laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kulumine

Kulumine on hõõrdega kaasnev tahke keha pinna järkjärguline purunemine ja sealt materjali eraldumine või pinna jäävdeformatsioonina ilmnev keha mõõtmete järkjärguline muutumine. Kulumise tagajärjel tekib kulum, mida iseloomustatakse sobivais pikkus-, massi- või mahuühikutes. Kulumise kulgemist iseloomustatakse kulumiskiiruse ja kulumisintensiivsusega. Kulumiskindlus
Kloodi külanõukogu

Kloodi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Rakvere vallas. Külanõukogu keskus asus Kloodi külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kloodi külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu. 1954 juunis Kloodi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Rakvere külanõukoguga. Kloodi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Jaunaduliena mõis

Jaunaduliena mõis (saksa keeles Neu-Adlehn, läti keeles Jaunadulienas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Tirza kihelkonnas.Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Gulbene piirkonnas Tirza vallas Jaunaduliena külas. Aduliena alad eraldati Tirza mõisast aastal 1589. Esimene omanik oli Fabian von Tiesenhausen. Aastal 1629 sai mõisa omanikuks Gertrude Tiesenhausen, aastal 1640 aga Johann von Tiesenhausen. Aastal 1665 kuulus mõis Heinrich von Tiesenhausenile, kes osa mõisast 130 taalri eest süülunaks oma väimehele Hans Jürgen von Dießenile loovutas. Hiljem pantisid Adam Feiliß ja tema abikaasa Sophie Aduliena alad 2000 taalri eest Matthias Hildegårtnerile, kes pandiõigused aga krahvinna Siegritta Bielkele loovutas. See jättis mõisa reduktsioonikomisjoni hirmus aastal 1683 Tiesenhausenitele, kelle traditsiooniline lään see oli. Aastal 1749 pantis Adam Johann von Tiesenhausen Aduliena 12 000 taalri eest 40 aastaks Peter Müllerile. Too viiski läbi Aduliena valduste jagamise, tagastades aastal 1780 Vecaduliena mõisa Tiesenhausenitele, omandades ise Jaunaduliena mõisa. Pandiperioodi lõppedes läks mõis Adam von Tiesenhauseni valdusse. Aastal 1800 andis too mõisa oma pojale Adam Wilhelmile üle. Kui too aastal 1842 suri, jättis ta mõisa oma lesele Annettele eluaegseks eluasemeks. Aastal 1858 läks mõis nende tütre Charlotte Tiesenhauseni valdusse. Too suri aastal 1862 ja mõisa pärisid tema lapsed, poeg Carl Johann Fabian von Tiesenhausen ja tütar Annette Krülow. Aastal 1865 ostis Carl Johann Fabian õe osa 65 000 rubla eest välja. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 7/8 adramaad, sellele allus 233 mees- ja 273 naishinge. Aastal 1640 oli mõisa suurus koos Vecaduliena mõisa ja Troška mõisaga kolm adramaad, aastail 1688 kuulus neile seitse adramaad, aastal 1734 aga 6 ja 3/4 adramaad. Aastal 1757 oli mõisa suurus 4 ja 7/8 adramaad, aastal 1823 aga 7 ja 7/20 adramaad. Ka aastal 1832 oli adramaid 7 ja 7/20, aastal 1881 oli neid aga 2 ja 76/80, lisaks allus mõisale 9 ja 16/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses. 1816. aastal allus mõisale Anettensruhe karjamõis. Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 243-244. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 414-415. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 277. Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 242. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 412.
Vecaduliena mõis

Vecaduliena mõis (saksa keeles Alt-Adlehn, läti keeles Vecadulienas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Tirza kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Gulbene piirkonnas Tirza vallas Vecaduliena külas. Mõisa kabel on arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all. Aduliena alad eraldati Tirza mõisast aastal 1589. Esimeseks omanikuks oli Fabian von Tiesenhausen. Aastal 1629 sai mõisa omanikuks Gertrude Tiesenhausen, aastal 1640 aga Johann von Tiesenhausen. Aastal 1665 kuulus mõis Heinrich von Tiesenhausenile, kes osa mõisast 130 taalri eest süülunaks oma väimehele Hans Jürgen von Dießenile loovutas. Hiljem pantisid Adam Feiliß ja tema abikaasa Sophie Aduliena alad 2000 taalri eest Matthias Hildegårtnerile, kes pandiõigused aga krahvinna Siegritta Bielkele loovutas. See jättis mõisa aga reduktsioonikomisjoni hirmus aastal 1683 Tiesenhausenitele, kelle traditsiooniline lään see oli. Aastal 1749 pantis Adam Johann von Tiesenhausen Aduliena 12 000 taalri eest 40 aastaks Peter Müllerile. Too viiski läbi Aduliena valduste jagamise, tagastades aastal 1780 Vecaduliena mõisa Tiesenhausenitele, omandades ise Jaunaduliena mõisa. Aastal 1794 oli mõisa omanik Johann Gustav Carl von Tiesenhausen. Aastal 1749 omandas Vecaduliena tema pärandi jagamisel 7500 rubla eest tema poeg Adolph Johann von Tiesenhausen, sellal kui teine poeg Carl Gustav Georg sai sama summa eest Troška mõisa omanikuks. Aastal 1849 omandas mõlemad mõisad Carl Gustav Georg von Tiesenhausen. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Troška mõisaga 4 ja 3/4 adramaad, neile allus 145 mees- ja 167 naishinge. Aastal 1640 oli mõisa suurus koos Jaunaduliena mõisa ja Troška mõisaga kolm adramaad, aastal 1688 kuulus neile seitse adramaad, aastal 1734 aga 6 ja 3/4 adramaad. Aastal 1757 oli mõisa suurus 2 ja 3/8 adramaad, aastal 1823 aga 2 ja 4/5 adramaad.Aastal 1832 oli adramaid 2 ja 1/5, aastal 1881 oli neid aga 3 ja 11/80, lisaks allus mõisale 3 ja 61/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses. http://mantojums.lv/lv/piemineklu-saraksts/5106/ Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 243-244. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 414. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 277. Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 242. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 412.
Kloostri külanõukogu

Kloostri külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Padise külanõukoguga. Kloostri külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Kobratu külanõukogu

Kobratu külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tartu külanõukoguga. Kobratu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Kodasoo külanõukogu

Kodasoo külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kuusalu vallas. Külanõukogu keskus asus Kodasoo asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kodasoo külanõukogu 1950 septembris Loksa rajooni koosseisu. 1954 juunis Kodasoo külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kuusalu külanõukoguga. Kodasoo külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kodijärve külanõukogu

Kodijärve külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kodijärve külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kambja vallas. Külanõukogu keskus asus Pangodi külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kodijärve külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu. 1954 juunis Kodijärve külanõukogu likvideeriti, selle territoorium jagati Kambja ja Elva külanõukogu vahel. Kodijärve külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kohila külanõukogu

Kohila külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kohila vallas. Külanõukogu pindala oli 250 km² (1977). Kohila külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Kohtla külanõukogu

Kohtla külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kohtla vallas. Külanõukogu pindala oli 108 km² (1977). Kohtla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Hektar

Hektar (lühend ha; pikalt hektoaar) on mittesüsteemne pindalaühik, kuid on ametlikult SI-süsteemi ühikutega koos kasutamiseks aktsepteeritud. 1 ha = 0,01 km² = 100 a = 10 000 m² (ruuduna 100×100 m)
Kuutõbine

"Kuutõbine" on ansambli Terminaator 2003. aastal ilmunud album. Esimene singel "Romula" avaldati 2002. aastal. Jaagup Kreem – laul Elmar Liitmaa – kitarr Sven Valdmann – bass Eimel Kaljulaid – trummid Harmo Kallaste – klahvpillid
Koigi külanõukogu

Koigi külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Koigi vallas. Külanõukogu pindala oli 198 km² (1977). Koigi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Koikküla külanõukogu

Koikküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Koikküla külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Taheva vallas. Külanõukogu keskus asus Koikküla asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Koikküla külanõukogu 1950 septembris Valga rajooni koosseisu. 1954 juunis Koikküla külanõukogu likvideeriti, selle aladest koos Hargla külanõukogu maadega moodustati Taheva külanõukogu. Koikküla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Valga maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 517 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Koimla külanõukogu

Koimla külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Lümanda külanõukoguga. Koimla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Oktjabrski rajoon (Rostovi oblast)

Oktjabrski rajoon (vene keeles Октябрьский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Kamenolomni alev. Rajoon piirneb põhjas Krasnõi Sulini rajooniga, kirdes Belaja Kalitva rajooniga, idas Ust-Donetski rajooniga, kagus Semikarakorski rajooniga, lõunas Bagajevskaja rajooniga, edelas Aksai rajooniga ja läänes Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga. Rajooni pindala on 1998,7 km². Elanike arv oli 2017. aastal 70 514. Oktjabrski rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Kamenolomni alevi) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu. Q126684906
Koke külanõukogu

Koke külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Koke külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Võru maakonnas Haanja valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Koke külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Koke külanõukogu 1950 septembris Võru rajooni koosseisu. 1954 juunis Koke külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Rõuge külanõukogu koosseisu. Koke külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kokora külanõukogu

Kokora külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1962 ja seejärel liideti see Alatskivi ja Pala külanõukoguga. Kokora külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Kolkja külanõukogu

Kolkja külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1949. Kolkja külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaa Peipsiääre vallas. Külanõukogu keskus asus Kolkja külas. 1949. aastal liideti Kasepää ja Kolkja külanõukogu ning moodustati Peipsiääre külanõukogu. Kolkja külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516
Kolu külanõukogu

Kolu külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1950–1954 ja seejärel liideti see Türi külanõukoguga. Kolu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Konguta külanõukogu

Konguta külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu pindala oli 108 km² (1977). Konguta külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Koogi külanõukogu

Koogi külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tabivere külanõukoguga. Koogi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Head uudised

"Head uudised" on ansambli Terminaator 2000. aastal välja antud album. "Portselanist tüdruk" "See ei ole saladus" "Tee" "6 jalga niisket maad" "Just nagu mustlased" "Head uudised" "Raudteejaam" "Klaustrofoobia" "Jää" "Hall maailm" "Osa minust" "Veel on aega" "Televiisorimees" (live Katusekontsertilt)" sisaldab peidetud lugu "Kes ei tööta, see ei söö", mis on Kuldse Trio kaver Jaagup Kreem – laul Elmar Liitmaa – kitarr, taustalaul Sven Valdmann – bass Harmo Kallaste – klahvpillid, taustalaul Eimel Kaljulaid – trummid, taustalaul
Koonga külanõukogu

Koonga külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Soontaga vallas. Külanõukogu pindala oli 455 km² (1977). Koonga külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Koosa külanõukogu

Koosa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kavastu valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus algselt Kõnnu külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Koosa külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Sädeme", "Esimese Mai", Kalinini-nimeline ja V. Kingissepa nimeline kolhoos ning Elusloomade Varumise Vabariikliku Kontori Söödabaas. Külanõukogu keskus asus siis Koosa külas. 1959 veebruarist Kallaste rajoon likvideeriti ja Koosa külanõukogu liideti Tartu rajooniga. 1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 95 km² ja elanike arv 1143. Külanõukogus piires asusid Kargaja, Kirepi, Koosa, Koosalaane, Kõnnu, Meoma, Metsakivi, Praaga, Põdra, Põldmaa, Põrgu, Rehemetsa, Sookurgu, Vanaussaia, Viira ja Tähemaa küla. Külanõukogu maadel tegutses Koosa sovhoos. Koosa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus "Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest". Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38
Krundiküla külanõukogu

Krundiküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Krundiküla külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Häädemeeste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Viira külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Krundiküla külanõukogu 1950 septembris Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu. Krundiküla külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territooriumist koos likvideeritud Rannametsa külanõukogu maadega moodustati Häädemeeste külanõukogu. Krundiküla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu

Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Undla vallas. Külanõukogu keskus asus Kruusimäe-Kadapiku külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu. 1954 juunis Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kadrina külanõukoguga. Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kudina külanõukogu

Kudina külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kudina külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kudina vallas. Külanõukogu keskus asus Kudina külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kudina külanõukogu 1950 septembris Jõgeva rajooni koosseisu. 1954 juunis Kudina külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Palamuse külanõukoguga. Kudina külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kuigatsi külanõukogu

Kuigatsi külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Puka külanõukoguga. Kuigatsi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Kuijõe külanõukogu

Kuijõe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu keskus asus Kuijõe külas. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Piirsalu valla koosseisus. 1950. aastast, pärast maarajoonide moodustamist ja valdade likvideerimist, oli Kuijõe külanõukogu Haapsalu rajooni koosseisus. 1954. aastal liideti Kuijõe külanõukogu Risti külanõukoguga. Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Kuijõe külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Kuimetsa külanõukogu

Kuimetsa külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kaiu külanõukoguga. Kuimetsa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Kuivajõe külanõukogu

Kuivajõe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1954 juunis Kose rajoonis Kurena ja Oru külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu keskus asus Kolu külas. Külanõukogu piires tegutsesid 1954. aasta seisuga "Sotsialismi Tee" ja J. Lauristini nimeline kolhoos. Seoses Kose rajooni likvideerimisega liideti Kuivajõe külanõukogu 1959 veebruarist Harju rajooniga. 1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 132 km² ja elanike arv 2229. Külanõukogu hõlmas Kabeli, Kanavere, Karla, Kata, Kolu, Kose-Uuemõisa, Krei, Kuivajõe, Kurena, Liivaküla, Nõmme, Nõrava, Oru, Ridaküla, Saula, Särge, Tade, Tammiku, Tuhala ja Võivere küla. Kuivajõe külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Kukulinna külanõukogu

Kukulinna külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kukulinna külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Äksi vallas. Külanõukogu keskus asus Kukulinna külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kukulinna külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu. 1954 juunis Kukulinna külanõukogu likvideeriti, selle territooriumist koos likvideeritud Kärkna külanõukogu maadega moodustati Äksi külanõukogu. Kukulinna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Risk (Terminaator)

"Risk" on ansambli Terminaator aastal 2001 avaldatud soundtrack Terminaatori muusikalile "Risk". Avamäng Oodata ei saa Algeri räpp Conjure Kes tegi seda Raha Tänapäeva muinaslugu II vaatuse avamäng Paranormaalse uurija laul Tiibeti kujumehe ilmumine Vastused Omal kohal
Kulina külanõukogu

Kulina külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Viru-Jaagupi külanõukoguga. Kulina külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
Kulli külanõukogu

Kulli külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kulli külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Varbla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kulli külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kulli külanõukogu 1950 septembris Lihula rajooni koosseisu. Kulli külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Varbla külanõukoguga. Kulli külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114