Vesipüks

Vesipüks ehk pilvesammas on laias tähenduses ükskõik milline tornaado vee kohal, olles tavaliselt 100 kuni 600 m läbimõõduga ümber madala rõhu keskme pöörlev keeristuul. Kitsas tähenduses on vesipüks mittemesotsüklonaalne tornaado vee kohal, mistõttu see maismaale jõudes enamasti hajub ja ei tekita kahju, sellest ka vahel kasutatav nimetus "hea ilma" vesipüks. Vesipükside tekkimiseks peab õhumassi kihistus olema labiilne, et saaks tekkida konvektsioon. Parasvöötmes on vesipükside tekkeks soodsad tingimused siis, kui sooja vee kohal on külm õhumass, mistõttu õhu vertikaalne liikumine on soodustatud ja arenevad konvektsioonipilved. Vesipüks võib hakata arenema juba siis, kui konvektsioonipilv on alles rünkpilve staadiumis, st tipp pole jäätunud. Sel juhul puuduvad nii sademed kui äike. Kui nüüd tõusev õhuvool haarab endasse mõne keerise, nii et see saavutab püstteljelisuse ja ühenduse pilvega, võibki tekkida vesipüks. Sellised vesipüksid on üpris ohutud ja lühiealised (alla 20 minuti). Kui aga vesipüks areneb mesotsüklonist, siis on sel kõik omadused ja sama ohtlikkus nagu klassikalisel tornaadol. Seda tüüpi vesipüksid on märksa haruldasemad. Vesipüksid ei ime vett üles, küll aga võib vesipüks pihustada vett, mistõttu tekib pritsmetest pilv samba alumisse ossa. Vesipüksina nähtav pikk ja ümar londitaoline moodustis on tegelikult silinderjas pilv. Kuna rõhk langeb õhu pöörlemisel, siis tekib veeauru kondenseerumine ja näemegi algul lehterpilve teket, mis võib lõpuks jõuda veepinnani välja.. Eestis on vesipüksid iga-aastased ja tüüpilised saarte läänerannikule, kuid üsna sagedased ka Väinamerel, Liivi lahel ja Soome lahel. Vesipüksihooaeg on augustis ja septembris, kui vesi on soe, aga kohale võivad jõuda üpris külmad õhumassid. Mõnikord võivad tekkida vesipüksiseeriad, mis tähendab, et korraga tekib mitu vesipüksi või tekivad need üksteise järel. Vesipüksiga analoogne tornaado maismaa kohal on tuulispask. Lääne-Virumaa, Vergi 12.07.2015 Väike väin 16.07.2015 Haapsalu laht 23.07.2015 Soela väin 30.08.2015 Pakri saarte läheduses 06.09.2015 Suur väin 18.07.2017 Märksõna vesipüks (waterspout) : AMS Glossary Keeristorm? Tornaado? Tromb? Vesipüks? : Jüri Kamenik, Ilm.ee, 22.10.2010 About Waterspouts : National Weather Service Weather Forecast Office waterspout (märksõna) : Britannica Online Encyclopedia http://virumaateataja.postimees.ee/3292375/tabamus-vesipuks-naitas-end-lahedalt http://www.kylauudis.ee/2015/07/16/piltuudis-vaikese-vaina-kohal-vaadati-vesipuksi/ https://web.archive.org/web/20150718081833/http://rahvahaal.delfi.ee/news/pildid/fotod-ja-video-ilmataadi-tembud-jatkuvad-laanemaal-ja-saarte-laheduses-margati-vesipuksi?id=71930065 http://rahvahaal.delfi.ee/news/pildid/foto-haapsalu-lahel-keerleb-vesipuks?id=71982065[alaline kõdulink] Foto:https://www.facebook.com/eestimaaloodus/photos/a.451196061581053.108321.451193421581317/1035513989815921/?type=1&theater http://reisijuht.delfi.ee/news/puhkakodumaal/fotod-ja-video-pakri-saarte-lahedal-tekkisid-mere-kohal-mitmed-vesipuksid?id=72384177 Andres Einmann (18.07.2017). "Video: Suures väinas tekkis vesipüks". Postimees. Vaadatud 18.07.2017. Kadri Ratt: "Haruldane vaatepilt: Saaremaal nähti korraga kolme vesipüksi" Postimees, 16. juuli 2011 Kristin Aasma: "VIDEO: Häädemeeste kandis tuhises vesipüks" Õhtuleht, 14. juuli 2012