laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vladimir Kuropatkin

Vladimir Kuropatkin (sündinud 18. augustil 1954 Tartus) on Eesti sõudja. Lõpetas 1971 Tartu õhtukooli ja 1983 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi. Olnud aastast 1990 taluperemees, aastast 2004 OÜ Sahkapuu juhatuse liige. Sportimist alustas 1968 Vello Kade poksitreeningutel. Sõudma hakkas 1970 Andrus Suija ja Jüri Kuruli juhendamisel. Sai ühepaadil 1976 ja 1977 NL-i karikavõistlustel ühepaadil 3. koha, võitis 1974 NL-i juunioride mv-tel hõbeda tuli 1970 NL-i noortemeistriks. Tulnud 10 korda Eesti meistriks: 1975–1978 ühepaadil, 1972 ja 1976 paarisaerulisel kahepaadil, 1977 roolijaga neljapaadil 1972 ja 1976–1977 paarisaerulisel neljapaadil. 1975 ühe- ja kahepaadil Leedu meister. Meistersportlane (1975). https://www.esbl.ee/biograafia/Vladimir_Kuropatkin
Kuressaare Spordikeskus

Kuressaare Spordikeskus asub Kuressaares aadressil Vallimaa tänav 16a. Keskust kasutatakse aastast 2004. Hoones on muu hulgas kolm täismõõtmelist korvpalliväljakut, kergejõustikuhall, jõusaal, aeroobikasaal ja maadlussaal. Saaremaa Spordikool Kuressaare Spordikeskus Eesti spordiregistris (vaadatud 15.04.2019) Saaremaa Spordikooli koduleht Kuressaare Spordikeskus Eesti spordiregistris
Vassil Laak

Vassil Laak (15. september 1935 Saaremaa, Pöide vald – 1. oktoober 2016 Tartu) oli Eesti sõudja, treener ja spordikohtunik. Lõpetas 1954. aastal Muhu Keskkooli ja 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna kehakultuuriosakonna. Hakkas sportima Muhus Rudolf Tedrekulli ja Ilmar Kivi õpilasena, sõudetreeninguid alustas Tartu sõudebaasis Ülo Tölbi juhendamisel. Tuli 1956 ja 1957 kaheksapaadil Eesti NSV meistriks. Töötas 1959–1978 Dünamos ja Tartu Sõudebaasis sõude- ja aerutamistreenerina, 1967–1972 Eesti Pimedate Ühingu Tartu õppetootmiskombinaadis kergejõustikutreenerina 1978–1997 Tartu ehitus- ja kergetööstuskooli spordikompleksi majandusjuhatajana. Oli 1961–1970 Aerutamisföderatsiooni noortekomisjoni esimees ja Nooruse vanemtreener. Õpilasi: Andrus Öövel, Helle Kulmar, Tiina Taelma. Tegutses kohtunikuna (1980 üleliiduline kategooria aerutamises, 1960 vabariiklik kategooria sõudmises ja 1982 suusatamises). Avaldas kirjutisi Kehakultuuris, Edasis, "Eesti nõukogude entsüklopeedias" ja "Enekeses". Oli Tartu suusamaratoni idee elluviijaid, osales üle 20 aasta maratoni korraldamisel. https://www.esbl.ee/biograafia/Vassil_Laak Biograafia ESBL-is
Pervalka tuletorn

Pervalka tuletorn (leedu keeles Pervalkos švyturys; saksa keeles Leuchtturm Pervalka, Leuchtturm Perwelk, Leuchtturm Pferdehaken) on tuletorn tulejaamas Leedu ranniku lõunaosas Kura säärel Pervalka külas. Halduslikult kuulub see Neringa linna Leedus. Pervalka tulejaam rajati esmalt 1900. aastal Saksa võimu ajal. Vana torn hävis Teises maailmasõjas ning 1948. aastaks ehitati uus torn. Põhjalikult uuendati torni aastatel 1960 ja 2006. Torni alus on kivist ja betoonist, kooniline tüvi on malmist, mis tipneb rõdu ja tuleruumiga. Tüvi on punast ning rõdu ja tuleruum on praegu valget värvi (varem olid ka need punased). Tuli on valge ja plingib iga viie sekundi järel. See paikneb merepinnast 15 meetri ja maapinnast 14 m kõrgusel, olles nähtav kuni 7 meremiili kaugusele.  Pervalka tuletorn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis "Perwelka (Pferdehaken am Birschtwinscher Eck) Kurisches Haff, Litauen". Saksa keeles "Lighthouses of Lithuania". Inglise keeles Pervalka tuletorn lehel Lightphotos.net
Võru Spordikeskus

Võru Spordikeskus on spordihoone Võru maakonnas Võrus aadressil Räpina maantee 3a. Hoone omanik on Võru Spordikeskus SA. Hoones on pallimängude hall, aeroobikasaal, jõusaal, kergejõustikuhall. Sihtasutus haldab ka Võru Spordikeskuse staadionit. http://www.voruspordikeskus.ee/spordikeskusest/kontakt/ (vaadatud 15.04.2019) Võru Spordikeskus Eesti spordiregistris (vaadatud 15.04.2019) Koduleht Võru Spordikeskus Eesti spordiregistris
Franck Riester

Franck Riester (sündinud 3. jaanuaril 1974 Pariisis) on Prantsusmaa poliitik; ta kuulus aastani 2017 erakonda Vabariiklased, 2017–2022 kuulus ta erakonda Agir ja alates 2022. aastast erakonda Renaissance. Ta oli 16. oktoobrist 2018 kuni 3. juulini 2020 Prantsusmaa kultuuriminister. 6. juulist 2020 on ta Prantsusmaa väliskaubandusminister. Ta on lõpetanud ISG Business Schooli ja ESSEC Business Schooli. 16. oktoobrist 2018 kuni 3. juulini 2020 oli ta Prantsusmaa kultuuriminister. 6. juulist 2020 on ta Prantsusmaa väliskaubandusminister. Franck Riester teatas detsembris 2011, et ta on gei.
Kuressaare linnajooks

Kuressaare linnajooks on Saare maakonnas Kuressaares igal aastal toimuv jooksuvõistlus. Võistlus kuulub jooksuürituste sarja Eesti Linnajooksud. Esimene jooks toimus 8. mail 1982. Osales umbes 700 jooksjat. Algul kandis jooks nimetust "Ümber Kingissepa linna jooks". Pikka aega oli võistluse eestvedaja Kaljo Ellik. Seejärel korraldas võistlusi Kuressaare Spordibaasid SA. Alates 2015 korraldab võistlust Saaremaa Spordikool. https://saaremaaspordikool.ee/kuressaare-linnajooks/ (vaadatud 15.04.2019) Koduleht
Rapla Selveri Suurjooks

Fenster Rapla Selveri Suurjooks on Rapla maakonnas Raplas igal aastal toimuv jooksuvõistlus. Võistlus kuulub jooksuürituste sarja Eesti Linnajooksud.[viide?] Esimene jooks toimus 2013. aastal, kui kavas olid 5 km ja 10 km distants. 2019. aastal oli esimest korda kavas ka poolmaraton.[viide?] Järgmine Fenster Rapla Selveri Suurjooks toimub 27. mail 2023.
Narva Energiajooks

Narva Energiajooks on Ida-Viru maakonnas Narvas igal aastal toimuv jooksuvõistlus. Võistlus kuulub jooksuürituste sarja Eesti Linnajooksud. Jooksu algatasid Eesti Energia, Narva linnavalitsus, Kultuuriministeerium ja Spordiürituste Korraldamise Klubi. 2014 toimus 4. Narva Energiajooks. https://web.archive.org/web/20190417125359/https://www.energia.ee/uudised/avaleht/-/newsv2/2014/04/07/narva-energiajooks-kolib-suve-algusesse (vaadatud 17.04.2019) Koduleht
Jüri Jaansoni Kahe Silla Jooks

Jüri Jaansoni Kahe Silla Jooks on Pärnu maakonnas Pärnus igal aastal toimuv jooksuvõistlus. Võistlus kuulub jooksuürituste sarja Eesti Linnajooksud. Võistluse algatas 2001 Jüri Jaanson. https://www.2silda.ee/juri-jaansoni-kahe-silla-jooks/ (vaadatud 15.04.2019) Koduleht
Paide-Türi rahvajooks

Paide-Türi rahvajooks (peasponsori järgi ka Viking Window' Paide-Türi rahvajooks) on igal aastal septembri lõpus või oktoobri alguses toimuv Eesti jooksuvõistlus. Võistlus kuulub Eesti linnajooksude sarja. Jooks kulgeb Paide ja Türi linna tänavatel ning Rakvere–Pärnu maanteel. Esimene jooks toimus 1982. aastal. Paide-Türi rahvajooksu üks algatajaid ja elluviijaid oli Andres Taimla. 2019. aastal võisteldi rahvajooksul 38. korda. Jooksjad saavad valida mitme distantsi vahel, pikim distants on 13,6 km. Türil peetakse 5 km jooks, seal on ka käimis- ja kepikõnnirajad. Väga elavalt võetakse osa 3–11-aastaste lastejooksudest, mis toimuvad nii Paide kui ka Türi linnas. Paide-Türi distantsil jooksjate jaoks on joogipunktid Kirnas ja Türi-Allikul. 2019. aasta seisuga oli meestest võitnud selle jooksu viis korda (2001., 2004., 2005., 2006. ja 2007. aastal) Vjatšeslav Košelev. Naistest on võistluse võitnud kümme korda (2005, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2013, 2014, 2015, 2017) Jekaterina Patjuk ja viis korda (1984, 1985, 1987,1988, 1992) Tiina Idavain. Kõige osalejaterohkema finišiga oli rahvajooks 1986. aastal – siis lõpetas pika või pooldistantsi kokku 3500 võistlejat. Kõigi distantside peale kokku jääb osalejate hulk tavaliselt 3000–4500 vahele. Erandlikult jäi Paide-Türi rahvajooks ära 2020. aastal (koroonaohu tõttu). 39. Paide-Türi rahvajooks on plaanitud 2021. aasta 26. oktoobrile. "Paide – Türi veteranjooksjad hindavad seltskonda". Järva Teataja. 6. oktoober 2007. Vaadatud 12.01.2022. ""Paide-Türi Rahvajooks 30" - põnev näitus Paide Kultuurikeskuses". jarvamaamuuseum.ee. Vaadatud 12.01.2022. https://web.archive.org/web/20190417130154/https://www.rahvajooks.ee/statistika.html (vaadatud 15.04.2019) Rahvajooksu koduleht
Supersümmeetria

Supersümmeetria (inglise keeles supersymmetry) on osakestefüüsikas hüpoteetiline sümmeetria, mis seob looduses kahte põhilist väljaosakeste klassi – bosoneid, mille spinn on täisarvuline ja fermione, mille spinn on poolarvuline. Supersümmeetria abstraktne teisendus seob boson- ja fermionkvantväljad, nii et nad võivad teineteiseks muunduda. Piltlikult võib öelda, et supersümmeetria teisendus võib aine üle viia vastastikmõjuks ja vastupidi. Supersümmeetria on väga kõrge sümmeetria aste. Selle võlu seisnes selles, et seda rakendades paranes oluliselt paljude füüsikateooriate ja mudelite kvaliteet. Supersümmeetriast sai omaette suund matemaatikas. Teooria loomise ajal olid sellega seotud ka suured lootused, sest arvati et selle abil saab võimalikuks kvantgravitatsiooniteooria (Einsteini gravitatsiooniteooria kvantiseerimine) loomine. Supersümmeetria hüpotees ei ole seni katseliselt kinnitust leidnud (uuritakse Suures Hadronite Põrgutis). Kindlaks on tehtud, et meie maailm ei ole supersümmeetriline täpse sümmeetria mõttes. Sellele vaatamata omab supersümmeetria tänapäeva matemaatilises füüsikas, matemaatikas ja osakestefüüsikas tähtsat osa. Viimasel ajal[millal?] lisandus neile kolmele ka kosmoloogia, sest supersümmeetria pakub välja tumeenergia probleemi lahenduse. Idee mesonite ja barüonide supersümmeetriast pakkus 1966. aastal välja hadronifüüsika kontekstis Jaapani füüsik Hironari Miyazawa (1927–), kuid tema teooria ei olnud seotud aegruumiga. 1970. aastal avaldasid Moskva füüsikud Juri Golfand (1922–1994) ja Jevgeni Lihtman (1946–) töö, milles esmakordselt esitati idee supersümmeetriast kui elementaarosakeste teooria loomise põhimõttest (said selle eest 1989. aastal Igor Tamme nimelise preemia). 1972. aastal esitasid Harkivis Ukraina füüsikud Dmõtro Volkov (1925–1996) ja Volodõmõr Akulov (1944–) oma versiooni neljamõõtmelisest supersümmeetriast. Nõukogude füüsikute supersümmeetrilised teooriad jäid Läänes märkamata. 1971. aastal avaldasid Prantsuse füüsik Jean-Loup Gervais ja USA füüsik Bunji Sakita ühisartikli "Field Theory Interpretation of Supergauges in Dual Models", mis käsitles bosonite ja fermionide supersümmeetriat. 1974. aastal esitasid Austria füüsik Julius Wess ja Itaalia füüsik Bruno Zumino supersümmeetria teooria neljamõõtmelises aegruumis (Wessi-Zumino mudel). Tänapäeva kõrge energia füüsika peamine füüsikaline mudel standardmudel ei ole otseselt supersümmeetriline, kuid teda on võimalik laiendada supersümmeetriliseks teooriaks. Esimese sellise versiooni esitas 1977. aastal Prantsuse füüsik Pierre Fayet (1949–) (Minimaalne supersümmeetriline standardmudel). Supersümmeetria
Purtse

Purtse on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Asub Purtse jõe ääres. Külas asub Purtse Hiiemägi, Purtse mõisa kivist kindluselamu (vasallilinnus) ja Purtse tuule- ja päikese hübriidpark. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Purtse Uku allikas Purtse silmaallikad Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Purtse hübriidpargis kerkivad esimesed tuulikud". Ehitusuudised.ee. 1. veebruar 2023. Vaadatud 5. veebruaril 2023.
Ava (täpsustus)

Ava võib tähendada järgmist: Ava on läbiv katkestus esemes Ava (masinaehitus) Ava (fotograafia) Ava (anatoomia) AVA võib tähendada järgmist: AVA (telekanal), Soome telekanal
Valga spordihall

Valga spordihall (ka Valga spordihoone) on spordihoone Valga maakonnas Valgas aadressil Kuperjanovi 36. Hoone omanik on Valga Sport. Hoone võeti kasutusele 2005. aastal. Hoones on pallimängude saal, kergejõustikuhall ja jõusaal. Valga spordihall Eesti spordiregistris (vaadatud 15.04.2019) Spordihallist asutuse Valga Sport kodulehel Valga spordihall Eesti spordiregistris
Allikmaa

Allikmaa on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda. Ta koosneb kahest lahustükist, mis piiravad läänest ja idast Palivere alevikku. Põhjas piirneb Allikmaa küla Vidruka ja Luigu külaga, idas Jaakna külaga, lõunas Turvalepa ja Martna valla Kaasiku külaga ning läänes Võntkülaga. Külas kasvab Palivere künnapuu. Vanadel kaartidel on Allikmaa külast põhjas Kõnnu (Kendo) küla. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Veronika Kruus

Veronika Kruus (sünninimi Veronika Saabas (Sapas); 15. veebruar 1914 Tallinn – 20. juuli 1990) oli eesti ajakirjanik. Veronika Kruus lõpetas 1933. aastal Elfriede Lenderi Eragümnaasiumi ning astus 1935. aastal Tartu Ülikooli, kus algul õppis õigusteaduskonnas ja hiljem ajaloo-keeleteaduskonnas inglise filoloogiat. Enne sõda oli ta töötanud ajalehes Rahva Hääl ja teinud kohakaaslusega naisteajakirja Naistööline (ilmus kolm numbrit). 1943. aastal jätkas ta ajakirjanikutööd esialgu Moskvas, siis Leningradis. Toonane kolleeg Rahva Häälest Lilli Promet on meenutanud raamatus "Raamita pildid": "Ehkki toimetuse koosseis oli ametikohtade järgi täpsustamata, lasus Veronika Kruusi õlgadel tegevtoimetamine, tema koordineeris tööd ja andis ajalehele näo... Temas oli kõik tasakaalus, isegi naisõiguslase sinine rätsepakostüüm pigem et rõhutas ta naiselikkust ja kenadust." Tagasi Eestisse jõudis Veronika Kruus 1945. aasta alguses ja sai peagi ülesande toimetada naisteajakirja koos tehnilise toimetaja Ellen Sõmeriga. Esialgu polnud toimetusel ruumegi. Ta oli ajakirja Eesti Naine peatoimetaja aastatel 1945–1950. EK(b)P VIII pleenum 1950. aastal vabastas Veronika Kruusi peatoimetaja ametist. 1952–1955 töötas ta Eesti NSV Kunstide Valitsuse teatrite osakonnas. Seejärel tõlkis aastaid teoseid vene keelest eesti keelde. Tema tõlgitud on näiteks 1959. aasta mängufilm "Kutsumata külalised" ja mitu romaani. 1961. aastal sai temast Eesti Raadio kuuldemängude toimetaja, 1972. aastast Eesti Televisiooni telelavastuste toimetaja. 1979. aastal läks ta pensionile. Kruus on maetud Tallinna Metsakalmistule. Tema isa oli advokaat Johan Sapas (muutis 1936 nime Juhan Auliks). 1939. aastal abiellus ta Ilmar Kruusiga. "Minu ülikooliaastad. Veronika Kruus". Eesti Raadio saade, esmaeeter 27.04.1982. Helina Piip, Milla Mägi (1914). Meie Eesti Naine. AS Ajakirjade Kirjastus.
Eimar

Eimar on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 655. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eimar 93 mehel. Nime kandjate seas on näiteks eesti õigusteadlane Eimar Rahumaa (1948–...) ja iiri kirjanik Eimar O'Duffy (1893–1935). https://web.archive.org/web/20190417173646/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Eimar (vaadatud 15.04.2019) Eimar statistikaameti andmebaasis
Elar (eesnimi)

Elar on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 366. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi 280 mehel. Elar Jaakson Elar Kuiv Elar Kuus ... https://web.archive.org/web/20190417173757/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Elar (vaadatud 15.04.2019) Elar statistikaameti andmebaasis
Guido

Guido on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 310. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Guido 375 mehel. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Guido 349 mehel. Guido oli esinemissageduselt 350. mehenimi. Guido on lisaks Eestile levinud nimi näiteks Itaalias, Austrias, Saksamaal, Madalmaades, Hispaanias, Portugalis ja Šveitsis. Prantsuspärane versioon nimest Guido on Guy. Guido Alvarenga, Paraguay jalgpallur Guido Arezzost, benediktiini munk Toscanas Guido Arro, eesti arst Guido Block, Tartu justiitsbürgermeister Guido Buchwald, Saksamaa jalgpallur Guido Cavalcanti, itaalia luuletaja Guido Kangur, eesti näitleja Guido Kapp, eesti riigiametnik ja looduskaitsja Guido Küng, Šveitsi filosoof Guido Mamberg, eesti kunstilise reklaami rajaja Guido de Marco, Malta poliitik ja õigusteadlane Guido Muttikas, eesti ujuja ja soomepoiss Guido Mätlik, eesti ajakirjanik Guido Paalme, eesti mäeinsener Guido Palias, eesti päritolu matemaatik Guido Povar, eesti poksija Guido Rajalo, eesti keemiainsener Guido Reni, itaalia barokiajastu maalikunstnik Guido van Rossum, hollandi programmeerija ja Pythoni autor Guido Sammelselg, ettevõtja ja kunstimetseen Guido Samson von Himmelstiern, baltisaksa arstiteadlane Guido Alexander Johannes Schneider, baltisaksa ihtüoloog Guido Westerwelle, saksa poliitik https://web.archive.org/web/20190417173958/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Guido (vaadatud 15.04.2019) https://www.stat.ee/nimed/Guido Guido statistikaameti andmebaasis
Eno (eesnimi)

Eno on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 727. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eno 71 mehel. Eno Kollom, eesti trummar Eno Raud, eesti lastekirjanik https://web.archive.org/web/20190417174053/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Eno (vaadatud 15.04.2019) Eno statistikaameti andmebaasis
Ergo (eesnimi)

Ergo on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 277. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ergo 473 mehel. 2023. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 293. mehenimi. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Ergo 470 mehel. Ergo Eessaar, eesti jalgpallur Ergo Kuld, eesti fotograaf ja filmioperaator Ergo Nõmmiste, eesti füüsik Ergo Rannaste, eesti spordipedagoog Ergo Raukas, eesti biofüüsik https://www.stat.ee/nimed/Ergo (vaadatud 15.04.2019) https://www.stat.ee/nimed/Ergo (vaadatud 25.12.2023) Ergo statistikaameti andmebaasis
Hando

Hando on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 556. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hando 126 mehel. Hando Kask, Eesti päritolu Rootsi arhitekt ja kultuuritegelane Hando Mugasto, eesti graafik Hando Põldmäe, eesti trombonist ja dirigent Hando Runnel, eesti luuletaja ja kirjastaja Hando Ruus, Eesti ja Saksamaa sõjaväelane Hando Sutter, Eesti Energia juht Hando Tõnumaa, eesti vandenõuteoreetik https://web.archive.org/web/20190417174345/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Hando (vaadatud 15.04.2019) Hando statistikaameti andmebaasis
Varja

Varja on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Varja küla asub Tallinna-Narva maantee ääres. Muinasajal oli külas tihe asustus. Küla põldudel on säilinud 7 kultuskivi. 1241. aastal oli Varja (Uvarelæ) külas 24 adramaad, millega Varja oli Lüganuse kihelkonnas suuruselt neljas. Küla kuulus Lüganuse kihelkonna Aa mõisa. Varjas asus postijaam. Esimene postijaamahoone valmis 1728. aastal. Varja postijaamast on säilinud ümberehitatud peahoone ja mõni kõrvalhoone. Küla nimi tuleb tõenäoliselt isikunimest (Varjus või Varjoi). Varja mõis Varja rändrahn Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. http://www.eestigiid.ee/?CatID=275&ItemID=876 Marja Kallasmaa: artikkel "Varja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 738.
Hanno (eesnimi)

Hanno on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 331. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hanno 336 mehel. Hanno Ojalo Hanno Pevkur Hanno Tomberg ... https://web.archive.org/web/20190417174445/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Hanno (vaadatud 15.04.2019) Hanno statistikaameti andmebaasis
Harald

Harald on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 352. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Harald 297 mehel. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Harald 286 mehel. Harald oli populaarsuselt 378. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Harald vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 6,86. Harald Nugiseks Harald Riipalu Harald Tannberg ... https://web.archive.org/web/20190417174549/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Harald (vaadatud 15.04.2019) https://www.stat.ee/nimed/Harald Harald statistikaameti andmebaasis
Helar

Helar on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 682. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Helar 86 mehel. Helar Osila ... https://web.archive.org/web/20190417174716/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Helar (vaadatud 15.04.2019) Helar statistikaameti andmebaasis
Heido

Heido on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 741. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heido 68 mehel. Heido Selmet Heido Vitsur ... https://web.archive.org/web/20190417174902/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Heido (vaadatud 15.04.2019) Heido statistikaameti andmebaasis
Heiko

Heiko on mehenimi. See on nime Heinrich lühendatud vorm.[viide?] Nime naisvorm on Heike.[viide?] 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 363. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heiko 283 mehel. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Heiko 5 inimesel. Heiko Balz, saksa maadleja Heiko Daxl, saksa kunstnik Heiko Mathias Förster, saksa dirigent Heiko Gerber, saksa jalgpallur Heiko Herrlich, saksa jalgpallur ja treener Heiko Leesment, eesti muusik, helilooja ja luuletaja Heiko Maas, Saksamaa poliitik Heiko Niidas, eesti korvpallur Heiko Oberman, hollandi ajaloolane ja teoloog Heiko Schaffartzik, saksa korvpallur Heiko Scholz, saksa jalgpallur Heiko Sööt, eesti näitleja Heiko Tamm, eesti jalgpallur Heiko Unt, eesti disainer ja raamatukujundaja Heiko Westermann, saksa jalgpallur https://web.archive.org/web/20190417174959/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Heiko (vaadatud 15.04.2019) Personvārdu datu bāze Heiko statistikaameti andmebaasis
Heinar

Heinar on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 321. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heinar 354 mehel. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Heinar 290 mehel. Heinar on populaarsuselt 394. mehenimi. Heinar Jahu Heinar Sakkos Heinar Tedrema ... https://web.archive.org/web/20190417175049/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Heinar (vaadatud 15.04.2019) https://www.stat.ee/nimed/Heinar Heinar statistikaameti andmebaasis
Aimi Paalandi

Aimi Paalandi (sündinud 1940) on eesti ajakirjanik, ajakirja Nõukogude Naine peatoimetaja aastatel 1986–1995. 1989 muudeti ajakirja nimi Eesti Naiseks. Aimi Paalandi meenutab: "Mina läksin peatoimetajaks 1986, see oli sügav stagnaaeg. Ajakiri allus EKP Keskkomitee propagandaosakonnale, aga meid nad ausalt öeldes ei seganud. Tiraaž oli üle 200 000 ja kasvas, kuni 1992–1993 tuli paberipõud. Ilmusime ju lausa... WC-paberile trükituna. Ikka väga vilets paber. Toimetus asus ajakirjandusmajas. Meie kõrval oli Pioneer ja eespool Noorus. Minu peatoimetamise lõpupoole, 1990. aastate algul tulid arvutid. Sel ajal juhtus ikka üsna palju: riigikord muutus, reklaamid tulid, arvuti tuli. Mobiiltelefone meil veel ei olnud" Monika Raud, Eesti Naine 5/2004
Käthe Kits

Käthe Kits (1927–1998) oli eesti ajakirjanik. Lõpetanud Moskva ülikoolis filosoofiateaduskonna. Ajakirja Nõukogude Naine peatoimetaja aastatel 1958–1962. Enne Nõukogude Naise peatoimetajaks määramist töötas ajakirjas Noorus ja ajalehes Noorte Hääl. Pärast Nõukogude Naist toimetas ta ajakirja Pilt ja Sõna, hiljem moeajakirja Siluett kuni 1982. aastani ehk kuni pensionile minekuni. Abikaasa Malev Kits oli Noorte Hääle ajakirjanik. Tal on kolm tütart: Epp Ulfsak, Mari Kits ja Kai Kits. Silueti varjus Delfi, 12. juuli 2007
Heidit Kaio

Heidit Kaio (sündinud 1. märtsil 1971 Tartus) on eesti ajakirjanik. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga ajaloo erialal 2012. aastal. Ta on alates juunist 2018 ajakirja Eesti Naine 11. peatoimetaja. Ta oli aastatel 1996–2019 abielus ajakirjanik Priit Kuusega, neil sündis kolm last. "Tartu Ülikool. Lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuli 2016. Vaadatud 13. jaanuaril 2020. https://kroonika.delfi.ee/news/inimesed/ak-ankur-priit-kuusk-ja-eesti-naise-peatoimetaja-heidit-kaio-lahutasid-pea-23-aastat-kestnud-abielu?id=87960615
Moldova (Lüganuse)

Moldova on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Asub Aast läänes. Külas on 2011. aasta lõpu seisuga 30 elanikku, neist 23 on eestlased. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.