laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vincenz Kletzinsky

Vincenz Kletzinsky (1826, Gutenbrunn – 1882, Viin) oli Austria keemik. Ta oli esimesi, kes kasutas termineid biokeemia, biofüüsika ja biosemiootika. Kletzinsky, Vincenz 1857. Pharmakologie. Wien: Braumüller. Kletzinsky, Vincenz 1858. Compendium der Biochemie. Wien: Wilhelm Braumüller. Kletzinsky, V. 1871. Populäre Vorträge über hygiänische Kosmetik. Wien. Haswell, Alex Elliot 1882. Vinzenz Kletzinsky. Berichte der deutschen chemischen Gesellschaft 15(2): 3310–3315. Biograafia.
Kultuuri ja Teaduse Palee

Kultuuri ja Teaduse Palee (poola keeles Pałac Kultury i Nauki) on tähelepanuväärne kõrghoone Poola pealinnas Varssavis. Kogukõrgusega 237 meetrit on see Varso järel kõrguselt teine ​​hoone Poolas ja üks kõrgemaid Euroopa maailmajaos. 1955. aastal valminud hoones asuvad erinevad avalikud ja kultuurilised asutused, nagu kinod, teatrid, raamatukogud, spordiklubid, ülikoolide teaduskonnad ja Poola Teaduste Akadeemia ametiasutused. Alates 2007. aastast on see kantud kohalikku kultuuriväärtuste registrisse. Selle projekteeris Nõukogude Liidu arhitekt Lev Rudnev "seitsme õe" stiilis.  Kultuuri ja Teaduse Palee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Złota 44

Złota 44 on 192-meetri kõrgune mitmeotstarbeline kõrghoone, mis asub Poola pealinnas Varssavis. Złote Tarasy  Złota 44 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
InterContinental Warszawa

InterContinental Warszawa on 164-meetri kõrgune hotellina kasutatav kõrghoone, mis asub Poola pealinnas Varssavis. Viietärnihotelli vahetusse lähedusse jäävad Pałac Kultury i Nauki, Warszawa Centralna ja Złote Tarasy.  InterContinental Warszawa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Warsaw Spire

Warsaw Spire on 220-meetri kõrgune büroopindadega kõrghoone, mis asub Poola pealinnas Varssavis.  Warsaw Spire – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Cosmopolitan Twarda 2/4

Cosmopolitan Twarda 2/4 on 160-meetri kõrgune mitmeotstarbeline, kuid peamiselt elamispindadega kõrghoone, mis asub Poola pealinnas Varssavis.  Cosmopolitan Twarda 2/4 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Warsaw Trade Tower

Warsaw Trade Tower on 184-meetri kõrgune büroopindadega kõrghoone, mis asub Poola pealinnas Varssavis.  Warsaw Trade Tower – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Päevakord

"Päevakord" on prantsuse kirjaniku Éric Vuillardi ajalooline jutustus. Esmalt aastal 2017 prantsuse keeles ilmunud raamat tõlgiti eesti keelde aastal 2021 ning see ilmus Loomingu Raamatukogu sarjas. Tõlkija Indrek Koff kirjeldab saatesõnas Vuillardi omapärast meetodit, kus autor loob jutu erinevatest, eraldiseisvalt väheolulistest, piltidest. "Päevakord" tõi autorile prantsuse mainekaima kirjandusauhinna Goncourt'i. Raamatu tegevus keskendub 1930. aastate lõpu Austriale ning näitab, kuidas tuli võimule Saksa natsipartei ja toimus anšluss. Vuillard süüvib põhjalikumalt Austria suurärimeeste ja poliitikute Kurt Schuschniggi, Joachim von Ribbentropi, Adolf Hitleri ja muude oluliste otsustajate tegevusse. Quinn, Annalisa (7. november 2017). "Éric Vuillard Wins Goncourt Prize for Work on Hitler's Rise". The New York Times. Vaadatud 28. detsembril 2021.
Londoni rahuleping (1867)

Londoni rahuleping (inglise keeles Treaty of London, prantsuse keeles Traité de Londres), mida sageli nimetatakse pärast 1839. aasta rahulepingut ka Teiseks Londoni rahulepinguks, andis Luksemburgile täieliku sõltumatuse ja neutraalsuse. Leping allkirjastati 11. mail 1867 pärast Austria-Preisi sõda ja Luksemburgi kriisi. Sellel olid ulatuslikud tagajärjed Luksemburgile ja Euroopa suurriikide suhetele.  Londoni rahuleping (1867) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ian Gillan

Ian Gillan (sündinud 19. augustil 1945 Chiswickis, Londonis) on inglise laulja ja laulukirjutaja, kes on tuntud kui ansambli Deep Purple solist. Ta on bariton, kuid tuntud andeka falsetilauljana. 1969–1973 oli Gillan Deep Purple'is. 1975–1978 laulis ta Ian Gillan Bandis ja 1978–1982 ansamblis Gillan. 1983. aastal oli ta ansambli Black Sabbath laulja ja andis ansambliga koos välja albumi "Born Again". 1984–1989 ja taas alates 1992. aastast on ta Deep Purple'i laulja. 1970. aastal laulis ta peaosa Andrew Lloyd Webberi ja Tim Rice'i albumil "Jesus Christ Superstar", mille põhjal jõudis 1971. aastal lavale rokkooper "Jesus Christ Superstar". 2016. aastal võeti Gillan Deep Purple'i liikmena vastu Rock'n'rolli Kuulsuste Halli. https://gillan.com/
Päädeva

Päädeva (Pedua) on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Planá

Planá (ka Planá u Mariánských Lázní, saksa keeles Plan) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Tachovi ringkonnas. Planá asub Tachovist ligi 11 km kirdes ja umbes 48 km Plzeňist lääneloodes. Planá paikneb merepinnast 506 meetri kõrgusel. Planát on esmamainitud 1251. aastal. Planá vanalinn on alates 1992. aasta septembrist ajalooline linnakaitseala. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Planá Místopisný seznam obcí České republiky Planá u Mariánských Lázní The Official Tourist Website for Marianske Lazne [https://www.pamatkovykatalog.cz/pravni-ochrana/plana-u-marianskych-lazni-84487 Planá u Mariánských Lázní : právní ochrana] Národní památkový ústav
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne neljas parandus

Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne neljas parandus on Ameerika Ühendriikide põhiseaduse muudatus oma kodanike hääletusõiguse maksude tasumatajätmise tõttu piiramise keelustamisest. Parandus võeti vastu Kongressis 27. augustil 1962 ning ratifitseeriti osariikide tasemel 23. jaanuaril 1964.
Aleksandri palee

Aleksandri palee (vene keeles Александровский дворец) on endine keiserlik residents Tsarskoje Selo linna lähedal Venemaal, mis asub Peterburi südalinnast umbes 28 kilomeetrit lõuna pool. Palee tellis keisrinna Katariina II aastal 1792. Keiserlik paviljon Katariina palee  Aleksandri palee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Deep Purple (album)

"Deep Purple" on ansambli Deep Purple kolmas stuudioalbum, mis ilmus 1969. aastal. Chasing Shadows – 5:34 (Jon Lord/Ian Paice) Blind – 5:26 (Lord) Lalena – 5:05 (Donovan) Fault Line – 1:46 (Lord/Ritchie Blackmore/Paice/Nick Simper) The Painter – 3:51 (Lord/Blackmore/Evans/Paice/Simper) Why Didn't Rosemary? – 5:04 (Blackmore/Lord/Evans/Simper/Paice) Bird Has Flown – 5:36 (Evans/Blackmore/Lord) April – 12:05 (Blackmore/Lord) Rod Evans – laul Ritchie Blackmore – kitarr Nick Simper – basskitarr, taustalaul Jon Lord – klahvpillid, orel, taustalaul Ian Paice – trummid
Keiserlik paviljon

Keiserlik paviljon (vene keeles Императорский павильон) on hüljatud raudteejaamahoone, mis asus Peterburi-Varssavi raudtee ja Keiserliku haruraudtee ristumiskohas. Tänapäeval asub see Puškini linnas. Vene keiserlikul perekonnal oli veel kaks eraraudteejaama nimega Keiserlik paviljon – üks Moskvas ja teine Peterburi Vitebski vaksalis.  Keiserlik paviljon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Keiserlik haruraudtee

Keiserlik haruraudtee (vene keeles Императорский путь) hõlmas 19.-20. sajandi vahetusel Tsarskoje Selosse rajatud kolme raudteeliini keiserliku perekonna liikmete ja delegatsioonide vedamiseks Peterburi ja suveresidentsi vahet. Tsarskoje Selo raudtee Keiserlik paviljon  Keiserlik haruraudtee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Shades of Deep Purple

"Shades of Deep Purple" on ansambli Deep Purple 1968. aastal ilmunud, esimene stuudioalbum. Juulis andis selle USAs välja plaadifirma Tetragrammaton ja septembris Suurbritannias Parlophone. Album sisaldab aeglasemat ja pikemat versiooni The Beatlesi loost "Help!", samuti mitme tuntud laulu, näiteks "Hey Joe" ja "Hush", dramaatilist ümberseadet. USAs tõusis album Billboard 200s 24. kohale. "Hush" anti välja singlina ja see jõudis USA-s singlite edetabelis neljandale kohale. "And the Address" (Ritchie Blackmore/Jon Lord) – 4:38 "Hush" (Joe South) – 4:24 "One More Rainy Day (Rod Evans/J. Lord) – 3:40 a) "Prelude: Happiness" (R. Blackmore/R. Evans/J. Lord/Ian Paice/Nick Simper) / b) "I'm So Glad" (Skip James) – 7:19 "Mandrake Root" (R. Blackmore/R. Evans/J. Lord) – 6:09 "Help!" (John Lennon/Paul McCartney) – 6:01 "Love Help Me" (R. Blackmore/R. Evans) – 3:49 "Hey Joe" (Billy Roberts) – 7:33 Rod Evans – laul Ritchie Blackmore – kitarr Nick Simper – basskitarr, taustalaul Jon Lord – Hammondi orel, taustalaul Ian Paice – trummid
Toivo Kurg

Toivo Kurg (2. aprill 1946 Kolga vald – 20. detsember 2021) oli eesti üliraskekaalu tõstja. Ta õppis Tallinnas Kutsekoolis keevitajaks. Ta hakkas tõstmisega tegelema aastal 1963. Treenis esialgu Tallinna Kalevis Jaan Toome, hiljem Jõus Taimu Viiru, Arne Heinlaiu ja Viktor Agudini juhendamisel. 1966 saavutas Eesti meistri tiitli poolraskekaalus tõstmises Saavutused: Suurmeister aastast 1972 ja Nõukogude Liidu meistersportlane; •13-kordne Nõukogude Liidu -i maaspordiühingute meister ja 13 kordne Eesti meister tõstmises; •Püstitanud kokku 32 Eesti tõsterekordit. • Eesti meister vasaraheites; •Isiklik rekordid tõstmises kolmevõistluses 560kg ja kahevõistluses 400kg; surumises 195 kg (1971); rebimine 170 kg (1977) ja tõukamine 232,5kg (1980) •Jõutõstmise rekord kogusumma 900kg (330+220+350kg) 1977 aastal, oli maailmas 4 tulemus. Lisaks tõstmisele harrastas ta ka vasaraheidet ja kuulitõuget. Ta oli Jõu kesknõukogus instruktor. Töötas aastatel 1980–2000 Kirovi kalurikolhoosis keevitajana. Biograafia ESBL-is
The Book of Taliesyn

"The Book of Taliesyn" on ansambli Deep Purple 1968. aastal ilmunud, teine stuudioalbum. "Listen, Learn, Read On" (Ritchie Blackmore/Rod Evans/Jon Lord/Ian Paice) 4:04 "Hard Road (Wring That Neck)" (R. Blackmore/J. Lord/I. Paice/Nick Simper) 5:13 "Kentucky Woman" (Neil Diamond) 4:44 a) "Exposition" (R. Blackmore/N. Simper/J. Lord/I. Paice) / b) "We Can Work It Out" (John Lennon/Paul McCartney) 7:07 "The Shield" (R. Blackmore/R. Evans/J. Lord) 6:06 "Anthem" (R. Evans/J. Lord) 6:31 "River Deep, Mountain High" (Jeff Barry/Ellie Greenwich/Phil Spector) 10:12 Rod Evans – laul Ritchie Blackmore – kitarr Nick Simper – basskitarr, taustalaul Jon Lord – klahvpillid, Hammondi orel, taustalaul Ian Paice – trummid
Lev Rudnev

Lev Vladimirovitš Rudnev (vene keeles Лев Владимирович Руднев; 13. märts (1. märts vkj) 1885 Opotška, Pihkva kubermang – 19. november 1956 Moskva) oli nõukogude arhitekt ja juhtiv praktik stalinistliku arhitektuuri alal. Rudnev sündis kooliõpetaja peres. Ta lõpetas Riia Reaalkooli (praegu Riia 1. Riiklik Gümnaasium) ja astus 1906. aastal Keiserliku Kunstide Akadeemia juures asuvasse Kõrgemasse Kunstikooli. Koolis õppis ta Leon Benoisi käe all maalimist ja Ivan Fomini käe all arhitektuuri. 1911. aastast oli Rudnev edukas arhitektuurivõistlustel ja 1915. aastal sai temast diplomeeritud spetsialist. Pärast Veebruarirevolutsiooni võitis ta võistluse, mille tulemusel rajati Petrogradi Marsi väljakule Revolutsioonivõitlejate Monument. Pärast Teise maailmasõja lõppu osales Rudnev varemetes Voroneži, Stalingradi, Riia ja Moskva rekonstrueerimisel. Aastail 1922–1948 oli Rudnev Leningradi Kunstiakadeemia (endise Keiserliku Peterburi Kunstiakadeemia) professor ja aastail 1948–1952 Moskva Arhitektuuriinstituudi professor. Rudnev oli ka Nõukogude Arhitektuuriakadeemia liige. Rudnevi tähelepanuväärseim arhitektuuriteos on Lomonossovi Moskva Riikliku Ülikooli ansambel Varblase (tollal Lenini) mägedel (1948–1953; projekteeritud koos S. Tšernõšoviga, P. Abrossimoviga, A. Hrjakoviga ja insener V. Nasonoviga). Poola pealinnas Varssavis asuv Kultuuri ja Teaduse Palee (1952–1955) meenutab selgelt ansambli skulptuurset stiili. Kalju Treufeldt. "Arhitekt Lev Rudnev". // Kalender 1985. Koostanud Gondo Olevsoo. Eesti Raamat. Tallinn 1984. Lk 100–105  Lev Rudnev – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rassiotsa

Rassiotsa on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Brumov-Bylnice

Brumov-Bylnice on linn Tšehhis Zlíni maakonnas Zlíni ringkonnas. asub Slovakkia piiri ääres, Valašské Kloboukyst ligi 6 km lõunas ja Zlínist umbes 30 km kagus. Brumov-Bylnice paikneb merepinnast 330 meetri kõrgusel. Brumovit on seoses siinse lossiga esmamainitud 1255. aastal. 1964. aastal ühendati Brumovi ja Bylnice asulad. 1. jaanuaril 1965 sai Brumov-Bylnice linnaõigused. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Brumov-Bylnice Místopisný průvodce po České Republice Historie města Brumov - Bylnice Lysá hora
Kaljumäe

Kaljumäe on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaljumäe 152 mehel ja 152 naisel. Perekonnanimede levikult on Kaljumäe meeste puhul 456. ja naiste puhul 513. kohal. Perekonnanime Kaljumäe kandja on keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus on 41). Kõige levinum on perekonnanimi Kaljumäe vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,67. Perekonnanimi Kaljumäe on levinuim Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 5,95. 19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimed Beläjev, Bessaborkin, Ende, Erich, Ermann, Evel, Fetka, Grahv, Greenberg, Grünberg, Hanslauk, Jaanus, Jansen, Janson, Janus, Juhanson, Jürgenthal, Kakason, Kangmann, Kangmann, Kappet, Karoll, Kebas, Klasse, Kolberg, Kolostov, Konsen, Kontrakt, Koshka, Koska, Kristofer, Kristover, Krullo, Kruve, Küer, Kullbok, Neithal, Nimvitski, Paidrason, Reinholdy, Reinik, Riemer, Rosenthal, Steinvelt, Susi, Sussi, Suurmann, Teraudskalns, Tideberg, Tomson, Tuts, Velsberg, Vildmaus, Vogt, Völlmann perekonnanime Kaljumäe vastu. Samas, Kaljumäe nime mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud. Sirje Kaljumäe (1963–), Eesti jurist, kohtunik Üllar Kaljumäe (1964–), Eesti riigiametnik Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Kaljumäe. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Kaljumäe. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Kaljumäe. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Kaljumäe. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Kaljumäe.
Sirje Kaljumäe

Sirje Kaljumäe (sündinud 8. oktoobril 1963) on Eesti jurist, kohtunik. Kaljumäe on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Ta on töötanud Euroopa kohtu uurimis- ja dokumentatsiooniosakonna riikliku eksperdina, Tallinna Halduskohtus kohtujuristina, samuti Riigikohtu koolituse ja välissuhete osakonna juhatajana ning halduskolleegiumi nõunikuna. 17. novembril 2014 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Kaljumäe esimese astme kohtunikuks alates 18. novembrist. Ta asus tööle Tallinna Halduskohtusse. 2017. aasta suvel suundus ta õigusmõistjaks Tartu Halduskohtusse. 2019. aasta detsembris nimetas justiitsminister kohtunik Kaljumäe sama kohtu esimeheks, tähtajaga 7 aastat. Riigikohtu dokumendiregister. Riigikohtu esimehe 18.11.2014 käskkiri nr 9-1/14-145. "Tartu halduskohtu esimeheks saab Sirje Kaljumäe" Eesti Rahvusringhääling, 19.12.2018. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 17.11.2014 otsus nr 529 "Kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 18.11.2014, 17. Justiitsministri 13.12.2018 käskkiri nr 232-k "Tartu Halduskohtu esimeheks nimetamine".
Sidok

Sidok on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sidok alla viiel mehel ja alla viiel naisel. Perekonnanimede levikult on Sidok meeste puhul 40 281. ja naiste puhul 33 222. kohal. 19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus anti perekonnanimi Sitok Harju-Jaani kihelkonnas Kambi mõisapiirkonnas. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Sidok perekonnanimede Koitjärv, Riisimäe, Siidroo, Sirel, Sooserv ja Vasemägi vastu. Uue nimena nime Sidok keegi ei võtnud. Imbi Sidok-Toomsalu (1963–), Eesti jurist, kohtunik Risto Sidok, Eesti jurist, vandeadvokaat Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Sidok. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Sitok. "Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Sitok". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2020. Vaadatud 28. detsembril 2022. {{netiviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend) Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Sidok. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Sidok.
Imbi Sidok-Toomsalu

Imbi Sidok-Toomsalu (varem Imbi Sidok; sündinud 6. juunil 1963) on Eesti jurist, kohtunik. 19. oktoobril 1993 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Imbi Sidoki esimese astme kohtunikuks Tallinna Linnakohtusse. 2006. aastal liideti linnakohus Harju Maakohtuga. 15. detsembril 2008 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Sidoki teise astme kohtunikuks alates 2. jaanuarist 2009. Ta töötab Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumis. 2013–2017 kuulus Sidok-Toomsalu Eesti Kohtunike Ühingu üheksaliikmelisse juhatusse. Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 95. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 40. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 18. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 19.10.1993 otsus nr 193 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1993, 67, 952. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 15.12.2008 otsus nr 385 "Kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RTL 2008, 99, 1409. Eesti Kohtunike Ühing. Ühingust. Juhtorganid. Juhatus 29.11.2013 – 27.11.2015. Eesti Kohtunike Ühing. Ühingust. Juhtorganid. Juhatus 27.11.2015 – 01.12.2017.
Indrek Soots

Indrek Soots (sündinud 4. novembril 1975) on Eesti jurist, kohtunik. 19. veebruaril 2003 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Indrek Sootsi esimese astme kohtunikuks. Ta asus tööle Tallinna Linnakohtusse. 2006. aastal liideti linnakohus Harju Maakohtuga. 2. juunil 2014 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Sootsi teise astme kohtunikuks alates 1. juulist. Ta töötab Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumis. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 40. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 40. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 19.02.2003 otsus nr 369 "Kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RTL 2003, 27, 407. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 02.06.2014 otsus nr 446 "Kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 03.06.2014, 6.
Kaija Kaijanen

Kaija Kaijanen (sündinud 6. augustil 1974) on Eesti jurist, kohtunik. 28. juunil 2006 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Kaija Kaijaneni esimese astme kohtunikuks. Ta asus tööle Harju Maakohtusse. 30. juunil 2014 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Kaijaneni teise astme kohtunikuks alates 1. septembrist. Ta töötab Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumis. 2011 – Kohtu Teravaim Sulg Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 42. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 42. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 28.06.2006 otsus nr 1044 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RTL 2006, 53, 976. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 30.06.2014 otsus nr 474 "Kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 02.07.2014, 15.
Margo Klaar

Margo Klaar (sündinud 10. jaanuaril 1958) on Eesti jurist, kohtunik. 1983–1993 oli Klaar majandusjurist. 7. septembril 1993 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Margo Klaari esimese astme kohtunikuks Harju Maakohtusse. 14. veebruaril 2002 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Margo Klaari teise astme kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse. Ta töötab kohtu tsiviilkolleegiumis. Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 39. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 17. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 42. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 07.09.1993 otsus nr 169 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1993, 60, 842. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 14.02.2002 otsus nr 106 "Kohtunike nimetamine". Avaldamismärge: RTL 2002, 29, 416.
Teenuse

Teenuse on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kasari jõe ääres. 1977. aastal liideti Teenuse külaga Kimaru. Külas tegutseb Teenuse raamatukogu. Raamatukogu asub Teenuse mõisas, kus tegutses kuni 1996. aastani Teenuse kool. Aastatel 1947–1996 tegutses külas Teenuse hüdromeetriajaam. Külas asuvad Teenuse sild (ületab Kasari jõge) ja Punane sild (ületab Luiste jõge). Külas asuvad mälestuskivi teises maailmasõjas langenutele ja mälestuskivi küla esmamainimisele (1456). 2015. aastal valis Märjamaa vald heakorrakonkursil Teenuse küla aasta külaks. 2017. aastal esitas MTÜ Raplamaa Külade Liit Teenuse küla MTÜ Eesti Külaliikumine Kodukant Aasta küla konkursile, kus Teenuse pälvis rahva lemmikküla valimisel teise koha. 2017. aastal võitis Teenuse küla esitatud projekt „Teenuse mõis – hubasus tõmbab“ rahvahääletuse tulemusel Märjamaa valla kaasava eelarve 2017 konkursi, mille abil korrastati Teenuse mõisa siseruume. 2023. aastal valis Siseministeerium Teenuse 2022. aasta Eesti parima naabrivalvega külaks. Teenuse Naiste Ühenduse ja Maris Leemetsa koostatud ja välja antud kogukonnaraamat "Jõeäärsed jutud" pälvis 2023. aastal tunnustuse "Raplamaa Aasta Tegu". 2024. aastal valiti Teenuse, Luiste ja Urevere külavanem Maris Leemets Maalehe ja Coopi korraldatud konkursi "Kogukonna hing 2024" nominendiks. Teenuse jõgi Udu Kasari jõel Teenuse külas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Teenuse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Gill, Tiina (9. veebruar 2021). "Märjamaa valla aasta küla 2015 - TEENUSE". Märjamaa vald. Vaadatud 4. oktoobril 2024. Andok, Stina (28. juuni 2017). "Teenuse, ja see ongi hea". Raplamaa Sõnumid. Vaadatud 4. oktoobril 2024. "Aasta küla 2017 kandidaat: Teenuse". ERR. 01. juuni 2017. Vaadatud 4. oktoobril 2024. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |kuupäev= (juhend) Andok, Stina (27. juuni 2017). "Teenuse, ja see ongi hea". Raplamaa Sõnumid. Vaadatud 4. oktoobril 2024. "Parima naabrivalve leiab Teenuse külast!". 30. mai 2023. Vaadatud 12. juulil 2024. "Põhjaliku kriisiplaani koostamine tõi Teenuse külale siseministri tunnustuse". Raplamaa Sõnumid. 6. juuni 2023. Vaadatud 12. juulil 2024. "Tunnustuskonkurss „Raplamaa aasta tegu"". Raplamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskus. Vaadatud 12. juulil 2024. Lauri, Urmas (28. oktoober 2023). "Teenuse kandi ajalugu kaalub üle kolme kilo". Lääne Elu. Vaadatud 12. juulil 2024. Vest, Mariliis (21. november 2023). "GALERII: Raplamaa aasta tegu on Teenuse piirkonna külade raamat". Raplamaa Sõnumid. Vaadatud 12. juulil 2024. Kivi, Eva-Lotta (27. juuni 2024). "Maris Leemets: külavanem, kes elab oma külast 70 km kaugusel". Maaleht. Vaadatud 12. juulil 2024. Jõgis, Siim (22. juuli 2024). "Maris Leemets pääses konkursil "Kogukonna hing 2024" kümne nominendi hulka". Raplamaa Sõnumid. Vaadatud 22. juulil 2024.