laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
.cf

.cf on Kesk-Aafrika Vabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.cg

.cg on Kongo Vabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.ck

.ck on Cooki saarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
Katari vapp

Katari vapp on Katari riigivapp. Vapp on kasutusel alates 1976. aastast ja seda uuendati 2022. aastal. Algse ümmarguse vapi sisemisel osal oli kollasel taustal kaks ristatud valget mõõka, nende vahel sinistel ja valgetel lainetel seilav laev ning kaks palmipuud. Välimine sõõrikukujuline osa oli Katari lipuvärvides (ülal valge ja all pruunikaspunane). Valgel osal oli mustas kirjas araabiakeelne Katari riigi nimi ja pruunikaspunasel osal valges kirjas ingliskeelne Katari riigi nimi ("State of Qatar").
.cm

.cm on Kameruni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
.cv

.cv on Cabo Verde Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.cx

.cx on Jõulusaare Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast. Tippdomeeni haldab kogukondlik mittetulundusühing Christmas Island Internet Administration (CIIA), mis pakub ka saare elanikele internetiteenust.
.cy

.cy on Küprose Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast. Seejuures kasutab rahvusvaheliselt tunnustamata de facto eksisteeriv Põhja-Küprose Türgi Vabariik domeeni .nc.tr, mis on Türgi domeeni .tr alamdomeen.
.fk

.fk on Falkladi saarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.fm

.fm on Mikroneesia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
.fo

.fo on Fääri saarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
.ga

.ga on Gaboni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast. Domeeni haldab Gabon Telecom. 1998–2004 haldas seda Office des Postes et Télécommunications de la République Gabonaise. Domeeni registreerimine
.gd

.gd on Grenada Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast. Domeeni registreerimine
.ge

.ge on Gruusia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast. Kasutusel on ka teise taseme domeenid .com.ge, .edu.ge, .gov.ge, .org.ge, .mil.ge, .net.ge, .pvt.ge.
.gf

.gf on Prantsuse Guajaana Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.gg

.gg on Guernsey Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.gh

.gh on Ghana Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast. Domeeni registreerimise sait
.gi

.gi on Gibraltari Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
.gl

.gl on Gröönimaa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.
Yves Saint Laurent

Yves Saint Laurent [iiv sään lor'aan] (täisnimega Yves Henri Donat Mathieu-Saint-Laurent) (1. august 1936 Oran (Alžeeria) – 1. juuni 2008 Pariis) oli prantsuse moelooja. Haavatud tuvi lahkumine "Eesti Ekspress", 30.01.2002 Suri moelooja Yves Saint Laurent "ETV 24 uudised", 02.06.2008 Yves Saint Laurenti kohta lehel buduaar.ee Prantsuse filmikuu Saint Laurent (Prantsusmaa, Belgia 2014), err.ee
Sagaruimsed

Sagaruimsed (ka lihasuimsed; teaduslik ladinakeelne nimetus Sarcopterygii) on luukalade ülemklassi kuuluv ürgne kalade klass, mis hõlmab kopskalu ja vihtuimelisi (latimeeria). Sagaruimsete keha keskne toes on luustumata seljakeelik. Nende paarisuimed kinnituvad tugevatele keha seest väljaulatuvatele pikkadele luudele. Sagaruimsete soomused on kosmoidsed. Vanapärastest tunnustest on sagaruimsetel säilinud veel südames arteriooskuhik ja sooles keeritskurd. Paljudel sagaruimsetel on sümmeetriline saba. Klass sagaruimsed Actinistia Eoactinistia Alamklass Coelacanthimorpha Selts Coelacanthiformes Sugukond Latimeriidae Macropoma Latimeria Rhipidistia Alamklass Kopskalad (Dipnoi) Selts Ceratodontiformes Selts Lepidosireniformes Alamklass Tetrapodomorpha Selts Rhizodontida Ülemselts Osteolepidida Sugukond Tristichopteridae Eusthenopteron Hyneria Selts Osteolepiformes Selts Panderichthyida Tiktaalik Tetrapoodid (Tetrapoda) kiiruimsed
Kopskalad

Kopskalad ehk kopskalalaadsed (Dipnoi ehk Dipneustomorpha) on sagaruimsete kalade klassi alamklass. Kopskaladel nagu nimigi vihjab on arenenud primitiivsed kopsud, millega nad saavad hingata õhuhapnikku. Samuti on neil teisigi ürgseid tunnuseid: näiteks niinimetatud lihasuimed ja hästiarenenud sisemine toes. Tänapäeval elavad kopskalad ainult Aafrikas, Lõuna-Ameerikas ja Austraalias. M G Mohammad, S Chilmonczyk, [...], ja J Joss, Anatomy and cytology of the thymus in juvenile Australian lungfish, Neoceratodus forsteri, J Anat. detsember 2007; 211(6): 784–797., doi: 10.1111/j.1469-7580.2007.00814.x, PMCID: PMC2375842, veebiversioon (vaadatud 21.01.2015.a.)(inglise keeles)
Warmia-Masuuria vojevoodkond

Warmia-Masuuria vojevoodkond on vojevoodkond Poolas. Vojevoodkond jaguneb kaheks maakonna õigustega linnaks: Elbląg Olsztyn ning 19 maakonnaks: Bartoszyce maakond Braniewo maakond Działdowo maakond Elblągi maakond Ełki maakond Giżycko maakond Gołdapi maakond Iława maakond Kętrzyni maakond Lidzbark Warmiński maakond Mrągowo maakond Nidzica maakond Nowe Miasto Lubawskie maakond Olecko maakond Olsztyni maakond Ostróda maakond Piszi maakond Szczytno maakond Węgorzewo maakond http://www.polskawliczbach.pl/warminsko_mazurskie
Jaul

Jaul (ka julla või joll; inglise yawl, hollandi jol) on 2-mastiline purjelaev, mille tagumine mast ehk pankermast on grootmastist oluliselt lühem ja asetseb ahtrieendil laeva roolist tagapool. Jaul võib olla kas kahvelpurjestusega või bermuudapurjestusega. Jauli tagumist masti ei nimetata mitte besaanmastiks, vaid pankermastiks. Erisus võrreldes ketšiga on, et tagumine mast ei paikne mitte roolist eespool, vaid tagapool. Purjestuseks on grootmastis kahvelpuri ja tavaliselt ka topseil, pankermastis kahvelpuri. Lisaks 2–3 eespurje. Pankersoot kulgeb sageli ahtrist tahapoole välja ulatuva ahterpriidi kaudu tekile. Jaul sündis Hollandis algselt kalalaevana. Tagumine mast nihutati võimalukul kaugele ahtrisse, et vabastada kalapüügiks tööruumi tekil. Oli ühtlasi kasutusel merevägedes 18.–20 sajandil ranniku lähedase valvelaevana ja luurelaevana, relvastatuna 2–7 väiksekaliibrilise kahuriga. Pikkus oli kuni 15 m, laius kuni 4 m, süvis üle 2 meetri. Nüüdisajal on bermuudajaulid kasutusel põhiliselt purjespordis ja vabaajalaevadena. Julla Kaljas Ketš Kuunar Mereviki: Jaul
.gm

.gm on Gambia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast. Domeeni registreerimine
.gn

.gn on Guinea Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast. Domeeni registreerimine
.gp

.gp on Guadeloupe'i Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.gq

.gq on Ekvatoriaal-Guinea Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.gr

.gr on Kreeka Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1989. aastast. Kreeka taotles kreeka tähtedega saidinimede jaoks tippdomeeni .ελ. ICANN lükkas 2011. aasta aprillis selle taotluse tagasi, põhjendades otsust sellega, et domeeni suurtähtedes versioon .ΕΛ on visuaalselt liiga sarnane domeeniga .ea. 2014. aastal otsustati lubada Kreekal domeeni .ελ kasutada ja 2015. aastal anti õigused üle. Domeen sai internetis aktiivseks 2018. aastal.
.gs

.gs on Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.gt

.gt on Guatemala Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.
.gu

.gu on Guami Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast. Domeeni registreerimine on piiratud Guamiga seotud saitidele ja domeen pole väga populaarne.
.hm

.hm on Heardi ja McDonaldi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.hr

.hr on Horvaatia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
.ht

.ht on Haiti Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast. Domeeni registreerimine ja statistika
Alboráni meri

Alboráni meri on Vahemere äärmine lääneosa, Gibraltari väinast vahetult idas. See selgelt piiritlemata mereala on pindalalt umbes sama suur kui Eestimaa, keskmine sügavus (450 m) on võrreldav Läänemere suurima sügavusega ja suurim sügavus on ligi 1500 m. Atlandi ookeani läheduse tõttu eristab teda muudest Vahemere osadest Atlandi ookeani tugevam mõju, mh. on seal tugev magedama vee hoovus Gibraltari väina poolt, mida kompenseerib vastuhoovus väina sügavamas osas.
.id

.id on Indoneesia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
.il

.il on Iisraeli Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1985. aastast.
.io

.io on Briti India ookeani ala Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast. Domeeni saavad registreerida nii üksikisikud kui ka organisatsioonid. Selleks ei ole vaja registreeringut või tegevuskohta Briti India ookeani ala territooriumil.
.is

.is on Islandi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast. 2021. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 77 000 saidi. "Cumulative number of domains and number of domains registered each year" (vaadatud 30. augustil 2022) Domeeni registreerimine
.it

.it on Itaalia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.
.je

.je on Jersey Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast. Domeeni haldab Island Networks, mis haldab ka Guernsey domeeni .gg.
.jm

.jm on Jamaica Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
.kh

.kh on Kambodža Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.ki

.ki on Kiribati Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
.km

.km on Komooride Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1998. aastast.
Victoria saar

Victoria saar (inglise keeles Victoria Island; inuktituti keeles Kiilinik) on Kanadale kuuluv saar Põhja-Jäämeres Arktika saarestikus. Saare pindala on 217 000 km². Ta on pindalalt Kanada teine saar Baffini maa järel ja maailma 8. saar. Ta on Suurbritannia saarest pisut suurem. Walesi Printsi saarest läänes eraldab teda M'Clintocki väin, lõunasse jäävast Põhja-Ameerika mandrist Kuninganna Maudi laht kagus, Coronationi laht lõunas, Dolphin and Unioni väin edelas ja Amundseni laht idas, loodesse jäävast Banksi saarest Walesi Printsi väin ning põhja poole jäävast Melville'i saarest Vikont Melville'i väin. Victoria saare ranniku lähedal on palju pisisaari. Saare rannik on liigestatud. Suurimad lahed on Prints Alberti laht ja Minto laht läänes ning Hadley laht põhjas. Suurimad poolsaared on Prints Alberti poolsaar loodes (seal asub ka Victoria kõrgeim tipp, 655 m Shaleni mägedes), Wollastoni poolsaar edelas (kõrgus kuni 516 m, Bumpusi mägi) ning Storkersoni poolsaar kirdes. Hulk Kanada Arktika saarestiku saari on Victoria saarest kõrgemad ja mõned isegi mitu korda kõrgemad. Saare pikim jõgi on loodes voolav Kuujjua jõgi. Liustikke saarel pole. Palju on järvi, millest suurim on saare kagurannikul Ikaluktutiakist põhjas asuv Fergusoni järv (562 km²). Saarel valitseb arktiline kliima. Seetõttu on asustus hõre. Administratiivselt jaguneb saar Loodealade ja Nunavuti vahel. Loodealadele kuulub saare loodeosa ehk ala, mis jääb 110° läänepikkusest lääne ja 70° põhjalaiusest põhja poole. Selle osa ainus asula on Prints Alberti lahe põhjakaldal olev Holman (400 elanikku). Saare ida- ja lõunaosa kuuluvad Nunavutile ning selle osa ainus asula on lõunakaldal asuv 1500 elanikuga Cambridge Bay ehk Ikaluktutiak. Kunagised kaubapunktid, näiteks edelarannikul asuv Fort Collinson, on ammu maha jäetud. Saar sai nime kuninganna Victoria järgi 1839. aastal. Saarel ja selle lähedal olevad prints Alberti nimelised kohad on nimetatud tema abikaasa prints Albert Saxe-Coburg-Gotha järgi. Juhtumisi meenutab Victoria saar kujult vahtralehte, mis on Kanada sümbol.
.kn

.kn on Saint Kittsi ja Nevise Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
.ky

.ky on Kaimanisaarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
.kz

.kz on Kasahstani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.
.la

.la on Laose Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast. Domeeni registreerimine ei ole piiratud ainult Laosega seotud saitide jaoks ning domeen on seetõttu populaarne teiste seas näiteks Ameerika Ühendriikide Louisiana osariigi ja Los Angelese linna ning Ladina-Ameerikaga seotud saitide pidajate seas. Domeeni koduleht
.lb

.lb on Liibanoni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
.lc

.lc on Saint Lucia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
.li

.li on Liechtensteini Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
.lr

.lr on Libeeria Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.ls

.ls on Lesotho Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast. Domeeni registreerimine
.lu

.lu on Luksemburgi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
.ly

.ly on Liibüa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1988. aastast.
.mg

.mg on Madagaskari Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
.mh

.mh on Marshalli Saarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.ml

.ml on Mali Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast. Domeeni registreerimise sait
.mm

.mm on Myanmari Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast. Enne 1989. aastat oli riigi ISO 3166-1 kahetäheline kood BU (riiginimest Burma), kuid domeeni .bu ei loodud.
.mn

.mn on Mongoolia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
Thalía

Ariadna Thalía Sodi Miranda (sündinud 26. augustil 1971 Méxicos) on Mehhiko laulja ja näitleja. Tema albumeid on maailmas müüdud üle 25 miljoni. Lisaks hispaania keelele on ta laulnud inglise, portugali, prantsuse ja tagalogi keeles. Ta on üks tuntumaid ladinaameerika lauljaid. Ladina-Ameerikas kutsutakse teda seebiooperite kuningannaks, sest tema seebiooperid on väga edukad isegi väljaspool Ladina-Ameerikat. Thalía isa Ernesto Sodi Pallares oli kriminoloog (patoloog) ja kirjanik. Ema Yolanda Miranda Mange oli kunstnik ja Thalía mänedžer kuni 1999. aastani. Thalíal on neli õde, kõik vanemad: Laura Zapata, Federica, Gabriela ja Ernestina Sodi. Tänapäeval töötab Laura näitleja ja lauljana, Federica antropoloogina, Gabriela ajaloolasena ning Ernestina arsti ja kirjanikuna. Isa suri siis, kui Thalía oli viieaastane. Thalía õppis mainekas Lycée Franco-Mexicainis, mistõttu ta räägib lisaks hispaania keelele vabalt prantsuse keelt. Koolis oli ta hea õpilane. 1981 hakkas Thalía kaasa tegema lastebändis Din Din. 1986 võeti ta kuulsasse mehhiko noortebändi Timbiriche, mis tegutses aastail 1982–1996, ühe algliikme Sasha Sokoli asemele. 1989 lahkus ta bändist tüli tõttu Paulina Rubioga, kellega ta algusest peale halvasti läbi sai ja juhtpositsiooni pärast võitles. Tänapäevani saavad nad omavahel väga halvasti läbi. Pärast bändist lahkumist alustas Thalía soolokarjääri nagu järgmisel aastal ka Rubio. Esimene seebiooper, milles Thalía mängis, kandis nime "Quinceañera" ja valmis 1987–1988. See oli esimene seebiooper, mis rääkis uimastitest, vägistamisest ja tänavajõukudest. Sari nimetati aasta parima seebiooperi kandidaadiks 9 kategoorias, millest võitis 7, sealhulgas parim seebiooper, muusika (Timbiriche), noor mees- ja naisnäitleja, mees- ja naisuustulnuk ning meespahalane. Thalía võitis aasta naisuustulnuka auhinna. Hiljem on Thalía mänginud 4 seebiooperis peaosa. Kõik need on olnud tuhkatriinulood. Mitu korda on ta mänginud koos oma vanema õe Laura Zapataga, kes näiteks seebiooperis "Maria Mercedes" mängis Thalía kehastatava nimitegelase kurja ämma ja põhipahalast, kes lõpuks hullumajja pannakse. 2. detsembril 2000 abiellus Thalía New Yorgis muusikaprodutsent Tommi Mottolaga. Abielust on sündinud tütar ja poeg. See oli Mottolale kolmas abielu ja 1993–98 oli ta abielus olnud Mariah Careyga. Mottola on Thalíast 23 aastat vanem. 4. mail 2001 esines Thalía USA presidendi George Bush noorema kutsel Valges Majas. Ta esitas seal popurrii populaarsetest mehhiko lauludest. Thalia gives birth to 2nd child (Fox News) Tommy Mottola, Thalia expecting second child (Usa Today) Singer Thalia Gets Personal, Emotional In 'Growing Stronger' (Huffington Post)
.nz

.nz on Uus-Meremaa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.
.om

.om on Omaani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast. Domeeni haldab Omaani telekommunikatsiooni amet.
.pa

.pa on Panama Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.
.mo

.mo on Macau Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.mp

.mp on Põhja-Mariaanide Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.nc

.nc on Uus-Kaledoonia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
.ne

.ne on Nigeri Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast. Domeeni haldab telekommunikatsioonifirma Niger Telecoms.
.ph

.ph on Filipiinide Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.
.pk

.pk on Pakistani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.
.pm

.pm on Saint-Pierre'i ja Miqueloni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.pr

.pr on Puerto Rico Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1989. aastast.
.ps

.ps on Palestiina Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 2000. aastast. Faililaiendi kohta vaata PostScript.
.pt

.pt on Portugali Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1988. aastast.
.pw

.pw on Belau Interneti tippdomeen. Domeen võeti kasutusele 1997. aastal. 2013. aastast on domeeni registreerimine avatud kõigile soovijatele (sõltumata seotusest Belauga). Domeeni registreerimine
.re

.re on Réunioni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.sr

.sr on Suriname Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
.st

.st on São Tomé ja Príncipe Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.sv

.sv on El Salvadori Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.
.tf

.tf on Prantsuse Lõunaalade Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.tg

.tg on Togo Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast. Kuigi domeeni registreerimine ei ole piiratud ainult Togoga seotud saitide jaoks, on mujalt maailmast seda väga vähe registreerida soovitud.
.tl

.tl on Ida-Timori Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 2005. aastast.
.tm

.tm on Türkmenistani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
Nelipoiseluts

Nelipoiseluts ehk neljapoiseluts (Enchelyopus cimbrius) on lutslaste sugukonda (varem tursklaste sugukonda) kuuluv kalaliik. Nelipoiselutsu on harva püütud ka Eesti rannikuvetest.
Thalia

Thalia on Thaleia (mitme müütilise tegelase) ladinakeelne nimekuju. 23 Thalia on asteroid Thalia oli laeva Akademik Karpinski esimene nimi Thalía, Mehhiko näitleja ning laulja
Pollak

Pollak ehk euroopa süsikas (Pollachius pollachius) on tursklaste sugukonda kuuluv kalaliik. Eesti rannikuvetest on püütud vaid üks isend, mis 18. mail 1962 jäi Väinameres Seanina (Muhu) lähedal kalurite võrku. Pollak sarnaneb sama perekonna liigi, põhjaatlandi süsikaga, mida on samuti Eestist leitud. Pollak andmebaasis eElurikkus
Harku–Rannamõisa tee

Harku–Rannamõisa tee (registrinumbriga 11191) on 5,9 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Harku vallas. Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee neljateistkümnendal kilomeetril Hüüru külas. Tee kulgeb läbi Hüüru, Vatsla, Laabi ja Rannamõisa küla ning Tabasalu aleviku. Tee lõpeb Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee üheksandal kilomeetril Rannamõisa küla ja Tabasalu aleviku piiril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kolme truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Hooldekodu, nimeta. Teega ristub neljandal kilomeetril Ranna tee. Tee on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee on klassita. Kuni Ranna teeristini on liiklussagedus üle 6000 auto ööpäevas, edasi 1000–3000 autot ööpäevas. Ranna teeristi piirkonnas on kiiruspiirang 50 km/h, edasi kuni tee lõpuni 70 km/h. Alates 4,6. kilomeetrist kuni lõpuni on tee valgustatud.
Helikestus

Helikestus (inglise keeles duration, saksa keeles Tondauer) on muusikas heli absoluutne kestus, mida mõõdetakse aja mõõtühikutes. Helikestus on üks muusikalisi parameetreid. Helivältus
Püha–Alliku tee

Püha–Alliku tee (varem Hüüru–Saue tee, registrinumber 11192) on 4,2 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas. Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee kaheksateistkümnendal kilomeetril Püha külas. Tee kulgeb läbi Püha ja Alliku küla. Tee lõpeb ristumisel Hüüru–Alliku–Saue teega. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kuut truupi. Teele jääb kolm bussipeatust. Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassiga V. Liiklussagedus teel on 200–499 autot ööpäevas. Esimesel kolmel kilomeetril on kiiruspiirang 60 km/h. Lõpus on tee valgustatud. 2010. aastani ulatus tee Allikult edasi Sauele. Tee kandis varem nime Hüüru–Saue tee ja selle pikkus oli 6,5 km. Maanteevõrgu ümberkorraldamise järel kuulub Alliku ja Saue vaheline teelõik Hüüru–Alliku–Saue tee koosseisu. Kõrvalmaanteede nimekiri seisuga 01.01.2010[alaline kõdulink]. Teeregister, vaadatud 19.05.2019.
Kumna–Vääna tee

Kumna–Vääna tee (registrinumbriga 11193) on 8,4 km pikkune kõrvalmaantee Harku vallas. Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee kahekümne kolmandal kilomeetril Kütke ja Kumna küla piiril. Tee kulgeb läbi Kütke, Kumna, Humala ja Vääna küla. Tee lõpeb Vääna – Keila-Joa tee esimesel kilomeetril Vääna külas. Tee ületab üht silda (Kumna karjatunnel tee teisel kilomeetril) ja seitset truupi. Teele jääb neli bussipeatust: Kumna, Kütke, Humala, Adra. Teega ristub teisel kilomeetril Kumna tee. Kuni 5,5. kilomeetrini on tee põlevkivituhkbetoonkattega, edasi andmed puuduvad. Tee klassi kohta andmed puuduvad. Esimesel 1,6 kilomeetril on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, edasi andmed puuduvad. Kiiruspiirang on terve tee pikkusel 90 kilomeetrit tunnis ja teevalgustus puudub.
Mati Jostov

Mati Jostov (14. september 1958 Põlva – 25. juuli 2006 Saare vald, Jõgevamaa) oli Eesti majandustegelane ja poliitik. Mati Jostov lõpetas Põlva Keskkooli 1976. aastal ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse erialal 1983. aastal. Jostov on töötanud keskkonnakaitse ja maakorralduse ametnikuna Põlva rajooni täitevkomitees ja agrotööstuskoondises 1983–1986, Põlva rajooni ELKNÜ komsomolijuhina 1987–1989 ja EKP Põlva Rajoonikomitee instruktorina, Hoiukassade Peavalitsuse Põlva kontori juhatajana 1990–1992, Rahvapanga juhatuse esimehena 1992–1993, Eesti Hoiupanga Lõuna regiooni direktorina, juhatuse aseesimehena ning peadirektorina 1993–1998, Hansapanga peadirektori asetäitjana 1998–1999 ja peadirektori kohusetäitjana 1999, Eesti Energia administratsioonidirektorina ning Eesti Põlevkivi juhatuse esimehena 1999–2006. Ta oli Eesti Energia juhatuse liige ja Narva Elektrijaamade nõukogu liige 2002–2006. Jostov oli Eesti Jahimeeste Seltsi liige 1982–2006 ja juhatuse liige 2002–2006, Eesti Looduskaitse Seltsi liige 1984–2006, Eesti Laskurliidu juhatuse liige 2000–2006, Eesti Jalgratturite Liidu president 2004–2006 ning Eesti Põllumajandusülikooli kuratooriumi liige 2004–2006. Jostov oli Lennart Meri Euroopa Sihtasutuse üks asutajaid 2002. aastal ning Riigikaitse Edendamise Sihtasutuse juhatuse liige 2004–2006. Mati Jostov oli Eesti Keskerakonna liige 2002–2004. Ta valiti 2003 X Riigikogu liikmeks, kuid ta astus sellelt kohalt kohe tagasi. 2001 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk 2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2004 Eesti Politsei eriklassi teeneterist 2004 Kaitseväe eriteenete rist 2004 Kaitseliidu eriteenete medal 2005 Ida-Virumaa teenetemärk EESTI NSV ÜLEMNÕUKOGU PRESIIDIUMI SEADLUS nr 760 NSV Liidu rahvasaadikute valimiste ringkonnakomisjonide moodustamise kohta territoriaalsetes valimisringkondades Eesti NSV-s, EESTI NÕUKOGUDE SОTSIALISTLIКU VABARIIGI ÜLEMNÕUKOGU JA VALITSUSE TEATAJA 30. detsember 1988 Nr. 53 (878), lk 1275 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Peeter Raidla, Eesti majandus kaotas ühe jõulisema juhi, Äripäev, 26. juuli 2006 Eesti Põlevkivi: In Memoriam Mati Jostov (14.09.1958–25.07.2006) Biograafia ESBL-is