laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Võlur

"Maag" suunab siia. Tarokaardi kohta vaata artiklit Maag (taro). Romaani kohta vaata artiklit Maag (Fowles). Romaani kohta vaata artiklit Maag (Maugham). Võlur (ka maag, sorts, nõid) on mütoloogias ja muinasjuttudes võluvõimete või -oskustega isik. Renessansiaegsetes rüütliromaanides ja muinasjuttudes kujutatakse võlurit tihti hea tegelasena, kuid nõida halva tegelasena. John Ronald Reuel Tolkieni "Kääbikus", "Sõrmuste isandas" ja "Silmarillionis" on võlurid (istarid) viis pooljumalikku olevust (maiarid), kellel on rohkem võimeid kui inimestel, haldjatel või päkapikkudel. Võlurid on saadetud Keskmaale jumalike jõudude (valar) saadikutena. Tegelastena esinevad kolm võlurit: Saruman Valge, Gandalf Hall ja Radagast Pruun. Kaks ülejäänud niinimetatud sinist võlurit – Alatar ja Pallando – olulisemate tegelastena ei esine. J. K. Rowlingu kirjutatud Harry Potteri raamatusarjas on võlurid meessoost võluvõimetega inimesed ja nõiad naissoost võluvõimetega inimesed. Võluritel on samasugused võimed nagu nõidadel. Maagia Nõidus Merlin
Harilik varsakabi

Harilik varsakabi (Caltha palustris) on tulikaliste sugukonna varsakabja perekonda kuuluv mitmeaastane suvehaljas rohttaim . Rahvasuus tuntud ka kui konnakapsas, ahunalill või latiklill. Tõusev või lamav, 15–40 cm kõrgune, seest õõnes vars on suhteliselt jäme ja harunenud. Sõrmjad lihtlehed on ümarsüdajad või neerjad, tumerohelised ja läikivad. Varrelehed on lühirootsulised või rootsutud, kitsamad. Lehelaba täkilise või hambulise kuni peaaegu terve servaga. Õied suured, kollased ja läikivad. Õite läbimõõt (2) 3–4 cm, ühel varrel võib olla kolm kuni neli õit. Igast õiest areneb 5–8 paljuseemnelist kiirjalt asetunud kukrut. Seemned väikesed, levivad tuule ja vee abil, idanevad kergesti. Risoom lühike, kuni 20 cm pikkuste rohkete juurtega. Paljuneb seemnetega. Ka vegetatiivselt maapealsete roomavate ja juurduvate võsunditega, harva risoomi jagunemise teel. Levinud peaaegu kogu Euroopas, laiadel aladel Aasias, ka Põhja-Ameerikas, Austraalias ja Uus-Meremaal. Kogu Eestis sage. Kasvab niisketele aladel: soodes ja veekogude kallastel, soostunud niitudel ja metsades. Aedades võib kasvatada ka kuivematel kohtedel, on kasvanud isegi rippuva taimena kiviktaimlas. Metsistub vaid liigniiskel mullal, mujal ohtu pole. Õitseb 2–2,5 nädalat aprillis ja mais. Vahel õitseb teist korda augusti lõpul või septembris. Varsakabi andmebaasis eElurikkus
Aivar Riisalu

Aivar Riisalu (sündinud 13. märtsil 1961 Märjamaal) on eesti laulja, poliitik ja ärimees, alates 3. juulist 2023 Mustamäe linnaosa vanem. 20. jaanuarist 2022 kuni 5. aprillini 2023 oli ta Lääne-Nigula vallavanem ning 9. novembrist 2017 kuni novembrini 2021 Tallinna abilinnapea. Ta on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi 1984. aastal ökonomistina. Ta on populaarse ansambli Meie Mees solist. Ta oli Eesti Maarahva Ühenduse liige 1993–1996 ning Keskerakonna liige 1996–2014, kust astus välja septembris 2014. Päev hiljem teatas oma liitumisest Isamaa ja Res Publica Liiduga, kust lahkus novembris 2017, et asuda Keskerakonna juhitava linnavalitsuse abilinnapeaks. Veebruaris 2018 võeti Riisalu taas Keskerakonda vastu. Riisalu oli XI Riigikogu liige, pääsedes parlamenti Euroopa Parlamendi liikme Siiri Oviiri asendusliikmena. 2011. aasta Riigikogu valimistel kogus Riisalu 2195 häält ja sai sellega XII Riigikogu liikmeks. Kandideeris 2019, aasta riigikogu valimistel keskerakonna nimekirjas, saavutas varasemaga võrreldes suhteliselt mõõduka tulemuse. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 296 häält ning ei osutunud valituks. Aivar Riisalu oli AS Hansabalt juhatuse esimees 2001–2007, Tallinna Mustamäe linnaosa vanem 2004, AS Bit (nüüd kirjastus Avita) juhatuse esimees 1999–2001, 1993. aastal üks AS Alexela asutajalikmetest ja AS Autokütus juhatuse esimees 1994–1999. Riigikogu andmetel oli ta 2009. aasta seisuga 15 äriühingu juhatuse või nõukogu liige. 2000–2001 andis välja huumoriajakirja Pikker. Ta on Kaitseliidu liige ja Sõjalis-Sportliku Seltsi Erna juhatuse liige. Kaitseliidus oli Riisalu varem Männiku malevkonna pealiku abi, nüüd on Kaitseliidu Harju maleva pealiku abi, Kaitseliidu vanematekogu liige. 2006. aastal osales Riisalu telesaates "Tantsud tähtedega", kus tema partner oli võistlustantsija Kristina Tennokese. Tantsusaates jõudis ta neljandale kohale. Samal aastal juhtis ta Kanal 2 mitme tunni pikkust aastavahetusprogrammi koos Elo Mõttuse ja Mart Sanderiga. Aastatel 2007–2009 juhtis ta aeg-ajalt TV3 telesaadet "Kaua võib!". Ta on OÜ Kuutsemäe Puhkekeskus osanik ja juhatuse liige. 2006 – Kaitseväe eriteenete rist 2006 – Eesti Kaitseliidu III klassi teenetemedal 2003 – Eesti Kaitseliidu teenetemedali eriklass "Mustamäe linnaosa vanemaks valiti Aivar Riisalu". delfi.ee. 30. juuni 2023. "Aivar Riisalu valiti Lääne-Nigula vallavanemaks". err.ee. 22. detsember 2021. "Aivar Riisalu paneb vallavanema ameti maha". Lääne Elu. 1. aprill 2023. http://www.tallinn.ee/est/g2126s17920[alaline kõdulink] Nael, Merili (26.02.2018). "Riisalu, Svet ja Kiik liitusid Keskerakonnaga". ERR Uudised. https://www.inforegister.ee/11816561-KUUTSEMAE-PUHKEKESKUS-OU
Krki saar

Krk (itaalia keeles Veglia, saksa keeles varem Vegl) on Horvaatiale kuuluv saar Dalmaatsia saarestikus Aadria meres. Krki geograafilised koordinaadid on 45° 4' põhjalaiust ja 14° 36' idapikkust. Saare pindala on 405,78 km². Saare kõrgeim tipp Obzova on 568 meetrit kõrge. Krkil elab 2001. aasta seisuga 17 860 inimest. Saare suurim asula on Krki linn, kus 2001. aastal elas 5491 inimest. Üle 1000 elaniku oli sel aastal veel kuues asulas: Omišalj, Malinska-Dubašnica, Punat, Dobrinj, Baška ja Vrbnik. Krk oli asustatud juba 10. sajandil eKr. Vanas Roomas nimetati saart Curictaks. Curicta lahes toimus Caesari ja Pompeiuse laevastike vahel merelahing. Varakeskajal sai Krk horvaadi kultuuri keskuseks. Saarel asus klooster, kus loodi ja säilitati hulgaliselt glagoolitsas kirjutatud tekste. Nende hulka kuulub ka vanim säilinud serbohorvaadikeelne tekst. Saarel asus piiskop ja hulk aadlikke. 12. sajandil Krki valitsenud Frankopani suguvõsa sai nii Horvaatia kui Ungari ajaloos väga mõjukaks kuni 17. sajandi teise pooleni. Hiliskeskajal kuulus Krk Veneetsiale kuni riigi kadumiseni 1797, mil Krk nagu ülejäänudki Dalmaatsia ühendati Austriaga. Pärast Jugoslaavia moodustamist sai Krk selle osaks. Krk oli ainus Jugoslaavia piirkond, kus domineeris itaalia keel. Pärast Teist maailmasõda enamus itaallasi lahkus. Mandrilt saarele viib 1430 meetri pikkune Krki sild, mis valmis 1980. Läheduse ja hea ühenduse tõttu Rijekaga asuvad Krkil Omišaljis Rijeka lennujaam ja Rijeka sadama juurde kuuluv naftatöötlemisettevõte. Läheduse tõttu Põhja-Itaaliale, Austriale ja Sloveeniale on Krk nende maade elanike seas tähtis turismisihtpunkt. Palju turiste saabub ka Ungarist ja Rumeeniast.
Tower Hamlets

Tower Hamlets on Londoni linnaosa, mis asub Londoni kesklinnast (City of London) idas. Linnaosas on mitmed kõrghooned. Canary Wharf http://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/populationestimatesforukenglandandwalesscotlandandnorthernireland http://www.towerhamlets.gov.uk/
Hapnikuringe

Hapnikuringe on hapniku liikumine anorgaanilistest ühenditest elusorganismide orgaanilistesse ühenditesse ja tagasi, samuti elusorganismide poolt vahendatud hapniku konversioonid anorgaaniliste ühendite vahel. Vaba hapnik Maa atmosfääris on fütoplanktoni ja taimede elutegevuse tulemus: vee fotolüütilisel lagunemisel fotosünteesis eraldub vesinik, mis seondub süsinikuga, ja hapnik, mis jääb vabaks. Aeroobsetes organismides läheb hapnik taas rakuhingamise käigus veemolekuli koostisse. Hapniku ja süsihappegaasi sisalduse muutused atmosfääris on omavahel stöhhiomeetriliselt seotud, sest mõlemad osalevad peaaegu fikseeritud vahekorras nii fotosünteesi kui hingamise protsessides. Kuna aga hapnikku on atmosfääris süsihappegaasiga võrreldes väga palju rohkem, siis on ka inimtegevusest tingitud hapnikusisalduse suhteline muutumine süsihappegaasisisalduse vastava muutumisega võrreldes tühine. Aineringe Süsinikuringe Lämmastikuringe Fosforiringe Väävliringe Veeringe
Kermit

Kermit on protokoll failide transportimiseks kahe arvuti vahel. Selle arendust alustati 1981 Columbia ülikoolis New Yorgis, eesmärgiga saata teksti- ja kahendfaile üle mitmesuguste arvutitüüpide ilma vigadeta, kasutades potentsiaalselt ebaturvalisi ühendusviise. Kermiti protokolli kasutab samanimeline Columbia ülikooli Kermiti projekti sidetarkvara komplekt. Protokolli nimi on pärit roheliselt konnalt, kes on „Muppet Show” tegelane. Selle kasutamiseks on saadud luba sarja autoriõiguste omanikult Henson Associates, Inc. Failiedastusprotokoll SSH Telnet XMODEM Ametlik leht, külmutatud aastast 2011 new Open Source Kermit Project = Open-Source Kermit Project website
Traav

Traav on hobuse ühtlane jooks, mille kestel ta toetub vaheldumisi paremale esi- ja vasakule tagajalale ning vasakule esi- ja paremale tagajalale. Nende toetuste vahele jääb kiire traavi korral nn. lennufaas, mil hobuse kõik jalad on maast lahti.
Traavisport

Traavisport tähendab eelkõige võidusõidukaarikut vedavate ja kutsari poolt kutsitud traavlite võidusõitu. Mõningail puhkudel korraldatakse traavlite võidusõite ilma kaarikuteta. Sel puhul on hobuse juht sadulas. Sellise võistluse nimetus on monte. Traavivõistlus peetakse hipodroomil. Traavisportlased on ammusest ajast kasutanud normitud eesti keelest veidi erinevat erialakeelt. Näiteid: käru – võidusõidukaarik sõitja – kutsar lint – siserada teine, kolmas jne ratas – teine, kolmas jne rada seestpoolt väljapoole lugedes hüppab – galopib slipp – totopilet
Võidusõidukaarik

Võidusõidukaarik on traavispordis kasutatav kerge kaherattaline, istme ja aistega hobukaarik. Telje tavaline laius 165–170cm. Kaal paarkümmend kilo.
Jangtse

Jangtse (hiina lihtsustatud 长江 / traditsiooniline 長江 Cháng Jiāng 'pikk jõgi'; ka 扬子江 / 揚子江 Yángzi Jiāng) on jõgi Aasias, Hiinas. Jõe pikkus on umbes 6300 km. Ta on pikim jõgi Aasias ning kolmas maailmas Niiluse ja Amazonase järel. Valgla suurus on 1 800 000 km². Vooluhulk suudmes on 31 900 m³/s. Jangtse algab Tiibetist 5042 m kõrguselt. Ülemjooksul läbib ta nõgusid ja voolab siis sügavas kuristikus lõunasse. Sichuanis pöördub Jangtse kirdesse ja voolab Punasesse nõkku. Seal ühineb ta Yibini juures Mini jõega. Edasi läbib Jangtse Chongqingi linna, mille allosas asub Sanxia kuristik. Sealt väljub Jangtse Yichangi linnas. Wuhanis ühineb Jangtse Hani jõega. Edasi üldiselt itta loogeldes läbib Jangtse Nanjingi linna ja suubub siis Ida-Hiina merre. Jõel asub Kolme Kuristiku tamm. Jangtse ülemjooks on raskesti ligipääsetavas inimtühjas piirkonnas. Selleks ajaks, kui ta tiheda asustusega alale jõuab, on ta juba väga lai. Hiina sisemaapiirkonnad on ka vaesed ega suuda ise kulukaid projekte teostada. Seetõttu polnud Jangtse jõel kuni 1957. aastani ühtki silda. Esimene sild üle Jangtse oli Wuhani maantee- ja raudteesild Hubei provintsis. Järgnesid Nanjingi maantee- ja raudteesild Jiangsu provintsis 1968 ning Zhichengi maantee- ja raudteesild Hubei provintsis 1971. Alates 1992, mil üle Jangtse avati neljas sild, on sillaehitus hoogustunud ja 2010. aastal on Hiina võimud lubanud avada juba 25. silla üle Jangtse.
Hipodroom

Hipodroom on hobuste võidusõidurada, mille levinuim pikkus on 1000 m. Rada on enamasti kaetud graniitkillustikuga, raja laius on tavaliselt 20,6 m. Otsaviraažide kõrgus 15 kraadi. On ehitatud ka hipodroome, mille sirged on erineva pikkusega. Sel puhul on tribüünide esine nn. tribüünisirge pikem ja tagasirge lühem. Donostia hipodroom Moskva hipodroom Tallinna Hipodroom
Poliitiline korrektsus

Poliitiline korrektsus on mõiste, mis tähistab mõtteviisi, keelepruuki ja poliitikat, mis püüab vältida vähemusrühmadele või muudele huvirühmadele potentsiaalselt solvavaid väljendeid, stereotüüpe ja eelarvamuslikke hinnanguid. Laiemas tähenduses on poliitiline korrektsus mistahes domineeriva poliitilise või kultuurilise mõttesuuna truu järgimine. Tihti kasutavad mõistet just kriitikud iroonilises või halvustavas tähenduses.[viide?] Poliitilise korrektsuse taotlus selle tänapäeva mõistes sündis 20. sajandi teisel poolel Ameerika Ühendriikides feministliku ja rassismivastase liikumise ning rahvus-, seksuaal- ja muude vähemuste õiguste eest seisva liberaalse vasakideoloogia mõjul. Konservatiivid on poliitilist korrektsust hukka mõistnud kui sõnavabadust piiravat "kultuurilist marksismi" Poliitiline korrektsus ja vastav keelepruuk on inspireerinud paljusid satiirikuid ja parodiste.[viide?] Eeskätt ingliskeelse ja Skandinaavia kultuuriruumi mõjul on poliitiliselt korrektse keelepruugi mõjud jõudnud ka Eestisse. Puuetega inimeste asemel soovitatakse rääkida erivajadustega inimestest, meedia kasutab pigem sõna mustanahaline kui neeger jne.[viide?] Enesetsensuur Eufemism Lojaalsus Tsensuur "Lind, B. The Origins of Political Correctness. Online 15.08.07". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. veebruar 2002. Vaadatud 15. augustil 2007.
Tallinna Hipodroom

Tallinna Hipodroom on Tallinna põhjaküljes, linnulennult Kopli lahest 1400 m kaugusel asuv hipodroom. Tallinna Hipodroom avati 25. novembril 1923. Esialgu oli seal nii 1000 m galopirada kui ka 1100 m traavirada. Algne hoone hävis tulekahjus ning taastati 1960. aastate teisel poolel. 1990. aastatel rajati tänapäevasem restorani osa. Tallinna Hipodroomil on alates esimesest võistluspäevast korraldatud totalisaatorit. 1930. aastail oli naabruses asuva vaimuhaigla patsientidel hipodroomile tasuta sissepääs, kuid nad ei võinud totalisaatoril mängida ega restorani külastada. 21. mail 1933 toimus hipodroomil umbes 50 osavõtjaga mäss, kui publik hakkas süüdistama hobuste juhte ja kohtunikke kokkumängus. Korra taastasid 15 jala- ja 2 ratsapolitseinikku. Friedrich Assentok ja Paul Valdson arreteeriti, Karl Ots ja 3 tuvastamata isikut said kumminuia. Tallinna hipodroomi viimased võistlused toimusid 3. detsembril 2022 kell 11:00 kuni 16:00. Hipodroom kolitakse Saue valda Tuula külla, kus on selleks 25-hektariline krunt. Tallinnas asuvale krundile püstitatakse aga elu- ja ärihooned. Hipodroomi kvartal Georg Pärnpuu. Hobused hullumaja lähedal. Välis-Eesti, 30. jaanuar 1979, nr 1, lk 8 Mäss Tallinna hipodroomil. Vaba Maa, 23. mai 1933, nr 119, lk 7. Andres Putting (3. detsember 2022). "FOTOD ja VIDEO | Nostalgialaks: legendaarsel Tallinna Hipodroomil peeti viimased traavivõistlused, esines Nancy". Delfi. Vaadatud 3.12.2022. "Tallinna hipodroom kolib Saue valda Tuula külla" ERR, 11. veebruar 2020 Eesti hobune võidusõidul. Uus Eesti, 5. detsember 1937, nr 331, lk 3. Tallinna Hipodroomi koduleht Hipodroomi ajalugu Urmas Tooming: Hipodroom võib kesklinnast kolida hoopis Saku valda, Tallinna Postimees, 23. oktoober 2008 Uwe Gnadenteich. Hipodroomi hääbumine kütab kirgi Tallinna Postimees, 9. oktoober 2009
Totalisaator

Totalisaator on õnnemäng, mille sisuks on võimalus ennustada hobuvõiduajamise tulemus. Osalejad mängivad "üksteise vastu". Panustatud raha eraldatakse kahte ossa. Üks osa moodustab võidufondi totalisaatoril mängijatele ja teine osa moodustab rahalise auhinnafondi hobustele. Seetõttu on totalisaator ainus isereguleeruv majanduslik mehhanism, mille abil peetakse üleval riigi hobutööstust. Vanim totalisaatorit reguleeriv seadusandlus on pärit 16. sajandi Inglismaalt.
Kuiva kehaehitusega hobune

Kuiva kehaehitusega on hobuse eksterjööri e välimiku iseloomustamiseks kasutatav väljend. Tegemist on mõõdukalt saleda, kuid mitte kurtunud eksterjööriga. Sellisel loomal on liigesed reljeefsed ja hästi vaadeldavad, pikkade luude piirkonnad on saledad, üldiseloomult "kerget" tüüpi välimik. Ühel loomal võivad erinevad keha piirkonnad olla erineva iseloomuga (näiteks pea toores, keha õrn, jalad kuivad jne.) Toore kehaehitusega hobune
Jenissei

Jenissei (vene Енисей) on jõgi Venemaal Lääne- ja Ida-Siberi piiril, pikkus 3487 km, koos Väike-Jenisseiga 4102 km, valgla 2,58 miljonit km², vooluhulk 17,8 tuhat m³/s, suudmes 19,8 tuhat m³/s. Jenissei algab kahe lähtejõena (Suur-Jenissei ehk Bii-Hem ja Väike-Jenissei ehk Ka-Hem) Tõvamaalt. Pärast nende ühinemist Tõva nõos murrab Jenissei kitsas kärestikulises, kohati kanjonilaadses orus läbi Lääne-Sajaanide ja laieneb Minussinski nõos kuni 850 meetrini. Seejärel Jenissei aheneb uuesti, murrab läbi Ida-Sajaanide ja laskub Lääne-Siberi madalikule. Krasnojarski lähistel on jõe parem kallas kõrge ja kaljune (Stolbõ looduskaitseala), kohati on kärestikke (Kazatšinski ja Ossinovo kärestik). Jõesängi laius küünib 20 kilomeetrini, sügavus 15 meetrini. Umbes 300 km enne Kara merre Jenissei lahte suubumist jõgi hargneb. Peamised lisajõed: paremalt Tuba, Kan, Angara, Podkamennaja Tunguska, Alam-Tunguska ja Kureika, vasakult Abakani jõgi ja Turuhhan. Vasakpoolsed lisajõed on väiksemad. Jenissei on Venemaa veerohkeim jõgi. Ta toitub peamiselt lumesulamisveest, suurvesi kestab 2–3 kuud. Jääkate püsib alamjooksul 7, ülemjooksul 5 kuud. Jäälagunemise ajal tekib jääummistusi, mis põhjustavad veepinna järske tõuse herpesest. Jenisseil on Krasnojarski ja Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaam ning veehoidla. Ta on laevatatav Krasnojarskist suudmeni. Suurimad sadamad on Minussinsk, Krasnojarsk, Jenisseisk, Igarka ja Dudinka.
Katk (Camus)

"Katk" on Albert Camus' üks tuntumaid teoseid. Romaan räägib Orani nimelise linna tegemistest ja juhtumistest, kui seda tabab katk. Linn pannakse karantiini ja romaani üheks ülesandeks olekski justkui lugejani tuua seda, kuidas üks või teine inimene selle maailmast äralõigatuse ja surmaohuga hakkama saab. Katku eest ei ole kaitstud ükski linna kodanik. Autor püüab kogu tegevustikku edasi anda ilma midagi ülistamata ega kõrvale jätmata. Esimese asjana tutvustatakse lugejale linna, kus kogu lugu ennast aegamisi lahti kerib. Esimese katku märgina tulevad aprilli alguses rotid, mida ei osatud alguses halva endena võtta. Kõigepealt leitakse mõni surnud rott, siis mõnikümmend ja lõpuks on kõik kohad surnud rotte täis. Paanika inimeste seas hakkab vaibuma, kuid kui ilmnevad esimesed surmajuhtumid linnaelanike seas, näevad võimumehed, et on aeg hakata tegutsema. Esimese asjana ei tahetudki uskuda, et tegemist on katkuga, kuid kui surmajuhtumite arv tõuseb, pannakse linn karantiini. Enamus linna karantiini jäänud inimesi elavad lootuses, et katk kiirelt möödub, kuid mida pikemaks karantiin venib, seda lootusetumaks nad muutuvad. Samuti on paljud neist eraldatud oma perekondadest, sest häireolukorras on raskendatud suhtlemine välisilmaga. Lubatud on küll tulla linna, aga linnast väljumine on kõigile keelatud. Paljud püüavad leida viisi, kuidas linnast lahkuda, samas kui teised üritavad katkuga silmitsi seista. Kui hukkunute arv on juba mõeldamatult suur ja katkuga võitlemine näib lootusetu, otsustavad inimesed hakata töötama koos, lootuses sel moel katkust võitu saada. Nad jätavad kõrvale oma hädad ja ebaõnnestumised, peaasi, et nende tegudest oleks kasu kõigile. Pärast pikka ja rasket võitlust ellujäämise nimel katk möödub. See, kuidas inimesed sellele reageerivad, on erinev. Siiski, nagu juba kombeks saanud, tiksub kõik aegamisi oma vanasse rutiini. Siiski jääb alati võimalus, et katk tuleb tagasi. Aurélie Palud. The Complexity and Modernity of The Plague. - Rmt: The Originality and Complexity of Albert Camus’s Writings. Edited by Emmanuelle Anne Vanborre. Palgrave Macmillan 2012. vii, 174 lk. ISBN 978-1-137-30947-1. DOI 10.10 7/9781137309471 Jennifer Stafford Brown. Prison, Plague, and Piety. Medieval Dystopia in Albert Camus’s The Plague. - Rmt: The Originality and Complexity of Albert Camus’s Writings, lk 95-109.
Võrkurlased

Võrkurlased (Araneidae) on sugukond ämblikuliste seltsist. Võrkurlased koovad ümmargusi spiraalseid võrke, ja neid võib leida nii aedades, metsas kui põldudel. See on suuruselt kolmas ämblikuliste sugukond, kuhu kuulub üle 2800 liigi ämblikke 160 perekonnast. Veel suuremad sugukonnad on hüpikämbliklased (Salticidae) ja kangurlased (Linyphiidae). Eri võrkurlastel on võrk erinev. Leidub ka liike (mitte Eestis), kes võrku ei koogi. Aluseks on "Y" taoline kujund, mille ümber on kootud spiraalselt rõngad mittekleepuvast materjalist. Lõpuks koob ta kleepuvast niidist veel uued ringid. Kolmas jalg on neil mõeldud nendel mittekleepuvatel niitidel kõndimiseks. Ise ta selles võrgus ei ela vaid ainult püüab sellega saaki. Kui putukas satub võrku, püüavad nad ta sealt kiirelt kinni, hammustavad ta liikumisvõimetuks ja mähivad niitidesse. Eestis hästi tuntud võrkurlane on ristämblik. Lisaks saagi tabamisele kasutatakse püünisvõrku veel paaritumisrituaalis. Teised aias elavad võrgupunujad on kangurlased, kelle püünisvõrgud asetsevad maapinnaga rööbiti ning ämblik istub seal selg allapoole. Vastupidi võrkurlase ristämblikule võib kangurlaste võrgus elada korraga mitu isendit. Ristämblikud teisi liigikaaslasi ei salli. Ristämbliku närvisüsteem on koondunud pearindmikusse ning koosneb pea ja rindmikutängust ning viimasest tagakehasse kulgevatest närvijätketest. Lisaks nägemismeelele on neil hästi arenenud kompimismeel. Eriti tundlikud on ämbliku jäsemed, mis lõpevad võrgu kudumiseks kohastunud nn sugaküünistega. Seedeelundkond on kohastunud ebaregulaarsele toitumisele. Suule järgneb neel, imimagu, arvukate umbsoppidega pugu (jätked ulatuvad isegi jäsemetesse) ja lühike sooltoru. Seedimine toimub peamiselt maksas, mis täidab suure osa tagakeha sisemusest. Seedenõred eritatakse toitumisel ohvri kehasse ning hiljem imetakse poolvedel toidukört pugusse. Araneus ristämblik Araniella kurgiämblik Argiope herilasämblik Celaenia Cyclosa Epeira Gasteracantha Herennia Larinioides Mecynogea Micrathena Neoscona Nuctenea Ordgarius Singa Zygiella sektorämblik Araneus marmoreus - Marmorvõrkurlane Araneus marmoreus - Marmorvõrkurlane Argiope aurantia söömas. Aiavõrkurlane Võrkurlane Öine ämblikuvõrk Öine ämblikuvõrk Võrkurlane sööb teist ämblikku Aiavõrkurlane öösel Larinioides cornutus Gasteracantha dalyi Celaenia excavata Araneus quadratus Aculepeira ceropegia Araneus diadematus
Kyūshū

Kyūshū (jaapani 九州) on lõunapoolseim suurtest Jaapani saartest. Saare pindala on 36 782 km². Idas piirneb Filipiini merega, edelas Ida-Hiina merega, loodes Tsushima väinaga, põhjas Jaapani mere ja Shimonoseki väinaga, kirdes Jaapani Sisemere ja Bungo väinaga. 2018. aasta seisuga elas saarel 14,3 miljonit inimest.
Sofiero

Sofiero on Rootsi õlletootja Kopparbergi õllemark. See on hele laagriõlu.
Steninge

Steninge on tiheasustusega paikkond Rootsis Hallandi läänis Halmstadi vallas. Pindala on 161 ha, elanike arv 2005. aasta lõpus 769. Steningest on pärit laululooja ja kirjanik Alf Hambe. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Ameerika traavel

Ameerika traavel ehk ameerika kuumavereline traavel on 19. sajandil aretatud traavlitõug. Kuigi tänapäevased traavlid jagatakse ameerika traavli kõrval veel kolme tõugu, on kõigi kolme aretuses kasutatud ameerika traavlit. Ameerika traavli levinuim värvus on kõrb koos kõigi varjunditega. Kuni 20% ameerika kuumaverelistest traavlitest on sünnipärased teldrid ehk küliskäijad. Teldrid viivad traavis ühe külje jalad korraga ette ning selline allüür on tavalisest traavist veidi kiirem. Seetõttu korraldatakse teldritele eraldi võidusõite. Kõrgus: 130–175 cm Tüvepikkus: 177–183 cm Kaal: 450–500 kg
Põhiseaduse Pilsner

Põhiseaduse Pilsner oli Eesti Vabariigi põhiseaduse 15. aastapäeva puhul õlletehases A. Le Coq pruulitud pilsen, mis tuli müügile 9. augustil 2007. Õlle alkoholisisaldus oli 4,2 protsenti. Põhiseaduse Pilsneri projekti üks algatajaid oli justiitsminister Rein Lang. Õlle müügiletulek tekitas avalikkuses vastakaid arvamusi. Justiitsministeerium tähistab põhiseaduse aastapäeva uue pilsneriga Rein Langi erakonnakaaslased taunivad põhiseaduse pilsneri projekti Põhiseaduse Pilsner, Langi kange.. Kas riik peab varsti põhiseaduse trükkimiseks A le Coqilt luba küsima? Evelyn Sepp: Põhiseaduse Pilsner teeb vabariigist tühja taara
Paavstide loend

Paavstide loend loetleb paavstid kronoloogilises järjekorras varasematest hilisemateni. Loend tugineb Vatikani ametlikule versioonile, kuid erandiks on Stephanus II (752), kelle ajaloolisus on vaieldav. Vastupaavstid on loetletud vastupaavstide loendis. Aastatel 756–1870 olid paavstid ühtlasi Paavstiriigi ja alates 1929. aastast Vatikani riigipead. Sellest tulenevalt on siinne loend ka Paavstiriigi riigipeade loend ja Vatikani riigipeade loend. Paavstide vapid