laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Beetlejuice

1988. aasta filmi kohta kohta vaata artiklit Mardikamahl. Lester Green (sündinud 2. juunil 1968), esinejanimega Beetlejuice, on USA meelelahutaja ja näitleja, kellel on mikrokefaalia ja kääbuskasv. Ta on sage külaline saates "The Howard Stern Show". https://www.howardstern.com/show/2017/3/20/stern-files-declassified-discovery-lester-beetlejuice-green/ Beetlejuice IMDB Beetlejuice'i ametlik lehekülg jollydwarf.com
Unguma jõgi

Unguma jõgi (ka Neemi peakraav) on jõgi Saaremaa idaosas. Jõe pikkus on 10,1 km, valgla pindala 33,6 km². Unguma jõgi keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Unguma jõgi keskkonnaportaalis
Kolga oja

Kolga oja (ka Kolga jõgi) on oja Haanja kõrgustiku edelaosas Võrumaal Rõuge vallas ja Lätis. Oja pikkus Eestis on 16,3 km, valgla pindala 34,5 km². Oja algab Lätist ja suubub Eestis vasakult Pähni ojja. Krabil on Kolga ojale paisutatud Veskijärv, mille ääres Krabi veski ja piiritusevabriku varemed. Kolga oja keskkonnaportaalis
Matsimäe soon

Matsimäe soon on oja Harju ja Järva maakonnas. Oja pikkus on 6,9 km. Oja valgla suurus on 16,7 km². Matsimäe soon keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Matsimäe soon keskkonnaportaalis
Nossa soon

Nossa soon on oja Saare maakonnas Muhu vallas. Oja pikkus on 6,9 km. Oja valgla suurus on 13,4 km². Nossa soon keskkonnaportaalis (vaadatud 21.01.2020) Nossa soon keskkonnaportaalis
Alasoo kraav

Alasoo kraav (ka Asunduse oja) on kraav Põlva maakonnas Põlva vallas. Oja pikkus on 1,3 km. Oja valgla suurus on alla 10 km². Alasoo kraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Alasoo kraav keskkonnaportaalis
Jõeveski oja

Jõeveski oja (ka Jõeveski jõgi) on oja Lõuna-Eestis ja Lätis. Oja pikkus on 2,3 km. Oja valgla suurus on 7,6 km². Jõeveski oja. Keskkonnaregister, vaadatud 16.03.2022. Jõeveski oja keskkonnaportaalis
Kantküla oja

Kantküla oja on oja Harju maakonnas Kose vallas. Oja pikkus on 2,8 km. Oja valgla suurus on 5,6 km². Kantküla oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Kantküla oja keskkonnaportaalis
Kudruküla oja

Kudruküla oja (ka Pruuka oja) on oja Ida-Viru maakonnas. Oja pikkus on 11 km. Oja valgla suurus on 28,3 km². Kudruküla oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Kudruküla oja keskkonnaportaalis
Kureküla oja

Kureküla oja on oja Tartu maakonnas Elva vallas. Oja pikkus on 3,8 km. Oja valgla suurus on 6,7 km². Kureküla oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Kureküla oja keskkonnaportaalis
Lambaküla oja

Lambaküla oja on oja Pärnu maakonnas Saarde vallas. Oja pikkus on 4,8 km. Oja valgla suurus on 3,8 km². Lambaküla oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Lambaküla oja keskkonnaportaalis
Linnussaare oja

Linnussaare oja on oja Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Oja pikkus on 1,4 km. Oja valgla suurus on alla 10 km². Linnussaare oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Linnussaare oja keskkonnaportaalis
Luhtoja

Luhtoja on oja Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Kaavere külas. Oja pikkus on 2,5 km ja valgla suurus on 5,9 km². Luhtoja suubub paremalt poolt Pikknurme jõkke. Luhtoja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Luhtoja Eesti looduse infosüsteemis Luhtoja keskkonnaportaalis
Põrssaoja

Põrssaoja (ka Mäeküla oja) on oja Järva maakonnas Türi vallas. Oja pikkus on 6,4 km. Oja valgla suurus on 10,7 km². Põrssaoja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Põrssaoja keskkonnaportaalis
Laiassoon

Laiassoon (ka Nõmmeküla oja) on oja Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Oja pikkus on 4,5 km, valgla suurus 11,6 km², suubub paremalt Nõmme jõkke. Kohanimenõukogu 11.06.2014 koosoleku protokoll nr 53 Laiassoon keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Laiassoon keskkonnaportaalis
Hinduistlik filosoofia

Hinduistlik filosoofia on mitmetähenduslik mõiste. Kitsamalt tähistab see India filosoofilise mõtlemise traditsiooni. Samas võib seda tõlgendada kui kõikehaaravat filosoofilist doktriini, mida jagavad kõik hinduistlikud mõtlejad. Mõistet "hinduistlik filosoofia" kasutatakse sageli valimatult viimases filosoofilises või doktriinilises mõttes, kuid selline kasutamine on eksitav. Ei ole ühtset ja kõikehõlmavat filosoofilist õpetust, mida jagavad kõik hinduistid ja mis eristab nende vaateid vastandlikest filosoofilistest vaadetest epistemoloogia, metafüüsika, loogika, eetika või kosmoloogia teemadel, mis on seotud India teiste usunditega, nagu budismi, džainismiga. Tavaliselt tõlgendavad India filosoofia ajaloolased mõistet "hinduistlik filosoofia" kui teatud hinduistlike pühade tekstidega (Veedad) tekstilist ühendust jagavate filosoofiliste vaadete kogumit ja ei samasta "hinduistlikku filosoofiat" mingi tervikliku filosoofilise doktriiniga. Hinduistlik filosoofia hõlmab lisaks esmase ja teisese religioosse tähtsusega hinduistlikes tekstides esinevatele üldkehtivatele filosoofilistele õpetustele ka hinduistlike filosoofiakoolkondade njaaja, vaišešika, saankhja, jooga, mimaansa ja vedaanta süstemaatilisi filosoofiaid. Kokku on hinduistlik filosoofia andnud märkimisväärse panuse India filosoofia ajalukku ja selle roll pole kaugeltki paigalseisev: Hinduistlikku filosoofiat mõjutasid budismi ja džainismi filosoofiad ning omakorda hinduistlik filosoofia mõjutas India budistlikku filosoofiat selle hilisemates etappides. Viimasel ajal[millal?] arenenud hinduistlikku filosoofiat nimetavad mõned õpetlased "neo-hinduismiks", mida võib vaadelda kui India vastust Läänest vastu võetavale kristlikule sektantlusele ja stsientismile. Seega on hinduistlikul filosoofial pikk ajalugu, mis ulatub teisest aastatuhandest eKr tänapäeva. The Internet Encyclopedia of Philosophy. "Hindu Philosophy".
Hiie oja

Hiie oja (ka Paunküla oja) on oja Kõrvemaa keskosas Harjumaal Kose vallas. Oja pikkus on 1,4 km, valgla pindala 1,2 km². Hiie oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Hiie oja keskkonnaportaalis
Veskijõgi (Saaremaa)

Veskijõgi (ka Pidula oja) on oja Saaremaa loodeosas. Jõe pikkus on 4,6 km, valgla pindala 18,9 km². Jõgi algab Odalätsi allikatest, suubub kagust Tagalahte. Tähtsaim lisajõgi on paremalt suubuv Pidula jõgi. Jõe ülemjooks jääb Odalätsi maastikukaitsealale. Veskijõgi keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Veskijõgi keskkonnaportaalis
Randküla jõgi

Randküla jõgi (ka Randküla oja) on oja Saaremaa kirdeosas. Jõe lähe on Karussoo servas ja see suubub Väinamerre. Jõe pikkus on 7,5 km, valgla pindala 27,5 km². Randküla jõgi keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Randküla jõgi keskkonnaportaalis
Ridaküla oja

Ridaküla oja on oja Ida-Viru maakonnas. Oja pikkus on 4,8 km. Oja valgla suurus on 3,7 km². Ridaküla oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Ridaküla oja keskkonnaportaalis
Tammeküla oja

Tammeküla oja on oja Järva maakonnas Järva vallas. Oja pikkus on 5,9 km. Oja valgla suurus on 10,9 km². Tammeküla oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Tammeküla oja keskkonnaportaalis
Vitt (perekonnanimi)

Vitt on perekonnanimi. See on perekonnanimena levinud näiteks Ameerika Ühendriikides, kus seda kannavad või on kandnud trummar Bill Vitt, Ameerika jalgpalli treener Joe Vitt ja pesapallur Ossie Vitt. Seda nime on Eestis pandud Hertu mõisas Rapla kihelkonnas Harjumaal (Fitt), Silmsi mõisas Peetri kihelkonnas Järvamaal (Fit), Kaali mõisas Püha kihelkonnas Saaremaal (Witt) ja Rannu mõisas Rannu kihelkonnas Tartumaal (Witt). Nimi tähendab alamsaksa keeles valget. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Hallik ja Viide. 1. jaanuaril 2024 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Komplekssuurus

Komplekssuurus on selline suurus, mille esitamiseks saab kasutada kompleksarvu. Tüüpilised komplekssuurused on harmooniliste võnkumiste kujul esinevad elektrilised suurused – siinuseline vahelduvpinge ja siinuseline vahelduvvool, ning neid seostav impedants ehk näivtakistus Ż või selle pöördväärtus kompleksjuhtivus.
Neo-vedaanta

Neo-vedaanta, samuti hindu modernism, neo-hinduism, globaalne hinduism ja hindu universalism. Lääne õpetlaste poolt kasutusele võetud mõiste mõnede hindu mõtlejate ja reformijate (nagu Vivekānanda, Gāndhī ja Aurobindo Ghose) ja institutsionaalsete liikumiste (nagu Brahmo Samaj) kristluse ja lääne mõtlemise mõjule ning väljakutsetele vastuseks tekkinud vormide kohta 19. sajandi algusest kuni iseseisvumiseni (1947). Peamine "neo-hindu" seisukoht tuleneb hindu dharma kui põhialustelt kõikehaarava ning vägivallatuse (ahiṃsā) ja kaastunde põhimõtetel baseeruva eetilise usundi (sādhāraṇa dharma) ümber määratlemisest vastandina traditsioonilisele partikularistlikule või svadharma (:fr) seisukohale varṇāśramadharma osas. See omakorda viis erinevate sotsiaalreformide toetamiseni, eriti seoses kastisüsteemiga. W. J. Johnson (2009). "Neo-Hinduism". A Dictionary of Hinduism. Oxford University Press. Frank Morales. "Neo-Vedanta: The problem with Hindu universalism".
Siinuseline suurus

Siinuseline ehk sinusoidaalne ehk harmooniline on suurus, mis on kirjeldatav siinusfunktsiooniga. Mõiste on kasutusel peamiselt elektriliste võnkumiste puhul perioodilise vahelduvpinge ja vahelduvvoolu või nende harmooniliste komponentide (harmoonikute) puhul.
Lineaarsus

Lineaarsus on funktsiooni omadus olla kirjeldatav esimest järku seosega y = ax. Lineaarsusviga ehk ebalineaarsus on objekti sisendsuuruse x ja väljundsuuruse y vahelist sõltuvust kirjeldava funktsiooni y = y(x) kõrvalekalle seda objekti kirjeldavast lineaarsest seosest. Reaalse objekti sisendsuuruse x ja väljundsuuruse y vahelise seose y = y(x) lineaarseks esituseks kasutatakse tavaliselt selle seose astmerea esimest järku liiget koos nullindat järku liikmega (nihkega). Lineaarfunktsioon
Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituut

Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituut on Tallinna Tehnikaülikooli struktuuriüksus infotehnoloogia teaduskonnas. Elektroonikainstituut moodustati TTÜ süsteemitehnika teaduskonnas elektroonika kateedri baasil. Instituut korraldas õppetööd 4-aastase inseneriõppe ja 2-aastase magistriõppe elektroonika õppekava alusel. Õppekava muudeti üleminekul bakalaureuse- ja magistriõppele (nn. 3+2 malli järgi) "Elektroonika ja biomeditsiinitehnika" õppekavadeks (IAEB ja IEAM) ja seejärel "Elektroonika ja bioonika" õppekavadeks. Doktoriõpe toimus teaduskonna doktoriõppe õppekava järgi. Elektroonikainstituudi õppetoolid olid elektroonikadisaini õppetool, rakenduselektroonika õppetool ja mõõteelektroonika õppetool. Hiljem toimusid instituudis struktuuri muutmised, mille tulemusena koondati õppetöö korraldamine ühte õppetooli. Teadus-arendustöö struktuurseteks üksusteks said laboratooriumid. Elektroonikainstituudi professorid ja õppetooli juhatajad on olnud Enn Velmre, Mart Min, Ants Laansoo, Vello Männamaa ja Toomas Rang. Elektroonikainstituudi dotsendid on olnud Uljas Tamm ja Mihhail Pikkov. Juhtivteadur on olnud Mart Min. Elektroonikainstituut osales Elektroonika Kompetentsikeskuse moodustamises 1993. aastal ja selle töös kuni Keskuse toimimise lõpuni 1999. aastal. Aastal 2000 liitus süsteemitehnika teaduskond ja selle koosseisus ka Elektroonikainstituut Infotehnoloogia teaduskonnaga. 2011. aastal sai instituut nimeks Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituut. Teadus- ja arendustöö toimub Instituudis kahes teaduslaboris: - Kognitroonika teaduslabor (KOEL) ja - Siduselektroonika teaduslabor (SIEL) 2017 aastal toimunud TTÜ struktuurireformide käigus liitus Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudiga TTÜ Raadio- ja Sidetehnika Instituut. Õppetöö korraldamisega Instituudis tegeleb selleks moodustatud Elektroonika ja sidetehnika õppekeskus. Õppetöö toimus bakalaureuseõppes õppekava Elektroonika ja kommunikatsioon järgi, alates 2017. aasta vastuvõtust toimub see õppekava Arvutisüsteemid IACB17 peaerialal 2 "Elektroonika ja telekommunikatsioon" järgi. Magistriõppes toimub õppetöö õppekava Elektroonika ja kommunikatsioonitehnoloogiad IVEM11 järgi spetsialiseerumisega järgmisele kolmele peaerialale: 6 Elektroonika, 7 Kommunikatsioonitehnoloogiad ja 8 Kaasaegsed nanomaterjalid ja pooljuhtelektroonika. Doktoriõpe toimub Instituudis vastavuses teaduskonna õppekavale Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia IAQD02. 1992–2000 Mart Min 2000–2018 Toomas Rang 2018– Laur Lemendik Elektroonikainstituudi koduleht. TTÜ õppeinfosüsteem (ÕIS)
Arthur Melo

Arthur Henrique Ramos de Oliveira Melo (mängijanimega Arthur; sündinud 12. augustil 1996 Goiânias) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis ACF Fiorentina (laenul Torino Juventusest) ja Brasiilia jalgpallikoondises. Arthur alustas klubikarjääri kodumaa klubis Grêmio. Brasiilia kõrgliiga hooajal 2017 valiti ta kõrgliiga hooaja parimaks uustulijaks ja samuti hooaja sümboolsesse koosseisu. 2018. aasta juulis sõlmis ta Hispaania kõrgliiga klubiga Barcelona kuue aasta pikkuse lepingu. Debüüdi Hispaania kõrgliigas tegi ta sama aasta 18. augustil kodumängus Deportivo Alavése vastu. 2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Juventusega. 2022–2023 oli ta laenul Inglismaa kõrgliiga klubis Liverpool, kus ta mängis vaid 13 minutit. Suvel 2023 siirdus ta laenulepingu alusel Fiorentinasse. Debüüdi Brasiilia rahvuskoondise meeskonnas tegi ta 8. septembril 2018 sõprusmängus USA vastu. 2019. aasta Copa Américal valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu. Grêmio Copa Libertadores: 2017 Recopa Sudamericana: 2018 Campeonato Gaúcho: 2018 Barcelona La Liga: 2018–19 Supercopa de España: 2018 "Agreement for the transfer of Arthur". FC Barcelona. 9.7.2018. Vaadatud 14.8.2018
Uusküla oja

Uusküla oja on oja Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Oja pikkus on 5,8 km. Oja valgla suurus on 7,7 km². Uusküla oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Uusküla oja keskkonnaportaalis
Vabriku oja

Vabriku oja on oja Pärnu maakonnas. Oja pikkus on 2,9 km. Oja valgla suurus on 3,3 km². Vabriku oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Vabriku oja keskkonnaportaalis
Vaeküla oja

Vaeküla oja on oja Lääne-Viru maakonnas. Oja pikkus on 10,5 km. Oja valgla suurus on 47,4 km². Vaeküla oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Vaeküla oja keskkonnaportaalis
Viisumõisa oja

Viisumõisa oja on oja Järva maakonnas. Oja pikkus on 0,6 km. Oja valgla suurus on alla 10 km². Viisumõisa oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Viisumõisa oja keskkonnaportaalis
Väikseküla oja

Väikseküla oja on oja Pärnu maakonnas Saarde vallas. Oja pikkus on 6,5 km. Oja valgla suurus on 22,8 km². Väikseküla oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Väikseküla oja keskkonnaportaalis
Lipõssilla oja

Lipõssilla oja (ka Võuküla oja) on oja Põlva maakonnas. Oja pikkus on 6 km. Oja valgla suurus on 16,3 km². Lipõssilla oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Lipõssilla oja keskkonnaportaalis
Rootsi oja

Rootsi oja (ka Rootsioja) on oja Tartu maakonnas. Rootsi oja on Luutsna jõe vasakpoolne lisaoja. Rootsi oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29.04.2020)
Aruküla peakraav

Aruküla peakraav on peakraav Harju maakonnas. Kraavi pikkus on 9,8 km. Kraavi valgla suurus on 24 km². Aruküla peakraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Aruküla peakraav keskkonnaportaalis
Auküla peakraav

Auküla peakraav (ka Karjamaa soon) on peakraav Lääne-Viru maakonnas. Kraavi pikkus on 4,2 km. Kraavi valgla suurus on 11,8 km². Auküla peakraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Auküla peakraav keskkonnaportaalis
Haudemäe peakraav

Haudemäe peakraav on peakraav Järva maakonnas Järva vallas. Kraavi pikkus on 3,4 km. Kraavi valgla suurus on 5,9 km². Haudemäe peakraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Haudemäe peakraav keskkonnaportaalis
Hiieveski oja

Hiieveski oja (ka Hiieveski kraav) on oja Harjumaal Kose vallas. Oja pikkus on 4,6 km, valgla pindala 7,7 km². Oja algab Nõmme järvest Kõrvemaa keskosas ja suubub paremalt Pirita jõkke. Hiieveski oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Hiieveski oja keskkonnaportaalis
Mustassaare kraav

Mustassaare kraav (ka Jõeküla kraav) on kraav Järva ja Jõgeva maakonnas. Kraavi pikkus on 5,6 km. Kraavi valgla suurus on 8,5 km². Mustassaare kraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Mustassaare kraav keskkonnaportaalis
Kabelisoo peakraav

Kabelisoo peakraav on peakraav Tartu maakonnas Tartu vallas. Kraavi pikkus on 4,1 km. Kraavi valgla suurus on 3,6 km². Kabelisoo peakraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Kabelisoo peakraav keskkonnaportaalis
Kassimatsi oja

Kassimatsi oja (ka Kablaküla peakraav) on peakraav Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Oja pikkus on 8,4 km, valgla suurus 45,8 km², suubub paremalt Umbusi jõkke. Kohanimenõukogu 11.06.2014 koosoleku protokoll nr 53 Kassimatsi oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Kassimatsi oja keskkonnaportaalis
Kiviõli kaevanduse kraav

Kiviõli kaevanduse kraav (ka Puisma jõgi) on kraav Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Kraavi pikkus on 6,7 km. Kraavi valgla suurus on 44,9 km². Kiviõli kaevanduse kraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Kiviõli kaevanduse kraav keskkonnaportaalis
Kalmekraav

Kalmekraav on kraav Viljandi maakonnas Mulgi vallas Univere külas, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi. Kraavi pikkus on 1,1 km ja valgla suurus on alla 10 km². Kraav saab alguse Univere külas ning suubub Univere ja Polli küla piiril Halliste jõkke 78,6 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Kalmekraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Kalmekraav keskkonnaportaalis Kalmekraav Eesti looduse infosüsteemis]
Pagula kraav

Pagula kraav (ka Kloostri peakraav) on kraav Harjumaal Saue ja Lääne-Harju vallas. Kraavi pikkus on 4,3 km, valgla pindala 11,2 km². Kraav suubub vasakult Vasalemma jõkke. Kloostri jõgi Pagula kraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Pagula kraav keskkonnaportaalis
Tammistesilla oja

Tammistesilla oja (ka Koorküla peakraav) on peakraav Valgamaal Tõrva vallas. Oja pikkus on 4,4 km, valgla suurus 5,5 km² ja see suubub paremalt Õhne jõkke. Kohanimenõukogu 11.06.2014 koosoleku protokoll nr 53. Tammistesilla oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Tammistesilla oja keskkonnaportaalis
Kureküla peakraav

Kureküla peakraav on peakraav Põlva maakonnas Räpina vallas. Kraavi pikkus on 11,2 km. Kraavi valgla suurus on 27,6 km². Kureküla peakraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Kureküla peakraav keskkonnaportaalis
Rita Ora

Rita Sahatçiu Ora (sünninimega Rita Sahatçiu; sündinud 26. novembril 1990 Prištinas Jugoslaavias) on Briti laulja ja näitleja. Ta pälvis tähelepanu 2012. aasta veebruaris, kui ta lõi kaasa DJ Freshi singlis "Hot Right Now", mis saavutas esikoha Suurbritannias. Tema debüütalbum "Ora" ilmus augustis 2012. See saavutas esikoha Suurbritannias. Album sisaldas Suurbritannia esikohasingleid "R. I. P." ja "How We Do (Party)". Ora oli artist kõige rohkemate hittsinglitega edetabelis UK Singles Chart 2012. aastal, kus tema kolm järjestikust singlit jõudsid edetabeli tippu. Kaks singlit "Your Song" ja "Anywhere" tema teiselt stuudioalbumilt "Phoenix" jõudsid UK esikümnesse 2017. aastal. Jaanuaris 2014 teatas Adidas Originals koostööst Rita Oraga. Rita Ora sündis Prištinas albaania peres. Tema ema Vera on psühhiaater ning isa Besnik Sahatçiu majandusteadlane ja pubi omanik. Oral on vanem õde Elena ja noorem vend Don. Ta perekond lahkus Kosovost poliitilistel põhjustel. Nad kolisid Londonisse 1991. aastal, kui Rita oli alles üheaastane. Ta kasvas üles Lääne-Londonis Notting Hillis. Rita Ora alustas 2013. aasta mais suhet DJ Calvin Harrisega. Nad läksid lahku 2014. aasta juunis. "Ora" (2012) "Phoenix" (2018) "Ora Tour" (2012) "Radioactive Tour" (2013) "The Girls Tour" (2018)
Rajav kääne

Rajav kääne ehk rajav ehk terminatiiv on kääne, mis väljendab ruumilist, ajalist, vahel ka kvantitatiivset piiri märkivat määrust või täiendit. Rajava käände tunnus on alati ni. Rajava käändega väljendatakse: ruumilist piiri, nt Kõndisime aeglaselt metsatukani. Põld ulatus metsani; ajalist piiri, nt Ootasin teda hommikust õhtuni; kvantitatiivset piiri, nt Närvid olid kõigil viimse võimaluseni pingul. Temperatuur langes kolme kraadini. Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut. Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.
Kodune testament

Kodune testament on testamendi liik, mis võib olla tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud või holograafiline ehk omakäeliselt kirjutatud testament. Vormilt võivad testamendid olla notariaalsed (notariaalselt tõestatud testament ja notarile hoiule antud testament) või kodused (holograafiline ehk omakäeline testament ja tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud testament). Eelmainitud testamendiliigid on kõik võrdse õigusliku jõuga, kuid testamendi valikul tuleb arvestada testamendi liigi eripära ning liigiti eri kehtivusajaga. Kodune testament on oma iseloomult pigem erakorraline ning pärandajal (testaatoril) on võimaluse korral soovitatav teha testament notariaalses vormis. Selle puhul on paremini tagatud pärandaja tahte väljaselgitamine ja selle hilisem täideviimine. Samuti võib koduse testamendi puhul tekkida oht, et selle olemasolust ei ole lähikondsed teadlikud. Seetõttu on soovitatav kodusest testamendist ka pärimisregistrisse teada anda. Vastavalt pärimisseaduse §-le 88 saab pärandaja igal ajal tühistada või muuta testamendi või mõne selle osa, kui koostab hiljem uue testamendi või pärimislepingu. Koduse testamendi võib pärandaja tühistada notariaalse või koduse testamendiga,testamendi hävitamisega või pärimislepinguga. Samuti võib testaator notariaalse testamenti tühistada uue notariaalse või koduse testamendiga või pärimislepingug. Juhul, kui pärandaja on hilisema testamendiga muutnud vaid osa sellele eelnenud testamendist, jääb testament muutmata osas kehtima. Kodust testamenti on võimalik täies mahus tühistada selle hävitamisega, uue testamendi või pärimislepingu koostamisega. Kodune testament kaotab kehtivuse, kui testamendi tegemisest on möödas kuus kuud ning pärandaja on sel perioodil olnud elus (pärimisseadus § 25 lg 1) , seega on soovitatav kodust testamenti iga kuue kuu jooksul uuendada, et tagada koduse testamendi kehtivus. Notariaalne testament aga oma kehtivust ei kaota. Juhul, kui kodusel testamendil puudub kuupäev, lubab pärimisseaduse § 25 lg 2 testamendi tegemise kuupäeva tuvastada ka muul viisil, seega ei pruugi kuupäeva puudumine automaatselt kaasa tuua testamendi tühisust. Testament on tühine vaid juhul, kui puudub testamendi koostamise kuupäev ning seda ei ole võimalik tuvastada ka muul viisil.   Testaator peab olema vähemalt 18-aastane (alla 15-aastane võib testamendi teha vaid notariaalselt tõestatud vormis). Testamendile tuleb märkida: Testamenditegija nimi, sünniaeg ja elukoht Testamendi koostamise kuupäev ja aasta Testamenditegija (ja tunnistajate) allkiri Tunnistajate olemasolul nende nimed ja elukohad Kodune testament kaotab kehtivuse kuue kuu pärast (juhul, kui testamendi tegija sel ajal veel elab), seega tuleb iga kuue kuu tagant teha uus nõuetele vastav testament. Pärimisseadus § 20 lg 3 Mikk, Tiina (2012). Pärimisõigus. Tallinn: Pakett. Lk 68. Testament eesti.ee Kodusest testamendist teavitamine eesti.ee Pärimisseadus § 88 lg 2 Pärimisseadus § 25