laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Filmilint

Filmilint ehk film on fotograafias ja filmide tegemiseks kasutatav õhuke elastne lint. Eristatakse mustvalgeid ja värvilisi positiiv- ja negatiivfilme ning värvilisi pöördfilme. Filmilindi alus on õhuke läbipaistev elastne lint, mida nimetatakse põhimikuks ja mis oli esialgu valmistatud nitrotselluloosist, tänapäeval atsetüültselluloosist või polüestrist. Põhimik on kaetud valgustundliku kihiga, mida nimetatakse emulsiooniks. Filme toodetakse eri riikides erinevate standardite järgi (GOST, DIN, ASA, ISO). Levinumad filmilintide laiused on 8, 2×8, 16, 35, 60 ja 70 mm. Fotograafias kasutatakse tavaliselt 35 ja 60 mm laiusi filme ning tasafilmi ehk fotoplaate mõõtudes 9×12, 10×15, 13×18, 18×24, 24×30 ja 30×40. Tasafilm on kasutusel ka meditsiinis, röntgenipiltide tegemisel. Fotoaparaadis või filmikaameras säritatud (valgustatud) ja hiljem laboratooriumis keemiliselt töödeldud filmilinti nimetatakse ilmutatud negatiiv- või positiivfilmiks ehk diapositiivfilmiks ehk slaidifilmiks sõltuvalt filmi lähtematerjalist. Pöördfilmi erimenetlus võimaldab sama filmimaterjali nii ilmutada negatiivfilmiks kui pöörata positiivfilmiks. Diapositiivfilmide filmimaterjal on tavaliselt pöördfilm. Filmilint on tavaliselt ühest või mõlemast äärisest perforeeritud, kuid toodetakse ka perforeerimata filmilinte (60 mm). Filmitööstuses lisatakse perforatsiooniaukude ja kaadri vahele jäävale alale heliribad. Hannibal Williston Goodwin patenteeris tselluloidist fotofilmi 13. septembril 1898. Esimesena hakkas läbipaistvat ja painduvat filmilinti tootma Eastman Kodak 1889. See oli valmistatud tselluloidist. Samal aastal valmistas Kodak esimesed fotograafilised filmid. Nendes ei vahetunud kaadrid automaatselt, vaid neid tuli ükshaaval eraldi vahetada. Thomas Henry Blair oli Kodaki esimene konkurent. Blair hakkas filmilinti tootma 1891. 5 aasta jooksul varustas Blair filmilindiga ka Thomas Alva Edisoni tema eksperimentides kinetoskoobiga. Patendivaidluste tõttu kolis Blair 1893 Suurbritanniasse ja jätkas tegevust seal, varustades filmilindiga Euroopa filminduse pioneere, sealhulgas vendi Lumiere'e. Alates 1895 tootis Kodak filmirulle, kus oli 20 m filmilinti, aga Blair 23 m pikkuse filmilindiga filmirulle. Praktiliseks kasutamiseks jäid need kiiresti lühikeseks. American Mutoscope and Biograph hakkas 1899 tootma filmirulle, milles oli 300 m filmilinti. Katseid toota filmilinti värvifilmi jaoks hakati tegema juba 19. sajandi lõpus, aga müügiks hakati seda tootma alles 1908. Laiatarbekaubaks muutus see alles siis, kui Kodak tõi 1935 turule 16 mm ja 1936 8 mm filmilindi Kodachrome. Fotograafia Dokumentaalfilm Mängufilm 9,5-millimeetrine film 22. jaanuar 2015, Karoliine Korol, ERM: 8 mm filmid. Ajalugu, vananemine ja säilitamine
Euroopa Liidu poliitika

Euroopa Liidu aluseks on kolm põhilist poliitikavaldkonda, mida nimetatakse ka kolmeks sambaks. Esimene sammas on ühenduse valdkond, mis hõlmab enamikku ühispoliitikaid, kus otsused langetatakse ühenduse meetodil ja milles osalevad Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament ja nõukogu. Teine sammas on ühine välis- ja julgeolekupoliitika, kus otsuseid langetab vaid nõukogu. Kolmas valdkond on politsei- ja õigusalane koostöö kriminaalasjades, kus taas langetab otsuseid vaid nõukogu. Esimese samba raames võtab nõukogu otsused vastu kvalifitseeritud häälteenamusega. Teiste sammaste puhul peab nõukogu otsus olema ühehäälne ning igal riigil on seega vetoõigus. Nõukogu võib otsustada kasutada sillaklauslit ning siirata teatavad küsimused kolmandast sambast esimesse. Euroopa Liidu sünnipäevaks peetakse 9. maid 1950, kui Prantsuse välisminister Robert Schuman pidas kuulsa kõne, milles tõi esile Euroopa lõimumise kui tee, mis tagab sõjajärgsele Euroopale rahu ning viib õitsengule. Tema ettepanekud panid aluse praegusele Euroopa Liidule.
Optimist

Optimist on inimene, kellel on kalduvus eeldada, et tulevikus realiseerub pigem parem kui halvem võimalus.
Stsenarist

Stsenarist on stsenaariumi (filmi, balleti, pantomiimi, telesaate stsenaariumi) autor. Stsenaristi ülesanne on kirjutada valmis teose sisu – tegevustik, dialoogid jne. Stsenaristile kuulub stsenaariumi autoriõigus, millest sellest tulenevalt on temal õigus käsikirjas muudatusi ja parandusi teha. Stsenaristide loend
Stsenaarium

Stsenaarium on filmi, balleti, pantomiimi, tseremoonia, massiürituse, kombetalituse sündmustiku ja vajadusel ka selles kasutatavate kunstiliste ja tehniliste võtete üksikasjaline kirjeldus, kavand. Stsenaariumi mõistet (täpsemalt tulevikustsenaarium) kasutatakse ka futuroloogias. Filmistsenaarium on üsna kindlate ülesehitusreeglite ja põhimõtetega jutustus filmi sisust. Rahvusvaheliselt on paika pandud isegi filmistsenaariumi kirjutamise formaat (s.t tähe suurus, kirjastiil jne). Filmistsenaarium erineb (juba paikapandud formaadi tõttugi) suuresti tavalisest romaanist, jutustusest jm, sest on eeskätt töövahend filmi loomiseks. Filmistsenaariumi kirjutamine on mitmeastmeline protsess. Alustatakse filmi lühikokkuvõttest ehk sünopsisest, mis on lühike, sageli paarist lausest koosnev filmi idee kirjeldus. Järgneb laiendatud esildis (inglise keeles treatment), milles tehakse paarileheküljeline kokkuvõte filmist. Kui filmitootmisfirma otsustab idee käiku lasta, alustab stsenarist päris stsenaariumi kirjutamist (kui stsenaarium pole enne valmis). Tehakse stsenaariumi esimene versioon, vahel eelneb sellele ka kirjanduslik (tavalise jutustuse vormis) stsenaarium. Esimese stsenaariumi versiooni arendustest sünnib (sageli pärast mitmekordset uuesti läbikirjutamist) tööversioon, mille põhjal tehakse spetsiaalsed stsenaariumid: režiistsenaarium, valgusstsenaarium jne. Futuroloogia
Režiistsenaarium

Režiistsenaarium on stsenaariumi versioon, kus kogu tegevustik on kaadrite kaupa välja joonistatud (nn storyboard), lisatud on kaadri pikkus; märkused heli, kasutatava tehnika ja palju muu kohta. Selle eesmärk on aidata filmivõttemeeskonnal mõista, mis visuaalselt ja tehniliselt filmitavas kaadris toimub ehk kuidas üht või teist lõiku täpselt filmida. Kuna stseene filmitakse sageli üsna kaootilises järjekorras, siis aitab see ka keerulisel võtteperioodil meeskonnal olukorda kontrolli all hoida. Operaator juhindub näiteks suuresti just režiistsenaariumist.
Filmitehnika

Filmitehnika on filmimisel kasutatavad seadmed. Filmimisel talletatakse vastavalt süžeele või filmija soovile kõik nähtav andmekandjale, mida tehakse filmikaameraga. Tavaliselt võetakse professionaalse mängufilmi tegemisel heli eraldi andmekandjale ja selle eest vastutab helirežissöör. Filmimisel kasutatakse spetsiaalseid valgusteid filmitava objekti, tausta jne valgustamiseks. Veel on professionaalse mängufilmi juures väga palju eritehnikat vastavalt vajadusele. Sageli ehitatakse kallimate filmide jaoks näiteks eriefektide tehnika lausa eritellimusel.
Helirežissöör

Helirežissöör on heli salvestamise ja töötlemise ning helikujunduse eest vastutav spetsialist. Helirežissöörid töötavad helistuudiotes, filmistuudiotes, televisioonis, raadiotes, teatrites jne. Režissöör
Olukorrast riigis

"Olukorrast riigis" on üks vanimaid järjepidevalt eetris olnud arvamussaateid. See sai alguse aastal 1995. Saate esimesed saatejuhid olid Raadio 2s Anvar Samost ja Hannes Rumm (kuni aastani 2001), saatejuhtide hulka on kuulunud ka Kalle Muuli (alustas 2001), Allar Tankler (2014-2015), Ahto Lobjakas (2015-2019), Andrus Karnau, Harry Tuul, Hindrek Riikoja ja Indrek Lepik. "Olukorrast riigis" oli varem eetris pühapäeva keskpäeval Raadio 2 eetris. Aastal 2024 jätkas saade taskuhäälinguna ning seda saab kuulata Eesti Raadio mobiiliäpist, Raadio 2 veebilehelt ja enamlevinud podcast'ide platvormidelt. Saade on pealkirja saanud peaminister Tiit Vähi kõne "Olukorrast riigis" järgi. Alates 2024. aastast juhivad saadet ERRi ajakirjanikud Marju Himma ja Sandra Saar. Saate pikkus on keskmiselt 55 minutit. Saade algab nädala viie tähtsama sündmuse edetabeliga. Seejärel käsitlevad saatejuhid vabas vormis keskmiselt viit-kuut lõppeva nädalaga seotud aktuaalset teemat. Aasta viimane saade on traditsiooniliselt kahetunnine tagasivaade lõppevale aastale, kusjuures saates osaleb lisaks kahele saatejuhile ka külaline (eri aastatel erinev). Saate asutasid 1995. aastal Anvar Samost ja Hannes Rumm[viide?], kes jäid ka saadet juhtima. Saate tempo oli kiire; tollast saadet on kasutatud Eesti kodakondsuse taotlejate eesti keele eksamil eestikeelsest kõnest arusaamise kontrollimisel. Anvar Samost teatas oma lahkumisest saate "Olukorrast riigis" saatejuhi kohalt 4. veebruaril 2014. Uueks saatejuhiks Anvar Samosti asemele asus Allar Tankler . Vahel on püsisaatejuhte asendanud teised ajakirjanikud, teiste hulgas Janek Luts ja Urmet Kook. Aastalõpusaate külalisteks on teiste seas olnud Tiit Vähi, Mihkel Mutt (2006 ja 2007), Daniel Vaarik (2013. ja mõnel varasemal aastal), Kersti Kaljulaid. Saate alguses kõlavas saate signatuuris on kombineeritud helilõike Eesti poliitika kuulsate lausetega: "Mul on kahju ja ma vabandan." (Mart Laar) "Ma kordan, Toompead rünnatakse!" (Edgar Savisaar) "Tule, taevas, appi!" (Lennart Meri) "Ainult sellises kriisis ja krahhis ma tahaksingi elada." (Andrus Ansip) "Mis on sellel pildil valesti?" (Mari-Liis Lill) Signatuuri on kasutatud hiljemalt aastast 2003. Anvar Samost kaalub poliitukarjääri ERR uudised, 4. veebruar 2014 Tankler asub Samosti asemel "Olukorrast riigis" saatejuhiks ERR uudised, 6. veebruar 2014 Saate "Olukorrast riigis" järelkuulatavana ERR-i arhiivis
Ajalootund

"Ajalootund" oli raadiosaade, milles Hillar Palamets kõneles ajaloo teemadel. Esimest korda oli saade eetris 1. novembril 1993. Saade oli tunniajane ja Raadio 2 eetris laupäeviti kell 9:00. 16. juunil 2003 läks eetrisse 500. saade. Peaaegu kõik saated on Palamets teinud Tartust, kahasse Allan Roosilehega. 15. novembril 2008 läks eetrisse 750. saade. Sünnipäevasaate puhul valmistas Palamets ette mälumängu kõigi varasemate saadete kohta. Viimase, 888. saate luges Palamets linti 20. märtsil 2012. Rein Raudvere, Hillar Palametsa 750. “Ajalootund”. Maaleht, 13.11.2008 "Hillar Palametsa «Ajalootund» 500ndat korda eetris." SL Õhtuleht, 17.06.2003 Jaan Olmaru Hillar Palamets saatis legendaarse raadiosaate ajalooriiulile Postimees, 20. märts 2012
Rahva Oma Kaitse

"Rahva Oma Kaitse" Raadio 2 huumorisaade, mis põhineb Mart Juure ja Andrus Kivirähki improviseeritud dialoogil. Vahele mängitakse muusikat. Tavaliselt kommenteeritakse ajakirja Kroonika. Tavakohaselt kommenteeritakse ka Eurovisiooni lauluvõistlust ja presidendi vastuvõttu. Saade on eetris teisipäeviti kell 20, kordus on pühapäeviti kell 13.
Digitund

"Digitund" on infotehnoloogiasaade Kuku Raadios. Tunniajane saade on alates 2010. aasta septembrist eetris kord nädalas esmaspäeviti kell 11. Seda juhivad portaali Geenius.ee ajakirjanikud Henrik Roonemaa ja Hans Lōugas. Saate põhifookuses on olmerakendused (vidinad), internet, mobiilimaailm jne. "Digitund" Kuku
Sõnasõda

"Sõnasõda" oli 2007. aastal eetris olnud Raadio 2 väitlussaade, kus arutleti noori puudutavate probleemide üle. Saadet juhtis Reimo Sildvee. "Raadio 2 alustab väitlussaatega" Eesti Päevaleht, 1. märts 2007
Metallion

"Metallion" on Raadio 2 kahetunnine hevimuusikasaade. Saatejuhid on Madox ja DJ MOP. Saade on eetris kolmapäeviti kell 22. Saate tutvustus Raadio 2 kodulehel Saate koduleht
Vibratsioon (saade)

"Vibratsioon" on Raadio 2 muusikasaade, mida juhib Raul Saaremets. Saade on raadioprogrammis 1993. aastast. Tunnine saade on eetris neljapäeviti kell 23. Saate koduleht "Vibratsioon" (intervjuu Raul Saaremetsaga)
Tehnoabi

"Tehnoabi" oli Raadio 2 tunniajane teknomuusikasaade. Saade oli eetris 2005. aastal ning seda juhtisid Punch ja Random. Maria Ulfsak, Raadio 2 uuendab õhtust vööndit. Ekspress.ee, 09.12.2004
Tallinn-Express

Tallinn-Express on Raadio 2 kahetunnine house-muusikasaade. Seda juhivad Meelis Meri ja P. Julm (Priit Juurmann). Saade on eetris laupäeviti kell 19. Saate koduleht
Programm (saade)

"Programm" on Raadio 2 hiphopmuusikasaade. Saatejuhid on DJ Critikal, Paul Oja ja Quest. "Programm" sai alguse 28. augustil 2002, toona valdavalt ingliskeelse programmiga raadiojaamas Energy FM, kus saate pealkiri oli algul "The Program". 2003. aasta alguses said saatejuhid pakkumise teha hiphopmuusikasaadet reedeõhtuti Raadio 2-s. Algselt kolmetunnine "Programm" oli Raadio 2 kavas alates 7. veebruarist 2003, saade oli eetris kella 23–2 reedeti. Alates 2005. aastast on saade kavas esmaspäevaõhtuti. Saate koduleht
Reggae Power

"Reggae Power" on Eesti Raadio teise programmi Raadio 2 saade, kus tutvustatakse ja mängitakse reggae-stiilis muusikat. Saade läheb eetrisse neljapäeviti kell 20.00-21.00. Saatejuhid Ringo Ringvee, Dice Rudy ja Tarrvi Laamann.
Etnokonservid

"Etnokonservid" on Raadio 2 tunniajaline etnomuusikasaade. Esimene saade läks eetrisse 2014. aastal. Saatejuht on Aimar Ventsel. Saade on eetris pühapäeviti kell 19. Saade "Etnokonservid" Raadio 2 kodulehel
Kurisu neeluauk

Kurisu neeluauk (ka: Kurisu koobas) on Hiiumaal, Kurisu küla lähistel olev karstilehter. Lehtri ülemine serv on umbes 32-meetrise läbimõõduga, alumises osas kitseneb see 12 meetrini ja sügavus 6,2 meetrit. Selles kaob Pihla soost tulev oja maa alla. Suvel, kui oja on väike, võib näha kurisu põhjas paljandumas paest aluspõhja ja mustendamas väikest koopaava. Laskunud järsust nõlvast alla, ilmneb, et koopaava on just nii suur, et saab hädavaevu maa alla roomata. Algul on koopa põhi 3 meetri ulatuses veidi kaldus, tagapool aga horisontaalne. Koopa pikkus on vaid 6 meetrit, kõrgus 0,7 meetrit ja laius ava lähedal 2,7 meetrit. Tagapool laius väheneb ja 6 meetri kaugusel, kust edasi on juba võimatu saada, on laius 0,4 meetrit. Üsna koopaava lähedal jaguneb urgas kaheks: peakäik viib Otste küla suunas, väiksem pöörab täisnurga all paremale. Koobas läheb üle kitsaks lõheks asimuudiga 320 kraadi. Kurisu koobas olnud vanasti poole laiem. Nüüd on see osalt mulda ja prahti täis. Neeluaugu põhja võib täielikult näha vaid südasuvel kuivaga. Kevadise suurvee ajal kandub sinna kokku nii palju pinnavett, et kogu lehter on veega täidetud, osa veest voolab ümbrusse laiali ning kogu koht meenutab väikest järve. Ojadel, mis järvekesest välja voolavad, merre väljapääsu ei ole. Suurvee vähenedes nende vool pöördub ja vesi voolab neeluauku tagasi. Mõnel päeval neeluauk täitub, öösel voolab aga tühjaks. Kui vett on juba parasjagu vähe, hakkab vesi vooluaugus keerlema. Kurisusse kaduv vesi tuleb taas maapinnale 3 km kaugusel Pihla küla vanal karjamaal. Suure neeluaugu ümbruses on mitu väikest karstiava, kus vett neeldub maa sisse veel siis, kui suur lehter on juba kuivaks jäänud. Kord olnud põuane suvi, siis aga tulnud suur sadu ja vesi tõusnud jões kõrgele. Neeluaugu lähedal kündnud vaimutüdruk härgadega põldu. Ta viinud härjad kurisule jooma, kuid need libisenud ja kukkunud vette, tõmmates kaasa ka tüdruku. Suurvesi neelanud nad kõik. Hiljem leitud Pihla küla juurest ojast tüdruku punane juuksepael. Sellest peale hakatud neeluauku nimetama "kurjaks suuks", millest aegade jooksul kujunenud sõna "kurisu". (Aitsam, 1937) Kurisu neeluauk on looduskaitse all. Ülo Heinsalu, Eesti NSV koopad. Tallinn 1987 Vello Kaskor, Hiiumaa ringteed. Tallinn 2003 Kurisu neeluauk keskkonnaportaalis
Mihkel Ratt

Mihkel Ratt (sündinud 15. juunil 1986) on eesti laulja ja 2005. aasta Eesti meister käsipallis. Ta oli saate "Eesti otsib superstaari" finalist. Mihkel langes välja esimeses finaalsaates 22. aprillil 2007. Ta osales ka saates "Kaks takti ette", kus ta oli superfinalist, jäädes alla Margus Vaherile. 7. veebruaril 2008 jõudis tema esimene singel "Teeskluste veetlus" raadiotesse. Juuni lõpus jõudis raadiotesse tema teine singel "Kes me olime varem?". "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 428 Mihkel Rattil ilmus uus singel ohtuleht.ee Välja otsitud 22. jaanuar 2009 Ametlik MySpace
Rudolph Said-Ruete

Sayyd Rudolph Said-Ruete (13. aprill 1869 Hamburg – 1. mai 1946 Luzern) oli Saksa sõjaväelane, majandustegelane ja ajakirjanik. Saksa kaupmehe Rudolph Heinrich Reute ja Sansibari printsessi Salama bint Sa'id poeg, teenis Preisi sõjaväes (viimati leitnant 15. suurtükiväe rügemendis) ja mitmesugustes koloniaalettevõtetes. 1932 sai isikliku (mitte päriliku) Sansibari printsi (Sayyd) tiitli. Naturaliseerunud Briti kodanik alates 26. novembrist 1934. Eine auto-biographische Teilskizze. (Die Al-bu-Said Dynastie in Arabien und Ostafrika). Luzern, 1932. Said bin Sultan (1791-1856), Ruler of Oman and Zanzibar. His Place in the History of Arabia and East Africa. London, 1929.
Himmiste (Räpina)

Himmiste on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Küla piirneb idast Võhandu jõega. Himmistes on 11. augustil 1992 mõõdetud mitteametlik Eesti kuumarekord 38,0 kraadi. Registreeritud näitu ei ole absoluutse rekordina kinnitatud, kuna on mõõdetud hüdromeetriajaamas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jõevaara

Jõevaara on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Küla kuulus Räpina kihelkonda. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda. 1866 oli Pääsna külas Võhandu paremkaldal krunditud kolm Vaara nimelist talu. Et need asusid Pääsna tuumikust üle jõe, hakati seda külaosa varakult kutsuma Jõevaara külaks. 1977 –1998 oli Jõevaara ametlikult Mõtsavaara küla osa. 1998. aasta asulareformiga eraldati Jõevaara küla Metsavaarast. Endise Veriora valla alal kutsutakse Jõevaara küla endistviisi ka lihtsalt Pääsnaks. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat 1998. a asulareformiga nimistusse lisandunud asulad.
Jõeveere

Jõeveere (ka: Vastse-Koiola) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda. Külas on asunud Vastse-Koiola mõis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kikka

Kikka on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda. Külas asub Ilumetsa raudteepeatus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kirmsi

Kirmsi on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda. Küla läbib Võru–Räpina maantee. Kirmsi külas on sündinud põllumajandusteadlane Richard Kalmet. Küla kuulus Räpina kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Minu väike paradiis

"Minu väike paradiis" on 1995. aastal ansamblilt Terminaator ilmunud album. Sellel albumil on natuke karmimad lood kui eelmisel albumil "Lõputu päev". Albumi esitluskontsert toimus 2. Novembril 1995 klubis Bonnie & Clyde. Plaadi üks tuntumaid lugusid "Juulikuu lumi" ilmus 1995. juulis. Jaagup Kreem – laul Elmar Liitmaa – kitarr Sven Valdmann – bass Eimel Kaljulaid – trummid https://epl.delfi.ee/artikkel/50721435/terminaatori-poistest-on-saanud-mehed
Koolma

Koolma (kohalik hääldus Kuulma, kasutatakse ka nimesid Kolma ja Jõeveere-Koolma) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda. Külas asub looduskaitse all olnud Koolma tamm. Koolma kaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Looduskaitseväärtuse kaotanud üksikobjektid arvati kaitse alt välja". Keskkonnaministeerium. 5. jaanuar 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2018.
Romeo & Julia (album)

"Romeo & Julia" on 2006. aastal ilmunud soundtrack Terminaatori muusikalile "Romeo & Julia". Rikkad vaesed (J. Kreem, koor) Oh armastus (K. Kasearu, T. Tõnisson, koor) Pilveräbalad (K. Kasearu, koor) Arm on hukatus (H. Kõre) Ljubov, amore, love või armastus (T. Kilgas) Nagu esimene kord (K. Kasearu, koor) Siis, kui maailm magab veel (H. Kõre, K. Kasearu) Külakoerad (K. Vilgats, J. Kreem, T. Tõnisson, koor) Mõrkjad pisarad (K. Vilgats) Sõbrad nii ei tee (J. Kreem., K. Kasearu) Tee seda veel (T. Mägi) Arm on hukatus (L. Koikson) Pankuri tütar ja töölise poeg (J. Kreem, koor) Head ööd (K. Kasearu) Surmav vaen (K. Vilgats, J. Kreem, koor) Tee seda veel (K. Vilgats) "Nagu esimene kord", "Pankuri tütar ja töölise poeg" ning "Head ööd" on Terminaatori esituses ka albumil "Nagu esimene kord".
Koolmajärve

Koolmajärve (kohalik hääldus Kuulmajärve) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kunksilla

Kunksilla (ka: Kungsilla) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda. Küla kuulus Rõuge kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pühertoonia

"Pühertoonia" on 1997. aastal ansamblilt Terminaator ilmunud album. Muinasjutu mets Õnnelik 37 Šaakali päev Keegi tahab sind Sügav uni Pime viha Valge liblika... Kui kuningas nutab Kristallkülmas öös Imelikud soovid Kes uskus? Tahan ärgata üles Ingli puudutus
Laho (Räpina)

Laho on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda. Küla on kuulunud Räpina kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Singapur (Terminaator)

"Singapur" on ansambli Terminaator album, mis ilmus 1998. aasta novembris. Kõik lood on kirjutanud Jaagup Kreem, välja arvatud, kus on märgitud. Jaagup Kreem – laul Sulev "Sulliwan" Müürsepp – kitarr, klaver, taustalaul Margus Valk – kitarr Sven Valdmann – bass Eimel Kaljulaid – trummid, taustalaul
Leevi küla

Leevi on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Küla lähistel paikneb Leevi veskijärv. Leevi küla asub Põlva maakonna lõunaosas, Võhandu jõe keskjooksul. Leevi külgneb läänes Jõeveere ja Himmiste külaga, põhjas Vareste, Süvahavva ja Vinso külaga, idas Nohipalo ja Lihtensteini külaga, lõunas Võru maakonna Võru valla Paidra ja Pindi külaga. Esmateated asulast pärinevad 1582. aastast Poola revisjonist (Lewykull). Alates 17. sajandist oli praeguse küla territoorium jaotatud kolme kihelkonna, Rõuge (Leevi mõis), Põlva (Vastse-Koiola mõis) ning Räpina kihelkonna (Palo mõis) vahel. Külas on olnud Leevi mõis, millest on tänapäevani säilinud vaid mõisa peahoone (tugevasti ümber ehitatuna), kus tegutses 2006. aastani Leevi Põhikool. Teistest mõisatest on säilinud vaid kõrval- ja abihooneid või nende varemeid ja Vastse-Koiola mõisa park. Mõisasüdame lähedus ja soodne asukoht Võru–Räpina maanteel aitasid kaasa, et Leevi sai 20. sajandi algul alevikuks. 1939–1950 oli Leevi vallakeskus, hiljem külanõukogu asupaik. 13.–15. augustil 1944 pidasid Leevi metsas raske lahingu taanduvad Saksa ja ründavad Vene väed. Pärast Teise maailmasõda oli Leevi ümbrus aktiivse metsavendluse ala, 28. septembril 1978 langes Leevi lähistel võitluses KGB operatiivtöötajatega Eesti viimane metsavend August Sabbe. 17. oktoobrini 2017 kuulus küla Veriora valda. Külas tegutsevad hooldekodu, kauplus, rahvamaja ja raamatukogu ning seal on Võhanduveere vabaajakompleks koos laululavaga. Võhandu jõel töötab 2002. aastast hüdroelektrijaam. 1970. aastatest on Leevi olnud ka Võhandu süstaslaalomi läbiviimise paik. Leevilt olid pärit astronoom Hugo Raudsaar ja matemaatik Gerhard Rägo. Leevi kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ussa (Volga)

Ussa on jõgi Euroopas, Venemaal. Algab Volga kõrgustikult. Ülemjooksul voolab lõunasse. Keskjooksul pöördub itta, eraldatud Volgast kitsa maakitsusega, mis ühendab Žiguli mägesid Volga parema kaldaga. Alamjooksul voolab põhja, suubub paremalt Volgasse. Jõe pikkus on 76 km ja valgala 2240 km².