laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pealinn (ajaleht)

Pealinn on Tallinna linnavalitsuse kirjastatav eestikeelne tasuta ajaleht. Selle venekeelne sõsarväljaanne on Stolitsa. Pealinn ilmub alates 7. septembrist 1999. Ajalehe kaubamärk kuulub alates 2006. aastast Keskerakonnale. 2011. aasta augustis oli Pealinna peatoimetaja Maarja-Liis Arujärv. Sel ajal oli lehe tiraaž 90 000 eksemplari, tellijaid oli 12 000. 2018. aastal oli keskmine tiraaž 85 000, 2019. aastal 80 000 ja 2020. aastal 73 500. Tallinna Linnavolikogu liige Tarmo Kruusimäe (IRL) on väitnud, et Tallinna linnameedias tehakse varjamatult naaberriigi propagandat. Tarmo Kruusimäe: «Stolitsa hiljutine artikkel, kus linnavolikogu õiguskomisjoni esimees Margarita Tšernogorova Putinit kiidab ja Venemaa presidendile usaldust vannub, on vaid üks näide paljudest. Venemeelset propagandat jagub nii Pealinna kui Stolitsa igasse numbrisse, Kesknädalast rääkimata.» 2024. aastal otsustas Tallinna uus linnavalitsus sulgeda ajalehed Pealinn ja Stolitsa koos telesaadete toimetusega hiljemalt 31. maiks. "Tallinna linnavalitsus ei sulge ajalehti Pealinn ja Stolitsa" Delfi, 6. september 2011 (vaadatud 6. augustil 2013) EPA: kaubamärkide andmebaas[alaline kõdulink], vaadatud 6. detsember 2013 "Pealinn ja Stolitsa lähevad tallinlastele maksma pool miljonit eurot" Delfi/Õhtuleht, 16. august 2011 (vaadatud 6. augustil 2013) Vastus arupärimisele "Tallinna trükimeedia kohta" Tallinna õigusaktide infosüsteem, 9.11.2020 (vaadatud 28.01.2021) Kruusimäe: linnameedia vahendab Putini-meelset propagandat "Tallinna linnameedia lõpetab töö hiljemalt mai lõpuks" ERR, 15. aprill 2024 Pealinna koduleht Merike Teder "Revisjon: veebilehe arendamise raha läks Pealinna ja Stolitsa laialiveoks" Tallinna Postimees, 06.12.2011 "Pealinn ja Stolitsa lähevad tallinlastele maksma pool miljonit eurot" Delfi/Õhtuleht, 16. august 2011 "Tallinna linnavolikogu liige Margarita Tšernogorova (KE) soovitab euroliidul Venemaale suunatud sanktsioonidest loobuda. «Mina usun Putinit,» kinnitab volikogu liige ajalehe Pealinn venekeelses väljaandes Stolitsa." Postimees TallinnCity, 16. august 2014
Stolitsa

Stolitsa (Столица, vene keeles 'pealinn') on Tallinna linnavalitsuse kirjastatav venekeelne tasuta ajaleht, linnavalitsuse häälekandja ning eestikeelse ajalehe Pealinn sõsarväljaanne. Stolitsa ilmub iseseisva väljaandena 3. novembrist 2000. 2013. aasta augusti alguse seisuga oli Stolitsa peatoimetaja Aleksandr Tšaplõgin. 2011. aastal oli lehe tiraaž 50 000 eksemplari, tellijaid oli 21 000. 2008. aastal oli Stolitsa peatoimetaja Jana Toom. Veebientsüklopeedia Estonica teatel oli Stolitsa 2012. aastal Eesti venekeelsetest trükimeedia väljaannetest suurima lugejaskonnaga. Mais 2014 algatas IRL eelnõu Stolitsa sulgemiseks, sest väljaanne asus aktiivselt toetama Venemaa tegevust Ukrainas. Tallinna Linnavolikogu liige Tarmo Kruusimäe (IRL) väidab, et Tallinna linnameedias tehakse varjamatult naaberriigi propagandat. Tarmo Kruusimäe: «Stolitsa hiljutine artikkel, kus linnavolikogu õiguskomisjoni esimees Margarita Tšernogorova Putinit kiidab ja Venemaa presidendile usaldust vannub, on vaid üks näide paljudest. Venemeelset propagandat jagub nii Pealinna kui Stolitsa igasse numbrisse, Kesknädalast rääkimata.» 2024. aastal otsustas Tallinna uus linnavalitsus sulgeda ajalehed Pealinn ja Stolitsa koos telesaadete toimetusega hiljemalt 31. maiks. "Tallinna linnavalitsus ei sulge ajalehti Pealinn ja Stolitsa" Delfi, 6. september 2011 (vaadatud 6. augustil 2013) Ajalehe Stolitsa toimetus Tallinna linnavalitsuse kodulehel (vaadatud 6. augustil 2013) "Pealinn ja Stolitsa lähevad tallinlastele maksma pool miljonit eurot" Delfi/Õhtuleht, 16. august 2011 (vaadatud 6. augustil 2013) "Stolitsa: Eestikeelne Ameerika film õhutab rahvuslikku vaenu"[alaline kõdulink] Eesti Ekspress, 14. aprill 2008 (vaadatud 6. augustil 2013) Andrei Titov "Venekeelsed massiteabevahendid nüüdisajal" Estonica, 08.10.2012 (vaadatud 6. augustil 2013) IRL algatab eelnõu ajalehe Stolitsa sulgemiseks Kruusimäe: linnameedia vahendab Putini-meelset propagandat "Tallinna linnameedia lõpetab töö hiljemalt mai lõpuks" ERR, 15. aprill 2024 Stolitsa koduleht Merike Teder "Revisjon: veebilehe arendamise raha läks Pealinna ja Stolitsa laialiveoks" Tallinna Postimees, 6. detsember 2011 "Pealinn ja Stolitsa lähevad tallinlastele maksma pool miljonit eurot" Delfi/Õhtuleht, 16. august 2011 "Stolitsa: Eestikeelne Ameerika film õhutab rahvuslikku vaenu" Eesti Ekspress, 14. aprill 2008 "Tallinna linnavolikogu liige Margarita Tšernogorova (KE) soovitab euroliidul Venemaale suunatud sanktsioonidest loobuda. «Mina usun Putinit,» kinnitab volikogu liige ajalehe Pealinn venekeelses väljaandes Stolitsa." Postimees TallinnCity, 16. august 2014
Narva-Jõesuu kuursaal

Narva-Jõesuu kuursaal on 1912. aastal valminud juugendstiilis hoone Narva-Jõesuu linnas. Kuursaal on kantud kultuurimälestiste riiklikusse registrisse. Esimene kuursaal rajati Narva-Jõesuule 1882. aastal, kuid see hävis 1910 tulekahjus. Uue hoone projekt telliti kuulsalt poola arhitektilt Marian Lalewiczilt ning maja valmis kiiresti aastatel 1911–1912. Kuursaali peeti maailmasõdadevahelise Narva-Jõesuu silmapaistvaimaks hooneks. Kultuurimälestiste registris on maja kirjeldatud nii: "Kahekorruseline suur krohvitud kivihoone, plekist viilkatusega. Ehitist kavandades on arhitekt lähtunud enim 18. sajandi arhitektuuri vormikõnest: kõikide fassaadide sümmeetria, mansardkatused, kaar- ja ovaalakende ning klaasuste eelistamine jm. Peafassaad oli kujundatud laia voluutfrontooniga, mida kroonib barokse kiivriga torn. Algselt on fassaadidel kasutatud elegantset nn. Louis XVI stiilis kipsdekoori." Suur osa hoonest õhiti 1944. aastal, säilinud tiivas tehti 1950. aastatel olulisi ümberehitusi. 1990. aastate alguses hoone põles ja on sellest ajast olnud kasutuskõlbmatu. 2005. aastal omandas kuursaali Silmet Grupi tollaste omanikega seotud ettevõte Navesco, mis tasus hoone eest 2 miljonit Eesti krooni ning lubas selle restaureerida, taastades kuursaali sõjaeelse funktsiooni hotelli ja restoranina. Kuigi uus omanik tegi esmased ehitustööd hoone konserveerimiseks, jäid restaureerimisplaanid soiku ja hoone olukord halvenes, mistõttu ähvardati omanikku 2011. aastal ka trahvida. Taastamine on takerdunud juriidilistesse vaidlustesse, muuhulgas ka omaniku ja linnavalitsuse vaidlusse selle üle, kes peaks tasuma kuursaali taastamise detailplaneeringu koostamise kulud. Kuursaal eestvaates (2008) Kuursaal eestvaates (2013) Kuursaal tagantvaates (2013) Narva-Jõesuu kuursaal Kultuurimälestiste riiklik register (vaadatud 06.08.2013) Tokareva, Irina. Uus omanik restaureerib Narva-Jõesuu kuursaali[alaline kõdulink] Põhjarannik, 28.06.2005. Narva-Jõesuu kuursaali omanikku ähvardab sunniraha Postimees, 28.11.2011. Smirnov, Ilja. Narva-Jõesuu ei anna suvepealinna mõõtu välja Põhjarannik, 25.07.2012. Narva-Jõesuu kuursaal kultuurimälestiste riiklikus registris
Kesk-Pohjanmaa maakond

Kesk-Pohjanmaa maakond (rootsi Mellersta Österbotten) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes. Maakonnas on kaheksa omavalitsusüksust, millest kaks on linnad: Halsua vald Kannuse linn Kaustineni vald Kokkola linn Lestijärvi vald Perho vald Toholampi vald Veteli vald Himanka vald Kaarlela vald Kälviä vald Lohtaja vald Ullava vald Öja vald https://www.maanmittauslaitos.fi/sites/maanmittauslaitos.fi/files/attachments/2021/01/Vuoden_2021_pinta-alatilasto_kunnat_maakunnat.pdf http://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__vamuu/statfin_vamuu_pxt_11lj.px
Häälekandja

Häälekandja on meediaväljaanne (tavaliselt ajaleht või ajakiri), mis väljendab väljaandva asutuse või organisatsiooni (nt omavalitsuse või partei) seisukohti. Näiteks on Tallinna linnavalitsuse häälekandjad ajalehed Pealinn ja Stolitsa, mida annab välja linnakantselei avalike suhete teenistus. Eesti Reformierakonna häälekandja on ajakiri Paremad Uudised, Eesti Keskerakonna oma ajaleht Kesknädal. Nõukogude ajal oli Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee häälekandja ajaleht Rahva Hääl. Ehkki tänapäeval rõhutatakse demokraatlikes riikides ühiskondlikku vajadust ajakirjanduse sõltumatuse järele, ei tähenda häälekandjate olemasolu tingimata ebademokraatlikkust. Samuti ei pruugi konkreetseid poliitilisi või majanduslikke vaateid toetav ajaleht olla sarnaste vaadetega organisatsiooni häälekandja.
Oktoobripühad

Oktoobripühad oli Nõukogude Liidu riigipüha, 1917. aastal aset leidnud Oktoobrirevolutsiooni aastapäev. Ehkki tollal kehtinud kalendri järgi toimus revolutsioon oktoobris, mindi uue riigikorra ajal Tsaari-Venemaal kehtinud Juliuse kalendrilt üle Gregoriuse kalendrile, seepärast tähistati oktoobripühi 7. novembril. Oktoobripühade ajal korraldati NSV Liidus alates 1918. aastast kõikjal paraade, kus osales suur osa elanikkonnast. Seal osalemine oli kõigile riigiasutustele ja ettevõtetele kohustuslik. Igor Taro "Mitmepalgelised oktoobripühad" Õhtuleht, 9. november 2002 "Oktoobripühad kaotavad koha Venemaa kalendris" ERR/EPL, 6. november 2004
Lincolni maakond (Põhja-Carolina)

Lincolni maakond (Lincoln County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis. Geograafilised koordinaadid on 35° 29′ N, 81° 14′ W Maakonna halduskeskus on Lincolnton. Maakonna pindala on 795 km², millest 21 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 78 265. Aastal 2000 oli elanike arv 63 780. Catawba maakond (põhjas) Iredelli maakond (kirdes) Mecklenburgi maakond (kagus) Gastoni maakond (lõunas) Clevelandi maakond (läänes) Burke'i maakond (loodes) Lincolni maakond moodustati 1779 Tryoni maakonna osast. Maakond on saanud nime Ameerika iseseisvussõja kindrali Benjamin Lincolni järgi. 1782 annekteeriti Burke'i maakonna kaguosa Lincolni maakonnale. 1841 moodustati Lincolni ja Rutherfordi maakonna osadest Clevelandi maakond. 1842 kaotas Lincolni maakond kolmandik oma põhjaosast Catawba maakonnale. 1846 kaotas Lincolni maakond pool oma lõunaosast Gastoni maakonnale. Lincolni maakonna koduleht (inglise keeles)
Lincolni maakond (Tennessee)

Lincolni maakond (Lincoln County) on maakond USA-s Tennessee osariigis. Geograafilised koordinaadid on 35° 9′ N, 86° 36′ W Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Fayetteville. Maakonna pindala on 1479 km². Veekogusid ei ole. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 33 361. Aastal 2000 oli elanike arv 31 340. Bedfordi maakond (põhjas) Moore'i maakond (kirdes) Franklini maakond (idas) Madisoni maakond (lõunas) Limestone'i maakond (edelas) Gilesi maakond (läänes) Marshalli maakond (loodes) Lincolni maakond moodustati 14. novembril 1809. aastal Bedfordi maakonna osast. Maakond on saanud nime kindral Benjamin Lincolni järgi. Lincolni maakonna koduleht (inglise keeles)
Lincolni maakond (Washington)

Lincolni maakond (Lincoln County) on maakond USA-s Washingtoni osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Davenport. Maakonna pindala on 6061 km², millest 75 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 570. Aastal 2000 oli elanike arv 10 184. Ferry maakond (põhjas) Stevensi maakond (kirdes) Spokane'i maakond (idas) Whitmani maakond (kagus) Adamsi maakond (lõunas) Granti maakond (läänes) Okanogani maakond (loodes) Lincolni maakond moodustati 24. novembril 1883. Maakond on saanud nime 16. Ameerika Ühendriikide presidendi Abraham Lincolni järgi. Lake Roosevelt National Recreation Area (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Lincolni maakonna koduleht (inglise keeles)
Lincolni maakond (Wisconsin)

Lincolni maakond (Lincoln County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 45° 20′ N, 89° 45′ W Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Merrill, kus oli 2020. aasta seisuga 9347 elanikku. Teine linn on Tomahawk (3441 elanikku). Maakonna pindala on 2350 km², millest 70 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 28 415. Aastal 2010 oli elanikke 28 743 ja 2000. aastal 29 641. Oneida maakond (põhjas) Langlade'i maakond (idas) Marathoni maakond (lõunas) Taylori maakond (läänes) Price'i maakond (loodes) Lincolni maakond moodustati 1874. aastal Marathoni maakonna osast. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide 16. presidendi Abraham Lincolni järgi. U.S. Highway 8 U.S. Highway 51 Highway 17 Highway 64 Highway 86 Highway 107 Lincolni maakonna koduleht (inglise keeles)
Jacksoni maakond (Alabama)

Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Alabama osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34° 46′ N, 85° 59′ W Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Scottsboro. Maakonna pindala on 2918 km², millest 124 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 53 227. Aastal 2000 oli elanike arv 53 926. Marioni maakond (kirdes) Dade'i maakond (idas) DeKalbi maakond (kagus) Marshalli maakond (edelas) Madisoni maakond (läänes) Franklini maakond (loodes) Jacksoni maakond moodustati 13. detsembril 1819. Maakond on saanud nime seitsmenda Ameerika Ühendriikide presidendi Andrew Jacksoni järgi. Jacksoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Rotveiler

Rotveiler on koeratõug, mis on nime saanud Saksamaa linna Rottweili järgi. Saksa keeles oli rotveileri täisnimi Rottweiler Metzgerhund ehk Rottweili lihunikukoer, kuna neid kasutati karjakoertena ja lihakärude turule viimiseks. Chun, Rene (14. august 1994). "THING; Have You Hugged Your Rottweiler Today?". The New York Times (Ameerika inglise). ISSN 0362-4331. Vaadatud 30. augustil 2023. "Rottweiler Dog Breed Information | Purina". www.purina.co.uk (Briti inglise). Vaadatud 30. augustil 2023.
Ecuadori lipp

Ecuadori lipp on Ecuadori ametlik lipp, mis võeti kasutusele 26. septembril 1860. Lipp sarnaneb väga Colombia ja Venezuela lipuga. [1]
Murmansk

Murmansk (vene keeles Мурманск) on linn Venemaal, Murmanski oblasti keskus, Arktika suurim linn. Linn asub Koola poolsaare põhjakaldal, polaarjoone taga. Linn on asutatud 1916. aastal. Murmansk oli NSV Liidu ja on tähtis Venemaa Föderatsiooni sõjasadam ning Venemaa sõjalaevastiku Põhjamere laevastiku ja tuumajäämurdjate baas. Koola poolsaare alad olid ajaloolised saamide asualad. Keskajal laienes aladele Novgorodi vabariigi võim, hiljem liideti alad Moskva suurvürstiriigiga. Venemaa keisririigis 1916–1917 kandis linn Romanovite dünastia auks nime Romanov-Murmanil (Романов-на-Мурмане). Esimene maailmasõja ajal toimetati Venemaa keisririigi Antanta-liitlaste poole Koola poolsaarele ja Murmanskisse üle miljoni tonni sõjavarustust keisririigi sõjaväele. Saksamaa keisririigi ja Nõukogude Venemaa vahel sõlmitud separaatrahulepingu sõlmimise ja rindejoone lähenemisel Petrogradile, 1918. aasta 6. märtsil maabusid Murmanskis lahingulaev "Glory"lt Suurbritannia sõjaväelased, kokkuleppel Nõukogude valitsusega linnas asuva varustuse kaitseks ning võimaliku saksa pealetungi eest. Alanud Vene kodusõjas kuulutas Murmanski Nõukogu 30. juunil end enesemääramisõiguse alusel iseseisvaks ja eraldunud Nõukogude Venemaast. Murmanski koalitsiooninõukogu toetas ka Suurbritannia, kelle toel moodustati piirkonnas Briti-Slaavi ja Prantsuse-Slaavi sõjaväeosad. 1918–1920 oli Murmansk okupeeritud lääneriikide poolt, kes toetasid Vene kodusõjas valgeid, Põhjarindel. Elanike arv on viimastel aastatel kiiresti vähenenud peamiselt väljarände tõttu. Kui 1992. aastal elas linnas 468 300 inimest, siis 2018. aasta alguseks oli elanike arv langenud 295 374 peale. https://ria.ru/20161004/1478373125.html Q126683667 Murmanski koduleht
Jacksoni maakond (Arkansas)

Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Arkansase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 35° 36′ N, 91° 13′ W Maakonna halduskeskus on Newport. Maakonna pindala on 1661 km², millest 21 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 17 997. Aastal 2000 oli elanike arv 18 418. Lawrence'i maakond (põhjas) Craigheadi maakond (kirdes) Poinsetti maakond (idas) Crossi maakond (kagus) Woodruffi maakond (lõunas) White'i maakond (edelas) Independence'i maakond (läänes) Jacksoni maakond moodustati 5. novembril 1829 Independence'i maakonna osast 23. Arkansase maakonnana. Maakond on saanud nime seitsmenda Ameerika Ühendriikide presidendi Andrew Jacksoni järgi. Jacksoni maakonna koduleht (inglise keeles) Cache River National Wildlife Refuge (osa)
Jacksoni maakond (Florida)

Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Florida osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Marianna. Maakonna pindala on 2472 km², millest 101 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 49 746. Aastal 2000 oli elanike arv 46 755. Seminole'i maakond (idas) Gadsdeni maakond (kagus) Liberty maakond (kagus) Calhouni maakond (lõunas) Washingtoni maakond (edelas) Bay maakond (edelas) Holmesi maakond (läänes) Geneva maakond (loodes) Houstoni maakond (põhjas) Jacksoni maakond moodustati 12. augustil 1822. aastal Escambia, Duvali ja St. Johnsi maakonna osadest. Maakond sai nime seitsmenda Ameerika Ühendriikide presidendi Andrew Jacksoni järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Jacksoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Jacksoni maakond (Georgia)

Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Georgia osariigis. Maakonna halduskeskus on Jefferson. Maakonna pindala on 888 km², millest 2 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 60 485. 2000. aastal oli elanikke 41 589. Banksi maakond (põhjas) Madisoni maakond (idas) Clarke'i maakond (kagus) Oconee maakond (lõunas) Gwinnetti maakond (edelas) Barrow' maakond (läänes) Halli maakond (loodes) Jacksoni maakond moodustati 11. veebruaril 1796 Franklini maakonna osast 22. Georgia maakonnana. Maakond on saanud nime senaator James Jacksoni järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Jacksoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Kardinal Richelieu

Kardinal Armand Jean du Plessis de Richelieu (9. september 1585 – 4. detsember 1642) oli prantsuse kiriku- ja riigitegelane, hertsog. Aastail 1607–1624 oli ta Luçoni piiskop ja 1635–1642 Cluny abt, 1622. aastast kardinal. 1624. aastast surmani oli ta Prantsusmaa tegelik valitseja. 1635. aastal asutas ta Prantsuse Akadeemia. Hall kardinal, François Leclerc du Tremblay Elulugu (inglise keeles)  Kardinal Richelieu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kaasani kirik

Kaasani kiriku nime all on tuntud mitmed Jumalaema Kaasani ikoonile pühitsetud õigeusu kirikuhooned. Sillamäe Kaasani kirik – ehitatud aastatel 1993–1995; Tallinna Kaasani kirik – rajatud 1721. aastal, Tallinna vanim säilinud puitkirik. Moskva Kaasani katedraal – 17. sajandil rajatud ja aastatel 1990–1993 taastatud kirik Punasel väljakul; Peterburi Kaasani katedraal – ehitatud aastatel 1801–1811, asub Nevski prospektil;
Jacksoni maakond (Illinois)

Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Illinoisi osariigi lõunaosas. Geograafilised koordinaadid on 37° 47′ N, 89° 23′ W Maakonna halduskeskus on Murphysboro ja suurim linn Carbondale. Maakonna pindala on 1560 km², millest 47 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 60 218. Aastal 2000 oli elanike arv 59 612. Perry maakond (Illinois) (põhjas) Franklini maakond (kirdes) Williamsoni maakond (idas) Unioni maakond (kagus) Perry maakond (Missouri) (läänes) Randolphi maakond (loodes) Jacksoni maakond moodustati 1816. aastal Randolphi maakonna osast. Maakond on saanud nime seitsmenda Ameerika Ühendriikide presidendi Andrew Jacksoni järgi. Crab Orchard National Wildlife Refuge (osa) Shawnee metsakaitseala (osa) Jacksoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Jõhvi Keskraamatukogu

Jõhvi Keskraamatukogu on rahvaraamatukogu, mis täidab ühtlasi Ida-Viru maakonnaraamatukogu funktsiooni. Raamatukogu asub Jõhvi linnas aadressil Rakvere tänav 13a. Praegust nime kannab raamatukogu 1992. aastast. Raamatukogu ajalugu loetakse ametlikult alates 1926. aastal Jõhvis asutatud valla keskraamatukogust, kuid raamatukogunduse ajalugu Jõhvis ulatub tagasi aastatel 1897–1913 tegutsenud karskusseltsi "Kiir" raamatukoguni. Alates 1973. aastast on raamatukogu täitnud keskraamatukogu ülesandeid, esialgu Kohtla-Järve rajoonis, hiljem Ida-Viru maakonnas. Raamatukogu koduleht
Jacksoni maakond (Indiana)

Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Indiana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38° 55′ N, 86° 3′ W Maakonna halduskeskus on Brownstown. Maakonna pindala on 1331 km², millest 12 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 42 376. Aastal 2000 oli elanike arv 41 335. Browni maakond (põhjas ja loodes) Bartholomew' maakond (põhjas ja kirdes) Jenningsi maakond (idas) Scotti maakond (kagus) Washingtoni maakond (lõunas) Lawrence'i maakond (läänes) Monroe maakond (loodes) Jacksoni maakond moodustati 1. jaanuaril 1816. aastal. Maakond on saanud nime seitsmenda Ameerika Ühendriikide presidendi Andrew Jacksoni järgi. Hoosieri metsakaitseala (osa) Muscatatuck National Wildlife Refuge (osa) Jacksoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Jacksoni maakond (Iowa)

Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Iowa osariigis. Geograafilised koordinaadid on 42° 10′ N, 90° 34′ W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Maquoketa. Maakonna pindala on 1683 km², millest 35 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 19 848. Aastal 2000 oli elanikke 20 296. Dubuque'i maakond (põhjas) Jo Daviessi maakond (kirdes) Carrolli maakond (idas) Clintoni maakond (lõunas) Jonesi maakond (läänes) Jacksoni maakond moodustati 21. detsembril 1837 Dubuque'i maakonna osast. Maakond on saanud nime seitsmenda Ameerika Ühendriikide presidendi Andrew Jacksoni järgi. Driftless Area National Wildlife Refuge (osa) Upper Mississippi River National Wildlife and Fish Refuge (osa) Jacksoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Jacksoni maakond (Kentucky)

Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Kentucky osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37° 24′ N, 84° 1′ W Maakonna halduskeskus on McKee. Maakonna pindala on 898 km², millest 1 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 494. Aastal 2000 oli elanike arv 13 495. Estilli maakond (põhjas) Lee maakond (kirdes) Owsley maakond (idas) Clay maakond (kagus) Laureli maakond (edelas) Rockcastle'i maakond (läänes) Madisoni maakond (loodes) Jacksoni maakond moodustati 2. veebruaril 1858 Clay, Estilli, Laureli, Madisoni, Owsley ja Rockcastle'i maakonna osadest. Maakond on nime saanid seitsmenda Ameerika Ühendriikide presidendi Andrew Jacksoni järgi. Daniel Boone'i metsakaitseala (osa) Jacksoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Jacksoni vald

Jacksoni vald (Jackson Parish) on 2. järgu haldusüksus (maakond) USA-s Louisiana osariigis. Maakonna pindala on 1503 km², millest 27 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 16 274. Aastal 2000 oli elanike arv 15 397. Lincolni vald (põhjas) Ouachita vald (kirdes) Caldwelli vald (kagus) Winni vald (lõunas) Bienville'i vald (läänes) Jacksoni vald moodustati 1845. aastal Claiborne'i, Ouachita ja Unioni valla osadest. Maakond on saanud nime seitsmenda Ameerika Ühendriikide presidendi Andrew Jacksoni järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.  Jacksoni vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jacksoni maakond (Lõuna-Dakota)

Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Lõuna-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 43° 41′ N, 101° 38′ W Maakonna halduskeskus on Kadoka. Maakonna pindala on 4846 km², millest 5 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3031. Aastal 2000 oli elanikke 2930. Haakoni maakond (põhjas) Jonesi maakond (kirdes) Mellette'i maakond (idas) Bennetti maakond (lõunas) Oglala Lakota maakond (edelas) Penningtoni maakond (loodes) Jacksoni maakond moodustati 1914. aastal. Maakond on saanud nime seitsmenda Ameerika Ühendriikide presidendi Andrew Jacksoni järgi. Badlandsi rahvuspark (osa) Buffalo Gap National Grassland (osa)