laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Resolver

Resolver ehk pöördtrafo on pöörlemise positsiooniandur. Ta kujutab endast kõrgsageduslikku pöördtrafot, mille primaarmähis on istutatud pöörleva masina võllile ja sekundaarpoolel on kaks mähist, mis on nihutatud üksteise suhtes 90 kraadi. Primaarmähise pöörlemisel indutseeritakse sekundaarpoolel muutuva amplituudiga signaal, mis peale kandesageduse filtreerimist annab tulemuseks siinussignaali A ja koosiinussignaali B. Nende signaalide hetkväärtuste alusel on võimalik määrata võlli asend ja sellest omakorda peale tuletamist ka kiirus. Resolver on absoluutandur, mille abil saab määrata võlli asendit täisringi suhtes. Kasutatakse nii sünkroon- kui ka asünkroonmasinate juures. Seadme eeliseks on harjade puudumine.
Optiline inkrementaalandur

Optiline inkrementaalandur on pöörlemise positsiooniandur. Optilise inkrementaalanduri põhielemendiks on inkrementaalketas, mis asetseb pöörleval võllil. Ketas on jaotatud paljudeks valgust läbilaskvateks ja mitteläbilaskvateks sektoriteks (tavaliselt 1024, 2048 või 4096 läbilaskvat sektorit). Neid sektoreid valgustatakse enamasti LED-valgustiga, mille valgusvihk suunatakse läbi kondensori ja filtri. Kondensor koondab valgusvihu ja filter omab samuti valgust läbilaskvaid ja mitteläbilaskvaid sektoreid, mille laius vastab ketta sektorite laiusele. Teisel pool ketast asetsevad neli fotoelementi, mis on nihutatud üksteisest neljandiku sektori laiuse võrra ning mis on paari kaupa vastulülitatud. Selle tulemuseks on olukord, kus inkrementaalketta pöörlemisel tekitatakse fotoelementides vool, mis vastab siinus- ja koosinussignaalidele, kus signaali periood vastab kahe sektori laiusele (üks valgust läbilaskev ja üks mitteläbilaskev), mitte aga võlli pöördele. Seega saadavate signaalide sagedus on sektorite arvu ja võlli pöörlemiskiiruse korrutis. Aga tangensiga on võimalik määrata võlli asukoht ühe perioodi lõikes, mistõttu peab antud andur lugema, mitu perioodi on juba möödunud antud pöörde keskel, ehk inkrementeerima. Selleks et vahepealseid arvutustulemusi kontrollida, on inkrementaalkettal ka referentspunkt, mida jälgitakse viienda fotoelemendiga. Referentspunkt kinnitab, et üks võlli pööre on toimunud.
Andres Siim

Andres Siim (25. veebruar 1962 Tallinn – 2. märts 2020) oli eesti arhitekt. Õppis 1969–1980 Tallinna 46. Keskkoolis, 1980–1985 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis arhitektuuri. Töötas 1985–1987 PI Tööstusprojektis, 1987–1991 EKE Projektis, 1991–1993 AS Akoses. Aastal 1993 asutas koos abikaasa arhitekt Kristel Ausingu ja arhitekt Hanno Kreisiga osaühingu Arhitektuuristuudio Siim & Kreis. Paul Kerese memoriaal Tallinnas Hariduse ja Pärnu maantee nurgal, projekt 1990–1991, valminud 1991 (koos H. Kreisiga) Nissani keskus, Osmussaare tee 10, Tallinn, projekt 1993–1994, valminud 1994 (koos H. Kreisiga) Büroohoone Liivalaia 51 – 1995 Pärnu Port Arturi kaubanduskeskus 1997, 2002. Tartu Ülikooli ühiselamu, Raatuse tänav 22, projekt 2001–2002, valminud 2002 (koos K. Ausinguga) Elumaja (nn vaipmaja) Rohuneeme tee 84 Jõelähtme golfiklubi, projekt 2004–2005, valminud 2005 West Coast Gateway, LA, California 1988 (koos V. Künnapu ja A. Padrikuga) – 2. koht Parlamendi kvartal ja Spreebogen, Berliin 1993 (koos H. Kreisiga) – 3. tase EXPO Eesti paviljon, 1999 (koos K. Ausinguga) – 1.-2. koht Tartu Tamme staadioni uue tribüünihoone konkursi võit 1999. (koos K. Ausinguga) Tallinna Linnateatri uus saal 2003 (koos K. Ausinguga) – 1. koht Tallinna muusika- ja balletikool, Rävala pst 19, konkursi (I koht) – 2003 1995 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Hanno Kreisiga; Nissani autokeskus) 2005 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Juta Lemberiga; Estonian Golf & Country Clubi golfiklubi Jõelähtme vallas – kontekstitundlik maamärk, mis tõlgendab julgelt ja kaasaegselt traditsioonilist arhitektuuri) 2016 – stipendium "Ela ja sära" Eesti Ekspress aprill 2000. Sajamiljoniline ühikas Eesti Ekspress märts 2004. Rohuneeme tee vaipmaja
Minni Nurme

Minni Katharina Nurme (kuni 1935 Neumann, 1936–1941 Raudsepp, 1941–1958 Hint; 17. oktoober (vkj)/ 30. oktoober 1917 Kiini talu, Aidu vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 22. november 1994 Tallinn) oli eesti kirjanik. Aastatel 1925–1931 õppis ta Suure-Kõpu algkoolis ja 1931–1936 Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlaste Gümnaasiumis. Nõukogude–Saksa sõja ajal oli ta Nõukogude tagalas ning seejärel tegutses vabakutselise kirjaniku ja tõlkijana. 1948. aastal mõisteti Nurme avalikult hukka loomingus avalduva pessimismi ja passiivsuse eest.[viide?] Kirjutanud olustikulist ja psühholoogilist proosat ning sõja ajal peamiselt koduigatsuslikku luulet. Hiljem kirjutas loodus- ja tundeluulet ning filosoofilist luulet. Minni Raudsepp. "Kentaurid" (1939), esikromaan Minni Raudsepp. "Ratastool" (1941) Sünnimuld (1945) Maarjahein (1967), valikkogu Sookailudes on loitsud (1971) Kuuvein (1971) Tuules lendlev seeme (1976) Päevapuri (1981) Valgevalul (1983) Puud varjulised (1987), valikkogu 1951 Emamedal II järk Aastatel 2003–2011 andis Paistu vald kirjanikest õdede Salme Ekbaumi ja Minni Nurme mälestuseks välja koduluulepreemiat.  Pikemalt artiklis Salme Ekbaumi ja Minni Nurme koduluulepreemia Tema õde oli kirjanik Salme Ekbaum. Aastail 1936–1941 oli ta abielus Jaan Raudsepaga (1907–1962), siis oli tema kodanikunimi Minni Raudsepp. Nende poeg on sisearhitekt Loomet Raudsepp. Aastail 1941–1958 oli ta abielus Aadu Hindiga, siis oli tema kodanikunimi Minni Hint. Nende lapsed on Martin Hint, Päärn Hint, Miina Hint, Aadu Hint ja Eeva Park. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 10. juulil 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ele Lõhmus. "Nurme, Minni Katharina". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 378–379 Minni Nurme Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Haud Paistu kalmistul
Aomori

Aomori on linn Jaapanis, Aomori prefektuuri keskus. Asub Honshū põhjarannikul Mutsu lahe kaldal. Linnast saab alguse Seikani tunnel, mis ühendab Honshū saart Hokkaidōga. Enne tunneli ehitamist kulgesid linnast Hakodatesse rongipraamid. Linn asutas Moriyama Yashichirō 1612. aastal ja sellest sai Tsugaru hani pealinna Hirosaki sadam. Linnaõigused sai 1. aprillil 1898. 1. aprillil 2005 liideti Aomoriga Namioka linn. Aomori rahvusvaheline lennujaam asub linna lähedal. 統計一覧｜青森県庁ウェブサイト Aomori Prefectural Government, vaadatud 3.04.2021. Aomori koduleht
Richard Janno

Richard Janno (10. jaanuar 1900 Tallinn – 29. detsember 1942 Elva) oli eesti kirjanik, ajakirjanik ja õpetaja. Ta kasutas pseudonüüme Juhan Pahlbärk, Tristan ja Koterman. Richard Janno sündis 1900. aastal Tallinnas kingsepp Hans Janno ja Karoline Vegmani pojana. Lõpetanud 1919. aastal Tallinna Reaalkooli, jätkas ta õpinguid Helsingi (1919–1921) ja Tartu Ülikooli (1920–1927) filosoofiateaduskonnas ning Tartu Ülikooli (1927–1928) õigusteaduskonnas. Helsingis oli ta August Hanko peres koduõpetaja. Aastatel 1922–1927 töötas Tartus õpetajana. Kuulus 1928–1936 vestekirjanikuna Postimehe toimetusse. Lisaks avaldas Postimehes varjunime Juhan Pahlbärk all kultuuri- ja olustikukriitilisi följetone ning initsiaalide R. J. all teatrikriitikat. Kirjutas ka mõned kriminaalromaanid. 1936. aastal diagnoositi tal tuberkuloos ja ta kolis Elvasse, kus tegutses vabakutselise literaadina. "Metsmees" (romaan). Loodus, 1929. "Looduse" romaanivõistluse II auhind, 1929. Kordustrükk: Eesti Raamat, 1989 sarjas Eesti romaanivara. "Neitsi Maaria : jutt ühest haprast alpilillest" (jutustus). Loodus, 1930 sarjas Looduse universaal-biblioteek nr 120/121. "Sinine ümbrik" (kriminaalromaan). Postimehe joonealune 1930–1931. Raamatuna 1931. "Kuningas Toom" (noorsoojutustus). Eesti Õpetajate Liit, 1931 sarjas Noorusmaa jutukirjastik nr. 18. "Selja tagant" (kriminaalromaan). Loodus, 1933 sarjas Tänapäeva romaan nr 22. Kordustrükk: Faatum, 1993 sarjas Taskudetektiiv "Valeraha : kurb ja lõbus jutt" (jutustus). Postimees, 1933. "Vutimehed" (laste jutustus). Eesti Kirjastuse Kooperatiiv, 1935. Kordustrükid: Orto, 1947 sarjas Kooliväljaanne nr 6; Eesti Raamat, 1968 ja 1974. "Kaks ja üksainus" (romaan). Eesti Kirjastuse Kooperatiiv, 1937. "Kassisaba poisid" Eesti Raamat, 1974. Richard Janno. Eesti biograafiline andmebaas ISIK Romaanivõistlus 1929. Tartu Linnaraamatukogu Kirjandusveeb Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 10. jaan. 1900 sündis kirjanik Richard Janno. Suri 29. dets. 1942. Kultuurileht, 6. jaanuar 1995, lk 4 Richard Hanson. Janno saatis sportlasi Rooma oma rahaga. Postimees, 10. jaanuar 2000. Lk 23 Richard Janno. Raamatus "Tuntud elvalasi läbi aegade". Koostasid Lembit Ainsoo, Uno Ainsoo. Liivimaa Mälu. Tartu 2006. Lk 41-42 Richard Janno Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Vasaktsenter

Vasaktsenter on poliitilises spektris koht, kus asuvad Euroopas sotsiaaldemokraadid ja Ameerika Ühendriikides sotsiaalliberaalid (USA Demokraatlik Partei). Selle punkti lähedale jäävad ka "kolmanda tee ideoloogia" ja mõõdukamad rohelised. Vasaktsentrismi põhimõtted: heaoluriik; vabaturumajandus, kuid küllaldase riigisektoriga (juhuks, kui erasektor jänni jääb); looduskaitse (mitte küll nii palju kui rohelised); vasaktsentristide keskkonnakaitse põhimõte on loodust minimaalselt kahjustada; töökaitse ja sotsiaalpoliitika, mille põhimõtteks on hoolitsus nõrgemate ja rõhutute eest; aktiivset kodanikuühiskonda vastandina parempoolsete passiivsele kodanikuühiskonnale; sotsiaalne partnerlus, ametiühingute rolli tähtsuse suurendamine ühiskonnas; maksupoliitikas: solidaarne, sotsiaalsest õiglusest lähtuv progressiivne tulumaks sotsiaalse heaoluriigi rahastamiseks; ametiühingud kui sotsiaalne partner palga- ja tööpoliitikas. Nende põhimõtteid rakendades tahavad vasaktsentristid tagada aktiivse toimetuleku kõigile kodanikele.
Cheyenne

Cheyenne on linn USAs, Wyomingi osariigi keskus ja rahvaarvult suurim linn. Linn asub Laramie maakonnas. Linnale pani nime sõjaväelane Grenville Dodge ja see tuleneb sealse hõimu šaieenide nimetusest, kes olid Suure tasandiku (Great Plains) üks kuulsamaid hõime. 2020 U.S. Gazetteer Files, vaadatud 9.07.2020. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Linna koduleht
Madison

Madison on linn Ameerika Ühendriikides, Wisconsini osariigi pealinn ja Dane'i maakonna keskus. Rahvaarvult on Madison osariigis suuruselt teine linn pärast Milwaukeet. Linnas asub osariigi suurim ülikool – Wisconsini ülikool. Linna koduleht
Casper

Casper on linn USA-s Wyomingi osariigis ja rahvaarvult osariigis teine, pärast pealinna Cheyenne'i. Ainuke linn Natrona maakonnas. Asub Põhja-Platte'i jõe ääres. Linn on rajatud 19. sajandi lõpus. Linna koduleht
Charleston (Lääne-Virginia)

Charleston on linn Ameerika Ühendriikides, Lääne-Virginia osariigi pealinn ja rahvaarvult osariigi suurim. Asub Kanawha maakonnas, Elki ja Kanawha jõe suubumiskohas. Linna ametlik lehekülg
Rootsi jalgpallikoondis

Rootsi jalgpallikoondis on Rootsi jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Rootsit rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel. Rootsi oli üks seitsmest FIFA asutajast mais 1904, kuid kodumaal oli jalgpalluritel hokimängijatega üks alaliit kuni 1906. aastani. 12. juulil 1904 pidas Rootsi esimese ametliku maavõistluse, võites Norrat 11:3. 1908. aasta olümpiale sõitsid rootslased edulootustega, kuid reaalsus oli karm: Suurbritanniale kaotati 1:12 ja Hollandile 0:2. 1913. aastal kaotati Taanile võõrsil 0:8 ja kodus koguni 0:9. Teisest maailmasõjast puutumata jäänud Rootsi sai 1948. aasta Londoni olümpiamängudel kulla, võites finaalis Jugoslaavia 3:1. Esimesel sõjajärgsel MM-il 1950 Brasiilias koosnes Rootsi koondis ainult amatööridest, kuid sellegipoolest võideldi välja pronksmedal Uruguay ja Brasiilia järel ning Hispaania ees. Hästi on hakkama saadud ka suurvõistluste korraldamisega. Heade tulemuste tõttu andis FIFA 1958. aasta MM-i Rootsi korraldada. Kodumeeskond ei petnud publiku ootusi: inglase George Raynori juhendamisel jõuti finaali, kus tuli tunnistada Brasiilia 5:2 paremust. 3:2 võit 1959 Wembleyl Inglismaa üle tõestas, et rootslaste edu polnud juhus. Rootsi uus tõus toimus 1990. aastate alguses. 1992. aasta EM-il mängis Rootsi end kodus nelja hulka. Kolmanda koha mängus jäädi alla Hollandile. 1994. aastal USA-s peetud MM-il tuli 36-aastase vaheaja järel taas medal: pronksimängus võideti Bulgaariat 4:0. Suurimad tähed medalimeeskonna olid Martin Dahlin, Tomas Brolin ja Kennet Andersson. Aastatel 1990–2007 oli UEFA president rootslane Lennart Johansson. Rootsi koondis UEFA Rahvuste Liiga mängudeks Aserbaidžaani ja Eesti vastu 2024. aasta septembris: Rootsi koondis 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel. 2024. aasta augusti seisuga oli Eesti jalgpallikoondis Rootsiga kohtunud 21 korda, millest 18 korral oli võitnud Rootsi ja kolmel korral oli mängitud viiki. Väravate vahe oli Rootsi kasuks 64:18. Rootsi oli teine FIFA liikmesriik, kellega Eesti koondis ametliku kohtumise pidas. Jalgpall 1952. aasta suveolümpiamängudel Rootsi jalgpallikoondis 1950. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Rootsi jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Rootsi jalgpallikoondis 2004. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistlustel Rootsi jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel https://eu-football.info/_matches.php?id=191&oppo=123 (vaadatud 8.9.2024) Koduleht Rootsi koondise mängud alates 1908. aastast
Charleston

Charleston on mitme koha nimi: Ameerika Ühendriikides Charleston (Lõuna-Carolina) – Lõuna-Carolina suurlinn ja sadamalinn Selle linna järgi on nime saanud ka seltskonnatants tšarlston. Charleston (Lääne-Virginia) – Lääne-Virginia osariigi pealinn Charleston (Illinois) Charleston (Arizona) Charleston (Arkansas) Charleston (Illinois) Charleston (Kentucky) Charleston (Mississippi) Charleston (Missouri) Charleston (Nevada) Charleston (New York) Charleston (Oregon) Charleston (Tennessee)
Charleston (Lõuna-Carolina)

Charleston on linn Ameerika Ühendriikides Lõuna-Carolina osariigis, Charlestoni maakonna halduskeskus. Linn on asutatud 1670. aastal (Charles Town) ja saanud nime Inglise kuninga Charles II järgi. 19. sajandi alguseni oli linn elanike arvult Põhja-Ameerikas viiendal kohal, sellest suuremad olid vaid Philadelphia, New York, Boston ja Québec. Charlestoni kirikutulistamine Fort Sumter Charlestoni koduleht
Baleaarid

Baleaarid (ka Baleaari saared, Baleaari saarestik) on saarestik ja Hispaania autonoomne piirkond Vahemere lääneosas. Baleaaride suuremad saared on Mallorca, Menorca ja Cabrera. Saarestiku koosseisu arvatakse mõnikord ka Pitiuusid (Eivissa ja Formentera). 1936. aastal ilmus eesti ajakirjanduses üleskutseid, et Eesti peaks hankima endale asumaa Baleaarides, et sinna rajada kopsuhaigete ravila. Plaan ei saanud teoks Hispaania valitsuse vastuseisu tõttu.[viide?] Baleaaride aasta keskmine temperatuur on +15,8 °C, jaanuaris +9,2 °C, augustis +24,1 °C. Aastas sajab keskmiselt 423 mm, sealhulgas jaanuaris 37 mm ja augustis 20 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2700 tundi, sealhulgas jaanuaris 165 ja augustis 309 tundi. Mallorca jaguneb kuueks maakonnaks (comarca). Cabrera, Eivissa ja Formentera saar moodustavad igaüks eraldi maakonna. Mallorca maakonnad: Llevant Migjorn Palma Pla de Mallorca Raiguer Serra de Tramuntana IBESTAT Hispaania ärevuses Eesti asumaade nõudmise pärast. Uus Eesti, 22. veebruar 1936, nr 52, lk 5. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003  Baleaarid – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Columbia

Columbia on linn Ameerika Ühendriikides, Lõuna-Carolina osariigi pealinn ja rahvaarvult osariigi suurim. See on ka Richlandi maakonna halduskeskus, osa linnast ulatub Lexingtoni maakonda. Columbia asub osariigi keskosas kohas, kus Saluda ja Broadi jõgi moodustavad Congaree jõe. Columbia on elanike arvult Charlestoni järel osariigi suuruselt teine linn. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 136 632. Aastal 2010 oli elanikke 129 272. Columbia linnastus elab üle 830 000 inimese. Linn rajati 1786. aastal, et asenda see Charlestoni asemel Lõuna-Carolina osariigi pealinnana. Ameerika Ühendriikide kodusõja ajal oli see transpordisõlm ja paljude konföderatsiooni organite keskus. 1865. aastal vallutasid linna Uniooni väed ja linn hävis tulekahjus peaaegu täielikult. Columbias valitseb pehmete talvede ning kuumade ja niiskete suvedega niiske lähistroopiline kliima. Columbias on mõõdetud Lõuna-Carolina kõrgeim õhutemperatuur – 45 °C (30. juunil 2012). Columbias on võrreldes muude samal laiuskraadil asuvate linnadega suvel kõrgemad õhutemperatuurid selle tõttu, et linn asub madalamal kõrgusel ja liivase Sandhillsi piirkonna südames, kus liivane maapind on veevaene ja soojeneb päikese käes kiiresti. Lisaks asub linn Atlandi ookeanist võrdlemisi kaugel, mille tõttu ei jõua ookeanilt kanduv niiskus sinna. Madalaim õhutemperatuur registreeriti Columbias 14. veebruari 1899, mil oli −19 °C külma. Aasta keskmine sademete hulk on 1133 mm. Kõige enam sajab suvekuudel (keskmiselt 120–140 mm kuus). Kõige vähem sajab aprillis (67 mm). Coliumbia tähtsamad majandusharud on metallurgia ning kummi-, paberi-, kaabli- ja keemiatööstus. Linnas tegutseb 1801. aastal asutatud Lõuna-Carolina ülikool, mis on osariigi suurim. Columbial on seitse sõpruslinna: Kaiserslautern Saksamaal, Cluj-Napoca Rumeenias, Plovdiv Bulgaarias, Tšeljabinsk Venemaal, Yibin Hiinas, Accra Ghanas ja Taichung Taiwanis. https://data.census.gov/cedsci/table?q=United%20States&tid=DECENNIALPL2020.P1, vaadatud 21.09.2021. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.  Columbia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linna lehekülg
Geograafiline vööde

Geograafiline vööde ehk maastikuvööde on geograafilise sfääri suurim tsonaalne jaotusüksus. Geograafilisele vöötmele on iseloomulikud sarnased termilised tingimused, mis johtuvad päikesekiirguse suhteliselt sarnasest intensiivsusest mingi vöötme piires. Igal geograafilisel vöötmel on eriomane kiirgus- ja soojusbilanss, õhuringlus, aine- ja energiaringe kiirus, samuti taimede vegetatsiooniperioodi rütm, üldiste biokeemiliste protsesside kiirus ja tüübid, erinevad mullatüübid ja loomastik. Ka maailmamere kontekstis saab eristada geograafilisi vöötmeid, kuid sageli on nende piirid ähmased. Maailmameres mängivad sõltuvalt laiuskraadist rolli lisaks eelmainitule ka hoovused, veetemperatuuri jaotus, planktoni iseloom ja tema produktiivsus. Merehoovuste ja suurte pinnavormide mõjul on geograafilise vöötme laius ebaühtlane. Geograafilised vöötmed kattuvad suuresti kliimavöötmetega, kuna arvesse võetakse põhimõtteliselt samu keskkonnategureid. Geograafiliste ja kliimavöötmete nimetused ühtivad. Maakera jaotatakse järgmisteks geograafilisteks vöötmeteks: ekvatoriaalne, kaks lähisekvatoriaalset, kaks troopilist, kaks lähistroopilist, kaks parasvöödet, lähisarktiline ja lähisantarktiline, arktiline ja antarktiline. Loodusvöönd
Fyn

Fyn on Taanile kuuluv saar Läänemeres. Ta moodustab Fyni maakonna koos lähedal asuvate Langelandi, Ærø, Tåsinge ja teiste väiksemate saartega. Saare kaldad on madalad. Moreenküngastik ulatub kuni 131 meetri kõrguseni. Fyni eraldab Jüütimaast Väike-Belt ja Sjællandist Suur-Belt. Üle kummagi väina on ehitatud sillad nii rongide kui ka autode jaoks. Õigupoolest on üle Suur-Beldi kaks silda: üks Sprogø saareni väina keskel ja teine sealt edasi. Sprogø ja Sjællandi vahel sõidab rong tunnelis. Jüüti poolsaarele ehitati esimene sild just enne Teist maailmasõda ning seda kasutavad nii autod kui ka rongid. Teine sild ehitati 1970. aastatel ja see on ainult autodele. Saare pindala on 2976 km² on Taani kolmas Gröönimaa ja Sjællandi järel. Elanike arv 447 060 (1. jaanuari seisuga 2006) on Sjællandi järel Taani teine. Esimest korda on maininud saart 1075. aastal Bremeni Adam nime Fune all. 1085. aastal on mainitud ka saare elanikke. 1231 nimetati saart Fyun, ladina keeles Fionia või Feonia, alamsaksa keeles Vüne. Taanlased kirjutasid saare nime keskajal kujul Fjón. Alles Hans Christian Andersen, kes sellelt saarelt pärit oli, hakkas kasutama nimekuju Fyn. Suurim linn on Odense, mis ei asu päris mere ääres ja on merega ühendatud kanali abil (mida tänapäeval küll vähe kasutatakse). Ülejäänud suured linnad asuvad kõik saare kaldal: kirdes Kerteminde, idas Nyborg, lõunas Svendborg, edelas Fåborg, läänes Assens, loodes Middelfart ja põhjas Bogense. Suurimate linnade elanike arv 2017. aasta 1. jaanuari seisuga: Odense: 176 683 Svendborg: 27 281 Nyborg: 17 192 Middelfart: 15 202 Fåborg: 7097 Assens: 6231 Kerteminde: 5903 Ringe: 5851 Bogense: 3815 Fyni saarel on sündinud kirjanik Hans Christian Andersen, helilooja Carl Nielsen ja Ameerika iseseisvussõja (1775–1783) kangelane kolonel Christian Febiger.
Hainan

Hainan (海南) on saar Lõuna-Hiina meres, mis kuulub Hiina Rahvavabariigile. Hiina mandriosast ja Vietnamist lahutab seda Tongkingi laht. Hiina Leizhou poolsaare ja Hainani vahele jääb 30 km laiune Qiongzhou väin ehk Hainani väin. Saare pindala on 32 900 ruutkilomeetrit ja see moodustab Hainani provintsi põhiosa. Lisaks Hainani saarele kuuluvad provintsi ka üle 200 väikesaare. Kuni 1950. aastani oli saar Hiina Vabariigi kontrolli all. Aastatel 1950–1988 kuulus see Guangdongi provintsi. 1. oktoobril 1984 moodustati Hainani administratiivne regioon ning neli aastat hiljem eraldati see eraldi provintsiks. Saare kõrgeim punkt on 1840 meetri kõrgusele tõusev Wuzhi mägi. Suurim asula on Haikou linn, kus elab üle 2 miljoni inimese. Saarel asub Wenchangi kosmodroom. "Miks ihkab Jaapan Hainani saari?" Postimees (1886-1944), nr 181, 8. juuli 1938
Hokkaidō

Hokkaidō (北海道) on Jaapani põhjaosas asuv saar, suuruselt teine saar riigis. Saare pindala on 83 400 ruutkilomeetrit ja seal elas 2019. aasta seisuga 5,28 miljonit inimest. Honshūst on Hokkaidō eraldatud Tsugaru väinaga ja Sahhalinist La Perouse'i väinaga. Tsugaru väina alt kulgeb läbi Seikani tunnel, mis on maailma pikim meretunnel. Saare põlisasukad on ainud. Hokkaidō kuulub koos seda ümbritsevate väiksemate saartega Hokkaidō prefektuuri. Saare keskus ja suurim asula on Sapporo linn.
Paul Hindemith

Paul Hindemith (16. november 1895 Hanau – 28. detsember 1963 Frankfurt) oli saksa uusklassitsistlik helilooja ja dirigent. Ta on loonud 9 ooperit, 4 balletti, 4 sümfooniat, kooriteoseid ja kammermuusikat. 1908 alustas viiuli- ja kompositsiooniõpinguid Frankfurdis. Aastail 1915–1923 oli ta Frankfurdi Ooperi orkestri kontsertmeister. 1922–1929 mängis ta Amar-kvartetis altviiulit. 1940 emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse, kuid tuli 1953 Saksamaale tagasi. Pärast 1957. aastat tegutses peamiselt dirigendina. 1947 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks 1961 – Balzani auhind
Honshū

Honshū (本州) on Jaapani suurim saar, mis piirneb kagus Vaikse ookeaniga ja loodes Jaapani merega. Saare pindala on 230 000 km². Elanike arv on üle 100 miljoni. Honshū saarel asub Jaapani pealinn Tōkyō. Saarel on 34 prefektuuri: Aichi, Akita, Aomori, Chiba, Fukui, Fukushima, Gifu, Gumma, Hiroshima, Hyōgo, Ibaraki, Ishikawa, Iwate, Kanagawa, Kyōto, Mie, Miyagi, Nagano, Nara, Niigata, Okayama, Ōsaka, Saitama, Shiga, Shimane, Shizuoka, Tochigi, Tōkyō, Tottori, Toyama, Wakayama, Yamagata, Yamaguchi ja Yamanashi prefektuur. Mõni neist prefektuuridest hõlmab lisaks teisi väiksemaid saari. Zaō vulkaan  Honshū – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Afganistani kõrgkoolide loend

Afganistani kõrgkoolid on toodud järgmises loendis: Albiruni Ülikool Balkhi Ülikool Herāti Ülikool Kabuli Ülikool Kabuli Polütehnikum Kabuli Pedagoogikum Kabuli Meditsiiniinstituut Nangarhāri Ülikool Takhāri Ülikool
Gilberti saared

Gilberti saared on saarestik Vaikse ookeani lääneosas Mikroneesias. Praegu kuulub Kiribati koosseisu. Koosneb 16 atollist: Abaiang Abemama Aranuka Arorae Beru Butaritari Kuria Maiana Makin Marakei Nikunau Nonouti Onotoa Tabiteuea Tamana Tarawa Pindala 260 km². Rahvaarv 83 683 inimest (2005). Halduskeskus Tarawa South.