laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hagenburg

Hagenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 16,23 km². 31. detsembril 2017 elas seal 4556 inimest. Kuulub Sachsenhageni ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Hagenburg – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.hagenburg.de
Roobaka

Roobaka on küla Saaremaal Saaremaa vallas. Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Leisi valda. Roobaka küla nime päritolu on selgusetu. Häälikuliselt sobiks lähtevormiks sõna "roobakas" 'vilets', mis tuleneb sõnast "roop". Aga küla asub endisel eestirootslaste asualal, mistõttu saab lähtuda ka rootsi keelest. Võrrelda saab eestirootsi kohanimega Röback ja Soomes Pohjanmaal, mille kohanimedega Saaremaa kohanimedel on ühisjooni, olevat kohanime Råbacka. Rå tähendab rootsi keeles metskitse ja bäck oja ning Rootsis leidubki kohanime Råbäck. Nime tagaosa võib tulla ka eestirootsi sõnast bakk 'küngas', mis esineb Saare- ja Hiiumaal muudeski kohanimedes. Pole välistatud, et küla nimi on siirik Soomest või Rootsist. Roobaka mõisa on esmamainitud 1519. aastal kujul Ropecke. Hiljem kujunes mõisa saksakeelseks nimeks Ropaka. Mõisa ümber tekkis küla, mida on mainitud 1645. aastal kujul Roboka ja 1798. aastal kujul Ropaka. Roobaka piirneb põhjas Mujastega. Külade piiril asub endine kõrtsikoht Võlupe või Võlube, mida on esimest korda mainitud umbes 1900. aastal kujul Волопе. Kõrts kuulus samuti Roobaka külla. 1920. aastatel moodustati Roobaka asundus, seejärel jagati küla kaheks. 1977. aastal ühendati Roobaka I ja II ning asundus taas Roobaka külaks. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk 561 Eesti kohanimeraamat, lk 382
Wölpinghausen

Wölpinghausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 18,33 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1628 inimest. Kuulub Sachsenhageni ühisvalda. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Wölpinghausen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.woelpinghausen.de
Türi lillelaat

Türi lillelaat on Järva maakonnas Türil toimuv laat, kus kaubeldakse aiatoodetega, sealhulgas lilledega, ja pakutakse mitmekesist kultuuriprogrammi. Laata korraldab Türi Aianduse ja Mesinduse Selts. 43 aasta jooksul esimest korda jäi Türi lillelaat 2020. aastal toimumata ülemaailmse koroonapandeemia ja ka Eestis kehtestatud eriolukorra tõttu. Järgmine Türi lillelaat toimub 17.-19. mai 2024. http://www.tyrilillelaat.ee/?page_id=34 (vaadatud 17.02.2019) Koduleht
Balti Purjespordi Liit

Balti Purjespordi Liit oli 20. sajandi algul Baltikumis tegutsenud spordiorganisatsioon.[viide?] Liit ühendas Baltikumis tegutsevaid jahtklubisid. Liidu loomise üks eestvedajaid oli Rudolf Faehlmann. Liit korraldas purjetamisvõistlusi. https://parnu.postimees.ee/2132441/parnu-jahtklubi-tahistab-saja-aasta-juubelit (vaadatud 17.02.2019) Biograafia ESBL-is (vaadatud 23.12.2014)
Stade kreis

Stade on kreis (Landkreis) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Kreisi keskus asub Stades ja see külgneb (idast ja päripäeva) Harburgi, Rotenburgi ja Cuxhaveni kreisiga, Elbe jõe ja Hamburgi liidumaaga. Kreisi pindala on 1266 km². 31. detsembril 2017 elas seal 201 887 inimest. Stade kreis loodi 1932. aastal, kui ühendati kolm väiksemat endist kreisi. Kreis asub Elbe lõunakaldal, Hamburgi linna ja jõesuu vahel. Kreisi läänepiiriks on Oste jõgi, kitsas Elbe lisajõgi. Maad Oste ja Stade linna vahel kutsutakse traditsiooniliselt Kehdingeniks. Ala Stadest idas on tuntud kui Altes Land ("Vana maa"). Seda ilmestavad tuhanded viljapuud. Linnad: Buxtehude Stade Vabad vallad: Drochtersen Jork Samtgemeinden: Samtgemeinde Apensen Apensen1 Beckdorf Sauensiek Samtgemeinde Fredenbeck Deinste Fredenbeck1 Kutenholz Samtgemeinde Harsefeld Ahlerstedt Bargstedt Brest Harsefeld1 Samtgemeinde Horneburg Agathenburg Bliedersdorf Dollern Horneburg1 Nottensdorf Samtgemeinde Lühe Grünendeich Guderhandviertel Hollern-Twielenfleth Mittelnkirchen Neuenkirchen Steinkirchen1 Samtgemeinde Nordkehdingen Balje Freiburg1 Krummendeich Oederquart Wischhafen Samtgemeinde Oldendorf-Himmelpforten Burweg Düdenbüttel Engelschoff Estorf Großenwörden Hammah Heinbockel Himmelpforten1 Kranenburg Oldendorf 1Samtgemeinde keskus GeoNames https://www1.nls.niedersachsen.de/statistik/ Kreisi veebileht
Räägi

Räägi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Külas on sündinud eesti arhitekt Mai Šein. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kinnisvaramull

Kinnisvaramull või vara mull (või eluasemeturu mull) on teatud tüüpi majandusmull, mis toimub perioodiliselt kohalikel või ülemaailmsetel kinnisvaraturgudel ja millele tavaliselt järgneb majanduse õitseng (buum). See ajavahemik, mis kestab buumist kuni vara hindade languseni, on tuntud ka kui “mull”. Kinnisvaramullid on seotud nõudluse ja tarbijaskonnaga. Mida suurem on nõudlus turul, seda kallim on kinnisvara. Mida väiksem on nõudlus, seda odavam on kinnisvara. Kinnisvara hinnatakse teatud kinnisvara kriteeriumite alusel.[viide?] Nagu kõigi majanduslike mullide puhul, on ka lahkarvamusi selle üle, kas kinnisvaramulle on võimalik tuvastada või ennustada, ning kuidas neid vältida. Briti ajakiri The Economist kinnitab, et kinnisvaramullide tuvastamiseks saab kasutada eluasemeturu näitajaid. Mõned [kes?] väidavad, et valitsus ja keskpangad saaksid võtta ja peaksid võtma kasutusele meetmeid, et vältida mullide teket.[viide?] Eluasemelaenude ja tulude suhe ehk võla-teenindussuhe on hüpoteegimaksete ja kasutatava tulu koefitsient. Kui suhe muutub liiga kõrgeks, sõltuvad kodumajapidamised oma võla teenindamiseks üha enam kinnisvara väärtusest. Selle suhte määramiseks mõõdetakse kodumajapidamise kogukulusid, sealhulgas hüpoteegimakseid, kommunaalteenuseid ja kinnisvaramakseid ning tüüpilise leibkonna kuu maksueelset tulu. Vaata näidet RBC Economics (Real business-cycle theory) Kanada turgude kohta.[viide?] Eluasemelaenude ja omakapitali suhe (mida ei tohi segi ajaga ettevõtte võla ja omakapitali suhtega), mida nimetatakse ka laenu väärtuseks, on hüpoteeklaenu ja alusvara väärtuse suhe: see mõõdab finantsvõimendust. See suhe suureneb, kui majaomanik võtab teise hüpoteegi või kodumajapidamiste omakapitali laenu, kasutades kogunenud omakapitali tagatisena. Kui suhe on suurem kui üks tähendab, et kinnisvara omaniku omakapital on negatiivne.[viide?] tulbimaania veebimull majanduskriis Jeremy Bowman (Sep 25, 2018 at 3:44PM). "How to Spot a Real Estate Bubble". The Motley Fool. Vaadatud Feb 21, 2019 at 11:21AM. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= ja |Aeg= (juhend)
Karulõpe

Karulõpe oli küla Virumaal Haljala vallas, kihelkondlikult Haljala kihelkonnas. Karulõpe oli Varangu küla mõisastatud osa. 1977 liideti Karulõpe nime alla Jõeküla, Tõugu, Varangu ja Varangu-Raja küla. 1997 nimetati see Karulõpe küla ümber Varangu külaks. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 17.02.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Selja (Saaremaa)

Selja on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sündinud 1946

Siin on loetletud 1946. aastal sündinud inimesi. Sündinud 1946 Sündmused maailmas 3. jaanuar – John Paul Jones, Briti muusik, Led Zeppelini kitarrist 5. jaanuar – Diane Keaton, USA filminäitleja 14. jaanuar – Harold Shipman, Briti arst-sarimõrvar 20. jaanuar – David Lynch, USA filmirežissöör 12. veebruar – Marju Kuut, eesti laulja 18. veebruar – Angéla Németh, Ungari odaviskaja 28. veebruar – Robin Cook, Suurbritannia poliitik 8. märts – Randy Meisner, USA basskitarrist, laulja ja laulukirjutaja 12. märts – Liza Minnelli, USA laulja ning näitleja 28. märts – Wubbo Ockels, Hollandi füüsik ja astronaut 25. aprill – Strobe Talbott, USA diplomaat ja ajakirjanik 30. aprill – Karl XVI Gustav, Rootsi kuningas 1. mai – Tõnu Lepik, eesti kergejõustiklane (kaugushüppaja) 1. mai – Joanna Lumley, Suurbritannia näitleja, raamatute autor, aktivist ja endine modell 5. mai – Reet Kasik, eesti keeleteadlane 5. mai – Ewa Kuryluk, poola kunstnik 20. mai – Cher, USA näitleja ja poplaulja 3. juuni – Mati Kaal, eesti zooloog 3. juuni – Eddie Holman, afroameerika päritolu poplaulja, laululooja, ja instrumentalist 5. juuli – Gerardus 't Hooft, hollandi füüsik, Nobeli füüsikaauhinna laureaat 6. juuli – George W. Bush, USA poliitik 6. juuli – Sylvester Stallone, USA näitleja 12. juuli – Valentina Tolkunova, vene laulja 12. juuli – Avo Roosma, eesti botaanik ja ökoloog 17. juuli – Hendrik Toompere seenior, eesti lavastaja ja näitleja 19. juuli – Ilie Năstase, rumeenia tennisist 21. juuli – Jüri Tarmak, eesti kergejõustiklane (kõrgushüppaja) 22. juuli – Mireille Mathieu, prantsuse estraadilaulja 3. august – Jack Straw, Suurbritannia poliitik 19. august – Bill Clinton, USA poliitik 26. august – Priit Pärn, eesti karikaturist ja animafilmitegija 28. august – Anders Gärderud, rootsi kergejõustiklane 29. august – Bob Beamon, USA kaugushüppaja 5. september – Freddie Mercury, laulja 7. september – Francisco Varela, Tšiili bioloog 15. september – Oliver Stone, USA filmirežissöör 15. september – Tommy Lee Jones, Ameerika Ühendriikide näitleja ja režissöör 6. oktoober – Jekaterina Gradova, vene teatri- ja filminäitleja 20. oktoober – Elfriede Jelinek, Austria kirjanik 4. november – Laura Bush, George W. Bushi abikaasa 6. november – Viivi Luik, eesti kirjanik 21. november – Oleg Kagan, Vene viiuldaja 21. november – Muza Lepik, Eesti kergejõustiklane ja spordiarst 21. november – Andrus Saar, eesti sotsioloog ja ajakirjanik 21. november – Tiiu Heinsalu (Peäske), eesti viiuldaja ja pedagoog 30. november – Marina Abramović, kunstnik 2. detsember – Gianni Versace, itaalia moekunstnik 5. detsember – Josep Carreras, katalaani laulja 7. detsember – Ülle Einasto, eesti sisearhitekt ja vabadusvõitleja 9. detsember – Sonia Gandhi, India poliitik 12. detsember – Emerson Fittipaldi, Brasiilia võidusõitja 16. detsember – Benny Andersson, Rootsi laulja ja laulukirjutaja 18. detsember – Steven Spielberg, USA filmirežissöör 26. detsember – Tiit Rosenberg, eesti ajaloolane 30. detsember – Toomas Liiv, eesti luuletaja ja kirjanduskriitik 30. detsember – Berti Vogts, saksa jalgpallur ja treener Tyler Burge, filosoof
Surnud 1946

Siin on loetletud 1946. aastal surnud inimesi. Surnud 1946 | 1950 Sündmused maailmas 9. jaanuar – Gustav Wulff-Õis, eesti luuletaja 6. veebruar – Jaan Haabjärv, eesti laulja 21. aprill – John Maynard Keynes, inglise majandusteadlane 30. aprill – Liisa Perandi, eesti ärkamisaegne kirjanik 3. juuni – Mihhail Kalinin, nõukogude riigitegelane 27. juuli – Gertrude Stein, USA kirjanik ja feminist 30. juuli – Nikolai Morozov, vene ajaloolane 19. august – Albert de Dion, autonduse pioneer 2. oktoober – Ignacy Mościcki, endine Poola president 10. november – Louis Zutter, Šveitsi võimleja 29. november – Johannes Vares, eesti luuletaja, arst ja poliitik 29. november – Johann Tedersoo, Noorte Kotkaste peastaabi ülem 25. detsember – W. C. Fields, USA näitleja, koomik
Borodinskoje Polje

Borodinskoje Pole oli Promotei tüüpi supertraaler (RTMS), mis oli ehitatud Stralsundis 1982. aastal. Laeva kodusadam oli Kaliningrad, pardatähis КВ-7581. Laev uppus 17. novembril 1993, kui töötas ujuva kalavabriku režiimis Lerwiki reidil. "Рыболовный траулер морозильный (супертраулер) типа "Прометей"". Vaadatud 21.02.2019. "Кораблекрушения". Vaadatud 21.02.2019.
Ivo Felt

Ivo Felt (sündinud 31. oktoobril 1968 Tallinnas) on eesti helirežissöör ja filmiprodutsent. Ta on üks filmistuudio Allfilm, mis asutati 1995. aastal, asutajaliikmeid. 2013 – Eesti Välisministeeriumi kultuuripreemia – Eesti-Gruusia koostöös valminud mängufilmi "Mandariinid" tegijatele – inimlikust vaatenurgast poliitiliste ja julgeolekuprobleemide selgitamise eest 2013 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia – mängufilmi "Mandariinid" eest (koos Zaza Urušadze ja Rein Kotoviga) 2015 – Postimehe aasta inimene 2017 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2019 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia – aasta film 2019 – "Tõde ja õigus" (koos Tanel Toomiga) Tal on vähemalt kolm last. Tal on Lääne maakonnas maakodu. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Kruus, Tiina (17. märts 2023). "Ivo Felt: Tammsaare ja „Tenet" olid „Viimase vahiposti" kõrval kui lapselalin". Eesti Päevaleht. Vaadatud 16. märtsil 2023. EFIS: Ivo Felt Ivo Felt andmekogus IMDb (inglise) Ivo Felt saates "Kukul külas", 10. jaanuar 2016
Annimatsi

Annimatsi (ka Animatsi) oli küla Valgamaal Otepää vallas. Kohast on teateid alates 1825. aastast (Annimatz). 1977. aastal liideti Annimatsi küla Sihva külaga. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 21.02.2019). Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Soela

Soela (kohakääne Soelasse) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Soela väina ääres. Seal asub Soela sadam. Kuid ühendus teisel pool väina oleva Hiiumaaga käib põhiliselt kaugemal kagus oleva Triigi sadama kaudu, mis on suurem. Soelale lähimad külad on loodes olev Pammana, läänes olev Murika ja lõunas olev Meiuste. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Kohanime on esmamainitud 1798 kujul Seele ja 1803 kujul Soela, mõlemal korral taluna. Talu asus Karja kihelkonnas ja kuulus Leisi mõisale. Kuid juba varem esines Soela lisanimena: 1731 mainiti isikut Soelefwe Mart ja 1750 isikut Soheleve Simmo. Niisiis on põhjendatud seisukoht, et juba algusest peale oli kohanime esisilbis vokaal o. Nime võib analüüsida kujul Soe+la. Sel juhul tuleb see tõenäoliselt loomanimest susi, mis võis olla ka isikunimi. Kohanimedes kohtab soe-sõna Põhja-Eestiski. Niisugusel juhul on külanimi esmane ja väin on nimetatud küla järgi. Teine võimalus nime analüüsimiseks on lähtuda kujust Soel+a. Sel juhul võib nimi pärineda alamsaksa sõnast sel 'hüljes'. Niisugusel juhul on väinanimi esmane ja küla on nimetatud väina järgi. 19. sajandi ajaloolase, etnograafi ja folkloristi Carl Friedrich Wilhelm Russwurmi järgi tuleneb küla nimi eestirootsi keele sõnast söäl, millega rannarootslased tähistasid hüljest. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 613 Eesti kohanimeraamat, kaart 50 Suur maailma atlas, lk. 188 "Eibofolke ehk rootslased Eestimaa randadel ja Ruhnus", lk. 48.
Lihatoode

Lihatoode on lihast tehtud toode. hakkliha kotlet sardell sink viiner vorst Uluk ja Ulukiliha
Daniel Davis

Daniel Davis, ka Daniel M. Davis, (sündinud 2. augustil 1970) on Briti immunoloog ja teaduskirjanik, Briti Meditsiiniteaduste Akadeemia liige. Ta lõpetas 1992. aastal kiitusega Manchesteri Ülikooli bakalaureusekraadiga füüsikas ja sai 1995. aastal Glasgow's asuvast Strathclyde'i Ülikoolist doktorikraadi (PhD) füüsikas. Aastatel 1996–1999 oli ta järeldoktor Harvardi Ülikooli molekulaarbioloogia ja rakubioloogia osakonnas. 1999. aastal asus tööle Imperial College Londonisse; aastal 2005 sai seal molekulaarse immunoloogia professoriks. 2013. aastal määrati ta Manchester Collaborative Centre for Inflammation Researchi teadusdirektoriks. Imperial College Londonis jätkab loodusteaduste teaduskonna eluteaduste osakonnas külalisprofessorina. 2005 – The Lister Research Prize for Preventive Medicine (rahaline auhind 150 000 £) 2008 – Royal Society Wolfson Research Merit Award 2011 – valiti Briti Meditsiiniteaduste Akadeemia liikmeks 2018 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhinna nominent ("The Beautiful Cure") 2013 – The Compatibility Gene: How Our Bodies Fight Disease, Attract Others, and Define Our Selves. Penguin (256 lk) 2018 – The Beautiful Cure: Harnessing Your Body’s Natural Defences. Random House 2019 – Võrratu ravi. Organismi enesekaitse. Tõlkinud Ragne Kepler. Kujundanud Margit Randmäe. Tallinn: Tänapäev, 288 lk ISBN 978-9949854417 [1] Daniel M. Davis CV. imperial.ac.uk Professor Daniel Davis. imperial.ac.uk Professor Daniel Davis. acmedsci.ac.uk Daniel M. Davis. thriftbooks.com The Compatibilty Gene: Dan Davis at TEDxYouth@Manchester 2014 January. Youtube, 13. veebruar 2014
Süvaõpe

Süvaõpe on õppe süvendamine ja laiendamine mõnes aines. Haridussõnastik, süvaõpe
Futuna keel

Futuna keel on Austroneesia hõimkonda, Polüneesia keelte hulka kuuluv keel. Seda kõneldakse Prantsusmaa ülemereterritooriumi Wallise ja Futuna koosseisu kuuluval Futuna saarel ja Uus-Kaledoonias. Futuna keeles on 5 vokaalfoneemi (a, e, i, o, u) ja 11 konsonantfoneemi. Vokaalid võivad olla pikad või lühikesed. https://www.ethnologue.com/language/fud/
Tareste

Tareste ehk Taresti on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Tarestet läbib umbkaudu põhja-lõunasuunaline Võlupe–Pärsama–Selja tee. Lähimad külad on läänes asuv Mätja ja põhjas asuv Aruste. Mööda maanteed minnes on lähimad kohad põhja pool Kaneotsa, Kaneküla ja Mõisapered, lõuna pool Sülla. Tarestet esmamainiti 1645 kujul Tarrist ja 1798 kujul Tarrest. Küla asus Karja kihelkonnas ja kuulus Pärsama mõisale. 20. sajandil arvati ta enamasti Mätja küla alla ja ametlikuks külaks sai alles 1997. Nimi võib tulla sõnast tara, taras '(aia)latt'. Soome murretes tähendab taras aedikut, tara või ringi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, kaart 50 Eesti kohanimeraamat, lk. 655
Kiievi Püha Sofia peakirik

Kiievi Püha Sofia peakirik (ukraina keeles Софіївський собор Премудрості Божої, Софія Київська või Софійський собор) on Kiievis asuv 11. sajandil ehitatud sakraalhoone. Koos Kiievi koobaskloostriga kuulub see UNESCO maailmapärandi nimistusse. John F. Teft. "Reflections on Russia, Ukraine and the U.S. in the Post-Soviet World". American Foreign Service Association. Vaadatud 11. märtsil 2020. "Kyiv: Saint-Sophia Cathedral and Related Monastic Buildings, Kyiv-Pechersk Lavra". UNESCO. Vaadatud 11. märtsil 2020.
Mazirbe (Dundaga vald)

Mazirbe (vanasti ka Maģiere või Maģirve, liivi keeles Irē, Piški Īra või Irai, saksa keeles Klein-Irben) on liivi küla Kuramaal Lätis. Mazirbe asub Talsi piirkonnas Dundaga vallas. Suurem osa külast asub sama piirkonna Kolka vallas, antud küla (skrajciems ehk hajaküla) moodustab faktiliselt ajaloolise Mazirbe küla Mazirbe kiriku ja Mazirbe kirikumõisa ümbruskond, kuigi ametlikult eristatakse seda teisest Mazirbe külast. Mazirbe asub valla keskusest Dundagast 22 ja Riiast 176 kilomeetri kaugusel. Külas asub Mazirbe kalmistu. Kuni Läti iseseisvumiseni kuulus küla Dundaga mõisale. Külas asuvad kolm katkukivi. Neist suurimasse on raiutud tekst mälestamaks 1676 aastal katku surnuid, teisel on liivikeelne mälestustekst Karl XII juhitud Kuramaa sadamate blokeerimise ajal hukkunute mälestuseks, kolmandal on mälestustahvel Põhjasõja ajal rüüstajate ja katku läbi surnud Dundaga piirkonna asukatele. Külas asub ka Mazirbe kalmistu. Külas kasvavad Mazirbe kiriku mänd, Mazirbe kalmistu mänd ja Andrejsārti kask on looduskaitse all. Looduskaitse all on ka üks nimetu mänd ümbermõõduga 2,6 meetrit ja Pitragsupe kaldad. Kogu küla jääb Slītere rahvusparki. Kirikumõisa õpetajamaja on kohaliku mälestisena muinsuskaitse all. Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 21.02 2019 "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 17. mail 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuni 2019. Vaadatud 23. juunil 2019.  Mazirbe (Dundaga vald) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ekaterina Zaharieva

Ekaterina Spasova Gečeva-Zaharieva (sündinud 8. augustil 1975 Pazardžikis) on Bulgaaria poliitik, kes oli aastatel 2017–2021 Bulgaaria välisminister. Ta on lõpetanud Plovdivi ülikooli juristina, õigusteaduse magister. Ta kuulub Bulgaaria paremtsentristlikku reformistlikku blokki. Ta oli 6. augustist kuni 7. novembrini 2014 regionaalarengu ja investeerimisprojektide minister ning 3. jaanuarist 2015 kuni 27. jaanuarini 2017 justiitsminister. 4. maist 2017 12. maini 2021 oli ta Bulgaaria välisminister. Ta on 2006. aastast abielus arhitekt Angel Zaharieviga. Ta valdab vabalt inglise ja saksa keelt. "MFA :: Minister". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. veebruar 2020. Vaadatud 23. veebruaril 2020.
Noorsõdur

Noorsõdur ehk noor on ajateenija esimestel teenistuskuudel, enne sõdurivande andmist. Tänapäeval Eesti sõjaväes seda nimetust enam ei kasutata. Selle asemel on nimetus reamees. Eesti sõjaväes on noorsõduri nimetust kasutatud 1990. aastatel ja Eesti esimesel iseseisvusajal. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 21.02.2019)
Suurbritannia valitsus

Suurbritannia valitsus, ametlikult tuntud ka kui Tema Majesteedi Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsus (lühemalt ka Ühendkuningriigi valitsus ja Briti valitsus), on Suurbritannia valitsus. Valitsust juhib peaminister, kes valib teised ministrid. Peaminister ja 21 juhtivat ministrit kuuluvad valitsuskabinetti. Ministrid on parlamendi liikmed ja on aruandekohustuslikud parlamendi ees. Parlamendi alamkoja (House of Commons) valimised toimuvad reeglina iga viie aasta järel. Pärast parlamendivalimisi nimetab monarh peaministriks selle partei juhi, mis saab alamkojas kõige rohkem kohti. Walesis, Šotimaal ja Põhja-Iirimaal on kohalikud valitsused, millest igaüks vastutab oma kohaliku parlamendi ees. Neil parlamentidel on teatud otsustusõiguse piirangud, mille on paika pannud peamine parlament Westminsteris. Praegune peaminister on Konservatiivse Partei juht Rishi Sunak. Liz Truss oli peaminister alates september 2022. aastast kuni ametist lahkumiseni oktoober 2022. aastal. Suurbritannia valitsuse peakorter asub Londonis aadressil Downing Street 10.
Tõmbekeskus

Tõmbekeskus on asula, kus mingi piirkonna inimesed käivad teenuste ja kaupade järel. Näiteks Tartu maakonna tähtsaim tõmbekeskus on Tartu. Kahe tõmbekeskuse vahele jäävat piirkonda nimetatakse arengukoridoriks. Tõmbekeskuste Eesti "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 21.02.2019)
Oste jõgi

Oste on jõgi Saksamaal Alam-Saksimaa põhjaosas, Elbe vasakpoolne lisajõgi. See voolab läbi Harburgi, Rotenburgi, Stade ja Cuxhaveni kreiside ning suubub Elbesse Otterndorfi juures. Jõe pikkus on 149 km. Valgla on 1715 km² ning lähte ja suudme vaheline langus on 31 m. Lisajõed on Ramme, Aue, Twiste, Bade, Bever ja Mehe. Oste on 2004. aasta mais loodud "Deutsche Fährstraße" osa, institutsioon, mis sarnaneb Ameerika National Scenic Bywayga. See ühendab mitmeid kohti Bremervörde ja Kieli vahel seoses parvlaevade ja jõgede ületamise ajalooga, nagu ajaloolised laevasillad Rendsburgis ja Ostenis. Ka Ostel on kaks praami, Gräpelis ja Brobergenis. Gräpeli praam on tegelikult käsitsi juhitav. Kuigi tunnistatud ametlikult veeteeks, ei ole Ostel palju laevaliiklust. Jõe lähe on Tostedti juures Lüneburgi nõmme piiril, sealt voolab läände, läbides Sittenseni ja Zeveni, suundub põhja ja läbib Bremervörde, kus algab loodete mõju, Hemmoori ja Neuhausi. Das Ostesperrwerk Arbeitsgemeinschaft Osteland e. V. Der stille Strom Die Oste Deutsche Fährstraße Schwebefähre in Osten an der Oste Linkliste zur Oste
Snaiperrelvade loend

Amb Beretta M501 Blaser R 93 Tactical Blaser Tactical 2 Blaser LRS 2 Brügger & Thomet APR FD-200 FN Model 30-11 Gewehr 43 GOL-Sniper Howa M1500 IMBEL .308 AGLC Kongsberg Lahti L-39 NTW-20 PSL RT-20 SG SAPR SSG 69 SIG 550 Solothurn S-18/100 Solothurn S-18/1000 Solothurn S-18/1100 Steyr HS .50 Tikka T3 Tabuk Våpensmia NM149