laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Juurikaru põhikool

Juurikaru põhikool on põhikool Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas (varem Vändra vallas) Säästla külas. Kool asutati 1852. Kooli nimed: 1852 Juurikaru vallakool 1945 Juurikaru 7-klassiline kool ... 1991 Juurikaru põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 295
Kaansoo algkool

Kaansoo algkool oli algkool Pärnu maakonnas Vändra vallas Kaansoo külas. Kaansoos hakati kultuuri- ja hariduselu edendama 1880.–1890. aastatel. 1889. aastal asutati Kaansoo külas kaks kooli: üks veneusulistele ja teine luteriusulistele lastele. Tollase Vastemõisa valla koolid liideti 1920. aastal Kaansoo algkooliks. Õppetöö jätkus esialgu siiski kahes majas: 1. ja 2. klass vene algkooli majas, 3. ja 4. luteriusuliste koolis. 1922. aastaks kasvas kool kolmeklassilisest kuueklassiliseks. 1930. aastal ehitati Navesti jõe ääres asuv luteri koolimaja ümber ja sinna koondati kogu Kaansoo algkool. Sinna viidi ka raamatukogu. Parimatel aegadel oli Kaansoo kool 8-klassiline 120 õpilasega õppeasutus, kuid 1970. aastal muudeti see uuesti 3-klassiliseks algkooliks. 1972. aastal kool suleti. 1992. aastal avati kool uuesti 4-klassilisena. 2000. aastal suleti kool laste vähesuse tõttu uuesti. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 298 Joon, Silja. Kaansoo peab kokkutulekut. Postimees, 28. juuli 2010.
Joost van der Westhuizen

Joost van der Westhuizen (20. veebruar 1971 Pretoria – 6. veebruar 2017 Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi ragbimängija. Ta oli Lõuna-Aafrika Vabariigi ragbikoondise scrum-half ja mängis Super 12 meeskonnas Bulls.
Kaelase kool

Kaelase kool oli kool Pärnu maakonnas Halinga vallas Kaelase külas. Kool asutati 1858. Kooli nimed: 1920 Kaelase 6-klassiline algkool 1945 Kaelase 7-klassiline algkool 1962 Kaelase abikool 1972 Kaelase eriinternaatkool 1990 Kaelase 9-klassiline kool 1991 Kaelase kool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 300
Kergu lasteaed-algkool

Kergu lasteaed-algkool on lasteaed-algkool Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas (varem Vändra vallas) Kergu külas. Kool asutati 1770. Kooli nimed: 1770 Kaisma mõisakool 1829 Kaisma vallakool 1919 Kergu algkool ... 1990 Kergu põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 302
Nihe (tugevusõpetus)

Nihkeks (nihkemoondeks või põikeks) nimetatakse varda deformeerumist, kui varda vastaspindadel esinevad nihkepinged.
Karavan (ansambel)

Karavan on Eesti ansambel, mis loodi 1983. aasta novembris. Ansambli ristiisa oli liiklusinspektor Kirill Teiter. Aastatel 1984, 1985 ja 1986 kuulutati ansambel aasta parimaks bändiks. Karavan oli Silvi Vraidi saateansambel 1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Dublinis. Karl Madis (vokaal, saksofon, suupill) Roland Jairus (basskitarr) Marko Sirila (trummid) Toomas Vanem (soolokitarr) Jaak Lutsoja (klahvpillid) Margus Martmaa (basskitarr) Dmitri Dmitrenko (trummid) Meelis Punder (basskitarr, vokaal) Aarne Saluveer (klahvpillid) Jaan Karp (trummid) Urmas Lattikas (klahvpillid) Agu Tammeorg (soolokitarr, vokaal) Ansambel "Karavan" (1986) Ansambel "Karavan" (1987) "Vaikselt" (1989) "Karavan Vol.1" (1996) "Karavan Vol.2" (1996) "Raimond Valgre laule" (1997) "Ainult üks" (1998) "Popurriid" (1999) "Agu Tammeoru laulud" (2002) "Taevalik Meloodia" Nat King Cole`i laule eesti keeles (2007) 2008. aasta novembris täitus ansamblil 25. tegevusaasta ja sel puhul toimusid kontserdid Jõhvi Kontserdimajas, Tartu Vanemuise Kontserdimajas, Kuressaare Spordikeskuses, Pärnu Kontserdimajas ja Tallinnas Estonia kontserdisaalis. "KARAVAN "25"". Lend Music. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. september 2008. Vaadatud 6. november 2008. Ametlik koduleht
Koonga Kool

Koonga Kool on kool Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Koonga külas. Kool 1919. aastal Koonga kõrgema algkoolina. Kool on kandnud ka Koonga Põhikooli nime. 1922. aastal muudeti kool 6-klassiliseks, 1945. aastal 7-klassiliseks ja 1960. aastal 8-klassiliseks. 1. septembril 2015 liideti Koonga Põhikool ja Koonga Lasteaed Naksitrallid. 1. septembril 2023 liideti kooliga Lõpe Kooli lasteaiaosa. Alates 1. septembrist 2024 lõpetatakse koolis aga 7.–9. klasside õpe ning Koonga Kool jätkab kuueklassilisena ja koolieelse lasteasutusena. Koonga Kooli õpilaste vanemad kaebasid valla otsuse kohtusse. Alates õppeaastast 2024/25 tegutseb kool Lääneranna Gümnaasiumi juhtimise all. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 305 Ajalugu Koonga Kool "Lääneranna vald otsustas hoolimata elanike protestist mitu kooli sulgeda" ERR, 24. märts 2023 "Kõik Lääneranna koolid pöördusid valla vastu kohtusse" Delfi, 3. mai 2023 Peegel, M. (2024). Paarkümmend väikekooli lõpetab tegevuse iseseisva asutusena. ERR, 2. veebruar 2024. 2. veebruar 2024, [1] Koduleht
Lõpe Kool

Lõpe Kool oli kool Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lõpe külas. Kool asutati 1861. Kool on kandnud Lõpe Põhikooli nime. Lõpe kooli lasteaiaosa liideti 1. septembril 2023 Koonga Kooliga ja Lõpe kool suleti. Kooli õpilaste vanemad kaebasid valla otsuse kohtusse. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 309 "Lääneranna vald otsustas hoolimata elanike protestist mitu kooli sulgeda" ERR, 24. märts 2023 "Kõik Lääneranna koolid pöördusid valla vastu kohtusse" Delfi, 3. mai 2023 Koduleht
Oort

Oort on Eestis tegutsev regirokkansambel. 1996. aasta sügisest tegutsev ansambel on varem kandnud nimesid Sass-projekt ja Sammalaeng. Ansambel hakkas tegutsema ajal, kui rahvamuusika populariseeriminegi Eestis veel lapsekingades oli.[viide?] Ansambli liikmed on mitu korda vahetunud. Oorti esimene naisliige Marju Varblane mängib viiulit, Hiiu kannelt ja torupilli. Oorti tegevus katkes mitmeks aastaks 2012. aastal, kui ansambli juht Aleksander Sünter terviseprobleemide tõttu rokkmuusika tegemisest loobus. Aleksander Sünter suri 2014. aasta alguses. 2018. aastal suri tervislikel põhjustel ka klahvpillimängija Toomas Jõks. Tarmo Tabas (laul, parmupill) Marju Varblane (laul, viiul, Hiiu kannel, torupill) Kalle Tetsmann (basskitarr) Andres Vago (elektrikitarr) Margus Tammemägi (löökriistad) Aleksander Sünter (laul, akustiline kitarr, eesti lõõts) Toomas Jõks (klahvpillid) Sulev Salm (elektrikitarr, taustalaul) Priit Moppel (torupill, parmupill, viled, väikekannel, laul) Alar Sünter (puhkpillid) Raivo Sildoja (viiul, Hiiu kannel, laul) Elmo Saul (basskitarr) Mait Sarap (löökriistad) "Oort" (2001) "Veere, veere, päevakene" (2004) "Suur Härg" (2009) "Aeti mu mõtsa" (2012) "Laula, laula suukene" (2015) Koduleht Sissekanne Eesti ansamblite andmebaasis Sissekanne "Muusikute Vikipeedias"
Metsapoole põhikool

Metsapoole põhikool on põhikool Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Metsapoole külas. Kool asutati 1853. Kooli nimed: 1853 Orajõe-Dreimanni algkool 1935 Metsapoole 6-klassiline algkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 311 Metsapoole Põhikooli koduleht
Pootsi algkool

Pootsi algkool oli algkool Pärnu maakonnas Tõstamaa vallas Pootsi külas. Kool asutati 1858.[küsitav] aastal Alates 1921. aastast tegutses Pootsi kool Pootsi mõisa valitsejamajas. 1962. aastal kolis kool härrastemajja ja sellest sai Pootsi 8-klassiline Kool. Härrastemajale ehitati kooli tarvis veel teine korrus. Seal hakkasid käima ka Seliste lapsed. 1989. aastal sai koolist Pootsi 9-klassiline Kool. 1998. aastal alustas Pootsi kool õppetööd remonditud endises internaadimajas, mõisa valitsejamajas. Härrastemaja tagastati endistele omanikele Põldsamitele. 1992. aastal nimetati kool ümber Pootsi Põhikooliks. 2000. aastal lõpetas tegevuse Tõhela Algkool ja sealsed õpilased jätkasid kooliteed Tõstamaal. Pootsi Põhikool muudeti 6-klassiliseks Pootsi Algkooliks. 2001. aastal Pootsi Algkool suleti ja liideti Tõstamaa Keskkooliga. Õppetöö Pootsis siiski jätkus, sest Tõstamaa vald ja Pärnu linn sõlmisid lepingu, mille kohaselt Pootsi internaati asusid elama-õppima 15 ja Tõstamaale 5 linna noorukit, kelle majanduskulud tasus linn. 2004. aastal suleti Pootsi algkool lõplikult ja õpilased hakkasid käima Tõstamaa Keskkoolis. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 315 Tõstamaa hariduselu. Pärnu linna veebisait.
Selja algkool

Selja algkool oli algkool Pärnu maakonnas Tori vallas Selja külas. Kool asutati 1857. 1941 sai kooli nimeks Selja mittetäielik keskkool. 1976 kool suleti. 1992 kool taasavati Selja algkoolina. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 333
Surju põhikool

Surju põhikool on põhikool Pärnu maakonnas Saarde vallas (varem Surju vallas) Surju külas. Kool asutati 1770. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 337 Koduleht
Taali põhikool

Taali põhikool oli põhikool Pärnu maakonnas Sauga vallas Pulli külas. Kool asutati 1845. aastal Kooli nimed: 1902 Taali 2-klassiline ministeeriumikool 1905 Taali 5-klassiline kool ... 1992 Taali põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 338
Tahkuranna lasteaed-algkool

Tahkuranna lasteaed-algkool on lasteaed-algkool Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas (varem Tahkuranna vallas) Võiste alevikus. Kool asutati 1830. Kooli nimed: 1928 Tahkuranna algkool 1961 Tahkuranna 8-klassiline kool 1977 Tahkuranna algkool 1999 Tahkuranna lasteaed-algkool Tahkuranna Lasteaed-Algkooli koduleht asub https://tla.tahkuranna.ee/ Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 339
Tihemetsa Põhikool

Tihemetsa Põhikool oli põhikool Pärnu maakonnas Saarde vallas Tihemetsa asulas. Kool asutati 1902 ja suleti 2012. aastal. Kooli eelkäija oli 1850. aastatel asutatud Woltweti rahvakool. Kooli nimed: 1902 Voltveti 2-klassiline ministeeriumikool ... 1939 Väljaküla 6-klassiline algkool ... 1979 Allikukivi 8-klassiline Kool 1984 Tihemetsa 8-klassiline Kool 1988 Tihemetsa 9-klassiline Kool 1991 Tihemetsa Põhikool Tihemetsa Põllumajandustehnikum Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 342 Paluoja, Silvia. Tihemetsa koolis kõlab kevadel viimane kell. Pärnu Postimees, 3. aprill 2012.
Tootsi lasteaed-põhikool

Tootsi lasteaed-põhikool on lasteaed-põhikool Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Tootsi asulas. Kool asutati 1941. Kool on kandnud Tootsi põhikooli nime. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 342
Uulu põhikool

Uulu Põhikool on üldhariduskool Pärnust 12 km kaugusel Häädemeeste vallas Uulu külas. 1767. aastal asutati Uulus esimene kool. Pika ajaloo jooksul on haridust omandatud eri paigas ja eri hoonetes. Praegune koolihoone valmis 1969. aastal. Koolis on 2017/2018. õppeaastal 149 õpilast, 19 õpetajat, 10 koolitöötajat. Kasutada on 3 hoonet: õppehoone, kus on 13 klassiruumi ja raamatukogu; vana koolihoone, kus toimuvad poiste tööõpetuse tunnid; vallamajas asuv koolisöökla ja spordisaal. Koolil on staadion 300 m ringrajaga, jalgpalli-, korvpalli- ja võrkpalliväljakuga ning kaugushüppe- ja heitepaikadega. 2008. aastal anti koolile aunimetus "Kaunis kodu". Kooli logo kujutab öökulli, mis sümboliseerib haridust, ja metsa, mis sümboliseerib kooli asumist looduses. 1815 – anti kubermanguvalitsusest käsk igasse valda ehitada vähemalt üks koolimaja. 1834 – Pärnu kihelkonnas olevat olnud 7 küla- ehk vallakooli, sealhulgas ka Uulus. Vallakool asus Paama talus ja töötas 1864. aastani. Viimasteks koolmeistriteks olid Mihkel Tilk ja Juhan Oidermann. 1864 – alustas tööd uus kool – Silla kool, mille laskis ehitada Uulu parun R. Stael von Holstein. Õpetajana jätkas seal tööd J. Oidermann. Sajandivahetusel asutas mõisaproua Väikeste laste kooli, mis töötas 1917. aastani. 1903–1917 töötas Uulus ka apostliku õigeusu kirikukool. 1911 – Uulu-Silla kooli hooned põlesid maha. Uulu ja Surju lapsed koondati Silla-Surju kooli. 1919 – avati I ja II klass endises Uulu mõisa puutöötoas (praegune vana koolimaja) ja III ning IV klass üle jõe asuvas majas. Kool sai nimeks Uulu Mõisa Algkool, esimeseks koolijuhatajaks Mihkel Raab. Õpilasi oli kooli nelja klassi kohta ligi 80. 1940 – kool muudeti kuueklassiliseks mittetäielikuks keskkooliks. 1950/51. õppeaastat alustati Uulus taas neljaklassilise algkoolina. Praegune koolihoone valmis 1969. aastal ja tööd jätkati 8-klassilise koolina. Koolidirektoriks sai Reet Pärnat ja õppealajuhatajaks Elgas Lume. Õpilasi oli 127. 2005. aastal sai koolimaja juurdeehitise ja uuenduskuuri. Õpilasesindus valib välja kooli õpilastele kuude kaupa teemad, millele oma tegevus keskendada. Näiteks 2017/2018: november – koolikottide kaalumine detsember – jõulutrall jaanuar – PlayBack veebruar – sõbranädal/stiilinädal märts – "Talendishow" (klassidevahelised võistlused) aprill – Vabadussõda 5.–9. klass Kooli logo sümboliseerib öökulli ja tammepuid. Öökull sümboliseerib haridust ja tammed sümboliseerivad kooli paiknemist. Kooli logo on kaks korda muudetud. Kooli laulu "Uulu Põhikooli hümn" sõnad on kirjutanud Toomas Kersalu ja muusika autor on Toomas Voll. Uulu kultuuri- ja spordikeskus Kooli koduleht
Viira kool

Viira kool oli kool Pärnu maakonnas Tori vallas, mis tegutses aastatel 1858–2014. 1857. aastal eraldati kooli loomiseks 33,3 hektarit (90 Riia vakamaad) maad. Lisaks Viira koolile said maad Selja ja Levi koolid. Koolide ehitust hakkas juhtima tolleaegne vallavanem Mihkel Tilk. Viira kool ehitati sarnaselt Selja ja Levi kooliga sama plaani järgi: koolituba, õpilaste sahver, rehetuba ja rehealune. Koolimaja valmis 1858. aastaks. Esimeseks koolmeistriks valiti Tõnis Tilk. Hoonest, kus kooli avati, koliti 1877. aastal uude majja. 1935. aastal koliti taas uude majja, mille ehitust oli alustatud 1934. aastal ning mis õnnistati sisse 18. augustil 1935. 1960. aastal võeti koolis kasutusele elekter. 1987. aastal hakati ehitama koolimaja juurdeehitist, mis valmis 1992. aastal. Selles juurdeehitisega hoones tegutses kool kuni sulgemiseni 2014. aastal. 1935. aastal ehitatud algkoolihoones tegutses enne kooli sulgemist kooli õpilaskodu. 1981. aastani töötas kool algkoolina, pärast seda põhikoolina. 1990. aastal võeti Viira kool Eesti Laste Organisatsiooni liikmeks. Aasta hiljem sõlmiti sõprussidemed Hakojärvi kooliga. 1994. aastal hakati välja andma kooli ajalehte Viira Ekspress ja võeti osa telesaatest "Kooli TV". 1918 – Viira 4-klassiline algkool 1928 – Viira 5-klassiline algkool 1929 (1930) – Viira 6-klassiline algkool 1940 – Viira Mittetäielik Keskkool 1948 – avati 7. klass 1950 (1949) – Viira algkool, kool muudeti 4-klassiliseks 1969 – muudeti kool 3-klassiliseks 1979 – Jõesuu algkool 1981 – avati 4. ja 5. klass 1983 – avati 6. klass 1984 – avati 7. klass 1985 – avati 8. klass 1988 – avati 9. klass 1993 – Viira põhikool 1997 – Viira kool 1858–1896 Tõnis Tilk 1896–1939 Mihkel Martsoo 1939–1944 Mihkel Tilk 1944–1952 Hilda Pärn 1952–1957 Aino Tamm 1957–1964 Oskar Künnapas 1964–1976 Laine Haas 1976–2002 Enda Link 2002–2009 Riina Rask (Goode) 2009–2012 Kalev Saar 2012–2014 Valdur Kolla Kaasik, Martin. 2001. "Eesti koolid 2000". Tallinna Raamatutrükikoda. lk 351 Viira koolis Tori vallas tähistati pidulikult kooli sulgemist. 29.06.2014. https://web.archive.org/web/20180420074756/http://rahvahaal.delfi.ee/news/uudised/viira-koolis-tori-vallas-tahistati-pidulikult-kooli-sulgemist?id=68968697 Tiitus, Kaur. 1998. "Viira Kool sünnist tänaseni". Viira. lk 8 Kolla, V. Meid ei ole vaja ehk Viira kooli lõpp. Pärnu Postimees, nr 68, 8 aprill 2014. https://dea.digar.ee/article/parnupostimees/2014/04/08/24.3 Kanošina, S. Viira kool peab juubelit. Pärnu Postimees, nr 160, 19 august 2008. https://dea.digar.ee/page/parnupostimees/2008/08/19/5 Tiitus, Kaur. 1998. "Viira Kool sünnist tänaseni". Viira. lk 16, 24, 28 Tiitus, Kaur. 1998. "Viira Kool sünnist tänaseni". Viira. lk 30 Tiitus, Kaur. 1998. "Viira Kool sünnist tänaseni". Viira. lk 22, 39 Tiitus, Kaur. 1998. "Viira Kool sünnist tänaseni". Viira. lk 3 Pajula, E. (30. september 2011). "Väikeses koolis ei jää keegi märkamata". Õpetajate Leht. Vaadatud 20.04.2018. Kohv, H (6. september 2012 11:00). "Küsib Hillar Kohv, vastab Valdur Kolla". Maaleht. Vaadatud 20.04.2018. Pärnumaal sulges uksed probleemsetele lastele mõeldud kool Foto: Viira kool
Ahmed Kathrada

Ahmed Mohamed Kathrada (21. august 1929 Schweizer-Reneke – 28. märts 2017 Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik, üks Aafrika Rahvuskongressi juhtivaid liikmeid. Tema vanemad olid Indiast sisse rännanud.
Stiilipäevik

"Stiilipäevik" oli TV3 saatesari, mida juhtis Ženja Fokin. "Stiilipäevik" läks esimest korda eetrisse aastal 2008.
Leevi põhikool

Leevi põhikool oli põhikool Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Kool asutati 1928. Kooli nimed: 1928 Leevi algkool ... 1992 Leevi põhikool 2006 kool suleti Leevi internaatkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 264 "Koolimajad" (PDF). Karilatsi muuseum.
Sovhoos

Sovhoos (vene keeles: совхоз, lühend sõnadest советское хозяйство, sõna-sõnalt nõukogude majand, tavakasutuses riigimajand; lühendatult sv või svh või sh) oli Nõukogude Liidus riiklik põllumajandusliku tootmise ettevõte. Esimesed sovhoosid Nõukogude Venemaal moodustati 1918. aastal. 1988. aastal oli Eestis 136 sovhoosi. Enne seda oli toimunud hulk majandite liitmisi ning paljudel juhtudel kadus liitmisel mõni kolhoos. Sovhoos oli NSV Liidus riikliku alluvusega, kolhoos aga ühismajand, mis kuulus kolhoosnikele. Sovhoosnikel oli tööraamat. Stalinismi ajal sai kolhoosnik lahkuda esimehe loal. Kavalamad, kes lahkuda tahtsid, tegid tööd meelega halvasti või mängisid isegi joodikut, kuna siis oli suurem tõenäosus, et tööline lastakse lahti. Kolhoosniku lubatud põllumaa suurus oli kuni pool hektarit, sovhoosnikul ja töölisel kuni 0,15 ha[viide?]. Põllumaa oli oluline allikas ka isikliku toidu saamiseks. Tehnikaga varustamine oli sovhoosides parem. Näiteks tööriistu töökojale, puure, keermelõikureid said põllumajandusasutused osta spetsiaalsest laost. Enamik kaupu oli lubatud müüa ainult sovhoosidele[viide?]. Elektrimootoreid olid kolhoosidel samuti raskem saada. Tuli kavaldada. Tehti näiteks "must kassa". Kasvatati mõni lehm või siga kolhoosi karjas üles, aga raamatupidamisse kirja ei pandud. Loom müüdi mõne kolhoosniku nime all maha ja raha pandi "musta kassasse". Elektrimootoreid toodeti Tallinnas Volta tehases. Aiandussovhoos Näidissovhoos Eesti sovhooside loend Kolhoos Riigimõis Viguriga kaardid: majandid ja nende nimed Postimees, 11. juuni 2022
Leevi internaatkool

Leevi internaatkool oli erikool Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Kool asutati 1972. Kooli nimed: 1972 Partsi eriinternaatkool 1975 Leevi eriinternaatkool 1994 Leevi internaatkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 265
Kett

Kett on järjestikku haagitud jäikadest lülidest koosnev painduv tarind. Ketil looduses otsest vastet pole. Ahel on metallköidise rollis tuntud juba pronksiajast. Ankruketti kasutas Makedoonia Aleksander. Tõstekett leidub Archimedese ja konveierkett Vitruviuse kirjeldataud seadmeis enam kui 2000 aastat tagasi. Kette kirjeldas oma raamatus "Mechanike Syntaxis" ka 3. ja 2. sajandil e.m.a. elanud Philon Byzantionist. Keskajal kasutati ajamilülina traatlülidest kette. Inglane Ph. White patenteeris 1634 ankruketi. 1829. aastal leiutas prantslane André Galle plaatvõlliketi, mis pani aluse kiiremate ja tugevamate plaatkettide arengule. 1874. aastal võeti kasutusele puksliigend, 1880 kaitsti puks rulliga. 1895 ilmus müratu hammaskett. Veerevõllikutega hammaskett ilmus alles sellel sajandil. ankrukett ajamiketid veoketid lastiketid kettülekanne ketiratas ankrukett inimkett jalgrattakett kaelakett käekett uksekett
Põlgaste lasteaed

Põlgaste lasteaed on lasteaed Põlva maakonnas Kanepi vallas Põlgaste külas. Õppeasutus asutati 1879. Õppeasutuse nimed: 1879 Põlgaste külakool 1919 Põlgaste 4-klassiline algkool ... 1990 Põlgaste põhikool 2005 Põlgaste lasteaed-algkool 2009 Põlgaste lasteaed (kooliosa suleti) Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 274 https://web.archive.org/web/20171123121728/http://www.polgaste.ee/ (vaadatud 21.11.2017) Lasteaia koduleht
Karel Schoeman

Karel Schoeman (26. oktoober 1939 Trompsburg – 1. mai 2017 Bloemfontein) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi afrikaanikeelne kirjanik ja tõlkija. Tema tuntumate teoste seas on romaanid "Na die geliefde Land", "'n Ander land", "Afskeid en vertrek", "Verliesfontein" ja "Hierdie lewe".
Afrikaanikeelne kirjandus

Afrikaanikeelne kirjandus on afrikaani keeles kirjutatud ilukirjandus. Hennie Aucamp André P. Brink Breyten Breytenbach Joan Hambidge Ingrid Jonker N.P. van Wyk Louw Dalene Matthee Deon Meyer Karel Schoeman
Ajamikett

Ajamiketid on ketid, mis kannavad kettajamis võllilt võllile üle pöördemomenti. Et jõudu kantakse üle hambumisega, mitte suurt eelpingust nõudva hõõrdega, piisab elementide sidestuse hoidmiseks tavaliselt keti vaba haru kaalust, mis põhjustab nn läbirippe. Kettajam kujuneb rihmajamist kompaktsemaks, sest tema laagrikoormused on väiksemad ning kett on rihmast tugevam ja painduvam. Oluline eelis on libisemise puudumine ülekandes ja püsiv keskmine ülekandearv, mis võimaldab teda kasutada ka suurte ülekandearvude, telgede vahe ja võimsuste korral. Väikese vajaliku haardenurga (vajalik 120°) tõttu saab korraga käitada mitut ketiratast. Kasutegur on suur – kuni 0,98. kettülekanne ketiratas
Anti Kidron

Anti Kidron (11. aprillil 1943 Ambla – 2. august 2023) oli eesti psühholoog ja aimekirjanik. Kasvas üles Kurista külas Jõgevamaal. 1969. aastal lõpetas eesti filoloogina Tartu ülikooli. 1981. aastal omandas Leningradi ülikoolis teaduste kandidaadi kraadi sotsiaalpsühholoogias. Hiljem on end täiendanud Saksamaal, Soomes ja Jaapanis. Ülikooli lõpetamise järel 1969. aastal asus kirjastusgrupi juhatajana tööle Eesti Rahvusraamatukokku, hiljem on töötanud EPT Arvutuskeskuses, TPedI-s, Eesti Majandusjuhtide Instituudis, Mainoris jt arendus- ja koolitusasutuses. Aastail 1998–2010 oli Akadeemia Nord professor ja psühholoogiateaduskonna dekaan. Tulundusühistu Mondo asutaja. Temalt on trükis ilmunud 33 raamatut ja umbes 300 artiklit, perioodikas ka luulet ja lühiproosat. Mitmes oma raamatus otsib A. Kidron pidepunkte tänapäeva psühholoogia ja idamaiste vaimsete praktikate (jooga, taoism, zen-budism) ühendamiseks. Ta on avaldanud mitu kõrgkoolis kasutamist leidnud õpikut ja aimeraamatu formaadis teoseid suhtlemisest, loovusest, psühhoteraapiast, idamaa mõttelaadist, õppimisest ja loovkirjutamisest, aga ka arvutiõpetuse, anekdoote, reisikirju jm. Viiel aastal elas vaheldumisi Eestis ja Türgis. "Suhtlemispsühholoogia", 1986 "Otsingult avastusele", 1990 (kaasautor J. Käosaar) "Keskendumiskunst", 1994 "Oska olla enda psühholoog", 1997, 1998, 2015 "Stressi teejuht", 1997 (koostaja ja üks autoreist) "Harrastame joogat", 1998, 2000, 2005, 2008, 2015 (kaasautor H. Oidjärv) "122 õpetamistarkust", 1998 ja 1999 "Psühholoogia põhisuunad", 2001, 2005 "Nõustamiskunst", 2003 "Suhtlemine", 2004 "Isiksus", 2005 "Inglise-eesti-inglise psühholoogia õppesõnastik", 2006 (kaasautor A. Kull) "Elustiil ja heaolu", 2007 "Äripsühholoogia", 2008 "Kuidas ärksalt õppida", 2008 "Uurija käsiraamat", 2008 "Kirjutaja käsiraamat", 2010 "Varjatud võimalus", 2013 "Nõks. Pinguta vähem, saavuta rohkem", 2017 "Ütle veidi teisiti", 2017 "Sotsiaalpsühholoogia mõistesõnastik" (kaasautor Anne Kull), 2019 "500 valitud nalja sõpradele rääkimiseks", 2019 "Mis juhtus? Kuidas rääkida ja kirjutada huvitavat lugu", 2019 "Isiksus ja iseloom", 2019 "Meeletervendus läänes ja idas", 2019 "Toimi tegusalt, taastu taibukalt" (kaasautor Toivo Niiberg), 2019 "Suhtle sujuvalt ja loovalt", 2019 "Kõuehäälne vaikus", 2019 "Yokohamast Kapadookiasse", 2020 "Klõpsa õiget nuppu", 2020 "Püüa päeva", 2020 "Valik nalju igaks elujuhtumiks. Huumori juured ja õied", 2020 "Korrastatud kodu. Oluliste oskuste leksikon", 2020 2002 Valgetähe medaliklassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Katkendeid raamatust "Keskendumiskunst" http://raulpage.org/keskendu.html Aime Hansen. Kallab teekannu tühjaks. http://www.sirp.ee/archive/1998/08.05.98/Kirjand/kirjand1-2.html Zeni püüdlused ja põhimõtted. Koostanud A. Kidron. Zen Maailmapilt. 122 õpetamistarkust. https://arhiiv.err.ee/vaata/maailmapilt-maailmapilt-quot-122-opetamistarkust-quot-anti-kidron Piret Joalaid. Kuidas ärksalt õppida. http://piretavalikult.blogspot.com.ee/2008/10/kuidas-arksalt-oppida.html