laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aleksander Mui

Aleksander Mui (2. september 1900 Uuemõisa vald (Pöide kihelkond), Saaremaa – 26. oktoober 1941 Pöide vald, Saaremaa) oli eesti kommunist, EK(b)P Saaremaa komitee sekretär. Mui oli Eestimaa Kommunistliku Partei liige, astus illegaalsesse EKP-sse 1923. aastal. Ta oli 1. detsembri riigipöördekatsest osavõtja (juhtis sõjaministeeriumi vallutamist), kes tabati ja saadeti sunnitööle, kus viibis aastail 1924–1940. Ta vabastati Tallinna keskvanglast 21. juunil juunipöörde käigus. Mui oli juulivolikogu liige, EK(b)P Saaremaa komitee sekretär aastatel 1940–1941, Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseisu liige aastail 1940–1941 ja Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe I asetäitja aastail 1940–1941. Pärast Teise maailmasõja Nõukogude Liidu – Saksamaa sõja algust jäeti Mui EKP Keskkomitee poolt Eestisse sakslastele vastupanu ja agitatsioonitööd korraldama. Mui tabati Saaremaal ja hukati Saksa okupatsioonivõimude poolt 26. oktoobril 1941 Saaremaal Pöide vallas. Eesti rahvastikukaotused. II/1, Saksa okupatsioon 1941-1944 : hukatud ja vangistuses hukkunud, lk 187.
1581

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1577 | 1578 | 1579 | 1580 | 1581 | 1582 | 1583 | 1584 | 1585 | ► | ►► 1581. aasta (MDLXXXI) oli 16. sajandi 81. aasta. ... 22. juulil vallutasid rootslased Carl Hinrichseni juhtimisel Koluvere linnuse. 6. september – Narva piiramine: Pontus De la Gardie juhtimisel vallutasid Rootsi väed venelaste käest Narva. Kuni aastani 1591 Rootsi ajal kuulus Alutaguse Ingerimaa koosseisu. 21. oktoober – Domenichino, itaalia maalikunstnik ...
Šuštalep

Šuštalep (vene keeles Шушталеп, (algnimi 18.–19. sajandite vahetusel Шуштулеп Šuštulep) on endine alevik ja Kaltani linna asum Venemaal Kemerovo oblastis. Šuštalep asub Kondoma jõe paremal kaldal. Asumit läbib Novokuznetski–Taštagoli raudtee ja Ossinniki–Šuštalepi–Kaltani–Malinovka maantee. Asub 245 km Kemerovost ja 5 km Ossinnikist. Šuštalepi aladel ja selle ümbruses on elatud juba kiviajal. Kuni venelaste tulekuni oli seal šori uluss (küla). Šuštulepi algnime all asula tekkis 1800–1806 Siberi koloniseerimise ajal. Venelased, šorid. Regionis on kaevandused, s. h. Šuštalepskaja kaevandus. Kivisüsi läheb Lõuna-Kuzbassi elektrijaama. "Šuštalep, Kandalep, Tailep, Alarda, Sarbala". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 3. novembril 2011. Калтан: историко-географический обзор (vene keeles) Teed Ossinnikini (vene keeles) Kaltani linna ametlik koduleht
Sander Sinilaid

Sander Sinilaid (sündinud 7. oktoobril 1990 Tallinnas) on Eesti jalgpallur, kes mängib Eesti Meistriliiga klubis JK Tallinna Kalev.
Silelihasrakud

Silelihasrakud on silelihaskoe rakud. Silelihaskude koosneb tavaliselt käävjatest silelihasrakkudest, mis paiknevad tihedalt üksteise kõrval. Igal rakul on piklikovaalne tuum, sarkoplasmaks nimetatav tsütoplasma ja rakumembraan (sarkolemm). Silelihasrakkude tsütoplasma sisaldab peale kõikidele rakkudele omaste organoidide veel üksnes lihaskoele spetsiifilisi struktuure, mis moodustavadki raku kontraktiilse aparaadi. See koosneb jämedatest müofibrillidest, mis tavaliselt paiknevad tsütoplasma perifeerses osas ja kulgevad raku teljega paralleelselt. Iga müofibrill kujutab endast peenikeste, ainult elektronmikroskoobi all nähtavate niidikeste kimpu.
Suurrasvik

Suurrasvik (omentum majus) kuulub seedeelundkonda ja paikneb kõhuõõnes. Ta täidab kaitsefunktsiooni kõhuõõnte elundite traumade ja põletikuliste haigestumiste juhul.
Martin Taska

Martin Taska (sündinud 9. detsembril 1986) on endine eesti jalgpallur.
1582

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1578 | 1579 | 1580 | 1581 | 1582 | 1583 | 1584 | 1585 | 1586 | ► | ►► 1582. aasta (MDLXXXII) oli 16. sajandi 82. aasta. 15. jaanuar – Venemaa ja Poola sõlmisid Jam-Zapolski rahu, millega Venemaa kaotas juurdepääsu Läänemerele. 24. veebruar – Paavst Gregorius XIII bullaga kehtestati senise Juliuse kalendri asemel Gregoriuse kalender. 4. oktoober – Paavstiriigis, Hispaanias, Portugalis ja Poolas lõpetati Juliuse kalendri kasutamine, millega järgnes 4. oktoobrile kohe 15. oktoober. 20. detsember – Prantsusmaa võttis kasutusele Gregoriuse kalendri. 23. veebruar – Tartusse saabus Poola suurhetman Jan Zamoyski ja võttis järgmisel päeval linna venelastelt üle. Liivimaal korraldati esimene adramaarevisjon. Stefan Batory Liivimaa konstitutsioonid, mille raames läänistas Batory maad ka ühele eestlasele – Marcus Pujeckile. Ta sai 1,5 adramaad Viljandi lähedal kodukülla Puiatusse. ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 70
Ahti Kooskora

Ahti Kooskora (sündinud 28. aprillil 1971 Tallinnas) on eesti arhitekt. Ta on lõpetanud 1989. aastal Tallinna 2. Keskkooli. Oli õpilasomavalitsuse liige.[viide?] Koos Peeter Marveti ja Märten Rossiga likvideeris selles koolis komsomoli.[viide?] Arhitektidiplomi (vastab magistrikraadile) sai Tallinna Kunstiülikoolist 1994. aastal. Aastatel 1994–1997 töötas ta Masso Arhitektibüroos.[viide?] 1997. aastast on ta töötanud Tallinnas iseseisva arhitektina, 2014. aastast on ka Sweco Projekti AS peaarhitekt.[viide?] Ahti Kooskora: Kiasma – nägemisnärvide ristumiskoht Äripäev, 03.11.2000 Ahti Kooskora: Moderna Museet – käsn, peegel ja nuga Äripäev, 12.01.2001 arhitekt.ee http://www.arhliit.ee/koosseis/liikmed/liige/529/ https://2017.arhitektuuripreemiad.ee/ https://goo.gl/maps/LavUAJnjijrCWmYF7 http://www.arhliit.ee/galerii/27375/ Urmas Oja: Rakvere moodsaima välimusega kortermaja Eramu & Korter, 02.2008 Urmas Oja: Kaks linnaruumi ilmestavat uut kortermaja Virumaa Teataja, 15.04.2008
Carl Gustaf Skytte

Vabahärra Carl Gustaf Skytte (1647 – 11. jaanuar 1717 Malmö, Skåne) oli Hässleholmi lähedalt Sinclairsholmist pärit Rootsi sõjaväelane. Carl Gustaf Skytte vanemad olid 1648. aastal aadlitiitli (nr. 429) saanud Hovmantorpi (Homanetorp) mõisnik, Kronobergi lääni rügemendi ooberst Bertil Nilsson Skytte (surnud 1667) ja Vårby mõisast (Warby) pärit Magdalena Oliveblad, kes oli ooberst Hans Månsson Olivebladi (surnud 1650) tütar. Ta alustas sõjaväeteenistust Kronobergi rügemendis, kus sai 1668. aastal lipniku, 1671. aastal leitnandi ja 10. augustil 1676 ooberstleitnandi auastme. 1677. aastal oli ta tragunirügemendi ooberst ja seejärel Kristianstadi ja Landskrona komandant. 1697 sai ta 2. pataljoni ülemaks ja Tartu komandandiks. Põhjasõja ajal juhtis Tartu linna kaitset 1704. aasta piiramise ajal, ülendati 12. juunil 1706 kindralmajoriks, ning oli 29. märtsist 1709 Riia asekuberner. Seejärel oli ta Skåne asekuberner (1709, 14. märts 1711–1716), ülendati 30. augustil 1710 jalaväe kindralleitnandiks, sai 12. veebruaril 1715 vabahärraks, määrati Skåne kuberneriks (1716–1717) ja ülendati 29. detsembril 1716 jalaväekindraliks. Ta oli abielus Anna Catharine (t.a. Anna Maria) Ulfeldtiga (1646–1678), kes oli Saaremaa kuberneriks olnud Taani-Rootsi ohvitseri ja poliitiku Ebbe Ulfeldti (1616–1682) ja Schleswig-Holsteini krahvinna Hedevigi (1626–1678; da) tütar, Taani kuningas Christian IV ja Kirsten Munki tütretütar. Talle Skånes kuulunud Odersberga ja Råbelövi valdused päris testamendiga tema sugulane Carl Henrik Skytte af Sätra (1695–1752), kes oli 1702. aastal Kuramaal Bauska komandandiks olnud Sinclairsholmi mõisniku Nils Skytte af Sätra (1656–1720) poeg. Nils Skytte af Sätra (1656–1720): Öfverste Nils Skyttes dagbok, 1675–1720. Utgifven af O. B., 1901, Lk.99 Anders Anton von Stiernman: Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ... 1754, lk.417 August Wilhelm Hupel: Historisch-chronologisch-biographische Nachrichten von den liefländischen Generalgouverneuren, Gouverneuren und Statthaltern des Schlosses zu Riga zur königl. schwedischen Regierungszeit. / "Nordische Miscellaneen" St. 18–19, Riga: Hartknoch 1789, lk. 516–517 Anders Anton von Stiernman: Swea och Götha Höfdinga-Minne, 2 lk. 179–180 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. august 2010. Vaadatud 17. oktoobril 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Nils Skytte af Sätra". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. august 2010. Vaadatud 17. oktoobril 2009. "Skånska slott och herresäten: Sinclairsholm". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2010. Vaadatud 17. oktoobril 2009.
1584

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1580 | 1581 | 1582 | 1583 | 1584 | 1585 | 1586 | 1587 | 1588 | ► | ►► 1584. aasta (MDLXXXIV) oli 16. sajandi 84. aasta. ... ... ... 18. märts – Ivan IV Groznõi, Vene tsaar 3. november – Carlo Borromeo, itaalia pühak, katoliku kiriku kardinal
Barbi Pilvre

Barbi-Jenny Pilvre-Storgård (sündinud 19. aprillil 1963) on eesti kommunikatsiooniekspert, ajakirjanik ja poliitik. Ta oli XII ja XIII Riigikogu liige. Pilvre on lõpetanud 1981. aastal Tallinna 21. Keskkooli. Tal on MA eesti filoloogias (1987. Tartu Ülikool, eesti keel ja kirjandus) ning M.Sc psühholoogias (TPedI/Tallinna Ülikool 2000). 26. augustil 2011 kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoritöö (Ph.D) "Naiste meediarepresentatsioon Eesti ajakirjanduskultuuri ja ühiskonna kontekstis". Pilvre on töötanud ajalehes Eesti Ekspress, olnud selle kultuurilisa Areen juhataja ja arvamustoimetaja. Ta on sageli võtnud sõna soolisuse teemadel ning nimetanud ennast ise "valvefeministiks", kellelt ajakirjanikud alatasa kommentaare küsivad. Kuni 2022 oli Pilvre Tallinna Ülikoolis Balti Filmi, Meedia, Kunstide ja Kommunikatsiooni Instituudi (BFM) dotsent. 2022. aasta märtsist töötas ta Fenno-Ugria projektijuhi ja kommunikatsioonijuhina. Alates 1. veebruarist 2023 on ta Fenno-Ugria Asutuse direktor. Pilvre kuulub Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda. Ta on Pirita linnaosakogu liige ja alates juunist 2023 taas Tallinna volikogu liige. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta 2. valimisringkonnas (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosa). Ta sai 1187 häält, kuid valituks ei osutunud. Märtsist 2014 märtsini 2015 oli ta Riigikogu liige justiitsministri kohale asunud Andres Anvelti asendusliikmena. 2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta 909 häält ning valituks ei osutunud. Alates 23. novembrist 2016 kuni 2019. aastani oli ta taas Andres Anvelti asendusliige XIII Riigikogus. Barbi Pilvre oli vabaühenduste liidu EMSL nõukogu liige 2008–2013, Pirita halduskogu esimees aastatel 2009–2017 ja Tallinna Linnavolikogu liige 2013–2014, märtsist 2015 novembrini 2016. "Formaat". Eesti Ekspressi Kirjastus, 2002 (essee- ja artiklikogu) "Sugu telepildis", 2004 (e-õppevahend) "Minu võitlused" Tallinn, 2011 (artiklikogu) ISBN 9789949215867 "Veri ja kord", 2019, esseed ja artiklid "Minu Vormsi". Petrone Print, Tartu 2020. Tema noorem vend Glen Pilvre on muusikaprodutsent. Barbi Pilvre Eesti Teadusinfosüsteemis "Barbi Pilvre, feminist 24h" Eesti Päevaleht, 4. jaanuar 2003 Barbi Pilvre raamatu "Tilliga ja tillita: retsepte Eesti feministidelt" kodulehel Barbi Pilvre kampaanianädal: andke minna, kommentaatorid, nüüd on teie kord!, Postimees, 9. jaanuar 2015 Barbi Pilvre, Vene veri Eesti soontes, Eesti Ekspress, 26. september 2018 Barbi Pilvre blogi
1586

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1582 | 1583 | 1584 | 1585 | 1586 | 1587 | 1588 | 1589 | 1590 | ► | ►► 1586. aasta (MDLXXXVI) oli 16. sajandi 86. aasta. 28. juuli – Sir Thomas Harriot tõi Ameerikast Inglismaale esimesed kartulid. Eestimaal korraldati esimene adramaarevisjon. 18. märts – Gabriel Bengtsson Oxenstierna, Rootsi riiginõunik, riigitallmeister ja poliitik ... 19. veebruar (vkj) – Christian Agricola, Tallinna piiskop (Eestimaa piiskop) 1583–1586 ...
Lumikate

Lumikate on lumekiht maapinnal, mis tekib lumesaju ja lumetormide tagajärjel. Lumikattele on iseloomulik väike tihedus, mis aja jooksul kasvab, eriti kevadel ja sulailmas. Uue lumikatte albeedo on 70–90%, vana osaliselt sulanud lumikatte albeedo on 30–40%. Lumikate peegeldab tugevasti päikesekiirgust ja kaitseb mulda ülekülmumisest ning taliviljaorast kärbumise eest. Ta mõjub kliimale, pinnamoele, jõgede ja liustike toitumisele, mullaprotsessidele, taimede ja loomade elule. Lumikate jaotatakse: ajutiseks lumikatteks, mis sulab ära päeva jooksul tekkimisest; püsivaks lumikatteks, mis säilib kogu talve jooksul või sulab osaliselt sulailma puhul. Eestis kõige paksem lumikate (104 cm) mõõdeti 1924. aastal Tallinnas . Lumikatte paksus 68 cm mõõdeti 1968. aastal Jõhvis. http://www.ilmateenistus.ee/kliima/rekordid/lumi/ Tallinnas sündis detsembri lumerekord uudised.err.ee, 31.12.2009
Kompassi madal

Kompassi madal on madal Väinameres Muhu kirderanniku lähedal, Püssininast loodes. Väikseim sügavus on 1,8 meetrit. 1927. aastal oli madal tähistatud toodriga. Tänapäeval on tähistatud Kessu parema külje poiga. Kompassi madalast loodes asub Raugi madal. Kompassi madal jääb peamisest Muhu väina laevateest lõunasse. Teisele poole laevateed jääb Kumari lee. Eesti lootsiraamat. Veeteede Amet, 2007, lk 142 Johan Mey. Eesti loots: meresõidu ja lootsiasjanduse käsiraamat: hüdrograafiline kirjeldus Eesti rannikust ja merest, Tallinn 1927, lk 161
1588

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1584 | 1585 | 1586 | 1587 | 1588 | 1589 | 1590 | 1591 | 1592 | ► | ►► 1588. aasta (MDLXXXVIII) oli 16. sajandi 88. aasta. 30. mai – Hispaania Võitmatu Armaada astus hertsog Medina juhtimisel Lissabonist teele võitlusse Inglismaaga. 4. august – Briti merevägi purustas Hispaania Võitmatu Armaada. Ilmus täielik Piibli tõlge kõmri keelde. ... 5. aprill – Thomas Hobbes, inglise ajaloolane, filosoof ja matemaatik 9. juuni – Johann Andreas Herbst, saksa helilooja ja muusikateoreetik 4. aprill – Frederik II, Taani ja Norra kuningas
Lenduvus

Lenduvus on mingi aine (keemilise ühendi) omadus, mis näitab, kui kergesti see aine aurustub. Lenduvus näitab molekulide või aatomite võimet eralduda vedelikust või tahkest ainest. Mingil kindlal temperatuuril ained, millel on kõrgem aururõhk, aurustuvad kergemini. Aine aururõhk on tema auru rõhk tasakaaluolekus vedelfaasiga või tahke faasiga. Vedelike korral nende keemistemperatuur normaalrõhul vastab temperatuurile, mille juures selle vedeliku aururõhk on võrdne atmosfääri rõhuga normaaltingimustel. Aine lenduvus on seda suurem, mida madalam on tema keemistemperatuur. Vedelike korral on need mõisted vahetult seotud ja kvantitatiivne näitaja on keemistemperatuur. Tavaliselt räägitakse ainete lenduvusest seoses vedelikega, kuid sama mõiste iseloomustab ka tahkeid aineid, mis on võimelised otseselt tahkest olekust üle minema gaasifaasi. Sel juhul on tegu sublimeerumisega: näiteks kuiv jää (süsinikdioksiid), ammooniumkloriid, naftaliin, jood jt. Suhteline lenduvus näitab vedelike segu korral ühe komponendi aururõhku teise komponendi aururõhu suhtes. Seda karakteristikut kasutatakse tööstuslike destillatsiooniseadmete projekteerimisel. See näitab kui hästi saab kergemini lenduvat komponenti segust destillatsioonil eraldada. Mõistet "lenduvad orgaanilised ühendid" (volatile organic compounds, VOC) kasutatakse nii looduslike (nt lõhnaained, eeterlikud õlid) kui ka tööstuslike (nt lenduvad naftasaadused, formaldehüüd) keemiliste ühendite kohta, mis suhteliselt kergesti aurustuvad atmosfääri. Taimede ürdid, õied ja viljad on enamasti iseloomuliku lõhnaga, mis tuleneb taimele spetsiifiliste lenduvate ühendite komplekti eraldumisest õhku. Keemistemperatuur Aurustumine Aurustumissoojus Agregaatolek Sublimeerumine Lenduvad orgaanilised ühendid
Tuff

Tuff on püroklastiline kivim, mille koostisest üle 90% moodustavad püroklastilised osakesed. Tuff tekib vulkaanipursete käigus vulkaanist väljapaisatud purdse ehk püroklastilise materjali kivistumisel. Tuff võib olla mitmesuguse värvusega. Näiteks punakas, hall, kollakas, rohekas või pruun. Tufi moodustavad püroklastilised osakesed on üldiselt teravanurksed. Purdosakeste suurus varieerub millimeetri murdosadest kuni mitme millimeetrini. Tuff koosneb laava purustatud ja pihustatud tükkidest, milleks on vulkaanilise klaasi (obsidiaan), mineraalide või purskekivimite tükid, mis võivad esineda ka ühes kivimis koos. Püroklastilise materjali koostis sõltub teda moodustanud magma koostisest. Eristatakse lipariitseid, andesiitseid, basaltseid jne tuffe. Oluliseks koostisosaks on tsement, milleks on tavaliselt peeneteralisem püroklastiline materjal või isegi laava, näiteks tufflaavas. Teised püroklastilised kivimid on tufiidid, mille purdmaterjali sisaldus on 30...90% ja tufogeensed kivimid 10...30% purdmaterjali sisaldusega. Kivimeid, mis sisaldavad püroklastilist materjali alla 10%, loetakse settekivimeiks. Tufi porsumisel tekib bentoniit. Ka Eesti maapõues on kaaliumbentoniidi kihte, mis on tekkinud vulkaanilisest tuhast. Tuff ei oma väga suurt majanduslikku väärtust, ehkki teda on kasutatud ehitusmaterjalina
Illingen (Württemberg)

Illingen on asula Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Enzkreisis, Illingeni valla keskus.
Illingeni vald

Illingeni vald on kahe valla nimi: Illingeni vald Saksamaal Saarimaa liidumaal Neunkircheni kreisis Illingeni vald Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Enzkreisis
Illingen

Illingen on mitme koha nimi. Illingen, asula Saksamaal Saarimaa liidumaal Neunkircheni kreisis, Illingeni valla keskus Illingen, asula Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Enzkreisis, Illingeni valla keskus Illingen, asula Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Rastatti kreisis Elchesheim-Illingeni vallas Illingen, asula Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Soesti kreisis Welveri vallas Illingen, asula Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Soesti kreisis Welveri vallas Illingen, asula Šveitsis Zürichi kantonis Embrachi vallas Illens (saksa Illingen), asula Šveitsis Fribourgi kantonis Rossensi vallas Misso (saksa Illingen), alevik Eestis Võru maakonnas Rõuge vallas, endise Misso valla halduskeskus Illange (saksa Illingen), asula ja vald Prantsusmaal Lorraine'is Moselle'i departemangus Illingeni vald Saksamaal Saarimaa liidumaal Neunkircheni kreisis Illingeni vald Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Enzkreisis
Käina põllumeeste konvent

Käina põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Käina alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Käina ja Emmaste vald. Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige oli August Teesalu, hiljem Lembit Piiriselg. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Villem Paomets, Eduard Mäehans, August Teesalu, Johannes Hinno, Johannes Oja, Priidu Tamberg, Oskar Kruusmägi, Mihkel Maivel, Lembit Piiriselg, Peeter Kruusi, Andrei Üksik, Emil Kõmmus, Kusti Kubja, Richard Toffri ja Priidu Mänd. Lapitalud pidurdavad Hiiu põllundust. Vaba Maa, 23. november 1937, nr. 270, lk. 6.
Linnuse põllumeeste konvent

Linnuse põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Irboska raudteejaama alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Senno ja Linnuse vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Jaan Rosenberg, Jaan Rabba, Ivan Pavlenko, Mihhail Gorodskoi, Sergei Skatškov, Semjon Stroganov, Kuzma Smelev, Jaan Paas, Viktor Jefimov, Sofia Bünting, Ivan Lukinov, Anatoli Suvorov, Ivan Sujev, Aleksander Tomski ja Elmar Johanson.
Tallinna asumid

Tallinna kaheksa linnaosa jagunevad kokku 84 asumiks. Mitmes asumis on omakorda määratletud ka allasumid (näiteks Vanalinna asumi allasumid on all-linn ja Toompea). Asumite tänapäevased nimed ja piirid pandi paika 1991. aastal. Siis püüdis Tallinna nimekomisjon koostöös ajaloolastega taastada teise maailmasõja eelset territoriaalset jaotust, kus see võimalikuks osutus. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn: Tallinna Linnaplaneerimise Amet, 2013. Lk 6. ISBN 9789949332151 Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinna asumid ja nendes paiknevad tänavad Tallinn tähistab ajalooliste asumite piirid, Tallinna Postimees, 28 aprill 2009
Julius Lill

Julius Lill (18. juuli 1878 – 1. veebruar 1951 Stockholm) oli Eesti poliitik ja farmatseut. Korp! Sakala auvilistlane. Ta oli IV Riigikogu, Majaomanikkude Koja, Rohuteadlaste Koja, Kaubandus-Tööstuskoja ja Tartu linnavolikogu liige, Tartu Majaomanikkude Panga juhatuse liige. Ta oli ka Rootsi aukonsul Tartus. Julius Lill oli abielus Linda Lillega (sündinud Linda Sepa; 27. märts 1901 Tartu – 24. veebruar 1973 Stockholm). 1938 Valgetähe III klassi teenetemärk 1938 Akadeemilise Rootsi-Eesti Seltsi auliige (9. oktoober 1938)
Jõgeva põllumeeste konvent

Jõgeva põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Jõgeva linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Vaimastvere, Jõgeva, Kuremaa, Laiuse ja Sadala vald. Konvendi esimees: Jaan Järve. Juhatuse liikmed: Martin Lõoke ja Karl Tiimann. Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Johannes Isotamm. Konvendi liikmed: Johannes Amjärv, Franz Alekand, Otto Kask, Jaan Kurrik, Eduard Laanemäe, Johannes Paju, Jaan Pärg, Vidrik Pärlin, Emil Sarapuu, Jüri Tamm, Aleksander Tross, Artur Vask (valitud seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Karl Roomet (ühistegeliste asutuste poolt), Marta Riives (maanaiste poolt). Konvendi piirkonnas oli 1936. aastal 2009 talu, valimisõiguslikke majapidajaid 1733, nendel kokku 128 978 puhaskasurubla. Talundite rahvastik kokku 10 208 inimest, kellest talupidajate perekonnaliikmeid 8374 ja töölisi 1834. Maad oli konvendi piirkonna taludel 52 679 hektarit. Lehmade arv ca 8454. Jõgeva Põllumeeste Konvent. 1937.
Torma põllumeeste konvent

Torma põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Lullikatku külas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Avinurme, Lohusuu, Torma ja Voore vald. Konvendi esimees: Heinrich Sarapuu. Juhatuse liikmed: Karl Puus, Aleksander Lindeberg. Põllutöökoja liige: Karl Jalak. Konvendi liikmed: August Tooming, Mihkel Sild, Johannes Raja, Paul Tamm, Karl Lille, Hendrik Saluste, Otto Lõhmussaar, Erich Reial, August Unt, Otto Sirel, Joosep Kivi, August Aun (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Mihkel Sõber (ühistegeliste asutiste poolt), Emma Mukk (maanaiste poolt). Konvendi piirkonnas oli 2060 talu, valimisõiguslikke majapidajaid 1936. aastal 1548, nendel kokku 67 633 puhaskasurubla. Talundite rahvastik kokku 9561 inimest, kellest talupidaja perekonnaliikmeid 8600 ja töölisi 961. Maad konvendi piirkonna taludel kokku 36 795 hektarit. Lehmi oli umbes 5700.
Koeru põllumeeste konvent

Koeru põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Koeru alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Väinjärve ja Rakke vald. Konvendi esimees ja Põllutöökoja liige oli Aleksander Aas. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Mart Kärme, Ernst Vilmansen, August Luht, Johannes Hein, Rudolf Küngas, Karl Kruusamägi, Aleksander Krull, August Pähn, Alfred Sõnajalg, Oskar Bärengrub, Arnold Adler, Aleksander Jakovitš, Martin-Eduard Ahe, Karla Pergelbaum, Johannes Õnnepalu.
Türi põllumeeste konvent

Türi põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Türi linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Särevere, Käru ja Väätsa vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks August Palm, Anton Paalpere, Anton Reemäe, Martin Vilibert, Karl Tarius, Jüri Allmann, August Järvik, Hans Märtenson, Eduard Mikser, Mihkel Reimann, Aleksander Kiin, August Linnabet, Jaan Tirmann, Juhan Loo ja Mihkel Nord. Türi põllumeeste konvendi täiskogu oli koos. Järva Teataja, 12. juuni 1940, nr. 68, lk. 9.
Tartu põllumeeste konvent

Tartu põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Tartu linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Vara, Kavastu, Luunja ja Tartu vald. 17. mail 1936 valiti koja liikmeteks Maksimilian Väärsi, Hugo Jürgenson, Johannes Ratnik, Mihkel Tuhkur, Hans Sihver, Verner Birk, Jüri Voimann, Otto Pärlin, Jaan Ein, Juhan Peiker, Aleksander Pausk, Voldemar Konsin, Joosep Juudas, Peeter Rekk ja Albert Raits. 15. aprillil 1940 nimetati Raadi põllumeeste konvent Tartu põllumeeste konvendiks ja senine Tartu põllumeeste konvent Emajõe põllumeeste konvendiks.