laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pronksiaja kollaps

Pronksiaja kollaps[viide?] oli umbes ajavahemikuga 1206–1150 eKr alanud Lähis-Ida ja idapoolsete Vahemere maade ülemineku algus varajasse rauaaega. Kollaps puudutas hävitavalt ka Viljaka Poolkuu ala maid. Nimetus on pandud ajaloolaste poolt, kes nägid seda aega selle vägivaldsest, ootamatust ja kultuuriliselt lõhkuvast küljest. Hilisele pronksiajale omane Egeuse kultuuri ja Anatoolia paleemajandus asendus pärast vapustust tumedale ajajärgule omase olnud isoleeritud külakultuuriga. Varisesid kokku ka Viljaka Poolkuu ala vanad riigid ja said alguse uued. Kollaps sarnanes oma põhijoontelt ja tulemustelt hilisema Lääne-Rooma riigi kokkuvarisemisega: äärmuslikes looduslikes oludes või isegi nende sunnil ründasid migreeruvad hõimud oma teele ettejäävaid paikseid tsivilisatsioone, milles neid algselt kokku sidunud sisemine solidaarsus oli juba asendumas individualismi, lõhenemise ja killustumisega. Robert Drews on kirjeldanud seda kui "vanaaja ajaloo halvimat katastroofi, mis oli isegi hävitavam kui Lääne-Rooma kollaps." Selle ajaga seostub kultuurimällu jäänud ja hiljem antiikautorite kaudu käibele läinud mõiste "kuldaja kaotus"[viide?]. Robert Drews, The End of the Bronze Age:changes in warfare and the catastrophe c. 1200 B.C., 1993:1 Edward Lipiński, On the skirts of Canaan in the Iron Age: historical and topographical researches, Chapter I, The end of the Bronze Age Oliver Dickinson, Oliver Thomas Pilkington Kirwan Dickinson, 2006, The Aegean from Bronze Age to Iron Age: continuity and change between the twelfth and eighth centuries BC
Elbsandsteingebirge

Elbsandsteingebirge (saksa; 'Elbe Liivakivimäestik'; tšehhi Labské pískovce 'Elbe liivakivid' ehk Děčínská vrchovina 'Děčíni kõrgustik') on mäestik Tšehhi massiivi põhjaosas Tšehhi ja Saksamaa piiril, külgneb läänes Maagimäestikuga ja idas Sudeetidega. Kõrgus kuni 723 meetrit. Mäestik koosneb liivakivist. Mäestikku läbiv Elbe ja seal voolavad Elbe lisajõed moodustavad järskude kaljuste nõlvadega orge.
Üliõpilasseltside Liit

Üliõpilasseltside Liit (lühend ÜL) on akadeemilisi üliõpilasseltse ühendav katusorganisatsioon. Üliõpilaskonna omavalitsuse algusaeg ulatub 1920. aastatesse kui seoses edustuse valimistega tekkis vajadus tegutseda ka väljaspool akadeemilisi organisatsioone. 17. detsembril 1924 loodud kõiki üliõpilasseltse ühendav Eesti Üliõpilasseltside Liit lagunes juba 1925. aastal seltsidevaheliste vastuolude ja konflikti tõttu ülikooli valitsusega. 12. märtsil 1926 asutati Üliõpilasseltside Liit, kuhu kuulusid ÜS Raimla, ÜS Liivika, EÜS Põhjala, ÜS Concordia, Eesti Naisüliõpilaste Selts (ENÜS), ENÜS Ahava, EYS Veljesto ja EÜS Ühendus. Põhikiri võeti vastu 26. aprillil 1926. Selle järgi oli ÜL akadeemilistes küsimustes ühiselt tegutsev nn väikseid seltse ühendav katusorganisatsioon. Mõnda aega pärast väikeseltside taasasutamist ja üksinda arenemist hakati otsima kontakte ja koostöövõimalusi teiste seltsidega. Nii tekkiski idee taasasutada 1926. aastal loodud Üliõpilasseltside Liit. 5. veebruaril 1996 toimunud taasasutamise arutelust võtsid osa EÜS Põhjala, ENÜSi, EYS Veljesto ja ÜS Raimla esindajad. 1997. aasta kevadel liitus ka ÜS Liivika. Tegevuse aluseks võeti vana põhikiri, mida hakati oludele vastavaks kohandama. Kõrvale jäi korporatiivse sisestruktuuriga Eesti Üliõpilaste Selts (EÜS). Üliõpilasseltside Liidu tegevust juhib Esindajate Kogu, kus igal seltsil on kaks esindajat ning igal esindajal on üks hääl. Igal semestril vahetub eesistuja selts vanuselise rotatsiooni järgi (EÜS Põhjala, ÜS Liivika, ENÜS, ÜS Raimla). EYS Veljesto ei osale praegu ÜLi tegevuses. ÜLi eesmärgiks on ühendada ja lähendada seltside liikmeid, edendada omavahelist suhtlust ja koostööd ning toetada üliõpilaste süvenemist kultuuri ja ühiskonna probleemidesse. ÜLi tegevus on suunatud eelkõige sissepoole, seltside liikmete omavahelisele suhtlusele ja tegevusele. Lisaks aastapäeva tähistamisele on kujunenud traditsioonilisteks üritusteks suvepäevad, jõulude ja emakeelepäeva tähistamine, volbriüritustejärgne 1. mai piknik ja vastlaliu laskmine. Toredaks traditsiooniks on ka ettekandeõhtud, kus iga liikmesseltsi esindaja teeb ettekande varem kindlaksmääratud teemal. Üliõpilasseltside Vilistlaskogude Liit Saks, Rainer, Salumets, Signe. Üliõpilasseltside Liit. Väljaandes: Piirimäe, H. (Toim.). Vivat Academia. Üliõpilasseltsid ja -korporatsioonid Eestis, lk. 457-470. Tartu: Eesti Üliõpilaste Seltsi Kirjastus, 2007.
Eduard von Fock

Paul Alexander Eduard von Fock (5. jaanuar 1799 (vkj 25. detsember 1798) Tapa mõis – 29. juuni (vkj 17. juuni) 1884 Sagadi mõis) oli Eestimaa aadlik, Sagadi mõisnik. Eduard von Fock õppis õigusteadust Tartus ja Heidelbergis. Eduard von Fock teenis 1820–1839 Eestimaa Rüütelkonna sekretärina ja 1839–1883 Eestimaa maanõuniku, Tallinna toomkiriku konvendi presidendi ja Eestimaa ülemmaakohtu presidendina. Ta sai salanõuniku teenistusastme. Oli 1839. aastal Eestimaa Põllumajanduse Seltsi asutaja koos Otto Magnus von Grünewaldti ja dr Karl Hueckiga (1811−1889). Sagadi mõisnikuks sai ta oma isa surma järel 1827. aastal. Eduard von Fock lasi 1845. aastal rajada Esku kabeli, mille juures olevale surnuaiale on ta ka ise maetud. Viited: "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil 2, 1.2: Estland" Görlitz. 1930 lk. 43 Sagadi mõisa ajalugu "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil 2, 1.2: Estland" Görlitz. 1930 lk. 42 "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil 2, 1.2: Estland" Görlitz. 1930 lk. 637 "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil 2, 1.2: Estland" Görlitz. 1930 lk. 635 "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil 2, 1.2: Estland" Görlitz. 1930 lk. 60 "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil 2, 1.2: Estland" Görlitz. 1930 lk. 190 Suusõnaline traditsioon - Ajaloolised isikud - Mõisnikud
Kevadine nigulapäev

Kevadine nigulapäev on eesti rahvakalendris 9. mail. Sellele päevale on nime andnud 3.– 4. sajandi pühak Myra piiskop Püha Nikolaus. 1087. aastal röövisid Itaalia kaupmehed Väike-Aasia rannikul paiknevast Myra linnast piiskop Nikolause säilmed. Need toimetati Bari linna. Sitsiilia kuningas Roger I toetusel püstitati San Nicola kirik, mille krüpti paigutati hinnalises sarkofaagis imettegevaks peetud pühakusäilmed. Paavst Urbanus II õnnistas 1. oktoobril 1089 Püha Nikolause altarit kiriku krüptis ning kuulutas 9. mai katoliku kiriku jaoks Püha Nikolause mälestuspäevaks. Venemaa metropoliit Jefrem määras 9. mai pidupäevaks ka oma kirikus. Katoliku ja kreeka-katoliku kirik tähistavad Püha Nikolause surmapäeva 6. detsembril. Mõlemad Nigulapäevad on juurdunud ka Eesti rahvakalendris. Kevadine nigulapäev on rohkem tuntud Lõuna-Eestis, peamiselt Setumaal. Sel päeval hakati uba ja hernest külvama. Keelatud oli hobustega töötada. Nigulapäevast Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis Berta
Livonia (Michigan)

Livonia on linn USA-s Michigani osariigis Wayne'i maakonnas. Livonias asub Madonna Ülikool. Livonia koduleht
MRAP

MRAP (Mine Resistant Ambush Protected – miini- ja varitsuskindel soomusauto) on tänapäevane soomusauto. MRAP ja HMMWV esimesed prototüübid loodi 1970, aastate alguses. HMMWV (High Mobility Multipurpose Wheeled Vehicle – suure liikumisvõimega mitmeotstarbeline ratassõiduk) sai laiema tuntuse osaliseks 1990ndate alguses Lahesõja päevil. 1978 hakati tootma MRAP-tüüpi masinad. Neid aga ei kasutatud mitte USA-s, vaid hoopis Lõuna-Aafrika Vabariigis. See tähendab, et MRAP tuli masstootmisse enne HMMWV-d. Viimaste (HMMWV) masstootmiseks sõlmis USA armee lepingu 1981. aastal ja esimesed 55 tuhat masinat saadi kätte aastal 1985. Tänu V-kujulisele põhjale annab MRAP efektiivse kaitse maamiinide eest, samuti suudab soomus piisavalt kaitsta meeskonda improviseeritud lõhkekeha rünnaku puhul. MRAP Technical Manuals
Petronas

Petronas on Malaisia nafta- ja gaasikompanii. Ettevõtte omanikuks on täies ulatuses riik. Fortune andmetel oli Petronas 2009. aastal käibe suuruselt 80. ning kasumlikkuselt 13. ettevõte maailmas, Aasia ettevõtetest aga kasumlikkuselt esimene. 2010. aastal oli ta käibe suuruse järgi 107. kohal Petronas asutati 1974. aasta 17. augustil riikliku naftakompaniina. Ettevõtte järgi on nime saanud Kuala Lumpuri pilvelõhkuja Petronas Towers. Global 500 Ettevõtte veebileht
Ülempreestrinna (taro)

Ülempreestrinna on tarokaart, mis kuulub Suure Arkaani kaartide hulka. Tavaliselt kannab see numbrit 2. Marseille' tarokikaartide pakis on ülempreestrinnat kujutatud paavsti tiaaraga kroonituna, kaardi nimeks on selle jaluses märgitud La Papesse (prantsuse keeles "naispaavst"). Ülempreestrinna tähistab intuitiivset tunnetust, alateadvust, loomingulisust ja okultseid teadmisi, samuti diplomaatilisust ja paindlikkust. Seda peetakse üheks kõige naiselikumaks kaardiks. Ravi Ramlov. "Tarot õpik. I osa: Suur Arkaan", Tallinn: Ravi Ramlovi Tarot Stuudio, 2007. lk 70 Narr - Maag - Keisrinna - Keiser - Ülempreester (Hierofant) - Armastajad - Kaarik - Õiglus - Eremiit (Erak) - Õnneratas - Jõud - Poodu - Surm - Mõõdukus - Saatan - Torn - Täht - Kuu - Päike - Kohtumõistmine (Kohus) - Maailm
San Juan

San Juan on Puerto Rico pealinn. Linn asutati 1521. aastal nimega San Juan Bautista de Puerto Rico. Nimi on pandud Ristija Johannese järgi. San Juan Bautista oli algselt Puerto Rico saare nimi, mille sellele 1493 pani Christoph Columbus, kes saare oma teisel Ameerika-retkel avastas. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. San Juani koduleht
Keskmise pronksiaja külm ajajärk

Keskmise pronksiaja külm ajajärk oli jahe periood Atlandi ookeani põhjaosa piirkonnas umbes 1800 eKr kuni 1500 eKr. Sellele järgnes hilispronksiaja kliimaoptimum. Sellel tavalist 1500-aastase kliimatsükli tõusu katkestaval ajal on tuvastatud tugevaid vulkaanipurskeid. Ajajärgu ühe tõsisema külmenemise toonud kliimakatastroofi põhjustas umbes 1627 eKr toimunud Minose purske nime kandev vulkaan Thíra purse. Ajaliselt selle läheduses toimusid ka Avellino purske nimeline Vesuuvi purse umbes 1703–1617 eKr ja Alaskal kaldeera tekitanud Aniakchaki purse (umbes 1645 eKr). Thera vulkaani purskega seostatakse Minose kultuuri esimeste paleede hävingut. Vulkaanide pursked tingisid umbes sajandi väldanud jahedama ajajärgu. Järske kliima jahenemisi on tuvastatud aastarõngaste põhjal. Siklosy, Z. (2007). "Middle bronze age climate change recorded in a Hungarian stalagmite: triggering by volcanic activity?" (PDF). Geophysical Research Abstracts. 11 (00777). Pearce, N. J. G., J. A. Westgate, S. J. Preece, W. J. Eastwood, and W. T. Perkins (2004). "Identification of Aniakchak (Alaska) tephra in Greenland ice core challenges the 1645 BC date for Minoan eruption of Santorini". Geochem. Geophys. Geosyst. 5: Q03005.
Folsomi järv

Folsomi järv on paisjärv Ameerika Ühendriikides California osariigis Folsomi linnast vahetult kirdes. Järv asub Placeri, El Dorado ja Sacramento maakonna alal. Selle geograafilised koordinaadid on 38° 43′ N, 121° 8′ W. Folsomi järv rajati 1955. aastal American Riveri ülespaisutamise teel Folsomi paisu abil. Järve maksimaalne pindala on 46,3 km² ja maht 1,25 km³. Järve ümbritseb kaitsealune puhkeala. Folsomi järve ääres asub Folsomi vangla.
Kantsoon

Kantsoon (itaalia k canzon 'laul') on vana prantsuse ja itaalia luuležanr, lembelaul, mis koosneb viiest või seitsmest stroofist ning ülistab rüütlite armastust. Kantsoon muusikas on lihtne ilmalik laul või ka laulva meloodiaga instrumentaalpala. Kantsoonide autoritena on tuntud Dante Alighieri ja Francesco Petrarca.
Carl Gustav Wiedemann

Carl Gustav Wiedemann (1773 Haapsalu – 1839 Haapsalu) oli Haapsalu raehärra. Ta oli Johann Christian Wiedemanni ja Johanna Charlotta Laguse poeg. 15/26. augustil 1791 sai ta Haapsalu kodanikuks, oli kübarsepp ja kaupmees. 4/16. märtsist 1819 kuni 25. juulini/6. augustini 1824 oli ta Haapsalu raehärra, seejärel kuni surmani kohtufoogt. 4/15. juulil 1792 abiellus ta Ridalas Catharina Anna Sophia Frischmanniga.
Johann Daniel Karstens

Johann Daniel Karstens (1763 – 29. september / 11. oktoober 1803) oli Haapsalu raehärra ja linnapea. Ta oli pärit Saksamaalt, esimest korda on teda mainitud 1782. aastal Haapsalus. 22. detsembril 1787 / 2. jaanuaril 1788 sai ta Haapsalu kodanikuks. Ta oli raehärra 27. augustist / 7. septembrist 1790 kuni 1792. aastani ja teist korda 22. jaanuarist / 3. veebruarist 1801 kuni surmani. Linnapea oli ta 1793–1797 ja kirikueestseisja 1800–1803. Ta hukkus laevaõnnetuses.
Ernst Hingstberg

Ernst Hingstberg (4./15. aprill 1756 Lübeck – 21. märts/2. aprill 1838 Haapsalu) oli Haapsalu bürgermeister ja Haapsalu linnapea. Tema vanemad olid Wiebe Hingstberg ja Elsabe Selcken. Ta oli kaupmees, Haapsalu bürgermeister 1787–1789 ja Haapsalu linnapea 1789–1792.
Naljand

Naljand on rahvaluule lühižanr, mis märgib lühikest, humoristliku või satiirilise sisuga rahvajuttu, rahvalikku naljalookest. Naljandite sündmustik on valdavalt tõsieluline. Naljandites on oluline koht sõnamängul ja sõnakoomikal. Naljandite tüpoloogiast
Rein Undusk

Rein Undusk (sündinud 22. juulil 1968 Tallinnas) on eesti kirjandusteadlane. Ta lõpetas 1986. aastal Tallinna 21. Keskkooli ning 1996. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia eriala kirjandusteaduse eriharu. Ta on Eesti TA Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse teadur. 2001 "Topos: Kohakujutelm müüdist mõisteni." Oxymora 4. Tallinn 2022 "The Rhetoric of Culture: The Case of Infinity." Oxymora 7. Tallinn Tema vend on kirjandusteadlane Jaan Undusk. Nende lell Johannes Undusk (1918–1979) oli Tallinna TSN TK esimees, lellepoeg Feliks Undusk on teleajakirjanik ja poliitik. Rein Undusk Eesti Teadusinfosüsteemis
Friedrich Baumühl

Friedrich Baumühl (surnud 1710) oli Haapsalu raehärra. Ta sai Haapsalu kodanikuks pärast 1692. aastat, oli seal kaupmees. 16/27. juulil 1700 sai ta raehärraks. Ta suri katku ja maeti 9/20. detsembril 1710 Haapsalus. 27. augustil / 6. septembril 1691 abiellus ta Sophia Elisabeth Jobbega (11/21. september 1673 Haapsalu – 1710 Haapsalu; suri katku). Haapsalu kodanikeraamat 1496–1797. Eesti Ajalooarhiiv, Tartu 1999. Lk. 102
Peeter Lilleväli

Peeter Lilleväli (sündinud 24. aprillil 1965[viide?] Jõhvis[viide?]) on eesti ajakirjanik ja fotograaf. Peeter Lilleväli on ajalehe Põhjarannik fotoajakirjanik[viide?]. "Näitlik õppetund" "Ekskursandid"
Loits

Loits on maagiline akt – sõnaline pöördumine, mille abil tahetakse allutada üleloomulik vägi oma tahtele. Selle erivormiks india usundites on mantra. Loitsud põhinevad usul sõna maagilisse jõusse. Loitsude abil püütakse mõjutada inimesi ja loodusjõude, ravida haigusi jne. Eestis on esimesed loitsud kirja pandud 1632 aastal. Peamised olid värsivormis jutustavas stiilis loitsud, milles kirjeldati soovitud sündmust. Olulised olid ka sünniloitsud, mis seletasid vältida tahetava ja soovimatu nähtuse tekkimist või algust. Loitsudes oli rohkesti saksa laene ning loitsude ühe osana kasutati sageli kristlikke palveid, arvumaagiat jms. Mantra Kulmar, T., 2006. Üldine usundilugu: religiooniteaduse põhimõisted. Tartu ülikooli kirjastus. Lk 13 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 148 Mare Kõiva, Eesti loitsud Eesti Päevaleht, 30. juuli 2011.
Külmking

Külmking on eesti ja liivi rahvausundis (Eestis eelkõige Saaremaal, Muhus ja osalt Hiiumaal) tuntud üleloomulik pahatahtlik olend. On usutud, et külmking on rahutu pahatahtlik vaim, mis halvast ja/või eriliste omadustega inimesest pärast surma maa peale uitama ja kahju tegema jääb. Külmkinga on vahel eristatud kodukäijast: nimelt ei lähe külmking mitte oma endisesse koju, vaid liigub n-ö avalikes kohtades. On ka arvatud, et külmkingaks saab teatud maagiliste taigade abil käia elus inimene või et külmking on nõia valmistatud ja pahategudele saadetud olend või nähtus. Külmkingi oli oln. Nee eeti siuksed inimesed oln, keda's vööta pörgu vastu; kis nii pailu paha olid maabel tein, et pörgu änam pole vöötud. Sii pidand siis oma pahategude rahviks niikaua mööda maad ümber hulkuma, kui hunt ta kolm korda oli ära murdand ning köu kolm korda surnuks löön. Siis saan oma hulkumisest lahti. (ERA II 8, 659/60 < Karja khk., Purtsa k. - Mihkel Tooms < Hendrik Tuuling, s. 1862 (1928)) Külmking on vaim, mis on metsas ja sois. Püiab eriti väheseid lapsi, kui need huilgavad metsas ja karjuvad. Külmkingal on inimese pia ja hobuse kere. Vilistamise piale tuleb külmking juure. (ERA II 1, 651/2 (7) < Reigi khk., Kõpu v. - Paul Ariste < Gustav Lauri, 49 a. (1928)) Johann Wilhelm Ludwig von Luce “Wahrheit und Muthmassung. Beytrag zur aeltesten Geschichte der Insel Oesel” Jean Baptiste Holzmayer “Osiliana” Ferdinand Johann Wiedemann “Aus dem inneren und äusseren Leben der Ehsten” Oskar Loorits “Liivi rahva usund” II
Ametimõis

Ametimõis (saksa keeles Amt) oli ajalooline majandusüksus, mis haldas läänistamata maid ja kogus makse. Ametimõisad toimisid enamasti ühe kihelkonna piires ja jagunesid vakusteks.
Piirideta Arstid

Piirideta Arstid (prantsuse keeles Médecins Sans Frontières ehk MSF) on humanitaarabiorganisatsioon, mis pakub erakorralist meditsiiniabi enam kui 70 riigis, millest enamik on arengumaad. Tema peakorter asub Šveitsis Genfis. Piirideta Arstid asutati 1971. Selle esimene missioon toimus tänapäeva Nigeerias Biafras. Piirideta Arstide asutajaliikmete hulgas oli vasakpoolne poliitik Bernard Kouchner, kellest hiljem sai Prantsusmaa tervishoiuminister ja välisminister. MSF tegeleb peamiselt patsientide taastusraviga haiglates ning vaktsineerimis-, sanitaar- ja puhta vee programmidega. Lisaks töötab MSF eraldatud piirkondades asuvates tervishoiukeskustes ja slummides ning koolitab välja kohalikku meditsiinipersonali. Riikides, kus meditsiiniline infrastruktuur on ebapiisav, teeb Piirideta Arstid koostööd riigiorganitega. Tegevuse eesmärk on tervishoiusüsteemi arendamine vastuvõetava tasemeni. Lisaks on MSF võtnud endale eesmärgiks tõsta avalikkuse teadlikkust kriisipiirkondades toimuvast. Piirideta Arstid sai 1999 Nobeli rahuauhinna. Auhinna võttis vastu Piirideta Arstide tollane president James Orbinski. Enne seda pälvis ta 1996 Sŏuli rahupreemia, olles selle läbi aegade kolmas laureaat. Piirideta Arstide koduleht Kasutatud 22.11.2010
Henn Tosso

Henn Tosso (sündinud 1945) on eesti majandusteadlane. Ta on Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud. Henn Tosso Eesti Teadusinfosüsteemis
Sfragistika

Sfragistika on pitsereid uuriv teadusharu, üks ajaloo abiteadustest. Sfragistika uurib pitserite õiguslikku ja sotsiaalset tähendust, aga ka nende kujunduse arengut. Sfragistikal on seoseid diplomaatika, heraldika, sotsiaal- ja kunstiajalooga.
Istumine

Istumine on keha olek puhkeasendis, kus toetutakse peamiselt tuharatele või puusadele ja ülakeha on rohkem või vähem vertikaalses asendis. Põrandal võib istuda nii sirgete kui kõverdatud jalgadega. Sirgete jalgadega istudes saab kasutada selja toetuseks mingit objekti või toetuda kätele. Kõverdatud jalgadega istudes võivad jalad olla paralleelselt (kõverdatud nagu põlvitades – põlved üles suunatud ja jalatallad toetumas maha või sääred reite all ja tuharad toetumas jalalabadele) või risti. Viimane on tavaline asend mediteerimisel. Seiza ('õige istumine') on jaapanikeelne sõna, mis tähistab jaapani traditsioonilist istumisviisi, kus jalad on paralleelselt kõverdatud ja tuharad toetuvad jalalabadele, varbad suunatud taha. Sellega sarnaneb jooga vajrāsana. Inimesel on võimalik peaaegu kõiki sobiva kõrgusega pindu kasutada istmena, sõltumata sellest, kas need on valmistatud istumise jaoks või mitte. Istmel istumiseks on kaks peamist võimalust: jalad asetsevad keha ees või on suunatud kahele poole keha kõrvale. Jalalabad võivad toetuda maha või jalatoele, olles horisontaalselt, vertikaalselt, sirgelt või kõverdatult erinevate nurkade all. Üks jalg võib asetseda risti üle teise ("jalg üle põlve"). Jalad võivad ka ilma toeta rippuda, kui iste on piisavalt kõrge. Ülakeha võib olla sirge, toetuda kummalegi küljele või taha või olla ettepoole kallutatud. Uurimused näitavad, et tundide kaupa sirge seljaga istumine põhjustab liigseid pingeid ja võib tekitada kroonilisi seljaprobleeme. On leitud, et seljale kõige soodsam asend istumiseks on 45-kraadine tahanõjatumine ehk asend, kus selja ja jalgade vaheline nurk on 135 kraadi. Kükitamine "Sitting straight 'bad for backs'" BBC News, 28.11.2006, vaadatud 7.04.2010
Mellunkylä

Mellunkylä (rootsi Mellungsby) on linnaosa Helsingis. Piirneb põhjas Vantaaga. Asumid: Kivikko Vesala Kontula Kurkimäki Mellunmäki Mellunkyläs on umbes 37 000 elanikku ja ligi 4000 töökohta. http://www.aluesarjat.fi/
Johannes Oskar von Falck

Johannes Oskar von Falck (19. mai / 31. mai 1859 Tambov – 2. märts 1933 Bad Cranz) oli Eesti ja Saksamaa vaimulik. Ta õppis aastatel 1873–1877 Tallinna Kubermangugümnaasiumis ja 1878–1882 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli seejärel prooviaastal Hageri Lambertuse koguduses Alexander Anton Hörschelmann juures ja Valga Jaani koguduses Heinrich Christian Gustav Kupfferi juures. Ordineeriti 18. detsembril / 30. detsembril 1884 Valgas õpetajaks. Oli aastatel 1884–1918 Kanepi Jaani koguduse õpetaja, oli veel aastatel 1903–1918 Võru praostkonna praost. Ta oli Kanepis kihelkonnas tuntud väga saksameelse isikuna. Eriti paistis see välja Saksa esimese okupatsiooni ajal, kui ta tegi koostööd okupatsioonivõimudega. Seetõttu põgenes ta okupatsiooni lõppedes 1919. aastal Saksamaale. Oli aastatel 1919–1929 luterlik vaimulik Jesaus (praegu Južnõi Kaliningradi oblasti Bagrationovski rajoonis). Jäi 1929. aastal emerituuri, elas seejärel Bad Cranzis (praegu Zelenogradsk). "Ajalooline traditsioon Kanepi kihelkonnast". Kogunud 1929. ja 1930. a. suvel stud. fil. Helmi Preem-Aspel. Tartu 2007 Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Mööbliesemete loend

Siin loetletakse mööbliesemeid. Baaripukk Chaise longue Chesterfieldi diivan Diivan Diivanvoodi Guéridon Imikuvoodi Jalapink Järi Kanapee Kapp Kardinapuu Kassoon Kiiktool Kirjutuslaud Kirst Klapplaud Klapptool Koi Konsoollaud Kontoritool Kott-tool Kraejalad Kummut Kušett Lamamistool Laud Lavats Markiis Nagi Nari Otoman Peeglilaud Pink Raamatukapp Raamaturiiul Rabamispink Riidekapp Riiul Sektsioonkapp Serveerimislaud Settee Sohva Söötmistool Taburet Tool Triikimislaud Troon Tualettlaud Tugitool Tumba Vesivoodi Vitriin Voodi Öökapp
Sisustus

Sisustus on mööbel, seadmed (valgustus, kodumasinad), tekstiilid (kardinad, vaibad), kunsti- ja tarbeesemed ruumis. Sisearhitektuur Sisekujundus