laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kuflew

Kuflew on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Mińsk Mazowiecki maakonnas Mrozy vallas. Kuflew asub Mrozyst 7 km lõunas. Kuflew sai linnaõigused 1531. aastal, kuid kaotas need 1820. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071412912125-0682838?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 7.10.2022.
Andrei Kalmakov

Andrei Kalmakov (transliteratsioon Andrej Kalmakov; vene Андрей Леонидович Калмаков; sündinud 11. septembril 1970 Oršas Valgevene NSV-s) on Venemaa kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. Ta on kahekordne Venemaa meister (1994, 1995) ja Euroopa meistrivõistluste pronksmedali võitja aastast 1995.
Krācnieki

Krācnieki on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Padure vallas. Küla asub valla idaosas Venta jõe kaldal. Osa külast jääb Venta oru hoiualale. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Kurmāle

Kurmāle (ka Kormale) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas. Küla asub valla põhjaosas merepinnast 70 meetri kõrgusel samanimelise oja kaldal. Kurmāle jääb valla keskusest Vilgālest 17, piirkonna keskusest Kuldīgast 4,5 ja Riiast 155 kilomeetri kaugusele. Küla oli üks kuralaste Bandava muinasmaakonna keskustest, mida on esmamainitud 1253. aastal (Kormalen). Külast loodes asub muinsuskaitsealune Kurmāle linnamägi. Tänapäevane küla on tekkinud endise Kurmāle mõisa (Kurmahlen) keskuse juurde. Külas asub bussipeatus. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 515. lk. ISBN 9984-00-412-0. "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 20. septembril 2020.
Eero Medijainen

Eero Medijainen (sündinud 1. detsembril 1959) on eesti ajaloolane. Medijainen lõpetas 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena. 1990. aastal kaitses ta ajalookandidaadi ja 1997. aastal filosoofiadoktori kraadi. Ta on Tartu Ülikooli õppejõud, uusima ajaloo õppetooli professor. Peamiselt uurib ta uusimat ajalugu, eriti rahvusvaheliste suhete ja poliitilist ajalugu. Ta on olnud mitme kooliõpiku kaasautor. 1939: võimalused ja valikud. Tartu 2000 Ajaloo ja poliitika piiridel: mõtteid ja mõtisklusi. Koolibri. Tallinn 2008. ISBN 9789985020234 (köites) Eesti välisministeerium ja saatkonnad 1918-1940. Tartu 1997 Eesti välispoliitika Balti suund 1926-1934. Tartu 1991 Entsüklopeediaga emotsioonide vastu? - Eesti Päevaleht, 22. mai 2007 Maailm prowintsionu peeglis: rahvusvahelised suhted ja Eesti välispoliitika karikatuuridel 1918-1940. Tartu 1998 Optieren für Estland - eine freiwillige oder eine erzwungene Migration 1920-1923? - Estland und Russland: Aspekte der Beziehungen beider Länder. Hamburg 2005 Salaagent Sergius Riis Eestis. - Akadeemia 2001, nr 8 The Republic of Estonia 1918-1940. Tallinn 2001 USA de jure tunnustusest Balti riikidele. - Akadeemia 1992, nr 10 Raudse eesriide lõimed: propaganda, avalik arvamus ja Baltikum 1939-1944. SE & JS. Tallinn 2018 ISBN 9789949721610 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk Eero Medijainen Eesti Teadusinfosüsteemis
Jātele

Jātele on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas. Küla asub valla lääneosas merepinnast 85 meetri kõrgusel. Jātele jääb valla keskusest Vilgālest 4,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 17 ja Riiast 152 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Jātele mõisa (Jahteln) keskuse juurde. Mõisakompleks põletati 1905. aasta revolutsiooni käigus maha. Jāteles kasvav saar ümbermõõduga 4,54 meetrit ning tammed ümbermõõtudega 4,5 ja 5,24 meetrit on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 516. lk. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Alejas

Alejas (vanasti ka Planīca) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas. Küla asub valla lääneosas merepinnast 90 meetri kõrgusel Vanka jõe kaldal. Alejas jääb valla keskusest Vilgālest 11, piirkonna keskusest Kuldīgast 10 ja Riiast 157 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Planīca mõisa (Planetzen) keskuse juurde. XX sajandi esimesel poolel oli küla saksa asunike asuala keskuses. Sealse valla elanikest olid ligi kolmandik sakslased. Kuni 1960. aastani oli küla algul Planica valla, hiljem aga Planica külanõukogu halduskeskus. Vietvārdu datubāze
Upīškalns

Upīškalns (vanasti ka Smiltnieki) on küla (vidējciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 85 meetri kõrgusel samanimelise oja kaldal. Upīškalns jääb valla keskusest Vilgālest 12, piirkonna keskusest Kuldīgast 4 ja Riiast 154 kilomeetri kaugusele. Küla rajati aastal 1988 kui Balti laevastiku sideväeosa sõjaväelinnak. Külas asub 245 meetri kõrgune sidemast. Aastal 2018 oli külas 56 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 64. Vietvārdu datubāze
Zaļāmuiža

Zaļāmuiža on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 90 meetri kõrgusel samanimelise oja kaldal. Zaļāmuiža jääb valla keskusest Vilgālest 3,8, piirkonna keskusest Kuldīgast 14 ja Riiast 160 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Zaļāsmuiža mõisa (Grünhof) keskuse juurde. Külas asub Vārdupe bussipeatus. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 517. lk. ISBN 9984-00-412-0. "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 20. septembril 2020.
Jäämurdja (rajatis)

Jäämurdja on rajatis, mis kaitseb vees olevaid silla tugisambaid jääpankade ja jää surve eest jää liikumisel, suunates selle kõrvale. Fotod Pärnu Kesklinna silla jäämurdjatest
Kassinurme linnus

Kassinurme maalinn ehk Kassinurme linnus ehk Kassinurme linnamägi ehk Kalevipoja säng on linnamägi Jõgeva vallas Patjala külas. Linnamägi on geoloogiliselt Kassinurme mõhnastiku üks järsunõlvalisi vallseljakuid. Kalevipoja sängi tüüpi linnus asus voorja põhja-lõunasuunalise 7–10 meetri kõrguse seljandiku lael, kus sügavad sulglohud on eraldanud 15–25 meetri laiuse neemiku ning selle kagu- ja loodepoolses otsas on olnud puidust kaitserajatised, millest on säilinud 2–3 meetri kõrgused otsavallid. Linnuse õu, mille pindala on 1500–1600 ruutmeetrit, jaguneb lõunaosas kaheks. Kagupoolne osa tõuseb 3–4 meetri kõrguse astanguna ja lõunapoolsel harul on 1,5–2 meetri kõrgune vall. Sama kõrge on vall ka linnuse põhjaküljel. Linnamäe lähemas ümbruses on avastatud kindlustamata asulakoha jälgi ning mitu väikelohulist kultusekivi. Eeluuringuid tegid aastatel 1953 Harri Moora ja 1987 Ain Lavi. Päästekaevamistel 1998. aastal uuris Lavi linnamäe kagu- ja loodepoolset otsavalli. Uurimistel leiti nii vallides kui ka hoovialadel eriaegsete linnuste ehitiste jälgi. Vallist avastati jälgi varasemast palkkindlustusest, mis hävisid 11. sajandi esimesel poolel. Nende kohale rajati uus kindlustuste liin, sedakorda liiva ja kruusaga täidetud palktaranditest. Linnamäel esineb asustusjälgi kuni 13. sajandi alguseni. Linnuse valli ees on allikas, mille nimetus on sulglohk ehk söll. Selle rahvapärased nimed on Põhjatu org ja Kalevipoja silmapesukauss. Rahvatraditsiooni järgi M. Kizniku poolt 1896. aastal Palamuselt Jaan Jungile saadetud kirja põhjal:[viide?] See allika koht pidada olema suisa põhjatu. 1860. aastate ühel väga kuival, vihmavaesel suvel olla kaugemad-kavalamad targad soovitanud Patjala küla vanadel naistel lasta mõõta põhjatu allika sügavus, – et küll siis tuleb jälle vihma. Siis koguti Patjala vanad naised ja korjati kokku küla kõik köied. Ilmatu pika köie otsa seoti raudpada, kuhu raskuseks pandi veel kivi. Köis olla vajunud ilmaarvamata sügavuseni. Kuigi nad põhjani ei jõudnud, tõmmati köis koos pajaga välja. Aga kivi asemel olnud pajas verine härja pää. Ja siis ütles hääl vee peal: "Kui te veel kord sisse lasete pada, siis tõmbame teid endid kõige täiega alla." Seepeale jätsid ehmunud naised allika sügavuse mõõtmise. Ka kinnitavad vanad inimesed, et on näinud, kuidas härjad ja lehmad olla jooksnud allikasse sisse ja kadusivad sinna igaveseks. Ka kevaditi on nähtud, kuidas varahommikul veehoidjad vee peal istudes oma pead sugenud. Aastast 1968 on linnamägi kaitse all (Kassinurme linnamäe kaitseala, ka Kalevipoja sängi kaitseala). Suvine vaade linnamäele Linnamäe lagi Linnamäe lagi Kassinurme linnuse ehitiste rekonstruktsioon (2006) Kassinurme linnuse rekonstruktsioon, sisekülg (2021) Kassinurme linnuse rekonstruktsioon, sisekülg (2021) Sulglohk linnuse kõrval Skulptuurigrupp linnamäe kõrval Mütofest Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 260. Kassinurme linnus kultuurimälestiste riiklikus registris
Vilgāle järv

Vilgāle järv (läti keeles Vilgāles ezers, ka Vilgale järv) on järv Lätis Kuldīga piirkonna Kurmāle vallas. Järv asub merepinnast 62,2 meetri kõrgusel madalas ovaalses jääajal tekkinud lohus. Kaldad on üldiselt lauged. Selle kaldal asub Vilgāle küla. Vilgāle järves on üks saar. Järv on eutroofne, selle põhjas ja kallastel leidub järvelupja. Järve valgla on 41,5 km². Sellesse suubuvad Jāmaņupe ja veel viis kraavi. Kaladest elavad järves haug, euroopa mõrukas, roosärg, linask, latikas, koger, karpkala ja ahven. Vietvārdu datubāze Ezeri.lv
Jaunā muiža

Jaunā muiža (ka Jaunmuiža ja Jaunāmuiža) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Gudenieki vallas. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel, valla keskusest Gudeniekist 7, piirkonna keskusest Kuldīgast 32 ja Riiast 177 kilomeetri kaugusel. Küla kujunes endise Jaunā muiža mõisa (Neuhof) juurde. Vietvārdu datubāze
Gudenieku muiža

Gudenieku muiža (ka Gudenieki) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Gudenieki vallas. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel, valla keskusest Gudeniekist 5,6, piirkonna keskusest Kuldīgast 31 ja Riiast 178 kilomeetri kaugusel. Küla kohta on esimesed teated aastast 1386. Tänapäevane asula kujunes endise Gudenieki mõisa (Gudden, Guddeneeken) juurde. Nõukogude perioodil kandis see nime Vītoli. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 329. lk. ISBN 9984-00-412-0.
Pāvels Rebenoks

Pāvels Rebenoks (4. august 1980 – 20. september 2020 Langstiņi, Garkalne piirkond) oli vene rahvusest Läti jurist ja poliitik. Ta lõpetas aastal 2003 Läti Mereakadeemia laevajuhtimise erialal ja aastal 2005 Läti Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 2003 sai tast Läti peaministri Einars Repše vabakutseline nõunik mere- ja sadamaküsimustes. Hiljem määrati ta rahandusminister Valdis Dombrovskise nõunikuks Ventspilsi sadamas. Ta töötas rahandusministeeriumi esindajana Ventspilsi sadama juhatuses kuni 2004. aasta märtsini, kui Einars Repše valitsus kukkus. Ta kandideeris 2005. aastal Riia linnavolikogu valimistel ja 2006. aasta Läti parlamendivalimistel Repše juhitud partei Uus Aeg (Jaunais laiks) nimekirjas. 2018. aasta septembrist kuni 2019. aasta aprillini oli ta AS Olainfarmi nõukogu esimees. 2019. aasta veebruaris sai tast majandusminister Ralfs Nemiro vabakutseline nõunik. Samal kuul sai tast Riia vabasadama ameti juhatuse liige. Juunist juulini 2019 oli ta Latvenergo nõukogu esimees. Veebruaris 2020 valiti ta Riia vabasadama ameti juhatuse aseesimeheks, kuid aprillis teatas ta, et lahkub Riia vabasadama juhatusest, et säilitada juristi staatus. Ööl vastu 20. septembrit 2020 mõrvati Pāvels Rebenoks oma kodus Langstiņis (asub Riia lähedal, 5,4 km kaugusel Berģist, Garkalne piirkonnas). Lätis tapeti tuntud advokaat ERR 20. september 2020
Optikasüsteem

Optikasüsteem ehk optiline süsteem on valgust murdvate ja peegeldavate pindadega seadiste kogum esemete kujutiste saamiseks või valguse spektraalseks lahutamiseks. Kujutise saamiseks kasutatakse peamiselt läätsedest ja peeglites koosnevaid telgsümmeetrilisi optikasüsteeme. Sümmeetriatelge nimetatakse süsteemi optiliseks peateljeks. Kujutis tekib fokaaltasandil, s.t peatelje risttasandil, mis läbib fookust. Optikasüsteeme iseloomustavad lahutusvõime (nt mikroskoobil, teleskoobil), vaatenurk (nt objektiivil), suurendus (nt luubil, binoklil), optiline tugevus (nt prillidel). Valguse spektraalseks lahutamiseks kasutatakse polarisaatoreid, valgusfiltreid ja spektraalaparaate. Optikasüsteemid kuuluvad optiliste vaatlus- ja mõõteseadmete koosseisu. ENE 7. köide, 1994
Kujutis (optika)

Kujutis on optikasüsteemis tekkiv eset jäljendav tõeline või näiv valgusmoodustis. Optikariistades tekitavad kujutisi läätsed ja peeglid. Kujutise tekitavad ka väikest ava – apertuuri – läbivad valguskiired (vt pimekamber). Tõeline kujutis moodustub punktidest, millesse koonduvad eseme punktidest väljuvad valguskiired, näiv ehk näiline kujutis moodustub nende kiirte pikenduste koondumispunktidest. Kujutis tekib läätse või kõverpeegli fookuses optilist telge läbival risttasandil – fokaaltasandil. Kumerläätse ja nõguspeegliga on võimalik saada tõeline kujutis ja sõltuvalt eseme asukohast fookuse suhtes ka näiv kujutis. Nõguslääts ja kumerpeegel tekitavad alati näiva kujutise. Kujutised võivad olla esemest suuremad või vähendatud. Tasapeegel annab näiva kujutise (kujutis näib asetsevat peegli taga). ja see on sama suur ja peeglist niisama kaugel kui ese. Valguskiired on suunatud tõelise kujutise poole ja näivast kujutisest eemale. Nii tõeline kujutis kui ka näiv kujutis on silmaga nähtavad, kuid ainult tõelist kujutist saab näha ekraanil või pildistada. Näiva kujutise saab muuta tõeliseks kujutiseks teise optikasüsteemiga. Läätsede ja kõverpeeglitega optikasüsteemide tekitatud kujutistel on mitmesugused vigu (vt aberratsioon), mida saab vähendada, kuid mitte täiesti kõrvaldada. ENE 5. köide, 1990
Apertuur

Apertuur (ladina keelest apertus 'avatud') on valgust läbilaskev ava optikasüsteemis. Ava suurust väljendab tema efektiivne läbimõõt. Apertuurinurk on optikasüsteemi läbiva kiirtekimbu äärmiste kiirte vaheline nurk. Poole apertuurinurga α {\displaystyle \alpha } siinuse ja esemeruumi keskkonna murdumisnäitaja n {\displaystyle n} korrutist nimetatakse apertuuriarvuks: A N = n ⋅ sin ⁡ α {\displaystyle A_{\text{N}}=n\cdot \sin \alpha } . Ava (fotograafia) ENE 1. köide, 1985
Landsorti süvik

Landsorti süvik (rootsi Landsortsdjupet) on Läänemere sügavaim koht. See asub Rootsi rannikul 459 meetri sügavuses, umbes 24 km Nynäshamnist kagus. Sinna on uputatud 1950. ja 1960. aastatel vanu seadmeid, relvi ning keemia- ja radioaktiivseid jäätmeid. Rootsi kaitsevägi harjutab piirkonnas allveelaevade päästmist. Övningsplats för ubåtsräddning, Nynäshamns Posten 8.10.2010
Triibuline heinik

Triibuline heinik (Tricholoma portentosum) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Eestis kasvab liivastes männimetsades. Seen on söödav värskelt. Triibuline heinik andmebaasis eElurikkus
Siirmine

Siirmine (siire, ülekandmine, üleviimine; mitte siirdamine, ) on suuremahuline andmete edastus (ülekanne) või suurte väekoondiste transport, üle mitme riigi piiri. Asutuse siseselt kasutatakse "siirmine" (R. Üksvärav; VÕS 1945) teisendsõna "delegeerimine" asemel, mis ülesannete jagamise kõrval tähendab ka volitamist. Mitte segi ajada bioloogias/meditsiinis kasutatava terminiga - siirdamine, mille tähendus on siird-istutamine, elundite või kudede ümberistutamine.
Ltn. Schmidt'i pojad

"Ltn. Schmidt'i pojad" on Vennaskonna debüütalbum, mis ilmus esimest korda 1991. aastal. "Jumal kaitse kuningat" (Jüri Klyszejko/Tõnu Trubetsky) "Optimaal" (Trubetsky) "Uimane ja väsinud" (Trubetsky) "Appi! Ma vajan armastust!!!" (Trubetsky) "Päike kõrgel pilvepiiril" (Irwin Art) "Segan suhkrut malbelt tassis" (Trubetsky/Priidu Beier) "Nurmekunna hümn" (Trubetsky) "Revala hümn" (Trubetsky) "Vennaskonna hümn" (Andrus Lomp/Trubetsky) "Teelahkmel" (Villu Tamme, Teet Tibar, Trubetsky/Trubetsky) "Ma armastan Ameerikat" (Lomp/Trubetsky) "Minu kodu on mu kindlus" (Ivo Schenkenberg noorem) "Lähen ja naeran" (Trubetsky) "Oleks minu olemine" (Klyszejko, Trubetsky/Trubetsky) "Ootame sind Pimedusemaal" (Klyszejko/Trubetsky) "Ltn. Schmidt'i pojad" (Klyszejko, Lomp) Laulusõnad
Miljard Kilk

Miljard Kilk (sündinud 7. märtsil 1957 Tartus) on eesti kunstnik. Ta lõpetas 1976. aastal Tartu Kunstikooli naha kunstilise kujundamise erialal. Pärast kooli lõpetamist suunati Kilk Vanemuise teatrisse, kus aastatel 1976–1977 töötas dekoraatorina ning aastatel 1979–1981 Tartu Ülikooli Kunstikabineti laborandina. Hiljem töötas peamiselt vabakunstnikuna ning aastani 1995 Tallinnfilmis joonisfilmi lavastuskunstnikuna. Ta oli Priit Pärna multifilmide värvikunstnik. Alates 1983. aastast on Kilk Eesti Kunstnike Liidu liige. Maalinud on ta peamiselt hüperrealistlikke linnavaateid ning loonud figuurikompositsioone ja fantastika sugemetega maale. Mitmed Kilgi 1970. aastate lõpul Tartu slaidimaalikoolkonna esinumbrina loodud tööd, nagu "Let´s go!", "Köögis" ja "Hotellid" kuuluvad Eesti kunstiklassikasse. 1981 Tallinna Kunstisalong 1983 Tallinna Kinomaja 1985 Tartu kunstimuuseum 1987 Tallinna Kinomaja 1993 Sammas galerii 2005 Vaal Galerii 2007 Viinistu Kunstimuuseum 2009 Vaal Galerii 2022 Eesti Rahva Muuseum 2022 Valgetähe IV klassi teenetemärk "EKL - Kõik liikmed". Tiina Kolk (21. märts 2009). "Miljard Kilk: kunst või elu – vahet pole". Postimees. https://www.erm.ee/et/miljard-kilk-olen-tagasi
Sauvo kirik

Sauvo kirik (soome keeles Sauvon kirkko) on kirik Soome edelaosas Päris-Soome maakonnas Sauvo vallas. Sauvo kirik on valminud aastal 1472. Seal on üle 700 istekoha. Alta kirke Paimion seurakunta. Vaadatud 21. September 2020
Salme Peetson

Salme Peetson (29. aprill 1885 Narva – 31. august 1967 Tallinn) oli eesti näitleja. Tema vanemad olid Kreenholmi Manufaktuuri töölised. Ta lõpetas 1899. aastal Kreenholmi vabriku kooli, töötas algul kangru ja kübarategijana. Aastast 1900 esines Narva karskusseltsi Võitleja näiteringis. Aastatel 1909–1937, 1941 ja 1943–1944 oli Estonia teatris opereti- ja draamanäitleja, laulis ka kooris. 1929. aastal esines filmides "Dollarid" ja "Jüri Rumm". Aastatel 1945–1959 oli Estonia kostüümilao juhataja. 1936 Eesti Näitlejate Liidu teenete hõberinnamärk
Alexander Albon

Alexander Albon Ansusinha (tai keeles อเล็กซานเดอร์ อัลบอน อังศุสิงห์, sündinud 23. märtsil 1996 Londonis) on tai vormelisõitja, kes esindab Vormel 1 sarjas Williamsit. Albon tegi Vormel 1 debüüdi 2019 hooajal Toro Rosso meeskonnas. Peale Ungari Grand Prix-d edendati Albon Red Bull Racingu meeskonda. 2020. hooaja Toscana Grand Prix-l jõudis Albon esimest korda poodiumile lõpetades 3. kohaga. Ühtlasi on Albon ka esimene Tai võidusõitja, kes jõudnud Vormel 1 sarjas poodiumile.   * Hooaeg alles käimas. Koduleht Alexander Albon Formula 1 profile (vaadatud 31.05.2023).
Ludženieki

Ludženieki on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Gudenieki vallas. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel, valla keskusest Gudeniekist 2,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 35 ja Riiast 182 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze
Basi

Basi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Gudenieki vallas. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel, valla keskusest Gudeniekist 8, piirkonna keskusest Kuldīgast 24 ja Riiast 175 kilomeetri kaugusel. Küla on esmamainitud 1338. aastal. Tänapäevane asula kujunes endise Basi mõisa (Bassen) keskuse juurde. Külas asuv Basi linnamägi on riikliku kaitse all olev arheoloogiamälestis. Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele. Sama nime kannab ka Birži mõisa juurde tekkinud küla. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 328. lk. ISBN 9984-00-412-0. Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
Basi (Birži)

Basi (vanasti ka Birži) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Gudenieki vallas. Küla asub valla idaosas merepinnast 85 meetri kõrgusel, valla keskusest Gudeniekist 10, piirkonna keskusest Kuldīgast 20 ja Riiast 172 kilomeetri kaugusel. Basis asuvad Kuldīga põhikooli Basi osakond, rahvamaja ja raamatukogu. Küla on esmamainitud 1505. aastal. Tänapäevane asula kujunes endise Birži mõisa (Birshof, Byrszen) keskuse juurde. Küla oli Basi valla halduskeskuseks, nõukogude perioodil aga Basi kolhoosi keskasulaks. Sama nime kannab ka Basi mõisa juurde tekkinud küla. Vietvārdu datubāze[alaline kõdulink] https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 328. lk. ISBN 9984-00-412-0.
Birži

Birži on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Rudbārži vallas. Küla asub valla keskosas, valla keskusest Rudbāržist 1,5 kilomeetrit edelas Kukuļupīte oja ääres. Birži jääb endisest piirkonnakeskusest Skrundat 10,8 ja Riiast 160,7 kilomeetri kaugusele. Seal kasvav tamm ümbermõõduga 4,15 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2005 oli külas 21 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Villem Seidra

Villem Seidra (29. veebruar 1904 Tallinn – 7. oktoober 1974 Tallinn) oli eesti arhitekt. Lõpetas 1923. aastal Tallinna Linna 1. Reaalkooli ja 1932. aastal Tallinna Tehnikumi. Projekteerinud kolhoosikeskusi, eramuid, aiamaju jm. 1935, 1939 Tallinna Pelgulinna rannahoone projekt, ümber- ja juurdeehitusprojekt (kaasautor Anton Soans), hoone on hävinenud 1936–1937 Kadrioru pargis asuv Lastemuuseum Miiamilla 1937 Luigetiigi saare planeerimiskavand Anne Kaaver. "Seidra, Seideman, Villem, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 470 Haud Tallinnas Rahumäe kalmistul
Slipiņciems

Slipiņciems on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Pelči vallas. Küla asub merepinnast 69 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 6 ja Riiast 152 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze
Tuviheinik

Tuviheinik (Tricholoma columbetta) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Eestis kasvab tuviheinik segametsades. Tema kübar on enamasti justkui määrdunud ja jala allosas on sinakat värvi. Tuviheinik andmebaasis eElurikkus
Skrundenieku ciems

Skrundenieku ciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Pelči vallas. Küla asub merepinnast 29 meetri kõrgusel valla idaosas ja jääb piirkonna keskusest Kuldīgast 12 ning Riiast 159 kilomeetri kaugusel. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 6,01 meetrit on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Rebuheinik

Rebuheinik (Tricholoma arvernense) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Eestis kasvab rebuheinik liivastes männimetsades. Rebuheinik andmebaasis eElurikkus
Hobuheinik

Hobuheinik (Tricholoma equestre) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Eestis kasvab hobuheinik liivastes männimetsades ja luitemännikutes. Seen on söödav värskelt. Seda on peetud heaks söögiseeneks, kuid Euroopas on registreeritud mõned juhtumid, kus mitmel järjestikusel päeval suurtes kogustes hobuheinikute söömine põhjustas inimestel lihasrakkude lagunemist. Samuti võib seen koos alkoholiga tarbimisel põhjustada mürgistust. Seenesügise dilemma – söödav või mitte, Sirp, 12.09.2014 Merilin Rosenberg, "Sada ja seened" võib põhjustada mürgistust, 12.09.2019 Hobuheinik andmebaasis eElurikkus
Maaheinik

Maaheinik (Tricholoma terreum) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Eestis kasvab maaheinik mändidega. Männiheinik andmebaasis eElurikkus
Valge heinik

Valge heinik (Tricholoma stiparophyllum) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Seen kasvab kaskedega ja on iseloomulikult ebameeldiva lõhnaga. Seen ei ole söödav. Valge heinik andmebaasis eElurikkus
Kirbe heinik

Kirbe või mõru heinik (Tricholoma aestuans) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Eestis kasvab kirbe heinik männimetsades. Seen ei ole söödav. Kirbe heinik andmebaasis eElurikkus