1958

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 | 1961 | 1962 | ► | ►► 1958. aasta (MCMLVIII) oli 20. sajandi 58. aasta. 4. jaanuar – Maa esimene tehiskaaslane Sputnik 1 kukkus orbiidilt alla. 8. jaanuar – 14-aastane Bobby Fischer võitis USA meistrivõistlused males. 8. jaanuar – Roland Laasmäe eestvedamisel asutati Kõrgemate Koolide Lõpetanute Meeskoor. 31. jaanuar – USA Florida osariigist saadeti orbiidile esimene USA satelliit Explorer 1. 6. veebruar – Münchenis kukkus õhkutõusul alla British European Airways lend 609. 21 hukkunu hulgas oli ka 7 Manchester Unitedi mängijat. 11. veebruar – salvestati tugevaim teadaolev päikese aktiivsuse maksimum. 1. märts – Arturo Frondizi sai Argentina presidendiks. 12. märts – Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Prantsusmaa lauluga "Dors, Mon Amour". ... 1. mai – jõustus Põhjamaade passiliidu leping, mis nägi ette välismaalaste passikontrolli kaotamise Põhjamaade-vahelistel piiridel. 12. mai – asutati Põhja-Ameerika õhu- ja kosmosekaitse väejuhatus (NORAD) 16. juuni – hukati Imre Nagy ja teised mahasurutud Ungari ülestõusu juhid. 29. juuli – asutati Ameerika Ühendriikide kosmoseagentuur NASA. ... 12. september – Jack Kilby valmistas esimese integraallülituse. 1. oktoober – tööd alustas Ameerika Ühendriikide kosmoseagentuur NASA, mis lõpetas NACA tegevuse. 2. oktoober – Guinea iseseisvus ja eraldus Prantsusmaast. 9. oktoober – suri paavst Pius XII. 3. november – Jorge Alessandri vannutati Tšiili presidendiks. ... 3. jaanuar – ilmuma hakkas Spordileht. 30. jaanuar – Vargamäel avati Tammsaare muuseum. Jaanuaris hakkas taas ilmuma ajakiri Eesti Loodus. Veebruaris hakkas ilmuma ajakiri Keel ja Kirjandus. Mais toimus Eesti NSV kultuuritöötajate I kongress. Ilmuma hakkas ajakiri Kultuur ja Elu. 14. juuni – Mahtra sõja 100. aastapäeva puhul avati Mahtra Talurahvamuuseum. 1. juuli – masinatraktorijaamad (MTJ) korraldati ümber remonditehnikajaamadeks. Ümberkorraldamise käigus läks enamik MTJ-de tehnikast kolhooside kätte. Korraldati esimene Muhu väina regatt. 2.–9. september – Ülenurmel toimusid teised Eesti NSV meistrivõistlused langevarjuhüppes, osalesid 32 meest, 6 naist ja An-2. Võitsid Milvi Saar ja Tõnis Kallejärv. 20. detsember – tegevust alustas Teaduste Akadeemia Kodu-uurimise Komisjon. Aasta jooksul toimus kolhoosides igakuisele rahapalgale üleminek, mille tagajärjel paranes kolhoosnike materiaalne seis ja suurenes huvi ühistootmise vastu. Loodi esimene sõjajärgne rahvaülikool. Asutati Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituut.  Pikemalt artiklis Sündinud 1958 5. jaanuar – Pekka Simojoki, soome laululooja 7. jaanuar – Rosa Liksom, soome kirjanik ja kunstnik 9. jaanuar – Mehmet Ali Ağca, türgi rahvuslane 15. jaanuar – Boris Tadić, Serbia poliitik 27. jaanuar – Kadri Mälk, eesti ehtekunstnik 7. veebruar – Matt Ridley, Briti zooloog ja teaduskirjanik 11. veebruar – Ahti Mänd, Eesti poliitik 13. veebruar – Pernilla August, rootsi näitleja 16. veebruar – Ice-T, USA räppar 1. märts – Nik Kershaw, Briti popmuusik 10. märts – Sharon Stone, USA filminäitleja 14. märts – Albert II, Monaco vürst 20. märts – Holly Hunter, USA näitleja 3. aprill – Alec Baldwin, USA näitleja 29. aprill – Michelle Pfeiffer, ameerika näitleja 7. juuni – Prince, USA popmuusik 30. juuni – Esa-Pekka Salonen, soome dirigent 8. juuli – Tsipi Livni, Iisraeli poliitik 30. juuli – Kate Bush, inglise laulja 16. august – Madonna, USA laulja 25. august – Tim Burton, USA filmirežissöör 25. august – Michael Jackson, USA laulja 30. august – Anna Politkovskaja, vene ajakirjanik 10. oktoober – Tanya Tucker, USA laulja 20. oktoober – Viggo Mortensen, taani näitleja 22. september – Andrea Bocelli, itaalia laulja 28. september – Ülo Vihma, eesti näitleja 21. november – Jaan Kolberg, eesti filmilavastaja 22. november – Jamie Lee Curtis, USA näitleja 28. november – Doris Kareva, eesti luuletaja 30. november – Stacey Q, USA laulja ja näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 1958 15. jaanuar – Jevgeni Švarts, näitekirjanik ja stsenarist 10. veebruar – Aleksander Klumberg, eesti kergejõustiklane 6. aprill – Vítězslav Nezval, tšehhi kirjanik 16. aprill – Rosalind Franklin, Briti loodusteadlane 7. mai – Mihkel Lüdig, eesti helilooja 29. mai – Juan Ramón Jiménez, hispaania kirjanik 13. juuni – Aleksander Pallo, Eesti diplomaat 15. juuli – Konstantin Allik, Eesti sõjaväelane 16. juuli – Imre Nagy, Ungari poliitik 22. juuli – Mihhail Zoštšenko, vene kirjanik 1. august – Eino Kaila, soome filosoof ja psühholoog 14. august – Frédéric Joliot-Curie, prantsuse füüsik 22. august – Roger Martin du Gard, prantsuse kirjanik 9. oktoober - Pius XII, Rooma paavst 11. oktoober – Johannes Becher, saksa kirjanik 24. oktoober – George Edward Moore, inglise filosoof 11. november – André Bazin, prantsuse filmikriitik 21. november – Boris Kumm, Eesti poliitik 20. detsember – Fjodor Gladkov, vene kirjanik 21. detsember – Lion Feuchtwanger, juudi päritolu saksakeelne kirjanik 25. september – John Broadus Watson, USA psühholoog 15. detsember – Wolfgang Pauli, Austria füüsik füüsika – Pavel Tšerenkov, Ilja Frank ja Igor Tamm keemia – Frederick Sanger meditsiin – George Wells Beadle, Edward Lawrie Tatum ja Joshua Lederberg kirjandus – Boriss Pasternak rahu – Georges Pire ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 286–287