Kituba keel

Kituba on bantu keelte rühma kuuluv keel, mis on üks ametlikke keeli Kongo Vabariigis ning mida räägitakse laialdaselt Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Tegemist on kongo keelel põhineva kreoolkeelega. Kituba keelt räägib emakeelena Kongo Vabariigis 1 160 000 inimest (1987. a seisuga) ning Kongo Demokraatlikus Vabariigis 4 200 000 inimest (1990. a seisuga). Kongo Vabariigis on kituba, mida seal nimetatakse ka monokutuba keeleks, levinud riigi lõunaosas, pealinna Brazzaville’i ümbruses. Kongo Demokraatlikus Vabariigis on kituba, mida tuntakse seal ka kikongo ya leta või kikongo-kituba keelena, levinud Alam-Kongo provintsis ja Bandundu provintsi lõunaosas. Kongo Demokraatlikus Vabariigis on 1990. aastal kituba keelde tõlgitud ka Piibel. Kituba keeles on kasutusel ladina tähestik. Kituba keeles on viis vokaali (a, e, i, o, u), mis häälduvad sarnaselt eesti keelega. Konsonantide hääldustabel: Mõnedes dialektides on sõna ees asuvad helitud prenasaalsed konsonandid lühenenud lihtsateks konsonantideks. Näiteks on Pointe-Noire’i kituba keeles sõnadest mpimpa ja nketo saanud pimpa ja kento. Mõned dialektid kasutavad prenasaalsete alveolaarsete frikatiivide ees lisakonsonanti – näiteks on saanud sõnadest Kinsasa ja nzila Kintsasa ja ndzila. Alveolaarsed frikatiivid võivad muutuda postalveolaarseks enne /i/-d. Kituba keeles on isikulised ja omastavad asesõnad. Omastavaid asesõnu kasutatakse isikuliste asesõnade asemel, kui subjekti soovitakse esile tuua, näiteks: Mwana na nge – sinu laps vs Mwana ya munu – Minu laps (mitte kellegi teise). Kituba keeles on enam-vähem, koos mõningate muudatustega, säilinud samad nimisõna klassid mis etnilises kikongo keeles. 1 – mosi 2 – zole 3 – tatu 4 – iya 5 – tanu 6 – sambanu 7 – nsambaudi 8 – nana 9 – uvua 10 – kumi Kituba keeles on hästi arenenud tegusõnade süsteem koos ajavormide ja aspektidega. Enamikul tegusõnadel on pikk ja lühike versioon. Pikad vormid on kasutusel formaalses kirjalikus suhtluses, lühikesed vormid tavasuhtluses. Tegusõnade infinitiivi vormi moodustatakse eesliitega /ku-/. Tegusõna ’olema’ (kuvanda või kuvuanda) on ainukene ebaregulaarne tegusõna kituba keeles. Kõik muud tegusõnad moodustatakse abitegusõnadega, näiteks sõna kusala (töötama). /ke(le)/ + verb: hetkel või lähitulevikus toimuv tegevus /me(ne)/ + verb: lähiminevik /vwandaka/ + verb: kestev minevik /(a)ta/ + verb: tulevik Enamik kituba keele sõnu tulevad kikongo keelest. Ka teised bantu keeled, nagu näiteks jaka, lingala ja suahiili on seda mõjutanud. Lisaks on mõned sõnad laenatud prantsuse, portugali, hispaania ja inglise keelest, näiteks: sandúku (suah.k sanduku) – kast matáta (suah.k matata) – probleem letá (pr.k l'état) – riik kamiyó (pr.k camion) – veoauto sodá/solodá (pr.k soldat) – sõdur masínu (pr.k machine) – masin mísa (port.k missa) – mass kilápi (port.k. lápis) – pliiats katekisimu (ing.k catechism) – katekismus bóyi (ing.k houseboy) – majahoidja sapatu (port.k sapato) – king mesa (port./hisp.k mesa) – tabel dikopa (hisp.k copa) – tass simisi (pr.k chemise) – särk [1] The Ethnologue. Kituba, a language of Congo. [2] The Ethnologue. Kituba, a language of Democratic Republic of Congo. [3] USA Foreign Service Institute (FSI) Kituba basic course. [4] Munukutuba – learn Kituba language, Kituba thematic vocabulary.