laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
SuperSeaCat

SuperSeaCat oli Tallinna-Helsingi liinil tegutsenud kiirlaevafirma. See firma oli pikka aega kontserni Sea Containers omanduses, kuid müüdi 2008. aasta kevadel Kreeka laevafirmale Aegean Speed Lines. Nime SuperSeaCat (tõlgituna inglise keelest: "Merekass") on SeaContainers kasutanud alates aastast 1997 ühekerelistel kiirlaevadel. Liinile Tallinn-Helsingi tõi Silja Line kiirlaevad 2000. a. kevadel. 2006. aastal ostis Tallink Silja Line'i Sea Containers Ltd-lt. Tehingust jäid välja nii SuperSeaCat kiirlaevad kui ka Silja Line endised laevad Finnjet ja Silja Opera (praegune Opera). Juulis 2006 asutati ettevõte Sea Containers Finland Oy (alates 2008 Superseacat Oy), et kiirlaevade liiklus Tallinna-Helsingi liinil saaks jätkuda. Teenus toimis SuperSeaCati kaubamärgi all. 24. augustiks 2007 oli kompanii laevadega sõitnud 5 miljonit reisijat. Kontsernis Sea Containers on firma tegutsemisaja jooksul olnud neli SuperSeaCat kiirlaeva: SuperSeaCat One; SuperSeaCat Two; SuperSeaCat Three ja SuperSeaCat Four. Kaks viimast viis praegune omanik Kreekasse pärast liikluse lõppu Tallinna–Helsingi liinil. Laevafirma Superseacat Oy lõpetas üllatuslikult liikluse Tallinn–Helsingi liinil 14. oktoobril 2008, viidates majandusraskustele. 20. oktoobril 2008 kuulutas Helsingi ringkonnakohus välja ettevõtte pankroti. 2009. aastast peale opereerivad mõlemad laevad Kreeka lipu all, uued nimed on SpeedRunner III ja SpeedRunner IV. Laevade tegevust saab reaalajas jälgida kodulehel marinetraffic.com. Otsingus võib laevad leida IMO numbrite järgi: SpeedRunner III - 240932000 ja SpeedRunner IV - 240931000.  Pikemalt artiklis SuperSeaCat (laev) SuperSeaCat parvlaevad võtavad peale nii reisijaid kui ka autosid. SuperSeaCati kiirlaevad ehitati Itaalia laevatehases Fincantieri, mis on üks Euroopa suurimatest laevatehastest, laevade värvilahenduse autor on Pininfarina. Laevadel on V-kujuline kere, mis oli tolleaegsetest tiiburitest ja katamaraanidest vastupidavam, tekitas vähem vibratsiooni ja väiksemaid laineid. SuperSeaCati kiirlaevade keskmine sõidukiirus on 38 sõlme, mida suudetakse säilitada ka täislastiga 340 tonni. Need laevad võivad peale võtta 700 reisijat ja 150 autot. Mõlema laeva vööri külgedel on pärsia kassid, mis sümboliseerivad Sea Containersi kauaaegse omaniku James Sherwoodi koduloomi. Mõlemad kassid olid erineva värvilahendusega: SuperSeaCat Threel on hõbehall ja SuperSeaCat Fouril oranž pärsia kass, keda nimetati vastavalt Be-Bop ja Bagpuss. SuperSeaCat on Fakta om Fartyg (Rootsi keeles) Helsingi liini sulgenud SuperSeaCati töötajad vaevlevad teadmatuses, Ärileht, 16. oktoober 2008 Superseacat läks pankrotti, Postimees 21. oktoober 2008
Linus Torvalds

Linus Benedict Torvalds (sündinud 28. detsembril 1969 Helsingis) on Soome-Ameerika tarkvaraarendaja, peamiselt tuntud operatsioonisüsteemi tuuma Linux autorina. Torvalds sündis Helsingis 28. detsembril 1969. Tema vanemad on Nils ja Anna Torvalds. Oma eesnime sai ta Linus Paulingi järgi. Tema isapoolne vanaisa oli soomerootsi luuletaja ja ajakirjanik Ole Torvalds. Ta õppis alates 1988. aastast Helsingi ülikoolis. 1991 hakkas Torvalds hobi korras välja töötama tuuma Linux. Inspireerituna õppesüsteemist Minix, mille töötas välja Andrew Tanenbaum, püüdis ta kirjutada UNIX-i operatsioonisüsteemi, mis töötaks tema kodusel personaalarvutil. Torvalds töötas Linuxi tuuma esialgse variandi välja põhiliselt vabast ajast ja isiklike seadmete abil. Linuxi tuum koos paljude teiste poolt välja töötatud tarkvaraga (põhiliselt GNU süsteem) moodustab niinimetatud Linuxi distributsiooni. Paljud nimetavad seda kombinatsiooni lihtsalt Linux (mis on eksitav) või GNU/Linux. Praegu tegutseb ta Linuxi projekti koordinaatorina. Linus Torvalds. "Mis on häkkerile sisemiseks tõukejõuks, ehk "Linuse seadus"." // Pekka Himanen. "Häkkerieetika ja informatsiooniajastu vaim." Inglise keelest tõlkinud Kalle Kurg. Tallinn, Kunst 2003. ISBN 9949407001 Linuse seadus Tanenbaumi ja Torvaldsi debatt Tux Dokumentaalfilm "Revolution OS" The Code: Story of Linux documentary (Multilingual)
Bill of Rights

Bill of Rights on mitme konstitutsioonilise dokumendi pealkiri: "Bill of Rights" (An Act Declaring the Rights and Liberties of the Subject and Settling the Succession of the Crown) on üks põhilisi konstitutsioonilisi dokumente Inglismaal. Sellele kirjutasid 1689 alla William III ja Mary II, kui Inglismaa parlament oli nad pärast Kuulsat revolutsiooni Inglismaa ja Iirimaa kaasvalitsejateks kuulutanud. Virginia õiguste deklaratsioon (Virginia Bill of Rights) "Bill of Rights" nime kannab ka Ameerika Ühendriikide konstitutsiooni kümme esimest parandust.
Riho Ühtegi

Riho Ühtegi (sündinud 15. veebruaril 1964) on Eesti sõjaväelane, auastmelt kindralmajor, kes oli alates 19. juulist 2019 kuni 15. detsembrini 2023 Kaitseliidu ülem. Riho Ühtegi eestvedamisel taastati Kaitseliidu Tartumaa malev. Ta on teeninud Kaitsejõudude Peastaabi informatsiooniosakonna (J2) ülemana, Eesti kaitseväe Luurepataljoni ülemana (26. veebruarini 2007) ja Eesti kontingendi ülemana Afganistanis. 1. augustil 2011 asus kolonelleitnant Riho Ühtegi teenima Eesti kaitseatašeena Gruusias. Alates 2012. aasta lõpust oli ta Kaitseväe erioperatsioonide väejuhatuse ülem. Kaitseväe juhataja kindralmajor Martin Herem esitas Riho Ühtegi mais 2019 kandidaadiks Kaitseliidu ülema ametisse. Valitsus kinnitas Ühtegi sellesse ametisse 13. juunil 2019 ja ta võttis Kaitseliidu juhtimise Meelis Kiililt üle 19. juulil 2019. Ühtegi ametiaeg Kaitseliidu ülemana lõppes 15. detsembril 2023. Ühtegi ülendati kindralmajoriks 23. juunil 2023. 1997 Kotkaristi IV klassi teenetemärk 2024 Kotkaristi II klassi teenetemärk Kaitseväe eriteenete rist Kaitseväe teenetemärk mälestusmedal "10 aastat taastatud kaitseväge" Kaitseliidu Kotkarist V klass Kaitseväe teeneterist Kaitsejõudude Peastaabi teeneterist Maaväe ohvitseri kuldrist Kaitseliidu Valgeristi III klass Kaitseliidu teenetemedali I klass Kaitseliidu teenetemedali eriklass Kaitseliidu teenetemärk II klass Erna Seltsi I klassi teenetemärk Kaitseliidu Tartu maleva teenetemärk Rahvusvahelistes sõjalistes operatsioonides osalenu medal Kaitseministeeriumi kuld-rinnamärk Kolonelleitnant Ühtegi hakkab teenima kaitseatašeena Gruusias. BNS-i uudis, 31. juuli 2011. http://www.mil.ee/et/kaitsevagi/erioperatsioonid Toomas Sildam. Kolonel Ühtegi: Kaitseliit ei ole "kummitusvägi", vaid end kaitsev rahvas, ERR uudised, 15. august 2019 Elulugu Eesti kaitseväe kodulehel "‘They Will Die in Tallinn’: Estonia Girds for War With Russia" Politico, 10. juuli 2018 "Valitsus nimetas Kaitseliidu ülemaks kolonel Riho Ühtegi" Kaitseliit, 13.06.2019
Kotšetšum

Kotšetšum (vene Кочечум) on jõgi Aasias. Algab Putorana mägismaalt. Seejärel voolab Kesk-Siberi kiltmaal valdavalt kagusse. Alamjooksul pöördub edelasse. Suubub paremalt Alam-Tunguskasse. Pikkus 733 km, valgla 96 400 km².
Kaitseliidu Tartumaa malev

Kaitseliidu Tartumaa malev oli Kaitseliidu malev enne teist maailmasõda. Kaitseliidu taastamisel loodi Tartumaa malev Riho Ühtegi algatusel Elvas, hiljem ühendati Tartu malevaga ning organiseeriti Elva rühmaks (praeguseks on sellest saanud Elva üksikkompanii). Jaan Unt (1925–1931) Peeter Asmus (1932–1939)
Z̄āgrose mäed

Z̄āgros (pärsia رشته‌كوه‌های زاگرس (Reshteh Kūhhā-ye Z̄āgros), kurdi Çîyayên Zagrosê) on mäestik Aasia edelaosas. Kulgeb Iraani mägismaa edelaosas loode-kagu suunas. Kõrgeim tipp 4548 m (Zardkūh). Piirneb kirdes Dasht-e Kavīriga ja edelas Mesopotaamiaga.
Malév

Malév (Magyar Légiközlekedési Vállalat) oli Ungari rahvuslik lennufirma. 3. veebruaril 2012 kell 6.00 peatas Malév oma lennud, sest Ungari valitsus lõpetas lennufirma finantseerimise. 2012. aasta seisuga oli Malévil 22 reisilennu Lisaks kasutas Malév Boening 747 lennukeid. http://www.postimees.ee/727080/ungari-lennukompanii-lopetas-too/ http://www.seatmaestro.com/airplanes-seat-maps/malev-hungarian-airlines-boeing-737-600.html http://www.seatmaestro.com/airplanes-seat-maps/malev-hungarian-airlines-boeing-737-700.html Malévi koduleht (Arhiiv) Ungari lennukompanii lõpetas töö, e24.ee, 3.02.2012
Tauragė maakond

Tauragė maakond on üks kümnest maakonnast Leedus. Piirneb välisriikidest Venemaa Kaliningradi oblastiga. Tauragė maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (savivaldybė): Jurbarkase rajoon (Jurbarko rajonas) Pagėgiai omavalitsus (Pagėgių savivaldybė) Šilalė rajoon (Šilalės rajonas) Tauragė rajoon (Tauragės rajonas) 134 700 (2004) 127 400 (2008) 118 500 (2012) 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tauragė maakonna elanikest leedulasi 98,35%, venelasi 0,66%, ukrainlasi 0,12% ja sakslasi 0,10%. Väike-Leedu Žemaitija Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 14. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Tauragė maakonna administratsioon
Kalle Eller

Kalle Istvan Eller (7. mai 1940 – 10. jaanuar 2023) oli Eesti sõjaväelane (kolonel) ja kultuuritegelane, maausuline. 1964–1970 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis, inglise ja eesti filoloogia erialal. 1970–1973 töötas õpetajana eri koolides, sh Ahja, Kodasoo, Sihva koolis 1973–1988 Karula metskonna metsnik 1986–1988 EELK Usuteaduse Instituudi eesti keele lektor 1989–1991 Kaitseliidu ohvitser 1990. aasta juulis andis Heinrich Mark talle koloneli auastme 17. veebruarist kuni 10. novembrini 1990 Kaitseliidu ülem 1992–1994 Riigikogu riigikaitsekomisjoni nõunik Taluarhitektuur Keelealane tegevus Võru Instituudi juures Osalenud Tartu omakirjastuslike almanahhide koostamisel ja väljaandmisel: "Marm" (1968), "Õitsev Tuul" (1969), "Kamikadze" (1970), "Jumala Tuul" (1972). Laiema tähelepanu pälvis essee "Maarahvast", mis ilmus osade kaupa ajalehes Põllumajanduse Akadeemia (27. jaanuaril, 9., 17. ja 24. veebruaril 1972, nr 4–7). Sellele järgnes ulatuslik mõttevahetus samas lehes ja avalikkuses. "Maarahvast" ilmus taas ajakirjas Vikerkaar (1990, nr 3, lk 72). Koguteoses "Maarahva elujõud" II (Tartu, Elmatar 1998, lk 199–216). Regivärsiline poeem "Teomees Tõnu" (1972) Luuletused ajakirjas Mana (1978 ja 1980) Lühiesseed ja kirjutised keele, kultuuri ja poliitika teemadel omakirjastuslikes väljaannetes ("Vigilia", Tartu 1972–1978; kogumik "Keel", Tartu 1978) ning Võru Keele ja Kultuuri Fondi ja Võru Instituudi väljaannetes Valik maakeelseid nimesid (koos Tõnn Sarvega): 200 maakeelset nime. Kultuur ja Elu 1987, nr 9, lk 21–22 500 maakeelset nime. Noortekalender 1990, lk 140–145 Kogumikus "Head nimevalimist!" 1991. Toim E. Simson. Tallinn Kirjutis "Maarahvast" kogumikus "Maarahva elujõud II. Müüdid ja tegelikkus", Elmatar 1998. ISBN 9985-832-68-X Võro-seto language. (Inglise keeles) Võru Instituut 1999. ISBN 9985-9149-5-3 Minu mets ehk Kuidas jääda rikkaks. (Koos Rein Kuresoo ja Ahto Ojaga.) Eestimaa Looduse Fond 1999. ISBN 9985-60-624-8 Bärsärk. Luuletusi Eesti Vabariigi aastaist 1967– . Ilmamaa 2001 ISBN 9985-878-78-7 Kakskümmend aastat: võit või kaotus? Nädaline, 16. veebruar 2010 Maarahvast Valik maakeelseid nimesid Meie rahvas on olemas kristliku Õhtumaa kiuste. Päikesetuul XI 10216 (2003). Intervjuu Peeter Liiviga Kalle Elleri mälestuseks on nimetatud tema leiutatud luulevorm kellerii. Eesti Muinsuskaitse Selts (1987, asutajaliige) Kaitseliit Rahvuslik Kaitsealgatuskeskus Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (9. juuni 1990 – 21. november 1992, asutajaliige). Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koda (asutajaliige) Võru Selts Võro Keele ja Kultuuri Fond (asutajaliige) Eesti Regionaal- ja Vähemuskeelte Liit (juhatuse liige) 26.05.2018 – Kaitseliidu Valgeristi 1. klassi teenetemärk "Kalle Eller sai Kaitseliidu kõrgeima teenetemärgi". Kaitseliit.ee. Riho Ühtegi. Nimed, mida pole raiutud marmortahvlitele. Kaitse Kodu!, 2007, nr 7, lk 21–24 Suri Kaitseliidu endine ülem Kalle Istvan Eller Kalle Eller Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Tõnn Sarv. Mälestusi Kalle Ellerist. - "Vikerkaar", 2023.
Arusta

Arusta on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Külas asub stratotüüpne Nõmmeküla paemurd. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink]
Kurevere (Kiili)

Kurevere on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Taani hindamisraamatus oli küla nimeks Kurkeuerae. Posti sihtnumber on 75405. Kurevere karstiala Kurevere jõgi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 7.07.2022.
Luige

Luige on mitme koha nimi: Luige on alevik Kiili vallas Harju maakonnas Luige on küla Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas Luige on Põltsamaa valla Uuevälja küla nimevariant Luige on ka Petserimaal ning praegu Vene Föderatsiooni territooriumile jääva Lebedõ küla eestikeelne nimi Luige on perekonnanimi: Armas Luige (1910–1991) oli eesti ehitusinsener
Luige (Põltsamaa)

Luige on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aidu (Põltsamaa)

Aidu on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Küla asub Jõgeva–Põltsamaa maantee ääres. Aidus on omapärase ehituslaadiga kõrtsihoone, Vabadussõja mälestusmärk Aidu võidualtar, külalistemaja ja korvpalliväljak (ehitati 2009). Põltsamaa Ühisgümnaasiumi Aidu õppekoht ja Aidu raamatukogu asuvad Aidu lähedal Vägari külas. 18. sajandi kaartide järgi oli küla nimi Aito ja seal asus kõrts. 4. jaanuari 1919 peetud Aidu lahing oli üks Eesti Vabadussõja murdepunkte, millega peatati bolševike rünnak Põltsamaale. Sündmust meenutab Aidu võidualtar. 2. augustil 1941 toimus Tapiku raba servas Udukülas massimõrv, milles hukkus 17 relvitut meest ümberkaudsetest küladest. Ohvrid maeti järgmisel päeval Aidu Vabadussõja samba juurde ühishauda. Sündmuse mälestuseks on Paduveres mälestuskivi. Tee Aitu Lahavere poolt Aidu külalistemaja Vabadussõja Aidu lahingu mälestusmärk Põdra sovhoos Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. 2009.08.13 valminud Leader projekt "Aidu küla korvpalliväljak"[alaline kõdulink] "Aidu Raamatukogu". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 6. detsembril 2012. Tiit lääne: Seitsekümmend aastat Uduküla tragöödiast, Vooremaa 6.08.2011. Toomas Reinpõld: Homme avatakse Paduveres mälestuskivi, Vooremaa 19.06.2012
Aidu

Aidu on mitme koha nimi: Aidu on küla Lüganuse vallas Ida-Viru maakonnas Aidu on küla Viljandi vallas Viljandi maakonnas Aidu on küla Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas Aidu järv asub Viljandimaal Aidu soo asub Jõgevamaal Aidu looduskaitseala asub Jõgevamaal Aidu mõis (Aidenhof), mõis Paistu kihelkonnas Aidu mõis (Aitz), mõis Lüganuse kihelkonnas (praeguses Lüganuse vallas) Aidu vald eksisteeris aastail 1866–1937 Viljandimaal
Telšiai maakond

Telšiai maakond on üks kümnest maakonnast Leedus. Telšiai maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (savivaldybė): Mažeikiai rajoon (Mažeikių rajonas) Plungė rajoon (Plungės rajonas) Rietavase omavalitsus (Rietavo savivaldybė) Telšiai rajoon (Telšių rajonas) 180 600 (2003) 173 400 (2008) 163 800 (2012) 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Telšiai maakonna elanikest leedulasi 97,37%, venelasi 1,44%, valgevenelasi 0,17%, ukrainlasi 0,16%, lätlasi 0,08% ja poolakaid 0,08%. Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 20. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Telšiai maakond
Aidu (Lüganuse)

Aidu on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Aidu karjäär Aidu mõis (Aitz) Aidu püramiid Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Statistikaameti andmebaas
Aidu-Liiva

Aidu-Liiva on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014.
Aidu-Nõmme

Aidu-Nõmme on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aidu-Sooküla

Aidu-Sooküla on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aruküla (Lüganuse)

Aruküla on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Arupäälse

Arupäälse on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
202

202. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - 200. aastad - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad Aastad: 197 198 199 200 201 - 202 - 203 204 205 206 207 Septimius Severus naasis Rooma pärast viieaastast eemalolekut. Roomas keelati kristlusse pöördumine ja kristlik propaganda. ... ...
Aruvälja (Lüganuse)

Aruvälja (18. sajandi kaartidel Arruwälli) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Küla juures on Ojamaa jõgi (18. sajandi kaartidel Aidu Suur Jöggi). Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Panevėžysi maakond

Panevėžysi maakond on üks kümnest maakonnast Leedus. Panevėžysi maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (savivaldybė): Biržai rajoon (Biržų rajonas) Kupiškise rajoon (Kupiškio rajonas) Panevėžysi linn (Panevėžio miestas) Panevėžysi rajoon (Panevėžio rajonas) Pasvalysi rajoon (Pasvalio rajonas) Rokiškise rajoon (Rokiškio rajonas) 300 900 (2004) 284 200 (2009) 254 200 (2011, rahvaloendus) 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Panevėžysi maakonna elanikest leedulasi 96,38%, venelasi 2,26%, ukrainlasi 0,24%, poolakaid 0,20%, valgevenelasi 0,15%, lätlasi 0,07% ja mustlasi 0,06%. Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 14. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
203

203. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - 200. aastad - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad Aastad: 198 199 200 201 202 - 203 - 204 205 206 207 208 Septimius Severus lasi Bütsantsi linna taastada. ... ...
Hirmuse

Hirmuse on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Hirmuse on nime saanud seal asunid Hirmuse mõisa (saksa keeles Hirmus) järgi. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Sonda–Mustvee raudteeliin Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koolma (Lüganuse)

Koolma (18. sajandi kaartidel Kolma) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 2000. ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. Küla läbib Purtse jõgi. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Koolma küla lähedal Lääne-Virumaal Vinni vallas paikneb endine Jõepere küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Kulja

Kulja on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lipu

Lipu (18. sajandi kaartidel Lippo) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Lipu küla juures on Ojamaa jõgi ja Lipu raba. Lipu külast on külatee Virunurme külasse. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 4 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Lümatu (Lüganuse)

Lümatu (18. sajandi kaartidel Limato) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Lümatust voolab läbi Mehide oja. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Sonda–Mustvee raudteeliin Lümatu raudteejaam Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Evar Saar. Lümanda, Lümandu ja Lümatu. – Keel ja Kirjandus 2012, nr 1, lk 48–54. https://doi.org/10.54013/kk650a5
Maidla (Lüganuse)

Maidla on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Viktor Kingissepa nimeline kolhoos Maidla Kool Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mehide

Mehide on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Mehidest jookseb läbi Mehide oja. Mehide külast itta jääb Oandu küla, mida läbib Purtse jõgi (ka Oandu jõgi). Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Mehide männid Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Marijampolė maakond

Marijampolė maakond on üks kümnest maakonnast Leedus. Piirneb välisriikidest Poola ja Venemaa Kaliningradi oblastiga. Marijampolė maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (savivaldybė): Kalvarija omavalitsus (Kalvarijos savivaldybė) Kazlų Rūda omavalitsus (Kazlų Rūdos savivaldybė) Marijampolė omavalitsus (Marijampolės savivaldybė) Šakiai rajoon (Šakių rajonas) Vilkaviškise rajoon (Vilkaviškio rajonas) 189 200 (2004) 181 200 (2008) 170 900 (2012) 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Marijampolė maakonna elanikest leedulasi 98,07%, venelasi 0,68%, poolakaid 0,17%, mustlasi 0,13%, valgevenelasi 0,12%, ukrainlasi 0,11% ja sakslasi 0,10%. Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 14. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Oandu (Lüganuse)

Oandu (18. sajandi kaartidel Oando) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Küla läbib Purtse jõgi (ka Oandu jõgi). Oandust ja Mehidest lähevad külateed läände Sirtsi külasse. 18. sajandi kaartide järgi on Oandus olnud kõrts. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ojamaa küla

Ojamaa on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Läbi küla voolab Ojamaa jõgi. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Piilse

Piilse on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Küla läbib Purtse jõgi. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Sealne 7909 puurauk on Oandu lademe laiendatud stratotüübiks. Küla järgi on nime saanud Rakvere lademe Piilse kihistik. Sealne Oandu ehk Purtse jõe kaldapaljand on ka kihistiku stratotüüp. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Stratigraafia terminoloogia Piilse kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 12.08.2019)