laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vanhakaupunki

Vanhakaupunki (rootsi keeles Gammelstaden) on Soome pealinna Helsingi naabruskond, mis asub Toukolast põhjas. Sinna rajati linna esimene asundus. Soomekeelne nimetus hakkas kinnistuma 19. sajandi lõpus, mis kehtestati ametlikult alles 1909. aastal.  Vanhakaupunki – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sainte-Clotilde'i basiilika

Sainte-Clotilde'i basiilika (prantsuse keeles basilique Sainte-Clotilde de Paris) on kahe 69-meetri kõrguse torniga uusgooti stiilis kirik Pariisi VII ringkonnas. See valmis Franz Christian Gau projekti järgi ja Théodore Ballu teostusel aastal 1857.  Sainte-Clotilde'i basiilika – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
813

813. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad - 810. aastad - 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad Aastad: 808 809 810 811 812 - 813 - 814 815 816 817 818 ... ... ...
Bassin de l'Arsenal

Bassin de l'Arsenal või Port de l'Arsenal on tehislik veekogu Prantsusmaa pealinnas Pariisis. See ühendab Quai de la Rapée juures Canal Saint-Martinit Seine'i jõega. See määrab IV ringkonna ja XII ringkonna vahelise piiri. Bassin de la Villette  Bassin de l'Arsenal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Česká Skalice

Česká Skalice (saksa keeles Böhmisch Skalitz) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Náchodi ringkonnas. Česká Skalice paikneb Rozkoši veehoidla kaldal, läbi linna voolab Úpa jõgi. Linn asub Náchodist umbes 9 km läänes ja Hradec Královést ligikaudu 25 km kirdes. Asulat on esmamainitud 1238. aastal. Česká Skalices kasvas üles tšehhi kirjanik Božena Němcová (1820–1862). Linnas asub Božena Němcová muuseum. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Koldovka – Česká Skalice, Na hradě hrady-zriceniny.cz Božena Němcová Databazeknih.cz Muzeum Boženy Němcové - Česká Skalice Region Adršpašsko - Broumovsko
Elise Kevend

Elise Kevend (ka Eliise, Liisa; 25. juuni 1886 – 3. märts 1945) oli eesti näitleja (näitekunstnik) ja ilulugemise, eesti ja saksa keele õpetaja, logopeed. Liisa Luik sündis 25. juunil 1886 Tallinnas. Ta õppis Tallinna Tütarlaste Gümnaasiumis, mille neli klassi lõpetas 1900. Omandas algkooliõpetaja kutse 1902. aastal Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi juures. Oli õpetaja Harku vallakoolis ja Vaivara mõisakoolis, kus sattus vastuollu mõisaproua von Korffiga ning siirdus Venemaale. Näitlemist alustas 1901. aastal Estonia seltsis; oli Vanemuises Karl Menningu juures õpilane. Lisaks töötas ajalehe Teataja toimetuses, nii et 1905. aasta revolutsiooni sündmustes muutus poliitiliselt kahtlaseks isikuks, kel oli parem Eestist lahkuda /revolutsionäärinimi Liidia Salm/. Abiellus 1909. aastal Vladimiris Johannes Alexander Kevendiga, kellega tal oli kolm last. Ametlikult lahutati abielu 1929. aastal, ent Liisa pöördus lastega tagasi Eestisse 1917. aastal; mees jäi Venemaale. Elise Kevend suri 3. märtsil 1945 Pärnus. Venemaal oli 1906–1908 Ivanovo-Vosnesenski linnakoolis saksa keele õpetajaks, siis Schujas samuti õpetaja. 1914–1916 õppis Peterburis Saslovski teatrikursustel, olles selle kõrvalt Aleksandra teatri näitleja, kus kasutas Jekaterina Baratova nime. Tuli 1917. aastal Eestisse külla ja jäi siia enda sõnul teatritegelaste nõudmisel esinedes külalisena Estonias ja Draamateatris; ühtlasi töötas ajalehe Sotsiaaldemokraat toimetuses. Töötas paljudes Tallinna koolides (II Tütarlaste Gümnaasium, Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasium, Lenderi Eragümnaasium; Tallinna merekool, R. Reite eranaiskutsekool, Eesti Naisliidu Naiskutsekool, Tallinna Õpetajate Seminar) ilulugemise ja eesti keele õpetajana; hiljem pühendas tähelepanu kõne- ja kuulmishäiretega laste kõnedefektide ravimisele. Oli üks Tallinna Töölisteatri asutajatest ning kuulus selle juhatusse. Kirjutas esimesed eesti deklamatsiooni-käsiraamatud "Ilulugemine" (1919) ja "Ilulugemise krestomaatia" (1920) ning "Näitlemisekunsti teooria" (1921). TLA.52.2.739 Tallinna Linna Haridusosakond > Kevend Liisa-Eliise, okt 1902 /1.02.1919/-31.12.1941; ka ERA.4369.1.1 Eliise Kevend – pedagoog, 1902–1945 Ester. "Kevend, Elise (autor)".
812

812. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad - 810. aastad - 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad Aastad: 807 808 809 810 811 - 812 - 813 814 815 816 817 ... ... ...
Massimõrv

Massimõrv on suure hulga inimeste tapmine lühikese ajavahemiku jooksul. Tavaliselt lühikese aja jooksul mingi konkreetse geograafilise asukohaga piiritletava teo toimepanijaks võib olla ideoloogilise/poliitilise/riikliku kuuluvusega/kuuluvuseta üksikisik / isikute rühm. Mõiste sisu sõltub suuresti defineerija ideoloogilisest/poliitilisest vms kuuluvusest.[viide?] Massihaud Genotsiid Pogromm Sõjakuritegu David Lester. Mass Murder: The Scourge of the 21st Century. Nova Publishers: 2004. 160 lk. ISBN 9781-59-033-9299 Grant Duwe. Mass Murder in the United States: A History. McFarland: 2014. 220 lk. ISBN 9781-47-660-4732
Kdyně

Kdyně (saksa keeles Neu Gedein, Neugedein) on linn Tšehhi Vabariigis Plzeňi maakonnas Domažlice ringkonnas. Kdyně asub Saksamaa piirist 8 km kaugusel, Domažlicest umbes 10 km kagus ja Plzeňist ligikaudu 50 km lõunaedelas. Kdyně asub merepinnast 455 meetri kõrgusel. Asulat on esmamainitud 1384. aastal. Ürikutes on Kdynět aleviks nimetatud esmakordselt 1508. aastal. Linnaõigused sai Kdyně 1840. aastal. 1696. aastal asutati Kdyněs Tšehhi esimene tekstiilimanufaktuur. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Kdyně Místopisný průvodce po České Republice Informace o městě Oficiální stránky města Kdyně Pro návštěvníky Oficiální stránky města Kdyně
Joseph Walker

Joseph Albert Walker (20. veebruar 1921 – 8. juuni 1966) oli Ameerika Ühendriikide katselendur, eksperimentaalfüüsik ja astronaut. Walker lõpetas 1942. aastal Washingtoni & Jeffersoni Kolledži füüsika erialal. 1942. aastal astus ta sõjaväkke ning võitles lendurina II maailmasõjas. Pärast sõja lõppu liitus ta NACAga ning sai üheks 12 lendurist, kes on lennanud eksperimentaalse rakettlennukiga North American X-15. 1963. aastal lendas Walker kolmel X-15 katselennul üle 80 km kõrgusele ning ületas õhuväe defineeritud kosmose piiri. Samal aastal lendas Walker ka kaks korda üle Kármáni joone, jõudes Rahvusvahelise Lennuspordiföderatsiooni määrangu järgi kosmosesse. Walker on esimene inimene, kes on kaks korda kosmoses käinud ning ainus katselendur, kes on X-15 rakettlennukiga kosmosesse jõudnud. Walker hukkus 1966. aastal lennuõnnetuses, kui tema juhitud F-104 Starfighter põrkas õhus kokku pommituslennukiga XB-70 Valkyrie. "Joseph A. Walker". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. detsember 2021. Vaadatud 26. september 2021. "The First Human Being To Go To Space Twice Did It In NASA's Astonishing Early-60s Space Plane". Business Insider. Vaadatud 26. september 2021. "Higher & Faster: Memorial Fund Established for X-15 pilot Joseph A. Walker". Space.com. Vaadatud 26. september 2021.
Seotud süsteem

Seotud süsteem ehk kvadraatskeem oli keskaja arhitektuuris kasutusel olnud põhiplaani- ja konstruktsioonisüsteem, eriti iseloomulik romaani basiilikatele. Seotud süsteem põhines ruudukujulisel põhiplaanimoodulil, mis põhines ruudukujulise nelitise mõõtudel: Sama suur oli kooriruum ja kumbki transeptiharu kahel pool nelitist Kesklööv oli nelitise laiune ja selle pikkus koosnes mitmest nelitiskvadraadist Külglöövide laius oli pool nelitiskvadraadist ja ühele kesklööviruudule travees vastas kaks külglööviruutu. Seotud süsteemiga kaasnes paljudel juhtudel toevaheldus - piilarid kandsid suurema kvadraadi nurki ja sambad olid külglöövikvadraatide tugedeks piilaritega samal joonel. Ka löövivõlvide kõrgused võisid järgida seotud süsteemi põhimõtet: kesklöövi kõrgus oli kaks nelitiskvadraadi küljepikkust, külglöövi kõrgus võrdus nelitise laiusega. Wormsi toomkirik Mainzi toomkiriku siseruum Speyeri toomkiriku kesklöövi läänevõlvik Rosheimi Peetruse ja Pauluse kirik, vaade kesklöövi Rosheimi kiriku külglööv Lippoldsbergi kloostrikirik, vaade lääneempoorilt Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
811

811. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad - 810. aastad - 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad Aastad: 806 807 808 809 810 - 811 - 812 813 814 815 816 ... ... ...
Raúl Prebisch

Raúl Prebisch (17. aprill 1901 – 29. aprill 1986) oli Argentina majandusteadlane. Alates 1950. aastast töötas ta ÜRO-s mitmesugustel ametikohtadel, näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Kaubandus- ja Arengukonverentsi peasekretärina 1963–1969. Prebisch oli Buenos Airese ülikooli majandusprofessor aastatel 1925–1948. Sel perioodil oli ta ka riigi rahandusministri asetäitja ja Argentina Panga president. Teadlasena tundis Prebisch eriti hästi arengumaade probleeme ja pakkus välja kaitsetariifid, suurendas rahalist abi arengumaadele ja eksporti arengumaadest, et nende positsiooni parandada. 1974. aastal sai Prebisch India valitsuselt Jawaharlal Nehru auhinna mõistmise, hea tahte ja inimestevahelise sõpruse edendamise eest.
Kochi suguvõsa

Mitte segi ajada Ed Kochi ega Kochi dünastiaga. Vaata ka: Koch Industries. Kochi suguvõsa on Ameerika Ühendriikide ärisuguvõsa, mis on tuntud aktiivse poliitilise tegevuse poolest. Kochid tegutsevad kliimasoojenemisvastase poliitika vastu ning toetavad annetuste kaudu libertaarset poliitikat, kriminaalõigusreformi ja Vabariikliku Partei tegevust. Kochi perekonnale kuulub Ameerika Ühendriikide suurim eraettevõte Koch Industries (2019. aasta kasum oli 115 miljardit dollarit). Pereärile pani aluse Fred C. Koch, kes lõi raske nafta bensiiniks rafineerimisel uue krakkimismeetodi. 1980. ja 1990. aastatel oli Fred Kochi nelja poja vahel palju kohtuvaidlusi. 2019. aastaks oli neljast vennast jäänud ettevõtte Koch Industries juurde veel vaid kaks, Charles Koch ja David Koch. Nad ehitasid libertaarsetest ja konservatiivsetest doonoritest võrgustiku, mille abil suunasid oma kasumit tele- ja multimeediareklaamidesse. David Koch suri augustis 2019. "Dark Money" Charles Koch Arena Koch Institute for Integrative Cancer Research David H. Koch Theater "The Science of Success" "Forbes America's Largest Private Companies". Forbes.com. Vaadatud 3. aprill 2021.{{cite web}}: CS1 hooldus: url-olek (link) Koch, Charles C. (2007). The Science of Success: How Market-Based Management Built the World's Largest Private Company. John Wiley & Sons. Lk 6. ISBN 978-0-470-13988-2. "Koch Industries, Inc". Company Profile Report. Hoover's, Inc. 2010. Vaadatud 10. mai 2010. [W]hen he tried to market his invention, the major oil companies sued him for patent infringement. Koch eventually won the lawsuits (after 15 years in court), but the controversy made it tough [?!] to attract many US customers. "Epic struggle among Koch brothers ends". Houston Chronicle. 26. mai 2001. Lk 2. Schulman, Daniel (20. mai 2014). "Koch vs. Koch: The Brutal Battle That Tore Apart America's Most Powerful Family". Mother Jones. Vaadatud 21. juuni 2014. Reid Wilson (7. veebruar 2014). "Why there's no Democratic version of the Koch brothers organization". The Washington Post.
María Sákkari

María Sákkari (kreeka Μαρία Σάκκαρη; sündinud 25. juulil 1995 Ateenas) on Kreeka tennisist. Ta on võitnud 7 ITF-turniiri ja 2 WTA-turniiri. Tema parim WTA edetabelikoht on 3. (21. märtsil 2022). 2021. aastal jõudis ta Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel poolfinaali, kus kaotas Barbora Krejčíkovále. Samal aastal jõudis ta ka USA lahtiste meistrivõistluste poolfinaali, kus jäi alla Emma Raducanule. Septembris 2021 jõudis ta Ostrava WTA-turniiri finaali, kus kaotas Anett Kontaveidile.
Lensi ringkond

Lensi ringkond on ringkond Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. Seal elas 2016. aasta seisuga 367 839 inimest. Ringkonna pindala on 351,5 km². Ringkonna vallad jagunevad järgmiste kantonite vahel: Avioni kanton Bully-les-Minesi kanton Carvini kanton Harnesi kanton Hénin-Beaumonti 1. kanton Hénin-Beaumonti 2. kanton Lensi kanton Liévini kanton Winglesi kanton 2015. aastani jagunes ringkond 17 kantoniks: Avioni kanton Bully-les-Minesi kanton Carvini kanton Courrièresi kanton Harnesi kanton Hénin-Beaumonti kanton Leforest' kanton Lens-Esti kanton Lens-Nord-Esti kanton Lens-Nord-Ouesti kanton Liévin-Nordi kanton Liévin-Sudi kanton Montigny-en-Gohelle'i kanton Noyelles-sous-Lensi kanton Rouvroy kanton Sains-en-Gohelle'i kanton Winglesi kanton Ringkonnas on 50 valda (sulgudes INSEE koodid): Ablain-Saint-Nazaire (62001) Acheville (62003) Aix-Noulette (62019) Angres (62032) Annay (62033) Avion (62065) Bénifontaine (62107) Billy-Montigny (62133) Bois-Bernard (62148) Bouvigny-Boyeffles (62170) Bully-les-Mines (62186) Carency (62213) Carvin (62215) Courcelles-lès-Lens (62249) Courrières (62250) Dourges (62274) Drocourt (62277) Éleu-dit-Leauwette (62291) Estevelles (62311) Évin-Malmaison (62321) Fouquières-lès-Lens (62351) Givenchy-en-Gohelle (62371) Gouy-Servins (62380) Grenay (62386) Harnes (62413) Hénin-Beaumont (62427) Hulluch (62464) Leforest (62497) Lens (62498) Libercourt (62907) Liévin (62510) Loison-sous-Lens (62523) Loos-en-Gohelle (62528) Mazingarbe (62563) Méricourt (62570) Meurchin (62573) Montigny-en-Gohelle (62587) Noyelles-Godault (62624) Noyelles-sous-Lens (62628) Oignies (62637) Pont-à-Vendin (62666) Rouvroy (62724) Sains-en-Gohelle (62737) Sallaumines (62771) Servins (62793) Souchez (62801) Vendin-le-Vieil (62842) Villers-au-Bois (62854) Vimy (62861) Wingles (62895) Populations légales 2021
810

810. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad - 810. aastad - 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad Aastad: 805 806 807 808 809 - 810 - 811 812 813 814 815 ... ... ...
Settee

Settee on umbes kahe tooli laiune seljatoega ja madalate käetugedega prantsuse pink; võib olla nii polsterdamata kui ka polsterdatud. Mõnes keeles on settee sohva või kanapee sünonüüm; võrreldes diivaniga on ta kergema ja vähema polstriga. Vanimad säilinud eksemplarid pärinevad 17. sajandist ja neid võis külgede allalaskmisega muuta voodiks. Mööblieseme seljatoe- ja käetoelahendused on olnud kaunis varieeruvad ja settee kujundamine toolidega ühe komplektina sai kombeks, mida järgitakse veel ka 21. sajandil. Kujunesid erinevad settee tüübid, millele anti erinevaid nimetusi sõltuvalt nende funktsioonist, omadustest, stiilist või mõne isiku järgi. Tuntumad neist on chaise longue, chesterfield, saalisohva (inglise keeles hall settee, 18. sajandi versioon, kus settee on kujundatud saalitoolidega sarnaselt), daybed ja markiis. Diivan Otoman Kušett Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 Settee. - britannica.com Polsterdamata seljatoega settee, 1730 Polsterdamata settee, 1725–1790 Carlo Bugatti settee, 1900 Finn Juhli settee, 1948
Jaan Gutmanni nimeline võrkpalliturniir

Jaan Gutmanni nimeline võrkpalliturniir on alates 1959. aastast Võrus toimuv võrkpallivõistlus. Turniiri idee sündis võrkpallientusiastide Jaan Gutmanni ja Ivan Dratšovi peas. 1993. aastast veab turniiri eest Aksel Saal. Algselt toimus turniir Võru pargiväljakutel, mille rajamist alustati 1952. aastal. Hiljem on mängitud nii Võru Spordikooli endises hoones Kreutzwaldi tänaval kui ka Võru Spordikeskuses. Aastate jooksul on turniirist osa võtnud sadakond võistkonda ning mitu maailmameistrit ja olümpiavõitjat: Janis Labuckas, Eduard Libinš, Martin Elefants, Ivans Bugajenkovs, Genadis Mešcerksis ja Viljar Loor. Rahvusvahelisel turniiril on võistelnud nii NSVLi liiduvabariikide võrkpallikoondised kui ka kodu- ja välismaiseid võrkpalliklubid. Saal, Aksel (koostaja); Soome, Rando (2018). 60. Jaan Gutmanni nimeline Võru võrkpalliturniir. Võru.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Chaise longue

Chaise longue ([ʃɛz lɔ̃ɡ]; prantsuse keeles chaise longue pikk tool) on polsterdatud või patjadega kaetud, pikendatud istmeosaga tugitool istumiseks ja lamamiseks. Mööbliese kujunes välja rokokooperioodil Prantsusmaal. Chaise longue'i eri tüübid on duchesse brisée, récamier ja méridienne. Duchesse brisée ('murtud hertsoginna') on kahest poolest, tooliosast ja pikendatud jalatumbast koosnev chaise longue. Récamier'l on kaks kõrgendatud otsakülge, kuid puudub pikem külg; mööbliese on nimetatud salongipidaja madame Récamier' (1777–1849) järgi, kes poseeris sellel Jacques-Louis Davidi 1800. aastal temast maalitud portreel. Récamier' kuju sarnaneb lit bateau (paatvoodi) kujule, kuid esimene on kujundatud võõrastetoa, mitte magamistoa jaoks. Méridienne ('lõunauinak') on suurema kõrgendusega peatsis ja madalama kõrgendusega jalutsis ning need on omavahel ühendatud lauge kallakja küljeosaga. Jalutsikõrgendus võib ka puududa, nii või teisiti on tegemist asümmeetrilise kujuga päevavoodiga. Duchesse brisée Récamier Méridienne Moodne chaise longue kujuga diivan Kušett Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
Ökoloogiline kood

Ökoloogiline kood (inglise ecological code) on (märgi)suhete kogum, mis korrastab liikide vahelisi suhteid ökosüsteemis. Ökoloogiline kood ületab liigipiire ning iseloomustab ökosüsteemi tervikuna. Ökoloogilise koodi näiteks on liigiüleselt mõistetavad hoiatushäälitsused ja -värvused. Kull, Kalevi 2010. Ecosystems are made of semiosic bonds: Consortia, umwelten, biophony and ecological codes. Biosemiotics 3(3): 347–357. Maran, Timo 2017. Mimicry and Meaning: Structure and Semiotics of Biological Mimicry. (Biosemiotics 16.) Berlin: Springer.
Calvin Klein

Calvin Richard Klein (sündinud 19. novembril 1942 New Yorgi Bronxi linnaosas) on Ameerika Ühendriikide moekunstnik, kes asutas 1968. aastal omanimelise moebrändi. Calvin Richard Klein sündis Ungari juutidest immigrantide peres. Ta lõpetas New Yorgis Manhattanil asuva kooli High School of Art and Design ning õppis seejärel kõrgkoolis Fashion Institute of Technology, mida ta ei lõpetanud. 1962. aastast töötas ta disainerina New Yorgi kauplustes, kuni 1968. aastal asutas koos lapsepõlvesõber Barry K. Schwartziga (sündinud 1942) omanimelise ettevõtte. Klein on tuntud minimalistliku stiili poolest. Lisaks tema loodud rõivastele ja aksessuaaridele on tuntud ka Calvin Kleini parfüümid, näiteks uniseksparfüümid cK Be ja cK One. Tuntumad Calvin Kleini kaubamärgid on Calvin Klein Collection, spordirõivastele keskendunud cK, teksaseid disainiv Calvin Klein Jeans ning ehteid ja kelli loov Calvin Klein Watches & Jewelry. Lisaks moerõivastele toodetakse Calvin Kleini kaubamärgi all ka voodipesu ja majapidamistarbeid. 2002. aastal müüs ta ettevõtte Calvin Klein Inc. 430 miljoni USA dollari eest rõivatootmisettevõttele Phillips Van Heusen Corp (PVH).  Calvin Klein – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
805

805. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Kümnendid: 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad - 800. aastad - 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad Aastad: 800 801 802 803 804 - 805 - 806 807 808 809 810 ... ... ...
Omailma üleminek

Omailma üleminek (inglise umwelt transition) on elusorganismi elutsüklis aset leidev süsteemne ja püsiv muutus omailma ühest tüüpilisest avaldumisvormist teise. Omailma üleminek võib avalduda ontogeneetilises (individuaalses), fülogeneetilises (populatsiooni, liigi) või kultuurilises perspektiivis. Omailma ülemineku näideteks on täismoondega putukate keskkonnataju teisenemine nukkumisel või kodustamisel hundi omailmas toimunud muutus. Omailma üleminek võib aset leida ka järsu keskkonnamuutuse tagajärjel. Tønnessen, Morten 2010. Steps to a semiotics of being. Biosemiotics 3(3): 375–392.
Andrei Fursenko

Andrei Aleksandrovitš Fursenko (Андрей Александрович Фурсенко, sündinud 17. juulil 1949 Leningradis) on Venemaa poliitik, teadlane ja ärimees, Venemaa presidendi Vladimir Putini lähikondne, suvilakooperatiivi Ozero liige. Sündis ajaloolase akadeemik Aleksandr Fursenko pojana. 1971 lõpetas Leningradi Riikliku Ülikooli matemaatika-mehaanika teaduskonna, füüsika-matemaatika teaduste kandidaat (1978), füüsika-matemaatika teaduste doktor (1990). Üliõpilasena astus NLKPsse kuhu jäi augustini 1991. 1971–1991 A. F. Joffe nimelise Füüsika-Tehnika Instituudi teadustöötaja Leningradis, lõpus teadusdirektor ja juhtiv teadustöötaja. 1991–1993 Perspektiivsete tehnoloogiate ja arengute keskuse asepresident Peterburis. Tema otsene ülemus oli Juri Kovaltšuk. 1994–2001 Peterburi teadus- ja tehnoloogiaarenduse piirkondliku fondi peadirektor. Tema aktiivsel osalusel viidi ellu üle 80 kõrgtehnoloogilise projekti. 1995. aastal astus ta erakonda "Meie kodu – Venemaa". 1990. aastate algusest on tal olnud suvila Leningradi oblasti Priozerski rajoonis Solovjovkas. Tema suvilakrundi naabruses pidasid suvilat ka Vladimir Putin, Vladimir Jakunin, tema vend Sergei Fursenko, Juri Kovaltšuk, Viktor Mjatšin, Vladimir Smirnov ja Nikolai Šamalov. 10. novembril 1996 asutasid nad koos suvilakooperatiivi Ozero, mille liikmetest moodustus Putini lähiringkond. Pärast Putini saamist Venemaa presidendiks siirdus Fursenko Moskva võimukoridoridesse. 2001–2003 oli Venemaa tööstuse, teaduse ja tehnoloogia ministri asetäitja, 2003–2004 minister. 2004–2012 Venemaa haridus- ja teadusminister. 2012. aastast Venemaa presidendi abi teaduse ja hariduse alal. 20. märtsil 2014 kehtestas USA talle Krimmi annekteerimise pooldamise eest viisa- ja majandussanktsioonid. https://megabook.ru/article/%d0%a4%d1%83%d1%80%d1%81%d0%b5%d0%bd%d0%ba%d0%be%20%d0%90%d0%bd%d0%b4%d1%80%d0%b5%d0%b9%20%d0%90%d0%bb%d0%b5%d0%ba%d1%81%d0%b0%d0%bd%d0%b4%d1%80%d0%be%d0%b2%d0%b8%d1%87 https://news.liga.net/politics/articles/blizhniy_krug_putina_kto_popal_v_novyy_spisok_sanktsiy_ssha
806

806. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Kümnendid: 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad - 800. aastad - 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad Aastad: 801 802 803 804 805 - 806 - 807 808 809 810 811 Viikingid tapsid kõik Iona saare elanikud. ... ...
Viktor Mjatšin

Viktor Jevgenjevitš Mjatšin (Виктор Евгеньевич Мячин, sündinud 24. juunil 1961 Leningradis) on Venemaa ettevõtja, suvilakooperatiivi Ozero liige. 1984. aastal lõpetas Leningradi Elektrotehnilise Instituudi elektriinsenerina, füüsika-matemaatika kandidaat. 1984–1992 A. F. Joffe nimelise Füüsika-Tehnika Instituudi teadustöötaja Leningradis. 1992–1995 Perspektiivsete tehnoloogiate ja arengute keskuse asepresident Peterburis. 1996 asutas koos Vladimir Putiniga suvilakooperatiivi Ozero. 1995–1997 ja 1999–2004 Rossija panga peadirektor. 1997–1998 Tokopanga Peterburi filiaali juhataja. Hiljem on jätkanud tegevust ärialal. https://whoiswho.dp.ru/cart/person/1915041 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. september 2021. Vaadatud 26. septembril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)