laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hoopstad

Hoopstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Tswelopele vallas. Hoopstad on asutatud 1876. aastal ja sai linnaõigused 1905. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hoopstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,9%, valgeid 5,5%, värvilisi 2,0%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 52,0%, koosa keelt 18,5%, tsvana keelt 14,6%, afrikaani keelt 7,1% ja teisi keeli 7,8%. Hoopstad Rural & Urban Exploration https://census2011.adrianfrith.com/place/466002 https://census2011.adrianfrith.com/place/466003
Parys

Parys on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas, Ngwathe valla halduskeskus. Parys asub Vaali jõe paremal kaldal. Parys on asutatud 1876. aastal. Linn on saanud nime Prantsusmaa pealinna Pariisi järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Parysi elanikest mustanahalisi aafriklasi 82,3%, valgeid 14,7%, värvilisi 2,3%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 60,3% inimesi, afrikaani keelt 16,9%, koosa keelt 13,1%, inglise keelt 2,5% ja teisi keeli 7,1%. Parys South Africa Info https://census2011.adrianfrith.com/place/477001 https://census2011.adrianfrith.com/place/477002 https://census2011.adrianfrith.com/place/477003
Armstrong Siddeley Genet Major

Armstrong Siddeley Genet Major oli 5-silindriline (hiljem 7-silindriline) õhkjahutusega tähtmootor, mis töötati välja Suurbritannias 1928. aastal. Eesti lennuvägi ostis 1929. aastal kuus Avro 616 Avian IVM kerget treeningulennukit, mis olid varustatud Genet Major I mootoritega. Sama mootorit otsustasid oma ÕGL\PON-1 lennukil kasutada konstruktorid Voldemar Post, Otto Org ja Roman Neudorf. Genet Major I mootorid said omale kolm esimest valminud lennukit. Samuti kasutati neid Lätis seitsme esimese litsentsi alusel toodetud KOD-1 lennuki tootmisel. Hilisematel PON-1A ja KOD-1 lennukeil loobuti Genet Major mootoritest de Havilland Gipsy Majori kasuks. Genet Major I oli Armstrong Siddeley Genet I mootorist arendatud 5-silindriline 105 hj (78 kW) õhkjahutusega tähtmootor. Tänu suuremale töömahule veidi võimsam. Leidis kasutust paljudel tolleaegsetel briti väikelennukitel. Genet Major 1A (Civet I Kuninglikes Õhujõududes) oli Genet Major I 7-silindriline edasiarendus. Nimivõimsus 145 hj (108 kW). Valatud klapikarpidega Genet Major IA. Reduktoriga Genet Major IA, nimivõimsusega 160 hj (120 kW). Spārnotā Latvija Nr. 20; 1936 veebruar. lk 574 Tüüp – õhkjahutusega tähtmootor, otseülekandega. Pöörlemissuund – päripäeva, eestpoolt vaadates. Silindrite arv – 5 Surveaste – 5,35:1 Silindri läbimõõt – 108 mm Kolvi käik – 114,3 mm Töömaht – 5,23 l Läbimõõt – 965 mm Pikkus – 920 mm Tühimass – 113,5 kg Nimivõimsus – 103 hj Reaalne võimsus merepinnal – 107 hj Normaalne pöörete arv minutis – 2200 Lumsden, Alec. British Piston Engines and their Aircraft. Marlborough, Wiltshire: Airlife Publishing, 2003. lk 71. Tüüp – õhkjahutusega tähtmootor, otseülekandega. Pöörlemissuund – päripäeva, eestpoolt vaadates. Silindrite arv – 7 Surveaste – 5:1 Silindri läbimõõt – 107,95 mm Kolvi käik – 114,3 mm Töömaht – 7,3 l Läbimõõt – 985,5 mm Pikkus – 970 mm Tühimass – 148 kg Nimivõimsus – 165 hj (123 kW) Normaalne pöörete arv minutis – 2425 Kütus – oktaaniarvuga 77 lennukibensiin Arvo Vercamer ja Toivo Kitvel. "Põhjakotkad 2". Külim, Tallinn 2015 Toomas Türk. Kui tiivad olid puust ja mehed rauast ehk kui Eestis ehitati lennukeid
Michael Kohl

Michael Kohl (28. september 1929 Sondershausen – 4. juuli 1981 Ida-Berliin) oli Saksa DV diplomaat. Michael Kohl oli pärit juristi perekonnast. 1948–1952 õppis ta Jena ülikoolis õigusteadust. 1948. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1952–1961 töötas ta Jena ülikoolis õppejõu ja teadurina rahvusvahelise õiguse ja riigiõiguse alal, doktorikraadi kaitses 1956. aastal. 1961–1965 töötas ta Saksa DV Välisministeeriumis osakonnajuhatajana ja 1965–1973 riigisekretärina. Alates 1971. aastast oli Kohl Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo välispoliitikakomisjoni ja läänekomisjoni liige. 1973. aastal nimetati Michael Kohl Saksa DV erakorraliseks ja täievoliliseks saadikuks Saksamaa Liitvabariigis. 1974–1978 oli ta Saksa DV alalise esinduse juhataja Bonnis. Alates 1976. aastast kuni surmani oli Michael Kohl Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaat. 1978. aastal astus ta saadikukohalt tagasi ja temast sai Saksa DV välisministri asetäitja. Michael Kohl 1929–1981 Lebendiges Museum Online
Harry Ott

Harry Ott (15. oktoober 1933 Chemnitz – 24. juuni 2005 Prieros) oli Saksa DV diplomaat ja riigitegelane. Harry Ott lõpetas gümnaasiumi 1952. aastal. Samal aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1952–1953 õppis ta Leipzigi Ülikoolis majandusteadust. 1953–1959 õppis ta Moskva Riiklikus Rahvusvaheliste Suhete Instituudis. 1959–1966 töötas ta Saksa DV Välisministeeriumis referendi, instruktori ja sektorijuhatajana. 1966–1974 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee rahvusvaheliste suhete osakonna juhataja asetäitja. 1971–1976 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Keskrevisjonikomisjoni liige. 1976–1989 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige. 1974–1981 oli ta Saksa DV suursaadik Nõukogude Liidus. 1982–1988 oli ta Saksa DV alaline esindaja Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis ja samaaegselt Saksa DV välisministri asetäitja. Ott, Harry : * 15.10.1933, † 24.6.2005 Bundesunmittelbare Stiftung des öffentlichen Rechts
Sugudeta keel

Grammatiliste sugudeta keel on loomulikult arenenud või konstrueeritud keel, millel ei ole grammatiliselt soo eristusi, st kategooriaid, mis nõuavad ühildumist nimisõnade ja nendega seotud asesõnade, omadussõnade, artiklite või tegusõnade vahel. Mõistet "grammatiliste sugudeta keel" ei tohi segi ajada sooneutraalse keele mõistega. Sugudeta keelest tingitud diskursus ei pruugi tingimata olla sooliselt neutraalne. Kuigi grammatiliste sugudeta keeled välistavad mõned võimalused sooliste stereotüüpide tugevdamiseks, näiteks kasutades maskuliinseid pronoomeneid, kui viidata inimestele nende ametikohtade järgi. Kuigi mõnda keelt võib sugudeta keeleks pidada – sh inglise keelt –, on sellel eraldi meessoo ja naissoo pronoomenid. Grammatilises tähenduses on soolise päritolumärgi puudumine samuti distinktiivne soost endast. Sugu mittemärkivates keeltes on mitmesuguseid vahendeid sugupoolte märkimiseks, näiteks soospetsiifilised sõnad isa, tütar jne ning eraldi pronoomenid, nagu mõnel juhul tema (inglise he) ja temake (inglise she), samuti nii bioloogiliselt kui ka kultuuriliselt soolise eripäraga kontekst. üksikud indoeuroopa keeled: armeenia keel, bengali keel, pärsia keel ja sorani keel kõik uurali keeled (nt ungari keel, soome keel ja eesti keel) kõik kaasaegsed turgi keeled (nt türgi keel) kõik austroneesia keeled (nt polüneesia keeled) vietnami keel hiina keel korea keel jaapani keel Sooneutraalsus grammatiliste sugudeta keeltes Sooneutraalsus grammatiliste sugudega keeltes Grammatiline sugu Sooneutraalne pronoomen Seksuaalvähemuslik lingvistika
Mossel Bay

Mossel Bay (afrikaani keeles Mosselbaai) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul. Mossel Bay on asutatud 1848. aastal, linnaõigused sai 1852. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mossel Bay elanikest värvilisi 40,9%, mustanahalisi aafriklasi 40,1%, valgeid 17,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,9%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 57,4% inimesi, koosa keelt 30,7%, inglise keelt 6,9%, sotho keelt 1,5% ja teisi keeli 3,5%. Mossel Bay Municipality Garden Route https://census2011.adrianfrith.com/place/176013 https://census2011.adrianfrith.com/place/176014 https://census2011.adrianfrith.com/place/176015 https://census2011.adrianfrith.com/place/176016
Sorani keel

Keskkurdi keel (کوردیی ناوەندی kurdîy nawendî), ka sorani keel (سۆرانی soranî), on üks kurdi keeltest, mis kuulub indoeuroopa keelte hulka, indoiraani keelte harru ja loodeiraani keelte alamrühma. Keelt räägitakse Iraagis, peamiselt Iraagi Kurdistanis, samuti Lääne-Iraani territooriumil Kurdistani provintsis ja Lääne-Aserbaidžaani provintsis. Keskkurdi keel on araabia keele kõrval üks kahest ametlikust keelest Iraagis. Poliitilistes dokumentides viidatakse sellele lihtsalt kui kurdi keelele. Seda kõneleb emakeelena umbes 7,25 miljonit inimest, kellest 4 miljonit elavad Iraagi Kurdistanis. Terminit sorani (nimetatud endise Sorani emiraadi järgi) kasutatakse enamasti selleks, et viidata kirjalikule ja standardiseeritud keskkurdi keele kujule. Soranit kirjutatakse sorani kirjas, mille arendasid araabia kirjasüsteemist 1920. aastatel Sa'id Sidqi Kabani ja Taufiq Wahby. Alates 2009. aastast on olemas soranikeelne Vikipeedia. Kurdi kiri Põhjakurdi keel Lõunakurdi keel Sorani emiraat Sorani grammatika
Lamstedt

Lamstedt (alamsaksa Loomst) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Valla pindala on 52,64 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3349 inimest. On valdade ühenduse Samtgemeinde Börde Lamstedt keskus. Madal Westerbergi seljak, otsamoreen Saale jäätumise perioodist, asub Lamstedti Rahdeni paikkonna lähedal. Tänane Lamstedt koosneb endistest valdadest: Hackemühlen, liidendati 1972. aastal Ihlbeck, liidendati 1972. aastal Nindorf, liidendati 1972. aastal Seth, vanasti Nindorfi paikkond Rahden, liidendati 1929. aastal Hackemühleniga Wohlenbeck, liidendati 1972. aastal Lamstedt kuulus Bremeni peapiiskopkonda. 16. sajandi keskpaigas võtsid elanikud omaks luterluse. Tilly (1628–1630) juhitud Liiga okupatsiooni ajal kannatasid nad vastureformatsiooni katsete all. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Lamstedtist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. Claus Spreckels (1828–1908), suurtööstur Hawaiil ja Californias (Spreckels Sugar Company), sündis Lamstedtis. Claus-Spreckels-Straße (tänav) Lamstedtis kannab tema nime. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.lamstedt.de
Sorani emiraat

Soran oli kurdidest sunnimoslemite emiraat, mis asus Kurdistani geograafilises piirkonnas, täpsemalt selles, mida tänapäeval nimetatakse Iraagi Kurdistaniks. Emiraat saavutas 1530. aastatel täieliku iseseisvuse Osmanite impeeriumist kohe pärast seda, kui see allutati Safavidi kontrolli alla. Hiljem taastati Osmanite võim, poolautonoomne vasallriik iseseisvus, pärast paarisaja aasta pikkust impeeriumi teenimist, teist korda 1700. aastate lõpus ja 1800. aastate alguses, kuid lõpuks allus 1835. aastal taas Osmani vägedele. Enamuse ajast oli emiraadi pealinnaks Rawandiz, kuigi paljud jõukad aadlikud viibisid Shaqlawa linnas. Sorani keel
Khanaat

Khanaat ehk khaaniriik oli turgi ja mongoli rahvaste poliitiline üksus, mida juhtis feodaalselt või sõjaliselt khaan või kagaan.
De Havilland Gipsy Major

De Havilland Gipsy Major (ka Gipsy IIIA) on 4-silindriline õhkjahutusega rippuvate silindritega ridamootor, mis loodi Suurbritannias 1932. aastal. See leidis kasutust paljudel väikelennukeil, mille seast kuulsaim oli de Havilland Tiger Moth. Gipsy Major oli Gipsy III mootori edasiarendus, viimane aga omakorda de Havilland Gipsy mootori rippuvate ehk pööratud silindritega versioon. S.t silindrid asusid pööratud asendis karteri all, mistõttu propelleri võll oli mootori suhtes kõrgemal ning piloodil parem nähtavus ette ja allapoole. Pööratud asendi miinuseks oli suurenenud õlikulu, mida hilisematel versioonidel õnnestus kolvirõngaste parendamisega vähendada. Gipsy Major erines Gipsy III mootorist suurema töömahu poolest (silindri läbimõõtu suurendati 114 millimeetrilt 118 millimeetrini). Gipsy Major oli tootmises nii de Havillandi Inglismaa tehases kui ka viimase tütarfirmas de Havilland Australia. Litsentsi alusel toodeti Itaalias Alfa Romeo ja Rumeenias Industria Aeronautică Română (IAR) tehastes. Kõigist versioonidest toodeti kokku 14 615 eksemplari, kusjuures Inglismaal (ja mujal Euroopas) toodetud mootorid olid meeter- ja Austraalias toodetud tollmõõdustikus. Gipsy Majori edasiarenduseks sai 1934. aastal konstrueeritud analoogne 6-silindriline de Havilland Gipsy Six. Esimene Eestis ehitatud lennuk, mis sai omale Gipsy Major I mootori, oli Õhu- ja Gaasikaitse Liidu töökojas Poolast saadud litsentsi alusel ehitatud RWD-8 õppe- ja treeningulennuk. Kuna mootor jättis ekspluatatsioonil hea mulje, siis said ka lennubaasi aviotöökojas ehitatud Voldemar Posti, Otto Orgi ja Rein Tooma konstrueeritud PON-1a lennukid sama jõuallika. Samuti samade konstruktorite loodud PTO-4. Gipsy Major I Gipsy Major IC Suurema surveastme (6:1) maksimaalsete pöörete arvuga versioon võidusõidulennukitele. Gipsy Major ID Lisakütusepump, varjestatud süütesüsteem ja -juhtmed. Gipsy Major IF Alumiiniumist silindripeadega, surveaste 5.25:1. Gipsy Major II Muutuvsammuga propelleriga Gipsy Major 7 Gipsy Major 1D versioon sõjaväele. Gipsy Major 10 Elektrilise starteriga. Gipsy Major 30 Suurema töömahuga, surveaste 6.5:1. Gipsy Major 50 Ülelaadimisega. Võimsus 197 hj. Gipsy Major 200 Väikehelikopteri mootor. Võimsus 200 hj. Gipsy Major 215 Turbokompressoriga helikopteri mootor. 220 hj. Alfa Romeo 110 Alfa Romeo poolt Itaalias litsentsi alusel toodetud versioon. de Havilland L-375-1 Gipsy Major I mootoritele Ameerika lennuväes antud tähistus. IAR 4GI Industria Aeronautică Română poolt Rumeenias litsentsi alusel toodetud versioon. Tüüp: 4-silindriline õhkjahutusega rippuvate silindritega ridamootor Silindri läbimõõt: 118 mm Kolvikäik: 140 mm Töömaht: 6,124 L Pikkus: 1227 mm Laius: 508 mm Kõrgus: 752 mm Tühimass: 136 kg (Mk 1F) kuni 146 kg (Mk 1D) Võimsus: 145 hj (108 kW) pööretel 2,550 rpm Surveaste: 5.25:1 (Mk 1 ja 1F) või 6.0:1 (teised versioonid) Arvo Vercamer ja Toivo Kitvel. "Põhjakotkad 2". Külim, Tallinn 2015 Toomas Türk. Kui tiivad olid puust ja mehed rauast ehk kui Eestis ehitati lennukeid
1064

1064. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad - 1060. aastad - 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad Aastad: 1059 1060 1061 1062 1063 - 1064 - 1065 1066 1067 1068 1069 ... ... ...
Mittelstenahe

Mittelstenahe on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Valla pindala on 33,68 km². 31. detsembril 2015 elas seal 601 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Börde Lamstedt. Mittelstenahe kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Talunikud maksid kümnist Himmelpforteni kloostrile, mis sekulariseeriti 1647. aastal. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. Pärast Preisi ja siis Prantsuse okupatsiooni aastatel 1806 kuni 1810 annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1. jaanuaril 1811 annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Mittelstenahest, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.mittelstenahe.de
Stinstedt

Stinstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Valla pindala on 30,1 km². 31. detsembril 2015 elas seal 558 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Börde Lamstedt. Stinstedt kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Talunikud maksid kümnist Himmelpforteni kloostrile, mis sekulariseeriti 1647. aastal. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. Pärast Preisi ja siis Prantsuse okupatsiooni aastatel 1806 kuni 1810 annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1. jaanuaril 1811 annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Stinstedtist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.stinstedt.de
Immanuel Justus von Essen

Immanuel Justus von Essen (ristiti 17. november 1719 Schwerin – 20. november 1780) oli Riia ülempastor. Kultuurilukku on von Essen läinud enda koguga suurmeeste kirjadest, millest olulise osa avaldas Tartu Ülikooli raamatukogu esimene direktor Karl Morgenstern (keda ekslikult on peetud ka kogu koostajaks; koostamise asjaolud selgitas välja kultuuriloolane Mare Rand). Kirjakogu kinkis 1806. aastal Tartu Ülikoolile tema poeg Riia raehärra Andreas Immanuel Edler von Essen (1757−1815), osa kogust jäi ka Morgensterni eravaldusse. Von Esseni kogutud kirjade autorite ja adressaatide seas on näiteks Carl Philipp Emanuel Bach, Georg Philipp Telemann, Carl Linné, Johann Gottfried von Herder, Gottlieb Schlegel, Daniel Bernoulli, Leonhard Euler, Anders Celsius, Nikolaus von Amsdorf, Anhalt-Dessau vürst Georg III Vaga, André Dacier, Francesco Maria Zanotti, vürst Bogusław Radziwiłł, Georg II Rákóczi, Nikolaus Ludwig von Zinzendorf jpt. Kirju säilitatakse tänini Tartu Ülikooli raamatukogus. Essen (Greifswaldi suguvõsa) Katre Kaju "Wilhelm Süssi pilt Karl Morgensternist kui õpetajast ja õpetlasest" Rmt: "Duo saecula philologiae classicae in Estonia", Morgensterni Seltsi toimetised I, Tartu, 2003, lk 72. Päring "Essen, Immanuel Justus von, 1719-1780, omanik" raamatukogude andmebaasis Ester. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1977. Nr 436.
Hechthausen

Hechthausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Valla pindala on 30,71 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3500 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Hemmoor. Hechthausen kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.hechthausen.de
Hemmoor

Hemmoor on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Vald asub Oste jõe ääres, umbes 40 km Bremerhavenist kirdes ja 25 km Brunsbüttelist lõunas. Valla pindala on 45,08 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8861 inimest. Hemmooris on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Hemmoor keskus. Sõpruslinnaks on Swaffham Ida-Inglismaal. Hemmoor kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Hemmoorist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. Aastatel 1866 kuni 1983 tegutsenud portlandtsemenditehas tarnis betooni Vabadussambale New Yorgis. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.hemmoor.de
Hartwall

Oy Hartwall Ab on Soome joogitootja, mille peakorter asub Helsingis. Ettevõte on asutatud 1836. aastal. Ettevõtte kuulsamateks jookideks on Long Drink, Jaffa, Pommac ja Novelle veed. Firmal on ka litsents, et toota ja müüa Soomes Pepsit, 7 Up'i ja Mountain Dew'd. Hartwalli alkohoolsed joogid on näiteks siider Upcider, Lapin Kulta laagriõlu, Karjala õlu ja laagriõlu Foster's.
Osten (Cuxhaven)

Osten (alamsaksa: Oosten) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Vald asub Oste jõe ääres. Osten tähendab saksa keeles ka "ida". Valla pindala on 48,0 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1828 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Hemmoor. Osten kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Ostenist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.hemmoor.de
Belum

Belum on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Valla pindala on 25,72 km². 31. detsembril 2015 elas seal 838 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln. Belum kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 16. sajandi keskpaigas võtsid elanikud vastu luterluse. Tilly (1628–1630) juhitud Liiga okupatsiooni ajal kannatasid nad vastureformatsiooni katsete all. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Belumist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gemeinde-belum.de