laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Moussa Traoré

Moussa Traoré (25. september 1936 – 15. september 2020) oli Mali sõjaväelane ja poliitik, Mali president 19. novembrist 1968 kuni 26. märtsini 1991. Moussa Traoré sündis Kayesi linnas. Omandas üldhariduse Kitas ja sõjaväelise hariduse Fréjusi linnas Prantsusmaal. Naasis Malisse 1960. aastal, kui riik oli saanud iseseisvaks. Astus Mali armeesse ning sai 1961. aastal nooremleitnandiks. 1963. aastal ülendati ta leitnandiks. Saadeti Tansaaniasse iseseisvusliikumise sõjaväeliseks instruktoriks. Seejärel naasis ta kodumaale, kus oli Kati linnas sõjaväeinstruktor. 19. novembril 1968 juhtis edukat riigipööret president Modibo Keïta vastu. Seejärel sai temast sõjaväelise vabastuskomitee juht – sisuliselt riigi president. Lasi keelustada kõik parteid ning kogu poliitilise tegevuse. 1977. aastal suri vangistuses Mali ekspresident Modibo Keïta, kelle matustele kogunes palju rahvast. Valitsev režiim reageeris sellele tugevalt ning paljud matustel osalenud vangistati. 28. veebruaril 1978 arreteeriti süüdistatuna riigipöörde kavandamises kaitseminister Tiécoro Bagayoko ja julgeoleku minister Kissima Doukara. 1979. aastal rajas Traoré UPDM-i (Union Démocratique du Peuple Malien), mis oli ainus legaalne poliitiline partei Malis. Samuti rajati eraldi poliitilised organisatsioonid lastele ja naistele. 1980. aastal aeti jõuga laiali õpilaste demonstratsioonid ning piinati surnuks demonstratsioonide peakorraldaja Abdoul Karim Camara. 1985. aastal muudeti põhiseadust ning kaotati ära presidendiks oleku ajalised piirangud. Sisuliselt sai Traorést sellega eluaegne president. 22. märtsil 1991 puhkesid riigis taas laialdased rahvarahutused, mida asuti jõuga maha suruma. Siiski läks armee rahva poole üle ning 26. märtsil 1991 toimus kindral Amadou Toumani Touré eestvedamisel riigipööre. Moussa Traoré vangistati ning mõisteti poliitiliste kuritegude eest 1992. aastal surma. President Alpha Oumar Konaré muutis aga surmanuhtluse eluaegseks vanglakaristuseks. 1999. aastal mõisteti Moussa Traoréle uuesti surmanuhtlus, sedakorda majanduskuritegude ning riigikassast sadade miljonite frankide röövimise eest. Kuid seegi surmaotsus muudeti eluaegseks vanglakaristuseks. 29. mail 2002 palus Moussa Traoré rahva ees vabandust oma režiimi ajal toime pandud kuritegude eest. Traoré viibis surmani vanglas.
Elektra kompleks

Elektra kompleks on psühhoanalüüsi termin, mis Carl Gustav Jungi järgi tähendab tüdruku psühhoseksuaalset võistlust emaga isa armastuse pärast. Freudi järgi läbib inimene oma arengus erinevaid etappe. Umbes kolmanda ja viienda eluaasta vahel on falliline etapp, kui kujuneb välja inimese seksuaalne identiteet. Freudi järgi võib poisil välja kujuneda Oidipuse kompleks. 1913. aastal nimetas Jung tüdrukute Oidipuse kompleksi ümber Elektra kompleksiks. Fallilises arenguetapis saavad lapsed teadlikuks oma kehast ning poiste ja tüdrukute erinevusest. Tüdruk avastab, et tal ja emal puudub peenis, aga isal ja teistel meestel on see olemas. Poisil tekib selles faasis hirm, et tüdrukutel ja naistel on peenis ära lõigatud – kastratsioonihirm. Tüdrukutel areneb aga peenisekadedus. Ta kardab kaotada oma ema armastust, kuna võistleb isa armastuse nimel emaga. Seda teooriat on paljud psühhoanalüütikud hiljem erinevatest vaatepunktidest kritiseerinud. Alaväärsuskompleks Oidipuse kompleks – vastandkompleks ehk poja kiindumus oma emasse Jung, Carl (1913). The Theory of Psychoanalysis. Scott, Jill (2005). Electra after Freud: Myth and Culture. Cornell University Press. Lk 8. ISBN 978-0-801-44261-2.
Mandé Sidibé

Mandé Sidibé (20. jaanuar 1940 – 25. august 2009) oli Mali poliitik, peaminister 15. veebruarist 2000 kuni 18. märtsini 2002. Sidibé sündis Bafoulabé linnas, kuid kasvas üles Bamakos. Tema isa Mamadou Sidibé oli Prantsuse sõjaväe kapten. Ta omandas Bamakos üldhariduse ning läks 1959. aastal Prantsusmaale, kus omandas Bordeaux' ja Pariisi ülikoolis bakalaureusekraadi majandusteaduses. Pärast õpingute lõpetamist 1965. aastal naasis ta Malisse ja asus tööle Mali keskpangas. 1967. aastal pakuti talle võimalust asuda tööle Rahvusvahelisse Valuutafondi. Seal töötas ta mitmel ametikohal ning tõusis 1977. aastaks IMF-i Aafrika haru juhiks. IMF-is töötamise ajal jätkas Sidibé majandusõpinguid ning omandas George Washingtoni ülikoolis magistrikraadi. 1985. aastal lahkus Sidibé IMF-ist ja asus tööle Lääne-Aafrika keskpanka. Ta töötas seal erinevatel ametikohtadel. Aastatel 1992–1995 oli ta Lääne-Aafrika keskpanga Mali osakonna juhataja. Aastal 1996 sai temast Mali presidendi Alpha Oumar Konaré nõunik. Aastatel 2000–2002 oli Sidibé Mali peaminister ja selle kõrvalt ka Mali keskpanga juht. Alates 2006. aastast töötas ta panga Ecobank Transnational Incorporated (ETI) juhina. ETI on erapank, mille kontorid asuvad 13 Aafrika riigis (Beninis, Burkina Fasos, Kamerunis, Roheneemesaartel, Elevandiluurannikul, Ghanas, Guineas, Libeerias, Malis, Nigeris, Nigeerias, Senegalis ja Togos).
Jean-Claude Juncker

Jean-Claude Juncker (sündinud 9. detsembril 1954 Redange'is) on Luksemburgi ja Euroopa Liidu poliitik. Ta oli aastatel 2014–2019 Euroopa Komisjoni president. Ta on sündinud Redange'is, kuid veetis suure osa lapsepõlvest Belvaux's. Õppis Strasbourgi Ülikoolis õigusteadust ja sai 1979. aastal magistrikraadi. Naasnud pärast ülikooli lõpetamist Luksemburgi, tegi ta tänu headele oraatorivõimetele eduka kampaania ning valiti 1984. aastal Luksemburgi parlamenti, kuid temast sai tööminister Jacques Santeri valitsuses. 1974. aastal astus ta Luksemburgi Kristlik-Sotsiaaldemokraatlikku Rahvaparteisse (CSV) ja oli aastatel 1990–1995 selle juht. 14. juulist 1989 kuni 23. juulini 2009 oli ta Luksemburgi rahandusminister, alates 20. jaanuarist 1995 kuni 4. detsembrini 2013 Luksemburgi peaminister. 1. jaanuarist 2005 kuni 21. jaanuarini 2013 oli Jean-Claude Juncker Euroopa Liidu Nõukogu eurorühma esimees. Ta oli esimene alaline eurorühma esimees. 2006 Euroopa poliitilise kultuuri auhind 2006 Karl Suure auhind Tema isa oli Teise maailmasõja ajal tööline terasetehases. Enne 1989. aasta valimisi elas Juncker üle raske autoõnnetuse ning viibis mitu nädalat koomas. 2019. aasta novembris viibis ta aneurüsmi operatiivsel ravil haiglas. Euroopa Komisjon Junckeri komisjon Euroopa Komisjoni veebisait "Euroopa Liidu Nõukogu veebisait". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. september 2019. Vaadatud 11. septembril 2019. "EU Commission head Juncker to undergo aneurysm surgery on Nov 11". www.reuters.com (inglise). Reuters. 31.10.2019. Vaadatud 13.11.2019.
Nero

Nero (Imperator Nero Claudius Divi Claudii Caesar Augustus Germanicus; sünninimi Lucius Domitius Ahenobarbus; 15. detsember 37 – 9. juuni 68) oli Vana-Rooma keiser 13. oktoobrist 54 kuni surmani. Ta oli Gnaeus Domitius Ahenobarbuse ja Agrippina ainus laps. Agrippina oli Caligula õde. Nero lõpetas elu enesetapuga. Antiigileksikon, 2 tr., Tallinn 1985 Ernst Eckstein, "Nero". Ajalooline romaan. Tõlkinud Uno Liivaku. Monokkel, Tallinn 2007 Rahvusvaheline Nero uuringute ühing (inglise, saksa, prantsuse ja itaalia keeles) "Uuringud: Nero ei pannudki Rooma linna põlema" ERR, 19. juuli 2021
Luis Ángel González Macchi

Luis Ángel González Macchi (sündinud 13. detsembril 1947 Asunciónis) on Paraguay poliitik. Oli Paraguay president 29. märtsist 1999 – 15. augustini 2003. González sai Paraguay presidendiks 29. märtsil 1999, kui kuus päeva varem oli sooritatud atentaat riigi asepresidendile, mis tingis president Raúl Cubas Grau tagasiastumise. Gonzálezel õnnestus luua koalitsioonivalitsus ning asuda parandama poliitilistest kriisidest kahjustatud majandust. Koalitsioon ei püsinud kaua, kuna 2000. aastal lahkus üks partei koalitsioonist ning valitsusel polnud enam parlamendi enamuse toetust. Samuti ebaõnnestusid majandusreformid ning González muutus rahva seas ebapopulaarseks. 2000 aastal ja 2001. aastal tehti tema vastu ka kaks ebaõnnestunud riigipöördekatset. González hoidis presidendikohta kuni 2003. aasta valimisteni. Ta lahkus 15. augustil 2003, kui presidendiametisse astus Nicanor Duarte Frutos. 4. detsembril 2006 mõisteti González riigivara omastamises süüdi ja talle määrati kaheksa-aastane vanglakaristus.
Margit Kaffka

Margit Kaffka (10. juuni 1880 Nagykároly (tänapäeva Rumeenia) – 1. detsember 1918 Budapest) oli ungari proosakirjanik, luuletaja ja feministlik publitsist. Ta kuulus kirjanduslikku rühmitusse Nyugat ('lääs'). Tema isa oli riigiprokurör, kuid isa suri varsti pärast Margiti sündi, mistõttu pere elas vaesuses. Margit õppis Szatmáris halastajaõdede koolis, seejärel töötas ühe aasta õpetajana Miskolcis, sai Budapestis Erzsébeti tütarlastekoolist õpetajakutse. Seejärel naasis ta Miskolci, ehkki ta seda linna ei sallinud, ja asus õpetama tütarlaste erakoolis. Sel ajal avaldati tema esimesed kirjandusteosed (1901 ajakirjas Magyar Géniusz). 17. veebruaril 1905 abiellus ta metsandusametnik Brúnó Fröhlichiga. 1907. aastal sai abikaasast põllumajandusminister ja tänu sellele sai Kaffka Miskolcist lahkuda. Abielu lõppes aga 1910. aastal lahutusega. 1. jaanuaril 1908 ilmus kirjandusajakirja Nyugat esimene number. Nyugatist sai tolle aja tähtsaim kirjandusväljaanne ning Kaffkast sai Nyugati kaastööline, mis märkis uue etapi algust tema loomingus. Tema loomingu põhiteemad on väikeaadli allakäik ja mandumine ning koduperenaise õnnetu elu. Ta astus ka välja maailmasõja eel ja ajal levinud vihaõhutamise ja sõjapropaganda vastu. 1910–1915 töötas Kaffka Budapestis õpetajana ning abiellus 18. augustil 1914 bioloog Ervin Baueriga. Esimese maailmasõja alguses loobus Kaffka õpetajatööst ja pühendus kirjanduslikule tegevusele. Kaffka suri koos oma väikese pojaga hispaania grippi.
Thabana Ntlenyana

Thabana Ntlenyana (sotho keeles "ilus väike mägi") on mägi Draakonimägedes Maloti ahelikus Sani Passi lähedal, Lesotho ja kogu Lõuna-Aafrika kõrgeim tipp.
Modaalsus (psühholoogia)

Modaalsus (ka kvaliteet) on üks meeleinformatsiooni põhidimensioonidest (intensiivsuse, lokalisatsiooni ja ajalisuse kõrval). See on tunnus, mis näitab, millise süsteemi läbi realiseerub stiimuli vastu võtmise võime (näiteks nägemine, kuulmine, haistmine, maitsmine, puudutus e. kompimine, lihastaju e. propriotseptsioon). Modaalsuse tajumist loetakse taju mikrogeneesi esimeseks etapiks. Modaalsustel saab eristada submodaalsuseid – näiteks nägemise puhul värvust, heledust, liikumist. Meeled Taju Taju mikrogenees Molyneux' probleem
Colville Young

Sir Colville Norbert Young (sündinud 20. novembril 1932) on Belize'i poliitik, helilooja ning kirjanik. Ta oli 1993-2021 Belize'i kindralkuberner.
Fréjus

Fréjus [fre'žüs] on linn Prantsusmaal Vari departemangus. Ta on departemangu üks kantonite keskustest, kuid linna territoorium ise on jagatud kahe kantoni vahel. Linn asub Prantsuse rivieral, Vahemere ääres, Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonna idaosas. Linna territoorium asub 0–616 meetri kõrgusel üle merepinna. Bazeilles, (Prantsusmaa) Dumbéa, (Uus-Kaledoonia) Fredericksburg, (Ameerika Ühendriigid) Paola, (Itaalia) Pieve di Teco, (Itaalia) Tabarka, (Tuneesia) Triberg im Schwarzwald, (Saksamaa) Lisaks on veel käimas läbiraakimised linnaga Diên Biên Phu Vietnamist. Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
RAM

RAM on mitmetähenduslik lühend: RAM (sõnadest Riiklik Akadeemiline Meeskoor) on Eesti Rahvusmeeskoor. RAM (inglise sõnadest random access memory) on muutmälu ehk suvapöördusmälu. Ram
Erik XIV

Erik XIV (13. detsember 1533 Stockholm – 26. veebruar 1577 Örbyhus) oli Rootsi kuningas 1560–1568. Erik XIV oli Gustav I Vasa ja Saksi-Lauenburgist pärit Katharina von Sachsen-Lauenburgi vanim poeg, Johan III ja Karl IX vend. Tema järjekorranumber ei tähenda õigupoolest seda, et ta oleks olnud Rootsi 14. Eriku-nimeline kuningas. Johannes Magnus kirjutas Rootsi ajaloo, mille tarbeks ta leiutas Rootsi müütiliste kuningate nimistusse 6 Karli enne Karl Sverkerssoni ja 5 Erikut enne Erik Võidukat. Need kuningad, keda on kujutatud eranditult positiivselt, on välja mõeldud arvatavasti Rootsi printside Eriku ja Johani peale mõeldes, kellele see raamat oligi pühendatud. Kui Erik ja Johan kuningaks said, siis võtsid nad Johannes Magnuse pakutud nummerduse omaks. Kuningaks saanuna (1560, kroonimine 29. juunil 1561 Uppsalas) asutas Erik krahvi ja vabahärra seisused – varem Rootsi aadlikel tiitleid ei olnud. Ta sekkus 1561 Liivi sõtta, võttes juunis vastu Eestimaa aadlike ustavusvande. Erik umbusaldas oma vendi, eriti Soome hertsogit Johanit, ja piiras alates 1561. aastast nende õigusi. 1563 alustas ta Johani vastu sõda, vallutas viimase pealinna Turu ja vangistas Johani koos abikaasaga. Eriku umbusaldas ei piirdunud oma vendadega, vaid laienes teistelegi kõrgaadlikele, näiteks Sturedele. Mitu neist lasi ta hukata. 1563 viis ta Rootsi sõtta Taani, Poola ja Lübecki vastu, alustades Põhjamaade seitsmeaastast sõda. Kosinud edutult Inglismaa kuninganna Elizabeth I, abiellus Erik 1568 soome lihtsõduri Maunu tütre Kaarinaga (rootsipäraselt Karin Mansdotter). Samal aastal kukutati ta vendade Johani ja Karli poolt ning vangistati. Vennad hoidsid teda üheksa aastat vangis, sealhulgas Turu ja Kastellholmi kindluses, kus Erik oli kunagi ise vangis hoidnud oma venda Johanit. 1577 lasi kuningas Johan III oma vanema venna hernesupiga mürgitada. Erik XIV isa oli Gustav I Vasa ja ema oli Katharina von Sachsen-Lauenburg. Erik abiellus 1568 Karin Mansdotteriga. Sellest abielust sündisid poeg Gustaf Eriksson (1568–1607) poeg Henrik Eriksson (1570–1574) poeg Arnold Eriksson (1572–1573) tütar Sigrid Eriksdotter (1566–1633) Erikul oli ka lapsi väljaspool abielu. Kõigi nende laste ema oli Agda Persdotter. tütar Virginia Eriksdotter (1559-1633) tütar Constantia Eriksdotter (1560–1649) tütar Lucretia Eriksdotter (1564–1590)
Lüdenscheid

Lüdenscheid on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Märkischer Kreisi[küsitav] keskus. Asub Sauerlandi mäestikus Ebbegebirge aheliku jalamil 232–539 meetri kõrgusel üle merepinna. 47,4% linna haldusalast on kaetud metsaga. Lüdenscheidi on esmamainitud 1067. aastal (Luidolvessceith). 1969 liideti linnaga Lüdenscheidi vald. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Lüdenscheidi koduleht
Soojusmasina kasutegur

Soojusmasina kasutegur näitab, kui palju kogu tööst muudab soojusmasin kasulikuks tööks. Selle käigus võrreldakse kütuse põlemise käigus vabanenud soojust ja kasulikku tööd. "Kahjulik" soojus on see, mis tuleb anda masinale mehaanilise töö saamiseks. Kasuteguri arvutamiseks on valem: h =Q1-Q2/Q1*100 % kus Q1 on tsüklis soojendilt saadud soojushulk ja Q2 on jahutile antud soojushulk. Selge on see, et kasutegur on väiksem kui 100 %. Reaalsete soojusmasinate kasutegurid jäävad tugevasti alla 100%. Ideaalse soojusmasina tsükli järgi saaks kasutegureid viia küllaltki kõrgele. Kui kasutada jahutina välistemperatuuri 300 K ja soojendina gaasi plahvatust silindris rõhul mõnikümmend atmosfääri, temperatuur on 3000 K, ei saa kasutegurit viia üle 90%. Maksimaalseks kasuteguriks loetakse ka 62%. Reaalses elus seisavad sellele masinale vastu kõiksugu jõud: hõõrdejõud, soojuskaod jne. Q - soojendilt saadud soojushulk Q' - jahutile antud soojushulk maksimaalne kasutegur: T- soojendi temperatuur, K T' - jahuti temperatuur, K NB! kasutegur ei saa olla 100% just sellepärast, et T' ei saa olla 0 K, kuna sellist temperatuuri on võimatu saavutada.
Pécs

Pécs on komitaadi õigustega linn Ungaris, Baranya komitaadi ja Pécsi kreisi keskus. Asub riigi lõunaosas Mecseki mäestiku nõlvadel ja orgudes. Pécs on elanike arvult viies linn Ungaris. Vana-Rooma Sopianae linn asutati 2. sajandi alguses. 4. sajandil sai sellest Pannonia Valeria provintsi pealinn ja tähtis ristiusu keskus. Selle ajastu kristlik nekropol on 2000. aasta detsembrist UNESCO maailmapärandi nimistus. Pécs on tähtis usukeskus, Pécsi piiskopkonna asutas kuningas István Püha 1009. aastal. 1367. aastal avatud Pécsi Ülikool oli esimene ülikool Ungaris. Linna ajalooline nimi on horvaadi keeles Pečuh, saksa keeles Fünfkirchen, serbia keeles Pečuj, slovaki keeles Päťkostolie, türgi keeles Peçuy ja ladina keeles Quinque Ecclesiae. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pécsi elanikest ungarlasi 92,6%, sakslasi 3,1%, mustlasi 1,2%, horvaate 1%, serblasi 1% ja teistest rahvustest inimesi 1,1%. 2010. aastal oli Pécs Euroopa kultuuripealinn. Linna lähedal asunud kivisöe- ja uraanimaagikaevandused on nüüdseks suletud. Pécs on tuntud portselanitööstuse poolest. Pécsis on ka õlletehas. Gandhi gümnaasium Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Pécsi koduleht Euroopa kultuuripealinn 2010
Kuninganna Maudi maa

Kuninganna Maudi maa (norra Dronning Maud Land) on piirkond Antarktises, mida nõuab endale Norra. Ala hõlmab sektori 20°00' W ja 44°38' E vahel. Selle pindala on umbes 2 800 000 km2. Roald Amundsen nimetas selle Norra kuninganna Maudi järgi. Seal asub kaks Norra polaarjaama: Troll ja Tor. 2005. aastal külastas esimest kuninganna Sonja. Läheduses asuvad ka Soome polaarjaam Aboa ja Rootsi jaam Wasa. Piirkonna staatust reguleerivad Norra seadus 27. veebruarist 1930 nr 3 "Lov om Bouvetøya, Peter I's øy og Dronning Maud Land m.m.", Stortingi otsus 23. aprillist 1931 ja kuninglik teadaanne 14. jaanuarist 1939.
Over the Rainbow

"Over the Rainbow" on 1939. aastal loodud laul, mille meloodia kirjutas Harold Arlen ja sõnad E. Y. Harburg filmile "Võlur Oz", kus seda laulis Judy Garland. Hiljem on seda laulu esitanud ja lindistanud lugematu hulk artiste. Laulu iseloomustavad lootused ja unistused noorte püüdlustes ideaalse armastusest ja õnnest lokkava maailma poole.
Malaka poolsaar

Malaka poolsaar (malai keeles Semenanjung Tanah Melayu) on poolsaar Aasia kaguosas, Indohiina poolsaare lõunaosa. Seda ka nimetatakse Kra poolsaareks poolsaare põhjaosas asuva Kra maakitsuse järgi. Malaka poolsaart ümbritsevad läänest Tai laht, Lõuna-Hiina meri (lahutab poolsaart Kalimantanist), Johori väin (lahutab Singapurist), Singapuri väin, Malaka väin ja Andamani meri. Poolsaare pikkus põhjast lõunasse on 1127 km, suurim laius on 322 km, pindala on 131 300 km². Malaka poolsaare pinnamood on peamiselt mägine, poolsaare keskosas paikneb paralleelselt mitu mäeahelikku. Poolsaare lõunaosas muutuvad mäed kohati künklikuks tasandikuks. Kõige läänepoolseim Lariti mäeahelik on suhteliselt lühike. Peraki jõgi eraldab seda Keskahelikust, mis ulatub edasi lõuna poole ja lõpeb Melaka linna lähedal. Malaka poolsaare kõige kõrgem tipp on Tahani mägi (2190 m). Mäed koosnevad graniitidest, lubjakividest ja savikiltadest. Jõed on lühikesed aga veerohked. Suurte jõgede merre suubumisel tekkivad estuaarid. Malaka poolsaare pikim jõgi on Pahangi jõgi, mis voolab läänest itta ja suubub Lõuna-Hiina merre. Peraki jõgi saab aluse mägedes Tai piirilt ja voolab põhjast lõuna poole ning suubub Malaka väina. Kliima on Malaka poolsaarel ekvatoriaalne. Kogu aasta jooksul õhutemperatuur kõigub 25–28 kraadi ulatuses. Mägedel kliima muutub jahedamaks. Sajab aasta jooksul enam-vähem sarnaselt, aga suvemussoonide tõttu sajab rohkem suvel. Malaka poolsaare rannikul kasvavad kitsa ribana mangroovid. Mere ja jõgede kallastel kasvavad madalad nipa palmid, nende kohal kõrguvad viigipuud, puukujulised sõnajalad ja bambusepadrikud. Tasandikud ja mäenõlvade alumised osad on kaetud vihmametsadega. Metsades kasvavad peamiselt kaksiktiibviljaliste puude liigid, mis annavad hinnalist kõva puitu. Seda kasutatakse laevade ehitamisel ning parketi ja kalli mööbli valmistamiseks. Mägedes kasvavad igihaljad tammed, rododendronid ja kohalikud okaspuud. Metsades kasvavad paljud tarbetaimed – banaanid, papaia, mangostanipuu, leivapuu, ingveripuu, rannikul kookospalmid. Malaka poolsaarel kasvatatakse kautšukipuud, mis toodi sisse Brasiiliast. Loomastik on väga rikas. Poolsaarel elutsevad gibonid, makaagid, erinevad hirveliigid, metskitsed ja metssead (Malaka poolsaare aborigeenide lemmiktoit). Suurtest kabjalistest esinevad must-ninasarvik, banteg, aasia taapir ning elevandid, keda aga tööloomadena ei kasutata. Kiskjatest elavad metsades tiigrid, leopardid, mustad malai karud, punased hundid, mangustid. On palju linde. Jõgedes ja soodes elutsevad krokodillid. On palju madusid, kilpkonni ja sisalikke. Malaka poolsaare idaosas asub Taman-Negara rahvuspark. Malaka poolsaare põliselanikud on senoid ja semangid, kes räägivad austroaasia keeli. Malaka poolsaar on jagatud mitme riigi vahel. Elanikke on järgmiselt: poolsaare loodeosa – Birma kõige lõunapoolseim osa (1,4 mln inimest); poolsaare kesk- ja kirdeosa – Tai lõunaosa (9,5 mln inimest); poolsaare lõunaosa – Malaisia lääneosa (19,6 mln inimest).
Salgótarján

Salgótarján on komitaadi õigustega linn Ungaris Nógrádi komitaadis. Asub riigi põhjaosas, Slovakkia piiri lähedal. Salgótarján oli kaevanduslinn, kuid pruunsöe kaevandamine lõppes 1970. aastatel. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Salgótarjáni koduleht
Kroket

Kroket on seltskonnamäng ja sportlik pallimäng, mida mängitakse nuialaadsete mängukeppidega palle läbi muruplatsil asuvate väikeste väravate lüües. Kroket oli olümpiamängude kavas 1900. aasta suveolümpiamängudel Pariisis. Kroketi variant roque, mida mängitakse kõval pinnasel oli 1904. aasta suveolümpiamängude kavas. Tänapäeval mängitakse kroketit peamiselt Inglismaal, Uus-Meremaal, Austraalias, USAs ja Prantsusmaal.
Ben Weisman

Ben Weisman (16. november 1921 – 20. mai 2007) oli USA helilooja ja pianist. Ta on kirjutanud ligi 60 laulu Elvis Presleyle. Samuti on ta laule kirjutanud Barbra Streisandile, ansamblile The Beatles, Johnny Mathisele, Terry Staffordile, Bobby Veele ja paljudele teistele artistidele.
Dzmitry Kałdun

Dzmitry Kałdun (valgevene Дзмітры Калдун, vene keeles Дмитрий Колдун; Dmitry Koldun ka Dima Koldun; sündinud 11. juuni 1985 Minskis) on Valgevene poplaulja. Aastal 2004 proovis Dzmitry õnne RTR-i saates "Narodnõi artist 2", kuid ta ei pääsenud järgmisesse vooru. 2006. aastal aga võitis ta Vene telesaate "Fabrika Zvjozd" ("Star Factory") kuuendal hooaja. Pärast võitu sai Dzmitry väga populaarseks. Ta võitis ka Valgevene Eurovisiooni eelvõistluse Filipp Kirkorovi lauluga "Work Your Magic" ("дай мне силу"). 10. mail 2007 toimunud Eurovisiooni lauluvõistluse poolfinaalis Helsingis pääses Dzmitry edasi finaali, kust ta tõi Valgevenele kuuenda koha. Official web-site (Rus/Eng) Official forum (Rus)]
Rööpühendus

Rööpühendus ehk paralleelühendus on elektriahela elementide niisugune ühendamisviis, mille puhul kõigile elementidele on rakendatud üks ja seesama pinge. Iga elementi läbiv elektrivool on võrdeline elemendi juhtivusega G (ehk tema takistuse R pöördväärtusega: G = 1/R). Ahela elementideks võivad olla näiteks takistid, kondensaatorid ja induktiivpoolid, samuti vooluallikad ja elektritarvitid. Rööbiti ühendatud elementele (1, 2, ... n) langeb ühesuurune pinge: U = U 1 = U 2 = ⋯ = U n . {\displaystyle U\mathrm {=} U_{1}=U_{2}=\cdots =U_{n}.} Vool I {\displaystyle I} rööpahela mittehargnevas osas on võrdne ahela harusid läbivate voolude summaga: I = I 1 + I 2 + ⋯ + I n . {\displaystyle I\mathrm {=} I_{1}+I_{2}+\cdots +I_{n}.} Rööpahela kogujuhtivus on võrdne ahela elementide juhtivuste summaga: G = 1 R = 1 R 1 + 1 R 2 + ⋯ + 1 R n . {\displaystyle G={\frac {1}{R}}={\frac {1}{R_{1}}}+{\frac {1}{R_{2}}}+\cdots +{\frac {1}{R_{n}}}.} Erijuhul, kui kõik takistused on võrdsed: R 1 = R 2 = . . . = R n {\displaystyle R_{1}=R_{2}=...=R_{n}} , siis kogutakistus R = R 1 n . {\displaystyle R={\frac {R_{1}}{n}}.} Kahe rööbiti ühendatud takistuse kogutakistus R = R 1 × R 2 R 1 + R 2 . {\displaystyle R={\frac {R_{1}\times R_{2}}{R_{1}+R_{2}}}.} Vahelduvvooluahelais on aktiivtakistuse R asemel reaktiivtakistus X või näivtakistus Z. Rööpühenduses induktiivpoolide koguinduktiivsus arvutatakse samamoodi kui takistite korral (eeldusel, et poolide vahel puudub induktiivne sidestus): 1 L = 1 L 1 + 1 L 2 + ⋯ + 1 L n . {\displaystyle {\frac {1}{L}}={\frac {1}{L_{1}}}+{\frac {1}{L_{2}}}+\cdots +{\frac {1}{L_{n}}}.} Rööpühenduses kondensaatorite kogumahtuvus C = C 1 + C 2 + ⋯ + C n {\displaystyle C=C_{1}+C_{2}+\cdots +C_{n}} . Elektritarvitid ühendatakse üldiselt toitealllikaga (näiteks elektrivõrku) üksteisega paralleelselt. Jadaühendus ENE 8. köide, 1995
Bananal

Bananal on saar Araguaia jõe keskjooksul Brasiilias. Bananal on maailma suurim jõesaar (pindala 20 000 km²).