laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Charing Cross

Charing Cross on ristmik Londoni kesklinnas City of Westminsteri linnaosas Trafalgar Square'ist vahetult lõunas, kus saavad kokku kirdesse suunduv Strand, lõunasse suunduv Whitehall ja läände suunduv Cockspur Street. Koha nimi pärineb Charingi külalt, kuhu kuningas Edward I lasi 1291–94 püstitada risti (inglise keeles cross) oma surnud abikaasa Kastiilia Eleonora mälestuseks. Esialgne rist lammutati Inglise kodusõja ajal parlamendi käsul 1647. Pärast kuningriigi taastamist lasi Charles II 1675 selle kohale püstitada oma isa, 1649 hukatud Charles I ratsamonumendi, mis seisab seal tänapäevani. Tänapäeval on Charing Cross üksnes ristmik. Minevikus on olnud ka sellenimeline tänav, mis suundus Scotland Yardist Trafalgari väljakule. Tänapäeval kannab see tänav Whitehalli nime. Alates 18. sajandi teisest poolest on Charing Crossi loetud Londoni keskpunktiks. Mingi koha kaugus Londonist tähendab selle kaugust Charing Crossist. Varem peeti Londoni keskpunktiks teisi kohti, sealhulgas Saint Pauli katedraali. 1829 võeti vastu metropoli politsei seadus, mis muutis Charing Crossi ametlikult Londoni keskpunktiks. 1865 püstitati Charing Crossist mitusada meetrit ida poole Strandile uus Eleanori rist, mis aga ei ole üldsegi vana risti koopia, vaid on palju rohkem kaunistatud. Alates Suur-Londoni loomisest 1965. aastal on Charing Crossist kauguste arvestamine ametlikus asjaajamises lõpetatud. Londoni taksojuhid peavad tundma tänavaid 6 miili (umbes 10 km) raadiuses Charing Crossist. Charing Crossi järgi on nimetatud selle lähedal asuvad Charing Crossi raudteejaam, Charing Crossi metroojaam, Charing Crossi haigla, Charing Crossi teater, hotell, politseijaoskond ja ooperimaja.  Charing Cross – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Finlandia Vodka

Finlandia on Soome viinamark, mida valmistatakse kuuerealisest odrast ja jää sulaveest. Viin on läbipaistev ning ei sisalda suhkruid. Finlandia kõrgema klassi viin, mis on maailmas enim müüdud viinamarkide järjestuses viiendal kohal. Seda valmistab Soome riigiettevõtte Altia Koskenkorva külas Ilmajoki vallas. Puhas piiritus viiakse Rajamäki tootmisüksusesse, kus piiritus segatakse jääveega, lisatakse sõltuvalt sordist ekstrakte ja valatakse valmis toode pudelisse. Finlandia viina müüakse 135 riigis. Lisaks klassikalisele Finlandia viinale toodetakse erinevaid maitseviinu, näiteks piparmündi-, greibi-, mandariini-, mango-, kookose- ja marjamaitselisi viinu. Finlandia esmaesitlus oli aastal 1970. Finlandia viinamark kuulus Põhja-Ameerika ettevõttele Brown-Formanile, kuid Soome riigiettevõte Altia jätkab viina valmistamist 2025. aastani. 2023. aastal omandas Coca-Cola HBC, Finlandia vodka kaubamärgi €200m eest. Piiritustehas väikses Rajamäki külas Soomes ehitati 1888. aastal Wilhelm Juslini korraldusel. Coca-Cola HBC to buy Finlandia vodka brand for €200m, yle.fi, 19.06.2023 http://www.finlandia-vodka.com/
Havel

Havel on jõgi Saksamaal, Elbe parempoolne lisajõgi. Haveli jõgi on 334 km pikk ja 23 858 km² valglaga . Ta algab 62,6 ja lõpeb 22 meetri kõrgusel, tema langus on 40,6 m. Suudmes on Haveli vooluhulk 14–188, keskmiselt 88,8 m³/s. Suurim registreeritud vooluhulk Haveli suudmes on olnud 276, väikseim 7,24 m³/s. Ta algab Mecklenburgi järvedest Neustrelitzist kümmekond kilomeetrit loodes ja voolab lõunasse. Tema valglasse kuulub suurim Mecklenburgi järvedest, Müritz. Ta voolab läbi hulga tillukeste järvede, läbi Wesenbergi, Fürstenberg/Haveli, Zehdenicki, Oranienburgi ja Hennigsdorfi. Seejärel ühineb ta Berliinis vasakpoolse lisajõe Spreega, suundub loodesse, pärast Werder am Haveli läbimist edelasse, pärast Brandenburgi pöördub loodesse ning läbib Premnitzi ja Rathenowi. Siis suubub temasse suurim parempoolne lisajõgi Rhin ja Havel suubub parempoolse lisajõena Elbesse. Põhiosa jõest asub Brandenburgi liidumaal, väike osa ka Berliinis, aga jõesuue asub Saksi-Anhaltis. Havelil on ühendus mitme kanaliga. Oranienburgis ulatuvad temasse Oderi–Haveli kanal ja Rhini–Haveli kanal, Hennigsdorfis Haveli kanal ja Brandenburgis Elbe–Haveli kanal. Pisut Rathenowist allavoolu suubub temasse Suur Haveli peakanal. Haveli suurim lisajõgi on Spree. Nende ühinemiskohas Berliinis Spandaus on Spree vooluhulk (38 m³/s) suurem kui Haveli vooluhulk (15 m³/s). Haveli suudmest on jõge mööda Haveli lähtesse 334 km, aga Spree lähtesse 560 km. Haveli lang on väga väike. Seetõttu tekitavad Elbe üleujutused ka Haveli alamjooksul üleujutusi. Haveli sängi on puhastatud ja süvendatud, et ta oleks paremini laevatatav. Seetõttu loetakse ta laevatatavaks 250 km ulatuses, suudmest kuni Userini järveni. Parema laevasõidu huvides on jõel 12 lüüsi, millest esimene rajati Brandenburgi 1545–1548, teine Rathenowi 1884 ja seni viimane Spandausse 2002. Haveli kesk- ja alamjooksu piirkonda nimetatakse Havelimaaks (Havelland). Selle piirkonna tuumiku moodustab maa-ala, mida piiravad põhjast Rhin ja Rhini–Haveli kanal ning idast, lõunast ja läänest Havel. Bewirtschaftungsmöglichkeiten im Einzugsgebiet der Havel Axel Bronstert ja Sibylle Itzerott, Potsdam 2006 (pdf) Suur maailma atlas, lk. 56-57
Kõo valla lipp

Kõo valla lipp on Viljandi maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kõo valla lipp. Kollasel (kuldsel) lipukangal on sinine andrease rist, mille keskel must kellatorn. Lipu laiuse ja pikkuse vahekord on 7:11 ja tavasuurus 105x165 cm. Värvid rahvusvahelise Pantone värvitabeli järgi on kollane 116C ja sinine on 285C ja must Black C. CMYK: kollane – C0;M10;Y100;K0, sinine – C91;M43;Y0;K0 ja must – C0;M0;Y0;K100. RGB: kollane – R255;G259;B0, sinine – R26;G117;B208 ja must – R0;G0;B0. Kollane tähistab piirkonna peamist majandusharu – põllumajandust (viljakasvatust). Kald- ehk Andrease rist on Pilistvere kiriku kui endise kihelkonnakeskuse sümbol ning sümboliseerib lootust paremale tulevikule. Kõo mõisaansambli kellatorn aga sümboliseerib rahva ühtekuuluvust ning vallaelanike ärksust ja kaitstust. Kõo valla vapp Kõo valla lipp ja vapp valla kodulehel
Lindi looduskaitseala

Lindi looduskaitseala on viiest lahustükist koosnev ning Pärnumaal Tõstamaa ja Pärnu linna piiridesse jääv looduskaitseala, mille pindala on 10,95 km². Looduskaitseala suurima osa moodustab Lindi raba. Lindi soo asub Pärnu madaliku edelaosas loode-kagusihilises nõos. Soo tekkis Litoriinamere laguunis ja tänapäevani piirab seda luitevall. Selle taha moodustuvad tiigid, mis enamasti kesksuveks ära kuivavad, kuid leidub ka palju mudaälveid ja laukaid. Suurema osa soost moodustab lageraba. Soo idaosas on kaks peaaegu kinni kasvanud järve. Lindi kaitsealasse jäävad hariliku jugapuu kasvukohad, mis võeti kaitse alla 12. septembril 1958 Pärnu linna RSN TK otsusega nr. 376. 1981. aastal, kui hakati moodustama sookaitsealasid, võeti kaitse alla Lindi soo. Eesti NSV Ministrite Nõukogu võttis vastava määruse nr. 340 vastu 25. mail 1981. 1999. aastal liideti Lindi raba ja kõik selle ümbruses esinevad kaitsealuste liikide leiukohad üheks looduskaitsealaks. Looduskaitsealal on täheldatud järgmisi haudelinde: merikotkas, must-toonekurg, sarvikpütt, sookurg, teder, rüüt, mudatilder, metstilder, punajalg-tilder, kägu, öösorr, põldlõoke, sookiur, metskiur, linavästrik, käblik, punarind, kadakatäks, laulurästas, vainurästas, väike-lehelind, salu-lehelind, must-kärbsenäpp, punaselg-õgija ja metsvint. Kaitsealustest taimedest kasvavad Lindi looduskaitsealal väike käopõll, laialehine neiuvaip ja harilik jugapuu. Eesti entsüklopeedia, 12. kd., lk. 295. . Keskkonnaregister. Lindi looduskaitseala. Vaadatud 14. novembril 2015. Lindi looduskaitseala Keskkonnaregistris
Sorgu

Sorgu (rootsi ja saksa keeles Sorkholm) on 5,88 hektari suurune asustamata saar Pärnu lahe ja Kihnu väina piiril, Manilaiust 5,5 kilomeetrit kagus. Halduslikult kuulub Pärnu maakonda Pärnu koosseisu. Saare rannajoone pikkus on 2 kilomeetrit. Saar asub devoni aluspõhjalisel moreenkõrgendikul. Saare suurim kõrgus on 4,5 meetrit üle merepinna. Saarel kasvab rohttaimestik. Lagealad hõlmavad saare maismaa-alast 79% ja põõsastik 21%. Puittaimede liikidest on esindatud harilik kadakas, kibuvits, verev kontpuu, harilik saar, harilik toomingas ja harilik pihlakas. Saar on tähtis veelindude pesitsusala. Saarel on loendatud 12 haudelinnu liiki, sealhulgas kormoran. Sorgu saare linnustiku kaitseks nimetati kogu saar Sorgu saare kaitsealaks. Saar on looduskaitse all alates 12. juulist 1991. 2014. aastal moodustati Sorgu saare kaitseala ja Pärnu lahe hoiuala baasil Sorgu looduskaitseala. Saarel asub Sorgu tuletorn, majakavahi maja, kelder, saun, ladu ja kaev, seal on 20. sajandil elanud majakavahid oma perega. Kirjanik Aadu Hint soovis saarele ehitada onni, vastavat luba saamata lasi ta oma onni rajada Ruhnu saarele. Sorgu idapoi Sorgu lõunapoi Sorgu madal Sorgu saar Kajakapoeg Sorgul Kormoranid pesal Sorgu Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 19. augustil 2019. "Rannad elustuwad." Pärnu Päewaleht nr 226, 2. oktoober 1936. ruhnlase blogi: "Mõned pildid". 16. veebruar 2018. Marja-Liisa Meriste. "Sorgu looduskaitseala kaitsekorralduskava 2016-2025" Sorgu Eesti looduse infosüsteemis Navigatsioonimärgi nr 860, Sorgu tuletorn, andmed navigatsioonimärkide andmekogus Navigatsioonimärgi nr 861, Sorgu lõunapoi, andmed navigatsioonimärkide andmekogus
Tõrvanõmme mänd

Tõrvanõmme mänd on Pärnu linnas Tõlli külas Tõrvanõmme talu juures kasvav looduskaitsealune põlispuu. Mänd on 8-haruline. Puu kõrgus on 14,5 meetrit, võra läbimõõt 24 meetrit ja tüve ümbermõõt 90 sentimeetrit kõrguselt üle 4,5 meetri. Mänd võeti looduskaitse alla 1991. aastal. Tõrvanõmme mänd Eesti looduse infosüsteemis Tõrvanõmme männist Eesti giidi kodulehelt
Tõstamaa luitestik

Tõstamaa luitestik on luidete rühm Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Luidetel kasvab looduskaunis männik. Luitestiku kõrgeim küngas on Levaroti mägi (28 m üle merepinna). Tõstamaa luitestikust
Tõstamaa paisjärv

Tõstamaa paisjärv on Tõstamaa aleviku piires paiknev paisjärv. Järv rajati 1972. aastal, kui Tõstamaa jõel Laagisoos toimusid melioratsioonitööd. Järve juurde ehitati 1991. aastal laululava. Järve kirjeldus ja foto Tõstamaa valla koduleht
Pootsi mõis

Pootsi mõis (saksa keeles Podis) oli rüütlimõis Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal, tänapäeval asuvad endise mõisa alad Pärnu linna territooriumil. Pootsi mõis rajati Poola võimu ajal 16. sajandi teisel poolel. Algselt olid mõisa omanikeks Pahlenid. 19. sajandi algul omandasid mõisa Lilienfeldid, kelle ajal püstitati ka esinduslik mõisakompleks. 1856. aastal läks mõis Maydellide kätte, kelle valdusse jäi see kuni 1919. aasta võõrandamiseni. Mõisasüda jäi aga nende kätte kuni 1939. aasta baltisakslaste ümberasumiseni. Enne kui parun Heinrich Gotthard von Maydell 1939. aastal Saksamaale siirdus, müüs ta mõisa Hans Põldsamile. Mõisas tegeleti põllumajanduse ja loomakasvatusega. Kasvatati teravilja ja köögivilja, oli suur kanafarm, peeti kalkuneid ja hanesid, kasvatati lambaid ja noorloomi, peeti lehmi ja hobuseid. Mõisa heinamaad oli ka Manija saarel, kus suviti käis suur heinategu, millest võttis peale oma pere osa ka saarerahvas. Mõisa arendamine jätkus 1940. aasta oktoobrini. 1940. aasta oktoobris vahistati Hans Põldsam talle kuuluvas Pärnu hotellis Bristol ning viidi Venemaale Kirovi vangilaagrisse, kus ta 1942. aastal tapeti. 1941. aasta sügisel vahetus võim, venelaste asemele saabusid sakslased ja Põldsamitele tagastati Pootsi mõis. Mõisa tegevust korraldas kolme poja ema Maria Põldsam. Mõisas ehitati ümber hobusetallid, uuendati kanalat ja teisi abihooneid. 1944. aasta sügisel okupeerisid Nõukogude väed uuesti Eesti. Mõisahoonesse majutati üks Nõukogude sõjaväe üksus. Põldsamite perele jäeti elamiseks üks ruum. 1944. aasta lõpul vahistati Maria Põldsam ning saadeti kaheksaks aastaks Venemaale vangilaagrisse. Aastatel 1962–1997 tegutses mõisa peahoones Pootsi põhikool, seejärel tegutses kool algkoolina mõisa valitsejamajas. Nüüdseks on kool suletud. Mõisakompleks tagastati Põldsamitele alles 2001. aastal. Alates 2017. aastast on Pootsi mõisa omanikud Hans Põldsami poeg Ants Põldsam ja tema noorim poeg Ants Põldsam. Algne klassitsistlikus ühekorruseline peahoone on tänapäevaks tundmatuseni muutunud. 1962. aastal tehti suuri ümberehitusi, mille käigus lisati hoonele teine korrus. Härrastemaja peatrepil asub mansardkorruse toestamiseks ehitatud nelja sambaga portikus. Lisaks peahoonele on säilinud ka hulk kõrvalhooneid: valitsejamaja, tall, kasvuhoone varemed, tuuleveski ja ait-kuivati. Mõisakompleksi ümbritseb ligi viiehektarine park, mis oli kunagi väga liigirikas. Praeguseks on suur osa liike aga pargist hävinud. 2017. aasta septembris valmis mõisahoone taastamise esimene etapp, renoveeritud sai suur osa esimesest korrusest ja peasissekäigu trepikoda. Hoone on saanud uued aknad ja uksed, mis meisterdati vanade piltide põhjal arhitekt Jaan Tiidemanni tehtud jooniste järgi. Pootsi mõisa taastamine jätkub.[viide?] Mõisa peahoone Mõisa tall Mõisa tuulik Kasvuhoone varemed Ait-kuivati Pootsi park Hagemeister, Heinrich von; F. von Bulhovden (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands T. 1–2. Riga: E. Frantzen. Lk 151–152. Hedda Peet, Pootsi mõis, Pärnu 2017 Pootsi mõis. Inventariseerimine. Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid Eesti mõisaportaal
Seli Püha Vassili kirik

Seli Püha Vassili kirik ehk Seliste Püha Vassili kirik on õigeusu kirik Pärnumaal Pärnu linnas Seliste külas. Kirik püstitati Riia munkade poolt 1861. aastal. Hoone ehitati algselt Riias, võeti seejärel koost lahti, toimetati jääteed mööda praegusesse asupaika ja pandi uuesti kokku. Kirik pühitseti 1864. aastal. Kiriku kogudus asutati 1847. aastal ning see tegutses 1987. aastani. 1998. aastast alates on kirikut tasapisi korrastatud, praeguseks on ta tuntud kontsertide toimumiskohana. Sisetööd lõpetati aastal 2004. Kirikut kasutab Seli-Tõstamaa Püha Vassilius Suure kogudus. Seli kirik Seli kiriku põhjakülg Seliste kirik sügisel Seliste kirik talveõhtul Seliste kirikust Tõstamaa valla kodulehel
Tõstamaa kirik

Tõstamaa Maarja kirik on kirik Pärnu maakonnas Pärnu linnas Tõstamaa aleviku lõunaosas. Tõstamaa kirik praegusel kujul ehitati aastatel 1763–1768. Varem asus selles paigas 1674. aastal rajatud puukirik. Ebastabiilse pinnase tõttu hakkasid kiriku külgseinad 19. sajandil vajuma ja need toestati tugipiilarite rajamisega. Kiriku kellatorn varises kokku 1972. aasta jaanipäeval, võttes kaasa kiriku lääneseina ja mattes enda alla oreli. Varingu põhjustas veetrassi rajamine kiriku juures. Taastamistöid alustati 1983. aastal ning tänase kuju sai kirik 2000. aastal. Torn valmis 2001. aastal.  Pikemalt artiklis Tõstamaa Maarja kogudus Tõstamaa kirik Kiriku eestvaade Kiriku tugipiilarid Kiriku sisevaade Tõstamaa kirik 2017 Tõstamaa kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Tõstamaa kirik Tõstamaa vald FOTOD: Tõstamaa kiriku torni kokkuvarisemise kohta liigub mitmeid legende Delfi, 6. detsember 2013. Tõstamaa Maarja luteri kirik SA Tõstamaa mõis Tõstamaa kirikust Tõstamaa valla kodulehel "Kui vana on Tõstamaa kirik?" Tõstamaa Tuuled, veebruar 2003 Tõstamaa kirik kultuurimälestiste riiklikus registris "Tõstamaa Maarja kirikul uueneb katus" Pärnu Postimees, 18. detsember 2007
Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kirik

Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kirik asub Pärnu linnas Kõpu külas ja on EAÕK haldusalas olev pühakoda. Kirik valmis 1873. aastal Riia arhitekt Heinrich Scheeli 1871. aasta tüüpprojekti järgi. Pühakoda on Kreeka risti kujulise põhiplaaniga viie kupliga kirik maakivist seintega ning osaliselt krohvitud. Erinevalt teistest Pärnumaa pühakodadest puudub sellel hoonel peasissepääsu kohal olev kellatorn. Sama projekti järgi valmisid ka Uruste Issanda Taevaminemise kirik Pärnumaal, Arussaare Issanda Taevaminemise kirik Viljandimaal ning Ööriku Püha Kolmainu ja Leisi Püha Olga kirik Saaremaal. Kohalik õigeusu kogudus oli olemas juba 1847. aastast. Miks Kõpu külas asuva kiriku kogudus kannab ka Pootsi nime, pole selge. Kirikus on mälestustahvel Eesti apostliku õigeusu kiriku esimesele piiskopile Platonile. Pootsis kirikuköstri pojana sündinud püha märterpiiskop Platon, kodanikunimega Paul Kulbusch, oli esimene eestlasest õigeusu märter-pühak. Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kirikut ja katust renoveeriti aastatel 2013–2016. Tänapäeval tegutseb hoones Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kogudus. Kõpu kirik Kõpu kirik Patriarh Bartolomeus külastas Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kirikut 09.09.2013 Vaade kiriku tornist Vaade kirikule lõuna suunast Jaanus Plaat / Arne Maasik. Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 488–491 Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Tõstamaa valla vaatamisväärsused
Kastna kirik

Kastna Püha Arseniuse kirik on apostlik-õigeusu kirik Pärnumaal Pärnu linnas Ranniku külas. Kirik ehitati 1904. aastal. Kirikus tegutses aastani 1986 Kastna Püha Arsenius Suure kogudus. Praegu (aastal 2007) seisab kirik tühjana. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2007. Vaadatud 25. augustil 2007.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kastna kirikust Tõstamaa valla kodulehel
Södertälje vald

Södertälje vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Södermanlandi maakonnas Stockholmi läänis Läänemere ääres. Ta asub Stockholmist edelas Mälareni lõunakaldal. Suuremad asulad on Södertälje, Järna, Pershagen, Hölö, Mölnbo, Ekeby, Tuna, Viksberg, Vattubrinken ja Sandviken. Vallas asub vabaõhumuuseum ja bioloogiamuuseum. Tullgarni loss Q129406980 Valla koduleht
Nykvarni vald

Nykvarni vald on vald Rootsis Stockholmi läänis. See asub Stockholmist kagus. Vald moodustati 1999. aastal, kui see eraldati Södertälje vallast. Nykvarni vald hõlmab endiste Taxinge ja Turinge kihelkonna alad, mis liideti 1971–1998 Södertälje vallaga. Vallas on vaid üks linnaline asula, valla keskus Nykvarn. Q129406980 Valla koduleht
Norrtälje vald

Norrtälje vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis Läänemere ääres. Ta asub Stockholmist kirdes. See on lääni põhjapoolseim ja pindalalt suurim vald. Valda kuulub ka väike osa Märketi saarest, kus on ka jupike maismaapiiri Soomega. Suuremad asulad on Norrtälje, Hallstavik, Rimbo ja Älmsta. Q129406980 Valla koduleht
Peterburi metroo

Peterburi metroo (kuni 1992. aastani V. I. Lenini nimeline Leningradi metroo; vene Петербургский метрополитен) on Peterburis alates 1955. aastast töötav metroo. Peterburi metrool on 5 liini kogupikkusega 112,5 km ja 67 jaama. Metroo rajamist alustati 1940. aastal. Metroo rajati geoloogiliste tingimuste tõttu tavalisest sügavamale. Paksus kirjas on märgitud ümberistumisjaamad teisele metrooliinile. Peterburi metroos on ärilise eesmärgiga pildistamine ja filmimine ilma metroo kirjaliku loata keelatud. Juuresoleva Avtovo metroojaamas oleva foto autorit trahviti pildistamise eest 100 rublaga. Peterburi metroo pommiplahvatus Metroo koduleht
Hylte vald

Hylte vald on 2. järgu haldusüksus (vald) Rootsis Hallandi läänis. Esialgsetes piirides loodi Hylte vald 1952. aastal. Q129406980 Hylte valla koduleht
Paul Burman

Paul Wilhelm Burman (28. veebruar (vkj 16. veebruar) 1888 Kamjanets-Podilskõi, Ukraina – 3. juuni 1934 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Eesti maalikunstnik ja graafik, Karl Burman vanema vend. Burman oli esimene animalist Eesti kunstis. 1892. aastal kolis pere Tallinna, kus Paul Burman õppis Peetri Reaalkoolis. Hiljem õppis ta Ants Laikmaa ateljeekoolis ja 1907 vabakuulajana Peterburi Kunstide Akadeemias professor Roubaud' loomamaaliklassis. Täiendas ennast 1908–1909 Moskvas Stroganovi kunstikoolis graafika osakonnas ning 1911 Riia linna kunstikoolis Vilhelms Purvītise juures. Viibis 1912 lühemat aega Pariisis Académie Russe'is. 1912–1913 elas Pariisis eesti kunstnike koloonias, kus suhtles lähemalt Jaan Koorti, Nikolai Triigi ja Aleksander Tassaga. Aastal 1914 viibis Krimmis ja Saksamaal, 1915. aastast vabakunstnik Tallinnas. 1918. aastast kuni surmani elas ta Seewaldis. Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule, sektor Jaani vana M I. Loomingu algperioodil maalis ja joonistas peamiselt looma- ja looduspilte, maastikuvaateid ning natüürmorte. On loonud ka mõned portreed, joonistusi, oforte, puulõikeid ning illustreerinud lasteraamatuid ("Koduloomad", "Metsloomad" 1912). Tema maalitud oli dekoratiivne pannoo "Kari" vend Karl Burman vanema projekteeritud "Kalevi" seltsimajja. Kujutuslaadilt on tema linna-, lille- ja maastikupildid maalilised, koloriidilt heledad, vaheldusrikkad. Teda on peetud üheks Eesti esimeseks impressionistiks. Hilisem looming oli rahutum, teosed väljendusjõulised. III Eesti kunsti näitusel 1910 oli väljas juba 46 tema teost. 1911 esines koos vennaga Riias. 1919. eesti kunsti esimesel ülevaatenäitusel oli välja pandud 15 tema maali ning Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingu (EKKKÜ) esimesel näitusel koguni 35. Tema isikunäitused olid Tallinnas 1917. ja 1924. aastal. Lisaks näitustele Eestis esines ta ka näitustel Moskvas, Pariisis, Roomas jm. Stockholm Stroomi ranna motiiv Tolli tänav Maastik hobustega Bulvaar Kunstnik Paul Burman, Päevaleht, 5.04.1934 Paul Wilhelm Burman surnud, Kaja, 6.06.1934 Aino Kartna, Paul Burman 1888-1934. Kunst, 1971. Kristi Burman, Paul Burman : Living and Existential Space, Umeå (doktoritöö Umeå Ülikoolis), 2002. Kristi Burman, Paul Burman. Peidus pool = Hidden side : Tartu Art Museum, Kivisilla Gallery 17. aprill - 2. juuni 2002 : seminar "Contemporary readings of art from the beginning of the 20th century", Tartu Art Museum / Umeå University April 26, 2002. Umeå, 2002. Paul Burman. Kirjastus Mart Lepp, 2008. ISBN 9789949156641  Paul Burman – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis E-kunstimuuseum, Paul Burman Tartu Kunstimuuseum - Peidus pool - Paul Burman Burmani peidus ratsanikud. Eesti Ekspress / Areen Peidus pool - Paul Burman
Hampshire

Hampshire on krahvkond Lõuna-Inglismaal La Manche'i ääres. Hampshire jaguneb 11 omavalitsusüksuseks (ringkonnaks): Gosport Fareham City of Winchester Havant East Hampshire Hart Rushmoor Basingstoke and Deane Test Valley Eastleigh New Forest Ajaloolisest krahvkonnast on eraldatud kaks tervikomavalitsust: Southampton (12) ja Portsmouth (13). https://www.citypopulation.de/en/uk/admin/ http://www.hants.gov.uk/hcc/
Anaesthesia dolorosa

Anaesthesia dolorosa ehk valuline tundetus on tundeelu häire, mille puhul haige on kaotanud võime läbi elama positiivseid tundmusi. Ja see asjaolu, et ta ei suuda rõõmu tunda, vaevab patsienti. Sageli võib patsient vääriti kasutada mõistet apaatia – "Ma olen apaatne", mis võib anda aluse patsiendi seisundit tõlgendada kui tundeelu tuimenemine. Kuid tundeelu tuimenemise korral on hääbunud nii positiivsed kui negatiivsed tundmused. Valuline tundetus väljendab depressiooni olemasolu.
Hüpopaatia

Hüpopaatia on seisund, mille puhul tundmuste tekitamiseks on vaja tunduvalt intensiivsemat ärritust, kui tavaliselt. Hüpopaatia puhul ei ole inimene kaotanud võimet tundmusi läbi elada, nagu apaatia korral, kuid tema tundmused on tagasihoidliku intensiivsusega. Üsna raske on tõlgendada hüpopaatiat kliinilisest vaatevinklist – on ju küllalt palju inimesi, kelle tundmused on tagasihoidliku intensiivsusega. Tõlgendamisel tuleb arvestada inimese eelnevaid eluetappe – kas on ta olnud kogu aeg selline või on muutus toimunud mingil teadaoleval ajaperioodil? Kuna ollakse arvamusel, et inimese isiksus kujuneb põhijoontes välja juba kolmandaks eluaastaks, siis elava ja rõõmsameelse inimese muutumine tuimaks omab kliinilist tähendust.
Kõrge päritolu luul

Kõrge päritolu luul on luul, mille puhul haige on ekslikult veendunud, et ta on kõrgest soost vanemate järeltulija. Sageli ei avalda inimene kõrge päritolu luulu, kuid käitub sellest veendumusest lähtuvalt, ootab erilist kohtlemist, käitub "aristokraatlikult" vms. Kõrge päritolu luul kuulub suurusluulude hulka.
Leidurlusluul

Leidurlusluul on luul, mille puhul haige on ekslikult veendunud, et ta on leiutanud midagi väga olulist. Sageli on haige veendunud, et ta on leiutanud perpetum mobile või mingi universaalse ravimi kõigi haiguste vastu. Tavaliselt pole inimese taust selline, et ta saaks oma avastuse tõelevastavust kontrollida või tõestada. Leidurlusluul kuulub suurusluulude hulka. Missiooniluul Reformaatorlusluul