laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Adžiivika

Adžiivika  (sanskriti keeles ājīvika, paali keeles ājīvaka 'eluviis') oli 1. aastatuhande keskpaigas eKr Indias alguse saanud rändõpetlaste (śramanate) koolkond. Selle rajajaks peetakse Gosāla Maskarīputrat (paali keeles Makkhali Gosāla; suri umbes 484 eKr), kes oli Mahāvīra kaaslane u 6 aastat, kuni lõi oma õpetuse. Erinevalt budismist, džainismist kui ka brahmanistlikest koolkondadest, kus oluliseks peetakse inimese enda jõupingutusi, järgisid adžiivika pooldajad oma õpetustes determinismi ja fatalismi põhimõtteid (sanskriti keeles niyati 'saatus'). Teada on karmid reeglid adžiivikasse astumiseks, askees jpm. Andres Herkeli loeng "India budismi taust", 2002. [1] Herkel, A. Aitareya upanišaad. Tõlge ja kommentaarid ning artikkel "Kuidas lugeda upanišaade?" - Akadeemia, 9, 1996, lk 1876-1884 Balcerowicz, Piotr (2015). Early Asceticism in India: Ājīvikism and Jainism (1st ed.). Routledge. p. 368. ISBN 9781317538530. Warder, Anthony K. (1998). "Lokayata, Ajivaka, and Ajnana Philosophy". A Course in Indian Philosophy (2nd ed.). Delhi: Motilal Banarsidass Publishers. pp. 32–44. ISBN 9788120812444.
Ryan O'Neal

Ryan O'Neal (20. aprill 1941 Los Angeles – 8. detsember 2023) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja. Ryan O'Neali näitlejakarjäär sai alguse Rodney Harringtoni rolliga telesarjas "Peyton Place". 1970. aastal mängis ta Arthur Hilleri lavastatud filmis "Armastuse lugu", milles mängitud rolli eest nomineeriti ta parima meespeaosatäitja Oscarile ja Kuldgloobusele. Neist kahest ta kumbagi ei võitnud, aga võitis David di Donatello auhinna. 1974. aastal nomineeriti ta Kuldgloobusele rolli eest Peter Bogdanovichi filmis "Paberist kuu". Ryan O'Neal mängis filmis koos tol ajal 10-aastase tütre Tatum O'Nealiga. Tütar võitis rolli eest 1974. aastal parima naiskõrvalosatäitja Oscari, olles noorim Oscari-võitja läbi aegade, isale mängitud roll auhindu juurde ei toonud. 1975. aastal mängis ta nimitegelast Stanley Kubricku lavastatud filmis "Barry Lyndon". Aastatel 2005–2017 mängis ta USA telesarjas "Kondid" Emily Deschaneli kehastatud nimitegelase doktor Temperance "Bones" Brennani isa Maxi. 2021. aastal sai Ryan O'Neal tähe Hollywoodi kuulsuste alleel. Ryan O'Neal suri 82-aastaselt 8. detsembril 2023. Tema isa oli stsenarist Charles O'Neal, ema näitleja Patricia Ruth O'Callaghan. Ryan O'Neali esimene abikaasa oli aastatel 1963–1967 Joanna Moore. Sellest abielust sündisid tütar Tatum O'Neal ja poeg Griffin O'Neal, kes mõlemad on näitlejad. Tema teine abikaasa oli samuti näitleja Leigh Taylor-Young. Nende ühine poeg Patrick O'Neal on tuntud spordikommentaator. Aastast 1979 oli ta suhtes näitleja Farrah Fawcettiga. Suhtes sündis poeg Redmond James Fawcett O'Neal. Ryan O'Neal andmekogus IMDb (inglise)
Korrutistüüp

Programmeerimiskeeltes ja tüübiteoorias on tüüpide korrutamise tulemuseks uus struktuurne tüüp. Sellise korrutustehte muutujad on tüübid ning korrutistüübi struktuuri määrab ära muutujate järjekord tehtes. Instants korrutustüübist säilitab tüüpide järjekorra, aga võib muidu sisaldada kõiki võimalikke väärtusi tüüpidest, millest ta koosneb. Korrutistüübi instantsi avaldis on ennik ning sellise avaldise tüüp on "enniku tüüpi" (ingl. tuple type). Tüüpide korrutis on kahe või enama tüübi otsekorrutis. Ühiktüüp on mitte ühegi tüübiga hulga korrutis. Programmeerimiskeeltes on levinud kahte sorti korrutistüüpe: Ennik (ingl. tuple) – nimetute komponentidega. Kirje (ingl. record või struct) – nimega komponentidega. Ühe konstruktoriga algebraline andmetüüp on isomorfne korrutistüübiga. Curry-Howardi vastavuse järgi vastavad korrutustüübid loogikas konjunktsiooniga. Korrutistüüpidel on vastavussuhe summatüüpidega. Paljudel funktsionaalsetel programmeerimiskeeltel on algeline mõiste korrutistüübist. Näiteks korrutis tüübile tüüp1, ..., tüüpn kirjutatakse type1*...*typen ML keeles ja (type1,...,typen) Haskellis. Tärni * kasutatakse ML-i keeltes viitamaks sellele, et tegemist on korrutustehtega. Imperatiivsete keelte hulgas on ennikud sisseehitatud näiteks Pythoni keelde, kus neil on Haskelliga sarnane vorm: ennik = (42, "Tere Maailm", True, None) Kirjed on saadaval paljudes programmeerimiskeeltes. Näiteks võib C++is olla lihtne kirjetüüp selline: struct isik { int id; int vanus; std::string nimi; }; Borretti, Fernando (30. aprill 2023). "Two Years of OCaml". Fernando Borretti (inglise). Vaadatud 10. detsembril 2023. "Built-in Types". Python documentation. Vaadatud 10. detsembril 2023. "C++ Records (structs)". jcsites.juniata.edu. Vaadatud 10. detsembril 2023. "product type" nLab veebilehel
Kulukoht

Kulukoht (kulukeskus, kuluüksus) on allüksus, töötaja, toiming või seade, millega seotud kulud kogutakse eraldi ja jaotatakse kulukandjatele. Kulukohtade lõikes peetav arvestus võimaldab aja jooksul teha vajadusel kindlaks (logistika)toimingute kulunorme. Kulude arvestamise ja analüüsimise käigus võib tekkida vajadus luua kuluarvestussüsteemi või -eelarvesse täiendavaid kulukohti. Uute kulukohtade loomine on otstarbekas siis, kui sellega on seotud märkimisväärsed ressursid ja ajakulu ning kulude eraldi arvestamisest põhjustatud lisakulud ei ületa saadavat efekti. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Kulukäitur

Kulukäitur on kuluarvestuses iga sündmus, mis põhjustab muutuse tegevuseks vajalike ressursside tarbimises, mõjutab toodete ja toimingute kvaliteeditaset või täitmisaega. Kulukäituri alusel jaotatakse kulusid ressursside vahel ja suunatakse neid toodetele ja tegevustele. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Ostu kogukulu

Ostu kogukulu (ingl.k. Total Cost of Ownership; TCO) on summaarne kulu, mis sisaldab enne toote või teenuse ostmist, ostmise ajal ja pärast ostmist tehtud kulusid. Ostu kogukulu arvutatakse välja toote või teenuse omandamisel ja pärast omandamist tekkivad kulud. TCO kontseptsiooni alusel võib ostetud toote ja teenuse hind moodustada vaid osa selle ostuga seotud kogukulust. Ostu kogukulu kontseptsioon võeti kasutusele 1993 a. USA-s professor Lisa M. Ellrami poolt. Ostu kogukulu hulka kuuluvad toote ostuhind, ostmise kulud, veo- ja ekspedeerimiskulud, vastuvõtukulud laos, tollimine ja erinevad maksud (impordimaksud, aktsiisimaksud jne), hoiustamine, inventeerimine, varude hoidmise riskikulud, leppetrahvid tarnetega hilinemise eest, järeltarnete kulud, reklamatsioonide käsitlemise kulud, tagastuskulud, samuti ka administreerimis- ja arenduskulud jms kulud. Ostu kogukulu arvutamine põhineb loogilisel ning analüütilisel lähenemisel. Kõigepealt on vaja teha kindlaks kõik toote või teenusega seotud kulud. Seejärel on vaja arvutada ostupartii kulud ja pärast seda toote- või teenuseühiku kulud. Ostu kogukulu osakulud ja kuluelemendid taandatakse toote või teenuse ühikule, misjärel on neid hea kõrvutada, võrrelda ja otsustada, missuguselt tarnijalt tuleks hakata ostma või kellega jätkata koostööd ning kelle teenetest loobuda. Arvutamisel saavad nähtavaks kulud, mis ei kajastu otseselt soetuskuluna, vaid  lisanduvad toote ostuhinnale varjatult ja kaudselt. Sageli on need varjatud kulud väga suured ja äärmuslikul juhul võivad isegi ületada toote või teenuse muutuvkulu. kogukulu arvutamine on juhtimisarvestuse kontseptsioon ja praktika, mis aitab hanke- ja ostutöötajail teha tarnijate valikul põhjendatud otsuseid. Kogukulu arvutamise eesmärk on toote või teenuse ostmise tegeliku kulu mõistmine. See on kompleksne lähenemine, mille puhul määravad ostja ja/või tarbija, milliseid kulutusi peetakse kõige olulisemaks toote omandamisel, tarbimisel ja sellele järgneval utiliseerimisel. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Kulukandja

Kulukandja (ingl.k. cost driver) on toiming, toode või teenus, mille tulemusena tekib kulu ja/või mis kutsub esile kulude muutumise. Kulukandja võib olla (logistika)toiming, protsess, või mingi füüsiline ühik, mis eeldab selle kulu eraldi väljatoomist. Kui eesmärk on omahinna saamine, on kuluobjektiks ja ühtlasi kulukandjaks enamasti toode või teenus. Iga toimingu tarvis on vähemalt üks kulukandja, mis seob endaga konkreetse toimingu kulusid kõige paremini. Sobiv kulukandja seob toimingu sisendis ressursside kasutamise määra ja väljundis toimingu kulu võimalikult otseselt ja võrdelises sõltuvuses. Nii näiteks on logistikas hoiustamise toimingu kulukandjaks hoiustatava kaubaühiku ruumala, samas võib transportimisel olla selleks kaal. Ostutellimuse tegemisel on kulukandjaks enamasti ostuarve artiklirida, varude haldamisel aga tootenimetus sortimendis. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Lepinguvälised kulutused

Lepinguvälised kulutused (ingl. k. maverick spend) on hangete, ostude ja tarnijatega seotud kulutused, mis on tekkinud enamasti põhjusel, et organisatsioonis pole järgitud ostupoliitikaid ja hangete ning ostude protseduurireegleid. Lepinguvälised kulutused tekivad alati siis, kui ostuõigusega töötajate poolt eiratakse teadlikult või teadmatusest hankeprotsessi reeglistikku või varem kokku lepitud hanketingimusi. Sageli jäävad ettevõttes soodsad hanketingimused kasutamata ja selle asemel minnakse kergema vastupanu teed eelistades tarnijaid, kellelt ollakse harjutud ostma. Enamasti on tegemist kaudsete hangete ja ostudega, millega ei tegele ostuosakond, vaid muude allüksuste töötajad. Tavaliselt toob taoline praktika endaga kaasa organisatsioonile suuremad hanke- ja ostukulud, kui need võiksid olla ostupoliitikate ja protseduurireeglite olemasolul ja nende järgimisel. Tüüpiliselt tehakse lepinguväliseid kulutusi ja tekivad lepinguvälised kulud järgmistel põhjustel: Detsentraliseeritud hanked ja agiilsed ostud. Mõned ettevõtted kasutavad hajutatud hankesüsteemi selleks, et oleks võimalik teha kiires korras planeerimata ostusid. Ostuvajadus võib tekkida äkki ja kõik vajalik tuleb kiiresti soetada. Ostutöötajaile on antud volitused võtta vastu kiireid otsuseid oma äranägemise järgi ja ei nõuta ostupoliitikate ning protseduurireeglite järgimist. Bürokraatia vähendamine. Soovitakse vähendada tsentraliseeritud hangetega kaasnevat bürokraatiat. Keegi ostumeeskonnast on saanud hankejuhilt loa sooritada lepinguväliseid ostusid. Peagi võidakse olla olukorras, kus keegi töötajaist või isegi kogu allüksus sooritab ostusid väljaspool lepinguga määratud raamistikku ja lepingutingimusi. Seda võidakse teha nii teadlikult kui ka teadmatusest. Eeldatavalt soodsamad tingimused. Võidakse olla teadlik, et on olemas heakskiidetud tarnija ja leping, mis hõlmaks planeeritavat ostu. Vaatamata sellele otsustakse osta teiselt tarnijalt, kuna ollakse arvamusel, et tema pakutav toode on odavam ja ostuga säästetakse ettevõtte jaoks raha. Ebaefektiivne ja aeganõudev hankeprotsess. Hankeprotsess võib võtta aega nädalaid ja kuid, enne kui on võimalik asuda tarnijalt tooteid ja teenuseid ostma. Töötajad, kellele on antud õigus ostusid sooritada, ei soovi või ei saa mingil põhjusel ostu edasi lükata, kuni hankeleping on allkirjastatud. Nad leiavad enda jaoks lihtsama ja kiirema lahenduse teise tarnija näol ja teevad ostu pakkumuse alusel. Teadmatus hankelepingute olemasolust. Töös võidakse kasutada ainult lepinguid, mille olemasolust ollakse teadlik. Kui ostutöötaja ei tea, et tarnijaga on soetatavate toodete osas leping sõlmitud, otsitakse muid tarnijaid ja nende poolt pakutavat. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Vincent Cassel

Vincent Cassel (sünninimi Vincent Crochon; sündinud 23. novembril 1966 Pariisis) on prantsuse näitleja. Tema läbimurre tuli Mathieu Kassovitzi filmiga "Viha" ("La Haine"; 1995), mille eest sai ta kaks Césari nominatsiooni. Ta on veel teinud ka filmides nagu näiteks "Ümberpööramatu" ("Irréversible"; 2002), "Oceani kaksteist" ("Ocean's Twelve"; 2004, "Oceani kolmteist" ("Ocean's Thirteen"; 2007), "Lubadused idast" ("Eastern Promises"; 2007), "Must luik" ("Black Swan"; 2010), "44. laps" ("Child 44"; 2015) ja "Jason Bourne" (2016), samuti telesarjas "Läänemaailm" ("Westworld"; 2020). Roll kaheosalises filmis "Mesrine" tõi talle 2009. aastal parima meespeaosatäitja Césari. Ta on prantsuse näitleja Jean-Pierre Casseli ja ajakirjaniku Sabine Litique poeg. Tema vend Mathias on räppar nimega "Rockin' Squat" grupis Assassin. Tema poolõde Cécile Cassel on ka näitleja. Ta oli aastatel 1999–2013 abielus Monica Bellucciga ning neil on kaks tütart Deva (sündinud 2004) ja Léonie (sündinud 2010). Vincent Cassel andmekogus IMDb-s Vincent Cassel andmekogus Filmiveeb
Kehade süsteem

Kehade süsteem on teoreetilises mehaanikas kehade hulk, mis on omavahel seotud sidemetega.
Ekstensionalism

Extensionalism on keelefilosoofias, loogikas ja semantikas mudel, et kõik keeled (või vähemalt kõik täppiskeeled) on (või peaksid olema) lõplikus analüüsis laiendused. See tähendab, et: viide keele osade väljenduste laiendamisele on piisav selle tähenduse iseloomustamiseks; keeruka avaldise laiendamine sõltub ainult selle osade väljendite laiendamisest ja nende koostamise viisist. Mudel on reduktsionimi vorm ja empiirilise induktiivse metoodika rakendamine tähenduse probleemile. Mudel põhineb G. Frege, A. Tarski ja R. Carnapi klassifikatsioonidel. Ekstensionaalsus
Kehade süsteemi sisejõud

Kehade süsteemi sisejõud ehk süsteemi sisejõud on teoreetilises mehaanikas kehade süsteemi kuuluvate osade vahelised jõud. Sisejõud
Muuseumiharidus

Muuseumiharidus (inglise keeles museum education; saksa keeles die Museumspädagogik) on muuseumi sisu vahendav ja kõiki muuseumi sihtrühmi hõlmav tegevus, mis toimub muuseumi ja külastaja koostöös, võimaldades informaalset elukestvat õpet ja harivat meelelahutust. Muuseumiharidus on muuseumis loodud teadmiste rakendamine eesmärgiga toetada eri vanuses inimeste arengut ja eneseteostust. Muuseumis õppimist nähakse kui inimese suhestumist eseme või nähtusega, mis viib teda teadmiste omandamise, oskuste või hoiakute arendamiseni. Kuna igaüks õpib isikupärasel viisil, st kuidas külastaja teemat haarab ja omandab, siis muuseumid lähtuvad haridustegevuses õppijate õpistiilidest: visuaalsest, auditiivsest, kinesteetilisest, aga ka lugemis- ja kirjutamisstiilist. Muuseumi haridus- ja teavitustegevuse edendamisel on tähtsal kohal viis tegurit: sihtrühmad, museaalid, meetodite ja formaatide mitmekesisus, võrgustumine ja protsessikesksus. Muuseumide hariduslik roll on sama vana kui nüüdisaegne muuseum. Eesti muuseumihariduse sünnipaigaks võib pidada 1803. aastal asutatud Tartu Ülikooli kunstimuuseumi. Desvallées, André; Mairesse, François (2016). Aljas, Agnes (toim). Museoloogia põhimõisted. ICOM Eesti Rahvuskomitee. ISBN 978-9949-81-574-6. Johnsaon, Anna; Huber, Kimberly A.; Cutler, Nancy; Bingmann, Melissa; Grove, Tim (2017). The Museum Educator's Manual: Educators Share Successful Techniques. New York, London: Rowman & Littlefield. Muuseumihariduse Keskliit ja Saksamaa Muuseumide Liit, Eesti Muuseumiühing (2023). "Muuseumihariduse käsiraamat" (PDF). muuseum.ee. Lk 13. Vaadatud 14. aprillil 2024. Mcdonald, Sharon, toim (2011). A Companion to Museum Studies. Wiley-Blackwell. Lk 340. Anderson, Jaanika (2019). "The Use of the University of Tartu Art Museum Collection in Teaching between 1803 and 1918". Journal of the History of Education Society. 48 (5): 575–590 – cit. via Tylor & Francis Online.
Kristo Hussar

Kristo Hussar (sündinud 28. juunil 2002 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FC Flora. Hussar on mänginud Eesti U16, U17, U19 ja U21 koondistes kokku 43 mängu ja löönud ühe värava. A-koondise debüüdi tegi Hussar 12. jaanuaril 2024 sõpruskohtumises Rootsi vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Nikita Mihhailov, Andreas Vaher, Kevor Palumets, Ramol Sillamaa, Robert Veering ja Oskar Hõim. Uuendatud seisuga 10. detsember 2023 Eesti karikas Eesti Superkarikas Kõik mängud UEFA Konverentsiliigas Kaks mängu UEFA Meistrite Liigas ja kaks mängu UEFA Konverentsiliigas Uuendatud seisuga 13. jaanuar 2024 Tallinna FC Flora Premium liiga: 2020, 2022, 2023 Eesti karikas: 2020 Eesti Superkarikas: 2021 Eesti jalgpallikoondislaste loend Luup peale | Kaotus küll, aga tahtejõuline üldpilt annab noortele Sinisärkidele lootust (galerii!) Soccernet.ee, 12. jaanuar 2024 Kristo Hussar Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Kristo Hussar koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Transfermarkti profiil
Sulev Tarros

Sulev Tarros (26. märts 1956 Jantra küla, Suuremetsa külanõukogu, Räpina rajoon – 30. november 2023) oli Eesti tõstja. Elas Võrus. Lõpetas 1974. aastal Helme Kutsekeskkooli. Töötas Sootaga sovhoosis, seepärast esindas maasportlaste ühingut Jõud. Hiljem töötas ehitajana. Sportima hakkas ta Helme koolis. Tegeles kergejõustikuga Harry Lembergi juhendamisel, sai ujumises täiskasvanute II järgu, võrkpallis treenis Jaan Gutmanni juhendamisel ja sai I järgu. Jätkas Nõukogude sõjaväeteenistuses spordiroodus Minskis. Tõstmisega hakkas tõsisemalt tegelema Pavel Zubrilini juhendamisel. Pärast sõjaväeteenistust jäi elama, töötama ja treenima Minskisse, esindas Minski SKA-d (armee spordiklubi). Alates 1980. aastast treenis Tartu Jõus Arne Heinlaiu juhendamisel. Tuli aastatel 1981–1986 viis korda tõstmise kahevõistluses ja neli korda eraldi tõsteviisides Eesti NSV meistriks. Püstitas I poolraske- (kehakaal kuni 82,5 kg), II poolraske- (kehakaal kuni 90 kg) ja I raskekaalus (kehakaal kuni 100 kg) kokku 26 Eesti NSV rekordit. Võitis I raskekaalus (kehakaal kuni 100 kg) NSV Liidu meistrivõistlustel 1984. aastal tõukamises kuldmedali (tõste 232,5 kg) ning 1982. aastal rebimises (tõste 180 kg) ja 1983 tõukamises (tõste 225 kg) hõbemedali. 1976 NSV Liidu meistersportlane 1982 Jõu auliige 1983 NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane Olev Türn. "Minsk. Hotellitoa jutud 2. Lähedalt kauge ja kaugelt lähedane". Spordileht nr 89, 3. august 1977. Lk 3 Biograafia ESBL-is
Vikiklikivõistlus

Vikiklikivõistlus (inglise keeles Wikiracing) on ühelt juhuslikult Vikipeedia lehelt teisele jõudmine võimalikult väheste tekstisiseste linkide abil. Inglise keeles teatakse mängu ka nimetuste Wikipedia race, Wikirace, Wikispeedia, WikiLadders, WikiClick või WikiWhack all. Mängijad alustavad samalt (juhuslikult valitud) lehelt Vikipeedias. Mängijad võistlevad jõudmaks "koju" ehk sihtlehele, mis on kindlaks määratud enne mängu algust. Näiteks alustatakse mängu Vikipeedia lehelt Päikesesüsteem ja võistlejad peavad välja jõudma lehele Tartu Ülikool. Mängijad võivad klikkida ainult tekstisisestel linkidel. Klikkida ei tohi menüü linkidel ega ka kategooria linkidel. Mängijad ei tohi kasutada brauseri akna “tagasi” või “edasi” liikumise nuppu. Samuti ei või nad kasutada brauseri ajalugu. Mängijad ei tohi kasutada klaviatuuri, keelatud on kasutada nii otsingukasti (CTRL+F) kui ka teisi kiirklahve leheküljel edasi või tagasi liikumiseks. Üks mänguvoor võib toimuda kas ühes arvutis, kus mängijad võistlevad kordamööda või ka samaaegselt mitmes arvutis. Vikiklikivõistlusel on mitmeid erinevaid variante, neist kaks kõige populaarsemat on: Kiiruse peale (SpeedWiki), milles võidab see, kes jõuab sihtleheni piiratud aja jooksul. Kliki peale (Click Wiki), milles võitja on see, kes jõuab sihtleheni kas kõige väiksema klikkide arvuga või eelnevalt kindlaks määratud klikkide arvuga. Nations, Daniel (4. märts 2020). "How to Play the Wiki Game on Wikipedia". Lifewire. Vaadatud 10. detsembril 2023. Thaler, Stefan; Siorpaes, Katharina; Hofe, Christian; Simperl, Elena (1. mai 2011). "A Survey On Games For Knowledge Acquisition" (PDF). Semantic Technology Institute International. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 25. mai 2012. Vaadatud 10. detsembril 2023. Harrison, Stephen (26. september 2023). "The Art of Wikiracing". Slate. Vaadatud 10. detsembril 2023.
Johann von Helmersen

Johann von Helmersen (aastani 1651 Helmes; suri enne 26. juunit 1673) oli Rootsi riigiametnik ning mõisnik Liivimaal. Johann Helmes sündis tõenäoliselt 1622. aastal Riia raehärra Paul Helmese ja Wendula Wellingki pojana. Tema emapoolne vanaisa oli Riia bürgermeister Gotthard Wellingk, kes hukati Riia rae poolt 1586. aastal reetmissüüdistuse tõttu. 1652. aastal oli ta Riia kindralkuberneri sekretär, 1655. aastal Tartu õuekohtu sekretär ning alates 1657. aastast assistentnõunik (Assistenz-rat). 31. mail 1651 tõsteti ta Helmerseni nime all Rootsi aadliseisusse. Kuninganna Hedwig Eleonora annetas talle 29. novembril 1660 Sāviena mõisa (Sawensee) rentnik Ļaudona kihelkonnas. Alates 18. märtsist 1664 oli ta Krimulda mõisa (Schloß Kremon) rentnik Krimulda kihelkonnas ning alates sama aasta 20. märtsist Kapsta mõisa (Engelhardtshof) rentnik Valga kihelkonnas. Johann von Helmersen oli abielus Anna Hintzega (suri pärast 19. juunit 1679), kes oli Riia raehärra Benedikt Hintze ja Barbara Rammi tütar. Anna emapoolne vanaisa oli Riia bürgermeister ja Padise mõisnik Thomas von Ramm (suri 1631). Abielust sündisid: Magnus Benedict von Helmersen (1656–1701), Rootsi sõjaväelane (ooberst) Johann von Helmersen (1662–1688), keiserlik sõjaväelane (kapten) Klaudius Gotthard von Helmersen (1668–1753), Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant), Liivimaa maanõunik, Sāviena ja Kapsta mõisnik Helmersen, von; EAA.1674.2.99
Püranoos

Püranoos on orgaanilises keemias iga selline sahhariid, mis sisaldab kuueliikmelist tsüklit, mis koosneb viiest süsiniku ja ühest hapniku aatomist (heterotsükkel). Nimetus püranoos tuleb selle tsükli sarnasusest teisele hapnikut sisaldavale heterotsüklile püraan, mille erinevus püranoosiga seisneb kahes tsükli kaksiksidemes. Kui püranoosi anomeersel süsinikul asuv -OH rühm on asendatud -OR grupiks kutsutakse seda püranosiidiks.
Chāndogya-upaniṣad

Chāndogya-upanišad on üks upanišadidest. Chāndogya-upanišad'i VI osas leidub väga sageli tsiteeritud lõik upanišadide filosoofilise mõtlemise kohta. Seal esitatakse järgmised seisukohad. Muutumine seisneb kõnepruugis, nimeandmises, mis on selgeks osutuseks, et nimi ja nimega tähistatu on mõtteliselt selgelt eristatud. Muutuva kuju ja püsiva olemuse vahel on vahe, näiteks saab savist ja rauast teha erinevaid asju, kuid savi ja raua olemus jääb seejuures muutumatuks. Olematusest ei saa midagi tekkida, midagi saab tekkida ainult olemisest. (Andres Herkel) Eesti keeles on katkendid Chāndogya-upanišadist ilmunud raamatus "Valik upanišade" (Loomingu Raamatukogu, 2008, 7/8) Martti Kalda tõlkes.
Nomadoloogia

Nomadoloogia on poststrukturalistlike mõtlejate Gillez Deleuze´i ja Felix Guattari kasutatud termin, mis tähistab mõtteviisi olla dünaamiline ja avatud välisele ning paljususele. See kontseptsioon vastandub riigi-kontseptsioonile, mis kujutab endast ühte kohta juurdumist ja ühe mõtteviisi eelistamist. Malpas, Simon, Wake, Paul (2015). Kriitilise teooria käsiraamat. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus. Lk 367.
Päevakorraseade teooria

Päevakorraseade teooria, ka agendaseadmise teooria (inglise keeles agenda setting theory) on poliitilise kommunikatsiooni teooria, mis põhineb väitel, et (massi)meedial on võime mõjutada seda, millistest teemadest inimesed kõige rohkem mõtlevad. Teooria autorid M. E. McCombs ja D. L. Shaw leidsid seejuures, et meedial pole siiski võimekust mõjutada seda, kuidas inimesed mingitest asjadest mõtlevad. Teooria töötati välja 1970. aastatel, hiljem on sellele lisatud teine ja kolmas tasand. Teise tasandi kohaselt suudab meedia mõjutada seda, milliseid omadusi ja tunnuseid inimesed seal käsitletavatele teemadele omistavad. Päevakorraseade kolmas tasand põhineb leidudel, et meedias kajastatavad teemad on suures seoses avalikus päevakorras olevate teemadega. McCombs, Maxwell E.; Shaw, Donald L. (1972). "The Agenda-Setting Function of Mass Media". Public Opinion Quarterly. 36 (2): 176. DOI:10.1086/267990. McCombs, Maxwell; Lopez-Escobar, Esteban; Llamas, Juan Pablo (1. juuni 2000). "Setting the Agenda of Attributes in the 1996 Spanish General Election". Journal of Communication (inglise). 50 (2): 77–92. DOI:10.1111/j.1460-2466.2000.tb02842.x. ISSN 0021-9916. Vu, Hong Tien; Guo, Lei; McCombs, Maxwell E. (2014). "Exploring "the World Outside and the Pictures in Our Heads": A Network Agenda-Setting Study". Journalism & Mass Communication Quarterly (inglise). 91 (4): 669–686. DOI:10.1177/1077699014550090. ISSN 1077-6990.