laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Miksotroof

Miksotroof on organism, kes suudab energia ja/või süsiniku saamiseks kasutada mitut tüüpi allikaid. Miksotroofiaks on mitut tüüpi võimalusi. Energiat võib organism saada valgusest ja seda nimetatakse fototroofiaks või keemilistest ühenditest ja seda nimetatakse kemotroofiaks. Elektrone võib organism saada anorgaanilistest ainetest ja seda nimetatakse litotroofiaks või orgaanilistest ainetest ja seda nimetatakse organotroofiaks. Süsinikku võib organism saada süsihappegaasist ja seda nimetatakse autotroofiaks või orgaanilistest ainetest ja seda nimetatakse heterotroofiaks. Kui organism suudab ükskõik missuguse paari juures siintooduist kasutada mõlemat võimalust, on tegu miksotroofiga. Miksotroofe jaotatakse ka selle järgi, missugune toitumistüüp neil on kohustuslik ehk obligatoorne ja missugune võimalik ehk fakultatiivne. Kohustuslik toitumistüüp on taime kasvuks ja arenguks hädavajalik, aga võimalikku toitumistüüpi saab kasutada täiendava energiaallikana. Sõltuvalt keskkonnast võivad miksotroofid oma toitumistüüpi muuta. Näiteks organoheterotroofia võib esineda nii aeroobsetes kui anaeroobsetes tingimustes, aga litoautotroofia ainult aeroobsetes tingimustes. Enamik teadaolevaid miksotroofe on mikroorganismid, eukarüoodid või prokarüoodid. Kuid see ei kehti neist kõigi kohta. Huulhein kuulub õistaimede sekka ning ta suudab toituda kahel viisil: omastada toitaineid nii mullast nagu taimed ikka ja putukatest, kusjuures mullast toitumine on kohustuslik ja putukatest toitumine võimalik. Paracoccus pantotrophus on bakter, kes suudab toituda kemoorganoheterotroofselt ja paljusid orgaanilisi ühendeid ise metaboliseerida. Kuid tal on võimalik ka kemolitoautotroofne metabolism nagu väävlibakteritel, oksüdeerides vesiniksulfiidi, väävlit ja tiosulfaati sulfaatideks. Niimoodi saadud elektrone kasutab bakter ATP sünteesimiseks.
Luca della Robbia

Luca della Robbia (1399 või 1400 Firenze – 1482 Firenze) oli Itaalia skulptor, keraamik ja kullassepp Firenzest, kes on kuulus eeskätt tänu oma terrakota tehnikas valmistatud tondodele. Della Robbiat on ülistanud tema kaasmaalane Leon Battista Alberti, kes on võrrelnud tema annet skulptorite Donatello ja Lorenzo Ghiberti, arhitekt Filippo Brunelleschi ja maalikunstnik Masaccio andega. Risti detail Pazzi kabeli kaunistus (1442–1445) Kardinal Portogallo kabel (1461–1466) Katedraali Cantoria reljeef (1431–1438) Katedraali Cantoria reljeef (1431–1438) Platon ja Aristoteles või Filosoofia, Giotto kellatornile (1437–1439) Prisciano või Grammatica, Giotto kellatornile (1437–1439) Pistoia Visitazione (umbes 1445) Luca Della Robbia biograafia Vasari teoses "Vite" (itaalia keeles) Itaalia skulptuur veebis (itaalia keeles)
Ando Keskküla

Ando Keskküla (24. märts 1950 Pöide – 29. märts 2008) oli eesti maali- ja videokunstnik. Ta õppis Tallinna 34. 8-klassilises Koolis, lõpetas 1968. aastal Tallinna 46. Keskkooli ja 1973. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi disainerina (tööstuskunsti erialal). Ta oli Eesti Kunstiakadeemia rektor (1995–2004) ja Eesti Kunstnike Liidu esimees (1989–1992). 1985 – Eesti NSV teeneline kunstnik 2000 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia 2000 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (isikunäitus "Rituaalide mehaanika" Tallinna Kunstihoones ja videoprojekt "Kuidas eestimaalane elab") 2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Haud Tallinna Metsakalmistul
Obsidiaan

Obsidiaan ehk vulkaaniline klaas on ränirikka koostise ja klaasja struktuuriga vulkaaniline kivim. Obsidiaan on kivimiliselt enamasti rüoliidile vastava keemilise koostisega, kuid erineb sellest kristallilise struktuuri puudumise poolest. Obsidiaanile on omane karpjas murre. Obsidiaan on enamasti musta värvi, aga võib olla ka pruun, punakas või isegi roheline. Erikaal on umbes 2,6. Sarnasuse tõttu mineraalidega peetakse obsidiaani mõnikord mineraaliks. See aga ei ole õige, sest mineraalidel peab olema kristallstruktuur (väga väheste eranditega) ja kindel või kindlates piirides muutuv (keemilise valemiga väljendatav) koostis, mida obsidiaanil ei ole. Mõnikord nimetatakse obsidiaani mineraloidiks. Obsidiaan ei sisalda enamasti fenokristalle, ta on afüürilise struktuuriga. Enamasti ei esine ta mitte suurte massidena, vaid kihiliselt, olles ümbritsetud sarnase koostise, kuid väga vesikulaarse pimsi poolt. Et klaas on metastabiilne materjal, kipub ka vulkaaniline klaas aja jooksul kristalliseeruma. See protsess on siiski väga aeglane ja võib võtta miljoneid aastaid. Kainosoikumieelsest ajast pärit vulkaanilise klaasi leiud on seetõttu väga haruldased. Tuntuim obsidiaani leiukoht Euroopas on Lipari saartel. Kohati leidub obsidiaani rohkesti Ameerika Ühendriikides. California osariigis asub laavakuppel, mille nimi on Big Glass Mountain – suur klaasimägi, mida ta ka tõesti on. See coulée'ks nimetatav pinnavorm on mitmesaja meetri paksune, mis põhiosas koosneb vulkaanilisest klaasist. Vulkaanilist klaasi leidub ka Kuul, kuigi seal esineb ka meteoriiditabamustel tekkinud klaasi ja neid eristada on raske. Kui obsidiaanitükk purustada, tekivad teravaservalised klaasikillud, mistõttu on obsidiaani kasutatud väga ammustest aegadest. Obsidiaanist on tehtud nooleotsi, tööriistu, ehteid jne. Näiteks vaarao Tutanhamoni muumia silmad on tehtud obsidiaanist, mis arheoloogide arvates on pärit mõnelt Egeuse mere vulkaaniliselt saarelt. Kivikogujate seas on väga populaarne nn lumiobsidiaan, mida leidub näiteks Yellowstone'i kaldeeras. Lumehelbeid meenutavad valged laigud on kristallisatsioonitsentrite ümber tekkinud sfäroliitse struktuuriga mikrokristalsed kogumikud. Ümardunud vulkaanilise klaasi tükke nimetatakse apatši pisarateks. Lunar sourcebook. Lunar rocks, G. Jeffrey Taylor, Paul Warren, Graham Ryder, John Delano, Carlé Pieters, Gary Lofgren. lk. 202
Bottengarn

Bottengarn (rootsi bottengarn – ‘põhjavõrk’) on suur angerjamõrd, millega püütakse kuni 10 m sügavuses rannavees. Selle esiosa on võrkkast, mis on pealt lahtine ja millesse avanevad ühe või kahe pära suudmed. Pärad koosnevad mitmest lahtikäivast ja teineteise taha kinnituvast osast. Bottengarni kasti kõrgus on tavaliselt 3,5–9 m, tiiva (vesiaia) pikkus 80–170 m. Eestis kasutatakse bottengarni tavaliselt rändangerja püügiks Saaremaal ja Hiiumaal. Bottengarn on Ameerika päritolu püünis, mis jõudis Euroopas esmalt Taani, seda prooviti Taani väinades juba 1850.–1860. aastail. Sealt jõudis see püünisetüüp 20. sajandi algul edasi Rootsi. Eestisse tõi bottengarni Rootsist 1929. aastal A. Vikström ning esimesi katsetajaid oli M. Schmuul (Smuul) Muhust. 1939. aastal oli Saaremaal juba üle 340 bottengarni. Samal aastal hakati neid Eestis tööstuslikult tootma. Mereleksikon. Tallinn, 1996. Bottengarn Merevikis
Carl Spitzweg

Carl Spitzweg (5. veebruar 1808 – 23. september 1885) oli saksa romantistlik maalikunstnik ja luuletaja. Teda peetakse üks kõige olulisemaks biidermeieri ajastu kunstnikuks. Tema tuntumate maalide hulka kuuluvad "Vaene luuletaja" (1839) ja "Raamatukoi" (1850).
E (täpsustus)

E võib tähendada järgmist: E on kirjatäht. e on naturaallogaritmi alus. e on elementaarlaengu tähis E on glutamiinhappe tähis. E on rahvusvaheline idapikkuse tähis E (e) on muusikas noodinimi. E on tekstiredaktor. E on programmeerimiskeel. E- on eesliide, mis tähistab elektroonilist tehnoloogiat
Apatši pisar

Apatši pisar ehk marekaniit on obsidiaanist ehk vulkaanilisest klaasist koosnev ümardunud purdosake. Apatši pisaraid kasutatakse peamiselt ehetena. Nimetus pärineb Ameerika Ühendriikidest, mille edelapoolsemas lõunaosas elavad apatši indiaanlased. Obsidiaan Marekaniit (obsidiaani erim). - e-maapõu
Fahrenheit

Fahrenheiti skaala on temperatuuriskaala. Fahrenheit oli projekt rakendusliideste OpenGL ja DirectX ühendamiseks. "Fahrenheit", tuntud ka kui "Indigo Prophecy", on videomäng. "Fahrenheit 451" (eesti keeles 451⁰ Fahrenheiti) on Ray Bradbury romaan. "Fahrenheit 9/11" on Michael Moore'i film. Gabriel Fahrenheit oli saksa füüsik.
Lauri Pilter

Lauri Pilter (sündinud 15. oktoobril 1971 Tallinnas) on eesti kirjandusteadlane, tõlkija ja kirjanik. Kirjanikuna on ta kasutanud ka pseudonüümi Larats Pilter. Ta asus 1989. aastal õppima Tartu Ülikoolis inglise keelt ja kirjandust. Aastail 1990–1991 õppis ta USAs Holyoke Community College'is. Tartu Ülikoolis õppis ta kuni 1995. aastani, 1998. aastal ta reimmatrikuleeriti. Ta lõpetas Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe 2002. aastal ning sai magistrikraadi 2004. aastal tööga "Southern gothic: the development of the depiction of violence and spiritual degeneration in the works of William Faulkner and Cormac McCarthy" ("Lõuna gootika: vägivalla ja vaimse mandumise kujutamise areng William Faulkneri ja Cormac McCarthy teostes"). 2009. aastal sai ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi väitekirjaga teemal "The comic and the tragicomic in the works of William Faulkner" ("Koomiline ja tragikoomiline William Faulkneri loomingus"). Ta töötasaastatel 1997–1998 Noarootsi Gümnaasiumis inglise keele õpetajana. 2008. aastal valiti ta Tartu Ülikooli maailmakirjanduse lektori (koormusega 0,5) kohale. Ta on tõlkinud proosat ja luulet (tõlked inglise, vene, rootsi, itaalia ja norra keelest eesti keelde) ning kirjutanud kirjandusarvustusi. Tema esimene raamat "Lohejas pilv. Romaan lühijuttudes" (Tuum, 2004) võitis Betti Alveri kirjandusauhinna. Teine romaan, "Retk Rahemäkke", ilmus 2010. aastal (kirjastus Tuum). Pseudonüümi Larats Pilter all avaldas ta 2011. aastal firma CreateSpace kaudu omakirjastusliku ingliskeelse novellikogu "Uncle Endel's grendel, and other stories". Cormac McCarthy, "Kõik need ilusad hobused". Varrak, 2000 Philip Roth, "Portnoy tõbi". Varrak, 2003 Eesti Päevaleht, 2008 Thomas Wolfe, "Kadunud poiss". Perioodika, Loomingu Raamatukogu 17/2004 Philip Roth, "Operatsioon Shylock: pihtimus". Fontese Kirjastus, 2005 Mark Twain, "Elu Mississippil". Tänapäev, 2006 Jeremy Gavron, "Israeli raamat". Hermes, 2006 (koos Tõnis Arroga) John Barnie, "Välkudes maa". Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011 Giovanni Boccaccio, "Madonna Fiammetta eleegia". Tartu Ülikooli Kirjastus, 2014 Willard Van Orman Quine, "Tõe otsing". Eesti Keele Sihtasutus, 2016 2004 – Betti Alveri kirjandusauhind ("Lohejas pilv. Romaan lühijutttudes") 2004 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Teisik") Doktoritöö täistekst Jan Kaus. Alveri debüüdiauhind Lauri Pilterile. Postimees.ee, 26. november 2004 Lauri Pilter: Representative of a Nameless Minority. Estonian Literary Magazine 20, 2005 (Argo Riistani intervjuu Lauri Pilteriga) Lauri Pilter Eesti Teadusinfosüsteemis
Mõrv Idaekspressis

"Mõrv Idaekspressis" (ka "Kes tappis ameeriklase?") on Agatha Christie 1934. aastal avaldatud kriminaalromaan, milles astub üles Hercule Poirot. 1935. aasta talvel alustab Süüriast naasnud Poirot İstanbulist teekonda Idaekspressiga (Orient Express) koju. Pärast Belgradi jääb rong mägede vahel lumevangi. Selle seisaku ajal tapetakse suurärimees Ratchett. Mõrva lahendamisel on detektiivil abiks monsieur Bouc. Teose kirjutamist alustas Christie Süürias Aleppo linna hotellis Barons. Tänapäeval hoitakse seda legendi toa nr 203 kohta suure au sees. 1995. aasta edetabelis "The Top 100 Mystery Novels of All Time Selected" (Mystery Writers of America) oli teos 41. kohal. Mõrva uurijad Hercule Poirot Monsieur Bouc – Belgia kodanik, rahvusvahelise magamisvagunite kompanii direktor Dr. Stavros Constantine – arst Ohver Samuel Edward Ratchett (Cassetti) – Ameerika Ühendriikide kodanik Kahtlusalused Hector Willard MacQueen – Ameerika Ühendriikide kodanik Edward Henry Masterman – Suurbritannia kodanik Pierre Michel – Prantsusmaa kodanik, vagunisaatja Mary Hermione Debenham – Suurbritannia kodanik Kolonel Arbuthnot – Suurbritannia kodanik Vürstinna Natalia Dragomirova – Prantsusmaa naturaliseerunud kodanik Hildegarde Schmidt – Saksamaa kodanik, vürstinna teenija Krahv Rudolph Andrenyi – Ungari kodanik diplomaatilise passiga Krahvinna Helena Andrenyi – krahvi abikaasa Greta Ohlsson – Rootsi kodanik Mrs. Caroline Martha Hubbard – Ameerika Ühendriikide kodanik Antonio Foscarelli – Ameerika Ühendriikide kodanik Cyrus Bethman Hardman – Ameerika Ühendriikide kodanik Poirot' koostatud İstanbuli–Trieste–Calais' rongi vaguni plaan: ██ Esimene klass (ühekohaline) ██ Teine klass (kahekohaline) ██ Mõrva toimumiskoht (esimene klass) 1938. "Kes tappis ameeriklase?" Kirjastus Turist. 200-leheküljeline taskuformaadis ja pehmes köites. Inglise keelest tõlkinud Eliisabet Envere. 1994. Kirjastus Eesti Raamat. 150-leheküljeline tavaformaadis ja pehmes köites. Inglise keelest tõlkinud Ralf Toming. 2007. Kirjastus Mediasat Group, sarjas Eesti Päevalehe romaaniklassika nr. 31. 181-leheküljeline tavaformaadis ja kõvas köites. Inglise keelest tõlkinud Ralf Toming. 2009. Kogumikus "Hercule Poirot: meisterlikud mõrvad" (lisaks "Roger Ackroydi mõrvamine" ja "Mõrv üürikorteris"); kirjastus Varrak. "Kes tappis ameeriklase?". ESTER Tallinn Aive ja Andrus. Süüriat avastamas. Lähis-Ida. Reisiveeb, detsember 2005 Top 100 Mystery Novels of All Time Selected. Mystery Writers of America. LibraryThing Mõrv Idaekspressis. Eesti Raamat, 1994. Lk 115–117. Mõrv Idaekspressis. Eesti Raamat, 1994. Lk. 46 Murder on the Orient Express Stories. Agatha Christie koduleht. Mõrv Idaekspressis Raamatumaailm Peeter Olesk. Romaaniülikool: Agatha Christie "Mõrv Idaekspressis" Eesti Päevaleht, 12. oktoober 2007
Võrratus

Võrratuseks nimetatakse kahte avaldist, mis on ühendatud märgiga < , > , ≤ , ≥ {\displaystyle <,>,\leq ,\geq } . Võrdustega sarnaselt jagunevad võrratused arvvõrratusteks ja muutujaid sisaldavateks võrratusteks. Võrratused, mis sisaldavad märki < , > {\displaystyle <,>} , on ranged võrratused. Võrratused, mis sisaldavad märki ≤ , ≥ {\displaystyle \leq ,\geq } , on mitteranged võrratused. Muutuja neid väärtusi, mille asendamiselmuutujat sisaldavasse võrratusse saadakse tõene arvvõrratus, nimetatakse võrratuse lahenditeks. Näiteks võrratuse x > 1 {\displaystyle x>1} lahenditeks on kõik 1-st suuremad reaalarvud. Kaks võrratust saavad olla samaväärsed, kui ühel võrratusel on muudetud pooled vastupidiseks teise võrratuse suhtes, sellisel juhul muutub ka märk vastupidiseks. Näiteks: 4 > − 3 x {\displaystyle 4>-3x} ja − 3 x < 4 {\displaystyle -3x<4} Kaks võrratust saavad olla samaväärsed, kui ühes võrratuses on toodud mingi arv või muutuja teisest võrratusest üle teisele poole. Sellisel juhul tekib tühjale poolele 0. Näiteks: − a + 2 > 0 {\displaystyle -a+2>0} ja − a > − 2 {\displaystyle -a>-2} Kaks võrratust saavad olla samaväärsed, kui jagada võrratuse mõlemaid pooli ühe ja sama positiivse arvuga, jättes võrratuse märgi endiseks. Näiteks: 3 x < 21 + 6 x ∣: 3 {\displaystyle 3x<21+6x\mid :3} ja x < 7 + 2 x {\displaystyle x<7+2x} Kaks võrratust saavad olla samaväärsed, kui tuua kõik võrratuses olevad muutujad ühele poole ning arvud teisele poole ning lahendada võrratus. Näiteks: 3 t − 6 > 9 {\displaystyle 3t-6>9} ja t > 5 {\displaystyle t>5} Kaks võrratust saavad olla samaväärsed, kui a < b {\displaystyle a<b} ja b < c {\displaystyle b<c} , siis a < c {\displaystyle a<c} . Näiteks: a > b , b > 2 {\displaystyle a>b,b>2} ja a > 2 {\displaystyle a>2} Kaks võrratust saavad olla samaväärsed, kui korrutada positiivsete liikmetega samapidiseid võrratusi, jättes võrratuse märgi samaks. Näiteks: x > 1 , y > 1 {\displaystyle x>1,y>1} ja x y > 1 {\displaystyle xy>1} Kaks võrratust saavad olla samaväärsed, kui jagada või korrutada võrratuse mõlemaid pooli ühe ja sama negatiivse arvuga, muutes võrratuse märgi vastupidiseks. Näiteks: 2 − 5 t ≤ 12 {\displaystyle 2-5t\leq 12} ja t ≥ − 2 {\displaystyle t\geq -2} Kaks võrratust saavad olla samaväärsed, kui üks muutuja on suurem kui teine muutuja ning mõlemad muutujad lahutada mingist arvust. Sellisel juhul muutub märk vastupidiseks. Näiteks: c > d {\displaystyle c>d} ja 1 − c < 1 − d {\displaystyle 1-c<1-d} mittevõrdus võrdus Lepmann, L.; Lepmann,T., Velsker, K. (2000). Matemaatika 10. klassile. Tallinn, Koolibri. ISBN 9985-0-0978-9.{{cite book}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Family (Eesti ansambel)

Family oli Eesti ansambel, mis moodustati 2001. aastal. Ansamblisse kuulusid Lauri Pihlap, Maiken, Susan Lilleväli, Bert Pringi, Kaire Vilgats, Nele-Liis Vaiksoo, Asja Kristofor, Lauri Liiv ja Jarmo Seljamaa. 2002. aastal anti välja album "We Are Family" (nii CD-l kui ka helikassetil). Aigi Viira. Family sõpruskond: ehkki me iga päev ei näe, saame kuskil lava peal ikka kokku! Õhtuleht.ee, 20.02.2014.
Redžep Redžepovski

Redžep Redžepovski (makedooniapäraselt Реџеп Реџеповски; sündinud 14. detsembril 1962 Kumanovos Makedoonias) on Põhja-Makedoonia ja Jugoslaavia endine poksija, rahvuselt makedoonlane. Redžepovski sai kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Steven McCroryle (USA). 23. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1984. Tulemused inglise keeles Redžep Redžepovski veebisaidil Olympedia (inglise)
Shkodëri maakond

Shkodëri maakond (Qarku i Shkodrës) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Läänes ja põhjas piirneb Montenegroga. Maakonna keskus on Shkodëri linn. Jaguneb kolmeks ringkonnaks: Malësi e Madhe ringkond, Pukë ringkond ja Shkodëri ringkond. Popullsia sipas qarqeve 1 Janar. Instituti i Statistikave, vaadatud 9.11.2019.
Aurutamine

Aurutamine on kokanduses toidu auruga töötlemine, näiteks veeaurus keetmise teel. Aurutamine on tõenäoliselt Hiinas alguse saanud toiduvalmistamisviis. Seal, nagu ka mujal Aasias, on see aastasadu vana meetod riisi valmistamiseks. Idamaades aurutatakse riisi kas spetsiaalses bambusest arutamisnõus või vokkpanni kohale asetatud aurutamisrestil. Veeaurus keedetakse toiduaineid aurukapis, erilistes keedupottides (aurupott) või aukudega keedurestil. Viimase puhul pannakse vett keedupotti nii palju, et see ulatuks keedurestini. Vesi aetakse keema, toiduained asetatakse keedurestile, vajadusel raputatakse soola ja muid maitseaineid ja keedetakse kaanega suletult. Veeaurus keetmine võtab rohkem aega kui vedelikus keetmine, kuid vitamiinide ja mineraalainete kadu on see-eest väiksem. Keeduvedelikku võib kasutada kastmete ja suppide valmistamiseks. Auruga keedetakse tavaliselt mahlaseid köögivilju, samuti kartuleid ja kalaliha. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Gjirokastëri maakond

Gjirokastëri maakond (albaania Qarku i Gjirokastrës) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Kagus piirneb Kreekaga. Maakonna keskus on Gjirokastëri linn. Jaguneb kolmeks ringkonnaks: Tepelenë ringkond, Përmeti ringkond ja Gjirokastëri ringkond. Popullsia sipas qarqeve 1 Janar. Instituti i Statistikave, vaadatud 9.11.2019.
Pošeerimine

Pošeerimine on õrnalt keetmine, nii et vesi vaevalt väreleb, et mitte rikkuda toote (muna, kala) kuju.
Johannes Hannibal

Johannes Hannibal (27. juuli 1895 Paide – 1. detsember 1978 Seattle) oli Eesti sõjaväeametnik. 1939. aastal oli ta Kuperjanovi Partisanide Pataljoni majandusülem. Ohvitseride andmekogu TÜ üliõpilased
Peeter Kraus

Peeter Kraus (15. september 1905 Helme, Valgamaa – 14. november 1979) oli Eesti sõjaväelane (kapten). 24. august 1927 – kadett, ülendatud nooremleitnandiks 19. veebruar 1932 – teenis Ratsarügemendis, ülendatud leitnandiks 5. oktoober 1936 – lähetatud Kõrgemasse Sõjakooli 1. september 1939 – 2. Tankitõrjekompanii ülem 16. veebruar 1940 – ülendatud kapteniks Peeter Kraus arreteeriti NKVD poolt 6. novembril 1949. Ta suri Eestis.
Korçë maakond

Korçë maakond (Qarku i Korçës) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Kirdes piirneb Põhja-Makedooniaga, idas ja kagus Kreekaga. Maakonna keskus on Korçë linn. Maakond jaguneb neljaks ringkonnaks: Devolli ringkond, Kolonjë ringkond, Korçë ringkond ja Pogradeci ringkond. Ringkondades on kokku 38 valda. Popullsia sipas qarqeve 1 Janar. Instituti i Statistikave, vaadatud 9.11.2019.
Jaan Allas

Jaan Allas (1950. aastateni Jaan Kadever; 3. august 1906 Audru, Pärnumaa – 8. veebruar 2001 Norrköping, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). Ta lõpetas Kõrgema Sõjakooli, teenis 1936–1940 Sidepataljonis, 1940 juulist Sõjavägede Staabis. 30.06.1941 mobiliseeriti Punaarmeesse ja saadeti sunniviisiliselt Venemaale. 1944. aastal põgenes Rootsi, töötas paguluses insenerina. Ohvitseride andmekogu Ohvitseride andmekogu Leitnant Jaan Kadever. Eesti Rahva Muuseumi fotokogu Jaan Allas. Eesti Rahva Muuseumi fotokogu
Ühe muutujaga lineaarvõrratus

Ühe muutujaga lineaarvõrratuseks nimetatakse võrratust kujul a x + b > 0 {\displaystyle ax+b>0} või ( a x + b < 0 {\displaystyle ax+b<0} või a x + b ≥ 0 {\displaystyle ax+b\geq 0} või a x + b ≤ 0 {\displaystyle ax+b\leq 0} ). Võrratusel, sealhulgas ka lineaarvõrratusel on tavaliselt lõpmata palju lahendeid. Võrratuse lahendid moodustavad reaalarvude hulga mingi piirkonna. Näide 1 Lahendame võrratuse (x–1)2 – (x–1)(x+1) < 3 – 2x. (x–1)2 – (x–1)(x+1) < 3 – 2x x2– 2x + 1 –x^2 + 1 < 3 – 2x –2x + 2x < 3 – 2 0 < 1 Vastus x ∈ R ehk -∞ < x < ∞ Lepmann, L.; Lepmann,T., Velsker, K. (2000). Matemaatika 10. klassile. Tallinn, Koolibri. ISBN 9985-0-0978-9.{{cite book}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Otto Kommussaar

Otto Andreas Kommussaar (6. märts 1904 Laeva, Tartumaa – 23. mai 1982 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Ta lõpetas Kõrgema Sõjakooli, teenis 1. ja 7. Jalaväerügemendis. Ohvitseride andmekogu
Oskar Randmaa

Oskar Eduard Randmaa (kuni 1935. aastani Oskar Eduard Hansen; 10. juuni 1902 Tartu – 4. august 1943 Taišet, Irkutski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Ta lõpetas Kõrgema Sõjakooli, teenis 1. Jalaväerügemendis, 4. Üksikus Jalaväepataljonis, Sõjavägede Staabis ja Soomusrongirügemendis. Oli kaitseliitlane. Ta arreteeriti 14. juunil 1941 NKVD poolt, suri vangilaagris. Ohvitseride andmekogu
Ansambel (muusika)

Ansambel (prantsuse keeles ensemble, 'koos') on muusikas vähemalt kaheliikmeline rühm koos esinevaid pillimängijaid või lauljaid. Kuigi ka iga orkester on ansambel, kasutatakse muusikapraktikas ansambli sõna eelkõige kuni kümneliikmeliste kammermuusikakoosseisude ja väiksemate kammerorkestrite tähistamiseks. Ooperis nimetatakse ansambliks vähemalt kahest lauljast koosnevat koosseisu. Hinnanguna kasutatakse sõna 'ansambel', kui soovitakse kirjeldada koos musitseerivate instrumentalistide või lauljate ühist stiilitunnetust, rütmilist ajastatust, kõlalist tasakaalu ning võimekust sulatada inimeste individuaalsused üheks tervikuks. Ansamblid liigitatakse vokaalansambliteks, instrumentaalansambliteks ja vokaal-instrumentaalansambliteks. Suuremaid ansambleid nimetatakse orkestriteks või koorideks. Levimuusikas nimetatakse ansambleid ka bändideks. Nüüdismuusikaansambel Vanamuusikaansambel
Ansamblimuusika

Ansamblimuusika on muusika liik, mida esitavad ansamblid. Ansamblimuusika võib olla kirjutatud (vastavalt esitajate arvule) duole või duetile, triole või tertsetile, kvartetile, kvintetile, sekstetile, septetile või oktetile. Suurematele koosseisudele kirjutatud muusikat nimetatakse koori- või orkestrimuusikaks. Kammermuusika