laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eersterust

Eersterust on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas. Eersterusti rajamist alustati 1962. aasta veebruaris. Apartheidi ajal oli linn määratud värviliste asustusalaks. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Eersterusti elanikest värvilisi 83,52%, mustanahalisi aafriklasi 14,39%, India või Aasia päritolu inimesi 1,00%, valgeid 0,20% ja teisi 0,90%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 77,50% inimesi, inglise keelt 10,50%, pedi keelt 2,72%, ndebele keelt 1,98%, sotho keelt 1,84%, tsvana keelt 1,28% ja suulu keelt 1,18%. History. Our legacy Eersterust https://census2011.adrianfrith.com/place/799047
Londoni Southendi lennujaam

Londoni Southendi lennujaam (IATA: SEN, ICAO: EGMC) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Rochfordi piirkonnas Essexi krahvkonnas Suurbritannias. Lennujaam asub umbes 58 kilomeetri kaugusel Londoni kesklinnast. Londoni Southendi lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui üks miljon reisijat. Lennujaama lendab regulaarselt viis lennufirmat: Adria Airways, Air Malta, easyJet, Flybe ja Ryanair.
Justin Williams

Justin Craig Williams (sündinud 4. oktoobril 1981 Cobourgis Ontarios) on endine Kanada jäähokimängija (parem ääreründajana) 2000. aastal valis Philadelphia Flyers ta NHL-i draft '​is endale 28. valikuna. Enne seda mängis ta noorteliiga Ontario Hockey League'i klubis Plymouth Whalers. NHL-i karjääri alustaski ta Flyersis, kus mängis kokku neli hooaega. Hooaja 2003–04 teises pooles liitus ta Carolina Hurricanesiga. Hooajal 2004–05 toimunud NHL-i tööseisaku tõttu mängis ta ühe hooaja Rootsi kõrgliiga klubis Luleå. Pärast seda mängis ta Hurricanesi ridades veel neli hooaega, liitus siis Los Angeles Kingsiga, kuhu jäi seitsmeks hooajaks, ning mängis enne 2017. aastal Hurricanesiga taasliitumist hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 Washington Capitalsis. Aastatel 2018–2019 oli Williams Hurricanesi kapten. Ta võitis Stalney karika kolmel korral: 2006. aastal Hurricanesiga ning aastatel 2012 ja 2014 Kingsiga. Ta mängis NHL-i väljalangemismängudes üheksa korral seeria seitsmendas mängus ning tema meeskond väljus kaheksal korral neist võitjana. Ta on seeria seitsmendates mängudes löönud seitse väravat, millega ta jagab Glenn Andersoni NHL-i rekordit. Lisaks kuulub Williams on seitsmendates mängudes enim punkte kogunud mängija – 15. Tänu sellele sai Williams hüüdnime "Mr. Game 7." 2014. aastal pälvis ta Kingsi ridades mängides väljalangemismängude väärtuslikumale mängijale antava Conn Smythe Trophy. 2007. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. Kanada jäähokikoondise koosseisus tuli ta maailmameistriks 2004. ja 2007. aastal. Karjääri lõpetamisest teatas Williams 2020. aasta oktoobris. "Justin Williams announces retirement". Carolina Hurricanes. 8.10.2020. Vaadatud 18.12.2020 Justin Williams NHL.com lehel Justin Williams hockeydb.com lehel
Pariisi Orly lennujaam

Pariisi Orly lennujaam (prantsuse keeles Aéroport de Paris-Orly), tuntud ka kui Orly (IATA: ORY, ICAO: LFPO), on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Pariisi ning asub osaliselt Orlys ja Villeneuve-le-Rois, 8,1 kilomeetrit Pariisist. Lennujaamas on kolm lennurada, millest pikim on 3650 meetrit pikk. Lennujaama läbis 2017. aastal üle 32 miljoni reisija. Lennujaam on Air France'i teine kodulennujaam riigisiseste, rahvusvaheliste ning Prantsusmaa ülemeredepartemangude lendude jaoks. Enne 1974. aastat, mil avati Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam, oli Orly Pariisi peamine lennujaam. Lennujaama haldab Groupe ADP.
Mihheil Khorkhia

Mihheil Khorkhia (gruusia მიხეილ ქორქია; 10. september 1948 Thbilisi – 9. veebruar 2004) oli Gruusia korvpallur, 1972. aasta olümpiavõitja Nõukogude Liidu võistkonna koosseisus. Mihheil Khorkhia kasv oli 198 cm. Ta mängis kogu oma korvpallurikarjääri jooksul (1965–1979) Thbilisi Dinamos. Mihheil Khorkhia suri südameataki tagajärjel. 1968 NSV Liidu meister 1971 Euroopa meister 1972 olümpiavõitja 1973 Euroopa meistrivõistluste hõbemedal 1975 Euroopa meistrivõistluste hõbemedal
883

883. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad - 880. aastad - 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad Aastad: 878 879 880 881 882 - 883 - 884 885 886 887 888 ... ... ...
Oaklandi rahvusvaheline lennujaam

San Francisco Bay Oaklandi rahvusvaheline lennujaam (IATA: OAK, ICAO: KOAK, FAA LID: OAK) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab San Francisco lahe piirkonda ning asub Oaklandis Californias Ameerika Ühendriikides. Lennujaam asub 16,1 kilomeetrit Oaklandi kesklinnast. Lennujaam on FedEx Expressi ja Southwest Airlinesi kodulennujaam. Lennujaamas on neli lennurada, millest pikim on 3206 meetrit pikk. Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 13 miljonit reisijat.
Mobilitas

Teadlasmobiilsuse programm Mobilitas oli Euroopa Sotsiaalfondi ja Eesti riigi kaasrahastatud teadusprogramm, mida finantseeriti Euroopa Liidu struktuurivahendite 2007–2013 perioodil ning mis kestis 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2015. Programm kinnitati haridus- ja teadusministri 23. juuli 2008 käskkirjaga ning seda viis ellu Eesti Teadusagentuur. Programmi eelarve oli 20 289 874,30 eurot, millest 85 protsenti kattis Euroopa Sotsiaalfond. Programmi Mobilitas eesmärgiks oli Eesti teadlaspotentsiaali arendamine ja mitmekesistamine rahvusvahelise teadlasmobiilsuse ja kogemuste vahetamise kaudu, värvates kõrgelt kvalifitseeritud tööjõudu. Programmi toetatavad tegevused olid: Teadlasmobiilsuse olukorra analüüs ja informatsiooni levitamine. Järeldoktorite positsiooni arendamine noorte teadlaste akadeemilise karjääri astmena. Anti välja 127 uurimistoetust järeldoktori projekti elluviimiseks nii Eestis kui ka välisriigis. Eelisarendatavate valdkondade tippteadlastele Eestis töötamiseks võimaluste loomine. Toetati 18 tipptasemel teadlase Eestisse toomist eesmärgiga luua Eestis oma uurimisrühm. Programm Mobilitas sai Euroopa Liidu struktuurivahendite 2014–2020 perioodil jätku programmi „Teaduse rahvusvahelistumine, mobiilsuse ja järelkasvu toetamine“ ehk Mobilitas Pluss näol. https://www.etag.ee/rahastamine/programmid/loppenud-programmid/mobilitas/
August Oja päevaraamat

"August Oja päevaraamat" on Merle Karusoo 1989. aasta näidend. Näidendi kandis esimest korda ette 4. veebruaril 1990 Pirgu mõisas Pirgu Laulu- ja Näitemängu Selts. https://web.archive.org/web/20181122134820/http://www.teater.ee/naidendid/andmebaas/August_Oja_p%C3%A4evaraamat.drama_id-8763 (vaadatud 21.11.2018) https://web.archive.org/web/20181122141217/http://lavakas.ee/vana.php?sisu=6&alamsisu=10012 (vaadatud 21.11.2018) Näidend Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
Leningrad (täpsustus)

Leningrad oli Peterburi nimi aastail 1924–1991. Kohad: Leningradi oblast Muminobod, asula Tadžikistanis (endine nimi 1973–2012); ka Muminobodi rajoon kandis nime Leningradi rajoon. Muusika: Leningrad (ansambel), Vene ska-punk ansambel Šostakovitši 7. sümfoonia kannab alapealkirja "Leningrad" "Leningrad", Billy Joeli laul tema 1989. aasta albumilt "Storm Front" "Leningrad", Chris de Burghi laul 2006. aasta albumilt "The Storyman" "Leningrad", ansambli Leningrad Cowboys laul 1996. aasta albumilt "Go Space" Muud: 2046 Leningrad, asteroid
882

882. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad - 880. aastad - 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad Aastad: 877 878 879 880 881 - 882 - 883 884 885 886 887 ... ... Askold ja Dir ...
Perloja

Perloja (poola Przełaje) on küla (endine alev ja linn) Leedus endise Alytuse maakonna aladel Varėna rajooni Varėna vallas. Küla asub Merkysi jõe kaldal. Perlojas on raamatukogu, postkontor, kultuurikeskus ja põhikool. Vaatamisväärsuseks on sealne uusgooti stiilis kirik, mis valmis aastal 1930. Küla kohal asub XI sajandil rajatud muinasasula. Perloja on esimest korda mainitud aastal 1378. Toona asus seal üks Leedu suurvürstide losse. See oli üks tähtsamaid suurvürstide jahilosse, asulat läbis aga tähtis Vilniuse ja Hrodna vaheline tee. Aastal 1587 mainis seda Marburgi Wigand, kui ristisõdijad alevi hävitasid. XV sajandi algul rajati sinna kirik. Aastal 1636 sai Perloja ka linnaõigused, õiguse omada turuplatsi ja pidada laata, samuti õigused seoses linna ümber kasvavate kuninglike metsadega. Perloja kannatas Põhjasõja ajal, mil sealt läksid läbi nii Vene kui ka Rootsi väed. Hiljem kannatas linn katkuepideemia läbi, kus hukkusid peaaegu kõik sealsed elanikud. Aastal 1792 andis Stanisław II Perlojale Magdeburgi õigused ja vabalinna staatuse. Tsaarivõimud selle linnastaatust hiljem ei kinnitanud ja aastaks 1886 oli Perlojast saanud küla. Jaanuariülestõusus hävis vana Leedu suurvürstide jahiloss, mida oli hiljem kasutatud sooraua tootmiseks. Kannatada sai ka Vytautase ajal püstitatud vana lehisepuust kirik, mis lammutati aastal 1905. Tsaariajal oli asula venekeelne nimekuju Пржелае. 13. novembril 1918 kuulutati alevis ja seda ümbritsevates külades välja Perloja vabariik, mille pealinnaks Perloja ka oli. Esimese maailmasõja järel jäi Perloja Leedu territooriumile. Teise maailmasõja järel tegutsesid Perloja ümbruses leedu metsavennad. Nõukogude võimud küüditasid asulast 27 peret. Algselt oli Perloja kohaliku kolhoosi keskasulaks, hiljem moodustati sinna aga eksperimentaalmajand. See allus Akademijas asuvale Leedu Maaviljelusinstituudile ning seal õpetati noortele linnu- ja loomakasvatust. Perloja kirik Vytautas Suure mälestusmärk Perloja tänavavaade Petras Ciunis – Leedu sõjaväelane Petronėlė Česnulevičiūtė – leedu näitekirjanik 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 11.11.2018. Пржелае. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 4 (Павастерортъ — Сятра-Касы). СПб, 1868, 211 lk. McLachlan, Gordon (2008). Bradt Lithuania (5th ed.). Bradt Travel Guides. lk 123–124. ISBN 978-1-84162-228-6. Küla Poola geograafilises sõnastikus Küla portaalis vietoves.Lt
881

881. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad - 880. aastad - 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad Aastad: 876 877 878 879 880 - 881 - 882 883 884 885 886 ... ... ...
Sebastian Aho

Sebastian Antero Aho (sündinud 26. juulil 1997 Raumas) on Soome jäähokimängija, keskmängija ja vasakäär. Ta mängib NHL-i klubis Carolina Hurricanes. Ta alustas karjääri hooajal 2013–14 Soome kõrgliiga klubis Oulun Kärpät. 2015. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Hurricanesi poolt 35. valikuna. 2016. aasta juunis sõlmis ta Hurricanesiga kolme aasta pikkuse lepingu. Ta tegi NHL-i debüüdi hooaja avamängus 13. oktoobril ning teenis resultatiivse sööduga ka esimese punkti. Sama aasta 12. novembril lõi ta mängus Washington Capitalsi vastu oma esimese värava NHL-is. 31. jaanuaril 2017 tegi ta mängus Philadelphia Flyersi vastu oma esimese kübaratriki, saades sellega Hurricanesi noorimaks mängijaks, kes on kübaratriki teinud. Ta kogus vähemalt ühe punkti hooaja 2018–2019 kõigis 12 esimeses mängus, ületades sellega Ron Francisile kuulunud klubi rekordi. Liigahooaja kõigis 12 esimeses mängus on suutnud teha vähemalt ühe väravasöödu veel ainult Wayne Gretzky ja Ken Linseman. 2019. aastal osales Aho NHL-i tähtede mängul. Soome jäähokikoondise koosseisus võitis ta 2016. aasta maailmameistrivõistlustel hõbemedali. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel oli ta üheksa värava turniiri parim mängija. Enam punkte suutis temast koguda ainult ameeriklane Patrick Kane (20 Aho 18 punkti vastu). Aho valiti turniiri parimaks ründajaks ja lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu. Soome koondis kaotas veerandfinaalis Šveitsile tulemusega 2:3. "Marchand scores twice including winner as Bruins beat Hurricanes". sportsnet.ca. 30.10.2018. Vaadatud 22.11.2018 Sebastian Aho NHL.com lehel Sebastian Aho hockeydb.com lehel
Eindhoveni lennujaam

Eindhoveni lennujaam (IATA: EIN, ICAO: EHEH) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Eindhovenit Hollandis. Lennujaam asub 7,6 kilomeetrit Eindhovenist. Lennujaamas on üks lennurada, mis on 3000 meetrit pikk. Lennujaamas korraldab regulaarselt lende neli lennufirmat ning hooajaliselt viis lennufirmat. Lennujaam on reisijate arvu poolest Hollandis teine. 2017. aastal läbis lennujaama rohkem kui 5,65 miljonit reisijat.
Salt Lake City rahvusvaheline lennujaam

Salt Lake City rahvusvaheline lennujaam (IATA: SLC, ICAO: KSLC, FAA LID: SLC) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Salt Lake Cityt ning ka Edela-Idahot ja Edela-Wyomingi. Lennujaam asub umbes 6,4 kilomeetrit Salt Lake City kesklinnast Utah' osariigis Ameerika Ühendriikides. Lennujaam on Delta Air Linesi kodulennujaam ja ühtlasi suuruselt neljas Delta kodulennujaam. Lennujaamal on neli lennurada, millest kaks on 3658 meetrit pikad ehk kõige pikemad lennurajad. Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 24 miljonit reisijat.
Heyen

Heyen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 8,30 km². 31. detsembril 2017 elas seal 438 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gemeinde-heyen.de
Dovinė

Dovinė on jõgi Leedus, Šešupė parempoolne lisajõgi. Jõgi voolab Leedu lääneosas läbi Lazdijai ja Alytuse rajooni ning Marijampolė omavalitsuse. Šešupėsse suubub Dovinė Netičkampise külas. Ülemjooksul kannab Dovinė mitut nime: Dusia järvest ülesvoolu on see Duselė või Sutrė, Dusia ja Simnase järve vahel Koja, Spernia või Simnyčia ning Simnase ja Žuvintase järve vahel Bambena. Jõe pikkus on 65 km ja valgla on 588. Jõe lang on 57 sentimeetrit kilomeetri kohta. Jõgi on 10–12 meetrit lai ja 2,5–2,9 meetrit sügav. Suudmest 26–21 km ja 16–12 km kaugusel on jõesängi maaparandustööde käigus õgvendatud. Suurim mõõdetud vooluhulk on 51,20 m³/s. 0,6 kilomeetri kaugusel jõesuudmest asub Netičkampise hüdroelektrijaam, mis rajati aastal 1952. Selle võimsus on 240 KW. Paisjärve pindala on 15,4 hektarit. Jõe valglasse jääb Žuvintase biosfääri kaitseala ja osaliselt ka Meteliai regionaalpark. Suurim asula jõe ääres on Simnas. Netičkampio tvenkinys Algirdas Rainys. Dovinė. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 105 lk.
Kirchbrak

Kirchbrak on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 18,39 km². 31. detsembril 2017 elas seal 994 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.kirchbrak.de
880

880. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad - 880. aastad - 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad Aastad: 875 876 877 878 879 - 880 - 881 882 883 884 885 ... ... ...
Kasperi Kapanen

Kasperi Kapanen (sündinud 23. juulil 1996 Kuopios) on Soome jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis St. Louis Blues ründajana paremäärel. Ta alustas karjääri Soome kõrgliigaklubis KalPa, tehes Soome kõrgliigas debüüdi hooajal 2012–13. 2014. aastal valis Pittsburgh Penguins ta NHL-i draft '​is 22. valikuna. Enne NHL-is debüüdi tegemist mängis ta American Hockey League'i klubides Wilkes-Barre/Scranton Penguins ja Toronto Marlies. Penguinsi meeskonnas ta NHL-is debüüti ei teinud, sest 1. juulil 2015 sõlmis ta lepingu Toronto Maple Leafsiga, mängides esimese mängu 29. veebruaril 2016. Esimese värava lõi ta NHL-is 8. aprillil 2017 mängus Pittsburgh Penguinsi vastu. Selle väravaga kindlustas Leafs esimest korda pärast 2013. aastat edasipääsu väljalangemismängudele; hooaega varem oldi liigas jäädud üldse viimaseks. Idakonverentsi veerandfinaalis tuli vastu võtta kaotus Washington Capitalsilt. Hooaeg 2018/19 on olnud Kapaneni seni resultatiivseim NHL-is (20+24). 2020. aasta augustis kaubeldi Kapanen tagasi Pittsburgh Penguinsi. 2023. aasta veebruaris liitus ta St. Louis Bluesiga. Soome jäähokikoondise koosseisus on ta osalenud 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. 2016. aastal tuli ta Soome kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Tema isa Sami Kapanen kuulus kaks aastakümmet Soome koondisse ja mängis NHL-is 12 hooajal. 12. jaanuaril 2013 olid nad Soome kõrgliigamängus mõlemad KalPa meeskonnas väljakul. "Maple Leafs Complete Trade With Pittsburgh Penguins". nhl.com. 25.8.2020. Vaadatud 25.10.2021 "Blues claim Kapanen off waivers". NHL.com. 25. veebruar 2023. Vaadatud 26. veebruaril 2023. Kasperi Kapanen NHL.com lehel Kasperi Kapanen hockeydb.com lehel
Ottenstein (Alam-Saksi)

Ottenstein on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 13,59 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1149 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.ottensteiner-hochebene.de
Pegestorf

Pegestorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 8,32 km². 31. detsembril 2017 elas seal 380 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gemeinde-pegestorf.de
878

878. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad - 870. aastad - 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad Aastad: 873 874 875 876 877 - 878 - 879 880 881 882 883 saratseenid vallutasid Bütsantsi käes oleva Sürakuusa ja haarasid kontrolli Sitsiilia üle. rahuleping Alfred Suure ja Guthrumi vahel, millega määratleti alad Inglismaal, mida pidid valitsema taanlased (mis sai tuntuks kui Danelaw) ja alaks mida valitses Alfred Suur (Wessexi kuningriik). ... ...
Polle

Polle on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 21,2 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1183 inimest. Vald asub Weseri jõe ääres, umbes 8 km Holzmindenist loodes. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.polle-weser.de
Granit

Ab Granit Oy oli Soome kivitöötlemisettevõte, mis tegutses aastatel 1886–1980 (nimeliselt kuni 1995. aastani). 20. sajandi alguses oli Granit oma valdkonnas kõige suurem ettevõte Soomes ning üks tähtsamaid kivitöötlemisfirmasid kogu Venemaa keisririigis. Ettevõtte asutas Anton von Alfthan 1886. aastal. Hankos tegutsenud ettevõte valmistas algselt sillutuskivi tänavate jaoks ning selle kivimurrud asusid Hanko Kuningatarvuoril ja Märäskäris. Kivi kasutati peamiselt Helsingi ehitustöödel, aga ka mujal Venemaal väljaspool suurvürstiriiki. Peagi keskendus ettevõte hoonete graniidist fassaadide ehitamisele. Graniti graniiti on kasutatud näiteks Helsingi pearaudteejaama, Sokose kaubamaja, Helsingi Börsi ning kindlustusseltside Kaleva ja Suomi majade ehitamisel. Ka Helsingi Senati väljakul seisev Aleksander II mälestussammas on tehtud Graniti kivist. Ettevõte valmistas ka trepi-, haua-, sokli- ja veskikive. Ettevõttes töödeldud halli ja punast graniiti saadeti ka Soomest väljapoole. Näiteks "Russalka" mälestussamba kivi Tallinnas on samuti Graniti toode. Esimese maailmasõja ajal oli Graniti töövõtuks Venemaa keiserliku sõjaväe kaitserajatiste ehitamine Soome lahe äärde. Hiljem 1920. aastatel ehitas ettevõte Karjala kannasel Soome oma kaitserajatisi. 20. sajandi alguses olid ettevõttel harukontorid ka Helsingis, Peterburis ja Moskvas. 1911. aastal sai ettevõtte kunstiliseks juhiks arhitekt Ilmari Wirkkala. Talvesõja rahulepinguga kaotas Soome Hanko Nõukogude Liidule, sinna rajati sõjaväebaasid ning Granit kolis Salosse. 1965. aastal müüdi ettevõte Oy Kullgrens Enka Granit Ab-le. Vähehaaval äritegevus vähenes, ometigi kustutati ettevõte Soome äriregistrist alles 1980. aastal ehk kolm aastat pärast seda, kui emaühing oli pankrotti läinud. Soome tütarettevõte müüdi Rootsi AKF Granit Ab-le, mis töötas AKF Granit Oy Ab nime all kuni 1995. aastani, mil see läks samuti pankrotti. Leo Karsten. Osakeyhtiö Granit 1886–1936. Helsinki 1936 Pörssitieto : Ab Granit Oy Keskipohjanmaa.net : Ilmari Wirkkala Kaustiselta Hankoon vaikuttajaksi
Vahlbruch

Vahlbruch on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 14,19 km². 31. detsembril 2017 elas seal 384 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.polle-weser.de
Baltoji Ančia

Baltoji Ančia on jõgi Leedus, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. Jõgi voolab Leedu lõunaosas. Jõe pikkus on 60 km ja valgla on 791 km². Jõe langus on 43 meetrit. Jõgi on ülemjooksul 8–12 meetrit lai, keskjooksul aga 15–20 meetrit lai. Oru laius on 300–500 meetrit. Jõgi algab Ančia järvest. Algul voolab see lõunasse, seejärel itta. Jõe äärde jääb Kapčiamiestise alev. Jõel asub Baltoji Ančia hüdroelektrijaam, mis rajati 1955. aastal. Selle võimsus on 650 KW. Paisjärve pindala on 254 hektarit. Suudme eel on jõgi Druskininkai omavalitsuse ja Lazdijai rajooni piiriks. Jõe valgalale jääb osaliselt Veisiejai regionaalpark. Algirdas Rainys. Baltoji Ančia. Tarybų Lietuvos enciklopedija, kd. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 191 lk. Antanina Breivienė. Baltosios Ančios tvenkinys. Tarybų Lietuvos enciklopedija, kd 1. (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985, lk. 191
879

879. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad - 870. aastad - 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad Aastad: 874 875 876 877 878 - 879 - 880 881 882 883 884 ... ... Rjurik, varjaagide pealik
Boffzen

Boffzen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 8,04 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2737 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.boffzen.de
Agnija Ģērmane

Agnija Ģērmane (sündinud 1964) on läti maalikunstnik ja kunstipedagoog. Õppis Janis Rozentālsi nimelises kunstikoolis Riias (lõpetas 1985) ja lõpetanud Läti Kunstiakadeemia maalikunsti ja monumentaalmaali erialal (BA, 1991; MA, 2003). Aastail 2003–2007 täiendas end pedagoogilisel erialal Läti Muusikaakadeemias ja Läti Ülikoolis. Alates 1996. aastast on ta Läti Kunstnike Liidu liige. Töötanud õpetajana noortekeskuses “Rīgas Skolēnu pils” (1991–1999), Riia Kunsti- ja Käsitöökoolis (Rīgas Mākslas un mediju tehnikums, 1998–2006) ja alates 2006. aastast Balti Rahvusvahelises Akadeemias (läti keeles Baltijas Starptautiskā akadēmija, ladinakeelne nimi Academiae Balthicum Internationalis). Agnija Ģērmane maalistiili iseloomustab ekspressiivne pintslitehnika ja spaatli kasutus, säravad värvid, tema teostes on stiliseerimispüüdu, samas säilib kujutatu karakter ja visuaalne sarnasus natuuriga. Eelistatud tehnika on õlimaal lõuendil või papptahvlil. Kunstnik harrastab regulaarselt vabaõhumaali, motiividest eelistab figuraalkompositsioone ja maastikke. Tal on olnud enam kui kümme isikunäitust Lätis , Saksamaal, Valgevenes ja Venemaal, samuti on ta osalenud arvukatel rühmanäitustel. Pälvis 2013. aastal publikupreemia aasta maali eest Agija Sūna kunstigaleriis Riias. Eestis on tema töid eksponeeritud Liiviranna- ja liivlaste-teemalisel vabaõhumaali näitusel "Randali". "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2018. Vaadatud 22. novembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.imagomundiart.com/artworks/agnija-germane-grey-morning "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2018. Vaadatud 22. novembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kunstniku CV galerii Jèkabs veebilehel Agnija Ģērmane maalid saatchiart.com veebigaleriis Agnija Ģērmane maalid galerii Jèkabs veebilehel
Heli Piisang

Heli Piisang (sündinud 4. juuliil 1971) on eesti pedagoog. Alates 2007. aastast töötas ta Eidapere kooli direktorina. Hiljem sai temast Tallinna Vaba Waldorfkooli direktor.