laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Emajõe Koda

Emajõe Taarausuliste ja Maausuliste Koda (lühemalt Emajõe Koda) on usuline ühendus, mis koondab Tartu ja Tartumaa maausulisi. Koda asutati 1995. aastal Tartu Supilinna Koja nime all, paljud asutajaliikmed olid kuulunud muinsuskaitseklubisse Tõlet. Emajõe Koda kuulub Maavalla Kotta.
Viļānu muiža

Viļānu muiža (tõlkes Viļāni mõis) on küla (mazciems) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. Küla asub valla keskosas Viļāni linna lõunapiiril Malta jõe kaldal. Viļānu muiža jääb valla keskusest Viļānist 1,7 ning Riiast 217,1 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Viļāni mõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 26 elanikku. Vietvārdu datubāze
Kūkoji

Kūkoji (latgali keeles Kūkuoji) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. Küla asub valla keskosas Notra jõe kaldal. Kūkoji jääb valla keskusest Viļānist 3,1 ning Riiast 219,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. 2020. aastal oli külas 39 elanikku. Vietvārdu datubāze
Notra

Notra on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Viļāni piirkonnas Rēzekne vallas. Küla asub valla kaguosas Notra jõe ja Notra järve kaldal. Notra jääb valla keskusest Viļānist 4 ning Riiast 219,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 111 elanikku. Vietvārdu datubāze
Rampāni

Rampāni (ka Rampani) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. Küla asub valla kaguosas. Rampāni jääb valla keskusest Viļānist 6,3 ning Riiast 221,7 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 29 elanikku. Vietvārdu datubāze
Briuci

Briuci (ka Brivci, latgali keeles Bryuci) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. Küla asub valla kaguosas. Briuci jääb valla keskusest Viļānist 7,7 ning Riiast 224 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 7 elanikku. Vietvārdu datubāze
Bieči

Bieči (ka Beči) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. Küla asub valla kaguosas. Bieči jääb valla keskusest Viļānist 8,2 ning Riiast 224,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 1 elanik. Vietvārdu datubāze
Blūzmi

Blūzmi (ka Blūzmes, latgali keeles Blūzmis) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. Küla asub valla kaguosas. Blūzmi jääb valla keskusest Viļānist 8,8 ning Riiast 225,1 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 1 elanik. Vietvārdu datubāze
Jasienica Rosielna

Jasienica Rosielna (kuni 1926. aastani Jasienica) on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Brzozówi maakonnas, Jasienica Rosielna valla halduskeskus. Jasienica Rosielna asub Brzozówist umbes 8,5 km loodes ja Krosnost ligikaudu 15 km kirdes. Jasienica sai linnaõigused 1727. aastal, kuid kaotas need 1918. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813302052-0352360?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Jasienica Rosielna Encyklopedia PWN
Oandu-Aegviidu-Ikla

Oandu-Aegviidu-Ikla matkatee on kirde-edela- (või edela-kirde-) suunaline, 372 kilomeetri pikkune matkatee. 2012. aastal valminud rada on esimene tervet Eestit läbiv matkatee – raja loomisel seoti omavahel mitmed olemasolevad rajad ja peatuskohad ning loodi uued peatuspaigad ja korrastati tähistussüsteemi. Põhja-Eestis matka alustades on alguspunkt Lahemaa rahvuspargis, läbitakse Kõrvemaa metsad, samuti Soomaa rahvuspark, Pärnumaa metsad ja jõutakse Liivi lahe äärde. Rajatähisteks on kilomeetripostid, suunaviidad, infotahvlid, värvkood on valge-punane-valge. Edelas matka alustades on alguspunkt Eesti-Läti piiril, Rannametsa-Ikla teel – selles suunas läbis raja näiteks telesaate "Metslased" seltskond 2020. aastal. Matkateel saab liikuda nii jalgsi kui ka jalgrattaga; jalgrattaga kulub matkatee rahulikus tempos läbimiseks neli päeva. Penijõe-Aegviidu-Kauksi matkatee Peraküla-Aegviidu-Ähijärve matkatee "Oandu-Aegviidu-Ikla matkatee". RMK Loodusega koos. Vaadatud 27.02.2021. "Metslased: 1". ERR arhiiv. Vaadatud 27.02.2021. "Rattaga läbi 6 maakonna ehk 336 km Oandu-Ikla matkateel". Looduskutsub, blogi. 20. august 2018. Vaadatud 27.02.2021.
Aleksandropole

Aleksandropole (ka Aleksandrapole) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. Küla asub valla kaguosas. Aleksandropole jääb valla keskusest Viļānist 6,8 ning Riiast 223,1 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 16 elanikku. Vietvārdu datubāze
Lagoni

Lagoni on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. Küla asub valla lõunaosas. Lagoni jääb valla keskusest Viļānist 6,3 ning Riiast 222,7 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 28 elanikku. Vietvārdu datubāze
Solaskungi

Solaskungi (latgali keeles Solyskungi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. Küla asub valla lõunaosas. Solaskungi jääb valla keskusest Viļānist 7,4 ning Riiast 222,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 2 elanikku. Vietvārdu datubāze
Šautines

Šautines (latgali keeles Šautinis) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. Küla asub valla lõunaosas Ūša jõe kaldal. Šautines jääb valla keskusest Viļānist 8,8 ning Riiast 224,2 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 17 elanikku. Vietvārdu datubāze
Newfoundland (Londoni pilvelõhkuja)

Newfoundland on 220-meetri kõrgune kõrghoone, mis asub Isle of Dogsil Londonis.  Newfoundland (Londoni pilvelõhkuja) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Radopole

Radopole on küla (vidējciems) Lätis Rēzekne piirkonnas Viļāni vallas. Küla asub valla lõunaosas ja Radopole järve kaldal. Radopole jääb valla keskusest Viļānist 4,6 ning Riiast 221 kilomeetri kaugusele. Külas on raamatukogu. Külas on kabel, mis aastail 1783–1820 kuulus Viļāni bernardiinide kloostrile. 1842. aastal ostis Viļāni mõisa Wincenty Janowski, kes abiellus Radopole mõisast pärit Zofia Szczotkowskaga. Nõnda läks sealne mõis XIX sajandi teisel poolel Janowskite suguvõsa valdusse. Sajandivahetuse paiku kuulus mõisale 1005 tiinu (ligikaudu 1100 hektarit) maad. Nõukogude perioodil asus seal loomakasvatuse katsejaam. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. 2002. aastal oli külas 368 elanikku, 2018. aastal oli elanikke 265, 2020. aastal aga 258. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4802 Vietvārdu datubāze] https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, kd. IX, lk. 434 Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk.
Isle of Dogs

Isle of Dogs ('koerte saar') on poolsaar Inglismaal Ida-Londonis. Seda piirab kolmest küljest Thamesi jõgi ning põhjakaares dokk South Dock. Poolsaar hõlmab Tower Hamletsi linnaosa jagusid: Cubitt Towni, Millwalli ja Canary Wharfi. Ala on ajalooliselt olnud osa Poplarist. Kohalikus kõnekeeles kutsutakse seda alates 19. sajandist lihtsalt saareks, sest see on maismaaga ühenduses vaid kitsa maariba ja Blue Bridge'i nimelise silla kaudu. Poolsaare keskel paikneb dokk Millwall Dock. Greenwichi poolsaar Rotherhithe'i poolsaar
Hochkönig

Hochkönig on mäerühm Austria Salzburgi liidumaal, kus asub kõrgeim mägi Berchtesgadeni Alpides (Hochkönig). Berchtesgadeni Alpid moodustavad osa Põhja-Lubjakivialpidest. Mäerühm asub Bischofshofeni linnast läänes, Salzburgi linnast 42 km otse lõunas. Hochkönig on ülejäänud Berchtesgadeni Alpidest ja täpsemalt Steinernes Meerist (Kivine meri) eraldatud Torscharte mäekuruga (2246 m). Tipp isa asub suure lubjakivilavamaa lõunaservas, mida katab "Übergossene Almi" liustik, kuid see liustik kahaneb praegu 6,2 % aastas ja tõenäoliselt kaob suhteliselt lähitulevikus. Tipuplatoo serv on ümbritsetud peaaegu ringikujulise mäeahelikuga: Hochseiler, (2793 m) Lammkopf, (2844 m) Hochkönig, (2941 m) Großer Bratschenkopf, (2859 m) Kleiner Bratschenkopf, (2684 m) Torsäule, (2587 m) Schoberköpfe, (2707 m, 2630 m ja 2663 m) Floßkogel, (2437 m) Eibleck, (2354 m) Hohes Tenneck, (2455 m) Hochkönig vaadatuna Dientner Satteli ligipääsult B164 juures Karstiplatoo tipust põhja pool Hochkönig talvel lõunast Hochkönig vaadatuna Hinterthalist Hochkönig Abergilt Hochkönig õhust Hochkönig tagantpoolt Bischofshofen Salzburg Berchtesgadeni Alpid
Blizne

Blizne on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Brzozówi maakonnas, Jasienica Rosielna vallas. Blizne on asutatud 1366. aastal. Blizne Słownik historyczno-geograficzny ziem polskich w średniowieczu
Talendid rajale

Talendid Rajale on 2013. aastal Eesti Autospordi Liidu ja Eesti Kardiliidu koostöös korraldatav laste hobikardisari. Sari on mõeldud lastele spordis esimeste sammude tegemiseks. Võidusõiduvarustust ega karti võistleja omama ei pea, kõik vajalik sisaldub 50 € osavõtutasus ning tagatakse osalejale võistluspaigas kohapeal. Nn "käed-taskus" formaat ongi üks põhjuseid, miks Talendid Rajale sedavõrd populaarseks on muutunud.< Talendi-sarjast on sirgunud mitmed kardispordi Eesti meistrid. Nn "käed-taskus" formaat ongi üks põhjuseid, miks Talendid Rajale sedavõrd populaarseks on muutunud. Talendid Rajale sarjas saavad osaleda kuni 13-aastased poisid-tüdrukud, kel puudub varasem märkimisväärne auto- või kardispordi kogemus. Talendid Rajale on suurepärane võimalus kogeda lihtsaimal võimalikul moel, mida tehnikasport endast kujutab. Lisaks saadavale võistluskogemusele annab sari lihtsasti aimduste kas see spordiala üldse sobida võiks. Sobivaim vanus lapsele kardisõiduga alustamiseks on u 7-8 eluaastat - sõltub see siiski individuaalselt igast lapsest eraldi Kõige mõistlikum on enne sarjaga liitumist käia hobikardisõitu kardikeskustes lapsega koos harjutamas. Pisemad lapsed ei pruugi alati pedaalideni ulatuda, mõnda võib ehmatada kardi mootorimüra. Hobikardikeskustes on harilikult olemas ka pisemad lastekardid ning mõnel juhul ka kahekohaline kart, mille roolis saab lapsevanem või instruktor last juhendada. Võistlusele registreerumine käib registreerimismooduli kaudu või võistluspaigas kohapeal. Talendid Rajale 2021 Eesti Kardiliit Eesti Autospordi Liit
Salzburgi Kiltkivialpid

Salzburgi Kiltkivialpid (saksa: Salzburger Schieferalpen) on Ida-Alpide mäestik Austria Salzburgi liidumaal. Asudes grauvaki vööndis, võib neid pidada kas Põhja-Lubjakivialpide või Kesk-Ida-Alpid osaks. Mäestik asub Kitzbüheli Alpide (Tirooli Kiltkivialpid; grauvaki vööndi jätkumine Zelli järve ja Saalach jõe taga) (läänes) ning Dachsteini massiivi (idas) vahel. Põhjas külgneb see Berchtesgadeni Alpidega, samas kui lõunas eraldavad Salzachi ja Ennsi orud selle Alpide peaaheliku Kõrg- ja Madal-Tauerni mäestikest. Salzburgi Kiltkivialpid ulatuvad lääne–ida suunas umbes 60 km, Salzburgi Pinzgau piirkonnast Salzachist põhja pool Pongau piirkonda ja piki Ennsi jõge kuni Steiermargi liidumaa piirini. Seda Alpide sisemist Mittelgebirge rühma, mille Alpiklubi Ida-Alpide klassifikatsioon (AVE) on määranud aluskivimi põhjal, ei saa geoloogilisest vaatenurgast omistada ei Põhja- ega Kesk-Alpidele, nii et see ei sobitu Ida-Alpide üldisesse kolmepoolsesse jaotusesse ja seetõttu käsitletakse seda kirjanduses erinevalt. Topograafilisest vaatenurgast on kaks alamrühma, eraldatud Salzachi jõega, kui see Sankt Johann im Pongau juures põhjasuunda keerab: Dienteni mäed (Dientener Berge), mida piirkonnas tõelises mõttes kiltkivimägedena tuntakse, kulgevad Salzachist läänes Zelli järveni ning hõlmavad Hundsteini massiivi (2117 m) ja Schneeberg-Hochglockneri rühma (Schneeberg-Hochglockner-Gruppe, Schneebergkreuz, 1938 m) Fritztali mäed (Fritztaler Berge), kulgevad Salzachist idas Steiermargi piirini ja Dachsteini massiivini, hõlmavad: Hochgründeck (1821 m) kolmnurgas, mille moodustavad Bischofshofen, St. Johann ja Altenmarkt; Rossbrand (1770 m), mis kulgeb Altenmarktist Mandlingi kuruni Radstadti juures; Glutserberg, Halserberg ja Ramsauerleiten, kolm väiksemat piirkonda, mis jätkavad Rossbrandi Schladmingini; Gerzkopf (1728 m), Fritztalist põhja pool, kuulub geoloogiliselt Tenneni mägede ja Dachsteini vahelisse lubjakivi piirkonda ning on morfoloogiliselt vähem seotud Dachstein massiiviga ja rohkem selle edelapiiriga.
Zelli järv

Zelli järv (saksa: Zeller See; itaalia: Lago di Zell) on väike mageveeline järv Austria Alpides. See on saanud nime Zell am See linna järgi, mis asub väikeses järve ulatuvas deltas. Järve toidavad suviti arvukad väikesed mägiojad, kuid vaid üks oja voolab välja ja suubub Salzachi jõkke. Talviti külmub järv täielikult ja seal tehakse talisporti. Suviti tehakse järvel lõbusõite (sisepõlemismootoriga paadid pole lubatud, välja arvatud praamid, mis ületavad järve laiust Zellist Thumersbachini, nii et selle asemel saab rentida elektrimootoriga paate). Vesi on väga selge ja sobib ujumiseks või sukeldumiseks, kuid võib olla jahe. Järve lõunapoolne ots Schüttdorfi lähedal on madalam ja enamasti vesikatku täis, mistõttu see ei sobi paadiga sõitmiseks ega ujumiseks.
Mihhail Moissejev

Mihhail Aleksejevitš Moissejev (vene keeles Михаил Алексеевич Моисеев; 22. jaanuar 1939 Malõi Iver, Amuuri oblast – 18. detsember 2022) oli Venemaa sõjaväelane (armeekindral). Moissejev lõpetas 1972. aastal Frunze-nimelise Sõjaväeakadeemia ja 1982. aastal Vorošilovi-nimelise NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia. Ta oli aastatel 1987–1988 Kaug-Ida sõjaväeringkonna juhataja ning 1988–1991 NSV Liidu kaitseministri esimene asetäitja ja NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi ülem. Augustiputši ajal (19.–21. august 1991) toetas ta kaitseminister Dmitri Jazovit, kes kuulus võimu enda kätte haaranud Riikliku Erakorralise Seisukorra Komitee (GKTšP) koosseisu. Pärast putši läbikukkumist ja Jazovi vahistamist ööl vastu 22. augustit Vnukovo lennujaamas määrati Moissejev kaitseministri kohusetäitjaks, kuid ööpäev hiljem vabastati ta nii kohusetäitja kui ka kindralstaabi ülema kohustest. Novembris 1991 saadeti Moissejev erru, kuid 1999. aastal kutsuti tagasi. Ta töötas 1999–2008 Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabis juhtivinspektorina ja alates 2008. aastast oli ta Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeeriumi peainspektsiooni peainspektor. Moissejev oli aastatel 2011–2016 Venemaa Riigiduuma liige. 2018. aastal oli ta Venemaa presidendivalimistel Vladimir Putini usaldusisik. kindralmajor (1979), kindralleitnant (1984), kindralpolkovnik (1987), armeekindral (1989). 2011 – Püha Anna I järgu orden (Императорский орден Святой Анны I степени (Династический)) 2014 – Aleksander Nevski orden  Mihhail Moissejev – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis "Императорский Орден Святой Анны". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. märts 2012. Vaadatud 2. jaanuaril 2023.
Parapani

Parapani (ka Parapāni) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla loodeosas. Parapani jääb valla keskusest Strupļist 3,2, endisest piirkonna keskusest Viļānist 7,6 ning Riiast 223,9 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 8 elanikku. Vietvārdu datubāze
Mežkokti

Mežkokti (ka Mežakokti) on küla (mazciems) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla põhjaosas. Mežkokti jääb valla keskusest Strupļist 5,2, endisest piirkonna keskusest Viļānist 4,2 ning Riiast 220,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 42 elanikku. Vietvārdu datubāze
Taukuļi

Taukuļi (latgali keeles Taukuli) on küla (mazciems) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla keskosas Lauza jõe kaldal. Taukuļi jääb valla keskusest Strupļist 2,8, endisest piirkonna keskusest Viļānist 6,2 ja Riiast 222,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 42 elanikku. Vietvārdu datubāze
Antoņiški

Antoņiški (ka Antoniški) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla idaosas Strupļi soost kirdes Lauza jõe kaldal. Antoņiški jääb valla keskusest Strupļist 3,7, endisest piirkonna keskusest Viļānist 7,8 ning Riiast 224,2 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 30 elanikku. Vietvārdu datubāze
Vecmurāni

Vecmurāni (ka Vacmurāni) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla lääneosas Ciskoda jõe kaldal. Vecmurāni jääb valla keskusest Strupļist 1,3, endisest piirkonna keskusest Viļānist 5,2 ning Riiast 221,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 41 elanikku. Vietvārdu datubāze
Podļizovka

Podļizovka (ka Podlizovka) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla lääneosas Malta jõe kaldal. Podļizovka jääb valla keskusest Strupļist 3,2, endisest piirkonna keskusest Viļānist 3,3 ning Riiast 219,7 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 10 elanikku. Vietvārdu datubāze
Rogoviki

Rogoviki on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla idaosas. Rogoviki jääb valla keskusest Strupļist 3,7, endisest piirkonna keskusest Viļānist 10,1 ning Riiast 226,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2009 oli külas 1 elanik. Läti Ruumiandmete Agentuur
Kitzsteinhorn

Kitzsteinhorn on mägi Austrias Kesk-Ida-Alpide Kõrg-Tauerni mäestikus. See on Glockneri rühma osa. Kitzsteinhorni liustikud on populaarne suusapiirkond. Mägi asub Alpide peaahelikust põhja pool, Salzburgi liidumaa Kapruni vallas. Esmakordselt ronis sellele 1828. aastal kohalik mägironija Johann Entacher. Täna saab kergesti tippu jõuda, kasutades liustiku õhutrammi orujaamast 911 m kõrgusel; sellel on kõrgeim köisraudtee püloon maailmas, olles 113,6 m kõrge ja läbimõõduga 2,2 m. Ülemise jaama katusel on restoran ja panoraamne terrass, kõrgusel 3029 m merepinnast. Suusatamine Kitzsteinhornil algas juba 20. sajandi alguses, kui Saksa ja Austria Alpiklubi rajas aastatel 1907–1909 mägihüti (Krefelder Hütte). Esimene köisraudtee alustas tegevust 1965. aasta detsembris ning see avas Schmiedingerkeesi ja Maurerkeesi liustikud, tehes neist esimesed liustiku suusanõlvad Austria Alpides. Sellest hoolimata peab kuurort tegelema keskkonnamõjude ja ülemaailmse liustike taandumisega. 1974. aastal (pärast 2,5 aastat ehitustöid rajada 3295 m pikkune tunnel) avati suurema läbilaskevõime saavutamiseks paralleelselt köisraudteega sõitmiseks maa-alune funikulöör. Selle funikulööriga juhtus 11. novembril 2000 Kapruni katastroof, milles hukkus 155 inimest. Funikulööri asendamiseks võeti 23. detsembril 2001 kasutusele 24-kohaline funitel Gletscherjet I. Järgmisel aastal järgnes gondeltõstuk Gletscherjet II, mis avati 19. oktoobril 2002.
Sokolki

Sokolki on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla idaosas. Sokolki jääb valla keskusest Strupļist 2,7, endisest piirkonna keskusest Viļānist 9,1 ning Riiast 225,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 7 elanikku. Vietvārdu datubāze
Ekaterine Tikaradze

Ekaterine (Eka) Tikaradze (gruusia keeles ეკატერინე ტიკარაძე; sündinud 3. märtsil 1976 Thbilisis) on Gruusia poliitik. Ta on 18. juunist 2019 Gruusia okupeeritud territooriumidelt pärit ümberasustatud isikute, töö-, tervishoiu- ja sotsiaalkaitse minister. Ta on abielus ja kahe lapse ema. Ta valdab lisaks gruusia keelele veel vene, inglise ja saksa keelt.
Bokoni (Sokolki vald)

Bokoni (ka Bokāni, latgali keeles Bokuoni) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla idaosas. Bokoni jääb valla keskusest Strupļist 3,5, endisest piirkonna keskusest Viļānist 9,9 ning Riiast 226,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 31 elanikku. Vietvārdu datubāze
Repši

Repši on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla keskosas. Repši jääb valla keskusest Strupļist 2,6, endisest piirkonna keskusest Viļānist 9 ning Riiast 225,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 6 elanikku. Vietvārdu datubāze
Jaunmurāni

Jaunmurāni on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla edelaosas Malta jõe kaldal. Jaunmurāni jääb valla keskusest Strupļist 4, endisest piirkonna keskusest Viļānist 7,9 ning Riiast 224,2 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 10 elanikku. Vietvārdu datubāze
Zvīdreņi

Zvīdreņi (ka Zvīdriņi, vanasti ka Švedeļi, latgali keeles Zvīdreni) on küla (mazciems) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla lõunaosas. Zvīdreņi jääb valla keskusest Strupļist 4,5, endisest piirkonna keskusest Viļānist 13,7 ning Riiast 230,1 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 29 elanikku. Vietvārdu datubāze
Jugermani

Jugermani (ka Jugormani) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla kaguosas. Jugermani jääb valla keskusest Strupļist 7,5, endisest piirkonna keskusest Viļānist 13,9 ning Riiast 230,2 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 11 elanikku. Vietvārdu datubāze
Tumuški

Tumuški on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla lõunaosas. Tumuški jääb valla keskusest Strupļist 10, endisest piirkonna keskusest Viļānist 13,9 ning Riiast 230,2 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 1 elanik. Vietvārdu datubāze
Jakuški

Jakuški on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla kaguosas. Jakuški jääb valla keskusest Strupļist 11,1, piirkonna keskusest Viļānist 15 ning Riiast 231,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 2 elanikku. Vietvārdu datubāze
Skudnovka

Skudnovka on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla lõunaosas. Skudnovka jääb valla keskusest Strupļist 7,1, endisest piirkonna keskusest Viļānist 11 ning Riiast 227,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 75 elanikku. Vietvārdu datubāze
Dilmaņi

Dilmaņi (latgali keeles Dylmani) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla lõunaosas. Dilmaņi jääb valla keskusest Strupļist 12,2,endisest piirkonna keskusest Viļānist 9,9 ning Riiast 228,6 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 21 elanikku. Vietvārdu datubāze
Garjuša

Garjuša (ka Garuša) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla lõunaosas. Garjuša jääb valla keskusest Strupļist 9,1, endisest piirkonna keskusest Viļānist 13 ning Riiast 229,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2009 oli külas 1 elanik. Läti Ruumiandmete Agentuur
Clemens III (vastupaavst)

Clemens III (tegelikult Ravenna Wibert või Guibert), 1020 ja 1030 vahel Parma – 8. september 1100 (Civita Castellana) oli itaalia prelaat ja Ravenna peapiiskop, vastupaavst aastatel 1080 kuni 1100. Tema nimi tähendab ladina keeles pehmeloomulist. Ta oli Canossa markkrahv Gerard'i poeg. Enne Ravenna piiskopiks saamist 1072. a. oli keisrinna Agnese poolt ametisse nimetatud Itaalia kantsler. Ta valiti paavstiks Gregorius VII alustatud investituuritüli tõttu. Surres 1100. a., oli Clemensil võim Rooma üle ning tema toetajad valisid uueks vastupaavstiks Theodericuse.
Akremi

Akremi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Rēzekne piirkonnas Sokolki vallas. Küla asub valla edelaosas. Akremi jääb valla keskusest Strupļist 6,4, endisest piirkonna keskusest Viļānist 10,3 ning Riiast 226,6 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Viļāni piirkonda. Aastal 2020 oli külas 7 elanikku. Vietvārdu datubāze