15. märts

15. märts on Gregoriuse kalendris aasta 74. (liigaastal 75.) päev. Juliuse kalendri järgi 2. märts (1901–2099). Aasta lõpuni on 291 päeva. 1526 – jätkusid reformatsiooniaegsed rahutused, rüüstati Uus-Pärnu kirikuid. 1925 – toimusid Eesti-Läti maavõistlused maadluses, mille Eesti võitis 21:15. 1929 – Tallinna restoranides kehtestati 10-protsendine sunduslik jootraha. 1931 – Richard Roht ja Mart Raud heideti Eesti Kirjanikkude Liidust välja. 1938 – Eesti-Soome maavõistlustel Kreeka-Rooma maadluses vigastas Kristjan Palusalu teist korda oma õlga ja ühtlasi lõppes sellega tema sportlaskarjäär. 1946 – Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu nimetati ümber Eest NSV Ministrite Nõukoguks ja rahvakomissariaadid ministeeriumideks. 1959 – toimusid Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseisu valimised. 1990 – 1985. aastal valitud Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseis pidas oma viimase istungi. 2005 – Tallinnas moodustasid uue koalitsiooni Res Publica ja Keskerakond. Tõnis Palts jäi linnapeaks, volikogu esimeheks sai Edgar Savisaar. 0044 eKr – Rooma diktaator Julius Caesar mõrvati Pompeiuse teatris rühma senaatorite poolt (märtsi iidid). 1493 – Christoph Kolumbus jõudis oma esimeselt reisilt läänepoolkerale tagasi Hispaaniasse. 1560 – ebaõnnestus hugenottide vandenõu Prantsuse kuningas Francois II vabastamiseks hertsog Guise'i käest, seevastu võttis Guise vangi ka vürst Conde'i. 1580 – Hispaania kuningas Felipe II pani Madalmaade vabadusvõitluse liidri Oranje Willemi pea eest välja 25 000 kuldmünti. 1776 – Lõuna-Carolina kuulutas end esimese Põhja-Ameerika kolooniana Briti emamaast sõltumatuks. 1827 – Toronto anglikaani piiskopi John Strachani algatusel asutati nime King’s College at York all Toronto Ülikool. 1892 – Jesse W. Reno patentis esimese eskalaatori, mis ehitati ka valmis 1896. aastal New Yorgis. 1903 – Suurbritannia viis lõpule Põhja-Nigeeria vallutamise. 1906 – Manchesteris asutasid Henry Royce ja Charles Rolls ettevõtte Rolls-Royce Limited. 1907 – sel ja järgmisel päeval toimusid Soome Suurvürstiriigis esimesed Soome parlamendi valimised. Need olid esimesed parlamendi valimised, kus naistel oli nii passiivne kui ka aktiivne valmisõigus. 1916 – USA president Woodrow Wilson saatis 12 000 USA sõdurit üle piiri Mehhikosse kindral John Pershingi Pancho Villa juhitud mässuliste talupoegade vastu. 1917 – Veebruarirevolutsioon: Venemaa keiser Nikolai II loobus Pihkvas Venemaa ainuvalitseja tiitlist ja Venemaa keisri troonist. 1939 – Saksamaa okupeeris Tšehhi. 1940 – Hermann Göring ütles, et 100–200 kirikukella on Saksamaale piisav: ülejäänud võib sulatada sõjatööstuse tarbeks. 1985 – arvutifirma Symbolics registreeris esimese com-internetidomeeni: symbolics.com. 1988 – Iisraeli võimud kehtestasid palestiinlastele okupeeritud territooriumil liiklemise keelu. 1990 – Mihhail Gorbatšov valiti Nõukogude Liidu esimeseks presidendiks. Samal päeval tunnistas NSV Liidu Ülemnõukogu õigustühiseks Leedu iseseisvusdeklaratsiooni. 1991 – Serbia president Borislav Jovic astus tagasi, kuna kollektiivne presidentuur ei suutnud kehtestada üleriigilist eriolukorda. 1991 – Saksamaa saavutas Teise maailmasõja järel taas täieliku iseseisvuse. Nimelt neli seni Saksamaad okupeerinud riiki NSV Liit, Prantsusmaa, Suurbritannia ja USA loobusid kõikidest seni veel alles jäänud nõudmistest. 1992 – Bosnia sõda: Bosnia ja Hertsegoviinasse paigutati ÜRO rahuvalve üksused (UNPROFOR). 1992 – Türgi idaosa tabas maavärin, surma sai 800 inimest. 1994 – Kirde-Brasiilia vangide ülestõusus võeti pantvangi katoliku kardinal, kaks piiskoppi ja veel 15 inimest. 1994 – võeti vastu Valgevene põhiseadus. 1996 – Taiwani president nõudis, et Hiina lõpetaks saareriigi ärritamise sõjaväemanöövritega. Hiina teatas seepeale uute manöövrite korraldamisest Taiwanile veelgi lähemal. 1996 – Hollandi lennukitööstuskompanii Fokker teatas oma pankrotist, tuues kaasa suurima koondamise riigi ajaloos. 1999 – Põhja-Iirimaal hukkus autopommiplahvatuses Rosemary Nelson, tuntud advokaat, kes esindas katoliiklastest kliente mitmes kohtuprotsessis, mida meedias laialdaselt kajastati. Mõrva võttis omaks katoliiklastevastane terrorirühmitus Red Hand Defenders. 2011 – Süüria julgeolekujõud kasutasid Aleppos ja Damaskuses toimunud meeleavalduste maha surumiseks tulirelvi. Algas Süüria kodusõda.  Pikemalt artiklis Sündinud 15. märtsil 1779 – lord Melbourne (William Lamb, teine Melbourne'i vikont), Suurbritannia peaminister 1830 – Paul Heyse, saksa kirjanik (Nobeli kirjandusauhind 1910) 1899 – Aleksander Loorits, eesti kultuuriloolane 1907 – Zarah Leander, rootsi näitleja ja laulja 1950 – Raivo J. Raave, eesti teoloog 1959 – Renny Harlin (Lauri Harjola), soome filmirežissöör 1962 – Terence Trent D'Arby ameerika laulja 1975 – Eva Longoria, USA näitleja 1981 – Jens Salumäe, eesti suusakahevõistleja 1986 – Jevgeni Ossinovski, Eesti poliitik  Pikemalt artiklis Surnud 15. märtsil 44 eKr – Julius Caesar (mõrvati), rooma imperaator 1832 – Otto Wilhelm Masing, eesti kirja- ja keelemees ning pastor 1842 – Luigi Cherubini, itaalia helilooja 1934 – Aleksander Melnikov, Tartu Ülikooli kriminalistika õpetaja 1937 – H. P. Lovecraft, USA õuduskirjanik 1938 – Nikolai Buhharin, vene revolutsionäär (hukati) 1938 – Aleksei Rõkov, vene revolutsionäär ja nõukogude poliitik (hukati) 1938 – Genrihh Jagoda, NKVD juht aastail 1934–1936 (hukati) 1938 – Nikolai Krestinski, vene revolutsionäär (hukati) 1944 – Jüri Brandt, eesti põllumees 1970 – Tarjei Vesaas, norra kirjanik 1972 – Theodor Gutman, endine Eesti konsul Buenos Aireses 1975 – Aristoteles Onassis (Αριστοτέλης Ονάσσης), kreeka reeder 1993 – Valmar Adams, eesti kirjanik 1994 – Ilmar Malin, eesti maalikunstnik 1998 – Benjamin Spock, ameerika lastearst, olümpiavõitja sõudmises (1924) 2004 – John Pople, inglise keemik, Nobeli keemiaauhind 1998 2010 – Heno Sarv, Eesti kultuurigeograaf ja etnoloog Ungaris 1848. aasta Ungari revolutsiooni puhkemise aastapäev Tallinna maksimumtemperatuur +10,4 °C (2015) Tallinna miinimumtemperatuur –22,0 °C (1940) Tartu maksimumtemperatuur +10,6 °C (2007, 2015) Tartu miinimumtemperatuur –25,0 °C (1867) ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eilasest tänaseni. Rahvaleht, 28. veebruar 1929, nr. 25, lk. 2. J. Lattik kirjanikkude-liidust välja? Sõnumed, 16. märts 1931, nr. 21, lk. 1. Mati Graf. Impeeriumi lõpp ja Eesti taasiseseisvumine 1988-1991. Tallinn, 2012, lk. 149