laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Larin Paraske

Larin Paraske (sünninimega Paraskeva Nikitina; 27. detsember 1833 Lempaala, Ingerimaa – 3. jaanuar 1904 Metsäpirtti, Lõuna-Karjala) oli isuri runolaulik. Paraskel oli märkimisväärne mälu – ta oskas peast esitada üle 32 000 kalevalamõõdulise värsirea, mistõttu peetakse teda üheks hinnatuimaks Karjala kultuuri puudutava teabe allikaks. ja nimetatakse mõnikord "Soome Mnemosyne'iks". Ta värsid kogus peaasjalikult 1880. aastatel üles vaimulik Adolf Neovius, kes pani Paraskelt kokku kirja umbes 1583 teksti, mille hulka kuulus runolaule, vanasõnu, mõistatusi ja itkusid. Tema etlemist käisid kuulamas mitmed inspiratsiooni otsivad soome rahvusromantikutest heliloojad, teiste hulgas näiteks Jean Sibelius. Paraskeva Nikitina sündis 1833. aastal etniliste isurite Mikitta Mikitanpoika (1802–1851) ja Tatjana Vasilovna tütrena Põhja-Ingerimaal Lempaala külas. Ta isa oli pärisori (lampuoti), kes elas renditalus. Paraske ema suri 1848. aastal ja isa neli aastat hiljem. 1853. aasta abiellus Paraske Vaskela külast Sakkola maakonnast pärit Kaurila Teppananpoika (venepäraselt Gavril Stepanov) nimelise talupojaga. Kaurila oli Paraskest 20 aastat vanem ja kehva tervisega, kuid neil sündis aastatel 1855–1878 üheksa last, kellest kuus surid enne täisealiseks saamist. Ta abikaasa suri 1888. aastal. 1887. aastal kohtus ta rahvaluule kogumisega tegeleva vaimuliku Adolf Neoviusega, kes pani Paraske talenti tähele ja maksis talle rubla iga lauldud tunni kohta. 1889. aastal kolis Neovius Porvoosse ja veenis Paraske temaga kaasa minema, et nad saaks oma projekti lõpetada. Aastatel 1891–1894 esines ta mitmel korral Porvoos ja Helsingis, kogudes järjest tuntust. 1894. aastal naasis Paraske oma kodukohta. 1901. aastal määras Soome Kirjanduse Selts talle kirjanikutoetuse, kuid sellegipoolest elas Paraske pidevas vaesuses. Ta suri Sakkolas 1904. aastal. Skulptor Alpo Sailo valmistas 1936. aastal Paraskest kuju, mis püstitati 1949. aastal Helsingi Mannerheimintie tänava kõrval asuvasse Hakasalmi parki. Helsingi Kaarela linnaosas asub tema järgi nimetatud tänav. 2004. aastal korraldatud võistlussaates "Suured soomlased" valiti Paraske 87. kohale. Teda on kujutatud ühel Soome postmargil. Arhippa Perttunen "Public Art" (inglise keeles). Helsingi kunstimuuseum. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. aprill 2002. Vaadatud 11. juuli 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Senni Timonen. "Larin Paraske (1833 - 1904)" (inglise keeles). Soome Kirjanduse Selts. Vaadatud 25. juuni 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Väinö Kaasalainen. "Larin Paraske". Sakkolan historiaa (soome keeles). Vaadatud 25. juuni 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Haapsalu Linnagalerii

Haapsalu Linnagalerii on kunstigalerii Lääne maakonnas Haapsalus aadressil Posti tänav 3 (Haapsalu kultuurikeskuse hoones). Galerii näitusekorraldaja on Agur Kruusing. Linnagaleriis on oma töid esitlenud paljud tuntud kunstnikud, sealhulgas Jüri Arrak, Kiwa, Marko Mäetamm, Mall Nukke, Kaido Ole, Jaan Toomik, Urmas Viik. Lisaks on galerii võõrustanud Eesti Kunstiakadeemia ja Haapsalu Kunstikooli õpilaste ning Haapsalu Kunstiklubi liikmete tööde näitusi ja mitmel aastal on galeriis olnud üleval Haapsalu Graafilise Disaini Festivali tööde näitus. Haapsalu Linnagalerii koduleht. Vaadatud 07.10.2021. Toimunud näituste arhiiv 1995-. Vaadatud 07.10.2021. Galerii koduleht
Jakobi galerii

Tartu Lastekunstikooli Jakobi galerii on non-profit kunstigalerii Tartus aadressil Jakobi tänav 52 (Tartu Lastekunstikool). Varasem nimi Tartu Lastekunstikooli galerii. Tartu Lastekunstikooli Jakobi galerii avati 1995. aastal. Galeriis on oma näitus olnud näiteks Malle Leisil, Andres Toltsil, Kaljo Põllul, Pille Johansonil, Katariin Mudistil ja Eesti Kunstikoolide Liidu kollektiividel. https://web.archive.org/web/20190711150426/http://www.lkk.tartu.ee/jakobi-galerii/asukoht/ (vaadatud 11.07.2019) Mary-Ann Talvistu (2014). ""Tartu kunstielu võtab uue kursi"". Triin Tulgiste, Markus Toompere (toim). Tartu kunsti aabits. Tartu: Tartu Kunstnike Liit. Lk 113. Galeriist Tartu Lastekunstikooli kodulehel
Jõhvi Linnagalerii

Jõhvi Linnagalerii on kunstigalerii Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Pargi tänav 40 (Jõhvi kontserdimaja). Galerii on keskendunud eelkõige Eesti kaasaegse kunsti eksponeerimisele. Galeriis oli esimene näitus 25. jaanuaril 2006. Galeriis on enamasti üks näitus üleval üks kuu. https://www.huvikeskus.info/linnagalerii/ (vaadatud 11.07.2019) Galeriist Jõhvi kontserdimaja kodulehel
Johann Köleri park

Johann Köleri park on park Viljandi kesklinnas.
Harilik kivihark

Harilik kivihark (Lithobius forficatus) sajajalgsete klassi kuuluv loomaliik. Kivihark elab puukoore või kivide all. Kivihark elab ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 298 Harilik kivihark andmebaasis eElurikkus
Täpik-tuhatjalg

Täpik-tuhatjalg (Blaniulus guttulatus) tuhatjalgsete klassi kuuluv loomaliik. Loom elab eelkõige haritavas pinnases. Tema elutegevus võib kahjustada kultuurtaimi. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 299 Täpik-tuhatjalg andmebaasis eElurikkus
Kuressaare valla vapp

Kuressaare valla vapp on endine Saare maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kuressaare valla vapp. Vabariigi Valitsuse 15. juuni 1999 a. määrus nr 195 "Haldusterritoriaalse korralduse ja muutmine Kaarma valla ja Kuressaare valla osas" alusel moodustati senise Kaarma valla ja senise Kuressaare valla baasil uus omavalitsusüksus Kaarma vald. Uue Kaarma valla sümboliteks on endise Kaarma valla vapp ja lipp. Vapp on kinnitatud 14. veebruaril 1995. Sinisel kilbil paremale sammuv kuldse nokaga hõbedane toonekurg. Kurg seisab kuldsel munal. Vapi tüves kolm hõbedast varrast. Kuressaare valla lipp Kaarma valla vapp Kaarma valla lipp Saare maakond Kuressaare valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Harilik tuhatjalg

Harilik tuhatjalg (Cylindroiulus caeruleocinctus) tuhatjalgsete klassi kuuluv loomaliik. Loom elab ka Eestis. Harilik tuhatjalg andmebaasis eElurikkus
Wittekind

Wittekind on saksa mehenimi. Tegu on sakside hertsogi Widukindi hilisema nimevariandiga. Wittekind, nominaalne Waldecki ja Pyrmonti vürst
Harilik keraskakand

Harilik keraskakand (Armadillidium vulgare) on kakandiliste seltsi kuuluv vähilaadne. Loom elab ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 300 Harilik keraskakand andmebaasis eElurikkus
Võsapuuk

Võsapuuk (Ixodes ricinus) ämblikulaadsete klassi kuuluv loomaliik. Loom elab rohus. Ta imeb imetajatelt verd. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 300 Võsapuuk andmebaasis eElurikkus
Viljapuu-võrgendilest

Viljapuu-võrgendilest (Panonychus ulmi) ämblikulaadsete klassi kuuluv loomaliik. Loom on viljapuukahjur. Loom elab ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 300 Viljapuu-võrgendilest andmebaasis eElurikkus
Lustratsioon Ukrainas

Lustratsioon Ukrainas on Ukrainas pärast 2014. aasta Ukraina revolutsiooni alanud protsess, mille eesmärk oli tõrjuda riigiametitest ja omavalitsustest Viktor Janukovõtši ajal kõrgemate ametnikena töötanud isikud. 2014. aasta septembris võttis Ukraina Ülemraada vastu võimu puhastamise seaduse (ukraina keeles Закон України "Про очищення влади"), millega keelustati nimetada ametisse isikuid, kes töötasid kõrgetel juhtivatel kohtadel ajavahemikus 25. veebruar 2010 kuni 22. veebruar 2014 ehk president Viktor Janukovõtši ametisoleku ajal. Kolmandal hääletusel hääletas lustratsiooniseaduse poolt 231 saadikut registreeritud 246-st. Ukraina ülemraada võttis vastu lustratsiooniseaduse - ERR, 16.09.2014 Появился текст законопроекта Зеленского о люстрации - Lb.ua, 12.07.2019 Zelenskyi’s lustration draft: pre-election populism or a step towards political repressions? - Ukraine Crisis Media Center, 12.07.2019 Послы G7 усомнились в целесообразности идеи Зеленского о дополнительной люстрации - ZN.UA, 12.07.2019
Indrek Näkk

Indrek Näkk (11. märts 1972 Pärnu – 23. juuni 2019) oli eesti arhitekt. Ta lõpetas aastal 1990 Pärnu 1. Keskkooli ja aastal 1996 Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri ja linnaplaneerimise osakonna arhitektina. Lahkus arhitekt Indrek Näkk
15. ekspeditsioon

15. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama 15. alaline meeskond. Ekspeditsiooni ajal laiendati kaks korda jaama Integrated Truss Structure'i kui STS-117 tõi jaama S3/S4 sõrestiku ja STS-118 tõi jaama S5 sõrestiku. 15. ekspeditsioon sai ametlikult läbi kui 16. ekspeditsiooni komandör Peggy Whitson saabus jaama ning ametlik jaama üleandmise tseremoonia toimus 19. oktoobril 2007. 15. ekspeditsiooni liikmetest saabus esimesena jaama NASA astronaut Sunita Williams. Ta osales 14. ekspeditsioonil ja saabus jaama 11. detsembril 2006 missiooniga STS-116 kosmosesüstik Discovery pardal. Ekspeditsiooni komandör Fjodor Jurtšikin ja Oleg Kotov saabusid jaama 9. aprillil 2007 Sojuz TMA-10 pardal. 26. aprillil 2007 teatas NASA, et Williams naaseb Maale missiooniga STS-117 kosmosesüstik Atlantise pardal, mitte STS-118 pardal nagu algselt oli plaanitud. Williamsi asendas Clayton Anderson, kes saabus jaama 10. juunil 2007 kosmosesüstik Atlantise pardal. "ISS: Expedition 15". Space Facts. Vaadatud 12. juuli 2019. "ISS Expedition 15 Crew to Launch from Baikonur". NASA. Vaadatud 12. juuli 2019.
Keiga keel

Keiga keel on Sudaanis Lõuna-Kordofani provintsis kõneldav Niiluse-Sahara keel. Keiga keelt rääkis 1984. aastal umbes 6000 inimest. Keigad kasutavad ka Sudaani araabia keelt. http://www.ethnologue.com/language/kec
Uno Veeperv

Uno Veeperv (kuni 2. juunini 1936 Uno Veeber; 3. august 1930 Hummuli vald, Viljandimaa – 26. juuli 2010 Viljandi) oli Eesti NSV parteitöötaja ja omavalitsustegelane. Ta lõpetas 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal. 1950. aastast oli ta ELKNÜ Valga Rajoonikomitee instruktor, 1951–1958 töötas ajakirjanikuna Valga rajoonis. 1958. aastal oli ta Kiviõli rajooni ajalehe Töö Lipp toimetaja, seejärel ajalehe Valga Kommunist kirjade osakonna juhataja. Aastatel 1959–1962 oli ta EKP Valga Rajoonikomitee lektor-konsultant, hiljem propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja, 1962–1965 Valga rajooni Partei- ja Riigikontrolli Komitee esimees, 1965–1979 EKP Valga Rajoonikomitee I sekretär, 1979–1987 Viljandi rajooni RSN Täitevkomitee esimees. Aastatel 1988–1999 oli ta ETA erikorrespondent. NLKP liige 1952. aastast. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VIII, IX ja X koosseisu saadik. 1968 – Kalevi auliige Tööpunalipu orden orden "Austuse märk" Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1981 Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK
Paderborni ülikool

Paderborni ülikool (saksa keeles Universität Paderborn) on ülikool Saksamaal Paderbornis. Ülikool asutati 1972. Ülikoolis õpib üle 20 300 üliõpilase. Koduleht
Pau ülikool

Fail:Logo UPPA.png Pau ülikool (prantsuse keeles L'Université de Pau et des Pays de l'Adour ) on ülikool Prantsusmaal Paus, Bayonne'is, Tarbes'is and Mont-de-Marsanis. Ülikool asutati 1972. Ülikoolis õpib üle 12 000 üliõpilase. Koduleht
Permi Riiklik Ülikool

Permi Riiklik Ülikool (vene keeles Пермский государственный университет) on ülikool Venemaal Permi krais Permis. Ülikool asutati 1916. Ülikoolis õpib üle 18 000 üliõpilase. 20. septembril 2021 toimus tulistamine Permi Ülikoolis. Koduleht
Seong

Seong, ka köiskond, (inglise keeles rope team) on vähemalt kahest mägironijast ja neid ühendavast köiest moodustatud ühendus, mille eesmärk on ohutult ületada raskesti läbitavaid teelõike mägedes. Tavaliselt on seongus kaks või kolm alpinisti. Kolmeliikmelise seongu liikumine on palju aeglasem kaheliikelisest seongu liikumisest. Ohud mägedes
Marie Under (roos)

'Marie Under' on roosisort. See on põõsasroos. Marie Underi roosisordi idee algatajad on Aune Mark, Kärt Soans ja Lea Eermann. See on 2007. aasta ristandhübriid, mille emasordiks on ’Lac Majeau’ (valge täidisõielise R. rugosa aretis) ja tolmuandjaks ’Kronborg’ (veripunane antiikse rosettõiega floribundroos 1996). Marie Under on selektsioon selle ristandiseemikutest. Esmaesitlus toimus 2009. aasta 12. juulil Rosmakori roosipäevadel, "Marie Underi" looja Mart Ojasalu koduaias. 3. septembril 2009 istutati roos Adsoni-Underi-Tuglase maja aeda. Lea Eermann, Marie Under sai nimelise roosi, Eesti Ekspress, 20. september 2009
Kilpkonna galerii

Kilpkonna galerii oli kunstigalerii Viljandi maakonnas Viljandis aadressil Tallinna tänav 2b. 1995 "Aeg. Ideaalne naine" (Piret Räni isikunäitus) 2001 "Inimesed raamis" (Terje Atonen ja Elmo Riik) https://sakala.postimees.ee/2462573/kilpkonna-galerii-kutsub-inimest-vaatama (vaadatud 11.07.2019)
Kohtla-Järve Linnagalerii

Kohtla-Järve Linnagalerii oli kunstigalerii Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järves aadressil Keskallee tänav 36 (Kohtla-Järve Kultuurikeskus). Galerii peamist näitusesaali nimetati Valgeks saaliks. Galeriis on oma näitus olnud näiteks Sillamäe loomerühmal Aprill. http://arhiiv.pohjarannik.ee/article.php?sid=6891 (vaadatud 11.07.2019)
Küü galerii

Küü galerii (stiliseeritult KÜÜ galerii) oli kunstigalerii Tartus aadressil Küütri tänav 2. Galerii asutati 1992. aastal. 1990. aastate keskpaigas nimetati galerii ümber kõrtsigaleriiks Legend, mis oli ühtlasi ka vanavaraäri. Hiljem tegutses samas kohas Y-galerii. Galerii ja vanavaraäri Legend Foto Tartu Linnamuuseumis (1998). Vaadatud 13.12.2022. Kalle Keskrand. Tartu näitusepaigad Tartu näitusepaigas Sirp, 08.05.2014.
Penobscot Building

Greater Penobscot Building on kõrghoone USA-s Michigani osariigis Detroiti kesklinnas. See on büroohoone, mis asub Detroiti finantspiirkonnas. Hoone on 172,2 meetrit kõrge (202,4 meetrit koos antenniga) ja sellel on 47 korrust. Arhitekt Wirt C. Rowlandi projekteeritud art déco stiilis ehitis valmis aastatel 1927–1928. Kuni Renaissance Centeri valimiseni 1977. aastal oli Penobscot Building Detroiti ja kogu Michigani osariigi kõrgeim hoone. Hoone on saanud nime penobskoti indiaanirahva järgi. Varajased pilvelõhkujad  Penobscot Building – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jumalaema Korsuni pühakuju kabel

Jumalaema Korsuni pühakuju kabel (vene keeles Часовня Корсунской иконы Божией Матери) on kabel Setumaal Irboskas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Kabeli projekteeris arhitekt Aleksandr Vladovski. Kabel valmis 1931. aastal. Kabeli portaali kohal paikneb ikoonikapp jumalaema Korsuni ikooniga, mille maalis ikoonimaalija Pimen Sofronov 1931. aastal.  Jumalaema Korsuni pühakuju kabel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
1872

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1840. aastad | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1868 | 1869 | 1870 | 1871 | 1872 | 1873 | 1874 | 1875 | 1876 | ► | ►► 1872. aasta (MDCCCLXXII) oli 19. sajandi 72. aasta. Valmis Tahkuranna Jumalasünnitaja Uinumise kirik 8. märts (vkj 25. veebruar) – tegevust alustas Eesti Kirjameeste Selts. Seltsi esimeseks presidendiks valiti Jakob Hurt. 13. aprill (vkj 1. aprill) – tegevust alustas Kunda tsemenditehas. 14. august (vkj 2. august) – Narva Kreenholmi vabrikus algas suur streik. Streik kestis 30. septembrini (vkj 18. septembrini). 17. detsember (vkj 5. detsember) – alustas tegevust esimene naisorganisatsioon Eestis: Venemaa Haavatud ja Haigete Sõjameeste Hooldamise Ühingu Eestimaa Daamide Komitee. ... 1. märts – asutati Yellowstone'i rahvuspark 30. november – peeti esimene rahvusvaheline kohtumine jalgpallis. Inglismaa ja Šotimaa Glasgow's toimunud kohtumine lõppes tulemusega 0-0. 28. jaanuar – Andrija Radović, Montenegro poliitik 15. veebruar – metropoliit Aleksander 19. veebruar – Johan Pitka, Eesti sõjaväelane, kontradmiral 3. märts – Vilhelms Purvītis, läti maalikunstnik ja Riia Kunstiakadeemia asutaja 18. mai – Bertrand Russell, inglise matemaatik ja filosoof 16. juuli – Roald Amundsen, Norra polaaruurija 18. august – Adolf Schmal, austria jalgrattasportlane ja vehkleja 24. september – Jaan Teemant, eesti poliitik 11. oktoober – Jakob Ploompuu, eesti kirjastaja 18. oktoober – Mihhail Kuzmin, vene kirjanik 29. oktoober – Aleksander Jaeger, Laura vallavanem 16. detsember – Anton Denikin, vene sõjaväelane 4. oktoober – Vladimir Dal, vene leksikograaf ja arst 31. detsember – Aleksis Kivi, soome kirjanik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 143 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 144
Põrogoštša Jumalaema Uinumise kirik

Põrogoštša Jumalaema Uinumise kirik (ukraina keeles Церква Успіння Богородиці Пирогощої Tserkva Uspinnja Bogorodõtsi Põrogoštšoji) ehk lihtsalt Põrogoštša kirik (ukraina keeles Церква Пирогощі) on õigeusu kirik Ukraina pealinnas Kiievis. Algse kiriku lasi 12. sajandil rajada Mstislav I. 1613. aastal rekonstrueeriti kirik renessanss-stiilis ning 18.–19. sajandil algul Ukraina barokk- ja hiljem uusklassitsistlikus stiilis. Aastal 1935 lasi nõukogude võim kiriku hävitada. Kirik taastati hüpoteetilises Kiievi-Vene stiilis aastatel 1997–1998.
Vadim Sadovski

Vadim Sadovski (vene keeles: Вадим Николаевич Садовский; 15. märts 1934 Orenburg — 28. oktoober 2012 Moskva) oli vene filosoof. Filosoofiadoktor, professor. Süsteemiteooria edendajaid Venemaal. Ta lõpetas aastal 1956 Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna.
EPT (Hiphop grupp)

EPT on Eesti hiphop ansambel, mis viljeleb vanakooli boombap kõlaga räppmuusikat. Grupeering tegutseb selle nime all aastast 2013. Nende esimene ametlik videosingel ilmus 2017 aasta 19. mail. Loo nimeks "See on päris". See on ka esimene singel aasta hiljem (2018) aastal ilmunud "Tiiske" mixtapelt. 2019 aastal ilmus EPT teine mixtape nimega "Sounds from the Pärnu underground". Seda plaati saatis videosingel "Tõsipead" Paranka - MC MC Jobeneva Vrott - MC/Produtsent Sabka - MC Boomyks MC/Produtsent Meister Mauri - MC/Produtsent El Hombre - MC DJ Macifreakaz - MC/DJ/Produtsent Tiiske mixtape (2018) Sounds from the Pärnu underground mixtape (2019) https://parnu.postimees.ee/6498788/parnu-hiphopi-grupp-ept-kakelda-annab-vagivallata http://life.hooliganhamlet.com/2019/05/parnu-vanakooli-rapp-elab-ept-andis-valja-teise-mixtapei/ http://life.hooliganhamlet.com/2018/03/parnu-pundi-ept-uus-video-paikuse-cypher/ http://www.respekter.ee/parnu-rapipunt-ept-andis-valja-kauaoodatud-mixtapei/
Luumi galerii

Luumi galerii (ka galerii Luum) oli kunstigalerii Tallinnas aadressil Harju tänav 13. Galerii tegutses 1990. aastatel. 1994 avati samas kohas Tallinna Linnagalerii. 1994 – "Taldrik kui lõuend" (Eesti Keraamikute Liidu aastanäitus) https://web.archive.org/web/20190726211839/http://www.keraamikuteliit.ee/liikmed/HelleVidevik/HelleVidevik.html (vaadatud 11.07.2019)
Lühikese Jala Galerii

Lühikese Jala Galerii (Äriregistris Lühikese Jala Galerii OÜ) on kunstigalerii ja kunstikauplus Tallinnas aadressil Lühike jalg 6. Galerii-kauplus avati 1993. Galeriis-kaupluses müüakse/eksponeeritakse muu hulgas siidimaale, põimevaipasid, keraamikat, klaasi, postkaarte. https://t6nis2.wixsite.com/lj-galerii/tutvustus (vaadatud 11.07.2019) Koduleht
Obu galerii

Obu galerii (stiliseeritult OBU galerii) oli kunstigalerii Tartus aadressil Raekoja plats 8. Galeri avas 1997 Navitrolla. Varem oli samas kohas Rüütli galerii. Galeriis on oma näitus olnud näiteks Rauno Thomas Mossil, Juss Pihol, Arne Maasikul. https://www.postimees.ee/2510315/navitrolla-avas-obu-galerii (vaadatud 11.07.2019) https://www.postimees.ee/2510315/navitrolla-avas-obu-galerii
Raatuse galerii

Raatuse galerii oli kunstigalerii Tallinnas aadressil Raekoja plats 14 (Tallinna Õpetajate Maja). Galerii asutati 1992 nimega Tokko & Arrak. 1995 sai galerii nimeks Raatuse galerii. Galerii suleti 2002. https://kultuur.postimees.ee/1928023/raatuse-galerii-avab-sulgemisnaituse (vaadatud 11.07.2019) https://kultuur.postimees.ee/1928023/raatuse-galerii-avab-sulgemisnaituse
Kihelkonna valla vapp

Kihelkonna valla vapp on Saare maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kihelkonna valla vapp. Vapp kinnitati 9. juulil 1997. Sinisel kilbil viilkatuse ja ühe aknaavaga torn, selle saatena päises vasakul tähtrist, paremal kolmikhark (ahing) - kõik hõbedased. Vapitüvimikus kaksiksariklõikega hõbedane varras. Kihelkonna valla lipp Saare maakond Kihelkonna valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Jari Leppä

Jari Juhani Leppä (sündinud 24. juunil 1959 Pertunmaal) on Soome poliitik, ta kuulub Keskerakonda. Ta oli 5. maist kuni 29. aprillini 2022 Juha Sipilä, Antti Rinne ja Sanna Marini valitsustes Soome põllu- ja metsamajandusminister. Ta on hariduselt põllumajanduse tehnik. Ta on aastast 2009 Eduskunna liige, valitud Kaakkois-Soome valimisringkonnast (Lõuna-Karjala, Lõuna-Savo ja Kymenlaakso maakonnast). Ta on abielus aastast 2002 agroloogi ja õpetaja Katriina Leppäga, neil on tütar. Sõjaväearvel on ta kui reservmajor. Jari Leppä Eduskunna kodulehel Jari Leppä koduleht
Rockaway

Rockaway on Long Islandi maasäär New Yorgi linnaosas Queensis, mis eraldab Jamaica lahte ookeanist. Poolsaare tipp on Breezy Point Tip, mis on ühtlasi Long Islandi saare lõunapoolseim punkt. Alates 1830. aastatest muutusid poolsaare rannad New Yorgi elanike suvituskohtadeks. Far Rockaway Bayswater Edgemere Arverne Rockaway Beach Rockaway Park Belle Harbor Neponsit Breezy Point Rockaway merekäär Coney Island Sandy Hooki maasäär
BitChute

BitChute on veebisait, kuhu selle kasutajad saavad videoid üles laadida, jagada ja vaadata. Video hostimise teenus, mis kasutab P2P-võrgustik WebTorrenti tehnoloogiat. See loodi nii, et vältida sisureegleid, mida rakendatakse sellistel platvormidel nagu YouTube. BitChute väidab et pakub tsensuurivaba alternatiivi YouTube'ile, kuid tegelikult on BitChute tsenseerinud natsionaalsotsialistliku ideoloogiaga videoid, näiteks keelas BitChute oma platvormil Rootsis tegutseva ametliku natsionaalsotsialistliku poliitilise partei Põhjala Vastupanuliikumine. "BitChute is a BitTorrent-Powered YouTube Alternative". BitChute'i koduleht
Kärla valla vapp

Kärla valla vapp on Saare maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kärla valla vapp. Vapp on kinnitatud 3. septembril 1997. Kärla valla vapil on kujutatud hõbedasel kilbil roheline mänd, mille hõbedane juurestik on sinisel langetatud palgil. Kärla valla lipp Kärla valla sümboolika valla kodulehel Kärla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Nõmmemaa

Nõmmemaa on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas. Aastaist 1725–1726 on teateid Nõva mõisa vabadikust Nemme Andresest. Küla osad (varem omaette külad) on Musaküla (talurühmana 1725–1726 Mossa Ado, Mossa Matz) ja Veskiküla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nõva valda. Küla nimi tuleneb sõnadest nõmm : nõmme, mis esines lisanimena, ja maa. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 22. Küla territooriumil on Edu kivi, Linamaa kivid ja Nõmmemaa kivikülv. Nõmmemaa idaosa kuulub Läänemaa Suursoo maastikukaitseala koosseisu, lääneosa jääb Suursoo-Leidissoo linnualale, osalt ka Leidissoo looduskaitsealale. Külas on Nõmmemaa ja Veskioja bussipeatus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimede leksikon https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/app/maanteeamet
Pekingi Daxingi rahvusvaheline lennujaam

Pekingi Daxingi rahvusvaheline lennujaam (hiina keeles: 北京大兴国际机场) (IATA: PKX, ICAO: ZBAD) on Pekingi teine rahvusvaheline lennujaam, mis on praegu ehituses ning see asub Pekingi ja Langfangi piir juures. Lennujaama nimi avalikustati 14. septembril 2018. aastal. Uue lennujaama avamisel suletakse Pekingi Nanyuani lennujaam (praegu teenindab sealt ainult China United Airlines).
Lumekirp

Lumekirp (Entomobrya nivalis) hooghännaliste klassi kuuluv loomaliik. Loom elab samblas. Looma leidub ka Eestis. Lumekirpudeks on nimetatud rahvapäraselt ka talikoonlasi. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 16 Lumekirp andmebaasis eElurikkus
Roheline jalghänd

Roheline jalghänd (Sminthurus viridis) hooghännaliste seltsi kuuluv loomaliik. Loom eelistab elada liblikõielistel taimedel. Loom talvitub peamiselt samblas. Looma leidub ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 16 Roheline jalghänd andmebaasis eElurikkus