laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Taimekaitse

Taimekaitse on inimesele vajalike taimede (eeskätt kultuurtaimede) kaitsmine neid kahjustavate loomade, haigusetekitajate ja umbrohtude eest. Kultuurtaimede puhul on see oluline põllusaagi suurendamise viis. Sõltuvalt taimekaitsemeetoditest eristatakse näiteks agrotehnilist, keemilist ja bioloogilist taimekaitset. Tänapäeval kasutatakse sageli mitut meetodit koos (terviktaimekaitse). Keskkonnakaitseliselt problemaatiline on olnud keemiline taimekaitse, mis on põhjustanud veekogude reostumist ja ohtlike ainete akumuleerumist toiduahelates (nt DDT). Keemiline taimekaitse pole tihti täitnud ka oma eesmärki, sest kahjurputukad muutuvad selle taimekaitsemeetodi suhtes kiiresti resistentseks. Ajavahemikul 2016. aasta sügis kuni 2017. aasta sügis leiti Keskkonnaministeeriumi tellitud üle-eestilise uuringuga "Taimekaitsevahendite jääkide sisalduse ja dünaamika uuring pinna- ja põhjavees" Eestist glüfosaati, glüfosaadi laguainet AMPAt, metasakloori ja tebukonasooli. fütopatoloogia mahepõllumajandus roheline revolutsioon terviktaimekaitse Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 18.12.2011) Ülle Leisk, Riin Rebane. "Taimekaitsevahendite jääkide sisalduse ja dünaamika uuring pinna- ja põhjavees" (http://www.envir.ee/sites/default/files/taimekaitsevahendite_jaakide_sisalduse_ja_dunaamika_uuring_pinna-_ja_pohjavees_2018.pdf). Keskkonnaministeerium. {{netiviide}}: välislink kohas |failitüüp= (juhend) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 18.12.2011)
Mullakaitse

Mullakaitse on keskkonnakaitse osa, mis tegeleb mulla kui loodusvara säilitamise ja parendamisega ning mulla hävitamise, saastamise ja degradatsiooni vältimisega. Mullakaitse olulised eesmärgid on vähendada viljaka maa kadu ehitiste tõttu, takistada kõrbestumist, soostumist, sooldumist, erosiooni ja tuulekannet, mulla saastamist (nt pestitsiididega) ja mulla omaduste halvenemist väära harimise ja maaparanduse tõttu. Keskkonnafunktsioonid Ressursimajandus Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 18.12.2011)
Ainukultuur

Ainukultuur ehk monokultuur (inglise monoculture) on ühe kultuuri pidev viljelemine (ka monokultuursus) samal kasvukohal või nii kasvatatav kultuur. Ainukultuuri vastand on segakultuur. Monokultuuri pikaajaline viljelemine põhjustab mulla vaesumist ning soodustab taimehaiguste ja -kahjurite levikut. Samuti väheneb sageli põllu elurikkus. Monokultuur on vähem stabiilne ja väiksema summaarse saagiga kui segakultuur. Monokultuuride (nt kohviuba, banaan, puuvill) kasvatamine on paljude arengumaade majanduse peamine tuluallikas. Seega ebasoodsate ilmastikutingimuste ja ikalduste või muude monokultuuri saagikusele negatiivsete nähtuste tõttu on need riigid väga haavatavad. Mullaväsimus Segakultuur Mahepõllumajandus Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 18.12.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [3] (vaadatud 18.12.2011)
Segakultuur

Segakultuur ehk polükultuur (inglise polyculture) on mitme kultuurtaimeliigi kooskasvatamine samal maatükil, jäljendades nii looduslike ökosüsteemide mitmekesisust. Segakultuuri vastand on ainukultuur ehk monokultuur. Segakultuuri puhul kasutatakse külvikordi, kahe või enama põllukultuuri kasvatamist ühel maatükil ühe kasvuperioodi jooksul, põhikultuuri taimede vahelistel aladel lisakultuuri kasvatamist jne. Võrreldes monokultuuriga on segakultuur haigustele vähem vastuvõtlik ja elupaigarikkam, mis tagab ka suurema liigirikkuse. Ainukultuur (monokultuur) Mahepõllumajandus Segaviljelus Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 18.12.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 18.12.2011)
Kukeseenelaadsed

Kukeseenelaadsed (Cantharellales) on selts kandseeni. Sellesse seltsi kuuluvad järgmised sugukonnad: Aphelariaceae Botryobasidiaceae Cantharellaceae – kukeseenelised Ceratobasidiaceae Clavulinaceae Hydnaceae – narmikulised Tulasnellaceae – tulasnellilised Multiclavula – hariksamblik Sistotrema – sistotreem
Kukeseenelised

Kukeseenelised (Cantharellaceae) on sugukond kukeseenelaadsete seltsis. Sugukonda kuulub 5 perekonda üle 90 liigiga. Eestis on levinud harilik kukeseen ja lehter-kukeseen. Cantharellus – kukeseen Craterellus – torbikseen Pseudocraterellus – toruseen
Tulasnellilised

Tulasnellilised (Tulasnellaceae) on sugukond kukeseenelaadsete seltsis. Sugukonnas on kokku 54 liiki. Paljud neist on orhideede sümbiondid, moodustades mükoriisat. Sellesse sugukonda kuuluvad järgmised perekonnad: Stilbotulasnella Tulasnella – tulasnell
Narmikulised

Narmikulised (Hydnaceae) on sugukond kukeseenelaadsete seltsis. Burgoa (anamorf) Corallofungus Gloeomucro Hydnum – timpnarmik Ingoldiella (anamorf) Osteomorpha (anamorf) Paullicorticium Repetobasidiellum Sistotrema
Sergi Dotsenko

Sergi Mõkolajovõtš Dotsenko (ukraina keeles Сергій Миколайович Доценко; sündinud 27. juulil 1979 Simferopolis) on Ukraina endine poksija. Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis Oleg Säyetovile (Venemaa). Ta poksis märtsist kuni aprillini 2001 elukutselisena. Ta osales kokku kolmel kohtumisel ning võitis need kõik (neist kaks nokaudiga). 27. suveolümpiamängude poksivõistlus. Sydney 2000. Tulemused inglise keeles Sergi Dotsenko veebisaidil Olympedia (inglise) Sergi Dotsenko veebilehel BoxRec (inglise keeles)
Mohamed Achik

Mohamed Abdelhak Achik (araabiapäraselt محمد عبد الحق عشيق; sündinud 1. veebruaril 1965) on Maroko endine poksija. Achik sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Joel Casamayorile (Kuuba). Ta osales kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas esimeses ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning sulgkaalus (kuni 57 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas samuti esimeses ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Mohamed Achiki vanem vend Abdel Hak on samuti tuntud Maroko poksija. 25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Barcelona 1992. Tulemused inglise keeles 24. suveolümpiamängude poksivõistlus. Seoul 1988. Tulemused inglise keeles 26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles Mohamed Achik veebisaidil Olympedia (inglise)
Priscila Fantin

Priscila Fantin de Freitas (sündinud 18. veebruaril 1983 Salvadoris) on Brasiilia näitleja.
Narmikulised (samblad)

Narmikulised (Ptilidiaceae) on sugukond helviksammaltaimi. Ptilidium – narmik Narmikulised andmebaasis eElurikkus
Abdel Hak Achik

Abdel Hak Achik (araabiapäraselt عبد الحق عشيق; sündinud 11. märtsil 1959) on Maroko endine poksija. Achik sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Giovanni Parisile (Itaalia) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Achik oli esimene Maroko poksija, kes on võitnud olümpiamedali. Abdel Hak Achiki noorem vend Mohamed on samuti tuntud Maroko poksija. 24. suveolümpiamängude poksivõistlus. Seoul 1988. Tulemused inglise keeles Abdel Hak Achik veebisaidil Olympedia (inglise)
Tahar Tamsamani

Tahar Tamsamani (araabiapäraselt الطاهر التمسماني; sündinud 10. septembril 1980 Marrakechis) on Maroko poksija. Tamsamani sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Bekzat Sattarxanile (Kasahstan). Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas esimeses ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas samuti esimeses ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 27. suveolümpiamängude poksivõistlus. Sydney 2000. Tulemused inglise keeles 28. suveolümpiamängude poksivõistlus. Ateena 2004. Tulemused inglise keeles 29. suveolümpiamängude poksivõistlus. Peking 2008. Tulemused inglise keeles Tahar Tamsamani veebisaidil Olympedia (inglise)
Johannes Paesalu

Johannes Paesalu (3. augustini 1940 Johannes Bachval; 18. detsember 1911 Edise – 12. märts 1976) oli eesti vaimulik. Ta õppis Jõhvis algkoolis ja Jõhvi ühisgümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1933–1937. Prooviaastal oli ta aastatel 1938–1939 Helme Maarja koguduses Johannes Uustali juures. Ordineeriti 22. oktoobril 1939 Tallinna toomkirikus õpetajaks. Aastatel 1939–1940 oli ta Saaremaa praostkonna vikaarõpetaja, aastatel 1940 (valiti 2. juunil 1940)–1941 oli ta Pöide Maarja koguduse õpetaja, hooldades samaaegselt Muhu ja Saaremaa Jaani kogudust. Aastal 1941 mobiliseeriti ta Nõukogude armeesse, kust vabanes aastal 1945. 31. augustil 1945 määrati ta teenima Viru-Nigula kogudust. Aastatel 1949–1950 teenis ta ka Jõhvi Mihkli kogudust ning aastatel 1946–1961 ja 1971–1976 Kunda kogudust. Paesalu suri aastal 1976 ja ta maeti Helme kalmistule. Paesalu onu Johannes Uustal oli Helme Maarja koguduse õpetaja. Paesalu abikaasa Hilja-Marie (neiuna Juhanson) oli pärit Helme kihelkonnast. Abikaasa õde Erna Viitol oli skulptor. Tema poeg Joel Paesalu on füüsik, tütar Ello-Rahel Karelson oli biokeemik, Tartu Ülikooli õppejõud, on praegu emeriitdotsent. Pöide kogudus sai uue õpetaja. Uus Eesti, 3. juuni 1940, nr. 146, lk. 6. Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Arvo Lasting Meenutades õpetaja Johannes Paesalu 100. sünniaastapäeval Eesti Kirik 2. november 2011
Aragóni kuningate loend

See on Aragóni valitsejate loend. Aragón on tänapäeval regioon Kirde-Hispaanias. Aragóni kuningriik hõlmas tänapäeva autonoomse piirkonna Aragóni. Aragóni kuningad Barcelona dünastiast valitsesid ka Kataloonia vürstiriiki, Valencia kuningriiki, Mallorca kuningriiki, Sitsiilia kuningriiki, Sardiinia ja Korsika kuningriiki ja alasid Lõuna-Prantsusmaal, kaasa arvatud Montpellier linn. Seda riiki nimetati Aragóni impeeriumiks, vastandina Aragóni kuningriigile (s.o. Aragóni pärusvaldustele). Vaata ka: Aragóni krahvkond, Aragóni kuningriik, Navarra kuningriik, Barcelona krahvkond ja Valencia kuningriik Sancho III (Navarra kuningas) surmaga jäi Aragón tema pojale Ramirole, kes saavutas kiiresti sõltumatuse. Martin oli Wilfred I valitsejasoo viimane otsene järeltulija; suri seaduslike pärijateta. interregnum 31. mai 1410 – 24. juuni 1412 Vaata ka: Napoli kuningriik ja Sitsiilia kuningriik Kuigi ürikutes on seda dünastiat mõnikord viidatud kui Aragóni, ei olnud see tegelikult eelneva Aragóni dünastia osa, vaid Trastamara dünastia, kes varem valitses Kastiilia kuningriiki. Kataloonia kodusõja ajal oli kolm troonipretendenti, kes küll kunagi troonile ei jõudnud. Vaata ka: Kastiilia kuningriik Aragón jäi Kataloonia mässu ajal lojaalseks Felipe IV-le, samas Kataloonia vandus truudust Louis XIII-le ja Louis XIV-le (Päikesekuningas); vaata Barcelona krahvide loend. Portugal eraldus aastal 1640. Carlos II suri pärijateta. Vaata ka: Hispaania pärilussõda Sõja ajal (ametlikult aastal 1707) kaotas Felipe V, esimene Bourbonide soost keiser Hispaanias, Aragoni kuninga tiitli. Pärast seda ei olnud enam Aragoni monarhe. Siiski Hispaania monarhid kuni Isabel II-ni, kuigi kujutasid endid müntidel Hispaania kuninga/kuningannana, samas kasutasid oma ametlikes dokumentides mõnd traditsioonilist olematu Aragoni krooni tiitlit: Kastiilia, Leoni, Aragoni, Mõlema Sitsiilia, Jeruusalemma, Navarra, Granada, Toledo, Valencia, Galicia, Mallorca, Sevilla, Sardiinia, Cordoba, Korsika, Murcia, Jaeni, Algarve, Algecirase, Gibraltari, Kanaari saarte, Ida- ja Lääne Indiate, Okeaania saarte ja maismaa kuningas/kuninganna ; Austria ertshertsog; Burgundia, Brabanti, Milano hertsog; Habsburgi, Flandria, Tirooli, Barcelona krahv; Biskaia, Molina valitseja.
Václav Čtvrtek

Václav Čtvrtek (kodanikunimega Václav Cafourek, 4. aprill 1911 Praha – 6. november 1976 Praha) oli tšehhi kirjanik. Ta töötas Tšehhi ringhäälingus ning alates 1960 vabakutselise kirjanikuna. Ta sai tuntuks laste- ja noortekirjanikuna, laulutekstide, nukunäidendite ja telesaatega "Večerníček". Eriti tuntuks sai ta juttudega röövel Rumcajsist (eesti keeles "Rumcajs", 1976, 2012). My tři a pes z Pětipes, 1958 Chlapec s prakem, 1961 Čáry máry na zdi, 1961 Duha a jelen Stovka, 1966 Malá letní romance, 1966 Rumcajs, 1970 O Rumcajsovi a loupežnickém synku Cipískovi, 1973 Neuvěřitelná příhoda práčete Leška, 1975 Cipísek, 1975 Manka, 1975 Jak si Slávek načaroval dubového mužíčka, 1976
Kastiilia kuningate loend

Kastiilia kuningate loend on loetelu Kastiilia kuningriigi valitsejatest. 1312–1350 Alfonso XI (1311–1350) 1350–1366 ja 1367–1369 Pedro I Julm (1334–1369) 1366–1367 ja 1369–1379 Enrique II (1334–1379) 1379–1390 Juan I (1358–1390) 1390–1406 Enrique III (1379–1406) 1406–1454 Juan II (1405–1454) 1454–1474 Enrique IV (u. 1420–1474) 1474–1504 Isabel I (1451–1504) 1504–1506 Felipe I (1478–1506) 1506–1555 Juana Nõdrameelne (1479–1555), reaalselt valitsesid ta isa Fernando II ja regendid 1516–1556, ametlikult 1555–1556 (1516–1555 kaaskuningana) Carlos I (1500–1558), ka Aragóni kuningas, temast alates olid Kastiilia monarhid ka kogu Hispaania kuningad. Kastiilia riigipeade loend
Adela Noriega

Adela Amalia Noriega Méndez (sündinud 24. oktoober 1969) on Mehhiko näitleja. 2008: "Fuego en la sangre" - Sofía Elizondo Acevedo 2005: "La esposa virgen" ("Süütuke") - Virginia Alfaro 2003: "Amor Real" - Matilde Peñalver y Beristain de Fuentes Guerra 2001: "El Manantial" - Alfonsina Valdés Rivero 1998: "El privilegio de amar" - Cristina Miranda 1997: "María Isabel" - María Isabel 1995: "María Bonita" - María Reynoso 'María Bonita' 1993: "Guadalupe" - Guadalupe Zambrano Santos 1989: "Dulce desafío" - Lucero Sandoval 1987: "Quinceañera" - Maricruz Fernández 1986: "Yesenia" - Yesenia 1985: "Un sábado más" - Lucía 1985: "Juana Iris" - Romina 1984: "Principessa" - Alina 1984: "Cachún cachún ra ra!" - Adela Adela Noriega Web Adela Noriega andmekogus IMDb (inglise)
Rulluisutamine

Rulluisutamine on rulluiskudel liikumise viis. Rulluisutamine võib olla transpordiviis, vaba aja veetmise ja meelelahutuse viis, tervise- või võistlussport. Eestis tegutseb katusorganisatsioonina spordialaliit Eesti Rulluisuliit, kuhu kuuluvad kiirrulluisuklubid, rull-iluuisuklubid, freeskate-rulluisuklubid ja rullhokiklubid. 2000. aastast on Eestis tegutsenud Friday Night Skate (FNS) – kevadest sügiseni igal reedeõhtul Tallinnas (vahel ka teistes linnades) organiseeritult liikuv rulluisutajate grupp. FNS-i üritustena on korraldatud ka pikemaid sõite, öö läbi rulluisutamist, aga ka Tallinnast Pärnusse rulluisutamist, mõnel juhul ka selg ees, ning püstitatud maailmarekord. Idee tuua mujal maailmas levinud FNS Eestisse tuli spordipoe A & T Sport direktorilt Tõnu Valdurilt, kes kutsus kaasa ka Allar Levandi. Algul osales mõniteist rulluisutajat, rekord on olnud 400 osalejat. Rulluisusport Rullsuusatamine Uisutamine Rulluisuhoki Rullhoki Rullpall Eesti Rulluisuliit Eesti Spordiregistris. Vaadatud 25.03.2022. "Rulluisuliidust". Rulluisuliit. Vaadatud 28.02.2021. "FRIDAY NIGHT SKATE TALLINN". Rulluisuliit. Vaadatud 28.02.2021. "Friday Night Skate Tallinn". Uisutaja blogi. Vaadatud 28.02.2021. Toomemets, Katharina (28. juuni 2013). "Selg ees rulluiskudel Tallinnast Pärnusse: "Ei olnudki väga raske."". Õhtuleht. Vaadatud 28.02.2021. Hiiemäe, Mari (22. juuni 2007). "Rulluisureeded". Äripäev. Vaadatud 28.02.2021. Tohver, Sirje (7. september 2001). "Rulluiskudel läbi linna". Õpetajate Leht. Vaadatud 28.02.2021. Leheste, Gunnar (9. juuni 2007). "Löö kaasa ! Rulluisutamine". Lääne Elu. Vaadatud 28.02.2021.
Kõndimine

Kõndimine on inimeste ja loomade tavaline jalgade abil toimuv liikumisviis. Erinevalt jooksmisest on kõndimisel vähemalt üks jalg igal hetkel maaga puutes. Spordialana harrastatakse käimist. Frédéric Gros "Kõndimise filosoofia" . Prantsuse keelest tõlkinud Mari Tarendi. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2016, 231 lk; ISBN 978-9985-58-820-8 kiirkõnd käimine
Tulasnell

Tulasnell (Tulasnella) on seeneperekond sugukonnast tulasnellilised. Paljude selle perekonna liikide puhul on viljakehade moodustumine haruldane. Tulasnellid moodustavad mükoriisat eriti orhideedega. Tulasnella eichleriana Tulasnella violea Tulasnell andmebaasis eElurikkus
Henk Quentemeijer

Henk Quentemeijer (eesnimi ka Heinrich, Hendrik või Hennie; perekonnanimi ka Quentemeyer; 1. jaanuar 1920 Rheine – 22. aprill 1974 Sydney) oli Hollandi poksija. Quentemeijer osales Euroopa eest ühe korra poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) maavõistlusel USA Kuldkinda-turniiri võitjate meeskondadega ja kaotas 1947. aastal oma kohtumise Chicagos. Quentemeijer osales poolraskekaalus (kuni 80 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõitjale Mauro Cíale (Argentina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Quentemeijer võitis poolraskekaalus (kuni 80 kg) 7. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1947) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Quentemeijer poksis juulist kuni augustini 1938 Hollandi Indias (praegu Indoneesia) kaks kohtumist elukutselisena. Teadmata põhjustel pole tema neid elukutselisena kohtumisi arvestatud ning ta sai edasi poksida ka harrastajana. Ta poksis uuesti detsembrist 1948 kuni märtsini 1955 elukutselisena ning pidas üldse kokku 10 kohtumist, millest võitis 7 (neist 2 nokaudiga) ja kaotas 3 (neist 1 nokaudiga) kohtumist. Henk Quentemeijeri vennad Bennie, Frits, Rudie ja Willie olid samuti tuntud Hollandi poksijad. Neile püstitati Enschede linna (enamik vendi sündis seal) 1995. aastal ühine mälestussammas. 1947. aasta Euroopa - USA Kuldkinda-võistlused. Tulemused inglise keeles 14. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 1948. Tulemused inglise keeles 7. Euroopa meistrivõistlused poksis. Dublin 1947. Tulemused inglise keeles Henk Quentemeijer veebisaidil Olympedia (inglise) Henk Quentemeijer veebisaidil BoxRec (inglise)
Paul Albert Teder

Paul Albert Teder (16. detsember 1905 Piiumetsa, Väätsa vald, Järvamaa – 28. august 2008 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). 27. märts 1929 – teenis Ratsarügemendis, ülendatud lipnikuks 18. veebruar 1936 – teenis Varustusvalitsuses, ülendatud nooremleitnandiks 16. veebruar 1940 – teenis Sõjavägede Varustusvalitsuse Ehituse ja korteri osakonnas, ülendatud leitnandiks Paul Albert Teder oli abielus Aleida Melistega. Paul Albert Teder ohvitseride andmekogus
Alo Tael

Alo Tael (kuni 1936. aastani Apollon Tael; 13. veebruar 1899 – Tiirimetsa kirikumõis[küsitav], Saaremaa – 25. juuni 1994 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant). 10. oktoober 1923 – ülendatud lipnikuks 18. veebruar 1938 – teenis Kaitseliidu Tallinna malevas, ülendatud nooremleitnandiks. Ohvitseride andmekogu
Boris Nurmand

Boris Nurmand (kuni 1936. aastani Boris Naumov, ka Boris Naumoff; 19. detsember 1898 Narva-Jõesuu, Virumaa – 8. detsember 1992 Tartu) oli Eesti arst. Ta lõpetas aastal 1918 Narva Kommertsgümnaasiumi ning õppis aastatel 1918 ja 1920–1926 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Aastatel 1918–1919 oli ta Tartus ajalehe Molot sekretär. Ta oli aastast 1926 Tartu Ülikooli närvikliiniku assistent. Aastatel 1937–1948 oli ta Tallinna Ühise Haigekassa haigla terapeut ja Kopli ning Pelgulinna ambulatooriumi peaarst. Aastatel 1948–1967 oli ta Tartu linna polikliiniku jaoskonnaarst. Aastal 1967 jäi ta pensionile. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 49 Ohvitseride andmekogu
Kadri Simm

Kadri Simm (sündinud 30. aprillil 1976 Kiviõlis) on eesti filosoof ja eetikateoreetik. Ta astus 1994. aastal Tartu Ülikooli, kus õppis ajaloo erialal ja lõpetas bakalaureuseõppe 2000. aastal. Magistritöö kaitses ta 2001. aastal soouuringute alal Budapestis Kesk-Euroopa Ülikoolis. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli doktoriõppesse filosoofia erialal. Doktoriväitekirja "Benefit-sharing: an inquiry into justification" kaitses ta 2005. aastal. 2012. aasta novembrist töötab Simm Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituudis kaasprofessorina. Tema oluline uurimisvaldkond on bioeetika. 2023 Tartu Ülikooli aumärk Tema isa on filmilavastaja Peeter Simm. Kadri Simm, intervjuu: Tiia Kõnnussaar, "Kaasprofessor: teadust saab ka kurjasti ära kasutada", ERR/UT, 29.11.2023 "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 27. oktoobril 2023. Kadri Simm Eesti Teadusinfosüsteemis
August Erikson

August Erikson VR II/3 (29. oktoober 1898 Paslepa, Läänemaa – 23. jaanuar 1992 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (leitnant) ja arst. Ta lõpetas 1919. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Ta võttis aastatel 1916–1917 osa Esimesest maailmasõjast ja aastatel 1918–1920 Vabadussõjast (1. Jalaväerügemendi koosseisus). Õppis aastatel 1920–1925 Tartu Ülikoolis arstiteadust. Oli pärast ülikooli lõpetamist Tallinna ja Tartu sõjaväehaigla nooremordinaator ja vanemarst. 1931. aastal ta demobiliseeriti. 1940. aastal oli ta Narva haigla kirurgiaosakonna juhataja. Põgenes 1944. aastal Rootsi, hiljem suundus Rootsist Kanadasse. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 II. Lk 78 Ohvitseride andmekogu
Priidik Eras

Priidik Eras (kuni 1936. aastani Friedrich Ervin; 5. oktoober 1903 Tallinn – 14. jaanuar 1993 Melton, Mowbray) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Ohvitseride andmekogu
Hugo Kolk

Hugo Kolk (23. juuni 1900 Tallinn – 11. september 1991 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Ohvitseride andmekogu
LKA

LKA on looduskaitseala lühend. LKA on Sri Lanka kolmetäheline ISO 3166 maakood. LKA on Ameerika Ühendriikide luureorganisatsiooni CIA (Central Intelligence Agency) eestikeelse tõlke (Luure Keskagentuur) lühend.
Geneetiline muundamine

Geneetiline muundamine ehk geneetiline manipulatsioon on geenmuundatud organismide (ehk GMO-de) valmistamine. Geneetiliseks muundamiseks kasutatakse insenergeneetika vahendeid. Kuna organismide geneetiline muundamine toob endaga kaasa pöördumauid muutusi nii liigi kui koosluste ehituses ja elus, siis on see väga tugevasti piiratud ning valdavas osas keelatud tegevus. geneetiliselt muundatud hiir geneetiliselt muundatud toit Cartagena protokoll
Hans Zehetmayer

Johann (Hans) Zehetmayer (28. aprill 1909 – surma-aeg ja -koht on teadmata) oli Austria poksija. Zehetmayer oli kokku viiekordne Austria meister - keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) aastatel 1930–1932 ning poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1935 ja 1936. Zehetmayer osales keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõitjale Raúl Villarealile (Argentina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Zehetmayer võitis poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta oli esimene ja on seni ainus Austria poksija, kes on tulnud Euroopa meistriks. 11. suveolümpiamängude poksivõistlus. Berliin 1936. Tulemused inglise keeles 4. Euroopa meistrivõistlused poksis. Budapest 1934. Tulemused inglise keeles Hans Zehetmayer veebisaidil Olympedia (inglise)
Džungaaria kääbushamster

Džungaaria kääbushamster ehk siberi hamster (Phodopus sungorus) on kääbushamstri perekonda kuuluv näriline. Liik pärineb Põhja-Kasahstani steppidest ja Siberist, mis koos Hiina põhjaosaga moodustavad üsna sarnase kliimaga ala. Esimesed neli isendit püüti Lääne-Siberist 1968. aastal ning viidi uurimiseks Saksamaale Max Plancki Instituuti. Loomad sigisid vangistuses üsna jõudsalt. Inglismaale jõudsid esimesed isendid 1970. aastate alguses, hiljem on neid mitmest Ida-Euroopa uurimisasutusest juurde saadud. Džungaaria kääbushamster ehk Siberi hamster (Phodopus sungorus)