laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Äripäeva rikaste edetabel

Äripäeva rikaste edetabel (ka (Äripäeva) Rikaste TOP) on Äripäeva koostatud edetabel Eesti kõige rikkamate inimeste kohta. ... 2010 Fjodor Berman, vara 2,478 mrd krooni[viide?] .... 2014 Oleg Ossinovski 2015 Kristo Käärmann, vara 234 mln eurot 2016 Kristo Käärmann, vara 228,6 mln eurot http://www.aripaev.ee/rikaste-top/2015/09/29/rikaste-top-sai-uue-voitja (vaadatud 14.02.2017) http://www.aripaev.ee/rikaste-top/2016/09/28/rikaste-top-idufirma-kaksikvoit (vaadatud 14.02.2017)
Selli asundus

Selli asundus oli asundus Virumaal. Asundus moodustati 1920. aastatel. 1977 liideti asundus Selli külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Selli asundus" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 603.
Tõreda

Tõreda oli küla Jõgevamaal. Küla on mainitud 1638 (Toerrenda), 1745 (Törredalt). 1977 liideti Tõreda küla Tähkverega. Tõreda kalmistu Peeter Päll: artikkel "Tõreda" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 301.
Tõrrepõhja

Tõrrepõhja oli küla Harjumaal. 1798 on mainitud Terrepohja talu. Tõrrepõhja talu keskus, mis asus Soodla jõe kaldal, asub Soodla veehoidla ülespaisutatud vee all. Tõrrepõhja küla on veel mainitud 1940. aastatel ja seejärel liideti see Pillapalu külaga.[viide?] Marje Joalaid: artikkel "Tõrrepõhja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 301.
Ungru

Ungru (saksa keeles Linden) oli küla Läänemaal Ridala kihelkonnas. 1732 on mainitud Ungri m. (mõis), 1798 Ungri M. 1923 Ungru (asunduse staatuses). 1930. aastatel sai asundusest külaks. Küla kadus pärast Teist maailmasõda, kui sinna rajati Nõukogude sõjaväebaasid. Tänapäeval on küla maad Kiltsi küla ja Rohuküla territooriumil. Ungru vald (Linden) (1866–1890) Marja Kallasmaa: artikkel "Ungru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 301.
Uru

Uru oli küla Pärnumaal. Küla on esimest korda mainitud 1601 (Urruss), 1624 (Ora), 1797 (Urro). 1977 liideti Uru küla Murru külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Uru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 706.
Viljuse

Viljuse oli küla Jõgevamaal. 1601 on mainitud paika nimega Willeß, 1816 Willuste, 1839 Wiluse. 1977 liideti Viljuse küla Tagumaa külaga. Peeter Päll: artikkel "Viljuse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 760.
Vääska

Vääska (vene keeles Вязка (Вески)) oli küla Virumaal, ajalooliselt Vaivara kihelkonnas ja Viru maakonnas. Tänapäeval on küla ala Narva veehoidla all, tekkinud on Vääska saared[viide?]. Külas olid veel 20. sajandil järgmised talud: Otsa talu nr. 1 Ristoja talu nr. 2 Jõevälja talu nr. 3 Laiapõllu talu nr. 3 Lauri talu nr. 4 Lauri talu nr. 5. Vabadussõja ja Teise maailmasõja ajal toimusid Vääska piirkonnas mitmed sõjaoperatsioonid. 1950. aastate alguses rajati Narva veehoidla ja veehoidla alla jäid mitu küla, vana kalmistu ja kabel ning osade külade (Bolšaja Žerdjanka, Ust-Žerdjanka, Krivasoo küla, Dolgaja Niva, Nizõ, Ust-Tšernovo (Усть-Черново), Uznovo (Узново), Vääska) elanikud asustati ümber. https://www.archivesportaleurope.net/ead-display/-/ead/pl/aicode/EE-RA/type/fa/id/ERA.62/dbid/C83197092 (vaadatud 14.02.2017)
Uue-Põltsamaa

Uue-Põltsamaa all võidakse mõelda järgmist: Uue-Põltsamaa küla, endine (1945-1977) Uue-Põltsamaa mõis Uue-Põltsamaa vald Vana-Põltsamaa
Fobofoobia

Fobofoobia on hirm foobiate ees, täpsemalt on need foobiate ja ärevusega seotud sisemised sensatsioonid, mis seostab seda lähedaselt teiste ärevus- ja vaimsete häiretega, eriti üldistatud psüühikahäirete ja paanikahoogudega. See on konditsioon, kus juba niigi kontrollimatud vaimsed häired kombineeritult fobofoobia põhjustatud psühholoogilise hirmuga võimendavad patsiendi hirmu millegi ees ning suurendavad tal paanikahoo tekkimise võimalust. Fobofoobia erineb teistest foobiatest, sest sel ei pea olema välist stimulatsiooni, et panna patsient hirmu tundma, vaid see on pigem sisemine ärevus, mis sarnaneb paanikahoogude sümptomitega. massipsühhoos Kasutatud on ingliskeelse Wikipedia artiklit "Phobophobia".
Taskukell

Taskukell ehk uur on üleskeeratava mehhanismiga kell, mis on mõeldud taskus kandmiseks. Taskukellale on omane kett, mille abil saab kella vööle kinnitada, et vältida kella kukkumist. 15. sajandi lõpul hakkasid levima üleskeeratavad kellad nii Itaalias kui ka Saksamaal. Peter Henlein, kes oli lukussepp ja kellassepp, hakkas taskukelli tootma aastal 1524. Pärast seda hakati neid tootma ka mujal Euroopas. 1675. aastal hakati kella kandma taskus, enne kanti kaelas. Kellal oli mitmeid vigu. Puudus klaas, mis kaitseks kella sihverplaati ja seiereid. Esines ka ebatäpsusi kella töös. Seoses tööstusliku pöördega hakati alates 1865. aastast valmistama kümneid tuhandeid töökindlaid taskukelli. Esimesed ajanäitajad, mis 16. sajandil Euroopas valmistati, olid erilised, kuna nende suurus oli käekella ja seinakella vahepealne. Selliseid taskukelli kinnitati riietele või kanti ketiga kaelas. Need olid vasest tehtud mõnetollise diameetriga silindrikujulised kellad, mis olid enamasti graveeritud ning ornamentidega kaunistatud. Mehaanikat kattis klaas ning enamasti kaitses klaasi hingedega vasest kaas, mis oli samuti uhkelt dekoreeritud. Kohati kasutati kaane asemel iluvõret, tänu millele ei pidanud kella vaatamiseks selle kaant avama. Kella seierid olid valmistatud rauast või hõbedast ning need kinnitati kellamehhanismi külge nõelte ja kiiludega. 1550. aastal võeti nende asemel kasutusele kruvid. Sel ajal olid kellad üldiselt kettakujulised, kuigi mõni sajand hiljem tekkis veidrakujuliste kellade trend.  Carlos Perez (03.10.2002). "Artifacts of the golden age". Vaadatud 28.02.2017. "History of Pocket Watches". Vaadatud 13.02.2017.
Siim Sepp

Siim Sepp (sündinud 26. veebruaril 1982) on Tartu Ülikooli geoloogia doktorant. Ta on loonud ingliskeelse geoloogiateemalise blogi "Sandatlas" ning jõudnud kivimite ja liivade kollektsionäärina Eestis sellel alal tippu. Ta tegeleb loodus- ja teadusfotograafiaga. Eelkõige köidavad teda geoloogilised objektid, sealhulgas kivimid ja liivad. Aastatel 2004–2010 oli vabatahtlik eestikeelse Vikipeedia kaastööline. 2007. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna bakalaureuseõppe ja 2012. aastal magistriõppe loodusteaduse magistri kraadiga geoloogias (cum laude). Magistritöö "Origin of the Conglomerates from the Southern Coast of Osmussaar" ("Osmussaare lõunaranniku konglomeraatide päritolu") juhendajad olid Kalle Kirsimäe ja Juho Kirs. Pärast magistritöö kaitsmist asus ta õppima Tartu Ülikooli doktoriõppes geoloogia erialal. 2012 – Üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil pälvis tema magistritöö tänukirja 2012 – Eesti teadusfoto konkursi žürii märkis ära tema foto kvartsikristallidest Siim Sepp. "Maailma liivade hämmastav mitmekesisus". Eesti Loodus, 1/2012. [1] Tema abikaasa on loomaökoloog Tuul Sepp. Kasutaja:Siim "Sandatlas". sandatlas.org Geoloog kogub liiva ja kive kogu maailmast. Tartu Postimees, 08.01.2013 Kasutaja:Siim Üliõpilaste teadustööde riiklik konkursi 2012. a tulemused. etag.ee Kuidas ehitada ajamasinat?. 4.06.2007. novaator.ee Värvikas liiv koguneb reisidelt ja internetist. 6.12.2012. reisikirjad.gotravel.ee Geoloog kogub liiva ja kive kogu maailmast 8.01.2013. tartu.postimees.ee
Ameerika Ühendriikide suursaadik Eestis

Ameerika Ühendriikide suursaadik Eestis on Ameerika Ühendriikide volitatud suursaadik Eestis. USA-l on alalised diplomaatilised suhted Eestiga alates 1922. Sel aastal määrati USA-st saadik, kes resideeris Lätis Riias, ent sai volitused kõigis kolmes Balti riigis. USA diplomaatilised suhted Eestiga katkesid 1940. ja taastusid 1991. aastal. Esimene suursaadik nimetati 1992. aastal. USA suursaatkond Eestis asub Tallinnas. USA saadikud Eestis: 1922–1932 Frederick W. B. Coleman 1932–1934 Robert P. Skinner 1934–1936 John Van A. MacMurray 1936–1937 Arthur Bliss Lane 1937 Frederick A. Sterling (nimetatud, kuid ei asunud kohale) 1938–1940 John C. Wiley 1992–1994 Robert Frasure 1994 Keith Smith chargé d’affaires ad interim 1994–1995 Jon Gundersen chargé d’affaires ad interim 1995–1997 Lawrence P. Taylor 1998–2001 Melissa F. Wells 2001–2004 Joseph M. DeThomas 2004–2006 Aldona Zofia Wos 2007–2009 Stanley Davis Phillips 2009–2012 Michael C. Polt 2012–2015 Jeffrey D. Levine 2015–2018 James Desmond Melville alates 2022 George P. Kent Chiefs of Mission for Estonia (vaadatud 14.08.2017)
Leedu suursaadik Eestis

Leedu suursaadik Eestis on Leedu volitatud suursaadik Eestis. 1991–1993: Sigitas Kudarauskas 1993–1994: Deividas Matulionis (?) 1994–1997: Halina Kobeckaitė 1997–2002: Rimantas Tonkūnas 2002–2006: Antanas Vinkus 2006–2012: Juozas Bernatonis alates 2012– Neilas Tankevičius Eesti suursaadik Leedus Leedu Suursaatkonna Eestis koduleht
Poola suursaadik Eestis

Poola suursaadik Eestis on Poola volitatud suursaadik Eestis. 1919–1920 Bronisław Bouffałł 1920–1921 Leon Wasilewski 1921–1922 Władysław Neuman 1922-1924 Wacław Tadeusz Dobrzyński 1924–1928 Franciszek Charwat 1928–1929 Józef Wołodkowicz 1929 Kazimierz Papée 1929-1933 Konrad Libicki 1933–1934 Jan Starzewski 1934–1939 Wacław Przesmycki 1993-1994 Jarosław Lindenberg 1994–2001 Jakub Wołąsiewicz 2001–2005 Wojciech Wróblewski 2005–2010 Tomasz Chłoń 2010–2014 Grzegorz Marek Poznański 2014–2018 Robert Filipczak 2018–2023 Grzegorz Kozłowski Eesti suursaadik Poolas
Kerttu Rahe

Kerttu Rahe (sündinud 28. augustil 1977 Tartus) on eesti karateka. Ta on Karateklubi Falco edukamaid sportlasi. Ta on kuulunud aastatel 1995–2002 ja 2010 Eesti karatekoondisse. Ta on tegutsenud aastatel 2000–2007 karatetreenerina (III tase) karateklubis Falco ja 2002–2005 kumitekohtunikuna (C-kategooria). Ta lõpetas 1995. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 2000. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna liikumis- ja sporditeaduste erialal. Tema ülikooli lõputöö oli karate teemal. Ta täiendas end Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas, läbides seal 2006. aastal põhikooli ja gümnaasiumi kehalise kasvatuse õpetaja koolituse. Ta töötas 2008. aastal malmvalutoodete hulgimüügiga tegeleva osaühingu Samerite müügijuhina. Ta alustas sportimist 1986. aastal korvpallurina. Karatega hakkas tegelema 1989. aastal Jaanus Leppiku ja aastast 1991 Jüri Posti juhendamisel. Ta saavutas 1996. aastal Euroopa karate meistrivõistlustel kehakaalus kuni 53 kg 5., 1997. aastal juunioride EM-il 7. ning 1996 sõjaväelaste EM-il naiskondlikus kumites 1. koha. Ta on tulnud Eesti meistriks aastatel 1996, 1998, 2009 ja 2010 kehakaalus kuni 60 kg, aastatel 1997, 1999 ja 2010 absoluutkaalus ning 1999. aastal naiskondlikus kumites. 1996 – Eesti parim naiskarateka 1997 – Eesti parim naiskarateka 1999 – Eesti parim naiskarateka Tema abikaasa on fotograaf Jaanus Järva. Tutvustus. karateklubi.ee Rahe, Kerttu. esbl.ee 1995. htg.tartu.ee Tähestikuline nimekiri. lepo.it.da.ut.ee Falco Cup 2015. karateklubi.ee Kennel Fionn's. fionns.webs.com
Põhja kaitseringkond

Põhja kaitseringkond oli Eesti sõjaväeringkond, mis vastutas Harju- ja Raplamaa territoriaalkaitse eest. Kaitseringkonna postiaadress oli Jägala küla, Jõelähtme vald, Harju maakond. Põhja kaitseringkond tegutses maaväe ülema alluvuses. Põhja kaitseringkond moodustati 1998. aastal Harju- ja Raplamaad hõlmava kaitseväe territoriaalse formeeringuna, mille staap asus Tallinnas. 2003. aasta seisuga kuulusid Harju- ja Raplamaa Tallinna erikaitsepiirkonda ning Põhja kaitseringkonna koosseisu olid arvatud Ida-Viru-, Jõgeva-, Järva- ja Lääne-Virumaa (varasem ja hilisem Kirde kaitseringkond). 2008. aastast koosnes Põhja kaitseringkond taas Harju- ja Raplamaast. Põhja Kaitseringkonna staap paiknemisega Jägalas; staabi- ja tagalakeskus paiknemisega Tallinnas; Vahipataljon paiknemisega Tallinnas; Kaitseväe orkester paiknemisega Tallinnas. Põhja Kaitseringkonna põhimäärus. RTL 2008, 104, 1489. Kaitseringkondade moodustamine ja nende staapide formeerimine. RT I 1998, 28, 374. Määruse "Kaitseväe struktuur ja paiknemine" muutmine. RT I 2002, 105, 628. Määruse "Kaitseväe ülesehitus" muutmine. RT I 2007, 47, 330.
Snoob

Snoob (inglise keeles snob) on ühiskondlikku positsiooni, moenõudeid ja käitumisreegleid üleliia tähtsaks pidav inimene, teisisõnu – peenutseja. Tüüpiline snoobi näide on Hyacinth Bucket' tegelaskuju BBC komöödiasarjast "Keeping Up Appearances" (Eestis näidatud pealkirjaga "Rahu, ainult rahu!" ja "Hyacinth Bucket"). EKI Eesti keele seletav sõnaraamat. "snoob".
Aristokraat

Aristokraat on aristokraatiasse ehk ülemkihti kuuluv isik, kes pärineb enamasti aadlisoost. Piltlikult öeldes võib see tänapäeval tähendada ka suursuguse hoiaku või käitumisega isikut. Aristokraatia EKI Eesti keele seletav sõnaraamat. "aristokraat".
Juodupė vald

Juodupė vald (leedu keeles Juodupės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Rokiškise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga. Valla pindala on 192 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3254 inimest. Valla keskus on Juodupė alev, kus aastal 2011 oli 1769 elanikku. Vallamaja asub aadressil Pergalės g. 8B. Vallavanem on Valdas Adomonis. Valla territooriumile jäävad kaks mõisa: Ilzenbergase ja Onuškise mõis. Katoliku kirikud asuvad Onuškises, Juodupės ja Lukštais, lisaks asub Maineivoses veel vanausuliste kirik. Linnamägesid on vallas kolm: Sidabrinės, Bryzgiais ja Alksniais. Valla aladele jääb ka Gaidžiabalė sookaitseala. Lisaks küladele on vallas ka paar huutorit: Juodupės seniūnija. Rokiškio rajono savivaldybė, vaadatud 14.02.2017. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 14.02.2017.
Paul Müller

See artikkel räägib eesti maalikunstnikust. Šveitsi keemiku kohta vaata artiklit Paul Hermann Müller. Paul Müller (1895 Eesti – 1970 New York) oli eesti maalikunstnik ja illustraator. 16-aastaselt läks Müller Venemaa tsaariarmeesse, kus ta oli muusik tsaari isiklikus kaheksandas rügemendis. Pärast sõda töötas Budapestis, õppis Prahas ja Dresdenis. Töötas ka Eesti ajalehtede (Õitsituled) illustreerijana. 1926. aastal läks Paul Müller New Yorki, kus töötas kirjastuses Encyclopedia Britannica illustreerijana. Ta on töötanud Föderaalreservi Pangas valvurina, graveerimisfirmas Pitney Bowes, kus valmistati valitsuse ümbrikele mõeldud esimesi maksumärgitempleid. Kuna tal tekkisid alkoholiprobleemid, siis oma elu lõpetas ta majahoidjana. Maalimisega tegeles ta ka elu viimastel aastatel. Õitsituled nr 1 1922 http://www.askart.com/artist_bio/Paul_Muller/131846/Paul_Muller.aspx Paul Mülleri maale
Riigikogu fraktsioon

Riigikogu fraktsioon on Riigikogu liikmete moodustatud liit (fraktsioon). Enamasti kuuluvad ühte fraktsiooni ühe erakonna liikmed. Fraktsioonides arutatakse muu hulgas Riigikogus menetlevate eelnõudega seotud küsimusi, samuti kujundatakse seal poliitilisi seisukohti. Riigikogu liige võib kuuluda vaid ühte fraktsiooni. Fraktsioonil on esimees ja aseesimees. Kui fraktsioonis on üle 12 liikme, siis võib valida ka teise aseesimehe. XIII Riigikogus oli 6 fraktsiooni ja eraldi grupi moodustasid fraktsiooni mittekuuluvad saadikud. Eesti Keskerakonna fraktsioon Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon Eesti Reformierakonna fraktsioon Eesti Vabaerakonna fraktsioon Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsioon Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon Riigikogu komisjon https://www.riigikogu.ee/riigikogu/fraktsioonid/ (vaadatud 14.02.2017) Riigikogu fraktsioonist Riigikogu kodulehel
Austraalia praostkond

Austraalia praostkond oli luteri kiriku E.E.L.K. praostkond Austraalias. Praostkond loodi 28. detsembril 1972 (teistel andmetel 1971[viide?]) ja esimeseks praostiks valiti Einar Kiviste ja abiks Johannes Aarik. Praostkonna kogudusi: Adelaide'i kogudus Sydney Jaani kogudus Praostkonna praoste: Einar Kiviste Johannes Aarik Praostkond kuulub EELK Välis-Eesti piiskopkonda. https://web.archive.org/web/20070723210244/http://www.ektv.ee/est.uudised.php?uudis_id=1153 (vaadatud 14.02.2017)
Inglismaa praostkond

Inglismaa praostkond on luteri kiriku E.E.L.K. praostkond Inglismaal. Praostkonna kogudusi: Kesk-Inglismaa kogudus (suletud) Londoni kogudus Põhja-Inglismaa kogudus (suletud) Praostkonna praoste: Albert Enno Aaviksaar Jaak Taul Lagle Heinla (kohusetäitja) Praostkond kuulub EELK Välis-Eesti piiskopkonda. Tiiu Pikkur, Inglismaa praostkond ja Eesti saatkond hoolitsevad ühiselt kaasmaalaste eest, Estonian World Review, 17.06.2005
Fred Willard

Fred Willard (õieti Frederick Charles Willard; 18. september 1939 Shaker Heights, Ohio – 15. mai 2020 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja. Ta on üles astunud filmides "Teenage Mother" (1967), "This Is Spinal Tap" (1984), "Austin Powers: The Spy Who Shagged Me" (1999), "Anchorman: The Legend of Ron Burgundy" (2004), "Harold & Kumar Go to White Castle" (2004) ja "WALL-E" (2008). Neljal korral oli ta Emmy auhinna nominent: 2003., 2004. ja 2005. aastal Hanki rolli eest sarjas "Everybody Loves Raymond". Neljanda nominatsiooni pälvis ta 2010. aastal Frank Dunphy osatäitmise eest komöödiasarjas "Moodne perekond". Fred Willard andmekogus IMDb (inglise)
Jaanus Järva

Jaanus Järva (sündinud 21. veebruaril 1970) on eesti loodusfotograaf, looduskirjanik ja koolitaja. Ta lõpetas 1988. aastal Paide Kaugõppekeskkooli ja 1992. aasta juunis Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna kehakultuuri erialal (liikumisravi spetsialist). 1992. aasta detsembris sai ta sporditeaduse magistriks. Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna funktsionaalse morfoloogia õppetooli juures valminud magistritöö "Aeroobse ja anaeroobse iseloomuga kehalise aktiivsuse mõju skeletilihase regeneratsioonile" juhendaja oli professor Teet Seene. Aastatel 1992–2000 töötas ta Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas, algul assistendi ja hiljem funktsionaalse morfoloogia lektorina. Ta on 2006. aastast Tartu Rahvaülikooli koolitaja. 2010. aastal pälvis ta Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsiooni Andras (ETKA Andras) aasta koolitaja eripreemia. 2001. aastast on ta vabakutseline fotograaf. Alates 2006. aastast viib ta läbi loodusfotograafiakursusi Rahvaülikoolis. Alam-Pedja looduskaitseala Tartumaal on tema armastatuim pildistamise koht. Välismaal eelistab ta käia pildistamas Põhjamaades ja Šotimaal. Eksootilisemad sihtkohad on olnud Aafrikas: Keenia, Tansaania ja Uganda. Tema artikleid ja fotosid on avaldatud ajakirjades Outdoor Photography, Birds Illustrated, Birder's World, Broadleaf, Bark, Ärielu, Eesti Loodus, Loodusesõber, Kodu ja Aed, ajalehe Äripäev kuulisas Visioon ja mujal. Jaanus Järva. Eestimaa linnu lennult. Tallinn: Pegasus, 2005 ISBN 9799949409913 [1] Jaanus Järva. Kes aias, kes aias? Tallinn: Tammerraamat, 2006 ISBN 9789985973844 [2] Jaanus Järva. Looduse aasta: retked Alam-Pedjal. Tallinn: Varrak, 2008 ISBN 9789985317501 [3] Jaanus Järva. Raba. Vaikuses ja varjus. Tallinn: Pegasus, 2008 ISBN 9789949442614 [4] Ta on mittetulundusühingu Eesti Kutseliste Mesinike Ühingu juhatuse liige. 2010. aastal asutas ta Tartus osaühingu Loov Loodus. 2004 – Eesti Looduse loomafoto konkursi eripreemia käituva looma kategoorias [5] 2010 – Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsiooni Andras aasta koolitaja eripreemia Tema abikaasa on Kerttu Rahe. Jaanus Järva toob looduse linnainimeseni. postimees.ee, 10. august 2007 Lõpetanute tähestikuline nimekiri. lepo.it.da.ut.ee Magistriõppe lõpetamine. lepo.it.da.ut.ee Jaanus Järva magistritöö. ester.ee Pilt sünnib inimese peas, mitte kaameras. andras.ee Eesti Loodus 10/2004, lk 27. digar.ee Jaanus Järva. Taust annb pildile elu. 5/2003. loodusesober.ee Mõningaid nõuandeid veelindude pildistamisel. Eesti Loodus 7/2004. eestiloodus.ee 9 küsimust fotograafile. fotoluks.ee, 30. oktoober 2007 Jaanus Järva toob looduse linnainimeseni. postimees.ee, 10. august 2007 Jaanus Järva. ERR video. youtube.com, 7. november 2010 Sven Začek. Fotokoolitused – kas reaalselt kasulikud?. fotokursus.ee, 22. august 2011 Fotograafia suvekool 2017. rahvaylikool.ee
Jūžintai vald

Jūžintai vald (leedu keeles Jūžintų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Rokiškise rajoonis. Valla pindala on 190 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1666 inimest. Valla keskus on Jūžintai alev, kus aastal 2011 oli 412 elanikku. Vallamaja asub aadressil J.O.Širvydo g.31. Vallavanem on Audronė Baltuškaitė. Valla territooriumile jäävad neli mõisa - Gačionise mõis, Tarnava mõis, Anapolise mõis ja Zalūbiškise mõis. Kirikuist üks asub Jūžintais, teine aga Rageliais. Linnamägesid on vallas kolm - Dauliūnais, Štaronysis ja Radišiais, samuti asub vallas Grumbiniai hiiemägi ning lisaks on sel arvukalt muinaskalmeid. Lisaks küladele on vallas ka Žvirbliškėsi huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud. http://www.rokiskis.lt/lt/seniunijos/juzintu-seniunija_4622/renginiai_4658.html Jūžintų seniūnija. Rokiškio rajono savivaldybė, vaadatud 14.02.2017. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 14.02.2017.
Teadusfotograafia

Teadusfotograafia on fotograafia alaliik, millel on kaks suundumust: teadusuuringute teostamisel vajalik pildistamine (on valdkondi, kus fotograafiline kujutis on uurimismetoodika osa) ning teaduse tegemise populariseerimisele ja jäädvustamisele pühendunud pildistamine. Seda ala viljelevaid fotograafe kutsutakse teadusfotograafideks. Nende loomingut nimetatakse teadusfotodeks. Maailma suurimate teadusfotovõistluste sekka kuuluvad näiteks Nikon Small World ja Wiki Science Competition. Eestis on teadusfotograafiat viljelenud teiste seas Maxim Bilovitskiy, Ivar Jüssi, Jaak Kikas, Martin Mark, Maido Merisalu, Timo Palo, Heiti Paves, Tavo Romann, Siim Sepp, Urmas Tartes ja Rando Tuvikene. Seoses Eesti teadusfoto konkursiga on välja antud aasta teadusfotograafi tiitlit. Seni on selle pälvinud Ivar Jüssi (2006), Heiti Paves (2007 ja 2013), Timo Palo (2011), Toomas Jagomäe (2012), Tavo Romann (2015 ja 2019), Kertu Liis Krigul (2017) ning Peeter Paaver (2021). "Eesti teadusfoto konkurss" loodusfotograafia Selgusid aasta parimad Eesti teadusfotod. koolielu.ee Kelley Wilder. Photography and Science (Exposures). Reaktion Books: 2009. ISBN 978-1861893994 Madli Leikop: "Teadusfoto ületab inimsilmale seatud piire" Õpetajate Leht, 17. veebruar 2017
Kamajai vald

Kamajai vald (leedu keeles Kamajų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Rokiškise rajoonis. Valla pindala on 200 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2074 inimest. Valla keskus on Kamajai alev, kus aastal 2011 oli 577 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 4. Vallavanem on Laimutė Vilimavičienė. Vallas asuvad veel Duokiškise alev, kus aastal 2011 oli 180 elanikku, ja Salose alev, kus aastal 2011 oli 152 elanikku. Valla territooriumile jääb Salose mõis. Kirikud asuvad Kamajais, Duokiškises ja Saloses. Linnamägesid on vallas kolm - Baušiskiais, Juodonysis ja Radžionysis. Vallas asub Petriošiškiai sookaitseala, samuti on looduskaitse all ka 11,8 hektari suurune Salose mõisa park. Haridust annab Kamajai kool, millel on filiaalid Kalviais ja Duokiškises. Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid: "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2017. Vaadatud 15. veebruaril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) [http://www.rokiskis.lt/lt/seniunijos/kamaju-seniunija/kontaktai_4782.html Rokiškio rajono savivaldybė, vaadatud 14.02.2017. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 14.02.2017. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 14.02.2017.
Konditsioneerimine

Konditsioneerimine (ladina keeles condicio tingimus, olukord) on mingite tingimuste loomine, normi viimine. Tehnikas tähendab konditsioneerimine ruumi suunatava õhu töötlemist, et anda sellele soovitud omadusi. Konditsioneerimist kasutatakse ruumides või sõidukites inimestele, tootmises tehnoloogilise protsessi kulgemiseks sobiva sisekliima tagamiseks. Konditsioneerimisel võidakse õhku soojendada, jahutada, tolmust puhastada, niisutada, kuivatada, desodoreerida või odoreerida ning ioniseerida. Õhu konditsioneerimiseks kasutatakse konditsioneeri (klimaatorit). Teiseks tähendab konditsioneerimine teravilja jahvatuseelset niisutamist ja soojendamist, mille tulemusena eralduvad kestad terade jahvatamisel hõlpsamini ja paranevad jahu küpsetusomadused. Konditsioneerimine, Eesti Nõukogude Entsüklopeedia, 4. kd, Tallinn: Kirjastus Valgus 1989. 689 lk