaama juurde ja kandis esialgu nime Sibirski possad. 1917–1933 oli küla nimi Sibirskoje. 1933. aastal sai küla nimeks Nazõvajevka. 1947. aastal sai Nazõvajevka aleviks. 1956. aastal anti asulale linnaõigused ja uueks nimeks Nazõvajevsk. Называевск Города и регионы России. Vaadatud 3. juulil 2023
Sankt Peter in der Au

Sankt Peter in der Au on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas. Sankt Peter an der Au asub Mostvierteli lääneosas. Kohalik jalgpallivõistkond on UFC Sankt Peter in der Au. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Statistik Austria: Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2016 nach Gemeinden
Trieste (batüskaaf)

Trieste on Itaalias ehitatud batüskaaf, millega selle meeskond (Jacques Piccard ja Don Walsh) sukeldus 23. jaanuaril 1960 esimestena Mariaani süvikus maailmamere sügavaimasse punkti (laskumissügavus 10 911 m). Tänapäeval on Trieste muuseumieksponaat Washingtonis. Batüskaaf sai oma nime Trieste linna järgi. Trieste projekteeris Šveitsi teadlane Auguste Piccard, kes kasutas selle loomisel eksperimentaalse batüskaafi FNRS-2 sukeldumistel saadud kogemusi. Trieste ehitusel oli talle abiks poeg Jacques Piccard. Batüskaaf valmis ja lasti vette 1953. aastal. Esialgne terasgondel meeskonna ja aparatuuri paigutamiseks oli arvestatud laskumisega kuni 4 km sügavusele (näiteks gondli seina paksus oli 90 mm ja akrüülklaasist valmistatud illuminaatori paksus 150 mm 10 cm-se läbimõõdu juures). 1958. aastal müüdi Trieste Ameerika Ühendriikide mereväele, mis lasi Saksamaal Essenis valmistada uue vastupidavama terasgondli. See oli arvestatud laskumisega kuni 11 km sügavusele, seejuures gondli seina paksus oli 120 mm ja illuminaatori paksus 180 mm 6 cm-se läbimõõdu juures. Triestet ekspluateeriti kuni 1963. aastani. Trieste mõõtmed: pikkus 18,1 m, laius 3,5 m ja kõrgus 5,7 m. Retk maailmamere sügavaimasse punkti. forte.delfi.ee, 15. jaanuar 2010
Ictineu 3

Ictineu 3 on mehitatud sukelaparaat, mis kuulub Hispaania ettevõttele Ictineu Submarins SL. Ictineu 3-ga võib töötada kuni 1200 m sügavuses. Meeskond on kolmeliikmeline. Ictineu 3 projekteeriti ja ehitati ettevõttes Ictineu Submarins SL (konstruktorid Pere Fornèsi ja Carme Paradera). Sukelaparaat valmis ja lasti vette 2013. aastal. Sukelaparaadi mõõtmed: pikkus 4,8 m, laius 1,9 m ja kõrgus 3,0 m. Kaal 5,3 tonni. Ictineu 3 esiotsas on 120 sentimeetrise läbimõõduga poolsfääriline akrüülklaasist vaateava.
Kunstiteadlaste loend

Siin on loetletud kunstiteadlasi ja kunstiajaloolasi # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Karin Aasma Tiina Abel Ojārs Ābols Linda Alekõrs Anu Allas Anu Allikvee Kaur Alttoa Kalvi Aluve Rudolf Arnheim Rael Artel Galina Balašova Stephen Bann Olga Berendsen Boris Bernstein Günther Binding Jacob Burckhardt Kristi Burman Teddy Böckler Sigurd Curman Elizabeth Eastlake Ira Einama Maarin Ektermann Mart-Ivo Eller Voldemar Eller Tatjana Elmanovitš Eevi End Külli Erikson Voldemar Erm Julius Genss Leo Gens (ka Lev Gens) Kurt Gerstenberg Adolph Goldschmidt Ernst Gombrich Indrek Grigor Jüri Hain Ants Hein Ivar-Kristjan Hein Sirje Helme Anders Härm Karen Jagodin Mare Joonsalu Ants Juske Liisa Kaljula Mart Kalm Jaak Kangilaski Eero Kangor Sten Karling Mari Kartau Mihkel Karu Raivo Kelomees Juta Keevallik Margus Kiis Katrin Kivimaa Juta Kivimäe Tor Helge Kjellin Bruno Klein Fritz Knapp Krista Kodres Eha Komissarov Tuui Koort Greta Koppel Merike Kurisoo (Koppel) Tiina-Mall Kreem Rita Kroon Andri Ksenofontov Helene Kuma Andres Kurg Taimo Kuusik Jüri Kuuskemaa Ernst Gustav Kühnert Mari Laanemets Mari Laaniste Karin Laansoo Ene Lamp Imants Lancmanis Epp Lankots Toomas Lepiksaar Hans Lepp Thomas Leslie Mai Levin Sophie Liebknecht Kristlyn Liier Eda Liin Anu Liivak Harry Liivrand Piret Lindpere Carl Eduard von Liphardt Kai Lobjakas Mari Loit Hilja Läti Karl Madsen Juhan Maiste Reet Mark Kersti Markus Elfriede Marran Maia Mathiesen Keith Moxey Anu Mänd Wilhelm Neumann Cəmilə Həsən qızı Novruzova Tiina Nurk Mari Nõmmela Eva Näripea Onni Okkonen Jaak Olep Heini Paas Erwin Panofsky Elsbet Parek Karin Paulus Mari-Liis Paaver Elo-Mirjam Peil Evi Pihlak Silvi Pihlak (Lindmaa) Kadi Polli Anneli Porri Georgi Poslawski Epp Preem Donald Preziosi Päikki Priha Eerik Põld Ervin Peeter Pütsep Elmo Raadik Villem Raam Niina Raid Maie Raitar Anneli Randla Eha Ratnik Mai Raud-Pähn Robert Rebas Vilma Reinholm Johnny Roosval Lucien Charles Rudrauf Ingrid Ruudi Johannes Saar Guy Stair Sainty Rudolf Sarap Virve Sarapik Helli Sisask Hanno Soans Mari Sobolev (Mari Kartau, Siram) Maria-Kristiina Soomre Leo Soonpää Anton Springer Leonid Stolovitš Josef Strzygowski Margit Säde Rein Zobel Elnara Taidre Margaret Tali Enriko Talvistu Peeter Talvistu Tiiu Talvistu Kädi Talvoja Egle Tamm Jaan Tamm Tiina Tammet Inge Teder Valentine Tigane Kristiina Tiideberg Vaike Tiik Epi Tohvri Maire Toom Heie Treier Airi Triisberg Andreas Trossek Armin Tuulse Alfred Vaga Voldemar Vaga Marika Valk Reet Varblane Ella Vende Lehti Viiroja Leele Välja Wilhelm Vöge Martin Wackernagel Oskar Waldhauer Aby Warburg Wilhelm Worringer Ewert Wrangel Heinrich Wölfflin Helmi Üprus Ajaloolaste loend Arheoloogide loend
Sankt Valentin

St. Valentin (ka Sankt Valentin) on läänepoolseim linn (Stadtgemeinde) Austria Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Statistik Austria: Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2016 nach Gemeinden
Tjukalinsk

Tjukalinsk (vene keeles Тюкалинск) on linn Venemaal Omski oblastis, Tjukalinski rajooni halduskeskus. Tjukalinsk asub Omskist ligikaudu 124 km loodes. Asula tekkis 1759. aastal Siberi maantee äärde. Linnaõigused sai 1823. aastal. 2000. aastal oli linnas 12 600 elanikku, 2021. aastal oli linna elanike arv 9894. Q127367939
Šumihha

Šumihha (vene keeles Шумиха) on linn Venemaal Kurgani oblastis, Šumihha rajooni halduskeskus. Šumihha asub Tšeljabinskist umbes 118 km idas ja Kurganist ligikaudu 134 km läänes. Linna läbib Siberi raudtee. Šumihha tekkis 1892. aastal rajatud raudteejaama juurde. Linnaõigused sai Šumihha 1944. aastal. Шумиха Города и регионы России. Vaadatud 3. juulil 2023
Transrassilisus

Transrassilisust esindab üldjuhtudel isik, keda on täisealiseks kasvatanud erinevast etnilisest-rassilisest taustast pärinevad lapsendajad. Näitena võib esile tuua Aasias (sh Lõuna-Koreas ja Jaapanis) sündinuid lapsi, keda on adopteeritud Põhja-Ameerikasse. Samuti võib transrassiline olla isik, kes identifitseerib end erinevalt rassis, mis ei ole otseselt seotud tema bioloogiliste (esi)vanematega. Viimased võivad plastiliselt korrigeerida oma kehasid ning manustada nahatooni muutvaid preparaate ja sättida vastavalt oma välimust (meiki, juukseid ja riietust), vms. Nad soovivad olla sarnasemad identifitseeritud rassile, ja osaleda tihti rassiga seotud tegevustes ja üritustes. Rassilise ümberkujunemise käigus võivad nad kolida piirkondadesse, kus on esindatud identifitseeritud rass. Termin ei ole täpsemalt määratletud ning tekitab siiani vaidlusi ja väitlusi. Michael Jackson (täisealisena identifitseeris ennast valges rassis) Malaika Kubwa (täisealisena identifitseerib end mustas rassis) Etniline plastiline kirurgia "Adoptees to Rachel Dolezal: You're Not Transracial". www.nbcnews.com (inglise). NBC News Digital. 17. juuni 2015.
Bodaibo

Bodaibo on linn Venemaal Irkutski oblastis, Bodaibo rajooni keskus. Asub Patomi mägismaal Vitimi suubuva Bodaibo jõe suudmes, umbes 1000 km Irkutskist kirdes. Linnas on lähisarktiline kliima. Bodaibo on asutatud 1864. aastal kullakaevurite asulana. Aprillis 1912 toimus linnas Lena veresaun, kui tsaariarmee sõdurid tulistasid streikivaid kullakaevureid. Hukkus umbes 200 inimest. 1938. aasta jooksul hukati linnas riigivaenlastena 948 sunnitöölist. Linnaõigused sai 1925. aastal. Народная энциклопедия «Мой город». Бодайбо (город) https://web.archive.org/web/20151202104551/http://www.memorial.ru/docs/bodaybot.html http://www.bodaibo.ru/
Euroopa Liidu tagaotsituimate põgenike nimekiri

Euroopa Liidu tagaotsituimate põgenike nimekiri on Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) toel tegutsevate Euroopa tagaotsitavate isikute aktiivsete otsimisrühmade võrgustiku (European Network of Fugitive Active Search Teams, ENFAST) koostatud loend Euroopa Liidus tagaotsituimatest isikutest. Eestis tagaotsitavad inimesed EU most wanted list | Europe's most wanted fugitives [ELi tagaotsituimate isikute nimekiri | Euroopa tagaotsituimad isikud]
Borzja

Borzja (vene keeles Борзя, burjaadi keeles Бооржо) on linn Venemaal Taga-Baikali krais, Borzja rajooni halduskeskus. Borzja asub Mongoolia piirist 45 km kaugusel, Tšitast ligikaudu 285 km kagus. Linna läbib Siberi raudtee. Borzja tekkis raudteetööliste asulana raudteejaama juurde 1899. aastal. Aleviks sai Borzja 1939. aastal. Linnaõigused anti Borzjale 1950. aastal. Борзя "Мой Город" : Народная энциклопедия городов и регионов России. Vaadatud 4. juulil 2023
Hilok

Hilok (vene keeles Хилок) on linn Venemaal Taga-Baikali krais, Hiloki rajooni halduskeskus. Linn asub Hiloki jõe ääres, Tšitast ligikaudu 220 km lääneedelas. Linna läbib Siberi raudtee. Hilok tekkis raudteetööliste asulana rajatava raudteejaama juurde 1895. aastal. Aleviks sai Hilok 1929. aastal. Linnaõigused anti Hilokile 1951. aastal. Хилок "Мой Город" : Народная энциклопедия городов и регионов России. Vaadatud 4. juulil 2023