1925

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | ► | ►► 1925. aasta (MCMXXV) oli 20. sajandi 25. aasta.  Pikemalt artiklis Jaanuar 1925 3. jaanuar – Benito Mussolini alustas Itaalias diktatuuri. 5. jaanuar – Nellie Tayloe Ross vannutati Wyomingi kubernerina ametisse, saades USA esimeseks naiskuberneriks. ... ... 10. aprill – ilmus F. Scott Fitzgeraldi romaan "Suur Gatsby" ("The Great Gatsby"). 26. aprill – feldmarssal Paul von Hindenburg valiti Saksamaa presidendiks. ... 17. juuni – 29 riiki kirjutasid alla Genfi protokollile mürkgaaside kasutamise keelustamisest. 26. juuni – esilinastus Charlie Chaplini film "Kullapalavik" ("The Gold Rush"). 10. juuli – NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi määrusega asustati Nõukogude Liidu riiklik infoagentuur TASS. 18. juuli – ilmus Adolf Hitleri "Mein Kampfi" esimene köide. 21. juuli – Ameerika kooliõpetaja John T. Scopes mõisteti evolutsiooni õpetamise eest süüdi ja talle määrati 100 dollari suurune trahv. ... ... 2. oktoober – Šoti leiutaja John Logie Baird esitles esimest töötavat televisiooni süsteemi. 19.–25. oktoober – leidis aset Petriči intsident. 28. oktoober – Tutanhamoni surimask paljastati esimest korda pärast 3250 aastat. ... 17. detsember – ilmus ameerika kirjaniku Theodore Dreiseri romaan "Ameerika tragöödia" ("An American Tragedy"). 21. detsember – esilinastus Sergei Eisensteini film "Soomuslaev "Potjomkin"" ("Броненосец Потёмкин"). 4. jaanuar – toimus Eesti korvpallikoondise hooaja esimene maavõistlus, milles võideti Lätit 30:23. 7. jaanuar – Eesti Spordilehes avaldati Eesti suurima sportlase valimise tulemused. Suurimaks sportlaseks sai kümnevõistleja Aleksander Klumberg, järgnesid maadleja Eduard Pütsep, jooksja Jüri Lossman, tõstja Alfred Neuland, maadleja Georg Lurich, kergejõustiklane ja tõstja Harald Tammer, jalgpallur August Lass, kergejõustiklased Valter Ever ja Johannes Villemson ning jalgpallur Harald Kaarmann. 11. jaanuar – Voldemar Väli võitis Viiburi maadlusturniiri finaalis olümpiavõitjat Kustaa Pihlajamäkit. 27. jaanuar – algasid esimesed Eesti meistrivõistlused käsipallis (võrk- ja korvpallis). 31. jaanuar – maadleja Jaan Jaago tuli Berliini MM-il viiendat korda elukutseliste maailmameistriks. 2. veebruar – kinnitati Kaitseliidu põhikiri. 5. veebruar – Riigikogu võttis vastu Kultuurkapitali seaduse. 12. veebruar – Riigikogu võttis vastu vähemusrahvuste kultuuromavalitsuse seaduse. 12. veebruar – Riigikogu võttis vastu riigikorra kaitse seaduse. 28. veebruar – Eesti käsipallimeistrivõistluste (toonane nimetus) esimeseks meistriks tuli Tallinna Flora naiskond naiste võrkpallis. 7. märts – Eesti esimeseks meistriks võrkpallis tuli Tallinna Sport. 15. märts – toimusid Eesti-Läti maavõistlused maadluses, mille Eesti võitis 21:15. 29. märts – Eesti esimeseks meistriks korvpallis tuli Tallinna Sport. 5. aprill – lõppesid Eesti esimesed lauatennise- ehk pingpongivõistlused, mille võitis Oskar Kanarbik. 25. aprill – Tallinnas avati Seltskondlik Maja, millest sai Eesti intelligentsi, poliitikute ja seltskonnategelaste kogunemiskoht. 14. mai – Eesti Spordilehes ilmus esimest korda Eestis sporditeemaline ristsõna. 8. mai – Eesti suuruselt teine kommertspank Harju Pank läks pankrotti. 14. mai – Jõgeval asutati esimene Naiskodukaitse jaoskond. 7. juuni – Raudalu maanteel toimus Eesti esimene 1 km pikkune autode ja mootorrataste kiirusvõistlus, mille võitis August Saar oma Opeliga. 8. juuni – Eesti jalgpallikoondise uueks peatreeneriks sai ungarlane Ferenc Nagy. 14. juuni – Väike-Maarjas avati Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas. 14. juuni – Tallinnas avati Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisuse modernne hoone. 16. juuni – Riigikogu võttis vastu seaduse, mille kohaselt asundustalunikele ja talurentnikele lubati rendile antud maa erastada; tasumisajaks määrati kuni 60 aastat. 19. juuni – Riigikogu kinnitas Eesti riigivapi: kuldsel kilbivälja kolm sinist leopardina kujutatud lõvi. 28. juuni – Kaunases toimus Eesti-Läti maavõistlus jalgpallis, kus Eesti võitis 1:0. Enne seda mängu ei olnud Eesti maavõistlustel võitnud kaks aastat. Juunis alustas Tallinnas kohvikus Marcelle tegevus Eesti esimene elukutseline džässorkester The Murphy Band. 7. juuli – Eestis toimus esimene jalgrattakross. Distantsi pikkus oli 30 km. 16. august – avati Tallinna Jalgpalli Klubi jalgpalliväljak, mis oli esimene spetsiaalne jalgpallistaadion Eestis. 29. august – Tartus algasid 31. augustini kestnud Vanemuise seltsi 60. aastapäeva üritused: pidulik aktus, kontsert, näitus, kanti ette mitmeid näidendeid. 30. august – avati Rakvere Vabadussõja mälestussammas, mille autor on Amandus Adamson. 8. september – Tallinnas avati politseikool, mille alam klass valmistas neljakuulistel kursustel ette kordnikke, kõrgem klass (6 kuud) politsei rajooniülemaid. 17. september – Otepää ümbruskonnas algasid suured kaitseväe õppused: osa võttis 8000 meest, mitmed lennukid, soomusrongid ja tankid. 27. september – Tallinnas Kadrioru ringteel toimusid Eesti esimesed meistrivõistlused jalgrattaspordis. 28. oktoober – Tallinnas läks Narva maanteel käiku esimene elektritrammiliin. 29. november – Tallinnas algasid 22. novembrini kestnud Estonia seltsi 60. aastapäeva üritused: kontserdid, etendused, ball, raut. 8. detsember – Kuressaares asutati esimene Naiskodukaitse jaoskond. 12. detsember – Tallinnas avati moodne 360 kohaga kaitseväe keskhaigla. 20. detsember – Pärnumaal avati Võlla mõisas Kõrgem algkool. Hoones toimus 12-kuuline remont. Sel aastal oli tähelepanuväärselt hoogustunud Eestist väljarändamine. Sel aastal lahkub Eestist 2646 inimest (kogu vabariigi jooksul 17 000 inimest). Kõige rohkem minnakse Austraaliasse ja Brasiiliasse.  Pikemalt artiklis Sündinud 1925 9. jaanuar – Lee Van Cleef, USA näitleja 15. jaanuar – August Englas, eesti maadleja 17. jaanuar – Gunnar Birkerts, Läti-USA arhitekt 18. jaanuar – Gilles Deleuze, prantsuse filosoof 24. jaanuar – Maria Tallchief, USA baleriin 26. jaanuar – Joan Leslie, USA näitleja ja tantsija 26. jaanuar – Paul Newman, USA näitleja ja filmilavastaja 30. jaanuar – Douglas Engelbart, USA insener ja leiutaja 30. jaanuar – Dorothy Malone, USA näitleja 4. veebruar – Arne Åhman, rootsi kergejõustiklane 8. veebruar – Jack Lemmon, USA näitleja 17. veebruar – Hal Holbrook, USA näitleja 18. veebruar – George Kennedy, USA näitleja 19. veebruar – Leslie Laing, Jamaica jooksja 21. veebruar – Sam Peckinpah, USA filmilavastaja ja stsenarist 4. märts – Paul Mauriat, prantsuse helilooja ja dirigent 13. märts – John Tate, USA matemaatik 19. märts – Brent Scowcroft, USA sõjaväelane ja riigitegelane 14. aprill – Rod Steiger, USA näitleja 19. aprill – Hugh O'Brian, USA näitleja 25. aprill – Wendo Kolosoy, Kongo muusik 30. aprill – Johnny Horton, USA laulja 14. mai – Oona O'Neill, Charles Chaplini neljas abikaasa 16. mai – Nílton Santos, Brasiilia jalgpallur 22. mai – Helgi Hirv, eesti graafik 28. mai – Bülent Ecevit, Türgi poliitik ja tõlkija 31. mai – Frei Otto, saksa arhitekt ja ehitusinsener 8. juuni – Barbara Bush, USA presidendi George H. W. Bushi abikaasa 9. juuni – Keith Laumer, ameerika ühendriikide ulmekirjanik 11. juuni – William Styron, USA kirjanik 21. juuni – Maureen Stapleton, USA näitleja 25. juuni – June Lockhart, USA näitleja 1. juuli – Farley Granger, USA näitleja 2. juuli – Patrice Lumumba, Kongo Demokraatliku Vabariigi esimene peaminister 10. juuli – Mahathir Mohamad, Malaisia peaminister 20. juuli – Frantz Fanon, Martinique'i psühhiaater ja filosoof 23. juuli – Quett Masire, Botswana poliitik, president 1980–1998 2. august – Jorge Videla, Argentina diktaator 8. august – Alija Izetbegović, Bosnia poliitik 11. august – Arlene Dahl, USA näitleja ja ettevõtja 15. august – Mike Connors, USA näitleja 22. august – Honor Blackman, inglise näitleja 23. august – Robert Mulligan, USA filmi- ja telelavastaja 28. august – Donald O'Connor, USA näitleja 2. september – Hugo Montenegro, USA helilooja ja orkestrijuht 6. september – Jimmy Reed, USA bluusmuusik 8. september – Peter Sellers, briti koomik ja näitleja 13. september – Mel Tormé, USA muusik 16. september – B.B. King, USA bluusimuusik 22. september – Yogi Berra, USA pesapallur 26. september – Marty Robbins, USA kantrimuusik ja rallisõitja 27. september – Mihhail Dorovatovski, eesti filmioperaator 28. september – Seymour Cray, USA arvutitehnik 30. september – Adolfas Mekas, leedu päritolu USA filmilavastaja 13. oktoober – Margaret Thatcher, Briti poliitik 13. oktoober – Lenny Bruce, USA koomik, ühiskonnakriitik ja satiirik 21. oktoober – Celia Cruz, Kuuba laulja 23. oktoober – Johnny Carson, USA telesaatejuht ja koomik 25. oktoober – Kalju Kangur, eesti kirjanik 10. november – Richard Burton, briti näitleja 17. november – Rock Hudson, USA näitleja 19. november – Zygmunt Bauman, poola-juudi sotsioloog 19. november – Olav Männi, Eesti skulptor 19. november – Juta Ojamaa, Eesti kergejõustiklane ja õpetaja 20. november – Robert F. Kennedy, USA poliitik 21. november – Ilona-Filgia Kammaru, Eesti murdmaasuusataja 21. november – Uno Uiga, eesti koorijuht ja muusikapedagoog 2. detsember – Julie Harris, USA näitleja 3. detsember – Kaljo Kiisk, eesti näitleja, filmilavastaja ja poliitik 5. detsember – Anastasio Somoza Debayle, Nicaragua poliitik 8. detsember – Sammy Davis Jr., USA laulja ja näitleja 11. detsember – Paul Greengard, USA neuroteadlane ja farmakoloog 18. detsember – Peggy Cummins, iiri näitleja 21. detsember – Einari Koppel, eesti näitleja 28. detsember – Milton Obote, Uganda poliitik, president 1966–1971 ja 1980–1985  Pikemalt artiklis Surnud 1925 8. jaanuar – George Bellows, USA kunstnik 18. jaanuar – John McTaggart Ellis McTaggart, briti filosoof 22. jaanuar – Fanny Bullock Workman, USA geograaf ja alpinist 2. veebruar – Jaap Eden, Hollandi kiiruisutaja ja jalgrattur 3. veebruar – Oliver Heaviside, inglise insener, matemaatik ja füüsik 17. veebruar – Nikodim Kondakov, vene kunstiajaloolane 14. märts – Walter Camp, USA sporditegelane 14. aprill – John Singer Sargent, USA kunstnik 16. aprill – Günther, endine Schwarzburgi vürst 2. mai – Johann Palisa, Austraalia astronoom 3. mai – Clément Ader, prantsuse leiutaja ja insener 14. mai – H. Rider Haggard, inglise kirjanik 22. mai – John French, Inglise sõjaväelane ja väejuht 1. juuni – Thomas R. Marshall, USA poliitik 3. juuni – Camille Flammarion, prantsuse astronoom 17. juuni – Adolf Pilar von Pilchau, baltisaksa poliitik 20. juuni – Josef Breuer, Austria arst ja füsioloog 29. juuni – Christian Michelsen, Norra poliitik ja ettevõtja 1. juuli – Erik Satie, prantsuse helilooja ja pianist 17. juuli – Lovis Corinth, saksa kunstnik ja graafik 26. juuli – Gottlob Frege, saksa matemaatik 26. juuli – William Jennings Bryan, USA poliitik 15. august – Konrad Mägi, eesti maalikunstnik 16. september – Leo Fall, Austria helilooja 10. oktoober – James Buchanan Duke, USA tööstur 14. oktoober – Eugen Sandow, saksa kulturist 5. november – Sidney Reilly, briti salaagent 6. november – Khai Dinh, Annami kuningas 10. november – Johann Richard Mucke, Saksa teadlane 5. detsember – Władysław Reymont, poola kirjanik 11. detsember – Julian Michaux, poola vehkleja 27. detsember – Oskar von Ekesparre, endine Saaremaa maamarssal 28. detsember – Sergei Jessenin, vene luuletaja (enesetapp) 31. detsember – J. Gordon Edwards, filmilavastaja, produtsent ja stsenarist füüsika – James Franck, Gustav Ludwig Hertz keemia – Richard Adolf Zsigmondy meditsiin – auhinda ei antud välja kirjandus – George Bernard Shaw rahu – Austen Chamberlain, Charles Gates Dawes ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 211–215