Põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Suusatamise maailmameistrivõistlused on põhja suusaalade maailmameistrivõistlused, kus võisteldakse murdmaasuusatamises, suusahüpetes ja suusakahevõistluses (suusahüpped ja murdmaasuusatamine). Suusatamise maailmameistrivõistlusi korraldab Rahvusvaheline Suusaföderatsioon (FIS). Aastal 1925 tehti algust niinimetatud FIS-i meistrivõistlustega meestele, mis 1937. aastast hakkasid kandma ametlikult maailmameistrivõistluste nimetust. Ka varem peetud samalaadsed võistlused tunnistati tagantjärele maailmameistrivõistlusteks. Kuni 1939. aastani peeti murdmaasuusatamise maailmameistrivõistlusi igal aastal. Taliolümpiamängude aastail maailmameistrivõistlusi eraldi ei korraldatud, 1956. aastal võeti vastu otsus arvestada olümpiamängude võistlusi suusatamises ühtlasi maailmameistrivõistlustena. Pärast Teist maailmasõda peeti maailmameistrivõistlused 1950. aastal Lake Placidis (USA). Seal otsustati ka, et edaspidi korraldatakse maailmameistrivõistlusi kord nelja aasta tagant. Naissuusatajate esmakordne etteaste maailmameistrivõistlustel toimus 1954. aastal Falunis, kus neile oli kavas 10 km murdmaasuusatamine ja 3x5 km teatesuusatamine. Samas toimus ka NSV Liidu suusatajate esmakordne osavõtt niisuguse kaaluga võistlustest. Naistest tuli kahekordseks maailmameistriks Ljubov Kozõreva, kes võitis 10 km distantsi ja kuulus 3x5 km teatesuusatamises võitjaks tulnud NSV Liidu koondisse. Meestest tuli sümboolseks suusakuningaks Vladimir Kuzin, kes võitis 30 ja 50 km distantsid. Maailmameistrivõistlustel tegid ilma peaaegu samad nais- ja meessuusatajad, kes olid oma nimed jäädvustanud suusatamise ajalukku taliolümpiamängudel. Mõningase erandi moodustasid ehk venelane Alevtina Koltšina (7 kuldmedalit) ja norralane Gjermund Eggen (3 kuldmedalit 1966. aasta MM-ilt). Kuni 1980. aasta taliolümpiamängudeni olümpial kavas olnud põhja suusaaladel oli ka maailmameistrivõistluste väärtus. 1982. aasta maailmameistrivõistlustel määrati kindlaks, et järgmised maailmameistrivõistlused toimuvad 1985. aastal ja sellest alates iga kahe aasta järel. 1924 Chamonix, Prantsusmaa* 1925 Johannisbad, Tšehhoslovakkia 1926 Lahti, Soome 1927 Cortina d'Ampezzo, Itaalia 1928 Sankt Moritz, Šveits* 1929 Zakopane, Poola 1930 Oslo, Norra 1931 Oberhof, Saksamaa 1932 Lake Placid, USA* 1933 Innsbruck, Austria 1934 Sollefteå, Rootsi 1935 Vysoké Tatry, Tšehhoslovakkia 1936 Garmisch-Partenkirchen, Saksamaa* 1937 Chamonix, Prantsusmaa 1938 Lahti, Soome 1939 Zakopane, Poola 1941 Cortina d'Ampezzo, Itaalia (MM-võistluste staatus hiljem tühistatud) 1948 Sankt Moritz, Šveits* 1950 Lake Placid, USA 1952 Oslo, Norra* 1954 Falun, Rootsi 1956 Cortina d'Ampezzo, Itaalia* 1958 Lahti, Soome 1960 Squaw Valley, USA* 1962 Zakopane, Poola 1964 Innsbruck, Austria* 1966 Oslo, Norra 1968 Grenoble, Prantsusmaa* 1970 Vysoké Tatry, Tšehhoslovakkia 1972 Sapporo, Jaapan* 1974 Falun, Rootsi 1976 Innsbruck, Austria* 1978 Lahti, Soome 1980 Lake Placid, USA* 1980 Falun, Rootsi (ainult naiste 20 km distants) 1982 Holmenkollen, Norra 1984 Engelberg ja Rovaniemi, Šveits ja Soome (ainult kahevõistlus ja suusahüpete meeskonnavõistlus) 1985 Seefeld, Austria 1987 Oberstdorf, Lääne-Saksamaa 1989 Lahti, Soome 1991 Val di Fiemme, Itaalia 1993 Falun, Rootsi 1995 Thunder Bay, Kanada 1997 Trondheim, Norra 1999 Ramsau, Austria 2001 Lahti, Soome 2003 Val di Fiemme, Itaalia 2005 Oberstdorf, Saksamaa 2007 Sapporo, Jaapan 2009 Liberec, Tšehhi 2011 Oslo, Norra 2013 Val di Fiemme, Itaalia 2015 Falun, Rootsi 2017 Lahti, Soome 2019 Seefeld, Austria 2021 Oberstdorf, Saksamaa 2023 Planica, Sloveenia 2025 Trondheim, Norra 2027 Falun, Rootsi * Arvestati ka maailmameistrivõistlustena.