laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
332

332. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad - 330. aastad - 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad Aastad: 327 328 329 330 331 - 332 - 333 334 335 336 337 ... ... ...
Groitzsch

Groitzsch on linn Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis. Altengroitzsch Audigast Auligk Berndorf Brösen Cöllnitz Droßkau Gatzen Großstolpen Großprießligk Hemmendorf Hohendorf Kleinprießligk Kleinhermsdorf Kobschütz Langenhain Löbnitz-Bennewitz Maltitz Methewitz Michelwitz Nehmitz Nöthnitz Obertitz Oellschütz Pödelwitz Pautzsch Saasdorf Schnaudertrebnitz Wischstauden Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
331

331. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad - 330. aastad - 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad Aastad: 326 327 328 329 330 - 331 - 332 333 334 335 336 ... ... ...
330

330. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad - 330. aastad - 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad Aastad: 325 326 327 328 329 - 330 - 331 332 333 334 335 ... ... Dareios III
2004. aasta IAAF-i finaalvõistlused

2004. aasta IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused toimusid teist korda Monacos Stade Louis II staadionil 18.–19. septembrini 2004. Vasaraheide toimus 5. septembril Ungaris Szombathelys. Ametlik lehekülg Kõik tulemused
329

329. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad - 320. aastad - 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad Aastad: 324 325 326 327 328 - 329 - 330 331 332 333 334 ... ... ...
328

328. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad - 320. aastad - 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad Aastad: 323 324 325 326 327 - 328 - 329 330 331 332 333 ... ... ...
327

327. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad - 320. aastad - 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad Aastad: 322 323 324 325 326 - 327 - 328 329 330 331 332 ... ... ...
326

326. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad - 320. aastad - 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad Aastad: 321 322 323 324 325 - 326 - 327 328 329 330 331 ... ... ...
Paleontoloogia

Paleontoloogia on bioloogia ja geoloogia piirteadus, mis uurib taimede (paleobotaanika) ja loomade (paleozooloogia) jäänuseid (kivistisi) ning teeb nende põhjal kindlaks ammu elanud organismide kuju, ehituse, arengu, sugulussuhted ja eluviisid. Sõna "paleontoloogia" tuleb kreeka keelest: παλαιός, palaios, ehk "vana, muistne, iidne", ὄν, on (gen. ontos), ehk "olev" ja λόγος, logos, ehk "mõiste, õpetus" – kivististeteadus. Eesti paleontoloogid uurivad muu hulgas ordoviitsiumi ja siluri ajastu käsijalgseid, trilobiite ja muid selgrootuid loomi, devoni ajastu kalu ning kvaternaari ajastu taimede õietolmu. Paleontoloogia mõisteid Paleobotaanika
324

324. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad - 320. aastad - 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad Aastad: 319 320 321 322 323 - 324 - 325 326 327 328 329 ... ... ...
323

323. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad - 320. aastad - 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad Aastad: 318 319 320 321 322 - 323 - 324 325 326 327 328 ... ... ...
322

322. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad - 320. aastad - 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad Aastad: 317 318 319 320 321 - 322 - 323 324 325 326 327 ... ... ...
321

321. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad - 320. aastad - 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad Aastad: 316 317 318 319 320 - 321 - 322 323 324 325 326 ... ... ...
320

320. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad - 320. aastad - 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad Aastad: 315 316 317 318 319 - 320 - 321 322 323 324 325 ... ... ...
319

319. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - 310. aastad - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad Aastad: 314 315 316 317 318 - 319 - 320 321 322 323 324 ... ... ...
318

318. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - 310. aastad - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad Aastad: 313 314 315 316 317 - 318 - 319 320 321 322 323 ... ... ...
Nikolai Langebraun

Nikolai Heinrich Wilhelm Langebraun (19. mai 1877 Tallinn – 1960 Schliersee, Saksamaa) oli Eesti ärimees, Nikolai Langebrauni portselanitööstuse rajaja. Nikolai Heinrich Wilhelm Langebraun sündis Tallinnas 19. mail 1877 eestlasest kaupmehe Carl Gustav (Karel Kustav) Langebrauni ja tema naise Marie Sophie Elisabeth (neiuna Lieberg) pere viienda lapsena. Carl Gustav Langebraun kuulus III üldlaulupeo peotoimkonda. Aastatel 1888–1892 õppis ta Tallinna Kubermangugümnaasiumis, kuid kool jäi lõpetamata. Töömeheteed alustas ta Theodor Kaarmannile kuuluvates raua- ja majapidamispoodides müüjana. Neis poodides müüdi ka kallihinnalist Eestisse sisse toodud portselani ning võib arvata, et sealt sai Langebrauni idee hakata kohapeal tootma odavamat dekoreeritud portselani. 1924. aastal ostis ta Tallinnas Ahju tänaval asuva kinnistu, et rajada sinna portselanimaalimisega tegelev ettevõte. Portselanimaali töökoda alustas kolme töölisega tegevust 1928. aasta oktoobris – sellest algas ka Eesti portselanimaali traditsioon. Äri edenes hästi ja 1932. aastal ostis Nikolai Langebraun Vene tänaval veel teisegi töökoja. 1934. aastal avas Nikolai Langebraun klaasi- ja kristallilihvimistöökoja, kus kaunistati väikestes kogustes nii Johannes Lorupi kristallitööstuses loodud kui ka Eestisse imporditud klaas- ja kristallesemeid. See ettevõte ei osutunud aga eriti edukaks ja suleti 1939. aastal. 1940. aastal müüs Nikolai Langebraun oma ettevõtte heale sõbrale Helmar Gerrentzile ning siirdus koos abikaasaga Elleniga (sünd Tiits) Saksamaale. Väga odav müügihind (12 000 krooni) lubab oletada, et Nikolai Langebraun kavatses olude paranedes naasta ja tootmise taas üle võtta, kuid Eestisse ta enam tagasi ei tulnudki. Portselanitööstus riigistati peatselt ja ühendati 1940. aastal Rene Veberi väikese portselanimaalimise töökojaga Ultra. Moodustatud ettevõttest Keraama kasvas 1948. aastal välja Tallinna Kunstitoodete Kombinaadi keraamikaateljee. Viimastel eluaastatel viibis Nikolai Langebraun Müncheni lähedal hooldekodus, kus ta 1960. aastal suri. Ta on koos abikaasa Elleniga maetud Schliersee kalmistule. Praegu asub Nikolai Langebrauni ostetud hoonetes Vene tänaval Katariina Gild. Teise tehase hooned on hävinud. Eesti keraamika Langebrauni portselan Nikolai Langebrauni portselanitööstus Eesti Ekspress. Langebraun lauale!
Antropoloogia

Antropoloogia on teadusharu, mis uurib inimest kui bioloogilist ja sotsiaalset olendit, tema iseärasusi ja põlvnemist. Antropoloogia on ka teadus inimesest kui ühiskondlikust olevusest, kultuurikandjast. Eelkõige on tegu võrdleva teadusega, mis ei piirdu ainult traditsiooniliste ühiskondade kirjeldamisega, vaid üritab välja jõuda sügavama tunnetuseni inimese olemusest üldse. Kitsamalt eristatakse füüsilist antropoloogiat ja kultuuriantropoloogiat. Neist esimene, mida võib nimetada ka inimbioloogiaks, tegeleb peamiselt inimese füüsilise karakteristika uurimise ja analüüsiga. Selles hõlmatud küsimused seostuvad mitmesuguste teadusharudega: bioloogia, biokeemia, meditsiin, geneetika jt. Uuritakse näiteks inimese bioloogilist evolutsiooni, rasside kujunemist, aga ka erinevat vastuvõtlikkust teatud haigustele, mis kuulub juba otseselt tänapäevaste probleemide ringi. Kultuuriantropoloogia huviorbiiti jääb inimene kui ühiskondlik olevus, tema käitumismustrid, tavad, kombed. Ühelt poolt püütakse leida universaalset, midagi, mis on ühine kõikidele kultuuridele. Teiselt poolt tuleb aga märgata just ainulaadset, seda mis eristab ühte kultuuri teisest, muutes ta unikaalseks, kordumatuks. Erinevus sotsioloogia ja antropoloogia vahel on sageli ähmastunud, kuna mõlemad valdkonnad kasutavad tihti samu uurimismeetodeid ja ühist andmebaasi. Paljudes ülikoolides kuuluvad need kaks distsipliini sama osakonna juurde. Eestis õpetatakse kultuuri- ja sotsiaalantropoloogiat täismahus bakalaureuse- ja magistriprogrammina Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudis. Tartu ülikoolis saab õppida etnoloogiat/kultuuriantropoloogiat bakalaureuseõppes kirjanduse ja kultuuriteaduste õppekaval, magistriõppes etnoloogia, folkloristika ja rakendusantropoloogia õppekaval. 2017. aastal ilmus esimene eestikeelne antropoloogiaõpik "Sotsiaal- ja kultuuriantropoloogia" (koostanud Aet Annist ja Maarja Kaaristo). Eestis tegutseb Antropoloogia Ühendus. filosoofiline antropoloogia paleoantropoloogia TÜ etnoloogiaosakond "Sotsiaal- ja kultuuriantropoloogia õpik". Originaali arhiivikoopia seisuga 1.02.2019. Vaadatud 31.01.2019. Eelrand, Helen (14.12.2017). "Uus antropoloogiaõpik aitab mõista üleilmseid arenguid". kultuur.err.ee. Vaadatud 31.01.2019.
Ujuv penikeel

Ujuv penikeel (Potamogeton natans) on taimeliik penikeeleliste sugukonna penikeele perekonnast. Ujuv penikeel andmebaasis eElurikkus
Kähar penikeel

Kähar penikeel (Potamogeton crispus) on taimeliik penikeeleliste sugukonnas penikeele perekonnast. Kähar penikeel andmebaasis eElurikkus
Kreutzwald (perekonnanimi)

Kreutzwald on perekonnanimi. Nimede eestistamisel on Kreutzwaldi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks antud Kadopa. Friedrich Reinhold Kreutzwald (1803–1882), Eesti kirjanik ja arst Alexis Kreutzwald (1845–1910), F. R. Kreutzwaldi poeg, Kadrina esimene jaamaülem Peter Carl Aloys Kreutzwald, Kölni generaalvikaar 1894–1918 Kreutzwald (jõelaev, praeguse nimega Pegasus)
General Security Service

Osaühing General Security Service (lühend GSS, endine nimi CBR Turvateenused) on 1997. aastal asutatud Eesti ettevõte, mis tegeleb peamiselt turvateenuste osutamisega. Lisaks tehnilisele ja mehitatud valvele pakub firma oma klientidele turvakonsultatsioone, osutab õigusabi ja parkimisteenust; hiljem on lisandunud teenuste hulka ka ihukaitse- ja vetelpäästeenused. Aastaid olid ettevõtte klientideks Baltic Hotel Groupi hotellid, õllerestoran Beer House ja baar-striptiisiklubi The Old Club. Ettevõte korraldas parkimist tasulistes parklates Tallinnas aadressil Uus-Sadama 14 ja Rüütli tänaval Niguliste kiriku kõrval. Ettevõtte juhatuse liikmed: 1997–2000 Ahto Voip 2000–2009 Ardo Vilbre 2009. aastast Tanel Suurväli Ametlik veebileht
Põhi (hüdroloogia)

Põhi on jõesängi või veekogu kõige alumine osa, kus lõpeb vesi ja algab pinnas. Põhi võib olla liivane, mudane, kivine jne.
Cocklebiddy

Cocklebiddy on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f
Collie

Collie on linn Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f
Jagamisrakis

Jagamisrakised on peamiselt freesimisel kasutatavad rakised. Jagamisrakised jagunevad jagamislaudadeks ja jagamispeadeks. Jagamislaudadel kinnitatakse töödeldav detail pööratavale alusele põhiliselt täiendava seadistuse abil. Kasutatakse ka isetsentreeruvat padrunit asetusega pöörlemisteljel. Jagamispead ja ka lauad valmistatakse ette nii horisontaalse kui ka vertikaalse spindlivõlliga. Töödeldava detaili pööramine ja fikseerimine toimub käsitsi. Jagamispead jagunevad omakorda lihtjagamispead, pooluniversaalsed jagamispead ja universaalsed jagamispead. Pooluniversaalsed- ja universaalsed jagamispead võimaldavad ringjoone jagamist mistahes suurusega osadeks. Nad on varustatud mehaanilise pöörlemismehhanismiga ja täiendava jagamissüsteemiga. Korpus on aluse suhtes pööratav 0...10° (kraadi) allapoole ja 0...100° (kraadi) ülespoole. Jagamise pöördmehhanismi ülekandesuhe on 40:1 või pretsessioon seadmete puhul 90:1. Universaalne jagamispea omab täiendava diferentsiaalülekandega jagamise võimalust.
Friedrich Robert Faehlmanni monument

Friedrich Robert Faehlmanni monument avati Tartus, Toomemäel Vana Anatoomikumi ees 18. mail 1930. Monument on pühendatud eesti rahvusliku kirjanduse rajajale ja arstile – Friedrich Robert Faehlmannile. Monumendi autor on Voldemar Mellik. Kevadel 1927 moodustasid Tartu Eesti Arstide Selts ja Eesti Kirjanduse Selts komitee, mille ülesandeks oli Faehlmanni mälestuse jäädvustamine. Komitee tegevuskavas oli aastakümneid õiendamata jäänud Faehlmanni hauaplatsi arvete tasumine, hauakalmu kordaseadmine ning mälestuskivi tellimine Tartu Jaani kiriku kalmistule. Eriti tähtsaks pidas komitee mälestussamba püstitamist Toomemäel Vana Anatoomikumi ees. Monumendi valmistamiseks saadi raha Faehlmanni albumi väljaandmisest, ülemaalisest korjandusest ning Kultuurkapitali Kujutavate Kunstide Sihtkapitali eraldisest. Graniidist sambaalus ja pronksist büst läksid kokku maksma 5800 krooni. E.E. Sööt, Faehlmanni mälestuse jäädvustamine, Olion, 1930 Friedrich Robert Faehlmanni monument kultuurimälestiste riiklikus registris Friedrich Robert Faehlmanni monument
Friedebert Tuglase monument

Friedebert Tuglase monument on Friedebert Tuglase 100. sünniaastapäevaks rajatud mälestusmärk Tartus Ülejõe pargis. Taiese autorid on skulptor Edgar Viies ja arhitekt Andres Mänd. Noor Eesti suvi. Rakvere Teater Keila linnaarhitekt on Andres Mänd. Keila Leht, 7. detsember 2007. Lk. 4 Fr. Tuglase monument Tartu kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste registris
Friedrich Georg Wilhelm Struve monument

Friedrich Georg Wilhelm Struve monument on Friedrich Georg Wilhelm Struve mälestuseks loodud ja 1969. aastal avatud monument Toomemäel Tartu Tähetorni ees. Monumendi autorid on skulptor Olav Männi ja arhitekt Udo Ivask. F. G. W. Struve monument ei ole klassikaline inimskulptuur, vaid pigem oma ajastu vaimust kantud abstraktne teos. Skulptuuri vormimängus on skulptor lähtunud silindrilisest päikesekellast (alumine osa) ja liivakellast. Monument tervikuna kajastab inimmõtte pürgimist kosmosesse. Struve geodeetiline kaar Tartu Tähetorn F. G. W. Struve monument
Gustav II Adolfi monument

Gustav II Adolfi monument on Gustav II Adolfi mälestussammas Tartus Tartu Ülikooli peahoone taga Kuningaplatsil. Monumendi taastamisel võeti aluseks nii Tartus 1928–1950 asunud monument kui ka Göteborgi Gustav II Adolfi monument. Uppsala Ülikooli kingitusena valminud uue pronksskulptuuri valmistas skulptori Bengt Erland Fogelbergi (1786–1854) Göteborgi raekoja ees seisva Gustav II Adolfi kuju kipsmudelilt võetud vormide alusel Elisabeth Tebelius-Myren. Graniitpostament kujundati Tartu vana monumendi koopiana ja paigaldati 22. oktoobril 1991 vanale säilinud graniitalusele. Taastatud monumendi avasid 23. aprillil 1992 Rootsi kuningas Karl XVI Gustav ja kuninganna Silvia. 1988. aasta kevadtalvel, mõned aastad enne monumendi taastamist, üllatas hommikusi tööleminejaid öösel platsile ilmunud Gustav Adolfi lumest kuju – märk sellest, et Tartu Ülikooli asutaja on kevadekuulutajana oma kohale Tartus tagasi jõudmas. Tartu Gustav Adolfi vormiline eeskuju – Gustav II Adolfi monument Göteboris Kuningriiklane Kalle Kulbok (keskel seljaga) aitab kuninga monumenti paigaldada (1992) Algne monument püstitati Eesti Vabariigi 10. aastapäevaks. Skulptuuri autor oli rootslane Otto Strandman. Monumendi avas 27. juunil 1928 riigivanem Jaan Tõnisson. Monument hävitati 15. mail 1950 Nõukogude okupatsioonivõimude poolt. Tullio Ilomets. Kuningas Gustav II Adolfi monument vajab korrastamist[alaline kõdulink] www.ajakiri.ut.ee (vaadatud 17.09.2013) Täna 20 aastat tagasi taasavati Gustav Adolfi kuju (Foto Gustav II Adolfi lumest kujust) jalutuskaikajas.blogspot.com (vaadatud 17.09.2013) EERIK-NIILES KROSS: Monumendid ja mälu www.epl.ee (vaadatud 17.09.2013) Hans Lepp. "Gustav II Adolfi monument Tartus". Tallinna Rootsi-Mihkli kogudus. Vaadatud 19.09.2012. Gustav II Adolfi monument Tartu kodulehel Dorpat.ru: Памятник Густаву II Адольфу (Gustav II Adolfi monument) Mihkel Truman. Kolm kuningakuju peahoone taga. Universitas Tartuensis, märts 2019 Pronksist kuningas Tartu. Sakala (1878–1940), nr. 53, 1928, 28 aprill 1928.
2001. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused

2001. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid 8. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 9. - 11. märtsini MEO Arenal Lissabonis. Võistlustel osales kokku 510 sportlast 136 riigist. Ametlik lehekülg
1987. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused

1987. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid 1. ametlikud sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 6.–8. märtsini Indianapolises. Need olid esimesed ametlikud sisemaailmameistrivõistlused, kuigi juba kaks aastat varem Pariisis toimunud võistlustel jagati ka MM-medaleid.
Hugo Treffneri monument

Hugo Treffneri monument asub Tartus Ülejõe pargis, Hugo Treffneri asutatud Hugo Treffneri erakooli (nüüdne Hugo Treffneri Gümnaasium) asukohal. Monumendi autorid on skulptor Mati Karmin ja arhitekt Tiit Trummal. Monument avati 25. mail 1997. Hugo Treffneri monumendi kirjeldus Tartu kodulehel
1989. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused

1989. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid 2. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 3.–5. märtsini Budapestis Ungaris.
1991. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused

1991. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid 3. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 8.–10. märtsini Sevillas Hispaanias. Esimest korda olid kavas 4×400 m teatejooksud ja näidisalana naiste kolmikhüpe.
1993. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused

1993. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid 4. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus mis toimusid 12. - 14. märtsini Torontos. Esimest korda jagati MM medaleid naiste kolmikhüppes. Näidisalana olid kavas nii naiste kui meeste mitmevõistlus ja 1600 m teatejooks. Viimast korda olid meistrivõistluste kavas käimisalad.
1995. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused

1995. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid 5. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 10.–12. märtsini Barcelonas. Meistrivõistlustel osales 602 sportlast, nendest oli 348 meest ja 254 naist. Sportlasi oli 130 riigist. Võistlustel püstitati üks maailmarekord: naiste kolmikhüppes Iolanda Tšen (15,03). MM-i ametlik lehekülg
Johann Karl Simon Morgensterni monument

Johann Karl Simon Morgensterni monument on Tartu Ülikooli elokventsi ja klassikalise filoloogia, esteetika, kirjandus- ja kunstiajaloo professori Johann Karl Simon Morgensterni mälestuseks loodud monument. Selle rajas 1851. aastal, Morgensterni eluajal, K. Tool Tartu Toomemäele endise Morgensterni aia alale. Morgensterni monument "Area Morgensterniana" tähis monumendil Johann Karl Simon Morgensterni monument kultuurimälestiste riiklikus registris Johann Karl Simon Morgensterni monument Tartu kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste registris
1997. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused

1997. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid 6. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 7.–9. märtsini Pariisis. Esimest korda oli MM-i kavas naiste teivashüpe. Võistlustel osales 712 sportlast 118 riigist. Sisemaailmameistrivõistlustel püstitati kolm maailmarekordit: meeste 800 meetri jooksus Wilson Kipketer (1.42,67), naiste teivashüppes Stacy Dragila (4,40) ja 4 x 400 m teatejooksus Venemaa naiskond (3.26,84). MM ametlik koduleht
1999. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused

1999. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid 7. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 5.–7. märtsini Maebashis Jaapanis. Need olid esimesed sisemaailmameistrivõistlused, mis toimusid väljaspool Euroopat ja Põhja-Ameerikat. Võistlustel püstitati kaks maailmarekordit: meeste 4x400 meetri teatejooksus, mille võitis USA meeskond (3.02,83), ja naiste 4x400 meetri teatejooksus, mille võitis Venemaa naiskond (3.24,45). Võistlustel osales 451 sportlast 115 riigist. NR – rahvusrekord WL – maailma hooaja tipptulemus PB – isiklik rekord AR – maailmajao rekord CR – võistluste rekord IAAF-i MM-i ametlik veebileht
2003. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused

2003. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid 9. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 14.–16. märtsini National Indoor Arenal (nüüdse nimega Barclaycard Arena) Suurbritannias Birminghamis. Võistlustel osales kokku 589 sportlast 133 riigist. Sisemaailmameistrivõistlustel püstitati üks maailmarekord: Svetlana Feofanova ületas teivashüppes 4,80 m. MM-i ametlik koduleht MM-i tulemused
Jakob Hurda monument

Jakob Hurda monument on Tartus Vanemuise pargis asuv mälestusmärk, mis on püstitatud eesti rahvaluule- ja keeleteadlase Jakob Hurda mälestuseks. Monument valmis 1994. aastal. Mälestusmärk koosneb madalast graniitalusest ning sellel paiknevast toolil istuvast ja lahtist raamatut käes hoidvast keeleteadlase graniitskulptuurist. Aluse keskmisele osale on raiutud keelemehe nimi, sellest vasakule sünni- ja paremale surma-aasta. Monumendi autorid on skulptor Jaak Soans ja arhitekt Rein Tomingas. J. Hurda monument
2004. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused

2004. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid 10. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 5.–7. märtsini Budapestis Ungaris uues 13 000 pealtvaatajale ehitatud Budapest Arenil. Budapestis olid need juba teised sisemaailmameistrivõistlused, eelmised olid 1989. aastal. 200 m jooks oli viimast korda sise MM-i võistluste kavas. MM-i ametlik koduleht
Bulawayo

Bulawayo on linn ja 1. järgu haldusüksus (provints) Zimbabwes. Elanike arvult teine linn pealinna Harare järel. https://www.citypopulation.de/en/zimbabwe/cities/  Bulawayo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Michael Imperioli

James Michael Imperioli (sündinud 26. märtsil 1966 Mount Vernonis New Yorgi osariigis) on Emmy auhinnaga pärjatud USA näitleja. Ta on tuntud eelkõige Christopher Moltisanti kehastajana aastatel 1999–2007 eetris olnud draamasarjas "Sopranod". Samuti oli tal aastatel 2005–2006 külalisroll draamasarjas "Seaduse nimel", kus kehastas detektiiv Nick Falcot. Suurel ekraanil on teda näha olnud filmides "Omad poisid", "Jungle Fever", "Pahad poisid", "Korvpallipäevikud", "Clockers", "Dead Presidents", "Lean on Me" ja "Last Man Standing", Michael Imperioli andmekogus IMDb (inglise)
Jaan Tõnissoni monument

Jaan Tõnissoni monument on püstitatud endise Eesti riigivanema, peaministri ning Postimehe väljaandja ja peatoimetaja Jaan Tõnissoni mälestuseks. Monument asub Tartu kesklinnas, Postimehe kunagise toimetuse vastas Tõnissoni platsil. Monumendi autorid on skulptor Mati Karmin ja arhitekt Tiit Trummal. Monument avati 2001. aastal. Jaan Tõnissoni büst J. Tõnissoni monument Vabariigi President Jaan Tõnissoni mälestusmärgi avamisel Tartus 31. mail 2001
T.R. Knight

Theodore Raymond Knight (sündinud 26. märtsil 1973) on Emmy auhinnale esitatud Ameerika Ühendriikide näitleja. Ta on tuntud eelkõige dr George O'Malley kehastajana draamasarjas "Grey anatoomia". Lisaks on ta kaasa teinud Broadway lavastustes "Tartuffe" ja "Noises Off" ning mitmes muus teatrilavastuses. T. R. Knight andmekogus IMDb (inglise)
Kristjan Jaak Petersoni monument

Kristjan Jaak Petersoni monument on püstitatud eesti luuletaja Kristjan Jaak Petersoni mälestuseks. Monument asub Tartus Toomemäel. Selle autorid on skulptor Jaak Soans ja arhitekt Allan Murdmaa. Monument avati 1983. aastal. K. J. Petersoni monument