laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Leliefontein

Leliefontein on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas. Leliefontein on saanud alguse 1816. aastal asutatud misjonijaamast. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Leliefonteini elanikest värvilisi 99,03%, India või Aasia päritolu inimesi 0,32%, mustanahalisi aafriklasi 0,32% ja teisi 0,16%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,62% inimesi, inglise keelt 2,76% ja tsvana keelt 1,14%. Leliefontein, Northern Cape Karoo Space https://census2011.adrianfrith.com/place/365008
Baardskeerdersbos

Baardskeerdersbos on küla Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Overstrandi vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Baardskeerdersbosi elanikest valgeid 87,38%, värvilisi 10,68% ja mustanahalisi aafriklasi 1,94%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 66,02% inimesi, inglise keelt 33,01% ja teisi keeli 0,97%. https://census2011.adrianfrith.com/place/172024
3sat

3sat on Saksa telekanal. Telekanal on suunatud eeskätt Saksamaa, Austria ja Šveitsi elanikele. Põhiliselt edastatakse harivaid telesaateid ajaloolistel ja kultuuri teemadel, mängufilme ja uudistesaateid.
Malgas

Malgas on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas. Malgas asub Breede jõe paremal kaldal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Malgase elanikest värvilisi 50,00%, valgeid 38,64% ja mustanahalisi aafriklasi 11,36%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 72,73% inimesi, inglise keelt 18,18%, koosa keelt 2,27%, ndebele keelt 2,27% ja sotho keelt 2,27%. https://census2011.adrianfrith.com/place/170006
Komisjoniline kohtupsühhiaatriaekspertiis

Komisjoniline kohtupsühhiaatria ekspertiis on kohtupühhiaatrilise ekspertiisi vorm, mis osutub vajalikuks juhul, kui tuleb kontrollida isiku psüühikahäire diagnoosi ning selle otsest seost teo õigusliku tagajärjega. Mida keerukam ja vastutusrikkam on ekspertiis (mida raskem on süüdistatavale määrav kuritegu), seda vajalikum on komisjonilise ekspertiisi määramine. Komisjonilist kohtupsühhiaatria ekspertiisi reguleerib kohtuekspertiisiseadus. Komisjonilist kohtupsühhiaatria ekspertiisi teostab Eesti Kohtuekspertiisi Instituut. Komisjonilise kohtupsühhiaatria ekspertiisi puhul suunab kohtupsühhiaatrilisse ekspertiisi õiguskaitse ametkonna töötaja (politsei, kohus, uurija, prokurör). Peale ekspertiisimääruse koostamist ning konkreetse diagnoosi määramist on võimalik algatada komisjoniline kohtupsühhiaatria. Ekspertiis määratakse juhul, kui on tekkinud kahtlus kohtuasjaga seotud isiku psüühilise tervise suhtes. Ilma ekspertiisimääruseta kohtupsühhiaatrilist ekspertiisi ei tehta. Ekspertiisimäärus sisaldab kindlat psüühikahäire diagnoosi Kohtupsühhiaatriaekspertiisi võib korraldada ambulatoorselt või statsionaarselt. Ambulatoorne ekspertiis on oma sisult ühekordne hindamine, statsionaarne ekspertiis aga eeldab pikaajalist vaatlust ja isiku intervjueerimist kontrollitud keskkonnas (nt haiglas või vanglas) Statsionaarne ekspertiis on vajalik, kui tegemist on kahtlusega tõsiseltvõetavas katses psüühikahäireid stimuleerida. Komisjoni kuulub vähemalt kaks sama ala esindajat (kaks psühhiaatrit) Kindlasti tuleb eristada komisjonilist kohtupsühhiaatriat kompleksekspertiisist, kuna kompleksekspertiisi puhul teostavad ekspertiisi mitme ala esindajad (psühhiaater koostöös psühholoogi, seksuoloogi, neuroloogi, kohtuarsti või mitme psühhiaatriga). Komisjonilise ekspertiisi puhul tutvub toimiku materjalidega psühhiaater, kes annab komisjonile ülevaate kehalisest ja psüühilisest seisundist, kriminaal- või tsiviilasja sisust ja ekspertidele esitatud küsimustest. Ühine arvamus kinnitatakse allkirjaga. Eriarvamusele jäänud ekspert esitab oma arvamuse eraldi. Kohtupsühhiaatria-kohtupsühholoogia kompleksekspertiis Arno Adamsoo (1997). Kohtupsühhiaatria õiguslikud aspektid juristidele ja psühhiaatritele. Tallinn: Ilo Print. https://www.riigiteataja.ee/akt/130122015021 Harkovskaja, Alina 2016. Äkki tekkinud tugeva hingelise erutuse seisundi tuvastamine kriminaalkohtumenetluses. Magistritöö.
Helen Zille

Otta Helene Maree (sünninimi Otta Helene Zille; sündinud 9. märtsil 1951 Johannesburgis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik. Helen Zille on pärit saksa-juudi immigrantide perekonnast. Bakalaureusekraadi omandas ta Witwatersrandi Ülikoolis. Seejärel töötas ta ajakirjanikuna ja tegutses apartheidi-vastase aktivistina. 1980. aastatel oli ta tegev mitmetes mittetulundusühingutes. 1989–1993 juhtis ta konsultatsioonifirmat. 1993–1999 oli ta Kaplinna Ülikooli avalike suhete juht ja 1999–2004 Lääne-Kapimaa provintsi parlamendi liige. 14. aprillist 2004 kuni 15. märtsini 2006 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamendi liige. 15. märtsist 2006 kuni 30. aprillini 2009 oli Zille Kaplinna linnapea. 6. maist 2007 kuni 10. maini 2015 oli Helen Zille Demokraatliku Alliansi esimees. Alates 6. maist 2009 kuni 22. maini 2019 oli ta Lääne-Kapimaa provintsi peaminister. Südafrika: Helen Zille - die Gerechte Emma, 1. juuli 2010 Wolfgang Drechsler:Mutter Courage : Politik, Vision, Entschlossenheit: Ein Besuch bei Helen Zille, der Bürgermeisterin von Kapstadt Jüdische Allgemeine, 20. september 2007 Helen Zille South African History Online Helen Zille : "...the best Cape Town mayor in decades"... ? Capeinfo Helen Zille, Ms South African Government South Africa. Ministries, etc. rulers.org South Africa. Provinces rulers.org
Helmi Vill

Helmi Vill (1904–1973) oli eesti rahvalaulik. Vill sündis Karula kihelkonnas Vana-Antsla vallas Mõisamäel. Regilaule õppis ta oma isapoolselt vanaemalt Triina Hermannilt, kes oli tunnustatud pulmalaulik. Hiljem oli ta Antsla lähedal Urvaste kihelkonna Säre (praegu Kraavi) külas asuva Säremiku talu perenaine. Temalt on kokku kirja pandud 15 laulu, peamiselt 1957. ja 1965. aastal toimunud ekspeditsioonide käigus. Märkides, et vanad laulud pidid talle eriliselt lähedased olema, sest kuigi ka teised Triina Hermanni lapselapsed olid vanaemalt regilaule õppinud, ei mäletanud nad kaugeltki nii palju terviklikke regilauluvariante. Rahvaluulekogujad on Helmit kirjeldanud väga tagasihoidliku naisena. Folklorist Ottilie-Olga Kõiva on kirjutanud, et 1957. aasta ekspeditsiooni käigus soostus Helmi Antslasse lindistusele tulema ainult tänu lubadusele, et läheneva halva ilma tõttu aitab teadlaste meeskond teda hiljem põllukoristusel. Tal on tütar Ene, kes kirjutas 1956. aastal mitmeid ema laule arhiivide tarbeks üles. "Helmi Vill". Eesti rahvamuusika antoloogia. Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus. 2016. Vaadatud 22. detsember 2018. Oras, Janika (2010). "Musical Manifestations of Textual Patterning in Estonian Regilaul". Journal of Ethnology and Folkloristics. 4 (2): 55–68. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. september 2018. Vaadatud 22. detsembril 2018. Oras, Janika (2008). People of the Present and Songs of the Past: Collecting Folk Songs in Estonia in the 1950s and 1960s[alaline kõdulink]. Kogumikus Braun, Joachim; Karnes, Kevin C.; Loos, Helmut; Möller, Eberhard (toim.). Musikgeschichte in Mittel- und Osteuropa. Mitteilungen der internationalen Arbeitsgemeinschaft an der Universität Leipzig (lk 99−112). Leipzig: Gudrun Schröder Verlag. ISBN 978-3-926106-51-4 "Oma ema ja võõrasema söök" Helmi Vill (1965). Eesti rahvamuusika antoloogia "Hobusemäng" Helmi Vill (1965). Eesti rahvamuusika antoloogia "Leigarimäng" Helmi Vill (1965). Eesti rahvamuusika antoloogia "Rikka härg ja vaese vares" Helmi Vill (1965). Eesti rahvamuusika antoloogia
Bangladeshi riigipeade loend

Bangladeshi riigipeade loend loetleb iseseisva Bangladeshi riigipead alates riigi eraldumisest Pakistani koosseisust.
Keskpiirkond (Kamerun)

Keskpiirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Keskpiirkond asub riigi keskosas ja selle keskuseks on Kameruni pealinn Yaoundé. See on üks tihedamini asustatud piirkondi riigis. Keskpiirkond jaguneb 9 departemanguks.
Roheline Võti

Roheline Võti on rahvusvaheline ökotunnusmärk, mis antakse majutusasutustele, kes järgivad oma tegevuses jätkusuutliku arengu põhimõtteid. Märgi teenivad välja ainult need asutused, mis täidavad rangelt kehtestatud reegleid, mida kontrollivad regulaarsed kontrollkülastajad. Rohelise Võtme eesmärk on ennetada kliimasoojenemist ning premeerida ettevõtteid, kes käituvad keskkonnasõbralikult. Roheline Võti on mittetulunduslik ja riiklik programm, mis kuulub Keskkonnaõppe sihtasutusele (FEE). Seda programmi tunnustatakse ning ka toetatakse Maailma Turismiorganisatsiooni, WTO, UNEP-i ja Rahvusvahelise Keskkonnaprogrammi poolt. Rohelise Võtme peakontor asub Kopenhaagenis ning juhtkonna liikmeid on enamikus liitunud riikides. Rohelise Võtme eesmärgid on: evitada keskkonnasõbralikke ja jätkusuutlikke meetodeid ning tehnoloogiaid, et vähendada ressursikulu; suurendada turismifirmade klientide ja töötajate teadlikkust ning mõjutada neid käituma keskkonnale kasulikumalt; tõsta keskkonna säästmise vajalikkust ning tuua sisse muudatusi keskkonna heaks üldiselt. Rohelise Võtme tegevus algas Taanis 1994. aastal ning 2002. aastal võttis juhtimise üle Keskkonnaõppe sihtasutus. Sestpeale on Roheline Võti levinud peaaegu 60 riiki. Selleks, et saada Rohelise Võtme märgis, tuleb täita kriteeriume. Kriteeriumid on arusaadavad ühtviisi nii reisijatele kui ka turismiettevõtetele. Nende täitmist kontrollitakse kontrollkülastustega. Täita tuleb ühist rahvusvahelist kriteeriumi ning spetsialiseeritud reegleid, mis on loodud igale riigile eraldi vastavalt selle kultuurile, seadustikule ja infrastruktuurile. Reeglid keskenduvad keskkonnahoiule ning uuendustele, mida saaks ettevõte parandada. Säästmise osas peetakse silmas vee, prügi, energia, toidu kokkuhoidu ja loodussõbralike kemikaalide kasutust. Samuti on oluline teavitada kliente ja töötajaid keskkonnasäästlikest viisidest. Roheline võti tugineb viiel sambal: töötajate, klientide ja omanike harimine, tõstes teadlikkust turismisektoris; keskkonna säästmine, vähendades keskkonda kahjustavaid ressursse; ökonoomne juhtimine, vähendades tarbimist ja kulutusi; Rohelise Võtme turundamine märgise kaudu; turismisektori tugevamaks muutmine, mõeldes pigem maailma heaolule kui enda ettevõtte edule. "Our programme".
Betzendorf

Betzendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 32,71 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1144 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Oldendorf (Luhe)

Oldendorf (Luhe) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 32,69 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1015 inimest. Läheduses on oluline neoliitikumi matmispaik Oldendorfer Totenstatt, mis on hästi säilinud. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Webseite der Samtgemeinde
Rehlingen

Rehlingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 65,96 km². 31. detsembril 2017 elas seal 767 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Soderstorf

Soderstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 35,86 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1430 inimest. Eelajalooline kalmistu Nekropole von Soderstorf asub lähistel. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Gemeinde Soderstorf
Barberton (LAV)

Barberton on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas, Umjindi valla halduskeskus. Barberton on asutatud 1884. aastal. Linnas tegutseb neli kullakaevandust. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Barbertoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 44,24% valgeid 41,88%, värvilisi 8,53%, India või Aasia päritolu inimesi 4,93% ja teisi 0,43%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 47,92% inimesi, inglise keelt 22,66%, svaasi keelt 20,75%, suulu keelt 2,24% ja tsonga keelt 1,53%. Barberton South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/875006
NRG

NRG võib tähendada järgmist: NRG (ka NRG Energy), USA ettevõte NRG-tehing ...
Kaug-Põhjapiirkond

Kaug-Põhjapiirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Piirkonna põhjaservas asub Tšaadi järv. Kaug-Põhjapiirkond on etniliselt kõige kirevam piirkond Kamerunis. Seal elab üle 50 erineva etnilise rühma.
Bardowick

Bardowick (alamsaksa: Bewick) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 23,25 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6993 inimest. Vald asub Lüneburgist põhjas, laevatatava Ilmenau jõe ääres. Paika on esmamainitud 795. aastal ja linnaseisuse andis talle 972. aastal Otto I. Selle nimi on tuletatud langobardidest, see hõim elas seal kunagi. Siit algas Lombardia koloniseerimine nende ariaanliku kuninga Alboini juhtimisel. 1146. aastal on esmamainitud Peeter-Pauli kollegiaatkirikut. 1186. aastal andis siis pädev Verdeni vürstlik piiskop Tammo (suri 1188. aastal) kollegiaatkirikule veel eesõigusi. Linn (peale kirikute) tehti 1189. aastal Heinrich Lõvi poolt maatasa. Selle ajani oli see kõige õitsvam kaubanduslinn Põhja-Saksamaal. Endise kollegiaat-, vahepeal luterliku kiriku (saksa: Bardowicker Dom; sõna Dom kasutatakse saksa keeles – pars pro toto – sünekdohhina kollegiaatkirikute ja katedraalide kohta ühtviisi) praegune hoone püstitati ajavahemikus 1389–1485. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.bardowick.de
Mari Kanasaar

Mari Kanasaar (28. aprill 1937 Tallinn – 22. veebruar 2022) oli eesti moekunstnik ja illustraator. Ta õppis Tallinna 27. 8-klassilises koolis Rahumäel ja Tallinna 7. Keskkoolis. Aastatel 1956–1962 oli moeüliõpilane Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis. 11-aastaselt põdes ta lastehalvatust ning sellest ajast saati vajas liikumiseks ratastooli. Aastatel 1963–1965 oli Tallinna Moemaja kunstnik, kavandas rõivamudeleid. Aastatel 1965–1992 töötas ta ajakirja Siluett moekunstniku ja toimetajana, kirjutas ajakirjale artikleid ja tegi moeillustratsioone. Eesti Kunstnike Liidu liige aastast 1969. 1990. aastatel pidas ta loenguid 20. sajandi moestiilidest Eesti Kunstiakadeemia moe eriala üliõpilastele, juhendas diplomande. Kirjutas moeajalooalaseid artikleid ajakirjadele Stiil ja Avenüü; tema artikleid stiilist, moekunstnikest ja moeikoonidest ilmus ka mitmes muus perioodilises väljaandes, sageli illustreeritult ta enda joonistustega. 2010. aastal ilmus Sulev Olli ja Mari Kanasaare koostöös "Printsessi voodikohendaja päevaraamat". Sulev Olli luulekogu on võrdselt ka Mari Kanasaare pildiraamat – tekst muundub selles sujuvalt pildiks ja pilt tekstiks. Üks ei ole mõeldav ilma teiseta, koos sünnib ent nauditav tervik. (Peeter Helme). 2013. aastal ilmus tema kirjutatud essee kakskeelses raamatus "Kaamos. Eesti mood täna = Fashion now: Estonia" (kirjastus Stiilikanal). 1978 moejooniste näitus Tallinna Kunstisalongis koos Kristel Leedjärvega 1984 grupinäitus Draakoni galeriis koos Kristel Leedjärve ja Luule Heapostiga 2012–2013 osalus näitusel "Mood ja külm sõda" Kumu suures saalis Sulev Oll, Mari Kanasaar "Printsessi voodikohendaja päevaraamat". Raadiosaade "Uus raamat", esmaeeter 04.03.2011. http://epl.delfi.ee/news/kultuur/mari-kanasaar-curriculum-vitae?id=50729799 http://www.colleduc.ee/kunst-cv/kanasaar.html Tiivad kannavad, jalad mitte. Delfi Lood / Anne & Stiil, 7. oktoober 2007 Raadiosaade "Uus raamat". ERR Arhiiv, esmaeeter 4. märtsil 2011
Barum (Lüneburg)

Barum on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 9,8 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2013 inimest. Barumi alljaotused on Barum, Horburg ja St. Dionys. Barumit läbib Neetze jõgi. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
TLH

TLH võib tähendada järgmist: Tallinna Lastehaigla ...
TVN

TVN võib tähendada järgmist: TVN (telekanal) ...
VIA

VIA või Via võib tähendada järgmist: VIA Technologies, Taiwani ettevõte ...
Handorf

Handorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 9,75 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2061 inimest. Muusikakirjastusettevõtte Lugert Verlag peakorter paikneb vallas, ettevõte toodab Forte noodikirjutusprogrammi. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Keskpiirkond

Nime Keskpiirkond on kandnud mitu 1. järgu haldusüksust: Keskpiirkond (Burkina Faso) Keskpiirkond (Fidži) Keskpiirkond (Ghana) Keskpiirkond (Kamerun) Keskpiirkond (Malawi) Centre-Val de Loire, haldusüksus Prantsusmaal Keskpiirkond (Togo) Keskpiirkond (Saudi Araabia), endine haldusüksus
Mechtersen

Mechtersen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 14,42 km². 31. detsembril 2017 elas seal 703 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Radbruch

Radbruch on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 22,54 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2156 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Greylingstad

Greylingstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Dipalesengi vallas. Greylingstad on asutatud 1909. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Greylingstadi elanikest valgeid 53,28%, mustanahalisi aafriklasi 45,05%, India või Aasia päritolu inimesi 0,83%, värvilisi 0,60% ja teisi 0,36%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 51,74% inimesi, suulu keelt 27,92%, sotho keelt 6,62%, inglise keelt 4,45%, ndebele keelt 2,29%, pedi keelt 2,17%, koosa keelt 1,81% ja tsvana keelt 1,44%. Greylingstad Rural & Urban Exploration https://census2011.adrianfrith.com/place/865004
2019. aasta autoralli maailmameistrivõistlused

2019. aasta autoralli maailmameistrivõistlused olid autoralli maailmameistrivõistluste 47. hooaeg. Maailmameistrivõistlused koosnesid 13 etapist, mis said alguse Monte Carlo ralliga jaanuaris ning pidid lõppema novembris Austraalia ralliga, kuid ulatuslike maastikupõlengute tõttu jäeti 14. etapp ära. Ott Tänak ja Martin Järveoja kindlustasid maailmameistritiitli eelviimase etapiga, mis jäi viimaseks, ning nad kogusid 263 punkti. Meeskondlikult võitis Hyundai 380 punktiga. Punkte jagati järgneva süsteemi alusel iga ralli lõpus kümnele parimale Sõitjad ja kaardilugejad said lisapunkte iga ralli Power Stage kiiruskatselt. Tootjate arvestuses said rallilt punkte koguda igast meeskonnast maksimaalselt 2 parimat kohta saanud rallipaari. Tabelis on märgitud igal etapil kogutud punktid. Koduleht (inglise keeles) Hooaeg 2019 ewrc-results.com
Vögelsen

Vögelsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 8,26 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2339 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Wittorf

Wittorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 11,99 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1489 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Boitze

Boitze on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 25,41 km². 31. detsembril 2017 elas seal 371 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Edelapiirkond

Edelapiirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Edelapiirkond on Kameruni läänepoolseim piirkond. Piirneb läänes Nigeeriaga ja lõunas Atlandi ookeaniga.
Dahlem (Alam-Saksi)

Dahlem on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 16,99 km². 31. detsembril 2017 elas seal 616 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Dahlenburg

Dahlenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 49,85 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3323 inimest. Vald asub umbes 25 km Lüneburgist idas. Le Molay-Littry, Prantsusmaa Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Nahrendorf

Nahrendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 44,04 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1244 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Tosterglope

Tosterglope on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 19,53 km². 31. detsembril 2017 elas seal 581 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht
Umdloti

Umdloti on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas. Umdloti asub India ookeani rannikul. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Umdloti elanikest valgeid 76,66%, mustanahalisi aafriklasi 12,26%, India või Aasia päritolu inimesi 8,49%, värvilisi 2,25% ja teisi 0,34%. Inglise keelt pidas emakeeleks 72,69% inimesi, afrikaani keelt 14,33%, suulu keelt 7,11% ja koosa keelt 1,69%. https://census2011.adrianfrith.com/place/599049
Buea

Buea on linn Kamerunis, Edelpiirkonna halduskeskus. Buea asub Guinea lahe ranniku lähedal Kameruni mäe idajalamil. Buea oli Saksa Kameruni pealinn 1901–1909. Maailmasõjas vallutasid Briti väed Saksa Kameruni ja pärast sõda läks see Briti mandaadi alla. 1949–1961 oli ta Briti Kameruni Lõunaprovintsi keskus. Tänapäevalgi on ta ingliskeelse Kameruni keskus. Põhiline rahvusrühm linna ümbruses on bakverid, ent Bueasse kui provintsikeskusse on elama asunud muudestki rahvustest inimesi, sealhulgas prantsuskeelseid. Linnas asub Buea ülikool, Kameruni ainus inglise õppekeelega ülikool. Asukoha tõttu Kameruni mäe jalamil on kliima linnas mõõdukam kui mujal riigis. See-eest kasnnatab linn äikesetormide ja mägedest laskuva udu käes.  Buea – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sergio Ojeda

Sergio Ojeda Doren (23. jaanuar 1906 Santiago – 1. jaanuar 1996 Los Angeles, USA) oli Tšiili poksija, poksitegelane ja poliitik. Ta oli 1920. aastatel mitmekordne Tšiili meister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg). Ta osales poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel, kuid sattus kohe 1. ringis kokku hilisema kuldmedali- ja olümpiavõitjaga Víctor Avendañoga (Argentina), kaotas oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Pärast poksijakarjääri lõppu töötas ta kinnisvara- ja kindlustusmaklerina. Alates 1944. aastast tegutses ta Tšiili elukutselise poksi tegelasena. Ta organiseeris 1946. aastal tolleaegse elukutseliste raskekaalu maailmameistri Joe Louisi turnee Tšiilis. Tema tegevus aitas oluliselt tõsta poksi populaarsust Tšiilis. Ta oli alates 1949. aastast seotud Agraarse Töölisparteiga. Selle partei nimekirjas valiti ta 1953. aastal Tšiili parlamenti. Seal oli ta seotud eelkõige haridusküsimustega. 1957. aastal läks ta kohtu alla süüdistatuna kinnisvaraga seotud pettustes ja altkäemaksuvõtmistes. Ta läks 1970. aastal USA-sse, kuhu jäi kuni oma surmani. 9. suveolümpiamängude poksivõistlus. Amsterdam 1928. Tulemused inglise keeles Sergio Ojeda veebisaidil Olympedia (inglise) Sergio Ojeda Doren. Tšiili parlamendiliikmete elulood. Hispaania keeles