Tartu maraton

Tartu maraton on Eesti tuntuim ja osavõtjaterohkeim suusamaraton. Maraton toimub igal aastal veebruari kolmandal pühapäeval ning kuulub rahvusvahelisse Worldloppeti ja Eesti Estoloppeti pikamaasuusatajate sarja. Maratoni Tartu- ja Valgamaal kulgeva raja põhidistants on 63 kilomeetrit ja lühidistants 31 kilomeetrit. Maratoni sõidetakse traditsiooniliselt klassikalises stiilis. Maratoni reeglid on vastavuses Rahvusvahelise Suusaliidu ja Eesti Suusaliidu pikamaasuusatamise võistlusmäärustega. Alates 2024. aastast on maratonil taas lubatud ka vabastiili eelistavad suusatajad, kuid see võistlus peetakse põhisündmusele eelneval päeval eraldi arvestusega. Maratoni korraldab Klubi Tartu Maraton. 16. jaanuaril 1960 anti Tartu südalinnas start esimesele Tartu-Kääriku suusamatkale, millega sai alguse talve tähtsündmuse staatuse saavutanud Tartu Maraton. 1964. aastal sai Tartu Maratoni finišipaigaks Otepää, kuna Kääriku ei suutnud enam finišeerijate hulka vastu võtta. 1967. aastal toimus võistlus esimest korda ka naistele. Stardinumbreid hakati kõikidele osavõtjatele jagama 1980. aasta maratonil ja kõikide osavõtjate tulemused kanti protokolli; rada pöördus 180 kraadi – Matult Tartusse. 1986. aastal lõpetas Tartu maratoni 9858 osavõtjat, mis on kehtiv lõpetajate rekord. Worldloppeti sarja kuulub üritus alates 1994. aastast. Alates 1997. aastast korraldatakse lisaks põhidistantsile ka lühikese distantsiga maratoni. Pärast esimest maratoni aastal 1960 on Tartu maraton lumepuuduse tõttu ära jäänud 15 aastal, kuid sellele on hakatud otsima alternatiive. 2017. aastal sõideti maratoni üksnes Tehvandi kunstlumeringil. Ka 2020. aastal jäi juubelisuusamarton terve talve väldanud lumepuuduse tõttu ära, kuid võistlus asendati jalgsimatkaga, millel osales umbes 1000 inimest. Juubelimatka start oli Otepääl Tehvandi staadionil ja finiš Käärikul. Kõnniti kahel distantsil, 27 ja 17 km ning rada kattus osaliselt suusamaratoni rajaga. Teekonnal oli kaks toitlustuspunkti, kus esinesid kohalikud rahvamuusikud ning raja ääres ergutasid matkajaid ka pealtvaatajad. Paremusjärjestust ei koostatud, kuid mõõdeti osalejate distantsi läbimise aega. Iga osaleja kandis ka stardinumbrit. Maratoni põhidistants on alates 2003. aastast olnud 63 kilomeetrit. Pikim oli maraton 1997. aastal – 65 km ning lühim 2002. aastal – 27 km. Maratoni täispika distantsi start on Otepääl Tehvandi staadionil ja finiš Elva ligidal. Rada kulgeb pärast starti esialgu Otepää kuppelmaastikul võrdlemisi rahulikus reljeefis. Raja alguses asuvad mõned ohtlikumad laskumised, kus osalejate suure arvu korral esineb kukkumisi, näiteks Ansomäel ja Poslovitsa laskumisel, mis asub Otepää tunnetusrajal. Esimene ning ühtlasi raja pikim ja raskeim tõus, umbes 2-3 kilomeetri pikkune Harimägi, saabub umbes 14. kilomeetril pärast madalat nn Karu kaussi. Harimäele, mis on ühtlasi raja kõrgeim punkt, järgneb pikk mitmekilomeetrine laskumine. Rahulikumas, kuid siiski pigem tõusvas joones jätkub rada kuni Kuutsemäeni. Pärast seda liitub pika rajaga maratoni lühike distants. Seejärel saabuvad laskumised, näiteks Meegaste. Üks pikemaid laskumisi asub raja umbes 44. kilomeetril, enne Palu teeninduspunkti. Viimased 17 kilomeetrit kulgeb maratonirada metsavahelisel lauskmaal üksikute tõusude ja langustega. Ületatakse Elva jõgi. Finiš asub Tartumaa Tervisespordikeskuses Elva lähistel, kui toimuvad autasustamised, tagatakse toitlustus ning muu vajalik. Kõigile osalejatele antakse finišeerimise järel diplom ning medal. Maratoni rajal on 7 teenindus-toitlustuspunkti: Matus, Andes, Kuutses, Peebus, Palus, Hellenurmes ning viimane, kus pakutakse üksnes kohvi, mõni kilomeeter enne finišit. Kolmes punktis (Ande, Kuutse, Palu) on ka vahefiniš. 12 parema ajaga meest ja 6 paremat naist autasustatakse diplomi, medali, karika ja auhindadega. Lühikese distantsiga maratoni korraldatakse põhidistantsile lisaks alates 1997. aastast. Lühidistants algab Arulas ning selle rada ühineb 2 kilomeetrit pärast starti põhidistantsi rajaga Meegaste lähistel. Lühikese distantsi äärde jääb neli teenindus-toitlustuspunkti. Lühikese distantsi tulemuste alusel ei moodustata ametlikku paremusjärjestust ning osalejaid ei autasustata. Aastate jooksul on Tartu maratonil osalenud avaliku elu tegelasi, kes ei ole sportlased. Pika distantsi on korduvalt läbinud näiteks poliitikud Andrus Ansip, Meelis Atonen ja Jürgen Ligi, ajakirjanikud Vahur Kersna, Priit Pullerits, Roald Johannson, Hannes Hermaküla, Meelis Kompus, Jüri Muttika, Tarmo Tiisler, Alvar Tiisler, näitleja Veikko Täär, riigiametnikud Madis Lepajõe, Norman Aas, Uku Hänni. Tartu Maratoni tutvustajatena on avalikult suusasõiduks valmistunud ja maratonist ise osa võtnud näiteks teleajakirjanikud Grete Lõbu ja Annely Adermann ning laulja Kaire Vilgats. Klubi Tartu Maraton Tartu linnamaraton Tartu maastikumaraton (endine Tartu jooksumaraton) Tartu rattamaraton Tartu rattaralli Tartu rulluisumaraton Tartu sügisjooks E. Paal. Pool sajandit Tartu Maratoni 1960–2010. Klubi Tartu Maraton, 2010. ISBN 9789949188895 Maratoni koduleht "Tartu Maraton saab 60-aastaseks". tartu.ee (inglise). 19. september 2023. Vaadatud 22. septembril 2023.