laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kjetil Jansrud

Kjetil Jansrud (sündinud 28. augustil 1985 Stavangeris) on Norra mäesuusataja, olümpiavõitja (2014) ja maailmameister (2019). Jansrud võitis juunioride maailmameistrivõistlustel 13. veebruaril 2004 Mariboris suurslaalomis hõbemedali. 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos oli ta Alpi kahevõistluses kümnes ja 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isère'is samal alas üheksas. 2010. aasta OM-il Vancouveris võitis Jansrud suurslaalomis hõbemedali. Suures Alpi kahevõistluses oli ta üheksas ja ülisuurslaalomis kaheteistkümnes. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Beaver Creekis sai ta oma esimese MM-medali, kui võitis Alpi kahevõistluses hõbemedali. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis võitis ta hõbemedali ülisuurslaalomis. 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis tuli ta kiirlaskumises hõbemedalile ja ülisuurslaalomis pronksmedalile. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Åres tuli ta kiirlaskumises maailmameistriks, edestades kodust konkurenti Aksel Lund Svindali kõigest kahe sajandikuga. Maailma karikasarjas osales Jansrud esimest korda 19. jaanuaril 2003 Wengenis slaalomis. Esimesed MK-võistluste punktid sai ta 3. jaanuaril 2004 Flachaus suurslaalomis, kui ta sai 29. koha. Kümne parema hulka jõudis ta esimest korda 4. detsembril 2005 Beaver Creekis slaalomis, kui oli neljas. Esimest korda jõudis ta poodiumile 10. jaanuaril 2009 Adelbodenis suurslaalomis, kui ta sai kolmanda koha. Esimese etapivõidu sai ta 4. märtsil 2012 Kvitfjellis ülisuurslaalomis. Jansrud võitis Euroopa karikasarja arvestuses 2005. aastal nii slaalomi- kui ka suurslaalomi karika. 2010 Vancouveris hõbemedal suurslaalomis 2014 Sotšis olümpiavõitja ülisuurslaalomis pronksmedal kiirlaskumises 2018 Pyeongchangis hõbemedal kiirlaskumises pronksmedal ülisuurslaalomis 2015 Beaver Creekis hõbemedal Alpi kahevõistluses 2017 Sankt Moritzis hõbemedal ülisuurslaalomis 2019 Åres maailmameister kiirlaskumises 2004 Mariboris hõbemedal suurslaalomis Üldkarikas 2. koht: 2015, 2017 Kiirlaskumise karikas 1. koht: 2015 2. koht: 2017 Ülisuurslaalomi karikas 1. koht: 2015, 2017, 2018 2. koht: 2014, 2016 Alpi kahevõistluse karikas 2. koht: 2018 3. koht: 2015, 2016 Kjetil Jansrud on osalenud (seisuga 16. veebruar 2019) 315 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 50 korral, neist 22 etappi on ta võitnud. Kjetil Jansrud FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Andres Kasekamp

Andres Ilmar Kasekamp (sündinud 7. detsembril 1966 Torontos) on eesti ajaloolane ja politoloog. Kasekamp sündis pagulaste perekonnas ning sai hariduse Kanadas. 1989. aastal lõpetas ta Toronto ülikooli ajaloolasena, 1990. aastal sai ta samast magistrikraadi. 1996. aastal sai ta Londoni ülikoolist ajaloodoktori kraadi väitekirjaga "The Radical Right in Interwar Estonia". Tema peamisteks huvivaldkondadeks on kaasaegne välispoliitika, paremäärmuslike liikumiste ajalugu ja mälupoliitika. Aastatel 1993 ja 1996–1999 oli Kasekamp Tartu Ülikooli külalislektor, pidas loenguid Londoni ülikoolis ja töötas Euroopa Komisjoni delegatsioonis Eestis. 1999–2004 oli ta Tartu ülikoolis dotsent. Samal ajal, aastatel 2002–2003, pidas ta külalisprofessorina loenguid ka Berliinis Humboldti ülikoolis. 2004. aastal oli ta külalisprofessor ka Toronto ülikoolis. Aastatel 2002–2005 oli Kasekamp ajakirja Journal of Baltic Studies toimetaja ning 2004–2008 Avatud Eesti Fondi nõukogu liige ja 2006–2008 selle esimees. Alates 2004. aastast on Kasekamp Tartu ülikooli sotsiaal- ja haridusteaduskonna riigiteaduste instituudi rahvusvaheliste suhete õppetooli Balti poliitika professor. Juba alates 2000. aastast on ta ka Eesti Välispoliitika Instituudi juhatuse esimees. 2010. aastal ilmus Kasekampilt ingliskeelne üldkäsitlus Balti riikide ajaloost, mis on esimene ühe autori kirjutatud teos, mis hõlmab kogu Baltimaade ajalugu esiajaloost tänapäevani. 2011. aastal ilmus see ka eesti keelde tõlgituna ja samal aastal sai see Balti Assamblee teadusauhinna. 2014. aastal ilmus raamatust ka venekeelne tõlge "История Балтийских государств" (Tartu Ülikooli Kirjastus). 2011 Balti Assamblee teaduspreemia 2014 Eesti Vabariigi teaduspreemia humanitaarteaduste alal uurimuste tsükli "Balti riikide poliitiline areng" eest Ta on kindral August Kasekampi pojapoeg, tema onu Päivo Kasekamp (1924–2013) oli soomepoiss ja metodisti vaimulik. The Radical Right in interwar Estonia. Houndmills, Basingstoke: Macmillan Press, 2000 (doktoritöö uustrükk). Organizing Europe's Place in World Affairs: The European Union's Common Foreign and Security Policy. Toimetaja. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2003. Estonian Foreign Policy Yearbook. Toimetaja alates aastast 2003. Promoting Democratic Values in the Enlarging Europe: The Changing Role of the Baltic States from Importers to Exporters. Toimetaja. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2006. A History of the Baltic States. London and New York: Palgrave Macmillan, 2010. Eesti keeles: Balti riikide ajalugu. Inglise keelest tõlkinud Marek Laane. Tallinn: Varrak, 2011. Ilmar_Kasekamp/est Andres Kasekamp Eesti Teadusinfosüsteemis Andres Kasekamp: Balti riikide ajalugu vajas maailmale lahtiseletamist – Eesti Päevaleht, 17. september 2010 Andres Kasekamp esitles raamatut Baltimaade ajaloost – 30. september 2010 Andres Kasekampi Balti riikide ajalugu – Postimees, 2. oktoober 2010 Balti Assamblee teaduspreemia anti Andres Kasekampile – Postimees, 14. oktoober 2011 Toomas Karjahärm, Kasekamp lähendab kolme väikerahva ajalugu – Päevaleht, 14. jaanuar 2012
Teletsi järv

Teletsi järv (vene keeles Телецкое озеро (teleuttide järgi), altai keeles Алтын Кӧл (Altõn Köl 'Kuldne järv') on järv Venemaal Altai Vabariigis Lääne-Siberi lõunaosas. "Климат, лёд, вода, ландшафты". Фотогалерея (более 300 фотографий) экспедиций Томского государственного университета в бассейн Телецкого озера 2008-2010 годов. Рудой А.Н., Микулич И.А., Тюнякина Е.А., Пшеленский Е.Ю. НОВАЯ РАДИУГЛЕРОДНАЯ ДАТИРОВКА НА РАЗРЕЗЕ БЕЛЕ И НОВЫЕ СООБРАЖЕНИЯ О ВОЗРАСТЕ ВПАДИНЫ ТЕЛЕЦКОГО ОЗЕРА.
Johannes Bugenhagen

Johannes Bugenhagen (24. juuni 1485 – 20. aprill 1558) oli saksa usureformaator, Martin Lutheri üks lähedasemaid kaastöölisi. Bugenhagen sündis Wollini (Wolini) raehärra Gerhard Bugenhageni pojana ning õppis aastatel 1502–1504 Greifswaldi ülikoolis vabu kunste. Seejärel asus ta tööle Treptow an der Rega (Trzebiatówi) toomkooli rektorina. Üks tema õpilastest oli ka hilisem Liivimaa reformaator Andreas Knopken. 1509. aastast täitis Bugenhagen ühtlasi ka Treptowi kiriku vikaari ülesandeid. 1517. aastal asus Bugenhagen Johann Boldewani kutsel Belbucki, kus temast sai piibliloo lugeja, temast kujunes peagi üks Pommeri olulisemaid humaniste. Juba järgmisel aastal tegi Pommeri hertsog Bogislaw X talle ülesandeks kirjutada ladinakeelne Pommeri ajalugu. Luterliku reformatsiooniga puutus Bugenhagen esimest korda kokku 1520. aastal. Esialgu talle Lutheri ideed ei meeldinud, kuid pärast nendega sügavamat tutvumist sai temast reformaatori veendunud toetaja. Ta kolis Wittenbergi ning temast sai Lutheri lähedasemaid sõpru. Temast sai ka Wittenbergi teoloogiaõppejõud. 1533. aastal sai temast kolmas protestantlik teoloogiadoktor. Bugenhageni tegevus oli eriti oluline Põhja-Euroopa jaoks. Ta koostas protestantlikud kirikukorraldused Hildesheimi, Hamburgi, Lübecki, Pommeri, Ida-Friisimaa, Schleswig-Holsteini, Braunschweigi, Braunschweig-Lüneburgi, Taani ja Norra jaoks. Ta oli ka viimase kahe riigi esimese ametlikult luterliku valitseja Christian III kroonijaks. Bugenhageni tegevus tõi talle hüüdnime: teine Põhja apostel. 1539. aastal sai Bugenhagenist Saksimaa kiriku superintendent, samal aastal reformis ta ka Greifswaldi ülikooli, muutes selle luterlikuks õppeasutuseks. Kui Martin Luther 1546. aastal suri, pidas just Bugenhagen matusekõne ning hoolitses tema lese ja laste eest. Bugenhagen ise suri 1558. aastal 72-aastaselt. Bugenhagen oli lisaks teoloogilistele kirjutistele tuntud eduka organisaatori ja muusikaarmastajana. Hinnatud on ka tema piiblitekstide tõlkeid alamsaksa keelde.
Kalevala rahvuspark

Kalevala rahvuspark on rahvuspark Venemaal Karjala Vabariigis. Läänes piirneb ta Soomega. Rahvuspark moodustati 2007. Selle pindala on 744 km².
Pārsābād

Pārsābād on linn Loode-Iraanis Ardabīli provintsis, Pārsābādi maakonna keskus. Asub Aserbaidžaani piiri ääres.
Kamil Stoch

Kamil Wiktor Stoch (sündinud 25. mail 1987 Zakopanes) on Poola suusahüppaja, kolmekordne olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister. Stoch kuulus juunioride maailmameistrivõistlustel Poola võistkonda, kes võitis 2004. aastal Strynis ja 2005. aastal Rovaniemis meeskonnavõistluses hõbemedali. Lisaks oli ta 2005. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis kuuenda koha saanud Poola võistkonna koosseisus. 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos sai Stoch normaalmäel 16. koha ja kuulus Poola võistkonda meeskonnahüpetes, kus saadi viies koht. 2007. aasta MM-il Sapporos oli Stoch normaalmäel 11. ja suurel mäel 13. ning suure mäe meeskonnavõistluses viies. 2009. aasta MM-il Liberecis sai ta normaalmäel neljanda koha. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris oli ta suurel mäel neljateistkümnes. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos oli normaalmäel kuues. 2012. aasta suusalennu maailmameistrivõistlustel Vikersundis sai ta kümnenda koha. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes võitis ta kuldmedali suurel mäel ja pronksmedali meeskonnavõistluses. Normaalmäel oli ta kaheksas. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta kuldmedali nii normaalmäel kui ka suurel mäel. Sama aasta suusalennu maailmameistrivõistlustel Harrachovis oli ta viies. 2014 valiti ta Poola aasta sportlaseks. 21. märtsil 2015 püstitas ta suusalennus Poola rekordi, kui hüppas Sloveenias Planicas 238 meetrit. 2016–2017 võitis ta nelja hüppemäe turnee. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis tuli ta suure mäe meeskonnavõistluse maailmameistriks. Maailma karikasarjas oli ta esimest korda punktikohal 11. veebruaril 2005 Pragelatos, kus saavutas seitsmenda koha. Esimest korda jõudis ta MK-etapil poodiumile 23. jaanuaril 2011, kui saavutas Zakopanes esikoha. Samal hooajal võitis ta veel etapi Klingenthalis ja Planicas. 2011.–2012. aasta hooajal võitis ta etapi Zakopanes ja Willingenis. Hooaja üldarvestuses oli ta viies. 2012.–2013. aasta hooajal võitis ta etapi Kuopios ja Trondheimis. Maailma karikasarja lõppjärjestuses oli ta kolmas. 2013.–2014. aasta hooajal tuli ta maailma karikasarja üldvõitjaks. Suvisel GP-l on ta võitnud seitse etappi. Suvistel ja talvistel Poola meistrivõistlustel on ta võitnud 26 medalit ja tulnud üheksal korral Poola meistriks. 2015. aastal pälvis ta Holmenkolleni medali. 2014 Sotšis olümpiavõitja normaalmäel olümpiavõitja suurel mäel 2018 Pyeongchangis olümpiavõitja suurel mäel 2013 Val di Fiemmes maailmameister suurel mäel pronksmedal meeskonnavõistluses 2015 Falunis pronksmedal suure mäe meeskonnavõistluses 2017 Lahtis maailmameister suure mäe meeskonnavõistluses 2019 Seefeldis hõbemedal normaalmäel 2004 Strynis hõbemedal meeskonnavõistluses 2005 Rovaniemis hõbemedal meeskonnavõistluses Kamil Stoch on maailma karikasarja etappidel (seisuga 2. märts 2019) osalenud 309 korda ja jõudnud poodiumile 66 korral, millest 33 korda kõige kõrgemale astmele. Kamil Stoch FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Korp! Sakala Meeskoor

Korp! Sakala Meeskoor on korporatsiooni Sakala koor. Sakala meeskoor asutati ametlikult 2001, kuigi koos käidi juba 1990. aastatel. Siis esineti Sakala siseüritustel. Meeskoori ametliku loomise üks eestvedajaid oli Ando Kiviberg. 2001. aastal astuti esimest korda üles Kalev Lindali juhtimisel. Kõik koori liikmed kuuluvad Sakalasse, väljastpoolt on kasutatud juhendajate abi. Kooris on umbes 60 liiget. 2001. aastal külastas Gruusia meeskoor Thbilisi Tartus korp! Sakala konventi ning juba järgmisel aastal osaleti noorte laulupeol ja 2004. aastal üldlaulupeol. Alates asutamisest on koor osalenud kõikidel laulupidudel. 2005. aastal käidi Gruusia-ringreisil, kus kohtuti kultuuriministriga, osaleti Paata Burdzuladze patronaaži all korraldatud heategevuskontserdil, mis toimus Thbilisi Filharmoonia suures, 1800-kohalises saalis ja millest tegi otseülekande Gruusia Televisioon. Sellel üritusel kõlas ka Gustav Ernesaksa "Kutse" koos Thbilisi Meeskooriga üle terve Gruusia. 2007. aasta mais tehti turnee Ukrainasse, kus esineti Ülle Zachariase ja Susan Lahesalu juhatusel Kiievi Tehnikaülikooli aulas ning Lvivi Filharmoonia kontserdisaalis. Kavasse kuulus peamiselt Eesti meeskooriklassika. 2009. aastal esines koor Soomes Turus. Koduleht
Prokne ja Philomela

Prokne ja Philomela olid vanakreeka mütoloogias Ateena kuninga Pandion I ja Zeuxippe tütred ning kuninga Erechtheuse õed. Nagu paljud Ateena kuningasoo liikmed, olid nemadki tuntud oma traagilise saatuse poolest. Vanem õde Prokne pandi mehele sõjajumala Arese pojale Tereusele, kes oli Traakia kuningas. Nad said poja Ityse. Kui too sai 5-aastaseks, palus Prokne luba Philomela külla kutsuda. Tereus läks isiklikult oma naiseõele Ateenasse järele. Ta armus Philomelasse, kes oli väga kaunis (ning Proknest ka üksjagu noorem). Kui nad laevalt maale tulid, teatas Tereus, et oli saanud teate Prokne surmast, ning vägistas Philomela. Philomela ähvardas selle avalikuks teha. Selle vältimiseks lõikas Tereus Philomelal keele suust, pani ta vangi ja läks Prokne juurde teatega, et Philomela on surnud. Philomela ei saanud oma saatusest küll rääkida ning ta oli ka kirjaoskamatu, ent ta oli hea kuduja. Ta kudus vanglas kangastelgedel suure vaiba, millel kujutas oma saatust, ja saatis selle Proknele. Prokne tundis nägude järgi kohe oma õe ja mehe ära ning laskis salaja Philomela enda juurde kutsuda. Kättemaksuks tappis Prokne pistodahoobiga oma poja Ityse, sest see oli väga oma isa moodi, valmistas tema lihast eine ja viis selle samal õhtul Tereusele. Pärast sööki teatas Prokne, mida ta oli mehele sisse söötnud. Tereus ehmatas nõnda, et ei saanud end esialgu liigutadagi, ning Prokne ja Philomela põgenesid. Pärast tuli mehele eluvaim sisse ning ta tormas naisi taga ajama. Daulise lähedal jõudis Tereus neile järele ja tahtis neid juba surmata, kui jumalad muutsid nad lindudeks: Prokne ööbikuks ja Philomela pääsukeseks, kes ainult sädistab ega saa laulda, sest tal on keel ära lõigatud. Roomlased ajasid nad segamini ning kinnitasid, et Philomelast sai ööbik, mis aga tundub absurdsena. Philomela esineb vahel ka inglise kirjanduses ööbikuna. Tereuse muutsid nad haukaks, vaenukäoks või kanakulliks. Peter Paul Rubens on maalinud "Tereuse eine".
Inguššia

Inguši Vabariik ehk Inguššia on Venemaa 1. järgu haldusüksus (vabariik) Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas. Moodustati 4. juulil 1992 Tšetšeeni-Inguši ANSV lääneosast. Vabariigi koosseisus on järgmised vabariikliku alluvusega linnad ja rajoonid: Karabulak Magass Malgobek Nazran Džairahhi rajoon (Джайрахский район) Malgobeki rajoon (Малгобекский район) Nazrani rajoon (Назрановский район) Sunža rajoon (Сунженский район) Tšetšeeni-Inguši ANSV Oktoobrist 2008 juunini 2019 oli president Junus-bek Jevkurov, kes vahetas välja Murat Zjazikovi (oli ametis alates 2002. aastast). 93% elanikest on ingušid, 2,4% tšetšeenid. Venelasi on 0,64%. Venemaa Föderaalse Statistikateenistuse andmetel oli Inguššia 2009. aasta 1. jaanuari seisuga Venemaa tihedaimalt asustatud regioon Moskva oblasti järel, rahvastiku tihedusega 140 inimest ruutkilomeetril. Varasem elanike arv: 468 000 (2002). Inguši Vabariigi ametlik koduleht (vene keeles) Igor Taro: Uus Kaukaasia konflikt vindub Inguššia ümber, Postimees, 18. november 2008 Jaanus Piirsalu. Inguši õiguskaitsjad: eriteenistused röövisid aastaid avalikult inimesi, EPL, 6. detsember 2008 Jaanus Piirsalu. Veritasu Inguššias: üks tapmise ja sugulaste kättemaksu lugu EPL, 27. detsember 2008
Marrakech

Marrakech (vanas kirjaviisis ka Marrakeš) on linn Marokos. Ta on ajalooliselt tähtsamaid Maroko linnu.
Bagan

Bagan (birma ) on linn Myanmaris Mandalay piirkonnas. Varem tuntud ka kui Pagan. Ametlikult ka Arimaddanapura või Arimaddana (Vaenlasepurustaja Linn) ja ka Tambadipa (Vasemaa) ja Tassadessa (kõrbenud-lõhenenud maa). Templid Baganis Kuumaõhupall pagoodide kohal  Bagan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aivar Koitla

Aivar Koitla (sündinud 1. mail 1961 Türil) on Eesti reservohvitser ja poliitik, Eesti Rahvusliku Liikumise juht. Koitla on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriinsenerina 1985. Ta töötab Tallinna Teeninduskoolis majandusjuhatajana, kuulub Reservohvitseride Kogusse ja Kaitseliitu. Ta oli Isamaa ja Res Publica Liidu liige 2006–2011 (algselt Isamaaliidu liige). Koitla kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel üksikkandidaadina. Ta oli üks "Ühinenud üksikkandidaatidest" ja kogus Lääne-Virumaa ringkonnas 282 häält. Aprillis 2011 valiti ta Eesti Rahvusliku Liikumise juhiks ning seejärel juhtis ta ERL liitumiskõnelusi Rahvaliiduga. 2012–2013 oli ta ühinemisel loodud Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna aseesimees. Aivar Koitla blogi VVK, Riigikogu valimised 2011: Aivar Koitla Koitla: me ei hakka IRLiga konkureerima Postimees, 20.02.2012
Mihhail Derbnev

Mihhail Derbnev (sündinud 13. veebruaril 1969 Kohtla-Järvel) on Eesti kodanik, kes kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel üksikkandidaadina. Ta sai 108 häält. Ta töötab Eesti Energia AS-s projektijuhina. VVK, Riigikogu valimised 2011: Mihhail Derbnev
Ants Viidalepp

Ants Viidalepp (6. jaanuar 1921 Tallinn – 9. jaanuar 2012) oli eesti maalikunstnik ja raamatuillustraator. Ants Viidalepp sündis telefonivõrgu ülema perekonnas. Ta õppis kunsti Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis. 1943. aastal asus ta õppima Tartu Kõrgematel Kujutava Kunsti Kursustel (endine Kõrgem Kunstikool Pallas, mis kandis 1943–1944 taas seda nime, 1944 Konrad Mägi nimeline Riigi Kõrgem Kunstikool, 1944–1951 Eesti NSV Tartu Riiklik Kunstiinstituut). Ta lõpetas selle 1948. aastal Johannes Võerahansu õpilasena. 1960–1994 töötas Viidalepp Eesti Kunstiakadeemias maalikunsti õppejõuna, aastast 1973 professorina, hiljem oli emeriitprofessor. Ta oli Eesti Kunstnike Liidu auliige. Tema abikaasa oli maalikunstnik Helve Viidalepp. "Meister". Varrak 1998 "See kunstnik, kes..." Viinistu Kunstimuuseum 2004, ISBN 9949101387 Gerda Kordemets, Raamatu ja raamatu vahel, Õhtuleht, 24. mai 1998 Kaarel Kressa, Ants Viidalepp 90 – sotsrealismist satiirini, Eesti Päevaleht, 7. veebruar 2011 Suri maalikunstnik Ants Viidalepp, Postimees, 9. jaanuar 2012
Philadelphia 76ers

Philadelphia 76ers on Põhja-Ameerika korvpalliliiga NBA klubi. Meeskond mängib idakonverentsi Atlandi divisjonis. Oma kodumänge peab klubi Wells Fargo Centeris. Klubi esialgne nimi oli Syracuse Nationals, kuid 1963. aastast tegutseb see praeguse nime all Philadelphias. Nimi 76ers tuleneb sellest, et Ameerika Ühendriikide Iseseisvusdeklaratsioon allkirjastati Philadelphias aastal 1776. Philadelphia 76ersi eest on mänginud paljud NBA staarid, teiste seas näiteks: Wilt Chamberlain, Julius Erving, Moses Malone, Charles Barkley ja Allen Iverson. Meeskond on tulnud NBA meistriks kolmel korral – 1955., 1967. ja 1983. aastal. Pärast 1983. aasta tiitlivõitu on Philadelphia 76ers mänginud NBA finaalis vaid korra, kui Allen Iversoni juhtimisel kaotati 2001. aastal Los Angeles Lakersile 1 : 4. Pärast sellele järgnenud mõõna-aastaid on 76ers tänu uutele liidritele Joel Embiidile ja Ben Simmonsile tõusnud viimastel aastatel taas kindlaks play-off'i tiimiks. Tony Bradley Seth Curry Joel Embiid Terrance Ferguson Danny Green Tobias Harris Dwight Howard Isaiah Joe Furkan Korkmaz Tyrese Maxey Shake Milton Vincent Poirier Mike Scott Ben Simmons Matisse Thybulle Wilt Chamberlain Julius Erving Moses Malone Charles Barkley Allen Iverson Andre Iguodala Elton Brand Philadelphia 76ers
FC Koper

FC Koper (sponsornimega FC Luka Koper) on 1955. aastal asutatud Sloveenia jalgpalliklubi, mille kodulinn on Koper. Konstantin Vassiljev (2011)
Varvara (Trofimova)

Varvara (kodanikunimega Valentina Aleksejevna Trofimova; 17. august 1930 Tšudovo, Novgorodi oblast – 8. veebruar 2011 Kuremäe, Illuka vald, Ida-Virumaa) oli Vene Õigeusu Kiriku nunn, Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalse Naiskloostri ülem (iguumenja). Ta sündis usklike perekonnas ning läks nunnaks 1. augustil 1952 Pühtitsa nunnakloostrisse, hiljem oli 12 aastat Vilniuse nunnakloostris. 1968. aastal määrati nunn Varvara Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Aleksius I õnnistusel Pühtitsa kloostri ülemaks ning sama aasta 19. jaanuaril ülendas Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksius nunn Varvara iguumenjaks ning andis talle üle kloostriülema võimu sümboli saua. Iguumenja Varvara teenis Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalse Naiskloostri ülemana kuni oma surmani 2011. aastal. 2005 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk Suri Pühtitsa nunnakloostri ülem, Postimees Online, 8. veebruar 2011 Andres Reimer, Suri Pühtitsa kloostri ülem Varvara Trofimova, Eesti Päevaleht Online, 8. veebruar 2011 Andres Reimer, President Ilves avaldas kaastunnet Pühtitsa kloostri iguumenja Varvara surma puhul, Eesti Päevaleht Online, 8. veebruar 2011 Edgar Savisaar saatis patriarhile kaastundeavalduse, Tallinna Postimees, 8. veebruar 2011 Galerii: iguumenja Varvara matusetalitus, postimees.ee, 10. veebruar 2011
Tantsud linnuteele. Pildistusi Lennart Meri filmirännakutelt

"Tantsud linnuteele. Pildistusi Lennart Meri filmirännakutelt" on 2010. aasta Eesti dokumentaalfilm, mille režissöör on Jaak Lõhmus. Filmis jälgitakse Eesti presidendi Lennart Meri filmimehe-perioodi alates 1964. aastast, mil ta töötas Tallinnfilmis ja arendas Eesti-Soome koostööd filminduse vallas. Keskmes on filmide "Veelinnurahvas", "Linnutee tuuled", "Kaleva hääled", "Toorumi pojad" ja "Šamaan" valmimist, samuti puudutatakse valmimata jäänud projekti paadist kui kommunikatsioonivahendist ja teistest ideedest. Filmis on peale Meriga kokku puutunud inimestega (Sirje Helme, Lisa Hovinheimo, Jaan Kaplinski, Arvo Kruusement, Eva Lille, Rein Maran, Vaike Mesila, Vello Samm, Heno Sarv, Tõnu Seilenthal, Mark Soosaar, Enn Säde, Veljo Tormis, Kari Uusitalo, Juha Vakkuri) tehtud intervjuude kasutatud lõike filmidest, fotosid, katkendeid tele- ja raadiosaadetest, kirjavahetust, dokumente jm. Inna Grünfeldt "Linnutee ja filmiaasta horisondil". Virumaa Teataja, 25.01.2011 Tantsud linnuteele: Pildistusi Lennart Meri filmirännakutelt. Kino Artis
Kaitseliidu Põlva malev

Kaitseliidu Põlva malev on Kaitseliidu malev, mis tegutseb Põlva maakonnas. Põlva maleva pealik on major Kaido Kivilo. Põlva maleva koosseisu kuulub Põlva malevkond, Räpina üksikkompanii ja eksterritoriaalne motoriseeritud üksikrühm, mis asutati 23. juunil 2010 ja kinnitati maleva koosseisu ametlikult Kaitseliidu ülema kolonelleitnant Raivo Lumiste käskkirjaga sama aasta 23. detsembril. Põlva malev asutati 1990. aasta 3. aprillil. Toonaste Eesti NSV rajoonide piiridesse asutatud üksusi nimetati Kaitseliidu taasasutamise ajal Kaitseliidu ülema Kalle Elleri tahtel lipkondadeks. Enne Teist maailmasõda tegutsesid praeguse Põlva maakonna territooriumil Kaitseliidu Võrumaa maleva Põlva malevkond ja Kanepi malevkond; Räpina malevkond ja Vastse-Kuuste malevkond kuulusid Kaitseliidu Tartumaa malevasse ning Värska malevkond kuulus Kaitseliidu Petseri maleva koosseisu. Motoriseeritud üksikrühm. Kaitseliidu Põlva maleva koduleht. (Kasutatud 8. veebruaril 2010.) Riho Ühtegi. Nimed, mida pole raiutud marmortahvlitele. Kaitse Kodu!, 2007, nr. 7, lk. 21–24.
Antonio Rinaldi

Antonio Rinaldi (umbes 1709 – 10. aprill 1774) oli itaalia arhitekt, kes töötas Venemaal. Rinaldi projekteeritud hoonete hulka kuuluvad Peterburi Marmorpalee, Gattšina palee, Oranienbaumi Hiina palee, Kingissepa kirik jt.