1937

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 | 1941 | ► | ►► 1937. aasta (MCMXXXVII) oli 20. sajandi 37. aasta. 11. jaanuar – Poola tunnustas Itaalia impeeriumi. 12. jaanuar – Benito Mussolini sai lenduridiplomi. 12. veebruar – paavst tunnustas Itaalia impeeriumi. 15. veebruar – Kyösti Kallio valiti Soome presidendiks. 15. märts – Chicago Cooki haiglas loodi maailma esimene verepank, kus hoiti ülekanneteks külmutatud verd. ... 27. mai – avati San Francisco Kuldvärava sild, mille esimesel päeval ületas 200 000 inimest. ... 1. juuli – Suurbritannias alustas tööd maailma esimene telefonitsi kättesaadav päästeteenistus. 9. juuli – Eestisse jõudis allveelaev Lembit. ... 5. september – Sääksmäkil avati Pehr Evind Svinhufvudi ausammas. 16. oktoober – Soome presidendile Kyösti Kalliole kingiti Eesti Entsüklopeedia. 6. november – Eesti saadik Hans Rebane lahkus Soomest. 21. detsember – Los Angeleses esilinastus esimene täispikk värviline multifilm, Walt Disney "Lumivalgeke ja 7 pöialpoissi". 1.–3. jaanuar – valiti Eraettevõtete Ametnikkude Koda. 1. jaanuar – soomlased avaldasid kõigi aegade amatöörmaadlejate maailma edetabeli, milles eestlastel oli kaks esikohta: parim kärbeskaallane Eduard Pütsep ja raskekaallane Kristjan Palusalu. Peale selle hinnati elukutselistest parimaks Georg Lurich Aleksander Abergi ees. 12. jaanuar – avati Käsitööstuskoda, koja esimeheks valiti ja kinnitati majandusministri poolt Aleksander Naeres, kes valiti koja juhatuse poolt ka Rahvuskogu teise koja liikmeks; koja esindajaks Riigi Majandusnõukokku valiti Mihkel Andreesen. 12. jaanuar – Kodumajanduskoja juhatus valis Linda Eenpalu Rahvuskogu teise koja liikmeks. 16. jaanuar – Tallinnas avati hotell Palace. 26. jaanuar – Tallinnast algas järjekordne Monte Carlo tähesõit. Tähesõidust võttis osa ka Karl Siitan oma Nashiga. 28. jaanuar – Tallinnas toimus Ühistegevuskoja teine üldkoosolek. 2. veebruar – Tallinnas avati kohvik Kultas. 3. veebruar – põletati Caritase 1936. aasta väljaande postmarkide ülejääk (209 999 tk). 6. veebruar – Riia Stars võitis Chicago Tribune'i karika, võites finaalkohtumises Tartu NMKÜ-d tulemusega 26:22. 10. veebruar – Rudolf Vaharo nimetati kodanliku õhukaitse ja tuletõrje juhatajaks. 16. veebruar – avati Eraettevõtete Ametnikkude Koda, koja esimeheks valiti Aleksander Oinas. 18. veebruar – Rahvuskogu alustas tööd. 18. veebruar – Pärnus asutati spordiselts Kalev. 20. veebruar – Allveelaevastiku Sihtkapitali keskjuhatuse esimees Johan Pitka andis riigivanem Konstantin Pätsile üle sihtkapitali poolt kogutud 80 000 krooni. 23. veebruar – riigivanem Konstantin Päts esitas Rahvuskogule Eesti Vabariigi põhiseaduse eelnõu. 26. veebruar – Jaan Masing valiti Majaomanikkude Koja esimeheks. 26. veebruar – Pavel Volkonski eestistas oma perekonnanime Undipojaks. 28. veebruar – toimusid Eesti meistrivõistlused murdmaasuusatamises, kus Vello Kaaristu võitis kõigil kolmel distantsil esikoha. 28. märts – Riias toimusid Euroopa meistrivõistlused jääpurjetamises, kus Etienne Gahlnbäck tuli neljandat ja Erik Holst viiendat korda meistriks. 1. aprill – kaitsevägi nimetati ümber sõjaväeks ja Kaitseministeerium Sõjaministeeriumiks. 1. aprill – hakkas kehtima Steriliseerimise seadus. 9. aprill – Tallinnas lõppes kolm päeva kestnud poksi kolmikturniir, kus osalesid Eesti, Saksamaa ja Läti poksijad. Turniiri võitis üllatusega Eesti, kes Saksamaad võitis 5:3 ja Lätit 7:1, Saksamaa võitis Lätit 8:0. 12. aprill – Tallinna raekojas vannutati Tallinna börsi- ja sadamaartelli 72 liiget. 16. aprill – ilmusid müügile esimesed ETK jalgrattavabrikus valmistatud jalgrattad. 16. aprill – Riigi Majandusnõukogu otsustas pooldada Eestisse välistööliste (peamiselt Poolast) toomist. 20. aprill – Kilingi-Nõmme alevi II algkooli põleng: Kilingi-Nõmme algkoolis hukkus kinoseansil põlema läinud filmilindi pärast 17 kooliõpilast, vigastada sai 50. 30. aprill – lõppes Eesti Entsüklopeedia trükkimine. 7. mai – Riias lõppesid Euroopa meistrivõistlused korvpallis, kus Eesti jäi viiendaks, võitis Leedu. 22. mai – Pariisis lõppesid Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses. 27. mai – avati puitkonstruktsioonist Kadrioru tennisehall. 28. mai – Vabariigi Valitsus otsustas likvideerida Aidu, Loosi ja Õisu valla ja asutada Paistu valla. Mais hakkas Tartus ilmuma ajakiri Akadeemia. 3. juuni – Kaunases toimus Eesti-Leedu maavõistlus jalgpallis, mille Eesti võitis 2:1. 17. juuni – Pärnus avati Rannahotell. 20. juuni – Stockholmis pidas Eesti meeskond 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste valikmängu Rootsiga, kus Eesti kaotas 2:7. 20. juuni – Soomes Kuopios toimus Eesti-Soome neljas maavõistlus kergejõustikus, kus Eesti kaotas 91:100. 21. juuni – riigivanem Konstantin Päts andis kätte esimesed Valgetähe teenetemärgid. 1. juuli – riigivanem Konstantin Päts sõitis Orule puhkust veetma. 16. juuli – riigivanem Konstantin Päts naasis Tallinna. 17. juuli – valmis Türi raadiosaatejaama mast-antenn, mis oli 197 meetri kõrgune ja mis tagas riigi Ringhäälingu kuuldavuse kogu Eestis. 28. juuli – Rahvuskogu üldkoosolek võttis vastu uue Eesti Vabariigi põhiseaduse. 31. juuli – Konstantin Päts valiti Voka valla aukodanikuks. 5. august – riigivanem võttis vastu Voka vallavanema Ernst Voormansiku ja vallavolikogu esinduse, kes andsid talle üle valla aukodanikuks valimise diplomi. 10. august – Tallinnas võeti pidulikult vastu laskmise MM-ilt saabunud sportlasi, kes võitsid kokku 85 kuld-, 54 hõbe- ja 31 pronksmedalit. 12. august – riigivanem Konstantin Päts pani nurgakivi Kadrioru Administratiivhoonele. 13. august – Ungari saadik Bela de Török esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile. 14. august – riigivanem Konstantin Päts asutas Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärgi. 17. august – riigivanem Konstantin Päts kuulutas välja uue Eesti Vabariigi põhiseaduse. 17. august – riigivanem Konstantin Päts jagas välja 149 Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärki, neist 32 I klassi mälestusmärgid. 20. august – Tallinna külastas Eesti aukonsul Ecuadoris Aagard Anders Bjarner. 29. august – Iru linnusesse paigutati sümboolne garnison (Kaitseliidu Iru kompanii). 30. august – 2. september – toimus riigivanem Konstantin Pätsi visiit Soome. 1. september – asutati Riigi Viljasalv. 3. september – uus põhiseadus avaldati Riigi Teatajas, algas 120-päevane üleminekuperiood, mille kestel oli Konstantin Pätsi ametinimetuseks riigihoidja. 7. september – Tallinnas toimus Eesti Aeroklubi asutamiskoosolek. 11. september – Artur Tupits määrati põllutööministriks ja astus ametisse. 12. september – kaitseseisukorda pikendati aasta võrra. 24. september – riigihoidja andis dekreedina ülikoolide seaduse, millega asutati Tallinna Tehnikainstituut; lõppes Eesti Üliõpilaste Seltsi ja Tartu Ülikooli hegemoonia. 1. oktoober – algas Allveelaevastiku Sihtkapitali vanametallide kogumise võistluskorjandus allveelaevade hävitajate soetamiseks. 3. oktoober – õnnistati ametisse Narva ja Irboska piiskop Pavel (Dmitrovski). 3. oktoober – Tallinnas lasti vette meremärkide panija Merepoeg. 9. oktoober – avati Tartu Kutseesinduste Kodu. 10. oktoober – avati Tõravere raudbetoonsild Elva jõel. 21. oktoober – toimusid Konstantin Pätsi sünnikoha tähistamise talgud. 23. oktoober – pandi nurgakivi Kodumajanduse Instituudile. 23. oktoober – Jõhvi lähistel toimunud puurimistel jõuti rauamaagi lademeni. 23. oktoober – Tartus ja Toril lõppesid hobuserautamise kursused. 24. oktoober – Tallinnas toimus üleriiklik paberi- ja kirjutustarvetega kauplejate päev. 25. oktoober – Enn Murdmaa valiti Õpetajate Koja esimeheks. 27. oktoober – Johan Pitka annetas Tallinna Kaarli kogudusele Allveelaevastiku Sihtkapitali kinnisvaramärgi. 31. oktoober – endine Suurbritannia saadik Edmund Monson lahkus Eestist. 31. oktoober – Tartus pandi nurgakivi Vanemuise uuele hoonele. Senine draamaetendusteks sobimatu teatrisaal korraldati ümber kontserdisaaliks, sõnalavastuste tarbeks üüriti tühjalt seisev Tartu saksa teater. 19. november – Tallinna saabus Saksa kergeristleja Leipzig. 20. november – Saksa kergeristleja Leipzig orkester andis Tallinnas Harjuvärava mäel vabaõhukontserdi. 3. detsember – Abruka saare riigimetsa kvartaal nr 26 võeti looduskaitse alla. 4. detsember – Tallinnas avati saksa raamatu ja raamatukunsti näitus. 15. detsember – Eesti saadik Rudolf Möllerson esitas oma volitused Soome presidendile Kyösti Kalliole. 31. detsember – lõpetati V Riigikogu liikmete volitused. Detsembris valmis Tartus turuhoone. Detsembris ilmus mitu tähelepanuväärset teost, näiteks Friedebert Tuglase "Väike Illimar".  Pikemalt artiklis Sündinud 1937 6. jaanuar – Ludvík Daněk, Tšehhoslovakkia kergejõustiklane 12. jaanuar – David Papp, Eesti päritolu Rootsi merendusteadlane 31. jaanuar – Philip Glass, ameerika helilooja 12. veebruar – Charles Dumas, USA kõrgushüppaja 13. veebruar – Sigmund Jähn, Saksa kosmonaut 20. veebruar – Mihkel Loodus, eesti tõlkija ja ajakirjanik 8. aprill – Maila Rästas, eesti näitleja 14. aprill – Kari Tilk, eesti dekoraator 24. aprill – Mare Orgse, eesti pianist ja pedagoog 26. aprill – Liina Pihlak, eesti lavastuskunstnik 28. aprill – Saddam Hussein, Iraagi president 13. mai – Hando Kruuv, eesti vabadusvõitleja 16. juuni – Simeon II, Bulgaaria kuningas 23. juuni – Martti Ahtisaari, Soome poliitik, endine president 25. juuni – Albert Filozov, vene teatri- ja filminäitleja ning pedagoog 8. juuli – Einar Laigna, eesti vaimulik ja ohvitser 21. august – Gustavo Noboa, Ecuadori poliitik 26. august – Gennadi Janajev, Nõukogude Liidu poliitik 2. september – Derek Fowlds, inglise näitleja 4. september – Mikk Mikiver, eesti näitleja ja lavastaja 15. september – Fernando de la Rúa, Argentina poliitik 21. november – Eili Annuk, eesti koorijuht 30. november – Ridley Scott, Inglise filmilavastaja 6. detsember – Hendrik Laur, eesti vaimulik 10. detsember – Karel Schwarzenberg, Tšehhi poliitik 16. detsember – Piia Sork, eesti metallikunstnik 21. detsember – Jane Fonda, ameerika näitleja 22. detsember – Eduard Uspenski, vene lastekirjanik 31. detsember – Anthony Hopkins, Walesi näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 1937 6. jaanuar – Joosep Teetsman, endine riigivanema teener 26. jaanuar – Johannes Leopold Jüris, Majaomanikkude Koja esimees 3. veebruar – Mai Saar, eesti arst 10. märts – Jevgeni Zamjatin, vene kirjanik 15. märts – H. P. Lovecraft, ameerika õudusulmekirjanik. 17. märts – Gustav Loorberg, endine Helme vallavanem 21. märts – Mihkel Neps, endine Saare Maavalitsuse esimees 25. märts – Dimitri Barkovski, eesti vaimulik 27. märts – Aleksander Planken, eesti rohuteadlane 9. aprill – Hans Kamar, riigivanema autojuht 10. aprill – Peeter Piller, endine Petseri maavalitsuse esimees 13. aprill – Ilja Ilf, vene kirjanik 28. aprill – Netty Pinna, eesti näitleja 30. mai – Madison Grant, USA eugeenik 11. juuni – Hando Mugasto, eesti kunstnik 12. juuni – Mihhail Tuhhatševski, Nõukogude Liidu marssal 28. august – Felix-Jaan Raeksoo, Eesti politseinik 8. september – Friedrich Simon, endine Tartu Ülikooli peahoone uksehoidja 17. oktoober – Edgar Maring, Eesti politseinik 21. oktoober – Roland Strunk, saksa ajakirjanik 23. oktoober – Friedrich Karlson, eesti advokaat 31. oktoober – Jüri Kark, eesti põllumees 9. november – Ramsay Macdonald, Suurbritannia poliitik 16. november – Eero Järnefelt, soome kunstnik 19. november – Aleksander Sipelgas, eesti kirjanik ja tõlkija 26. detsember – Jakob Rosenberg, eesti esperantist 28. detsember – Maurice Ravel, prantsuse helilooja füüsika – Clinton Joseph Davisson, George Paget Thomson keemia – Walter Haworth, Paul Karrer meditsiin – Albert von Szent-Györgyi Nagyrapolt kirjandus – Roger Martin du Gard rahu – Robert Cecil ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 238–240 Eesti Kroonika 1937