laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Janne Ševtšenko

Janne Ševtšenko (sündinud 23. augustil 1970) on eesti ooperilaulja (sopran). 1998. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Anu Kaalu lauluklassi. Aastatel 1992–2004 laulis ta Rahvusooper Estonia ooperikooris. Aastast 2004 on Estonia ooperi- ja operetisolist. Ta on laulnud ka Savonlinna ooperikooris. Ta on esinenud ka Von Krahli Teatris ja revüüteatris Bel-Etage, samuti esinenud solistina ja ansamblites. Zerlina (Mozarti "Don Giovanni") Fedora Palinska (Kálmáni "Tsirkusprintsess") Madeleine de Faublas (Ábrahámi "Savoy ball") Lucia (Hindemithi "Pikk jõulueine") Eliza Doolittle (Loewe’ "Minu veetlev leedi") Silva (Kálmáni "Silva") Despina (Mozarti "Così fan tutte") Teine daam (Mozarti "Võluflööt") Clorinda (Rossini "Tuhkatriinu") Nedda (Leoncavallo "Pajatsid") Lola (Mascagni "Talupoja au") Haiderl (Schuberti ja Berté "Kolme neitsi maja") Ännchen (Weberi "Nõidkütt") Frasquita (Bizet’ "Carmen") Chloë (Tšaikovski "Padaemand") Roosi ja Rowan (Britteni "Väike korstnapühkija") Iti (Ehala "Nukitsamees") Sally (Kanderi "Kabaree") Barbara (Straussi "Öö Veneetsias") Valencienne (Lehári "Lõbus lesk") Neli (Tambergi "Inimeseks tahaks saada") Franziska Cagliari (Straussi "Viini veri") Giannetta (Donizetti "Armujook") Cupido (Jacques Offenbachi "Orpheus põrgus") Ta mängis Inessa Armandi rolli filmis "Minu Leninid" ning on helindanud animafilme "Peetrikese reis Kuule", "Blinky Bill", "Haikala lugu", "Shrek 3" ja 7-osalist animafilmide seriaali "Frank ja Wendy". Eesti Teatriliit Eesti Näitlejate Liit 2011 Harjumaa teatripreemia 2013 Rahvusooper Estonia kuldsponsori SEB publikupreemia 2022 Georg Otsa nimeline auhind (tähelepanuväärse mitmekülgsuse eest muusikateatri eri žanrites ning veenva ja isikupärase karakteriloome eest järgmistes osatäitmistes: Ännchen (Weberi „Nõidkütt“), Eliza Doolittle (Loewe „Minu veetlev leedi“), Despina (Mozarti „Così fan tutte“), Silva Varescu (Kálmáni „Silva“), Musetta (Puccini „Boheem“), Madeleine de Faublas (Ábrahámi „Savoy ball“), Lagle (Puuri „Pilvede värvid“), Stéphanie (Gounod’ „Romeo ja Julia“), Hanna Glawari (Lehári „Lõbus lesk“, kõik Rahvusooper Estonia)) "Rahvusooper Estonia. Janne Ševtšenko". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2017. Vaadatud 4. jaanuaril 2017. "The Baltic Guide, suvi 2010. Ooperifestivali Eesti sisu". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. detsember 2016. Vaadatud 4. jaanuaril 2017. Ruth Alaküla (25. oktoober 2022). "ARVUSTUS | „Orpheus põrgus". Särav maailm, kus armastusel pole kohta". Eesti Päevaleht. Vaadatud 25.10.2022. Eesti filmi andmebaas ERR arhiiv, 14.01.2014. Külaline: Janne Sevtšenko Liis Auväärt. Janne Ševtšenko päevad täis muusikat. Eesti Naine, märts 2014
Aruheina tee

Aruheina tee on tänav mitmes Eesti asulas: Maardu linnas Aruheina tee Peetri alevikus Rae vallas Metsakasti külas Viimsi vallas Suurupi külas Harku vallas Veibri külas Luunja vallas Vääna-Jõesuu külas Harku vallas
Oja tee

Oja tee on või oli tänav mitmes Eesti asulas: Oja tee (Viljandi) Oja tee oli Suure-Jaani linna Oja tänava varasem nimi ... Oja tänav (täpsustus)
Soome haridus

Haridus Soomes koosneb üldhariduslikust koolitusest, ametlikust koolitusest ja kõrgkoolitusest. Põhikool kestab üheksa aastat ja see on kõigile kohustuslik. Pärast põhikooli on võimalus valida gümnaasiumi ja kutsekooli vahel. Pärast seda on võimalik kandideerida ülikooli või rakenduskõrgkooli.  Soomlased on väga haritud inimesed, umbes 70% jätkab õpinguid pärast põhikooli ja enamik inimestest läheb edasi õppima ka kõrgkooli. Soome põhikoolis on väga kõrged õpitulemused. Umbes 70% läheb põhikoolist edasi kutsekooli, 30% gümnaasiumi. Praegune koolitussüsteem on olnud kasutusel alates 1970. aastast. Põhiharidus viitab põhikooli ehk tasuta üldhariduslikule koolitusele. Põhikooli astutakse tavaliselt 7-aastaselt. Kooli alustamise aastat on võimalik muuta, siis kui psühholoogilised testid näitavad et laps on juba 6-aastaselt valmis kooli minema või teisel juhul vajab rohkem aega enda arendamiseks. Põhikool kestab üheksa aastat.  Kõigile 7–16-aastastele on seaduse poolt kohustuslik hariduse omandamine, mis tähendab, et nad on kohustatud omandama põhihariduse või vanemad peavad hoolitsema hariduse täitmise eest muul viisil. 2014. aastal oli Soomes 2633 põhikooli, milles õppis kokku 542 900 õpilast. "Mihkel Nestor: kutseharidus ei tõmba noori madala palga tõttu". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. august 2018.
Audru–Tõstamaa–Nurmsi tee

Audru–Tõstamaa–Nurmsi tee (registrinumbriga 19101) on kõrvalmaantee Pärnu maakonnas. Tee pikkus on 76,8 km. Tee algab Audru asula piirilt, läbib teiste seas Tõstamaa asula ja lõppeb Nurmsi küla juures Karuse–Kalli teega ristumisel. Audru kirik Pootsi-Kõpu Kolmainu kirik Pootsi tuuleveski Püha kivi (Kulli) Tõstamaa keskväljak Vatla mõisa hooned
Haljala–Käsmu tee

Haljala–Käsmu tee (registrinumbriga 17177) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 32,1 km. Tee algab Haljala asulast, läbib teiste seas Koljaku, Sagadi küla ja lõppeb Käsmu küla juures.
Hirvepargi–Tiduvere tee

Hirvepargi–Tiduvere tee (registrinumbriga 20190) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 3 km. Tee algab Vana-Vigala asula lähedalt ja lõppeb Tiduvere küla juures. Teest kirdes kulgeb Vigala jõgi.
Karuse–Nehatu tee

Karuse–Nehatu tee (registrinumbriga 16181) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 4,9 km. Tee algab Karuse asulast, läbib teiste seas Lõo küla ja lõppeb Nehatu küla juures.
Ridase–Saastna tee

Ridase–Saastna tee (varasema nimega Karuse-Saastna tee; registrinumbriga 16190) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 12,8 km. Tee algab Ridase külast, läbib teiste seas Salevere küla ja lõppeb Ruusmäe küla juures.
Kehtna–Põlma tee

Kehtna–Põlma tee (registrinumbriga 20149) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 6 km. Tee algab Kehtna asulast, läbib teiste seas Lellapere küla ja lõppeb Põlma küla juures.
Konuvere–Sulu tee

Konuvere–Sulu tee (registrinumbriga 20174) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 5,4 km. Tee algab Konuvere asulast ja lõppeb Sulu küla juures. Teest lõunas kulgeb Vigala jõgi.
Tehnoloogiline masin

Tehnoloogiline masin on masin, mis muudab töödeldava detaili või materjali kuju, mõõtmeid või omadusi. Tehnoloogilised masinad on näiteks treipink, freespink, paindepink, kreissaag ja muruniiduk. Tehnoloogilisi ja transpordimasinaid nimetatakse töömasinateks. masin transpordimasin jõumasin kontroll- ja juhtimismasin töömasin
Kunda–Selja tee

Kunda–Selja tee (registrinumbriga 17172) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 6,2 km. Tee algab Kunda asula piirilt ja lõppeb Selja küla juures. Tee ületab Toolse jõe.
Kähri–Koorvere tee

Kähri–Koorvere tee (registrinumbriga 18155) on kõrvalmaantee Põlva maakonnas. Tee pikkus on 11,4 km. Tee algab Kähri asulast, läbib teiste seas Aarna küla ja lõppeb Koorvere küla juures.
Loodna–Teenuse tee

Loodna–Teenuse tee (registrinumbriga 20185) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 8,6 km. Tee algab Loodna asulast, läbib teiste seas Luiste küla ja lõppeb Teenuse küla juures.
Märjamaa–Konuvere tee

Märjamaa–Konuvere tee (registrinumbriga 20170) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 13,3 km. Tee algab Märjamaa asula piirilt, läbib teiste seas Paeküla ja lõppeb Konuvere küla juures.
Märjamaa–Valgu tee

Märjamaa–Valgu tee (registrinumbriga 20171) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 14,5 km. Tee algab Märjamaa asula piirilt, läbib teiste seas Alaküla ja lõppeb Valgu küla juures.
Nõmmküla–Aulepa–Österby tee

Nõmmküla–Aulepa–Österby tee (registrinumbriga 16122) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 19,5 km. Tee algab Väike-Nõmmkülast, läbib teiste seas Aulepa küla ja lõppeb Österby küla juures.
Pärnu-Jaagupi – Kergu tee

Pärnu-Jaagupi – Kergu tee (registrinumbriga 19202) on kõrvalmaantee Pärnu maakonnas. Tee pikkus on 19,5 km. Tee algab Pärnu-Jaagupi piirilt, läbib teiste seas Pööravere küla ja lõppeb Kergu küla juures.
Päärdu–Tõnumaa tee

Päärdu–Tõnumaa tee (registrinumbriga 20180) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 10,8 km. Tee algab Tallinna–Pärnu–Ikla maanteelt Päärdu küla piires, läbib Kurevere, Araste ja Vaguja küla ning lõpeb Silla–Jädivere teel.
Rapla–Varbola tee

Rapla–Varbola tee (registrinumbriga 20141) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 25,8 km. Tee algab Rapla asula piirilt, läbib teiste seas Põlli küla ja lõppeb Varbola küla juures.
Rõuge–Rebäse–Haanja tee

Rõuge–Rebäse–Haanja tee (registrinumbriga 25186) on kõrvalmaantee Võru maakonnas. Tee pikkus on 8,3 km. Tee algab Rõuge asulast, läbib teiste seas Rebase küla ja lõppeb Haanja küla juures.
Rõuge–Vastseliina tee

Rõuge–Vastseliina tee (registrinumbriga 25132) on kõrvalmaantee Võru maakonnas. Tee pikkus on 25,3 km. Tee algab Rõuge asulast, läbib teiste seas Halla küla ja lõppeb Vastseliina asula juures.
Tuudi–Risti tee

Tuudi–Risti tee (registrinumbriga 16178) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 14 km. Tee algab Tuudi asulast, läbib teiste seas Tuhu küla ja lõppeb Kiska küla lähedal.
Ulvi–Lilastvere–Torma tee

Ulvi–Lilastvere–Torma tee (registrinumbriga 13168) on kõrvalmaantee Ida-Viru ja Jõgeva maakonnas. Tee pikkus on 14,5 km. Tee algab Ulvi asulast, läbib teiste seas Lilastvere küla ja lõppeb Torma küla juures.
Valgu–Libatse tee

Valgu–Libatse tee (registrinumbriga 20175) on kõrvalmaantee Rapla ja Pärnu maakonnas. Tee pikkus on 23,4 km. Tee algab Valgu asulast, läbib teiste seas Vana-Nurtu küla ja lõppeb Libatse küla juures.
Viitna–Koljaku tee

Viitna–Koljaku tee (registrinumbriga 17176) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 13,5 km. Tee algab Viitna asulast, läbib teiste seas Sakussaare küla ja lõppeb Koljaku küla juures.
Vene vojevoodkond

Vene vojevoodkond ehk Ruteenia vojevoodkond (poolapäraselt Ruśi vojevoodkond (poola województwo ruskie); 1366–1772) oli üks Poola Kuningriigi ja Rzeczpospolita vojevoodkondi. Koos Bełzi vojevoodkonnaga moodustas see Puna-Vene. Keskus Lviv. Galiitsia-Volõõnia vürstiriik jagati Galiitsia-Volõõnia pärilussõja (1340–1392) järel Leedu suurvürstiriigi ja Poola kuningriigi vahel. 1344. aastal hõivas Leedu suurvürstiriik Volõõnia ja 1349. aastal Poola kuningriik Galiitsia. Hiljem oli Ruteenia vojevoodkonna territoorium osa Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriigist ning tänapäeval jaotub Poola, Ukraina ja Valgevene vahel. pealinn Chełm powiat chełmski powiat krasnystawski powiat ratneński pealinn Halicz powiat halicki powiat kołomyjski powiat trembowelski pealinn Lwów powiat lwowski powiat żydaczowski pealinn Przemyśl powiat przemyski powiat samborski powiat drohobycki powiat stryjski pealinn Sanok powiat sanocki Jan Tarnowski (1527–?) Stanisław Odrowąż (1542–?) Hieronim Jarosz Sieniawski (1576–?) Stanisław Lubomirski (1628–1638) Jakub Sobieski (1641–?) Jeremi Michał Wiśniowiecki (1646–1651) Stanislaw Jan Jabłonowski (1664–?) August Aleksander Czartoryski (1731–?) Stanislaw Szczesny Potocki (1782–?) Litviinid Ruteenia
Värska–Ulitina tee

Värska–Ulitina tee (registrinumbriga 18178) on kõrvalmaantee Põlva maakonnas (Saatse saabast läbivana ka Venemaa alal). Tee pikkus on 12,9 km. Tee algab Värska asulast, läbib teiste seas Lutepää küla ja lõppeb Ulitina küla juures.
Duan Qirui

Duan Qirui (hiina keeles 段祺瑞; 6. märts 1865 Hefei – 2. november 1936 Shanghai) oli Hiina Vabariigi poliitik.
Mateiu Caragiale

Mateiu Ion Caragiale (25. märts 1885 Bukarest – 17. jaanuar 1936 Bukarest) oli Rumeenia kirjanik ja riigiametnik. Ta sündis 1885. aastal Bukarestis kirjanik Ion Luca Caragiale ja Maria Constantinescu pojana (ema ja isa ei olnud abielus). Esimesed eluaastad elas ta ema juures, 1889. aastast isa perekonnas. Ta õppis Bukarestis Püha Gheorghe kolledžis, teda huvitasid ajalugu ja heraldika. Aastal 1903 reisis ta koos isa ja tema perega Lääne-Euroopas, aastal 1904 asus ta isa ja tema perega elama Berliini. Aastal 1905 saati isa ta Rumeeniase, kus ta astus Bukaresti ülikooli õigusteadust õppima, ent jättis juba aasta pärast õpingud pooleli. Rumeenias olles hakkas ta suhtlema sümbolistlike kirjanikega (eelkõige Alexandru Bogdan-Piteștiga).
Väike Kodijärv

Väike Kodijärv (ka Kodijärv; keskkonnaregistri kood vee2101000) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas. Järve pindala on 3,3 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kurtna Ahvenjärv

Ahvenjärv (ka Kurtna Ahvenjärv, Särgjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Järve pindala on 2,0 ha. Ahvenjärv keskkonnaportaalis (vaadatud 22. detsembril 2022)
Lambahanna järv

Lambahanna järv (keskkonnaregistri kood vee2120200) on järv Valga maakonnas Otepää vallas. Järve pindala on 4,2 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Must-Jaala järv

Must-Jaala järv (keskkonnaregistri kood vee2026300) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Järve pindala on 1,1 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Nõmme Kaanjärv

Nõmme Kaanjärv (järvekood 204421) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Nõmme külas. Järve pindala on 0,9 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Nõmmoja Linajärv

Nõmmoja Linajärv (keskkonnaregistri kood vee2003600) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Tõreska külas. Järve pindala on 1,4 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tilsi Pikkjärv

Tilsi Pikkjärv (keskkonnaregistri kood vee2124800) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas. Järve pindala on 24,7 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tsilgutaja järv

Tsilgutaja järv (keskkonnaregistri kood vee2151400) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas. Järve pindala on 3 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
A. H. Tammsaare tänav (Tartu)

A. H. Tammsaare tänav on tänav Tartus Tähtvere linnaosas. Tänav on nimetatud eesti kirjaniku A. H. Tammsaare auks. Tänav sai nime 1. aprillil 1980.
Aasa tänav (Viljandi)

See artikkel räägib Viljandi tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Aasa tänav (täpsustus). Aasa tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas. Tänav saab alguse Tartu tänavalt ja kulgeb Viljandi linnastaadioni parklaga kügnevalt Järve tänava lõpuosani. Tänava pikkus on 175 m. Tänav sai nime 1924. Aasa uulitsa nimi on ajakirjanduses kasutusel juba 1909. aastal. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018. "Kuulutus, J. Lellep". Sakala. 19. jaanuar 1909.
Abaja tänav (Kuressaare)

Abaja tänav on tänav Kuressaares. Tänav saab alguse Veski tänavalt ja suundub edelasse. Tänav ristub Töö ja Suur-Sadama tänavaga, millest teisel pool jätkub samas sihis Lootsi tänav. Abaja tänav algab uuesti Suur-Sadama tänaval veidi lõuna pool. Abaja tänava lõpus kohtub sellega paremalt pool tulev Kaluri tee. Tänav sai nime 17. veebruaril 1939.
Betooni tänav (Pärnu)

Betooni tänav on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas. Tänav saab alguse Savi tänavalt. Tänava pikkus on ligikaudu 477 meetrit. Tänav sai nime 20. detsembril 2001. Kohanimede määramine Pärnu Linnavolikogu määrus, 20.12.2001 nr 34
Transpordimasin

Transpordimasin on masinaehituses masin, mis on mõeldud kauba transportimiseks ning lastide teisaldamiseks. Transpordimasinad on näiteks telfer ja tõstuk. Transpordimasinaid ja tehnoloogilisi masinaid nimetatakse töömasinateks. jõumasin kontroll- ja juhtimismasin
Carl Robert Jakobsoni tänav (Rakvere)

See artikkel räägib Rakvere tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Carl Robert Jakobsoni tänav (täpsustus). Carl Robert Jakobsoni tänav on tänav Rakveres. Tänav on nimetatud eesti ärkamisliikumise tegelase Carl Robert Jakobsoni auks. Tänav sai nime 29. jaanuaril 1931. Rakvere Muusikakool, Carl Robert Jakobsoni tänav 8 Rohuaia tänav 6 hoone, Rohuaia ja Jakobsoni tänava nurgal
Ehitajate tee (Pärnu)

Ehitajate tee on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas. Ehitajate tee algab Tallinna maantee ja Lennuvälja tee ristumiskohast. Tänava teises otsas on Papiniidu sild ja üle selle on tänav seotud Papiniidu tänavaga ja Liivi teega. Tänav ristub veel Tuisu (vasakult), Savi (vasakult), Kuldse Kodu (paremalt), Kirsi (vasakult), Raba, Lina (vasakult), Niidu, Ristiku (paremalt) tänava ja Tammiste teega (paremalt). Tänav on osa Via Balticast. Ehitajate tee on ligikaudu 5,3 kilomeetrit pikk. Savi tänavast kuni Papiniidu sillani on piirkiirus 70 km/h. Ehitajate tee ehitati 1970. aastatel, et ühendada Tallinna maantee ja Riia maantee ning suunata transiitliiklus linnasüdamest eemale. Ehitajate tee lõppes Papiniidu sillaga, mis avati 1976. aastal. Aastatel 2009–2012 toimusid Ehitajate teel suuremahulised rekonstrueerimistööd. Tänav ehitati täies ulatuses neljarealiseks, ristumised suuremate tänavatega muudeti fooriristmikeks. Lisaks ehitati tänavale ka viis kergliiklustee tunnelit. Algse plaani järgi pidid ehitustööd lõppema juba 2011. aastal, kuid Läti ehitusfirma SIA Binders loobus lepingu täitmisest ja Maanteeamet pidi leidma uue ehitaja, kes tööd lõpetaks. "Tuleval nädalal avatakse Pärnu ümbersõit täies ulatuses liikluseks". Maaleht. 10. september 2012. Vaadatud 16.04.2021.
Ehte tänav (Haapsalu)

Ehte tänav on tänav Haapsalus. Tänav algab Lossiplatsilt ja Rootsiturust möödudes suundub loodesse. Peatselt pärast algust ületab tänav ringristmiku Karja tänavaga, millest edasi kulgeb ühesuunalisena (sõidusuund Lossiplatsi suunas). Ehte tänav ristub veel Mängu ja F. J. Wiedemanni tänavaga ning lõpeb Suur-Lossi tänavaga ristudes. Tänaval asub Ehte bussipeatus. Tänav sai Ehte tänava nime 1924. aastal, tänav on kandnud ka nimetusi Johannes Lauristini tänav; Turu tänav; Marktstraße; Rüststraße; Бронная ул.. Ehte tänav 5 asus pagar Paul Dietrichi kohvik. Ehte tänav 7 hoone kuulus 1787–1792 Haapsalu postmeister Gottfried Cargerile, hiljem Napoleoni armee endisele sõdurile ning hilisemale Haapsalu hõbesepale aastatel 1818–1862. 18. sajandil ehitatud elamu lammutati 1990. aastatel ja rekonstrueeriti täielikult. Ehte tänav 9 hoone ehitati Eesti kaitseväe Lääne-Saare Sõjaväeringkonna staabihooneks 1938. aastal, tänapäeval Haapsalu teine riigimaja. Karja tänava ja Ehte tänava ristmik Karja tänava ja Ehte tänava ristmik Ehte tänav 7 Ehte tänav 9, Haapsalu teine riigimaja Ehte tn, www.eki.ee Adressbuch der Revalischen Statthalterschaft: vom Jahre 1787, Vom Jahre 1737, seite 43
Emajõe tänav (Pärnu)

Emajõe tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas. Tänav algab Haapsalu maanteelt ja suundub edelasse. Emajõe tänav ristub Kesk, Luha, Merekalda tänavaga ja Kaubasadama teega ning lõppeb Pärnu jõe ääres. Tänava pikkus on ligikaudu 401 meetrit. Tänav sai nime 1923.[viide?]
Endla tänav (Haapsalu)

See artikkel räägib Haapsalu tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Endla tänav (täpsustus). Endla tänav on tänav Haapsalus. Aadressil Endla tänav 4 asub Haapsalu adventkirik. Aadressil Endla tänav 6 asub Haapsalu metodisti kirik. Tänav sai nime 18. veebruaril 1926, eelnevalt kandis tänav nimetusi Uus-Aleksandri tänav; Neue Alexanderstraße; Новая Александровская ул.; Ново-Александровская ул.. Endla tn, www.eki.ee
Esplanaadi tänav

Esplanaadi tänav on tänav Pärnus Rannarajooni, Eeslinn ja Kesklinna linnaosas. Tänav saab alguse Aia tänavalt ja suundub esmalt lääne-edelasse ja siis loodesse, lõppedes Ringi tänavaga ristudes. Tänav ristub veel Võimlemise (paremalt), Hospidali (paremalt), Amandus Adamsoni (vasakult), Pühavaimu (paremalt), Supeluse (vasakult), Nikolai, Vee (paremalt), Paul Kerese, Roosi (vasakult), Mere puiestee, Remmelga (vasakult) ja Muru tänavaga. Tänava pikkus on umbes 1,1 km. Tänava saksakeelne nimi on Esplanadenstraße, eesti keeles varem kirjutatud ka kujul Esplanadi tänav. 1928. aastal nimetati Esplanaadi tänav Jaan Poska tänavaks. 25. juulil 1940 anti tänavale kommunist Jaan Kreuksi nimi, mis omakorda muudeti tagasi Saksa okupatsiooni ajal. Aastatel 1945–1990 kandis tänav nime Komsomoli tänav. 1990. aastast on tänav taas Esplanaadi tänav. Enne 19. sajandit asus tänava piirkond linna kaitserajatistest väljaspool, mistõttu olid piirkonnas vaid heina- ja karjamaad. Sel ajal kandis tänav nime Piima tee (saksa keeles Milchweg), kuna tänavat mööda viidi kari mere ääres asuvate karjamaadele. Tänava hoonestus on ehitatud peamiselt 20. sajandi alguses. Tänava alguses on peamiselt juugendstiilis puithooned. Tänava tagumise osa hooned on aga ehitatud enamasti 1930. aastatel, järgides linnaarhitekt Olev Siinmaa ja tema koolkonna propageeritud moodsaid arhitektuurivorme. Esplanaadi 6 – kultuurimälestiseks tunnistatud elamu Esplanaadi 10 – endine Pärnu Uue Kunsti Muuseumi hoone Esplanaadi 14 – piirkonna üks vanemaid hooneid, tuntud ka kui Muusikatare Esplanaadi 21 – 1930. aastatel ehitatud funktsionalistlikus stiilis villa Esplanaadi 23 – 1930. aastatel ehitatud funktsionalistlikus stiilis villa, millele on lisatud rõduga sammasportikus, et anda hoonele esinduslikkust Esplanaadi 25 – 1930. aastatel ehitatud funktsionalistlikus stiilis villa Esplanaadi 28 – 2004. aastal ehitatud minevikustiile matkiv korterelamu Esplanaadi 48a – 1980. aastatel ehitatud neofunktsionalistlikus stiilis pansionaadihoone Esplanaadi tänav juulis 2020 Supeluse-Esplanaadi ristmik, 9. märts 2023 Supeluse-Esplanaadi ristmik, 9. märts 2023 Tõnu Kann (7. jaanuar 2006). "Isikunimedega ristitud tänavad on haavatavad". Pärnu Postimees. Vaadatud 12.12.2020. Leele Välja (2008). Jalutaja teejuht. Pärnu. Tallinn: Solnessi Arhitektuurikirjastus. Lk 78.
Garnisoni tänav

Garnisoni tänav on tänav Kuressaares. Tänav saab alguse Kohtu tänavalt, suundub itta ja lõppeb 600 meetri pärast Tallinna tänaval. Garnisoni 16 asuvad kaks koolihoonet. Väikeses, 18. sajandil rajatud kelpkatusega hoones (tänapäeval Garnisoni tänav 16a) asus aastatel 1805–1914 Kuressaare poeglaste elementaarkool. 19. sajandi viimasel veerandil oli kooli juhatajaks Johannes Reutz. „Reutzi koolis” õppisid teiste seas näiteks Johannes Aavik ja Oskar Kallas. 1939. aastal ehitati Garnisoni tänavale vana koolimaja kõrvale uus algkoolihoone, mille projekteeris linnaarhitekt Eugen Haamer. Hoones asus aastail 1944–1961 Saaremaa Keskkool, seejärel 4-klassiline Kingissepa Linna Algkool ja Kingissepa Töölisnoorte Keskkool ja aastail 1978–2011 Kuressaare Põhikool. Pärast Kuressaare Põhikooli sulgemist 2011 tegutsevad hoones Kuressaare Kunstikool ja Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasium. Tänav sai nime 1915. 29. oktoobril 1940 nimetati Kuressaare Linnavalitsuse otsusega Garnisoni tänav 21. juuni tänavaks. Garnisoni tn 16, register.muinas.ee, (vaadatud 10.02.2022) Kuressaare linnakooli hoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 10.02.2022) ENSV TEATAJA LISA nr 35, 24. detsember 1940
Jõumasin

Jõumasin on masin, mis muudab mingit liiki energiat mehaaniliseks energiaks, millega siis käitatakse töömasinaid. Jõumasinad jagunevad primaarseteks ja sekundaarseteks jõumasinateks. Primaarsed jõumasinad kasutavad vahetult looduslikke energiavorme või soojusenergiana vabanevat energiat. Primaarsed jõumasinad on näiteks tuulemootor, hüdroturbiin, auruturbiin, sisepõlemismootor. Laeva edasiliikumist tagavat masinat nimetatakse peamasinaks. Näiteks suurtel reisilaevadel on tavaliselt neli peamasinat. Sekundaarsed jõumasinad saavad käitamiseks vajalikku mehaanilist energiat muundamismasinast, mis muundab mehaanilist energiat kas elektrienergiaks (elektrigeneraator), või siis vedeliku või gaasi kineetiliseks või potentsiaalseks energiaks (pump, kompressor). Levinuim sekundaarne jõumasin on elektrimootor, kasutatakse ka pneumomootorit ja hüdromootorit. Laeva elektrigeneraatorit nimetatakse abimasinaks. Masin
Haraka tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Haraka tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. Haraka tänav on hobuserauakujuline, see algab ja lõppeb Savi tänaval, paiknedes sellest lääne pool. Tänav on umbes 300 meetri pikkune.
Heina tänav (Tartu)

See artikkel räägib Tartu tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Heina tänav (täpsustus). ‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Heina tänav on tänav Tartus Ülejõe linnaosas. Tänav algab Paju tänavalt ja lõppeb tupiktänavana.