laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mäe-Nõmpa mõis

Mäe-Nõmpa mõis (saksa keeles Hoch-Nempa) oli poolmõis Kärla kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 1731 Vana-Nõmpa mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimm.shtml (vaadatud 20.03.2016) Mäe-Nõmpa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Mäe-Nõmpa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Mõnnuste mõis

Mõnnuste mõis (saksa keeles Mönnust) oli riigimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati ajavahemikul 1738–1744 Lümanda ja Paju mõisast eraldatud aladest. http://www.mois.ee/pikknimm.shtml (vaadatud 20.03.2016) Mõnnuste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Mõnnuste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kärla kirikumõis

Kärla kirikumõis (saksa keeles Pastorat Kergel) oli kirikumõis Saaremaal Kärla kihelkonnas. Tähestikuline nimekiri: K. Eesti mõisaportaal, vaadatud 20.03.2016.
Käesla mõis

Käesla mõis (saksa keeles Kaesel) oli rüütlimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal. Mõisast on teateid alates 1526. http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 20.03.2016) Käesla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Käesla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kulli mõis (Kärla)

Kulli mõis (saksa keeles Kulli) oli poolmõis Kärla kihelkonnas Saaremaal. http://www.mois.ee/pikknimk.shtml (vaadatud 20.03.2016) Kulli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kandla mõis

Kandla mõis (saksa keeles Kandel) oli rüütlimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal. Mõisast on teateid alates 1542. http://www.mois.ee/pikknimk.shtml (vaadatud 20.03.2016) Kandla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Kandla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Kandla mõis Eesti mõisaportaalis
Paatsa mõis

Paatsa mõis (saksa keeles Paatz) oli riigimõis Mustjala kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 18. sajandi algul. http://www.mois.ee/pikknimp.shtml (vaadatud 20.03.2016) Paatsa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Paatsa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Paatsa mõis Eesti mõisaportaalis
Ohtja mõis

Ohtja mõis (saksa keeles Ochtjas) oli Küdema mõisa kõrvalmõis Mustjala kihelkonnas Saaremaal. Esimesed teated Ohtja mõisast pärinevad 1566. aastast. Mõis oli mitme omaniku valduses, kuni 1749. aastal ostis mõisa Johann Gustav von Güldenstubbe Küdemalt. Praegune maja on ehitatud umbes 19. sajandi teise poole algul. Eesti ajal müüdi Ohtja mõisa maja Kärlalt tulnud metsavahile Oskar Jõelehele. Nimi muudeti Kesküla taluks. http://www.mois.ee/pikknimo.shtml (vaadatud 20.03.2016) Heli Salong, Ohtja mõis on tõesti olemas, Meie Maa, 19. märts 2008 Ohtja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Mustjala kirikumõis

Mustjala kirikumõis (saksa keeles Pastorat Mustel) oli kirikumõis Mustjala kihelkonnas Saaremaal. http://www.mois.ee/pikknimm.shtml (vaadatud 20.03.2016)
Voose mõis

Voose mõis (saksa keeles Wosel) oli Massu mõisa kõrvalmõis Hanila kihelkonnas Läänemaal. Mõis rajati 17. sajandil. http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 20.03.2016) Voose mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Voose mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Uue-Virtsu mõis

Uue-Virtsu mõis (saksa keeles Neu-Werder, vene keeles Ней-Вердеръ; Полумз. Уэ Виртсу; Им. Ней-Вердеръ) oli Vana-Virtsu mõis kõrvalmõis Hanila kihelkonnas Läänemaal. Mõis rajati 1771 Vana-Virtsu mõisast eraldatud alast. Aastail 1865–1913 oli mõisa omanik Elisabeth von Uexküll. 1913. aastal müüs Elisabeth von Uexküll Vana-Virtsu, Uue-Virtsu (733 tessatiini) ja Paadrema (2756 tessatiini) oma vennapojale Jakob Johann von Uexküllile. http://www.mois.ee/pikknimu.shtml (vaadatud 20.03.2016) Uue-Virtsu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Kinnistute register. Vana-Virtsu mõis (Hanila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Uue-Virtsu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Paatsalu mõis

Paatsalu mõis (saksa keeles Patzal) oli rüütlimõis Hanila kihelkonnas Läänemaal. Mõis rajati ajavahemikul 17. sajandi lõpp kuni 18. sajandi algus Paadrema mõisast eraldatud alast. 1871. aastal omandas Paatsalu, Nehatu ja Illuste mõisa Gotthard von Maydell (1808–1872) ning 1887. aastast oli Illuste, Paatsalu ja Nehatu mõisnik Eduard von Maydell (1849–1917). 1917. aastal hukati Vene sõjaväelaste poolt rüüstamise käigus viimane mõisaomanik Theodor Eduard von Maydell ja tema õed Sophie Wilhelmine von Maydell ja Helene Anna Wilhelmine von Maydell. http://www.mois.ee/pikknimp.shtml (vaadatud 20.03.2016) Paatsalu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Paatsalu mõis (Hanila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Paatsalu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Paatsalu mõis Eesti mõisaportaalis
Tahu mõis

Tahu mõis (saksa keeles Schottanäs) oli rüütlimõis Noarootsi kihelkonnas Läänemaal. Mõis rajati 17. sajandil. http://www.mois.ee/pikknimt.shtml (vaadatud 20.03.2016) Tahu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Tahu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Sause mõis

Sause mõis (saksa keeles Sauß) oli Lihula mõisa kõrvalmõis Lihula kihelkonnas Läänemaal. http://www.mois.ee/pikknims.shtml (vaadatud 20.03.2016) Sause mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Sipa mõis (Lihula)

Sipa mõis (saksa keeles Sippa) oli Lihula mõisa kõrvalmõis Lihula kihelkonnas Läänemaal. Mõis rajati 1667 Karinõmme mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknims.shtml (vaadatud 20.03.2016) Sipa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Sipa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Lihula kirikumõis

Lihula kirikumõis (saksa keeles Pastorat Leal) oli kirikumõis Lihula kihelkonnas Läänemaal. http://www.mois.ee/pikkniml.shtml (vaadatud 20.03.2016)
Putkaste mõis (Martna)

Putkaste mõis (saksa keeles Putkas) oli rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Mõis rajati 17. sajandi I poolel. http://www.mois.ee/pikknimp.shtml (vaadatud 20.03.2016) Putkaste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Putkaste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Putkaste mõis Eesti mõisaportaalis
Niinja mõis

Niinja mõis (saksa keeles Niens) oli Suure-Lähtru mõisa kõrvalmõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Mõisast on teateid alates 1574. http://www.mois.ee/pikknimn.shtml (vaadatud 20.03.2016) Niinja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Niinja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Jõesse mõis

Jõesse mõis (saksa keeles Jesse; ka Jõesoo mõis) oli Võnnu mõisa kõrvalmõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Mõisast on teateid alates 1498. Mõis likvideeriti 1840 ja selle alad jaotati Sinalepa ja Võnnu mõisa vahel. http://www.mois.ee/pikknimj.shtml (vaadatud 20.03.2016) Jõesse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Jõesse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Sándor Pintér

Sándor Pintér (sündinud 3. juulil 1948 Budapestis) on Ungari poliitik. Ta on 29. maist 2010 Ungari siseminister. Ta oli siseminister ka aastatel 1998–2002. Sándor Pintér sündis 1948. aastal Budapestis. Ta lõpetas aastal 1978 Ungari Politseiohvitseride kolledži ja 1986. aastal Loránd Eötvösi Ülikooli. Ta töötas muu hulgas politseiniku ja politseijuhina, hiljem tegeles äriga. Ungari Rahvavabariigi ajal oli ta Ungari Sotsialistliku Töölispartei liige, hiljem on olnud sõltumatu.
Lembitu (poeem)

"Lembitu" on Eesti kirjandusklassiku Friedrich Reinhold Kreutzwaldi avaldatud rahvusromantiline eepiline poeem muinaseestlaste vanemast Lembitust. Kreutzwald kirjutas teksti 1870–1882, poeem ilmus esmakordselt pärast tema surma 1885. aastal Tartus Martin Varese kirjastusel. Teost on nimetatud "ulatuslikuks maailmavaatepoeemiks, mis väljendab autori usulis-filosoofilist maailmavaadet". Ehkki Läti Henriku "Liivimaa kroonika", mis on ainus allikas ajaloolise Lembitu kohta, kirjeldab teda sakslaste vastu sõdinud vanemana, on ta poeemis eelkõige eksistentsialistlik patsifist, kes eitab vägivalda. 1927. aasta märtsis ilmus Postimehes Ado Sääritsa uurimus, mille kohaselt polnud "Lembitu" siiski Kreutzwaldi algupärane teos, vaid valdavas osas mugandus saksa-šveitsi kirjaniku Joseph Viktor Widmanni 1869. aastal ilmunud eeposest "Buddha". Sääritsa hinnangul oli tekstis Kreutzwaldi enda salme vaid 11,57 protsenti. Leole „Lembitu“ – eepos, poeem või hoopis tõlkemugandus? Delfi/Eesti Elu, 5. veebruar 2012 Ado Säärits "Friedrich Reinhold Kreutzwaldi ühiskonnasuhe" Eesti Kirjandus 11/1932, andmebaasis "Sõjaeelse Eesti esseistika ja kirjanduskriitika" "Lembitu: Kreutzwaldi usulis-filosoofiline maailmavaade. Friedrich Reinhold Kreutzwald 200" Koostajad Mare Pikkel ja Urmas Sutrop, kujundaja Mari Kaljuste. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2003 (uustrükk ja artiklikogumik) "Lembitu" Kirjandusmuuseumi veebis "Kreutzwaldi sajand" Ado Säärits "Friedrich Reinhold Kreutzwaldi ühiskonnasuhe" Eesti Kirjandus 11/1932, andmebaasis "Sõjaeelse Eesti esseistika ja kirjanduskriitika" Aivar Kull Kreutzwaldi uue eepose katse osutus tõlkeliseks muganduseks Postimees, 18. detsember 2003 Leole „Lembitu“ – eepos, poeem või hoopis tõlkemugandus? Delfi/Eesti Elu, 5. veebruar 2012
Paul Tekkel

Paul Tekkel (12. jaanuar 1882, Piiri talu, Kriimani, Võnnu kihelkond (Haaslava vald), Tartumaa – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti lastekirjanik ja luuletaja, mitme populaarse laulu sõnade autor. Paul Tekkel õppis kohalikus vallakoolis, omandades hiljem Võnnus elades rätsepakutse. 1910. aastast elas ta Tartus. Paul Tekkel oli ühiskondlikult aktiivne, osaledes mitmetes seltsides nagu Karskuse Sõber, Ugaunia ja Eesti Noorsoo Karskusselts. Samuti oli ta ajalehtede Postimees, Kodu ja Lasteleht kaastööline. Tekkeli loomingust on tõenäoliselt tuntuim 1913. aastal ilmunud luuletus "Kevadel" algussõnadega "Juba linnukesed väljas laulavad,/ kenad kasekesed kingul kohavad.", mille viisistas Karl August Hermann. Samuti on Tekkeli tekste viisistanud Paul Konsap ("Nüüd käes meil õnnis õhtutund") ja Juhan Aavik ("Üksik majakene põllu sees"). Luule kõrval kirjutas Tekkel ka proosat. Paul Tekkeli vanemad olid Hans Tekkel ja Anno Tekkel, õed-vennad Johan Tekkel, Anna Kukk, Liis Kurrik, Hans Tekkel, Leonhard Tekkel, Jaan Tekkel, Theodor Tekkel ja Vilhelm Tekkel. Abielust Marie Tekkeliga sündis kolm last: Victor Johannes Tekkel (13.01.1906, Hammaste, Võnnu vald, Tartumaa - surmaaeg ja -koht teadmata; 1941. aastast Punaarmees Eesti korpuses, mille koosseisus osales Poola, Berliini, Praha, Viini ja Budapesti lahingutes), Linda Rosa Tekkel (1909-10) ja Leida Koppel (23.02.1911, Tartu - 18.01.2003, Greensboro, Põhja-Carolina, USA). "Paul Tekkel 50-aastane" Postimees, 26.01.1932, lk 5 "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. november 2014. Vaadatud 20. märtsil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Häid ja halbu päevi" Postimees nr. 338, 12 detsember 1931 (meenutused sündmustest Tartus 1917. aastal, mil enamlased Postimehe toimetuse üle võtsid) "Paul Tekkel 50-aastane" Postimees, 26.01.1932, lk 5
Jolyon Palmer

Jolyon Carlyle Palmer (sündinud 20. jaanuaril 1991 Horshamis) on Suurbritannia vormelisõitja. Ta sõitis Vormel 1 sarjas 2016-2017 Renault' meeskonnas. Legend: (paksus kirjas on toodud kvalifikatsioonivõidud; kursiivis kiireim ring)
Rio Haryanto

Rio Haryanto (sündinud 22. jaanuaril 1993) on Indoneesia vormelisõitja. Ta on Indoneesia kõigi aegade esimene sõitja Vormel 1 sarjas. 2016. aasta hooajal sõidab ta Manori meeskonnas. Legend: (paksus kirjas on toodud kvalifikatsioonivõidud; kursiivis kiireim ring)
Pascal Wehrlein

Pascal Wehrlein (sündinud 18. oktoobril 1994) on saksa vormelisõitja. Ta sõidab 2016. aasta Vormel 1 hooajal Manori meeskonnas. Legend: (paksus kirjas on toodud kvalifikatsioonivõidud; kursiivis kiireim ring)
Piero Messina

Piero Messina (sündinud 30. aprillil 1981 Caltagirones, Sitsiilias) on Itaalia filmirežissöör, stsenarist ja helilooja. Messina äratas juba filmikoolis õppides festivalidel tähelepanu oma lühifilmidega. 2011. aastal jõudis tema lühifilm "Maa" (Terra) Cannes'i filmifestivali võistlusprogrammi. Ta töötas režissööri assistendina Paolo Sorrentino filmi "Kohutav ilu" (2013) juures, mis sai 2014. aastal parima võõrkeelse filmi Oscari. 2015. aastal esilinastus Veneetsia filmifestivalil Messina esimene täispikk mängufilm "Ootus" (L'attesa), peaosas Juliette Binoche. Selles filmis kõlab ka Arvo Pärdi muusika. Messina ise on kirjutanud samuti muusikat mitmetele filmidele. ‘The Wait’ Director Piero Messina Discusses Bringing Out Juliette Binoche’s Character, Numerous Takes, and More
Anseküla kirikuvald

Anseküla kirikuvald (saksa keeles Pastorat Anseküll) oli vald Saaremaal Anseküla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891. Kirikuvalla alal asus Anseküla kirikumõis. 1891 liideti Anseküla kirikuvald Abruka vallaga. Anseküla kirikuvald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.03.2016) Anseküla kirikuvald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Malle Treial

Malle Treial (alates 1975. aastast Malle Toimeta; sündinud 6. oktoobril 1945 Viljandis) on eesti endine näitleja. Malle Treial lõpetas 1964. aastal Tõrva Keskkooli. Oli 1964–1965 Tõrvas õpetaja. Töötas aastatel 1965–1976 Endlas näitlejana. Hiljem oli Pärnus hotelli majandusjuhataja. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 146
Vanavall

Vanavall oli 1582. aastal ehitatud bastion Narva linna lääneosas. See ehitati Viru värava juurde ja sisuliselt oli see bastei edasiarendus. Sellega jäi Viru värav selle peale rajatud Vanavalli sisse. Kristervall Kuningavall Liivavall "Narva bastionid". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2016. Vaadatud 20. märtsil 2016.
Astrid Pirn

Astrid Pirn (4. september 1929 Tartu – 10. mai 2003 Saaremaa) oli eesti näitleja. Astrid Pirn lõpetas 1947. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1951. aastal Eesti Riikliku Teatriinstituudi. Töötas 1951 Kuressaare Teatri ja 1953–1963 Endla näitlejana. Oli 1969–1984 Tallinnas Rahvaloomingu ja Kultuuritöö Teaduslikus Metoodikakeskuses metoodik. Astrid Pirn kirjutas ka dramatiseeringuid, laulutekste (näiteks "Kalamehe jutt ehk "Oi latikas, oi lutsupoeg") ja Villem Kapi ooperi "Lembitu" libreto. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 99
Ahti Puudersell

Ahti Puudersell (sündinud 6. jaanuaril 1963 Tartus) on eesti näitleja ja ettevõtja. Ta on lõpetanud 1980. aastal Elva Keskkooli ja 1985. aastal näitejuhtimise erialal Tallinna Pedagoogilise Instituudi. Ta töötas aastatel 1985–1990 Nukuteatris. 1990. aastast oli ta Pärnus Endla näitleja, aga tegeles ka lavastamisega. Ahti Puudersell lahkus Endlast 2014. aastal, kuid 2015. aastast teeb taas lavastustes kaasa. Ahti Puudersell on töötanud Tallinna Pedagoogikaülikoolis ja Pärnu kooliteatris lavapedagoogina, esinenud Pärnu Raadios ja Päikeseraadios. Ta on mänginud telelavastustes, olnud saatesarja "Pärnu suvi" produtsent ja saatejuht.[viide?] 2017. aasta seisuga peab ta koos abikaasa Piiaga Pärnu kesklinnas kohvikut Nullpunkt ja on õppinud kutsekoolis juurde koka eriala. 2006 "Kassid" (teleseriaal) – Robert 2015 "Vehkleja" (mängufilm) – lapsevanem koosolekul 2016 "Savisaare protsess" (teleseriaal) – advokaat 2017 "Igitee" (mängufilm) – kinnivõtja 2019 "Tõde ja õigus" (mängufilm) – kaasistuja Puudersell 1985 "Kahekesi kiigel" (Nukuteatri lavastus) 1988 "Suutäite vahel" – Martin 1988 "Mul on külm" (Tudengiteatri lavastus) 1989 "Koll Kalli" (ETV lastelavastus) 1989 "Võlupliiats" (ETV lastelavastus) 1989 "Tuhkatriinu" 1993 "Öised lood. Lipugambiit" 1995 "Miks Jeppe joob?" (Pärnu teatri lavastus) 1996 "Täieline Eesti Vabariik" 1996 "Armastuse võimalikkusest Vargamäel : 1" – Oskar 1997 "Kardemoni linna rahvas ja röövlid" (ETV lastelavastus) 1998 "Üks, kaks, kolm" (Pärnu teatri lavastus) 2000 "Kodanlasest aadlimees" 2006 "Ohtlik lend: 3 | Isa ja tütar" Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 100 http://statistika.teater.ee/stat/actors/show/988 Näitleja Ahti Puudersell õpib kutsekoolis kokaks Naisteleht/Õhtuleht, 22.07.2017. Ahti Puudersell Eesti Filmi Andmebaasis Ahti Puudersell ERR Arhiivis
Hans Pulst

Hans Pulst (23. aprill 1895 Paikuse vald – 25. mai 1933 Tartu) oli eesti näitleja. Hans Pulsti vanemad olid talupidajad. Ta lõpetas Pärnu Linnakooli. Alustas lavategevust 1915. aastal Pärnu Näitlejate Ühingus. Võttis osa Vabadussõjast, mängis sõjaväeteatris. Töötas näitlejana 1919–1925 Endlas ja 1925–1933 Vanemuises. Oli ka laulja ja rekvisiitor. Hans Pulst oli alates 1920. aastast abielus Anu Murss-Põldariga. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 100
Kristervall

Kristervall ehk Kristlasvall on 16. sajandi lõpus ehitatud bastion (mõnedes allikates poolbastion) Narva linna edelaosas. Sisuliselt oli see bastei edasiarendus. See paekivimüüridega tugevdatud muldvall on säilinud tänaseni. 1980. aastate jooksul korrastati Kristervalli bastion ja selles asuv kasematt. Restaureerimistööde käigus avastati Kristervalli muldkehandis keskaegne linnamüüri torn. See konserveeriti ja restaureeriti, kaitsti ilmastiku eest koonusekujulise katusega. Vanavall Kuningavall Liivavall NARVA BASTIONIDE AJALOOST "Narva bastionid". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2016. Vaadatud 20. märtsil 2016. "Narva linnus". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2016. Vaadatud 20. märtsil 2016.
Harry Porter

Harry Franklin Porter (31. august 1882 Bridgeport – 27. juuni 1965 Hartford) oli USA kergejõustiklane, kõrgushüppaja. 1908. aasta suveolümpiamängudel Londonis tuli ta olümpiarekordiga 1.90 olümpiavõitjaks kõrgushüppes.
Kuningavall

Kuningavall oli 16. sajandi lõpus ehitatud bastion Narva vanalinna loodeosas. Sisuliselt oli see bastei edasiarendus. Aastatel 1583–1585 ehitati sellel kohal asuv keskaegse linnamüüri loodetorn ümber basteiks ja hakati seda hüüdma Kuningavalliks. 17. sajandi alguses ehitati torn ümber uus-itaalia tüüpi bastioniks. 17. sajandi lõpus loodi linna ümber uus kaitsesüsteem ja sellega seoses jäi bastion lagunema. Kuningavalli varemed on säilinud Narva Vanalinnas Rüütli tänav 6 maja ees Vestervalli ja Kraavi tänava nurgal. See on küngas, mis tõenäoliselt sisaldab bastioni aluseks olnud basteid või isegi basteile eelnenud keskaegse torni jäänuseid. Kuningavalli jäänused Vanavall Kristervall Liivavall "Narva bastionid". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2016. Vaadatud 20. märtsil 2016. ÜLDINE INFORMATSIOON NARVA BASTIONIDEST[alaline kõdulink]
Liivavall

Liivavall oli aastatel 1583–1585 ehitatud bastion Narva linnas. Sisuliselt oli see bastei edasiarendus. See asus Victoria bastionist lõuna pool. Aastatel 1583–1585 ehitati sellel kohal asuv keskaegse linnamüüri kirdetorn ümber basteiks. 17. sajandi lõpul loodi linna ümber uus kaitsesüsteem ja sellega seoses jäi bastion lagunema. Vanavall Kuningavall Kristervall "Narva bastionid". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2016. Vaadatud 20. märtsil 2016. ÜLDINE INFORMATSIOON NARVA BASTIONIDEST[alaline kõdulink]
Brittney Reese

Brittney Davon Reese (sündinud 9. septembril 1986 Inglewoodis Californias) on USA kergejõustiklane (kaugushüppaja). 2012. aastal tuli ta kaugushüppes tulemusega 7.12 olümpiavõitjaks. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 7.15-ga hõbemedali. Ta on tulnud kaugushüppes neljal korral maailmameistriks ja kolmel korral ka sisemaailmameistriks. Tema isiklik rekord kaugushüppes on välitingimustes 7.31, millega ta jagab kõigi aegade edetabelis üheksandat kohta. Selle tulemuse püstitas ta USA meistrivõistlustel 2. juulil 2016 Eugene'is. Tema varasem rekord oli 7.25, mis oli hüpatud 10. mail 2013 Dohas. Tema isiklik rekord sisetingimustes on 7.23, mille ta püstitas 11. märtsil 2012 İstanbulis ja mis on maailma kõige aegade kolmas tulemus. "Reese hüppas viimase 12 aasta maailma parima tulemuse". Sport ERR. 3. juuli 2016. Vaadatud 03.06.2016 Brittney Reese Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Sophie Sooäär

Sophie Sooäär (ka Sofie Sooäär, 1935–1941 Sophie Rathfelder, aastast 1961 Sophie Moisar; 27. september 1914 Pärnu – 14. märts 1996 Tallinn) oli eesti laulja ja näitleja. Sophie Sooäär oli pärit töölisperekonnast. 1931. aastal lõpetas ta Pärnus algkooli, õppis seejärel õmblemist. Ta oli 1934–1941 Endla näitleja ja tantsija ning 1941–1944 solist. 1944–1971 oli Sophie Sooäär Estonia solist. Ta on esinenud ka estraadil. Sophie Sooäär on mänginud filmides "Mehed ei nuta", "Tuulevaikus", "Don Juan Tallinnas" ja "Ohtlikud mängud". Sophie Sooäär oli abielus arst Erich Moisariga. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2008, lk. 125 http://www.efis.ee/et/inimesed/id/4247 Haud Tallinna Metsakalmistul
Erra mõisavald

Erra mõisavald (saksa keeles Gemeinde Erras) oli mõisavald Virumaal Lüganuse kihelkonnas Erra mõisas. Vald eksisteeris aastani 1866, mil moodustati Erra vald.
Brianne Theisen-Eaton

Brianne Theisen-Eaton (sündinud 18. detsembril 1988 Saskatoonis) on Kanada endine kergejõustiklane (seitsmevõistleja). Ta on õppinud Oregoni Ülikoolis. 2012. aasta Londoni olümpiamängudel saavutas ta seitsmevõistluses 6383 punktiga 11. koha. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas võitis ta 6530 punktiga ja 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekings 6554 punktiga hõbemedali. 2016. aasta sisemaailmameistrivõistlustel võitis ta viievõistluses isikliku rekordi 4881 punktiga kuldmedali. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta oma esimese olümpiamedali, kui sai 6653 punktiga pronksmedali. Tema isiklik rekord seitsmevõistluses on 6808 punkti, mis on püstitatud 31. mail 2015 Götzises. Ta on abielus kümnevõistleja Ashton Eatoniga. Ta lõpetas 2017. aasta jaanuaris koos oma abikaasa Ashton Eatoniga sportlaskarjääri. Brianne Theisen-Eaton Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Wolfenstein (videomäng)

"Wolfenstein" on 2009. aastal valminud videomäng, mis on järg 2001. aasta mängule "Return To Castle Wolfenstein". Mängu tulevad tagasi tegelased eelmisest mängust, näiteks B. J. Blazkowicz, Wilhelm Strasse jt. Mäng jutustab natside plaanist kasutada teises dimensioonis leiduvat "musta Päikest" linnade hävitamiseks ja II maailmasõja võitmiseks. Mäng (nagu selle eelkäijagi) on FPS-mäng. Agent Blazkowicz infiltreerub natside sõjalaevale Tripitzile, kust ta leiab imeliku medaljoni. Ta lendab OSA peakorterisse, kust saab teada, et medaljonil olevaid kujutisi kasutas sajandeid tagasi leiduv grupp, kes kummardasid "musta Päikest", kuid sümbolid on adapteeritud nüüd natside erirühmale, kes otsivad "musta Päikest", et vastaste hävitamiseks selle energiat kasutada. Blazkowicz saab teada, et selle uurimisega tegeleb Obergruppenführer Viktor Zetta, kelle Blazkowicz uurimise käigus tapab, ning teda tuleb asendama mängu tõeline peamine antagonist Wilhelm Strasse, kellega Blazkowicz on juba eelmises mängus kohtunud. Hiljem infiltreerub Blazkowicz natside tsepeliinile, kus ta saab aru, et tema aitaja dr. Leonid Alexandrov on reetur ja töötab natsidele. Viimane võitlus toimub "musta Päikese" dimensioonis, kus Blazkowicz peab tapma Strasse ihukaitsja Hans Grosse. Dimensioon kukub siis kokku ja Blazkowicz põgeneb portaali kaudu ning hüppab langevarjuga tsepeliinilt minema, just enne kui too plahvatab ja lendab puruks. Pärast tiitreid näidatakse, et Strasse jäi plahvatuses ellu ja vannub vihaselt kättemaksu. Liitlased B. J. Blazkowicz ehk tegelane keda kontrollid Erik Engle Caroline Becker dr. Leonid Alexandrov (hiljem reedab su) palju nimeta sõdijad Vaenlased Wilhelm Strasse AKA Deathshead ehk mängu peamine antagonist Hans Grosse Viktor Zetta dr. Leonid Alexandrov geistid ehk elukad teisest dimensioonist eliitvalvurid vaiksed palgamõrvarid lugematul arvul natse
Marja-Liisa Landar

Marja-Liisa Landar (sündinud 19. juulil 1990) on eesti kergejõustiklane. 2016. aastal Poolas Toruńis toimunud kurtide sisekergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel võitis ta hõbemedali kõrgushüppes tulemusega 1.58. Eesti kurtide koondis võitis sisekergejõustiku EMilt kolm medalit (vaadatud 20.2.2016).
Rõuge vald (Rõuge kihelkond)

Rõuge vald (saksa keeles Rauge) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Vallamaja asus Jaanipeebu külas. 1893 liideti Rõuge vallaga Rõuge kirikuvald ja Sänna vald. Rõuge vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.03.2016) Maa-ameti kaardirakendused Rõuge vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917