laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Veeaur

Veeaur on vesi gaasilises olekus. Vesi aurab nii tahkes kui ka vedelas olekus sõltumata temperatuurist, kui ümbritseva keskkonna veeauru osarõhk on väiksem kui küllastunud auru rõhk vastaval temperatuuril. Kuigi kõnekeeles kasutatakse sõna veeaur tihti nähtava udu kirjeldamiseks, on veeaur ehk gaasiline vesi nähtamatu. Nähtav udu koosneb pisikestest tahke vee kristallidest või vedela vee piiskadest. Kastepunkt Rõhk ja Õhurõhk
Kurmu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kurmu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Kurmu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime heinateo mõiste kurmu järgi (kurm – 'metsavahel asuv heinamaa'). Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 275
Kubu tänav

Kubu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Kubu tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on saanud nime heinateo mõiste "kubu" järgi (kubu – 'suur seotud vihk'). Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 275
Kilde tänav

Kilde tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Kilde tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime Kilde talu järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 273
Kahlu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kahlu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Kahlu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime heinateo mõiste "kahl" järgi (kahl – 'kohevil tuust, kimp'). Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 270
Kaaruti tänav

Kaaruti tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Kaaruti tänav sai nime 20. novembril 2013. Päring andmebaasis Eesti kohanimed
Hargi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Hargi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Hargi tänav sai nime 30. oktoobril 1998. Tänav on saanud nime põllutööriista hargi järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 266
Õhuheliisolatsioon

Õhuheliisolatsioonivõime R’w (dB) iseloomustab hoone piirdetarindite võimet nõrgendada õhus (ühest ruumist teise või väliskeskkonnast ruumi) levivat heli. Mida suurem on R’w, seda vähem müra läbi piirdetarindi tungib. Löögiheliisolatsioon Heliisolatsioon
Löögiheliisolatsioon

Löögiheliisolatsioon on meetmete kogum löögihelide isoleerimiseks. Löögiheli on struktuuriheli, mis tekib näiteks kõndimisest, esemete kukkumisest ja mööbli ümberpaigutamisest. Seega on löögiheli korral olemas otsene kontakt tarindiga. Kontakti (löögi) tagajärjel paneb tarind ümbritseva õhu võnkuma ja seda kuuldakse teispool tarindit õhuhelina. Seega on löögimüraisolatsiooni eesmärk vähendada tarindile mõjuvate löökidest põhjustatud tarindite vibratsioonide levimist. Näiteks peavad põrandad vähendama sammude kostmist alumistele, aga ka teistele naabritele. Halva löögiheliisolatsiooniga tarindite korral on näiteks hästi kuulda toolide liigutamist põrandal kõrvalolevates ruumides. Enamasti mõõdetakse löögiheliisolatsiooni lähteruumi alla jäävas ruumis, kuid teatud juhtudel mõõdetakse löögiheliisolatsiooni ka kõikides lähiruumides ka ruumiga diagonaalselt paiknevates. Löögiheli levib tarindite kaudu ja seetõttu võib ta levida ka lähteruumist diagonaalis asuvatesse ruumidesse. Mõõtmisi viiakse läbi nii labori tingimustes, kui hoonetes endas. Laborimõõtmisi tehakse üksikute ehitiste osade löögiheliisolatsioonivõime selgitamiseks. Hoonetes viiakse mõõtmisi läbi kontrollimaks eeskirjades ettekirjutatud löögiheliisolatsioonitaseme paikapidamist. Löögiheliisolatsiooni mõõtmiseks kasutatakse löögimasinat, milles on viis 0,5 kg haamrit, mis kukuvad põrandale 40 mm kõrguselt. Iga haamer kukub alla kaks korda sekundis. Kogu löögimasin tekitab põrandale seeläbi 10 lööki sekundis. Helirõhutaset mõõdetakse vastuvõtvas ruumis standardi ISO 140-6 (laborimõõtmised) või ISO 140-7 (hoones mõõtmine) kohaselt tertsribade kaupa sagedustel 100–3150 Hz. Löögiheli taseme indeks iseloomustab korrustevahelise vahelae omadust nõrgendada heli, mis tekib kõndimisel või laele koputamisel, näiteks alumises ruumis. Normeeritud löögimüra taseme indeksi tähistus on L’n,w (dB). Mida väiksem on vahelae indeks L’n,w, seda paremini see löögimüra eest isoleerib. Õhuheliisolatsioon Heliisolatsioon Mikko Kylliäinen, Valtteri Hongisto (2009). Hoonete akustiline projekteerimine. Tallinn: ET-INFOkeskuse AS. Lk 115.
Polüseksuaalsus

Polüseksuaalsus on külgetõmme mitme soo poole. Polüseksuaalsus on seksuaalne identiteet, mida kasutavad inimesed, kelle arvates viitab mõiste "biseksuaalsus" sookahesusele ning sellest tulevale heteroseksuaalsuse ja homoseksuaalsuse vastandumisele. See toob endaga kaasa selle, et biseksuaalsus ei ole midagi muud kui hübriid neist sugudest ja seksuaalsuse kahesusest. Samas on selline lähenemine biseksuaalsusele vaieldav. Biseksuaalsuse aktivistid sageli väidavad, et "bi" viitab sugudele, mis on samad, ning sugudele, mis on erinevad. Lihtsamalt öeldes viitab see külgetõmbele mõlema soo poole. "Polüseksuaalsus" on kreeka-ladina hübriid. Liitsõna koosneb kreekakeelsest sõnast poly (poly: 'palju', 'mitu') ja ladinakeelsest sõnast sexualis ('sugueluline'). Polüseksuaalsus erineb polüamooriast ja panseksuaalsusest. Polüamooria ehk mitmikarmastus on "armastus, mida tuntakse mitme partneri vastu samal ajal." Panseksuaalsus on külgetõmme kõikide sugude vastu. Polüseksuaalsus on aga külgetõmme mitme soo, aga mitte kõikide sugude, poole. Polüseksuaalsust on raske täpsemalt määratleda, kuna seda mõistet kasutavad enda kirjeldamiseks mitmesugused inimesed. Polüseksuaalne identiteet on seotud sooidentiteediga ning kasutatud inimeste poolt, kes määratlevad end väljaspool binaarset soosüsteemi. Polüseksuaalsed inimesed võivad tunda külgetõmmet näiteks transsooliste inimeste, kolmanda soo, two-spirit inimeste, kväärsooliste ja intersooliste inimeste poole. Samas ei pea polüseksuaalsed inimesed tundma külgetõmmet ainult mittebinaarsete sugude vastu. Polüseksuaalne inimene võib tunda külgetõmmet ühe või mõlema binaarse soo vastu. Garnets, Linda; Kimmel, Douglas C. (2003). Psychological Perspectives on Lesbian, Gay, and Bisexual Experiences. Columbia University Press, ISBN 9780231124133 "Bi.org » Am I Bi?". bisexual.org. Vaadatud 22. mai 2017. Harley, Debra A.; Teaster, Pamela B. (5. aprill 2015). Handbook of LGBT Elders: An Interdisciplinary Approach to Principles, Practices, and Policies (inglise). Springer. ISBN 9783319036236. "poly-". Dictionary.com. Vaadatud 16. juuni 2017. Vääri, Eduard; Kleis, Richard; Silvet, Johannes. (2006). Võõrsõnade leksikon. [Tallinn]: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 958. Jürgen Dengo (13. mai 2016). "mitmikarmastus". Eesti Keele Instituut. Vaadatud 16. juuni 2017. Board, Mykel. "Pimple No More." In Tucker, Naomi S. (ed.) Bisexual Politics: Theories, Queries, and Visions, pp. 281-287. Routledge, ISBN 9781560238690 Kaloski, Ann (1999). "Extract from 'Bisexuals Making Out with Cyborgs: Politics, Pleasure, Con/fusion' (1997)." In Storr. Bisexuality: A Critical Reader. Taylor & Francis, ISBN 9780415166607 Som, Indigo Chih-Lien. "Open Letter to a Former Bisexual (or, Do I Hear "Post-Bisexual"?)." In Tucker, Naomi S. (ed.). Bisexual Politics: Theories, Queries, and Visions, pp. 93-97. Routledge , ISBN 9781560238690
New Orleans

New Orleans (prantsuse keeles La Nouvelle-Orléans) on linn USA-s Louisiana osariigis Mehhiko lahe ääres. New Orleansi (Nouvelle-Orléans) asutasid prantslased 1718 ja see oli alates 1722 Prantsusmaale kuulunud Louisiana piirkonna halduskeskus. New Orleans on üks kahest USA piirkonnast, mis asub allpool merepinda (teine on Surmaorg). Suur osa linnast jäi vee alla 2005. aasta augustis orkaan Katrina tõttu. Linnas ja selle lähiümbruses hukkus umbes 1500 inimest, kümned tuhanded jäid koduta. 2007. aastal elas linnas hinnanguliselt 273 000 inimest. New Orleans on liigas NFL mängiva jalgpallimeeskonna New Orleans Saints kodulinn. Meeskonna kodustaadion on Louisiana Superdome. Linna korvpalliklubi New Orleans Hornets mängib liigas NBA. Krewe https://data.census.gov/cedsci/table?q=United%20States&tid=DECENNIALPL2020.P1, vaadatud 21.09.2021. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.  New Orleans – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus  New Orleans – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis New Orleansi koduleht (inglise keeles)
Imre Festetics

Imre Festetics (2. detsember 1764 Simaság – 1. aprill 1847 Kőszeg) oli ungari maaomanik ja geneetik. Ta tegeles lammaste aretuse jälgimisega, ning avastas mõned pärilikkuse seaduspärad enne Gregor Mendelit. Festetics, Emmerich [Imre] 1819. Weitere Erklärung des Herrn Grafen Emmerich Festetics über Insuch. [Die genetische Gesätze der Natur.] Oekonomische Neuigkeiten und Verhandlungen (Brünn) 22: 169–170.
Mürasummutusplaat

Mürasummutusplaat on suure tihedusega klaasvillast plaat, mida kasutatakse ruumide lagedes või seintes, et vähendada oluliselt järelkaja pikkust. Plaat annab eriti hea tulemuse just klassiruumides, auditooriumides, saalides ja aulates kõne ja muusika edastamisel, samuti kõikides muudes kohtades, inimtegevusest ja tehnoseadmete mürast põhjustatud mürataseme summutamisel. Erinevate akustiliste vajaduste rahuldamiseks toodetakse plaate kolme tüüpi: Alpha, Beta ja Gamma. Alpha neelab helisid väga laial sagedusribal. Beta-plaatide helisummutus on suunatud kõrgetele sagedustele. Gamma-plaadid neelavad madalasageduslikke ja peegeldavad kõrgeid helisid. Neid kasutatakse tihti kombinatsioonis Alpha-plaatidega, näiteks auditooriumides või ruumides pindalaga üle 100 m², saavutamaks lektorite hääle mõjulepääsemist. Lai valik erinevate neeldumiskarakteristikutega plaate võimaldab leida iga konkreetse ruumi jaoks vajaliku lahenduse. Vähendavad mürataset ruumis Erinevad pinnaviimistlusmaterjalid Kergekaalulised Kergelt töödeldavad Erinevad kinnitusvõimalused Mittepõlevad Niiskuskindlad On täiendavaks lisasoojustuseks Vastavalt standardile ei tohi õhumüra isolatsiooni indeks R'w klasside, õppekabinettide, auditooriumite ja eriklasside (muusikaklass, töökoda ja võimla) vahel nii horisontaal- kui ka vertikaalsuunas olla väiksem kui 60 dB ja löögimürataseme indeks L'n,w eriklassist teise eriklassi horisontaal-, vertikaal- kui ka diagonaalsuunas olla suurem kui 53 dB. Saadud õhumüra isolatsiooni indeksi tulemused jäävad vahemikku 63–79 dB. Saadud löögimüra isolatsiooni indeksi tulemused jäävad vahemikku 26–35 dB. Sõltuvalt liimitava materjali kvaliteedist ja kaalust kantakse liim pinnale "punktidena", 8–10 cm laiuste triipudena või kogu pinna ulatuses. Tuleb jälgida, et plaatide servadesse jääks igal juhul liimi. Jälgige, et liimi kasutatakse piisavalt. Värskele liimile, lõplikust asendist 5–10 cm kõrvale, asetatakse kohe plaadid ja liutatakse see surudes lõplikule kohale, kus see kergelt kinni koputatakse. Liim tagab kohe piisava algnakkuvuse ning üldjuhul ei ole isegi rippuvate materjalide kinnitamisel vaja eraldi toestust. Liimivuugi lõplik tugevus saavutatakse, tingimustest sõltuvalt, 1–5 ööpäeva jooksul. "Mürasummutav ripplagi". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. september 2017. Vaadatud 22. mail 2017. Master A plaat "Majade probleemid". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. juuni 2017. Vaadatud 22. mail 2017. http://www.nael.ee/static/files/1070.Rakennusliima_tootekirjeldus.pdf Liim YIT Viljandi ERR
Rodniki rajoon

Rodniki rajoon (vene keeles Родниковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis. Asub oblasti keskosas. Rajooni keskus on Rodniki linn. Rajoon piirneb kirdes Vitšuga rajooniga, idas Luhhi rajooniga, kagus Palehhi rajooniga, lõunas Šuja rajooniga, edelas Ležnevo rajooniga, läänes Ivanovo rajooniga ja loodes Privolžski rajooniga. Rajooni pindala on 934,97 km². Rodniki rajoonis on 158 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe (Rodniki) linna ja kolme külaasunduse koosseisu. Q126883481
Privolžski rajoon

Privolžski rajoon (vene keeles Приволжский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Privolžski linn. Rajoon piirneb põhjas Kostroma oblastiga, kirdes piirneb ta Volga jõe ja Zavolžski rajooniga, idas Vitšuga rajooniga, kagus Rodniki rajooniga ja edelas Furmanovi rajooniga. Rajooni pindala on 600 km². Privolžski rajoonis on 106 asustatud punkti ja nad kuuluvad kahe (Privolžski ja Pljossi) linna tüüpi asunduse ning kolme külaasunduse koosseisu. Q126687549
Simaság

Simaság on vald (község) Ungaris Vasi komitaadis. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024.
Johann Chemnitius

Johann Chemnitius (eesnimena ka Johannes, perekonnanimena ka Chemnitz, Kamnitz, Kemnitz, Kemnitius, Kämner; 1612 Tartu – 19. jaanuar 1668 Tallinn) oli Eesti vaimulik. Chemnitius sündis Tartus. Aastatel 1632–1641 (immatrikuleeriti 14. augustil 1632) õppis ta Tartu ülikoolis. Ta oli aastatel 1647–1650 Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1650–1658 oli ta Äksi koguduse ja Kursi koguduse õpetaja, 1658–1668 Harju-Jaani koguduse õpetaja.
Christian Schmidt (vaimulik)

Christian Schmidt ( Drossen – 1759 Maarja-Magdaleena) oli Eesti vaimulik. Schmidt sündis Drossenis. Immatrikuleeriti Jena ülikooli 03. aprillil 1721. Ordineeriti õpetajaks 2. jaanuaril 1727. Ta oli aastatel 1727–1759 Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja (introduktsioon 02.01.1727). Abikaasa Katharina Elisabeth Schmidt (sünd. Schultz).
Korporatsioon Leola

Korporatsioon Leola (Korp! Leola, Üliõpilaskorporatsioon Leola) on 1920. aastal asutatud akadeemiline organisatsioon. Korp! Leola alustas tegevust 16. oktoobril 1920. aastal esimese Tallinnas loodud üliõpilasorganisatsioonina ning esimese iseseisvas Eesti Vabariigis loodud korporatsioonina. Korp! Leola tegevus Eestis taastati 1988. aastal. Lipukiri: truudus, tublidus, ausus. Deviis: Age quod agis. Juba 1920. aasta sügissemestrist kujunes grupp üliõpilasi, kes pidas vajalikuks tihedamat liitumist. Põhimõtteliselt valitses grupis üksmeel, kuid organisatsiooni vormi suhtes tekkisid lahkhelid. Küsimus pandi hääletamisele. Enamus hääletas korporatsiooni poolt. Vähemus sellega ei nõustunud ja lahkus koosolekult. Korporatsiooni pooldav rühm võis asuda põhikirja koostama. Selles nähti eesmärkidena ette isamaa teenimist, rahvusliku vaimu süvendamist, iseloomu kujundamist, demokraatliku mõtteviisi arendamist ja vastastikust abistamist. Alustada tuli tühjalt kohalt, sest Tallinnas puudusid üliõpilasorganisatsioonid. Värvide valikul konsulteeriti väljapaistvate kunstnikega. Valik langes Estonia teatri dekoraatori Eduard Polandi kavandile. Värvidele punakasviolett, kuldkollane ja valge anti tähendus: truudus, tublidus ja ausus. Deviisiks valiti age quod agis (tee mis teed, mille mõte on, et mida iganes sa teed, tee seda hästi). Korporatsiooni nimeks pakuti kas Ridala, Leola, Varbola või Valjala. Leola kui Lembitu linnuse nimi vaimustas asutajaid, kellest enamik oli tulnud võidukast sõjast. Nii sai Liivimaa kroonikas märgitud Castrum Leola endale veel teise tähenduse. Tänapäevase Tallinna Tehnikaülikooli eksisteerimistki võib mõneti pidada ka Leola toonaste vilistlaste teeneks, kes pärast Tallinna Tehnikumi sulgemist 1933. aastal otsustasid Leola tegevust siiski Tallinnas jätkata. Tallinnas tehnilise kõrghariduse jätkamise vajalikkuse teemal tehtud selgitustöö tulemusel alustaski 1936. aastal tegevus juba Tallinna Tehnikainstituut, tänapäevane Tallinna Tehnikaülikool. Eesti Korporatsioonide Liidu eesistujana alustas korporatsioon Leola koos teiste liidu liikmetega 2009. aastal Vastupanuvõitluse päeva avaliku tähistamise traditsiooni sellisel kujul, nagu seda tänapäevani tähistatakse. Artur Juks (hüdrotehnika) Otto Laarman (masinaehitus) Voldemar Lepp (tehniline keemia) Oskar Märtson (ehitustehnika) Mihkel Ollino (tehniline keemia) Nikolai Pelovas-Põlluaas (ehitustehnika) Karl Puidak (elektrotehnika) August Soop (ehitustehnika) Richard Tedro (masinaehitus) Asutajaliikmete mälestuseks on Korp! Leola värvitekli rosetil üheksa aasa ning vapil kujutatud müüris üheksa telliskivi. Leola.ee Korporatsioonil Leola on juba 75 tegevusaastat. Eesti Päevaleht, 23. november 1995 Vastupanuvõitluse päeva lugu. delfi.ee, 18. september 2009 Vabaduse väljakul tähistati vastupanuvõitluse päeva. Postimees, 22. september 2019 Korporatsioon Leola koduleht Korporatsioon Leola Facebookis Korporatsioon Leola Instagramis
Johann Gerstenkorn

Johann Gerstenkorn (eesnimena ka Johannes; Lauenberg – 1709 Maarja-Magdaleena) oli Eesti vaimulik. Gerstenkorn sündis Lauenbergis Saksamaal. Õppis Jena ülikoolis alates 1670. Ta oli aastatel 1680–1709 Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Abikaasa Dorothea Gerstenkorn (sünd. Bluhm), abielu laulatati 28.04.1680 Tallinnas.
Manchesteri pommiplahvatus 2017

Manchesteri pommiplahvatus toimus 22. mail 2017 kell 22.33 (kohaliku aja järgi) Manchester Arenal Manchesteris Suurbritannias. Manchester Arenal toimus Ameerika Ühendriikide laulja Ariana Grande kontsert. Plahvatus toimus pärast kontserti. Manchesteri politsei arvates oli tegemist enesetapurünnakuga. Rünnakus hukkus 23 inimest (sealhulgas suitsiiditerrorist) ja üle 800 inimese sai vigastada, neist 112 hospitaliseeriti. Hukkunute ja vigastatute hulgas oli palju lapsi ja teismelisi, sest Ariana Grande on populaarne eelkõige selles vanuserühmas. Rünnaku pani toime Salman Ramadan Abedi, 22-aastane Liibüa päritolu kohalik elanik. https://www.bbc.com/news/uk-england-manchester-44129386 https://www.bbc.co.uk/news/uk-england-manchester-43455692 OTSEBLOGI: Manchesteris sai plahvatuses surma vähemalt 22 inimest
Analoog (õigeusk)

Analoog (ka analoi; kreeka keeles Ἀναλόγιον analógion, 'koht, kust öeldakse sõna') on õigeusu kirikus kaldus ülaosaga kõrge lauake, millele asetatakse evangeelium, rist või ikoonid. Kasutatakse ka alusena, millele asetatakse jumalateenistuse käigus loetav parajasti vajalik liturgiline raamat.
Pealaud

Pealaud on laud, mille peal endisajal kammiti juukseid. Laua peal pead kammides sai samal ajal tappa ka täisid.[viide?] Pealaua teist poolt võidi kasutada tubaka lõikamiseks. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 138 Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Hooldekodu tee

Hooldekodu tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis. Hooldekodu tee sai nime 17. detsembril 2003. Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub Iru hooldekodusse. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 268
Aegna puiestee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Aegna puiestee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis. Aegna puiestee sai nime 25. aprillil 1986. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 29.12.2016. Päring Eesti Keele Instituudi kohanimeandmebaasis
Pistemaaker

Pistemaaker (allikates ka pistemaker) oli keskaegses Tallinnas ehtesepp, kes valmistas ja müüs talurahvale ehteid. Pistemaakrite seas oli palju eestlasi. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 145
Jaan Kompus

Jaan Kompus (24. juuni 1858 Liivaku veski, Uderna vald, Rõngu kihelkond, Tartumaa – 7. mai 1940 Tartu) oli eesti seltskonnategelane, köster, organist ja õpetaja. Ta õppis aastatel 1875–1878 Cimze seminaris. Aastatel 1878–1887 oli ta õpetaja Sangaste kihelkonnakoolis, 1888–1919 Rannu kihelkonnakooli köster, õpetaja ja koolijuhataja, 1919–1926 kooliõpetaja ja köster Elvas. Ta oli Elva kiriku ehitamise algataja ning oli Elva alevivolikogu liige, kes 28. juunil 1923 vanima liikmena juhatas alevivolikogu esimest koosolekut. "Koguduse ja Elva kiriku teenistust tahan surmani jätkata. Eluloolised ülestähendused". Koostajad Mariann Rammo ja Kaspar Rammo. Ignis Fatuus. Elva 2017 1938, 3. juuni Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk Tema poeg oli Hanno Kompus. Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid Haud Elva kalmistul
Toivo Tomson

Toivo Tomson (sündinud 17. septembril 1957 Tartus) on eesti tõlkija. Ta lõpetas 1975. aastal Tartu 2. Keskkooli ning õppis aastatel 1975–1977 Leningradi Metsatehnilises Akadeemias. Ta lõpetas 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ning oli aastatel 1989–1994 sama õppeasutuse ajaloo osakonna juures kraaditaotleja. Ta on tõlkinud eesti keelde Niccolò Machiavelli peateose "Valitseja": 1988: Diplomitöö "Machiavelli ja makjavellism. „Il Principe“" 1993: Niccolò Machiavelli. Valitseja (Il Principe). // Akadeemia. 1993. Nr 5, lk 1085–1117; nr 6, lk 1309–1341; nr 7 lk 1523–1564; kommenteeritud, tõlkija saatesõnaga 2001: Niccolò Machiavelli. Valitseja (tõlkinud Toivo Tomson). Quentin Skinner. Machiavelli (tõlkinud Liisi Erepuu). Avatud Eesti Raamat. Tallinn: Vagabund Ta valdab eesti, inglise, vene ja itaalia keelt. Lõpetanute tähestikuline nimekiri. ut.ee Väitekirja teema: „Poliitilise võimu vormide käsitlus Niccolò Machiavelli teostes“, juhendaja: prof Aleksandra Rolova (Läti Ülikool). Valitseja. Machiavelli. raamatukoi.ee Tomson, Toivo, tõlkija. erb.nlib.ee
Tallink Express Hotel

Tallink Express Hotel on Tallinnas Sadama 9 asuv hotell. Hotelli kõrval asub teine Tallinki hotell Tallink Spa & Conference Hotel. Hotelli koduleht
Bulgur

Bulgur on kuivatatud ja purustatud nisu. Bulgur on populaarne Lähis-Idas. Valgu- ja süsivesikurikas bulgur on populaarne ka taimetoitlaste hulgas. Nisust bulguri tegemine on iidne protsess, mis pärineb Vahemere maadest ja on tuhandeid aastaid Lähis-Ida kööki kuulunud. Piiblist on leitud viiteid, et seda valmistasid iidsed babüloonlased ja heebrealased juba 4000 aastat tagasi. Araabia, Iisraeli, Egiptuse ja Rooma tsivilisatsioonides söödi seda juba aastal 1000 eKr. Bulgurit kasutatakse pilaffides, suppides, pagaritoodetes või täidisena. Bulgur on peamine koostisaine tabbouleh salatis ja Liibanoni böfis. Bulgurit valmistatakse sarnaselt riisiga, ent selle tekstuur sarnaneb rohkem kuskussi omaga. https://www.vocabulary.com/dictionary/bulghur http://toidutare.ee/tööriistad/sõnastik/toiduained/13D3F/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuni 2017. Vaadatud 23. mail 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://g.co/kgs/IDZQFN  Bulgur – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Otello

"Otello", Giuseppe Verdi ooper "Otello", Verdi ooperi järgi tehtud film aastast 1986, lavastaja Franco Zeffirelli, peaosas Plácido Domingo "Otello", Gioachino Rossini ooper
Õhurünnakud Tartule veebruaris-märtsis 1944

Nõukogude Liidu õhujõud tegid 1944. aasta veebruaris-märtsis korduvalt õhurünnakuid Tartule. 18. veebruaril kell 17.55 viskasid teadmata arv Nõukogude lennukeid Tartule 6 pommi, mis langesid kesklinna ümbritsevale alale. Surma sai 2 ja haavata 8 inimest. 26. veebruaril 1944 8.45-10.55 toimus järgnev tunduvalt suuremate purustustega õhurünnak Tartule. Rünnakust võttis mitmes laines osa umbes 20 Nõukogude lennukit. Linna põhjapoolsele osale heideti mitukümmend pommi. Suuremaid purustusi said kaks puumaja Kalmistu tänaval ning maani maha põles Aleksandri tänav 90 asunud gaasihoidla gaasihoide ruum. Saksa sõjaväe lennuväljal Tartus said kaks saksa lennuväelast surma, 6 raskemalt ja 17 kergemalt vigastada. 26. märtsi õhtul ja öösel vastu 27. märtsi 1944 pommitasid Nõukogude lennukid Tartut kahes laines. Esimene laine algas umbes pool seitse õhtul ja kestis kella üheksani. Teine algas õhtul kell poolt üksteist ja kestis poole kaheni öösel. Surma sai 59 inimest, neist neli olid Saksa sõjaväelased. Raskelt sai vigastada 43 ja kergemalt 60 inimest. Kokku heideti linnale 220 pommi. Maha põles 39 maja, täielikult purustati 53 ja osaliselt 216 Tartus asuvat maja. Märtsipommitamine Eesti Julgeolekupolitsei informatsioon 19.2.1944. ERA.R-60.1.60.72 Eesti Julgeolekupolitsei Tartu Peavälisosakonna Poliitilise Politsei referentuuri nädalaaruanne 23.-29.02.1944. ERA.R-60.1.60.113 Eesti Julgeolekupolitsei Tartu Peavälisosakond. Poliitilise politsei referentuuri aruanne 29.3.-4.4.1944. ERA.R-60.1.60.223; Präfekt von Dorpat An den Herrn Gebietskommissar in Dorpat. März 1944. ERA.R-60.1.60.213-215