laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Isostaasia

Isostaasia on litosfääri ja astenosfääri vaheline gravitatsiooniline tasakaal. Litosfääri all paiknev astenosfäär on mõne protsendi ulatuses ülessulanud ning seetõttu võimeline aeglaselt voolama. Tema kohal olev litosfäär on aga valdavalt tahke ning väiksema tiheduse tõttu ujub astenosfääril. Sõltuvalt litosfääri paksusest või tihedusest on ta astenosfääri poolt erinevale kõrgusele surutud. Näiteks mäestikud on paksenenud litosfäär, mis ulatub sügavamale astenosfääri kui külgnevad tasase pinnamoega madalikud. Olukord on analoogiline näiteks jäämägedega – mida kõrgem jäämägi, seda sügavamale vee alla peab ta ulatuma. Isostaasia nähtus tekitab isostaatilisi liikumisi, mis on litosfääri vertikaalsed liikumised, mis tulenevad isostaatilise tasakaaluseisundi poole püüdlemisest. Tasakaaluseisundit võivad rikkuda mitmesugused tegurid. Näiteks settimise või mandrijäätumise tõttu hakkab litosfäär lisandunud massi tõttu sügavamale vajuma. Erosioon aga vastupidi vähendab litosfäärisamba massi ning tema all olev astenosfäär taastab aeglaselt oma kuju vähenenud massiga litosfääri kõrgemale surudes. Seetõttu võivad maapinnal paljanduda näiteks moondekivimid, mis tekkisid 20 kilomeetri sügavusel maakoores. Isostaasia mõistmiseks on võetud kasutusele isostaatilise kompensatsioonisügavuse mõiste. See on tasapind vahevöös, mille kohal oleva kivimsamba mass on igal pool ühesugune. Kui selle kohal oleva litosfääri massi vähendada, näiteks läbi mäestiku erosioonilise madaldumise, siis peab vahevöö vähenenud massiga mäestiku all kõrgemale tõusma, et kompensatsioonitaseme kohal olevate kivimite mass jääks konstantseks. Mäestik ei jää selle tõttu siiski samale absoluutsele kõrgusele, sest litosfäär on vahevööst väiksema tihedusega, mistõttu asendab ühte ruumalaühikut litosfääri ruumalaliselt väiksem kogus astenosfääri. See võimaldabki mäestike kulutamist tasandikeks. Isostaatiline korrektsioon on isostaatilise tasakaaluseisundi taastamine ning see võib võtta palju aega. Näiteks liustik taandus Eesti alalt üle 10 000 aasta tagasi, kuid maapind tõuseb isostaatilise korrektsiooni tõttu siiani. Kahe erinevate omadustega (tihedus, paksus) maakooretüübi (ookeaniline, mandriline) tõttu on ka Maa reljeef valdavalt kahel hüpsomeetrilisel tasemel – ookeaniline maakoor umbes 5 kilomeetrit allpool merepinda ning mandriline keskmiselt ligi kilomeeter pealpool. Glatsioisostaasia
Emil Jönsson

Karl Emil Jönsson Haag (sündinud 15. augustil 1985 Årsundas) on endine rootsi murdmaasuusataja. Ta teatas sportlaskarjääri lõpetamisest 2018. aasta märtsis. 2010 Vancouveris 7. koht klassikasprindis 2014 Sotšis pronksmedal vabasprindis pronksmedal sprinidteates 2007 Sapporos 6. koht klassikasprindis 2011 Oslos pronksmedal sprindi vabasõidus 2013 Val di Fiemmes hõbemedal sprinditeates 2005 Rovaniemis pronksmedal sprindi klassikasõidus Emil Jönsson osales MK-võistlustel kokku 150 etapil ja jõudis poodiumile 26 korda, millest 16 korda kõige kõrgemale astmele. Sprindikarikas 1. koht: 2010, 2011, 2013 2. koht: 2008 3. koht: 2007 Emil Jönssoni koduleht Emil Jönsson FIS-i kodulehel (inglise)
Adoum Younousmi

Adoum Younousmi (sündinud 1962) on Tšaadi poliitik, kes oli 23.–26. veebruarini 2007 Tšaadi peaministri kohusetäitja. Younousmi oli töö- ja transpordiminister, augustis 2005 sai ta infrastruktuuride ministriks. Kui peaminister Pascal Yoadimnadji lendas 21. veebruaril 2007 pärast südameatakki Prantsusmaale ravile, hakkas Adoum Younousmi teda asendama. Pärast Pascal Yoadimnadji surma 23. veebruaril 2007 sai Younousmi peaministri kohusetäitjaks. 26. veebruaril 2007 andis ta võimu üle uueks peaministriks nimetatud Delwa Kassiré Koumakoyele.
Nicolae Văcăroiu

Nicolae Văcăroiu (sündinud 5. detsembril 1943 Cetatea Albăs (praegu Bilgorod-Dnistrovski) Ukrainas) on Rumeenia poliitik, 4. novembrist 1992 kuni 12. detsembrini 1996 peaminister ja 20. aprillist 23. maini 2007 presidendi kohusetäitja. Nicolae Văcăroiu on Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Aastast 2000 on ta Rumeenia Senati (parlamendi ülemkoja) esimees. Sellele ametikohale valiti ta teiseks ametiajaks tagasi 20. detsembril 2004. 19. aprillil 2007 peatas parlament president Traian Băsescu volitused ja nimetas Văcăroiu presidendi kohusetäitjaks. Tema volitused jõustusid järgmisel päeval, kui konstitutsioonikohus oli tunnistanud parlamendi tegevuse presidendi volituste peatamisel seaduslikuks. Văcăroiu andis ameti uuesti Băsescule üle pärast 19. mail toimunud rahvahääletust, mis taastas endise presidendi volitused.
Kurd

Kurd on lainjas geoloogiline struktuur, mille suurus võib ulatuda mikroskoopilisest regionaalseni. Enamasti on kurrud tekkinud algselt tasapinnalise kihi deformeerumisel survepingete väljas. Tavaliselt tekivad kurrud orogeneesi ehk mäetekkeprotsessi käigus. Kurrud on plastsed deformatsioonid ning saavad seetõttu tekkida sügaval maakoores, kus kivimid on kõrge temperatuuri ja rõhu tõttu plastilisemad. Maakoore hapramas ülaosas tekivad kurdude asemel peamiselt murrangud. Kurrud võivad tekkida ka mittetektooniliselt. Näiteks kompaktsioon ehk setete tihenemine võib viia kurru tekkeni, sest erinevad setted tihenevad erineval määral, mistõttu võib nende kohal olev algselt enam-vähem tasapinnaline kiht saada kurrutatud välimuse. Kurru elemendid Kurru külgi nimetatakse tiibadeks (ingl limbs) ja neid ühendab šarniir (ingl hinge) Kurru suurim kõverus asub šarniiri kohal. Kurru hari (ingl crest) on kõige kõrgem koht ja nõgu (ingl trough) kõige madalam koht. Pöördepunkti (ingl inflection point) kohal kurru tiival muudab kaardumine suunda. Sümmeetrilistel kurdudel on pöördepunkt tiiva keskpunkt. Ülepaindepunktid piki kurrutatud pinda moodustavad šarniirijoone. Šarniirijoone suund ja lasundikalle (ingl plunge) annavad informatsiooni kurru orientatsioonist. Telgpind (ingl axial plane) ühendab kurru kihipindade šarniirijooned. Telgpinda kasutatakse kurru orientatsiooni kirjeldamiseks (rõhtsiht ja kalle, ingl strike ja dip). Kurru telg (ing fold axis) on kujutletav sirge joon, mis järgib kurru kuju. Antiklinaal Sünklinaal
Alusteadused

Alusteadused ehk fundamentaalteadused ehk baasteadused (inglise keeles basic research, fundamental research, pure research) on teadusliku uurimistöö suunad, mille peamiseks eesmärgiks on saada uusi teadmisi nähtuste ja vaadeldavate faktide põhialuste kohta ilma otsese praktilise rakenduse eesmärgita (erinevalt rakendusteadustest). Kuna ühe teadusharu raames tehtav uurimistöö võib olla orienteeritud nii alusteadmiste avardamisele kui teadmiste rakendamisele, kasutatakse tänapäeval pigem mõisteid alusuuringud ja rakendusuuringud. Alusteaduste mõistet kasutatakse ka nende teadusharude tähistamiseks, mis on aluseks teistele teadusharudele. Näiteks matemaatika on arvutiteaduse alusteadus. Teadus- ja arendustegevus Teadus Teadusfilosoofia Alusuuringud Auguste Comte Eesti keele seletav sõnaraamat OECD Frascati käsiraamat 2015, 2. peatükk (eesti keeles) OECD Frascati Manual 2015
Theodor Stolojan

Theodor Dumitru Stolojan (sündinud 24. oktoobril 1943) on Rumeenia majandusteadlane ja poliitik. Theodor Stolojan oli peaminister 1. oktoobrist 1991 kuni 4. novembrini 1992. 2007. aastal valiti ta Euroopa Parlamenti. 10. detsembril 2008 tegi Rumeenia president Traian Băsescu Theodor Stolojanile ettepaneku moodustada valitsus.
Petre Roman

Petre Roman (sündinud 22. juulil 1946 Bukarestis) on Rumeenia insener ja poliitik. Ta oli Rumeenia peaminister 26. detsembrist 1989 kuni 1. oktoobrini 1991. Petre Roman oli 27. novembrist 1996 kuni 1. veebruarini 2000 Rumeenia Senati president ja 22. detsembrist 1999 kuni 28. detsembrini 2000 Rumeenia välisminister. Romania. Ministries, etc. rulers.org
Constantin Dăscălescu

Constantin Dăscălescu (2. juuli 1923 Ploiești – 16. mai 2003 Bukarest) oli Rumeenia poliitik, Rumeenia Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt peaminister) 21. maist 1982 kuni 22. detsembrini 1989. 1991 mõisteti talle eluaegne vanglakaristus, kuid ta vabastati 5 aasta pärast tervislikel põhjustel. http://www.rulers.org/rulqr.html
Ilie Verdeț

Ilie Verdeț (10. mai 1925 Comănești – 20. märts 2001 Bukarest) oli Rumeenia poliitik, Rumeenia Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt peaminister) 29. märtsist 1979 kuni 21. maini 1982. Romania rulers.org
Manea Mănescu

Manea Mănescu (16. august 1916 Brăila – 27. veebruar 2009 Bukarest) oli Rumeenia poliitik, Rumeenia Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt peaminister) 29. märtsist 1974 kuni 29. märtsini 1979. http://www.rulers.org/rulqr.html
Ion Gheorghe Maurer

Ion Gheorghe Maurer (23. september 1902 Bukarest – 8. veebruar 2000 Bukarest) oli Rumeenia poliitik, Rumeenia Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt peaminister) 21. märtsist 1961 kuni 29. märtsini 1974. 14. juulist 1957 kuni 11. jaanuarini 1958 oli ta Rumeenia välisminister. http://www.rulers.org/rulqr.html Romania. Ministries, etc. rulers.org
Muru

Muru on tihe ja madal heintaimedest koosnev ja sageli niidetav ühtlane taimkate. Muru on üks aedade ja parkide levinumaid haljastuselemente. Muru kasutatakse ka mitmesuguste spordiväljakute kattena. Muru võib olla kas külvatud või poollooduslik. Viimane kujuneb looduslikult levinud rohustu regulaarsel (kord kuus või sagedamini) niitmisel. Eestis levinumad külvatud murudel kasutatavad liigid on valge kastehein, erinevad nurmikad ja aruheinad, karjamaa-raihein (varasema nimetusega inglise raihein) ning valge ristik. Subtroopilistel ja troopilistel aladel kasutatakse murutaimena tihti näiteks longus pühvliheina. kunstmuru lillemuru rohumaa muruniiduk murutraktor muruõhutaja Muru hooldamine: kasta, niida, õhusta ja väeta Hanneli Rudi: "Muru madalaks pügamine läheb moest" ERR, 15. mai 2021 Muru õhutamine: kuidas seda teha
Apandiku

Apandiku on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Apandiku külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 25 inimest. Neist 23 (92,0%) olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018. Statistikaameti andmebaas
Arvila

Arvila on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018.
Atsalama

Atsalama on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 79 inimest. Neist 75 (94,9%) olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018. Statistikaameti andmebaas
Ereda

Ereda on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018.
Jõetaguse (Alutaguse)

Jõetaguse on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Küla kuulus Jõhvi kihelkonda ja külas oli mõis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018.
Kalina

Kalina on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Külas asuvad Kalina karstiala ja Kalina ohvritamm. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018.
Liivakünka

Liivakünka on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Külas asub Mäetaguse kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018.
Metsküla (Alutaguse)

Metsküla on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018.
Mäetaguse küla

Mäetaguse on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 41 inimest. Neist 25 (61,0%) olid eestlased. Külas asub Mäetaguse mõisa kalmistu. 1908 leiti külast Mäetaguse aardeleid. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018. Statistikaameti andmebaas
Mäetaguse (täpsustus)

Mäetaguse on mitme koha nimi: Mäetaguse alevik Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Mäetaguse küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Mäetaguse küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Mäetaguse aardeleid Mäetaguse jõgi Ida-Virumaal Mäetaguse järv ehk Mäeotsa järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Mäetaguse mõis Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Mäetaguse vald Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Mäetaguse tammik
Pagari

Pagari on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Küla kuulus Jõhvi kihelkonda ja külas oli mõis. Külast on pärit Krista Aru. Jõhvi alamlademe laiendatud stratotüübiks on Pagari puurauk. Puurauk on ka Pagari kihistiku stratotüüp. Küla järgi on nime saanud Haljala lademe Pagari kihistik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018. http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=J%C3%B5hvi%20alamlade Pagari kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 17.08.2019)
Ratva

Ratva on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Külas asub nn kahe nõia kaev. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018. Rene Kundla: "Alutaguse valla inimtekkeline "nõiakaev" meelitab uudistajaid" ERR, 16. märts 2019
Tarakuse

Tarakuse on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Küla on asutatud 1907 aasta suvel, kui kümmekond Avinurmest pärit meest ostsid ära Tarakuse poolmõisa ja jagasid selle taludeks. Uue eluaseme otsimise tingis Avinurme mõisa taludeks jagamine. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018.
Uhe

Uhe on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Uhe külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 32 inimest. Neist 26 (81,3%) olid eestlased. Uhe mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018. Statistikaameti andmebaas
Võhma (Alutaguse)

Võhma on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 2 inimest. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018. Statistikaameti andmebaas
Võide

Võide on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 4 inimest. Kõik olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018. Statistikaameti andmebaas
Võrnu

Võrnu on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Külas asub Ojamaa kaevanduse tootmiskeskus. 1999. aastal loodi külas Võrnu Külaselts Waerkun . Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018. Kaevandused Ajalugu
Väike-Pungerja

Väike-Pungerja on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Väike-Pungerjal asub Estonia kaevandus ja Väike-Pungerja postijaam. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 37 inimest. Neist 33 olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018. Statistikaameti andmebaas
Mustmätta

Mustmätta on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Külast on leitud Mustmätta peitleid. Mustmätta oli vabatküla, mis sai arvatavasti nime Püssi mõisa samanimelise heinamaa järgi. 1977 liideti Mustmätta külaga Kalmeistri küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Mustmätta" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 388.
Matka

Matka on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lohkuse

Lohkuse on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Liimala

Liimala on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Purtse Taramägi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kopli (Lüganuse)

Kopli on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
1961. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

VII NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti mitmes Läti linnas 1961. aastal. Andris Andreiko tuli esimest korda NSV Liidu meistriks.
Direktsiooninurk

Direktsiooninurk on horisontaalnurk telgmeridiaani (kaardi X-telje) suuna põhjapoolsest otsast päripäeva kuni soovitud suunani.
Vadi

Vadi on kuivanud jõesäng Põhja-Aafrikas, Ees-Aasias või Hispaanias. Sarnase tekkega jõesänge esineb ka teistes piirkondades, kuid kõige levinumad on nad Põhja-Aafrikas. Vadides voolab vesi ainult pärast vihma. Vadid tekivad peamiselt ariidse kliimaga aladel, kus võivad teatud aastaajal esineda väga tugevad vihmasajud. Vadid võivad olla ka reliktsed pinnavormid, Pleistotseenis niiske kliima ajal voolanud jõgede jäänukorud, mis on praeguseks pidevalt kuivad. Selliseid vadisid esineb näiteks Saharas. Pikimad vadid esinevadki Sahara kõrbes. Nende pikkus ulatub kuni 1400 kilomeetrini. Keskmiselt voolab vesi vadides vaid seitsmel päeval aastas. Mõned Hispaania kohanimed tulevad Andaluusia araabia keelest, kus sõna "wādī" kasutati alalise jõe tähistamiseks, näiteks Guadalcanal. Guadalajara tuleb sõnadest "wādī al-hidjārah" ('kivijõgi') ja Guadalquivir sõnadest "al-wādī al-kabīr" ('suur jõgi'). Vadides ootamatult esinevate tulvade tõttu võib nende ületamine olla ohtlik. Vadides on sageli põhjavesi lähemal kui mujal. Sellepärast on mõned vadid tihedalt asustatud. Vadi setteid iseloomustab voolukiiruse järsk vähenemine. Sageli ei jõuagi vadis voolav vesi teise veekogusse, vaid kaob sellessamas vadis maapinda ja kõik vees voolavad osakesed settivad varem või hiljem. Vadi setted koosnevad vähesorditud kruusast ja liivast. Sageli kujundab neid setteid tuul (tuulesete). Piiblis on vadisid kirjeldatud Hiiobi raamatus 6:15 ja 6:17: "Mu vennad on petlikud nagu jõgi, otsekui kuivaks valguvad jõesängid, ... veevaeseks jäädes need vaikivad, kuumuses kaovad oma asemelt." Kriik Pachur, H. J. & Peters, J. (2001). The position of the Murzuq Sand Sea in the paleodrainage system of the Eastern Sahara. Palaeoecology of Africa 27. Lk 259–290. Goudie, A. S. (2004). Wadi. Entsüklopeedias A. S. Goudie (Toim.), Encyclopedia of Geomorphology. Routledge. Köide 2. Lk 1098–1099. ISBN 041527298X Piibel.net
Kelly Clarkson

Kelly Brianne Clarkson (sündinud 24. aprillil 1982) on Grammy auhinna võitnud USA laulja-helilooja, keda on edu saatnud nii pop- kui ka rokkžanrites. Kelly Clarksoni laiemale tuntusele pani aluse telesarja "American Idol" esimese hooaja võitmine 2002. aastal. Tema debüütalbumiks sai plaadifirma RCA Records kaudu välja antud popmuusikaalbum "Thankful" (2003). Oma teise, mitmekordse plaatinastaatusega albumiga "Breakaway" (2004) liikus Clarkson rokilikuma stiili suunas ning võitis kaks Grammy auhinda. Saates "Eesti otsib superstaari" esitas Luisa Värk Clarksoni loo "A Moment Like This". Thankful (2003) Breakaway (2004) My December (2007) All I Ever Wanted (2009) Stronger (2011) Greatest Hits - Chapter One (2012) Wrapped In Red (2013) Piece By Piece (2015) "A Moment like This" (2002) "Miss Independent" (2003) "Low" (2003) "The Trouble with Love Is" (2004) "Breakaway" (2004) "Since U Been Gone" (2004) "Behind These Hazel Eyes" (2005) "Because of You" (2005) "Walk Away" (2006) "Never Again" (2007) "Sober" (2007) "Don't Waste Your Time" (2007) "My Life Would Suck Without You" (2009) "I Do Not Hook Up" (2009) "Already Gone" (2009) "All I Ever Wanted" (2009) "Don't You Wanna Stay (Jason Aldean feat. Kelly Clarkson)" (2010) "Mr. Know It All" (2011) "Stronger (What Doesn't Kill You)" (2012) "Dark Side" (2012) "Catch My Breath" (2012) "Don't Rush" (2012) "People Like Us" (2013) "Tie It Up" (2013) "Underneath the Tree" (2013) "Heartbeat Song" (2015) "Invincible" (2015) "Piece by Piece" (2015)
Muuga

Muuga on kahe Eesti küla nimi: Muuga, küla Harjumaal Viimsi vallas, Muuga, küla Lääne-Virumaal Laekvere vallas. Muuga aedlinn, asum Maardus Muuga laht Muuga mõis, mõis Simuna kihelkonnas Virumaal Muuga raudteejaam Muuga sadam, kaubasadam Harjumaal Muuga ülemine tuletorn Muuga tee
Stalker (film)

"Stalker" (vene keeles "Сталкер") on Andrei Tarkovski (NSV Liit) film aastast 1979. Filmi süžee põhineb vendade Arkadi ja Boriss Strugatski jutustuse "Väljasõit rohelisse" ainetel. "Stalkerit" filmiti Eestis ka Tallinnas Rotermanni kvartalis, vanas elektrijaamas ja Kalarannas, pisut ka Jägala joa hüdroelektrijaamas. Põhiosa filmiti Moskvas ja Leningradis. 1980. aastal sai film Cannes’i rahvusvahelisel filmifestivalil žürii eripreemia. Aleksandr Kaidanovski – Stalker Nikolai Grinko – Professor Anatoli Solonitsõn – Kirjanik Faime Jürno – Kirjaniku kaasvestleja (daam autorooli taga) Oleg Fjodorov Alissa Freindlihh – Stalkeri naine Nataša Abramova – Stalkeri tütar Stsenaariumi autorid: Arkadi ja Boriss Strugatski Režissöör: Andrei Tarkovski Operaator: Aleksandr Knjažinski Kunstnik-lavastaja: Andrei Tarkovski Helilooja: Eduard Artemjev Helioperaator: Vladlen Zarun Мontaaž: Ljudmila Feiginova Luuletajad: Fjodor Tjuttšev ja Arseni Tarkovski 1980 – žürii eripreemia, INTERFILM preemia XXVIII rahvusvahelisel filmifestivalil Cannes'is 1980 – Luchino Visconti preemia Itaalias 1981 – Rahvusvahelise Filmikriitikute Ühingu auhind II rahvusvahelisel filmifestivalil Madridis 1981 – kriitikute preemia I festivalifilmide festivalil Triestes Itaalias "Selles filmis on mulle oluline just see eriliselt inimlik lahustamatu tervik, mis kristalliseerub igaühe hinges ja moodustab tema väärtuse..." Olev Remsu "Filmidraamatehnikas" leidub "Stalkeri" analüüs. Tarkovski - Geopeitus.ee