laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vääveltrioksiid

Vääveltrioksiid ehk väävel(VI)oksiid (keemiline valem SO3) on ühest väävli ja kolmest hapniku aatomist koosneva molekuliga väävli kõrgeim oksiid, aatomite vahel on kovalentne polaarne side. Keemiliselt on tegu väävelhappe anhüdriidiga. Normaaltingimustel on see värvita vedelik lämmatava lõhnaga. Alla 16,9 °C temperatuuril ta tardub ja moodustab tahke SO3 modifikatsioonide segu. Vääveltrioksiid, olles happeline oksiid, moodustab vees lahustudes väävelhappe (H2SO4). Vääveltrioksiid on ühtlasi ka tugev Lewise hape ning seetõttu moodustab komplekse Lewise alustega (nt püridiiniga → Py·SO3). Vääveltrioksiidi kasutatakse peamiselt väävelhappe tootmiseks. Orgaanilises keemias kasutatakse vääveltrioksiidi ja tema komplekse sulfaativate reagentidena. vääveldioksiid väävli oksiidid Cotton, F. A, Wilkinson, G., Murillo, C. A. & Bochmann, M. Advanced Inorganic Chemistry, 6th ed. New York: Wiley-Interscience, 1999. ISBN 0-471-19957-5
Tuuli Reijonen

Tuuli Reijonen (õieti Tuuli Reijonen-Uibopuu; pseudonüüm ka Meri Horsma, Tuulikki Raja, Tuulipuu; 19. oktoober 1904 Tampere – 17. oktoober 1997 Helsingi) oli soome kirjanik ja tõlkija. Ta lõpetas Turu Ülikooli 1928. aastal. Pärast ülikooli lõpetamist tegutses ajakirjanikuna, oli ajakirja Sirkka toimetuse sekretär, töötas ajakirjade Naamio ja Naisten Ääni toimetuses, oli Suomen Kuvalehti toimetuse sekretär ning aastatel 1945–1954 kultuurilehe Kuva peatoimetaja. Aastatel 1954–1968 oli ta Helsingin Sanomate kultuuriosakonna toimetaja, hiljem kutseline kirjanik. Reijonen on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule. 1961. aastal avaldas ta kapten Herman Treiali juhtumil põhineva romaani „Kenen on syy” („Kes on süüdi?”). Ta on tõlkinud eesti keelest soome keelde. 1971 Pro Finlandia teenetemärk Tema isa Erkki Reijonen oli ajakirjanik ja tõlkija ning Soome Vabariigi esimene täievoliline saadik Eestis 1921–1923. Ta oli aastatel 1944–1964 abielus eesti kirjaniku Valev Uibopuuga. Oskar Kruus. "Reijonen, Tuuli". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 460 "Sirppa-Leena Eloranta (Laurio)". Estofilia. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 14.05.2018. "Erkki Reijonen". Estofilia. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 14.05.2018. Oskar Kruus. "Reijonen, Tuuli". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 460 Kirsti Vähäkangas. "Tuuli Reijonen – Toimittaja, kriitikko ja palkittu kirjailija". Naisten Ääni. Soome keeles, vaadatud 8. mai 2023
Tehvandi spordikeskus

Tehvandi spordikeskus on spordikeskus Otepää vallas Nüpli külas Otepää linna piiril. Üks spordikeskuse osa on Tehvandi staadion. Seal toimusid 2011. aasta juunioride ja kuni 23-aastaste põhja suusaalade maailmameistrivõistlused, mis oli läbi aegade suurim Eestis peetud tippspordisündmus. Osales 700 sportlast 38 riigist. Tehvandi staadioni hoones asub Otepää talispordimuuseum. Tehvandi jalgpallistaadionil on naturaalne muru mõõtmetega 100x64 m. Staadion omab UEFA II kategooria litsentsi. Pressikeskus, seminariruumid, võistluskeskuse ruumid, kohtunike ruumid, saunadega riietusruumid, arsti- ja massaažiruumid, tribüüniala (3000 inimest). Sportmängude (korvpall, võrkpall, tennis) väljakud. Jooksu, imitatsiooni ja kepikõnni rada Rullsuusatamise treeningurada Terviserada Jalgratta matkarada Tehvandi–Munamäe kergliiklustee Tartu Maratoni rada Tehvandi suusarajad Tehvandi Spordikeskuses on kaks laskesuusatamise lasketiiru: Tehvandi staadionil ja Ansomäel. Koosolekute ja seminaride ruumid, kohtunike ja kommentaatorite ruumid, tribüüniala (800 inimest). "Otepää MM-il võistles pea 700 sportlast üle maailma". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. veebruar 2011. Vaadatud 11. veebruaril 2011. Tehvandi Spordikeskus
Marje Josing

Marje Josing (16. juuli 1959 Tallinn – 16. veebruar 2023) oli eesti majandusteadlane. Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 39. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogina. Alates 1990. aastast töötas ta Eesti Konjunktuuriinstituudis teadurina, alates 1994. aastast instituudi direktorina. Ta avaldas analüüse ja arvamusartikleid ajakirjandusväljaannetes. 2011 Eesti Karskusliidu aasta tegija 2018 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk 2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk https://www.err.ee/1608888455/suri-majandusteadlane-marje-josing Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Ma‘rūf al-Bakhīt

Ma‘rūf Sulaymān al-Bakhīt (معروف سليمان البخيت‎; 18. märts 1947 – 7. oktoober 2023) oli Jordaania diplomaat ja poliitik, peaminister aastatel 2005–2007 ja 2011. Ta lõpetas Jordaania Ülikooli politoloogia alal; tal on magistrikraad Lõuna-California Ülikoolist ja doktorikraad Londoni King's College'ist. Ma‘rūf al-Bakhīt oli esimest korda peaminister 27. novembrist 2005 kuni 25. novembrini 2007. Teisel korral teenis ta peaministrina 9. veebruarist 2011 kuni 17. oktoobrini 2011. Ta ei kuulunud ühtegi erakonda. Enne poliitikasse siirdumist oli ta muu hulgas Jordaania suursaadik Türgis ja Iisraelis ning riigi julgeolekuülem. "Former Prime Minister Marouf Al-Bakhit passes away". en.royanews.tv (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 7. oktoober 2023. Vaadatud 7. oktoobril 2023.
Lõuna-Sudaani iseseisvusreferendum

Lõuna-Sudaani iseseisvusreferendum oli 9.–15. jaanuaril 2011 Lõuna-Sudaanis peetud rahvahääletus selle üle, kas Lõuna-Sudaan peaks eralduma Sudaanist ja moodustama iseseisva riigi. 7. veebruaril 2011 kuulutati välja ametlikud hääletustulemused, mille järgi pooldas iseseisvumist 98,83% hääletanutest. Hääletusel osales 3 851 994 inimest ehk 97,58% hääleõiguslikest inimestest. Sudaani president ‘Umar Ḩasan Aḩmad al-Bashīr teatas, et tema valitsus kiidab iseseisvumisotsuse heaks. Iseseisvus kuulutati välja 9. juulil 2011. "Results for the Referendum of Southern Sudan". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. aprill 2016. Vaadatud 11. veebruaril 2011. Erik Rand. Eesti vaatleja Sudaanis: rahvas ihkab iseseisvust Eesti Päevaleht, 26. jaanuar 2011
Silmakirjalikkus

Silmakirjalikkus on niisuguste vaadete, omaduste või tunnete omamise teesklus, mida tegelikult inimesel pole. Silmakirjalikkuse väljendamist nimetatakse silmakirjatsemiseks, silmakirjalikku inimest silmakirjatsejaks või silmakirjateenriks. Valetamine
Bioloogilised interaktsioonid

Bioloogilised interaktsioonid on organismide ja liikide vahelised suhted. Interaktsioonid ehk funktsionaalsed suhted võivad olla eluks möödapääsmatud ehk obligatoorsed (nt. mutualism) või mitte tingimata vajalikud ehk fakultatiivsed (nt. muud sümbioosi vormid).
Antibioos

Antibioos on bioloogiline interaktsioon, mis on ühele osapoolele surmav. antibiootikumid parasitoid
Põllumajanduse Instituut

Põllumajanduse Instituut oli Eesti Maaviljeluse Instituudi nimi aastatel 1946–1952. Põllumajandus- ja keskkonnainstituut on Eesti Maaülikooli 2005. aastal loodud instituut.
Frank Rijkaard

Franklin Edmundo Rijkaard (sündinud 30. septembril 1962 Amsterdamis) on endine Hollandi jalgpallikoondise poolkaitsja. Kõige edukamalt mängis Rijkaard Amsterdami Ajaxis ja AC Milanis. Pärast jalgpallurikarjääri töötas Rijkaard Hollandi jalgpallikoondise ning klubide Rotterdami Sparta, FC Barcelona ja Galatasaray SK peatreenerina. 2010. aasta oktoobris katkestas hollandlane oma lepingu Türgi jalgpalliklubiga. 2004. aastal valiti ta nimekirja FIFA 100.
Bolzano

Bolzano (saksa keeles Bozen, ladiini keeles Bulsan/Balsan, ladina keeles Bauzanum) on linn Põhja-Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas, Alto Adige autonoomse provintsi ehk Lõuna-Tirooli keskus. Linn asub Isarco jõe suubumiskohas Adige jõkke 268 meetrit merepinnast kõrgemal. Bolzanost saab välja sõita kolmes suunas. Loodesse läheb maantee Adige orus läbi Merano ja üle Resia kuru Austriasse Landecki. Kirdesse läheb maantee Isarco orus Brixeni kaudu üle Brenneri kuru Austriasse Innsbrucki. Edelasse läheb maantee Adige orus Trento kaudu Lombardia madalikule. Lõuna-Tiroolis elasid antiikajal reetid. 15 eKr vallutas selle ala Nero Claudius Drusus ja rajas Bolzano kohale asula, mille nimi oli Pons Drusi ('Drususe sild'). Sellest kaugele ei jäänud Bauzanumi küla ja need kaks asulat kasvasid kokku. Pärast Vana-Rooma riigi lagunemist hakkasid Lõuna-Tirooli elama asuma bajuvaarid. Esimest korda on bajuvaaride krahvi nimetatud Bolzano valitsejana 679. Sellest ajast on see kant eelkõige saksakeelne. Bolzano on olnud kaubanduskeskus sellest ajast peale, mil Trento piiskop Konrad andis talle 24. juunil 1190 linna õigused. Ta asus kaubateel Veneetsia ja Augsburgi vahel. Igal aastal peeti Bolzanos neli korda laata. Sellepärast asutati 1635 linna kaupmeeste magistraat. Igal turuhooajal töötas seal kaks sakslasest ja kaks itaallasest ametnikku, kelle valisid seal tegutsevad kaupmehed. Raudtee jõudis Bolzanosse juba 1859. Linna läbib Verona-Innsbrucki liin, mis on peamine Itaaliat ja Saksamaad ühendav raudteeliin. Bolzanost läheb kõrvalharu ka Meranosse. Enne Esimest maailmasõda kuulus Bolzano koos ülejäänud Tirooliga Austria-Ungarile. Austria-Ungari sai sõjas lüüa ja lagunes. Itaalia annekteeris sõja lõpus Lõuna-Tirooli ja kuulutas selle oma provintsiks. 1. jaanuaril 1927 sai Bolzano provintsi pealinnaks. Sel ajal oli Bolzano saksakeelne linn, kus elas 30 tuhat inimest. Benito Mussolini käivitas linna itaaliastamise programmi, et linna elanike arv kolmekordistada ja selleks mujalt Itaaliast inimesi ümber asustada. Teise maailmasõja ajal rajasid natsid Bolzano juurde koonduslaagri. See oli sorteerimislaager juutide ja poliitiliste vangide jaoks. Sellepärast oli see suhteliselt väike, algul oli ta mõeldud 1500 inimesele ja hiljem laiendati seda 4000 inimesele. Koonduslaager suleti alles 29. aprilli ja 3. mai vahel 1945 – täpne kuupäev on teadmata, sest natsid hävitasid kõik koonduslaagri dokumendid. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel rääkis Bolzanos 73% inimestest emakeelena itaalia keelt, 26,29% saksa keelt ja 0,71% ladiini keelt. Bolzano gooti stiilis toomkirik, ehitust alustatud 1184, ümber ehitatud 14. sajandil Martin ja Peter Schiche poolt Kindlused Schloss Maretsch, Schloss Runkelstein ja Sigmundskron Bolzano arheoloogiamuuseumis (Museo Archeologico) hoitakse kuulsat Ötzi muumiat, mis leiti 1991. aastal Alpidest ja arvatakse olevat 5000 aastat vana. Bolzano lennujaam Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Suur maailma atlas, lk. 56, 62 Bolzano linna koduleht itaalia ja saksa keeles
Harilik sorgo

Harilik sorgo (Sorghum bicolor) on liik kõrreliste sugukonnast sorgo perekonnast. Harilikku sorgot kasutatakse toiduks ja loomasöödaks. Hiinas, Koreas, Jaapanis kasutatakse teda käsitööesemete valmistamiseks. Teradest toodetakse tange ja jahu, Hiinas on populaarne ka sorgoviin. Loomasöödaks kasutatakse sorgot silo ja haljassöödana. 2017. aastal toodeti maailmas kokku 63,7 miljonit tonni sorgot. ""Food and Agriculture Organization of the United Nations"". faostat.fao.org (inglise). Vaadatud 03.11.2019. Harilik sorgo andmebaasis eElurikkus AgroAtlas: Основные сельскохозяйственные культуры — Sorghum bicolor (L.) Moench. - Сорго зерновое
Premier League'i kuldne saabas

Premier League'i kuldne saabas ehk Premier League Golden Boot (sponsorite tõttu Barclays Golden Boot) on auhind, mida antakse Inglismaa tugevaima jalgpalliliiga Premier League'i hooaja lõpus parimale väravakütile. Tähistused: † – tiitel oli jagatud kahe või rohkem mängijaga C – klubi võitis sel hooajal Premier League'i meistriks E – jalgpallur sai ka Euroopa kuldse saapa sellel hooajal (x) – number tähistab, mitmes see tiitel jalgpalluri jaoks on Alates 1995–96 hooajast langes Premier League'i klubide arv 22-lt 20-ni, seega vähenes hooaja mängude arv 42-lt 38-ni. Teddy Sheringham lõi oma esimese värava hooajal 1992–93 Nottingham Foresti mängijana, ülejäänud väravad aga Tottenham Hotspuri eest.
Valeri Bondarenko

Valeri Bondarenko (sündinud 22. aprillil 1953 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur ja praegune jalgpallitreener. Aastatel 1971–1979 mängis ta FC Normas. Aastatel 1993–1994 oli ta Eesti koondise abitreener. 1998–1999 oli ta Eesti U18 koondise abi- ja peatreener. 1997–1998, 1999–2000, 2004–2008 ja 2010 oli ta JK Narva Trans treener, 2000–2003 FC Levadia treener ja 2008–2009 Rovaniemi PS treener. 26. jaanuarist 2011 kuni hooaja lõpuni oli Valeri Bondarenko Rootsi klubi Syrianska FC peatreener. 2013. aastal juhendas ta Narva Transi. Alates 3. juulist 2014 oli Valeri Bondarenko Rakvere Jalgpalliklubi Tarvas peatreener. Peatreenerina Eesti meister 1992 ja 1992/93 Eesti karika võitja 1994, 2002 ja 2019 Eesti superkarika võitja 2001, 2007 ja 2008 Abitreenerina Eesti meister 1998 Eesti karika võitja 1998 Biograafia ESBL-is Narva taas Euroopasse viinud vanameister ahastab: siin on ilusad kauplused, aga staadionit mitte Delfi Sport
Müürileht

Müürileht on Eestis ilmuv eestikeelne ajaleht, mis peamiselt kajastab kultuuri- ja ühiskonnateemasid. Müürilehe asutas 2007. aastal Tartu Genialistide Klubi juht Ivar Põllu. Müürilehe esimene number ilmus Tartu linna rahalisel toetusel 12. veebruaril 2008 tiraažiga 1000. Müürileht ilmub alates 2014. aasta veebruarist kord kuus (v.a juulis ja augustis) tiraažiga 4500. Alates 2018. aastast annab Müürilehte välja Sihtasutus Kultuurileht. Kuni 2017. aasta lõpuni andis Müürilehte välja MTÜ Tartu Kultuuritehas, ajalehe väljaandmist toetasid Kultuuriministeerium, Eesti Kultuurkapital, Tartu linn, Telliskivi Loomelinnak ja Viru Keskus. Müürilehte on võimalik tellida või osta Eestis paljudest müügikohtadest (Tartus jagatakse seda mõnes kohas ka tasuta). Müürilehe kolleegiumisse kuuluvad Berk Vaher, Helgi Saldo, Jens Jaanimägi, Birgitta Davidjants, Signe Ivask ja Karola Karlson. Müürilehe peatoimetaja on Aleksander Tsapov, tegev- ja sotsiaaliatoimetaja Henri Kõiv, disaini- ja muusikatoimetaja Mariliis Mõttus, kirjandus- ja teadustoimetaja Maia Tammjärv. Aastatel 2010–2021 oli Müürilehe peatoimetaja Helen Tammemäe. Müürileht on teinud koostööd niisuguste omaalgatuslike meediatega nagu kunstikriitikablogi Artishok, alternatiivmuusika veebiväljaanne Rada7, maastikuarhitektuuriajakiri Õu, urbanistide ajakiri U ning veebiraadiod Karlova Raadio ja Generaadio. Autorid on olnud Ülo Pikkov, Mehis Heinsaar, Aare Pilv, Hasso Krull, Anne Türnpu, Tõnis Vilu, Lauri Sommer, Andres Maimik, Katrin Maimik jpt. Müürileht ootab kõigi inimeste kaastööd, milles on ajakohaseid ideid ja nende veenvaid põhjendusi, mis on kirjutatud loetavas eesti, vene või inglise keeles ning milles puudub arutu idiootsus ja troonib silmapaistev mõtteselgus. Palavalt oodatud on artiklid ühiskonna, kultuuri, teaduse ja laiemalt elu kohta. Kuna ainult tekst ei ole määrav, on oodatud ka illustratsioonid, fotod, koomiksid, plakatid ja muud ajaleheformaati sobivad väljendusvormid. 2014 Tartu Kultuurikandja aunimetus (kutseline kooslus) 2015 Koosmeele auhind (sotsiaalselt tundlike ja ühiskondlikult oluliste teemade kaasaegse, erinevaid vanuse- ning rahvusgruppe kõnetava käsitluse eest) Müürileht. "Esimene number". Müürileht. Helen Eelrand (7.12.2017). "Müürileht" saab riikliku rahastuse". ERR. Eesti Rahvusringhääling. Vaadatud 12.12.2017. Müürileht. "Üldinfo". Müürileht. Vaadatud 12.12.2017. Müürileht. "Levi". Müürileht. Vaadatud 12.12.2017. Müürileht. "Kaasautorlusest". Müürileht. Vaadatud 12.12.2017. Müürilehe koduleht Müürileht Twitteris Müürileht Facebookis Müürilehe numbrid digitaalselt Müürileht Instagramis Müürileht DIGARis Müürileht Soundcloudis Müürileht Vimeos
Elena Ceaușescu

Elena Ceaușescu (neiupõlvenimega Petrescu; 7. jaanuar 1916 Petrești küla – 25. detsember 1989 Târgoviște) oli Rumeenia diktaatori Nicolae Ceaușescu abikaasa.
Haley Joel Osment

Haley Joel Osment (sündinud 10. aprillil 1988) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja. Ta mängis 1994. aastal linastunud kultusfilmis "Forrest Gump". "Kuuendas meeles" mängimise eest oli ta nomineeritud Oscarile. Peaosa on ta mänginud sellistes filmides nagu "Anna edasi", "A.I. – Tehisintellekt" ja "Sama jumala lapsed". Haley Joel Osment andmekogus IMDb (inglise)
Cheese

Cheese oli eesti punkansambel. Cheese on Eestis avaldatav fotograafia ajakiri.
Soldat

Soldat (ka poiss) on mängukaart. See on madalaim pildikaart.
Locarno konverents

Locarno konverents oli 1925. aastal Šveitsis Locarnos 5. oktoobrist kuni 16. oktoobrini aset leidnud tippkohtumine, millest võtsid osa Suurbritannia, Prantsusmaa, Itaalia, Belgia, Poola, Tšehhoslovakkia. Locarno konverents tipnes Locarno lepetega, mis sõlmiti 1. detsembril Londonis. Muu hulgas sõlmiti Reini tagatispakt, mis kindlustas Saksamaale Versailles's paika pandud läänepiiri.
Andres Võsand

Andres Võsand (sündinud 10. märtsil 1966 Rakveres) on endine Eesti, Nõukogude Liidu ja Saksamaa tennisist. Ta on olnud maailma edetabeli esisajas ning suutnud suure slämmi tenniseturniiridel 1. ringist kaugemale pürgida (parim tulemus 3. ringi ehk 32 parema hulka jõudmine 1988. aasta Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel). Parim koht ATP edetabelis 81 (1989). Biograafia ESBL-is
Radbot

Radbot (umbes 985 – enne 30. juunit 1045) oli Klettgau krahv, Lanzelini teine poeg ja Guntram Rikka pojapoeg; Habsburgi linnuse ja Muri kloostri rajaja. Radbot valitses hilisema Švaabimaa, Elsassi ja hilisema Šveitsi aladel paiknevaid ulatuslikke valduseid. 1027. aastal rajas ta Muri kloostri, millest kujunes hiljem Habsburgide suguvõsaklooster. Lisaks rajas ta tänapäeva Šveitsis Aargaus asuva Habsburgi linnuse, mille järgi Habsburgide dünastia endale nime võttis. Linnus ehitati umbes aastal 1020 ja on ümberehitatud kujul säilinud tänapäevani. Radbot oli abielus Lotringi Itaga, kes oli Ülem-Lotringi hertsogi Friedrichi tütar, kellega tal oli vähemalt kolm poega: Otto, krahv Sundgaus (1015–1065) Adalbert (1016–1055) Werner I Habsburg (1025–1096) Radboti vend oli Rudolf von Altenburg, kes rajas Ottmarsheimi kloostri.
Jevgeni Kisseljov

Mitte segi ajada Dmitri Kisseljoviga. Jevgeni Kisseljov (vene keeles Евгений Алексеевич Киселёв; sündinud 15. juunil 1956 Moskvas) on vene ajakirjanik. Ta lõpetas 1979. aastal cum laude MRÜ Aasia ja Aafrika riikide instituudi Ida-teaduse erialal. Aastatel 1979–1981 oli ta ajateenistuses Afganistanis, kus töötas tõlgina. Aastatel 1982–1986 töötas NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Esimese Peavalitsuse Luureinstituudis pärsia keele õppejõuna. Kisseljov on töötanud paljudes vene tele- ja raadiojaamades, nagu NTV, TV-6, 6. kanal, Ehho Moskvõ. Alates septembrist 2009 töötas ta Ukraina telekanalis Inter, kus juhtis poliitikateemalist saadet "Suur poliitika Jevgeni Kisseljoviga" (ukraina keeles "Велика політика з Євгенієм Кисельовим"). 2017-2019 töötas saatejuhina telekanalis Prjamõi. Aastal 2009 ilmus Venemaa endise peaministri Mihhail Kasjanoviga koostöös valminud raamat "Putinita" (vene keeles "Без Путина"). Aastal 2011 ilmus raamat Katrin Hallase tõlkes kirjastuses Eesti Ekspress. Autorid käisid Tallinnas raamatut esitlemas. 2004 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk http://inter.ua/en/faces/hosts/kiseliov «Все когда-то заканчивается». Киселев решил уйти с канала Прямой «Все когда-то заканчивается». Киселев решил уйти с канала Прямой 22 августа 2019, 23:04 (vaadatud: 02.01.2020) Киселев уходит с "Прямого" писать книгу - 22 АВГУСТА 2019, 23:49 (vaadatud: 02.01.2020) http://www.ozon.ru/context/detail/id/4783779/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2011. Vaadatud 12. veebruaril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Trauma (film)

"Trauma" on Marc Evansi lavastatud film, psühholoogiline põnevik 2004. aastast, mille stsenaariumi autor on Richard Smith.
Trauma

Trauma (vanakreeka sõnast τραῦμα (trauma) 'vigastus, haav') on meditsiinis enamasti välisteguri mõjul tekkinud tervisekahjustus, tavaliselt füsioloogiline kehavigastus. Levinumad traumad on luumurrud, põrutused, venitused, väänded, torked ja sisselõiked, aga ka jäsemete amputatsioonid. Maailma Tervishoiuorganisatsiooni andmetel oli 2002. aastal 6,23% surmadest tahtmatute vigastuste ja 2,84% tahtlikult tekitatud vigastuste tagajärjeks. Trauma võib olla akuutne või krooniline (püsiv kahjustus, mille tagajärgi ei õnnestu välja ravida). Eraldi käsitletakse ka sporditraumasid, mis takistavad aktiivset treenimist või tipptasemel võistlemist. Traumaks võidakse nimetada ka psühhotraumat (hingeline trauma, närvivapustus), mis on põhjustatud psüühilistest teguritest. haav
Kazimierz IV

Kazimierz IV (30. november 1427 – 12. juuli 1492) oli Jagelloonide dünastiast Poola kuningriigi kuningas 1444/1447–1492 ja Kazimierase nime all Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi suurvürst 1440–1492. Kazimierz valiti Leedu suurvürstiks, kuna Leedu aadlikud tahtsid jätkata sidemete tugevdamist Poolaga ning eelmisel suurvürstil Žygimantas Kęstutaitisel polnud meessoost järglasi. Kazimierast peetakse viimaseks Leedu suurvürstiks, kes oskas leedu keelt. Poola kuningaks sai ta oma venna Wladyslaw III hukkumise tõttu aastal 1444 sõjas türklastega. Ametlikult kuulutati ta Poola kuningaks küll alles 1447. Kazimierz püüdis Poola kuningriiki ja Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriiki omavahel lähendada, kuid mitte liita. Eriti aktiivselt toetas ta Moskva suurvürstiriigi vastast poliitikat, kus Moskva suurvürst Ivan III valitsemisajal (1462–1505) liidendati 1478. aastal Novgorodi Vabariik, 1456 sõlmiti Moskva ja Novgorodi vabariigi vahel leping, millega välispoliitika allutati Moskvale ja Moskva suurvürst sai endale kõrgeima kohtuvõimu. Kazimierz püüdis Leedu mõjuvõimule allutada nii Novgorodi kui ka Pihkva vürstiriike. Kui Novgorod hakkas välismaalt, eriti Leedu suurvürstilt kaitset otsima, pidas Moskva seda lepingu rikkumiseks ja tungis oma sõjaväega Novgorodimaale. 1471 toimunud Šeloni lahingus purustas Moskva suurvürsti Ivan III vägi Novgorodi maakaitseväe. 1477. ja 1478. aastal rüüstasid Ivan III väed Novgorodimaad veel ja 1478. aastal vallutas Ivan lõpuks Novgorodi ja Novgorodimaa sai osaks Moskva suurvürstiriigist. 1485. aastal liideti Moskooviaga ka Tveri vürstiriik. Surres andis Kazimierz Poola trooni (1492–1501) oma vanemale pojale Jan Olbrachtile, Leedu suurvürstiks (1492–1506) sai tolle noorem vend Aleksander. Kazimierzi kolmas poeg Vladislav oli selleks ajaks juba Böömi ja Ungari kuningas Ulászló II, neljandast pojast Zygmuntist sai hiljem (1506–1548) Poola kuningas ja Leedu suurvürst. Kazimierz oli Władysław II Jagiello ja Olshanski Sofia noorim poeg, tema vanem vend Władysław III (1424–1444), oli Poola kuningas 1434–1444; Ungari kuningas 1440–1444. Kazimierz IV oli abielus Austria Elisabethiga, nende järglased; Vladislav (1456–1516), Böömimaa kuningas (1471–1516) ja Ungari kuningas (1490–1516) Ulászló II, Jadwiga Jagellon (1457–1502) - abiellus Baieri hertsogi Georg Rikkaga Kazimierz Püha (1458–1484), Leedu, Poola ja nooruse kaitsepühak Jan I Olbracht (1459–1501), Poola kuningas, lapsi ei olnud Aleksander (Poola) (1461–1506), Leedu sv ja Poola kun, abiellus Ivan III tütrega, aga lapsi neil ei olnud Sophie Poolast (1465–1512), abiellus Brandenburg-Ansbachi markkrahv Friedrich II-ga Sigismund Vana (1467–1548), Poola-Leedu kuningas (1506–1548). Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Trauma (täpsustus)

Trauma on meditsiinis bioloogilise organismi kahjustus, kuid võib tähendada veel teisi asju: "Trauma" on 1993. aasta Itaalia õudusfilm "Trauma" on 2004. aasta Ameerika Ühendriikide film Trauma on Ameerika Ühendriikide ansambel ...