laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Karula vald

Karula vald oli vald Lõuna-Eestis Valga maakonna kagunurgas. Vald moodustati 1992. aasta 30. jaanuaril. 2017. aasta omavalitsuste haldusreformi käigus liideti Karula vald koos veel nelja omavalitsusega Valga vallaks. Läänes oli vallal ühine piir Valga linnaga, loodes ja põhjas Valgamaa Tõlliste vallaga, idas Võru maakonna Antsla vallaga, lõunas ja kagus Valgamaa Taheva vallaga ning edelas ühine piir Lätiga. Karula vallavanem oli Rain Ruusa. Karula vallas oli 14 küla: Kaagjärve, Karula, Kirbu, Koobassaare, Käärikmäe, Londi, Lusti, Lüllemäe, Pikkjärve, Pugritsa, Raavitsa, Rebasemõisa, Valtina ja Väheru. Karula nimi on tekkinud ajaloo käigus esinenud saksakeelsete nimede – Karolle, Carroll, Carvele – eestipäraseks muutmise teel. Karula valla loodus oli Lõuna-Eestile tüüpiline, lääneosas tasasem, idaosas on Karula kõrgustiku kuppelmaastik. Karula kõrgustiku kõrgeim tipp on Tornimägi (137,85 m üle merepinna). Valla territooriumil asus 32 järve, sealhulgas Lajassaarõ järv, Kaadsijärv, Rebäsejärv, Kuikli järv ja Pautsjärv. Valla territooriumist poole katsid metsad, kus elab arvukalt metslinde, metssigu, põtru, metskitsi ja väiksemaid ulukeid. Looduse eripära tõttu harrastatakse seal meelsasti jahindust ja kalandust. 1993. aastal moodustati Karula rahvuspark, mis hõlmas 50 km² valla territooriumist. Rahvuspargi keskus asub Ähijärvel. Kaagjärve raamatukogu Karula vald (1939) Lüllemäe raamatukogu Maakatastri statistika, vaadatud 17.10.2018. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Järva maakonna Koigi ja Türi valla ning Valga maakonna Tõrva linna ja Karula valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 30.01.1992) Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17.10.2014.
Rahvusvaheline geofüüsika aasta

Rahvusvaheline geofüüsika aasta (inglise keeles International Geophysical Year, lühend IGY) oli geofüüsikauuringutele pühendatud periood, mis kestis 1. juulist 1957 kuni 31. detsembrini 1958. Samal ajal tähistati ka kolmandat rahvusvahelist polaaraastat. Geofüüsika aasta pidamise idee algatasid 1950. aastal kümmekond tippteadlast, nende seas James Van Allen, Lloyd Berkner, Fred Singer ja Ernest Harry Vestine. Projekti teostamiseks valiti aeg, mil Päikese aktiivsus oli võimalikult suur. Ühisprojektide peamised uurimisvaldkonnad olid virmalised, kosmiline kiirgus, Maa magnetväli, glatsioloogia, gravitatsioon, ionosfäär, pikkus- ja laiuskraadide täpne määramine, meteoroloogia, okeanograafia, raketiteadus, seismoloogia ja Päikese aktiivsus. Projektides osales 67 riiki. Suurematest riikidest oli Hiina ainuke, kes osa ei võtnud. Geofüüsika aastal saadeti maailmaruumi esimesed Maa tehiskaaslased. 4. oktoobril 1957 lähetas Nõukogude Liit kosmosse esimese tehiskaaslase Sputnik 1, hiljem ka Sputnik 2 ja Sputnik 3. Ameerika Ühendriigid saatsid oma esimese satelliidi Explorer 1 teele 31. jaanuaril 1958. Hiljem järgnesid sellele Vanguard 1, Explorer 3 ja Explorer 4. Explorer 1 sooritatud mõõtmiste tulemusel avastati Van Alleni kiirgusvööd. Geofüüsika aastal avastati ka ookeani keskahelik, mille olemasolu kinnitas laamtektoonika teooriat, mis tollal veel üldist heakskiitu polnud leidnud. 29. juulil 1958 loodi NASA. Ulatuslikumalt uuriti ka polaarpiirkondi nii Arktikas kui ka Antarktikas. Antarktika jää paksuse mõõtmised andsid senisest oluliselt täpsema pildi Maal leiduva vee koguhulgast. Teravmägede saarestikus Kirdemaal rajati Murchisoni fjordi rannikule geofüüsika aasta raames Rootsi, Soome ja Šveitsi ühine uurimisjaam (Kinnvika jaam). Earth System Research Laboratory, Global Monitoring Division Earth System Research Laboratory, Global Monitoring Division The International Geophysical Year Projektiga seotud dokumendid Dwight Eisenhoweri raamatukogus
Joni Turunen

Joni Touko Aapeli Turunen (sündinud 4. septembril 1976 Vantaas) on Soome endine poksija. Turunen oli kokku kuuekordne Soome meister – helveskaalus (kuni 48 kg) 1994. aastal, kärbeskaalus (kuni 51 kg) aastatel 1995–1996, kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1999. aastal ning sulgkaalus (kuni 57 kg) aastatel 2001 ja 2003. Turunen osales 2000. aasta Sydney olümpiamängudel sulgkaalus (kuni 57 kg), kuid kaotas oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Turunen sai pronksmedali 8. maailmameistrivõistlustel 1995. aastal (Berliinis) kärbeskaalus (kuni 51 kg) ja 11. maailmameistrivõistlustel 2001. aastal (Belfastis) sulgkaalus (kuni 57 kg). Turunen lõpetas poksimise vigastuse tõttu: ta oli saanud keelatud löögi kuklasse, millest tal tekkis püsiv silmakahjustus. Ta mängis veel ühe hooaja Soome meistrivõistlustel Kirkkonummi meeskonna koosseisus saalihokit.
Viirjärvesete

Viirjärvesete ehk viirkihiline järvesete ehk järveviirsete on järve põhja kuhjunud õhukesekihiline purd-, kemogeenne või biogeenne sete. Viirjärvesette eritüübiks on varviline järvesete, millel saab eristada ühe aasta talve- ja suvekihte (paksus harilikult alla 1 mm). Viirjärvesetteid leidub enamasti ainult sügavais järvedes, kus põhjaelustik on suhteliselt vaene. Viirjärvesetete kihilisus on põhjustatud aastaaegade vaheldumisest tulenevast mineraalainete erihulgalisest ja eritüübilisest sissekandest, ning järves toimuvate bioloogiliste ja hüdroloogiliste protsesside tsüklilisusest. Eestis on viirjärvesetteid nt Rõuge ja Kurtna järvestiku järvedes; viirjärvesetteid leidub seal järvemuda ja -lubja hulgas. Viirjärvesetteid on kasutatud varvokronoloogias. järvesete viirsavi varv Eesti entsüklopeedia 10. kd. (1998). Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Kurilsk

Kurilsk (vene Курильск) on linn Venemaal Sahhalini oblastis, Kuriili rajooni keskus. Asub Iturupi saarel Ohhoota mere kaldal. Asula põliselanikud olid ainud. 18. sajandi lõpus asusid sinna elama vene kolonistid. Aastal 1800 rajasid jaapanlased külla sõjaväegarnisoni. Aastatel 1855–1945 kuulus Shimoda lepingu järgi Jaapanile. 1947. aastani oli asula nimi Shana (jaapani keeles 紗那村 (Shana-mura), vene keeles Sjana (Сяна)). Nimi Shana ligikaudne tähendus ainu keeles on 'suur asula jõe alamjooksul'. Aastal 1947 sai asula koos jaapanipäraste nimede kaotamise kampaania käigus antud uue nimega Kurilsk ka linna staatuse. Linnas asuvad kalakasvatused, kus kasvatatakse peamiselt gorbuušat. Kurilskis asub seismoloogiajaam. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2023 года
Matti Sauramo

Matti Rufus Sauramo (kuni 1906 Matias Rufus Sundell; 17. veebruar 1889 Loimaa linn – 7. juuni 1958 Luvia) oli soome geoloog. Ta tegeles eriti viirsavide uurimisega ja varvokronoloogiaga. Ta on teinud uurimistööd ka Eestis, uurides Vormsi geoloogiat, Eesti muinasmälestisi ja viirsavisid. Sauramo, Matti 1923: Studies on the Quaternary varve sediments in southern Finland. Bulletin de la Commission Geologique de Finlande 60: 1–164. Kauranne, Leevi Kalevi 1992. Eesti ja soome geoloogide ühistööst. Eesti TA Toimetised, Geoloogia 4: 229–230.
Kombits

Kombitsad ehk tentaaklid on paljudel selgrootutel esinevad suu ligidal asetsevad kompimiselundid. Kombitsad on liikuvad jätked, mis võivad talitleda ka haarde-, kinnihoidmis- või kaitseelunditena. Kombitsakaare Tundel ENE 4: 81.
Kompimiselundid

Kompimiselundid on meeleelundid, mis reageerivad puudutusele või survele. Kompimiselundeiks on nahk, kombitsad, tundlad ja teised kompimisega tegelevad elundid. Kompimiselundeina talitlevad eelkõige need kehaosad, kus on rohkesti komperetseptoreid, näiteks inimesel on sellisteks piirkondadeks keel, sõrmeotsad, huuled, ka jalatallad. Komperetseptoreina talitlevad lülijalgseil kompekarvad, lindudel ja imetajatel Meissneri kehakesed, Vater-Pacini kehakesed, Merkeli rakud. ENE 4: 92. Notsitseptor
Luku-Expert

Luku-Expert on vanim Eestis tegutsev lukufirma, mis alustas tegevust 1992. aastal.[viide?] Põhitegevuseks on lukkude, ukse- ja aknatarvikute hulgi- ja jaemüük, paigaldus ning hooldus. Firma jaemüügikauplused asuvad Tallinnas, Pärnus ja Viljandis. Kokku töötab Luku-Expertis 25 inimest. Luku-Expert omandas 2002. aastal esimese lukufirmana ISO 90001 kvaliteedisertifikaadi. Aastal 2005 valminud kauplus-büroohoone Tallinnas aadressil Tartu maantee 74 (arhitekt Hindrek Kesler) valiti 2006. aasta betoonehitiseks. Luku-Experdi koduleht
Petri Pasanen

Petri Pasanen (sündinud 24. septembril 1980 Lahtis) on Soome jalgpallikoondise endine kaitsja. Soome koondises debüteeris Pasanen 25. novembril 2000. Koondises mängis ta kuni 2013. aastani 76 korral. Ainsa värava koondises lõi ta 22. mail 2002 Helsingis sõprusmängus Läti jalgpallikoondise vastu, mis lõppes 2:1 võiduga 2002. aasta MM-valikgrupis osales Pasanen kahes valikmängus, Inglismaa jalgpallikoondise vastu võõrsil (kaotus) ja Saksamaa jalgpallikoondise vastu kodus (viik), mõlemas algusest lõpuni. Soome tuli Inglismaa ja Saksamaa järel kolmandaks. 2004. aasta EM-valikgrupi lõpetas Soome eelviimase, neljandana. Pasanen tegi kaasa 7 kohtumist 8-st, alati algrivistuses. 2006. aasta MM-valikgrupis saavutas Soome 4. koha 7 meeskonna seas. 2008. aasta EM-valikgrupis oli Soome väga lähedal sellele, et läbi aegade esimest korda pääseda suurvõistlusele. Võimalus oli veel enne viimast vooru, milleks tulnuks võõrsil alistada Portugali jalgpallikoondis, aga mäng lõppes 0:0. Võib ka väita, et edasipääs kadus siis, kui võõrsil kaotati Aserbaidžaani jalgpallikoondisele, mis oligi Aserbaidžaani ainus võit selles valiktsüklis. Soome jäi valikgrupis 4. kohale. 2010. aasta MM-valikgrupis jäi Soome 3. kohale Saksamaa ja Venemaa jalgpallikoondise järel. Enamat takistasid 0:3 kaotused Venemaale nii kodus kui võõrsil ja võõrsil tehtud viik Liechtensteini jalgpallikoondisega. 1996 Kuusysi Lahti 1996–2000 FC Lahti 1997, 1998 FC Hämeenlinna (laenul) 2000–2004 Amsterdami Ajax 2004 Portsmouth FC (laenul) 2004–2011 Bremeni Werder 2011–2012 Salzburgi Red Bull 2012–2014 AGF Aarhus 2014–2015: FC Lahti
Ökoloogiline efektiivsus

Ökoloogiline kasutegur ehk ökoloogiline efektiivsus on toiduahela energiakasutuse ja -kao vahekorda ning produktsiooniprotsessi efektiivsust iseloomustav näitaja. Ökoloogilist efektiivsust väljendatakse toiduahela mingil troofilisel tasemel assimileerunud energia suhtega sellele eelneval tasemel assimileerunud energiasse protsentides. Ökoloogilist efektiivsust võidakse väljendada ka kasutegurina[viide?]. Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
1528

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1524 | 1525 | 1526 | 1527 | 1528 | 1529 | 1530 | 1531 | 1532 | ► | ►► 1528. aasta (MDXXVIII) oli 16. sajandi 28. aasta. ... Tallinnas Oleviste kiriku juures tegutsenud ladinakool muudeti kolmeastmeliseks triviaalkooliks. ... ... 6. aprill – Albrecht Dürer, saksa kunstnik Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Bosna jõgi

Bosna on jõgi Euroopas Bosnia ja Hertsegoviinas. Jõgi algab Dinaari mäestikust, voolab valdavalt põhja ja suubub paremalt Savasse. Bosna pikkus on 271 km. Jõe järgi on nime saanud Bosnia. Jõe ääres asuvad Visoko, Kakanj, Zenica, Maglaj, Zavidovići, Doboj, Modriča, Šamac. "FAKTEN ÜBER BOSNIEN UND HERZEGOWINA". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2007. Vaadatud 23. aprillil 2023.  Bosna jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Salisbury saar

Salisbury on saar Põhja-Jäämeres, üks Franz Josephi maa saarestikku kuuluvatest saartest. Saare pindala on 960 km². Tema kõrgus on 482 meetrit. Kogu saar on kaetud igijääga. Saar on loode-kagu suunas piklik. Salisbury saar asub saarestiku keskel, kuid pole selle suurim, kõrgeim ega tähtsaim saar. Temast loodes on Harley saar, põhjas 481 m kõrgune Jacksoni saar, kirdes 554 m kõrgune Ziegleri saar, idas saarestiku kõrgeim, 620 m kõrgune Wiener-Neustadti saar, kagus Hayesi saar, kus asub lähim polaarjaam, lõunas 507 m kõrgune Champi saar, edelas 468 m kõrgune Luigi saar ja läänes teisel pool Briti kanalit 275 m kõrgune Arthuri saar. Halduslikult kuulub Salisbury saar nagu kogu saarestik Venemaale Arhangelski oblastisse. Saar on nimetatud Chicago ülikooli geoloogiaprofessori Rollin Daniel Salisbury (1858–1922) järgi. Salisbury oli Robert Peary ekspeditsiooni juhi asetäitja. Suur maailma atlas, lk. 162
Tuhksäälik

Tuhksäälik (Leucopeza semperi) on üliharuldane või välja surnud Saint Lucia endeemne sääliklane. Linnu pikkus on umbes 14,5 cm. Tuhksääliku vanalinnu ülapoole sulestik on tumehall ja alapoole sulestik hallikasvalge. Immatuurne lind on pruunikashalli ülapoole ja tuhmkollaka alapoolega. Jalad on helekollased ja pikad. Tuhksäälik elab mägi- ja haldjametsade alarindes. Tema eluviiside kohta pole midagi kindlalt teada. Arvatakse, et ta pesitseb maapinnal. Tuhksäälik oli 19. sajandil üsna arvukas, kuid 20. sajandil on tema kohta vaid üksikuid teateid. Viimane usaldusväärne vaatlus oli 1961. aastal. Liigi taasleidmiseks on lootust, sest sobivat elupaika veel leidub. Tema arvukuse vähenemise üks tõenäoline põhjus oli sissetoodud mangustid, kelle jaoks ta oli kerge saak. Teine põhjus võib olla elupaiga hävitamine. Sissekanne Birdlife'i portaalis
Sulaaeg

Sulaaeg oli periood, mis algas Nõukogude Liidus pärast seda, kui Jossif Stalini isikukultus 1956. aastal NLKP XX kongressil paljastati. Seda iseloomustas tendents seaduslikkuse taastamisele stalinismi ajal represseeritute vabastamise ja rehabiliteerimise näol, mis iseendast ei hoidnud aga ära uusi poliitilisi piiranguid ega karistamisi. Sulaajal pöörati tähelepanu vajadusele arendada Nõukogude Liidus põllumajandust, elamuehitust, kergetööstust ja tarbimissfääri. Selleks otsiti uusi viise ja meetodeid, mille kasutuselevõtus aga ilmnes märgataval määral ebajärjekindlust, subjektivismi ja voluntarismi. Välissuhetes võeti kurss üleminekuks külma sõja poliitikalt rahumeelse kooseksisteerimise poliitikale, mis siiski ei välistanud ka sõjalisi vastasseise ja aktsioone. Nõukogude riigi sise- ja välispoliitika liberaliseerimine mõjutas kõiki eluvaldkondi, sealhulgas ka kultuuri. Hakati tegema struktuuri- ja personalimuudatusi kultuuriga tegelevates parteiorganites ja asutustes, loodi NSV Liidu Kultuuriministeerium ja vastavad ministeeriumid liiduvabariikides. Ehkki stalinism oli väliselt möödas, ei toonud see aga kaasa kiireid muutusi kultuurielus ega avaldunud kohe ka kunstis, sest kultuuri püüti hoida samaviisi kontrolli all nagu varemgi. Näiteks eemaldas Nikita Hruštšov 1956. aastal teadlaskonna survel Üleliidulise Põllumajandusteaduste Akadeemia presidendi ametikohalt Trofim Lõssenko. Ent aastatel 1961–1962 oli Lõssenko uuesti selles ametis. Rita Peirumaa. Hruštšovi aja “sula” ning muudatused ENSV kunstipoliitikas ja -elus 1950. aastate teisel poolel Magistritöö. Tartu Ülikool, Tartu 2004. Rita Peirumaa. Hruštšovi aja "sula" ning muudatused ENSV kunstipoliitikas ja -elus 1950. aastate teisel poolel Magistritöö. Tartu Ülikool, Tartu 2004.
1529

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1525 | 1526 | 1527 | 1528 | 1529 | 1530 | 1531 | 1532 | 1533 | ► | ►► 1529. aasta (MDXXIX) oli 16. sajandi 29. aasta. 27. septembrist 15. oktoobrini toimus Suleiman I juhtimisel Viini piiramine, mis oli osmanite esimene katse seda linna vallutada. ... Eestimaa kubermangus toimus esimene teadaolev teatrietendus: Tallinnas raekoja saalis esitasid Tallinna linnakooli õpilased Terentiuse komöödia "Androslanna". ... ... ... A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 367
Mustkiird-selvasäälik

Mustkiird-selvasäälik (Basileuterus nigrocristatus) on linnuliik sääliklaste sugukonnast selvasääliku perekonnast. Ta on levinud Lõuna-Ameerika loodeosa metsades.
Nekk

Nekk on vulkaani lõõri täitnud ja vulkaanikoonuse kulumisel sammasja (diameeter mõni meeter kuni 1,5 km) jäänukina säilinud vulkaanilisest kivimist keha.
Kadakasäälik

Kadakasäälik (Setophaga chrysoparia) on sääliklaste sugukonda kuuluv lind. Ta pesitseb USAs Texase keskosas kadakate ja tammedega kuristikes ja kanjonites. Talvitab Lõuna-Mehhikost (Chiapas) Nicaraguani. Kadakasäälik kasutab pesa ehitamiseks puukoort ja ämblike niiti. Kurnas on kolm kuni neli muna. Toiduks on putukad ja ämblikud. Sissekanne Birdlife'i leheküljel
1527

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1523 | 1524 | 1525 | 1526 | 1527 | 1528 | 1529 | 1530 | 1531 | ► | ►► 1527. aasta (MDXXVII) oli 16. sajandi 27. aasta. ... ... ... 22. aprill – Johann IV Kyvel, Saare-Lääne piiskop 21. juuni – Niccolò Machiavelli, itaalia poliitik ja filosoof
1526

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1522 | 1523 | 1524 | 1525 | 1526 | 1527 | 1528 | 1529 | 1530 | ► | ►► 1526. aasta (MDXXVI) oli 16. sajandi 26. aasta. 21. aprill – Usbeki prints Babur võitis Delhist põhja pool Panipati lahingus sultan Ibrahim Lodi vägesid. Seda sündmust loetakse mogulite riigi alguseks. 15. juuni – Volmaris Liivimaa maapäeval sõlmiti Volmari liit. 29. august – Türklased hävitasid Mohácsi lahingus Ungari väe. Ungari kuningas Lajos II hukkus lahingus ning suurem osa Ungarist langes 150 aastaks Türgi võimu alla. ... 4. august – Juan Sebastián Elcano, hispaania meresõitja 29. august – Lajos II, Ungari ja Böömimaa kuningas oktoober – Peter Martyr d'Anghiera, itaalia ajaloolane
Margit Viirma

Margit Viirma (sündinud 26. juunil 1992 Paides) on eesti kabetaja ja poplaulja. Ta on olnud mitmekordne Eesti noortemeister nii rahvusvahelises kui ka vene kabes[viide?]. Ta on ainuke naine, kes on osalenud Eesti meeste meistrivõistluste finaalturniiril rahvusvahelises kabes (2008). Ta esindab Lasnamäe Male-Kabeklubi.[viide?] Muusikat on ta õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis ja laulu hiljem WAF-koolis. WAF-koori koosseisus tegi ta kaasa ka telesaates "Laululahing". Lauljana sai ta tuntuks lauluga "Jõugu liider" (kaver ansambli The Shangri-Las laulust "Leader of the Pack"). 2011. aastal saavutas ta lauljate võistlusel telesaates "Tallinn, olen kuulus" kolmanda koha ja osales tudengifilmis "Tõsikindel jänes". 2011. aastal lõpetas ta Tallinna Nõmme Gümnaasiumi ning asus õppima Tallinna Ülikooli filosoofia erialal.[viide?] Ta on kabetaja Piret Viirma tütar. Margit Viirma Eesti Kabeliidu kodulehel Kaspar Käänik, Nooruke Margit Viirma tõi tagasi vanakooli rock'n'rolli, Õhtuleht, 25. mai 2009 Mari-Leen Albers, Uus tõusev staar Margit Viirma ahvib Katy Perryt, Õhtuleht, 14. oktoober 2009
1525

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1521 | 1522 | 1523 | 1524 | 1525 | 1526 | 1527 | 1528 | 1529 | ► | ►► 1525. aasta (MDXXV) oli 16. sajandi 25. aasta. Saksa ordu sekulariseerus ja Liivi orduharu alustas tegevust iseseisvana. ... 7. jaanuar – Tartus rüüstati peaaegu kõiki all-linna kirikuid ja kloostreid. 10. jaanuar – Tartus püüdsid 200 linlast vallutada Toomemäge. Ehkki linnus jäi vallutamata, rüüstati toomkirik ja toomhärrade majad. Lübeckis trükiti esimene teadaolev eestikeelset teksti sisaldav raamat, mis pole säilinud[viide?]. ... ... Michel Sittow, maalikunstnik ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 56
1523

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1519 | 1520 | 1521 | 1522 | 1523 | 1524 | 1525 | 1526 | 1527 | ► | ►► 1523. aasta (MDXXIII) oli 16. sajandi 23. aasta. 7. juuni – Gustav Vasa valiti Rootsi kuningaks Gustav I-ks. Reformatsioon jõudis Eestisse. Tallinnas algas usupuhastus. Seda hakkasid läbi viima Niguliste kirikus Johann Lange, Oleviste kirikus Zacharias Hasse ja Pühavaimu kirikus Heinrich Bockholdt. Tartus hakkas usupuhastust läbi viima Riiast pärinev Herman Marsow. ... ... ... Eesti Ajalugu I. Lk 165. Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk ??
Kuninganna Maudi laht

Kuninganna Maudi laht on osa Põhja-Jäämerest ja Loodeväilast. Laht piirneb lõunas Põhja-Ameerikaga, loodes Victoria saarega ja kirdes Kuningas Williami saarega.
Recherche'i saarestik

Recherche'i saarestik (inglise Archipelago of the Recherche) on 105 saarest ja üle 1000 kaljulaiust koosnev saarestik Austraalia mandri lõunarannikul. Saarestiku kogupindala on 97,2 km² (24,019 aakrit). Saarestiku ulatus läänest itta on 230 km ja kaugus rannikust kuni 50 km. Saarte läänerühm asub Esperance'i linna lähedal ja idarühm Israelite Bay juures. Eurooplastest nägid esimesena saari hollandi meresõitjad Francois Thijssen ja Pieter Nuyts 1627. aastal. Saarestik sai nime 1792 saari külastanud prantsuse meresõitja Joseph Bruny d’Entrecasteaux' laeva järgi. 14. veebruaril 1991 vajus Recherche'i saarestikus põhja Sanko Harvesti puistlastilaev, mis kokku kaalus 33 024 tonni. See oli maailmas suuruselt teine vrakk, millele saab sukelduda. Saared koosnevad peamiselt graniidist, vähemal määral gneisist. Saared on looduskaitse all. Suurim saar on Middle Island (10,8 km²). Külastajatele on avatud vaid 2,4 km² suurune Woody Island. Saartel elavad kängurud, harilik nosubandikut, merilõvid ja hülged. Saared loetakse tavaliselt Lääne-rühmaks (Esperance, Woody Island ja Cabo Le Grand rahvuspark) ja Ida-rühmaks (Middle Island) (1994) Wreck has become a massive artificial reef. Second largest vessel in the world that can be dived Landscope, Winter 1994, lk 23–27
Navigator of the Seas

Navigator of the Seas on neljas Voyager-klassi ristluslaev, mis kuulub ettevõttele Royal Caribbean Cruises Ltd. kuuluvale Navigator of the Seas Inc-ile ja mida opereerib laevakompanii Royal Caribbean International. Laev ehitati Kvaerner Masa-Yardsi (praeguse nimega STX Finland OY) Turu laevatehases Soomes tehasenumbriga 1347. Laevale pandi kiil 27. septembril 2000 ja laev veesati 25. jaanuaril 2002. Laevale pandi nimi 6. detsembril 2002, ristiema on Steffi Graf. Seejärel võeti laev 14. detsembril 2002 kasutusse esmareisiga Miamist Kariibi mere saartele. 2007 külastas Navigator of the Seas ka Tallinna. Muidu sõidab ta suvel põhiliselt Vahemerel ja talvel Kariibi merel. Navigator of the Seas on 311 m pikk, 39,04 m lai ja süvis on 8,6 m. Suurim kõrgus merepinnast on 72 meetrit. Laeva suurim kiirus on 22 sõlme ja kogumahutavus 138 279. Nii reisija- kui ka kajutikohti on 3138. Laevaperes on 1213 liiget. Laeval Navigator of the Seas on neli sõsarlaeva. Need on Voyager-klassi ülejäänud ristluslaevad: Voyager of the Seas, Explorer of the Seas, Adventure of the Seas ja Mariner of the Seas. Navigator of the Seas ja Mariner of the Seas on üsna sarnased, sest nende projekti on tehtud ühesugused muudatused. Navigator of the Seas oli maailma suurim reisilaev aastail 2002–2004. Laeva kodusadam on Nassau Bahamal. Navigator of the Seas Det Norske Veritas ehk DNV kodulehel (inglise keeles) Fakta om fartyg (rootsi keeles) Laeva andmed Royal Caribbeani kodulehel (inglise keeles) Laeva andmed STX Finlandi kodulehel (inglise keeles)
Ela ja lase teistel surra

"Ela ja lase teistel surra" on Ian Flemingi 1954. aastal ilmunud spiooniromaan, milles astub üles James Bond. James Bond on saadetud New Yorki, et uurida Harlemis tegutsevat Hr Suure kuritegelikku ühendust. Voodoo'd praktiseeriv SMERŠ-i käsilane äritseb 17. sajandist pärit kuldmüntidega. Ohtlikud seiklused viivad agent 007 Harlemi džässiklubisse, Miamisse ja Jamaicale. James Bond Hr Suur (Mr Big) M Miss Moneypenny Felix Leiter Quarrel - MI6 agent John Strangways – Jamaica salateenistuse ülem Solitaire – Hr Suure teenistuses olev selgeltnägija Tee Hee Johnson – Hr Suure käsilane Baron Samedi – Hr Suure käsilane, zombie Whisper – Hr Suure käsilane Eesti keeles ilmus teos Hara kirjastuselt 1992. aastal Enn Soosaare tõlkes. Kordustrüki avaldas 2008. aastal Eesti Päevaleht. Film "Ela ja lase teistel surra" (1973), peaosas Roger Moore. Raamatukoi Ian Fleming "Ela ja lase teistel surra". Päevalehe pood