laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alajõe vald

Alajõe vald oli vald Ida-Viru maakonna lõunaosas. Vald liideti Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal naabervaldadega Alutaguse vallaks. Vald ulatus piki Peipsi põhjarannikut Uuskülast Narva jõe lähteni. Suur osa valla elanikest olid peipsivenelased. Vallas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 320 inimest. Neist 52 (16,3%) olid eestlased. 2013. aasta alguse seisuga oli valla elanikuna Rahvastikuregistris arvel 596 inimest. Alajõe – Karjamaa – Katase – Remniku – Smolnitsa – Uusküla – Vasknarva Alajõe vald moodustati 1992. aasta 26. märtsil. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Alajõe, Iisaku, Illuka, Mäetaguse ja Tudulinna valla ühinemise teel uus haldusüksus – Alutaguse vald. Vaatamisväärsuseks võib pidada peipsivenelaste tänavkülasid. Need erinevad eesti küladest arhitektuuri poolest tunduvalt – reas asuvad majad on orienteeritud viiluotsaga tänava poole. Alajõel ja Vasknarvas asuvad õigeusu kirikud, Vasknarvas 14.–16. sajandist pärineva ordulinnuse varemed. 2009. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel tuli võitjaks valimisliit "Kohalik rahvas", mis kogus 57% häältest ja sai 7-kohalises volikogus 4 kohta. Nimekirja kantud 714 valijast käis valimas 622 inimest. Enne valimisi registreeriti valla elanikuks sadu vallas mitteelavaid inimesi. 2011. aastal jõudis kohtusse kriminaalasi, milles Alajõe vallavolikogu parteitut esimeest Sergei Asmust ja vallavalitsuse liiget, IRL-i kuuluvat Paul Kärbergi süüdistati hääletamisvabaduse rikkumises 2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste eel. Alajõe vallavanem oli 2012–? endine politseinik Jaanus Kriisk. Praegune vallavanem on Kristina Ikohhainen. Maakatastri statistika, vaadatud 15.10.2018. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Statistikaameti andmebaas Ida-Viru maakonna Alajõe valla, Põlva maakonna Suuremetsa valla ja Saare maakonna Mustjala ning Valjala valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (Vastu võetud 26.03.1992) Alajõe valla, Iisaku valla, Illuka valla, Mäetaguse valla ja Tudulinna valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 "Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine" muutmine http://vvk.ee/varasemad/kov09/detailed_0122.html Peeter Ernits. "Surnud hinged tegidki ära!"[alaline kõdulink], Maaleht, 22. oktoober 2009 "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 31. oktoober 2014. Vaadatud 5. jaanuaril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Peeter Ernits. "Nii lihtne see ongi: pudel peeti ja kolm latikat", Maaleht, 22. oktoober 2009 Peeter Ernits. "Surnud hinged tegidki ära!", Maaleht, 22. oktoober 2009 Alajõe valis vallavanemat nagu põrsast kotis, Põhjarannik, 24. märts 2012 Erik Gamzejev, Omavalitsuse erastamine, Põhjarannik, 12. september 2012
Kang

Kang on füüsikalise kangi ehk õla põhimõtet kasutav tööriist. Kui sellele mõjuks piisava suurusega jõud, hakkaks see selle jõu sihis liikuma. Kang saab olla tasakaalus vaid siis, kui kangile mõjuv jõud on pöördvõrdelised jõu õlgadega. Tuntakse raudkangi, sõrgkangi, heeblit jt. http://www.taskutark.ee/m/kang/?auth=dGFza3V0YXJr http://www.slideshare.net/vilve/lihtmehhanismid
Sõrgkang

Sõrgkang on füüsikalise kangi ehk jõuõla põhimõtet kasutav tööriist, mis omab üht või kaht sõrakujulist otsa, millega saab eemaldada naelu, teine ots võib olla heebel või ümar. Sõrgkangiga saab painutada kinniolevaid detaile lahti, teha lammutustöid jms. Sõrgkang on kasutusel põhiliselt ehituses, kuid leiab kasutamist ka mujal.
Pitskruvi

Pitskruvi on F-tähe kujuline klamber, mida kasutatakse töödeldavate detailide ja esemete kinnitamiseks ja kokkusurumiseks (pitsitamiseks). Pitskruvi koosneb kahest horisontaalsuunalisest latist, mida ühendab üks pikem vertikaalne latt. Alumise horisontaallati küljes on suur kruvi, mis võimaldab pitskruvil töödeldava detaili tihkelt horisontaallattide vahele suruda. Alumine latt liigub üles ja alla, mis võimaldab kasutada pitskruvi nii suuremate kui ka väiksemate detailide kokkusurumiseks. Lisaks F-tähe kujulisele pitskruvile on olemas teistsuguse kuju ja otstarbega pitskruvisid. Tänapäeval on traditsiooniliste kõrval levinud ka kiirkinnitusega pitskruvid. Kruustangid
Tangid (kabe)

Tangid on kabemängus esinev sidumise liik. Tangid on nime saanud analoogia põhjal tööriistaga (tangidega). Üks rahvusvahelise kabe põhireegleid kõlab: "Ära kunagi lase end võtta tangide vahele!" Klassikaline näide. Näiteks selles seisus ei tohiks must käia 1. ... 20-24? Sellele käigule vastavad valged 2. 32-27!, võttes tangide vahele musta kivi 22. Pärast seda jääb mustade lühike tiib liikumisvõimetuks. Pikal tiival jäävad küll alles mõned käigud, kuid need lõpevad varsti. Veel üks näide tangidest. Järgmises seisus on tangide vahel musta kivi 28. Musta suvalisele käigule järgneb kombinatsioon ja valged võidavad.
Jõgi-kõõlusleht

Jõgi-kõõlusleht (Sagittaria sagittifolia L.) on konnarohuliste sugukonda kõõluslehe perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Jõgi-kõõluslehe rahvapärased nimetused on kooreleht, konnalusikas, noolelill, ressahain ja veeuba. Jõgi-kõõlusleht kasvab Euraasia parasvöötme soodes kuni 500 m kõrgusel merepinnast, samuti Põhja-Ameerikas. Eesti mandriosas on taim tavaline, aga saartel väga harv. Ta eelistab kasvada lubja- ja toitainerikastes vetes. Kõige paremini sobib talle seisva või vähemalt väga aeglaselt voolava veega kasvukoht. Taim kasvab 10–50 cm sügavuses vees nii, et osa taimest jääb alati veest välja. Taimel võib leida nii veepealseid kui ka veesiseseid lehti. Lehed on väga erineva kujuga. Veepealsed lehed on tipust teravad ka alusel kahe hõlmaga. Lehelaba on 15–25 cm pikk ja 10–22 cm lai ning pikk leheroots hoiab seda kuni 45 cm kõrgusel vee kohal. Veesisesed lehed on kuni 80 cm pikad ja 2 cm laiad ning hõljuvad vee all nagu laiad lindid. Veepinnal ujuvad lehed on ovaalsed. Valged õied sirutuvad kolmekandilise varre otsas vee kohale kolmekaupa männastes. Õisiku alumises otsas on väikesed puhasvalged emasõied. Nendest kõrgemal on pikema varre otsas isasõied, mis on 2–2,5 cm läbimõõduga, 3 väikese tupplehe ja 3 valge kroonlehega. Tolmukad on punased ja neid on palju. Taim õitseb juunist augustini. Viljastatud õites arenevad tiivulised ja terava tipuga pähklid, mis suudavad levida nii tuule abil kui vooluveekogude poolt kantuna (vesilevi). Jõgi-kõõlusleht talvitub mugulates. Tõrukujulised sinised mugulad sisaldavad palju tärklist. Enne talve eralduvad mugulad emataimest ja kevadel kasvab igast mugulast uus taim. Seda nimetatakse vegetatiivseks paljunemiseks. Jõgi-kõõluslehe mugulad on ümmargused ja söödavad, sisaldavad palju tärklist. Hiinas nimetatakse jõgi-kõõluslehte "heatahtlikuks seeneks" ja selle mugul on uusaasta puhul söödav pidulik roog. See maitseb mahedalt, umbes nagu kartul, ainult krudiseb hamba all, isegi pärast keetmist. Jõgi-kõõlusleht andmebaasis eElurikkus
Kristiine postkontor

Kristiine postkontor on postkontor Tallinnas, aadressiga Endla 45, 10701 Tallinn (Kristiine keskus). Avati 01.02.2001. (Oli ajutiselt suletud 05.05.2005 – ?). Kalendertemplid tekstiga TALLINN KRISTIINE a : 01.02.2001 - KRISTIINE b : 01.02.2001 - Kalendertemplid tekstiga AS EESTI POST TALLINN-KRISTIINE a : 28.06.2004 - ... Kristiine postkontor Filateelia viki
Tondi postkontor

Tondi postkontor (enne 26. märtsi 2000 Tallinna 13. sidejaoskond) on Eesti Posti postkontor Tallinnas. Alates 17. märtsist 2010 asub Tondi postkontor Tondi Selveris aadressiga A. H. Tammsaare tee 62, Tallinn 11316. Varem asus postkontor aadressil Tondi 17, Tallinn 11301. Tondi tänaval avati postkontor 2001. aastal ning see hakkas teenindama Tondi, Järve ja Kitseküla piirkonda. 30mm, ümbergraveeritud TALLINN 13 a : TALLINN 13 b : TALLINN 13 c : 30mm, tunnustäht all TALLINN 13 /α : 12.05.1994 - TALLINN 13 /b : 04.05.1993 - TALLINN 13 /c : 24mm TALLINN 13 a : TALLINN 13 b : TALLINN 13 c : TALLINN 13 e : TALLINN 13 i : TALLINN 13 k : TALLINN 13 m : TONDI a : TONDI b : TONDI c : TONDI d : TONDI e : TONDI g : TALLINN-TONDI a : 26.07.2005 - ... TALLINN-TONDI b : 26.07.2005 - ... TALLINN-TONDI c : 26.07.2005 - ... TALLINN-TONDI d : 21.06.2004 - ... TALLINN-TONDI e : 21.06.2004 - ... TALLINN-TONDI g : 01.04.2005 - ... TALLINN-TONDI h : 01.04.2005 - ... TALLINN-TONDI i : 01.04.2005 - ... TALLINN-TONDI j : 01.04.2005 - ... TALLINN-TONDI k : 27.12.2006 - ... TALLINN-TONDI l : TALLINN-TONDI m : 27.12.2006 - ...
Mooritsa

Mooritsa on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Mooritsa mõis Kuremaa mõisa tuuleveski Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mõisamaa (Jõgeva)

Mõisamaa on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Paduvere

Paduvere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Küla asub Jõgeva linnast 10 kilomeetri kaugusel. Paduvere küla lähedal voolab Paduvere oja. Vanimad kirjalikud märkmed külast pärinevad 1534. aastast (küla kandis nime Paddover). Külas on noorema rauaaja asulakoht (Paduvere asulakoht). Asulakohalt leitud nn Paduvere raudkirves pärineb 1.-2- sajandist. Lisaks paikneb külas ohvrikivi ja ohvriallikas ning rohkelt kivikalmeid. Aktiivsemaid küla arendajaid on 2001. aastal asutatud Paduvere Talumuuseumi Selts, mille eestvedajaks on ajakirjanik Tiit Lääne. Paduvere talumuuseum Paduvere vabaõhulava Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Jõgevamaa. Kuninglik väärikus, Kalevipoja jõud. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2009, lk 202
Painküla

Painküla on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Küla paikneb Tartu–Jõgeva–Aravete maantee ääres. Painkülast hargneb tee itta Väljaotsa ja lõunasse Härjanurme küla poole. Küla läbib Tammiotsa luhal Pedja jõgi. Painküla on esmamainitud 1589. aastal mõisana (Pankiel moyza), mil see kuulus Jan Dmochowsky valdusse. 1599. aastal on mainitud kõrtsi Painkülas Pedja jõe ääres, umbes saja sammu pikkuse silla ligidal, mille korraspidamine olevat kõrtsmiku ülesandeks. 1624. aastal kuulub Painküla juba Jõgeva mõisa koosseisus Laiuse lossilääni. Sama aasta revisjoni järgi on Painküla tühi, kuid seal asunud varem uhke karjamõis, koos selle juurde kuuluvate külade, veskite ja lossiasemega. 18.–19. sajandil kuulus Painküla haldusjaotuselt Tartumaale Laiuse kihelkonda Jõgeva mõisapiirkonda. 1866. aastast alates on Painküla Jõgeva valla koosseisus. 1977. aastal liideti Painkülaga Eristvere küla. Painkülas asub I aastatuhande esimesest poolest pärit kivikalme ja kaks muistset asulakohta (ajaloolised Painküla ja Eristvere), mis on kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse. Painkülas on olnud oma kõrts, vesiveski ja kool. Samuti on külas asunud veepuhastusjaam, tärklisetööstus, hobusekasvatus, villavabrik ja hüdroelektrijaam. Küla idapiirile jääb 1876. aastal avatud Tapa–Tartu raudteelõik. Painkülas on sündinud ooperilaulja Martin Taras (1899–1968), näitekirjanik ja teatrikriitik Vambola Rähn (1923–1994) ning tsensor Jüri Truusmann (1856–1930). Painkülas on Werol Tehased, Painkülla kavandati Painküla tööstusparki ja juunis 2011 pani Eesti Energia nurgakivi esimesele tootmisettevõtte juurde rajatud koostootmisjaamale (Painküla koostootmisjaam). Painküla tööstusparki kavandati ka raudteed. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937. Kivikalme "Kangur" kultuurimälestiste riiklikus registris Asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris Asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris Painküla veskitamm Pedja jõel, Eesti Põllumajandusmuuseum, fotokogu, EPM FP 530:96 Jõgeva rajooni Painküla elektrijaam. V. Taevere ja Ü. Pura masinasaalis., Gorbunov, V., 10.1955., Eesti Teadeteagentuur AS fotokogu EFA.204, 0-7126 Toomas Kelt: Jõgevamaale kerkib Eestis ainulaadne koostootmisjaam, ERR uudised, 29.06.2011 Raudtee ehitamine Painküla tööstusparki algab sügisel[alaline kõdulink], Scanola Baltic, uudised, 28.03.2011 Teel Jõgevale läbi Painküla. Jõgeva valla koduleht
Pakaste

Pakaste (saksa keeles Pakkast) on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Palupere

Palupere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Patjala

Patjala on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Patjala külas asub Mustallika looduskaitseala. Patjala kalmistu Kassinurme mäed Kassinurme linnamägi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Alatskivi vald

Alatskivi vald oli vald Tartu maakonnas. Alatskivi viimane vallavanem oli Andu Tõrva. Alatskivi vald moodustati 1991. aasta 16. mail. Eesti omavalitsuste haldusreformiga moodustati 2017. aastal Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ning Vara valla ühinemisel uus haldusüksus – Tartu maakonda kuuluv Peipsiääre vald. Alatskivi Alasoo – Haapsipea – Kesklahe – Kokora – Kuningvere – Kõdesi – Lahe – Lahepera – Linaleo – Naelavere – Nina – Orgemäe – Padakõrve – Passi – Peatskivi – Pusi – Päiksi – Pärsikivi – Riidma – Ronisoo – Rootsiküla – Rupsi – Saburi – Savastvere – Savimetsa – Sudemäe – Torila – Toruküla – Tõruvere – Virtsu – Väljaküla Alatskivi vald (1939) Alatskivi valla teenetemärk Maakatastri statistika, vaadatud 26.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Tartu maakonna Elva linna ning Alatskivi, Kambja, Konguta, Luunja, Mäksa, Puhja, Tartu, Tähtvere ja Võnnu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ja Vara valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine
Pedja

Pedja on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Küla edelapiirile jääb Pedja raudteejaam koos Tapa–Tartu raudteelõiguga. Enne II maailmasõda oli Pedja külas Pedja Piimaühing. Kõola Rohe Päde Ripuka mõis Ripuka Punamägi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pedja Piimaühingu töötajad 1933.a., Eesti Piimandusmuuseumi fotokogu, EPiM FK 546
Raaduvere

Raaduvere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Altvälja Kasevere Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rohe

Rohe on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Pedja jõe ääres Pedja–Laiuse teel. Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 25 elanikku. 2009. aastal oli elanikke 27. Rohe küla läbib Pedja jõgi. 18. sajandi L. A. Mellini kaardi järgi oli Rohe külas Pedja jõel vesiveski. 1936. aastal leiti Pedja jõe silla ehitamise käigus tumedast huumusekihist 35 cm sügavusel söetükikesi, kõdunenud luid, kaks kuljustega kaunistatud noatuppe ja kaks lainjat raudtraadist ripatsikandjat, mille küljes on kuljused. Rohe leid arvatakse pärinevat 13. sajandist.  Pikemalt artiklis Rohe leiud Rohe küla hävis 27. juulil 1941 ägeda lahingu tagajärjel (vt Rohe lahing) pea täielikult, nagu ka Raaduvere ja Rohe sild . Rohe lahing Tapiku raba Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. http://www.eestigiid.ee/?CatID=277&ItemID=1056 Rohe küla www.eestigiid.ee/?CatID=277&ItemID=1056 Traagiline 2. august 1941 jogevavv.kovtp.ee/et/vaimastvere Vaimastevere suvesõda lõppes 17 mehe surmaga bhr.balanss.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4663:vaimastevere-suvesoda-loppes-17-mehe-surmaga-&catid=1:mineviku-raeige-vari&Itemid=40
Selli

Selli on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Selli küla läbib Onga jõgi. Selli rüütlimõis kuulus Virumaa Simuna kihelkonna Salla mõisa alla. Simuna kihelkonna Selli vallas oli 1867. aastal 85 meeshinge. 1893 liideti Salla vallaga. Selli mõisast eemal paiknes Selli asundus (18. sajandi Ludwig August Mellini kaardil Sellikülla) ehk Kalalinn. 1929. aasta 1. aprillist eraldati Selli küla Virumaa Salla vallast ja liideti Järvamaa Liigvalla vallaga. Sügisel 1936 esitasid Järvamaa Liigvalla valla alla kuulunud Selli küla ja Vägeva aleviku elanikud palve, et neid Tartumaa Vaimastvere valla alla kuuluvaks arvataks. 1933 ja 1934 toimusid Vidriku talus (tänapäeval Vägeva külas) piiblinädalad. Piiblinädalaid juhatas Berliini linnamisjoni inspektor Erich Schnepel. Vidriku talu õuel tähistati 17. oktoobril 2009 Jõgeva valla ja Rapla linna aukodaniku Linda Rausi sajandat sünniaastapäeva. Vidriku talule kuuluva eluhoone ühes ruumis tegutses ka raamatukogu, mis koliti 1957. aastal Vägevale. Selli külas (Vägeva raudteejaama lähedal, tänapäeva Luige karjääri lähedal asuva "Sopi kinnistu" kirdenurgas) oli vesiveski kuhu pääses Selli kooli juurde viivat teed pidi. Samas veskis töötas 20. sajandi algul ka saeveski kus lõigati palkidest laudu. 13. septembril 1945 moodustati Vaimastvere valla koosseisus Kõola külanõukogu ja Selli külanõukogu, mis 1954 liideti Pedja külanõukoguga. 1979. aastal Pedja külanõukogu likvideeriti. Selli kool Onga jõgi Luige karjäär Vägeva Villakvere Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Vabariigi Valitsuse 17. augusti 1928 a. otsus Virumaa Salla vallast Selli küla eraldamiseks ja liitmiseks Järvamaa Liigvalla vallaga. Riigi Teataja. Nr. 71, Art. 444, 31. august 1928 Postimees 23.11.1936, Nr. 317, lehekülg 6. Postimees 17.05.1933 nr. 114 lk. 5 Postimees 16.08.1933 nr. 190 , lk. 5 Postimees 14.07.1934 nr. 189 lk. 4 Postimees 08.08.1934 nr. 214 , lk. 7 "Riina Mägi: Vägeva tantsujuhi sajandijuubel, Vooremaa 17.10.2009". Originaali arhiivikoopia seisuga 24.02.2015. Vaadatud 8.11.2012. "Jõgeva Maakonna Keskraamatukogu: Vägeva raamatukogu ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2015. Vaadatud 8. novembril 2012. Sopimetsa maardlasse plaanitakse veel üht karjääri, Toomas Reinpõld, Vooremaa 28.04.2009 Selli veski Vägeva jaama lähedal, Simuna khk, Eesti Rahva Muuseum: Fotokogu, pilt, ERM Fk 510:19 Selli jõgi, Eesti Rahva Muuseum: Fotokogu, ERM Fk 327:4 Riigi Teataja: Jõgeva valla arengukava 2002–2005 kinnitamine, Jõgeva Vallavolikogu määrus KO 2002, 64, 1431, Vastu võetud 12.07.2002 nr 13
Teilma (Jõgeva)

Teilma on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. 1431. aastal läänistati Kypejerve ja Teyvelmes Tyleken Brinckenile. Alates 1624. aastast kuulus küla Kivijärve mõisale. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tooma

Tooma on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Küla kujunes kolme talu (Tooma, Kubja ja Tagametsa, mis kuulusid Selli mõisa alla) ümber, kui sinna aastal 1910 hakati rajama Tooma Sookatsejaama. Tooma kauplus (Kuressaares) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Katrin Möllits, Kärde ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 2. aprillil 2010.
Kristiine

Kristiine ehk Kristiine linnaosa (varem Kristiine heinamaa) on halduslik linnaosa Tallinnas. Kristiine ehk Linnu on allasum Tallinnas Kristiine linnaosas. Kristiine (eesnimi), naisenimi Kristiine lasteaed-algkool Kristiine linnaosa valitsus Kristiine postkontor Tallinna Kristiine Gümnaasium Kristiine spordikool ehk Tallinna Kristiine Spordikool Kristiine teeninduskool ehk Tallinna Kristiine Teeninduskool Kristiina tänav (varem Kristiine tänav)
Vana-Jõgeva

Vana-Jõgeva on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Küla asub Jõgeva linna idapiiril, Tallinna–Tartu raudtee ja Pedja jõe vahelisel alal. Küla lõunapoolsed alad jagunevad kuueks aedlinnaks: Pedja, Kalevi, Mesilase, Suve, Jõe ja Tulbi aedlinnaks. Vana-Jõgeva nime kannab küla alates 1977. aastast, varem oli Jõgeva küla. Jõgeva linn Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vilina

Vilina on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Küla asub Jõgeva linnast umbes 5 km idas. Vilina küla asub Laiuse voorel, kus asub ka Vilina linnamägi. Piirkonna kergelt künklik maastik jaguneb metsa- ja põllumaaks. Külas asuvad Laiuse Siniallikas ja Laiuse kalmistu. Vilina külas paikneb Metsapiiga talu, kus tegeletakse hobuste ja ratsutamisega.[viide?] Külal on aktiivne külaselts, mis korraldab regulaarselt üritusi ja tegevusi.[viide?] Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Viruvere

Viruvere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Võduvere (Jõgeva)

Võduvere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. 19. sajandi Laiuse koguduse isikuregistrites ka Wöddofer. Võduvere küla on esmamainitud 1599. aastal (Woydower), kui küla kuulus Jõgeva folvarki koosseisus Laiuse lossi staarostkonda. Järgmised mainimised on 1601. aastal (Wododwer) ja 1624. aastal (Waddofer). Haldusjaotuslikult kuulus Võduvere küla Tartumaale Laiuse kihelkonda Jõgeva mõisapiirkonda. 1866. aastast oli küla Jõgeva valla koosseisus. Nõukogude ajal kuulus Võduvere Jõgeva rajooni Jõgeva külanõukokku. 1975. aastal liideti Võduvere külaga Kaasikutaguse küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937.
Võikvere

Võikvere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Tooba bussipeatus Võikveres Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vägeva

Vägeva on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Vägeval asub raudteejaam. Külas tegutses kuni 2019. aastani Vägeva raamatukogu. Küla on esmamainitud 1558. aastal Johannes Renneri kroonikas ("Liivimaa ajalugu 1556–1561") nimega Dirick to Weggevade. 19. sajandil ehitati külla postijaam. Hiljem, 1930. aastatel ehitati külla meierei, saeveski ja hulk elamuid. Sügisel 1936 esitasid Järvamaal Liigvalla valla koosseisu kuulunud Selli küla ja Vägeva aleviku elanikud palve, et nad arvataks Tartumaa Vaimastvere valla koosseisu. Vägeva raudteejaam AS Hoolekandeteenused Vägeva Kodu Vägeva ühispiimatalitus Vägeva mõis Selli küla Tooma küla Koluvere küla Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 694. Postimees 23.11.1936, Nr. 317, lehekülg 6.
Horosuu

Horosuu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Häärmäni

Häärmäni on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. 2017 liideti Häärmäniga Rebäse küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.08.2024. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Hürsi

Hürsi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.