laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hollandimarokolased

Hollandimarokolased on Maroko sisserändajad ja nende järeltulijad, kes elavad Hollandis. 2017. aasta andmetel elab riigis 391 088 Maroko päritolu inimest, kellest enamus on islamiusulised. Marokolased ei olnud esindatud esimese ja kõige suurema Hollandi migratsiooni laine ajal, mis kestis 1940. aastate keskpaigast kuni 1960. aastate keskpaigani. Nendel aegadel tulid migrandid peamiselt Madalmaade endistest kolooniatest. Kuid teise suure migratsiooni laine ajal, mis jäi 1965 ja 1973. aastate vahele tuli Hollandisse sadu tuhandeid marokolasi ja türklasi. Aastatel 1974–1986 tuli neid veel 170 000.
1044

1044. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - 1040. aastad - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad Aastad: 1039 1040 1041 1042 1043 - 1044 - 1045 1046 1047 1048 1049 ... ... ...
Tallinna kilud

Tallinna kilud on vürtsikilutoode ja selle toote kaubamärk. Toote retsept pärineb keskaegsest Tallinnast, kus juba tollal kilusid soolati. 18. sajandil oli toode tuntud väljaveokaup, mille etiketile oli kirjutatud "Rewaller Killo" (Venemaal "Ревельские кильки"), saksa keeles «Rewelsche kilke». Toote konservikarbi etiketil kujutati Tallinna vanalinna siluetti – sellest ka väljend "kilukarbisiluett". Tallinna kilusid tootis OÜ Papissaar, mis aga lõpetas tegevuse 2012 kala nappuse ja hinnatõusu ning traditsiooniliste plekk-karpide hinnatõusu tõttu. Tallinna kilusid toodab veel AS Kihnu Kala, mis on asutatud 1994. aastal Kihnu saarel. Alates 2005. aastast asub tootmine Pärnus. Ettevõtte toodetav Tallinna kilude vürtsisegu koosneb 12-st vürtsist. Kilude tootmist alustatakse tavaliselt septembri lõpus ja toodetakse kuni aprillikuuni. Toote kaane ja toosi kujundus ning ka retseptuur on alates 1997. aastast patenteeritud. Toode on pälvinud seitsmel korral tunnustatud Eesti toidu märgi ehk Pääsukese. Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 208 "Tallinna kilusid enam ei tehta" Postimees, 06.09.2012 Kihnu Kala AS. "Kihnu Kala info". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. jaanuar 2022. Vaadatud 19. jaanuaril 2022.
Fouradi

Fouradi on Hollandi hiphopibänd, mis tegutseb Amsterdamis. Selle liikmed on kaks maroko päritolu venda, Mohamed (sündinud 5. jaanuar 1982) ja Brahim (19. november 1985) Fouradi. De Favoriete Schoonzoons (2009)
Tallinna tänavavalgustus

Tallinna tänavavalgustus on tänavavalgustus, mida kasutati ja mida kasutatakse Tallinnas. Tallinna tänavalgustusest saab rääkida alates 18. sajandi lõpust, kui kesklinna ja Toompeale pandi esimesed tänavalaternad. Need kujutasid endast ühe või kahe õlilambiga valgusteid ja need kinnitati köiele, mis rippus üle tänava. Õlilampe süütas ja neid kustutas öövaht. Hiljem kasutati köite asemel spetsiaalseid poste ja seintele kinnitatud konsoole. 19. sajandi II poolel võeti linnas kasutusele gaasilaternad. Esimene gaasilatern süüdati 1865 Raekoja platsil. Esimesed elektrivalgustid tulid linnas kasutusele 19. sajandi lõpus. Tänapäeval (2004) valgustab Tallinna umbes 36 000 valgustit, millest umbes 31 000 on naatrium-kõrgrõhulampvalgustid. Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 281–282
Atlantic Northeast

Atlantiline kirre ehk Atlantika (inglise keeles teatud kui Atlantic Northeast, lühendina ANE, harvemini ka Atlantica) on Põhja-Ameerika geograafiline regioon, mis hõlmab kuut Ameerika Ühendriikide osariiki ning viit Kanada provintsi Atlandi rannikul, mida ääristab Põhja-Atlandi ookean. Connecticut, Massachusetts, Rhode Island, New Hampshire, Vermont, Maine. Québec, Nova Scotia, New Brunswick, Prints Edwardi saar, Newfoundland ja Labrador. Regiooni 10 suurimat linna Atlandi rannikul: Boston, Halifax, Portland, Providence, Ville de Québec, St. John's, New Bedford, Gloucester, Bridgeport ja Saint John. Atlandi-Kanada ja Kanada mereprovintsid Ameerika Ühendriikide kirdeosariigid Pacific Northwest Uus-Inglismaa
1045

1045. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - 1040. aastad - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad Aastad: 1040 1041 1042 1043 1044 - 1045 - 1046 1047 1048 1049 1050 ... ... ...
Rakenduselektroonika

Rakenduselektroonika (Applied Electronics) on üldnimetus rakendusliku iseloomuga elektroonika kohta, millega on seotud mitmed elektroonikaharud, nagu näiteks tarbeelektroonika, tööstuselektroonika, jõuelektroonika, raadioelektroonika jt. Alates 1990. aastatest oli Tallinna Tehnikaülikooli elektroonikainstituudis rakenduselektroonika õppetool. Tarbeelektroonika Mõõteelektroonika
Tuzla

Tuzla on Bosnia ja Hertsegoviina suuruselt kolmas linn, Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni Tuzla kantoni ja Tuzla valla halduskeskus. 2013. aasta seisuga elas linnas 80 570 inimest. Tuzla on Kirde-Bosnia majandus-, haridus-, tervise- ja turismikeskus. Linna kaks ülikooli teevad Tuzlast kogu riigi ühe tähtsama hariduskeskuse. Laiapõhjaline ja mitmekülgne tööstussektor teeb linnast ühe riigi tähtsama tööstuspiirkonna. Populaarsust koguv soolajärveturism on viimastel aastatel andnud hoogu linna teenindussektori kasvule. Linna keskpargis asub Euroopa ainus soolajärv, mida külastab iga aasta üle 350 000 turisti. Esimesed andmed linnast pärinevad 9. sajandist; tänapäevasem Tuzla sai tähtsaks 1510. aastal, kui sellest sai Osmanite riigi tähtsam tugipunkt Balkani poolsaarel. Tuzlat peetakse ühtlasi ka üheks Bosnia ja Hertegoviina kõige multikultuursemaks linnaks. Tuzlas on säilinud mitmekeelne elanikkond ka pärast Bosnia sõda, linnas on märkimisväärne osakaal nii bosnialasi, serblasi kui ka horvaate; lisaks sellele on Tuzlas ka väiksem juutide kogukond. Preliminarni rezultati po općinama i naseljenim mjestima u Federaciji Bosne i Hercegovine. Federalni zavod za statistiku, vaadatud 16.08.2019. "BH Tourism - Tuzla". Bhtourism.ba. Originaali arhiivikoopia seisuga 21.01.2018. Vaadatud 24.11.2013. PORTAL, Oslobođenje. "Oslobođenje - Panonska jezera posjetilo više od 350.000 gostiju". Vaadatud 3.01.2018. "Tuzla Culture | Tuzla History". World66.com. Vaadatud 24.11.2013. "Tuzla (Bosnia and Herzegovina) - Encyclopædia Britannica". Britannica.com. Vaadatud 24.11.2013. "Tolerance: Additional Resources". Beyond Intractability. Vaadatud 24.11.2013. Linna koduleht
1046

1046. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - 1040. aastad - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad Aastad: 1041 1042 1043 1044 1045 - 1046 - 1047 1048 1049 1050 1051 ... ... Gerard Sagredo (Gellért), piiskop
Tuzla (täpsustus)

Tuzla on türgikeelne sõna, mille tähendus on "koht, kus loomadele söödetakse soola". Üldiselt kanti sool siledatele kiviplaatidele, kust loomad seda lakkuda said. Seda nime kannab mitu paika: Tuzla ringkond – piir- ja ringkond Türgi İstanbuli provintsis Tuzla – linn ja omavalitsus Bosnias ja Hertsegoviinas Tuzla linn on ka Tuzla kantoni halduskeskus Tuzla (Constanța) – kommuun Rumeenia Constanța maakonnas Tuzi järv – Türgi suuruselt teine järv Tuzla säär – maasäär Krimmi poolsaare Kertši väinas Tuzla saar – saar Krimmi poolsaare Kertši väinas Enkomi või Tuzla – Kirde-Küprose linna Famagusta läheduses asuv linn Tuzla – kaluriküla Türgi Adana provintsis Bulgaaria Musta mere rannikul: Šabla järv või Šablenska Tuzla - soolajärv Bulgaaria linna Shabla läheduses Taukliman või Nanevska Tuzla - väike järv Bulgaaria Kavarna linna läheduses Baltšishka Tuzla - väike järv ja kuurortpiirkond Bulgaaria Baltšiku linna läheduses MS Tuzla, praeguse nimega MS Lodbrog - Rumeenia laev
Remix

Remix (ingliskeelne sõna tähenduses 'remiks') võib tähendada järgmist: Remix (Kamran ja Hoomani album) Remix (Lady Gaga album) ...
Shahram Shabpareh

Shahram Shabpareh (pärsia keeles شهرام شب‌پره; sündinud 6. veebruaril 1948) on Iraani poplaulja ja laulukirjutaja. Ta alustas karjääri trummimängijana 1960. aastate alguses, kui ta oli 13 aastat vana. 17-aastaselt hakkas ta esinema ansambliga Rebells. Pärast 1979. aasta islamirevolutsiooni ei saanud paar aastat varem Californiasse elama asunud Shahram enam kodumaale naasta. Sellest ajast saadik on ta elanud Ameerika Ühendriikides. Oma 50-aastase karjääri jooksul on ta saanud populaarseks artistiks Iraani inimeste seas. Tema kontserte on hästi vastu võtnud iraanlased üle kogu maailma. Shahram on pärsia talendisaate kohtunik. Taar Taa Geetaar ℗ 2012 Avang Music Tapesh (2008) Fire (2005) Donya (2001) Didar (1999) Rhythm of the Night (1998) Do Rahi (1996) Story (1995) Summer of 94 (1994) Summer of 92 (1992) Shagerde Aval ℗ 1990 Taraneh Enterprises Inc Khejalati (1988) Bagheh Alephba ℗ 1987 Pars Video Shaparak (1986) Madreseh (Pariyah) ℗ 1985 Pars Video Telesm (1984) Shahre Eshgh? (1983) Iran Iran (1982) Mosafer (1981) Hich Koja Iran Nemisheh (1980) Deyar (1979) Gorg Va Bareh ℗ 1977 Taraneh Enterprises Inc Rock & Roll (1977) Booye Gandom (1977) Mahiha Dar Khak Mimirand (1977) Alafhaye Harz (1976) Shabe Ghariban (1975) Aroose Dejle Pärsia talendisaade, režissöör Xarovan Eskandari (2014)
1047

1047. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - 1040. aastad - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad Aastad: 1042 1043 1044 1045 1046 - 1047 - 1048 1049 1050 1051 1052 ... ... Clemens II, paavst Magnus Hea, Norra kuningas
Marcelle

Marcelle oli Eesti esimesel iseseisvusajal Tallinnas aadressil Raekoja plats 8 tegutsenud kohvik. Tänapäeval asub samas kohas Maikrahvi restoran. Marcelle oli tegutsemise ajal Tallinna kohvikutest ainus, kus alkoholi ei müüdud. 1925. aastast mängis seal Eesti esimene elukutseline džässorkester The Murphy Band. http://kultuur.elu.ee/ke498_kohvikud.htm (vaadatud 15.08.2018) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 211–215
Kärdla Vabrikutööliste Luubisõidu ja Kalapüügi Selts

Kärdla Vabrikutööliste Luubisõidu ja Kalapüügi Selts (lühemalt Luubisõidu ja Kalapüügi Selts) oli Kärdlas tegutsenud kalurite selts. Selts asutati 1898 Ernest von Ungern-Sternbergi eestvõttel. Seda seltsi loetakse esimeseks kalurite seltsiks Eestis. www.digar.ee/arhiiv/et/download/271062 (vaadatud 15.08.2018) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 159
Sande (Alam-Saksi)

Sande on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Friisimaa kreisis. Valla pindala on 45 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8879 inimest. Vald paikneb Jade abaja ääres, umbes 7 km Wilhelmshavenist läänes ja 12 km Jeverist kagus. Sande on raudtee ääres, mis ühendab Oldenburgi Wilhelmshaveni ja Esensiga. Möödasõit on planeeritud nii, et JadeWeserPorti rongiliiklus ei läbi Sande keskust. Sande järv Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.sande.de
Pühade ja tähtpäevade seadus

Pühade ja tähtpäevade seadus (lühend PTS) on Eesti Vabariigi seadus, mis esitab Eesti rahvuspüha, riigipühad, riiklikud tähtpäevad. Seadus on vastu võetud 27. jaanuaril 1998. Rahvuspüha ja puhkepäev on: 24. veebruar – iseseisvuspäev, Eesti Vabariigi aastapäev. Riigipühad ja puhkepäevad on: 1. jaanuar – uusaasta liikuv suur reede ---- ülestõusmispühade 1. püha 1. mai – kevadpüha ---- nelipühade 1. püha 23. juuni – võidupüha 24. juuni – jaanipäev 20. august – taasiseseisvumispäev 24. detsember – jõululaupäev; [RT I 2005, 24, 185 – jõust. 20. 05. 2005] 25. detsember – esimene jõulupüha 26. detsember – teine jõulupüha Riiklikud tähtpäevad on: 6. jaanuar – kolmekuningapäev 2. veebruar – Tartu rahulepingu aastapäev 14. märts – emakeelepäev (RT I, 1999, 18, 299) maikuu teine pühapäev – emadepäev 4. juuni – Eesti lipu päev (RT I, 2004, 29, 193) 14. juuni – leinapäev 23. august – kommunismi ja natsismi ohvrite mälestuspäev (RT I 2009, 34, 229) septembrikuu teine pühapäev – vanavanemate päev (RT I 2010, 7, 27) 22. september – vastupanuvõitluse päev (RT I 2010, 7, 27) oktoobrikuu kolmas laupäev – hõimupäev (RT I, 09.03.2011, 2) 2. november – hingedepäev novembrikuu teine pühapäev – isadepäev 16. november – taassünni päev (1) Käesolevas seaduses nimetatud pühad ja tähtpäevad arvestatakse Gregoriuse ehk uue kalendri järgi. (2) Rahvuspüha suhtes kohaldatakse teistes õigusaktides riigipühade ja riiklike pühade kohta sätestatut. Pühade ja tähtpäevade seadus (RT I 1994, 12, 199) tunnistatakse kehtetuks. Käesolev seadus jõustus 1998. aasta 23. veebruaril. Riigipühad ja puhkepäevad on: 1. jaanuar – uusaasta 24. veebruar – iseseisvuspäev ---- suur reede ---- ülestõusmispühade 1. püha 1. mai,hõlmav nädal kevadpüha ---- nelipühade 1. püha 23. juuni – võidupüha (suvepüha) 24. juuni – jaanipäev 25. detsember – esimene jõulupüha (talvepüha) 26. detsember – teine jõulupüha 6. jaanuar – kolmekuningapäev 2. veebruar – Tartu rahulepingu aastapäev maikuu teine pühapäev – emadepäev 14. juuni – leinapäev 20. august – taasiseseisvumispäev 2. november – hingedepäev novembrikuu teine pühapäev – isadepäev 16. november – taassünni päev Riigilipu heiskamise ja muud Eesti riigilipu kohta saab lugeda artiklist "Eesti lipp". 14. märts (alates 1999. aastast) emakeelepäev 4. juuni (alates 2004. aastast) – Eesti lipu päev, mida tähistab Eesti riik ja rahvas oma ajaloolise lipu 120. aastapäeva, kuna sel kuupäeval 1884. aastal õnnistati sinimustvalge Otepää kirikus. 22. september vastupanuvõitluse päev (alates 2007. aastast) septembrikuu teisel pühapäeval vanavanemate päev (alates 2009. aastast) Pühade ja tähtpäevade seadus Riigi Teatajas Lipupäevad Riigikantselei kodulehel SimplBooks: Riigipühad ja lühendatud tööpäevad (uuenev). Riigipühade kalender (automaatselt uuenev, 5 aastaks)
1048

1048. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - 1040. aastad - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad Aastad: 1043 1044 1045 1046 1047 - 1048 - 1049 1050 1051 1052 1053 ... Umar Hajjam, pärsia õpetlane ja luuletaja Shenzong, Hiina keiser Damasus II, paavst
1049

1049. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - 1040. aastad - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad Aastad: 1044 1045 1046 1047 1048 - 1049 - 1050 1051 1052 1053 1054 Leo IX sai paavstiks. ...
Balti ajakirjandussõda

Balti ajakirjandussõda oli 1864-1869 ajakirjanduses toimunud tuline vaidlus, milles vene slavofiilid ja reformimeelsed baltisaksa liberaalid arutasid selle üle, milline peaks olema Balti kubermangude edasine staatus. Sõda algas pärast Liivimaa ülemsuperintendendi kõnet 1864. aasta Liivimaa maapäeval Riias. Sõda lõppes pärast seda, kui Tartu ülikooli vene ajaloo professor Carl Schirren vallandati ja ta emigreerus Eestist. Schirren oli teravalt arvustanud Juri Samarini raamatut "Okrainõ Rossii. Russkoe Baltijskoe pomorje" (I osa), kus Samarin taotles Balti kubermangude elukorralduse ühtlustammist Venemaa keisririigi teiste aladega. http://kreutzwald.kirmus.ee/et/lisamaterjalid/ajatelje_materjalid?item_id=395&page_start=&table=Events (vaadatud 17.08.2018) Ajakirjandussõjast Eesti kultuuriloolises veebis "Kreutzwaldi sajand"
Ševat

Ševat (heebrea keeles שְׁבָט) on juudi kalendris tsiviilaasta 5. ja sakraalaasta 11. kuu. Kuus on 30 päeva. Gregoriuse kalendris langeb ta tänapäeval enamasti jaanuarile ja veebruarile. 15. ševatil on tu bi-švat.
Aretha Franklin

Aretha Louise Franklin (25. märts 1942 Memphis, Tennessee – 16. august 2018 Detroit, Michigan) oli USA laulja ja laululooja. Ta alustas laulmist lapsena, lauldes Detroiti baptistikirikus gosplit. Tema isa C. L. Franklin töötas selles kirikus kirikuõpetajana. Lauljakarjääri alustas ta 18-aastaselt 1960. aastal, salvestades plaadifirmale Columbia Records, kuid saavutas tagasihoidlikku edu. 1966. aastal otsustas ta sõlmida lepingu Atlantic Recordsiga. Järgmistel aastatel saavutas suurt edu selliste soulilauludega nagu "Respect", "(You Make Me Feel Like) A Natural Woman", "Spanish Harlem" ja "Think". 1960. aastate lõpus nimetati teda juba soulikuningannaks. Ta salvestas Atlanticuga mitu kriitikutelt kiidusõnu kui ka müügiedult edukaid albumeid, mille hulka kuulusid "I Never Loved a Man the Way I Love You" (1967), "Lady Soul" (1968), "Young, Gifted and Black" (1972) ja "Amazing Grace" (1972). 1970. aastatel tekkisid tal plaadifirmaga probleemid. 1979. aastal sai tema isa tulistamises haavata. Pärast seda lahkus Franklin Atlanticust ja sõlmis plaadilepingu Arista Recordsiga, kellega leidis edu albumitega "Jump to It" (1982) ja "Who's Zoomin' Who?" (1985). Aastal 1980 mängis ta muusikalises komöödiafilmis "Bluusivennad" ("The Blues Brothers"). 1998. aastal pälvis ta tähelepanu 40. Grammy auhindade tseremoonial esitatud ooperiaariaga "Nessun dorma". Samal aastal välja antud "A Rose Is Still a Rose" jäi tema viimaseks esineljakümne singliks. Franklin suri 2018. aasta 16. augustil 76-aastaselt kõhunäärmevähki. Billboardi edetabelitesse jõudis kokku 112 tema singlit, mille hulka kuulusid 77 singlit Billboard Hot 100-s, 17 esikümnesinglit ja 20 esikohasinglit R&B edetabelis. Franklini teiste tuntumate laulude hulka kuuluvad "Rock Steady", "Jump to It", "Freeway of Love", "Who's Zoomin' Who", "Chain of Fools", "Until You Come Back to Me (That's What I'm Gonna Do)", "Something He Can Feel", "I Knew You Were Waiting (For Me)" (koos George Michaeliga) ja The Rolling Stonesi laulu "Jumpin' Jack Flash" kaver. Franklin pälvis karjääri jooksul 18 Grammy auhinda, sh Grammy elutööauhinna (1994). Tema plaate on maailmas müüdud üle 75 miljoni, millega kuulub ta läbi aegade edukamate artistide sekka. 1987. aastal võeti Franklin esimese naisartistina Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. Ajakiri Rolling Stone on ta valinud kõigi aegade saja parima artisti ja saja parima laulja hulka. 1979. aastast on tal Hollywoodi kuulsuste alleel omanimeline täht. 2020. aastal võeti ta National Women's Hall of Fame'i liikmeks. 1994 – Kennedy Keskuse elutööauhind 1999 – National Medal of Arts 2005 – Presidendi Vabadusmedal "Suri soulikuninganna Aretha Franklin". kultuur.postimees.ee. 16.8.2018. Vaadatud 16.8.2018 "Suri Aretha Franklin". 16.8.2018. Vaadatud 16.8.2018 Ametlik koduleht
Ilissa oja

Ilissa oja on oja Sakala kõrgustiku idaosas ja Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Väluste oja parempoolne lisajõgi. Oja pikkus on 7 km, valgla pindala 7,2 km², langus 23 m ja lang 3,29 m/km. Oja saab alguse 59,5 m kõrgusel Vanausse külas ja suubub 36,5 m kõrgusel Väluste külas paremalt poolt Väluste ojasse 2,4 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Ilissa oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 17.08.2018) Ilissa oja keskkonnaportaalis (vaadatud 17.08.2018) Ilissa oja Eesti looduse infosüsteemis Ilissa oja keskkonnaportaalis
Suhl

Suhl on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal. Suhl asub Tüüringi metsa nimelistes mägedes. Vahetult linnast lõunas asub Tüüringi metsa kõrgeim tipp, 982 m kõrgune Grosser Beerberg. Suhlist läheb nii maantee kui ka raudtee kirdesse ja edelasse. Kirde poole saab sõita läbi Arnstadti Erfurti. Edela poole lähevad teed Meiningeni ja Hildburghauseni Schweinfurti ja edasi Würzburgi. Suhl asub Suhler Scholle nimelise graniitkompleksi lõunaserval. Selles kompleksi kaljulõhedes leidub daiki. See on osa Ruhla-Schleusingeni ülangust, mis kujundab Tüüringi metsa lõunaserva. Suhler Scholle edelaserv piirneb rõhtsate settekivimikihtidega, milleks on permi evaporiidid ja sellel asuvad triiase liivakivid. Schuler Scholle graniit on kaetud permi setete ja tardkivimitega. Tüüringi metsa kõrgemad tipud koosnevad ebakorrapäraste pragudega kvartsporfüürist. Piki riket, mis eraldab Schuler Schollet edelas asuvatest settekivimitest, kulgeb rauamaagi soon. Kirde pool on permi lademetes vase ja hõbeda leiukohad. Linnast kagus on tähtis uraani lade. Suhli on esmamainitud 1318. aastal. 1365. aastast on teada esimene Suhli vapp, millel oli kujutatud kaht vasarat. Need sümboliseerisid asula kõige tähtsamat elatusallikat: metallitööstust. 1527. aastal sai Suhl linnaõigused. Aastatel 1952–1990 oli Suhl Saksa DV Suhli ringkonna halduskeskus. 1994. aastal liideti linnaga Albrechtsi, Dietzhauseni, Vesseri ja Wichtshauseni vald. Linn oli tuntud relvatööstuse keskus alates renessansiajast. See kaasnes maagileiukohtade ja metallitöö traditsiooniga. Suhli kahureid eksporditi paljudesse Euroopa maadesse, eriti 17. ja 18. sajandil. Vanim tänapäevani püsinud ja kunagi Suhlis asunud relvatööstus on 1751. aastal asutatud Sauer & Sohn (J. P. Sauer und Sohn GmbH), mis tootis haavlipüsse, vintpüsse ja püstoleid. Teise maailmasõja lõpus evakueeriti tehas Eckernfördesse, kus asub tänapäevani. Suhlis asunud relvatööstus Simson, mis asutati juba 1856, suleti 2002. aasta lõpus. Teine ettevõte Merkel toodab vint- ja haavlipüsse. Suhlis on relvamuuseum. Ida-Saksa ajal oli Suhlis riiklik laskespordikeskus, mis korraldas paljusid suurvõistlusi, näiteks 1986. aasta laskmise maailmameistrivõistlused. Kuigi see jäi pärast Saksamaa ühinemist alla Müncheni olümpialaskespordikeskusele, on Suhl laskjate jaoks endiselt tähtis. Suhlis on Saksamaa ainus relvaseppade kool. Suhlis toodeti ka Simsoni mopeede ja väikeautosid. Suhlil on seitse sõpruslinna: Bègles (Prantsusmaa) České Budějovice (Tšehhi) Kaluga (Venemaa) Lahti (Soome) Leszno (Poola) Smoljan (Bulgaaria) Würzburg (Saksamaa) Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Suur maailma atlas, lk 57. Suhli koduleht
Korpusearst

Korpusearst (vene keeles врач корпуса, slängis корврач) oli Punaarmees ja NSV Liidu mereväes aastatel 1935–1942 kehtinud sõjaväeline auaste meditsiiniteenistuse juhtivkoosseisule. Punaarmee maa- ja lennuväes aastatel 1935–1940 vastas korpusearstile korpusekomandöri auaste. Mereväes vastas korpusearstile 1. järgu flagmani auaste. Korpusearstist kõrgem auaste oli armeearsti (mida kellelegi ei ole antud) ja madalam diviisiarsti auaste. 1940. aasta mais kehtestati sõjaväe kõrgemale juhtivale koosseisule kindralite ja admiralide auastmed, kuid meditsiiniteenistuses seni kehtinud auastmed jäid muutmata. Küll aga muudeti nende vastavust maa-, õhu- ja mereväe aukraadidele ühe astme võrra kõrgemaks. Nii hakkas korpusearstile vastama maa- ja õhuväes kindralpolkovniku ja mereväes admirali auaste. 2. jaanuaril 1943 viidi NSV Liidu Riikliku Kaitsekomitee määrusega meditsiiniteenistusele sisse uued auastmed. Senistele korpusearstidele anti 1943. aastal ümberatesteerimise käigus kas meditsiiniteenistuse kindralmajori või meditsiiniteenistuse kindralleitnandi auaste. Nikolai Anitškov (1885–1964), Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia patoloogilise anatoomia kateedri ülem, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik, sai 1943 meditsiiniteenistuse kindralleitnandi auastme Nikolai Burdenko (1876–1946), Punaarmee peakirurg, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik (auastme sai 1941; hiljem on saanud meditsiiniteenistuse kindralpolkovniku auastme) Leon Orbeli (1882–1958), Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia kateedriülem, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik (auastme sai 1941; hiljem on saanud meditsiiniteenistuse kindralpolkovniku auastme) Viktor Ossipov (1871–1947), Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia psühhiaatria kateedri ülem, NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliige, sai 1943 meditsiiniteenistuse kindralleitnandi auastme Jevgeni Pavlovski (1884–1965), Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia bioloogia ja parasitoloogia kateedri ülem, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik, sai 1943 meditsiiniteenistuse kindralleitnandi auastme Jefim Smirnov (1904–1989), Punaarmee sõjalis-sanitaarse peavalitsuse ülem, ülendati 1943 meditsiiniteenistuse kindralpolkovnikuks Vladmir Vojatšek (1876–1971), Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia otorinolarüngoloogia kateedri ülem, sai 1943 meditsiiniteenistuse kindralleitnandi auastme Nikolai Burdenko Jevgeni Pavlovski Табель о рангах СССР. Военная служба (1935–1945 г.г.). web.archive.org