laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ba (vanaegiptuse usund)

Ba on vanaegiptuse usundis jumala ilming või inimese surmajärgne eluvorm toonekure kujul, vaimne elujõud. Ba oli mõnes mõttes kõige lähedasem lääne nägemusele hingest, kuid see oli samas ka kõik, mis teeb inimese ainulaadseks ja isikupäraseks, sarnanedes iseloomu mõistega. (Selles mõttes on ka võimalik, et elutud olendid omavad bad, unikaalset karakterit, ning tõepoolest viidati Vana Riigi püramiididele kui nende omanike badele.) Nagu hingki, oli ba osa inimesest, mis elas edasi pärast maist surma ning seda on tihti kujutatud inimpeaga linnuna, kes lendab hauast välja, ühinemaks kaga hauataguses elus. Nagu ka inimestel, võis jumalustel olla ba, kuid nende puhul seostati seda veel enam nende võimu, reputatsiooni ja ülevusega. Kui jumal sekkus inimasjadesse, öeldi, et jumalate bau (ba mitmus) on töös. Selles suhtes peeti vaaraot jumalate baks. Kõige vanemates religioossetes tekstides oli ba anonüümsete jumalate nimetus, hiljem jumala väline, käegakatsutav kuju, kultusvorm: näiteks Apist austati Memphises Osirise ba'na. Vana Riigi lõpus hakati seda sõna kasutama seoses inimestega. Surma hetkel eraldus ba kehast ning lendas linnu kujul ära. Teispoolsuses säilitas ba konkreetse inimese iseloomu. Ba'd kujutati linnuna, alates 18. dünastiast inimpeaga linnuna, kes lendab haua lähedal, istub puul või joob tiigist või järvest vett.
Maiduguri Ülikool

Maiduguri Ülikool on ülikool Nigeerias Maiduguris. Ülikool asutati 1975. aastal. Selles õpib umbes 25 000 üliõpilast. Ülikoolis on meditsiinikolledž ning põllumajandus-, kunsti-, pedagoogika-, tehnika-, õigusteaduse, juhtimis-, sotsiaalteaduste, farmaatsia- ja veterinaariateaduskond. Koduleht
Mariama Bâ

Mariama Bâ (1929 Dakar – 1981 Dakar) oli fulbe päritolu Senegali naiskirjanik, üks esimesi ja tähtsamaid Aafrika naiskirjanikke. Ta sai islami kasvatuse. Ta lõpetas Rufisque'i Normaalkooli ja töötas 1947–1959 õpetajana, seejärel kooliinspektorina. Oma esimeses romaanis "Une si longue lettre" (1980[viide?]) kritiseeris ta mitmenaisepidamist ja üldse naise seisundit Aafrikas. Romaan on esitatud pika kirjana, mille kirjutab üks naine päeval, mil ta jääb leseks. Ramatoulaye, kes oli olnud traditsiooniline ja allutatud, kirjutab oma sõbratarile Aïssatoule, kes on endale iseseisvuse kätte võitnud. Nii hakkab ta ka ise vabanema. Teine romaan "Un Chant écarlate" (1981) ilmus postuumselt. Prantslanna Mireille abiellub muslimist senegallase Ousmane'iga. Kui mees salaja teise naise võtab, läheb Mireille hulluks ja tapab oma lapse. 1980 Noma auhind romaani "Une si longue lettre" eest. Ta lahutas oma abikaasast, parlamendiliikmest Obèye Diopist ning kasvatas üksi üheksat last.
Port Harcourt

Port Harcourt on linn Nigeeria lõunaosas, Riversi osariigi keskus. Port Harcourt asub Nigeri jõe deltas Bonny jõe ääres. 2006. aasta rahvaloenduse järgi oli linna elanike arv 1 382 592. Port Harcourt asutati 1913. aastal, kui rajati sadam söe eksportimiseks. Linn sai nime Suurbritannia kolooniate ministri Lewis Harcourti järgi. Esimese maailmasõja ajal oli linnas sõjaline tugipunkt operatsioonideks tollases Saksamaa koloonias Kamerunis. Linn on tööstuskeskus, eelkõige Nigeeria naftatööstuse keskus. Port Harcourti rahvusvaheline lennujaam on Nigeeria suuruselt kolmas lennujaam. Linnas on Riversi osariigi tehnikaülikool ja Port Harcourti ülikool. https://www.macrotrends.net/cities/22018/port-harcourt/population
Ngadda

Ngadda on jõgi Nigeerias. Jõgi suubub Tšaadi järve. Jõele rajatud Alau pais rikkus veerežiimi Maiduguri piirkonnas, kus oli varem viljakas maa tänu Ngadda lammi üleujutustele.
Åsele vald

Åsele vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis. Valla keskus ja suurim asula on Åsele (1800 elanikku). Fredrika (215 elanikku) on teine suurem asula vallas. Läbi valla voolab Ångermani jõgi. Vallas asub 1991 rajatud 11 km² suurune Björnlandeti rahvuspark. Valla koduleht
Polaarsed idatuuled

Idatuuled on püsivad tuuled, mis puhuvad poolustest parasvöötme suunas. Selle põhjuseks on kõrgrõhuala tekkimine poolustel, kus külm ja raske õhk laskub allapoole. Poolustest liigub õhk ekvaatori suunas, kus on tekkinud madalrõhuala. Soojenes tõuseb õhk üles ja parasvöötmes tekib madalrõhuala. Coriolisi efekti mõjul pöörduvad tuuled läände, selle tõttu nimetatakse need idatuulteks. Passaat Läänetuuled Üldine õhuringlus
Idatuul

Idatuul on tuul, mis puhub idast läände. Vanakreeka mütoloogias oli idatuult esindav jumalus Euros. Arvati, et ta toob soojust ja vihma. Tema sümboliks oli ümberpööratud vaas, kust voolas välja vett.
Aasta keskmine õhutemperatuur

Aasta keskmine õhutemperatuur (ka aastatemperatuur) on kliimanäitaja, mis arvutatakse kindlas piirkonnas tehtud mõõtmiste põhjal. Selleks arvutatakse vaadeldava aasta jooksul mõõdetud õhutemperatuuride põhjal iga kuu keskmine õhutemperatuur, tulemused liidetakse ja jagatakse kaheteistkümnega. Aasta keskmine õhutemperatuur on ühtlasi ka kõigi päevade keskmiste õhutemperatuuride aritmeetiline keskmine. Et üks aasta võib olla mitmeaastase keskmisega võrreldes soojem või külmem, kasutatakse tegelikult klimatoloogias mitmeaastast keskmist õhutemperatuuri, mis arvutatakse piirkonnas tehtud mitmeaastaste mõõtmiste põhjal. Kogu vaatlusperioodi (vähemalt 30 aastat) andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga. Eestis on aasta keskmine õhutemperatuur uute normide järgi 6,0 °C, mis on võrreldes varasema perioodiga (1971-2000) 0,4 °C võrra kõrgem. Kõrgustikes on see madalam ja saarte läänerannikul kõrgem. Kõige soojem oli 2008. aasta (Vilsandil oli aasta keskmine õhutemperatuur +8,5 °C). Kõige külmem oli 1942. aasta (Jõgeval oli aasta keskmine õhutemperatuur +1,6 °C). Maailma kõrgeim aasta keskmine õhutemperatuur (+34 °C) mõõdeti perioodil 1960–1966 Etioopia linnas Dallolis. Kuu keskmine õhutemperatuur Ilmateenistus (20.01.2015). "Eestis võeti kasutusele uued kliimanormid". ilm.ee. Vaadatud 25.01.2020. "Kliima". Estonica. Entsüklopeedia Eestist. Originaali arhiivikoopia seisuga 23.12.2017. Vaadatud 25.01.2020. "Rekordid". Riigi Ilmateenistus. Vaadatud 25.01.2020.
Meelindlased

Meelindlased (Meliphagidae) on lindude sugukond värvuliste seltsist. Meelindlasi on umbes 170 liiki. Nad on levinud Austraalias ja Okeaanias, Väikestel Sunda saartel ja Sulawesil. Meelindlased on peamiselt väikesed või keskmise suurusega värvulised, neist kogukaimad on umbes haraka suurused. Sugupooled on tavaliselt samalaadse välimusega, kuid isaslind on sageli emasest värvikam ja suurem. Meelindlaste sulestik on enamasti tume, sageli hallides, rohekates või pruunides toonides. Leidub ka värvikirevaid liike, näiteks perekondades Myzomela ja Xanthomyza. Meelindlased on valdavalt puistulinnud, peaaegu kõik meelindlased tegutsevad enamasti puuladvas ja ainult vähesed laskuvad toiduotsingul maapinnale. Meelindlased rajavad kausikujulise pesa tavaliselt puule või põõsasse. Kurnas on 2–4 muna. Meelindlased toituvad peamiselt nektarist ja puuviljadest, söövad ka väikesi selgrootuid. Loomade elu, 6. kd, lk 398–399
Tõkkesõlm

Tõkkesõlm on erinevate pioneeritõkete kombineerimisel moodustatud süsteem, mida kaetakse tavaliselt tulega selle juures paikneva üksuse poolt. Neid on rajavad pioneeriteenistused sõjaajal tähtsatele maa-aladele või maastiku kitsaskohtadesse eesmärgiga takistada vastase pealetungi. Tõkkesõlmed jagunevad tõrjetõkkesõlmedeks (TTS) ja häirivateks tõkkesõlmedeks (HTS). TTS eesmärgiks on täielikult vastase edasipääsu peatamine, HTS rajatakse aga vastase aeglustamine ja/või tema liikumise suunamiseks. Häiriva tõkkesõlme rajamiseks kulutatakse oluliselt vähem materjale ja aega ning seda ei pea ilmtingimata tulega katma.
Xanthomyza phrygia

Xanthomyza phrygia on Austraalia endeemne lind meelindlaste sugukonnast. Ta on levinud Kagu-Austraalias eukalüptimetsades, kus on haruldane. Pesitsevat populatsiooni on hinnatud 1500 vanalinnule. Liiki ohustab metsade raie. Pikkus 20–24 cm. Keskmise suurusega meelind. Sulestik musta-kollase-valge kirju. Pea ja kael on mustad. Silma ümber on sulgedeta laik. Laul on meeldivakõlaline. Xanthomyza phrygia pesitseb eukalüpti- ja kasuariinimetsades. Ta toitub eukalüptide nektarist ja eriti pesitsusajal ka putukatest. BirdLife
Haiti jalgpallikoondis

Haiti jalgpallikoondis on Haiti rahvuskoondis jalgpallis.
Kesk-Aafrika Vabariigi jalgpallikoondis

Kesk-Aafrika Vabariigi jalgpallikoondis on Kesk-Aafrika Vabariigi rahvuskoondis jalgpallis.
Sierra Leone jalgpallikoondis

Sierra Leone jalgpallikoondis on Sierra Leone rahvuskoondis jalgpallis.
Sudaani jalgpallikoondis

Sudaani jalgpallikoondis on Sudaani rahvuskoondis jalgpallis.
Nigeri jalgpallikoondis

Nigeri jalgpallikoondis on Nigeri rahvuskoondis jalgpallis.
Kuuba jalgpallikoondis

Kuuba jalgpallikoondis on Kuuba rahvuskoondis jalgpallis.
Tulirelvade loend

Siin on loetletud tulirelvade (nii käsitulirelvade kui ka suurtükkide) mudeleid. Tulirelvadega seotud mõisted on artiklis sõjanduse mõisteid. Soomuskattega liikursuurtükid on loetletud soomustehnika loendis. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y 15 cm sIG 33 – 122 mm haubits 1938 M-30 – 152 mm Canet' suurtükk – 2A18 D-30 – 2A19 T-12 – 2A29 MT-12 Rapira – 2A36 Giatsint-B – 2A65 Msta-B – 2M-3 - 2S12 Sani - 2S4 Tulp - 45 mm tankitõrjekahur M1937 - 63. tüüpi mitmelasuline raketiheitja - 75 mm suurtükk A. T. - AK 4 – AK-47 – AK-74 – AMOS - Arisaka M1905 – AT4 Bergmann MP18 – Blaser R93 – Browning FN C-90 Instalaza - Colt-Browning M1895 D-20 FH-70 - FN MAG - FN FAL - Fusil Automático Doble Galil – Gewehr 41 - Gewehr 43 - Glock H61-37 – Heckler & Koch G3 – Heckler & Koch USP Kar 98k LeFH 18 – LeIG 18 – Luger P08 M198 – M40 - M-69 - Makarovi püstol - Mannlicher M1893 - Mannlicher M1895 - Mannlicher-Schönauer - Mauser HSc – Maximi kuulipilduja - Maxim M1910 – MG3 – MG34 – MG42 – Mossin-Nagant – MP 34 – MP 40 – MP3008 "Volks MP" Negev Parabellum 08 ehk P08 – Pattern 1914 Enfield – PPS-43 - PF-89 - Prelaz-Burnandi vintpüss - ppš-41 - Pak 40 - Pak 38 - PM M1910 Sauer 38H – SFH 18 – SIG P230 – Smith & Wesson Model 19 - Smith & Wesson Model 27 - Solothurn-Arsenal - Suomi – SWG 41 - sturmgewehr 44 ZU-23-2 Walther P38 – Walther PP – Walther PPK
Ketneri

Ketneri on küla Tartu maakonnas Nõo vallas. Kõrgus merepinnast on umbes 75 m. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 16 inimest. 2005. aasta 1. jaanuari seisuga on seal 7 aktiivset majapidamist ja 14 alalist elanikku. Registreeritud elanike arvu dünaamika (1. jaanuari seisuga): 1997: 12 1998: 12 1999: 15 2000: 18 2001: 18 2002: 17 2003: 14 2007: 16 Nõukogude okupatsiooni ajal oli Ketneri ajutiselt liidetud Laguja külaga, kuid tänapäeval on ta taas eraldi asula. Ketneri läheduses asuvad Elva jõe ürgorg, Viti järved, Vitipalu karjäär ja Vitipalu vaatetorn. Külal arvatakse olevat potentsiaali saada turismipiirkonnaks, ehkki see asub Lõuna-Eesti metsade keskel ja majad asetsevad üpris hajusalt. Ketneris on igasügisese 89-kilomeetrise Tartu Rattamaratoni viimane vahepeatus (77,2 km). Samuti läheb sellest läbi Tartu Suusamaratoni rada. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Stephanie Forrester

Stephanie Forrester (neiupõlvenimega Douglas) on USA seebiooperi "Vaprad ja ilusad" tegelane. Teda mängib Susan Flannery. Stephanie sündis Lake Forestis. Stephanie oli abielus Eric Forresteriga. Eric abiellus Donna Logani, mis Stephaniele ei meeldinud. Stephaniel ja Ericil on neli last: Rigde, Thorne, Kristen ja Felicia. Viies laps, Angela suri. Stephaniel on üks õde Pam, kes elas enne Lake Forestis koos nende emaga.
Katherine Kelly Lang

Katherine Kelly Lang (sünninimi Katherine Kelly Wegeman; sündinud 25. juulil 1961 Hollywoodis Californias) on USA näitleja. Teda tuntakse eeskätt Brooke Logani rolli järgi seebiooperis "Vaprad ja ilusad". Lang õppis Beverly Hills High Schoolis. Ta on suusahüppaja Keith R. Wegemani ja näitleja Judith Langi tütar ning näitleja Charles Langi tütretütar. Lang on olnud kaks korda abielus. Tal on kolm last: Jeremy Skott Snider (1990), Julian Slang Snider (1992) ja Zoe Katrina D'Andrea (1997). Katherine Kelly Lang IMDb-s
Kuveidi jalgpallikoondis

Kuveidi jalgpallikoondis on Kuveidi rahvuskoondis jalgpallis.
Gambia jalgpallikoondis

Gambia jalgpallikoondis on Gambia rahvuskoondis jalgpallis.
Mosambiigi jalgpallikoondis

Mosambiigi jalgpallikoondis on Mosambiigi rahvuskoondis jalgpallis.
Ifjord

Ifjord on piirkond Lebesby vallas Finnmargi maakonnas Norras. Ifjordis asub talu. Ifjordist saab alguse maantee fylkesvei 888. Ifjord
Georg Salomon

Georg Salomon (ka Georg Salemann; 22. mai/2. juuni 1756 Tallinn – 23. november/3. detsember 1787 Lüganuse) oli Eesti vaimulik. Salomon õppis Tallinna gümnaasiumis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 14. septembril 1775, oli kohal veel aastal 1778) Jena ülikoolis. Ordineeriti 7. märtsil/18. märtsil 1781 õpetajaks. Oli aastatel 1781–1787 (kutsuti 31. jaanuaril/11. veebruaril 1781) Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja. Tema isa Georg Salomon oli Tallinna gümnaasiumi ajaloo ja filosoofia professor. Väimees Carl Matthias Henning oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, vanem tütrepoeg Carl Theodor Henning oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, noorem tütrepoeg Georg Thomas Benedict Henning oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Brunei jalgpallikoondis

Brunei jalgpallikoondis on Brunei rahvuskoondis jalgpallis.
Ida-Timori jalgpallikoondis

Ida-Timori jalgpallikoondis on Ida-Timori rahvuskoondis jalgpallis.
Kambodža jalgpallikoondis

Kambodža jalgpallikoondis on Kambodža rahvuskoondis jalgpallis.
Laose jalgpallikoondis

Laose jalgpallikoondis on Laose rahvuskoondis jalgpallis. Songphu Phongsa 1996–1999 Vangchay Muangmany veebruar 2000 – mai 2000 Outhensackda Vatthana 2000 – ? Boris Zhuravlyov 2001 Soutsakhone Oudomphet 2002 – ? Dominique Fernandez mai 2003 – ? Saythong Syphasay oktoober 2003 – oktoober 2004 Bounlap Khenkitisack oktoober 2004 – 2005? Saythong Syphasay oktoober 2006 – 2007? Valeriy Vdovin oktoober 2008 – november 2008 Saysana Savatdy detsember 2008 – juuli 2009 Alfred Riedl juuli 2009 – mai 2010 David Booth juuli 2010 – detsember 2010 Bounlap Khenkitisack jaanuar 2011 – veebruar 2011 Hans-Peter Schaller veebruar 2011 – detsember 2011 Kokichi Kimura juuli 2012 – 2014 Norio Tsukitate 2014 David Booth august 2014 Steve Darby august 2015 – 2016 Valakone Phomphakdy mai 2016 – detsember 2016
Malaisia jalgpallikoondis

Malaisia jalgpallikoondis on Malaisia rahvuskoondis jalgpallis.
Myanmari jalgpallikoondis

Myanmari jalgpallikoondis on Myanmari rahvuskoondis jalgpallis.
Singapuri jalgpallikoondis

Singapuri jalgpallikoondis on Singapuri rahvuskoondis jalgpallis.
P. I. Tšaikovski nimeline Moskva Riiklik Konservatoorium

P. I. Tšaikovski nimeline Moskva Riiklik Konservatoorium; endise nimega Moskva Konservatoorium (vene keeles Московская государственная консерватория имени П. И. Чайковского; lühend МГК), on kõrgem õppeasutus Moskvas. Konservatooriumi asutas Nikolai Rubinstein koos vürst Nikolai Petrovitš Trubetskoiga 1866. aastal. See on vanuselt teine muusikakõrgkool Venemaal, sellest vanem on 1862. aastal Anton Rubinsteini asutatud Peterburi Konservatoorium. Aastast 1940 kannab õppeasutus Pjotr Tšaikovski nime, kes töötas seal aastail 1866–1878. Ametlik koduleht
Kettamaailm

Kettamaailm on Terry Pratchetti loodud fantaasiamaailm, mis on 41 romaani tegevuspaigaks. Kettamaailmal on nii mõndagi sarnast nii reaalse maailmaga kui ka teiste muinasjutuliste maailmadega. Kettamaailm on hiiglaslik lame ketas, mis asetseb neljal elevandil, kes omakorda seisavad kosmilise kilpkonna, Suure A'Tuini seljas. Ketta läbimõõt on umbes 10 000 miili ehk umbes 16 000 km. Selle ümber tiirleb kuu ning ka oma päike. Et Ketta Naba on päikesest kaugemal, kui Serv, siis on servapoolsed regioonid troopilise kliimaga ning Nabamaad külmad. Ketta kuju tõttu ei saa seal kasutada ilmakaari nii, nagu seda teeme meie. Seal on põhisuundadeks naba poole, serva poole, vastupäeva ning päripäeva. Kettamaailma keskel asub Cori Celesti, 10 miili (16 km) kõrgune mägi, kus asub Dunmanifestin, Kettamaailma võimsamate jumalate kodu. Ketta võimas võluvägi tekitab Naba lähedal ka virmalisi, mida tuntakse kui aurora coriolis't. Ketta servas asub Servakosk, kust Ketta ookeanid üle selle ääre voolavad. Kettamaailmas on palju riike ja linnu, näiteks Ankh-Morpork või Omnia. Metslane Cohen Surm (Kettamaailm) Discworld – Kettamaailma ametlik koduleht Discworld Wiki
Carl Theodor Henning

Carl Theodor Henning (1./13. juuli 1804 Järva-Peetri – 20. märts / 1. aprill 1837 Rapla) oli Eestimaa vaimulik. Ta õppis Tallinna toomkoolis ja aastatel 1821–1824 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Usuteadust õppis ta aastatel 1824–1827 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (lõpetas, grad. stud.). Oli korporatsiooni Estonia liige. Ordineeriti 20. septembril / 2. oktoobril 1834 õpetajaks. Ta oli aastatel 1834–1837 Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Tema isa välja antud jutlusekogumikus on avaldatud ka tema jutlusi. Tema isa Carl Matthias Henning ja vend Georg Thomas Benedict Henning olid Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetajad, vanavanaisa Georg Salomon oli Tallinna gümnaasiumi ajaloo- ja filosoofiaprofessor. Tema abikaasa Caroline Dorothea Elisabethi (oli tema isa õetütar) isa Christian Timotheus Schultz oli Tallinna toomkoguduse õpetaja. Surmakanne Rapla koguduse surmameetrikas – EAA.1219.1.26:342 Schüler-Verzeichnis des Revalschen Gouvernements-Gymnasiums 1805–1890. bearbeitet von Heinrich Hradetzky. Reval, 1931 Kluge&Ström Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Georg Henning

Georg Thomas Benedict Henning (21. detsember 1823/2. jaanuar 1824 Järva-Peetri – 12. veebruar/24. veebruar 1874 Järva-Peetri) oli Eesti vaimulik. Georg Henning õppis aastast 1833 Narvas pastor Hunniuse erakoolis ja aastast 1836 Võrus Heinrich Krümmeri erakoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1842–1848. Ordineeriti 14. augustil/26. augustil 1849 õpetajaks. G.Henning oli aastatel 1849–1852 Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1852–1874 oli ta (sai õpetajaks 16. märtsil/28. märtsil 1852) Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. G.Henningu isa Carl Matthias Henning oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, vend Carl Theodor Henning oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, vanaisa Georg Salomon oli Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa Georg Salomon oli Tallinna gümnaasiumi ajaloo ja filosoofia professor. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Aatomijäämurdja

Aatomijäämurdja (ka aatomijäälõhkuja) on jäämurdja, mille jõuallikateks on üks või enam tuumareaktorit. Tuumalaevad võiksid varustuslaevade abiga merel olla kuni 25 aastat, kuid tegelikult on pikimad tööperioodid 5–6 kuud, mille järel vahetatakse meeskond välja. Aatomijäämurdjad tegutsevad enamasti Põhja-Jäämeres ja Barentsi meres, sest seal on pikemat aega suured alad jää all. Esimene Venemaa aatomijäämurdja Lenin valmis 1959, seni viimane – 50 Let Pobedõ – 2007. aastal. Raskete jääolude tõttu töötas 2011. aasta 26. veebruarist kuni 10. aprillini Soome lahel aatomijäämurdja Vaigatš. ""Атомный ледокол "Вайгач" завершил работу в Финском заливе"". www.rg.ru (vene). Vaadatud 03.07.2011. Jäämurdja Tarmo mereblogis
Leeder-sõrmkäpp

Leeder-sõrmkäpp (Dactylorhiza sambucina) on käpaliste sugukonda sõrmkäpa perekonda kuuluv rohttaim. Saaremaal kasvas kuni 20. sajandi alguseni leeder-sõrmkäpa kollaseõieline vorm, keda seejärel loeti Eestist kadunud liikide hulka, kuni 2021. aastal avastati Saaremaal teine populatsioon. Taimede kõrgus ulatub umbes 30 sentimeetrini, õisik on tihe ja paljuõieline ning iga õie alusel on sigimikust pikem leheke – õiekandeleht, mis eristab sõrmkäppasid käpa perekonna esindajatest, kelle õiekandeleht on soomusjas. Vars on lehistunud, kuid tihti puuduvad varre ülaosas sõrmkäppadele tüüpilised kolmnurksed kandelehe taolised lehed. Lehed on lamedad, 5–12 cm pikad ja kuni 3 cm laiad, süstjad, piklik-munajad või äraspidimunajad. Vars on tugev ja õisik üsna tihe. Õitseaeg on leeder-sõrmkäpal mai ja juuni algus. Taime lehed sarnanevad rohkem käpa perekonna esindajatega, hoidudes varre alusele. Esineb nii kollaseid kui ka roosade õitega vorme. Eestis on looduslikult esinenud vaid kollase õiega vorm. Leeder-sõrmkäpp on Euroopa levilaga liik, mis kasvab mägedes, vaid Läänemere ümbruses leidub taime ka tasandikel. Ahvenamaal ja Gotlandil kasvab leeder-sõrmkäpp niitudel. Levila on jaotunud kaheks suuremaks alaks. Skandinaavia osaareaal hõlmab Skandinaavia lõunaosa ja Põhja-Taani, idapoolseim osa ulatub Ahvenamaale ja Turu saarestikku. Põhiareaal ulatub Kesk-Saksamaalt Sitsiiliani ja Loode-Hispaaniast Kirde-Ukrainani. Puudub Briti saartel. Viimase teadaoleva Lääne-Saaremaal Austlas kasvava leeder-sõrmkäpa üsna rohkearvuka populatsiooni korjasid taimehuvilised tühjaks 1901. aastal. Herbaarnäidised on säilinud Riias ja Peterburis. Leeder-sõrmkäpa populatsiooni taastamiseks tõi Eesti Orhideekaitse Klubi 27. mail 1989 Ahvenamaalt 27 taime. Need istutati 28. mail Saaremaale, luues kaks väikest populatsiooni. Ettevõtmine ei andnud elujõulist asurkonda ning praeguseks on järele jäänud vaid paar mitteõitsvat taime. 2021. aasta juunis avastati Saaremaal teises kohas paarisajal ruutmeetril sadakond taime. 2022. aastal täpsustati, et selles kasvupaigas on üle tuhande taime. Orhideekaitse Klubi: leeder-sõrmkäpp Tarmo Pikner: Kadunud orhideed otsimas Margus Muld: "Saaremaal taasavastati mitu inimpõlve peidus olnud orhideeliik" ERR, 7. juuni 2021 "Huvilised käisid Saaremaal taasavastatud leedersõrmkäppa uudistamas" ERR, 22. mai 2022 Leeder-sõrmkäpp andmebaasis eElurikkus "Saaremaal taasavastati mitu inimpõlve peidus olnud orhideeliik" ERR, 7. juuni 2021 "Huvilised käisid Saaremaal taasavastatud leedersõrmkäppa uudistamas" ERR, 22. mai 2022
Lutikkäpp

Lutikkäpp (Orchis coriophora) on käpaliseliik, mida esines Eestis veel 19. sajandil. Taim kasvab 15–40 cm kõrguseks. Kirjudel õitel on terav nokataoline tipp. Liik on nimetuse saanud ebameeldivat lutikahaisu meenutava lõhna järgi. Kasvab niitudel, ka puisniitudel. Viimased Eestist pärit herbaareksemplarid pärinevad Saaremaalt. Liik on kadumas ka endistelt kasvukohtadelt Kesk-Euroopas, rohkem on teda leida Vahemere-äärsetes riikides. Lutikkäpp andmebaasis eElurikkus