laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nenê

Nenê (sünninimi Maybyner Rodney Hilário; sündinud 13. septembril 1982 São Carloses) on Brasiilia korvpallur. Alates aastast 2002 mängib Nenê NBA klubis Denver Nuggets.
Edela-Kaukaasia Demokraatlik Vabariik

Edela-Kaukaasia Demokraatlik Vabariik (ka Karsi Vabariik, Edela-Kaukaasia Türgi Vabariik või Edela-Kaukaasia Ajutine Rahvuslik Valitsus; tänapäeva türgi keeles Güneybatı Kafkas Geçici Milli Hükûmeti, Osmani türgi keeles Cenub-ı Garbi Kafkas Hükûmet-i Muvakkate-i Milliyesi, aseri keeles Cənub-Qərbi Qafqaz Cümhuriyyəti) oli lühiealine ning nimeliselt sõltumatu ajutine valitsus, mis tegutses Fakhr al-Din Pirioghlu juhtimisel Karsis 1. detsembrist 1918 kuni 19. aprillini 1919. Edela-Kaukaasia Demokraatlik Vabariik loodi pärast Mudrose vaherahu, mis lõpetas Esimese maailmasõja Lähis-Idas. Mõne ajaloolase väitel oli EKDV Osmanite impeeriumi nukuvalitsus. Valitsust juhtis Cihangirzade İbrahim Bey, Türgi sõjaväelane, kellest sai 1921–1927 Karsi linnapea. EKDV territoorium pidi hõlmama peamiselt moslemitega asutatud alad Karsis ja Bathumis, osa Jerevani piirkonnast ning Akhaltsikhe ja Akhalkalaki piirkonnad Thbilisi provintsis. Paktikas piirdus EKDV võim Karsi provintsiga. See tegutses kõrvuti Briti kindralkuberneri valitsusega, mis seati ametisse Antandi sissetungi ajal Taga-Kaukaasiasse. Suurbritannia volinik admiral Somerset Arthur Gough-Calthorpe saatis EKDV laiali. Üksteist valitsusliiget saadeti aastaks välja Maltale. Erik Jan Zürcher, The Unionist factor: the rôle of the Committee of Union and Progress in the Turkish national movement, 1905–1926, Brill, 1984, ISBN 9789004072626, p. 90. Mustafa Budak, İdealden Gerçeğe: Misâk-ı Millî'den Lozan'a Dış Politika, Küre Yayınları, ISBN 975-6614-05-6, pp. 31–32. Caucasian Knot (Moscow-based news agency)
Draamafilm

Draamafilm (ka draama) on mängufilmižanr, mille põhitunnusteks on jõulised emotsioonid ja tõsine konflikt. Kriminaaldraama (Crime drama) või kohtudraama (Legal drama) Ajalooline draamafilm (Historical drama) Dokumentaaldraama (Docudrama) Melodraama (Melodrama) Romantiline draamafilm (Romantic drama) Tragöödia (Tragedy) Andmebaasi Internet Movie Database edetabel "Best Drama" (veebruar 2012). "Shawshanki lunastus" (The Shawshank Redemption, 1994) "Ristiisa" (The Godfather, 1972) "Ristiisa II" (The Godfather: Part II, 1974) "12 vihast meest" (12 Angry Men, 1957) "Schindleri nimekiri" (Schindler's List, 1993) "Lendas üle käopesa" (One Flew Over the Cuckoo's Nest, 1975) "Pimeduse rüütel" (The Dark Knight, 2008) "Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" (The Lord of the Rings: The Return of the King, 2003) "Seitse samuraid" (Shichinin no samurai, 1954) "Kaklusklubi" (Fight Club, 1999) "Omad poisid" (Goodfellas, 1990) "Jumala linn" (Cidade de Deus, 2002) "Casablanca" (Casablanca, 1942) "Ningen no jôken", 1961 "Tavalised kahtlusalused" (The Usual Suspects, 1995) "See imeilus elu" (It's a Wonderful Life, 1946) "Päikeseloojangu bulvar" (Sunset Boulevard, 1950) "Seitse" (Se7en, 1995) "Forrest Gump" (Forrest Gump, 1994) "Léon" (Léon, 1994) "Memento" (Memento, 2000) "Suurlinna tuled" (City Lights, 1931) "Dr. Strangelove ehk kuidas ma lõpetasin muretsemise ja õppisin armastama pommi" (Dr. Strangelove or: How I Learned to Stop Worrying and Love the Bomb, 1964) "Tänapäeva apokalüpsis" (Apocalypse Now, 1979) "Ameerika ajalugu X" (American History X, 1998) Filmimõisted. lk. 13 Best/Worst "Drama" Titles. IMDb Shawshanki lunastus/The Shawshank Redemption (1994). Filmiveeb Ristiisa/The Godfather (1972). Filmiveeb Ristiisa 2/The Godfather: Part II (1974). Filmiveeb 12 vihast meest/12 Angry Men (1957) . Filmiveeb Schindleri nimekiri/Schindler's List (1993). Filmiveeb Lendas üle käopesa/One Flew Over the Cuckoo's Nest (1975). Filmiveeb Pimeduse rüütel/The Dark Knight (2008). Filmiveeb Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek/The Lord of the Rings: The Return of the King (2003). Filmiveeb Seitse samuraid/Shichinin no samurai (1954). Filmiveeb Kaklusklubi/Fight Club (1999). Filmiveeb Omad poisid/Goodfellas (1990). Filmiveeb Jumala linn/Cidade de Deus (2002). Filmiveeb Casablanca/Casablanca (1942). Filmiveeb Tavalised kahtlusalused/The Usual Suspects (1995). Filmiveeb Päikeseloojangu bulvar/Sunset Boulevard (1950). Filmiveeb Seitse/Se7en (1995). Filmiveeb Forrest Gump/Forrest Gump (1994). Filmiveeb Léon/Léon (1994). Filmiveeb Memento/Memento (2000). Filmiveeb Dr. Strangelove ehk kuidas ma lõpetasin muretsemise ja õppisin armastama pommi/Dr. Strangelove or: How I Learned to Stop Worrying and Love the Bomb (1964). Filmiveeb Tänapäeva apokalüpsis/Apocalypse Now (1979). Filmiveeb Ameerika ajalugu X/American History X (1998). Filmiveeb Drama Films. Filmsite.org
Johann Philipp Hoffmann

Johann Philipp Hoffmann (ka Johann Philipp Hofmann; 3. märts 1765 Erfurt – 3. detsember/15. detsember 1819 Kuressaare) oli Eesti vaimulik. Ta õppis usuteadust Erfurdi, Jena (ei olnud immatrikuleeritud) ja (immatrikuleeriti 19. mail 1786) Halle ülikoolis. Magister. Aastast 1794 töötas koduõpetajana Eestimaal. Aastast 1798 oli ta aserektoriks (konrektor) Pärnus. Aastatel 1803–1819 oli ta Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja kohaliku algkooli (Haupt-Volksschule) asejuhataja (subrektor). Aastast 1804 oli ta kohalikus kreiskoolis õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Johann Heinrich Koch

Johann Heinrich Koch (29. juuni 1760 Bremervörde – 4. mai / 16. mai 1828 Kärla) oli Eesti vaimulik. Koch sündis Bremervördes (praeguse haldusjaotuse järgi Rotenburgi kreisis Alam-Saksi liidumaal). Koolis käis ta Bremervördes ja Verdenis, gümnaasiumis Stades. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 10. aprillil 1779) aastatel 1779–1782 Helmstedti ülikoolis. Aastatel 1782–1789 töötas ta koduõpetajana Bremenis, Hamburgis, Mecklenburgis ja Schleswig-Holsteinis. Aastal 1790 oli ta Tallinnas. Ta oli koduõpetaja von Uexkülli juures Särevere mõisas ja von Stackelbergi juures Saastna mõisas. Ordineeriti 28. juunil / 9. juulil õpetajaks. Ta oli aastatel 1795–1828 Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Koch levitas Saaremaal viljapuude ja põldudel kartulite kasvatamise kõrval ka "kena kommet jõulupuud süüdata". Oma ametiajal rajas ta Kärlale kena kirikupargi. Kärla park on hea näide sellest, kuidas kohalikud kirikuõpetajad tegelesid ka maastike kujundamisega. Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien Indrek Mustimets Etnoloog Ants Viires leidis jõulupuu mainimise kirjasõnas Eesti Päevaleht. 17. detsember 2005 Heldur Sander Ilmus monograafia Saaremaa metsandusest[alaline kõdulink] Meie Maa 18. märts 2008 http://failid.artes.ee/karla/20HK11_Karla_pargi_hoolduskava_seletuskiri.pdf[alaline kõdulink]
Richard Känd

Richard Voldemar Känd (16. veebruar 1905 Tallinn – 15. mai 1945 Sverdlovski oblast) oli eesti omavalitsusametnik. Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1923. aastal, õppis aastail 1924–1930 Tartu Ülikooli matemaatikaosakonnas ja 1934–1941 õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Richard Känd osales Vabadussõjas, oli 1923–1924 kooliõpetaja Alaveres, 1927 Kohtla-Järvel. 1928–1932 Virumaa Põllumeeste Esinduse sekretär ja Virumaa Teataja toimetuse liige, alates 1932. aastast Viru maavalitsuse ametnik, viimati administratiiv- ja hoolekandeosakonna juhataja. I Riigivolikogu valimistel kandideeris Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinde kandidaadina 69. valimisringkonnas. 1941. aastal ta arreteeriti NKVD poolt, suri vangilaagris Venemaal. Vallaseadus. Seletustega. Koostanud R. Känd. R. Känd, Rakveres, 1939. Virumaa määrused. Seletustega. Koostanud R. Känd. R. Känd, Rakveres, 1938.
Peter Heinrich von Frey

Peter Heinrich Frey (a-st 1795 von Frey) (6. märts (ukj 17. märts) 1757 Erastvere – 18. aprill (ukj 30. aprill) 1833 Püha) oli Eesti vaimulik. Ta oli Vana-Kuuste rentniku Johann Gustav Frey, alates 1795 von Frey (vkj 10. juuni 1722 Kuressaare - vkj 21. september 1806 Püha) ja Catharina Charlotta Frosti poeg; tema ema oli ilmselt Kambja pastori Heinrich Johann Frosti õde. Algõpetuse sai Frey koduõpetajalt, kelleks oli pastor Frost. Seejärel õppis ta Riia lütseumis ja aastal 4. juulil (vkj) 1777 immatrikuleeriti Halle ülikooli, kus tudeeris 1780. aastani usuteadust. Liivimaale naasnuna oli koduõpetajaks esmalt polkovnik von Bolschwingi ja hiljem Liepupe mõisniku von Mecki juures. Aastal 1785 oli ta aprillist oktoobrini Kuressaare Laurentiuse koguduse diakon ja samaaegselt Kuressaare linnakooli rektor. Aastatel 1785–1833 oli ta Püha Jakobi koguduse õpetaja., Saaremaa konsistooriumi assessor Lisaks oma otsestele ametikohustustele oli ta kodu-uurija ja esimese eestikeelse aritmeetikaõpiku "Arropiddamise ehk Arwamisse-Kunst" (Tartu, 1806) autor. Aastal 1793 ilmus tema toimetamisel kogumik "Uued waimolikud laulud", kusjuures selle tõlkeliste laulude hulgas oli ka ilmalikke. Seda lauluraamatut hinnati kõrgelt, kohati asendas ta ametlikku lauluraamatut. August Wilhelm Hupel nimetas neid laulutõlkeid lausa klassikalisteks, sest neis oli evangeeliumide sisu edasi antud kaasahaaravalt, ka proosasse oli põimitud värsikatkeid. Luuletõlkijana huvitasid teda eesti poeetika probleemid ja stiil, kuid kuna tema eesti keel oli konarlik, kritiseeris teda Otto Wilhelm Masing. Sellele vaatamata on teda peetud eesti luule esimeseks teoreetikuks, kuna ta püüdis oma võimete kohaselt sõnastada tulevase eesti rahvuskirjanduse programmi. Frey (Liivimaa aadlisuguvõsa) Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1977. Nr 494. Recke, Johann Friedrich v.; Napiersky, Karl Eduard: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 1 köide A-F, Mitau 1827, lk. 602-604 Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1977. Nr 494. Schmidt, Arved von. Die Pastoren Oesels seit der Reformation. – Abhandlugen des Instituts für wissenschaftliche Heimatforschung an der Livländischen Gemeinnützigen u. Ökonomischen Sotzietät herausgegeben von Prof. Dr. Dr. e. h. Ed. Spohr. Tartu: J. G. Krüger, 1939. Lk 27. Helgi Allik Peter Heinrich von Frey – 250. Saarte Hääl, 16. märts 2007 Peter Heinrich von Frey Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Stefano Gross

Stefano Gross (sündinud 4. septembril 1986 Bolzanos) on Itaalia mäesuusataja, kes on spetsialiseerunud slaalomile. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Garmisch-Partenkirchenis sai Gross slaalomis 22. koha. Gross võistles esimest korda maailma karikasarjas Alta Badias 22. detsembril 2008 slaalomis, kuid pidi katkestama esimesel laskumisel rajalt väljasõidu tõttu. Poodiumile jõudis ta esimest korda Adelbodenis 8. jaanuaril 2012. Esimese MK-etapivõidu sai ta 11. jaanuaril 2015 Adelbodenis slaalomis. Stefano Gross on osalenud (seisuga 11. jaanuar 2015) 59 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 4 korral ja võitnud neist ühe. ""Stefano Gross"". Alpine Ski Database. Vaadatud 15.04.2012. Stefano Grossi koduleht Stefano Gross FIS-i kodulehel (inglise)
Heinrich VII (Saksa-Rooma keiser)

Heinrich VII (umbes 1275 – 1313) oli esimene Luksemburgi dünastiast pärinev Saksamaa kuningas 1308–1313, alates 1312 ka Saksa-Rooma keiser, esimene pärast Friedrich II, kes oli surnud 58 aastat tagasi. Tema poeg Johann von Luksemburg sai 1310 Böömi kuningaks (1310–1346), tolle pojast Karlist sai aga nii Böömi kuningas kui ka Saksa-Rooma keiser (1346–1378) Karl IV. Heinrich püüdis taastada keisri tugevat võimu, taasalustades ka võitlust paavstidega. 1313. aastal viibis ta parajasti Itaalias, kus oli minemas karistama oma vasalli, Napoli kuningat, kui ta ootamatult suri. Luksemburgid
Kännupess

Kännupess (Fomitopsis pinicola) on mitmeaastane torikseen. Viljakeha on keskmise suurusega või suur, algul kühmjas (harva liibuv). Täiskasvanult kiilukujuline või lame. Viljakeha on kõva. Ülapinna värvus varieerub määrdunudvalgest kollase, oranži, sooja veinipunase, hallika ja mustani sõltuvalt viljakeha vanusest ja kasvukiirusest. Suurtel viljakehadel on need värvid vöönditena. Seene pinnal on tuhm vaigutaoline kiht, mis läigib noortes vööndites ja sulab leegis kuumutamisel. Alapind kreemikasvalge või kollane, surevatel viljakehadel määrdunudpruun või -oranž. Murdepind valge või korgivärvi. Vana viljakeha ülapinda katab must koorik. Seeneliha on sitke, kuid rebimisel lõhenev. Seeneliha kiht 1–2 cm, torukesed kihtidena. Viljakeha kogupaksus 2–7 cm. Värskelt iseloomuliku magushapu lõhnaga. Tuomo Niemelä, Torikseened Soomes ja Eestis, Tartu: Eesti Loodusfoto, 2008. Kännupess andmebaasis eElurikkus
Adrien Théaux

Adrien Théaux (sündinud 18. septembril 1984 Tarbesis) on Prantsusmaa mäesuusataja. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta ülisuurslaalomis pronksmedali. Maailmameistrivõistlustel oli seni Théaux' parimaks kohaks 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is kiirlaskumises saadud 5. koht. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai ta Alpi kahevõistluses 12. koha, ülisuurslaalomis 13. koha ja kiirlaskumises 16. koha. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel oli ta ülisuurslaalomis kümnes. Théaux osales esimest korda maailma karikasarja etapil Kranjska Goras 28. veebruaril 2004 suurslaalomis, kuid ei pääsenud esimese laskumise tulemusel teise ringi. Esimese poodiumikoha sai ta Beaver Creekis 4. detsembril 2010 ülisuurslaalomis, kui oli Georg Streitbergeri järel teine. Esimese võidu MK-etapil sai ta Lenzerheides 16. märtsil 2011, kui võitis kiirlaskumise. 2015 Beaver Creekis pronksmedal ülisuurslaalomis Adrien Théaux on osalenud (seisuga 2. jaanuar 2016) 207 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 12 korral, neist 3 etappi on ta võitnud. Adrien Théaux' koduleht (prantsuse keeles) Adrien Théaux FIS-i kodulehel (inglise)
Ludwig IV (Saksa-Rooma keiser)

Ludwig IV (ka Ludwig Baierist; 1282 – 11. oktoober 1347) oli Wittelsbachi dünastiast pärinev Saksa kuningas alates 1314, alates 1328 ka Saksa-Rooma keiser. Alates 1294 oli ta ka Ülem-Baieri hertsog. Tema ajal jätkusid nii riigisisesed segadused, peale keiser Heinrich VII surma kandideeris tema vastasena ka Saksa-Rooma riigi valitsejaks Friedrich III ning ka probleemid paavstide ja vastupaavstidega. 1316. aastal pidi Ludwig enda kaasvalitsejaks määrama Habsburgide soost Friedrich III Ilusa, kes reaalselt aga võimu ei saanud (oli Saksa kuningas Friedrich III-na 1328–1330). 1328. aastal lasi Ludwig end Roomas ühel senaatoril keisriks kroonida, seejärel pani ta seal võimule vastupaavst Nicolaus V, kuid too kukutati varsti pärast keisri lahkumist linnast. Elu lõpul tahtsid mõned Saksa vürstid Ludwigit asendada Luksemburgi dünastiasse kuuluva Karl IV-ga, kes valiti 1346 Saksa kuningaks. Ludwig suutis oma valitsusajal ühendada Baieri hertsogkonna, mis varem oli jagunenud laiali mitme Wittelsbachi suguvõsa haru vahel. Šveitsi vabadussõjad
Astangkaev

Astangkaev (inglise backdrop manhole, drop manhole) on kanalisatsioonikaev, milles vesi langeb kõrgemal paiknevast sissevooluavast madalamal või põhjas oleva väljavooluavani mööda püsttoru. Astangkaevu kasutatakse nt siis, kui kanalisatsioonitorustik kulgeb järsust nõlvast alla või kahe erineva sügavusega kollektori ühendamiseks. Astang TEA entsüklopeedia 3. köide, 2009. Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 31.01.2012)
Põhjasüvendi

Põhjasüvendi ehk süvendi (ka süvendaja) on laevateede rajamiseks ja korrashoiuks kasutatav laev. Laevateede süvendamiseks kasutatakse ühe- ja mitmekopalisi süvendeid ehk bagereid, pinnasepumpi ehk maaimejaid ja suuremate kivide jms väljatõstmiseks kisusüvendeid ehk greifereid. Maismaal kulgevaid kanaleid süvendatakse ekskavaatoriga. Aastail 1920–1940 olid Eestis kasutusel kõik nimetatud süvendiliigid. Suurim mitmekopaline süvendi oli Nord. Siseveeteedel ja Peipsil kasutati maaimejaid, mille nimedeks olid kreeka tähed, nt Alfa, Beeta, Gamma jne. Kisusüvendeist oli mitmeotstarbeline Ramm-Tõstelaev. Dredž (lohistusvõrk) Mereleksikon. Tallinn, 1996
Walt Disney Company

Walt Disney Company (lühendatult Disney) on Ameerika Ühendriikide päritolu meediakonglomeraat. Ettevõte on tuntud multifilmide ja mängude arendajana. Ettevõtte asutasid 1923. aastal vennad Walt ja Roy Disney. Ta kandis kuni 1929. aastani nime Disney Brothers Cartoon Studio, edasi kuni 1940. aastani The Walt Disney Studio ja 1986. aastani Walt Disney Productions, sealtpeale praegust nime. Walt Disney Company aktsiad on noteeritud New Yorgi börsil (aktsia tähis DIS). Aktsia hind on nii Dow Jonesi tööstuskeskmise kui ka S&P 500 indeksi komponent. Disney ostis 2006. aastal aktsiavahetustehinguga Steve Jobsi juhitava Pixari. Tehingu tulemusel sai senisest 50,1 protsendi Pixari aktsiate omanikust Steve Jobsist suurim Disney eraisikust aktsionär ja Disney nõukogu liige.
Barotroopsus

Barotroopsus (kr sõnadest baros 'raskus' + tropos 'pööre, suund') on selline vedeliku ja gaasi omadus, mille korral rõhk sõltub ainult tihedusest, ja vastupidi. Barotroopsuse vastandomadus on barokliinsus. Barotroopses keskkonnas (nt merevees) on isobaarpinnad konstantse tihedusega. Barokliinsus TEA entsüklopeedia 3. köide, 2009.
Google Latitude

Google Latitude on Google Maps alarühmitus mis tegeleb kasutaja asukoha määramisega. Kasutatakse Wi-Fi positioneerimist, COO ehk Cell of origin ja GPS-i. Latitude avab võimaluse kasutada Google Location History, Location Badge ja Google Talk.
Veepoliitika raamdirektiiv

Veepoliitika raamdirektiiv (ka vee raamdirektiiv, lühendatult VRD; inglise Water Framework Directive ehk lühendatult WFD) ehk Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik on Euroopa Liidu üks raamdirektiividest, mis kehtestab liikmesriikidele ülesande jõuda kõigi veekogude (kaasa arvatud mereakvatoorium kuni ühe meremiili kauguseni rannikust) hea kvalitatiivse ning kvantitatiivse seisundini aastaks 2015. Traditsiooniliste piirväärtuste määramise asemel kirjeldab raamistik ühist eesmärki ning meetmeid selle saavutamiseks. Direktiiv defineerib termini "pinnavee seisund" kui üldmõiste, mis tähistab pinnaveekogu seisundit, mis määratakse kindlaks tema ökoloogilise või keemilise seisundi põhjal olenevalt sellest, kumb on halvem. Seega on "pinnavee hea seisund" saavutatud juhul, kui nii selle ökoloogiline kui ka keemiline seisund on vähemalt "hea". Ökoloogilise seisundi kaudu väljendatakse pinnavete veeökosüsteemide struktuuri ning toimimise kvaliteeti. Kuna vesi (ja selle puhtus) on tähtis kõige elusa ülevalpidamisel, siis kehtestab direktiiv muu hulgas standardid, et tagada ohutu juurdepääs veele kui ressursile. Direktiiv nõuab liikmesriigilt kuue rakendamisaasta jooksul mitut võtmedokumenti. Olulisimad neist on vesikonna veemajanduskavad, millest esimene tuli avalikustada aastal 2009, teine ja kolmas tuleb avalikustada vastavalt 2015. ja 2021. aastal. Veemajanduskava projekt tuleb avalikustada konsultatsiooniks ning märkuste tegemiseks vähemalt aasta enne kavas käsitletava ajavahemiku algust. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) konsolideeritud tekst Euroopa Liidu Teatajas.
OSPARi konventsioon

OSPARi konventsioon ehk Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon (inglise OSPAR Convention ehk Convention for the Protection of the Marine Environment of the North-East Atlantic) on õigusakt, mis reguleerib rahvusvahelist keskkonnakoostööd Kirde-Atlandi piirkonnas. Konventsioon ühendab ja uuendab 1972. aastal Oslos allkirjastatud laevadelt ja õhusõidukitelt tuleneva jäätmete merrekaadamise põhjustatud merereostuse vältimise konventsiooni (Oslo konventsioon) ning Pariisis 1974. aastal allkirjastatud maismaalt tuleneva merereostuse vältimise konventsiooni (Pariisi konventsioon). OSPARi konventsiooni toimimist ning selle rakendamise kontrolli teostab OSPARi komisjon, mis on moodustatud viieteistkümnest konventsiooni osalusriigi ning Euroopa Komisjoni esindajatest.
Jacob Eduard Petersen

Jacob Eduard Petersen (15. aprill / 27. aprill 1814 Schleswig – 19. oktoober 1882 Wonsbek, Saksamaa, praegu Vonsbæk, Taani) oli saksa, Eesti, Rootsi ja Taani vaimulik. Petersen õppis Schleswigi toomkoolis. Seejärel õppis ta usuteadust (immatrikuleeriti 13. mail 1835) Kieli Ülikoolis, aastal 1836 Halle ülikoolis ning siis uuesti (1837–1839) Kieli Ülikoolis. Sooritas aastal 1839 pastorieksamid. Seejärel teenis mitmel pool kaplanina. Ordineeriti 14. detsembril 1848 õpetajaks. Oli pärast ordinatsiooni abiõpetaja Ulderupis Põhja-Schleswigis, kuid sealt ta tagandati. Aastatel 1851–1859 oli Stockholmi saksa koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1859–1868 oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. Detsembris 1868 kutsuti ta Vonsbeki koguduse õpetajaks (Põhja-Schleswigi). Liivi Aarma. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885. Tallinn 2007
Friedrich III (Saksa kuningas)

Friedrich III Ilus (1286 või 1289 – 13. jaanuar 1330) oli Habsburgide dünastiasse kuuluv Saksa kuningas 1326–1330 ja Austria hertsog 1308–1330. Ta oli hilisema keisri Ludwig IV sõber, kuid sattus peale keiser Heinrich VII surma tollega konflikti ning kandideeris tema vastasena Saksa-Rooma valitsejaks. Lõpuks valiti kuningaks Ludwig, kuid Friedrich seda ei tunnistanud ning jätkas temaga sõda. 1322. aastal sai ta lüüa ning võeti Ludwigi poolt vangi. 1325 vabanes ta vangist, kuid saabus Saksa kuninga juurde Münchenisse siiski vangina, austades oma vannet tollele. Seepeale otsustas Ludwig oma sõpruse temaga taastada ning teha ta oma kaasvalitsejaks. 1326. aastal sõlmitud leppe kohaselt pidi Friedrichist saama Saksa kuningas ja Ludwigist Saksa-Rooma keiser. Tegelikult loobus Friedrich aga kohe oma võimust Saksa-Rooma riigi üle ning tegutses 4 oma viimast eluaastat peamiselt Austria valitsejana (tema sealne kaasvalitseja, vend Leopold, suri 1326. aastal).
Dorothea Tanning

Dorothea Tanning (25. august 1910 Galesburg, Illinois – 31. jaanuar 2012 New York) oli Ameerika Ühendriikide kunstnik, skulptor ja kirjanik. Ta kujundas ka balleti- ja teatrikostüüme. Dorothea Tanning sündis ja kasvas Illinoisi osariigis Galesburgis. Ta õppis 1928–1930 sealses Knox College'is, elas seejärel mõne aasta Chicagos ning kolis 1935. aastal New Yorki. 1936. aastal avastas ta New Yorgi moodsa kunsti muuseumi erinäitusel "Fantastic Art, Dada and Surrealism" enda jaoks dadaismi ja sürrealismi. 1940. aastail lõi Tanning ise vabakutselise kunstnikuna sürrealistlikke maale. 1941. aastal tutvus ta galerist Julien Levyga, kes viis ta kokku emigrantidest sürrealistidega. Nende hulgas oli ka saksa kunstnik Max Ernst, kellega Tanning abiellus 1946. aastal. 1949. aastal kolisid nad Prantsusmaale. USA-sse naasis Tanning pärast abikaasa surma 1976. aastal. 1940. aastail ja 1950. aastate alguses loodud maalide (nt "Birthday", 1942; "Eine kleine Nachtmusik", 1943) sürrealistlike kujundite tõttu on Tanningit sageli peetud sürrealistlikuks kunstnikuks. Sellele aitasid kaasa ka tema lähedased suhted mitme sürrealistiga. Tegelikult arendas ta oma kuue aastakümne pikkuse karjääri jooksul välja täiesti isikupärase stiili. Umbes 1955 toimus Tanningi loomingus järsk muutus, tema maalid muutusid üha fragmenteeritumaks (nt "Insomnias", 1957). 1960. aastate lõpuks olid ta maalid peaaegu täiesti abstraktsed, ehkki kujutasid äratuntavalt naisekeha. Sel ajal tegeles Tanning ka trükikunstiga, töötades Georges Visat' ja Pierre Chave'i ateljeedes ning tehes kaastööd mitmele kunstiraamatule koos mitme luuletajaga (nt André Pieyre de Mandiargues ja Lena Leclerq). Aastail 1969–1973 keskendus Tanning kolmemõõtmelistele kunstiteostele, luues pehmeid tekstiilist skulptuure. Tanningi töid on eksponeeritud paljudel isikunäitustel nii Ameerika Ühendriikides kui ka Euroopas. 1974. aastal toimus tema tööde retrospektiiv Pariisis Centre National d'Art Contemporainis (hilisem Pompidou keskus), 1993. aastal Rootsis Malmö Kunstihoones ja Londonis Camdeni Kunstikeskuses. 1986. aastal ilmus Tanningi autobiograafia pealkirjaga "Birthday"; 2001. aastal avaldati selle täiendatud versioon "Between Lives: An Artist and Her World". 2004. aastal ilmusid luulekogu "A Table of Content" ja jutustus "Chasm: A Weekend", 2011. aastal luulekogu "Coming to That". Dorothea Tanning Collection and Archive Dorothea Tanning (artnet Monographs) Eine Kleine Nachtmusik (1943) – Tate Gallery, London, UK Dorothea Tanning: Still in the Studio Salon.com – "Oldest living surrealist tells all" Ten Dreams Galleries Dorothea Tanning, Surrealist Painter and Poet, Dies at 101 In Memoriam: Surrealist painter Dorothea Tanning, 101