1964

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | ► | ►► 1964. aasta (MCMLXIV) oli 20. sajandi 64. aasta. 8. jaanuar – USA president Lyndon B. Johnson kuulutas välja kampaania "Sõda vaesusele". 12. jaanuar – Sansibaril toimus Sansibari revolutsioon. 16. jaanuar – Broadwayl toimus muusikali "Hello, Dolly!" esmaettekanne. 23. jaanuar – esimest korda siirati inimesele looma elund. 28. jaanuar – NSV Liidu õhuväed lasid alla USA hävituslennuki, mis oli eksinud Saksa DV õhuruumi. 29. jaanuar – Austrias Innsbruckis algasid 9. veebruarini kestnud IX taliolümpiamängud. 7. veebruar – ansambel The Beatles jõudis esimest korda USA-sse, põhjustades massihüsteeria. 10. veebruar – Austraalia kuningliku mereväe sõjalaev Voyager põrkas Jervise lahe läheduses kokku HMAS Melbourne'iga ja uppus. Hukkus üle 80 inimese. 25. veebruar – Cassius Clay (Muhammad Ali) tuli esimest korda profipoksi raskekaalu maailmameistriks. 4. märts – Malta iseseisvus. 6. märts – Kreeka kuninga Paul I surma järel sai kuningaks Konstantinos II. 14. märts – Jack Ruby mõisteti süüdi USA presidendi John Kennedy arvatava mõrvari Lee Harvey Oswaldi tapmises. 15. märts – Elizabeth Taylor abiellus Richard Burtoniga. 19. märts – avati Šveitsi ja Itaalia vaheline Suur Saint Bernardi tunnel. 21. märts – Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Itaalia lauluga "Non ho l'età". 27. märts – Alaskal toimus 9,2-magnituudine maavärin. 30. märts – telekanalis NBC läks eetrisse esimene mälumängusaade "Kuldvillak" ("Jeopardy!"). 31. märts – 1. aprill – 1964. aasta Brasiilia riigipööre: Brasiilias kukutati sõjaväelise riigipöördega president João Goularti valitsus, mille järel kehtestati 21 aastat kestnud sõjaväeline režiim. 13. aprill – Sidney Poitier võitis esimese mustanahalise meesnäitlejana Oscari ja seda parima meespeaosatäitja kategoorias. 26. aprill – Tanganjika Vabariik ja Sansibar ühinesid Tansaaniaks. 14. mai – Egiptuse president Gamal Abdel Nasser ja Nõukogude Liidu liider Nikita Hruštšov avasid Aswani paisu Egiptuses. 24. mai – Peruu pealinnas Limas puhkes Estadio Nacionali staadionil peetud jalgpallimatši ajal rüselus, mille tagajärjel hukkus 328 inimest. Tegemist on ohvriterohkeima õnnetusega jalgpallistaadionil. 12. juuni – Nelson Mandela, Walter Sisulu ja teised Lõuna-Aafrika Vabariigi apartheidivastased mõisteti eluks ajaks vangi. 2. juuli – USA president Lyndon Johnson allkirjastas rassilise diskrimineerimise keelustanud kodanikuõiguste akti. 6. juuli – Malawi saavutas Suurbritanniast iseseisvuse. 14. juuli – ansambel The Rolling Stones saavutas Suurbritannias oma esimese esikohasingli, kui esikohale jõudis nende "It's All Over Now". 7. august – Vietnami sõda: USA Kongress võttis vastu Tonkini lahe resolutsiooni, millega anti president Lyndon Johnsonile luba USA väed Vietnami viia. 16. august – kindralmajor Nguyễn Khánh tõukas Dương Văn Minhi Lõuna-Vietnami presidendi kohalt ning asus ise tema asemele. 18. august – Lõuna-Aafrika Vabariigil keelati apartheidirežiimi tõttu osaleda olümpiamängudel. 23. august – Philadelphiast Huntsville'i teel olnud United Airlinesi reisilennukis Vickers Viscount 745D puhkes teadmata asjaoludel tulekahju, mille tõttu lennuk USA-s Tennessee osariigis alla kukkus. Hukkusid kõik pardal viibinud 39 inimest. 21. september – Maltast sai Briti Rahvaste Ühenduse liikmena iseseisev riik. 25. september – algas Mosambiiki iseseisvussõda, mis kestis kümme aastat. 27. september – Warreni komisjon jõudis 10 kuud väldanud uurimise tulemusena otsusele, et USA presidendi John F. Kennedy mõrvas on süüdi ainult Lee Harvey Oswald. 10. oktoober – Tōkyōs algasid esimesed Aasias peetud olümpiamängud. 12. oktoober – Nõukogude Liit saatis orbiidile esimese mitmeliikmelise meeskonnaga kosmoselaeva Voshod 1. 13. oktoober – pärast 24-tunnist lendu maandus õnnelikult maailma esimese mitmekohalise kosmoselaevaga Voshod maailmaruumis käinud kolm nõukogude kosmonauti. 14. oktoober – Nikita Hruštšov tagandati Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei esimese sekretäri kohalt. Tema kohale asus Leonid Brežnev. 14. oktoober – USA mustanahaliste õiguste eest võitleja Martin Luther King pälvis Nobeli rahuauhinna. 16. oktoober – Hiina õhkis esimese tuumapommi, saades maailma viiendaks tuumariigiks. 22. oktoober – Prantsuse kirjanik Jean-Paul Sartre lükkas tagasi Nobeli kirjandusauhinna, väites, et see vähendaks tema loomingu mõju. 24. oktoober – Sambia iseseisvus Suurbritanniast. 3. november – Ameerika Ühendriikide presidendivalimised võitis ülekaalukalt ametis olev demokraat Lyndon B. Johnson, kes kogus 486 valijamehehäält vabariiklase Barry Goldwateri 52 vastu. 28. november – USA kosmosesond Mariner 4 startis Marsi suunas. Juulis 1965 möödus Mariner Marsist 5400 miili kauguselt. 30. november – Nõukogude Liit saatis Marsile kosmosesondi Zond 2, mis asus 523 miljoni kilomeetrisele võidusõidule USA Mariner 4-ga, kuid jäi peagi kadunuks. 12. detsember – Jomo Kenyatta sai Keenia esimeseks presidendiks. 15. detsember – Kanada parlament kiitis heaks uue riigilipu, kus punane vahtraleht asetseb valgel taustal. 24. detsember – Việt Cộng pommitas Saigonis Brinksi hotelli, tappes kaks USA ohvitseri. 6. veebruar – Ants Antson võitis Innsbrucki taliolümpiamängudel kiiruisutamises kuldmedali. 11.–14. märts – Eesti NSV-d külastas Soome president Urho Kaleva Kekkonen. 12. märts – Soome president Urho Kaleva Kekkonen pidas kõne Tartu ülikooli aulas. 12. märts – Tallinnas avati kino Kosmos, mis on ühtlasi Eesti moodsaim ja suurim (1015 istekohta). 26. mai – Johannes Oskar Lauri ordineeriti Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskopiks. 29. august – avati Eesti Riiklik Vabaõhumuuseum. Suvel hakkas tegutsema Eesti Üliõpilaste Ehitusmalev. 1. september – maa-asulates elavatele õpilastele hakati kompenseerima sõitu kooli ja koolist tagasi. 1. september – põllumajandusliku suunaga tehnikume ja nende baasmajandeid hakati ühendama sovhoostehnikumideks. 14.–15. september – Tõraveres avati Wilhelm Struve nimeline Tartu Astrofüüsika Observatoorium. ... Toimus Eesti esimene džässifestival "Tallinn 1964".  Pikemalt artiklis Sündinud 1964 3. jaanuar – Sven Kivisildnik, eesti kirjanik 7. jaanuar – Nicolas Cage, ameerika filminäitleja 12. jaanuar – Jeff Bezos, Amazoni asutaja 17. jaanuar – Michelle Obama, USA esimene leedi 31. jaanuar – Hasso Krull, eesti luuletaja, esseist ja tõlkija 3. veebruar – Indrek Tarand, Eesti poliitik 4. veebruar – Vjatšeslav Volodin, Venemaa poliitik 13. veebruar – Stephen Bowen, USA astronaut 13. veebruar – Tetsurō Degawa, Jaapani koomik 15. veebruar – Riho Ühtegi, Eesti sõjaväelane 19. veebruar – Valter Külvet, eesti kergejõustiklane 4. märts – Andres Adamson, eesti ajaloolane 7. märts – Vladimir Smirnov, Kasahstani suusataja 9. märts – Juliette Binoche, prantsuse näitleja 11. märts – Leena Lehtolainen, soome kirjanik, kolumnist, kirjandusteadlane ja -kriitik 13. märts – Sergei Parhomenko, Vene ajakirjanik 24. märts – Marek Kamiński, poola rännumees 24. märts – Jaan Tätte, eesti näitekirjanik, laulja ja näitleja 6. aprill – Priit Pajusaar, eesti helilooja 6. aprill – David Woodard, ameerika kirjanik ja dirigent 7. aprill – Russell Crowe, Austraalia näitleja 15. aprill – Tiina Lang, eesti ajakirjanik 28. aprill – Kaia Iva, Eesti poliitik 26. mai – Lenny Kravitz, ameerika muusik 15. juuni – Courteney Cox, ameerika näitleja 19. juuni – Boris Johnson, Suurbritannia poliitik 22. juuni – Dan Brown, ameerika kirjanik 26. juuni – Tommi Mäkinen, soome rallisõitja 4. juuli – Edi Rama, Albaania poliitik 16. juuli – Nino Burdžanadze, Gruusia poliitik 16. juuli – Miguel Indurain, Hispaania jalgrattur 25. juuli – Anne Applebaum, ajaloolane 26. juuli – Sandra Bullock, USA filminäitleja 31. juuli – Peeter Tammearu, eesti näitleja ja lavastaja 16. august – Kimmo Pohjonen, soome akordionist 2. september – Keanu Reeves, Kanada näitleja 30. september – Monica Bellucci, itaalia modell ja näitleja 1. oktoober – Eric Boe, USA astronaut 15. oktoober – Aleksei Tšižov, Venemaa kabetaja 15. oktoober – Roberto Vittori, Itaalia õhuväelane ja astronaut 20. oktoober – Kamala Harris, USA poliitik 11. november – Calista Flockhart, ameerika filminäitleja 16. november – Diana Krall, Kanada muusik 19. november – Harri Drell, Eesti korvpallur 19. november – Petr Nečas, Tšehhi poliitik 21. november – Olden Polynice, Haiti korvpallur 21. november – Toomas Kelder, eesti disainer ja muusik 4. detsember – Sertab Erener, Türgi laulja 16. detsember – Heike Drechsler, saksa kergejõustiklane 19. detsember – Arvydas Sabonis, leedu korvpallur 23. detsember – Eddie Vedder, USA muusik  Pikemalt artiklis Surnud 1964 3. veebruar – Giuseppe Amato, itaalia filmiprodutsent, -lavastaja ja -stsenarist 12. märts – Gustav Padar, Eesti sõjaväelane 18. märts – Johannes Sigfrid Edström, Rootsi sporditegelane, IAAF-i ja ROK-i president 23. märts – Peter Lorre, Ameerika Ühendriikide näitleja 3. juuni – Frans Eemil Sillanpää, soome kirjanik 26. juuli – Maido Soosalu, eesti vaimulik 20. oktoober – Herbert Hoover, 31. USA president füüsika – Charles Hard Townes, Nikolai Bassov, Aleksandr Prohhorov keemia – Dorothy Crowfoot-Hodgkin meditsiin – Konrad Bloch, Feodor Lynen kirjandus – Jean-Paul Sartre rahu – Martin Luther King Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 290–291