laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
2. järgu haldusüksus

2. järgu haldusüksused on keskmised ja väikesed, 1. järgu haldusüksustele alluvad haldusüksused riigis. Eesti haldusjaotuses on 2. järgu haldusüksused vallad. Afganistan: ringkonnad Albaania: ringkonnad (rreth) Alžeeria: ringkonnad (دائرة‎) Ameerika Ühendriigid: maakonnad (county, parish (Louisiana osariik), borough (Alaska) Angola: vallad (município) Argentina: departemangud (departamento), vallad (partido Buenos Airese provintsis), linnaosad (barrio Buenos Aireses) Armeenia: maakonnad (համայնքներ) Bangladesh: ringkonnad (zila, district) Belgia: provintsid (province, provincie) Bhutan: vallad (geog) Bosnia ja Hertsegoviina: kantonid (kanton, županija) Elevandiluurannik: departemangud (département) Etioopia: piirkonnad (awrajja, zone), piirkonna õigustega maakonnad ja linnad Fidži: provintsid (province) Filipiinid: provintsid (province) Gruusia: rajoonid (raioni) ja rajooni õigustega linnad (kalaki) Guinea: prefektuurid (préfecture) Guinea-Bissau: piirkonnad (região) Hiina: ringkonnad (diqu), autonoomsed ringkonnad (zizhizhou), ringkonna õigustega linnad (shi), aimakid (Sise-Mongoolias, meng, aimag) Hongkong: ringkonnad (district) Taiwan: maakonnad (xian), maakonna õigustega linnad (shi) ja provintsi õigustega linnad (shi) Hispaania: provintsid (provincia) ja autonoomsed linnad Põhja-Aafrikas (ciudades autónomas en el norte de Áfricaau) Iirimaa: krahvkonnad (contae, county) India: ringkonnad (district) Island: endised (?) maakonnad ja maakonna õigustega linnad Itaalia: provintsid (provincia) Jaapan: prefektuurid (tō, hu, ken) Jamaica: vallad (parish) Kambodža: ringkonnad (srŏk) Kasahstan: rajoonid (awdan, rajon) Kiribati: saared (island) Kosovo: vallad (komuna, opština) Kreeka: maakonnad (nómos) ja mungavabariik Kõrgõzstan: rajoonid ja rajooni õigustega linnad Laos: ringkonnad (muang) Leedu: rajoonid (rajonas), linnad ja omavalitsused (savivaldybėsv) Luksemburg: kantonid ja kantoni õigustega linn Malawi: ringkonnad (district) Maroko: provintsid (iqlīm) ja prefektuurid (‘amālahpr) Mongoolia: ringkonnad (sum) Nepal: piirkonnad (añchal) Portugal: ringkonnad Prantsusmaa: departemangud (département métropolitaine) Rootsi: vallad (kommun) läänide kaupa]]: Saint Kitts ja Nevis: vallad (parish) Saint Vincent ja Grenadiinid: statistilised ringkonnad Saksamaa: ringkonnad (bezirk) Serbia: ringkonnad (okrug) ja pealinn (grad) Sierra Leone: ringkonnad (district) Soome: vallad (kunta, kommun) ja linnad (kaupunki, stad) Sri Lanka: ringkonnad (distrikkaya) Suurbritannia Inglismaa: krahvkonnad (county) Põhja-Iirimaa: ringkonnad (district) Šotimaa: omavalitsused (council area) Wales: tervikomavalitsused (unitary authority) Togo: prefektuurid (préfecture) Tonga: ringkonnad (district) Tšehhi: ringkonnad (okres) Uus-Kaledoonia: omavalitsused Venemaa: rajoonid (rajon) ja rajooni õigustega linnad Riikide haldusüksused Eesti valdade loend Riikide haldusüksused ja nende koodid Eesti Keele Instituut
Diftong

Diftong ehk kaksiktäishäälik on ühte silpi kuuluva kahe kvaliteedilt erineva vokaali järjend. See tähendab, et selliste vokaalijärjendite puhul, kus kvaliteedilt erinevad vokaalid jäävad eri silpi, ei ole tegemist diftongiga (nt avaus, rodeo, minia, luua, riie, duett, koaala). Eesti keeles on 36 diftongi, mistõttu peetakse seda diftongirikkaks keeleks. Eesti keeles lühikesi diftonge ei ole, seega diftongid esinevad ainult teise- või kolmandavältelistes kõnetaktides. Diftongide esimese osisena võivad esineda kõik 9 eesti keele vokaali /i ü u e ö õ o ä a/, teise osisena võivad esineda vaid primaarvokaalid /a e i o u/. Kui kõik kombinatsioonid oleks olemas, siis oleks eesti keeles diftonge kokku 40, kuid neli kombinatsiooni puudub, sest ei ole võimalikud ees-tagavokaalide markeeritud disharmooniaga järjendid äa, öo, öu ja üu. Diftong äu on võimalik ainult afektiivses sõnavaras (nt kräunub, räuskab). Eesti diftongid jagatakse tavaliselt omadiftongideks, mis esinevad omasõnades ja vanemates laensõnades, ning võõrdiftongideks. 26 omadiftongist esineb 18 nii teise- kui ka kolmandavältelistes sõnades ja kaheksa ainult kolmandavältelistes sõnades. Need kaheksa on ajalooliselt suhteliselt uued diftongid ja nende teine osis on keskkõrge või madal vokaal. Kunagine läänemeresoome keelte diftongide kitsendus, mille kohaselt pidi diftongide teine osis olema kõrge, kehtib praeguses eesti keeles veel teisevältelises taktides, aga mitte enam kolmanda välte puhul. Ainult võõrsõnades esineb kümme diftongi ja need jäävad tavaliselt rõhuta esisilpi, kuigi eu ja uo võivad esineda ka rõhulises silbis. Võõrdiftongid võivad mõnikord häälduda kahte eri silpi kuuluva vokaali järjendina. Kõik eesti keele diftongid on välja toodud järgnevas tabelis (võõrdiftongid on esitatud sulgudes). Enim esineb eesti keeles e-algulisi diftonge (45% kõigist diftongidest TÜ eesti keele spontaanse kõne foneetilises korpuses) ja i-lõpulisi diftonge (67% kõigist diftongidest). 96,7% korpuses esinenud diftongidest võivad olla nii teise- kui ka kolmandavältelistes sõnades. Omasõnade järgsilpides esineb vaid kolme diftongi: ai, ei ja ui, kusjuures i on nendes kas mitmuse tunnus või kuulub ülivõrde -im koosseisu (nt naljakaid, teateid, õnnetuid, toredaima). Võõrsõnade pearõhulistes järgsilpides võib esineda ka muid diftonge (nt asalea, farmatseut, epopöa). Konsonantühend Täishäälik Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti Keele Käsiraamat. Kolmas, täiendatud trükk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Asu, Eva Liina, Pärtel Lippus, Karl Pajusalu, Pire Teras 2016. Eesti keele hääldus. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Rumeenia lipp

Rumeenia lipp on Rumeenia ametlik lipp. Rumeenia riigi- ja rahvuslipp on trikoloor, mis koosneb kolmest võrdsest vertikaalsest laiust, varda poolt loetuna sinine (PMS 280C), kollane (PMS 116C) ja punane (PMS 186C). Värvid pärinevad Rumeenia vapilt. Nendel värvidel on pikk ajalugu, kuid viimati on niisugune lipp ametlikult kasutusele võetud 27. detsembril 1989. Eelmisel, kommunistliku riigi lipul (1947–1989) oli keskmisel, kollasel laiul tollane riigivapp. 1989. aasta revolutsiooni ajal võis näha palju lippe, millel kommunistlik vapp oli välja lõigatud. Nii otsustatigi vappi mitte enam lisada. Sarnane rahvuslipp oli kasutusel ka Rumeenia Kuningriigi ajal (1881–1947). Väga sarnane on Moldova lipp. Tšaadi lipp on Rumeenia lipuga täiesti identne (Tšaadi lipu sinine olevat küll pisut tumedam), kuigi neil omavahel mingit seost ei ole. Rumeenia ja Tšaad tülitsevad selle pärast, kumb seda lippu tohib kasutada. Rumeenia lipp 1859–1862[viide?] Rumeenia lipp 1862–1866 Rumeenia lipp 1866–1922 Rumeenia lipp 1922–1947 Rumeenia lipp jaanuari 1948 Rumeenia lipp 1948-1952 Rumeenia lipp 1952-1965 Rumeenia lipp 1965–1989 Rumeenia vapp Rumeenia lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Urban Gad

Peter Urban Gad (12. veebruar 1879 Korsør – 26. detsember 1947 Kopenhaagen) oli taani filmirežissöör ja stsenarist. Urban Gadi isa oli kontradmiral Nicolas Urban Gad (1841–1920) ning ema kirjanik ja seltskonnadaam Emma Gad (1852–1921). Aastatel 1910 kuni 1927 valmis Urban Gadil 40 filmi. 30 filmi peaosas esines Asta Nielsen, kellega Gad oli abielus aastatel 1912 kuni 1918. 1911. aastal siirdus Gad Saksamaale, kus viibis kuni 1922. aastani ja tegi koostööd produtsent Paul Davidsoniga. Urban Gadi onu oli Paul Gauguin. En rekrut fra 64 Afgrunden (1910) Heißes Blut (1911) Nachtfalter (1911) Den sorte drøm (1911) Im großen Augenblick (1911) Zigeunerblut (1911) Der fremde Vogel (1911) Dyrekøbt glimmer Die Verräterin (1911) Den store flyver Die Macht des Goldes (1912) Die arme Jenny (1912) Zu Tode gehetzt (1912) Der Totentanz (1912) Die Kinder des Generals (1912) Wenn die Maske fällt (1912) Det berygtede Hus Das Mädchen ohne Vaterland (1912) Komödianten (1913) Jugend und Tollheit Die Sünden der Väter Der Tod in Sevilla Die Suffragette (1913) S 1 Die Filmprimadonna (1913) Engelein - Mimisches Lustspiel Emma og Urban Gad i hjemmet Engelein (1914) Das Kind ruft Zapatas Bande Das Feuer Standrechtlich erschossen Das Feuer. Die alte Gnädige Vordertreppe - Hintertreppe (1915) Die Tochter der Landstraße Die falsche Asta Nielsen Die ewige Nacht Engeleins Hochzeit (1916) Die weißen Rosen (1916) Aschenbrödel (1916) Der rote Streifen Der breite Weg Die verschlossene Tür Klosterfriede Die Vergangenheit rächt sich Die Gespensterstunde Vera Panina Die neue Daliah Die Kleptomanin Der schuldlose Verdacht Der Schmuck des Rajah Das verhängnisvolle Andenken Das sterbende Modell Das Spiel von Liebe und Tod Weltbrand So ein Mädel Der Abgrund der Seelen Ich bin Du Mein Mann - Der Nachtredakteur Der Liebeskorridor Christian Wahnschaffe, 2. Teil - Die Flucht aus dem goldenen Kerker Der vergiftete Strom Die Insel der Verschollenen Hanneles Himmelfahrt Graf Festenberg Lykkehjulet Afgrunden (1910) Heißes Blut (1911) Nachtfalter (1911) Den sorte drøm (1911) Im großen Augenblick Der fremde Vogel Die Macht des Goldes Die arme Jenny Zu Tode gehetzt Der Totentanz Komödianten, ka režissöör (1913) Jugend und Tollheit Die Sünden der Väter Der Tod in Sevilla Die Suffragette, ka režissöör (1913) S 1 Die Filmprimadonna, ka režissöör (1913) Engelein, ka režissöör (1913) Das Kind ruft Zapatas Bande Das Feuer Vordertreppe - Hintertreppe Die Tochter der Landstraße Die ewige Nacht Engeleins Hochzeit Die weißen Rosen Aschenbrödel, ka režissöör (1916) Der rote Streifen Der breite Weg Die verschlossene Tür Die Vergangenheit rächt sich Die Gespensterstunde Das Spiel von Liebe und Tod Der Abgrund der Seelen Lykkehjulet Familie, emmagad.dk. Urban Gad IMDb-s vaadatud 2014-04-02
Dmitri Donskoi

Dmitri Donskoi (vene Дмитрий Иванович Донской; 12. oktoober 1350 – 19. mai 1389) oli 1359–1389 Moskva ja 1362–1389 Vladimiri suurvürst. Juri Dmitrijevitš, Galitši vürst, Moskva suurvürst (aprill – juuni 1433) Vassili Dmitrijevitš, Moskva ja Vladimiri suurvürst Vassili I Dmitrijevitš (1389–1425), Andrei Dmitrijevitš Pjotr Dmitrijevitš. Kulikovo lahing
Cerro Azul

Nime Cerro Azul kannavad: Cerro Azul, vulkaan Ecuadoris Galápagose saartel Cerro Azul, vulkaan Tšiilis
Šarkaŭščyna rajoon

Šarkaŭščyna rajoon on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Rajooni pindala on 1189 km². 2014. aasta seisuga elas seal 16 316 inimest. Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Bildziuhi, Hiermanavičy, Jody, Łužki, Radziuki, Stanisłavova, Słabodka ja Vałožynki külanõukogu. Halduskeskus on Šarkaŭščyna. Lisaks asub seal Hiermanavičy agrolinnake. Šarkaŭščyna Hiermanavičy kirik Hiermanavičy mõis Łužki Rajooni suurim jõgi on Dzisna jõgi. Rajooni territooriumit läbivad Dzisna lisajõed, Połacki madalikul asuva rajooni maapind on tasane ja soine, ulatudes 130–150 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht ulatub 172 meetrit üle merepinna. Rajooni elanikest olid 2014. aasta seisuga 91,93% valgevenelased, 4,99% venelased, 1,34% poolakad ja 1,74% muude rahvaste esindajad. 89,6% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 13,36% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 80,03% elanikke, vene keelt aga 15,36% elanikke. The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements  Šarkaŭščyna rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni kaart Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles)
Nullhüpotees

Nullhüpotees on statistilise hüpoteesi osa, mille kohaselt püstitatud oletus ei kehti. See eeldab, et mõõdetud nähtuste vahel ei ole seost. Nullhüpoteesi tähistatakse tihti H 0 {\displaystyle \mathrm {H_{0}} } , ning nullhüpoteesi välistavat hüpoteesi nimetatakse alternatiivseks ehk sisukaks hüpoteesiks ja tähistatakse H 1 {\displaystyle \mathrm {H} _{1}} . Nullhüpoteesiga saab seostada mingi konkreetse väärtuse ja tema kehtib vaikimisi. Seejuures võib valim nullhüpoteesi ümber lükata, aga ei pruugi. Nullhüpoteesi tagasilükkamine on teadustöös kesksel kohal. Kui nullhüpotees ei kehti, siis on alust arvata, et kahe nähtuse vahel eksisteerib seos. H 0 {\displaystyle \mathrm {H_{0}} } ː Reklaamikampaania ei suurendanud erakonna reitingut μ 1 ≥ μ 2 {\displaystyle \mu _{1}\geq \mu _{2}} H 1 {\displaystyle \mathrm {H} _{1}} ː Reklaamikampaana suurendas erakonna reitingut μ 1 < μ 2 {\displaystyle \mu _{1}<\mu _{2}} Ako Sauga (2020). Statistika õpik majanduseriala üliõpilastele. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli kirjastus. Lk 295. ISBN 978-9949-83-519-5.
Alternatiivne hüpotees

Alternatiivne hüpotees (ka sisukas hüpotees) on statistilise hüpoteesi osa, mille kohaselt püstitatud hüpotees kehtib (pakub alternatiivi nullhüpoteesile). Alternatiivne hüpotees ja nullhüpotees on võistlevad hüpoteesid.
Laud (puitmaterjal)

Laud on palgist lõigatud, oma pikkuse suhtes õhuke ja kitsas puitmaterjal. Kisklaud Pruss Põrandalaud Voodrilaud Välisvoodrilaud Sisevoodrilaud
I ja II tüüpi viga

I tüüpi viga tehakse siis, kui lükatakse tagasi õige nullhüpotees. Uurimustulemustes leitakse erinevus, kuigi seda tegelikult ei eksisteeri. II tüüpi viga tehakse siis, kui võetakse vastu nullhüpotees, aga tegelikult kehtib alternatiivne hüpotees. Sel juhul ei näita uurimustulemused erinevust, kuigi see tegelikult eksisteerib.
T-test

Matemaatilises statistikas nimetatakse t-testiks ehk Studenti t-testiks Studenti t-jaotusega statistilise kriteeriumiga (t-statistikuga) statistilisi teste, eriti keskmiste vahe ühe valimi t-testi ja kahe valimi t-testi.  Pikemalt artiklis Ühe valimi t-test Ühe valimi t-test kontrollib valimi keskmise järgi, kas üldkogumi keskmine erineb etteantud väärtusest. Seejuures eeldatakse, et valimi andmed pärinevad normaaljaotusega üldkogumist või valim on piisavalt suur, et rakenduks tsentraalne piirteoreem.  Pikemalt artiklis Kahe valimi t-test Kahe valimi t-test kontrollib kahe sõltumatu valimi keskmiste järgi kahe üldkogumi keskmiste vahekorda. Seejuures eeldatakse, et valimite andmed pärinevad normaaljaotusega üldkogumist või valimid on piisavalt suured, et rakenduks tsentraalne piirteoreem. Klassikaline t-test eeldab, et valimid pärinevad sama dispersiooniga üldkogumitest. Welchi test ehk Satterthwaite'i t-test on variant, mis dispersioonide võrdsust ei eelda.  Pikemalt artiklis Sõltuv ''t''-test Sõltuv t-test kontrollib kahe mittesõltumatu kogumi korral, kas näitude keskmine vahe on erinev. Seejuures eeldatakse, et vahedel on normaaljaotus.  Pikemalt artiklis Regressioonikordaja t-test Regressioonikordaja t-test kontrollib lineaarses regressioonis häiritustoime normaaljaotuse eeldusel, kas regressioonikordaja võrdub nulliga.  Pikemalt artiklis Steigeri Z-test Steigeri Z-test kontrollib, kas korrelatsioonikordaja võrdub etteantud väärtusega (näiteks nulliga). Seejuures eeldatakse, et valimid pärinevad kahemõõtmelise normaaljaotusega üldkogumist. t-statistika võttis kasutusele 1908. aastal William Sealy Gosset. Ta töötas keemikuna Dublinis Guinnessi õlletehases ja töötas välja t-testi kui odava viisi stout '​i kvaliteedi kontrollimiseks. Guinness keelas oma töötajatel uurimistulemusi avaldada, sellepärast avaldas Gosset oma töö pseudonüümi Student all. Kõik t-testid nõuavad, et andmed oleksid võrdsete dispersioonidega, vähemalt intervallskaalal ja normaaljaotusega. Kui eeldused ei ole täidetud, on võimalik kasutada mitteparameetilisi t-teste. 1. Ühe valimi t-test – teeb kindlaks, kas vaadeldud keskmine on erinev mingist kindlast väärtusest. 2. Sõltumatu t-test – võrreldakse kahe sõltumatu grupi keskmisi 3. Paarikaupa t-test – vaadeldakse samu indiviide; kasutatakse kordusteste. Student. The Probable Error of a Mean. – Biometrika, 1908, kd 6, nr 1, lk 1–25.
Broadbenti filtri teooria

Broadbent'i filtri teooria on tähelepanu varajase valiku teooria. Selle teooria kohaselt töödeldakse stiimuleid sensoorses puhvris paralleelselt. Lühiajalisse mällu lubatakse informatsiooni läbi selektiivse filtri vaid ükshaaval. Filtri teooria rõhutab, et selektiivne filter on vajalik informatsiooni vooluga toimetulekuks. Varajane valik tähendab, et informatsiooni valitakse väga varjases infotöötluse staadiumis.
Tunnuste integreerimise teooria

Tunnuste integreerimise teooria (inglise feature integration theory) on Anne Treismani ja Garry Gelade loodud tähelepanuteooria. See kirjeldab, kuidas inimene paneb kokku objekti erinevad tunnused, et luua objektist keerulisem tervikpilt. Tähelepanu jaotatakse kaheks peamiseks staadiumiks: tähelepanueelne ja fokuseerunud tähelepanu. Tähelepanueelses staadiumis keskendub inimene instinktiivselt ja automaatselt objekti silmatorkavatele tunnustele (nt värv, orientatsioon). Seejuures ei ole vaja erilist kognitiivset pingutust. Teises staadiumis võtab inimene kõik tajutud tunnused ja paneb need kokku tervikuks.
Pidlissivka (Jampili rajoon)

Pidlissivka (ukraina keeles Підлісівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis. Elanike arv on 675. Pindala on 5,65 km².
Pidlissivka (Tõvrivi rajoon)

Pidlisivka (ukraina keeles Підлісівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 25. Pindala on 0,33 km².
Djakove

Djakove (ukraina keeles Дякове) on küla Ukrainas Luhanski oblastis Antratsõti rajoonis. Elanike arv on 2870. Pindala on 8,307 km².
Tjutkõ

Tjutkõ (ukraina keeles Тютьки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 590. Pindala on 0,135 km².
Pidlissivka

Pidlissivka on mitme asula nimi: Pidlissivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis Pidlissivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis
Valeria Ciavatta

Valeria Ciavatta (sündinud 16. jaanuaril 1959) on San Marino poliitik. Ta oli 1. aprillist 1. oktoobrini 2014 San Marino kaptenregent. Ta oli ametis koos Luca Beccariga. Ta kuulub erakonda Alleanza Popolare. Ta oli kaptenregent ka oktoobrist 2003 kuni aprillini 2004. Aastal 2006 sai temast siseminister.
Luca Beccari

Luca Beccari (sündinud 29. oktoobril 1974) on San Marino poliitik. Ta oli 1. aprillist kuni 1. oktoobrini 2014 San Marino kaptenregent. Ta oli ametis koos Valeria Ciavattaga. Ta on San Marino Kristlik-Demokraatliku Partei liige.
Sue Grafton

Sue Taylor Grafton (24. aprill 1940 Louisville, Kentucky – 28. detsember 2017 Santa Barbara, California) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik, paljude kriminaalromaanide autor. Teda tunti eelkõige "tähestikusarja" loojana ("A nagu alibi" jt). Sarja peategelane on eradetektiiv Kinsey Millhone, kes tegutseb fiktiivses California osariigi linnakeses Santa Teresas. Sue Grafton oli kriminaalromaanide autori C. W. Graftoni tütar. Enne "tähestikusarjaga" edu saavutamist kirjutas ta stsenaariume telefilmidele.
Hauamäe talu kalmistu

Hauamäe talu kalmistu on kalmistu Vändra kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Tagassaare külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu omanik on perekond Paulus, ka maetud on pärit nende sugukonnast. Kalmistule on praegu teadaolevalt maetud 16 inimest, viimati 2014. aastal. Kalmistu pindala on 0,33 ha. 1985 – Kaarel Paulus (30. november 1937 – 8. mai 1985), põllumajandus- ja kehakultuuritegelane Taavi Pae. "Hauamäe talu kalmistu". // "Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused". Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". Tuna, 3/ 2018. Lk 38–39 Hauamäe talu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Pärandkultuuri objekt: "Hauamäe perekalmistu" (930:HAU:001) Eesti looduse infosüsteemis
ENAC

ENAC on akronüüm, mis võib tähendada mitut asja. École nationale de l'aviation civile on lennundus- ja kosmonautikakool Prantsusmaal Toulouse'is Ente nazionale per l'aviazione civile on tsiviillennundust korraldav ametkond Itaalias
Võssunsk

Võssunsk (ukraina keeles Висунськ) on küla Ukrainas Mõkolajivi oblastis Berezneguvate rajoonis. Elanike arv on 2191. Pindala on 0,148 km².
Trollstigen

Trollstigen ('trollitee') on mägitee Norras Romsdali südames, 100 km kaugusel Ålesundist. Tee ühendab Sunnmøret Romsdali rannikuga. Trollstigenit ümbritsevad tohutud mäed, mille majesteetlikkust kinnitavad nende nimed Kongen ('kuningas'), Dronningen ('kuninganna') ja Bispen ('piiskop'). Tee ronib üles mäkke 858 meetri kõrgusele merepinnast mööda käänakuga järsku serpentiini. Trollstigeni keskosas on maaliline Stigfosseni juga. Trollstigenit ehitati kaheksa aastat. Mägitee avas 31. juulil 1936 kuningas Haakon VII. Trollstigen on üks külastatumaid vaatamisväärsusi Norras. Trollstigeni koduleht (norra, inglise, prantsuse ja saksa keeles)
George Miller

George Miller (sündinud 3. märtsil 1945) on Austraalia filmirežissöör, stsenarist ja produtsent.
Supramolekulaarkeemia

Supramolekulaarkeemia on keemia haru, mis tegeleb molekulide assotsieerumisega süsteemideks (supramolekulaarkompleksideks), mille osapooled on seotud spetsiifilistest struktuursetest (3D) iseärasustest tulenevate põhiliselt mittekovalentsete interaktsioonidega. Kui traditsiooniline keemia on fokuseeritud aatomitevahelistele kovalentsetele sidemetele, siis supramolekulaarkeemias on tegu nõrgemate ja pöörduvate mittekovalentsete interaktsioonidega nagu vesinikside, ioonne side, van der Waalsi jõud, hüdrofoobsed interaktsioonid, metalli koordinatsioon ja pi-pi interaktsioonid. Supramolekulaarkomplekside näiteid: Supramolekulaarne assotsieerumine Supramolekulaarkompleks: kloriidioon, kukurbit[5]uriil ja kukurbit[10]uriil Rotaksaan on mehaaniliselt "lukustatud" struktuur Võõrustaja-külalise kompleks Intramolekulaarne iseassotsieerumine (foldamer) Võõrustaja-külalise kompleks Kompleksühend
Everti talu kalmistu

Everti talu kalmistu on kalmistu Viljandi kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Saareküla külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu pindala on 0,19 ha. Kalmistu rajati 1934. aastal Everti talu maadele, omanik oli talu peremees Märt Evert. Kalmistule on maetud ja ümber maetud üle 40 inimese. 1911 – Juhan Aidas (11. veebruar 1867 – 5. august 1911), loodusuurija ja pedagoog. Ümbermatmine 1934 – Märt Evert (1880–1934), taluperemees 1982, 24. september – Herman Evert (20. veebruar 1898 – 20. september 1982), kirjastustegelane 2008, 12. juuli – Ülo Kikas (5. september 1929 – 6. juuli 2008) Martin Aidas Johann Evert Sulev Oll. Sängita mind mu oma kalmistule! Maaleht, 19. mai 2011. Lk 14-15 Jüri E. Kukk. Noored korrastavad Everti talu kalmistut. – Sakala, 29. juuni 2001 Taavi Pae. "Everti talu kalmistu". – Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Sulev Oll. Sängita mind mu oma kalmistule! – Maaleht, 19. mai 2011. Lk 14–15 Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 39–41 Pärandkultuuri objekt: "Everti perekonnakalmistu" (892:HAT:002) Eesti looduse infosüsteemis Kui inimene on kadunud, tuleb ta üles leida. - Kultuur ja Elu 2/ 2002
Jean-Pierre Léaud

Jean-Pierre Léaud (prantsuse [ʒɑ̃pjɛʁ le.o]; sündinud 5. mail 1944) on prantsuse filminäitleja. Ta on mänginud filmides: "Ameerika öö" (François Truffaut) "Varastatud suudlused" (François Truffaut) "Abieluvoodi" (François Truffaut) "Boheemide elus" (Aki Kaurismäki) "Ma tellisin palgamõrtsuka" (Aki Kaurismäki)