Veebivärvid

Veebivärvid on värvid, mida kasutatakse veebidisainis ja mis on nähtavad ainult ekraanikuval, samuti ingliskeelsed värvinimetused, mida kasutatakse nende määratlemisel. Kasutatakse arvutirakendustes HTML, CSS, SVG jm, kus on vaja esitada värve. Veebivärve on võimalik määratleda märksõna (värvinimetuse), RGB-koodi või kuueteistkümnendsüsteemi HEX vahendusel. Kuuekohaline HEX-kood määrab ära iga värvi punase, rohelise ja sinise osavärvi (red, green ja blue) intensiivsuse, iga RGB-komponent on kirjeldatud kahekohalise tähisega vahemikus 000 ... FFF. 8-bitises värvigammas on põhivärvuste segamisel võimalik saada 2563 ehk 16 777 216 erinevat värvitooni. HTML 3.2 standard defineerib 16 standardset värvinimetust. Need 16 värvust on mõeldud kasutamiseks VGA-16 riistvaraga ja need värvinimetused (legal color names) tunnevad ära kõik veebisirvijad. Kõik need ei ole veebikindlad värvid. Märge *:Programmeerijad kasutavad ingliskeelseid värvinimesid, eestikeelsed on lisatud selguse mõttes. Tegelikult pole otsest vajadust tõlkida veebivärvide märksõnu, mis väljaspool veebi kasutust ei leia, eesti või muusse keelde. Lisaks eelnimetatud VGA 16 värvinimele toetavad paljud veebibrauserid (nt alates Netscape Navigator 2.0 ning MS Internet Explorer 3.0) ka muid värvinimesid, mis pole standardiseeritud. 1980. aastatel loodi X Window Systemi graafiline kasutajaliides, mille värvid koos nimetustega loodi MIT-is 1984. aastal. See sisaldas algselt 69 värvi ja täienes aasta-aastalt. Et 1980. aastatel võisid värvid eri kuvaritel veel väga erineda, pandi neile meelega subjektiivsed nimed, mis muuhulgas ammutasid inspiratsiooni akrüülvärvide tootjalt Sinclair Paints ja Crayola kriitide karbist. Allpool on toodud CSS3 spetsifikatsioonis X11 värvideks nimetatud X Windows Systemi juurutatud veebivärvide nimekiri. Kõrval SVG aktsepteeritavate veebivärvide nimistu koos HEX-koodide ja värvinäidistega. Kattuvusi on teatud nimetuste osas, näiteks HTML/CSS aqua on sama mis cyan sRGB-s, sRGB magenta on sama mis fuchsia HTML-s ja CSS-s, HTML/CSS gray sama mis grey. Varased monitorid olid võimelised kuvama vaid 256 värvi, ülejäänud asendati lähima vastega. Nii valiti 1987. aastal välja 216 värvi (Palett 216, web safe colors), mille hulgas olid iga komponendi kuus võrdse asetusega varjundit. Tänapäeval on veebikindlad värvid pigem ajalooline mõiste. Praegusel ajal on enamasti kasutusel värvikuvarid 16, 24 ja 32 bitise värvisügavusega (ent kasutatakse ka monokroomseid kuvareid 16 või 256 värvusega ning värvikuvareid 256 värvusega). 24- ja 32-bitiste värvikuvaritega probleeme ei ole, 16-bitine värvisügavus pole aga standardne ning veebigraafikas võib esineda väiksemaid moonutusi. Tõsine probleem on 256 värviga kuvaritega, sest web safe colors ja VGA 256 ei sobi omavahel. Ainult VGA 16 värvustega lahendatud veebileheküljed püsivad alati, kuvari värvisügavusest sõltumatult, ühesugustena. Värviküllastus Värvitoon Värvuste loendid Värvuste loend põhivärvinimede järgi "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. mai 2021. Vaadatud 30. detsembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) M. Tammert. Värviteooria. 2017. lk 63 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. november 2018. Vaadatud 30. detsembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.webstandards.org/learn/reference/charts/color_names/index.html https://arstechnica.com/information-technology/2015/10/tomato-versus-ff6347-the-tragicomic-history-of-css-color-names/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. aprill 2022. Vaadatud 30. detsembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) 16 eeldefineeritud veebivärvi koos HEX-, HSL-, RGB- ja CMYK-koodidega Veebikindlad värvid koos HEX-koodidega X11 värvitoonid koos varjunditega w3schools.com veebilehel HTML color picker w3schools.com veebilehel (valikus keskne värvitoon koos 20 varjundiga valgest mustani) "Tomato" versus "#FF6347" – the tragicomic history of CSS color names. – arstechnica.com