1854

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1820. aastad | 1830. aastad | 1840. aastad | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1850 | 1851 | 1852 | 1853 | 1854 | 1855 | 1856 | 1857 | 1858 | ► | ►► 1854. aasta (MDCCCLIV) oli 19. sajandi 54. aasta. 1. märts (vkj 21. veebruar) – Krimmi sõja alguse tõttu kuulutati Tallinnas välja sõjaseisukord. 5. märtsi (vkj) Keiserliku 3. ukaasiga kuulutati sõjaseisukord välja Eestimaa ja Liivimaa kubermangus. Ülemjuhatajaks Eestimaal määrati aide-de-camp kindral Berg ja Liivimaal aide-de-camp kindral krahv Suvorov. Maikuus hakkasid estofiilid Friedrich Nikolaus Russow ja Johann Daniel Petenberg avaldama trükist "Tallinna kodaniku raamat oma sõpradele maale". Trükis kajastas Krimmi sõjaga seotud teateid eesti maarahvale. Krimmi sõda: juunikuus tulistasid Inglise kahuripaadid paar korda Tallinna ja põhjarannikule maabus mitu dessanti, kes hävitasid kasakakordoneid. 11. oktoober (vkj 29. september) – Märjamaa kihelkonnas Kuudal avati Kuuda vallakooliõpetajate seminar. ... 27. märts – Prantsusmaa kuulutas Venemaale sõja. 10. juuni – Bernhard Riemann tutvustas kõvera ruumi kontseptsiooni, millest sai alguse aegruumi käsitlus. 5. november – Briti ja Prantsuse väed lõid Krimmi sõjas Inkermani lahingus Vene armeed. Lahingus hukkus 12 000 vene sõdurit.  Pikemalt artiklis Sündinud 1854 1. jaanuar – James Frazer, Briti antropoloog 3. jaanuar – Eduard Rudolf Kobert, saksa meditsiiniajaloolane ja farmakoloog 14. märts – Paul Ehrlich, saksa arst ja arstiteadlane 14. märts – Thomas R. Marshall, Ameerika Ühendriikide 28. asepresident 15. märts – Emil von Behring, Saksa füsioloog ja arst 14. aprill – Martin Lipp, eesti vaimulik, rahvusliku liikumise tegelane ja harrastusajaloolane 22. aprill – Henri La Fontaine, Belgia jurist 29. aprill – Henri Poincaré, prantsuse matemaatik, füüsik, astronoom 10. juuni – Julius von Kennel, saksa zooloog 27. juuni – Anders Lindstedt, rootsi astronoom, matemaatik ja statistik 29. juuni – Karl Fredrik Mandelin, soome arstiteadlane 3. juuli – Leoš Janáček, tšehhi helilooja 4. juuli – Alexandru Marghiloman, Rumeenia poliitik 7. juuli – Nikolai Morozov, vene ajaloolane 12. juuli – George Eastman, Ameerika Ühendriikide leiutaja ja filantroop 21. juuli – Albert Edelfelt, soomerootsi maalikunstnik 1. september – Engelbert Humperdinck, saksa helilooja 16. oktoober – Oscar Wilde, inglise kirjanik 20. oktoober – Arthur Rimbaud, prantsuse luuletaja 3. november – Hamilcar von Fölkersahm, baltisakslasest jurist ja poliitik 18. november – Johann Lill, Eesti kirjanik ja tõlkija 21. november – Benedictus XV, Rooma paavst 4. detsember – Vaso Abašidze, Gruusia näitleja ja lavastaja 27. detsember – Peeter Jakobson, eesti kirjanik 9. jaanuar – Carl Georg Thal, Eesti orelimeister 8. märts – Antoine Claire Thibaudeau, Prantsusmaa poliitik 6. aprill – William Strickland, Ameerika Ühendriikide arhitekt 23. juuni – Heinrich Emil August Hörschelmann, Eesti vaimulik 6. juuli – Georg Simon Ohm, saksa füüsik 14. juuli – Raimund Pacht, Eesti geoloog 20. august – Friedrich Wilhelm Joseph Schelling, saksa filosoof 9. oktoober – Carl Gustaf Mannerheim, Soome riigitegelane ja loodusteadlane 22. oktoober – Jeremias Gotthelf, šveitsi kirjanik ja pastor 16. november – Marcellin Marbot, prantsuse sõjaväelane ja memuarist 3. detsember – Johann Peter Eckermann, saksa luuletaja ja proosakirjanik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 131 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 132 Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia