laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Peeter Võsa

Peeter Võsa ehk Võsa-Pets (sündinud 28. detsembril 1967 Tallinnas) on endine eesti teleajakirjanik ja poliitik, XII Riigikogu liige. Tema juhitud saated on "Võsareporter", "Politseinädal", "Kriminaalkroonika", "Politseikroonika", "Baar", "Saaga", "Võimalik vaid Eestimaal" . Ta on kuulunud Isamaa ja Res Publica Liidu ridadesse ja Keskerakonda. 2014. aastal süüdistati Keskerakonna fraktsiooni liiget Peeter Võsa rassismis ja ta saadeti partei aukohtu ette. Samal aastal avaldas Võsa arvamust, et Eesti poliitika on räpasem, kui ta oletas. Võsa on paistnud silma värvikate ja rahvalike sõnavõttudega. Nii on ta immigratsiooni ja pagulaste teemal ütelnud: "Igatahes, olge valmis – mustmiljon hämarat tegu võib olla meie poole teel. Praegu on need plaanid kõik veel võib-olla peidus hallides ajurakkudes pruunide silmade taga mustade mõtete laekas." Tuntuse tipus on politsei teda korduvalt kainenema viinud ja ta on joobes peaga avalikes kohtades vahele jäänud. 2018. aasta intervjuus rääkis Võsa-Pets "Reporterile" oma uuest raamatust "Kadunud Eesti", milles käsitletakse "Politseikroonika" aegseid lugusid, ehk teisisõnu kirjutas Võsa prostituutidest ja politseist. Alates 2022. aasta märtsist juhib ta saadet Võsavinkel. Peeter Võsa on lõpetanud Tallinna 43. Keskkooli. 2009. aastast õpib ta Tallinna Tehnikaülikoolis haldusjuhtimist. Peeter Võsa on vallaline, tal on poeg ja tütar. 19. mai, Facebook. Cit. via: "Märgatud rassisti. Ojuland, Helme, Võsa, Pullerits ja teised" Eesti Ekspress, 5. august 2015 Peeter Võsa Riigikogu kodulehel Peeter Võsa lõpetab politseisaate juhtimise Joobes telemeest Peeter Võsa peksti ja rööviti Peeter Võsa "arenes" Keskerakonda Politsei võttis kinni purjus Võsareporteri Karoliina Vasli. Vaataja valik: Kersna saade põrus Õhtuleht, 10. jaanuar 2009 Argo Ideon. Kuidas Peeter Võsa saab olla Rakvere linnapea kandidaat? Eesti Ekspress, 15. jaanuar 2009 Skandaalne Peeter Võsa valiti Keskerakonna osakonnajuhiks ERR, 27. veebruar 2009
Adrar

Adrar on linn Alžeerias, Adrari provintsi halduskeskus. Asub oaasis, kus tegeletakse peamiselt põllumajanduse ja käsitööga.
Bensiin

Bensiin (Briti inglise keeles petrol, Ameerika inglise keeles gasoline, saksa keeles Benzin) on peamiselt mootorikütusena kasutatav kergete süsivesinike segu (keeb temperatuurivahemikus 30–200 °C), kergesti süttiv, enamasti värvusetu vedelik. Bensiini saadakse peamiselt nafta töötlemisel. Ligroiin Bioetanool E85 Teaduse ja tehnika seletav sõnaraamat. TEA Kirjastus 1997, ISBN 9985-843-27-4 Encyclopædia Britannica. Encyclopædia Britannica Ultimate Reference Suite. Chicago, 2011. Riiklik kütuseseire andmebaas Riiklik kütuselabor
Constanze von Wetter-Rosenthal

Constanze Elisabeth Marguerite von Wetter-Rosenthal (18. aprill 1872 Härgla mõis – 14. september 1948 Othmarschen, Hamburg) oli baltisaksa skulptor. Constanze von Wetter-Rosenthal sündis Härgla, Kauksi ja Kernu mõisniku Hermann Ferdinand Gotthard von Wetter-Rosenthali ja Olga Cäcilie Justine Viktoria von Roseni tütrena. Õppis 1901–1905 Dresdenis ja 1906–1909 Berliini Preisi Kunstiakadeemias. Oli 1909. aastast vabakunstnik. Elas 1913. aastast Tartus, Tallinnas ja Pirgu mõisas. 1927. aastal kolis Hamburgi. Loonud portreid ja figuurplastikat, hauasambaid ning keraamikat. Tema portreelooming kujutab peamiselt Eestis elanud baltisakslasi. Wetter-Rosenthali parimad tööd ("Brahmsi valsi tantsijatar" ja "Istuv tütarlaps") asuvad Hamburgi Kunstihallis. Tema loodud on 1913. aastal valminud Tartu Inglisilla George Frederic Parrot ja Kuradisilla Aleksander I pronksreljeefid. Ta esindas Eesti Vabariiki Berliini olümpiamängude võidukarikate konkursil skulptuuriga “Sihile”. Constanze von Wetter-Rosenthal veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Ruth-Kaja Pekk

Ruth-Kaja Pekk (sünninimi Ruth-Kaja Sild, 1971–1992 Ruth-Kaja Garmider) sündinud 29. septembril 1945 Tallinnas on eesti psühholoog ja lektor. Ruth-Kaja Sild sündis Aurelie (1924–1965) ja Rudolf Silla (1918–1953) vanima lapsena, tal on õde Ene ning vennad Riho ja Enn. Pere elukoht oli Sepa talu Juuru vallas Harjumaal, varem 47-hektariline suurtalu. 1968. aastal ta lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi algklasside õpetuse metoodikuna ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogina. Ta on töötanud Eesti Majandusjuhtide Instituudis, Tallinna Ülikoolis ja mitmes Eesti firmas. ETKVLs oli ta aastatel 1985–1989 Tööstuskoondise kaadriosakonna juhataja. Eesti Majandusjuhtide Instituudis töötas ta õppekonsultandina, hiljem ka psühholoogi, kursuste korraldaja ja lektorina. Ta kuulub Eesti Konsultantide Assotsiatsiooni. Alates 1998. aastast kuulub ta Eesti Reformierakonda. Ta on ka Reformierakonna ühenduse NaiRe liige. Ta on osalenud kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel Tallinna kesklinna linnaosa piirkonnas Reformierakonna nimekirjas kahel korral – 2002 ja 2005. Ta olnud nii Tallinna Kesklinna halduskogu, Tallinna Kesklinna linnavara komisjoni ja Tallinna linnavarakomisjoni liige. Alates 1994. aastast on ta Pirgu mõisast järelejäänud hoonete ja Pirgu mõisa pargi omanik, temaga koos juhib seda tema tütar Eva Garmider-Laur. FOTOD | Imeilus Pirgu mõis on pea miljoni euroga müügis Delfi Ärileht, 12.08.2018
Eesti Konsultantide Assotsiatsioon

Eesti Konsultantide Assotsiatsioon (EKA) on juhtimis- ja majanduskonsultantide ühendus. Mõned konsultandid on sidunud oma igapäevatöö konsultatsioonifirmaga, mõned ülikooliga, mõned tegutsevad nn vaba odamehena ehk iseseisvalt. EKA liikmete hulgas on tuntud nimesid, tunnustatud õppejõude, raamatute või artiklite autoreid, uudsete juhtimismeetodite või –võtete maaletoojaid. Konsulteerimise temaatika on lai, haarates 67 alltegevusala 11 tegevusvaldkonnas – isikupsühholoogiast kuni sotsiaalpsühholoogiani, töökliima uuringutest kuni strateegilise juhtimiseni ja patendindusest kuni keskkonnauuringuteni. Iga EKA liige tunnustab assotsiatsiooni eetikakoodeksit, mis on ühtlasi ka kliendisuhete aluseks. Eesti Konsultantide Assotsiatsiooni koduleht
NaiRe

NaiRe (varem Naiste Reformiklubi) on Eesti Reformierakonna juures tegutsev naisteühendus. NaiRe loodi Pärnus 30. aprillil 1995. Ühendusse kuulub enam kui 400 naist kogu Eestist. Ühenduse tegevuse eesmärk on laiendada naiste silmaringi ja neid poliitiliselt harida. NaiRe on korraldanud seminare Euroopa Liidu teemadel, külastanud välisriikide saatkondi, ministeeriume, Eesti Panka, kohtunud erakondade poliitikutega, Riigikogu liikmetega Toompeal, osalenud naisühenduste ja erakondade naisorganisatsioonide vabariikliku ümarlaua töös jms. NaiRe liikmed ei pea olema Reformierakonna liikmed, kuid nad ei tohi kuuluda teistesse erakondadesse. NaiRel on kohalikud ühendused Tallinnas, Tartus, Võrus, Jõhvis, Narvas, Saaremaal, Viljandis, Põltsamaal, Pärnus, Räpinas, Paldiskis, Viimsis, Rõuges ja Rakveres. NaiRe on Eesti Naiste Koostööketi asutajaliige ja Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidu liige. Ühenduse esinaine on Terje Trei. Varasemad esinaised on olnud Valve Kirsipuu (1995–2001), Ivi Eenmaa (2001–2003), Margot Fjuk (2003–2009) ja Maie Urbas (2009–2012). 2005. aastal süüdistas NaiRe telekanalit TV3 prostitutsiooni propageerimises, kui tõsielusaates "Tenerife" andis saatejuht Eda-Ines Etti NaiRe arvates "positiivse hinnangu prostituuditeenuste ostmisele kui igati tunnustatud ja esiletõstmist väärivale tegevusele". Sarnased kaebused esitasid ka Pärnumaa Naiste Ümarlaud, Eesti Naisteühenduste Ümarlaud ja 12 eraisikut ühise kirjaga. Avaliku Sõna Nõukogu otsuse kohaselt oli tegemist siiski mitte "prostitutsiooni tahtliku propageerimisega, vaid pigem nii saatejuhi kui ka toimetaja(te) ebaprofessionaalse otsusega". "Reformierakonna naisteühendust juhib Terje Trei" Riigikogu pressiteade, 05.05.2012 "Reformierakonna naisteühendus süüdistab telekanalit prostitutsiooni propageerimises" EPL, 10. mai 2005 http://www.asn.org.ee/asn_lahendid.php?action=view&num=334 NaiRe koduleht NaiRe Reformierakonna kodulehel "Reformierakonna naisteühendus süüdistab telekanalit prostitutsiooni propageerimises" EPL, 10. mai 2005 "Õrnema soo reformlased kohtusid Viljandimaal" Sakala, 23.04.2004 "Endine rahvaliitlane hakkab Reformierakonna naisi juhtima" Järva Teataja, 6.04.2010
Tallinna Tehnikaülikooli Kammerkoor

Mitte segi ajada Tallinna Kammerkooriga Tallinna Tehnikaülikooli Kammerkoor on eesti koor, mille asutasid 1966. aastal TPI nais- ja meeskoori parimad lauljad. Koori liikmeteks on põhiliselt Tallinna Tehnikaülikooli üliõpilased ja vilistlased. Kammerkoor on aastate jooksul osalenud paljudel koorifestivalidel ja konkurssidel nii Eestis kui ka mujal maailmas. Koori jaoks olulisemad saavutused on: 2006 – II koht IX Eesti Kammerkooride Festivalil B-kategooria kooride hulgas 2004 – I auhind cum laude Veldhoveni rahvusvaheliselt noortekooride festivalilt Hollandis 2002 – II koht VII Eesti Kammerkooride Festivalil Pärnus B-kategooria kooride hulgas 2000 – eripreemia parima kohustusliku laulu esituse eest (Raimo Kangro "Veel üks") Eesti sega- ja kammerkooride konkursil "Uus Tuljak" Tartus 1999 – kuld- ja hõbediplom Budapesti rahvusvaheliselt koorifestivalilt 1998 – "Hõbediplom" Riva del Garda rahvusvaheliselt koorifestivalilt 1991 – Grand Prix F. Schuberti koorikonkursil Viinis 1991 – "Kuldne diplom" Budapesti koorifestivalil 1982 – "Kuldne diplom" Tampere laulufestivalil Koori peadirigendid on olnud Ants Üleoja, Enn Oja, Ene Üleoja, Karin Rööp, Hain Hõlpus, Andres Lemba, Karmel Eikner, Arvo Saar. Abidirigentidena on koori juures tegutsenud Moonika Karm, Ülle Eerik, Evi Eespere, Imbi Potter, Ene Kapten. Alates 1996. aasta sügisest juhatab TTÜ Kammerkoori Peeter Perens. Tallinna Tehnikaülikooli Kammerkoor kuulub Eesti Kooriühingusse ja Eesti Kammerkooride Liitu.
Tallinna Tehnikagümnaasium

Tallinna Tehnikagümnaasium (varasema nimega Tallinna 43. Keskkool) on ehitatud 1972. aastal ja 1988. aastast on kool Tallinna Tehnikaülikooli baaskooliks. Aastal 2017 tehti koolis suur remont, ehitati uus maja, Sõpruse puiestee 187 Tallinn. Koolis on loodud nii õpilastele kui õpetajatele sobiv ja mugav töökeskkond. On kaks korralikku arvutiklassi, suur lugemissaal ja raamatukogu, renoveeritud aula ja avar aatrium. Kooli neljandal korrusel asub moodne presentatsioonisaal. Koolis töötavad lisaks pädevatele õpetajatele ka oma ala spetsialistid - psühholoog, logopeed, arvutiinsenerid, haridustehnoloog. Koolil on välja töötatud oma sümboolika ja traditsioonid - kooli lipp ja müts. TTG lipp on sisse õnnistatud Kaarli kirikus 21. detsembril 1995. aastal. 21. detsembril on traditsiooniline kooli lipupäev. Kooli direktor on Anneli Errit. Kool asub Mustamäel aadressil Sõpruse pst 187. Tallinna Tehnikagümnaasiumi koduleht
Eva Garmider-Laur

Eva Garmider-Laur (kuni 1997 Eva Garmider; sündinud 6. aprillil 1974) on eesti majandusteadlane[küsitav]. Eva Garmider on lõpetanud 1992. aastal Tallinna 43. Keskkooli, Tallinna Tehnikaülikooli 1997. aastal majandusarvestuse eriala bakalaureusekraadiga ja 2000. aastal magistrikraadiga. Töötanud aastatel 2002–2004 teadurina Euroopa Liidu uurimisrühmas “Accounting Harmonization and Standardization in Europe: Enforcement, Comparability and Capital Market Effects”; 1999–2003 lektor ja 2000–2002 instituudi direktori kohusetäitjana Tallinna Tehnikaülikooli Majandusarvestuse instituudis. Alates 1994 Pirgu mõisa juures. Aastatel 1993–1997 RE Eesti Kütus raamatupidaja, stipendiaat. „Accounting regulations in Eastern Europe and issues of income recognition timeliness and conservatism” (2005 artikkel), "Konservatiivsuse printsiibi mõjudest finantsaruannetele" (2003, majandusarvestus & finantsjuhtimine IV, TTÜ), "Kasumiaruandest" (2001, majandusarvestus & finantsjuhtimine III, TTÜ), „Varadest eelarveliste asutuste raamatupidamises“ (2000, majandusarvestus & finantsjuhtimine, TTÜ) ja “Accounting and taxation problems”, (1999, ettekanne ja artikkel TTÜ rahvusvahelisel konverentsil). “Accounting Harmonization and Standardization in Europe: Enforcement, Comparability and Capital Market Effects” 2002 Euroopa Liit projekt HPRN-CT-1999-00062. Euroopa Raamatupidamise Assotsiatsioon (2001–2005), Majandustudengite ühenduse AIESEC Nõuandva Kogu liige (alates 2001–2004), Tallinna Tehnikaülikooli Majandusteaduskonna nõukogu (2000–2002), Tallinna Tehnikaülikooli Majandusarvestuse instituudi nõukogu (2000–2002), Eesti Raamatupidajate Liit (alates 1999), Eesti Kooriühing (alates 1997). 1992. aastast laulab Tallinna Tehnikaülikool Kammerkooris. Aastatel oli 1996–1999 koori president. 2004. aastast kuulub Eva Garmider-Laur Eesti Reformierakonda.
Tapio Rautavaara

Kaj Tapio Rautavaara (ka Tapsa Rautavaara; 8. märts 1915 Nokia – 25. september 1979 Helsingi) oli soome sportlane, laulja ja näitleja. Tapio Rautavaara oli mitmekülgne sportlane, kes võitis odaviskes kuldmedali 1948. aasta Londoni olümpiamängudel ja pronksmedali 1946. aasta Euroopa meistrivõistlustel Oslos. Lisaks tuli ta 1958. aastal vibulaskmises võistkondlikuks maailmameistriks. Tapsa Rautavaara oli üks soomlaste armastatumaid lauljaid. Tema hiilgeaeg oli 1950. ja 1960. aastatel, kuid ta jätkas esinemist kuni oma elu lõpuni. Osa lauludest kirjutas ta ise, kuid tegi muu hulgas tuntuks paljud Toivo Kärki laulud, sealhulgas Reino Helismaa tekstidele loodud laulud. Tema tuntumate laulude hulgas on näiteks "Isoisän olkihattu" ja "Päivänsäde ja menninkäinen". Tapio Rautavaara osales ka rohkem kui 20 filmis. Pärast seda, kui Johnny Weissmüller näitlemisest loobus, oli Rautavaata üks kandidaate Tarzani rolli. 24. septembril 1979 Tapio Rautavaara libises ja kukkus Tikkurila ujulas Vantaas lüües pea vastu põrandat. Ta viidi lähedasse tervisekeskusesse, kus tema vigastusi ei võetud tõsiselt, sest arvati, et ta on purjus. Tema pea seoti kinni ja ta saadeti koju. Ta suri järgnenud ööl ajuverejooksu tõttu oma kodus Helsingis Oulunkyläs. Ta on maetud Malmi surnuaeda. Kõigi aegade suurima soomlase hääletusel 2004. aastal sai Tapio Rautavaara 35. koha.
Peeter Perens juunior

Peeter Perens juunior (sündinud 17. novembril 1971 Tallinnas) on eesti koorijuht, 2019. aasta suvel toimunud XXVII üldlaulupeo kunstiline juht. Ta on lõpetanud Eesti Muusikaakadeemia koorijuhtimise erialal professor Kuno Arengu klassis 1995. aastal ning ooperilaulu erialal professor Virgilijus Noreika klassis 2002. aastal. 1996–2010 töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli Kammerkoori dirigendina. Aastatel 2003–2019 oli Tehnikaülikooli Akadeemilise Meeskoori peadirigent. Samuti juhatab ta Eesti Panga Kammerkoori. Peeter Perens on osalenud solistina suurvormide ettekannetel. Aastal 2001 osales ta "Europa Cantati" korraldatud I Rahvusvahelisel Euroopa Noorte Koorijuhtide Konkursil Budapestis, kus ta jõudis kuue finalisti hulka ja pälvis ühe eripreemiatest. Peeter Perens on osalenud oma kooridega edukalt mitmel rahvusvahelisel koorikonkursil Euroopas. Peeter Perens on töötanud 10 aastat Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis koorijuhtimise õpetajana ja olnud ka koorijuhtimise osakonna juhataja. Aastate jooksul on ta olnud seotud väga mitmete kooridega, mille seas on näiteks Estonia Seltsi Segakoor ja segakoor Endla ning ta on juhatanud kontsertidel nii Eesti Rahvusmeeskoori kui ka Eesti Filharmoonia Kammerkoori. Laulupidudel on Peeter Perens olnud mitmeid kordi nii sega-, mees- kui ka noormeeste kooride liigijuht. 2017. aastal oli ta XII noorte laulupeo "Mina jään" noormeestekooride liigijuht ning 2019. aastal XXVII laulupeo "Minu arm" kunstiline juht. 2006 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (mitmekülgse kontserttegevuse eest Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemilise Meeskooriga) 2019 – Gustav Ernesaksa koorimuusika peastipendium 2019 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koorimuusika aastapreemia pikaajalise panuse eest Eesti meestelaulu ning pühendunud töö eest juubelilaulupeo "Minu arm" kunstilise juhina) 2020 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Peeter Perensi isa oli Peeter Perens (1934–1997). Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Peeter Perens

Peeter Perens (20. jaanuar 1934 Tallinn – 5. juuli 1997 Tallinn) oli eesti koorijuht ja muusikapedagoog. Peeter Perens õppis koorijuhtimist Kirovi ja Tallinna Muusikakoolis ning lõpetas 1963. aastal koorijuhtimise erialal Tallinna Riikliku Konservatooriumi. Ta töötas muusikaõpetaja ja kultuuritöötajana; alates 1966. aastast oli Tallinna Muusikakoolis koorijuhtimisõpetaja. Ta oli mitme tunnustatud koori (sealhulgas Eesti Teaduste Akadeemia mees- ja naiskoori) koorijuht. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistu heliloojate kvartalisse.
Karita Mattila

Karita Marjatta Mattila (sündinud 5. septembril 1960 Somerol) on soome ooperilaulja (sopran). Karita Mattila õppis laulmist Sibeliuse Akadeemias ja Londonis Vera Rózsa käe all. Rahvusvaheliselt tuntuks sai ta 1983. aastal, kui võitis Cardiffis BBC lauluvõistluse "Singer of the World". Ta on laulnud solistina muu hulgas koos New Yorgi, Bostoni, Los Angelese, Londoni, Berliini ja Viini filharmoonikute, Milano La Scala orkestri, BBC Sümfooniaorkestri ning mitme Prantsusmaa ja Rootsi orkestriga. 2012. aasta juulis esines ta Saaremaa Ooperipäevade raames Kuressaares. Karita Mattila on võitnud kaks Grammyt parima ooperisalvestuse eest (1998 ja 2004). Aastal 2001 tunnustati teda medaliga Pro Finlandia. Ta on saanud Prantsusmaa kõrgeima kultuuriaumärgi.[viide?] Tema nime kannab alates 2000. aastast lauljatele antav Soome suurima auhinnarahaga preemia. Kõigi aegade suurima soomlase hääletusel 2004. aastal sai Karita Mattila 78. koha.
Asfaltbetoonkate

Asfaltbetoonkate on normidekohaselt kuumalt või soojalt paigaldatud asfaltbetoonsegust teekate. 2007. aasta alguse seisuga oli Eestis asfaltbetoonkattega põhimaanteid 1471, tugimaanteid 895, kõrvalmaanteid 1251 ja rampe või ühendusteid 41 kilomeetrit, kokku 3658 kilomeetrit. 2012. aasta alguse seisuga oli Eestis asfaltbetoonkattega põhimaanteid 1503, tugimaanteid 1172 ja kõrvalmaanteid 1473 kilomeetrit, kokku 4148 kilomeetrit. Katete olem riigimaanteedel 01.01.2007 Teeregister (vaadatud 1. märts 2012) Katete olem teeliikide loikes 01.01.2012 Teeregister (vaadatud 1. märts 2012)
Ramp

"Ramp" on mitmetähenduslik sõna. Ramp on erinevaid tasandeid ühendav kaldega tee. Ramp on kail või laeval paiknev (enamasti reguleeritava kõrgusega) pealesõidutee laevale. Ramp on vooluveekokku paisu juurde rajatud kare kaldpind, mis võimaldab veeorganismidel liikuda üle paisu. Ramp on lava eesosa koos valgustusseadmetega.
Ühendustee

Ühendustee on samatasandilise ristmiku koosseisu kuuluv iseseisev teeosa, mis võimaldab ühelt lõikuvalt teelt siirduda teisele teele. Ramp (kaldtee)
Kostivere sild

Kostivere sild (silla number: 81) on sild Maardu–Raasiku tee neljandal kilomeetril üle Jõelähtme jõe. Sild on ehitatud aastal 1720, alguses puidust, 19. sajandil asendati see paekivist sillaga, mis on praegu muinsuskaitse all. Silla pikkus on 44,2 m, silla laius on 5,5 m, sõidutee laius sillal on 4,5 m. Sild renoveeriti 2011. aastal 1934. aastast säilinud fotode põhjal. Tööd algasid 4. aprillil. Vana silla kõrvale ehitati liiklusohutuse kaalutlusel ka uus kergliiklussild. Renoveeritud sild avati pidulikult 19. novembril. Kostivere sild kultuurimälestiste riiklikus registris
Kodasoo liiklussõlm

Kodasoo liiklussõlm (ramp registrinumbriga 1102) asub Kodasoo külas, Tallinna–Narva maantee 32. kilomeetril, kus lõikub Kodasoo–Kaberla tee. Liiklussõlm on eritasandiline. Tallinna–Narva maantee koosneb siin kahest vastassuunalisest sõiduteest, mis on eraldusribaga eraldatud. Maantee mõlemad sõiduteed ületavad viaduktide (Kodasoo viadukt I ja Kodasoo viadukt II) abil liiklussõlme rambi. Rambi teede kogupikkus on 0,9 km.
Viadukt

Viadukt ehk maasild on kuivamaasild, mida mööda tee ületab teise tee, oru või mõne muu kuivamaaobjekti. Pärnu maantee viadukt (Tallinnas) Akvedukt Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 21.01.2012)
Liiklussõlm

Liiklussõlm on sama- või eritasandiline keeruline ristmik. Kahala liiklussõlm Kiiu liiklussõlm Kodasoo liiklussõlm Kuusalu liiklussõlm Patika liiklussõlm Puurmani liiklussõlm Ülemiste liiklussõlm
Ristmik

Ristmik (vabamas keelepruugis ka risttee ja teerist) on kahe või enama tee (tänava) lõikumiskoht, kus võib ühelt teelt siirduda teisele ja kus sõltuvalt liikluskorraldusest ei pruugi kõik pöörded olla lubatud. Liiklusseaduse järgi on ristmik samatasandiliste sõiduteedega teede lõikumisel moodustunud ala. Ristmikuks ei loeta parkla, õueala, puhkekoha ega teega külgneva ala teega piirnemise kohta, samuti parkla, õueala, puhkekoha ega teega külgneva ala juurdesõiduteed, üherajalise tee ning põllu- või metsatee teega lõikumise kohta ja selliste teede omavahelisi lõikumisi. Ristmik on reguleeritav, kui liiklejate liikumise järjekorra määravad foorituled või reguleerija märguanded. Muul juhul on ristmik reguleerimata. Ristmiku suuruse määrab lõikuvate teede laius. Lõikuvatel teedel on sõiduteed ja ristmikul moodustub ala, mida nimetatakse sõiduteede lõikumisalaks. Kui lõikuvatel teedel on mitu sõiduteed, moodustub mitu sõiduteede lõikumisala. Seda on oluline teada, sest mõned liiklusmärgid, näiteks „Kohustuslik sõidusuund“, kehtivad ainult sellel sõiduteede lõikumisalal, mille ette need on paigutatud. Eritasandiline ristmik Ringristmik Liiklussõlm Liikluslab (2021). "Teooria lihtsas keeles".
Eritasandiline ristmik

Eritasandiline ristmik on kahe või enama tee eritasandiline lõikumine nii, et ühelt teelt on võimalik siirduda teisele. Ristmik
Sõidutee

Sõidutee on ainult sõidukite liiklemiseks ettenähtud teeosa. Teel võib olla mitu eraldusribaga eraldatud sõiduteed. Sõiduteel võib olla ka trammitee. Sõidutee ületamiseks jala või kergliiklusvahendiga tuleb kasutada ülekäigurada. Jalgrattatee ja kergliiklustee ei ole sõidutee. Tänav Maantee Kiirtee Jäätee
Eraldusriba

Eraldusriba on sõiduteid omavahel eraldav tõkke-, haljas- või muu riba, mis ei ole ette nähtud sõidukite liiklemiseks. Sõidukit ei tohi peatada ega parkida eraldusribapoolsel sõiduteeäärel, välja arvatud liikluskorraldusvahendiga näidatud kohas ja viisil. Sõidukit ei tohi peatada eraldusribal ja selle katkestuskohas, välja arvatud liikluskorraldusvahendiga lubatud juhtudel. Väljaspool asulat võib eraldusribaga teel vasakule või tagasi pöörata vaid kohas, kus on asjakohased liiklusmärgid. Kiirteel ei tohi sõita eraldusribale ja eraldusriba katkestuskohale. Jalakäija ei tohi asulas eraldusribaga teel ületada sõiduteed väljaspool käigusilda, -tunnelit, ülekäigurada või ülekäigukohta, liikuda eraldusribaga sõiduteel eraldusriba kõrval ega piki eraldusriba, kui sellel pole kõnniteed. Teede projekteerimisnormide järgi on 2+2 radadega maantee puhul määratud sõidusuundi eraldava riba laiuseks kuus meetrit. Kolme- ja kaherajaliste maanteede puhul on maksimaalne nõutav eraldusriba laius 1,5 meetrit. Liiklusseadus (vaadatud 19. juulil 2022) "Maanteeamet: lai eraldusriba maanteedel on parem, sest on juhile mugavam" ERR, 16.01.2020 ohutussaar
Kodasoo viadukt I

Kodasoo viadukt I (silla number: 27) on viadukt Tallinna–Narva maantee 32. kilomeetril Kodasoo külas Kodasoo liiklussõlmes. Viadukt asub maantee esimesel sõiduteel (Narva suunas). Viadukt on ehitatud 1989. ja viimati renoveeritud 2005. aastal. Silla pikkus on 51,5 m, silla laius on 16,5 m, sõidutee laius sillal on 13 m. Kodasoo viadukt II
Kodasoo viadukt II

Kodasoo viadukt II (silla number: 34) on viadukt Tallinna–Narva maantee 32. kilomeetril Kodasoo külas Kodasoo liiklussõlmes. Viadukt asub maantee teisel sõiduteel (Tallinna suunas). Viadukt on ehitatud 1989. ja viimati renoveeritud 2005. aastal. Silla pikkus on 51,6 m, silla laius on 16,5 m, sõidutee laius sillal on 13,4 m. Kodasoo viadukt I
Kodasoo viadukt

Kodasoo viadukt on kahe viadukti nimi: Kodasoo viadukt I Kodasoo viadukt II
Kiiu liiklussõlm

Kiiu liiklussõlm (ramp registrinumbriga 1103) asub Kiiu alevikus, Tallinna–Narva maantee 37.–38. kilomeetril, kus lõikub Kiiu–Soodla tee. Liiklussõlm on eritasandiline. Tallinna–Narva maantee koosneb siin kahest vastassuunalisest sõiduteest, mis on eraldusribaga eraldatud. Maantee mõlemad sõiduteed ületavad viaduktide (Kiiu viadukt I ja Kiiu viadukt II) abil Kiiu–Soodla tee. Rambi teede kogupikkus on 1,5 km. Tallinna–Narva maanteest põhja pool on rambi ja Kiiu–Soodla tee lõikumisel ringristmik, lõuna pool on tavaline ristmik.