laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vardja järv

Vardja järv (ka Aleksandri järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vardja ja Pragi külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 600 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tilsi Kõrbjärv

Kõrbjärv (ka Tilsi Kõrbjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas. Veekogu pindala on 11,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1632 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kundsa järv

Kundsa järv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Pragi külas Orajõel. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1555 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vana-Koiola järv

Vana-Koiola järv (ka Koiola järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vana-Koiola külas. Veekogu pindala on 7,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1312 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Suujärv

Suujärv (ka Vana-Koiola Suujärv, Vana-Koiola Soojärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vana-Koiola külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 575 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tinapuu järv

Tinapuu järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Tagakülas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 618 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 29.07.2018)
Aurora (LAV)

Aurora on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Bergrivieri vallas. Linn on asutatud 1906. aastal ja on saanud nime Vana-Rooma koidujumalanna Aurora järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aurora elanikest värvilisi 67,47%, valgeid 31,49%, mustanahalisi aafriklasi 0,52% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,35%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 92,31% ja inglise keelt 6,41%. Aurora South Africa Info https://census2011.adrianfrith.com/place/162005
Pütäljärv

Pütäljärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Loosu külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 421 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Oha järv

Oha järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Navi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 487 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kogõrjärv

Kogõrjärv (ka Tsopa Kogõrjärv, Tsopa Kogrejärv, Kogerjärv, Navi järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Navi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 424 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Võrumõisa Mustjärv

Mustjärv (ka Võrumõisa Mustjärv, Võru Mustjärv) on järv Võru maakonnas Võru linnas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 708 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tsiviilõigus

Tsiviilõigus tähendab üldjuhul tsiviilõiguse üldosa kui eraõiguse põhilisemaid instituute ja põhimõtteid sätestavate õigusnormide kogumit. Tsiviilõigus võib olla eraõiguse sünonüümiks. Tsiviilõigus võib tähendada kontinentaaleuroopa ehk germaani-romaani õigussüsteemi. Selles tähenduses kasutavad mõistet peamiselt üldise õiguse taustaga juristid.
Hola lump

Hola lump (ka Võrumõisa tiik) on järv Võru maakonnas Võru vallas Võrumõisa külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 983 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sika järv

Sika järv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Andre külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 509 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Peri järv

Peri järv (ka Tromsi veehoidla) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Peri külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 606 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Metste järv

Metste järv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Metste külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 888 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kunna järv

Kunna järv (ka Tännassilma paisjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Tännassilma külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 683 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Leevi Mustjärv

Mustjärv (ka Leevi Mustjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 684 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Viinakuajärv

Viinakuajärv (ka Leevi Viinakuajärv, Viinakoja järv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 582 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Likõlaanõ karjäär

Likõlaanõ karjäär on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Joosu külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Annõ järv

Annõ järv (ka Tsolgo Annõ järv, Annejärv, Plaado järv, Anne-Peetri järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Pille külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tsolgo Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Tsolgo Kogrõjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Pille külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tsolgo Pikkjärv

Pikkjärv (ka Tsolgo Pikkjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Tsolgo külas. Veekogu pindala on 9 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tsolgo Kõverjärv

Kõvvõrjärv (ka Tsolgo Kõvvõrjärv, Tsolgo Kõverjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Tsolgo külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kaagataja järv

Kaagataja järv on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jõrõssuu järv

Jõrõssuu järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Kannu külas. Veekogu pindala on 1 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Virve järv

Virve järv (ka Virvejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Pikakannu külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kääpa Palojärv

Palojärv (ka Kääpa Palojärv, Kääpa Palujärv, Linaleo järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kääpa külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Riebeek West

Riebeek West (afrikaani keeles Riebeek-Wes) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas. Riebeek West on asutatud 1858. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Riebeek Westi elanikest värvilisi 83,63%, valgeid 10,48%, mustanahalisi aafriklasi 5,08%, India või Aasia päritolu inimesi 0,62% ja teisi 0,18%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,53% inimesi, inglise keelt 4,15%, sotho keelt 0,87% ja koosa keelt 0,60%. Riebeek West South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/164008
Nõnova järv

Nõnova järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Nõnova külas. Veekogu pindala on 1 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Plotina järv

Plotina järv (ka Kahkva tiik) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Kahkva külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Riebeek-Kasteel

Riebeek-Kasteel on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas. Riebeek-Kasteel on asutatud 1861. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Riebeek-Kasteeli elanikest värvilisi 70,9%, valgeid 15,2%, mustanahalisi 12,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,8% ja teisi 0,7%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 83,6% inimesi, koosa keelt 6,8%, inglise keelt 6,5% ja teisi keeli 3,1%. Riebeek Kasteel South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/164011 https://census2011.adrianfrith.com/place/164012
Now You're Gone – The Album

Now You're Gone – The Album on Basshunter stuudioalbum. Albumi andis välja Hard2Beat 14. juuli 2008. "BASSHUNTER – ALBUMS". Vaadatud 30. juulil 2018. "BASSHUNTER – NOW YOU'RE GONE - THE ALBUM (ALBUM)". Vaadatud 30. juulil 2018. "BASSHUNTER – DISCOGRAPHY BASSHUNTER". Vaadatud 30. juulil 2018. "EUROPEAN TOP ALBUMS". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 30. juulil 2018. "Now You're Gone: The Album -..." Originaali arhiivikoopia seisuga 29. august 2010. Vaadatud 30. juulil 2018. "BASSHUNTER – NOW YOU'RE GONE - THE ALBUM (ALBUM)". Vaadatud 30. juulil 2018. "BASSHUNTER – NOW YOU'RE GONE - THE ALBUM". Vaadatud 30. juulil 2018. "BASSHUNTER – NOW YOU'RE GONE - THE ALBUM". Vaadatud 30. juulil 2018. "BASSHUNTER – NOW YOU'RE GONE - THE ALBUM (ALBUM)". Vaadatud 30. juulil 2018. "BASSHUNTER – NOW YOU'RE GONE - THE ALBUM (ALBUM)". Vaadatud 30. juulil 2018. "BASSHUNTER – NOW YOU'RE GONE - THE ALBUM (ALBUM)". Vaadatud 30. juulil 2018. "OLiS – OFICJALNA LISTA SPRZEDAŻY". Vaadatud 30. juulil 2018. "Basshunter". Vaadatud 30. juulil 2018. "25 years of MoS in numbers: What is Sony actually getting for its money?". Vaadatud 30. juulil 2018. "Latest Gold / Platinum Albums". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. juuli 2011. Vaadatud 30. juulil 2018. "It's a Swede life for Basshunter". Vaadatud 30. juulil 2018. Ametlik koduleht
Mäla

Mäla on küla Saare maakonnas Muhu vallas. Külas asuvad iidsed Ussimätta kivikalmed. Muhu Eesti külade loend Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Bass Generation

"Bass Generation" on Basshunteri stuudioalbum. Hard2Beat andis albumi välja 25. septembril 2009. "BASSHUNTER – BASS GENERATION (ALBUM)". Vaadatud 30. juulil 2018. "Snuffel rond op RSG.co.za". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. november 2009. Vaadatud 30. juulil 2018. "Bass Generation – Basshunter (2009)". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2009. Vaadatud 30. juulil 2018. "BASSHUNTER – DISCOGRAPHY BASSHUNTER". Vaadatud 30. juulil 2018. "BASSHUNTER – ALBUMS". Vaadatud 30. juulil 2018. "BASSHUNTER – BASS GENERATION (ALBUM)". Vaadatud 30. juulil 2018. "BASSHUNTER". Vaadatud 30. juulil 2018. "BASSHUNTER – BASS GENERATION". Vaadatud 30. juulil 2018. "Basshunter – Bass Generation". Vaadatud 24. juulil 2022. "Certification Levels". Vaadatud 24. juulil 2022. Ametlik koduleht
Calling Time

"Calling Time" on Basshunteri stuudioalbum. Albumi andis välja Gallo Record Company 13. mail 2013. "BASSHUNTER". Vaadatud 30. juuli 2018. Ametlik koduleht
Urve Tiidus

Urve Tiidus (neiupõlvenimi Uussaar; sündinud 6. juunil 1954 Raplas) on Eesti ajakirjanik ja poliitik. XII, XIII, XIV ja XV Riigikogu liige, kultuuriminister (2013–2015). Urve Tiidus on lõpetanud Tallinna 21. Keskkooli 1972 ning Tartu ülikooli inglise filoloogia eriala 1977. aastal. Ta sai tuntuks uudistesaadete diktori ja saatejuhina Eesti Televisioonis ja Kanal 2-s. Ta on olnud noorte- ja lastesaadete peatoimetuse assistent, režissööri assistent ja üks esimesi seebiooperite tõlkijaid Eestis – "Metsiku roosi" esimesed osad olid tema tõlgitud. 2001. aasta sügisel sai temast Kanal 2 uudistesaate "Uued uudised" saatejuht-toimetaja kuni Kuressaare linnapea ametisse asumiseni 2005. aasta novembris. Tiidus astus Reformierakonda 1998. aasta detsembris (liikmesus oli peatatud 2001−2005). Pärast 1999. aasta kohalikke valimisi töötas ta kaks aastat Kuressaare linnavalitsuses hariduse- ja kultuuriosakonna juhatajana. Ta oli alates 18. novembrist 2005 kuni 2011. aasta aprillini Kuressaare linnapea. 2007. aasta Riigikogu valimistel valiti XI Riigikokku Jaanus Tamkivi, kes sai keskkonnaministriks. Nõnda avanes Urve Tiidusel pärast Tamkivi asendusliikme Sulev Vare loobumist võimalus asendusliikmena parlamenti pääseda, kuid ta loobus sellest. Tiidus kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel. Ta osutus valituks ja asus ka Riigikokku tööle. 2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta 5. valimisringkonnas 4117 häält. Ta on Ülemaailmse Linnade ja Ühinenud Omavalitsuste Liidu (UCLG) nõukogu liige, Läänemere Linnade Liidu (UBC) asepresident alates 2007. aastast, Eesti Linnade Liidu juhatuse liige ning Lions-klubi "Kuressaare Piret" asutajapresident ja juhatuse liige. 2021. aastal oli üks seitsmest Riigikogu õiguskomisjoni liikmest, kes otsustas mitte vastata 35 805 inimese allkirjaga pöördumisele, et riik sätestaks abielu kahe täiskasvanud inimese vahelise liiduna. Teised liikmed olid Sulev Kannimäe (Reformierakond), Jaanus Karilaid (Keskerakond), Tarmo Kruusimäe (Isamaa), Marek Jürgeson (Keskerakond) ja Vilja Toomast (Keskerakond). Otsustati, et abieluvõrdsus on ühetaoliselt tagatud kõigile abieluvõimelistele isikutele. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 2084 häält ning ei osutunud valituks, kuid pääses 17. aprillil 2023 Riigikokku asendusliikmena. Urve Tiidusel on poeg ja tütar.[viide?] Enamik omavalitsusjuhte kavatseb riigikokku minna, ERR Uudised, 7. märts 2011 Alver Kivi, Urve Tiidus hakkab kandideerima Riigikokku, Meie Maa, 25. oktoober 2010 Riigikogu õiguskomisjoni istungi protokoll nr 114, 09.11.2021  Urve Tiidus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Urve Tiiduse XIII Riigikogu koduleht "Urve Tiiduse XII Riigikogu koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. detsember 2013. Urve Tiidus raadiosaates "Kukul külas", 11. mai 2003, 1. osa, WMA fail, 2 osa, WMA fail Veljo Kuivjõgi, "Urve Tiidus esitati europarlamendi valimiste kandidaadiks", Meie Maa, 2. märts 2009 Kristiina Viiron, Urve Tiidus: üks inimene teisele on parim õpetaja, Õpitrepp, Sügis 2009, lk 6–8
Libateisik

Libateisik või libakaksik (saksa keeles Doppelgänger 'topeltkäija') on inimese mittebioloogiline teisik või kaksik, mida on väidetavalt näinud inimene ise või teised inimesed. Seda paranormaalset nähtust peetakse kummituslikuks ja õnnetust ettekuulutavaks. Mõnes muistendis samastatakse viirastuvat olendit kaksikkurjusega, tänapäeval kasutatakse ka sõna võõrkaksik[viide?]. Üks tuntumaid libateisiku juhtumeid on seotud prantslanna Emilie Sagéega, kes oli 1845. aastal 32-aastaselt Liivimaa kubermangus kooliõpetaja. Erinevatel andmetel oli ta juba vähemalt tosin korda kooli vahetanud. Volmari lähistel Pensionat von Neuwelckes olid kümned kooliõpilased tunnistajaks tema samaaegsele kaksikule. Juhtumi ainsaks informandiks oli Kuressaarest pärit Julie von Güldenstubbe, kes 1859. aastal Pariisis rääkis sellest detailselt Ameerika poliitikule ja diplomaadile Robert Dale Owenile. Lugu ilmus juba järgmisel aastal Londonis ja Philadelphias tema teoses "Footfalls on the Boundary of Another World", kust see on levinud üle maailma. Oma libateisikuid või libakaksikuid olevat näinud ja kirjeldanud ka Elizabeth I, Katariina II, Johann Wolfgang von Goethe, Percy Bysshe Shelley, Abraham Lincoln jt. Sõna doppelgänger on inglise keeles hakatud sageli kasutama üldisemas ja neutraalsemas tähenduses (eriti slängis), et kirjeldada isikut, kes füüsiliselt või käitumuslikult sarnaneb teise inimesega. Turundusmaastikul kasutatakse sõna doppelgänger kirjeldamaks olukorda, mille puhul tarbijad seavad kahtluse alla kaubamärgi autentsuse ja tegutsemismotiivid ning loovad selle ilmestamiseks kaubamärgi antikampaania, viidates seejuures kaubamärgi puudustele või ebaaususele. Näiteks 2008. aastal toimus viraalne veebikampaania FUH2, mille eesmärk oli vastanduda General Motorsi Hummeri linnamaasturi (SUV) reklaamikampaaniale "Like Nothing Else". Kui General Motorsi kampaania peasõnum oli rõhutada Hummeri suurust ja võimsust, millele ei saa miski vastu, siis FUH2 doppelgänger-kampaania naeruvääristas Hummeri loojaid ja omanikke, kuna selle mudeli kasutamiseks on vaja tarbida suurtes kogustest kütust, mis on äärmiselt keskkonnavaenulik käitumine. Alter ego Pekka Linnainen (12.05.2020). "Julie von Güldenstubbe sovitti Karibianmeren mysteerin Saarenmaalle". Estofennia (soome). Vaadatud 16.05.2020.
Teisik

Teisik on kellegagi või millegagi välimuselt väga sarnane olend või ese, keegi või miski teine samasugune (ka ehituselt, kujult, vaateilt, iseloomult). Dublett on mingi eseme (harilikult trükise, kogumisobjekti, muuseumieseme) teine eksemplar ehk teisikeksemplar; üks kahest samasugusest esemest. Duplikaat on dokumendi teine, võrdselt kehtiv eksemplar. Kaksik Mitmik Koopia Doppelgänger
Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared

Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared on Suurbritannia meretagune ala Atlandi ookeani lõunaosas. Saartel puudub püsielanikkond. Territoorium loodi 1985. aastal, enne seda oli piirkond Falklandi saarte alluvuses. Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saarte erivolinik on 2014. aastast Colin Roberts. Saartele pretendeerib ka Argentina – Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared kuuluvad formaalselt Tulemaa, Antarktise ja Lõuna-Atlandi saarte provintsi. Tippdomeen on .gs Kehtib Falklandi nael. Saartel kehtiva aja erinevus maailmaajast on –2 tundi. Lõuna-Georgia Lõuna-Sandwichi saared Tulemaa provints (Argentina) https://www.britannica.com/place/South-Georgia https://www.britannica.com/place/South-Sandwich-Islands https://en.populationdata.net/countries/south-georgia-south-sandwich-islands/, vaadatud 6.03.2024.
Aglona leivamuuseum

Aglona leivamuuseum (läti keeles Aglonas maizes muzejs) on eramuuseum Lätis Preiļi piirkonnas Aglona külas. See on Baltimaade ainus muuseum, kus käsitletakse teraviljakasvatuse ja leivaga seotud ajalugu. Muuseumi omanik ja giid on Vija Kudiņa. Muuseumi koduleht
Saron

Saron on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas Drakensteini vallas. Linn on saanud alguse 1848. aastal rajatud misjonijaamast. Linnaõigused sai Saron 1929. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Saroni elanikest värvilisi 97,28%, mustanahalisi aafriklasi 1,85%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23%, valgeid 0,08% ja teisi 0,56%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,84% inimesi ja inglise keelt 0,96%. Saron Drakenstein https://census2011.adrianfrith.com/place/166001
Riia Riiklik Tehnikum

Riia Riiklik Tehnikum (läti keeles Rīgas Valsts tehnikums, lühendatult RVT) on tehnikum Riias aadressil Valdemāra iela 1c. RVT rektor on Dagnija Vanaga. RVT asutati 29. detsembril 1919. Riia Tehnikaülikool Tehnikumi koduleht
Wilderness

Wilderness (afrikaani keeles Wildernis) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul, George'ist umbes 7 km ida pool. Wilderness on rajatud 1877. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wildernessi elanikest värvilisi 47,21%, valgeid 38,53%, mustanahalisi aafriklasi 11,96%, India või Aasia päritolu inimesi 0,55% ja teisi 1,75%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 68,53% inimesi, inglise keelt 23,67% ja koosa keelt 4,90%. John Miller:The history of Wilderness revisited George Herald, 2. aprill 2016 https://census2011.adrianfrith.com/place/177008
Vabaduse kell

Vabaduse kell on Tallinnas Vabaduse väljakul asuv mälestussammas. Samba kavandas Leonhard Lapin ja see avati 20. detsembril 2003. Mustal marmoralusel kõrguvad kaks 12-meetrist sammast – sinine metallist ja valge paekivist. Koos sümboliseerivad nad igavikulisust (must), kaasaega (sinine) ja vabadusideaale (valge). Kunstnike ja arhitektide liidud protesteerisid, kuna väljaku planeeringut polnud ikka veel kehtestatud. Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 292
Juan Cazares

Juan Ramón Cazares Sevillano (sündinud 3. aprillil 1992 Quinindés) on Ecuadori jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia esiliigaklubis Santos. Cazares alustas klubikarjääri 2009. aastal Ecuadori esiliigaklubis Independiente DV. Aasta hiljem suundus Argentinasse, liitudes River Platega. Läbimurre õnnestus tal teha hooajal 2013–2014 Argentina esiliigaklubis Banfield, kellega ta 2014. ja 2015. aastal hooajal mängis Argentina kõrgliigas. 2015. aasta detsembris sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Atlético Mineiro. Debüüdi klubi särgis tegi ta 24. veebruaril 2016 Copa Libertadorese mängus oma kunagise koduklubi Independiente DV vastu. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas sama aasta 17. märtsil Copa Libertadorese mängus Tšiili klubi Colo-Colo vastu. Esimese värava Brasiilia kõrgliigas lõi ta kohe esimeses voorus 15. mail kodumängus Santose vastu. 2016. aasta hooajal oli ta kõikide mängude peale kümne väravaga Atlético Mineiro paremuselt neljas väravakütt. 2018. aastal tegi ta Brasiilia kõrgliigas veelgi parema hooaja, lüües kokku kaheksa väravat. 2020. aasta septembris sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Corinthians. 2021. aastal siirdus ta samasse liigase kuuluvasse klubisse Fluminense. 2022. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Ukraina kõrgliigaklubiga Harkivi Metalist. Seoses 2022. aasta veebruaris alanud Venemaa sissetungiga Ukrainasse läks Cazares 2022. aasta aprillis laenule Argentina kõrgliigaklubisse Independiente, millega liitus ta püsivalt sama aasta juulis. 2023. aasta teises pooles mängis ta Brasiilia kõrgliigaklubis América Mineiro. 2024. aasta jaanuaris sõlmis ta üheaastase lepingu Santosega. Debüüdi Ecuadori rahvuskoondises tegi ta 6. septembril sõprusmängus Boliivia jalgpallikoondis vastu. Samas mängus lõi ta ka esimese värava koondises särgis. Ta kuulus Ecuadori koondisse 2015. aasta Copa Américal ja 2016. aastal Copa América Centenariol. Banfield Primera B Nacional: 2013–14 Atlético Mineiro Campeonato Mineiro: 2017 "Atlético-MG fecha com equatoriano e aguarda fim de contrato para anunciá-lo". UOL Esporte. 27.12.2015. Vaadatud 31.7.2018 "No Horto, reservas do Atlético Mineiro vencem o Santos por 1 a 0 na estreia do Brasileirão". Globo Esporte. 14.5.2016. Vaadatud 31.7.2018 "Corinthians anuncia contratação de Cazares". globoesporte.globo.com. 26.9.2020. Vaadatud 15.1.2021 "Cazares llega para sumarse a Independiente" (hispaania). TyC Sports. 4. aprill 2022. Vaadatud 26. detsembril 2023. "Juan Cazares firma con Independiente de Avellaneda hasta la temporada 2023" (hispaania). Afición Central. 4. juuli 2022. Vaadatud 26. detsembril 2023. "Santos FC confirma contratação de meia Juan Cazares" (Brasiilia portugali). Santos FC. 4. jaanuar 2024. Vaadatud 4. jaanuaril 2024. Juan Cazares Soccerway lehel
Uus Tare

Uus Tare oli Tallinnas tegutsenud elamuehitusühing, mis 1932–1933 ehitas korterelamuid Maasika ja Vaarika tänavale. Sel ajal sellesse piirkonda ehitatud elamud on Eesti ainus näide funktsionalistlikust näidisasumist. Ühingus tegutsenud arhitekte: August Volberg, Edgar Johan Kuusik, Franz de Vries. Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 289
Uljaste Purjetajate Ordu

Uljaste Purjetajate Ordu (saksa keeles Orden Kühner Segler) oli Eesti esimene teadaolev sportlik ühendus, mille asutas 1820 Tallinnas kaupmees Carl Krafft. Ordu asutati eesmärgiga korraldada seltskondlikke lõbusõite ja leida Tallinna lahe juures sobivaid randumispaikasid. Ordul oli 26 liiget ja neile kuulus 4 purjekat. 1821 lahkus Krafft Tallinnast. Aastast 1822 pole ordu tegevuse kohta enam teateid. Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 285