laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Urmas Tammik

Urmas Tammik (sündinud 22. veebruaril 1964 Tallinnas) on eesti tšellomängija. Ta on mitme rahvusvahelise konkurssfestivali võitja. 1991–2004 elas ja töötas ta Hispaanias. Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide: N–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 377. Biograafia Musicaltas (inglise keeles)
Boriss Sandratski

Boriss (Boris) Sandratski (pseudonüüm; kodanikunimega Boriss (Boris) Roitblat; sündinud 22. novembril 1953 Berdõtšivis Ukrainas) on vene proosa- ja näitekirjanik ja ajakirjanik. Boriss Sandratski sündis Ukrainas Berdõtšivis. Ta lõpetas Tallinna merekooli. Ta tegi Eesti NSV ajal mitmele Eestis ilmunud ajalehele kaastööd. 1990 "Kolmeteistkümnes kukepoeg" 1991 "Kuss! Elagu Tsuksid!" (tragikomöödia) 1992 "Kolmeteistkümnes tibupoeg"
Adalbert Philipp Cammerer

Adalbert Philipp Cammerer (25. juuni 1786 Bamberg, Saksamaa – 15. juuli 1848 Riia) oli saksa luuletaja ja prosaist. Ta õpetas Tallinnas, Riias ja Jēkabpilsis. "Die neue Rossiade" (Peterburi, ilmumisaasta puudub) "Meine Erholungsstunden" (Kulmbach, 1808) "Traumflug in den Orion" (Peterburi, 1815) Adalbert Philipp Cammerer Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus (EEVA)
Jelizaveta Roos-Bazilevskaja

Jelizaveta Roos-Bazilevskaja (neiupõlvenimi Elisabeth Gertrud Roos; 13. mai 1902 Moskva – 31. mai 1951 Wöllmarshausen, Lääne-Saksamaa) oli eesti päritolu vene luuletaja, tõlkija ja kirjanduskriitik. Ta sündis aastal 1902 Moskvas eesti-saksa-rootsi segaperekonnas. Aastatel 1912–1919 õppis ta Harkivis tütarlaste gümnaasiumis. Seejärel perekond tuli Eestisse, kus ta asus tööle õpetajana. Aastal 1922 oli ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas vabakuulajaks. Aastal 1924 lõpetas ta eksternina Tallinna 1. Reaalkooli. Aastatel 1924–1930 õppis Tartu Ülikoolis filosoofiateaduskonnas, kus ta spetsialiseerus vene ja slaavi filoloogiale; aastal 1930 kaitses ta tööga "Творчество Анны Ахматовой" (Anna Ahmatova looming) mag. phil. kraadi. 1920. aastatel oli ta Tartu Vene Üliõpilaste Seltsi juhatuse liige. Tema õde Meta-Johanna Roos (1904–1989) oli luuletaja, kes lõpetas klaveri erialal 1927. aastal Tallinna Konservatooriumi. Ta abikaasa oli 1930. aastast sõjaväelane ja Eesti vene kogukonna tegelane Ivan Bazilevski (1898–1989). http://www.ra.ee/fotis/index.php?lang=en&type=2&id=579500 (vaadatud 29.05.2015) https://web.archive.org/web/20141021002738/http://of.venelased.ee/?page_id=68 (vaadatud 29.05.2015) http://www.ra.ee/apps/andmed/index.php/nimed/view?id=14827&_xr=eNotiLkNgDAMRXfxAsTQoJ9pjOTC4hCJExqU3QGF6h0Cxm0IUTB1cfAIypqqehlEaqH3zaBTsx6225ccQIu4bXr52g8o%252FWSKrT3d9xuC http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=27346 Дикой Борис. Общество русских студентов при Дерптском университете // Руль, № 3029, 11 ноября 1930 Елизавета Роос-Базилевская // Радуга, 1989, № 11. С. 36-37 Дальние берега. Антология поэзии русского зарубежья. Сост, автор вступ. ст. В. В. Кудрявцев. ― Смоленск, Русич, 2006. С. 608. ISBN 5-8138-0702-0 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Русская Эстония
Georgi Georgijevski

Georgi Georgijevski (allikates ka Georgi Georgievski; vene Гео́ргий Влади́мирович Гео́ргиевский; sündinud 29. aprillil 1958 Riias) on vene luuletaja, ajakirjanik, endine tõstja. Aastast 1960 elab ta Jõhvis. Ta on 2008. aastast Vene Literaatide Eesti Ühenduse liige.
Leyon Pierce Balthasar von Campenhausen

Leyon Pierce Balthasar von Campenhausen (14/25. jaanuar 1746 Riia – 8/20. september 1807 Riia) oli baltisaksa luuletaja, näitekirjanik, publitsist, riigiametnik. Ta oli Campenhausenite suguvõsa esindaja. "Gedichte", Tallinn, 1788) "Die Belagerung von Wenden", 1801) "Bemerkungen über Russland, besonders einigen Provinzen dieser Reichs und ihr Naturgeschichte bettreffend, nebst einer kurzgefassten Geschichte der Zaporoger Kosaken, Bessarabiens, der Moldau und der Krimm", Leipzig, 1807) "Последняя польская кампания", 1807) [1]
Juta Kurman

Juta Kurman (neiuna Juta Tomberg; 7. november 1912 Aluste – 22. mai 2015 Ithaca, New Yorgi osariik, USA) oli eesti laulja, õpetaja ja kultuuritegelane USA-s. Ta lõpetas aastal 1934 Tallinna Pedagoogiumi, aastal 1936 Tallinna Töölisteatri teatrikooli ja aastal 1940 lauluerialal Tallinna Konservatooriumi (Aleksander Arderi klassis). Ta tegutses mõnda aega Eesti Ringhäälingu solistina ja Töölisteatri näitlejana (osales Franz Schuberti "Kolme neitsi majas"). Aastal 1944 põgenes ta perega suure põgenemise ajal Saksamaale, kust siirdus aastal 1947 USA-sse, kus jätkas lauluõpinguid New Yorgi Muusikakolledžis (College of Music), ta lõpetas selle aastal 1952. Seejärel andis ta kontserte ning esines raadios ja televisioonis. Ta pühendas ennast eestlastest muusikute andmebaasi kogumisele ja täiustamisele, aga ka nende tegevuse valgustamisele (peamiselt ajalehes Vaba Eesti Sõna); samuti kontsertide korraldamisele (Eesti Helikunsti Keskuse raames). 1982 USA Eesti Kultuurifondi auhind 2013 Valgetähe V klassi teenetemärk Ta oli kaks korda abielus. 1938. aastal abiellus ta arst Aleksander Poomaniga, kes suri samal aastal difteeriasse. 1940. aastal abiellus ta insener Hugo Kurmaniga (1902–1986), neil oli kaks poega: Jaan Kurman (1940–1995) oli antropoloog, arheoloog ja sõjaväelane, Jüri Kurman (1942–1994) oli kirjandusteadlane ja tõlkija. http://isik.tlulib.ee/index.php?id=799 http://isik.tlulib.ee/index.php?id=799 Ago Pärtelpoeg. Juta Kurmanile tõi pika ea tülidest ja meelemürkidest hoidumine, Õhtuleht, 6. juuni 2015
Merike Kaste

Merike Kaste on Eesti pedagoog ja koolijuht. Ta on lõpetanud 1982. aastal Kanepi Keskkooli ja 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal. 1992. aastal kaitses Kaste Tartu Ülikooli psühholoogia kateedris diplomitöö "Noorukite väärtusorientatsioon" (juhendaja Aino Lunge). 2002. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli haridusteaduskonna pedagoogika osakonnas magistritöö "Metoodika õpetaja enesehindamiseks ja arenguvestluse läbiviimiseks" (juhendaja Ene-Mall Vernik-Tuubel). Kaste juhendamisel kaitsesid 2007. aastal Tartu Ülikooli pedagoogika osakonnas bakalaureusetööd Anne Kukk ("Koolikiusamine") ja Piret Viil ("Õpilasi aktiviseerivate meetodite kasutamine tunnis: aktiivõppemeetodid"). Ta töötas aastatel 1987–1996 Kanepi Gümnaasiumis ajalooõpetajana, 1996–2006 samas koolis direktori asetäitjana õppe- ja kasvatustöö alal, 2006–2013 oli ta Kanepi Gümnaasiumi direktor. 2014. aastast on ta Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasiumi direktor. 2000 Johannes Käisi preemia "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29. mai 2015. Vaadatud 29. mail 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. mai 2015. Vaadatud 29. mail 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://web.archive.org/web/20150529213148/https://kjpg.tartu.ee/est/koolipere/? Merike Kaste penikoormasaabastega sügisesse Postimees, 3. juuni 2014 Alo Lõhmus Jutud kooli sulgemisest viivad lapsi ja õpetajaid Maaleht, 16. august 2012
Józef Smoleński

Józef Smoleński (18. september 1894 Gostkowo – 19. jaanuar 1978 London) oli Poola sõjaväelane (brigaadikindral). Ta sündis Gostkowos (praeguse haldusjaotuse järgi Ciechanówi maakonnas Masoovia vojevoodkonnas). 1936. aastal anti talle Kotkaristi III klassi teenetemärk. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 28.05.2015)
Stefan Hubicki

Stefan Hubicki (18. märts 1877 Pilica – 30. oktoober 1955) oli Poola apteeker, günekoloog, sõjaväelane. Ta sündis aastal 1877 Pilicas (praeguse haldusjaotuse järgi Zawiercie maakonnas Sileesia vojevoodkonnas). 1933. aastal anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 28.05.2015)
Stefan Przeździecki

Stefan Józef Leon Przeździecki (18. november 1879 Varssavi – 26. september 1932 Rooma) oli Poola diplomaat. 1925. aastal autasustati teda Vabadusristi III liigi 2. järguga. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 28.05.2015)
Władysław Jaxa-Rożen

Władysław Jaxa-Rożen (29. märts 1875 Krzyżopol – 24. juuni 1931 Varssavi) oli Poola sõjaväelane. Ta sündis Krzyżopolis (Krõžopilis, praeguse haldusjaotuse järgi Krõžopili rajoonis Vinnõtsja oblastis). 1930. aastal anti talle Kotkaristi II klassi teenetemärk. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 28.05.2015)
Władysław Kiliński

Władysław Kiliński (24. mai 1887 Kraków – 1. august 1964) oli Poola sõjaväelane. 1933. aastal autasustati teda Kotkaristi II klassi teenetemärgiga. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 28.05.2015)
Stefan Starzyński

Stefan Bronisław Starzyński (19. august 1893 Varssavi – 21./23. detsember 1939 Varssavi lähedal) oli Poola poliitik, majandustegelane, kirjanik ja Varssavi linnapea aastatel 1934–1939. 1935. aastal autasustati teda Kotkaristi II klassi teenetemärgiga. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 28.05.2015) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Stefan Starzyński seisuga 25.10.2017.
Keila küla

Keila on endine küla Harju maakonnas Keila kihelkonnas. Keila territooriumil asus küla juba muinasajal. Asustuse jälgi on leitud peamiselt Keila jõe äärselt alalt, mida tänapäeval läbib raudteetamm. Arheoloogilistel proovikaevamistel on sealt leitud potikilde ja söestunud luid, mille järgi on oletatud, et küla eksisteeris seal 10.–15. sajandil. 1241. aastal on Keila küla (Keikæl) esmamainitud Taani hindamisraamatus, kus küla suuruseks oli märgitud kümme adramaad. 15.–16. sajandil moodustus Keila kiriku juurde jõe läänekaldale kodanike, bürgermeistri ja gildiga alev. Küla asus aga jõe idakaldal ja moodustas tol ajal alevi kõrval iseseisva asula. Küla kohale, Keila sovhoosi, rajati XX sajandi keskel taas asula. Küla koosnes kahest osast (Alajaama ja Ülejõe teed). Seal asus ka autobaas. Külas elas 1970. aastal 230 inimest. Asula maad liideti 1976. aastal osalt Keila linnaga, Alajaama tee aga Tutermaa külaga. Heli Nurger. "Keikæl, Kegel, Keila". OÜ Infotrükk, 2003. ISBN 9985-915-6-0. http://www.eestigiid.ee/?CatID=27/ Heino Gustavson. "Keila". Eesti Raamat, 1979. ENE, 3, köide. Tallinn, 1971
Acta Baltica Historiae et Philosophiae Scientiarum

Acta Baltica Historiae et Philosophiae Scientiarum on teadusajaloo ja teadusfilosoofia ajakiri, mida 2013. aastast avaldab Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühendus koostöös Tallinna Tehnikaülikooliga. Ajakirjal on rahvusvaheline toimetuskolleegium, 2016. aastal lisas Scopus selle tagasiulatuvalt andmebaasi ning ETIS-e süsteemis on Acta Baltica koteeritud hindega 1.1. Acta Baltica on veebis vaba ligipääsuga, see ilmub kaks korda aastas. Acta Balticat kajastas ka CEEOL. Peatoimetaja (2022) on Peeter Müürsepp. Acta Baltica Historiae et Philosophiae Scientiarum
Tadeusz Malinowski

Tadeusz Malinowski (14. juuli 1888 Wadowice – 4. mai 1980 London) oli Poola sõjaväelane. Ta sündis aastal 1888 Wadowices (praeguse haldusjaotuse järgi Wadowice maakonnas Väike-Poola vojevoodkonnas). 1937. aastal anti talle Kotkaristi II klassi teenetemärk. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 28.05.2015)
Tadeusz Pełczyński

Tadeusz Walenty Pełczyński (14. veebruar 1892 Varssavi – 3. jaanuar 1985 London) oli Poola sõjaväelane. 1931. aastal anti talle Kotkaristi III klassi teenetemärk. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 28.05.2015)
Tadeusz Piskor

Tadeusz Ludwik Piskor (1. veebruar 1889 – 22. märts 1951 London) oli Poola sõjaväelane (diviisikindral). Aastatel 1926–1931 oli ta Poola armee peastaabi ülem. 1932. aastal autasustati teda Kotkaristi I klassi teenetemärgiga. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 28.05.2015)
Voldemārs Salnais

Voldemārs Salnais (20. mai 1886 – 4. august 1948 Stockholm) oli Läti poliitik ja diplomaat. 1933. aastal autasustati teda Kotkaristi I klassi teenetemärgiga. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 28.05.2015)
Eubulides

Eubulides (kreeka Εὑβουλίδης; 4. saj. eKr) oli vanakreeka filosoof, kes oli pärit Mileetosest Väike-Aasia rannikul. Ta oli Megara Eukleidese õpilane, Megara koolkonna esindaja ja Alexinose, Euphantose ja Apollonios Kronose õpetaja. Väidetavasti oli ta ka üks Demosthenese õpetajatest. Eubulides oli peamiselt tuntud loogikuna ning Diogenes Laertios nimetab teda seitsme paradoksi sõnastajana. Nendeks on enesele viitamise problemaatikat käsitlev "Valetaja paradoks" (vanakreeka keeles ψευδόμενος), mis kuulub sisuliselt ühte Epimenidese paradoksiga, tajumise ja teadmise küsimustega tegelevad "Märkamata mehe paradoks" (vanakreeka keeles διαλανθάνος), "Elektra paradoks" ja "Maskeeritud mehe paradoks" (vanakreeka keeles ἐγκεκαλυμμένος), mõistete ebatäpsusele viitavad "Kuhja paradoks" (vanakreeka keeles σωρίτης) ja "Kiilaspea paradoks" (vanakreeka keeles φαλακρός) ning süllogistlike reeglite eiramist demonstreeriv "Sarvede paradoks" (vanakreeka keeles κερατίνης). (samas nimetab Diogenes Laertios ise paar lõiku hiljem "Maskeeritud mehe paradoksi" ja "Sarvede paradoksi" autorina Diodoros Kronost). Seega pole kindel, kas paradokside autoriks oli ainuisikuliselt Eubelides. Pigem on tõenäoline, et tegemist on Megara koolkonna ühistegevusega. Seejuures kinnitab paradokside kasutamine argumenteerimisel Megara koolkonna teatavat lähedust eleaatidele, sest paradoksid on oma laadilt võrdlemisi sarnased Zenoni apooriatele. Mitmed allikad kinnitavad, et Eubulides kritiseeris Aristotelest, kuid seejuures pole täpsustatud, mil viisil see täpsemalt toimus. Üheks hüpoteesiks on, et "Kuhja paradoks" loodi Aristotelese argumenteerimisvigade näitlikustamiseks. Kindel on aga see, et Aristoteles oli Eubulidese paradoksidega hästi kursis, sest ta viitab nendele oma teoses "Sofistide ümberlükkamised" (vanakreeka keeles Σοφιστικοὶ Ἔλεγχοι). Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõik 108 Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõigud 109-111 Plutarchos, "Kümne kõnemehe elulood" 845c Sextus Empiricus, "Õpetlaste vastu" VII 13 Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõik 111 Wheeler, Samuel C. III, "Megarian Paradoxes as Eleatic Arguments" – American Philosophical Quarterly, Vol. 20, nr. 3, University of Illinois Press, 1983, lk. 287-295 Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõik 109 Athenaios, "Õpetatud meeste pidusöök" VIII raamat, peatükk 50 354c Moline, Jon, "Aristotle, Eubulides and the Sorites" – Mind, Vol. 78, Nr. 113, Oxford University Press, 1969, lk. 393-407 Aristoteles, "Sofistide ümberlükkamised" peatükid 22, 24 ja 25 Yasutada Sudo, loengusarja "Advanced Semantic Theory B", 1. loeng, University College London, kevadesemester 2015. (Eubulidese paradokse käsitleva loengu kokkuvõte) Andrea Borghini, "Paradoxes of Eubulides. Four Reasonings that Changed Philosophy" (lühike ülevaade Eubulidese paradoksidest About.com portaalis - vaadatud 29.05.2015)
Wacław Jędrzejewicz

Wacław Jędrzejewicz (29. jaanuar 1893 Spiczyńce – 30. november 1993 Cheshire, Connecticut) oli Poola sõjaväelane, poliitik, diplomaat, ajaloolane. Ta sündis Spiczyńces (praeguse haldusjaotuse järgi Pogrebõštše rajoonis Vinnõtsja oblastis Ukrainas). 1925. aastal anti talle Vabadusristi I liigi 3. järk . Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 28.05.2015)
Renno Rumm

Renno Rumm (17. märts 1973 – 17. märts 2006) oli eesti kurjategija. 16. märtsil 2006 kell 8.42 tappis ta Tallinnas Ehitajate teel tulirelvaga 33-aastase naise ja põgenes. Järgmise päeva hommikul sai politsei vihje Rummi asukohast Tallinna–Tartu maanteel ning asus teda jälitama. Tartumaal Tiksoja kandis peatas Rumm oma auto, väljus ja suundus metsa poole, kus kõlas lask ja politseinikud leidsid tema surnukeha. "Tapmises kahtlustatav Renno Rumm lasi ennast maha" Postimees, 17. märts 2006
Władysław Belina-Prażmowski

Władysław Zygmunt Belina-Prażmowski (3. mai 1888 Ruszkowiec Opatówi juures – 13. oktoober 1938 Veneetsia) oli Poola poliitik ja sõjaväelane. Ta sündis aastal 1888 Ruszkowiec Opatówi juures (praeguse haldusjaotuse järgi Opatówi maakonnas Święty Krzyżi vojevoodkonnas). 1935 anti talle Kotkaristi II klassi teenetemärk. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 28.05.2015)
Walery Sławek

Walery Jan Sławek (2. november 1879 Strutõnka Nemõrivi juures – 3. aprill 1939 Varssavi) oli Poola poliitik. Ta sündis aastal 1879 Strutõnkas Nemõrivi lähedal (praeguse haldusjaotuse järgi Lõpovetsi rajoonis Vinnõtsja oblastis Ukrainas). Ta oli 1930. aastatel kolm korda Poola peaminister: 29. märtsist 1930 kuni 25. augustini 1930, 4. detsembrist 1930 kuni 27. maini 1931 ja 28. märtsist 1935 kuni 12. oktoobrini 1935. 1934. aastal anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk. [http://rulers.org/rulp2.html Countries Ph-Pu. Poland Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 28.05.2015)
Poisikõsõ

Poisikõsõ on Vanemuise teatri noorte meesnäitleja ansambel. Ansambel asutati 2005. Ansambel on esitanud poplaule setu- ja võrukeelsete sõnadega. 2007. aastal andis ansambel välja albumi "Tii päält iist!". Neiokõsõ Poisikõsõ hakkavad suureks saama, Helen Teesalu, Postimees, 25.04.2007
Ummaleelo

Ummaleelo oli[küsitav] eesti ansambel, mis esitas setu rahvalaule tänapäevaste muusikariistadega. Ansambel asutati 1996 ansambli Ummamuudu ja laulukoori Leelonaase ühise projektina. Ansambel andis 1997 välja albumi "Ummaleelo". https://arhiiv.err.ee/video/vaata/etnopop-ummaleelo.
Ummamuudu

Ummamuudu on eesti rahva- ja popmuusikaansambel, mille repertuaaris oli muu hulgas rahvalaulutöötlusi eesti- ja võrukeelsete sõnadega. Ansambel asutati 1989. aasta aprillis. Asutajad mängisid varem ansamblis Võrukaelad. Algkoosseisus olid Ain Aaviksoo (kontrabass), Meelis Leis (kitarr), Toomas Leis ja Timo Vendt (viiul). Seda peetakse esimeseks eesti ansambliks, mis hakkas esitama võrukeelset popmuusikat.[viide?] Koos setu laulukooriga Leelonaase pani Ummamuudu aluse ansamblile Ummaleelo. Ansambli üks tuntumaid lugusid on "Kõnõtraat", mille esitamine Eesti Televisiooni saates "7 vaprat" tõi ansamblile üleriigilise tuntuse. See püsis edetabelis üle poole aasta. Laul oli ka 1994. aasta Raadio 2 Aastahitt. 1997. aasta seisuga kuulusid ansamblisse Toomas Leis, Meelis Leis, Timo Vendt, Antti Perli, Sulev Salm, Jaanus Salm ja Meelis Luuk. 1993 "Ummamuudu" 1994 "Jälg" 1995 "Meie elu" 1995 "Jõul" 1996 "Kõne Võrust" 2004 "Üts ummamuudu liin" "Ummamuudu". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. mai 2018. Vaadatud 19. juulil 2017. "Ummamuudu hittlaul "Kõnõtraat" on tegelikult kaver" ERR menu, 19. juuli 2017
Kırıkkale provints

Kırıkkale provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Kesk-Türgis. Provintsi keskus on Kırıkkale. Bahşılı ringkond Balışeyh ringkond Çelebi ringkond Delice ringkond Karakeçili ringkond Keskini ringkond Kırıkkale ringkond Sulakyurti ringkond Yahşihani ringkond Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019. Kırıkkale provintsi koduleht (türgi keeles)
Bursa provints

Bursa provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Loode-Türgis. Provints asub Marmara mere ääres. Provintsi keskus on Bursa. Büyükorhani ringkond Gemliki ringkond Gürsu ringkond Harmancıki ringkond İnegöli ringkond İzniki ringkond Karacabey ringkond Kelesi ringkond Kesteli ringkond Mudanya ringkond Mustafakemalpaşa ringkond Nilüferi ringkond Orhaneli ringkond Orhangazi ringkond Osmangazi ringkond Yenişehiri ringkond Yıldırımi ringkond Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019. Bursa provintsi koduleht (türgi keeles)
Iğdıri provints

Iğdıri provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Ida-Türgis, sellest põhjas ja kirdes asub Armeenia, kagus asub Iraan. Provintsi keskus on Iğdır. Aralıki ringkond Iğdıri ringkond Karakoyunlu ringkond Tuzluca ringkond Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019. Iğdıri provintsi koduleht (türgi keeles)
Karabüki provints

Karabüki provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Loode-Türgis. Provintsi keskus on Karabük. Eflani ringkond Eskipazari ringkond Karabüki ringkond Ovacıki ringkond Safranbolu ringkond Yenice ringkond Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019. Karabüki provintsi koduleht (türgi keeles)
Välisriikide esindajad Eestis 1938

Välisriikide esindajad Eestis 1938 on loetlu välisriikide diplomaatilistest esindajatest Eestis 1938. aastal. Saadikud ja saatkondade või saadikute asukohad: Põhja-Ameerika Ühendriigid: saadik Frederick Augustine Sterling (Riias); I sekretär, chargé d'affaires a. i. Walter A. Leonard. Põhja-Ameerika Ühendriikide saatkond Kentmanni tänav 20, Tallinn Belgia: parun Florent de Selys-Fanson Briti: saadik Charles William Orde (Riias), Tallinnas Vene tänav 30; I sekretär, chargé d'affaires a. i. Wilfred Hansford Gallienne, Lai tänav 17, Tallinn Holland: saadik Huyssen de Kattendykke (Kopenhaagenis); chargé d'affaires a. i. L. P. J. de Decker Itaalia: saadik Vicenzo Cicconardi. Itaalia saatkonna kantselei Pärnu maantee 67, Tallinn Kreeka: saadik Kimon A. Collas (Varssavis) Leedu: saadik Bronius Dailidé. Leedu saatkond Valli tänav 4. Läti: saadik Edgar Krewinsch. Läti saatkond Tõnismägi 10. Norra: saadik Johan Wilhelm Michelet (Helsingis) Sotsialistlik Nõukogude Vabariikide Liit: täievoliline esindaja Kuzma Nikitin, NSV Liidu saatkond Pikk tänav 19, Tallinn Jaapan: saadik Shin Sakuma (Riias) Poola: saadik Vaclav Przemycki, Poola saatkond Kohtu tänav 10, Tallinn Prantsuse: saadik Jean Helleu Prantsuse saatkond Alendri tänav 3, Tallinn Püha Tool: prelaat Antonino Arata, Püha Tooli kantselei Jaan Poska tänav 47, Tallinn Rootsi: saadik Per Birger Johansson (Riias); täievoliline minister, chargé d'affaires a. i. parun C. O. Anders Koskull, Rootsi saatkonna kantselei Kentmanni tänav 20, Tallinn Rumeenia: saadik Georges Davidescu, Raua tänav 48, Tallinn Saksa: Erakorraline saadik ja täievoliline minister Hans Frohwein, Saksamaa saatkond Toomkuninga 11, Tallinn Soome: saadik Paavo Hynninen Soome saatkond Kohtu tänav 4, Tallinn Taani: saadik F. E. H. A. de Lerche (Helsingi); I sekretär, chargé d'affaires a. i. Rasmus H. Kampp Taani saatkonna kantselei Vabaduseplats 7 Tšehhoslovakkia: Erakorraline saadik ja täievoliline minister Jaroslav Lipa (Riia); nõunik chargé d'affaires a. i. Jaroslav Šejnoha Tšehhoslovakkia saatkonna kantselei Vabaduseplats 7 Türgi: saadik Nuri Batu Türgi saatkonna kantselei Kentmanni tänav 9, Tallinn Ungari: saadik Béla de Török (Helsingis) Välisriikide aukonsulid Eestis (1938) Aadressraamatud > Eesti aadress-raamat 1938-1939 = Directory for Estonia 1938-1939 = Adressbuch für Estland 1938-1939 = Адресный указатель Эстонии 1938-1939. Välisriikide esindajad Eestis, lk 110–113