laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Muuksi karstinõgu

Muuksi karstinõgu on karstinõgu Harju maakonnas Kuusalu vallas Muuksi külas. Küla territooriumil on paekallas, millest mõnisada meetrit lõunas on 250 m laiune, 300 m pikkune ja 4,5 m sügavune nõgu. Nõo läänepoolsel nõlval avanevad suurvee ajal allikad. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 39 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Rolando Garbey

Rolando Garbey Garbey (19. november 1947; Santiago de Cuba, Santiago de Cuba provints – 16. detsember 2023) oli Kuuba poksija. Garbey oli kolmekordne Kuuba meister I keskkaalus (kuni 71 kg) aastatel 1972–1974. Garbey sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Boriss Lagutinile (NSV Liit). ja 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Tadija Kačarile (Jugoslaavia). Ta osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Wiesław Rudkowskile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Garbey võitis I keskkaalus (kuni 71 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974) kuldmedali ja tuli maailmameistriks. Garbey oli koos Enrique Regüeiferosiga esimesed Kuuba poksijad, kes on võitnud olümpiamedali. 19. suveolümpiamängude poksivõistlus. México 1968. Tulemused inglise keeles 21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles 20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1972. Tulemused inglise keeles 1. maailmameistrivõistlused poksis. Havanna 1974. Tulemused inglise keeles Rolando Garbey veebisaidil Olympedia (inglise)
Kose-Risti Hundikuristik

Kose-Risti Hundikuristik (ka: Hundikuristik) on kurisu Harju maakonnas Kose vallas Kose-Ristilt lõuna-kagus ja Risti-Juuru maanteest umbes 100 m läänes. Kurisu on 50 m pikk, 30 m lai ja 4 m sügav, järskude veergudega. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 39 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Hundikuristik

Hundikuristik on sälkorg Tallinnas Kadrioru pargis. Hundikuristiku joastik Hundikuristiku oja Hundikuristiku paljand
Esku karstiala

Esku karstiala on karstiala Harju maakonnas Saue vallas Ääsmäe külas Esku talu ja Kuivajõe talu läheduses. Karstialal on Esku talu juures kurisu, mille laius on 40 m ja sügavus 5 m. Suurvee ajal kõik vesi ei jõua neelduda ja sinna moodustub karstijärvik. Kurisu asub ka Esku talu lähedal olevas Mäe talus. Nendest kurisutest 800 m põhjas avanevad mitmed allikad. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 39–40 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Keldi karstinõgu

Keldi karstinõgu on karstinõgu Harju maakonnas Saue vallas Metsakülas[küsitav] Keldi talu juures. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Turvaste kurisu

Turvaste kurisu on kurisu Harju maakonnas Saue vallas Turvaste külas Turvaste talu juures. Kurisus neeldub Turvaste oja vesi; oja lähe on Turvaste Valgjärv. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 40 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kustja karstiala

Kustja karstiala (ka: Kustja karst) on karstiala Harju maakonnas Saue vallas Haiba külast 0,6–1,5 km lõuna pool. Karstialal on kaks soostunud nõgu, kuhu suurvee ajal moodustuvad karstijärvikud (Kustja karstijärvikud), mille sügavus on kuni 1 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 40 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Chesterfieldi maakond (Lõuna-Carolina)

Chesterfieldi maakond (Chesterfield County) on maakond USA-s Lõuna-Carolina osariigis. Maakonna halduskeskus ja on Chesterfield. Maakonna pindala on 2088 km². Veepindala on 18 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 46 734. Aastal 2000 oli elanike arv 42 768. Anson maakond (põhjas) Richmondi maakond (kirdes) Marlboro maakond (idas) Darlingtoni maakond (kagus) Kershawi maakond (edelas) Lancasteri maakond (läänes) Unioni maakond (loodes) Carolina Sandhills National Wildlife Refuge Chesterfieldi maakond moodustati 1798. aastal. Maakond on saanud nime Briti poliitiku Philip Stanhope järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Chesterfieldi maakonna koduleht (inglise keeles)
Orange'i maakond (New York)

Orange'i maakond (Orange County) on maakond USA-s New Yorgi osariigis. Maakonna halduskeskus on Goshen, suurim linn on Newburgh. Maakonna pindala on 2173 km². Veepindala on 57 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 372 813. Aastal 2000 oli elanike arv 341 367. Ulsteri maakond (põhjas) Dutchessi maakond (kirdes) Putnami maakond (idas) Rocklandi maakond (kagus) Passaici maakond (lõunas) Sussexi maakond (lõunas) Pike'i maakond (edelas) Sullivani maakond (loodes) Wallkill River National Wildlife Refuge Maakond on saanud nime Oranje vürsti William III järgi. Orange'i maakond oli üks esimesi, mis liitus 1683. aastal New Yorgi kolooniaga. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Orange'i maakonna koduleht (inglise keeles)
Holmesi maakond (Ohio)

Holmesi maakond (Holmes County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim asula on Millersburg. Maakonna pindala on 1100 km². Veepindala on 4 km². Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 44 223. 2010. aastal oli elanikke 42 366. Holmesi maakonnas asub suurim amišite kogukond Ohio osariigis ja Pennsylvania osariigis asuva Lancasteri maakonna järel suuruselt teine USA-s. Amišid moodustavad maakonna rahvastikust ligi poole. Tänu suurele sündimusele võib Holmesi maakond saada esimene maakond, kus amišid moodustavad enamuse. Amišite kogukond on teinud Holmesi maakonna Ohio osariigi üheks kõige populaarsemaks turismisihtkohaks. Kuna Holmesi maakonnas on laialt levinud traditsiooniline eluviis, oli 2021. aasta juuli seisuga maakonnas madalaim koroonaviiruse vastu vaktsineeritute osakaal osariigis. Alates 1944. aasta presidendivalimistest ei ole vabariiklased Holmesi maakonnas võidutsenud vaid korra, aastal 1964. Enne 1920. aastaid võidutsesid maakonnas jällegi ainult demokraadid. Wayne'i maakond (põhjas) Starki maakond (kirdes) Tuscarawasi maakond (idas) Coshoctoni maakond (lõunas) Knoxi maakond (edelas) Ashlandi maakond (loodes) Holmesi maakond moodustati 20. jaanuaril 1824 Coshoctoni, Tuscarawasi ja Wayne'i maakonna osadest. Maakond on nime saanud 1812. aasta sõjas hukkunud Ameerika ohvitseri Andrew Holmesi järgi. Holmesi maakonnas ei ole ühtegi linna. Maakonnas asub seitse küla ja viis rahvaloendustel arvestatavat kohalikku võimuorganita asulat (census-designated place). Baltic (851 elanikku 2020. aasta seisuga) Glenmont (297 elanikku) Holmesville (404 elanikku) Killbuck (810 elanikku) Loudonville (2578 elanikku) Millersburg (3208 elanikku) Nashville (187 elanikku) Maakond jaguneb 14 vallaks (township): Berlin Township Clark Township Hardy Township Killbuck Township Knox Township Mechanic Township Monroe Township Paint Township Prairie Township Richland Township Ripley Township Salt Creek Township Walnut Creek Township Washington Township Wallkill River National Wildlife Refuge USA ajalooliste paikade registrisse National Register of Historic Places on Holmesi maakonnas 2022. aasta veebruari seisuga kantud 16 objekti. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Pfleger, Paige (27.8.2019). "Amish Paradise: Living Uninsured But Healthy In Rural Ohio". WOSU-TV (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 23.4.2021. Vaadatud 18.8.2021. Lynch, Kevin (27.11.2017). "Holmes County tourism, hotels keep growing". The Daily Record (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 18.08.2021. Vaadatud 18.8.2021.  Holmesi maakond (Ohio) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Holmesi maakonna koduleht (inglise keeles)
Holmesi maakond

Holmesi maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis: Holmesi maakond Floridas Holmesi maakond Mississippis Holmesi maakond Ohios
Pätsiniidu paekärgastik

Pätsiniidu paekärgastik on karstiala Järva maakonnas Järva vallas Kurisoo külas endise Pätsiniidu küla lähedal. Paekärgastik kujutab endast kamardunud paljaskarstiala. Karstiala pindala on 8 ha. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 48 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Lüsingu karstiala

Lüsingu karstiala on karstiala Järva maakonnas Järva vallas Ambla – Järva-Jaani maanteest ida pool olevas metsas. Karstiala kaitstakse Lüsingu maastikukaitseala koosseisus. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Ashlandi maakond

Ashlandi maakond (Ashland County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Ashland. Maakonna pindala on 5941 km². Veepindala on 3237 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 42 366. Aastal 2000 oli elanike arv 16 866. Ironi maakond (idas) Price'i maakond (kagus) Sawyeri maakond (edelas) Bayfieldi maakond (loodes) Lake'i maakond (loodes) Cooki maakond (põhjas) Ontonagoni maakond (kirdes) Gogebici maakond (kirdes) Ashlandi maakond moodustati 27. märtsil 1860 endise La Pointe maakonna osast. Chequamegoni metsakaitseala 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Ashlandi maakonna koduleht (inglise keeles)
Orgmetsa loopealne

Orgmetsa loopealne on karstivorm (loopealne) Järva maakonnas Järva vallas Orgmetsa külast loodes. Loopealse pindala on 30–40 ha ja seal paljandub Porkuni lademe lubjakivid. Alal esineb kuni 1,5 m laiuseid karre. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 48 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kuksema karstihäil

Kuksema karstihäil on karstiala Järva maakonnas Järva vallas Järva-Jaani – Varivere – Kodasema maanteest 50 m läänes ja Kuksema peakraavi suudme juures. Karstivormi laius on 50 m ja sügavus 5 m. Suurvee perioodil moodustub häilu karstijärvik. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 48 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Paistevälja-Jalgsema karstinõod

Paistevälja-Jalgsema karstinõod on karstinõod Järva maakonnas Järva vallas Paistevälja ja Jalgsema küla vahel. Kahe küla vahel 1 km pikkuses lõigus on neli nõgu, mille sügavus on kuni 4 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 48–49 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kurla karstiala

Kurla karstiala (ka: Kalevipoja Põrguvärav) on karstiala Järva maakonnas Türi vallas Kurla külas. Karstiala nõos paljanduvad siin-seal Raikküla lademe dolokivid. Määru talu ja maantee vahelisel rohumaal esineb palju karstilohke (nn Kuritsa augud), mille sügavus on kuni 1 m ja laius 10 m, erandiks on Määru kurisu, mis on 80 m pikk, 30 m lai ning 2 m sügav karstiorund. Varasemal ajal esines Määru talu lähedal ka pisikesi koopaavasid, mida tänapäeval enam ei ole. Määru hoiuala . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 49 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Nõmme kurisu

Nõmme kurisu (ka: Nõmme kuristik) on kurisu Rapla maakonnas Kohila vallas Mälivere külas, jäädes Lohu raudteejaamast 1,3 km edela poole. Kurisu, mille pikkus on 15 m ja laius 10 m, paikneb 50 m laiuses karstinõos. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 57 Nõmme kurisu keskkonnaportaalis
Lipstu nõmm

Lipstu nõmm on nõmm (loomets) Rapla maakonnas Rapla vallas Lipstu külast lääne poole. Nõmme kaitstakse Jalase maastikukaitseala koosseisus. Nõmmel paljanduvad Raikküla lademe lubjakivid. Nõmme edelaosas on karstunud 1,5 m kõrgune astang ("Lehmlõugas"). Karstunud ala laiub ka nõmme kaguosas, kus on nii avalõhesid kui karstilohke; suurimat lõhe nimetatakse rahvasuus Vanapagana jalajäljeks. Lipstu nõmme looduskaitse alla võtmise algatas Heinrich Aasamaa ja see võeti kaitse alla 1937. aastal. Eesti Looduse Infosüsteemi (EELISe) järgi: [1] (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 58 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis "Arne Kiin: Raplamaalane peaks Lipstu nõmme üle uhke olema – teistel sellist pole" Maaleht, 6. juuni 2013
Karukella loopealne

Karukella lood on lood ehk loopealne Rapla maakonnas Rapla vallas Jalase küla lähedal Abru metsas. Loopealse laius on 300–400 m ja seal paljanduvad Raikküla lademe lubjakivid. Loopealse kirdenurgas on karstilõhe, mille pikkus on 20 m, laius 1 m ja sügavus 0,8 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 59 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Türiauk

Türiauk on kurisu Rapla maakonnas Kohila vallas Adila külas. Kurisu on 40 m lai ja 3 m sügav. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 59 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Hundiaukude karstiala

Hundiaukude karstiala on karstiala Rapla maakonnas Rapla vallas Jalase küla lähedal. Karstiala paikneb astanguga piirneval alal, mille pikkus on mitusada meetrit ja laius 150 m. Alal on palju kuni 1 m sügavusi avalõhesid ja langatuslohke. Eesti Looduse Infosüsteemi (EELISe) järgi: [1] (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 59 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Tiidu-Tõnikse lookarstiala

Tiidu-Tõnikse lookarstiala on karstiala Rapla maakonnas Rapla vallas Jalase külas. Karstiala pikkus on 250 m ja laius 100 m. Alal paljanduvad Raikküla lademe lubjakivid, milles on näha avalõhesid, karre, esineb murdunud paepanke. Eesti Looduse Infosüsteemi (EELISe) järgi: [1] (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 59 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kaunismaa järta

Kaunismaa järta on järta (karstijärve nõgu) Rapla maakonnas Märjamaa vallas Orgita asula lähedal. Nõos esineb palju karstilehtreid, mille sügavus on 1,0–1,5 m. Nõo lääneosas on karre. Eesti Looduse Infosüsteemi (EELISe) järgi: [1] (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 59 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Tammiäärne järta

Tammiäärne järta on järta (karstijärve nõgu) Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa asulas. Nõo pikkus on 1 km, laius 250 m ja sügavus kuni 2 m. Suurvee ajal tekib nõkku väikese saarega karstijärvik. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 59 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Rangu karrid

Rangu karrid (ka: Rangu rangad) on karrid Rapla maakonnas Märjamaa vallas Nõmmealuse ja Varbola asula vahel. Karrid asuvad lubjakiviastangu pervel 50–100 m laiusel alal. Astangu juures avanevad 20 m pikkusel lõigul mitmed allikad (Rangu allikad). Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 59–60 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Sõtke loopealne

Sõtke loopealne (ka: Sõtke paepaljand) on loopealne Rapla maakonnas Märjamaa vallas Sõtke külas. Loopealse laius on kuni 2 m ja seal paljanduvad Raikküla lademe lubjakivid. Loopealse edelaserva lähedal nõos on karstilohke (sügavus kuni 70 cm). Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 60 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Salajõe karstiala

Salajõe karstiala on karstiala Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Karstiala kaitstakse Salajõe maastikukaitseala koosseisus. Karstialal neeldub maa alla Salajõgi ning voolab maa all 1,3 km ulatuses[viide?]. Neeldumisala (Salajõe kurisu) on 600 m pikk, 100 m lai ja 7,5 m sügav[viide?]. Suurimad karstilehtrid on 50 m pikad ja 20 m laiad[viide?]. Jõgi väljub Salajõe allikatena[viide?]. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kirimäe kurisud

Kirimäe kurisud on kurisud Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Roosna mõisa pargi lähedal. Kurisud asuvad karstialal, mille pikkus on 200 m ja laius 100 m. Kurisute sügavus on 2 m ja läbimõõt 10–15 m. Suurim kurisu on Viidase kurisu. Kurisutesse jõudev vee hulk on 20. sajandi keskel tehtud maaparanduse tõttu oluliselt vähenenud. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 68 [1], T. Ploompuu 2013. Taebla karstijärved. Eesti Loodus, nr 6-7, lk 36-39. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kurisu-Pihla karstiala

Kurisu-Pihla karstiala on karstiala Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Kurisu külas. Karstialal on 30 m läbimõõdu ja 6 m sügavusega koonusjas kurisu. Karstialal asub karstikoobas, mille pikkus on 6 m ja kõrgus 0,7 m. Koopas neeldub Kurisu oja. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 73 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kurisoo karstiala (Hiiumaa)

Kurisoo karstiala (ka: Kurisoo (neelu)auk) on karstiala Hiiu maakonnas Emmaste-Kurisu külas. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) Kurisoo neeluauk e. neelmeauk = Kurisoo karstiala = Suur auk Eesti looduse infosüsteemis
Nõmba karstiala

Mitte segi ajada Saaremaal asuva Nõmpa karstialaga. Nõmba karstiala on karstiala Hiiu maakonnas Nõmba küla lähedal. Karstialal esineb langatuslehtreid, mis on liitunud umborudeks. Umborude pikkus on kuni 40 m ja sügavus 2–3 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 73 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Bor

Bor on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis. Asub Volga jõe ääres, Nižni Novgorodi vastas. Esimesed teated asulast pärinevad 14. sajandist. Linnaõigused sai 1938. aastal. Nižni Novgorodi ühendab Boriga 1608 m pikkune maantee- ja raudteesild. Bori koduleht
Karu karstiala

Karu karstiala on karstiala Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kolga küla lähedal. Karstiala moodustavad 250 m pikkune karstivormide lõik. Alal esineb ka karstijärvik (Põhjatu auk). Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 73 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Tartu on unenägu

"Tartu on unenägu" on ilukirjanduslik Tartu-aineline tekstikogumik. Raamat ilmus 2006. aastal Eesti Kirjanduse Seltsi väljaandena. Kogumiku toimetajateks on Krista Ojasaar ja Berk Vaher ning avaldatud fotod on teinud Toomas Liivamägi ja Margit Paas. "Tartu on unenägu" sisaldab 16 Tartuga seotud autori 38 erinevat teksti (15 proosapala ja 23 luuletust). Proosapaladega on esindatud: Mehis Heinsaar, Lauri Sommer, Urmas Vadi, Kadri Tüür, Piret Bristol, Aare Pilv, Berk Vaher, Jüri Ehlvest, Hedda Maurer ja Andres Keil. Luuletekstid pärinevad autoritelt: Hannes Varblane, Reet Sool, Merca, Krista Ojasaar, Igor Kotjuh ja Jüri Talvet. Kogumiku näol on tegemist esimesega kolmest 2000. aastatel ilmunud Tartu-teemalisest tekstivalimikust. 2009. aastal avaldati proosatekste koondav teos "Tartu rahutused: valik jutte" ning 2012. aastal kogu "Mitte-Tartu" Tartu mittekohtadest jutustavatest tekstidest. Tartu on unenägu, Eesti Kirjanduse Selts 2006, ISBN 9985954424 Jan Kaus "Tartu – iga hinna eest unenägu?" Sirp, 28. august 2006 (arvustus) Mart Velsker "Karlova kirjanduse põhijooned" Keel ja Kirjandus, 1/2010
Ashlandi maakond (Ohio)

Ashlandi maakond (Ashland County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Ashland. Maakonna pindala on 1105 km². Veepindala on 10 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 53 139. Aastal 2000 oli elanikke 52 523. Maakond asub Ohio kesk- ja idaosas, umbes 60 kilomeetrit Erie järvest lõunas. Umbes 23% Ashlandi maakonnast moodustab mets. Loraini maakond (põhjas) Medina maakond (kirdes) Wayne'i maakond (idas) Holmesi maakond (kagus) Knoxi maakond (edelas) Richlandi maakond (läänes) Huroni maakond (kirdes) Ashlandi maakond moodustati 24. veebruaril 1846 Huroni, Loraini, Richlandi ja Wayne'i maakonna osadest. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Ashlandi maakonna koduleht (inglise keeles)
Alfred Prants

Alfred August Prants (15. oktoober 1894 Tuula vald – 9. märts 1944 Tallinn) oli eesti arst. Ta lõpetas aastal 1914 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kuid aastal 1918 õpingud katkesid. Ta võttis osa Vabadussõjast. Õpingud jätkusid aastal 1920 ja aastal 1922 lõpetas ta ülikooli arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta üliõpilaste seltsi Raimla. Tööd alustas ta eraarstina Tallinnas sise- ja silmahaiguste alal, olles ühtlasi aastast 1922 Tallinna vaestearst. Aastast 1926 oli ta Tallinna II ambulatooriumi ja aastast 1929 oli ta Tallinna I ambulatooriumi arst. Aastal 1934 sai tast Tallinna IV ambulatooriumi juhataja. Aastal 1939 määrati ta Nõukogude Liidu sõjaväebaaside arstiks Paldiskisse. Dr. Alfred Prants hukkus 9. märtsil 1944 Tallinnas märtsipommitamisel ja ta on maetud Siselinna kalmistule pommitamisohvrite ühishauda. Ta oli abielus, peres kasvasid poeg ja tütar. Poeg tapeti kommunistide poolt aastal 1941. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 289
Erik Soop

Vabahärra Erik Knutsson Soop (16. detsember 1643 – 3. märts 1700 Stockholm, Rootsi) oli Rootsi riigimees ja Liivimaa ning Riia kuberner.