laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Viies ristisõda

Viies ristisõda aastatel 1217–1221 oli kristlaste järjekordne katse vallutada Jeruusalemm ja püha maa moslemitelt tagasi. Viienda ristisõja kuulutas välja paavst Honorius III, ristisõdalaste vägesid hakkasid juhtima Austria hertsog Leopold VI ja Ungari kuningas András II. Kristlased olid aru saanud, et püha maad otse tagasi vallutada ei saa. Otsustati, et selleks tuleb kõigepealt purustada riik, mille valdusse need alad kuulusid Ajiubiidide dünastia Egiptuses. 1218. aasta liitus sõjaga sakslaste armee ja hollandi-flaami-friisi segaarmee, mida juhtis Hollandi krahv Willem I. 1218. aasta kevadel saabusid Akkosse sakslaste laevad ning laevastik seilas koos kuningas Jean I-ga Niiluse suudmesse, kus piirati Damietta linna. Esialgu rünnati Damietta linna Egiptuses. Ristisõdijad olid liidus Seldžukkidega Anatooliast, kes ründasid samal ajal Ajiubiide Süürias, nii ei pidanud ristisõdijad võitlema kahel rindel. Pealetung sujus aeglaselt, augustis 1218 suri Egiptuse sultan al-Adil, võimule tuli tema poeg al-Kamil. 1218. aasta sügisel saabus Euroopast legaat Pelagio Galvani koos abivägedega. Talvel said ristisõdijad kannatada haiguspuhangutest ja üleujutustest, 1219. aastal saabus Franciscus Assisist, kes hakkas pidama läbirääkimisi vaherahu saavutamiseks. Ühisele keelele ei jõutud, kuigi Aijubiidid pakkusid kristlastele Jeruusalemma ja suurt osa kunagisest kuningriigist. Novembris 1219 andsid Damietta kaitsjad lõpuks näljahäda pärast alla. Al-Kamil ise põgenes lähedalasuvasse Al-Man?ūrahi linnusesse. Ristisõdijad tegid Damiettast oma baasi, ristisõdijad jäid Damiettasse aastateks 1219–1220, oodates Saksa-Rooma keiser Fridrich II saabumist. Jean I pidi naasma Akkosse, et kaitsta kuningriigi alasid al-Muzzami eest, kes kasutas võimalust ründamiseks. Seejärel tungisid ristisõdijad 1221. aasta juulis edasi lõunasse Kairo suunas, kuid al-Kamili tekitatud Niiluse üleujutus jättis nad lõksu. Esialgu tundus sõjakäik olevat edukas, moslemite väed olid paanikas ega suutnud organiseerida korralikku kaitset. Ainsad, kes suutsid võitlusvõime säilitada, olid Türgist pärit orisõdurid mamelukid. Nad peatasid ristisõdijate varustamise toiduga ning panid nad taganema. Egiptuse sultani Al-Kamili öises rünnakus sultani väed võitsid ristisõdijaid Niiluse ääres lihtsa vaevaga ja vallutasid Damietta tagasi. Friedrich II ei jõudnudki lõpuks Euroopast tulema hakata. Ristisõdijad ja al-Kamil sõlmisid kaheksa-aastase rahulepingu, enamik vangistatud ristisõdijatest müüdi orjadeks. Põhjala ristisõjad, Liivi ristisõda
Tuttvart

Tuttvart (Aythya fuligula) on keskmise suurusega sukelpart. Hundsulestikus isaslinnul on pea ja kael mustad ja metalliläikelised. Peas on madal tutt, mille järgi lind ongi nimetuse saanud. Tutt liibub isasel aga tihti nii tihedalt vastu kukalt, et seda pole võimalik eristada. Isaslinnud sulgivad juulis. Emased on partidele tüüpiliselt tumepruunid. Tuttvart on levinud Euraasia põhja- ja parasvöötmelises osas. Põhja-Ameerikas võib teda kohata suhteliselt harva. Eestis on tuttvardi levilaks Lääne-Eesti saared, Põhja-Eesti rannik ja Emajõe jõgikond. Tuttvart on Eesti arvukamaid sukelparte. Lisaks paiksetele lindudele, kes viibivad siin aprillist novembrini, on palju ka läbirändajaid. Vaid üksikud tuttvardid veedavad Eestis talve. Tuttvardi pesitsusaegset arvukust hinnatakse 4000–6000 paarile, talvist arvukust 200–2000 isendile. Madalas vees otsivad tuttvardid põhjamudast selgrootuid. Nad söövad ka veekogu põhjas kasvavaid taimi, eriti nende hapramaid osi. Tuttvart teeb pesa maapinnale kõrreliste puhmastest. Selle vooderdab ta kuivanud kulu ja udusulgedega. Pessa muneb emane tavaliselt 7–11 muna. Mõnikord muneb mitu tuttvarti samasse pessa. Munad on valkjas-oliivipruunid ning rohekas-sinakamad kui rohukoskla omad. Tuttvardid pesitsevad harilikult tihedate kogumikena, sest nii on iga üksiku isendi võimalus röövlooma või -linnu ohvriks langeda väiksem. Pesa tegemisel otsitakse naerukajakate kaitset, et pääseda suuremate kajakate rüüstetegevuse eest. Isased seltsivad sulgimise ajal juulis punapea-vartidega. Pojad hakkavad kooruma juuni lõpus, lahkudes enamasti merele. Tuttvardipojad muutuvad lennuvõimeliseks alles augustis. Tuttvart ei kuulu looduskaitse alla. Talle peetakse augustist novembrini jahti. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Haide-Ene Rebassoo. Laidude raamat. Tallinn 1972, lk 61. Tuttvart andmebaasis eElurikkus Liigikirjeldus Tuttvart YouTube'is Tuttvardi häälitsustega helifail
Seitsmes ristisõda

Seitsmes ristisõda toimus 1248–1254. Eestvedaja paavst Innocentius IV ja Prantsusmaa kuningas Louis IX Püha. Sõja sihiks Egiptus. Ettevõtmine nurjus. Seitsmes ristisõja eel oli käimas laiaulatuslik konflikt paavst Innocentius IV ja Püha Rooma (Saksa-Rooma) keisri Friedrich II vahel ning Inglismaa kuninga, Iirimaa lord ja Akvitaania hertsog 1216–1272 Henry III polnud oma suurima rivaali abistamisest huvitatud, kujuneski sellest vaid prantslaste üritus. Sõda algas Prantsusmaa kuningas Louis IX Püha'le edukalt, ta vallutas Damietta linna Niiluse suudmes, kuid hiljem takerdusid ta väed lõuna pool jõe soodesse ning kuningas ise langes vangi. Pärast pikki läbirääkimisi vabastati ta Damietta ning suure rahasumma loovutamise hinnaga ning järgnevalt suundus ta Palestiinasse, kus asusid Jeruusalemma kuningriigi jäänukid, kristlaste hertsogi- ja krahviriigid. Seal viibis Louis 4 aastat (1250–1254), lüües tagasi moslemite rünnakud ning kindlustades linnu. Jeruusalemma vallutada tal siiski ei õnnestunud.
Narcís Monturiol i Estarriol

Narcís Monturiol i Estarriol (katalaani hääldus: [nərˈsiz muntuɾiˈɔɫ i əstəriˈɔɫ]; 28. september 1819 – 6. september 1885) oli katalaani leidur. Ta konstrueeris allveelaeva Ictineo II.
Vivien Leigh

Vivien Leigh (sündinud Vivian Mary Hartley, 5. november 1913 Indias Darjeelingis – 8. juuli 1967 Londonis) oli inglise näitleja. Vivien oli ainus laps peres. Tema isa Ernest Hartley oli Suurbritannia ratsaväe ohvitser. Ema Gertrude Mary Robinson Yackjee (1888–1972) oli iirlane ja katoliiklane. Vanemad abiellusid 1912 Londonis. 20. detsembril 1932 abiellus ta kohtuadvokaat Herbert Leigh Holmaniga, kes oli temast 13 aastat vanem. Abielust sündis 12. oktoobril 1933 tütar Suzanne. Abielu lahutati 1940, kuid nad jäid teineteisele lähedasteks kuni Vivieni surmani. 1934. aastal tegi ta näitlejadebüüdi filmis "Things Are Looking Up". Esinejanime muutis ta oma agendi John Gliddoni soovitusel, kes arvas, et Vivian Holman ei ole näitlejatarile sobiv nimi. Vaatajaskonda võlus enim Leigh' ilu ja sageli ei võetud teda kui näitlejat tõsiselt. 1940. aastal naitus ta Laurence Olivier'ga. 1960 nende abielu lahutati. 1947 löödi Olivier rüütliks ja ta on kõige noorem nendest, kes on oma teenete eest näitlejana rüütliks löödud. Sellest ajast kandis Leigh tiitlit Vivien Leigh, leedi Olivier, ning seda jäi ta kandma ka pärast lahutust. Leigh'd vaevas bipolaarne häire, mistõttu temaga oli raske töötada. 1940. aastate keskel diagnoositi tal tuberkuloos. Viimastel eluaastatel astus ta harva üles filmides ja teatris, suri tuberkuloosi. 1939 mängis Leigh filmis "Tuulest viidud" naispeaosatäitjat Scarlett O'Harat. Selle rolli eest võitis ta samal aastal parima naisnäitleja Oscari. See film teenis kokku 13 Oscari nominatsiooni, millest võitis 8. 1951 mängis Leigh filmis "Tramm nimega Iha" naispeaosatäitjat Blanche DuBois'd. See film nimetati 12 Oscari kandidaadiks ja võitis neist 4, sealhulgas Leigh parima naisnäitleja oma. Sama rolli eest pälvis ta Veneetsia filmifestivalil parimale naisnäitlejale mõeldud Volpi karika ning BAFTA auhinna parima naisnäitleja kategoorias (1952 oli üldse esimene kord, kus see auhind välja jagati). Veel nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks draamanäitlejatari kategoorias, kuid ei võitnud. 1963 esines ta muusikalis "Seltsimees", mis oli valminud samanimelise 1937. aasta filmi põhjal. Leigh pälvis selle eest parimatele teatrinäitlejatele mõeldud Tony auhinna naispeaosatäitja kategoorias muusikalis. 1934 "Things Are Looking Up" 1935 "The Village Squire" 1937 "Tuli Inglismaa kohal" 1939 "Tuulest viidud" 1940 "Waterloo sild" 1941 "That Hamilton Woman" 1948 "Anna Karenina" 1951 "Tramm nimega Iha" 1955 "The Deep Blue Sea" 1961 "The Roman Spring of Mrs. Stone" 1965 "Narride laev" Vivien Leigh andmekogus IMDb (inglise)
Tundeelu tuimenemine

Tundeelu tuimenemine on emotsionaalse reaktiivsuse häire – inimene ei reageeri tundeliselt piisavalt intensiivselt välismõjuritele. See väljendub ükskõiksuses nii enese kui ka ümbritseva suhtes. Inimene ei pööra enam endale ja teistele tähelepanu. Näiteks: ema ei huvita tema haige lapse käekäik; inimest ei huvita enam tema enda tulevik. Teoreetiliselt on võimalik, et inimene sureb nälga, kuna toidupuudus ei tekita temas emotsionaalset reaktsiooni. Tundeelu tuimenemine esineb sageli skisofreenia korral. Eristatakse kahte tundeelu tuimenemise intensiivsuse taset: hüpopaatia – mõningane tundeelu tuimenemine; apaatia – täielik tundeelu tuimenemine.
Kahekümne viie sendine münt

25-sendine oli esimene münt, mis pärast 1928. aasta rahareformi kasutusele võeti. Leping nende müntide valmistamiseks sõlmiti Riigikassa ja Riigi Trükikoja vahel 18. juulil 1928, käibele jõudsid esimesed mündid 1. septembril 1928. Seoses 25-sendise nominaali mittesobimisega rahasüsteemi lõpetati nende müntide kehtivus 15. oktoobril 1936. Palju poleemikat tekitasid mündi esiküljel suure riigivapi all olevad Riigi Trükikoja juhataja Theodor Kääriku initsiaalid "TK". Ajakirjandus pani seda eneseupitamist väga pahaks ning edaspidi ühelgi Eesti mündil kellegi initsiaale ei ole olnud. Münt on halli värvi ning kaalub 8,5 grammi, läbimõõt on 2,75 sentimeetrit ning selle serv on rihveldatud (148 "hammast"). Mündi kujundaja on Georg Westenberg ning lähtutud on 1926. aasta markvääringus müntide kujundusest. Mündi esiküljel on Eesti Vabariigi suur riigivapp, mille all Theodor Kääriku initsiaalid "TK". Mündi tagaküljel on legend "EESTI VABARIIK", nimiväärtus "25 senti" ja vermimise aasta "1928". Eesti Vabariigi meenemündid Eesti kroon
Poisid ei nuta

"Poisid ei nuta" (originaalpealkiri "Boys Don't Cry") on Oscariga pärjatud 1999. aasta draamafilm, mis põhineb tõestisündinud lool ühest noorest transsoolisest, kes vägistati ja tapeti sõprade poolt, kui tuli ilmsiks, et tal olid naise suguelundid. Tüdrukuna sündinud Teena Brandon (Hilary Swank) on end alati tundnud poisina ning et omada võimalust oma edasine elu poisina veeta, kolib ta Nebraska osariigis asuvast Lincolni linnast 75 miili kaugusel asuvasse väikelinna Falls Citysse ja muudab oma nime Brandon Teenaks. Karismaatiline, heasüdamlik ja lahke poiss saab väikelinnas kiiresti kõigi lemmikuks ning ta armub isegi kohalikku tüdrukusse Lanasse (Chloë Sevigny). Ei lähe kaua aega, kui Lana endine poiss-sõber armukadedusest Brandonit jälgima hakkab ning kahtlustab, et too ei pruugigi olla see, kellena ta ennast on esitlenud. Oscar 2000 Parim naisnäitleja – Hilary Swank Kuldgloobus 2000 Parim naisnäitleja (draama) – Hilary Swank Satellite Awards 2000 Parim naisnäitleja (draama) – Hilary Swank 2000 Parim naiskõrvalosatäitja (draama) – Chloë Sevigny Poisid ei nuta andmekogus IMDb (inglise) Koduleht Court TV Crime Library Artikkel teemal Teena Brandon
Halle Berry

Halle Maria Berry (sündinud 14. augustil 1966 Clevelandis Ohios) on filmiauhinna Oscar pälvinud USA filminäitleja. Tema tuntumate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Koletise ball", "X-mehed", "Agent 007: Surra veel üks päev", "Gootika" ja "Kassnaine". Ametlik koduleht Halle Berry andmekogus IMDb (inglise) Lisainfo filmiveeb.ee-st
Yale'i Ülikool

Yale'i Ülikool (inglise keeles Yale University) on vanuselt kolmas kõrgkool Ameerika Ühendriikides. Tegu on laiapõhjalist haridust andva eraülikooliga. Umbes 45% Yale'i lõpetajatest omandab hariduse humanitaarteaduste või kunsti, umbes 35% sotsiaalteaduste ning 20% loodus- ja tehnikateaduste alal. Rahvusvaheliselt on laialdase tuntuse saavutanud Yale'i ülikooli õigusteaduskond. Tuntud on ka ülikooli juures tegutsev näitekunstikool, mille on lõpetanud mitmed mainekad näitlejad, lavastajad ja stsenaristid. Ülikoolis on umbes 11 400 üliõpilast, akadeemilise personali arv on ületanud 3300 inimese piiri. Yale'i ülikooli president on alates 2013. aastast Peter Salovey. Tema eelkäija aastatel 1993–2013 oli majandusteadlane Rick Levin. Yale'i ülikooli kirjastus annab välja selliseid mainekaid teadusajakirju nagu American Scientist, Library Gazette ja Yale Review. Yale'i ülikool asutati 1701. aastal kolleegiumina (Collegiate School) Connecticuti osariigis. Uksed avati Killingworthis esimese rektori Abraham Piersoni kodus. Hiljem koliti Saybrooki ning siis Wethersfieldi, kuni 1718. aastal koliti õppeasutus New Havenisse, kus tegutseb tänini. Aastatel 1718–1887 kandis kool Yale'i kolledži nime. 1861. aastal sai Yale'ist esimene kõrgkool Ameerika Ühendriikides, mis hakkas välja andma doktorikraadi. Esimene naine sai ülikoolist teaduskraadi 1892. aastal. Kõik aastatel 1989–2009 valitsenud Ameerika Ühendriikide presidendid olid Yale'i ülikooli vilistlased. Varasematest USA presidentidest on Yale'i lõpetanud William Howard Taft ja Gerald Ford. [https://web.archive.org/web/20080922063633/http://www.yaledailynews.com/articles/view/25261 Endowment up by 4.5 percent. Yale Daily News, 2008. Vaadatud 29.09.2008. Koduleht
Boys Don't Cry

Boys Don't Cry on mitme teose pealkiri: "Boys Don't Cry" on 1999. aastal valminud USA film, kus peaosi mängisid Hilary Swank ja Chloë Sevigny; "Boys Don't Cry" on ansambli The Cure album aastast 1980; "Boys Don't Cry" on ansambli The Cure laul aastast 1979.
Walt Disney

Walter Elias Disney (5. detsember 1901 Chicago – 15. detsember 1966 Burbank) oli USA filmirežissöör ja -produtsent, multifilmide looja ning metseen. Walt Disney oli ka populaarne seltskonnategelane ja lõbustusparkide looja. Tema nimel on nii võidetud Oscarite arvu (26) kui ka Oscarile nomineerimise kordade (59) rekord. Ta on pälvinud ka 7 Emmy auhinda. Disneyt peetakse 20. sajandi üheks tähtsamaks meelelahutusäri arendajaks. Koos oma venna Roy O. Disneyga rajas ta Hollywoodis Walt Disney Company. Selle kontserni iga-aastane sissetulek on umbes 30 miljardit USA dollarit. Disney ja tema töötajad on loonud arvukalt maailmakuulsaid multifilmitegelasi, näiteks 1928. aastal Miki Hiire ja 1934. aastal Piilupart Donaldi. 1955. aastal rajas ta Californiasse suure lõbustuspargi Disneyland. Hiljem loodi sarnased pargid ka muu hulgas Prantsusmaal, Jaapanis ja Hiinas. Walt Disney suri 15. detsembril 1966 kopsuvähki. Viis aastat hiljem avati Walt Disney üks unistuste projekte Disneyworld Florida osariigis Orlandos. 1937 "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi" 1939 "Pinocchio" 1950 "Tuhkatriinu" 1942 "Bambi" 1946 "Tehkem muusikat" 1949 "Ichabodi ja hr Konna seiklused" 1951 "Alice imedemaal" 1953 "Peeter Paan" 1955 "Leedi ja Lontu" 1961 "101 dalmaatslast" 1963 "Mõõk kivis" 1964 "Mary Poppins" "Kõrb elab" "Preeria ime" "Walt before Mickey" Disney joonisfilmide loend
Nurg

Nurg (Blicca bjoerkna) on karpkalalaste sugukonda kuuluv kalaliik. Nuru rahvapärane nimetus on rõks. Nurg sarnaneb väliselt latikaga. Neid saab eristada silmade järgi, mis nurul on suhteliselt suuremad, ning erinevalt latikast võib osa rinna- ja kõhuuimi olla punakat tooni. Nurg on latikast väiksem, olles tavaliselt 20–25 cm pikk, maksimaalselt 40–50 cm. Nurgu leidub aeglase vooluga jõgedes, järvedes ja riimveelises rannikumeres. Tavaliselt on nurud kogunenud parvedesse ning liiguvad veekogu põhjakihtides, eelistades seejuures taimestikuvööndit. Nurud moodustavad ka segaparvi teiste kalaliikidega. Eestis elutseb nurg rannikumeres, Peipsi järves, Narva veehoidlas ja väiksemates järvedes. Kudemisperiood on maist juuli alguseni, 17–19 °C veetemperatuuri juures. Eesti kalade süstemaatiline nimestik Nurg andmebaasis eElurikkus Nurg Tartu Ülikooli Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
Martin Sheen

Martin Sheen (sündinud Ramón Gerardo Antonio Estévez; 3. augustil 1940 Daytonis Ohios) on Emmy auhinnaga pärjatud USA filminäitleja. Tema tuntuimaks rolliks on president Josiah Bartleti osatäitmine aastatel 1999–2006 toodetud USA telesarjas "Presidendi meeskond" ja kapten Willardi roll 1979. aasta filmis "Apocalypse Now" Ka Martin Sheeni pojad Emilio Estévez, Ramón Estévez ja Charlie Sheen (õieti Carlos Irwin Estévez) ning tütar Renée Estévez on filminäitlejad. Emmy 1994: Parim draamasarja meesnäitleja: "Murphy Brown" Kuldgloobus 2001 Parim draamasarja meesnäitleja: "Presidendi meeskond" Martin Sheen andmekogus IMDb (inglise) Triin Tael. Martin Sheen: "Olin märatsev hull, kes oma pojale kallale läks!" Õhtuleht, 27. jaanuar 2009
Luts

Luts (Lota lota) on lutslaste (Lotidae) sugukonda (traditsiooniliselt käsitletud tursaliste (Gadiformes) sugukonnas) kuuluv röövkala. Luts on ainuke tursaliste seltsi kuuluv liik, kes elab ka magevees. Ta kasvab harilikult 50–80 cm pikkuseks, suurimad isendid on olnud kuni 100 cm ja 24 kg rasked. Lutsul on ümar keha, mis tahapoole ulatudes muutub saledamaks, kaks seljauime, milles tagumine on peaaegu poole keha pikkune, peaaegu sama pikk on ka pärakuuim. Pea on lame ja laia suuga, millel on üks allapoole sunnatud poise. Luts on külmalembene ja öise eluviisiga röövkala, juba 15–16 °C juures jääb "suveunne" ja ei toitu. Toitumisel on kõige olulisem haistmismeel. Kudemisperiood on talvel. Luts elutseb suuremates ja sügavamates jõgedes ja järvedes. Levinud Euroopas, Siberis ja Põhja-Ameerikas alates 40°N laiuskraadist põhja pool. Eestis on luts laialdaselt levinud enam-vähem kõigis merega ühenduses olevates suuremates vooluveekogudes, samuti sisemaa järvedes ja jõgedes. Lutsumänd Eesti kalade süstemaatiline nimestik Luts andmebaasis eElurikkus Luts TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
Kapadookia

Kapadookia oli vanaaja maakond ja riik Väike-Aasia idaosas. 2. aastatuhandel eKr oli piirkond Hetiidi riigi tuumik. 6. sajandil eKr langes Ahhemeniidide Pärsia võimu alla. Aleksander Suure (356 eKr–323 eKr) loodud maailmariigi lagunedes Diadohhide sõdades oli Kapadookia Seleukiidide riigi valduses. 3. sajandil eKr iseseisvus Kapadookia mõneks ajaks, kuid langes siis Rooma riigi mõjuvõimu alla ja 17. aastal muudeti Rooma riigi Kapadookia provintsiks. Aleksander Suure impeeriumi piirid 334–323 eKr Kapadookia 2. sajandil eKr Rooma keisririigi provintsid 117. aastal Kapadookia Ülikool
Allison Janney

Allison Brooks Janney (sündinud 19. novembril 1959 Ohio osariigis Daytonis) on Emmy auhinnaga pärjatud USA filminäitleja. Tema tuntuim roll on C.J. Creggi osatäitmine aastatel 1999–2006 toodetud USA telesarjas "Presidendi meeskond". "The Guiding Light" (Ginger, 1993–1995) "Seaduse nimel" (Ann Madsen, 2 jagu, 1992–1994) "Frasier" (Phyllis, 2 jagu, 2001–2002) "Weeds" (Ms. Greenstein, 1 jagu, 2005) "Presidendi meeskond" (Claudia Jean 'C.J.' Cregg, 151 jagu, 1999–2006) "Two and a Half Men" (Beverly, 1 jagu, 2007) Emmy auhinnad 2000 Parim draamasarja naiskõrvalosatäitja: "Presidendi meeskond" 2001 Parim draamasarja naiskõrvalosatäitja: "Presidendi meeskond" 2002 Parim draamasarja naisnäitleja: "Presidendi meeskond" 2004 Parim draamasarja naisnäitleja: "Presidendi meeskond" Allison Janney andmekogus IMDb (inglise)
Fritjof Capra

Fritjof Capra (sündinud 1. veebruaril 1939 Viinis) on austria päritolu USA füüsik ja teaduskirjanik. Ta on kõige enam tuntud oma avalikkusele suunatud füüsikat ja metafüüsikat ühendada üritavate raamatute poolest. Viinis sündinud Capra sai 1966. aastal Viini ülikoolist doktorikraadi teoreetilise füüsika alal. Tema teadustööd on osakeste füüsika ja süsteemiteooria alal, kuid ta on suurema osa tähelepanu pälvinud oma populaarteaduslike teostega (tuntuim "Tao of Physics"), milles väidab, et füüsika ja metafüüsika viivad samadele järeldustele. Capra seisukohtadele pole teadusüldsus tähelepanu pööranud, kuna need pole falsifitseeritavad. Capra on nii budist kui ka katoliiklane.
Lars Chemnitz

Lars Chemnitz (26. oktoober 1925 – 18. november 2006) oli Gröönimaa poliitik. Ta oli liberaalse erakonna Atassut esimene esimees.
Bitüünia

Bitüünia oli vanaaja maakond ja riik Väike-Aasia loodeosas. Nime sai see Traakiast umbes 7. sajandil eKr neile aladele rännanud hõimu, bitüünide järgi. Aastal 297 eKr Diadohhide sõdade käigus Bitüünia iseseisvus ja tema pealinnaks sai Nikomedeia. Viimase kuninga, Nikomedes IV testamendi alusel muutus Bitüünia 74 eKr Rooma provintsiks. Bitüünia piirnes Müüsiaga kagus, Paflagooniaga kirdes ja Früügiaga kagus. 7. sajandil sai Bitüüniast Bütsantsi Opsikioni teema. 13. sajandil sai sellest Seldžuki impeeriumi piiriala, 1330ndatel vallutas selle Osmanite riik.
Meka

Meka (araabia مكة Makkah, ka مكة المكرمة Makkat al-Mukarramah) on linn Saudi Araabia läänepiirkonnas Meka provintsis, muslimite püha linn. Mekasse võivad siseneda ainult muslimid. Muslimitele on palverännak (hadž) Mekasse üks islami nn viiest sambast. Iga muslim peab, kui tal on võimalik, sooritama elus vähemalt ühe korra palverännaku Mekasse. Elanikke 1 179 200 (2004). Palverännakute keskpunktiks Mekas on Masjid al-Ḥarāmi mošees asuv Kaaba, mille islami arhitektuuri kõige pühama ehitisena rajasid pärimuse kohaselt Aabraham ja tema poeg Ismael. Palverändurite rituaalide hulka kuulub seitsmekordne käimine ümber Kaaba, musta kivi suudlemine ja joomine Zemzemi kaevust. Hadži ajal käivad palverändurid ära ka Arafati mäel ja loobivad Mina külas seitse sümboolset kivi Saatanat kujutava samba pihta. Kõik muslimid, kus tahes nad ka ei asuks, palvetavad viis korda päevas Mekas asuva Kaaba poole. Hadž on kuulus kui maailma suurim iga-aastane rahvakogunemine. Kuna sel ajal saabub Mekasse tihtipeale korraga enam kui 2 miljonit palverändurit, pole harvad õnnetused, surmajuhtumid ja isegi enam kui 100 hukkunuga intsidendid. Kõige enam õnnetusi juhtub tavaliselt saatanasammaste (Jamrah al-Aqaba) loopimisel. 1987. aasta hadži ajal oli intsident Iraani-meelsete meeleavaldajatega, kus kokkupõrkes Saudi Araabia võimudega hukkus enam kui 400 inimest. 1990. aastal kukkus kokku pühapaikade juurde viiv jalakäijate tunnel; hukkus 1426 inimest. 1994. aastal hukkus Saatana kividega loopimise rituaali ajal 270 inimest. 1997. aastal hukkus Mina telklinnakus puhkenud tulekahjus 343 palverändurit, vigastada sai 1500 inimest. Pärast seda on kasutusele võetud tulekindlad telgid. Umm Alqura Ülikool Meka metroo Saudi Census 2022, vaadatud 29.12.2023.
Manny Mori

Manny Mori (õieti Emanuel Mori; sündinud 25. detsembril 1948) on Mikroneesia Liiduriikide poliitik. Ta valiti Mikroneesia presidendiks 11. mail 2007 ja uueks ametiajaks 11. mail 2011. 11. mail 2015 valiti tema järglaseks presidendiametis Peter M. Christian. Office of the President
CD (täpsustus)

cd on mõõtühiku kandela tähis (inglise keeles "change directory") jooksva kataloogi vahetamise käsk UNIX-ilaadsetes operatsionisüsteemides ja DOS-is (inglise keeles Conservation Dependentinglise vikis) kaitsest sõltuvad on IUCNi Punase Nimestiku alamkategooria. Cd on kaadmiumi keemiline tähis CD on Rooma numbritega kirjutatud arv 400 CD – rakkude pinnatunnuste klassifitseerimissüsteem CD ehk Compact Disc CD-ROM on "Kollases raamatus" kirjeldatud standardi kohaselt valmistatud CD-plaat corps diplomatique ehk diplomaatiline korpus creative director ehk loovjuht Kongo Demokraatliku Vabariigi ISO 3166 alpha 2 riigikood .cd on Kongo Demokraatliku Vabariigi internetidomeen CD (nime järel) Jamaical tähendab Commander of the Order of Distinction