laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Johann Gottlieb Fichte

Johann Gottlieb Fichte (19. mai 1762 – 27. jaanuar 1814) oli saksa filosoof, üks tähtsamaid saksa idealismi esindajaid. Teda peetakse ka saksa natsionalismi ja antisemitismi isaks. 1810. aastast töötas Fichte professorina Berliinis, kus ta pidas oma kuulsad kõned "Reden an die deutsche Nation" aastatel 1807–08, kui Prantsuse sõjavägi juba tänavatel liikus. Fichte huvitus peamisest ontoloogiast, metafüüsikast ja epistemoloogiast. Esialgu kõndis ta Baruch Spinoza jalajälgedes, hiljem hakkas aga huvituma Immanuel Kanti filosoofiast. Oma rangelt idealistlikus filosoofias üritab Fichte näidata, et kõik olev ja kogu maailma kord on vaimu vältimatu sünnitus. Jumal on tema meelest eetiline maailmakord, hiljem on see tema jaoks absoluutne olend, kes väljendub vaid oma eetilises tegevuses. Fichte eluloo on kirjutanud tema poeg Immanuel Hermann Fichte (1796–1879), "spekulatiivse teismi" rajaja saksa filosoofias. Ueber den Begriff der Wissenschaftslehre (1794) Einige Vorlesungen über die Bestimmung des Gelehrten (1794) Grundlage der gesammten Wissenschaftslehre (1794/1795) Grundriss des Eigenthümlichen der Wissenschaftslehre in Rücksicht auf das theoretische Vermögen (1795) Grundlage des Naturrechts nach Principien der Wissenschaftslehre (1796) Zweite Einleitung in die Wissenschaftslehre (1797) Das System der Sittenlehre nach den Principien der Wissenschaftslehre (1798) Über Geist und Buchstabe in der Philosophie (1798) Ueber den Grund unsers Glauben an eine göttliche Weltregierung (1798) Appellation an das Publikum über die durch Churf. Sächs. Confiscationsrescript ihm beigemessenen atheistischen Aeußerungen. Eine Schrift, die man zu lesen bittet, ehe man sie confsicirt (1799) Der geschlossne Handelsstaat. Ein philosophischer Entwurf als Anhang zur Rechtslehre und Probe einer künftig zu liefernden Politik (1800) Die Bestimmung des Menschen ("Inimese määratlus"; 1800) Friedrich Nicolai's Leben und sonderbare Meinungen (1801) Die Grundzüge des gegenwärtigen Zeitalters (1806) Die Anweisung zum seligen Leben, oder auch die Religionslehre (1806) Reden an die deutsche Nation (1807/1808) Das System der Rechtslehre (1812) Einleitungsvorlesungun in die Wissenschaftslehre (1813) Wissenschaftslehre nova methodo (Postuumselt avaldatud Fichte loengud, mis ta pidas aastatel 1796–1799) "Inimese määratlus" (Die Bestimmung des Menschen). Tõlkinud Mati Sirkel. "Sissejuhatuseks: Fichte elu, teosed ja iseloom" (lk 3–9): Karl Vorländer; järelsõna "Fichte Jena Perioodil" (lk 174–198): Arseni Gulõga. Tallinn: Eesti Raamat, 1988, 200 lk Madis Kõiv, "Kakssada aastat hiljem. Arutlusi Johann Gottlieb Fichte Inimese määratluse väljaande puhul 1988. aastal Tallinnas" – Akadeemia 1991, nr 3, lk 543–569 ja nr 4, lk 796–827; ka Madis Kõivu raamatus "Luhta-minek", Tartu: Ilmamaa, 2005, lk 51–102
Suceava jõgi

Suceava [sutš'aava] (ukraina keeles Сучава, ungari keeles Szucsáva) on jõgi Rumeenia kirdeosas ja Lääne-Ukrainas, Sireti parempoolne lisajõgi. Algab Ida-Karpaatidest. Ülemjooksul voolab itta, seejärel kagusse. Suubub Liteni lähedal paremalt Siretisse. Jõe pikkus on 173 km, valgala pindala 2298 km². Jõe ääres asuvad Suceava ja Liteni. "2017 Romanian Statistical Yearbook" (PDF). Vaadatud 30. aprillil 2023.  Suceava jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Anadõri laht

Anadõri laht (vene Анадырский залив) on loodepoolne osa Beringi merest. Piirneb kirdes Tšuktši poolsaarega. Sügavus kuni 105 m. Lahte suubuvad Anadõr, Velikaja, Kantšalan ja Tumanskaja jõgi. Anadõri lahe rannikul asub sadam Anadõr.
Antikýthira

Antikýthira (Vana-Kreeka kontekstis Antikythera; uuskreeka Αντικύθηρα) on üks Joonia saartest. Saar asub Vahemere ja Egeuse mere vahel. Kýthira väin eraldab teda Kýthira saarest ja Antikýthira väin Kreeta saarest. Saare pindala 20,43 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 378 m. Kuulub Kreekale. Antikýthira koduleht
Sumerid

Sumerid (ka sumerlased) olid vanaaja rahvas. Nad elasid 4. aastatuhande lõpus ja 3. aastatuhandel eKr Mesopotaamia lõunaosas (Sumeris). 2. aastatuhande alguses alistati amoriitide poolt ja nad liideti Babüloonia riigi koosseisu. Sumerid ise semiidistusid. Sumerid on pärandanud maailmale rea leiutisi, millest kuulsaimad on ratas ja vanker. Sumer sumeri keel
Vernanda

"Vernanda" on 1988. aastal valminud Eesti lühimängufilm. Filmi režissöör on Roman Baskin, kunstnik-lavastaja Hardi Volmer. Sulev Luik Jüri Järvet ‒ linnapea Ilmar Tammur ‒ jaamakorraldaja Kaljo Kiisk Vello Janson Heino Torga Gunnar Kilgas Aleksander Eelmaa Viire Valdma ‒ linnavalitsuse töötaja Vernanda andmekogus IMDb (inglise) Kirje Tallinnfilmi veebilehel
Dvina laht

Dvina laht (vene Двинская губа) on osa Valgest merest. Laht piirneb edelas Suverannikuga ja idas Talverannikuga. Lahte suubub Dvina jõgi.
Antillid

Antillid on saared Põhja- ja Lõuna-Ameerika vahel Atlandi ookeanis. Koosnevad Suurtest ja Väikestest Antillidest.
Äriseadustik

Äriseadustik (lühend: ÄS) on Eesti Vabariigi seadus, mis korraldab ettevõtjate tegevust. Kehtiv äriseadustik
Kompassiroos

Kompassiroos on joonis kompassi või kaardi peal, kus on joonistatud nooled peamiste ilmakaarte suunas. Soome alal tegutsenud rootsi maamõõtjate kompassiroose 17. sajandist ja 18. sajandi algusest
Põhja-Preparise väin

Põhja-Preparise väin on India ookeani kirdeosas asuv väin, mis ühendab Andamani merd ja Bengali lahte ning eraldab Preparise saart Euraasia mandrist. Väina laius on 133 kilomeetrit.
Vahetusleping

Vahetusleping on leping, millega lepingupooled kohustuvad vastastikku teineteisele üle andma eseme ja tegema võimalikuks eseme omandi või muu esemele käsutusõigust andva õiguse ülemineku.
Emden (täpsustus)

"Emden" on nimi, mis on antud mitmele asjale: Emden on kreisivaba linn Saksamaal Alam-Saksimaal. Asub Põhjamere kaldal Emsi jõe suudmes. Emden oli Saksa Keisririigi kergeristleja 1909–1914. Emden oli Saksamaa kergeristleja 1925–1945.
Faktooringuleping

Faktooringuleping ehk arvemüügileping on leping, millega oma toodangut või teenuseid realiseeriv majandusüksus kohustub ostjatele esitatavad arved müüma teisele lepinguosalisele - faktooringufirmale, kes nende alusel raha sisse nõuab. Faktooringulepinguga kohustub üks isik (faktooringu klient) loovutama teisele isikule (faktoor) rahalise nõude kolmanda isiku (faktooringuvõlgnik) vastu, mis tuleneb lepingust, mille alusel faktooringu klient müüb faktooringuvõlgnikule oma majandus- või kutsetegevuses eseme või osutab teenuse, faktoor aga kohustub: tasuma nõude eest ja kandma nõude täitmata jätmise riisikot või andma faktooringu kliendile nõude täitmise arvel krediiti, nõuet faktooringu kliendi jaoks valitsema ja teostama sellest tulenevaid õigusi, muu hulgas korraldama nõudest tulenevat raamatupidamist, ja nõude sisse nõudma.
Mainau

Mainau on saar Saksamaal Bodeni järves selle edelaranniku lähedal. Rannaga on ta tammi kaudu ühenduses. Mainau pindala on 45 hektarit. Mainau oli asustatud juba nooremal kiviajal 5000 aasta eest. 15 eKr vallutasid roomlased saare keltidelt ning asutasid sinna lossi, laevatööstuse ja sadama oma Bodeni järve laevastikule. 9.–13. sajandini asus saarel Reichenau klooster. Seejärel läks saar Teutooni ordule, kuni Napoleon selle 1806 konfiskeeris. Saar müüdi eraomandisse. 1850. aastatel omandasid saare Badeni suurhertsogid. Kui Badeni hertsog Friedrich I suri, läks saar tema tütrele Victoriale, kes abiellus Rootsi kuninga Gustav V-ga. Victoria pärandas selle oma teisele pojale Wilhelmile, kelle pojale krahv Lennart Bernadotte'ile saar kuulus tema surmani 2004. aastal. Saarel oli krahv Bernadotte'i loss ja kodu. Suurema osa saarest moodustab aed, mis päeviti on külastajatele avatud. Saart majandab Insel Mainau GmbH, millest Bernadotte'idele kuulub kõigest 1%. http://www.mainau.de/
Kapital

Mõiste „kapital“ märgib asju (maaomand, loodusvarad, hooned, loomad, masinad, raha ja patendid), mida kasutades loovad inimesed tooteid, mille järel on turul nõudlus. Materiaalseks kapitaliks loetakse maa, loodusvarad, hooned, loomad ja masinad. Immateriaalseks kapitaliks nimetatakse mittemateriaalset vara, nagu näiteks patendid, autoriõigused ja kaubamärgid. Rahakapitaliks nimetatakse eri riikides käibel olevaid rahatähti ja likviidseid võlakirju. Mõiste „inimkapital“ märkis vana- ja keskaja ühiskondades (ning ka tänapäeva mustal turul) inimorje, keda sai osta ja müüa sellisena ning keda käsitleti rääkivate tööriistadena ja tulu teenimise instrumentidena. Tänapäeval viitab see mõiste riigi kodanike või ettevõtte töötajate haritusele, oskustele ja potentsiaalsele võimekusele tootmisprotsessis. Erinevalt materiaalsest kapitalist ei saa inimkapitali modernses riigis osta ega müüa, sest see on vabade kodanike omadus. Mõiste „sotsiaalne kapital“ viitab inimsuhetele. Selle suurus ilmneb hädaolukorras, milles riik või ettevõte satub majandusraskustesse ja väljendub inimeste valmiduses käituda altruistlikult ning panustada oma töö ja/või varaga selle kriisist väljatoomisesse. Autoritaarsed valitsejad panustavad sellises olukorras patriotismile, kutsudes rahvast päästma oma isamaad. Kapitaliomanikud või neid esindavad ärijuhid väidavad kriisiolukorras, et äriühing on töötajate ühisomand ning iga töötaja peab andma maksimaalse ja ennastohverdava panuse selle päästmisse. Kapital võib olla „tootlik“, kui seda kasutatakse ettevõtluses, selle kasutamisest tekib tulu ja selle omanikud teenivad kasumit. Kuid kapital võib olla ka „mittetootlik“ või „kaudselt tootlik“, kui seda kasutatakse vaid üldkasulikel eesmärkidel, avalikes huvides. Näiteks RMK valduses olevad metsad, kus kõik eestimaalased võivad vabalt meelt lahutada ning marju-seeni kirjata. Kapital võib olla avalikus- või eraomandis. Avalikuks omandiks on ka ettevõtted, mis on riigi või KOV omanduses. Erakapital kuulub omandiregistrite sissekannetega tuvastatavatele inimestele. Klassikaline majandusteooria käsitles kapitalina üksnes füüsilisi esemeid, nagu seadmed, ehitised ja sõidukid, mida kasutatakse tootmises. Teised majandusteadlased on kapitali mõistet laiendanud. Näiteks investeeringuid töötajate oskustesse ja haridusse võib käsitleda inimkapitali ülesehitamisena. Aktsiakapital, algkapital, erakapital, finantskapital, käibekapital, laenukapital, pangakapital, põhikapital, riigikapital, riskikapital, väliskapital
Frantsiisileping

Frantsiisileping on leping, millega üks isik (frantsiisiandja) kohustub andma teisele isikule (frantsiisivõtjale) õiguse kasutada frantsiisivõtja majandus- või kutsetegevuses frantsiisiandjale kuuluvat õiguste ja teabe kogumit, muu hulgas õigust frantsiisiandja kaubamärgile, ärilisele tähistusele ja oskusteabele. Frantsiis
Metanet

Metanet on ilma keskse serverita arvutivõrk, sarnase eesmärgiga nagu Freenet, ehituselt siiski väga erinev. Metanet töötab nii, et selle kasutajad saaksid anonüümselt kasutada kõiki IPv4 või IPv6 võrgu võimalusi. Anonüümse võrgu ehitamine internetiprotokollide kaupa nõuab aega ja tekitab probleeme (uuri Freeneti või sarnaseid). Tihti vaieldakse, kas sellist võrku tasub üldse luua erinevate arvutiprogrammidega. Tunduvalt lihtsam on luua IPv4/IPv6 võrk, millel on vajalikud anonüümsust tagavad parameetrid olemas. Sellist võrku luues ei ole vaja kirjutada uusi programme ja protokolle, vaid võib kasutada olemasolevaid (smtp, http, irc, ftp, usenet jne). Siiski selliseid IPv4/IPv6 võrke ei esine, pigem arendatakse uusi protokolle ja programme. Seda auku üritabki täita Metanet ja on üks väheseid, kui mitte ainus selline võrk. Kuna kaabli vedamine iga liikme juurde on sellise vabatahtlike arendatava võrgu puhul väga kallis, on kõige õigem moodus kasutada VPN lahendusi üle interneti nii ruuterist ruuterini kui ka ruuterist kasutajani. Selline teguviis hoiab ära välise pealtkuulamise, samas ei võimalda tuntud tarkvara kasutamine teha statistikat võrgu kohta. Et ära hoida internetiga konflikti sattumist (Metaneti teatud arvuti IP on sama mõne tuntud interneti serveri omaga), kasutatakse Metanetis kohaliku võrgu jaoks eraldatud IP-klasse, näiteks 10.0.0.0/8, 172.12.0.0/12 või 192.168.0.0./16. Eelistatuim on 10.0.0.0/8, kuna sellel on kõige suurem adresseeritav vahemik, teoorias kuni 16 miljonit kasutajat. Et võrku veelgi suuremaks teha, tuleb kasutusse võtta juba IPv6. Võrk on ideaalis jagatud regulaarselt korduvate ruuterite jadana. See teeb võrgu rohkem detsentraliseerituks, vähendab koormuspunkte ning suurendab võrgu läbilaskevõimet. Sellest võrgust osavõtmiseks sobib praktiliselt iga IPsec-lahendusega programm. Näited: FreeSwan või Greenbow. Ka mitte-IPsec lahendused sobivad, näiteks OpenVPN ja SSH tunnelid. Millist tarkvara kasutada, ei oma tähtsust, iga ühendus võib kasutada erinevat VPN lahendust. Liikmeks saamine ainult kutsega. (Vaata linke) Freenet GNUnet Invisible Internet Project (IIP) I2P Mute-Net Pubilus FreeSwan.org Greenbow OpenVPN koduleht
Chongqing

Chongqing (hiina lihtsustatud kirjas 重庆) on linn Hiinas, Chongqing Shi halduskeskus. Chongqing – hiigellinn, millest keegi kuulnud pole
Andrius Kubilius

Andrius Kubilius (sündinud 8. detsembril 1956 Vilniuses) on Leedu poliitik, alates juulist 2019 Euroopa Parlamendi liige. Ta oli 3. novembrist 1999 kuni 26. oktoobrini 2000 ja 9. detsembrist 2008 kuni 13. detsembrini 2012 Leedu peaminister. Tema mõlemad vanemad on kirjandusteadlased. Isa on Vytautas Kubilius (1928–2004) ja ema on Janina Žėkaitė-Kubilienė (1926–2006). Andrius Kubilius lõpetas 1979 Vilniuse Ülikooli füüsikuna. Ta jätkas samas ülikoolis aspirantuuris 1981–84, seejärel töötas seal kuni 1990. aastani laborandi, inseneri ja teadustöötajana. Andrius Kubiliuse poliitiline tegevus sai alguse liitumisest Sąjūdisega 1988. Temast sai Sąjūdise nõukogu tegevjuht aastateks 1990–92. 1992 valiti ta seimi liikmeks. 1993 liitus ta konservatiivse Isamaaliiduga. Ta valiti tagasi järgmistessegi seimi koosseisudesse. VI seimis (1992–96) oli ta oma erakonna parlamendifraktsiooni juht ja kuulus seimi looduskaitsekomisjoni. VII seimis (1996–2000) kuulus ta õigus- ja korrakaitsekomisjoni, oli kuni 1999 seimi eesistuja esimene asetäitja ja 1997–1999 Euroopa asjade komisjoni juht. 2003 sai temast Isamaaliidu esimees ning pärast 2004. aasta parlamendivalimisi opositsiooniliider. 2008. aasta oktoobris peetud parlamendivalimistel saavutas Andrius Kubiliuse juhitav erakond Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid võidu. 25. novembril 2008 esitas president Valdas Adamkus Andrius Kubiliuse seimile peaministrikandidaadiks ja 27. novembril kinnitas seim ta peaministriks. See otsus jõustus järgmisel päeval, kui president Adamkus selle allkirjastas. 2007 – Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk 2017 – Vürst Jaroslav Targa II järgu orden Andrius Kubiliuse abikaasa Rasa Kubilienė mängib Leedu Riiklikus Sümfooniaorkestris viiulit. Perekonnas on kaks poega, Vytautas ja Andrius. Lisaks leedu keelele räägib Kubilius vene ja inglise keelt. Andrius Kubiliuse esimene valitsus Andrius Kubiliuse teine valitsus Tutvustus Seimi lehel Andriaus Kubiliaus dienoraštis (Kubiliuse blogi) Katrin Jüriso. Eestisse tuleb visiidile Leedu uus peaminister ERR, 23. jaanuar 2009 Raimo Poom. Leedu peaminister: uue tuumajaama ehituseks on vaja euroga liituda EPL, 28. jaanuar 2009 Evelyn Kaldoja. Kubilius: leedulastele oli langus suurem šokk Postimes, 28. jaanuar 2009
Xilin Gol

Xilin Gol on aimakk (2. järgu haldusüksus) Hiina Rahvavabariigis Sise-Mongoolia autonoomses piirkonnas. Asub piirkonna keskosas, piirneb põhjas Mongooliaga. Aimakk jaguneb 2 maakonna õigustega linnaks, 1 maakonnaks ja 9 hošuuniks: Erenhot Xilinhot Duoluni maakond Abagi hošuun Dong Ujimqini hošuun Sonid Zuoqi hošuun Sonid Youqi hošuun Zhenglani hošuun Zhengxiangbai hošuun Taibusi hošuun Xianghuangi hošuun Xi Ujimqini hošuun 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas aimakis 975 168 inimest, kellest 66,78% olid hiinlased, 29,23% mongolid, 2,74% mandžud ja 1,13% hueid. Ametlik koduleht (hiina keeles)
Wuhai

Wuhai (hiina 乌海, sisemongoli Üqai) on linn Hiinas Sise-Mongoolia autonoomses piirkonnas. Asub Huang He ääres. Elanikest 3% on mongolid ja üle 93% hiinlased. Halduslikult jaguneb 3 linnarajooniks: Haibowani, Hainani ja Ud Qu linnarajoon.
Eesti Laul 2009

Eesti Laul 2009 oli esimene Eesti Laulu lauluvõistlus ja 16. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor. Lauluvõistluse korraldas Eesti Rahvusringhääling, finaal toimus 7. märtsil 2009. Lauluvõistlus vahetas välja eelneva lauluvõistluse Eurolaul. Võistluse eesmärk oli "tuua esile uut Eesti muusikat" ning saata võitja 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele Eestit esindama. Võistluse nimevahetus oli tingitud ETV soovist värskendada võistluse nägu ning anda selge signaal, et Eurolaul on pööranud uue lehekülje. Lauluvõistluse produtsent Heidy Purga on mitmes intervjuus kinnitanud, et võistlus on suunatud eelkõige Eesti publikule ning sõit Moskvasse oli võitjale auhinnaks. Võistlus oli kahevooruline. Esimene voor oli eelvoor, kuhu kõik Eesti kodanikud või Eestis alaliselt elavad isikud võisid oma laule saata. 8. detsembriks 2008 oli Eesti Rahvusringhäälingusse laekunud 110 lugu. Neist valis 10 lugu välja muusikaga tihedalt seotud inimestest koosnev 11-liikmeline žürii. Lauluvõistlust kanti üle Eesti Televisiooni vahendusel ja internetis, laule tutvustavaid saateid oli kuu aja jooksul enne finaali ka Vikerraadios ja Raadio 2-s. Ka finaal oli kahevooruline; esimeses voorus hääletas nii žürii kui rahvas. Rahvahääled ja žürii punktid tasandati kohtade põhjal punktideks 1–10, mille liitmisel pääsesid kaks esimest teise vooru, kus hääletas ainult rahvas. Eesti Laul 2009 saatejuhid olid Henry ja Robert Kõrvits. Harjumuspäraste vaheklippide asemel parodeeris Jan Uuspõld kõiki osalevaid artiste. Favoriidiks peetud Laura jäi žürii hääletuse tõttu finaalvoorust välja ning rahvas pidi valima Trafficu ja Urban Symphony vahel, kellest võitjaks osutus viimane. Nii selguski Eesti Laul, millel Heidy Purga sõnul polnud mingit pistmist eurolauluga. 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus "Mart Normet: mis vahe on «Eesti laulul» ja «Eurolaulul»?" Postimees, 10. veebruar 2009 "Eksninja Marya Roxx kirjutas Ithaka Mariale euroloo". Õhtuleht. 21. jaanuar 2009. "Janne võigas euroloo video: Ma tapsin oma poiss-sõbra!". Õhtuleht. 21. jaanuar 2009. "Eesti Laulu saatejuhid on Henry ja Robert Kõrvits". ERR. 23. jaanuar 2009. "Kuula ja hinda Eesti eurolaule!". Elu24. 23. jaanuar 2009. Tiiu Laks. Eesti Laul nagu „Mutionu pidu” EPL, 9. veebruar 2009 Mart Normet. Mart Normet: mis vahe on «Eesti laulul» ja «Eurolaulul»? Postimees, 10. veebruar 2009
Pealinnapiirkond

Pealinnapiirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Taanis. Piirkond loodi 2007. aasta alguses Kopenhaageni, Frederiksborgi ja Bornholmi maakonna ning Kopenhaageni ja Frederiksbergi linna ühinemisel. Pealinnapiirkonna pindala on 2561 km² ja elanike arv 1 645 825 (2008). Piirkonna keskus on Hillerød, suurim linn Kopenhaagen. Piirkonnas on 29 valda: Albertslundi vald Allerødi vald Ballerupi vald Bornholmi vald Brøndby vald Kopenhaageni vald Dragøri vald Egedali vald Fredensborgi vald Frederiksbergi vald Frederikssundi vald Furesø vald Gentofte vald Gladsaxe vald Glostrupi vald Gribskovi vald Halsnæsi vald Helsingøri vald Herlevi vald Hillerødi vald Hvidovre vald Høje-Taastrupi vald Hørsholmi vald Ishøj vald Lyngby-Taarbæki vald Rudersdali vald Rødovre vald Tårnby vald Vallensbæki vald Pealinnapiirkonna koduleht
Guity Novin

Guity Novin (sündinud Gītī Nāvrān 21. aprillil 1944 Kermānshāhis Iraanis) on kunstnik. Ta lõpetas 1970 Teheranis Kaunite Kunstide Ülikooli bakalaureusekraadiga graafilise disaini alal. Sellel alal asus ta ka tööle, luues postreid ning kujundades ajakirjade kaasi ja filmide reklaamplakateid. 1975 läks ta elama Hollandisse, 1976 siirdus edasi Inglismaale. 1980 läks ta Kanadasse, kus elab kuni tänapäevani. Aastast 1994 nimetab ta end transpressionistiks. Sellise kunstistiili ja nime sellele leiutas ta ise. Sellega püüab ta interpreteerida humanismi ning ilu, harmooniat ja transtsedentsust. Vaataja tuleb kaasata ülevuse loomisse ja kunstniku ülesanne on juhtida vaataja kujutlusvõimet. Selle saavutamiseks kasutab transpressionism legende ja müüte. Guity Novini vanaisa oli reeder, kes kauples Aserbaidžaani ja teiste Kaspia mere sadamalinnadega. Nõukogude võim konfiskeeris tema laevad, vanaisa laostus ja tappis enese. Temast jäi järele üks poeg. Vanaema abiellus uuesti ja sai veel ühe poja. Isa Abdul-Rahman Navran asus tööle tolliametnikuna Ghasr-e Shirini piiripunktis Iraagi piiril. Ta abiellus; abielust sündisid poeg ja kolm tütart, kellest Guity Novin oli vanim. Isa võttis enda juurde elama ka oma ema ja poolvenna. 1953 kolis pere Teherani. Pärast tüdrukute kunstikolledži lõpetamist Teheranis 1965 abiellus Guity majandusteadlase Farid Noviniga. Abielust sündis kolm poega: Saladin, Alamir ja Alishah. Guity Novin (Navran) Iranian Visual Arts - Guity Novin
Tühirand (film)

"Tühirand" on Mati Undi samanimelise jutustuse ainetel 2006. aastal valminud lühifilm. Filmi režissöör on Veiko Õunpuu, ta ise kirjutas Mati Undi samanimelise jutustuse ainetel ka stsenaariumi. Noor intellektuaal Mati (Rain Tolk) mahhineerib end olukorda, kus tal tuleb veeta nädalavahetus koos oma naise Helina (Maarja Jakobson) ja naise armukese, viiuldaja Eduardiga (Taavi Eelmaa). Kolmik sõidab Eduardi suvekoju, maalilisse paika, mida ümbritsevad tühi rand ja kohisevad metsad. Intriigid, intriigid, intriigid. Mis on armastus? Kes seda suudab uskuda? Mida on üldse võimalik uskuda? Noor mees otsib vastuseid, abiks liitrite kaupa viina, hüsteeriat, idamaiseid võitluskunste ja imekaunis kunstitudeng Marina (Mirtel Pohla). Tühiranna tegevus toimub lakoonilises ja sirgjoonelises maailmas, kus aeg on peatunud kusagil kaheksakümnendatel ja vuntsidest on saanud meeste nägude traagiline konstant. Tühirand on film, mis lööb parandamatu haava teie isiklikku konstitutsiooni.[viide?] Rain Tolk – Mati Taavi Eelmaa – Eduard Maarja Jakobson – Helina Mirtel Pohla – Marina Juhan Ulfsak – naaber Stsenarist ja režissöör – Veiko Õunpuu (Mati Undi samanimelise jutustuse ainetel) Operaator – Mart Taniel Produtsent – Katrin Kissa Kaasprodutsent ja -stsenarist – Rain Tolk. Operaatori assistent – Jarand Rorgemoen Operaatori II assistent & klapp – Mihkel Soe Valgustaja – Hendrik Saks Kostüümikunstnik – Helen Ehandi Rekvisiitor – Teele Nöps Grimeerijad – Kaire Hendrikson ja Maarja Sild Helirežissöör – Ants Andreas Helimontaaž – Ants Andreas ja Tiina Andreas Monteerijad – Jan Erik Nõgisto, Mart Taniel ja Tambet Tasuja Montaaži eritööd – Kaspar Kallas ja PG Grupp Kujundus – Kristjan Mändmaa Fotograaf – Kaarel Nurk Muusika – Ülo Krigul Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle Eesti aasta filmiks. Aasta film Eesti Filmiajakirjanike Ühing Mati Undi „Tühirand“ ja „Võlg“ filmis, Teater. Muusika. Kino, 3. märts 2006
Bežanitsõ rajoon

Bežanitsõ rajoon on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis. Piirneb idas Novgorodi oblastiga. Rajoonis on Bežanitsõ ja Krasnõi Lutši alev ning neli külaasundust (valda). Peamised jõed on Lsta ja Sorot. Rajooni läbib Pihkva ja Velikije Luki vaheline maantee ning Dno ja Novosokolniki vaheline raudtee. Peamine majandusharu on põllumajandus. Krasnõi Lutšis asub klaasitehas. https://pskovstat.gks.ru/storage/mediabank/NAS230403_1.htm
Walter Röhrl

Walter Röhrl (sündinud 7. märts 1947 Regensburg) on Saksamaa rallisõitja, maailmameister aastail 1980 ja 1982, Euroopa meister 1974. 2000. aastal valisid kolleegid ta millenniumi rallisõitjaks. 1979 – 9. koht, 21 punkti 1980 – maailmameister, 118 punkti 1982 – maailmameister, 109 punkti 1983 – 2. koht, 102 punkti 1984 – 11. koht, 26 punkti 1985 – 3. koht, 59 punkti 1986 – 22. koht, 10 punkti 1987 – 11. koht, 27 punkti Ta on võitnud 14 maailmameistrivõistluste sarja kuuluvat rallit. 1975 Kreeka Akropolise ralli 1978 Akropolise ralli ja Kanada Quebeci ralli 1980 Monte Carlo ralli, Portugali ralli, Argentina ralli ja Itaalia San Remo ralli ralli 1982 Monte Carlo ja Côte d'Ivoire'i ralli 1983 Monte Carlo, Akropolise ralli ja Uus-Meremaa ralli 1984 Monte Carlo ralli 1985 San Remo ralli