Vello Andres Pettai

Vello Andres Pettai (sündinud 23. oktoobril 1968 Mountainside'is New Jersey osariigis USA-s) on eesti politoloog. Ta on lõpetanud 1985. aastal Lincoln-Sudbury Regional High Schooli (Massachusetts, USA), õppinud aastatel 1987–1988 Pariisis Institut d'Etudes Politique'is ja 1988–1089 Moskvas Puškini-nimelises Vene Keele Instituudis, lõpetanud 1989. aastal Middlebury College'i (Vermont) politoloogia ja vene keele erialal, M.A. (1993, Columbia Ülikool), Ph.D. (politoloogia, 2004, samas), väitekiri "Framing the Past as Future: The Power of Legal Restorationism in Estonia". Pettai töötas aastatel 1995–2002 Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna politoloogia osakonna dotsendina ja aastatel 2001–2004 osakonnajuhatajana, 2005. aastast on ta võrdleva politoloogia professor, 2005–2006 ühtlasi dekaani kohusetäitja. 1999 oli ta Euroopa Ülikooli (Firenzes) külalisuurija. Loengukursused: natsionalism ja etnopoliitika, kodanikuühiskond, USA riik ja ühiskond. Vello Andres Pettai uurimisvaldkonnad on võrdlev etnopoliitika, parteid ja parteisüsteemid, valimiskäitumine ning režiimisiirded. Aastast 1999 oli ta mitme uurimisrühma juht (Party Building and Democratisation in the Baltic States jt). Ta on kogumike Deciding on Europe: The EU Referendum in Estonia (Tartu, 2005) ja EU Enlargement. Vol. 2 (Manchester, 2003) kaastoimetaja. Association for the Advancement of Baltic Studies (AABS) liige (1992–), American Political Science Associationi liige (1993–), Poliitikauuringute Keskuse PRAXIS nõukogu esimees (2006–). Üle 50 teadustrükise. "Üleminekuline ja tagasivaatav õiglus Baltimaades" (originaalpealkiri: "Transitional and retrospective justice in the Baltic States", Cambridge University Press, 2015 Estonia: Positive and Negative Engineering. // Institutional Eng. in Eastern Europe. Oxford, 2001 Estonia and Latvia: Int. Influences on Citizenship and Minority Integration. // Int. Influences on Democratic Transition in Central and Eastern Europe. Oxford, 2001 Understanding processes of ethnic control: Segmentation, dependency and cooptation in post-communist Estonia (kaasautor K. Hallik). // Nations and Nationalism 8 (2002) 4 The Formation Parties and Party Systems: New Insights from the Post-Communist Democracies (kaasautor M. Kreuzer). // World Politics 58 (2004) 4 The Baltics: Independence with Divergent Electoral Systems (kaasautor E. Mikkel). // The Handbook of Electoral System Design. New York, 2004 Explaining Ethnic Politics in the Baltic States: Reviewing the Triadic Nexus Model. // J. Baltic Studies 37 (2006) 1. 2015 Balti Assamblee teaduspreemia (koos Eva-Clarita Pettaiga) 2017 Tartu Ülikooli aumärk Vello Andres Pettai on insener Raul Pettai poeg. Tema abikaasa on Eva-Clarita Pettai. Pettai kui Tallinnas Nõmmel asuva maja omanike järeltulija sai 1995. aasta suvel omandireformi tõttu tagasi Tallinnas Nõmmel asuva maja, mille ühes toas elas Heimar Lengi ema Endla Lenk. Heimar Lengi sõnul aitas Pettai neil välja kolida, andes selleks auto ja raha. Pettai sõnul tegi Endla Lenki väljakolimise ettepaneku Heimar Lenk aasta hiljem pärast maja tagastamist temale, mil Endla Lenk oli veel selle maja toa üüriline. Pettai lubas maja kahe teise toa omanikel tube edasi üürida veel mitu aastat. Pettai sõnul soovib Lenk omandireformi teema käsitlemisega saada Eesti Vabariigilt heastust. Pettai arvamuse kohaselt on kõik võõrandatud vara omanikud tagastamise subjektid hoolimata Eestisse jäämisest või põgenemisest pärast teist maailmasõda. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide. Tiina Jõgeda (12. juuli 2017). "Kas Heimar Lenk on tõesti omandireformi ohver, nagu ta end esitleb?". Eesti Ekspress (eesti keel). AS Ekspress Meedia. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 130. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Andres_Pettai/est Vello Andres Pettai Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.