laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ideaal

Ideaal on esteetikas, eetikas ja teadusfilosoofias eeskujuks oleva täiuslikkuse kehastus. Immanuel Kanti ja Friedrich Schilleri jaoks oli ideaal individuaalne idee. Mõlemad kasutavad seda esteetika ja praktilise eetika kontekstis. Georg Wilhelm Friedrich Hegel kasutab ideaali mõistet ainult seoses kaunite kunstidega: ideaal on absoluutse idee meeleline esitus. Paul Lorenzen nimetab ideaalseks püüdlust sotsiaalse normi poole, mida pole võimalik täielikult teostada. Ideaali mõistab ta sellele lähenemise kriteeriumina. Ideal. In: Jürgen Mittelstraß (Hrsg.): Enzyklopädie Philosophie und Wissenschaftstheorie. Band 3: G – Inn. 2., neubearbeitete und wesentlich ergänzte Auflage. Metzler, Stuttgart u. a. 2008, ISBN 978-3-476-02102-1. Ideal. In: Hans Jörg Sandkühler (Hrsg.): Europäische Enzyklopädie zu Philosophie und Wissenschaften. Band 2: F – K. Meiner, Hamburg 1990, ISBN 3-7873-0983-7.
Eikaži mõis

Eikaži mõis (saksa keeles Eikasch, läti keeles Eikažu muiža) oli rüütlimõis, hiljem Bīriņi kõrvalmõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas.
Krimulda kirikumõis

Krimulda kirikumõis (saksa keeles Pastorat Kremon, läti keeles Krimuldas mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas. Kirikumõisa hoone on suure kultuuriväärtusega ehitis. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
Jaunāmuiža mõis (Krimulda kihelkond)

Jaunāmuiža mõis (saksa keeles Neuhof, läti keeles Jaunā muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas.
Jērkule mõis

Jērkule mõis (saksa keeles Jerkull, läti keeles Jērkules muiža) oli rüütlimõis, hiljem riigimõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas.
Pabaži mõis

Pabaži mõis (saksa keeles Pabbasch, läti keeles Pabažu muiža) oli rüütlimõis, hiljem riigimõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas.
Sēja mõis

Sēja mõis (saksa keeles Zögenhof, läti keeles Sējas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas.
Ķizbele mõis

Ķizbele mõis, ka Rāmava mõis (saksa keeles Kipsal, ka Rammenhof, läti keeles Ķizbeles muiža, ka Rāmavas muiža) oli rüütlimõis, hiljem Krimulda kõrvalmõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas. 1801. aastal pantis mõisa Johann Wilhelm Krause, seal sündis tema poeg Hermann Krause.
Armuallikas

Armuallikas (ka Veriläte) on allikas Valga maakonnas Otepää vallas Nüpli külas. Allikas jääb Otepää looduspargi alale. Allikas on tunnistatud ürglooduse objektiks. Allikast alguse saav oja voolab Pühajärve. Armuallikas Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 23.06.2018) Armuallikas Eesti looduse infosüsteemis
Arula Emaläte

Arula Emaläte (ka Emaläte, Peraläte) on allikas Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Allikas jääb Otepää looduspargi alale. Allikas on tunnistatud ürglooduse objektiks. Fr. R. Kreutzwald arvas, et Emalättest saab alguse Väike Emajõgi. Allika vooluhulk on 7 l/s (augustis 1998). Arula Emaläte Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 23.06.2018) Arula Emaläte Eesti looduse infosüsteemis
Stipulatsioon

Stipulatsioon (ld stipulatio) oli Vana-Rooma õiguses kasutatav verbaalne leping, mis seisnes suulises lubaduses täita teatav kohustus. Stipulatsioon sõlmiti kreeditori (creditor) ehk võlausaldaja ja deebitori (debitor) ehk võlgniku vahel. Verbaalsete lepingute puhul lasi üks pool endale lubaduse anda ja teine pool lubas seda. Leping oli sõlmitud, kui kreeditor küsis deebitorilt küsimuse ning deebitor vastas nõutavate sõnadega. Näiteks küsis kreeditor deebitorilt "Kas lubad?" ning deebitor oli kohustatud vastama "Luban". Või kreeditor küsis "Kas teed?" ning deebitor vastas "Teen". Vanimal ajal olid taolised vorminõuded väga ranged, kuid hiljem võis stipulatsiooni sõlmida ükskõik milliste sõnadega, sealjuures võis seda teha ka mõnes muus keeles. Lisaks ei olnud oluline, et lepingu osapooled räägiksid sama keelt, vaid oli tähtis, et esitatud küsimusele vastati õigesti. Stipulatsioon oli Vana-Roomas oluline, sest stipulatsiooni teel fikseeriti mitmesuguseid pooltevahelisi kokkuleppeid. Võlausaldajale oli stipulatsioon kasulik leping, sest võlgnik oli kohustatud täpselt kinni pidama sellest, mida ta võlausaldajale lubas, hiljem ei olnud lubaduse sisus võimalik muudatusi teha. Stipulatsiooni teel oli võimalik kokku leppida eri tehingutes, nt leppetrahvis (stipulatio poenae). Leppetrahv Vana-Rooma õiguses oli samuti verbaalne leping, mille kohaselt poolte kokkuleppe tulemusena kohustus üks pool teisele poolele maksma teatud trahvisumma mingi teo sooritamise või mittesooritamise korral või ka, kui kohustus oli mittetäidetud või mitteõigeaegselt täidetud. Väga oluline leppetrahvi funktsioon oli survestada võlgnikku kohustust tasuma nii, et see ei muutuks võlgnevuseks ja oleks seega õigeaegselt tasutud. Lisaks oli leppetrahv ainus võimalus, kuidas tagada mittevaraline huvi mingi konkreetse eseme või tegevuse vastu. Eesti õiguses ei ole stipulatsiooni teel võimalik lepingut sõlmida, sest puudub kohustus lepingu sõlmimisel sõnada kindlaid sõnu, nagu seda pidi tegema Vana-Roomas. Eesti õiguse kohaselt on lepingut võimalik sõlmida suuliselt, kuid verbaalset lepingut tuleb eristada suulisest lepingust ja seega ei ole need samastatavad. Elmar Ilus (2000). Rooma eraõiguse alused. Tallinn. Lehekülg 149. Inst.Gai.3.22.3. Inst.Gai.3.15.1. Tõlge eesti keelde: Merike Ristikivi ja Hesi Siimets-Gross. Reinhard Zimmermann (1990). The Law of Obligations: Roman Foundations of the Civilian Tradition. New York. Lk 95–97.
Engden

Engden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis. Valla pindala on 44,29 km². 31. detsembril 2015 elas seal 431 inimest. Engden asub Nordhorni ja Schüttorfi vahel. See kuulub valdade ühendusse (Samtgemeinde) Schüttorf. Katholische Kirche Abt St. Antonius (kirik) ehitati 1899. aastal uusromaanika tellisehitisena. Dobbe laohoone võib olla ehitatud 1800. aasta paiku ja on öeldavasti Loode-Saksamaa vanim säilinud maapiirkonna viljadestileerimise hoone ning on sellisena oluline tööstusmälestis. Autobahnid A 31 ja A 30 asuvad 6 km vallast ja on kergesti ligipääsetavad. Engdeni lapsed lähevad kooli või lasteaeda Emsbürenis, teises kreisis. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valdade ühenduse veebileht
Hinnioru allikas

Hinnioru allikas (ka Kahrila allikas) on allikas Võru maakonnas Rõuge vallas Nursi külas Kahrila järve kaldal Hinni kanjonis. Allikas jääb Haanja looduspargi alale. Allikas on tunnistatud ürglooduse objektiks. Allika vesi toidab Enni oja. Hinnioru läte Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 23.06.2018) Hinnioru läte Eesti looduse infosüsteemis
Hundiallikas

Hundiallikas on allikas Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Peatskivi külas Alatskivi ürgoru veerul endise Peatsekivi (Peatskivi) veski lähedal. Allikas jääb Alatskivi maastikukaitsealale. Allikas on tunnistatud ürglooduse objektiks. Hundiallik Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 23.06.2018) Hundiallik Eesti looduse infosüsteemis
Hõbeda allikas

Hõbeda allikas on allikas Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hõbeda külas Allika talu alal. Allikas on tunnistatud ürglooduse objektiks. Hõbeda allikas Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 23.06.2018) Hõbeda allikas Eesti looduse infosüsteemis
Illi allikad

Illi allikad on allikad Võru maakonnas Võru vallas Illi külas. Allikad on tunnistatud ürglooduse objektiks. Allikad toidavad Raudoja. Illi allikad Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 23.06.2018) Illi allikad Eesti looduse infosüsteemis
Saaremaa Ralli

Saaremaa Ralli on Saaremaal peetav ralli. Saaremaa Ralli toimus esimest korda 23.–24. novembril 1974 nime "Tehumardi-74" all. Idee autorid olid tollase Autotranspordibaasi nr 11 tehnikaspordi entusiastid Aleksander Tiidus ja Slavik Bõstrov. Esimene sportlik ralli toimus 12.–14.detsembril 1975. Alates 1993. aastast on ralli rahvusvaheline ja kannab nime "Saaremaa ralli". Saaremaa Ralli 2001 Saaremaa Ralli 2002 Saaremaa Ralli 2003 Saaremaa Ralli 2004 Saaremaa Ralli 2005 Saaremaa Ralli 2006 Saaremaa Ralli 2007 Saaremaa Ralli 2008 Saaremaa Ralli 2009 Saaremaa Ralli 2010 Saaremaa Ralli koduleht Autospordist 1974–2000
Ulundi

Ulundi on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis, Zululandi ringkonna ja Ulundi valla halduskeskus. Ulundi asutati 1873. aastal suulude riigi pealinnana. 1879. aastal toimus Ulundi lähedal Briti vägede ja suulude vahel Ulundi lahing, milles suulude vägi puruks löödi. 1980–1994 oli Ulundi KwaZulu bantustani pealinn. 1994–2004 oli Ulundi KwaZulu-Natali provintsi halduskeskus. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ulundi elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,88%, värvilisi 0,29%, valgeid 0,24%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15% ja teisi 0,43%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,39% inimesi, inglise keelt 2,58% ja ndebele keelt 1,14%. Ulundi – Historical Zulu Center southafrica.com Ulundi Tourism Information South African Hotels https://census2011.adrianfrith.com/place/581095
Isterberg

Isterberg on vald Grafschaft Bentheimi kreisis Alam-Saksimaal, mis tekkis 1970. aastatel kahe endise valla Wengseli ja Neerlage liitumisel. See asub Bad Bentheimi ja Nordhorni vahel ning kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schüttorf. Valla pindala on 20,28 km². 31. detsembril elas seal 566 inimest. Tegelik külakeskus puudub. Nimekaimust küngas Isterberg kõrgusega 68 m on üks viimaseid Teutoburgi metsa jäänukeid. Vallas on kohalik NMKÜ (CVJM Isterberg-Quendorf), mis on mitte ainult noorte, vaid ka täiskasvanute ja vanemate kodanike kohtumiskohaks. Veelgi enam, vallas on loodud ka Landjugend ("Maanoored"). Landjugend korraldab muu hulgas iga-aastast telkimisfestivali, mis on tuntud kogu vanas Bentheimi krahvkonnas. Väikeses vallas on ka oma vabatahtlik tuletõrje salk, millest paljud vabatahtlikud osa võtavad. Teutoburgi metsa kaugeim jäänuk ei ole Isterberg, vaid see lõpeb Bad Bentheimi eemalolevas keskuses Gildehausis. Väljudes sealt, minnes Hollandi suunas, lõpevad metsa viimased puud. Siiski peaks eeldama, et Teutoburgi mets ulatus kord Fürstlicher Buschini (Vürstlik põõsas), mis asub Bardeli põllumajandusvallas. Isterbergis on ka tasuta väliujula. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Kassinurme allikad

Kassinurme allikad on allikad Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Patjala ja Painkülas Kassinurme linnuse juures. Allikad on tunnistatud ürglooduse objektiks. Kassinurme allikatest on tähtsaimad Raja-, Külm-, Keev- ja Mustallikas. Kassinurme allikad Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 23.06.2018) Kassinurme allikad Eesti looduse infosüsteemis
Kavilda ohvriallikas

Kavilda ohvriallikas (ka (Mõisanurme) Käve läte, (Mõisanurme) Kave läte[viide?]) on ohvriallikas Tartu maakonnas Elva vallas Mõisanurme külas Kavilda ürgoru veerul. Allikas on tunnistatud ürglooduse objektiks. Ohvriallikast 2 km lõunas asub Soova Veskiallikas. Mõisanurme Kave läte Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 23.06.2018) Mõisanurme Kave läte Eesti looduse infosüsteemis Mõisanurme Kave läte Hiite Maja SA andmekogus Mõisanurme Kave läte kultuurimälestiste riiklikus registris
Konsa allikas

Konsa allikas (ka Konsa läte[viide?], Konsu allikas) on allikas Põlva maakonnas Kanepi vallas Prangli külas Konsaveski (Konsuveski) talu alal. Allikas on tunnistatud ürglooduse objektiks. Konsu allikas Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 23.06.2018) Konsu allikas Eesti looduse infosüsteemis
Ceres (LAV)

Ceres on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas, Witzenbergi valla halduskeskus. Ceres on asutatud 1854. aastal, linnaõigused sai 1864. aastal. 29. septembril 1969 sai Ceres maavärina tagajärjel raskesti kannatada. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ceresi elanikest värvilisi 61,4%, mustanahalisi aafriklasi 28,7%, valgeid 8,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 1,0%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 70,2% inimesi, koosa keelt 23,0%, sotho keelt 2,9%, inglise keelt 2,1% ja teisi keeli 1,9%. The Ceres Earthquake: Wellington, South Africa Pat Krapf https://census2011.adrianfrith.com/place/165006 https://census2011.adrianfrith.com/place/165007 https://census2011.adrianfrith.com/place/165008
Nieuwoudtville

Nieuwoudtville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Hantami vallas. Nieuwoudtville on asutatud 1897. aastal. Linn on saanud nime Nieuwoudt'i perekonna järgi, kellele kuulunud maale linn rajati. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nieuwoudtville'i elanikest värvilisi 80,55%, mustanahalisi aafriklasi 8,98%, valgeid 8,22%, India või Aasia päritolu inimesi 1,62% ja teisi 0,62%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,05% inimesi ja inglise keelt 3,07%. Nieuwoudtville South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/366004
Vaivere

Vaivere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus küla Kaarma valda. Küla on esmamainitud vakusena 1444. aastal. Vaivere on üks vähestest Saaremaal siiani säilinud ajaloolistest tänavküladest. Külas asus 2001. aastani kool. Aastatel 2008–2013 asus endise koolimaja renoveeritud osas Kaarma Koolide Muuseum. Saaremaa Rallil on aastaid olnud Vaivere kiiruskatse, mis läbib lisaks Vaiverele veel Paimala ja Kärdu küla. Vaivere külas on sündinud vaimulik Rudolf Reinaru ja põllumajandustegelane Richard Martinson. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rand, Oliver. Kaarma koolide muuseum jääb suveni suletuks. Saarlane.ee, 28. veebruar 2013. Vaivere küla lugu (1. osa, 1999) Vaivere kultuurilugu (2. osa, 2001) Leida Iir, Kultuurilooline rännak Vaivere minevikku Vaivere kooli lugu Vaivere küla ajast aega
Franschhoek

Franschhoek on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas. Franschhoeki rajati 1688. aastal, kui piirkonda asus elama 176 hugenotti. Hollandi keeles tähendab Franschhoek 'prantsuse nurk'. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Franschhoeki elanikest värvilisi 52,04%, mustanahalisi aafriklasi 41,47%, valgeid 5,13%, India või Aasia päritolu inimesi 0,44% ja teisi 0,91%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 56,48% inimesi, koosa keelt 30,87%, inglise keelt 4,85% ja sotho keelt 2,97%. Franschhoek Wildepaardejacht Things To Do in Franschhoek: The 2018 Guide To The Cape’s French Corner The Inside Guide https://census2011.adrianfrith.com/place/167007
Humansdorp

Humansdorp on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kouga vallas. Linn asub India ookeani rannikust ligikaudu 15 km kaugusel. Humansdorp on asutatud 1849. aastal. Humansdorp on saanud nime kohaliku kirikukoguduse asutajate Johannes Jurie Humani ja Matthys Gerhardus Humani järgi. Linnaõigused sai Humansdorp 1906. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Humansdorpi elanikest värvilisi 54,3%, mustanahalisi aafriklasi 38,0%, valgeid 6,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,6%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 63,1% inimesi, koosa keelt 31,4%, inglise keelt 2,6% ja teisi keeli 2,9%. Humansdorp South Africa Info Humansdorp St. Francis Tourism https://census2011.adrianfrith.com/place/268007 https://census2011.adrianfrith.com/place/268008
Häpening

Häpening (levinud samuti kirjaviis häppening; inglise keeles happening 'sündmus; juhtumine, toimumine') on tegevuskunsti liik, milles kunstnik loob sündmuse, etenduse, milles tihti osaleb publik. Teatrietendusest eristab häpeningi tavaliselt süžee puudumine; mingid sündmused kunstniku juhtimisel lihtsalt juhtuvad, mõjutades sellega publiku reaktsioone, mis omakorda mõjutavad häpeningi kulgu. environment performans tegevuskunst häpening Sõnaveebis. ÕSi soovitus (31.05.2021): "Inglise sõna happening kõrval võib kasutada ka korrektset hääldusmugandit häpening." "häppening Sõnaveebis". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2024. Vaadatud 17. juunil 2022. Kaljundi, Linda 2011. Performatiivne pööre. – Humanitaarteaduste metodoloogia. Uusi väljavaateid. Koostanud ja toimetanud Marek Tamm. Tallinn: TLÜ Kirjastus, lk 134
Port Alfred

Port Alfred on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas, Ndlambe valla halduskeskus. Linn asub India ookeani rannikul Kowie jõe suudmes. Port Alfred on asutatud Briti asunike poolt 1820. aastal. Esialgu kandis Kowie jõe läänekaldal paiknenud asula nime Port Kowie ja idakaldal paiknenud asula nime Port Frances. 1860. aastal sai linn prints Alfredi järgi nimeks Port Alfred. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Port Alfredi elanikest mustanahalisi aafriklasi 75,8%, valgeid 16,7%, värvilisi 6,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,4%. Koosa keelt pidas emakeeleks 71,2% inimesi, inglise keelt 14,4%, afrikaani keelt 11,4% ja teisi keeli 3,1%. Port Alfred intekom.com Port Alfred Travel Ground https://census2011.adrianfrith.com/place/265006 https://census2011.adrianfrith.com/place/265007
Tantsutrupp

Tantsutrupp (inglise keeles dance troupe) ehk tantsuansambel (saksa keeles Tanzensemble) ehk tantsurühm ehk tantsukollektiiv on tantsu valdkonnas koreograafi juhtimisel tegutsev tantsijate rühm. Tantsutrupp võib tegutseda iseseisva majandusüksuse või suurema organisatsiooni, näiteks ooperi- või draamateatri osana. Tantsutrupi liikmetel võib olla erinevaid rolle: näiteks kunstiline juht (artistic director), kunstnik (artist), koreograaf (choreographer), tantsija (dancer), haridusprojektide korraldaja (education administrator), tehnik (theatrical technician), klienditeenindaja (receptionist), turundusjuht (marketing manager), finantsjuht (finance manager), repetiitor (répétiteur), inspitsient (stage manager), produtsent (producer), valguskunstnik (lighting designer), kostüümikunstnik (costume designer), direktor (general manager), juhatuse liige (member of the board of directors). tantsutruppide loend
Ühine nimetaja

Ühine nimetaja (saksa keeles Gemeinsamer Nenner) on keeles metafoor omaduste kokkulangevuse, näiteks isikute rühma liikmete ühiste huvide tähistamiseks. Metafoor 'ühine nimetaja' viitab matemaatikas harilike murdude liitmiseks vajaliku ühise nimetaja leidmisele.
Quendorf

Quendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis. Seal ei ole keskset küla. Vald koosneb mitmest asulast ja hajali talust. 1971. aastal ühines Quendorf koos Drievordeni (liitus Engdeniga 1974. aastal), Engdeni, Neerlage (liitus Isterbergiga 1974. aastal), Ohne, Samerni, Suddendorfi ja Wengseli (liitus Isterbergiga 1974. aastal) vallaga Schüttorfi linnaga, mille tulemusel moodustati Schüttorfi valdade ühendus. Valla pindala on 14,15 km². 31. detsembril 2015 elas seal 543 inimest. Kui ehitati Autobahn A 30, siis tekkis väike järv, mida nüüd kasutatakse kohaliku puhkepaigana. Väike Vechte jõgi, mis suubub IJsselmeeri, lõhestab valla ala ning pakub õngitsejatele ja kanuusõitjatele võimalust tegeleda oma hobidega maalilises ümbruses. Väikeses algkoolis õpib nii Quendorfi kui ka naabervallas Isterbergis elavaid lapsi. Vallas toimub iga-aastane laskefestival, mida korraldab valla laskurite klubi. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Matra Vahruševa

Matra Vahruševa (Матра Вахрушева; ametlikult Matrjona Vahruševa; Матрена Панкратьевна Вахрушева; 12. aprill 1918 Harmpavõli küla, Tobolski maakond (tänapäeval Kondinskoje rajoon, Handi-Mansi Jugra autonoomne ringkond) – 1. jaanuar 2000 Peterburi) oli mansi keeleteadlane ja kirjanik. Koolis sundis õpetaja teda muutma eesnime Matrjonaks. Ta lõpetas 1938. aastal Ostjako-Vogulskis (tänapäeval Hantõ-Mansiiskis) pedagoogikakooli ja asus 1939. aastal õppima Leningradi Põhjarahvaste Instituuti. Blokaadi ajal oli ühe aasta Leningradis. 1943–1946 õpetas mansi keelt Hantõ-Mansiiski pedagoogikakoolis. 1947. aastal pöördus Vahruševa Leningradi tagasi õpinguid jätkama. 1952. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja "Формирование сложных слов мансийского языка на базе соматической лексики (на материалах кондинского диалекта". Ta töötas 46 aastat õppejõuna A. I. Herzeni nimelises Leningradi Pedagoogilises Instituudis. Ta on avaldanud (koos abikaasa A. M. Balandiniga) uurimuse "Мансийский язык" ('Mansi keel', 1957). Ta koostanud mansi-vene sõnaraamatu (1959) ja kirjutanud mansikeelse aabitsa ning lugemikke. Luuletusi hakkas ta kirjutama pedagoogikakoolis õppimise ajal. Vahruševa avaldas 1949. aastal venekeelses tõlkes autobiograafilise jutustuse "На берегу Малой Юконды" ("Väikese Jukonda ääres"). Eva Vingiano de Pina Martins. Mansi kirjandus Вахрушева Матрена Панкратьевна Коренные малочисленные народы Ханты-Мансийского автономного округа – Югры Вахрушева (Баландина) Матрена Панкратьевна Комитет по вопросам малочисленных народов Севера Ханты-Мансийского Вчера, сегодня и всегда (Ретровзгляд на литературную жизнь Югры) geum.ru
Kanep Kanadas

Kuni 2018. aasta oktoobrini on kanep – millele sageli viidatakse kui marihuaanale – Kanadas seaduslik ainult meditsiinilisel otstarbel ja vastava õigusakti tingimuste kohaselt. Kanepi kasvatamine on praegu Kanadas seaduslik seemnete, terade ja kiu tootmiseks ainult Health Canada välja antud litsentside alusel. 2018. aasta oktoobri keskel sai Kanadast teine riik maailmas Uruguay järel, mis on kanepi formaalselt legaliseerinud; Hollandis ei ole kanep formaalselt legaliseeritud, kuid ametivõimud taluvad ametlikult selle kasutamist. "Access to Cannabis for Medical Purposes Regulations". laws-lois.justice.gc.ca/. Vaadatud 20.03.2017. "Industrial Hemp Regulation Program FAQ". Health Canada. November 2012. Vaadatud 30.10.2013. CNN, Bani Sapra,. "Canada becomes second nation in the world to legalize marijuana".{{cite web}}: CS1 hooldus: üleliigsed kirjavahemärgid (link)
Samern

Samern on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis. Valla pindala on 25,99 km². 31. detsembril 2015 elas seal 728 inimest. Samern asub Nordhorni ja Steinfurti vahel, Nordrhein-Westfaleni piiril. Vald kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schüttorf. Mansbrügge vaatetorn, või kohalikus kõnepruugis Piggetörnken, oli vastavalt kohalikule legendile kunagi 14. sajandil krahvile kuuluv rahapaja. Kuid uuemad leiud näitavad, et seda hoonet kasutati tollipunktina. Samernis on spordiklubi SV Suddendorf-Samern 1959 e.V. Autobahn A 31 kulgeb otse läbi Samerni valla. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Samern Valdade ühenduse veebileht