laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lingenau

Lingenau on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas. Lingenau asub Bodeni järvest kagus 685 m kõrgusel. 30,8% territooriumist on metsa all. See on Saksamaa-Austria ühisprojekti "Naturpark Nagelfluhkette" liige. Lindigenowet on kirjalikult esmamainitud 1227. aastal. See on vanim asustus Vorderwaldis (tuntud ka kui Vorderer Bregenzerwald) ja kuulus pikka aega Mehrerau kloostrile. Habsburgid valitsesid Vorarlbergi osi vaheldumisi Tiroolist ja Kaugemast Austriast (Freiburg im Breisgau). Aastatel 1805–1814 kuulus Lingenau Baierile, siis taas Austriale. Austria Vorarlbergi liidumaa moodustamisest 1861. aastal kuulub Lingenau Vorarlbergi. Sajandeid, kuni Teise maailmasõja alguseni, said elanikud kasu Bad Hohlist, mis asub rauarikkal allikal nimega Maxriese. Aastatel 1945–1955 oli Lingenau Prantsuse okupatsioonitsooni osa Austrias. Püha Ristija Johannese kihelkonnakirik (Hl. Johannes der Täufer) ehitati 19. sajandil. Barokne Püha Anna kabel (Hl. Anna) ehitati 1722. aastal ja on tehtud tufist. Tuffi loodusrada (Quelltuff-Naturlehrpfad) loodi oja lähedale, mis lõhestab üle 40 m kõrgust Quelltuffi (tuff). See vaatepilt loodi hilisel jääajal. Puidust Gschwendtobeli sild Lingenau ja Eggi vahel üle Subersachi jõe ehitati 1834. aastal Alois Negrelli poolt, kes töötas ka Suessi kanali kallal. Arvestades selle vanust, peetakse silda inseneri- ja puusepatööde meistriteoseks. Rippsild Lingenau ja Eggi vahel üle Subersachi jõe on jalakäijate tross-sild, mis ehitati 1901. aastal. Silla pikkus on 57 m ja tänapäeval kasutavad seda ainult jalutajad. Bregenzerwälder Käsekeller on Lingenaus olnud aastast 2002. Selles juustukeldris hoitakse vanandamiseks üle 32 000 juustuketta. See on Käsestraße Bregenzerwaldi algatus säilitada väikesemahulist põllumajandust ja kohalike toodete mitmekesisust Bregenzerwaldis ja seega toetada Vorarlbergi juustukultuuri. Juustukelder on enam kui 6,5 miljoni euroga läbi aegade suurim investeering Vorarlbergi piimatööstusse. Bregenzerwald Umgang (otsetõlkes 'Bregenzerwaldi jalutuskäik') näitab 12 küla Bregenzerwaldis, sealhulgas Lingenaud. Maastiku, avalike hoonete, elamute ja igapäevaste objektide abil antakse jalutajatele teavet Bregenzerwaldi tüüpilise arhitektuuristiili kohta läbi sajandite. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Ušniša

Ušniša (sanskriti keeles उष्णीष, uṣṇīṣa) on ikonograafiliselt Buddha kujutise pealael asuv kõrgendik, üks budade või suurmeeste tunnustest. Ušniša päritolu ja tähendus ei ole selge. Seda on peetud teatud eriliseks peakatteks või turbaniks, austusväärsete isikute pea kohal hoitava päikesevarju sümboliks, juustest moodustatud sõlmeks või põiminguks, sümboolseks tuleleegiks, eriliseks krooniks või kroontšakra kujutiseks vmt. Ühelegi nendest selgitustest pole piisavalt kinnitusi. Paljude tekstide põhjal oli Buddha kiilaspäine, juuksed raseeritud. Ühe seletuse kohaselt võib selline Buddha kujutis ilmuda sügavas meditatsiooniseisundis ning esineda äratuntavalt ka Mandelbroti fraktalis. Ušnīša-vidžaja Ida mõtteloo leksikon: ušniiša.[1] Ida mõtteloo leksikon: suurmehe tunnused.[2] Academia.edu. Why is Buddha fat. Buddhabrot. The Ushnisha.
Hospidallaev

Hospidallaev, ka haiglalaev, laatsaretlaev (inglise keeles hospital ship, saksa keeles Lazarettschiff, vene keeles госпитальное судно), on haigete raviks ja transpordiks valmistatud või kohandatud mereväe abilaev või tsiviillaevanduse eriotstarbeline laev. Hospidallaev peab olema värvitud valgeks ja märgistatud punaste ristidega. Sellel ei tohi olla pardarelvastust, kuid personalil võib olla käsirelvastus enese ja haigete kaitseks. Hospidallaevu ei tohi rünnata, kuid suurte sõdade ajal on seda nõuet ka eiratud. Rahuajal kasutatakse hospidallaevu merelise juurdepääsu olemasolul sageli suurte suuremate kriiside või katastroofide piirkonnas meditsiinilise abi võimekuse operatiivseks tõstmiseks. Suvel 2021 valmib heategevusorganisatsiooni Mercy Ships jaoks maailma suurim tsiviilhospidallaev Global Mercy. Laev ehitatakse Hiinas ja seadmestatakse Belgias ning selle reeder on Stena Ro-Ro. Laeval on 6 operatsioonisaali, 200 haigevoodit, laboratoorium, vastuvõturuumid ning silma- ja hambakliinik. Esimene Global Mercy peatuskoht on Sudaanis, kus abivajajaile osutavad abi 600 vabatahtlikku. Global Mercy on 174 m pikk ja 28,6 m lai kogumahutavusega 37 000. Christopher Kullenberg Rothvall. Global Mercy nära leverans – provturen genomförd. Sjöfartstidningen, 10. mai 2021 (rootsi keeles) Remondilaev Laatsaret Transpordilaev Ujuvkasarm
Lochau

Lochau on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas. See asub Bodeni järve ääres Saksamaa piiri lähedal. Umbes 50,3% valla territooriumist on metsa all. Pfänderi mägi on valla osa, olles ka Bregenzi peamine mägi. Läänes moodustab Leiblachi jõgi piiri Saksamaaga. Habsburgid valitsesid Vorarlbergi maid vaheldumisi Tiroolist ja Kaugemast Austriast. Aastatel 1805–1814 kuulus vald Baierile, siis taas Austriale. 1861. aastal sai see Austria Vorarlbergi liidumaa osaks. Teise maailmasõja ajal asus seal Dachau koonduslaagri all-laager. Aastatel 1945–1955 oli vald Prantsuse okupatsioonitsooni osa. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Chung Sye-kyun

Chung Sye-kyun (korea keeles 정세균, hanjas 丁世均; sündinud 5. novembril 1950) on Lõuna-Korea poliitik, alates 14. jaanuarist 2020 kuni 16. aprillini 2021 Lõuna-Korea peaminister. Ta oli aastatel 2016–2018 Lõuna-Korea Rahvusassamblee spiiker. Chung juhtis aastatel 2008–2010 riigi suurimat opositsioonierakonda Demokraatlikku Parteid (DP). Ta oli kahel korral DP eelkäija Uri partei esimees, alguses kohusetäitjana oktoobrist 2005 kuni jaanuarini 2006 ning seejärel veebruarist augustini 2007, mil erakond tegevuse lõpetas. 9. juunil 2016 valiti ta kaheks aastaks Rahvusassamblee spiikriks. Kuna seaduse järgi ei tohi parlamendi spiiker erakonda kuuluda, lahkus ta enne ametisse astumist Korea Demokraatlikust Parteist (KDP). Pärast ametiaja lõppu 29. mail 2018 taasliitus ta KDP-ga. "Roh shuffles cabinet before election". The New York Times. 2. jaanuar 2006. Vaadatud 17. aprill 2016. "Chung Sye-kyun Elected Chairman of Main Opposition Party". The Korea Times. 6. juuli 2008. Vaadatud 17. aprill 2016.
Mellau

Mellau on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas. Mellau on Bregenzerwaldi osa. See asub Kanisfluh' mäe jalamil, mida peetakse Bregenzerwaldi maamärgiks. Aastatel 1805-1814 kuulus Mellau Baierile, siis taas Austriale. Pärast Teist maailmasõda oli vald 10 aastat Prantsuse okupatsioonitsooni osa. 1870. aastal oli Mellaus suur tulekahju. Kirik, kool, pastoraat ja veel 18 maja põlesid maha. Pärast Damülsi ja Mellau suusapiirkondade ühendamist 2010. aastal loodi suurim suusapiirkond Bregenzerwaldis ja üks suuremaid suusapiirkondi Vorarlbergi liidumaal: Damüls-Mellau suusapiirkond. 2015. aasta suvel ja sügisel ehitati Mellaubahn ümber, vana köisraudtee aastast 1972 asendati samal marsruudil monokaabli kujul. Pärast umbes 20 miljoni euro investeerimist hakkas 4. detsembril 2015 tööle uus 10-kohaline gondeltõstuk. Bregenzerwald Umgang Mellau on osa Bregenzerwald Umgangist (sõna-sõnalt: "Bregenzerwaldi jalutuskäik"). Jalutuskäik näitab Bregenzerwaldi 12 küla. Maastiku, avalike hoonete, elamute ja igapäevaste objektide abil kutsutakse jalutajaid kogema tüüpilist Bregenzerwaldi arhitektuuristiili läbi aegade. Austrias on Mellau tuntud Bregenzerwaldi bändi Holstuonarmusigbigbandclub laulust "Vo Mello bis ge Schoppornou" (alemanni murdes: "Mellaust Schoppernausse"). Horizon Field Norbert Bischofberger (* 1954), teadlane, gripiravimi Tamiflu arendaja Hubert Dietrich (1930-2006), maalikunstnik ja maalirestauraator Hermann Rützler (1883-1960), fotograaf ja kirjanik Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Koroonapandeemia Valgevenes

Koroonapandeemia Valgevenes on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast. Esimene haigestunu tuvastati Valgevenes 28. veebruaril 2020. 31. märtsil leidis kinnitust esimene COVID-19 põhjustatud surmajuhtum. 13. aprillil väitis Valgevene president Alaksandr Łukašenka, et valgevenelased ei sure mitte koroona tõttu, vaid kroonilistesse haigustesse, mis arenevad Covid-19 taustal. Märtsis oli ta pandeemiat psühhoosiks nimetanud. 9. mail toimus Minskis pandeemiast hoolimata võidupühaparaad. Tuvastatud nakatunuid Valgevenes, allikas: https://coronavirus.of.by/] https://www.delfi.ee/news/paevauudised/valismaa/lukasenka-valgevenes-pole-keegi-surnud-ega-sure-koroonaviiruse-tottu?id=89543357 Lukašenka hoiatas koroonahulluse eest, Postimees https://coronavirus.of.by/
Mittelberg (Vorarlberg)

Mittelberg on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas. Mittelbergi vald ühildub Kleinwalsertaliga, oruga, mis on ainsa ligipääsuteega Saksamaalt. Kuigi see ei ole eksklaav kitsas tähenduses (see külgneb ülejäänud Austriaga), lõi tema geograafiline asend erilise olukorra. Näiteks on sel nii Austria kui ka Saksa sihtnumbrid. 1891. aastal sai Kleinwalsertal tolliliidu Saksamaaga, vaba piiri, ja kasutas Saksa marka. Pärast Austria ühinemist Euroopa Liiduga 1995. aastal, Schengeni leppe sõlmimist (1997) ja euro kasutuselevõttu (2002) seda eristaatust enam ei kasutata. Asukoha tõttu kehtivad siiski mitmed maksustamiserinevused, nagu alandatud käibemaksumäär. Horizon Field Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Möggers

Möggers on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Reuthe

Reuthe on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas. Selle peamine majandusharu on turism. Reuthe asub Bregenzerwaldis. 53,4 % piirkonnast on metsa all, 11,6 % on alpimaa. Kihelkonnakirik Hl. Jakobus ehitati 1248. aastal. 2002. aastal ehitati uus orel. Reuthe on Bregenzerwald Umgangi osa (sõna otseses mõttes "Bregenzerwaldi jalutuskäik"). Jalutuskäik näitab 12 traditsiooniliselt ehitatud küla Bregenzerwaldis. Maastiku, avalike hoonete, elamute ja igapäevaste objektide abil antakse jalutajatele teavet Bregenzerwaldi tüüpilise arhitektuuristiili kohta läbi sajandite. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Viktor Trepak

Viktor Trepak (ukraina keeles Віктор Миколайович Трепак, sündinud 25. augustil 1975 Skoles Skole rajoonis Lvivi oblastis) on Ukraina jurist ja riigiametnik. Ta lõpetas aastal 1997 Lvivi ülikooli. Trepak oli alates 8. oktoobrist 2019 kuni 30. märtsini 2020 Ukraina peaprokuröri asetäitja. Трепак ушел в отставку с должности замгенпрокурора - Liga Novosti, 31.03.2020 (vaadatud. 31.03.2020) Виктор Трепак. СБУ-2019: 5 жизненно важных изменений - ZN.ua, 28.12.2018 (vene keeles) Трепак: "Дело Гандзюк" показало, что в Херсонской области действует мощный и опасный клан - Zn.ua, 22.03.2020 Замгенпрокурора Трепак объяснил причину своего рапорта об отставке - Liga Novosti, 27.03.2020
Riefensberg

Riefensberg on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas. Riefensberg on Nagelfluhkette looduspargi osa, mis on kogupindalaga 401 km² ja 24 km pikk ning hõlmab 6 Baieri ja 8 Vorarlbergi valda. Riefensbergi linna ("rivinsperc") on esmamainitud 1249. aastal paavst Innocentius IV ürikus. Kihelkonnakirik St. Leonhard ehitati 1426. aastal, seda laiendati aastatel 1818–1821 ja renoveeriti aastatel 1969–1971. Kabel St. Anna ehitati 18. sajandil ja on rikas barokk-kujude poolest. 2010. aastal leiti Aueri veski umbes 300 aastat vana veskikivi. Riefensbergis olid 17.–19. sajandil mõned veskid. Jahvatuskivi on välja pandud jalgteele. Juppenwerkstatt Riefensbergis värvitakse ja õmmeldakse Bregenzerwaldi rõivaid endiselt traditsioonilisel viisil. Tüüpilist Bregenzerwälder Juppet poodides "valmis kujul" ei müüda, vaid seda saab Juppenwerkstattis ainult individuaaltööna valmistada. Tänapäeval kannavad Bregenzerwaldi naised Juppet pulmades ja pühapäeviti kirikus. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Tarifa

Tarifa on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis. See asub Vahemere ääres Marroquí neemel. Seal asub Mandri-Euroopa lõunapoolseim punkt. Linnas elab 18 169 elanikku. Iga 40 minuti tagant tuleb laev Tangerist.
Koroonapandeemia Austrias

Koroonapandeemia Austrias on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast. Esimesed haigestunud tuvastati Austrias 25. veebruaril 2020 Innsbruckis. Nendeks olid Lombardiast pärit itaalia mees ja naine, kes olid mõned päevad varem käinud Bergamos. 12. märtsil suri esimene koroonaviirushaiguse ohver, 69-aastane mees, kes oli Itaaliast naasnud. 13. märtsil kehtestati karantiin mitmes Tirooli liidumaa vallas ja külas (Ischgl, Kappl, See, Galtür ja Sankt Anton am Arlberg). 14. aprillil leevenesid alates märtsist kehtinud asutuste lahtiolekupiirangud, tööd võisid alustada mitmesugused väikepoed. Samal ajal laiendas Austria valitsus maskikandmise kohustust. Kõiki Austria elanikke kohustati maski kandma sisseoste tehes ja ühistransporti kasutades. Riigis oli selle päeva seisuga registreeritud 6142 haigusjuhtu ja 384 surmajuhtu. 22. oktoobril teatati, et ööpäevaga lisandus 2435 uut nakatunut. Alates 1. veebruarist 2022 on austerlased seadusega kohustatud end kroonaviiruse vastu vaktsineerima. Tuvastatud nakatanuid Austrias, allikas: [1] "Population by Year-/Quarter-beginning". 7. november 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 12.06.2015. Vaadatud 12.06.2015. "Coronavirus". sozialministerium.at (saksa). Bundesministerium für Soziales, Gesundheit, Pflege und Konsumentenschutz. Originaali arhiivikoopia seisuga 22.03.2020. Vaadatud 20.12.2020. "Cumulative COVID-19 vaccination doses administered per 100 people" (inglise). Our World in Data. Vaadatud 2.03.2020. Erster Todesfall in Österreich Vizekanzler Kogler nennt Sportarten, die ab 1. Mai möglich sein sollen Der Standard, 15.04.2020. Aktuelle Zahlen zum Coronavirus Der Standard, 15.04.2020. "COVID-19: Austria to enter full national lockdown amid record case surge - as fourth wave sweeps Europe". Sky News (inglise). 19.11.2021. Vaadatud 19.10.2021. "Aktuelle Informationen: Neuartiges Coronavirus" (saksa). Sozialministerium. Vaadatud 16.03.2020. https://info.gesundheitsministerium.at/
Manuel Marrero

Manuel Marrero Cruz (sündinud 11. juulil 1963) on Kuuba poliitik, alates 21. detsembrist 2019 Kuuba peaminister. Ta on 43-aastase pausi järel riigi esimene peaminister, aastatel 1976–2019 sellist institutsiooni Kuubal ei olnud. Enne Marrerot oli viimati peaminister Fidel Castro. Marrero kuulub Kuuba Kommunistlikku Parteisse ning oli aastatel 2004 kuni 2019 riigi turismiminister. Tema ametiajal taastus riigi turismisektor jõudsasti. Ta on varem olnud arhitekt ning töötanud Gaviotas, Kuuba sõjaväe turismiharus, kus ta oli auastmelt kolonel. Oppmann, Patrick (21. detsember 2019). "Cuba names Manuel Marrero Cruz prime minister". CNN. Vaadatud 21. detsember 2019. "Cuba names Manuel Marrero Cruz as first prime minister since 1976". BBC News. 21. detsember 2019. Vaadatud 21. detsember 2019. "Kuuba nimetas ametisse esimese peaministri 43 aasta jooksul". Postimees. 21. detsember 2019. Vaadatud 22. märts 2020. Frank, Marc (21. detsember 2019). "Cuba names prime minister in move to lighten presidential load". Reuters. Vaadatud 22. detsember 2019. "Cuba names first PM in decades as new constitution decentralises presidential power". ABC News (inglise). 22. detsember 2019. Vaadatud 22. detsember 2019. Mazzei, Patricia (8. november 2017). "Rubio: 'Bureaucrats' to blame for softening Trump Cuba policy". Vaadatud 22. detsember 2019.
Jānis Jurkāns

Jānis Jurkāns (sündinud 31. augustil 1946 Riias) on poola rahvusest Läti poliitik. 1974. aastal lõpetas ta Läti Ülikooli inglise filoloogia erialal. 1974–1978 töötas samas inglise keele ja kirjanduse õppejõuna. Poliitilisetel põhjustel sunniti ta õppejõu ametist loobuma ja aastatel 1981–1989 töötas ta dekoratiivkunsti kombinaadis. 1989. aastal asus ta tööle Läti Rahvarinde väliskomisjonis. Alates 22. maist 1990 kuni 10. novembrini 1992 oli Jānis Jurkāns Läti välisminister. 1994. aasta märtsist kuni 2005 aastani oli Jurkāns Rahva Üksmeele Partei esimees ja Läti Seimi liige. Юрканс Янис kompromat.lv Janis Jurkans Munziger Latvia. Ministries, etc. rulers.org Par mums Saskaņa Jāņa Jurkāna grants studijām EKA Ekonomikas un kultūras augstskola
Artuss Kaimiņš

Artuss Kaimiņš (sündinud Arturs Kaimiņš 3. novembril 1980 Bauskas) on Läti näitleja, poliitik ja raadiosaatejuht. Teda tuntakse kui Boom FM raadiosaatejuhti. Ta on 2014. aastast seimi liige. Ta on lõpetanud Riia 64. Keskkooli ja Läti Kultuuriakadeemia. Ta on olnud 16 filmi näitleja või režissöör. Ta on mänginud ka Valmiera Draamateatris ja Läti Rahvusteatris.
Şabāḩ al-Khālid aş-Şabāḩ

Şabāḩ al-Khālid aş-Şabāḩ (araabia keeles صباح الخالد الحمد الصباح, läänepäraselt Sabah Al Khalid Al Sabah; sündinud 3. märtsil 1953) on Kuveidi diplomaat ja poliitik, kes oli 19. novembrist 2019 kuni 19. juulini 2022 Kuveidi peaminister. Ta on riigitegelane, kes on olnud mitmes ministriametis. Ta kuulub Kuveiti valitsevasse aş-Şabāḩi dünastiasse. "His Excellency Sheikh Sabah Khalid Al-Hamad Al-Sabah". Kuveidi saatkond Tokyos. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2013. Vaadatud 21. aprill 2013. "Index Sa". Rulers. Vaadatud 8. september 2013.
Sooronbaj Džeenbekov

Sooronbaj Šaripovitš Džeenbekov (kirgiisi keeles Сооронбай Шарипович Жээнбеков; sündinud 16. novembril 1958) on Kõrgõzstani poliitik, president alates 24. novembrist 2017 kuni 15. oktoobrini 2020. Ta oli aprillist 2016 kuni augustini 2017 Kõrgõzstani peaminister. Danki medal (2011) Manasi orden (2015) Nazarbajevi orden (2019) "Kõrgõzstani president lahkub ametist". ERR. 15. oktoober 2020, 18:45. Vaadatud 16.10.2020. "At Final Press Conference, Kyrgyz President Atambaev Plots His Political Future". RadioFreeEurope/RadioLiberty. Vaadatud 20. november 2017. "Sooronbay Jeenbekov becomes new Prime Minister". 24.kg. "Kyrgyz PM Jeenbekov Resigns To Run For President". Radio Free Europe/Radio Liberty. Biškek. 21. august 2017. Vaadatud 21. august 2017.
Muhhammetkalõj Abdulgazijev

Muhhammetkalõj Düşekejeviç Abdulgazijev (kirgiisi keeles Мухамметкалый Дүйшекеевич Абылгазиев; sündinud 20. jaanuaril 1968) on Kõrgõzstani poliitik, 20. aprillist 2018 kuni 15. juunini 2020 Kõrgõzstani peaminister. Abdulgazijev sündis 20. jaanuaril 1968 Kirgiisi NSV Tjan-Šani oblasti Kotškori rajoonis. Aastal 1994 lõpetas ta Konstantin Skrjabini nimelise põllumajandusinstituudi agronoomia erialal ning aastal 1997 Kõrgõžstani rahvusvahelise ülikooli majandus- ja äriteaduskonna. Ta oli 22. kuni 26. augustini Kõrgõzstani peaministri kohusetäitja. Ta nimetati ametisse, kui peaminister Sooronbaj Džeenbekov sama aasta oktoobris toimuvatel presidendivalimistel kandideerimiseks tagasi astus. Abdulgazijev oli enne seda esimene asepeaminister. 20. aprillil 2018 otsustas president Džeenbekov Sapar Isakovi valitsuse ametist vabastada ning uueks peaministriks nimetada Abdulgazijevi. Uus valitsus nimetati ametisse 25. aprillil. 25. aprillil 2018 ametisse nimetatud valitsuse koosseis: Peaminister - Muhhammetkalõj Abdulgazijev Asepeaministrid Kubatbek Boronov Jeniš Razakov Altõnai Omurbekov Zamirbek Askarov Välisminister - Tšingiz Aidarbekov Põllumajandus-, toidutööstus- ja maaparandusminister - Nurbek Murašev Majandusminister - Oleg Pankratov Haridus- ja teadusminister - Gulmira Kudaiberdieva Hädaolukordade minister - Nurbolot Mirzakhmedov Kultuuri-, teabe- ja turismiminister - Azamat Žamankulov Rahandusminister - Baktõgul Jeenbajeva Tervishoiuminister - Kosmosbek Tšolponbajev Siseminister - Kaškar Junušaliev Justiitsminister - Marat Jamankulov Töö-, tööhõive- ja migratsiooniminister - Ulukbek Kotškorov Transpordiminister - Žanat Beyšenov Riikliku julgeoleku riigikomitee esimees - Idris Kadõrkulov Riigikaitseküsimuste riigikomitee esimees - Erlis Terdikbajev Tööstuse, energeetika ja alusmuldade riigikomitee esimees - Emil Osmonbetov Infotehnoloogia ja kommunikatsiooni riigikomitee esimees - Bakõt Šaršembiev Kyrgyz Parliament Approves New Prime Minister, Cabinet "Atambaev Accepts Jeenbekov's Resignation, Appoints Interim Kyrgyz PM". Radio Liberty/Radio free Europe. Vaadatud 22. august 2017. "ПЕРВЫЙ ВИЦЕ-ПРЕМЬЕР-МИНИСТР | Официальный сайт Правительства КР". www.gov.kg (vene). Vaadatud 23. august 2017. https://www.rferl.org/a/kyrgyz-parliament-approves-new-prime-minister-cabinet/29182781.html https://www.rferl.org/a/kyrgyzstan-new-government-sworn-in-new-prosecutor-general-approved/29191734.html http://www.gov.kg/?page_id=27290&lang=ru
Gaboni riigipeade loend

Gaboni riigipeade loend loetleb Gaboni riigipead alates Prantsusmaalt autonoomia saamisest 1958. aastal kuni tänapäevani. Kressa, Kaarel (30. august 2023). "Järjekordne riigipööre Aafrikas. Gaboni armee teatas üle 50 aasta valitsenud poliitdünastia kukutamisest". Delfi. Vaadatud 30. augustil 2023.
Aleksandr Danin

Aleksandr Sergejevitš Danin (vene keeles Александр Сергеевич Данин; sündinud 14. märtsil 1986) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2011). Danin sai FIDE-lt 2004. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 25-aastaselt 2011. aastal. 2014. aastal tuli ta Tallinnas Paul Kerese mälestusturniiri võitjaks.  Aleksandr Danin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Aleksandr Danin. ratings.fide.com Данин Александр Сергеевич. ratings.ruchess.ru
Vassili Jemelin

Vassili Vladimirovitš Jemelin (vene keeles Василий Владимирович Емелин; sündinud 1. veebruaril 1976 Leningradis) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1994). Jemelin võitis noorte maailmameistrivõistlustel kaks hõbemedalit: 1990. aastal Fond du Lacis (USA-s) U14-vanuseastmes (Judit Polgári järel) ja 1993. aastal Bratislavas U18-vanuseastmes. Sai suurmeistriks 18-aastaselt 1994. aastal. Venemaa meistrivõistlustel on ta kahel korral tulnud esikuuikusse (1994, 2002). 2000. ja 2008. aastal tuli ta Tallinnas Paul Kerese mälestusturniiri võitjaks. Jemelin võitis 1992. aastal mängides Venemaa 2. võistkonnas Moskvas peetud maleolümpial pronksmedali.  Vassili Jemelin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Vassili Jemelin FIDE andmebaasis
Aleksandr Lastin

Aleksandr Nikolajevitš Lastin (vene keeles Александр Николаевич Ластин; sündinud 30. november 1976 Arhangelsk – 23. jaanuar 2015 Železnovodsk, Stavropoli krai) oli vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1997). Lastin sai suurmeistriks 21-aastaselt 1997. aastal. Venemaa meistrivõistlustel jagas ta 1997. ja 1999. aastal 3.–4. kohta, 2001. aastal esikohta (Bergeri koefitsientide alusel jäi talle teine koht) ja 2002. aastal Krasnodaris võitis ta meistrikulla. Lastin mängis kahel FIDE maailmameistrivõistlustel (nokautsüsteemis peetud turniiril). Detsembris 2001 Moskvas sai ta turniiritabelis 40. asetuse. Avaringis võitis ta Ognjen Cvitani tulemusega 1,5:0,5, kuid teises ringis kaotas Zhang Zhongile 1,5:0,5 ja langes edasisest konkurentsist välja. 2004. aastal Tripolis võitis ta teises ringis Zurab Azmaipharašvili 2,5:1,5, kuid kaotas kolmandas ringis Hikaru Nakamurale 0,5:1,5.