Märjamaa kihelkond

Märjamaa kihelkond (lühend Mär; saksa keeles Kirchspiel Merjama) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis. Märjamaa kirikukihelkond asutati 13. sajandil, mil arvatavasti püstitati tähtsasse teeristi ka esimene kirik. 1783. aastal Baltimaades maksma pandud uue asehalduskorraga eraldati Kullamaa ja Märjamaa kihelkond Läänemaast ja lülitati Paldiski kreisi külge. Kuid juba 1796. aastal tühistas keiser Paul I halduskorra ja taastas endised olud. 1912. aastal oli Märjamaa kihelkonna elanike arv ligi 7000. Kihelkonnas asus 10 valla- ja 2 kreekakatoliku kirikukooli. Väga mahuka uurimuse Märjamaa kihelkonna ajaloost 13. sajandist kuni aastani 1990 on koostanud Meinhard Uustalu. Uurimust säilitatakse Märjamaa arhiivis. Kihelkonnas paiknes umbes 38 mõisa – 1 kirikumõis, 16 rüütlimõisa, 4 kõrvalmõisa, 4 poolmõisa ning 13 karjamõisa. Annemõisa mõis (saksa keeles Annenhof), Vana-Märjamaa mõisa karjamõis Annemõisa mõis (saksa keeles Annenhof; rahvasuus Tiitsu maja), Haimre mõisa karjamõis Haimre mõis (Heimar) rüütlimõis Kaguvere mõis (Kaggofer), Haimre mõisa kõrvalmõis Kastma mõis (Kastma), Vana-Kasti mõisa karjamõis Kauri mõis (Kauri), Sõtke mõisa kõrvalmõis Katlepa mõis (Baldewill), Vana-Märjamaa mõisa karjamõis Kerguta mõis (Kirkota), rüütlimõis Ketu mõis (Ketto), Tolli mõisa karjamõis Kinnita mõis (Kinita), Vana-Kasti mõisa karjamõis Kuuda mõis (Kuda) poolmõis Kõrvetaguse mõis (Körwentack) rüütlimõis Lemmiku mõis (Lemmik), Haimre mõisa karjamõis Lümandu mõis (Limmat) rüütlimõis Mõisaküla mõis (Moisaküll) Haimre mõisa karjamõis Mõisamaa mõis (Moisama) rüütlimõis Mõraste mõis (Morras, alates 1820 Fersenau) rüütlimõis Männiku mõis (Mennik, Tannenhof) poolmõis Märjamaa kirikumõis (Pastorat Merjama) kirikumõis Nurme mõis (Neu-Nurms) Vana-Nurtu mõisa karjamõis Nõmmpere mõis (Waldeck) poolmõis Olleva mõis (Ollewe), Lümandu mõisa karjamõis Orgita mõis (Rosenthal) rüütlimõis Paeküla mõis (Paenküll) rüütlimõis Paisumaa mõis (Paisopaeh) Valgu mõisa karjamõis Pargi mõis (Parkhof) poolmõis Päädeva mõis (Pedua), rüütlimõis Ringuta mõis (Ringuta) Orgita mõisa karjamõis (Relwe) Nurme mõisa kõrvalmõis Sulu mõis (Sullo) Haimre mõisa karjamõis Sõtke mõis (Sötküll) rüütlimõis Tellista mõis (Tellista) rüütlimõis Uue-Kasti mõis (Neu-Kasty), Vana-Kasti mõisa kõrvalmõis Uue-Märjamaa (Neu-Merjama), Vana-Kasti mõisa kõrvalmõis, kuni u 1851. aastani rüütlimõis Uuesalu mõis (Neuhall), rüütlimõis; oli hiljem mõisa staatuse minetanud Vaimõisa mõis (Waddemois) rüütlimõis Valgu mõis (Walck) rüütlimõis Vana-Märjamaa mõis (Alt-Merjama) rüütlimõis Vana-Kasti mõis (Alt-Kasty) rüütlimõis Haimre vald (1866–1917) Kasti vald (1866–1891) Konuvere vald (1866–1891) Kõrvetaguse vald (1866–1891) Lümandu vald (1866–1868) Lümandu vald (1868–1891) Mõisamaa vald (1866–1891) Märjamaa vald (1866–1917) Orgita vald (1866–1891) Paeküla vald (1866–1891) Päädeva-Männiku vald (1868–1891) Sõtke vald (1866–1891) Tolli vald (1866–1891) Vaimõisa vald (1866–1896) Esimene Eesti Rahva Muuseumi vanavarakogumisretk Märjamaale toimus 1913. aastal. Muuseumi kogudes on Märjamaa kihelkonnast 692 eset, 63 etnograafilist joonist, ca 900 fotot, 14 välitööpäevikut, 11 etnograafilist kirjeldust. Pindalalt väga suure kihelkonna alad jäävad tänapäeval tervikuna Rapla maakonna koosseisu. Praktiliselt kogu kihelkonna ala kuulub Märjamaa valda, väike kirdenurk kuulub Rapla valda. Märjamaa kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 29. veebruar 2012) Läänemaa läbi sajandite. Vene aeg 1710–1918 Läänemaa Muuseum (vaadatud 29. veebruar 2012) "VANA FOTO: Märjamaa kihelkond... kümme aastat hiljem". Märjamaa Nädalaleht, 16. detsember 2011. "Märjamaa sai kingiks oma ajaloo" Videvik, 11. aprill 2002 Kastma mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Katlepa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Ketu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Kinnita mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Mõisaküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Ollewe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Paisumaa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Ringuta mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 96–97. Märjamaa kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv Märjamaa kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 29. veebruar 2012) Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 527–530. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 96–97. Märjamaa kihelkonnast Eesti mõisaportaalis