laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kärla Muusikakool

Kärla Muusikakool on muusikakool Saare maakonnas Kärla alevikus aadressil Pargi 1. Muusikakooli asutas 1994. aastal tuntud muusikapedagoogi ja dirigendi Ludmilla Tooni algatusel Kärla vallavalitsus. Koolis on võimalik õppida järgmisi instrumente: klaver, plokkflööt, akordion, karmoška, saksofon, pop-jazz kitarr, väikekannel lisapillina ja kitarr ansamblipillina. Kärla Muusikakooli veebisait
Kehra Kunstidekool

Kehra Kunstidekool on huvikool Kehras. Kool on asutatud 16. augustil 1962, mil see kandis nime Kehra Laste-Muusikakool. Kooli algatajateks olid lapsevanemad, kelle lapsed olid juba eratundides pillimängu õppimist alustanud. Kool alustas tööd Kehra Keskkooli uues suures majas. Ruumipuudusel kolis kool 1970. aastal aadressil Spordi 3 asuva elumaja keldrisse ja osaliselt tehase klubisse, kus oli mitu klaverit. 1975. aastal koliti Kehra Keskkooli algklasside majja, kus muusikakooli käsutuses oli ainult 3 ruumi. 1989. aastal alustati koolis kunstiõpetust. 1990. aastal sai kool oma kahekorruselise maja aadressil Kose mnt 22, mis remonditi Kehra linnavalitsuse toetusel, õpetajate ja lastevanemate abiga. 1991. aastal nimetati kool Kehra Kunstidekooliks. Kooli direktorid on olnud: 1962–1969 Elvi Maisa 1969–1974 Aita Arike (Ivanova) 1974–1979 Astrid Tamm 1979–1981 Andres Kelder 1981–1983 Kaari Sillamaa 1983–1984 Alar Ivanov 1984–1995 Aita Arike (Ivanova) 1995–2008 Paul Raud 2008–2011 Lilia Semjonova alates 1. septembrist 2011 Ene Kerb Kehra Kunstidekooli veebisait
Kehtna Kunstide Kool

Kehtna Kunstide Kool on huvikool Kehtnas. Kool asutati 1991. aastal Kehtna valla huvikoolina. Koolimajaks sai 1964. aastal ehitatud vana lasteaiamaja, mida on jagatud Kehtna Klubi ja kauplusega. Kooli ruumides tegutsevad Kehtna valla lastekoor Kraaks (asutatud 2004. aastal, dirigendid Ea Hark ja Iea Karjane), Kehtna poistekoor (asutatud 2016. aastal, dirigendid Ea Hark ja lea Karjane), pärimusansambel (asutatud 2012. aastal, juhendaja Kätlin Lang), Kehtna Kunstide Kooli bänd (juhendajad Ea ja Helmut Hark). Kehtna Kunstide Kooli veebisait
Suurbritannia kuninglik merevägi

Suurbritannia kuninglik merevägi (The Royal Navy, RN) on meresõja ja teisi mereväe ülesandeid täitev väeliik Suurbritannia relvajõududes. Briti ja Šoti kuningad kasutasid sõjalaevu juba varasel keskajal, kuid esimesed suured merelahingud peeti Prantsusmaa vastu Saja-aastase sõja ajal. Tänapäeva kuninglik merevägi loeb oma algusajaks 16. sajandi esimese poole ning see on seega Suurbritannia vanim väeliik. Oma vanuse tõttu, kutsutakse mereväge Vanemteenistuseks (Senior Service). Alates 18. sajandist kuni Teise maailmasõjani oli Suurbritannia merevägi maailma võimsaim merevägi. Sel oli oluline roll Briti impeeriumi loomisel ja kaitsmisel ning mitmed olulised kolooniad ja mereväebaasid võimaldasid mereväel omada globaalset mõju. Ajaloolise silmapaistvuse tõttu on isegi mitte-brittide seas tavaline nimetada Suurbritannia kuninglikku mereväge ilma riigi täpsustuseta Royal Navy-ks. Pärast Esimest maailmasõda vähendati märkimisväärselt mereväe suurust, kuid isegi siis oli see Teise maailmasõja alguses maailma suurim merevägi. Külma sõja ajal spetsialiseerus merevägi allveelaevatõrjele, otsides Nõukogude allveelaevu ning patrullides GIUK-i koridori piirkonnas ehk Gröönimaa, Islandi ja Suurbritannia vahelisel alal. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist, on mereväe fookus pöördunud tagasi osalemisele operatsioonidel üle maailma. Mereväe koosseisu kuulub 72 sõjalaeva, mille hulgas on kaks lennukikandjat, 10 tuumajõul liikuvat allveelaeva, 12 fregatti ja 26 valvelaeva. Kuninglik merevägi on osa Tema Majesteedi Mereväeteenistusest, kuhu kuulub ka Kuninglik Merejalavägi. Mereväeteenistuse juht on esimene merelord, kes on auastmelt admiral ning Suurbritannia riigikaitsenõukogu liige. Merevägi kasutab kolme mereväebaasi, mis asuvad Portsmouthis, Gare Lochis ja Devonportis ning kaht lennuvälja, mis asuvad Yeovilis ja Helstonis. Plymouthi lähedal asuv Devonporti mereväebaas on Lääne-Euroopa suurim mereväebaas. "The Senior Service – Why is the Navy so often called?". Naval Historical Society of Australia. Vaadatud 26. detsember 2022. "What was the role of Royal Navy?". British Empire 1815-1914. Vaadatud 26. detsember 2022. "First Sea Lord". Royal Navy. Vaadatud 26. detsember 2022. "Bases and Stations". Royal Navy. Vaadatud 26. detsember 2022. "HMNB Devonport". Royal Navy. Vaadatud 26. detsember 2022.
Gėsalai

Gėsalai (žemaidi Giesalā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Gėsalai jääb Apšė ja Kaltise jõe äärde. Külla jääb osaliselt Gėsalai geomorfoloogiline kaitseala. Gėsalais on raamatukogu. Sinna jääb Gėsalai kalmistu. Küla kuulus kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Seda on kirjalikult esmamainitud 1523 aastal. 1572. aastal läks asula Chodkiewiczite valdusse, hiljem kuulus see Sapiehadele. 1919. aastal avati külas algkool, kuigi mitteametlikult oli seal õppetööd alustatud juba 1917. aastal. 2005. aastal sai sellest Ylakiai kooli filiaal, aga 2010. aastal kool suleti. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad. Nende lahingu- ja matmispaik on muinsuskaitse all. Aastail 1951–1962 oli seal Gėsalai külanõukogu halduskeskus, aastail 1950–1992 aga kolhoosi Pabaltija keskasula. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Skuodo rajono savivaldybė Baigėsi kaimo mokyklos istorija. Ūkininko patarėjas Lietuvos partizanų kautynių, žūties ir sovietinio teroro vieta Gėsalai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. VI (Fau-Goris). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 615 lk.  Gėsalai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla portaalis vietoves.Lt
Kalnėnai (Aleksandrija vald)

Kalnėnai (žemaidi Kalnienā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Kalnėnai asub Spiginasese jõe ääres. Külas on Kalnėnai kalmistu. Külla jääb Žemaitija Botaanikapark ehk Izidorius Navidanskase park, eraomandis olev botaanikaaed, mille lõi Pabaltija kolhoosi aednik Izidorius Navidanskas. Juba Izidoriuse isa oli kujundanud oma talu teed alleedena, valikus leidus nii kase-, pärna-, hobukastani- kui ka elupuualleesid. XX sajandi teisel poolel asus Izidorius talu maadele juba liigirikkamat parki rajama. 1965. aastal nimetati see park Žemaitija botaanikaaiaks. Tegemist on ühe Leedu vanema botaanikapargiga. Looduskaitse all on Žukauskase tamm ümbermõõduga 4,25 ja kõrgusega 32 meetrit. Tamm võeti looduskaitse alla 1985. aastal. Tiik Spiginase jõel Üks botaanikapargi alleedest Žukauskase tamm Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. Skuodo rajono savivaldybė Izidoriaus Navidansko parkas Žukausko ąžuolas
Edurne Pasaban

Edurne Pasaban Lizarribar (1. augustil 1973 sündinud Tolosas Hispaanias) on baski mägironija, kes esimese naisena on jõudnud iga 14 kaheksatuhandelise tippu. Esiti ületas ta Džomolungmat 23. mail 2001, viimati Xixabangmat 17. mail 2010. Gerlinde Kaltenbrunner Nives Meroi  Edurne Pasaban – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Veiteliai

Veiteliai (žemaidi Vėitelē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Veiteliais suubub Kaltis Apšė jõkke. Külas asub I aastatuhandel ja II aastatuhande algusaastatel kasutusel olnud Veiteliai linnamägi, mis on tänapäeval muinsuskaitse all. Rootslased põletasid selle Apuolė linnust rünnates maha. Sealse linnuse ülikud maeti Apšė (kohalikult Vereta) jõe kaldal asuvatesse kääbastesse, mida nimetatakse Hiiukääbasteks. Kohaliku legendi kohaselt elanud linnuses kunagi hiiglased, kellest tugevaim ja arukaim kandis nime Veitelis. Tema järgi sai ka paikkond nime. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Veitelių piliakalnis, vad. Pilale Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. - Kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka. Lk. 206–208
Kivyliai

Kivyliai (žemaidi Kėvīlē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas Läti piiri ääres. Asula jääb valla keskusest Aleksandrijast kaks kilomeetrit loodesse. Külla jääb osaliselt Apšė biosfääri polügoon. Muinsuskaitse all on Apšė jõe ääres asuv Kivyliai linnamägi. 4 meetri kõrgune linnamägi oli kasutusel I aastatuhandel, selle nõlvadel asus XVIII-XIX sajandil kalmistu. Külla jääb ka Kivyliai mõisa hoonetekompleks. Külas on Kivyliai kalmistu. Aastal 1925 sündis külas Mosėdise kivimuuseumi rajaja Vaclovas Intas. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Kivylių piliakalnis, vad. Pilale Lietuvos TSR archeologijos atlasas, Vilnius, Mintis, 1975 m. Kd. 2 lk. 85 Skuodo rajono savivaldybė  Kivyliai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Klaišiai

Klaišiai on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas Läti piiri ääres. Asula jääb Apšė jõe äärde. Külla jääb osaliselt Apšė biosfääri polügoon. Osaliselt ulatub sinna ka Natura 2000 linnukaitse ala Apšė jõgi ja selle org. Asula nimi tuleneb isikunimest Klaišys. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Ūkininkas – 1924. – Nr. 16–17. – lk. 12–13  Klaišiai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Truikinai

Truikinai (žemaidi Troikėnā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Truikinai asub Guntinase jõe ääres. Guntinase jõel asub aastal 1971 rajatud Truikinai paisjärv pindalaga 0,035 km². Kohaliku legendi kohaselt lasknud mõisnik Truikinas hobuse liikvele ja sinna, kuhu see seisma jäi, rajas ta kiriku. Kiriku nimetas ta oma poja Aleksandri järgi, kiriku juurde tekkinud küla sai aga nime tema enda järgi. Hiljem sai siis kiriku juures asuv piirkond ka nime Aleksandrija. Truikinai ja Daujotai piiril asuv Truikinai allikas ehk Šmidti kaev on loodusmälestisena kaitse all. Allika kohta räägitakse ümbruskonnas palju lugusid, seega on see oma mütoloogilise väärtuse tõttu võetud ka muinsuskaitse alla. Muinsuskaitse all on ka küla põhjapiiril asuvad Klaišiai muinsuskalmed, mis on nime saanud põhja pool asuba Klaišiai küla järgi. Külas asub põllumajandusmuuseum. Külatänav Põllumajandusmuuseum Paisjärv Truikinai allikas Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998 Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 148 lk. Lietuvos geologijos paminklai ir draustiniai. Parengė A. Linčius. – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidykla, 1994 Truikinų šaltinis, vad. Šmitos šaltiniu Klaišių kapinynas Žemdirbio muziejus  Truikinai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Suurupi vabadussammas

Suurupi vabadussammas on Harjumaal Suurupi külas asuv mälestusmärk. Vabadussammas avati 20. augustil 2017 Eesti Vabariigi taastamise 25. aastapäeval. Skulptuuri autor on meister Silver Treiman. Vabadussammas kujutab valges kleidis naist, tõrvik paremas käes ning sümboliseerib Eesti rahva vabadust. Puidust vabadussamba valmistamiseks kulus kümme päeva. Monumendi pealispinda kaitseb niiskuse eest puidukaitsevahend. Vabadussamba õnnistas sisse kirikuõpetaja Avo Üprus ning avamisel esines Suurupi naiskoor Meretule. Suurupi vabadussamba maksumuseks kujunes umbes 3000 eurot, millest enamiku moodustasid annetused. "Vabadussammas Suurupi pangale". Harju Elu. 28. august 2017. Vaadatud 26. detsembril 2022.
Muraste vaateplatvorm

Muraste vaateplatvorm asub Harku vallas Muraste külas. Platvormilt on võimalik näha Kakumäe poolsaart, Kopli lahte, Naissaart, Aegnat kui ka Viimsi poolsaart. Vaataplatvorm on piiratud aiaga, kuid sellegipoolest on võimalik platvormile omal vastutusel siseneda. Vaateplatvormi all asuv trepp ühendab Murastet ja Meriküla, kuid on 2022. aasta detsembri seisuga suletud. Vaateplatvorm asub Tallinnast 21 km kaugusel. Vaateplatvormi algne eesmärk oli toetada uute elamurajoonide kanalisatsioonitoru. "Muraste vaateplatvorm". Trip to Estonia.
Christian Nørgaard

Christian Thers Nørgaard (sündinud 10. märtsil 1994 Kopenhaagenis) on Taani jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brentford ja Taani jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Taani klubis Lyngby. Ainsal korral mängis ta klubi põhimeeskonnas Taani kõrgliigas 2011. aasta novembris. 2012. aastal sõlmis ta lepingu Saksamaa klubiga Hamburger SV. Ta sai mänguaega ainult Hamburgeri reservmeeskonnas Saksamaa tugevuselt neljandas liigas. Aastatel 2013–2018 mängis Nørgaard Taani kõrgliigaklubis Brøndby. 2017. aastal valiti ta Brøndby aasta mängijaks. 2018. aastal võitis ta Brøndbyga Taani karikavõistlused. 2018. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Itaalia kõrgliigaklubiga Fiorentina. Hooajal 2018/19 pääses ta Fiorentina meeskonnas Itaalia kõrgliigas väljakule vaid kuues mängus. 2019. aasta mais sõlmis ta nelja-aastase lepingu Brentfordiga, mis mängis toona Inglismaa esiliigas. 2021. aastal kindlustas ta Brentfordiga pääsu Inglismaa kõrgliigasse. 13. augustil 2021 lõi ta Inglismaa kõrgliiga hooaja avamängus värava Arsenali vastu. 2022. aasta alguses sõlmis ta Brentfordiga uue kolme ja poole aasta pikkuse lepingu. Hooaja 2021/22 lõpus valiti Nørgaard Brentfordi hooaja parimaks mängijaks. Taani jalgpallikoondises tegi Nørgaard debüüdi 8. septembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Inglismaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 9. oktoobril 2021 MM-i valikmängus Moldova vastu. Ta on kuulunud Taani koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel. "Medie: Christian Nørgaard er på vej væk fra Fiorentina". Tipsbladet.dk. Vaadatud 28. mail 2019. Carey, Mark; Harris, Jay; AlBaharna, Maram. "Christian Norgaard: The Disruptor". The Athletic. Vaadatud 30. aprillil 2022. "Christian Nørgaard signs new contract". www.brentfordfc.com. Vaadatud 1. jaanuaril 2022. "Christian Nørgaard wins Player of the Year prizes". www.brentfordfc.com. Vaadatud 18. mail 2022.  Christian Nørgaard – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Profiil brentfordfc.com lehel
Bad Gleichenberg

Bad Gleichenberg on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Klauseikiai

Klauseikiai (žemaidi Klausėikē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Klauseikiai jääb Išraitase ja Guntinase jõe kaldale. Külla jääb Klauseikiai vana kalmistu. Teise maailmasõja eel tegutses külas algkool. Looduskaitse all on mitu põlispuud. Külas kasvavad Klauseikiai kadakas kõrgusega 5,5 meetrit, ja Kuokščiste tamm, mis istutati üle 200 aasta tagasi Kuokščiste pere majapidamise juurde. Tamme ümbermõõt on 4,32 meetrit. Kaitse all on ka Gureckiste pärn, mis kasvab endise Gureckiste pere majapidamise juurde viiva tee ääres. Pärna ümbermõõt on 3,9 meetrit, selle juures asub tulpkabel. Muinsuskaitse all on Klauseikiai asulakoht, mis oli kasutusel II aastatuhandest EKr. kuni XIII sajandini. Klauseikiai kadakas Tulpkabel Kuokščiste tamm Gureckiste pärn Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Klauseikių kadagys Kuokščio ąžuolas Gurecko liepa Klauseikių senovės gyvenvietė  Klauseikiai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla portaalis vietoves.Lt
Vitaly Janelt

Vitaly Janelt (sündinud 10. mail 1998 Hamburgis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brentford. Aastatel 2010–2014 kuulus ta Hamburger SV-i noortesüsteemi. Seejärel liitus ta RB Leipzigiga. Hooajal 2016/17 mängis ta Leipzigi reservmeeskonnas Saksamaa tugevuselt neljandas liigas. 2017. aasta jaanuaris läks ta Leipzigist laenule Saksamaa esiliigaklubisse VfL Bochum. 2018. aasta mais sõlmis ta klubiga püsiva kolmeaastase lepingu. 2020. aasta oktoobris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Brentfordiga, mis mängis toona Inglismaa esiliigas. 2021. aastal kindlus ta Brentfordiga pääsu Inglismaa kõrgliigasse. Premier League'is lõi ta esimese värava 25. septembril 2021 mängus Liverpooli vastu. 2021/22 lõi Janelt Inglismaa kõrgliigas kokku neli väravat. Aastatel 2013–2021 mängis Janelt Saksamaa noortekoondistes. 2021. aastal tuli ta Saksamaa kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Lunt, Sean (12. veebruar 2021). "Brentford star reveals how club convinced him of move – Explains what is so special about Bees". Sport Witness. Vaadatud 29. oktoobril 2021.  Vitaly Janelt – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Vitaly Janelt brentfordfc.com lehel
Tõmmis (leotis)

Tõmmis on eeterlikke õlisid või lõhnaineid sisaldav taimede või nende osade vesi- või piiritusleotis. Kasutatakse parfümeeria- ja farmaatsiatööstuses ning mõnede toiduainete valmistamisel. Aroomteraapia
Jedžiotai

Jedžiotai (žemaidi Jediuotā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Jedžiotai jääb Išraitase ja Luoba jõgede äärde. Külla jäävad osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala ja Apuolė maastikukaitseala. Jedžiotais on kaks kalmistut. Küla nimi tuleneb isikunimest Jedžiotas. Looduskaitse all on Mediškise tamm ümbermõõduga 4,24 meetrit, mis on jäänuk seal kasvanud suuremast metsast (kohalikus murdes tähendab medė metsa). Küla alalt leitud kivikirved annavad tunnistust, et ala oli asustatud I aastatuhandel EKr. Muinsuskaitse all on Jedžiotai linnamägi (jääb külla vaid osaliselt), mis oli kasutusel I aastatuhandel ja II aastatuhande algul. See põletati maha enne Apuolė linnuse ründamist, kuid sealsed kaitseehitised võeti hiljem taas tavitusele. Arvatakse, et tegemist võib olla kuralaste Lobe muinaslinnusega, mida mainitakse aastal 1253. Küla teises servas asub Jedžiotai või Klauseikiai asulakoht, mis oli kasutusel X–XIII sajandini. Tegemist oli soiste kallastega järvekese äärde rajatud kindlustamata asulaga. Muinsuskaitse all on veel külas asuv XIX sajandi lõpus püstitatud tulpkabel. Külas asub 20 lohuga lohukivi. Kolme lohu juures on näha peitlijälgi. Tänapäevane Jedžiotai küla moodustus 1566. aastal maareformi käigus. XIX sajandil eksisteeris selle kõrval veel teinegi Jedžiotai – hajaküla, mis hiljem teise külaga kokku sulas. 1877. aastal keeldusid 137 Jedžiotai talumeest sealse riigimõisa põldudel pärast pärisorjuse kaotamist töötamast. Aastal 1920 avati külas algkool. Maareformi järel lagunes vana tänavküla struktuur ja Jedžiotai muutus hajakülaks. Teise maailmasõja järel tegutsesid küla ümbruskonnas Leedu metsavennad. Mediškise tamm Tulpkabel Jedžiotai linnamägi Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Skuodo rajono savivaldybė Mediškių ąžuolas Jedžiotų piliakalnis, vad. Pilale Jedžiotų, Klauseikių senovės gyvenvietė Koplytėlė su Pietos skulptūra Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 124 lk.  Jedžiotai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tõmmis (graafika)

Tõmmis (graafikas ka estamp) on trükivormiga paberile või muule materjalile tehtud jäljend. Trükinduses on tõmmis trükilao äratõmme, graafikas graafikaplaadi äratõmme. Tõmmiseks võidakse nimetada ka paljundusmasinas tehtud koopiat. kserotõmmis kuvatõmmis
Šarkė

Šarkė on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas, paigas, kus Išraitase jõgi Luobasse suubub. Külla jäävad osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala ja Apuolė maastikukaitseala. Külas asuvad Apuolė muinaskalmed, mis olid kasutusel II-V sajandil ja hiljem IX-XIII sajandil. Osaliselt jääb selle alale ka Apuolė asulakoht. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. https://www.geoportal.lt/map/ Apuolės kapinynas
Daujotai

Daujotai (žemaidi Daujuotā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Daujotai asub Luoba ja Guntinase jõe vahel. Külla jäävad osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala ja Apuolė maastikukaitseala. Seal asuvad ka Daujotai nõukogude sõjaväekalmistu, Daujotai vana kalmistu ja Šarkė luteri kalmistu. Truikinai ja Daujotai piiril asuv Truikinai allikas ehk Šmidti kaev on loodusmälestisena kaitse all. Allika kohta räägitakse ümbruskonnas palju lugusid, seega on see mütoloogilise väärtuse tõttu võetud ka muinsuskaitse alla. Küla on kujunenud Šarkė mõisa maade tükeldamisel 1925. aastal. 1927. aastal nimetati asula Daujotaiks. Teise maailmasõja ajal asus mõisa häärberis sõjaväehaigla. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Skuodo rajono savivaldybė https://www.geoportal.lt/map/ Lietuvos geologijos paminklai ir draustiniai. Parengė A. Linčius. – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidykla, 1994 Truikinų šaltinis, vad. Šmitos šaltiniu  Daujotai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla portaalis vietoves.Lt
Knežė

Knežė on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Knežė jääb Luoba jõe äärde. Külla jäävad osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala ja Apuolė maastikukaitseala. Sinna jäävad Knežė küla kalmistu ja Knežė küla õigeusu kalmistu. Muinsuskaitse all on Jedžiotai linnamägi (jääb külla vaid osaliselt), mis oli kasutusel I aastatuhandel ja II aastatuhande algul. See põletati maha enne Apuolė linnuse ründamist, kuid sealsed kaitseehitised võeti hiljem taas tarvitusele. Arvatakse, et tegemist võib olla kuralaste Lobe muinaslinnusega, mida mainitakse aastal 1253. Küla on kujunenud Luoba jõe ääres asunud vesiveski juurde. Aastal 1910 sai see üleujutuses rängalt kannatada, aastal 1912 hävis veskikoht aga tules. Aastal 2015 püstitati veskikoha juurde 30 meetri pikkune sild, mis ühendab Knežėt Kaukolikaiga. Koolmekoht Luoba jõel Jalakäijate sild Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Skuodo rajono savivaldybė https://www.geoportal.lt/map/ Jedžiotų piliakalnis, vad. Pilale  Knežė – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Juknaičiai (Aleksandrija vald)

Juknaičiai (žemaidi Joknātē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas Šata jõe ääres. Külla jääb osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. https://www.geoportal.lt/map/
Kaukolikai

Kaukolikai (žemaidi Kaukuolėkā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Küla jääb Luoba ja Šata jõe vahele. Seda ühendab Knežėga jalakäijate sild. Külla jäävad osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala ja Apuolė maastikukaitseala. Kaukolikais on püha Ansgari kabel. Külas on Kaukolikai kalmistu. Kohaliku loo kohaselt oli seal kord rootslaste ajal hirmus lahing. Surnuid ei jõudnud keegi matta ja hiljem leiti küla kohalt pidevalt konte ja kolpasid (kolp on leedu keeles kaukolės). Teise loo kohaselt tegi hävitustööd hoopis katk. Aastail 1902–2007 tegutses külas kool, aastail 1950–1993 oli küla kohaliku Apuolė kolhoosi keskasulaks. 1957. aastal avati külas raamatukogu ja arstipunkt. Rajati ka kultuurimaja, mille ruumides asub nüüdisajal Püha Ansgari kabel. 1983. aastal sündis külas leedu laulja Mia. Kaukolikai Kabeli sisevaade Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Skuodo rajono savivaldybė  Kaukolikai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla portaalis vietoves.Lt
Radkersburg Umgebung

Radkersburg Umgebung (sloveeni: Žabakovci) oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. 2015. aastast on see Bad Radkersburgi valla osa.
Deutsch Goritz

Deutsch Goritz on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.