Karlovy Vary

Karlovy Vary (saksa keeles Karlsbad) on linn Tšehhis Ohře jõe kaldal, samas Karlovy Vary maakonna keskus. Karlovy Vary on nimetatud Karl IV järgi ning tähendab tõlkes "Karli termid". Alates 2021. aastast kuulub Karlovy Vary Euroopa suurte kuurortlinnade nimekirjas UNESCO maailmapärandi nimistusse. Varaseimad leiud Karlovy Vary aladel pärinevad pronksiaegsest kindlustatud asulast. Pidev inimasustus on seal olnud alates 13. sajandist eKr. 12. ja 13. sajandil asusid piirkonda elama sakslastest käsitöölised ja kaevurid ning ala muutus valdavalt saksakeelseks. 1325. aastal mainiti praegustel linna aladel asunud Obora küla. Esimene kuurort rajati tõenäoliselt 1358. aastal. Legendi järgi korraldas lähedal asuvas Loketi linnas peatunud Karl IV metsadesse uurimisretke. Jalga vigastanud keiser sai abi Teplá jõe lähedalt leitud kuumaveeallikast, mille tervendav vesi vigastuse terveks ravis. Allika kohale rajas Karl Loketi kuumaveekuurorti, mis hiljem Karlovy Varyks nimetati. Linnaõigused andis Karl IV Karlovy Varyle 1370. aasta 14. augustil. 1819. aastal võeti Karlovy Varys toimunud konverentsil vastu Klemens von Metternichi koostatud Karlsbadi dekreedid, mille eesmärk oli piirata vabadusi Saksa Liidus. 19. sajandi keskpaigas arenes linn kiiresti üheks Euroopa suurimaks kuurortlinnaks. Rajatud uued spaad said populaarseks sihtkohaks Euroopa eliidi seas. 1870. aastal avati raudteeliin Praha ja Chebi vahel, see läbis ka Karlovy Varyt ja parandas oluliselt linnale ligipääsetavust. Külastajate arv kerkis 19. sajandi lõpuks 1756. aastal registreeritud 134 perekonnalt 26 000 külastajani aastas. 1911. aastal külastas linna juba 71 000 turisti. I maailmasõja järel läks linn Saint-Germaini lepingu järgi vastloodud Tšehhoslovakkia riigi koosseisu. Otsus tekitas pingeid Karlovy Vary valdavalt saksakeelse elanikkonna hulgas. 1919. aasta märtsis toimunud demonstratsioonide käigus tekkis kohalike elanike ja tšehhidest sõdurite vahel konflikt, milles hukkus kuus inimest. 1938. aasta Müncheni kokkuleppe tulemusena liideti Saksamaaga saksakeelne Sudeedimaa, mille alla kuulus ka Karlovy Vary. II maailmasõja lõppedes oli enamik saksa päritolu inimestest sunnitud Potsdami konverentsi otsuste alusel Tšehhoslovakkiast lahkuma. Beneši dekreetide järgi neile konfiskeeritud vara eest hüvitist ei makstud. II maailmasõja järel sai Karlovy Varyst populaarne ravi- ja puhkesihtkoht idabloki riikide elanikele. Sametrevolutsiooni järel on linn säilitanud oma populaarsuse Vene turistide hulgas. 2011. aastal elas Karlovy Varys hinnanguliselt 2000 Vene kodanikku. Karlovy Varys asub üle 300 kuumaveeallika. Nende temperatuur on 39 °C ja 74 °C vahel. Allikad annavad kokku ligikaudu 2000 liitrit vett minutis. Kuumaveeallikate ravitoimet märgati juba muinasajal. Esimene termaalvett kasutanud asutus rajati 1349. aastal. Alates 18. sajandist hakkas Karlovy Vary kuurortlinnana kiiresti arenema. 1711. aastal külastas linna Peeter I. 18. sajandi keskpaigas sai linnast saksa eliidi armastatud sihtkoht. Johann Wolfgang von Goethe käis Karlovy Varys puhkamas ning avaldas uurimuse kohalikust geoloogiast ja kuumaveeallikatest. Ludwig van Beethoven külastas terme korduvalt ravieesmärgil ning andis 1812. aastal linnas ka kontserdi. 19. sajandil kogus Karlovy Vary kuurordina tuntust nii Euroopas kui ka Ameerikas. Kuumaveeallikaid külastasid peamiselt välismaa aristokraadid ning uusrikkad. Linnas käisid puhkamas ka tuntud kultuuri- ja äritegelased, nende hulgas Frédéric Chopin, François Chateaubriand, Johannes Brahms, Ivan Turgenev, Niccolò Paganini, Friedrich Schiller, Robert Schumann, Richard Strauss, Karl Marx ning Anthony J. Drexel. 1918. aastal, I maailmasõja ajal, ravis ennast Karlovy Varys Atatürk. Tänapäeval on Karlovy Vary spaades kasutusel umbes 80 kuumaveeallikat. Karlovy Varys toodetakse Becherovka likööri ning Moseri klaasi. Linn on tuntud ka seal toimuvate filmifestivalide poolest. Sealseid hotelle on kasutatud mitme tuntud filmi tegemisel, nende hulgas "Casino Royale", "Viimane puhkus" ja "The Grand Budapest Hotel". Karlovy Varys tegutsevad jäähokiklubi HC Energie ja jalgpalliklubi FC Slavia. Karlovy Vary peamine vaatamisväärsus on 18.–20. sajandil rajatud spaakompleksid. Linna spaakultuur ja -arhitektuur on alates 2021. aastast UNESCO maailmapärandi nimekirjas. Silmapaistvamate ehitiste hulka kuuluvad Teplá jõe ääres asuvad kolonnaadid, millest suurimad on Veskikolonnaad, Pargikolonnaad ja Turukolonnaad. 19. sajandil ja 20. sajandi alguses rajati spaade juurde luksushotellid. Neist tuntuim on Grandhotel Pupp, mis võõrustab iga-aastast Karlovy Vary filmifestivali. Kesklinnas asub 1737. aastal valminud katoliiklik Maarja Magdaleena kirik, mille on projekteerinud Kilian Ignaz Dientzenhofer. Linnas asub Tšehhi suurim Vene Õigeusu Kirik, 1893. aastal valminud Peeter-Pauli katedraal. Maarja-Magdaleena kirik Peeter-Pauli katedraal Karlovy Vary ooperiteater Grandhotel Pupp Hotel Imperial Vaade Teplá jõele Jalakäijate tänav Lázeňská ulice Q125984191, vaadatud 19.05.2024. https://www.greatspatownsofeurope.eu/media/524f06c0-5639-46c4-9c50-04a1a4115a6b/KWP9AQ/GSE/Karlovy%20Vary/Volume%201%20-9%20Karlovy%20Vary.pdf. Euroopa suured spa-d. Karlovy Vary koduleht Karlovy Vary videoguide