laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
IOS 11

iOS 11 on Apple Inci väljatöötatud operatsioonisüsteemi iOS 11. iOS-i väljaanne, mis ilmus 19. septembril 2017. iOS 11 on opsüsteemi iOS 10 järglane. iOS 11 on ekraanilukk ja Notification Center ühendatud, mis lubab kasutajal näha teavitusi kohe ka siis, kui telefoni ekraan on lukustatud. Teavitusi näeb üles kerides ja neid peita saab alla kerides. Nüüdsest saab kasutaja ise valida, millised funktsioonid on tema Control Centeris ja luua rakenduste otseteid. Rakenduses Siri on täiendatud keeli ning nüüdsest saab Sirile ka kirjutada. Siri on varasemast intelligentsem ja saab jätkata vestlust seniste küsimuste ja teemade põhjal. Sätetesse on lisatud uusi võimalusi ja kategooriaid. On lisatud "Do Not Disturb While Driving", mis laseb autoga sõites kasutajal blokeerida soovimatud teated. On lisatud tume teema (Dark Mode) ja nüüdsest saab kasutaja ise valida, kas tema kasutajaliides on hele või tume. On lisatud uus failisüsteem, mis on ainult 64-bitine. Nüüdsest on iOSis natiivne QR-koodi skanner, QR-koodiga on võimalik luua ühendus Wi-Fi-võrguga ja lisada uusi kontakte. Enam ei saa kasutada Bluetoothi lennukirežiimis. Nüüdsest on natiivselt kuvasalvestis operatsioonisüsteemis. Saab luua ühenduse Wi-Fi võrguga ilma parooli sisestamata, kui muu iOS 11 seade või macOS High Sierra on ühendatud. Uus operatsioonisüsteemi disain. Apple Payga saab nüüdsest teha makseid ka eraisikutele. iOS 11-s on taastatud Gmaili kommertsteated. Nüüdsest toimub Apple'i seadmete vaheline sünkroonimine jooksvalt. Kui kustutad tekstsõnumi iPhone'ist, siis kustub see kohe ka Macist ja iPadist. Kasutajad saavad üksteisele makseid teha Apple Pay kaudu. App Store'il on uus välimus. 32-bitiseid rakendusi ja seadmeid enam ei toetata. See tähendab muuhulgas ka seda, et enam ei saa uuesti installida varem allalaadituid 32-bitiseid rakendusi. Teatud asukohtades on Apple Mapsi kaudu võimalik vaadata kaubanduskeskuste ja lennujaamade sisse. Nüüdsest lisaks teistele pildivormingutele toetab rakendus Photos ka GIF-pildivormingut. Prodcasts on saanud uue välimuse, mis sarnaneb App Store'i omaga. Enam ei ole võimalik alla laadida (ka varem ostetud) 32-bitiseid rakendusi. iOS 11-lt eemaldati Facebooki ja Twitteri ning Vimeo natiivne toetus ja integratsioon. Nüüdsest tuleb need rakendused alla laadida App Storest. iOS 11 on esimene iOS-i operatsioonisüsteem, mis töötab ainult 64-bitistel seadmetel. Enam ei toetata 32-bitiseid seadmeid: IPhone 5, iPhone 5c ega neljanda põlvkonna iPade. Toetatud seadmed on: macOS High Sierra iOS 6 Apple. "iOS 11 eelvaade" (eesti keeles). Vaadatud 11. augustil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) 32-bitiseid rakendusi enam ei toetata, macrumors.com (inglise keeles) iOS 11 poolt toetatud seadmed, macrumors.com (inglise keeles)
Surma vari

"Surma vari" on inglise kunstniku William Holman Hunti (1827–1910) õlimaal lõuendil. Teos valmis ajavahemikus 1870–1873, kunstniku teisel reisil pühale maale. Stott, John (2006). The Cross of Christ. Downers Grove: InterVarsity Press. Lk 23. ISBN 083083320X. He spent 1870-1873 in the Holy Land, and painted The Shadow of Death in Jerusalem, as he sat on the roof of his house. "Surma vari" Manchesteri kunstigaleriis The Shadow of Death William Holman Hunt
Piusa jõe ürgorg

Piusa jõe ürgorg on ürgorg Võru ja Põlva maakonnas. Ürgorus voolab Piusa jõgi. Ürgoru veerud on järsud ja veerudel paljanduvad Devoni liivakivipaljandid (Piusa jõe liivakivipaljandid). Ürgoru kaitseks on moodustatud Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala. Valminud on ka Piusa ürgoru matkarada. Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 06.06.2017)
Ahja jõe ürgorg

Ahja jõe ürgorg on ürgorg Põlva maakonnas. Ürgorus voolab Ahja jõgi. Ürgoru veerudel paljanduvad Devoni liivakivipaljandid (nt Suur ja Väike Taevaskoda). Samuti on paljandites mitmeid koopaid (nt Emalätte koobas ja Neitsikoobas). Ürgoru kaitseks on moodustatud Ahja jõe ürgoru maasikakaitseala. Maasikakaitseala.ee Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 06.06.2017)
Mu‘āwīyah I

Mu‘āwīyah I ehk Mu‘āwīyah ibn Abī-Sufyān (ka Mu‘āwiyyah I ehk Mu‘āwiyyah ibn Abī-Sufyān; araabia keeles معاوية بن أبي سفيان ;i 602–680) oli Umaijaadide dünastia teine kaliif Araabia Kalifaadis aastatel 661–680. Aastatel 640–661 oli Muawiya Süüria asevalitseja ning sõdis pidevalt Bütsantsiga. Ta alistas moslemitele ka suure osa Kaukasusest. Omaijaadist kaliifi Uthmani ajal läks tal kõik hästi, kuid 656. aastal kaliifiks saanud Ali ibn Abu Talibiga tekkisid tal tõsised lahkarvamused. Kui Ali tahtis teda vallandada, algatas Muawiya kodusõja. Ali väed olid küll edukamad, kuid Muawiya liitlane Amr ibn al-As suutis korraldada läbirääkimised, mille tulemusel sai Muawiya endale õiguse kaliifikohale. Nii oli 660. aastal kalifaadis kaks kaliifi. Segase olukorra lõpetas aga haridžiitide tegevus, kes Ali tapsid ning Muawiyat haavasid. Et pärast Ali surma Muawiyale võrdset figuuri vastasrinnas ei leidunud, saigi ta üldtunnustatud kaliifiks. Ta viis riigi pealinna Damaskusesse, kus see oli 762. aastani. Muawiyat on mõnikord peetud Araabia Kalifaadi kui riigi tegelikuks rajajaks, kuna tema ajal kujunesid konkreetne haldusaparaat, maksusüsteem ning kalifaadi keskusest Damaskusest sai tõeline valitsusasutustega pealinn. Muawiya oli osav poliitik, kes suutis sisepoliitilisi pingeid maandada ning välisvallutusi jätkata. Tema ajal ühendati kalifaadiga suur osa Kesk-Aasiast ja Põhja-Aafrikast.
Laukna ohvrikivi

Mitte segi ajada samas külas asuva Laukna hiiekiviga Laukna ohvrikivi on ohvrikivi Rapla maakonnas Märjamaa vallas Laukna külas; kihelkondlikult jäi kivi Kullamaa kihelkonda. Kivi on arvele võetud kultuurimälestisena. Laukna ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 06.06.2017) Laukna ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Laukna hiiekivi

Mitte segi ajada samas külas asuva Laukna ohvrikiviga Laukna hiiekivi on hiiekivi Rapla maakonnas Märjamaa vallas Laukna külas; kihelkondlikult jäi kivi Kullamaa kihelkonda. Kivi on arvele võetud kultuurimälestisena. Laukna hiiekivi kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 06.06.2017) Laukna hiiekivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Paenase hiiekivi

Paenase hiiekivi on hiiekivi Saare maakonnas Muhu vallas Paenase külas; kihelkondlikult jäi kivi Muhu kihelkonda. Kivi on arvele võetud kultuurimälestisena. Ohverdamiskoht kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 07.06.2017) Ohverdamiskoht kultuurimälestiste riiklikus registris
Rihu ämm

Rihu ämm oli kivikangur (kivihunnik) Harju maakonnas Kuusalu vallas Kiiu küla lähedal Rihu mäel; kihelkondlikult jäi kivi Kuusalu kihelkonda. Kivikangru "paariliseks" peetakse Iru ämma. Kivikangur oli inimesekujuline. Kivikangru kohta on mitmeid rahvalugusid. "Teine istumisekoht on Kuusalu kiriku ligidal - Rihu ämm. Sellegi otsas puhanud Kalevipoeg. Rihu ämm on suur kivikangur (= kivihunnik). Seal tulnud korra 2 pulmarongi vastastikku. Nagu niisugusel korral alati, tõusnud nendegi vahel tüli. Ühe pulmarongi pruut löödud maha ja maetud sinna. Mälestuseks kantud hauale hulk kiva kokku. Pärast visanud möödaminejad sinna kiva. Kas Kalevipoeg ka visanud, ei ole teada. Pärastpoole hakatud Rihu ämmal esimest korda linnaminejatelt «rumalust» nõudma. See on: nad pidanud vanematele linnaskäijatele viina ostma. Kes pole tahtnud osta, võetud kinni ja pandud Rihu ämmale pikali, riiete peale suured kivid, kuue hõlmad aetud laiale, suured kivid peale, nii et ei ole teiste abita saanud üles tõusta. Sinna jäetud seni, kuni keegi tulnud ja ära peastnud. Kui keegi pole lubamist täitnud ja «rumalust» maksnud, tehtud Iru ämmal eespool Tallinna tee ääres sedasamasugust tükki. Iru ämmgi on niisamasugune kivivare nagu Rihu ämm. Iru ämm on Iru kõrtsi ääres, versta 10 Tallinnast." Iru ämm http://www.eestigiid.ee/?CatID=273&ItemID=142 (vaadatud 07.06.2017) E 41375/6 < Kuusalu - M. J. Eisen < A. Ploompuu (1901). Vrd. Iru ämm, muist. 179 A. (http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/22.html; vaadatud 07.06.2017)
Avinurme metsandik

Avinurme metsandik on metsandik Alutaguse metskonnas. Avinurme metsandik hõlmab osaliselt Avinurme ja Alutaguse valla riigimetsi. RMK. Avinurme metsandik (vaadatud 07.06.2017)
Iisaku metsandik

Iisaku metsandik on metsandik Alutaguse metskonnas. Iisaku metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Alutaguse ja Mustvee valla riigimetsi. RMK. Iisaku metsandik (vaadatud 07.06.2017)
Mäetaguse metsandik

Mäetaguse metsandik on metsandik Alutaguse metskonnas. Mäetaguse metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Alutaguse ja Lüganuse valla riigimetsi. RMK. Mäetaguse metsandik[alaline kõdulink] (vaadatud 07.06.2017)
Pagari metsandik

Pagari metsandik on metsandik Alutaguse metskonnas. Pagari metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Alutaguse ja Lüganuse valla riigimetsi. RMK. Pagari metsandik (vaadatud 07.06.2017)
Permisküla metsandik

Permisküla metsandik on metsandik Alutaguse metskonnas. Permisküla metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Alutaguse valla riigimetsi. RMK. Permisküla metsandik (vaadatud 07.06.2017)
Araku oja

Araku oja (ka Aravete oja) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Kõpu jõe vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 6,6 km, valgla pindala 14 km², langus 27 m ja lang 4,09 m/km. Oja saab alguse 67 m kõrgusel Niguli külas ning suubub Saksaküla ja Rimmu küla piiril 40 m kõrgusel vasakult poolt Kõpu jõkke 22,5 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Araku oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 08.06.2017) Araku oja keskkonnaportaalis (vaadatud 08.06.2017) Araku oja Eesti looduse infosüsteemis Araku oja keskkonnaportaalis
Figuratsioon

Figuratsioon ehk figuur on muusikas meetrilisse struktuuri kuuluvatest helidest koosnev kaunistus, saatekujund või passaaž, mida kasutatakse faktuuri tihendamiseks. Meetrilisse struktuuri mittekuuluvat kaunistust nimetatakse muusikas ornamendiks. Figuratsioon on tavaliselt lühike ühte või kahte lööki täitev helide rühm, mis võib moodustada mustreid. Lõdvemas tähenduses mõistetakse figuratsiooni all ka passaažidest või arpedžodest koosnevat faktuuri, mis ei pruugi olla selgelt jaotatav figuurideks. Figuratsioon võib olla ka diminutsiooni või koloreerimise tulemus. Puudub selge vahe, mida on ja mis ei ole figuratsioon. Võrreldes motiivilis-temaatilise materjaliga mõistetakse figuratsiooni all üldiselt neutraalsemat, mehaanilisemat ja stereotüüpsemat muusikalist materjali. Figuratsioon võib ka pärineda moiivilisest materjalist. Kuigi figuratsiooni tippajaks olid umbes aastad 1560–1640, kui figuratsiooni kasutasid nii inglise virginalistid, saksa koloristid kui ka itaalia viiuli- ja vokaalvirtuoosid ja tegutses ka Claudio Monteverdi (stile concitato), tuntakse figuratsiooni lääne muusika ajaloos juba üle 650 aasta. Ühed varasemad figuratsiooni näited pärinevad Robertsbridge Codexist. Juba alates keskajast kujundas figuratsioon koos saate ja ornamendiga helimaalinguid ning lõi sobiva meeleolu. Figuratsiooni valdamist peeti üheks helilooja meisterlikkuse näitajaks ning selle kohta on kirjutatud mitmeid õpetusi (näiteks Marsenne'i "Harmonie universelle"). Hiljem on figuratsioon kasutusel eelkõige teostes sooloinstrumendile. Figuratsioon on tähtsal kohal ka näiteks Claude Debussy loomingus. Figuratsioonil faktuuri kujundava tehnikana pole midagi tegemist muusikalise retoorika mõistega 'figuur', mida on kirjeldanud näiteks saksa barokiajastu teoreetik Mattheson, ega ka mõiste "nummerdatud bass" sünonüümiga "figuraalbass" või mõistega "figuraalmuusika", mis tähendab polüfoonilist või kontsertmuusikat vastandina ühehäälsele laulule.
Azim ud-Din I

Muhammad Azim ud-Din I (araabia keeles: مُحَمَّدعلیم الدین‎‎, jaava keeles:محمدعلیم الدیند , Muhammad Alimuddin; kristlik ristinimi: Don Fernando de Alimuddin) oli Sulu sultan aastatel 1735–1748. Jesuiidi misjonäride tegevuse tulemusena näitas sultan Alimuddin nende vastu üles heatahtlikkust ja lasi end aastal 1750 katoliiklaseks ristida – temast sai Sulu kuningas Ferdinando I. Siiski tuli tal silmitsi seista oma sugulaste ja kaasmaalaste vastuseisuga ning – mis sai veelgi otsustavamaks – ta sai tunda Hispaania võimude halvustavat suhtumist, kes ta üsna varsti pärast seda vahistasid ja vangi panid. Kui sultan taas vaba oli ja oma trooni (Briti sõjasalkade abil) tagasi sai, eelistas ta peale seda hakata džihaadi eestvõitlejaks nimega „Amir ul Muminin“ ([muhameedlaste] issandale ustav) ja on Tausugi rahva hulgas tänaseni selle nimega tuntud. Nii Alimuddin kui ka tema poeg sultan Israel seisid silmitsi kasvava ebakindlusega Sulu sultanaadis, mida võimendas väljastpoolt tulev kolonisaatorite surve. Nende valitsusajast alates katkestati võimu traditsiooniline järjepidevus poliitilistel põhjustel mitmel korral. Sel ajal tõusid esile mitmed „antisultanid“, kelleks olid dünastia noorema haru liikmed, isegi sugulusperede liikmed – kuid samal ajal aitasid need kõrvalekalded seaduspärastada dünastia doktriini ja muuta seadusliku troonipärimisõiguse lineaarsemaks. Randy David "The sultan who became Christian" Philippine Daily Inquirer, 9. märts 2013
Jolo saar

Jolo saar (Tausūgi: Lupah Sūg, Filipiinide: Holo) on vulkaaniline saar Lõuna-Filipiinidel Sulu provintsis. Jolo on ka Sulu provintsi pealinn. Saar asub Sulu merel Sulu saarestikus ja seal elab umbes 500 000 inimest. Saar on tuntud ka Abu Sayyafi ja Filipiinide moslemite vastupanu keskusena. Saarel tegutseb ka Sulu sultanaadi kuningakoda.
Abu Sayyaf

Abu Sayyaf (Araabia: جماعة أبو سياف‎‎; Inglise:Abu Sayyaf group ASG; Filipiinide: Grupong Abu Sayyaf) on terrorirühmitus, mis tegutseb Lõuna-Filipiinidel ja on vandunud truudust Islamiriigile. Peamiselt tegutsevad Sulu saarestikus.
Jõhvi metsandik

Jõhvi metsandik on metsandik Ida-Virumaa metskonnas. Jõhvi metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Toila, Jõhvi ja Alutaguse valla riigimetsi. RMK. Jõhvi metsandik (vaadatud 08.06.2017) Jõhvi metsandik RMK andmebaasis
Kohtla metsandik

Kohtla metsandik on metsandik Ida-Virumaa metskonnas. Kohtla metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Viru-Nigula, Toila, Lüganuse, Jõhvi ja Alutaguse valla riigimetsi. RMK. Kohtla metsandik (vaadatud 08.06.2017) Kohtla metsandik RMK andmebaasis
Narva metsandik

Narva metsandik on metsandik Ida-Virumaa metskonnas. Narva metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Narva-Jõesuu linna ja Narva riigimetsi. RMK. Narva metsandik (vaadatud 08.06.2017) Narva metsandik RMK andmebaasis
Sonda metsandik

Sonda metsandik on metsandik Ida-Virumaa metskonnas. Sonda metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Viru-Nigula ja Lüganuse valla riigimetsi. RMK. Sonda metsandik (vaadatud 08.06.2017) Sonda metsandik RMK andmebaasis
Vaivara metsandik

Vaivara metsandik on metsandik Ida-Virumaa metskonnas. Vaivara metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Toila, Jõhvi, Narva-Jõesuu linna ja Alutaguse valla riigimetsi. RMK. Vaivara metsandik (vaadatud 08.06.2017) Vaivara metsandik RMK andmebaasis
Manatark (ansambel)

Manatark on aastast 1996 tegutsev Eesti black pagan metal'i ansambel Gates - kitarr Draconic - kitarr, vokaal, FX Benton - bass Suss - trummid 1996 MC "Roosteitk" 2000 CD "Meelepett" 2000 CD "Viimanegi Veri" 2004 CD MC "Chaos Engine" http://www.muusika.ee/ansamblid/manatark.html (vaadatud 06.06.2017) Ansambel muusika.ee andmebaasis
Tiger Milk

Tiger Milk on 2009. asutatud Eesti tantsumuusika ansambel. Meelis Meri - klahvpillid Ville Veering - klahvpillid Eva K - vokaal Merimell - vokaal 2011 singel "Another World" ... 2013 EP "Air" 2014 EP "Free" ... http://www.muusika.ee/ansamblid/tiger-milk.html (vaadatud 08.06.2017) Ansambel muusika.ee andmebaasis
Verine Pühapäev (ansambel)

Verine Pühapäev oli Eesti punkmuusika ansambel, mis tegutses 1980. aastate I poolel; ühtlasi Eesti esimene hardcore-punk-ansambel. Ülari Ollik - laul Venno Vanamölder - trummid Ivar Kont - kitarr Jaak Vackerman - bass "Põrguline" "Osvald" .Ema ei õpetanud õlut jooma. http://kultuur.postimees.ee/628328/vennaskonna-hukkunud-akordionisti-malestatakse-kontserdiga (vaadatud 08.06.2017)
Varielu

"Varielu" on Vaiko Epliku album, mis ilmus juunis 2012. 2013. aastal ilmus Epliku album "Varielu Remixed", kus on albumi "Varielu" laulude töötlusi. "Varielu" "Homne päev" "Sinkjad sünkjad" "Soorebased" "Ajakaja" "Keravälk tapab" "Põhjakonn" "Tavaline päev" "Muuseas" "Virvatuled" Albumi kohta Discogsi andmebaasis
Face in the Mirror

"Face in the Mirror" on Jana Kase debüütalbum. Album ilmus 2009 ja selle tootis Mig Music. "Sorry" "Back To You" "Everything" "Face In The Mirror" "It's Too Late" "Feel The Warmth In Your Hand" "Leaving You For Me" "Unbreak Me" "In My Veins" "Swamped" "Soovide Puu" "Vastutuul" "Laula Mu Laulu Helisev Hääl" https://www.discogs.com/Jana-Kask-Face-In-The-Mirror/release/4449562 (vaadatud 08.06.2017) Albumist Discogsi andmebaasis
Savala jõgi

Savala [saval'aa] (vene Савала) on jõgi Euroopas Oka-Doni madalikul. Voolab valdavalt edelasse ja lõunasse. Suubub paremalt Hopjori. Pikkus 285 km, valgla 7720 km².
HU2

"HU2" on Eesti ansambli HU? album. Album ilmus 2010 ja selle tootis MindNote. Elupõletaja 3:49 Pluss üks 3:32 Tähed 4:25 Mina ise 3:56 Tüdrukud tantsivad 4:08 Miks ainult mõni asi on nii hea? 4:08 Varas 4:08 Kas keegi kuuleb? 4:00 Rist ja viletsus 3:39 Maa külgetõmbejõud 4:02 Õnne tipul 4:52 UFO jaanitulel 4:27 Rüütlid 3:49 Riia-Vilnius-Tallinn 4:27 https://www.discogs.com/HU-HU2/release/2465826 (vaadatud 08.06.2017) Albumist Discogsi andmebaasis
Reis Kuule (album)

"Reis Kuule" on ansambli Vennaskond album, mis ilmus 1997. aasta juunis. Reis Kuule Vennaskonna hümn Luulud Maardu mu arm Anarhia The Hard Times of Old England Õhtulaul Inimene Suveharjanäkid Eleegia Leia endas muinasmaa 15 Loss Taivalkoskis 20 000 ljööd vee all Sinine Vagun Tere televiisor ***(Öösinine taevas) Vihma sajab Albumist MOJIM andmebaasis
Rohelised niidud

"Rohelised niidud" on Toomas Anni album, mis ilmus 2010. Ainult Sulle Et oleks rahu Rohelised niidud Tunnete sild Kui jaamast lahkub rong Su kodukolde soojus Meri Head teed, mu arm Metsik kibuvits Ootan Noorusmaa Kaunimad silmad Pärnu Kuningas Megamix (raadio versioon) https://www.last.fm/music/Toomas+Anni/Rohelised+niidud (vaadatud 08.06.2017)
Seesamseesam

"Seesamseesam" on Eesti ansambli Imandra Lake debüütalbum. Album ilmus 2010 ja selle tootis Seksound. Öö Laul Liugle Liugle Ilus Aeg Majades Vajun Ole Mu Laev Külm Puhangus Seesam Rabajärv Igane https://www.discogs.com/Imandra-Lake-Seesamseesam/release/2449276 (vaadatud 08.06.2017) Albumist Discogsi andmebaasis
Vennaskond. New York

"Vennaskond. New York" on 2006. aasta Eesti film. Filmi režissöör on Tõnu Trubetsky. Filmi tootis Trubetsky Pictures. Vennaskond. New York Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 08.06.2017) Vennaskond. New York Eesti filmi andmebaasis
Jääkild

Jääkild (kasutatud ka nime Jääkild FSC) on Tallinnas aastast 1993 tegutsev iluuisutamisklubi. Klubi on Eesti Uisuliidu ja Tallinna Uisuklubide Liidu liige. Klubi treener on Lea Rand. http://www.sport.ee/iluuisutamisklubi_jaakild#uldandmed (vaadatud 08.06.2017) http://www.sport.ee/iluuisutamisklubi_jaakild#liikmelisus (vaadatud 08.06.2017) http://www.sport.ee/iluuisutamisklubi_jaakild#spordialad.spordiala (vaadatud 08.06.2017) Klubist sport.ee veebilehel
Lipari

Lipari on Türreeni meres olevate Lipari saarte suurim saar. Saar on mägine ja vulkaaniline. Selle pindala on 37 km² ja kõrgus 602 meetrit. Lipari kuulub Itaaliale Messina provintsi. Saarel asub ka samanimeline asula. Seal elab 11 000 inimest, kuid turismihooajal ulatub inimeste arv saarel 20 000-ni. Üldiselt usutakse, et saar tekkis nelja vulkaanilise aktiivsuse tsükli tulemusena, millest tähtsaim oli kolmas 22–15 tuhat aastat tagasi. Viimane tsükkel algas 11 tuhande aasta eest ja viimased pursked toimusid 5. sajandil, mil vulkaanid katsid saarel asuvad rooma külad pimsi tükkidega. Tänapäeval ei peeta vulkaane aktiivseteks. Saar oli asustatud juba neoliitikumis. See oli tähtis obsidiaaniga kaubitsemise koht. Obsidiaan on must paks vulkaaniline klaas, mida kiviaja inimesed hindasid tema terava lõikeserva pärast. Oletatavasti on saart juba kiviajal korduvalt vallutatud, nagu näitavad arheoloogide poolt välja kaevatud surnuaiad. 580 eKr rajasid kolonistid Cnidiast Pentathlose juhtimisel saarele kreeka koloonia. Tänapäeval on saare tähtsaim majandusharu turismi kõrval pimsi ja obsidiaani tootmine. Peatänav 2. saj eKr XVII kuni X saj eKr  Lipari – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
World Rally Team Estonia

World Rally Team Estonia oli Eesti rallisõitjate koondis, mis eksisteeris 2008–2012. Koondis loodi selleks, et osaleda autoralli maailmameistrivõistlustel. Urmo Aava Karl Kruuda Martin Kangur Egon Kaur World Rally Team Estonia krediidiinfo Loodi eestlaste rallikoondis World Rally Team Estonia rally.ee, 30. jaanuar 2008 (vaadatud 08.06.2017) World Rally Team Estonia alustab EPL, 30. jaanuar 2008 Loodi eestlaste rallikoondis World Rally Team Estonia rally.ee, 30. jaanuar 2008
Pavermenys

Pavermenys on küla Leedus Kėdainiai rajoonis, Truskava valla halduskeskus. Külas on Truskava põhikool, Truskava postkontor ja Truskava raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealse mõisa hoonetekompleks ja park. Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud 1583. aastal, sealset mõisat 1585. aastal. Asula on kuulunud Truskauskastele, Lejockitele, Klodtidele, Brunnowitele. XVII sajandil püstitati vanem peahoone, XIX sajandil aga uuem peahoone. Aastal 1903 hakkas ühes mõisa häärberis tegutsema kool. Nõukogude ajal oli Pavermenys Truskava kolhoosi keskasulaks. Pavermenys Truskava kool Pavermenysi mõisa kaks häärberit 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 08.06.2017. Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, T. VIII (Perepiatycha — Pożajście). Warszawa, 1887, 887 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Harkujärve Püha Esimärter Stefanose kogudus

Harkujärve Püha Esimärter Stefanose kogudus (lühemalt Stefanose kogudus) on Eesti Karismaatilise Episkopaalkiriku (EKEKi) kogudus. Kogudus tegutses 2011. aasta lõpuni Harju maakonnas Harku vallas Harkujärve külas. Kogudus asutati 1996 ja oli ühtlasi esimene EKEKi kogudus Eestis . Kogudus kasutas Harkujärve kogukonnakirikut. 2012. aasta jaanuarist tegutseb kogudus Tallinnas aadressil Koskla tänav 2. Koguduse esivaimulik on olnud Heigo Ritsbek. Praegu on koguduse vaimulikuks Thomas Eriste. http://www.ekek.ee/?page_id=2 (vaadatud 08.06.2017) http://kultuur.postimees.ee/1677827/noor-kogudus-on-harkujarvel-kodu-leidnud
Jaama Püha Nikolause kogudus

MPEÕK Jaama Püha Nikolause kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jaama külas. Kogudus kasutab Jaama Püha Nikolause kirikut. Kogudus asutati 1904[viide?], kui see eraldus Vasknarva kogudusest. http://www.hramy.ee/Jaama_Church-of-St-Nicholas_est.html (vaadatud 08.06.2017)
Karula Jumalaema Kaitsmise kogudus

EAÕK Karula Jumalaema Kaitsmise kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Valga maakonnas Valga vallas Pikkjärve külas. Kogudus kasutab Karula Jumalaema Kaitsmise kirikut. Kogudus asutati aprillis 1846. Koguduse esimene preester oli Jakob Kussovski. Karula Maarja kogudus http://www.eoc.ee/kogudus/karula-jumalaema-kaitsmise-kogudus/ (vaadatud 08.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel