laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tali vald (1939)

Tali vald oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Talli külas. Vald moodustati senise Talli valla maa-alast; senise Pati valla Raba küla talude nr. I–XI maa-aladest; senise Jäärja valla Veelikse piirkonnast; senise Kilingi valla Rae küla piirkonnast kuni taludeni nr. A-198, A-199, 17-c, A-201 ja A-203, Lodja metskonna Lodja metsandiku kvartaalideni nr. 70, 71, 79, 80, 83–100 ja Laiksaare metskonna Laiksaare metsandiku kvartaalideni nr. 92 ja 94, kõik kaasa arvatud. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Jaan Kivilaan. 1948. aasta külavolinikud Kikepera külanõukogus – Johanna Toots ja Vassili Semenjov; Saarde valla külanõukogus – Karl Alahorn, Hilda Talts, Vilma Miklai, Lehte Rohelpuu ja Andrei Jõgi; Ristikülas – Ella Pärn, Linda Rajande, Jaan Jõõts, Arno Reiland, Johan Vaher; Kanakülas – Elmar Rebane; Jäärja – külanõukogus Liidia Kutsar ja Erna Karu. Tali vallas tegutsenud kolhoose ja artelle Viktor Kingissepa nimeline kolhoos – esimees S. Dobrovolski Jaan Tombi nimeline kolhoos – esimees Karl Mägi Linda-nimeline kolhoos – esimees Peeter Meister (oli 12 peret, 32 lehma, 25 hobust, 131 ha maad) Artell "Koit" Marina külas – esimees Endel Mändmaa (15 endist talu, 360 ha maad, sellest 157 ha põldu) Kolhoos "Kalev" – esimees J. Kustasson (26 peret, karjakasvatus) Kolhoos "Valgus" Külge külas – esimees K. Kallent (18 peret, 309 ha maad) Pikksaarel ja Kuttil loodud kolhoos – esimees V. Kurg Augustis 1945 moodustati Tali vallas Tali külanõukogu keskusega Tali külas ja Veelikse külanõukogu keskusega Veelikse külas. 1950. aastal Tali vald likvideeriti ja selle alad arvati Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 "Saarde läbi ajaloo prisma 163". Saarde Sõumid. 27. mai 2014. Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Tihemetsa vald

Tihemetsa vald oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Voltveti valla maa-alast, välja arvatud Räägu küla ja Voltveti metskonna Voltveti metsandiku kvartaalide nr. 328–350, 371, 372, 377, 378 ja 384 maa-alad; senise Vana-Kariste valla põhjapoolse lahustüki maa-alast ja lõunapoolse lahustüki Kamali küla piirkonnast; senise Uue-Kariste valla põhjapoolse lahustüki maa-alast; senise Pati valla Rehemaa küla, Pati asunduse ja Pati vallamaja piirkonna maa-aladest. Vald kuulus Riigivolikogu 38. valimisringkonda, kust valiti Oskar Gustavson. 1945 augustis moodustati Tihemetsa vallas Kamali külanõukogu keskusega Kamali külas, Kanaküla külanõukogu keskusega Kanakülas ja Väljaküla külanõukogu keskusega Alliku külas. 1950. aastal Paikuse vald likvideeriti ja selle alad arvati Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Otto Skorzeny

Otto Skorzeny (12. juuni 1908 Viin – 6. juuli 1975 Madrid) oli Relva-SS-i ohvitser, kelle viimane auaste oli Obersturmbannführer. Ta astus 1926. aastal Viini Tehnikakõrgkooli. 1941. aasta sügisel määrati ta Moskva lahingu ajal vastutama sakslaste "tehnilise üksuse" eest. See pidi hõivama tähtsamate asutuste hooned Moskvas, näiteks NKVD peakorteri Lubjankal, samuti kesktelegraafi maja, enne kui need hävitatakse. See ülesanne tühistati, kui Moskva vallutamine ebaõnnestus. 1942. aasta detsembris sai Skorzeny katjuušašrapnelliga kuklasse haavata. Ta keeldus arstiabist, välja arvatud aspiriin, side ja klaasitäis viina, ning naasis juba mõne tunni pärast rivvi. Teda autasustati vapruse eest Rüütliristiga, kuid tema tervis halvenes, ta kannatas tugevate pea- ja kõhuvalude käes ning pidi Viini ravile minema. Skorzeny kutsuti 1943. aasta aprillis Relva-SS-i peakorterisse, kus tal paluti osaleda eriüksuse moodustamises. Riigi Julgeoleku Peaameti IV osakond (Gestapo) rajas selleks otstarbeks Oranienburgi erioperatsioonide väljaõppekeskuse. Franz – liitlastevastase sissitegevuse õhutamine Iraanis Unternehmen Eiche (1943) – Benito Mussolini päästmine vangistusest katse tappa Jossif Stalin, Winston Churchill ja Franklin Roosevelt 1943. aasta Teherani konverentsi ajal Unternehmen Rösselsprung (1944) – katse tabada Josip Broz Tito elusalt Unternehmen Panzerfaust (Unternehmen Eisenfaust) (1944) – admiral Miklós Horthy poja röövimine, et ta tagasi astuks ja Ferenc Szálasi võimule tuleks Unternehmen Greif (1944) – lääneliitlaste tagalas liitlasvägede vormiriietust kandes korraldatud diversiooniaktid Werwolf – kavandatud natside relvastatud vastupanu liitlastele Skorzeny aitas maha suruda 20. juuli 1944 vandenõud ja kinni võtta selles osalenuid. Skorzeny andis end 16. mail 1945 USA armeele vangi. Teda süüdistati Dachau kohtuprotsessil 1947 sõjakuritegudes, nimelt USA sõjaväe mundrit kandes korraldatud diversiooniaktide ettevalmistamises. Kohtuprotsess kestis kolm nädalat. Protsessi käigus kutsus kaitse välja mitu tunnistajat liitlasvägedest, kes tunnistasid, et kandsid sõja ajal Saksa mundrit. Seepeale otsustas kohus, et vaenlase mundri kandmine ei ole sõjakuritegu. Süüdistused Punase Risti abipakkide omastamises sõjavangidelt langesid tunnistajate puudumisel ära ja Skorzeny mõisteti õigeks. Otto Skorzeny. Skorzeny erimissioonid. Euroopa kõige ohtlikuma mehe mälestused. Tallinn, 2002. Lk. 25–27
Tori vald (1939)

Tori vald oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Tori külas. Vald kuulus Riigivolikogu 35. valimisringkonda, kust valiti Juhan Kaarlimäe. 20. Tori vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Tori valla maa-alast, välja arvatud Uru, Murru ja Sauga külade, Taali metskonna Tori metsandiku kvartaalide nr. 56–59 ning Taali metskonna Taali metsandiku kvartaalide nr. 107, 126, 127, 138, 148, 149, 157–159, 162 ja 163 maa-alad, b) senise Vana-Vändra valla Pärntõkke talu maa-alast. 1945 augustis moodustati Tori vallas Aesoo külanõukogu keskusega Viidika külas, Kase külanõukogu keskusega Kase külas ja Tõia külanõukogu keskusega Tõia külas. 1950. aastal Tori vald likvideeriti ja selle alad arvati Vändra rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Tõstamaa vald (1939)

Tõstamaa vald oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Ermistu külas. Vald moodustati senise Tõstamaa valla maa-alast, välja arvatud mereäärse osa maa-ala kuni Aadu nr. A-103 taluni, viimane kaasa arvatud; senise Saulepi valla Rammuka, Rammuka-metsa, Suuretüki ja Jäärumetsa külade ning Mõtsu metskonna Mõtsu metsandiku kvartaalide nr. 378, osa 379, 381, 382, 384–415 ja osa 374 maa-aladest; senise Paadremaa valla Mõtsu metskonna Mõtsu metsandiku kvartaalide nr. 340, 341, 345–347, 353–355, 359, 360, 364–373, osa 374, 375–377, osa 379, 380 ja 383 ning talude nr. A-41, A-55 ja lit. N juurdelõigete maa-aladest. 1945 augustis moodustati Tõstamaa vallas Kastna külanõukogu keskusega Vaiste külas, Tõhela külanõukogu keskusega Tõhela külas ja Tõstamaa külanõukogu keskusega Ermistu külas. 1950. aastal Tõstamaa vald likvideeriti ja selle alad arvati Pärnu rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Vändra vald (1939)

Vändra vald oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Vana-Vändra valla maa-alast, välja arvatud Pärntõkke talu maa-ala; senise Uue-Vändra valla maa-alast; senise Viluvere valla Uusna talu maa-alast; senise Lelle valla Kirnasoo ja Kuusiku talude ja talu nr. A-56 lahustüki ning Käru metskonna Pulga metsandiku kvartaali nr. 1 maa-aladest. Vald kuulus Riigivolikogu 35. valimisringkonda, kust valiti Juhan Kaarlimäe. 1. aprillil 1939 oli vallas 5703 elanikku. 1945 augustis moodustati Vändra vallas Aluste külanõukogu keskusega Aluste külas, Rõusa külanõukogu keskusega Rõusa külas, Suurejõe külanõukogu keskusega Suurejõe alevikus, Vihtra külanõukogu keskusega Vihtra külas ja Vändra külanõukogu keskusega Vändra alevikus. 1950. aastal Vändra vald likvideeriti ja selle alad arvati Vändra rajooni koosseisu. Voldemar Altsaar, vallavanem, Eesti Punase Risti teenetemärgi V klass (21. veebruar 1940) Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Vohnja vald

Vohnja vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kõrve külas. Vald moodustati senise Vohnja valla maa-alast; senise Aaspere valla Läsna ja Metsanurga külade ning Loobu asunduse maa-aladest; senise Kõnnu valla talude nr. A-23, A-57, A-59–A-61, A-63, A-64 ja A-171 lahus-heinamaatükkide ning Kolga metskonna Suru metsandiku kvartaali nr. 66 maa-aladest. Vohnja valda kuulusid: Kallukse, Vaiatu, Vohnja, Kõrveküla, Uku, Eeriku, Metsaküla, Kolu, Sarapiku, Angapere ja Ohepalu külad ning „Sakssaare" üksiktalu, Soomukse, Arbavere, Kõnnu ja Mägiküla, Pala, Muusi, Tõreska külad, Tepu metsavahikoht ning „ Saueaugu“ nr. A-79, „Alevälja" nr. A-80, ,,Sinipalu“ nr. A-81 ja „Liivaku" nr. A-82 üksiktalud, Loobu, Läsna, Pikasaare, Reimäe, Metsanurga küla. Vald kuulus Riigivolikogu 67. valimisringkonda, kust valiti I Riigivolikogusse Rudolf Penno. Valla täitevkomitee esimees Hugo Leemets tapeti metsavendade poolt 5. juulil 1941. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Arbavere külanõukogu ja Vohnja külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Tapa rajooni koosseisu. Vohnja mõis Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta, Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
Aaspere vald (1939)

Aaspere vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Võipere külas. Vald moodustati senise Aaspere valla maa-alast, välja arvatud Läsna, Metsanurga ja Valgejõe külade, Loobu asunduse, Potsu nr. A-37, Nahkru nr. A-38, Koopa nr. A-39, Sammelselja, Ristlaane, Papli ja Mikupõllu talude maa-alad ning Joaveski vabriku töölismajade piirkond; senise Palmse valla Viitna küla maa-alast; senise Undla valla Männiku nr. 26, Kassisaba-Ann nr. 29 ja Saare nr. 91 talude ning Ojaveski ja Karjametsa külade talude senise Undla valla sisse ulatuvate osade maa-aladest. Aaspere valda kuulusid: Aaspere, Kärmu, Sauste, Võipere, Lokosoo, Auküla, Telliste, Ama, Lüguste küla, Holsta talu, Raisma, Rõmeda, Viitna, Vatku, Vatku-Nõmme, Ahila, Hõbeda, Kihlevere, Karjametsa ja Ojaveski külad. Aaspere vald kuulus Riigivolikogu 67. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Penno, ja Kadrina põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Esimene vallavanem oli Kaarel Põesaste. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks August Allvee. 1. augustil 1940 kinnitati vallavanemaks Aleksander Lillepea. Aaspere mõis Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
Alutaguse vald (1939)

Alutaguse vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise „Auvere-Joala valla maa-alast; senise Peetri valla maa-alast, välja arvatud Udria ja Mummosaare külade maa-alad; senise Vaivara valla Kärekonna talude piirkonnast ja Vaivara metsandiku kvartaalide nr. 212, 213, 237, 260 ja 289 maa-aladest.“ Alutaguse valla alal asusid: Auvere mõis, Joala mõis, Hermomäe mõis, Hoovi küla, Metsküla küla, Mudajõe küla, Kudruküla mõis, Riigiküla, Laagna mõis, Põlendiku küla, Tšornaja küla, Tõrvajõe küla, Vanaküla, Vodova küla, Puhkovo küla, Laagna-Meriküla maakoht, Mereküla mõis, Mereküla maakoht, Mustajõe mõis, Pähklimäe mõis, Tuulase küla, Usnova mõis, Vaivara mõis, Hermomäe-Vasovi mõis, Vasova-Angometsa küla, Väike-Soldino mõis, Sundja küla, Vääska küla, Repniku mõis, Samokrassi mõis, Suur-Soldino mõis. Alutaguse valda kuulusid: Vodova, Oovi, Metsküla, Tõrvajõe, Tõrvajõe-Vanaküla, Põlendiku, Peeterristi, Lapiotsa, Vanaküla, Sininõmme, Kudruküla, Riigiküla, Tuulukse, Kivisaare, Puhkova, Laagna, Mereküla ja Udria, Pähklimäe, Vepsküla, Vaasovi, Orujõe, Tsornajõe, Joala, Kalmujõe, Mudajõe, Hermomäe, Helgepõllu, Soldina, Sundja, Arumäe, Hiiemetsa, Auvere, Kärekonna, Vallisaare, Putki, Ühekonna ja Mustajõe külad. Esimene vallavanem oli Aleksander Reinsalu. Vald kuulus Riigivolikogu 73. valimisringkonda, kust valiti Elmar-Aleksander Lehtmets, ja Narva põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 27. märtsil 1940 hävis tulekahjus koos Alutaguse kooli- ja vallamajaga raamatukogu, tiibklaver, vallavalitsuse dokumendid ja arhiiv. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 10. Virumaa 10.2. Alutaguse vald, The National Archives of Estonia 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta, Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939 Alutaguse vallamaja süttis vigasest ahjust? Rahvaleht, 29. märts 1940, nr. 74, lk. 1. "Alutaguse valda nagu polegi enam!" Päevaleht, 29. märts 1940, nr. 83, lk. 6.
Lodenrode ja Koila

Lodenrode ja Koila (Lodenrodhe et Cogkele) olid kaks Helmoldus de Lodhe linna Eestimaal, mis on mainitud tema kirjas Lübecki raele 25. maist 1296. Lodede soost Eestimaa maanõunik Helmoldus de Lodhe (mainitud 1296, 1298) vabastas Lübecki elanikud oma sadamates, vetes, randades ja mõisates tollist, tarbimismaksust ja rannaõigusest, kuni nad tema linnade (opidorum et civitatum nostrum, scilicet Lodenrodhe et Cogkele) elanikele samad vabastused annavad, regest 643, b). Lodenrodhet samastatakse üldiselt hilisema Harju-Madise kirikumõisaga (Harju-Madise kihelkonda on esmamainitud parochia Lodenrode nime all 12. septembril 1343 ) ja Cogkelet Koila külaga. Selliste linnade olemasolust puuduvad muud andmed. Lennart Meri luges septembris 1995 Paldiski tuumaobjekti üleandmisel peetud kõnes Lodenrodet otseselt Paldiski eelkäijaks. "Minevik on seegi, et siia rajati juba aastal 1296 sadamalinn nimega Lodenrode: järgmisel aastal tähistab Paldiski oma 700. aastapäeva," ütles president toona. 5. veebruaril 1346 pantisid Arnoldus Plate ja tema poeg Tylo pärast Rølo de Ylmensalo surma kuningale tagasi langenud ja neile läänistatud Ylmensalo mõisa koos küladega (alodium Ylmensalo et villulas Kallathe, Lodenrode, Amunde et Langhe) Padise abtile Nicolausele ja tema kloostrile 300 Riia hõbemarga eest. 24. mail 1346 andis kuningas Valdemar IV (Waldemarus) pärast Rølo de Ylmezali surma temale tagasi langenud valdused (alodium Ylmezallo et villulas Cullate, Loden-Röde, Aamunde et Lange) igaveseks ajaks omandiks Padise munkadele. Stackelberg, Otto Magnus von: Helmoldus de Lode, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931 s. 684 Livl. U.B. III, DLXIII, b Bunge, Friedrich Georg von, Liv-, est- und kurländisches Urkundenbuch. [1. Abteilung], Reval: in Commission bei Kluge und Ströhm, 1857, seite 98 Bunge, Friedrich Georg von, Liv-, est- und kurländisches Urkundenbuch. [1. Abteilung], Reval: in Commission bei Kluge und Ströhm, 1857, seite 40 Bunge, Friedrich Georg von, Liv-, est- und kurländisches Urkundenbuch. [1. Abteilung], Reval: in Commission bei Kluge und Ströhm, 1857, seite 141 Livl. U.B. III DCCCXVIII Livl. U.B. DCCCXLIa, regest 1000a Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933, S. 861 Livl. U.B. DCCCXLVIIIa, regest 1007a
Kuuste vald

Kuuste vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Vana-Kuuste valla maa-alast, välja arvatud Laane raudteejaama ja Klaose, Pärna ja Pullikese talude piirkond ning Uhti ja Aakaru külade, Ülenurme, Reola ja Lepiku asunduste ning Kõõra, Lepiku, Kõrvialutse, Kullamaa ja Veinioja talude maa-alad; senise Haaslava valla maa-alast, välja arvatud Ihaste küla piirkond. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Adolf Pastel. 1941–1944 oli vallavanem Eduard Kivimäe. Vald kuulus Riigivolikogu 53. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Riives. Vana-Kuuste vald Vastse-Kuuste vald Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) LOE, milline oli vallavanema tööpäev II maailmasõja ajal
Laeva vald (1939)

Laeva vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Laeva külas. Vald kuulus Riigivolikogu 50. valimisringkonda, kust valiti Märt Sõrra. Vald kuulus Emajõe põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 1. aprillil 1939 oli vallas 1535 elanikku. 17. Laeva vald – piirkonnaga, mis moodustub: a) senise Laeva valla maa-alast; b) senise Uue-Põltsamaa valla idapool Pedja jõge asuva Põltsamaa metskonna Põltsamaa metsandiku ja samas piirkonnas asuvate talude maa-aladest; c) senise Kavilda valla Palupõhja küla talude nr. A-236–A-243 ja Põltsamaa metskonna Põltsamaa metsandiku kvartaalide nr. 141 ja 161 maa-aladest. Maa-ameti kaardirakendused
Luunja vald (1939)

Luunja vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Sirgu külas. Vald moodustati senise Luunja valla maa-alast, välja arvatud Kabina ja Põvvatu asunduste maa-alad; senise Tammistu valla Saluoja, Arvuste, Korbi, Saarde, Meistri, Käärdi, Tammistu ja Kisla-Poolakese külade ning Tondi-Pilka, Tammistu-Kaarli ja Taabri asunduste maa-aladest; senise Kavastu valla Kavastu asunduse ning Sooranna ja Mõisanurga talude maa-aladest; senise Kastre-Võnnu valla Alevi küla maa-alast. Vald kuulus Riigivolikogu 51. valimisringkonda, kust valiti Jüri Uluots. 24. septembril 1941 valiti valla täitevkomitee esimeheks Eduard Annok. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Meeksi vald (1939)

Meeksi vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Esimene vallavanem oli Eduard Ojaveer. Vald kuulus Riigivolikogu 52. valimisringkonda, kust valiti Henn Treial. Vald kuulus Võnnu põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 21. Meeksi vald – piirkonnaga, mis moodustub: a) senise Mehikoorma valla maa-alast; b) senise Ahja valla lahusosa – Pedaspää maa-alast; c) senise Kastre-Võnnu valla Rõkka ja Järvselja piirkonnast ning Piirissaare maa-alast; d) senise Rasina valla Uulika ja Sikakurmu külade piirkonnast ja osa Issaku soo maa-alast.
Mäksa vald (1939)

Mäksa vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Poka külas. Vald moodustati senise Mäksa valla maa-alast, välja arvatud Sootaguse küla ja Emajõe suudmes Emajõest põhja pool asuvate heinamaatükkide maa-alad; senise Kastre-Võnnu valla Võõpste küla ja Kastre asunduse ning osa Emajõe-Suursoo ja osa Jõmmsoo piirkonnast; mitme valla lahusheinamaatükkide maa-aladest Emajõest lõuna pool. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Nõo vald (1939)

Nõo vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. 10. jaanuaril 1940 valis vallavolikogu üksmeelselt valla aukodanikuks Aleksander Läte. 23. Nõo vald – piirkonnaga, mis moodustub: a) senise Meeri valla maa-alast, välja arvatud Kulbilohu piirkond ja Verevi küla ning Peedu, Pirnaku, Kulbimäe ja Kulbilohu talude piirkondade; b) senise Luke valla maa-alast, välja arvatud Lütiküla piirkond; c) senise Kodijärve valla osa Unipiha asunduse piirkonnast. Läte Nõo valla aukodanikuks. Rahvaleht, 11. jaanuar 1940, nr. 9, lk. 8.
Otepää vald (1939)

Otepää vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Vana-Otepää valla maa-alast, välja arvatud Vana-Poslovitsa talude maa-alad, senise Pilkuse valla Pilkuse mõisa järgi olevast maa-alast, senise Palupera valla Ketta ja Kitse külade, Peku, Petsiku, Trummi, Jursa, Paju, Kersa, Soome, Vahri, Kitse-Märt, Kitse-Mihkel, Laane, Kuhri, Raudsepa, nr. A-104, A-132, A-90 ja 89 talude maa-aladest ning Palupera vallamaja ümbruse maa-alast kuni Palupera metsavahikoha, Kriska ja Oinamäe taludeni, viimased välja arvatud, senise Päidla valla maa-alast, välja arvatud Saluala asunduse talude Kutsika nr. A-26, Müta nr. A-25, Tedre nr. A-24 ja Tikutaja nr. A-74, Pühajärve metsandiku kvartaalide nr. 1–3 ja 5–11 ning Ruusa talu maa-alad, senise Valgjärve valla Liivako nr. 27, Möldre nr. 28, Piirikolga nr. 26, Raudsepa nr. 31, Kur nr. 3, Vana-Pika nr. 4, Põdra nr. 1, Treiali nr. 2 ja Kubi nr. 5 talude maa-aladest ning metsavahikoha Keldu nr. A-19 piirkonnast. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Abel Kirui

Abel Kirui (sündinud 4. juunil 1982) on Keenia kergejõustiklane, pikamaajooksja. Ta tuli Berliinis toimunud 2009. aasta maailmameistrivõistlustel maratonis maailmameistriks. 2008. aastal Kirui vőitis Viini maratoni uue rajarekordiga 2:07.38. Isikliku rekordi 2:05.04 jooksis ta 2009. aasta kevadel Rotterdami maratonil. 2009 Berliinis maailmameister maratonis 2:06.54 Abel Kirui Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Usāmah ibn Lādin

Usāmah ibn Lādin (أسامة بن محمد بن عوض بن لادن Usāmah ibn Muḩammad ibn ‘Awaḑ ibn Lādin; 10. märts 1957 Ar-Riyāḑ, Saudi Araabia – 2. mai 2011 Abbottabad, Pakistan), üldtuntud kui Osama bin Laden, oli Saudi Araabia mõjuvõimsa ibn Lādini perekonna liige ja terroriorganisatsiooni Al-Qā‘idah' asutaja. Ta sai tuntuks seoses väidetava osalemisega 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakus Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornidele New Yorgis, milles hukkus 2996 inimest. Algul Usāmah eitas seotust terroriaktiga, kuid hiljem võttis süü omaks. Usāmah ibn Lādin oli kantud Föderaalse Juurdlusbüroo kümne kõige tagaotsitavama põgeniku nimekirja kui üks maailma ohtlikumaid kurjategijaid. Tema tabamisele viiva informatsiooni eest oli välja pandud 50 miljoni dollari suurune pearaha. Usāmah oli 1980. aastatel Nõukogude-Afganistani sõjas NSV Liidu vastaste võitlejate juht. Isegi kui ta tegi tollal koostööd CIA-ga, siis alates 1994. aastast oli ta rahvusvaheliselt tagaotsitav terrorist.  Pikemalt artiklis Usāmah ibn Lādini surm 2. mail 2011 korraldasid USA eriväed Pakistani pealinna Islamabadi lähedal Abbottabadi linnas operatsiooni, mille käigus toimunud tulistamises Usāmah ibn Lādin tapeti. Usāmah polnud sel ajal relvastatud. Tema majast konfiskeeritud arvutitest ilmnes, et Al-Qā‘idah'l oli plaanis 11. septembril 2011 saboteerida USA-s ronge. Pole veel teada, kas tegemist võis olla n-ö sihilikult ette söödetud eksitava informatsiooniga. Usāmah ibn Lādin maeti Araabia merre, kuna USA-l oleks raske olnud leida riiki, kes oleks nõustunud teda matma oma territooriumile. Mõned islamiõpetlased teatasid seepeale, et muslimi merre matmine on islamiseadustega vastuolus. Ameerika Ühendriikide valitsusametnike kinnitusel viidi Usāmah ibn Lādini matusetalitus läbi islami tavade kohaselt, mis näevad ette surnukeha rituaalset pesemist, surilinasse mähkimist ja matmist 24 tunni jooksul pärast surma. Usāmah ibn Lādini tabamine läks kokku maksma 2 triljonit USA dollarit. Pärast Usāmah ibn Lādini surma sai Al-Qā‘idah' ajutiseks juhiks endine Egiptuse eriväelane Saif al-Adeli, keda teatakse ka Muhamad Ibrahim Makkawi nime all, kuid eeldatavasti saab Al-Qā‘idah' järgmiseks alaliseks juhiks ibn Lādini kauaaegne asemik, samuti egiptlane Ayman al-Zawahiri. "Bin Laden says he wasn't behind attacks" vaadatud 8.05.11. "Barack Obama: Osama bin Laden on surnud" vaadatud 08.05.2011. Osama bin Ladeni surma kinnitas DNA-analüüs vaadatud 08.05.2011. postimees.ee vaadatud 08.05.2011. postimees.ee vaadatud 07.05.2011. delfi.ee vaadatud 07.05.2011. Sea burial of Osama bin Laden breaks sharia law, say Muslim scholars, Guardian, 2. mai 2011. Postimees vaadatud 12.05.2011. Al-Qaeda ajutiseks juhiks sai endine Egiptuse eriväelane, Postimees, 19. mai 2011. Kaarel Kaas. Noor lõvi ja papist tiiger Diplomaatia, mai 2011 Statement From the Family of Osama bin Laden The New York Times, 10. mai 2011 Osama bin Ladeni pojad: miks meie relvitu isa ilma kohtuta hukati? Delfi, 11. mai 2011
Ujandina

Ujandina on jõgi Aasias. Jõgi algab Verhojanski mägedest. Voolab valdavalt tasandikul kagusse ja itta. Suubub vasakult Indigirkasse.
Choiseul

Choiseul on mitme inimese ja geograafilise objekti nimi. Choiseul (perekond) Choiseul (Haute-Marne), vald Haute-Marne departemangus Prantsusmaal Choiseuli laht, laht Choiseuli saarel Saalomoni saartel Choiseuli saar, saar Saalomoni saartel, mis sai nimi Étienne François de Choiseuli auks Choiseuli provints, provints Saalomoni saartel Choiseul Sound, laht Falklandi saartel