laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
August Tomander

August Tomander VR I/3 (8. september 1893 Anija vald Harjumaa – 29. juuni 1985 Toronto Kanada) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). August Tomander osales Vabadussõjas, oli 1. jalaväepolgu rooduülem. Lõpetas Kõrgema Sõjakooli. 1928–1934 oli A. Tomander 1. Jalaväerügemendi III pataljoni ülem. Aastatel 1934–1940 1. Diviisi 4. Üksiku Jalaväepataljoni ülema kt ja ülem Jõhvis. Teise maailmasõja ajal oli A. Tomander 1944. aastal formeeritud Saksa armee Eesti 1. Tagavararügemendi ülem. Toronto Eesti Võitlejate Ühingu esimene esimees. Riigikogu poolt 15. weebruaril 1923 a. wastu wõetud Wabadussõjast osawõtnud kaitsewäelaste autasu seaduse § 5 p. c põhjal, ühekordne toetusraha neljakümne tuhande mk. (40.000 mk.) suuruses., Riigi Teataja, nr. 69-70, 28 aprill 1925 Sõjamuuseumi ohvitseride andmekogu EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940. Kol.-ltn. A. Tomander surnud. Teataja, 10. august 1985, nr. 15, lk. 8.
Järvelubi

Järvelubi ehk järvekriit on kollakasvalge pude sete, mida võib leiduda suhteliselt madalate kalgiveeliste järvede põhjasetetes. Järvelubi koosneb peamiselt kaltsiumkarbonaadist (CaCO3). Eestis leidub järvelupja peamiselt lubjase aluspõhjaga aladel, mis on mõjutanud sealseid järvi. Järvelubja settimine algas pärast mandrijää taandumist. mergel järvesete Tinn, O & Sohar, K. Mis on järvelubi? – Eesti Loodus, 2007, nr 12
Arno Raag

Arno Raag (26. august 1904 Vesneri vald, Tartumaa – 6. märts 1985 Melbourne, Florida) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik. Arno Raag lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust. Oli Postimehe toimetuse liige 1928–1940. Arno Raag põgenes 1944. aastal Saksamaale, aastal 1949 siirdus USA-sse. "Kaduval teel" (Tartu 1930) "Mässu vaim" (Tartu 1932) "Teine noorus" (Tartu 1934) "Jakob Pärna elu ja töö" (ajakirja Eesti Kirjandus lisa 1926) "Elisabeth Aspe elu ja looming" (Tartu 1928) "Kodu katuse all" (Augsburg 1946) "Kodumaal maapaos" (Augsburg 1947) "Kõuepilvede saatel" (Lund 1971) "Saatuslikus kolmnurgas" (Lund 1974; kordustrükk ajakirjas Vikerkaar, 1991, nr 8 – 1992, nr 12) "Läbi varemete" (Lund 1978) "Kõuepilvede saatel: mälestusi; Saatuslikus kolmnurgas: mälestusi 1939–1944; Läbi varemete: mälestusi 1944–1949". Järelsõna: Krista Aru. Eesti Päevaleht / Akadeemia, sari Eesti Mälu, 41. raamat, Tallinn 2010, 608 lk; ISBN 9789949475223 "Unustuste saar" (värsikogu; Tartu 1926) "Õudne öö" (noorsoojutustus, Tartu 1934) "Kolm nädalat punast diktatuuri. Tartu sündmusi Eesti Vabadussõja päevilt" (ajalooline ülevaade, Tartu 1938, 312 lk) Eesti kirjanduse ajalugu, IV köide, 2. raamat (aastad 1930–1940), Eesti Raamat, Tallinn 1984, lk 302–303, ülevaate autor Rudolf Põldmäe; bibliograafia lk 313 Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 434, artikli autor Meelik Kahu Eesti kirjandus paguluses XX sajandil, Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, Tallinn 2008, lk 278–279, ülevaate autor Ülo Tonts; bibliograafia lk 300–301 H. K., Arno Raag surnud – Teataja, 6. aprill 1985, nr 7, lk 11 Jaan Undusk, Arno Raag "Kõuepilvede saatel" jt – Eesti Päevaleht, 23. detsember 2010, lk 17 Arno Raag Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Muna

Muna (ladina keeles ovum) on üldjuhul viljastatud munarakk (sügoot), mis on kaetud koorega (enamikul lindudel, roomajatel ja ürgsetel imetajatel) või kestaga lülijalgsetel (putukad, vähilaadsed, ämblikulaadsed). Ornitoloogia haru, mis uurib linnumune, nimetatakse ooloogiaks ehk munateaduseks. Roomajate munad, linnumunad ja ühetoonilised munad munetakse veest välja ning neid ümbritseb kas painduv või paindumatu kaitsekest. Maal või pesades munetud mune hoitakse embrüo kasvu ajal tavaliselt soojas ja soodsas temperatuurivahemikus. Kui embrüo on piisavalt arenenud, koorub see, st puruneb munakoorest. Mõnel embrüol on ajutine munahammas, mida nad kasutavad munakoore või katte lõhenemiseks, pipetamiseks või purustamiseks. Suurim registreeritud muna on vaalhailt ja oli 30 × 14 × 9 cm (11,8 × 5,5 × 3,5 tolli) suurune. [1] Vaalakhai munad kooruvad tavaliselt ema sees. 1,5 kg (3,3 naela) ja kuni 17,8 cm × 14 cm (7,0 tolli × 5,5 tolli) juures on jaanalinnumuna kõigi eluslindude suurim muna, [2] ehkki väljasurnud elevandilind ja mõned mittelinnulised dinosaurused on munenud suuremad munad. Mesilase koolibril on teadaolevalt väikseim linnumuna, mis kaalub pool grammi (umbes 0,02 untsi). Mõned roomajate ja enamiku kalade, kahepaiksete, putukate ja muude selgrootute munetud munad võivad olla veelgi väiksemad. Munasarnaseid reproduktiivseid struktuure teistes taime-, seene-, loomariikides nimetatakse "eosteks" või spermatofüütide "seemneteks" või gametofüütide "munarakkudeks". Mitmesuguseid mune Mesilaste munad kärjekannudes munemine munakoor ovipaaria silmamuna muna ja kana probleem "Meditsiinisõnastik", tõlkijad Katrin Rehemaa, Sirje Ootsing, Laine Trapido, lk 486, 2004, ISBN 9985-829-55-7 Villu Päärt "Kuidas tekib muna?" Novaator, 14. juuli 2010 Priit Ennet "Värvilised linnumunad on dinosauruste pärand" ERR Novaator, 10. november 2018
Marie (Taani printsess)

Marie, Taani printsess, Monpezat' krahvinna (sünninimi Marie Agathe Odile Cavallier; sündinud 6. veebruaril 1976 Pariisis) on Taani printsi Joachimi teine abikaasa. Marie isa Alain Cavallier on endine reklaamifirma kaasosanik ning on praegu pensionil. Marie ema Françoise Grassiot on hotelli Chateau de la Vernède omanik. Marie vanemad abiellusid 14. juunil 1975, kuid on praeguseks lahutatud. 1987. aastal abiellus Françoise Grassiot Christian Grassiot'ga, kes töötab majandusnõustajana. Mariel on poolvennad Benjamin ja Gregory Grandet ning Charles ja Edouard Cavallier. 1981–1989 õppis Marie Pariisis põhikoolis, misjärel ta saadeti Šveitsi Collège Alpin Beau Soleil' internaatkooli. 1995–1997 õppis Marie Babsoni kolledžis Massachusettsis rahvusvahelist äri ja majandust ning seejärel aasta Genfi Ülikoolis majandust. 1999 omandas ta Marymount Manhattani kolledžis bakalaureusekraadi humanitaarteaduste alal. Marie emakeel on prantsuse keel, kuid ta räägib vabalt ka itaalia, inglise ja hispaania keelt. Lisaks õpib ta ka taani keelt. Aastal 1994 töötas Marie Estée Lauderis avalike suhete juhi assistendina ja Genfis ING Numismatic Group SA tegevjuhi assistendina. Pärast ülikoolide lõpetamist asus ta New Yorgis tööle rahvusvahelisse reklaamiagentuuri DoubleClick Inc., kus ta töötas rahvusvahelise turundusjuhina. Prantsusmaale naasnult töötas ta mõnda aega reklaamiagentuuris Media Marketing, misjärel ta kolis Šveitsi, kus asus tööle kasuisale kuuluvas Reutersi majandusuudiste agentuuris. Kuni kihlumiseni töötas ta ING Numismatic Group SA vastutava sekretärina. Esimest korda pildistati Marie'd ja Joachimit nende ühisel puhkusel Avignonis augustis 2005. Jaanuaris 2007 veetis Marie koos Joachimi ja ta poegade, prints Felixi ja prints Nikolaiga suusapuhkuse Šveitsis. Sama aasta lihavõtted veetis Marie koos kuningaperega Marselisborgis, kus ta kohtus esimest korda ka kuninganna Margrethe II-ga. Kogu 2007. aasta vältel reisis Marie igal nädalavahetusel Genfist Taani. 3. oktoobril 2007 teatas Taani kuningakoda Marie ja Joachimi kihlumisest. Laulatus toimus 24. mail 2008 Møgeltønderi kirikus Jüütimaal ning paari laulatas piiskop Erik Norman Svendsen. Pulmapidu peeti paari kodus Schackenborgi mõisas. Seoses abiellumisega sai Marie Taani kodakondsuse ja astus Taani luterliku kiriku liikmeks. 10. novembril 2008 teatas Taani kuningakoda, et printsess Marie ootab esimest last. 4. mail 2009 sündis Kopenhaageni Ülikooli haiglas printsess Marie ja prints Joachimi poeg. Prints ristiti 26. juulil 2009 Møgeltønderi kirikus ning ta sai nimeks Henrik Carl Joachim Alain. Varsti pärast pulmi hakkas Marie saatma oma abikaasat ta ametlikel üritustel. Marie esimene ametlik välisreis toimus 28. oktoobris 2008 Marokosse Rabati. Seejärel saatis ta oma abikaasat ametlikul visiidil Moskvasse. Miss Marie Agathe Odile Cavallier (6. veebruar 1976 – 24. mai2008) Tema Kuninglik Kõrgus Taani printsess Marie, Monpezat' krahvinna (alates 24. maist 2008) Marie ametlik tiitel taani keeles on Hendes Kongelige Højhed Prinsesse Marie af Danmark, grevinde af Monpezat. Printsess Marie ametlik koduleht
Jan de Bont

Jan de Bont (sündinud 22. oktoobril 1943 Hollandis Eindhovenis) on hollandi filmilavastaja ja produtsent. Tema tuntumate tööde hulka kuuluvad filmid "Kiirus" (1994), "Keeristorm" (1996), "Speed 2: Cruise Control" (1997) ja "Lara Croft Tomb Raider: The Cradle of Life" ("Tomb Raider 2: Lara Croft ja elu häll"; 2003). Jan de Bont andmekogus IMDb (inglise)
Inari vald

Inari on vald Soomes Lapi maakonnas. Inari vald piirneb Norra ja Venemaaga ning Sodankylä, Kittilä, Enontekiö ja Utsjoki vallaga. Vallas on neli ametlikku keelt: soome, Inari saami (400 kõnelejat), koltasaami (400 kõnelejat) ja põhjasaami (700 kõnelejat). Inaris asub Soome põhjapoolseim lennujaam, kust on lennuühendus Helsingisse. Ivalo, Inari, Törmänen, Akujärvi, Keväjärvi, Koppelo, Sevettijärvi-Näätämö, Saariselkä, Nellimö, Angeli, Kaamanen, Kuttura, Lisma, Partakko, Riutula ja Väylä. Inari valla suurim küla on 3998 elanikuga Ivalo (põhjasaami Avvil, koltasaami Âʹvvel, inarisaami Avveel). Teisel kohal on Inari kirikuküla (1128 elanikku). Pielpajärvi kirik (Inari kirikuküla keskusest 6,5 km kirde pool) Pielpajärvi kiriku altar Vätsäri kõnnumaa (:fi) valla kirdeosas Äijihsuálui Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years Inari valla koduleht
Cogito, ergo sum

Cogito, ergo sum ("Mõtlen, järelikult olen"; originaalsel kujul prantsuse keeles "Je pense donc je suis") on René Descartesi kasutatud ladinakeelne filosoofiline väide, mis viitab veendumusele, et enda eksistentsis on võimalik kahelda vaid siis, kui sa olemas oled.
Cádizi laht

Cádizi laht (on kasutatud ka nimekuju Cádize laht) on laht Pürenee poolsaare rannikul. Piirneb loodes Algarve ja kirdes Andaluusia rannikuga, edelas on avatud Atlandi ookeanile. Lahte suubuvad Guadiana ja Guadalquiviri jõgi.
Anatahan

Anatahan (tšamorro keeles Anatåhån) on vulkaaniline asustamata saar Mikroneesias, üks Mariaanidest. Kuulub Põhja-Mariaanidele. Anatahani saare geograafilised koordinaadid on 16°21′N 145°40′E﻿. Saare põhjapoolne naabersaar on Sarigan ja lõunapoolne Farallon de Medinilla. Saare pindala on 31 ruutkilomeetrit. Anatahani pikkus on 9 km ja laius 3 km, rannajoone pikkus on 24,1 km. Saare kõrgeim tipp on 790 meetrit merepinnast. Anatahani saare moodustab Anatahani vulkaan, mis on alates 2003. aastast korduvalt pursanud. Aastatel 1990 ja 1993 toimusid saarel ka maavärinad. Enne 2003. aasta vulkaanipurset oli saarel ka inimasustus.  Anatahan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Saare tutvustus Anatahan Volcano
Veepotentsiaal

Veepotentsiaal on mingis keskkonnas, organismis, koes jt oleva vee potentsiaalne energia (vabaenergia) puhta veega võrrelduna. Veepotentsiaal iseloomustab vee omadust liikuda kas osmoosi, gravitatsiooni, pindpinevusjõu jne tõttu ühest keskkonnast teise keskkonda. Teoreetilistes ülesannetes tähistatakse veepotentsiaali enamasti sümboliga Ψ (psii). Mõiste "veepotentsiaal" kasutuselevõtt on aitanud märgatavalt selgitada taimedes, loomades ja mullas toimuvat vee liikumist.
Indikaator

Indikaator on mingi nähtuse olemasolu näitaja, vahend mingi suuruse ligikaudseks mõõtmiseks. Terminil on teadusharuti mitu tähendust: Keemias Indikaator on mõiste keemiast. Happesusindikaator Bioloogias ja ökoloogias Bioindikaator Indikaatortaim Keskkonnaindikaator on keskkonnaseisundit või seda mõjutavat muutujat iseloomustav näitaja. Tehnikas Indikaator on tehnikas seade või seadis. Hüdroloogias Indikaator ehk märkaine on mõiste hüdroloogiast. Logistikas: Indikaator on pakendamistarvik. Majanduses: Majandusindikaator on majandusolukorda iseloomustab näitaja. Eesti õigekeelsussõnaraamat (ÕS). (2006). Toim. Erelt, T. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.
Printsess Christina, proua Magnuson

Christina, Rootsi printsess, proua Magnuson (Christina Louise Helena; sündinud 3. augustil 1943 Haga lossis Stockholmis) on praeguse Rootsi kuninga Karl XVI Gustavi õde. Printsess Christina sündis Haga lossis Västerbotteni hertsogi Gustaf Adolfi ja Saksi-Goburgi-Gotha printsessi Sibylla neljanda lapsena. Christina isapoolne vanaisa oli kuningas Gustav VI Adolf. Printsess Christinal on vanemad õed printsess Margaretha (sünd. 1934), printsess Birgitta (sünd. 1937) ja printsess Désirée (sünd. 1938) ja noorem vend Karl XVI Gustav. Christina tutvus oma tulevase abikaasaga 1961. aastal Stockholmis pidulikul lõunasöögil. Tema ja Tord Gösta Magnusoni kihlus kuulutati välja 1974. aastal. Paar abiellus 15. juunil 1974 Stockholmi kuningalossi kirikus. Lihtkodanikuga abiellumise tagajärjel kaotas Christina tiitli Kuninglik Kõrgus ning temast sai printsess Christina, pr Magnuson. Printsess Christina ja ta abikaasa elavad Stockholmis. Carl Gustaf Victor Magnuson (sünd. 8. augustil 1975) Tord Oscar Frederik Magnuson (sünd. 20. juunil 1977) Victor Edmund Lennart Magnuson (sünd. 10. septembril 1980) Printsess Christina osaleb mõnikord Rootsi kuningliku perekonna korraldatavatel lõunasöökidel ning on mitme organisatsiooni auliige ja patroon. 9 aastat oli printsess Christina Rootsi Punase Risti esimees.
Natta!

Natta! on kaubamärk, mida TIM w.e. kasutab lisaväärtusega mobiiliteenuste MVAS (Mobile Value Added Services) valdkonnas. TIM w.e. on esindatud umbes 60 riigis, jõudes oma müügikanalite ja rohkem kui 200 mobiilioperaatoriga sõlmitud partnerluse kaudu kogu maailma ligi 2 miljardi mobiilikasutajani. TIM w.e. äritegevus põhineb teenindusmudelil, mille järgi pakub ettevõte kasutajatele laias valikus tooteid otse SMS-i, WAP-i ja MMS-i kaudu, milleks oleme sõlminud partnerlussuhted mitmete turustuskanalitega, sh meediaettevõtted, võrguoperaatorid, veebiportaalid, mobiiltelefonide tootjad ja müüjad. Turustuskanalite kaupa rühmitatud teenused: Otsemüük: TIM w.e. kasutab oma mobiilipersonaliseerimise teenuste reklaamiks televisiooni, Internetti ja ajakirju. Neid kanaleid kasutatakse enamasti helinatoonide, mängude ja sõnumiteenuste reklaamimiseks liitumispõhise mudeli kaudu. See moodustab 82% TIM w.e. tegevusest. Telekommunikatsiooniettevõtted: kliendile orienteeritud sisu (helinatoonid, videotoonid, taustapildid, ekraanisäästjad jne) toodetakse mobiilioperaatoritele. Peaaegu 12% ettevõtte äritegevusest on suunatud telekomiturule. Meedia: kasvava valdkonnana hõlmavad meediateenused interaktiivset televisiooni ja moodustavad hetkel 6% TIM w.e. äritegevusest. Natta! Eesti Mobiiliteenusega siduv IQ-test pahandab kasutajaid, tarbija24.ee Tasulist teenust klientidele pähe määrinud veebileht suleti, tarbija24.ee Mobiilihelinate pakkuja püüab kliente surmatestiga
Alias (mäng)

"Alias" ('teisiti, teise nimega') on võistkondlik lauamäng, mille eesmärk on läbida mängulaual kõik väljad kaasmängijatele sõnu seletades. Mäng on pärit Soomest, seda turustatakse kaubamärgi Tactic all alates 1990. aastate algusest. Mängust on hiljem ilmunud ka mitu variatsiooni. "Aliase" mängulaud kujutab endast nummerdatud mänguväljadest koosnevat rada punasel taustal. Numbrite järjestus (ühest kuueni) kordub raja jooksul. Mängukaartidel (sõnakaartidel) on igaühel kuus nummerdatud sõna. Mängu kuuluvad veel mängunupud iga võistkonna jaoks ja liivakell aja mõõtmiseks. Võistkond võib koosneda kahest või rohkemast inimesest. Võistkonnad mängivad kordamööda. Mängukorra ajal seletab üks mängija teisele (teistele) oma võistkonna mängija(te)le enda käes olevast kaardipakist sõnu. Igalt kaardilt seletatakse sõna, mille number vastab võistkonna mängunupu asukohale mängulaual. Sõnu seletatakse järjest kindlaks määratud aja jooksul. Seletamisel ei tohi kasutada kaardil olevat sõna või selle tüve. Kokkuleppeliselt pole lubatud ka sõna vasted teistes keeltes. Liivakella määratud aja lõppedes võivad viimast, parasjagu seletatavat sõna arvata ka teiste võistkondade liikmed ja äraarvamise korral "punkti röövida". Äraarvatud sõnad loetakse kokku ja võistkonna mängunuppu liigutatakse vastava arvu mänguväljade võrra edasi. Mitteäraarvatud sõnad ja "valesti seletatud sõnad" (seletaja kasutas näiteks kogemata seletatava sõna tüve) võib vastavalt kokkuleppele kogutud punktide hulgast maha arvata või mitte. Seejärel läheb mängukord järgmisele võistkonnale. Esimesena viimasele mänguväljale jõudnud võistkond on võitja. Mänguväljal on ka mõned erimärgistusega mänguväljad. Taolisele väljale pidama jäänud võistkonna seletav liige võtab kaardipakist kuus kaarti ja seletab neil olevaid sõnu (vastavalt mänguvälja numbrile) kõigile mängijatele korraga, kusjuures aeg ei ole piiratud. Iga sõna eest saab punkti selle ära arvanud mängija võistkond. Mängu pantomiimiga variandis on mängu käik sama, kuid sõnu peab seletama liigutuste, kehakeele, miimika ja teiste mittesõnaliste vahenditega. "Junior Alias" on "Aliase" variatsioon, mis on mõeldud lastele. Igal sõnakaardil on üks sõna, millele on lisatud sõna kirjeldav pilt. Mängu käik on üldjoontes sama mis tavalisel "Aliasel". Mänguvahendite kujundus on lastepärasem, põhitoon on punase asemel kollane.
Andong

Andong on linn Lõuna-Koreas, Põhja-Gyeongsangi provintsi keskus. Linnaõigused sai 1. jaanuaril 1963. Andongi Riiklik ülikool https://kosis.kr/statHtml/statHtml.do?orgId=101&tblId=DT_1B040A3&checkFlag=N Andongi linna koduleht
Kristina Reineller

Kristina Reineller (sündinud 4. jaanuaril 1969) on eesti kunstnik. Kristina Reineller õppis aastatel 1984–1988 Tartu Kunstikoolis ja 1990–1995 Eesti Kunstiakadeemias keraamika erialal. Raamatuid illustreerib ta 1997. aastast. "Ossum-Possum, pannkoogielukas" "Peep ja sõnad" "Kuraditosin kratijutu" "Hernetont ja tema teener" "Metsaelu aabits" - 2009 Eesti keele õpik 2. klass I osa Eesti keele õpik 2. klass II osa Eesti keele õpik 3. klass I osa Eesti keele õpik 3. klass II osa Bioloogia 8. klassile Bioloogia 8. klassile Loodusgeograafia põhikoolile III osa Muusikaõpetus 5. klassile Russki jazõk: bõstro i vesselo! Vene keele õpik 6. klassile Koduleht
Marselisborgi loss

Marselisborgi loss on Taani kuningliku perekonna residents Århusis. Aastast 1967 on seda suveresidentsina kasutanud Margrethe II ning traditsiooniks on saanud, et kuninglik perekond veedab seal lihavõtted, suvepuhkused ja vahel ka jõulud.
Priit Mägi

Priit Mägi (sündinud 14. aprillil 1975) on eesti trummar. Ta on mänginud bändides Abigail, The Sun, Brides in Bloom, Kongomania, Ruffus ja Vanilla Ninja. Ta on pärit Saaremaalt. "Päevakord. Live. Ruffus". 2. juuni 2005. Vaadatud 10. juunil 2021. "The Sun andis trummar Borkale hundipassi" elu24, 4. mai 2011
Sten Kivistik

Sten Kivistik (sündinud 30. juunil 1983) on eesti muusik. Ta on basskitarrist Gerli Padari bändis Glive. Õppinud Saue Gümnaasiumis ja Tallinna Tehnikaülikoolis.
Erko Laurimaa

Erko Laurimaa (sündinud 23. jaanuaril 1987) on eesti kitarrist, kes on mänginud bändides Shanon, Glive, Spido ja alates 2013. aasta juulist ka Smilers. Ta on pärit Raplast. Ta on kirjutanud muusikat filmile "Suvitajad". "TREILER | Kummardus kultuskomöödiale „Siin me oleme"! Film „Suvitajad" esilinastub veebruaris". Kroonika. 27. jaanuar 2023. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2023. Vaadatud 27. jaanuaril 2023.
Taavi Langi

Taavi Langi (sündinud 3. jaanuaril 1984 Kuimetsas{[viide?]) on eesti kitarrist. Ta on mänginud bändides Brides in Bloom, Glive, Vanilla Ninja, Pantokraator ja Terminaator. Tema elukaaslane on saatejuht Piret Laos.
Johanna Münter

Johanna Münter (sündinud 29. juunil 1990[viide?]) on eesti laulja. Ta laulab tausta bändis Glive. Ta osales lauluvõistlustel Eurolaul 2007 ning Eurovisioon 2007 poolfinaalis ühe Gerli Padari taustalauljana.
Birk Rohelend

Birk Rohelend (kodanikunimi Hele-Riin Pihel, varem Hele-Riin Moon; sündinud 17. aprillil 1981 Viljandis) on eesti stsenarist, kirjanik ja turundustegelane. Ta on alates 2008. aasta sügisest kirjandusrühmituse Purpurmust org liige. 2011. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige. Birk Rohelend on esimese Viaplay Eesti omaseriaali "Kes tappis Otto Mülleri?" stsenarist. 2019. aastal lõpetas Pihel Tallinna Tehnikaülikooli magistrikraadiga infotehnoloogia alal[viide?]. Ta töötab Tallinna Tehnikaülikooli turunduse ja kommunikatsiooni osakonnas E-kanalite keskuse juhatajana[viide?]. Romaan "Mina, Mortimer", Tänapäev 2007, ISBN 9789985624845 Romaan "Enesetapjad", Tänapäev 2009, ISBN 9789985627433 Novell "Mustade kaantega kaustik" kogumikus "Tule, ma jutustan sulle loo", Petrone Print 2008, ISBN 9789985993132 Ballaad "Alexander ja Belle", Tammerraamat 2009, ISBN 9789949449248 Romaan "Mu sõraline sõber", Tammerraamat 2009, ISBN 9789949449408 Luulekogu "Morbidaarium", Roheline Kuu 2012, ISBN 9789949301966 Romaan "Mull", Pilgrim 2016, ISBN 9789949571628 Kriminaalromaan "Sa pead suudlema Silvat", Helios 2016, ISBN 9789949554744 Kriminaalromaan "Kuldne laps", Helios 2018, ISBN 9789949610556 Kriminaalromaan "Kes tappis Otto Mülleri?", 2021, Postimees Kirjastus, ISBN 9789916667149 2012 – "Vasaku jala reede" (kaasstsenarist) 2012 – "Nurjatud tüdrukud" 2012 – "Elu keset linna" 2014-2015 – "Padjaklubi" 2015 – "Takso" 2015 – "Restart" 2015 – "Krista lood" 2018 – "Lõks" 2022 – "Kes tappis Otto Mülleri?" 2006 – Eesti Lastekirjanduse Teabekeskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud algupärase noorteromaani võistluse III koht ("Mina, Mortimer") 2008 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud algupärase noorteromaani võistluse I–II koht ("Enesetapjad") 2008 – Eesti Romaaniühingu romaanivõistluse III koht ("Mu sõraline sõber") 2015 – Bestselleri konkursi II koht ("Mull") http://www.ekl.ee/liikmebaas/moon-hele-riin/ http://www.raamatukogu.viljandi.ee/?op=body&id=849 Eia Uus: "Purpurmust org liikmed" Purpurmust org ajaveeb, 8. november 2008 [imdbtitle:15720978] Priit Rajalo. "Noorkirjanike sulge juhivad surm, narkootikumid ja kodutus", Postimees, 18. märts 2006 Mari Klein "Noor Mortimer võitleb elu valu ja iseendas elavate deemonitega", EPL, 13. aprill 2007 Maris Meiesaar. "Noorteromaani tegelaste maailm on lohutu", EPL, 13. veebruar 2009 Jürgen Rooste. "Rääkida siiralt. Teispool noid piire", Sirp, 13. november 2009 Peeter Helme. "Tänapäeva ideaalkirjandus – nii heas kui halvas", Vikerkaar nr 12/2009 Kerti Kulper. "Kes on Birk Rohelend?", Postimees, 21. oktoober 2012 Jaan Martinson. "Mitme näoga Eesti lurjuse surm", Eesti Päevaleht, 14.12.2021 Varsti tulekul | Murrangulises teleseriaalis "Kes tappis Otto Mülleri?" teevad kaasa Eesti tippnäitlejad, Delfi kinoveeb, 22.04.2021 Birk Rohelend, Eesti filmi andmebaas
Printsess Elisabeth

Elisabeth, Taani printsess (Elisabeth Caroline-Mathilde Alexandrine Helena Olga Thyra Feodora Estrid Margarethe Désirée; 8. mai 1935 Taani Kopenhaagen – 19. juuni 2018) oli prints Knudi ja printsess Caroline-Mathilde tütar. Ta oli Margrethe II esimene nõbu ja kuulus Briti troonipärimisjärjekorda. Et printsess Elisabeth ei abiellunud lihtkodanikuga, säilitas ta õiguse Taani troonile ja Taani printsessi tiitli. Printsess Elisabeth elas 26 aastat koos Claus Hermanseniga, kuni mehe surmani 2006. aastal. Sellest kooselust lapsi ei sündinud. Aastail 1956–2001 töötas printsess Taani välisministeeriumis.