laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1840. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1810. aastad | 1820. aastad | 1830. aastad | 1840. aastad | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | ► 1840 | 1841 | 1842 | 1843 | 1844 | 1845 | 1846 | 1847 | 1848 | 1849 1840. aastad on ajavahemik 1840. aasta algusest kuni 1849. aasta lõpuni. ... ... ...
Aila

See artikkel räägib külast. Eesnime kohta vaata artiklit Aila (eesnimi). Aila on küla Harju maakonnas Saue vallas. Küla põhjaosa ulatub Tallinna ringteeni ning loodenurk piirneb Tallinna–Keila raudteelõiguga. Edelanurk piirneb Keila jõega. Küla territooriumile jääb kaks arheoloogiamälestiseks arvatud kultusekivi. Valingu–Jõgisoo tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Väljatugevus

Väljatugevus on füüsikaline suurus, millega iseloomustatakse vektorvälju, nagu seda on elektriväli, magnetväli ja gravitatsiooniväli. Nende väljade tugevust määratletakse kui jõudu, mida väli avaldab proovikehale (idealiseeritud kehale, mis ise ei mõjuta uuritavat välja). Väljatugevuse mõistet kasutatakse samuti füüsika nelja põhijõu kirjeldamisel (vt Fundamentaalne vastastikmõju).  Pikemalt artiklis Elektrivälja tugevus Kui kehale laenguga q {\displaystyle q} mõjub jõud F → {\displaystyle {\vec {F}}} , siis valitseb selles kohas väljatugevus E → = F → q {\displaystyle {\vec {E}}={\frac {\vec {F}}{q}}} . Elektrivälja tugevust võib väljendada ühikutes njuuton ( N {\displaystyle \mathrm {N} } ) kuloni ( C {\displaystyle \mathrm {C} } ) kohta või ka volt ( V {\displaystyle {\rm {V}}} ) meetri ( m {\displaystyle \mathrm {m} } ) kohta: [ E ] = N C = V m {\displaystyle [E]=\mathrm {{\frac {N}{C}}={\frac {V}{m}}} } .  Pikemalt artiklites Magnetiline induktsioon ja Magnetvälja tugevus Magnetvälja kirjeldamisel on ajalooliselt välja kujunenud nimetus magnetvälja tugevus (tähis H → {\displaystyle {\vec {H}}} , ühik A/m), mis aga ei väljenda väljatugevust selle üldises tähenduses. Tegelikult on elektrilise väljatugevuse E → {\displaystyle {\vec {E}}} analoog magnetiline induktsioon B → {\displaystyle {\vec {B}}} . Magnetinduktsiooni B → {\displaystyle {\vec {B}}} defineeritakse kui Lorentzi jõudu F → {\displaystyle {\vec {F}}} , mida magnetväli avaldab selles väljas kiirusega v → {\displaystyle {\vec {v}}} liikuvale laengule q {\displaystyle q} : F → = q ( v → × B → ) {\displaystyle {\vec {F}}=q\left({\vec {v}}\times {\vec {B}}\right)} . Magnetinduktsiooni B → {\displaystyle {\vec {B}}} mõõtühik on tesla (tähis T): [ B ] = T = N A ⋅ m {\displaystyle \left[B\right]=\mathrm {T} ={\frac {\mathrm {N} }{\mathrm {A\cdot m} }}} . Gravitatsioonivälja tugevus g → {\displaystyle {\vec {g}}} on vektorsuurus, mis väljendab välja punktis asetsevale proovimassile mõjuvat jõudu massiühiku kohta: g → = 1 m F → {\displaystyle {\vec {g}}={\frac {1}{m}}{\vec {F}}} , kus F → {\displaystyle {\vec {F}}} on proovimassile mõjuv tõmbejõud ja m {\displaystyle m} on proovikeha mass. Gravitatsioonivälja tugevus antud kohas on teatud tingimustel sama mis raskuskiirendus selles kohas. Gravitatsioonivälja tugevuse mõõtühiku võib esitada samal kujul kui raskuskiirenduse jaoks (meeter sekund ruudus kohta) või nagu jõuvälja jaoks (njuuton kilogrammi kohta): [ g ] = m s 2 = N k g {\displaystyle [g]=\mathrm {{\frac {m}{s^{2}}}={\frac {N}{kg}}} } .
Jõgisoo (Saue)

Jõgisoo on küla Harju maakonnas Saue vallas. Külas asus Jõgisoo mõis. Külas asub Saue postijaama peahoone, mis on arvele võetud kultuurimälestisena. Valingu–Jõgisoo tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kiia

Kiia on küla Harju maakonnas Saue vallas. Külas asus Peetri mõis, Vääna mõisa kõrvalmõis. Külas tegutses Vääna-Posti kõrts "Kuldne Päike", mille praegu varemetes hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. Varem Peetri mõisa juures asunud Peetri küla järgi on nime saanud Kukruse lademe Peetri kihistik. Tutermaa–Vanamõisa tee Sargakivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Peetri kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 17.08.2019)
1830. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1800. aastad | 1810. aastad | 1820. aastad | 1830. aastad | 1840. aastad | 1850. aastad | 1860. aastad | ► 1830 | 1831 | 1832 | 1833 | 1834 | 1835 | 1836 | 1837 | 1838 | 1839 1830. aastad on ajavahemik 1830. aasta algusest kuni 1839. aasta lõpuni. ... ... ...
Koppelmaa

Koppelmaa on küla Harju maakonnas Saue vallas. Külas asusid Voore mõis ja Koppelmaa poolmõis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2021. aasta rahvaloendus, vaadatud 20.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Maidla (Saue)

Maidla on küla Harju maakonnas Saue vallas. Külas asus Maidla mõis. Otsa allikas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pällu (Saue)

Pällu on küla Harju maakonnas Saue vallas. Külas asus Pällu karjamõis. Keila–Ääsmäe tee Ääsmäe–Kernu tee Ääsmäe traktori tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pärinurme

Pärinurme on küla Harju maakonnas Saue valla lõunapiiril. Küla maadele jäävad Vaharu soo ja järv, mis on küll väike, kuid ometi kogu valla suurim. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Püha (Saue)

Püha (ka Pühaküla) on küla Harju maakonnas Saue vallas. Hüüru–Saue tee Harku–Pühaküla raudtee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tagametsa

Tagametsa on küla Harju maakonnas Saue vallas. Küla läbib Tallinna–Pärnu–Ikla maantee. Küla kirdepiir jookseb mööda Ääsmäe–Hageri teed ja loodepiir mööda Ääsmäe–Kernu teed. Külas asus Lipi (Lippi) karjamõis. Külas asuvad kaks Tagametsa looduskaitseala kolmest lahustükist. Küla kagunurka ulatub osaliselt ka Lümandu maastikukaitseala. Tagametsa territooriumile jäävad Vaheru järv ja Esku allikas. Küla lõunaosa läbib Vasalemma jõgi. Ääsmäe traktoritee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Valingu

Valingu on küla Harju maakonnas Saue vallas. Valingu piirneb Keilaga ning küla keskus asub Keilast ligi 3 kilomeetrit idas. Küla läänepiir jookseb mööda Keila jõge. Küla põhjaosa läbib Tallinna–Keila raudtee, millel on Valingu raudteepeatus. Külas asub Valingu hiidrahn. Sellest paar kilomeetrit eemal üle raudtee, Harku vallas asub Korvi kalmistu. Küla territooriumile jääb kolm arheoloogiamälestiseks arvatud kultusekivi ja üks asulakoht. Külas tegutses Valingu mõis. Suurem osa hooneid on tänapäevaks hävinud või tugevasti ümber ehitatud. Valingu–Jõgisoo tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2021. aasta rahvaloendus, vaadatud 20.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vanamõisa (Saue)

Vanamõisa on küla Harju maakonnas Saue vallas. Külas asus Vanamõisa mõis. Küla läbivad Alliku–Laagri, Hüüru–Alliku–Saue ja Tutermaa–Vanamõisa tee. Nüüdisajal asub Vanamõisas üks Eesti suuremaid karavaniparke ja Vanamõisa vabaõhukeskus. Küla territooriumile plaanitakse kinnisvaraarendust, kuhu tuleks 1200 korterit. Padula Koidu (Saue) Sõeruallikas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Merili Pärli (25.06.2020). "Igav liiv ja tühi väli: kartlikud karavanituristid hoiavad tänavu Eestist eemale". ERR. Vaadatud 03.02.2021. "Saue kasvab mühinal: linna planeeritakse uut elurajooni 1200 korteriga" ERR, 3. juuli 2023
Vatsla

Vatsla on küla Harju maakonnas Saue vallas. 5 kilomeetri kaugusel Tallinnast. Statistikaameti andmetel oli 2011. aastal Vatslas 371 elanikku. Küla läbiva Vatsla tee algusse jääb suvilarajoon, kus suvilad on ehitatud ajapikku ümber elumajadeks. Suvilarajoonist vasakule keerava Kodasema tee äärde jääb lisaks endistele suvilatele ka uuselamurajoon. Vatsla tee lõpu piirkonnas asub miljööväärtuslik vana Vatsla küla oma talude ja kiviaedadega. Vatsla külas ärihooned puuduvad, põhjaosas on mõned logistikaettevõtted. Esimesed inimesed tegutsesid sealsetel aladel 14. sajandist. Lähiminevikus pole küla ajaloos suuri sündmusi olnud. Kuigi küla alad kuuluvad Saue valla alla, oli veel 1935 aastal Vatsla osa Harku vallast. Ligi 50 aastat tagasi läbis küla ka raudtee, mis oli rajatud Paldiski ja Tallinna vahel liiklemiseks. Külas oli puidust jaamahoone, millest enam pole midagi säilinud. Vatsla küla asub mööda Harku–Rannamõisa teed Tabasalu ja Harku vahel. Küla ümbritsevad peamiselt karjamaad ja mets. Osa Vatsla küla piirist kulgeb mööda Vääna jõge. Küla lähedal, kohe Harku–Rannamõisa kõrval on Harku hooldekodu. Vatslast põhja jääb ka Harku karjäär. Vatsla küla läbivad kaks suuremat teed: Vatsla tee ja Kodasema tee. Küla läbivad ka ühistranspordibussid 111 ja 111A. Kohe küla lähedal Paldiski maantee ääres on ka Harku bussipeatus, mida läbivad bussid 107, 111, 118, 136, 145, 146, 148, 149 ja 712. Hommikul ja päeval läbib küla ka koolibuss, mis suundub Tabasalu ja Pääskula poole. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Kitsarööpaline raudtee". Vatsla küla koduleht
Ääsmäe

Ääsmäe on küla Harju maakonnas Saue vallas. Küla läänepiiril asub Tallinna–Pärnu maantee ja sealt saab Ääsmäe liiklussõlmes alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee ja Ääsmäe–Kernu tee. Ääsmäel asuva bussipeatuse nimi on Harutee. Küla läbib Ääsmäe–Hageri tee, Ääsmäe mõisa tee, Ääsmäe tee ja Ääsmäe traktoritee. Külas asus Ääsmäe mõisa keskus. 1921. aastal asus peahoonesse kool, mis tegutses seal 1988. aastani. Tänapäeval on mõisakeskus eravalduses. Küla oli Ääsmäe sovhoosi keskasula. Alates 1924. aastast tegutseb külas Ääsmäe raamatukogu. Külas tegutseb Ääsmäe põhikool. Külas asuvas Ääsmäe rabas kaevandatakse turvast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Koduleht
1820. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | 1820. aastad | 1830. aastad | 1840. aastad | 1850. aastad | ► 1820 | 1821 | 1822 | 1823 | 1824 | 1825 | 1826 | 1827 | 1828 | 1829 1820. aastad on ajavahemik 1820. aasta algusest kuni 1829. aasta lõpuni. ... ... John Quincy Adams, USA 6. president
Krügeri rahvuspark

Krügeri rahvuspark asub Lõuna-Aafrika Vabariigi kirdeosas Mpumalanga ja Limpopo provintsis. Esmane park rajati sinna juba 1898. aastal ning nimetati hiljem LAVi presidendi Paul Krügeri järgi. Looduskaitseala suurus on 18 989 ruutkilomeetrit – see on nii suur, et selle põhjalikuks läbimiseks läheks vähemalt kolm päeva. Igal aastal käib seal üle 1,3 miljoni külastaja. Rahvuspargis on 336 liiki puid, seal elab 49 liiki kalu, 34 liiki kahepaikseid, 114 liiki roomajaid, 507 liiki linde ja 147 liiki imetajaid. Suurimaks vaatamisväärsuseks peetakse “suurt viisikut”: lõvi, leopard, elevant, pühvel ja ninasarvik. LAVi rahvusparkide koduleht
Raskusjõud

Raskusjõud on Maa (või mõne muu suure taevakeha) poolt selle läheduses paiknevale palju väiksemale kehale avaldatav gravitatsioonijõud. Raskusjõud Maa gravitatsiooniväljas on vektoriaalne suurus, mis avaldub raskuskiirenduse (mis võrdub gravitatsioonivälja tugevusega) g → {\displaystyle {\vec {g}}} ja keha massi m korrutisena: F → = m g → {\displaystyle {\vec {F}}=m{\vec {g}}} . Nii Maa kui ka muude suurte taevakehade puhul võib nende massi jaotus lugeda ligilähedaselt tsentraalsümmeetriliseks. Sel eeldusel järeldub valem g → {\displaystyle {\vec {g}}} jaoks kaugusel r {\displaystyle r} planeedi masskeskmest otseselt Newtoni gravitatsiooniteooria põhivalemist: F = m g = G M m r 2 ⟹ g = G M r 2 {\displaystyle F=mg={\frac {GMm}{r^{2}}}\implies g={\frac {GM}{r^{2}}}} . Siin on M {\displaystyle M} taevakeha mass (Maa korral 6 × 10 24 kg {\displaystyle 6\times 10^{24}\,{\text{kg}}} ) ja G {\displaystyle G} on gravitatsioonikonstant. Maa pinnal ( r ≈ 6370 km {\displaystyle r\approx 6370\,{\text{km}}} ) on raskuskiirenduse mooduli väärtus g ≈ 9 , 8 m/s 2 = 9 , 8 N/kg {\displaystyle g\approx 9,\!8\,{\text{m/s}}^{2}=9,\!8\,{\text{N/kg}}} .
Gravitatsioonijõud

Gravitatsioonijõud on jõud, mille kaudu avaldub gravitatsiooni nähtus. Gravitatsioonijõud avaldub kehade vastastikuse tõmbumisena. Gravitatsioonijõud mõjub kehade massikeskmeid ühendava sirge sihil ning tõmbab neid teineteise poole. Jõu arvväärtus kahe keha vahel on F = G m 1 m 2 r 2 {\displaystyle F=G{\frac {m_{1}m_{2}}{r^{2}}}} kus m1 ja m2 on kehade massid, r nende massikeskmete vaheline kaugus ja G gravitatsioonikonstant. Raskusjõud
Kassimov

Kassimov on linn Venemaal Rjazani oblastis, Kassimovi rajooni keskus. Asub Oka jõe vasakul kaldal. Kassimov asutati Juri Dolgoruki poolt 1152. aastal Vladimiri-Suzdali vürstiriigi piirikindlusena. Ala põliselanikeks olid soomeugrilased meštšeralased. Aastatel 1452–1681 oli linn Kassimovi khaaniriigi pealinn. http://www.kasimov.ru/
Raasiku

Raasiku on alevik Harju maakonnas Raasiku vallas Jõelähtme jõe ääres. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Raasikul 1399 elanikku, neist eestlasi 1292 (92,5%). 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Raasikul 1210 elanikku, neist eestlasi 1120 (92,6%). Raasikul on põhikool (asutatud köstrikoolina 1717), Raasiku Rahvamaja, ambulatoorium, apteek, lasteaed Oravake, Raasiku raamatukogu, Raasiku spordihoone. Asulas on kaks kauplust (Raasiku Konsum ja Raasiku Meierei pood) ning kohalikest ettevõtetest on suurimad vabrik Mistra-Autex AS (autovaibad, seinakatted) ning katsetehas Raasiku Elekter AS (elektriseadmed, metallitooted). Raasikul asub Harju-Jaani Ristija Johannese kirik (nüüdne hoone ehitatud 1863, vanast kabelist on säilinud vundament), kirikuaed, Raasiku uus kalmistu, Raasiku vana kalmistu ning mõisapark. Raasikul lõikuvad Tallinna-Tapa raudteeliin ja Aruvalla–Jägala tee, millest hargnevad kohalikud teed Kostiverre, Kehrasse, Anijasse ja Aruarru. Asula tekkis 19. sajandil Raasiku raudteejaama ümbrusse. Asula on nime saanud Raasiku mõisa järgi, mida on esimest korda mainitud 1497 (Rasseke) ning mis rajati Kaemla (Keamol) küla asemele ja kuulus keskajal Padise kloostrile. Tegelikult paikneb asula Raasiku mõisast 1565. aastal eraldatud endise Kambi mõisa maadel. 1860. aastal asuti ehitama uut kirikut. Ehitustööd kestsid ühtekokku neli aastat (1860–1863). Raasikul asub 4 bussipeatust: Raasiku ja Võidu (Jägala maantee ääres), Raasiku Side (endise sidejaoskonna juures) ning Rahvamaja (kultuurimaja juures).  Pikemalt artiklis Raasiku raudteejaam Raasiku raudteejaam rajati 1870. Raasikult sõidavad läbi elektrirongid, diiselrongid (kiirrongid ei peatu) ja Tallinna–Moskva–Tallinna rong (ei peatu). Päevas sõidab Raasikult läbi 30 reisirongi. Raasiku jaamas on kaks kõrget, 210 meetri pikkust ooteplatvormi. Raasiku kahekorruseline puidust jaamahoone oli ehitatud tüüpprojekti järgi. 2000 jaamahoone lammutati, kuid abihooned ja veetorn on säilinud. Raasiku raudteejaama veetorn Raasiku rahvamaja Raasiku Konsum, juuksur ja ambulatoorium Maardu–Raasiku tee Raasiku jaama tee Raasiku Elektri tee Raasiku FC Joker Raasiku meistripunkti tee Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Päring Statistikaameti andmebaasist Päring Statistikaameti andmebaasist Mehis Helme "Eesti raudteejaamad" (Tänapäev 2003)  Raasiku – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
1810. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | 1820. aastad | 1830. aastad | 1840. aastad | ► 1810 | 1811 | 1812 | 1813 | 1814 | 1815 | 1816 | 1817 | 1818 | 1819 1810. aastad on ajavahemik 1810. aasta algusest kuni 1819. aasta lõpuni. ... Pärisorjuse kaotamine ...
Polaarinertsimoment

Polaarinertsimoment näitab keha inertsi väändel. Polaarinertsimomendi teadmine on vajalik väändemomendi ja pöördemomendi arvutustes. J z = ∫ r 2 d A {\displaystyle J_{z}=\int r^{2}dA} Jz – polaarinertsmoment z-telje suhtes; dA – elemendi pindala; r – elemendi keskpunkti kaugus koordinaatide alguspunktist. Meie joonisel on r tähistatud tähega ρ. telginertsimoment inertsimoment
Vārdhamāna Mahāvīra

Vārdhamāna Mahāvīra ('vägev kangelane'), elas umbes 599 – 527 eKr. Ta sündis Gangese madalikul kšatrijana. Ajaloolased paigutavad tema surma umbes aastasse 425 eKr. Mahāvīra elu ja õpetused on üles tähendatud džainistlikes pühakirjades. Džainismis on Vārdhamāna Mahāvīra 24. ja viimane tirthankara ('vabanenu'). Tema loodud on džainismi religioosne organisatsiooniline struktuur, mis on muutumatuna püsinud 2500 aastat.
Inertsimoment

Inertsimoment on massiga analoogne suurus pöördliikumise puhul fikseeritud telje ümber. Inertsimoment iseloomustab absoluutselt jäiga keha inertsi pöörlemiskiiruse muutmise suhtes. Selle roll pöörlemise dünaamika kirjeldamisel on sama, mis tavalisel massil kulgliikumise dünaamika kirjeldamisel. Inertsimomendi tähis on I {\displaystyle I} ja mõõtühik [kilogramm korda meeter ruudus (kg·m²). Punktmasside süsteemi inertsimoment avaldub kujul I = ∑ i m i r i 2 {\displaystyle I=\sum _{i}m_{i}r_{i}^{2}} , kus r i {\displaystyle r_{i}} on punktmassi m i {\displaystyle m_{i}} kaugus pöörlemisteljest. Pideva massijaotusega keha puhul asendub summa integraaliga I = ∫ ρ r 2 d V {\displaystyle I=\int \rho r^{2}\,dV} , kus ρ {\displaystyle \rho } on keha tihedus, d V {\displaystyle dV} on ruumalaelement ja integreerimine toimub üle kogu keha ruumala. polaarinertsmoment telginertsimoment peainertsimoment
Kaksikpendel

Kaksikpendel on pendel, mis koosneb kahest vardast, kusjuures need vardad on omavahel ühendatud hõõrdevaba liigendiga. Reaalse kaksikpendli video
Üüriline

"Üüriline" (originaalpealkiri "L'Incruste") on 2004. aasta Prantsuse noortekomöödiafilm. Filmi lavastasid ja stsenaariumi kirjutasid Alexandre Castagnetti ja Corentin Julius. "Üüriline" andmekogus IMDb (inglise)
Vaimude maja (film)

"Vaimude maja" (originaalpealkiri "The House of the Spirits") on USA draamafilm, mis valmis 1993. aastal. Filmi aluseks on Isabel Allende romaan "La Casa De Los Espíritus" (eesti keeles "Vaimude maja"). Vaimude maja andmekogus IMDb (inglise)
1800. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | 1820. aastad | 1830. aastad | ► 1800 | 1801 | 1802 | 1803 | 1804 | 1805 | 1806 | 1807 | 1808 | 1809 1800. aastad on ajavahemik 1800. aasta algusest kuni 1809. aasta lõpuni. ... ... ...
Tagasiteed ei ole (1994)

"Tagasiteed ei ole" (originaalpealkiri "Point of No Return") on Austraalia triller aastast 1994. Filmi lavastas Vincent Monton. "Tagasiteed ei ole" andmekogus IMDb (inglise)
Kavern (hüdraulika)

Kavern on voolavas või seisvas vedelikus vedeliku enda aurustumisel tekkinud mull. Kaverni tekkimise eeltingimuseks on, et rõhk voolavas vedelikus langeks väärtuseni, mis on aurustumiseks piisav.
Magu

Magu (ladina keeles ventriculus, gaster) on paljudel loomadel seedeelundkonna elund. Magu on selgroogsetel, okasnahksetel, putukatel ja molluskitel. Magu võib olla kas ühe- või mitmekambriline. Mao areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti. Madudel liigub alla neelatud saakloom söögitorust piklikku makku. Mao maosein on väga lihaseline ja venimisvõimeline. Madude maos toimub seedimine. Madude mao limaskestas on hulgaliselt näärmeid, need eritavad ensüüme, vesinikkloriidhapet ja lima. Mao tagumisim osa moodustab maolukuti. Uuritud maoliikide mao happesus seedimise ajal on 1,5 kuni 4 pH-d ja kui toit liigub edasi soolestikku tõuseb pH 7–7,5-ni. Inimestel on magu söögitoru ja soolestiku vahel paiknev seedekanali kotjas laienenud osa, mis toimib reservuaari ja toidu annustajana. Inimeste magu on ühekambriline. Maos toimub maoseina krüptide epiteeli ja maonäärmete eritatava maomahla toimel allaneelatud toidu ja jookide seedimine- toitainete nii mehaaniline kui keemiline lagundamine. Magu on venimisvõimeline, mao maht võib olla 1,5 – 4 liitrit. Söögitoru ja magu ühendab maolävis (cardia). Maolävisest vasakul paiknev ülespoole ulatuv osa on maopõhi (fundus ventriculi). Maokeha (corpus ventriculi) moodustab suurema osa maost ja see kitseneb lukutiosaks (pars pylorica). Mao lukutiosal eristatakse lukutikanalit (canalis pyloricus) ja lukutikoobast (antrum pyloricum). Maost liiguvad toitained pärast lagundamist läbi maolukuti (pylorus) peensoolde. Maosein (paries ventriculi) koosneb väljast sissepoole seroos-, lihas- ja limaskestast. Mao lihaskest on paiguti kolmekihiline: piki-, ring- ja põikilihaskiht. Mao limaskest (tunica mucosa gastris) on tühja mao korral pikikurruline, täitudes aga kurrud kaovad. Mao limaskestas on hulgaliselt näärmeid. Maonäärmetel eristatakse peamiselt kolme tüüpi rakke: pearakud- eritavad ensüüme, katterakud - komplekteerivad vesinikkloriidhapet ja kõrvalrakud - komplekteerivad lima. Mao seinad liiguvad pidevalt, mao elektriliseks põhirütmiks loetakse iga 20 sekundi järel tekkivat impulssi. Impulsile võib järgneda kontraktsioon. Mao lihased toimivad automaatselt. Magu on kantud rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse Terminologia Anatomica ja inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica. Inimestel seostatakse maoga mitmeid haiguslikke seisundeid, nagu gastroösofageaalne refluks, düspepsia, maohaavandid ja -põletikud, mao endokriinsed kasvajad ja maovähk. maokatarr maoloputus maolävis maovähk Meeli Roosalu, "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 111 – 112, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9 "Inimese füsioloogia ja anatoomia", 313:2011 Sissekanne Terminologia Anatomica-s A05.5.01.001: Gaster. Magu Sissekanne Terminologia Histologica-s H3.04.02.1.00019: Gaster. Magu Enn Ernits, Esta Nahkur, "Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 178-183, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
Kordeballett (film)

"Kordeballett" (originaalpealkiri "A Chorus Line") on 1985. aasta muusikalfilm, mis põhineb muusikalil "Kordeballett". Filmi stsenaariumi kirjutas Arnold Schulman, lavastas Richard Attenborough. Peaosi mängivad Michael Douglas ja Alyson Reed, teiste osatäitjate seas on Michael Belvis, Yamil Borges, Jan Gan Boyd ja Sharon Brown. Kordeballett andmekogus IMDb (inglise)
1790. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | 1820. aastad | ► 1790 | 1791 | 1792 | 1793 | 1794 | 1795 | 1796 | 1797 | 1798 | 1799 1790. aastad on ajavahemik 1790. aasta algusest kuni 1799. aasta lõpuni. ... ... ...
Kõikjal on taevas

"Kõikjal on taevas" on 1966. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm. Kõikjal on taevas andmekogus IMDb (inglise)
55 päeva Pekingis

"55 päeva Pekingis" on 1963. aasta USA ajalooline draamafilm. Filmi tegevus toimub Hiinas 1900. aastal Bokserite ülestõusu ajal, mil ülestõusnud piirasid Pekingis välisriikide saatkondade linnaosa. 55 päeva Pekingis andmekogus IMDb (inglise)
Kuldne karikas (film)

"Kuldne karikas" (originaalpealkiri The Golden Bowl) on filmistuudio Merchant Ivory Productions film, mis põhineb Henry Jamesi romaanil "Kuldne karikas". Kuldne karikas andmekogus IMDb (inglise)