laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Azazel

Azazel (tõlkes 'patuoinas') on algselt iidse rituaali nimetus, mille käigus inimesed puhastasid ennast pattudest. Hiljem, kuid mitte enne 3. sajandit eKr, oli sellele sõnale juutide poolt antud muid tähendusi, nagu 'langenud ingel', 'deemon' ning tihti ka 'kõrbedeemon'. Samuti on Azazel tuntud langenud inglina ka ristiusus ja islamis Azazelist kui inglist hakati rääkima suhteliselt hilja, mitte enne kolmandat sajandit eKr. Esmakordselt oli Azazeli nimetatud ingliks juutide rahvaluules, ennekõike tuntud Eenoki raamatus. Eenoki raamatus on Azazel hiiglaste juht, kes astusid jumala vastu välja. Samuti Azazel õpetas meestele relvakunsti, naisi aga kasutama kalliskive, ehteid ning kosmeetikat. Lisaks õpetas Azazel valetamise kunsti ning juhatas inimesed jumala vastu, millega ta ajaski jumala lõplikult vihaseks. Azazel on üks esimestest langenud inglitest, kes ei kartnud jumalat ega täitnud tema tahet. Sellepärast pidi peaingel Raafael ta jumala käsul ära tapma. Seda käsku oli võimatu täita, kuna keegi polnud Azazelist tugevam. Pärast seda käskis jumal Azazelil tiivad ära raiuda ning saata ta põrgusse. Siis lausus jumal: «Seo Azazelil jalad ja käed kinni ja aseta ta pimedusse. Tee ava kõrbesse, mis asub Dudaeles ning aseta ta sinna. Pane ta peale terav kivi, kata see pimedusega, et ta jääks sinna igaveseks ning kata ta nägu, et ta iialgi ei vaataks valguse poole! Ja viimsel kohtupäeval visatakse ta palavusse.» Jumala käsul seoti Azaze kettidega kõrbes oleva pankranniku külge. Paljudes tekstides oli Azazel madu, kes ahvatles Eevat pattu tegema. Ka hilisemates tekstides on Azazel ja Lucifer üks ja sama isik. Azazeliga seostatakse ühte vanimat rituaali – patuoina oma. Selle rituaali käigus valiti välja üks oinas ning panti selle looma peale kõik rahva patud. Pärast seda viidi see oinas kõrbesse, kuhu oli legendi järgi kettidega seotud Azazel ning jäeti oinas sinna surema. On väidetud, et just sellest rituaalist on tulnud populaarne arvamus Saatana väljanägemise kohta. Samuti võib leida Azazeli nime piibli peatükist, kus kirjeldatakse viimse kohtupäeva rituaali. Arvati, et sellel päeval peab tooma kaks ohvrit – ühe jumal Jahvele ja teise Azazelile. Ohvriteks valitakse oinad, kelle peale kantakse üle inimkonna patud. https://mythology.net/demons/azazel/
Sandla

Sandla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Sandla poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. Seal on Sandla sadam ja Allirahu tulepaak. Külas tegutseb Sandla raamatukogu. Külast on pärit Eesti meremees, sõjaväelane ja poliitik Tarmo Kõuts. Sandla mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.03.2020.
Väli (perekonnanimi)

Väli on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Väli 816 inimesel: 383 mehel ja 433 naisel. Perekonnanimede levikult on Väli meeste puhul 104. kohal ja naiste puhul 103. kohal. Arder Väli, Eesti NSV riigi- ja parteitegelane (1945–) Ekke Väli, skulptor (1952–) Heino Väli, kirjanik (1928–1990) Hugo-Eugen Väli, jalgpallur (1902–1944) Katre Väli, semiootik (1984–) Katrin Väli, luuletaja (1956–) Linda-Mari Väli, ajakirjanik ja kirjanik (1988–) Maria Väli, laulja (1988–) Mihail Väli, sõjaväelane (1895–1942) Neeme Väli, sõjaväelane (1965–) Toomas Väli, kirurg (1948–) Toomas Väli, sõjaväelane (1972–) Valdemar Väli, kunstnik (1909–2007) Velvo Väli, näitleja (1974–) Voldemar Väli, maadleja (1903–1997) https://web.archive.org/web/20200804124213/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/V%C3%84LI (vaadatud 23.02.2019) Väli statistikaameti andmebaasis
Lember (perekonnanimi)

Lember on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lember 743 inimesel: 347 mehel ja 396 naisel. Perekonnanimede levikult on Lember meeste puhul 122. kohal ja naiste puhul 116. kohal. Ain Lember, eesti ajakirjanik (1965–) Andres Lember, eesti arhitekt (1972–) Ira Lember, eesti lastekirjanik (1926–) Juta Lember, eesti sisearhitekt (1943–) Kajar Lember, eesti poliitik (1976–) Margus Lember, eesti arstiteadlane (1960–) Mati Lember, eesti jalgpallur (1985–) Valli Lember-Bogatkina, eesti kunstnik (1921–2016) ... https://web.archive.org/web/20200804124204/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/LEMBER (vaadatud 23.02.2019) Lember statistikaameti andmebaasis
Kikas (perekonnanimi)

Kikas on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kikas 635 inimesel: 316 mehel ja 319 naisel. Perekonnanimede levikult on Kikas meeste puhul 137. kohal ja naiste puhul 159. kohal. Ave Kikas, eesti aiandustegelane (1968–) Eve Kikas, eesti psühholoog (1955–) Jaak Kikas, eesti füüsik (1949–) Juhan Kikas, eesti tõstja (1892–1944) Karl Kikas, eesti lõõtspillimängija (1914–1992) Katre Kikas, eesti folklorist ja folkloristika ajaloo uurija (1981–) Konrad Kikas, eesti raamatukogundustegelane (1928–2012) Tiit Kikas, eesti muusik (1975–) Valve Kikas, eesti ehitusinsener ja tehnikateadlane (1914–1991) Verner Kikas, eesti tehnikateadlane (1916–2000) ... https://web.archive.org/web/20200808113523/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KIKAS (vaadatud 23.02.2019) Kikas statistikaameti andmebaasis
Oderint, dum metuant

Oderint, dum metuant (ladina keeles 'las vihkavad, peaasi, et kardaksid') on ladinakeelne väljend, millega kirjeldatakse võimu või valitsejat, kes püsib võimul tänu alamate hirmule. Arvatakse, et need sõnad ütles esimesena Atreus, kes oli samanimelise tragöödia tegelane, mille autor oli Vana-Rooma poeet Lucius Accius. Kui uskuda Suetoniuse sõnu, siis oli see üks Caligula lemmikväljendeid.
Kuus (perekonnanimi)

Kuus on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuus 736 inimesel: 366 mehel ja 370 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kuus meeste puhul 112. kohal ja naiste puhul 127. kohal. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuus 738 inimesel: 370 mehel ja 368 naisel. Perekonnanimede levikult on Kuus meeste puhul 111. kohal ja naiste puhul 125. kohal. Anti Kuus, eesti ettevõtja ja fotograaf (1956–) Elar Kuus, eesti kirjanik (1899–1988) Jakob Kuus, Eesti politseinik (1876–1934) Timo Kuus, eesti jalgpallur (1987–) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/KUUS (vaadatud 23.02.2019) https://www.stat.ee/nimed/pere/KUUS (vaadatud 26.01.2021) Kuus statistikaameti andmebaasis
Maripuu

Maripuu on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Maripuu 660 inimesel: 286 mehel ja 374 naisel. Perekonnanimede levikult on Maripuu meeste puhul 156. kohal ja naiste puhul 125. kohal. Maret Maripuu ... https://web.archive.org/web/20200808113503/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/MARIPUU (vaadatud 23.02.2019) Maripuu statistikaameti andmebaasis
Vahter

Vahter on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vahter 665 inimesel: 322 mehel ja 343 naisel. Perekonnanimede levikult on Vahter meeste puhul 130. kohal ja naiste puhul 140. kohal. Tarmo Vahter Tauno Vahter ... https://web.archive.org/web/20200729092209/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/VAHTER (vaadatud 23.02.2019) Vahter statistikaameti andmebaasis
Sikk (perekonnanimi)

Sikk on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sikk 729 inimesel: 349 mehel ja 380 naisel. Perekonnanimede levikult on Sikk meeste puhul 120. kohal ja naiste puhul 122. kohal. Alar Sikk, eesti mägironija (1966–) August Sikk (1919–2013) Evald Sikk, eesti maadleja (1910–1945) Heino Sikk, eesti kultuuritegelane (1933–1994) Ivar Sikk, Eesti riigiametnik (1963–) Kermo Sikk, eesti laskesuusataja (1993–) Kuldar Sikk, eesti autosportlane (1979–) Rein Sikk, eesti tele- ja raadioajakirjanik (1937–1992) Rein Sikk, eesti ajakirjanik (1961–) Villem Sikk, esimene Jõgeva alevivanem (1865–1921) ... https://web.archive.org/web/20200804124248/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/SIKK (vaadatud 23.02.2019) Sikk statistikaameti andmebaasis
Sauaru

Sauaru on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mõttus

Mõttus on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mõttus 850 inimesel: 411 mehel ja 439 naisel. Perekonnanimede levikult on Mõttus meeste puhul 92. kohal ja naiste puhul 101. kohal. Aleksander Mõttus, eesti õpetaja (1859–1932) Alfred Mõttus, Eesti arst, tervishoiutegelane ja poliitik (1886–1942) Andrus Mõttus, eesti vaimulik (1971–) Arvo Mõttus, eesti maadleja ja treener (1926–2010) August Mõttus, Loomaarstide Koja esimees (1908–1992) Elo Mõttus, eesti ajakirjanik (1978–) Hans Mõttus, Eesti arst ja sõjaväelane (1898–1942) Jaan Mõttus, Eesti poliitik (1891–1942) Marin Mõttus, eesti tõlkija ja diplomaat (1960–) Matti Mõttus, eesti keskkonnafüüsik (1976–) Mihkel Mõttus, eesti muusik (1987–) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/M%C3%95TTUS (vaadatud 23.02.2019) Mõttus statistikaameti andmebaasis
Barbara

Barbara võib tähendada järgmist: püha Barbara – paljude elualade esindajate kaitsepühak Barbara (eesnimi), naisenimi Barbara, süllogismivorm Varvara
Mähkmed

Mähkmed (ka mähe) on hea imamisvõimega aluspesuese, mida kasutatakse väljaheidete kogumiseks inimestel, kes mingil põhjusel ei kasuta roojamiseks ja urineerimiseks käimlat. Kõige levinum on mähkmete kasutamine imikutel, kes pole veel õppinud potil käima, samuti väikelastel, kel esineb voodimärgamist. Täiskasvanutel kasutatakse mähkmeid uriinipidamatuse korral või siis, kui inimene pole võimeline käimlat kasutama füüsilistel (nt voodihaiged) või vaimsetel põhjustel (nt vaimne puue). Mõnel puhul on mähkmete kasutamine seotud tööülesannetega (nt astronaudid, sukeldujad). Mähkmed koguvad või imavad väljaheited endasse, et vältida riiete ja ümbritseva keskkonna määrdumist. Kui mähkmed määrduvad, tuleb need vahetada uute vastu. Tavaliselt teeb seda teine inimene, kes mähkmete kandjat hooldab. Mõnikord kasutatakse mähkmeid ka loomadel (näiteks lemmikloomad, laboriloomad). Mähkmed on tavaliselt valmistatud tekstiilist või sünteetilisest imavast materjalist. Esimesed on reeglina pestavad ja korduskasutatavad, teised ühekordsed – visatakse pärast kasutamist ära.
EBE

EBE või Ebe võib tähendada järgmist: Ebe (eesnimi), naisenimi ...
Doris

Doris võib tähendada järgmist: Doris (mütoloogia) Doris (eesnimi), naisenimi ...
Dagmar

Dagmar võib tähendada järgmist: Dagmar (torm) Dagmar (eesnimi), naisenimi ...
EDE

EDE või Ede võib tähendada järgmist: EDE ehk Equinox Desktop Enviroment Ede ehk händikäp on spordis antav soodustus Ede on linn Hollandis Ede on linn Nigeerias Ede on ungari eesnimi Ede on perekonnanimi EDE ehk Rahvademokraatliku Liidu (Εθνική Δημοκρατική Ένωσις), Kreeka ajaloolise erakonna lühend
Eduard

Eduard on mehenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 52. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eduard 2668 mehel. Eduard Viiralt ... https://web.archive.org/web/20200804131529/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/EDUARD (vaadatud 22.02.2019) Eduard statistikaameti andmebaasis
EHO

EHO või Eho võib tähendada järgmist: Eho (eesnimi), mehenimi ...
EGE

EGE või Ege võib tähendada järgmist: Ege (eesnimi), naisenimi ...
ELE

ELE või Ele võib tähendada järgmist: Ele (eesnimi), naisenimi ...
Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi vapp

Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi vapp on endise tunnustamata Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi riigivapp. Vapil on kujutatud tõstetud peaga poollamav hunt. Ta paikneb rahvuslikul ornamendil, mis läheb üle poolkuukujuliseks ringiks, mille alumises osas on üheksa üheksaharulist tähte, mis vastavad tšetšeeni üheksale tukhum'ile. Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi lipp Tšetšeeni Vabariigi vapp
EKE (täpsustus)

EKE või Eke võib tähendada järgmist: EKE ehk Eesti Kolhoosiehitus Eke (eesnimi) ...
Egle (eesnimi)

Egle on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 231. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Egle 728 naisel. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Egle 22 inimesel. Egle Hanson Egle Heinsar Egle Raadik Egle Tamm Egle Trump Egle Uljas ... https://web.archive.org/web/20200804131107/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/EGLE (vaadatud 22.02.2019) Personvārdu datu bāze Egle statistikaameti andmebaasis
Egert

Egert on mehenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 185. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Egert 878 mehel. Egert Vandel Egert Juuse Egert Malts ... https://web.archive.org/web/20200805224221/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/EGERT (vaadatud 22.02.2019) Egert statistikaameti andmebaasis
Jacques Collin de Plancy

Jacques Collin de Plancy (täielik nimi Jacques Auguste Simon Collin de Plancy; 30. jaanuar 1794 – 13. jaanuar 1881) oli Prantsusmaa kirjanik. Põhiliselt kirjutas ta okultismi ja demonoloogia kohta. Samuti oli ta tüpograaf ning andis välja vanu kroonikaid, legende ja enda luuletusi. Oli vaba mõtleja, kes oli Voltaire'i mõju all. Aastatel 1830–1837 elas Brüsselis. Pärast seda, kui ta tagasi Prantsusmaale tuli, sai temast katoliiklane. Ta suri 86-aastaselt. Dictionnaire critique des reliques et des images miraculeuses - 1821 Dictionnaire Infernal - 1818, 582 lehekülge Beltsebul
ICAO kood

ICAO kood võib tähendada järgmist: ICAO lennufirmakood ICAO lennujaamakood
Osakond

Osakond on suurema asutuse, ettevõtte, organisatsiooni või muu alljaotus. Osakonnal võivad omakorda olla allosakonnad. kantselei "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 24.02.2019)
Osakond (ettevõte)

Osakond on Eesti ettevõte, mis on tootnud telesaateid, dokumentaalfilme ja reklaame. Ettevõtte asutasid 2004 Aivo Spitsonok, Kalle Käesel, Andres Arro ja Toomas Perli. "Eesti tippmodell" "Selgeltnägijate tuleproov" "Võsareporter" "Trikimees" http://www.efis.ee/et/filmitegijad/asutus/id/135/biograafia (vaadatud 24.02.2019) Koduleht http://www.efis.ee/et/filmitegijad/asutus/id/135/biograafia
Saue-Putla

Saue-Putla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tellervo

Tellervo on Soome metsade jumalanna. Ta oli Tapio tütar, Ida-Soome metsa vaim. "Kalevalas" palub karjane Tellervolt abi karja kaitsmisel: Tellervo, Tapion neiti, metsän tyttö tylleröinen, utupaita, hienohelma, hivus keltainen, korea, jok' olet karjan kaitselija, viitsijä emännän viljan mieluisassa Metsolassa, tarkassa Tapiolassa! Kaitse karja kaunihisti, viitsi vilja virkeästi! Sellele tekstile on Veljo Tormis loonud teose lastekoorile "Karja kojukutsumine (Karjaan kotiinkutsu)". Tellervo on ka soome naisenimi. 2009. aasta seisuga oli nimi Soomes antud ligi 46 000 naisele.
KCNA

Korean Central News Agency (KCNA) (korea keeles: 조선중앙통신 või 조선통신사) on Põhja-Korea riiklik uudisteagentuur, mille peakorter asub Pyongyangis, Põhja-Koreas. Uudisteagentuur kujutab Põhja-Korea valitsuse seisukohti. Uudisteagentuur asutati 5. detsembril 1946. aastal.
Naomi Ōsaka

Naomi Ōsaka (大坂 なおみ Ōsaka Naomi, sündinud 16. oktoobril 1997 Ōsakas) on elukutseline tennisemängija, kes esindab Jaapanit. 2018. aastal võitis ta USA lahtised meistrivõistlused ja 2019. aastal Austraalia lahtised meistrivõistlused üksikmängus. Ta oli 28. jaanuarist 24. juunini 2019 WTA edetabelis esikohal. Ta tõusis taas esikohale 12. augustil 2019, kuid taandus sellelt kohalt juba 8. septembril. Ōsaka trumbiks peetakse agressiivset mängustiili, mille hulka kuulub tugev serv. WTA profiil (inglise keeles)
Sepa (Pihtla)

Sepa oli küla Saare maakonnas Pihtla vallas. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Salavere külaga. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014.
Lapmežciems

Lapmežciems on küla (läti keeles lielciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Lapmežciemsi valla halduskeskus. Lapmežciems asub Liivi lahe ja Kaņierise vahel merepinnast 4 meetri kõrgusel. Lapmežciems jääb endisest piirkonnakeskusest Smārdest 23 ja Riiast 48 kilomeetri kaugusele. Küla kohale tekkis asustus II-III sajandil enne Kristust, tegemist on vanima Läänemere ääres asuva asustatud kohaga Läti aladel. Selle vana saksakeelne nimekuju oli Lappemezch. Vana kalurite küla on nime saanud ilmselt seal kasvanud suurte lehtpuude järgi. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kalurikolhoosi Selga keskasulaks. Aastail 2006–2009 kuulus küla Lapmežciemsi piirkonda, aastail 2009–2021 aga Engure piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Siliņupe asulakoht ja Kaņierise linnamägi. Kohaliku kaitse all on Lapmežciemsi väljak viie võrgukuuriga ja Paugase keskaegne kalmistu. Külas kasvab looduskaitsealune pärn ümbermõõduga 4,4 meetrit. Lapmežciems jääb Ķemeri rahvusparki. Külas asuvad põhikool, raamatukogu, rahvamaja ja vallavalitsus. Seal asub ka koduloomuuseum. Külas asuvad Kalna iela, Jaunā iela, Lukstiņi, Lapmežciemsi ja Zivju fabrika bussipeatus. 2018. aastal oli külas 1277 elanikku, 2020. aastal 1305. Vietvārdu datubāze, vaadatud 29.05 2020 Lapmežciema pagasta pārvalde "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2019. Vaadatud 29. mail 2020. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2019. Vaadatud 29. mail 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 29. mail 2020.
Tomos

Tomos on õigeusu kirikus kohaliku kiriku autokefaalia või autonoomia väljakuulutamise või taasjõustamise dokument, mille väljastab Püha Sinod. Saard, Riho. Ristitud eestlane: kristluse ajalugu Eestis keskajast tänapäevani. Argo, 2018. Lk. 283
Arnaut Daniel

Arnaut Daniel (oksitaani hääldus: [aɾˈnawd daniˈɛl]; tegutses ca 1180–1200) oli 12. sajandi oksitaani trubaduur, trobar clus' viljeleja. Eluloo (vida) järgi arvatakse olevat sündinud Ribérac'is (Périgord' piirkond Prantsusmaal), aadlipäritoluga (gentils hom) ja kõrgelt hinnatud rändav trubaduur. Oletatud on tema isiklikku tutvust trubaduuri Bertran de Borniga, sest Arnaut Danieli sekstiinis "Lo ferm voler" lõpus on mainitud isikut nimega Grant Desiei (Ezra Poundi tõlkes Son Dezirat), kelle all võib mõelda Bertran de Borni ja Bertran pöördub ühe oma luuletuse tornada's kellegi Arnaut joglar poole. Trubaduurilt on säilinud 18 teksti, kaks neist koos meloodiaga. Tekstidest 12 on kantsoonid ja "Lo ferm voler qu'el cor m'intra" esimene sekstiin kogu kirjandusajaloos. Dante hindab luuletajat kõrgelt, eelkõige tema armastusluule subtiilsust ja tehnilist virtuoossust, ja see on kindlasti mõjutanud Dante enda stiili. "Purgatooriumis" (Laul 26, read 115–120 ja 136–148) on Dante paigutanud Arnaut Danieli seitsmendasse ringi, kirjeldab teda teise poeedi suu kaudu kui emakeelse luule parimat sepistajat (il miglior fabbro, samu sõnu tsiteerib T. S. Eliot luuletuse "Ahermaa" pühenduses). Dante on pannud Arnaut Danieli kõnelema luuleridadega, mis mitte üksnes pole kurtuaasse sisuga ja kõrges stiilis, vaid ka erandlikuna kogu "Jumalikus komöödias" mitte itaalia, vaid oksitaani keeles. Petrarca nimetab teda armastuse suureks meistriks (gran maestro d'amore): fra tutti il primo Arnaldo Daniello, gran maestro d'amor, ch'a la sua terra ancor fa onor col suo dir strano e bello. 20. sajandi autoritest on Ezra Pound teoses "The Spirit of Romance" (1910) nimetanud teda suurimaks luuletajaks, kes kunagi elanud. Sekstiin "Ihk, mis minu põue astub" ("Lo ferm voler qu'el cor m'intra"), tõlkinud Ain Kaalep. Ilmunud kogumikus "Maailmakirjanduse lugemik" (Koolibri, 1993). https://www.britannica.com/biography/Arnaut-Daniel https://www.poets.org/poetsorg/poem/lo-ferm-voler-quel-cor-mintra The Poems of the Troubadour Bertran de Born, lk 90. University of California Press, 1986 Maailmakirjanduse lugemik, lk 121. Koolibri, 1993 http://www.oxfordscholarship.com/view/10.1093/acprof:oso/9780198753964.001.0001/acprof-9780198753964-chapter-5 https://wasteland.windingway.org/dedication/il-miglior-fabbro http://danteworlds.laits.utexas.edu/purgatory/09lust.html https://digitaldante.columbia.edu/dante/divine-comedy/purgatorio/purgatorio-26/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2019. Vaadatud 2. juulil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kõik Arnaut Danieli teosed koos inglise tõlgetega "Lo ferm voler qu'el cor m'intra" Thomas Binkley esituses
Võlgnik

Võlgnik ehk deebitor on kohustatud pool võlasuhtes. Kõige tüüpilisem võlgniku näide on inimene, kes on saanud laenuks raha ja peab selle kindlaks kuupäevaks koos intressidega võlausaldajale tagasi maksma. Võlanõustamine
Kaņieris

Kaņieris (ka Kaņers) on järv Lätis Tukumsi piirkonna Lapmežciemsi vallas, väike osake sellest jääb ka Smārde valda. Kaņieris asub merepinnast 2,2 meetri kõrgusel. Tegemist on jäänukjärvega. Järves on neliteist saart kogupindalaga 15,9 ha, mis on tähtsad lindude pesitsuspaigad. Neile lisaks on järvele veelindude tarbeks rajatud veel viis saart. Järv jääb täielikult Ķemeri rahvusparki, järve idaosa on loodusreservaat. Huvilistel on võimalik paadiga Andrejsala saarele sõita, ka asub Riekstsi saarel linnuvaatlustorn. Teine linnuvaatlustorn asub järve edelakaldal Kaņierise linnamäel, kuhu viib ka õpperada. Järv kuulus varem Lielupe jõgikonda. Sellest sai alguse laevatatav Vecslocene jõgi, mis suubub Sloka kohal Lielupesse. Ka oli selle veetase praeegusest 10 cm kõrgem. Aastal 1905 kaevati järvest mereni Starpiņupīte jõgi, mis on praegu järve ainus väljavool. See tõi kaasa järve veetaseme languse, nii et see asus merepinnast kõigest 1,3 meetrit kõrgemal. Ka hakkasid järve ümbruse luhad soostuma. Aastal 1965 rajati järve veetaseme reguleerimiseks kaks lüüsi, mis tõstsid Kaņierise veepinna tänapäevasele tasemele. Aastal 2006 muudeti lüüside regulatsioon automaatseks. Järve põhja moodustab saviga kaetud dolomiit. Kaņierise valgla on 330 km². Vietvārdu datubāze Dabas aizsardzības pārvalde
Auzdarciems

Auzdarciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ance vallas. Auzdarciems asub valla keskusest Ancest 4,4, piirkonna keskusest Ventspilsist 44,7 ja Riiast 177,9 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze, vaatatud 24. 02 2018
Jorniņi

Jorniņi on küla (vidējciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ance valla keskosas. Jorniņi asub valla keskusest Ancest 4,2, piirkonna keskusest Ventspilsist 42,8 ja Riiast 175,4 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze, vaatatud 24. 02 2018
Sutu

Sutu (aastani 1977 Loona) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Pihtla valda. Sutu külas Sutu lahte suubuva Ristioja kaldal asub muistne asulakoht Pällamõisa. Arheoloogiliste leidude põhjal on oletatud, et 5.–6. sajandist 13. sajandini oli selles kohas jõesadam. Arvatavasti oli see üks olulisemaid sadamaid Sutu lahe ääres. Hiliskeskajal asus seal aga väike vasallilinnus. Selle kivist kahekorruselise peahoone mõõtmed olid 12 x 10,4 meetrit, linnuses oli ka kaks kõrvalhoonet. Legendides seostatakse linnust kord mereröövlite, kord Suure Tõlluga. Alates 1590. aastast kuulus maatükk Tõlluste mõisale. Linnuse hoonete kasutamine lõpetati hiljemalt 18. sajandi alguses. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marika Mägi, Ragnar Nurk. "An archaeological complex of river harbour and 16th-17th century stone buildings at Pällamõis on the southern coast of Saaremaa". // Arheoloogilised välitööd Eestis = Archeological fieldwork in Estonia 2007. Lk 91-108
Kārļmuiža (Ance vald)

Kārļmuiža (ka Kārlmuiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ance valla lõunaosas. Kārļmuiža asub valla keskusest Ancest 11,7, piirkonna keskusest Ventspilsist 50,3 ja Riiast 175,6 kilomeetri kaugusel. Küla on tekkinud endise Kārļmuiža karjamõisa (Karlsrohda) juurde Sātikvalksi oja kaldale. Vietvārdu datubāze, vaatatud 24. 02 2018