Salome Trei

Salome Trei (17. jaanuar 1905 Kuressaare – 17. oktoober 1995 Geneseo, New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid) oli eesti graafik. Salome Trei sündis 17. jaanuaril 1905 Kuressaares kooliõpetaja perekonnas. Ta õppis aastatel 1919–1924 Saaremaa Ühisgümnaasiumi humanitaarklassis. 1929. aastal astus ta Riigi Kunsttööstuskooli Tallinnas, kus omandas viie aasta jooksul Günther Reindorffi juhendamisel rakenduskunstniku kutse graafika erialal. Lõpetanud kooli kiitusega, astus ta juba samal aastal Kõrgemasse Kunstikooli Pallas, kus õppis graafikat esmalt Ado Vabbe ja siis Hando Mugasto ning lõpuks Arkadio Laigo ja Roman Vaheri juures. Lõpetas 1939. aastal Pallase ühes tugevaimas lennus koos Elmar Kitse, Lepo Mikko, Eduard Rüga, Ella Mätiku jt. 1939. aasta Pallase lõpetajate näitusel Tartus ja samal aastal Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse näitusel Tallinnas saatis Salome Treid juba arvestatav tunnustus. 1943. aastal sattus kunstnik haiglasse ning evakueeriti tema nõusolekuta 1944. aasta suvel Saksamaale. 1950. aastal emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse, kus tegelemine loominguga osutus nii materiaalsetel kui ka vaimsetel põhjustel raskendatuks. Kunstnik püüdis küll jõulukaarte joonistada ja tapeete kavandada, kuid see ei osutunud majanduslikult tasuvaks. Viimastel eluaastatel tegeles ta fotograafiaga ning herbaliseeritud taimedest kaartide valmistamisega. Salome Trei suri 1995. aastal. Tema tuhastatud põrm toimetati kodumaale ning maeti Saaremaale Kudjape kalmistule. Kunsttööstuskoolis õppides pälvis Trei Rakenduskunsti Ühingu korraldatud tarbegraafika võistlusel preemia "Tohveri kalendri" kujundamise eest. Pärast Pallase lõpetamist kujunes välja talle iseloomulik lüüriline hingestatud laad. Tema illustratsioonid Friedrich Robert Faehlmanni "Müüdilistele muinasjuttudele" on nii poeetilised ja õhulised, et mõjuvad lausa ebamateriaalsetena. Teise maailmasõja eelsel poeetilise realismi perioodil tegeles Trei peamiselt graafikaga. Ta kasutas huvitavate ja isikupäraste tulemustega litot, puulõiget, sügavtrükki, puugravüüri, metsotintot, vaselõiget ja monotüüpiat. Salome Trei looming oli mitmekülgne ka žanritelt: maastikud, natüürmordid, aktid, kompositsioonid ja portreed. Oma teostes kasutas ta tihti kujundeid naiste vaatevinklist, aga samal ajal tõi ta tähelepanu ka argistele toimingutele, eriti esile tuues loodust. Sõjaaja suved veetis ta Harjumaal Haiba külas, kus valmis hulgaliselt joonistusi lastest. Kõrvuti talviste linnavaadetega on just lapseportreed need, mis teevad Salome Trei kunstist aegumatu. Aastatel 1941–1942 esines ta koos Jaan Grünbergi ja Eduard Wiiraltiga Tartus ühisnäitusel. Saksamaal põgenikelaagris viibides eksponeeris Trei oma teoseid 1949. aastal Stedelijk Museumi näitusel Amsterdamis ja 1950. aastal Charlottenborgi lossis Kopenhaagenis. Vilistlased. Kuressaare Hariduse Kooli veebisait. Anu Allikvee, Salome Trei graafika 1933–1944, Adamson-Ericu muuseum, 1995 Anne Lõugas, Salome Trei - legend graafikas, Oma Saar, 6.05.1995 Juta Kivimäe, Pallase legend graafikas, Hommikuleht, 17.02.1995 Salome Trei põrm sängitati kodukiriku pühitsetud mulda, Meie Maa, 19.01.1996 "Salome Trei". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2011. Vaadatud 5. märtsil 2013.