laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sisendseade

Sisendseade on osa arvuti riistvara seadmetest, mida kasutatakse, et saata andmeid ja kontrollsignaale informatsiooni töötlevale süsteemile. Sisendseadmed on näiteks on sõrmistikud, arvutihiired, skannerid, mikrofonid, digitaalkaamerad ja juhtkangid. Osutusseadmed, mis on sisendseadmed, mida kasutatakse, et täpsustada kindlat kohta ruumis, saab liigitada: Kas sisend on otsene või kaudne. Otsese sisendiga, sisendruum ja kujutusruum on kattuvad, näiteks osutamine toimub seal, kus saadakse visuaalne tagasiside või kursor ilmub. Puuteekraanid ja valguspliiatsid kasutavad otsest sisestamist. Kaudseks sisestamiseks on näiteks hiir. Kas positsionaalne informatsioon on absoluutne (näiteks puuteekraanil) või relatiivne (näiteks hiir mida saab tõsta ja ümber paigutada) Otsene sisend on peaaegu kindlalt absoluutne, kuid kaudne sisend võib olla kas aboluutne või realtiivne. Klaviatuurid on kasutajaliidese seadmed, mis on kujutatud nuppude paigutusena. Igat nuppu saab kasutada, kas selleks, et sisestada lingvistiline sümbol või et kutsuda esile kindel funktsioon arvutis. Klaviatuur on peamine viis teksti sistemiseks teksti sisestamisliidesse paljudele kasutajatele. Traditsioonilised klaviatuurid kasutavad vedru põhjal töötavaid nuppe, kuid on ka uusimaid variante, kus klaviatuur kujutatakse virtuaalsete nuppudene või koguni projekteeritud nuppudena. Osutusseadmed on kõige tavalisemalt kasutatavad sisestusseadmed tänapäeval. Osutusseade on kasutajaliidese seade, mis annab kasutajale võimaluse sisestada ruumilisi andmeid arvutisse. Hiirte ja puuteplaatide puhul on see saavutatud tuvastades liikumist terve füüsilise pinna peale. Analoogseadmed nagu 3D-hiired, juhtkangid või näpuhiired töötavad tuvastades enda kõrvalekande kraadi. Liigutused osutusseadmel on kujutatud ekraanil, luues lihtsa viisi kuidas kontrollida arvuti graafikaliidest. Videosisestusseadmeid kasutatakse, et digiteerida pilte või videoid välismaailmast arvutisse. Informatsiooni saab talletada erinevates formaatides olenevalt kasutaja vajadustest. Kõige tavalisem videosisestusseade on digitaalkaamera. Ka kasutatakse seda meditsiinis nii väikestes skaaladel, kus inimsilm ei suudaks vahet teha. Helisisestusseadmeid kasutatakse, et heli salvestada. Mõnes olukorras saab heliväljastusseadmeid kasutada kui sisestusseadmetena, et salvestada tehtud heli. Helisisestusseadmed võimaldavad saata helisignaale arvutisse, et neid saaks salvestada, muuta või käske edastada. Seadmed nagu mikrofonid võimaldavad kasutajatel rääkida arvutiga selleks, et salvestada heliteade või tarkvara kasutada. Peale salvestamise saab helisisestusseadmeid kasutada kõnetuvastustarkvaras.
Rahvuskogu (täpsustus)

Rahvuskogu on mitme riigi seadusandliku kogu või muu esinduskogu nimetus: Rahvuskogu (Melli Shura) on Afganistani 351-liikmeline kahekojaline parlament Rahvuskogu (Assembleia Nacional) on Angola 220-liikmeline ühekojaline parlament. Rahvuskogu (Azgajin Žoghov) on Armeenia 131-liikmeline ühekojaline parlament. Rahvuskogu (Milli Məclisi) on Aserbaidžaani 125-liikmeline ühekojaline parlament. Rahvuskogu (Assemblée nationale) on Benini 83-liikmeline ühekojaline parlament. Rahvuskogu (Tshogdu) on Bhutani 154-liikmeline ühekojaline parlament. Rahvuskogu (Народно събрание) on Bulgaaria 240-liikmeline ühekojaline parlament. Rahvuskogu (Assemblée Nationale) on Burkina Faso 111-liikmeline ühekojaline parlament. Rahvuskogu (Assemblée Nationale) on Burundi parlamendi alamkoda Rahvuskogu oli Eestis 1937. aastal tegutsenud kahekojaline rahvaesindus. Rahvuskogu (Assemblée Nationale) on Gaboni parlamendi alamkoda. Rahvuskogu nime all on tuntud Iraagi rahvaesindused ja parlamendid riigi ajaloo eri perioodidel; käesoleval ajal on tegu 275-liikmelise rahvaesindusega. Rahvuskogu on Keenia parlamendi alamkoda. Rahvuskogu on Kongo Vabariigi parlamendi alamkoda Rahvuskogu on Kuveidi parlament. Rahvuskogu (Antenimieram-Pirenena, Assamblée Nationale) on Madagaskari parlamendi 160-kohaline ülemkoda. Rahvuskogu on Malawi parlament. Rahvuskogu on Namiibia parlamendi alamkoda. Rahvuskogu on Nigeeria kahekojaline 469-liikmeline parlament. Rahvuskogu on Prantsusmaa parlamendi alamkoda alates 1946. aastast. Rahvuskogu oli Prantsusmaa esinduskogu Prantsuse revolutsiooni ajal. Rahvuskogu on Sambia parlament. Rahvuskogu on Seišellide ühekojaline 34-liikmeline parlament. Rahvuskogu (Assemblée nationale) on Senegali kahekojalise parlamendi alamkoda. Rahvuskogu (Országgyűlés) on Ungari parlament.
Alba järv

Alba järv, ka Alva järv, on ajutine järv Lääne maakonnas Lääne-Nigula valla ja Haapsalu linna piiril ning Laheva ja Kadarpiku küla piiril Alba ja Õpsepa talu vahel. Järve pindala on kõrgveega kuni 22 ha, kõrgeima veetasemega moodustab ühtse veekogu koos Kaldasoo järve ja Kaarupipealse sooga kuni 99 ha. Järve veetase on kõrgveega 7 m üle merepinna. Suvel jääb järv enamasti kuivaks. Järv on ajutine karstijärv, ainult kurisutega, ilma karstiallikateta alltüübist. Järve põhjaserval on mitu metsakõduga kaetud kurisut, järve põhjas õhukese pinnakattega karstunud paas. Sissevool järve on peamiselt lühikese Kaarupipealse soost lähtuva oja kaudu, väljavool järve vaid väga hea täitumise korral ajutise oja kaudu keskmiselt kord viie aasta jooksul loodenurgast läbi Ants Laikmaa kodupargi Laheva Lekepealse soole. Järve põhja katab kuival ajal osal alast karstijärvedele eriomane niidutaimestik kaitsealuste kannikeseliikidega, karstumata põhjaga piirkondades madalsoode ja madalsoostunud niitude taimkate. Lühema üleujutuse ajaga alade taimkate sarnaneb ümbritsevate aruniitude ja arumetsade omaga, neis puudub aga sinilill. Järve ala on olnud kasutusel heina- ja karjamaana, seda läbib kiviaed. Kevadel peatuvad järvel veelinnud, koevad rabakonnad. Järves kalu ei ole. [1], T. Ploompuu 2013. Taebla karstijärved. Eesti Loodus, nr 6-7, lk 36-39.
Alo Aarsalu

Alo Aarsalu (sündinud 23. märtsil 1970) on eesti maalikunstnik. Maalihariduse omandas 1988–1993 Konrad Mäe nimelises stuudios Kaja Kärneri ja Heldur Viirese käe all. Täiendas end kunstiõpetajate täiendõppes Tallinna Ülikoolis (endises Pedagoogikaülikoolis). Näitustel esinenud alates aastast 1993 (isikunäitused 2002, 2009, 2010, 2011 ja 2012). Alo Aarsalu on 10 aastat juhendanud Tartu Laste- ja Noortemaja kunstiringi (1988–1998) ning olnud juhendaja Motiiv Stuudio laste kunstiringi suvistes maalilaagrites ning täiskasvanute ja noorte maalistuudios (2007–2013). Illustreerinud muusikaalbumeid ja raamatuid.
Tooji

Touraj Keshtkar (pärsia keeles تورج کشتکار‎; esinejanimega Tooji; sündinud 26. mail 1987 Shīrāzis) on Iraani päritolu Norra laulja, modell ja telesaatejuht. Ta esindas Norrat 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus lauluga "Stay". Laul jäi finaalkontserdil seitsme punktiga viimaseks, kuid jõudis Norra singlite edetabelis VG-lista teisele kohale.
Bakteritsiidlamp

Bakteritsiidlamp on lamp bakteritsiidkiirguse tekitamiseks. See on enamasti madalrõhuline elavhõbelamp, mille kolb on tehtud ultraviolettkiirgust hästi läbilaskvast uvioolklaasist. Ultraviolettkiirgusel on head desinfitseerivad (baktereid hävitavad) omadused, millest ka lambi nimetus. Bakteritsiidse lambi UV-kiirguse spekter valitakse selle järgi, et see tekitaks minimaalselt osooni ning kahjustaks võimalikult vähe nahka ja silmi. Selleks filtreeritakse lambi spektrist välja lühilaineline ultraviolettkiirgus. Säilitatakse nn pehme UV-kiirgus. Bakteritsiidlamp erineb kvartslambist madala osoonieralduse poolest, mistõttu pole pärast lambi kasutamist vaja ruumi tuulutada. Bakteritsiidlampi kasutatakse ruumide mikrobioloogiliseks puhastuseks. Lamp desinfitseerib tõhusalt õhku, vett ja lahtiseid pindu, neutraliseerib bakterid ja viirused, hallituse, seened ja muud mikroorganismid. Lamp on mõeldud kasutamiseks operatsioonisaalides, haiglapalatites, ravi- ja haavahoolduskabinettides, laborites, apteekides, farmaatsia-, toiduaine- ja kosmeetikatööstuses. Bakteritsiidlambiga töötamisel tuleb kindlasti meeles pidada, et ultraviolettkiirgus on ohtlik nägemisele ja nahale. Lühilaineline UV-kiirgus võib põhjustada põletust ja nahavähki, see võib olla valulik silma sarvkestale ning põhjustada ajutise või püsiva nägemiskahjustuse. Seetõttu tuleb kaitsta silmi bakteritsiidlambi valguse eest.
Stereoseade

Stereoseade ehk stereokeskus ehk muusikakeskus on stereofoonilise (kahekanalilise) heliga paikne koduelektroonikaseade, mis koosneb signaaliallikatest, helivõimendist ja kõlaritest. Audiosignaali allikaist kuulub iga stereokeskuse koosseisu raadiotuuner raadiosaadete vastuvõtmiseks ja laserplaadimängija, vastavalt kas CD-mängija või uuema põlvkonna optiline seade, näiteks DVD või Blu-ray seade, mis mängib ka vanemaid formaate, sh muusika-CD-plaate kui ka andmetena CD-le salvestatud multimeediat. DVD- või Blu-ray seadmega muusikakeskus on võimalik ühendada televiisoriga, et vaadata filme ja videoid. Muusikakeskuste eelkäijaks oli vinüülplaadimängijaga monofooniline raadio ehk radioola, millel grammofoniosa paiknes võrdlemisi suure raadiokasti ülaosas kaane all. Kui 1958. aastal tulid müügile stereofoonilised vinüülplaadid ja 1960. aastate esimesel poolel alustasid raadiojaamad stereosaadete edastamist, hakati tootma ka stereofoonilisi plaadimängija ja raadio kombinatsioone koos kahe eraldi kõlariga. 1980. aastatel, kui signaaliallikaina lisandus kassettmagnetofon ja seejärel ka CD-mängija, tulid müügile komponentsüsteemid eraldi või integreeritud üksustest (kastidest), millest moodustati stereotorn. Enamasti olid komponendid midigabariidis, tüüpiliselt laiusega 43 cm. Vasaku ja parema kanali kõlarid võisid olla niisama kõrged kui torn. 1990. aastail tulid komponentsüsteemide kõrvale kompaktsüsteemid, s.o ühes mini- või mikrokorpuses stereoseadmed, küll eraldi kõlaritega. Korpuse laiuse määras miniformaadi korral kahepesaline kassettmagnetofon (vajab laiust vähemalt 22 cm, suurim laius 28 cm) ja mikroformaadis CD-mängija (korpuse laius 14–21 cm). Praegused stereokeskused on peamiselt FM-raadio ja CD-, DVD- või Blu-ray mängijaga mikrosüsteemid, millel võib olla mitmesuguseid lisavõimalusi: USB-pesa väliste andmekandjate ja signaaliallikate ühendamiseks; Bluetooth, näiteks juhtmevaba ühenduse loomiseks nutiseadmega; LAN- ja WiFi-võrguühendus, näiteks internetiraadiote kuulamiseks; iPhone'i dokk; basskõlari väljund. Jätkuvalt toodavad tuntud audiofirmad (Denon, Ongyo, Pioneer, Yamaha) ka kõrgekvaliteedilisi mikro- ja minikomponentsüsteeme. Termini High End võtsid kasutusele G. J. Holt ja H. Pearson juba 1970. aastail. Esialgu kõlarite, hiljem ka muude stereokeskuse komponentide, peamiselt siiski helivõimendite ja vinüülplaadimängijate valmistamisel seati eesmärgiks kõiki tehnika saavutusi ja tehnoloogia võimalusi rakendades ja kuludele tähelepanu pööramata saavutada n-ö. viimase peal tulemus nii helikvaliteedi kui ka töökindluse poolest. Kvaliteedi hindamisel lähtutakse eelkõige subjektiivsest tajust, mitte niivõrd tehniliste parameetrite väärtustest. Mõistagi saab siin tegemist olla peamiselt harrastuskonstruktorite üksik- või väikeseeriatoodetega. Niisuguse seadmestiku keskseks komponendiks on eriti hoolikalt kavandatud ja teostatud lampvõimendi. Hifi centre High end audio EXCHange Element Acoustics High End Audio
137 eKr

Aasta 137 eKr ehk ab urbe condita DCXVII (617). Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 140 eKr | 139 eKr | 138 eKr | 137 eKr | 136 eKr | 135 eKr | 134 eKr | ► | ►► Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Aemilius Lepidus Porcina ja Gaius Hostilius Mancinus. Tiberius Gracchus sai kvestoriks. ... ...
Kuldala elamukvartal

Kuldala elamukvartal (ka Kuldala maja[viide?]) on elamukvartal Harju maakonnas Rae vallas Peetri asulas Kuldala teel ja osaliselt Tallinna haldusalas. Kvartali projekteeris 2008. aastal arhitekt Raivo Kotov (kaasautorid Lembit-Kaur Stöör, Margus Maiste, Tõnis Kimmel, Olga Batuhtina ja Margit Aule). Kuldala park
Ultra

Ultra oli Suurbritannia sõjaväeluure koodnimi luureinformatsioonile, mida koguti Teise maailmasõja käigus 1941. aasta juunis teljeriikide šifreeritud raadio- ja teletaipsidet pealt kuulates ning dešifreeriti Bletchley Parkis asuvas Riiklikus Koodi- ja Šifreerimiskoolis (GC&CS). Nimi Ultra tuleneb asjaolust, et Suurbritannias kasutatud riigisaladuse klassifikatsiooni kõrgeimat astet Most Secret ('kõige salajasem') peeti omandatud informatsiooni jaoks liiga ebaturvaliseks ja seetõttu loodi uus klassifikatsiooniaste Ultra Secret ('ülisalajane'). Ultra olemasolu hoiti pärast sõja lõppu pikka aega saladuses. Pärast selle avalikustamist 1970. aastate keskpaigas, tuli ajaloolastel Teise maailmasõja historiograafias mitmeid parandusi ja täpsustusi teha. Näiteks väidab Suurbritannia ajaloolane Andrew Roberts: "Kuna tal oli hindamatult oluline võimekus lugeda Rommeli Enigma sõnumivahetust, teadis Montgomery täpselt, et milline puudus oli sakslastel meestest, laskemoonast, toidust ja eelkõige kütusest." Maja 6 Maja 8 Magic (krüptograafia) Sõjaväeluure Signaalluure Hinsley & Stripp 1993, lk xx. Lewin 2001, lk 64. Roberts 2009, lk 297. Hinsley, F. H.; Stripp, Alan, eds. (1993), Codebreakers: The inside story of Bletchley Park (OU Press paperback ed.), Oxford: Oxford University Press, ISBN 978-0-19-280132-6 Lewin, Ronald (2001) [1978], Ultra goes to War (Penguin Classic Military History ed.), London: Penguin Group, ISBN 978-0-14-139042-0 Roberts, Andrew (2009), The Storm of War: A New History of the Second World War, UK: Penguin. ISBN 9780141938868
Ultra (täpsustus)

Ultra oli Teise maailmasõja ajal Suurbritannia kogutud luureinfo koodnimi. Ultra võib tähendada ka järgmisi asju: "Ultra", Depeche Mode'i album (1997) "Ultra", Laura Põldvere album (2009) Ultrad, jalgpallifännide tüüp Ülträ
Süsteemitarkvara

Süsteemitarkvara on arvutiprogrammide kompleks, mis pakub platvormi rakendustarkvara programmidele. Süsteemitarkvarad on operatsioonisüsteemid, nagu macOS, Linux , Android ja Microsoft Windows, arvutusteaduse tarkvara, mängumootorid, tööstusautomaatika tarkvara ja tarkvara teenusena. Rakendustarkvara on suunatud kasutajale, näiteks võimaldab luua tekstidokumente, mängida mänge, kuulata muusikat või Internetis surfata. Alati ei ole selge, kas tarkvara on süsteemitarkvara või rakendustarkvara. Paljud operatsioonisüsteemid installitakse näiteks koos integreeritud rakendustarkvaraga. Rakendusprogrammi ei loeta süsteemitarkvaraks, kui teda saab arvutist eemaldada ilma, et see mõjutaks teiste tarkvarade tööd. Erandiks on siin veebibrauserid, nagu Internet Explorer, mida Microsoft peab süsteemitarkvaraks, sest seda ei saa desinstallida. Samuti on Chrome OS ja Firefox OS puhul ainus kasutajaliides veebibrauser ja selle kaudu ka ainuke viis teisi rakendusi kasutada. Keskne süsteemitarkvara on operatsioonisüsteem (Microsoft Windows, macOS, Linux), mis korraldab arvuti osade omavahelist koostööd, sidet arvuti sisend-väljundseadmetega ja võimaldab kasutada rakendustarkvara programme. Operatsioonisüsteemi tuum suhtleb vahetult riistvaraga, samuti korraldab suhtlust välismäludega ja programmidega. Seadmedraiverid, sealhulgas baasvahetussüsteem (BIOS) ja seadme püsivara, teenindavad ja juhivad riistvara, mis on arvutisse sisse ehitatud või sellega ühendatud. Kasutaja suhtleb operatsioonisüsteemiga graafilise kasutajaliidese vahendusel. Kuigi see on osa operatsioonisüsteemist, võib seda pidada rakenduseks, seega mitte süsteemitarkvaraks. Tarkvara Rakendustarkvara
S1

S1 on mitmetähenduslik lühend. S1 või S-1 tähistab paljudes NATO riikide relvajõududes koloneli või kolonelist madalamas auastmes ülemale alluva üksuse staabi (nt pataljoni või brigaadi staabi) personali- ja üldosakonda või selle valdkonnaga tegelevat staabiohvitseri. S1 Scout Car oli Teise maailmasõja ajal Austraalias toodetud soomusauto. Tähist S1 kannavad Saksamaal mitmed S-Bahni liinid: S1 (Berliin) S1 (Dresden) S1 (Hamburg) S1 (Hannover) S1 (Leipzig-Halle) S1 (Magdeburg) S1 (München) S1 (Nürnberg) S1 (Rhein-Main) (liin Wiesbaden-Rödermark) S1 (Rhein-Neckar) (liin Kaiserslautern-Osterburken) S1 (Rhein-Ruhr) (liin Dortmund-Düsseldorf) S1 (Rostock) S1 (Stuttgart)
Who See

Who See (ka Who See Klapa) on Montenegro hiphopansambel, kuhu kuuluvad Dejan Dedović (esinejanimega Dedduh või Deda) ja Mario Đorđević (esinejanimega Noyz). Ansambel alustas tegevust 2002. aastal. 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös esindas ansambel koos laulja Nina Žižićiga Montenegrot lauluga "Igranka". Laul sai oma poolfinaalis 41 punktiga 12. koha ega pääsenud finaali. ‎
Nina Žižić

Nina Žižić (sündinud 20. aprillil 1985 Nikšićis) on Montenegro laulja. Ta esindas koos ansambliga Who See Montenegrot 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malomös lauluga "Igranka". Laul sai oma poolfinaalis 41 punktiga 12. koha ega pääsenud finaali.
Klapa s mora

Klapa s mora oli Horvaatia ansambel. Klapa s Mora oli kuuest lauljast koosnev ansambel, mis esitas Horvaatia Dalmaatsia piirkonna traditsioonilise a cappella laulmise vormi klapa '​t. Ansambli liikmed valiti välja mitme klapa-ansambli hulgast. 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös esindas ansambel Horvaatiat lauluga "Mižerja". Laul saavutas oma poolfinaalis 38 punktiga 13. koha ega pääsenud finaali. ‎
Äritarkvara

Äritarkvara, ka ärirakendus, on tarkvara või arvutiprogrammide kogum, mida kasutavad ärikasutajad, et täita mitmesuguseid ärifunktsioone, muu hulgas tootlikkuse suurendamiseks või mõõtmiseks. Äritarkvara on tavaliselt arendatud kindla äriettevõtte soove arvestades ja seetõttu ei ole see lihtsasti teise ärikeskkonda ümber tõstetav, välja arvatud kui nende loomus ja tegevus on samasugused. Kuna igal äril on eri vajadused, siis on väga ebatõenäoline, et üks kõigile toodetav programm suudaks kõiki äriettevõtte vajadusi täita. Isegi kui kasutataks niisugust programmi, siis mingi osa muutmine või lisamine oleks ikka vajalik. Osa äritarkvarast on interaktiivne ehk graafilise kasutajaliidesega ja kasutajad saavad sisestada ja muuta andmeid ja vaadata tulemusi. Mõned ärirakendused töötavad ise kindlatel aegadel või kindlate tegevuste korral ja kasutaja ei pea üldse programmiga tegelema või seda jälgima. Osa ärirakendusi on loodud firma sees ja osa sisse ostetud. Ärirakendused on tavaliselt paigaldatud kas personaalarvutitele või suurtele serveritele. Ärikeskkonnas on palju erinevate vajadustega äritarkvarakasutajaid: Väikeäridel on tavaliselt kodus arveldamistarkvara ja kontoriprogrammid, nagu LibreOffice või Microsoft Office Keskmise suurusega äridel on suurem valik tarkvara rakendusi, kuhu kuulub arveldamine, kliendisuhtluse haldamine, töötajate majandamise süsteem, ostukorvi tarkvara ja teised tootlikkust arendavad rakendused. Suurtel äridel on palju suurem valik rakendusi, alustades rahaplaneerimisest ja lõpetades toote eluaja jälgimise rakendusega. Tavaliselt kasutatakse suurtes ärides nende funktsioonide jaoks kolmanda osapoole loodud programme. Äritarkvara arendamise peamine põhjus on suurendada tootlikkust ja vähendada kulutusi või kiirendada tootlusringi. Äritarkvara arenduse alguses oli vaja suuri ja kohmakaid arvuteid, et teha kasvõi kõige kergemat ja tüütumat tööd. Äritarkvara arenduse alguses oli tööstuslik raamatupidamistarkvara üks populaarsematest. Tööliste asendamine äritarkvaraga oli ettevõtjatele kasulik ja põhjustas töökohtade kaotamise, sest üks arvuti suutis ära teha paljude inimeste töö ega vajanud tervise- või pensionihüvitisi. Äritarkvara arenguloo esimene tähelepanuväärsem muutus oli kirjutusmasina väljavahetamine arvutirakenduste vastu, nagu näiteks Microsoft Word. 1980. aastate lõpuks oli kirjutusmasin peaaegu kadunud, kuna miljonid inimesed hakkasid kasutama arvutit ja tekstitöötlustarkvara. Teised äriettevõtetes populaarsed arvutiprogrammid oli arvutus- ja tabeltöötlusprogrammid, nagu Microsoft Excel. Ärirakendused on ehitatud ärikasutajate vajadusi arvestades. Need töötavad suurepäraselt, kuni ei ole muutusi vajadustes või äritehingutes. Ärirakendused võivad kasutajat alt vedada, kui tekib ootamatu viga. Viga võib tekkida andmevea tõttu, keskkonna vea tõttu, programmi vea tõttu, inimvea tõttu või töövoolu vea tõttu. Kui ärirakendus lakkab korrektselt töötamast, siis tuleb see kiiresti ära parandada, et töö saaks edasi minna. Tavaliselt tuleb see viga firmasiseselt ära paranda. Selleks on ärides tavaliselt palgatud IT-tugi.
Dina Garipova

Dinä Fähim kızı Ğaripova (tatari slaavi kirjas Динә Фәһим кызы Гарипова, venepäraselt Дина Фагимовна Гарипова; sündinud 25. märtsil 1991 Zelenodolskis) on tatari päritolu Venemaa laulja. 2012. aastal võitis ta telesaate "The Voice" Venemaa versioonis "Golos" esikoha. Ta esindas Venemaad 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "What If". Laul saavutas finaalkontserdil 174 punktiga viienda koha.
AaB Fodbold

AaB Fodbold (taanikeelse täisnimega Aalborg Boldspilklub, lühemalt Aalborg BK; ka AaB) on Taanis Aalborgi linnas tegutsev jalgpalliklubi. Klubi mängib Taani kõrgeimas liigas Superligaen. Klubi asutati 13. mail 1885. Eestlastest on klubis mänginud Andres Oper (1999–2003). 2024. aastast on klubi peatreener Menno Van Dam. Indrek Zelinski (2001–2005) Andres Oper (1999-2003) Redaktionen (25. detsember 2008). "Fodboldens oprindelse - 5000 f.kr. til 1888 e.kr". TotalBold.dk (taani). Vaadatud 3. juulil 2024. "U19-cheftræner Menno van Dam skifter til AaB". brondby.com (taani). Vaadatud 3. juulil 2024.
Médaille militaire

Médaille militaire ehk Sõjaväemedal on Prantsuse Vabariigi sõjaline autasu väljapaistva sõjaväeteenistuse või sõjategevuse käigus ilmutatud isikliku vapruse eest. See on Prantsuse Vabariigi tähtsuselt kolmas autasu Légion d'honneur'i ehk Auleegioni tsiviil- ja militaarordeni ning Ordre de la Libérationi ehk Vabastusordeni järel, mis teeb Sõjaväemedalist kõrgeima seni Prantsusmaal käibel olevatest puhtsõjalistest autasudest. Autasu asutati Prantsuse Vabariigi esimese presidendi Louis-Napoléon Bonaparte'i poolt 22. jaanuaril 1852 ning statuudi järgi autasustatakse sellega peamiselt allohvitsere ja reamehi. Erandiks on kõrgeimad ohvitserid ülemjuhataja ülesannetes või tegevväejuhid, keda saab silmapaistva tegevuse eest Sõjaväemedaliga autasustada juhul, kui nad on juba Auleegioni Suurristi kavalerid.  Médaille militaire – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jelgava gümnaasium

Jelgava gümnaasium (läti keeles Jelgavas akadēmiskā ģimnāzija) oli õppeasutus Lätis Jelgavas. See oli vanim kõrgemat haridust andev kool Lätis. Kool asutati 1775 Kuramaa ja Zemgale hertsogi Peter von Bironi eestvõttel nime all Academia Petrina. 1915 evakueeriti kool Esimese maailmasõja tõttu Taganrogi. 1919 jätkas kool tegevust Jelgavas 1. riikliku keskkoolina (läti keeles 1. valsts vidusskola), mis 1923 korraldati ümber Jelgava gümnaasiumiks. Kool tegutses kuni 1944. Tänapäeval asub endises koolimajas Ģederts Eliassi Ajaloo- ja Kunstimuuseum.
Aleksandrova

Aleksandrova võib tähendada järgmist: Aleksandrova (Venemaa), küla Venemaal Permi krais Aleksandrova (perekonnanimi) ... Aleksandrov Aleksandrovo
Alpha Baltic-Maratoni.lv

Alpha Baltic-Maratoni.lv (ka Alpha Baltic-Unitymarathons.com; UCI võistkonnakood ALB) on Läti jalgrattaklubi. Klubi asutati 2011 ja on alates sellest ajast UCI Continentali meeskondi (inglise UCI Continental team). Aastatel 2011–2013 oli klubi esinumber eesti jalgrattur Erki Pütsep. Klubi Facebookis
Ahtubinski rajoon

Ahtubinski rajoon (vene Ахтубинский район) on haldusüksus Venemaal Astrahani oblastis. Piirneb idas Kasahstaniga. Rajoonis on 3 linna- ja 12 külaasundust. Rajoonis oli 2010. aastal 71 249 elanikku. Suuremad rahvusrühmad olid venelased (74,36%), kasahhid (16,38%), ukrainlased (1,59%) ja tšetšeenid (1,28%). Всесоюзная перепись населения 1939 г. Численность наличного населения СССР по районам и городам Rajooni veebileht (vene keeles)