laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Podgorenski rajoon

Podgorenski rajoon (vene keeles Подгоренский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Podgorenski alev. Rajoon piirneb idas Pavlovski rajooni, lõunas Rossoši rajooni, edelas Olhovatka rajooni ja loodes Kamenka rajooniga. Rajooni pindala on 1580 km². Elanike arv oli 2012. aastal 26 702, 2009. aastal 27 201 ja 2002. aastal 29 563. Podgorenski rajoonis on 76 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Podgorenski alevi) ja 15 külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Don. Q126684906
Portugali hoovus

Portugali hoovus on nõrk soe hoovus, mis hoovub kagu suunas Portugali ranniku lähedal 10. ja 24. läänepikkuskraadi vahel. Saab alguse 46. põhjalaiuskaraadi juures Põhja-Atlandi hoovuse haruna ja lõpeb 34 põhjalaiuskaraadil. Selle jätk on külm Kanaari hoovus. The Portugal Current System
Nikolai Strutškov

Nikolai Konstantinovitš Strutškov (jakuudi keeles Николай Константинович Стручков; sündinud 6. jaanuaril 1986 Pokrovskis Hangalassõ rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi kabetaja, mitmekordne maailmameister, rahvusvaheline suurmeister. Ta on 4-kordne maailmameister 64-ruudulises kabes (vene kabes 2006, 2013, 2014 ja brasiilia kabes 2007). Ta on kahel korral tulnud maailmameistriks kadettidele vene kabes (1998, 2000). Ta on osa võtnud ka lühema ajakontrolliga kabevõistlustest. Maailmameistrivõistlustelt 64-ruudulises välkkabes pälvis ta 2015. aastal hõbemedali vene kabes. Venemaa meistersportlase normatiivi täitis ta 2001. aastal. 2006. aastal täitis ta Venemaa suurmeistri nõuded. 2007. aastal sai ta rahvusvaheliseks suurmeistriks. Strutškov lõpetas 2003. aastal vabariikliku füüsika-matemaatikakolledži Jakutskis. Aastatel 2003–2010 õppis ta Moskvas Venemaa Rahvaste Sõpruse Ülikooli majandusteaduskonnas. Nikolai Strutškovi vanemad on teadlased: geoloogia-mineraloogiakandidaat Konstantin Strutškov on Kirde föderaalülikooli dotsent ja geoloogia-mineraloogiakandidaat Galina Strutškova töötab Jakutskis asuvas Teemantide ja väärismetallide geoloogia instituudis. Nikolai vend German Strutškov on kabetaja, Venemaa meistersportlane. Гаврил Колесов и Николай Стручков рассказали, что ждет в «Битве Титанов», youtube.com, 31. märts 2017 «Битва Титанов». Гаврил Колесов против Николая Стручкова. youtube.com, 2. aprill 2017 (jakuudi keeles)
Liski rajoon

Liski rajoon (vene keeles Лискинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Liski linn. Rajoon piirneb põhjas Kaširskoje rajooniga, idas Bobrovi rajooniga, kagus Pavlovski rajooniga, lõunas Kamenka rajooniga ja läänes Ostrogožski rajooniga. Rajooni pindala on 1950 km². Elanike arv oli 2012. aastal 103 794, 2009. aastal 105 704 ja 2002. aastal 50 142. Liski rajoonis on 54 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Liski linna ja Davõdovka alevi) ning kahekümne ühe külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Don ja Ikorets. Q126684906
Merilin Kotta

Merilin Kotta (sündinud 7. augustil 1982 Haapsalus) on eesti romanist (eelkõige hispanist) ja tõlkija, Tallinna Ülikooli õppejõud. Ta lõpetas 2005. aastal Tallinna Ülikooli bakalaureuseõppe ajaloo erialal ning 2007. aastal Tartu Ülikooli magistriõppe hispaania keele ja kirjanduse erialal. Ta on end täiendanud Girona Ülikoolis, Valencia Ülikoolis ning Baleaari Saarte Ülikoolis. 2013. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi tööga "Manifestaciones del proceso de escritura en la narrativa breve catalana actual" ("Kirjutamise protsessi kajastusi tänapäeva katalaanikeelses lühijutus", juhendaja Jüri Talvet). Kotta oli aastail 2009–2013 Haapsalu Rahvaülikooli hispaania keele õpetaja. Alates 2012. aastast on ta Tallinna Ülikooli hispaania kultuuri õppejõud. Kotta on tõlkinud eesti keelde kirjandust katalaani, hispaania ja baski keelest. Carme Riera "Pool hingest". Tallinn: Eesti Raamat, 2011 (katalaani keelest) Carlos Fuentes "Diana, üksildane jumalanna". Tallinn: Eesti Raamat, 2012 (hispaania keelest) Kirmen Uribe "Bilbao-New York-Bilbao". Tallinn: SA Kultuurileht, 2017 (Loomingu Raamatukogu 8–10; baski keelest) Xavi Sarrià "Eluvälgatus. Pisarad. Haprus". Värske Rõhk nr 51, 2017, lk 38–42 (katalaani keelest) Joan Corbolán "Tänapäeva pered: uued peremudelid ja kuidas neis luua heaolu olevikus ja tulevikus". Tallinn: Bunga OÜ, 2022 (hispaania keelest tõlkinud Merlin Kotta, Cami Seta) Bernardo Atxaga "Need taevad". Tallinn: Kultuurileht, 2022 (Loomingu Raamatukogu 8-9; baski keelest) Javier Cercas "Terra Alta". Tallinn: Varrak, 2023 (hispaania keelest) 2018 Tallinna Ülikooli kirjandusauhind (Kirmen Uribe teose "Bilbao-New York-Bilbao" tõlge baski keelest) Merilin Kotta Eesti Teadusinfosüsteemis Doktoritöö Tartu Ülikooli raamatukogu repositooriumis Merilin Kotta Eesti Teadusinfosüsteemis
Repjevka rajoon

Repjevka rajoon (vene keeles Репьёвский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Repjevka küla. Rajoon piirneb kirdes Hohholski rajooniga, idas Ostrogožski rajooniga, lõunas ja läänes Belgorodi oblastiga ning loodes Nižnedevitski rajooniga. Rajooni pindala on 940 km². Elanike arv oli 2012. aastal 15 906, 2009. aastal 16 595 ja 2002. aastal 17 884. Repjevka rajoonis on 42 asulat, mis kuuluvad üheteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Potudan. Q126684906
Dastgāh-e Shūr

Dastgāh-e Shūr (pärsia keeles دستگاه شور‎‎) on üks dastgāh'idest pärsia muusikas. Klassikaliselt on Pärsia muusika organiseeritud seitsmeks Dastgāhiks ja viieks Āvāzeks, aga üksnes tehnilisest vaatepunktist vaadatuna võivad muusika tundjad seda muusikat pidada ka kaheteistkümnest Dastgāhist koosnevaks
Nižnedevitski rajoon

Nižnedevitski rajoon (vene keeles Нижнедевицкий район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Nižnedevitski küla. Rajoon piirneb kirdes Semiluki rajooniga, idas Hohholski rajooniga, kagus Repjevka rajooniga, lõunas Belgorodi oblastiga ja läänes Kurski oblastiga. Rajooni pindala on 1240 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 209, 2009. aastal 21 759 ja 2002. aastal 24 077. Nižnedevitski rajoonis on 51 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Devitsa. Q126684906
Hohholski rajoon

Hohholski rajoon (vene keeles Хохольский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Hohholski alev. Rajoon piirneb põhjas Semiluki rajooniga, kirdes Voronežiga, idas Kaširskoje rajooniga, kagus Novovoronežiga, lõunas Ostrogožski rajooniga, loodes Repjevka rajooniga ja läänes Nižnedevitski rajooniga. Rajooni pindala on 1470 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 768, 2009. aastal 30 903 ja 2002. aastal 32 889. Hohholski rajoonis on 36 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Hohholski alevi) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Devitsa ja Emantša. Q126684906
Sand in Taufers

Sand in Taufers (itaalia: Campo Tures) on vald (comune mercato) (turulinn) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. 2015. aasta 31. detsembri seisuga elas Sand in Taufersis 5371 inimest Paiknedes umbes 70 km Bolzanost kirdes, asub linnakeskus Tauferer Ahrntali (Taufersi) orus, kus Ahri jõgi voolab põhjast Kõrg-Tauerni aheliku Venedigeri rühma mägedest ja Austria piirilt Bruneckisse Pusteri orus. Valda kuuluvad frazioni Ahornach, Kematen, Mühlen in Taufers ja Rein in Taufers. Valla pindala on 164,3 km². Vald külgneb Tauferer Ahrntali valdadega: Gaisiga lõunas, Ahrntali ja Prettauga kaugemal põhjas. Idas kuuluvad valda Reinbachi kuristik ja Rieserferneri grupi nõlvad. Suurt osa vallast katab Rieserferner-Ahrni looduspark, looduskaitseala, mis ulatub naabervaldadesse Perchasse, Rasen-Antholzi ja St. Jakob in Defereggenisse Austria Ida-Tiroolis. Mühleni külast läänes ulatub Mühlwaldi org piki Speikbodeni massiivi läände Nevesi veehoidlani ja Zillertali Alpide harjani. Kohalik 1908. aastal ehitatud Taufersi raudteeühendus Brunecki jaamast Sand in Taufersini lõpetati aastal 1957. Täna sõltub piirkond suuresti turismist. Asulat Tvfres on esmamainitud 11. sajandi keskpaigas Brixeni piiskopkonna registrites. Tirooli võim valitses Taufersi lossist, tohutusuurest keskaegsest kindlusest, mis kõrgub kaljul küla kohal ja mida ehitati 13. sajandi algusest alates. 20. sajandil taastatuna on säilinud lossikompleks populaarne filmipaik, pakkudes jäädvustamist 1998. aasta draamafilmile "The Red Violin", 2003. aasta komöödiale Just Married ja 2017. aasta komöödiale "Burg Schreckenstein". See oli ka maaliline taust Roman Polanski 1967. aasta õudusklassikale "Kartmatud vampiiritapjad ehk Vabandust, aga teie hambad on minu kaelas". 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,34% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,30% itaalia keelt ja 0,36% ladiini keelt. Hans Kammerlander (sündinud 1956. aastal), mägironija. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Rahuharidus

Rahuharidus on rahu saavutamise ja säilitamisega seotud teadmiste edasiandmine ja rakendamine ning reflekteeriva ja kaasava osaluse võimekuse arendamine. Rahuhariduse eesmärkideks on edendada, arendada õpilastes võimelisust kriitiliselt mõelda kohalike ja globaalsete probleemide üle, mida peetakse takistuseks rahule. Samuti probleemide lahendamine rahumeelsel teel ja inimsuhete edendamise kaudu. Rahuks peetakse olukorda, milles puudub sõjaseisukord. Rahuhariduse üheks eesmärgiks on arendada õpilases võimelisust kriitiliselt mõelda paiksete ja globaalsete probleemide üle, mida peetakse takistuseks ülemaailmsele rahule. Teiseks eesmärgiks on probleemide lahendamine rahumeelsel teel ja inimsuhete edendamise kaudu. On olemas: Negatiivne rahu ehk otsese (nt füüsilise) vägivalla puudumine Positiivne rahu ehk kaudse vägivalla ja ebaõigluse puudumine. Rahuhariduse suunad: Haridus rahu jaoks - põhieesmärk on rahumeelsete suhete edasiarendus Haridus rahust - põhieesmärk on teadlikkuse edasiarendamine rahu saavutamisest ning konfliktide lahendamise oskuse õpetamine Rahuhariduse alla kuuluvad arengu-, rahvusvaheline-, inimõiguste-, keskkonnaharidus ning konfliktide ennetamise ja lahendamise haridus. Rahuharidus rõhutab sotsiaalset pädevust, sh: mineviku ja oleviku mõistmist tulevikustsenaariumite loomist põhjuse ja tagajärje seoseid kodanikuks olemist, inimõiguste ja demokraatia tundmist ja austamist kultuuriliste eripärasuste tundmist kultuuriliste eripärasuste tundmist huvitumist lokaalsest ja globaalsest arengust oma arvamuse kujundamisst positiivse suhtumise väärtustamist. Rahukoolituskeskus on kogukond, kus veendutakse, et kogu elul on väärtus. Kogukond töötab selle nimel, et edendada kaastunnet ja teadlikkust vastastikuse sõltuvuse ja püsiva rahu nimel. Turismikampaaniate korraldamine Kogukonna ressursside mobiliseerimine Haridusprogrammide ja õpikodade loomine Koostöösuhete edendamine. rahu haridus maailmaharidus keskkonnaharidus inimõiguste haridus Eve Mägi. "Rahuharidus". "Rahu". "Rahuharidus" (PDF). Eve Mägi. "Rahuharidus". "Peace education centre".
St. Lorenzen

St. Lorenzen (itaalia: San Lorenzo di Sebato) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost kirdes. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3752 inimest ja valla pindala on 51,5 km². St. Lorenzeni vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Ellen (Elle), Fassing (Fassine), Runggen (Ronchi), Montal (Mantana), Pflaurenz (Floronzo), Saalen (Sares), Sonnenburg (Castelbadia), Stefansdorf (Sante Stefano), St. Martin (San Martino), Moos (Palù), Lothen ja Onach. St. Lorenzen külgneb järgmiste valdadega: Bruneck, Kiens, Pfalzen, Lüsen, Mareo ja Rodeneck. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,63% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,04% itaalia keelt ja 2,05% ladiini keelt. Jakob Hutter Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Semiluki rajoon

Semiluki rajoon (vene keeles Семилукский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Semiluki linn. Rajoon piirneb põhjas Lipetski oblastiga, idas Ramoni rajooniga, kagus Voronežiga, lõunas Hohholski rajooniga, edelas Nižnedevitski rajooniga ja läänes Kurski oblastiga. Rajooni pindala on 1470 km². Elanike arv oli 2012. aastal 66 964, 2009. aastal 62 853 ja 2002. aastal 67 904. Semiluki rajoonis on 79 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Semiluki linna ning Latnaja ja Strelitsa alevite) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Don, Veduga ja Devitsa. Q126684906
Catch My Fall

"Catch My Fall" on Inglise muusiku, laulja, laulukirjutaja ja näitleja Billy Idoli kirjutatud ja esitatud laul. "Catch My Fall" anti algselt välja albumi "Rebel Yell" singlina, hiljem on laulu esitatud erinevatel kontsertidel, raadios ja Spotify's jm. "Catch My Fall" on vaadatav-kuulatav YouTube'i muusikavideona. www.discogs.com, Billy Idol ‎– Catch My Fall / Mony Mony, veebiversioon (vaadatud 5. oktoobril 2017) inglise keeles "Catch My Fall" laulusõnad "Catch My Fall" YouTube'i muusikavideo
Ramoni rajoon

Ramoni rajoon (vene keeles Рамонский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Ramoni alev. Rajoon piirneb põhjas Lipetski oblastiga, kirdes Verhnjaja Hava rajoon rajooniga, idas Novaja Usmani rajooniga, lõunas Voronežiga ja läänes Semiluki rajooniga. Rajooni pindala on 1300 km². Elanike arv oli 2012. aastal 32 049, 2009. aastal 28 912 ja 2002. aastal 33 230. Ramoni rajoonis on 69 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Ramoni alevi) ja viieteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Don, Voronež, Ivnitsa, Vereika, Usmanka ja Burovljanka. Q126684906
San Martin de Tor

San Martin de Tor (saksa: St. Martin in Thurn; itaalia: San Martino in Badia) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45 km Bolzanost kirdes. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1726 inimest ja valla pindala on 76,5 km². San Martinis asub Istitut Ladin Micurà de Rü, mille ülesandeks on säilitada ja edendada ladiini kultuuri ja keelt. San Martin külgneb järgmiste valdadega: Badia, Brixen, Corvara, La Val, Lüsen, Mareo, Santa Cristina Gherdëina, Sëlva ja Villnöß. San Martini vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Antermëia (Untermoi/Antermoia), Lungiarü (Campill/Longiarù) ja Picolin (Pikolein/Piccolino). 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,71% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 1,82% saksa keelt ja 1,47% itaalia keelt. Valla koduleht (ladiini, saksa ja itaalia keeles)
Rahvamajandus

Rahvamajandus on suveräänse ja riiklikult organiseeritud rahva majandus, milles eristatakse eramajandust ja avalikku majandust. Viimane jaguneb omakorda riigi- ja omavalitsusmajanduseks. Peale riigipõhise majanduse võib rahvamajandus tähistada ka administratiivselt iseseisva territooriumi majandust. Rahvamajandusega tegelev majandusteaduse valdkond on makroökonoomika, mis uurib majanduse kui terviku käitumist. Rahvamajanduse elemendid määras kindlaks šoti filosoof ja majandusteadlane Adam Smith, kelle käsitluse järgi müüakse tooteid konkurentsist (pakkumisest ja nõudmisest) ja tööjaotusest tekkinud ressursihinnaga. 1957. aastal loodi Eesti NSV tööstuse, ehituse ja energeetika juhtimiseks Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu, mis tegutses liiduvabariigi ministrite nõukogu alluvuses. Rahvamajanduse analüüsimiseks kasutatakse eri näitajaid, millest tuntuim on sisemajanduse kogutoodang ehk SKP. Peale sisemajanduse kogutoodangu arvestatakse ka rahvamajanduse koguprodukti ehk RKP-d, mis 2000. aastatel asendati terminiga rahvamajanduse kogutulu (inglise gross national income ehk GNI). Rahvamajanduse arvepidamise statistika võrdlemiseks töötati 1993. aastal rahvusvahelises koostöös välja rahvamajanduse arvepidamise süsteem (system of national accounts ehk SNA 93). Kaks aastat hiljem koostati selle alusel Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteem (European system of accounts ehk ESA 95). Rahvamajanduse arvepidamise süsteem sisaldab rahvamajanduse arvepidamise põhimõisteid, klassifikaatoreid ja arvestusreegleid. Süsteemi eesmärk on luua rahvamajandusest seostatud ja terviklik pilt. Eestis hakati rahvamajanduse arvepidamise süsteemi välja töötama 1992. aastal. Ajavahemikul 1993–1996 tehti rahvamajanduse arvepidamise statistikat SNA 93 alusel. Alates 1996. aastast tehakse seda ESA 95 alusel. Rahvamajanduse kogutoodang Sisemajanduse kogutoodang rahvamajandus - Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 05.10.2017. Rahvamajandus | Sõnu seletav sõnastik. Vaadatud 05.10.2017. Eesti Statistika Kvartalikiri. 2/2017. Euroopa Liidu Infokeskus | Otsi küsimusi ja vastuseid | Milline on EL liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu - gross national income (GNI)?. Vaadatud 05.10.2017. Eesti rahvamajanduse arvepidamine. Eesti Statistika. Tallinn, 2006.
Sexten

Sexten (itaalia: Sesto) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. Linn on kuulus suve- ja talispordi keskus mägedes. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 95.37% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 4.36% itaalia keelt ja 0.27% ladiini keelt. Linn paikneb Pusteri oru külgharus, Innicheni ja Toblachi lähedal, kus Drava kasvab. Ringkond külgneb põhjas Ida-Tirooliga Austrias ja piiri moodustavad Karni Alpid. Lõunas asuvad Sexteni Dolomiidid ja maastikukaitseala, kuhu kuulub kuulus Drei Zinnen (Tre Cime di Lavaredo). Vald külgneb, päripäeva läänest, Toblachi, Innicheni, Silliani (Austrias), Kartitschi (Austrias), Comelico Superiore (Belluno provints) ja Auronzo di Cadorega (Belluno provints). Küla nimi on ladina päritolu: ad horam sexta, mis tähendab "kell kuus", viidates asukohale Innichenist lõunas. Sexta on dokumenteeritud alates 965. aastast. Esimese maailmasõja ajal oli Sexten Itaalia ja Austria-Ungari vahelisel rindejoonel ning kannatas palju kahju. Itaalia vallutas selle 1918. aasta novembris. Hiljem fašismiajastul sai ta täiendavaid kindlustusi. Sexteni sõpruslinnad on: Sankt Veit in Defereggen Austrias Zermatt Šveitsis Sextental Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Terenten

Terenten (itaalia: Terento) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost kirdes. 2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1743 inimest ja valla pindala on 42,5 km². Terenteni vallas on frazione (alljaotus) Pichlern (Colli in Pusteria). Terenten külgneb järgmiste valdadega: Kiens, Mühlwald ja Vintl. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 99.40% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0.54% itaalia keelt ja 0.06% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles) Terenteni turismiinfo (inglise keeles)
Verhnjaja Hava rajoon

Verhnjaja Hava rajoon (vene keeles Верхнехавский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Verhnjaja Hava küla. Rajoon piirneb põhjas Lipetski oblastiga (Usmani ja Dobrinka rajooniga), idas Ertili rajooniga, kagus Panino rajooniga, edelas Novaja Usmani rajooniga ja läänes Ramoni rajooniga. Rajooni pindala on 1230 km². Elanike arv oli 2012. aastal 25 135, 2009. aastal 24 501 ja 2002. aastal 26 656. Verhnjaja Hava rajoonis on 65 asulat, mis kuuluvad 17 külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Hava ja Usman. Q126684906
More Than You Know (Axwelli ja Ingrosso laul)

"More Than You Know" on Rootsi tantsumuusika ansambli Axwell Λ Ingrosso laul, mida esitab Kristoffer Fogelmark. "More Than You Know" tehti allalaaditava muusikafailina kättesaadavaks Rootsis 27. mail 2017. "More Than You Know" ilmus "More Than You Know (EP)" 2. singlina. Laulu kirjutasid Sebastian Ingrosso, Salem Al Fakir, Axel Hedfors, Vincent Pontare ja Richard Zastenker. Laul on vaadatav-kuulatav YouTube'is muusikavideona. Axwell Λ Ingrosso - More Than You Know , 1 (VEVO) lingi vaadatavus 5. oktoobri seisuga 96 miljonit ja 402495) veebiversioon (vaadatud 5. oktoobril 2017) "More Than You Know" laulusõnad YouTube'i muusikavideo "More Than You Know" Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:More Than You Know (Axwell and Ingrosso song) seisuga 5.10.2017.
Sõra

Sõra oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Ihamaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1920. aastatel.
Tahevamõisa

Tahevamõisa oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Tsirgumäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel. Taheva mõis
Tammõ (Valgjärve)

Tammõ oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Saverna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Tammõkülä

Tammõkülä (ka Tammeküla) oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Hargla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda.
Tebäne

Tebäne oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Erastvere küla alale (varem Soodoma küla alale). Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1940. aastatel. Marja Kallasmaa: artikkel "Tebäne" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tiksi (Kõlleste)

Tiksi oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Piigaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Tille

Tille oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Varbuse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel. Tille mõis Tilleorg
Tilsi (Põlva vald)

Tilsi oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Orajõe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1930. aastatel.
Tobraotsa

Tobraotsa oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Kassilaane küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1930. aastatel.
Trohvõ

Trohvõ (ka Trohve) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Aarna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1930. aastatel.
Trongi

Trongi oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Tuulemäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Ertili rajoon

Ertili rajoon (vene keeles Эртильский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Ertili linn. Rajoon piirneb põhjas Tambovi oblastiga, idas Ternovka rajooniga, lõunas Anna rajooniga, edelas Panino rajooniga, läänes Verhnjaja Hava rajooniga ja loodes Lipetski oblasti Dobrinka rajooniga. Rajooni pindala on 1457,81 km². Elanike arv oli 2012. aastal 25 086, 2009. aastal 28 173 ja 2002. aastal 31 499. Ertili rajoonis on 63 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Ertili linna) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Bitjug ja Tokai. Q126684906
Trosa

Trosa on tiheasustusega paikkond Rootsis Södermanlandi läänis. Trosa on samanimelise valla keskus. Linnas elab 5027 elanikku (seisuga 2010). Trosast voolab läbi Trosa jõgi. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Trosa (küla)

Trosa (ka Tros'a) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Karilatsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.
Tsombo

Tsombo (ka Ts'ombo) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Krootuse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1940. aastatel.
Täikülä

Täikülä oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Ihamaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1977.
Tämbälse

Tämbälse (ka Tämbelse) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Villike küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Tõrvhavva

Tõrvhavva (ka Tõrvahavva, Tõrvhaua) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Lutsu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Vaadimäe

Vaadimäe oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Raigla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Vaadimäe mõis
Vahtsõmõisa

Vahtsõmõisa oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Säässaare ja Viisli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel. Vahtsõmõisa mõis
Vallikülä

Vallikülä (ka Valliküla) oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Sooblase küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.