laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jorma Toots

Jorma Toots (sündinud 8. novembril 1975 Tartus) on eesti pianist. Ta lõpetas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor Lilian Semperi klaveriklassis ja omandas seejärel magistrikraadi professor Matti Reimanni kammeransambliklassis. Erinevate ansamblipartneritega on ta esinenud paljudel kammermuusika konkurssidel ja festivalidel nii Eestis kui ka kaugemal. 2004. aastal esindas ta koos saksofonist Ivo Lillega Eesti muusikuid Balti- ja Põhjamaade parimaid noori interpreete ühendavas kontserdisarjas "UpBeat". Lisaks aktiivsele tegevusele kammermuusikuna on Jorma Toots tegev ka džässpianistina. Koos eesti parimate džässmuusikutega on ta salvestanud mitu plaati Eesti Raadiole ja plaadifirmale Universal Music. Jorma Toots töötab õpetajana Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis ja instrumentaalmuusika lektorina Tartu Ülikoolis.
Beslan

Beslan on linn Venemaal Põhja-Osseetias Inguššia piiri lähedal 15 km kaugusel Vladikavkazist, Osseedi tasandikul Tereki jõe paremal kaldal. See on Pravoberežnõi rajooni keskus, rajoonialluvusega linn. Linn sai üle maailma kurikuulsaks 2004. aasta Beslani pantvangikriisi järel. Elanike arvu dünaamika: 1959: 19 400 1967: 25 000 1970: 26 900 1979: 29 900 1989: 32 400 1992: 34 100 1996: 33 900 1998: 34 300 2000: 34 500 2001: 34 600 2002: 33 600 2008: 36 000 Beslan on Vladikavkazi ja Mozdoki järel suuruselt kolmas linn Põhja-Osseetias. Beslan on tähtis raudteesõlm, mis asub Doni-äärset Rostovi Bakuuga ühendaval raudteel ning Vladikavkazi viiva raudteeharu algus. Linnalik asula kujunes 1940. aastatel suure maisitöötlemiskombinaadi (endise tärklise-siirupikombinaadi) juurde ning sai linna õigused 1950. aastal. Kombinaadis valmistatakse maisist tärklist, siirupit, glükoosi, dekstriini, maisiõli ja kuivsööta. Kombinaadi nimi on AO "Beslan-kombinat". Selle peadirektor on Azapat Hadikov. Linnas on ka autode eriseadmete tehas, elektromehaanikatehas ja teised tehased ning õmblusvabrik. Toodetakse ehitusmaterjale. Asula rajasid 1847. aastal teistest Osseetia piirkondadest saabunud asunikud, kes panid sellele kohaliku feodaali Beslan Tulatovi järgi nimeks Beslanõkäu (Бесланыхъæу 'Beslani asundus'). Ametlikult hakati küla kutsuma Tulatovi perekonnanime järgi Tulatovo või Tulatovskoje. 1941. aastal sai Tulatovskoje küla nimeks Iriston ('osseedi'). 1950. aastal linna staatuse andmisel nimetati asula ümber Beslaniks.  Pikemalt artiklis Beslani pantvangikriis 1. septembril 2004 algas Beslani pantvangikriis. Relvastatud mehed ja naised hõivasid ühe keskkooli, võttes pantvangi mitusada õpilast, lapsevanemat ja õpetajat. Polnud ilmne, kes ründajad on, kuid üldise arvamuse kohaselt oli tegemist tšetšeeni mässulistega. 3. septembril ründasid Venemaa relvastatud eriüksused tormijooksuga koolimaja ja vabastasid vangid. Ametlikel andmetel hukkus 344 tsiviilisikut, neist 186 last, sadu inimesi sai haavata. Q127387950 Ülevaade Venemaal toimunud terrorirünnakutest Postimees, 3. aprill 2017 (vaadatud 09.09.2019) Igor Taro. Beslani pantvangikriis sai verise lõpu Õhtuleht, 4. september 2004
1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 42. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 3. mail 1997 Dublinis, Iirimaal. See oli Iirimaa jaoks neljas kord viie aasta jooksul lauluvõistlust korraldada (enne 1997. aastat toimuseid ka 1993., 1994. ja 1995. aasta võistlused Iirimaal) . Õhtujuhtideks olid Carrie Crowley ja Ronan Keating. Lauluvõistluse võitis Suurbritannia pop-rokk bänd Katrina & The Waves lauluga "Love Shine a Light". 1997. aasta lauluvõistlusel katsetasid viis riiki (Suurbritannia, Saksamaa, Rootsi, Šveits ja Austria) esimest korda rahvahääletust. Järgmisel, 1998. aasta Eurovisioonil, oli telefonihääletus juba domineeriv. 1997. aastal võeti kasutusele uus süsteem, kus eemaldati üheks aastaks lauluvõistluselt viimase nelja aasta madalama keskmise skooriga riigid. Järgneval aastal on riigil võimalus uuesti osaleda. Võistlusest eemaldatakse vastavalt nii palju riike, et igal aastal oleks kokku 25 osalejat. Itaalia rahvuslik telekanal Radiotelevisione Italiana (RAI) teatas, et 1997. aasta osalus jääb nende viimaseks. Itaalia naasis üritusele alles 2011. aastal. Lauluvõistlusest otsustas kõrvale jääda Iisrael, sest see toimus holokausti mälestuspäeval. Sellega andsid nad koha Bosnia ja Hertsegoviinale, kes uue süsteemi järgi oleks üheks aastaks võistluselt eemaldatud. Roheline – 1997. aastal osalenud riigid Kollane – varem, kuid mitte 1997. aastal osalenud riigid Hall – riigid, kes ei ole osalenud "Dublin 1997". Dublin 1997. Eurovision Song Contest.
Naksitrallid

"Naksitrallid" on neljaosaline Eesti lasteraamatusari, mis räägib Muhvi, Sammalhabeme ja Kingpoole seiklustest. Selle autor on lastekirjanik Eno Raud ja illustreerija kunstnik Edgar Valter. Algselt anti sari välja nelja raamatuna: "Naksitrallid. Esimene raamat" "Naksitrallid. Teine raamat" "Jälle need naksitrallid. Esimene raamat" "Jälle need naksitrallid. Teine raamat" Hiljem ilmusid need ka kahe raamatuna: "Naksitrallid" ja "Jälle need naksitrallid". Tegu on enim tõlgitud eestikeelsete lasteraamatutega – naksitrallide lugusid on antud välja 18 keeles. Sõna "naksitrall" tähendab kedagi või midagi toredat, vahvat, hakkajat. Seda sõna on kasutanud näiteks A. H. Tammsaare romaani "Tõde ja õigus" IV osas, iseloomustades linnas asuvat kena hoonet. 1984 – "Naksitrallid I" http://www.imdb.com/title/tt1075364/ 1987 – "Naksitrallid II" http://www.imdb.com/title/tt1075366/ "Sada kõige-kõigemat fakti meie maa ja rahva kohta: kes on Eesti kõige noorem ja kõige vanem õpetaja?" Postimees, 4. september 2017. "naksitrall". Eesti keele seletav sõnaraamat. Vaadatud 16.08.2021. "Lehekülg:Tõde ja õigus IV Tammsaare 1932.djvu/42". Vikitekstid. Vaadatud 16.08.2021.
Valdo Randpere

Valdo Randpere (sündinud 4. veebruaril 1958 Tallinnas) on eesti muusik, ettevõtja ja poliitik. Ta lõpetas aastal 1976 Tallinna 16. Keskkooli. 1982. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna cum laude. Ta töötas aastatel 1982–1983 Eesti NSV Justiitsministeeriumis ministri abina. Ta töötas aastatel 1983–1984 ELKNÜ Keskkomitee propaganda- ja kultuuriosakonna instruktorina. 1984. aasta augustis välismaal viibides jättis ta koos abikaasa Leila Milleriga Nõukogude Liitu naasmata ja asus elama Rootsi. Eestisse jäi nende tollal aastane tütar Kaisa Randpere, keda Nõukogude Liit lubas alles 1986. aastal minna vanemate juurde. See võitlus pere ühinemise nimel leidis palju kõnepinda ka Rootsi ühiskonnas ja eriti ajakirjanduses, toetust Randperele ja Millerile avaldasid teiste hulgas ka kirjanik Astrid Lindgren ja isegi tolleaegne USA president Ronald Reagan. 1998. aastast elab Randpere Eestis ja töötas kuni 2009. aastani OÜ Eesti IBM juhina. Augustis 2009 astus ta Reformierakonda. Ta on 12. detsembrist 2009 Reformierakonna juhatuse liige ja 30. jaanuarist 2010 Reformierakonna Tallinna piirkonna juhatuse liige. Ta oli XII, XIII ja XIV Riigikogu liige. Oktoobrist 2009 on ta Tallinna Linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni aseesimees. 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel oli ta Reformierakonna Tallinna linnapeakandidaat. 2023. aasta Riigikogu valimistel kogus Randpere valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 1169 häält. Randpere sai Riigikogusse Heidy Purga asendusliikmena, pärast seda kui viimane sai kultuuriministriks. 2008. aastal võitis ta koos Eda-Ines Ettiga Eesti TV3 saatesarja "Laulud tähtedega". Saates osales 9 duetti, kellest üks osapool oli elukutseline laulja ja teine avaliku elu tegelane mõnest muust valdkonnast. 2009. aastal osalesid Valdo Randpere ja Eda-Ines Etti saates "Eesti otsib lemmiklaulu". Nende esitatud laul "Eesti muld ja eesti süda" (Rein Rannap / Lydia Koidula) jäi finaalis teisele kohale. Valdo Randpere Riigikogu kodulehel. CV osa "Ettevõtja Valdo Randpere liitus Reformierakonnaga", 16. august 2009 "Riigikogu valimiste detailne hääletustulemus". Vabariigi Valimiskomisjon. Vaadatud 10.04.2023. Urmo Soonvald: Valdo Randpere: "Tõenäoliselt olekski mind kodumaal maha lastud!" Õhtuleht, 2. veebruar 2008 "Valdo ja Ines võitsid staaride laulusaate" Elu24, 30. november 2008 Sirje Niitra: "Valdo Randperel sai IT-vallas rügamisest villand" Postimees, 11. juuni 2009 Valdo Randpere Riigikogu kodulehel
Laulja

Laulja ehk vokalist on loovisik, kes kasutab oma häält muusika esitamiseks (interpreteerimiseks). Laulja võib laulda saateta (a cappella) või instrumentide saatel. Laulja võib olla solist või koos teiste lauljatega moodustada vokaalansambli või koori. Lauljate loend Lauljate loendid riigiti Ooperilaulja Muusik
Pühajõe kirik

Pühajõe kirik on kirik Ida-Viru maakonnas Toila vallas Pühajõe külas. Kirik on olnud Jõhvi kihelkonnakiriku abikirik. Pühajõe küla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus. Kirik ehitati küla hiide Jõhvi kihelkonnakiriku abikirikuna aastal 1467. Esimene kirikuhoone oli puidust ja asus nüüdse kiriku lähedal. Ei ole aga teada, kas vana kirik hävines või lammutati. Aastatel 1654–1744 oli Pühajõe kogudus iseseisev kogudus, kuid pärast seda muudeti uuesti Jõhvi kihelkonnakiriku juurde kuuluvaks abikoguduseks. 1788. aasta aruandes on kirjas, et Pühajõe kiriku juures töötab kool, mis tegutses 1861. aastani. Kivikiriku nurgakivi pandi 26. mail 1836. Kiriku ehitamise patrooniks olid Pagari mõisnik Otto von Stackelberg ja Jõhvi kihelkonna kohtunik Reinhold von Arnold Järve mõisast. Kiriku ehitamiseks eraldas Eestimaa rüütelkond 3000 rubla. Kirikuõpetajaks oli sel ajal Carl Friedrich Johann Koch ja köstriks Karl Gustav Masing. Ehitusmeistriks oli Madis Strauh Künnapõhjalt. Hiljem töötas ta Päite koolis õpetajana. Uus kirik sai valmis 1838 ja sisseõnnistamine toimus 1839. aastal. 1893. aasta 6. veebruaril põles kirik maha, kuid ehitati 1894. aastal suurendatult jällegi üles. Pühajõe kogudus iseseisvus taas 1939. aastal kirikuõpetaja Aleksander Elleri eestvedamisel. 1968. aastal Pühajõe kogudus likvideeriti, kirik jäi kasutuseta ja lagunes. 1980. aastate lõpuks olid järgi vaid müüride varemed. 1988. aastal hakati kirikut taastama plaaniga võtta see kasutusele tavandi-kontserdihoonena, kuid plaanid muutusid ja otsustati taastada kirik. Esimene jumalateenistus taastatud kirikus peeti jõuluõhtul 1989. 7. märtsil 1990 registreeriti Pühajõe kiriku juurde Pühajõe kogudus, mille nõukogu esimeheks valiti Kalju Metsalu, koguduse hooldajaõpetajaks Peeter Kaldur. 23. juunil 1990 pühitses kiriku peapiiskop Kuno Pajula. 1993. aastal sai koguduse õpetajaks Ülo Vaher, kes teenis kogudust aastani 2008. Seejärel on koguduse hooldajaõpetajaks olnud Peeter Kaldur. Vambola Kaasik-Aaslav "Oru lossi saladus ja rikkus", CD-raamat Märt Mõtuste "Toila ümbruse kultuuri ja hariduselu ajaloost", Toila vallavalitsus, trükikoda "Trükis", 1998 Pühajõe kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Pühajõe kirik kaardil
2008. aasta Hollandi meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

2008. aasta Hollandi meistrivõistlused rahvusvahelises kabes toimusid 9.–19. aprillini 2008 Emmeloordis. Eelviimases voorus kindlustas endale esikoha Ron Heusdens. See on tema esimene meistritiitel.
Tuuleelektrijaam

Tuuleelektrijaam on elektrijaam, mis muundab tuule kineetilist energiat elektrienergiaks. Palju tuuleelektrijaamu üksteise läheduses moodustavad tuulepargi. Tuuleelektrijaam koosneb tuulemootorist, elektrigeneraatorist, nende juhtimise automaatseadmetest ja hoonest. Tuulevaikuse puhuks võib see olla varustatud tagavarasoojusmootoriga. Tuulelektrijaama kõige tähtsam seade on tuulegeneraator, mis muundabki tuule kineetilist energiat teist liiki energiaks. Tuulegeneraator koosneb tuulemootorist ja selle juurde kuuluvast ühe või mitme töömasina kompleksist, energiat akumuleerivast või võimsust reserveerivast plokist ning automaatsest juhtimis-reguleerimissüsteemist. Tuulegeneraatorisse võib kuuluda ka dubleeriv mootor, milleks harilikult on soojusmootor. Tuuleparke rajatakse tuulistesse paikadesse. Neiks sobivad kõrgemad künkad, samuti ava- või rannikumere madalikud. Need sobivad piirkondadesse, kus side ülejäänud maailmaga on nõrk, nii et seal pole elektriliine, näiteks steppidesse, poolkõrbetesse ja Arktikasse. 1984. aasta seisuga jäid maailma suurimad tuulelektrijaamad võimsuselt umbes sajakordselt alla suurimatele hüdro- ja tuumaelektrijaamadele ning ligi sajakordselt geotermilistele elektrijaamadele, aga edestasid kõiki päikeseelektrijaamu ja peaaegu kõiki loodete-hüdroelektrijaamu. Maailma esimesed seitse enam kui 10 MW võimsusega tuulelektrijaama valmisid 1983. aastal Ameerika Ühendriikides Californias ning igaühel neist oli erinev omanik. Tuuleelektrijaamad kasutavad elektrienergia tootmisel taastuvat energiaallikat, samuti võimaldavad need energiatootmist detsentraliseerida, sellega suurõnnetuste ohtu vähendades. Need on olnud tuuleelektrijaamade rajamisel olulisteks argumentideks. 2018. aasta seisuga on Eestis paigaldatud 139 tuulegeneraatorit, nendest 60 kuuluvad Nelja Energiale ja 49 Eesti Energiale. Kavas on ehitada Tootsis veel 46 tuulegeneraatorit. Tehnikaleksikon, lk. 539-540 "A ja O". Tallinn, "Valgus" 1987, lk. 283 Юридически все ОК, или Дыры в земле за 150 миллионов евро, Postimees 8. juuni 2018. Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon
Oklahoma City

Oklahoma City on linn USA-s, Oklahoma osariigi pealinn ja Oklahoma maakonna keskus. See on Suure tasandiku üks suurimaid linnu. Linn on asutatud 1835. aastal. 1995. aasta aprillis toimus pommirünnak Alfred P. Murrah Federal Buildingus, milles hukkus 168 inimest. Oklahoma City Thunder Oklahoma City koduleht
Põhja-Korea vonn

Põhja-Korea vonn (won) (korea keeles 조선민주주의인민공화국 원, hanja: 朝鮮民主主義人民共和國 圓) on Põhja-Korea rahaühik. Etümoloogiliselt tuleb sõna "vonn" samast sõnatüvest kust Hiina rahaühik "jüaan" ja Jaapani rahaühik "jeen". Vonn jaguneb 100 tšoniks. Põhja-Korea vonn tuli käibele 6. detsembril 1947 ja ta asendas seni käibinud Korea vonni. 1959. aastal toimus Põhja-Koreas rahareform ja kasutusele võeti teine vonn. Esimene vonn vahetati teise vastu kursiga 100:1. Teine vonn oli jäigalt seotud USA dollariga kursiga 2,14 vonni = 1 dollar ja kuulujuttude põhjal oli see kurss valitud Kim Jong Ili sünnipäeva 16. veebruari järgi. 2001. aastal loobus Põhja-Korea vonni ja dollari seotusest ja sellele järgnes kiire inflatsioon. 2009. aasta novembris toimus rahareform, mille käigus 100 vana vonni eest sai 1 uue vonni. Vahetatava raha hulk oli piiratud. Rahareform ei peatanud inflatsiooni ja 20. augusti 2010 seisuga maksis Põhja-Korea vonn 8,16610 Lõuna-Korea vonni ehk umbes 0,7 USA senti või 10 Eesti senti. Käibel on pangatähed väärtusega 5, 10, 50, 100, 200, 500, 1000, 2000 ja 5000 vonni.
Kuriili hoovus

Kuriili hoovus ehk Oyashio hoovus (jaapani 親潮) on külm hoovus Vaikses ookeanis. Hoovab mööda Kamtšatka poolsaare kagukallast, Kuriili saari ja Jaapani idakallast edelasse.
Marettimo

Marettimo on saar Vahemeres, üks Egadi saartest. Pindala 12 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 686 meetrit. Kuulub Itaaliale.
Microsoft Word

Microsoft Word on Microsofti loodud tekstitöötlusprogramm. Wordi litsentse müüakse eraldiseisva tootena või Microsoft Office'i osana. Piiratud võimalustega vabavaralised versioonid on Microsoft Word Viewer ja Office Online. Wordi dokumendid on faililaiendiga .doc või .docx. Viimane tähistab Office Open XML standardile vastavat vormingut, mida kasutatakse Office'i uuemates versioonides. Algne programm Multi-Tool Word toodi avalikkuse ette 1983. aastal Xenixi platvormile. Teistele platvormidele loodi Microsoft Wordi versioon hiljem: 1983 IBM PC DOSile 1984 Apple Macintoshile 1986 Atari ST-le 1989 SCO UNIX, OS/2, Microsoft Windows. Kontoritarkvara A. Allen, Roy (oktoober 2001). "Chapter 12: Microsoft in the 1980's". A History of the Personal Computer: The People and the Technology (1st edition ed.). Allan Publishing. Lk 12–13. ISBN 0-9689108-0-7. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2.07.2006. Vaadatud 4.07.2006. {{cite book}}: parameetris |edition= on üleliigne tekst (juhend) "Microsoft Office online, Getting to know you...again: The Ribbon". "The history of branding, Microsoft history".
GNOME

GNOME (nimi tuleb sõnadest GNU Network Object Model Environment) on täielikult vabast tarkvarast koosnev töölauakeskkond – graafiline kasutajaliides, mis töötab koos X.org-i ja arvuti operatsioonisüsteemiga. GNOME on osa GNU Projektist ja seda saab kasutada erinevate UNIXi-laadsete operatsioonisüsteemidega, nagu Linux ja BSD. Samuti on see üks osa Java Desktop Environmentist Solarise platvormil. Debiani ja Fedora töölaua vaikekeskkond on GNOME. freedesktop.org KDE LXDE Xfce X Window System GNOME koduleht
Helmer Jõgi

Helmer Jõgi (sündinud 2. jaanuaril 1952 Tartus) on Eesti poliitik ja koolijuht, 2011–2021 Tartu Jaan Poska Gümnaasiumi direktor. Helmer Jõgi on lõpetanud A. H. Tammsaare nimelise Tartu 1. Keskkooli 1970 ja Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika erialal 1975. Jõgi on töötanud Kutsekeskkoolis nr. 16 õpetajana 1975–1983, Kutsehariduse Pedagoogika THI nooremteadurina 1983–1984, Tartu I Eriinternaatkoolis õpetajana 1984–1985, EKP Tartu Rajoonikomitees instruktorina 1985–1987, Hugo Treffneri Gümnaasiumi direktorina 1987–2001 ning Haridus- ja Teadusministeeriumi keskhariduse talituse juhatajana 2001–2003. 2003–2011 oli ta Riigikogu liige. Aastal 2011 asus ta Tartu Jaan Poska Gümnaasiumi direktori ametisse. Augustis 2021 läks ta pensionile. Helmer Jõgi on olnud Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu liige, Tartu Kultuurkapitali nõukogu esimees, Tartu Rahvaülikooli nõukogu esimees, Tartu Kutsehariduskeskuse nõukogu liige, SA Keila Haridus nõukogu liige, SA Junior Achievement Arengufondi nõukogu liige, Tartu Turu Seltsi liige, SA Omanäolise Kooli Arenduskeskus nõukogu liige ning Tartu Rotary klubi liige. Helmer Jõgi oli Tartu Linnavolikogu liige 1999–2005, X ja XI Riigikogu liige 2003–2011. Ta oli Eesti Koonderakonna liige 1994–1998 ning on aastast 2002 Eesti Reformierakonna liige. 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk 2018 Tartu Tähe kavaler 2021 Riiklik haridustöötaja elutööpreemia Helmer Jõgi asub Poska gümnaasiumi juhtima, Tartu Postimees, 9. märts 2011 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Tuna

Tuna on Eestis ilmuv ajalookultuuri ajakiri, mida annab välja Eesti Arhivaaride Ühing. Tuna ilmub alates 1998. aastast neli korda aastas. Tunas on ilmunud nii ajaloolisi uurimusi, memuaare, esseid, raamatute arvustusi kui ka ülevaateid erinevatest ajaloo ja arhiivindusega seotud sündmustest. 2006. aastal ilmus Tuna venekeelne ja 2009. aastal ka ingliskeelne erinumber. Ajalooline Ajakiri ja Tuna on ainsad praegu ilmuvad eestikeelsed akadeemilised perioodilised ajalooväljaanded. Tuna kodulehelt on võimalik lugeda ajakirja numbrite sisukordi ja ka artikleid (rohkem kui 2 aastat vanade numbrite puhul). Ajakirja peatoimetaja oli aastatel 1998–2023 Ott Raun, alates 1. oktoobrist 2023 töötab sellel ametikohal Helen Rohtmets-Aasa. Ajalooline Ajakiri Vana Tallinn, aastaraamat Helen Rohtmets-Aasa ETIS (vaadatud 14.10.2023) Tuna Eesti Rahvusarhiivi leheküljel Marek Tamm. Tuna esimene kümnend. Sirp, 11.12.2008.
John Locke (täpsustus)

John Locke on mitme tuntud inimese nimi: John Locke (1632–1704) oli inglise filosoof John Locke (Teadmata kadunud) on väljamõeldud tegelane seriaalis "Teadmata kadunud" John Locke (Kanada poliitik) John Locke (muusik) oli džässi ja hard rock'i esitaja John Locke (USA poliitik) John Locke (luuletaja) oli iiri luuletaja John Locke (professor)
Vibulaskmine 1900. aasta suveolümpiamängudel

Vibulaskmine 1900. aasta suveolümpiamängudel toimus 28. mail ning võisteldi seitsmel vibulaskmisalal. Ühelgi neist tänapäeval ei võistelda. Võistles ainult kaks vibulaskjat.
Egeuse meri

Egeuse meri on Vahemere osa, piiratud Balkani poolsaarega läänes ja põhjas, Väike-Aasia poolsaarega idas ja Kreetaga lõunas. Kirdes on ühenduses Dardanellide väinaga. Meres on palju saari. Neist Küklaadid asuvad mere keskel ja jagavad ta neljaks osaks: Kreeta meri, Myrtooni meri, Traakia meri ja Ikaría meri. Kuna Dardanellidest hoovab Egeuse merre magedamat vett, on Egeuse mere põhjaosas vesi magedam kui mujal Vahemeres. Egeuse saared
Oredež

Oredež on alevik Venemaal Leningradi oblastis Luga rajoonis. Asub Oredeži jõe ülemjooksul. 1959. aastani oli Oredeži rajooni keskus. Oredeži läbib Peterburi-Dno raudtee.
Volossovo

Volossovo on linn Venemaal Leningradi oblastis, Volossovo rajooni keskus. Asub 84 km Peterburi kesklinnast edelas. Volossovo tekkis 1870. aastal Kupanitsa küla lähedale rajatud Volossovo raudteejaama juurde. Alev alates aastast 1937. Linnaõigused sai 1999. aastal. Q127207496 http://volosovo-city.narod.ru/
Mauerbach

Mauerbach on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Viinist vahetult läänes. Alates 2017. aastast kuulub vald Sankt Pölteni maaringkonda. Varem kuulus see Wien-Umgebungi ringkonda, mis kaotati 2016. aastal. Siin asuvad paljude rikaste Viini perede suvemajad, aga ka Mauerbachi tšartermaja (Kartause Mauerbach), 1313. aastal asutatud ja 1782. aastal suletud kartuuslaste klooster, kus NSDAP peitis juutidelt röövitud kunstiteoseid. Külas asub ka jalgpallimeeskond SC Mauerbach, kes mängib Austria madalamates liigades. 1985. aastal leiti 496 maali, 146 joonistust, akvarelli, graafikat ja skulptuuri ning tuhandeid raamatuid ja muid esemeid, mille liitlased olid pärast II maailmasõda kätte saanud ja Austria võimudele üle andnud, et need saaksid need õigusjärgsetele omanikele tagastada, olevat ikka veel Mauerbachis hoiul. Külastusi ei olnud lubatud ja nimekirja ei olnud avaldatud. Uurivad uudisteartiklid paljastasid kunstiteoste varjamise ja põhjustasid skandaali. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. http://www.mauerbach.at