Lamba- ja karjakoerad

Lamba- ja karjakoerad (inglise keeles sheepdogs and cattle dogs, soome lammas- ja karjakoirat) on FCI koeratõugude liigituses 1. rühm. Sellesse kuuluvad lambakoerad ja karjakoerad, välja arvatud šveitsi alpi karjakoerad. Sellesse rühmas kuuluvad koerad on "töönarkomaanid", nad tahavad ja vajavad vaimset tööd. Üldjuhul võivad sattuda stressi, kui ei saa karjaga/perekonnaga koostööd teha või kui koostöö on korraldatud valesti. Koera stress võib väljenduda naksamises, haukumises või üldises pealetükkivuses. Selle rühma koerad seisavad kuulekus-, agility- ja muudel sellistel võistlustel sageli autasustamispjedestaali kõrgemal astmel. Tõurühm jaguneb kaheks alarühmaks: lambakoerad ja karjakoerad (v.a šveitsi alpi karjakoerad). Rühma kuulub 40 CACIB-ile võistlevat tõugu, 4 CACIB-ile mitte võistlevat tõugu ja 1 EKL-i poolt tunnustatud tõug. Eesti Kennelliidu registrisse on aastatel 1993–2007 registreeritud 27 tõugu. Meistriks saamiseks vajalik katsete (töökatsed) sooritamine on kohustuslik 11 tõul: ardenni karjakoer, beauceron (beauce'i lambakoer), belgia lambakoer (groenendael, laekenois, malinois ja tervueren), borderkolli, briard, kelpie, pikardia lambakoer,pikakarvaline pürenee lambakoer, siledakoonuline pürenee lambakoer, saksa lambakoer ja tšehhoslovakkia huntkoer. Gabriele Tehver on raamatus "Koer: tõud, pidamine, tervishoid ja haigused" (1937) koondanud koeratõud viide rühma (ametlik jaotus hõlmab seitset rühma: spitsid, saanikoerad, jahikoerad, hurdad, karjakoerad, lambakoerad ja dogid). Lamba- ja karjakoerad asuvad muude tarbe- ja luksuskoerade rühmas, mis jaguneb omakorda karja- ja lambakoerteks. Kuni 1990. aastani kandis see FCI rühm nimetust "lamba-, valve- ja kaitsekoerad". Selle rühma areng aastatel 1993–2007 on olnud rahulik ja stabiilne. “Kullafondi” kuuluvad saksa lambakoer ja pikakarvaline kolli, nõukogude aja lõpus kaks ülipopulaarset tõugu. 1991. aastal registreeriti 879 saksa lambakoera ja 654 pikakarvalist kollit. Arvukad on olnud ka šetlandi lambakoer ja lõuna-vene lambakoer, vastavalt 37 ja 33 koeraga. Saksa lambakoer on valdavalt püsinud EKL registris esikohal, välja arvatud aastatel 1994–1996, mil liidrikoha hõivas rotveiler. Registreeritud on pidevalt üle 350 koera aastas, välja arvatud 1998. (334 koera) ja 2000. aasta (328 koera). Pikakarvalise kolli arvukuse suur kukkumine 1991. aasta 654-lt 1997. aasta 86-le annab ka shetlandi lambakoerale võimaluse sabas püsida. Alates 1998. aastast pole neid kahte Briti tõugu üle 80 koera aastas registreeritud. 1990ndatel annavad rühmale uut värvi Eestisse saabunud uued tõud. Enamiku aretuskatsetuste tulemused on jäänud tagasihoidlikuks. Jõudu jätkus enne kõike welsh corgi pembroke'il. Areenile tõusevad veel belgia lambakoer tervueren ja austraalia karjakoer. XXI sajandil teevad läbilöögi valge lambakoer ja vana-inglise lambakoer. * Valge lambakoer sai FCI tunnustuse 2002. aastal kui šveitsi valge lambakoer. Varem tunti seda tõugu valge saksa lambakoera, ameerika-kanada valge lambakoera või lihtsalt valge lambakoerana. Eesti Valgete Lambakoerte Tõuühing / Tõust austraalia lambakoer (342) • beauceron (44) • belgia lambakoer (groenendael; tervueren; laekenois; malinois) (15) • bergamasco lambakoer (194) • bordercollie (297) • briard (113) • kolli, lühikarvaline (296) • kolli, pikakarvaline (156) • habekolli (271) • hollandi lambakoer (lühikarvaline, pikakarvaline, karmikarvaline) (223) • horvaatia lambakoer (277) • ida-karpaadi lambakoer (350)² • kataloonia lambakoer (87) • kelpie (293) • komondor (53) • kuvasz (54) • lancashire'i heeler³ • lõuna-vene lambakoer (326) • mallorca lambakoer (321) • maremma-abruzzi lambakoer (201) • mudi (238) • pikardia lambakoer (176) • poola lauskmaa-lambakoer (251) • poola podhalani lambakoer (252) • portugali lambakoer (93) • puli (must; punase või halliga toonitatud must; liivakarva musta maskiga; pärlvalge, ilma punase varjundita (55) • pumi (56) • pürenee lambakoer, pikakarvaline (141) • pürenee lambakoer, siledakoonuline (138) • saarloosi huntkoer (311) • saksa lambakoer (166) • schapendoes (313) • rumeenia mioritic lambakoer (349)² • schipperke (83) • shetlandi lambakoer (88) • slovakkia tšuvatš (142) • tšehhoslovakkia huntkoer (332) • (šveitsi) valge lambakoer (347)² • vana-inglise lambakoer (16) • welsh corgi cardigan (38) • welsh corgi pembroke (39) ¹ CACIB-ile võistlevad tõud. Nende tõugude esindajad võistlevad sertifikaadile, tõu parema tiitlile ja rahvusvahelistel näitustel ka CACIB-ile. ² CACIB-ile mitte võistlevad tõud. Nende tõugude esindajad võistlevad sertifikaadile ning rahvuslikel- ja erinäitustel ka tõu parema tiitlile. Nad ei võistle tõu parima tiitlile rahvusvahelistel näitustel ega saa kunagi CACIB-it. ³ EKL-i tunnustatud tõud. Nende tõugude esindajad saavad võtta osa ainult rahvuslikest- ja erinäitustest ning võistelda sertifikaadile ja tõu parema tiitlile. Allpool on värviga esile toodud 2007. aasta 10 arvukamatEesti Kennelliidu registrisse kantud tõugu. Kaaluvahemik alla 10 kg, turjakõrguse vahemik 15–40 cm. Kaaluvahemik 20–40 kg, turja kõrguse vahemik 40–80 cm. Kaaluvahemik üle 40 kg, turja kõrguse vahemik 50–90 cm. ardenni karjakoer (171) • austraalia karjakoer (287) • australian stumpy tail cattle dog (351)² • flaami karjakoer (191) ² CACIB'ile mitte võistlevad tõud. Nende tõugude esindajad võistlevad sertifikaadile ning rahvuslikel- ja erinäitustel ka tõu parema tiitlile. Nad ei võistle tõu parima tiitlile rahvusvahelistel näitustel ega kunagi saa CACIB'it. Allpool on ülevaade Eesti Kennelliidu registrisse kantud tõugudest (2007). Kaaluvahemik 10–20 kg, turja kõrguse vahemik 25–70 cm. 1. Eesti Belgia Lambakoerte Tõuühing. Koondab belgia lambakoerte (malinois, tervueren, groenendael ja laekenois) kasvatajaid ja omanike; asutatud 25. novembril 2004. Juhatuse liikmed: Marina Õunapuu, Marilin Kooskora ja Eliko Melb (a-st 2004). 2. Eesti Corgi Klubi "GIGI". Koondab welsh corgi pembroke'i ja – cardigani kasvatajaid ja omanike; asutatud 7. novembril 2007. Juhatuse liikmed : Astrid Lundava ja Kätlin Kull (a-st 2007). 3. Eesti Prantsuse Lamba – ja Karjakaitsekoerte Tõuühing. Koondab beauceron, briard, pikardia lambakoer, pürenee lambakoer pikakarvaline, pürenee lambakoer siledakoonuline ja pürenee mäestikukoer kasvatajaid ja omanike; asutatud 2007. Esimees: Marion-Silvia Diener. 4. Eesti Saksa Lambakoerte Ühing. Koondab saksa lambakoerte kasvatajaid ja omanike; asutatud 16. aprillil 1993 Tallinnas. 1993. aastast viib läbi oma erinäitusi. Alates 1998 ilmub ajakiri „Saksa lambakoer”(4 korda aastas). 2008 oli ühingul 358 liiget. Esimees: Anna Luik (a-st 2008). ESLÜ on Ülemaailmse Saksa Lambakoerte Ühingu (Weltunion der Schäferhundvereine, WUSV) liige. Ühingu liikmesorganisatsioonid on URAN; HARANDUS; MAXIMUS; Klubi ARTICUS; Eesti Koeraspordiliit; Teenistus ja Spordikoerte Klubi. Eesti Saksa Lambakoerte Ühingu juhatuse esimehed läbi aegade Aivar Jõelaid, Vilve Roosioks, Astrid Lundava (Aas), Toomas Kivisalu. Kesk-Eesti Saksa Lambakoerte Klubi MAXIMUS Narva Saksa Lambakoerte Klubi HARANDUS Tartu Saksa Lambakoerte Klubi URAN 5. Eesti Valgete Lambakoerte Tõuühing. Koondab valge lambakoera kasvatajaid ja omanike; asutatud 2006. Esimees: Monika Laneman (a-st 2006). 6. Eesti Vana-Inglise Lambakoerte Tõuühing. Koondab vana-inglise lambakoerte kasvatajaid ja omanike; asutatud 2. juunil 2007. Juhatuse liikmed : Kairi ja Keida Raamat, Siiri Sau (a-st 2007). 7. Lamba- ja Karjakoerte Eesti Tõuühing. TÜ eelkäijad olid 1990–1999 Eesti Collieühing, 1999–2006 Eesti Briti Karjakoerte Ühing. Eesti vanim tänapäeval tegutsev tõuühing. 10. märtsil 1990 asutatud E. Colliühingule anti E. Kennelliidust esialgu ajutine tegevusluba, kuid alates 7. juunist 1991 oli ühing registreeritud kui briti karjakoerte kasvatajaid ühendav tõuorganisatsioon. Täna koonduvad ühingusse ka teised FCI 1 rühma tõukoerad (v.a saksa, belgia ja šveitsi valged lambakoerad). Alates aastast 1990 korraldatakse Pärnus igal aastal ühingu erinäitus. TÜ on ka Rahvusvahelise Kolliühingu (The International Collie Society) liige. 2006 oli ühingul 30 liiget. Esimees: Linda Jürgens (a-st 2006). Eesti Collieühingu juhid Heino Bakhoff, Alar Müürisepp, Inna Tolli. Eesti Briti Karjakoerte Ühingu juhid Ingrit Hein, Erik Samel, Maret Samel. Swanstein, Charlotte. Valige endale õige koer. Tõlkinud Allar Sooneste. Tallinn: Sinisukk, 2007. lk 18. Standardid. Koeratõugude nimekiri. Tehver, Gabriele. Koer : tõud, pidamine, tervishoid ja haigused. Tallinn : Agronoom, 1937 (Tallinn : Ühiselu). lk 17–18. Sokolov, V; Shubkina, A; Bukvareva, E. Dogs of the World. Moscow: Astrel Ast, 2005. lk 35. Rahvusvahelise näituse põhimäärus. // Koer (1993) nr 2, lk 87–88 Põiklägu, Karin. Shetlandi lambakoer. Eesti koerte atlas. Tallinn: Pegasus, 2005. lk 45. Raudoja, Kaja. Bordercollie. Eesti koerte atlas. Tallinn: Pegasus, 2005. lk 47. Lundava, Astrid. Welsh corgi pembroke. Eesti koerte atlas. Tallinn: Pegasus, 2005. lk 57. "Tõututvustus – Belgia lambakoer". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. jaanuar 2008. Vaadatud 24. septembril 2008. Soekõrv, Reet. Belgia lambakoer. Eesti koerte atlas. Tallinn: Pegasus, 2005. lk 35. Raudoja, Kaja. Lühikarvaline collie. Eesti koerte atlas. Tallinn: Pegasus, 2005. lk 35. Raudoja, Kaja. Pikakarvaline collie. Eesti koerte atlas. Tallinn: Pegasus, 2005. lk 38. Aljas, Lea. Habecollie. Eesti koerte atlas. Tallinn: Pegasus, 2005. lk 42. Lundava, Astrid. Saksa lambakoer. Eesti koerte atlas. Tallinn: Pegasus, 2005. lk 53 Laneman, Monika. Šveitsi valge lambakoer. Eesti koerte atlas. Tallinn: Pegasus, 2005. lk 62–63 Pärn, Aire-Piret. Vana-inglise lambakoer. Eesti koerte atlas. Tallinn: Pegasus, 2005. lk 66. Samel, Erik. Komondor. Eesti koerte atlas. Tallinn: Pegasus, 2005. lk 55. Auser, Katrin. Lõuna-vene lambakoer. Eesti koerte atlas. Tallinn: Pegasus, 2005. lk 50. Auser, Katrin. Austraalia karjakoer. Eesti koerte atlas. Tallinn: Pegasus, 2005. lk 60. Mall:FCI Koertõud