Tallinna Tehnikaülikool

Tallinna Tehnikaülikool (rahvusvaheline lühinimi TalTech, eestikeelne lühend TTÜ; Eesti NSV-s Tallinna Polütehniline Instituut, lühend TPI) on avalik-õiguslik ülikool Tallinnas. Ülikooli aadress on Ehitajate tee 5. Suurbritannia ettevõtte Quacquarelli Symonds avaldatud QS World University Rankingsi põhjal on Tallinna Tehnikaülikool 2024. aastal maailma 651-660 parima ülikooli seas. Tehnikaülikoolide arvestuses on TTÜ maailma 50 parima hulgas. Tallinna Tehnikaülikool sai alguse 17. septembril 1918, mil Saksa vägede okupeeritud Eestis hakkas kohalikke tehnikaharitlasi koondav Eesti Tehnika Selts korraldama tehnilisi erikursusi. Pärast Eesti iseseisvumist kasvas üha enam vajadus inseneride, arhitektide ja tehnikute järgi. 1919. aastal jätkati tegevust Tallinna Tehnikumi (TT) nimelise erakoolina. Edasise arengu huvides riigistati TT 1920. aastal ning noor õppeasutus saavutas peatselt riikliku kõrgkooli staatuse. Kuni 1931. aastani töötas TT kitsastes oludes Pikal tänaval, seejärel koliti endise Vene-Balti laevaehitustehase peahoonesse Koplis. Kuigi eesmärgiks oli kõrgkoolile oma hoone ehitamine, ei teostunud see piiratud eelarve tõttu. Hoolimata ainelisest kitsikusest leidus siiski piisavalt entusiastlikke noori, kes soovisid TT tehnikaharidust omandada. 1920. aastate lõpust pärssis TT arengut plaan liita kõrgkool Tartu Ülikooliga. Olukord paranes alles 1936. aastal, mil riigi juhtkond otsustas, et tehnikaülikool peab asuma Tallinnas. TT muudeti nõnda Tallinna Tehnikainstituudiks. 1938. aastal nimetati see omakorda ümber Tallinna Tehnikaülikooliks. 1938. aastal kuulusid Tallinna Tehnikaülikooli: Tallinna Tehnikaülikooli ehitus- ja mehaanikateaduskond ja Tallinna Tehnikaülikooli keemia- ja mäeteaduskond. Teine maailmasõda katkestas aga alanud kiire arengu, sõjakeerises kaotas ülikool arvukalt nii õppejõude kui üliõpilasi, rääkimata varadest. Pärast sõda kuni Eesti taasiseseisvumiseni kandis ülikool nime Tallinna Polütehniline Instituut (TPI). 1970. aastatest muutus aina vabamaks ka mõtete ja ideede levik.[viide?] Kasvas üliõpilaskond ja tõusis õppejõudude kvalifikatsioon.[viide?] TPI tegi märkimisväärseid edusamme teadusuuringute vallas, pälvides sellega NSV Liidu juhtiva tehnikaülikooli staatuse.[viide?] Oluliseks murdepunktiks sai oma ülikoolilinnaku väljaehitamisega alustamine Mustamäele 1960. aastate alguses. Uued tuuled hakkasid puhuma laulva revolutsiooni ajal, mil ülikool osales ühiskonnas toimuvates protsessides, panustades oluliselt riikliku iseseisvuse taastamisse[viide?]. 1989. aastal võeti taas kasutusele Tallinna Tehnikaülikooli nimi. Järgnenud paarikümne aasta jooksul on oluliselt laienenud õppekavad, aina rahvusvahelisemaks on muutunud üliõpilas- ja teadlaskond ning paranenud õpi- ja töötingimused. Tehnikaülikooli alluvuses on neli teaduskonda ja viienda teaduskonna staatuses olev Eesti Mereakadeemia, kaks kolledžit, 18 instituuti, innovatsiooni- ja ettevõtluskeskus Mektory ning muid asutusi. Kui enne teist maailmasõda õppis tehnikaülikoolis alla 500 üliõpilase, siis 2018. aastal oli üliõpilasi 10 852. Vilistlasi on ülikoolil juba üle 82 000. 17. septembril 1918 algas õppetöö Eesti Tehnika Seltsi asutatud eestikeelses insenerikoolis Tehnilistel Erikursustel. 1919. aastal nimetati õppeasutus ümber Tallinna Tehnikumiks. 1936. aastal Tallinna Tehnikum ja Tartu Ülikooli tehnikateaduskond likvideeriti, samaaegselt asutati Tallinna Tehnikainstituut. 1. jaanuaril 1938 nimetati kool Tallinna Tehnikaülikooliks. Eesti NSV-s kandis kool nime Tallinna Polütehniline Instituut (lühend TPI), Tallinna Tehnikaülikooli nimi taastati 21. juulil 1989. 1969. aastal avati Kohtla-Järve üldtehniline teaduskond (hilisem Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa Kolledž). 1999. aastal loodi Tallinna Tehnikaülikooli Kuressaare Kolledž. 2000. aastal lisandus Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa Kolledž. 2005. aastal avati TTÜ Säästva Tehnoloogia Instituut TTÜ (2007. aastast Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledž). 2013. aastal avati TTÜ linnakus innovatsiooni- ja ettevõtluskeskus Mektory. 2014. aastal liitus Tallinna Tehnikaülikooliga Eesti Mereakadeemia. 2017. aastal liitus Tallinna Tehnikaülikooliga Eesti Infotehnoloogia Kolledž. 2018. aastal võeti kasutusele rahvusvaheline lühinimi TalTech, eesti keeles võib kasutada lühendit TTÜ. Alates 2020. aastast on ülikooli rektor Tiit Land. Detsembris 2019 kinnitatud Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu koosseisu kuuluvad Ardo Kamratov, Robert Kitt, Gunnar Okk, Mart Saarma, Tanel Tammet, Heiti Hääl, Tõnis Kanger, Piret Mürk-Dubout, Arvo Oorn, Tiina Randma-Liiv ja Maive Rute. 18. mail 2020 valiti Tallinna Tehnikaülikooli rektoriks Tiit Land. Ta asus ametisse 1. septembril 2020. 1936–1939 Paul Kogerman (1891–1951) Raimla 1939–1941 Jüri Nuut (1892–1952) 1941–1944 Robert Livländer (1903–1944) 1944–1948 Albrecht Altma (1897–1969) 1948–1951 Richard Mahl (1898–1964) 1951–1959 Ludvig Schmidt (1894–1982) 1960–1976 Agu Aarna (1915–1989) 1976–1991 Boris Tamm (1930–2002) 1991–1999 Olav Aarna (sündinud 1942) 2000–2005 Andres Keevallik (sündinud 1943) Liivika 2005–2010 Peep Sürje (1945–2013) 2010–2015 Andres Keevallik (sündinud 1943) Liivika 2015–2020 Jaak Aaviksoo (sündinud 1954) 2020– Tiit Land (sündinud 1964) Infotehnoloogia teaduskond Arvutisüsteemide instituut Tarkvarateaduse instituut Tervisetehnoloogiate instituut Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituut IT kolledž Inseneriteaduskond Ehituse ja arhitektuuri instituut Elektroenergeetika ja mehhatroonika instituut Energiatehnoloogia instituut Materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituut Mehaanika ja tööstustehnika instituut Tartu kolledž Virumaa kolledž Kuressaare kolledž Loodusteaduskond Geoloogia instituut Keemia ja biotehnoloogia instituut Küberneetika instituut Meresüsteemide instituut Majandusteaduskond Majandusanalüüsi ja rahanduse instituut Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituut Õiguse instituut Ärikorralduse instituut Eesti Mereakadeemia Virumaa Kolledž. Järveküla tee 75, Kohtla-Järve Tartu Kolledž. Puiestee tänav 78, Tartu Geoloogia Instituut (endine Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituut), Ehitajate tee 5, Tallinn Raamatukogu. Akadeemia tee 1, Tallinn. Muuseum. Akadeemia tee 1, Tallinn Sertifitseerimisasutus. Akadeemia tee 5, Tallinn Tehnomeedikum. Akadeemia tee 5, Tallinn Audoktorite loend: Konstantin Päts, 1938 Johan Laidoner, 1938 Eero Kajosaari, 1986 Tibor Vámos, 1986 Peter-Klaus Budig, 1988 Mátyás Horváth, 1989 Jussi Hyyppä, 1989 Lauri Niinistö, 1990 Endel Lippmaa, 1991 Sven Olving, 1991 Thomas Palm, 1991 John Argyris, 1993 Antero Jahkola, 1993 Tapani Jokinen, 1993 Olev Träss, 1993 Janne Carlsson, 1996 Manfred Glesner, 1996 Paavo Uronen, 1996 Mart Mägi, 1998 Branko Katalinic, 2003 Dieter Meissner, 2003 Victor Murinde, 2003 Pentti Mäkeläinen, 2003 Johannes Steinbrunn, 2003 Hannu Tenhunen, 2003 Ferenc Mádl, 2004 Martin Schröder, 2005 Václav Klaus, 2006 Priidu Pukk, 2006 Christian Gösta Junnelius, 2006 Katsuhisa Furuta, 2007 Ilmar Koppel, 2007 Eric Suuberg, 2007 Michal Besterci, 2007 Adolf Melezinek, 2007 Enno Abel, 2008 Geert Bouckaert, 2008 Gabriel Jakobson, 2008 Matti Pursula, 2008 Victor Algirdas Snieckus, 2009 Andras Inotai, 2010 György Jenei, 2011 Heinz Brandl, 2011 Kakha Shengelia, 2013 Marta Rencz, 2013 Kalevi Edvard Ekman, 2013 Reino Kurki-Suonio, 2013 Hans-Werner Schock, 2013 Brainard Guy Peters, 2013 Denise Marie-Thérèse Rousseau, 2014 Toomas Luman, 2014 Valeri Skljarov, 2015 Martyn Poliakoff, 2016 Frede Blaabjerg, 2018 Bengt-Åke Lundvall, 2018 Ørjan Grøttem Martinsen, 2018 Kari Rissanen, 2018 Väino Kaldoja, 2018 Anouar Belahcen, 2022 Helmuth Biechl, 2023 Robin Cockett, 2024 Tallinna Tehnikaülikoolil on oma spordihoone, spordiklubi ja koostöös JK Tallinna Kaleviga jalgpallihall. Ülikooliga on seotud ka järgmised spordiklubid: TalTechi korvpalliklubi Tamsalu Los Toros / TalTech (korvpalli esiliigameeskond) Selver/Taltech võrkpallimeeskond, varem TalTech VK TalTech võrkpallinaiskond, varem TalTech/Tradehouse TalTech cheerleaders TalTech SK (lauatennis) Mente et Manu Tallinna Tehnikum (1920–1936) Tehnikaülikooli Akadeemiline Meeskoor Eelarve ja aruanded Ülikool arvudes "Tallinna Tehnikaülikooli uus lühinimi on TalTech". ERR. 17. september 2018. Vaadatud 1. detsembril 2022. Tallinn University of Technology topuniversities.com "TTÜ kuulub maailma 50 parima tehnoloogiaülikooli hulka". ERR Menu. Vaadatud 19. juunil 2018. TalTechi lugu Avati TTÜ innovatsiooni- ja ettevõtluskeskus Mektory. Bioneer, 14. november 2013. Riina Eentalu (8. juuli 2019). "Keelesäuts. Kellele TalTech, kellele TTÜ?". ERR. "Tehnikaülikooli uus nõukogu valmistub rektori valimisteks" ERR, 27. jaanuar 2020. "Ehituse ja arhitektuuri instituut, Ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. august 2019. Vaadatud 30. juunil 2022. Tallinna Tehnikaülikool: Audoktorid [1] Koduleht Eesti Vabariigi Tallinna Tehnikainstituudi seadus Tehnikainstituut avati pidulikult Tallinna Tehnikaülikooli seadus TTÜ saab sügisel uue raamatukogu EPL, 20. veebruar 2009 Ülikool arvudes