laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Määrustäiend

Määrustäiend on nimisõna täiend, mis eesti keeles on harilikult määruse vormis, täidab määrusega sarnast ülesannet, paikneb alati täiendatava nimisõna järel. Näiteks kink emalt kogemus õpetajana Eesti kool Soomes. Eesti keelele ei ole omane, et täiend asub nimisõnafraasis fraasi peasõna järel - see võib lause kohmakas muuta. Kui määrustäiendil on sama tähendusega vaste omastavas käändes eestäiendi kujul, võiks eelistada eestäiendit. Määrustäiendi kasutamist mõjutab see, kas teha seda väljaspool lauset või lauses. Näiteks kaubasildil sobib kauba üldnimetusele lisada otstarvet või adressaati märkiv määrustäiend, sest nii tuleb kõige olulisem info paremini esile. Lauses see niimoodi ei toimi. Vrd näiteks šampoon rasvastele juustele - Pesin juukseid šampooniga rasvastele juustele. määre jalaseene eemaldamiseks - Määrisin jalga määrdega jalaseene eemaldamiseks. Kui asendada määrustäiend omastavalise täiendiga, tuleks jälgida, et fraas oleks arusaadav. Näiteks ei ole mõtet asendada nimetust Eesti instituut Rootsis nimetusega Eesti Rootsi Instituut. Täiend Järeltäiend http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=5&p1=3&id=454
Juris Alunāns

Juris Alunāns (kodanikunimega Gustavs Georgs Frīdrihs Alunāns; 13. mai 1832 Jaunkalsnava – 18. aprill 1864 Jostene) oli läti luuletaja, publitsist ja keeleteadlane. Ta oli üks noorlätlaste juhte. Alunāns sündis Jaunkalsnava mõisa rentniku peres. 1846–1854 õppis ta Jelgava põhikoolis ja gümnaasiumis. Ta õppis selgeks lisaks läti keelele saksa, vene, prantsuse, leedu, ladina, vanakreeka ja heebrea keele. Ta luges originaalis vanakreeka autoreid ja püüdis ka ise vanakreeka keeles luuletusi kirjutada. 1855 asus ta õppima Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonda, hiljem õppis ka riigiteadusi. Ta kuulus korporatsiooni Fraternitas Academica Dorpatensis. 1856 andis ta välja mitmetest keeltest läti keelde tõlgitud või mugandatud luuletuste kogu "Dziesmiņas..." ("Laulukesed..."), mis sisaldas ka ühe tema enda luuletuse. Alunāns asus teadlikult kujundama läti kirjakeelt, luues umbes 500 neologismi, millest suur osa võeti kasutusele ja püsivad keeles siiani. Ta pani kirja läti kirjakeele loomise põhimõtted. 1862 asutas ta koos Krišjānis Valdemārsi ja Krišjānis Baronsiga noorlätlaste ajalehe Pēterburgas Avīzes, mille esimeseks peatoimetajaks sai Alunāns. 1859–1860 andis ta Tartus välja populaarteaduslikku almanahhi "Sēta, Daba, Pasaule" ("Õu, loodus, maailm"), mis sisaldas artikleid geograafia, looduse, ajaloo ja keele teemal. 1864. aasta jaanuarist oli ta politsei pideva jälgimise all ning paljude tema luuletuste ja kirjutiste avaldamine keelati. "Dziesmiņas, latviešu valodai pārtulkotas" (1856) "Sēta, daba, pasaule" (1860) "Tautas saimniecība" (1867) Ta oli Ādolfs Alunānsi onu. Tema vend Indriķis Alunāns oli ajakirjanik, samuti aktiivne noorlätlaste liikumises. http://www.letonika.lv/literatura/section.aspx?f=1&id=2190856
Juhan-Kaspar Jürna

Juhan-Kaspar Jürna (27. detsember 1931 Tartu – 24. oktoober 1982) oli Eesti NSV ajakirjanik, partei- ja riigiaparaadi tegelane. Aastal 1941 evakueerus ta koos vanematega Tšeljabinskisse ja hiljem Moskva oblastisse Jegorjevskisse, kus jätkas kooliteed. Aastal 1944 naasis Tallinna, kus astus Tallinna Õpetajate Seminari ja lõpetas selle aastal 1949. Ta oli aastast 1945 ÜLKNÜ liige, aastatel 1947–1949 oli ta Õpetajate Instituudi komsomolisekretär. Aastal 1949 oli ta ELKNÜ Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna instruktor, aastatel 1949–1950 ELKNÜ Tallinna Linnakomitee Mere Rajooni Komitee I sekretär. Aastatel 1950–1952 oli ta ÜLKNÜ Keskkomitee juures asuva Keskkomsomolikooli kuulaja (Moskva oblasti Vešnjaki asulas). NLKP liige 1951. aastast. Aastatel 1950–1952 oli ta ELKNÜ Keskkomitee propaganda- ja agitatsioonisekretär; 1953–1955 ajalehe Säde toimetaja; 1955–1959 ELKNÜ Keskkomitee õppiva noorsoo ja pioneeride osakonna sekretär-juhataja. Aastatel 1959–1961 oli ta ajalehe Noorte Hääl toimetaja ja 1961–1971 ajalehe Sovetskaja Estonija toimetaja. Ta oli 28. septembrist 1971 kuni 5. juunini 1973 EKP Keskkomitee välissidemete osakonna juhataja; aastatel 1973–1978 oli ta Eesti NSV kultuuriminister. Siirdus aastal 1978 tervislikel põhjustel pensionile, aastatel 1979–1982 oli Eesti NSV Rahukaitsekomitee vastutav sekretär. Ta oli aastatel 1961–1981 EKP Keskkomitee liige ja 1967–1980 Eesti NSV Ülemnõukogu VII, VIII, IX koosseisu. Tema isa Mihkel Jürna oli kirjanik ja tõlkija. Juhan-Kaspar Mihkli p. Jürna, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 44 Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee organisatsiooniline struktuur. Tallinn 2002.
Freigraf

Freigraf on saksa aadlitiitel. See on tuletatud saksa keele sõnast frei ("vaba") ja feodaaltiitlist krahv. Seda saab kasutada kahes erinevas kontekstis: Feodaalkrahv ebaharilikult laiendatud tiitliga (mis võib väljendada alloodi staatust), eriti vana Burgundia riigi osas, mis sai sellelt tiitlilt oma nime: Ida-Prantsuse piirkond Franche-Comté. Tribunali (vehmgericht) kõrgeim täidesaatja.
Toomas Vara

Toomas Vara (sündinud 25. septembril 1967) on eesti ärijuht. Ta lõpetas 1985. aastal Kingissepa 1. Keskkooli. Ta on töötanud TV3 tegevjuhi ja saatejuhina. 27. märtsil 2012 asus ta tööle Eesti Jalgpalli Liidu kommertsdirektorina. Ta oli aastani 2014[viide?] abielus Kadri Adamsoniga ning neil on kaks last: Miira (sündinud 2006) ja Voldemar (sündinud 2007). Päring inforegister.ee andmebaasist[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. detsember 2013. Vaadatud 20. novembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Toomas Vara lahkub TV3 juhi kohalt
Kivi (perekonnanimi)

Kivi on eesti ja soome perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Kivi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Adder, Ader, Kiiv, Kiivi ja Suurkivi. Perekonnanimi Kivi on 2017. aasta 1. jaanuari seisuga Eestis 699 mehel ja 803 naisel. Perekonnanimede levikult on Kivi 29. kohal. Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 35,53. Aita Kivi (s. 1954), eesti luuletaja Aleksander Kivi (1894 Tali vald – 1985), eesti kodu-uurija Aleksis Kivi, sündinud: Alexis Stenvall (1834 Uusimaa – 1872), Soome kirjanik Antero Kivi (1904 Orivesi – 1981 Helsingi) August Kivi (1891–1974 Edmonton), Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) Ervin Kivi (1908 Otepää – 1996 Toronto), Eesti sõjaväelane (kapten) Eve Kivi, õieti: Eeve Kivi (1938 Paide), eesti filminäitleja Hell-Meedi Kivi (s. 1934), eesti fütopatoloog Kaarel Kivi, eesti kriminaalromaanide autor Kai Kivi (1959 Tampere – 2007 Hanko), Soome hüdrobioloog ja muusik Kaja Kivi (s. 1957 Vastseliina), Põltsamaa tantsuõpetaja ja loomaarst Kaljo Kivi, publikatsioonide autorina: Kalju Kivi (1934 Juuru vald – 1974), eesti fütopatoloog Kalju Kivi (s. 1951), eesti filmikunstnik, -stsenarist, ja -režissöör Karl Kivi (1877 Kaagjärve vald – surma aeg ja koht teadmata), eesti raamatukaupmees ja seltskonnategelane Maarja Kivi (s. 1986 Tallinn), eesti muusik ja laulja Raul-Levroit Kivi (1920–2009), eesti arhitekt Signe Kivi (1957 Tallinn), eesti tekstiilikunstnik ja poliitik "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. mai 2019. Vaadatud 29. augustil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) (fi)
Leonard Orr

Leonard Orr (15. november 1937 – 5. september 2019) oli üks vaimseid õpetajaid USA-s. Ta lõi rebirthing'i – hingamistehnika, mis võimaldab inimesel tervendada oma "sünnitrauma". Kuigi rebirthing'it peetakse tõhusaks teraapiaks, on hinnangud Orrile jäänud vastuoluliseks, ennekõike tema ebaortodoksse nägemuse tõttu inimpsüühikast ning vaimsusest. Peamiseks põhjuseks on Orri väited, mille kohaselt on rebirthingu abil võimalik saavutada surematus. Oma sõnade järgi olevat Orr kohanud üheksat surematut joogit, kellest tuntuim on Babaji ehk Herakhan Baba. Breaking the Death Habit : The Science of Everlasting Life (1998) ISBN 1-883319-68-4 Babaji: The Angel of the Lord (1995) ISBN 0-945793-18-9 Breath Awareness: Breath Awareness for Public Schools, Medical Profession (1988) ISBN 0-945793-02-2 Bhartriji: 2000 Year Immortal Yogi (1990) ISBN 0-945793-05-7 Rebirthing in the New Age (1983) ISBN 0-89087-134-5 Physical Immortality : The Science of Everlasting Life (1988) ISBN 0-945793-01-4 Physical Immortality (1988) ISBN 0-89087-325-9 Physical Immortality for Christians (1989) ISBN 0-620-13199-3 Leonard Orri elulugu Leonard Orri koduleht
Aktant

Aktant on moodustaja, mis märgib lauses situatsiooni osalist. Aktantide olemasolu, arvu, funktsiooni ja vormistuse määrab lauses semantiline predikaat, milleks võib olla öeldis, öeldis koos öeldistäitega, kõrvallause öeldis (+ öeldistäide) või tegusõna käändeline vorm (infiniittarindi põhi). Primaarne semantiline predikaat on öeldis. Semantiline predikaat on lause semantiline kese ning väljendab lauses situatsiooni tüüpi. Näiteks lauses Ta kardab ämblikke. on semantiliseks predikaadiks öeldis kardab, mis väljendab kartmise situatsiooni, ning situatsioonis osalejateks ehk aktandideks on öeldise seotud laiendid ta ja ämblikke. Aktant võib olla öeldise seotud laiend või vaba laiend. Aktandi semantiline funktsioon on situatsiooni osaliste rollide näitamine. Aktantide kirjelduse täpsusest oleneb konkreetsete funktsioonide arv. Osa funktsioone esineb ainult teatud käände- või kaassõnakasutuses (nt võib aktant olla ainult kaasaütlevas käändes), osade funktsioonide süntaktiline taust on laiem. Viimaste hulka kuuluvad: tegija ehk agent on teadlikult toimiv, oma tegevust kontrolliv osaline: Sprinter jookseb 400 meetrit; Vaasis on minu valitud lilled. kogeja on psüühilises situatsioonis osaleja: Miia armastab loomi; Mulle ei meeldi see raamat. valdaja: Need paberid on minu käes; Ma sain need paberid Peetrilt. neutraalne osaline: Uksed on avatud; Konn on kahepaikne. vahend: Ta avas ukse võtmega; Pult paneb teleka tööle. koht: Lapsed on kinos; Isa kiirustab tööle. aeg: Hommikuti tõuseb päike; Ema tuli õhtul koju. Tegevussubjekt on aktant, mis täidab lauses tähelepanuväärseima osalise rolli - see on teiste osalistega võrreldes semantiliselt esile tõstetud. Tegevussubjekt on alati situatsiooni aktiivseim osaline – tegevuse sooritaja, seisundis või protsessis osaleja. Erinevates lausetes võivad tegevussubjektiks olla erinevaid konkreetseid semantilisi funktsioone täitvad aktandid. Kui lauses on olemas tegija ehk agent, on see tegevussubjekt, nt Ma lugesin raamatu läbi. Kui lauses puudub tegija ehk agent, on tegevussubjektiks kogeja või valdaja, nt Mulle meeldivad hobused. Kui lauses pole tegijat ega kogejat või valdajat, on tegevussubjektiks tavaliselt vahend, nt Nuga lõikas kätte. Primaarne tegevussubjekt on lauses alus ehk grammatiline subjekt. Eesti keeles võib alalütlevas ehk adessiivis, alaleütlevas ehk allatiivis või osastavas käändes ehk partitiivis võib tegevussubjekt olla vaid kogeja-omajalauses ja olemasolulauses, omastavas käändes ehk genitiivis esineb sekundaartarind tegevussubjekt (tema nähes). Tegevusobjekt on aktant, mis näitab, kellele või millele on lausega tähistatud tegevus suunatud. Tegevusobjekt vastandub tegevussubjektile. Primaarne tegevusobjekt on lauses sihitis ehk grammatiline objekt, nt Ma armastan teda; Mees kaevas kraavi. Tegevusobjekt võib olla ka määrus, nt Ta andestab sulle; Ta noogutas mulle. Lause semantiline funktsioon Lause moodustajad Tegusõna valents Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, § 474.
Iluvõimlemine

Iluvõimlemine on spordiala, mida harrastatakse kas individuaalselt või rühmades. Iluvõimlemine on sport, milles on kombineeritud nii balleti elemendid, võimlemine, tants kui ka vahendite oskuslik käsitsemine. Võitjaks osutub see võimleja, kes teenib žüriilt kõige enam punkte. Žürii hindab järgmisi komponente: hüpped, tasakaalud, pöörded, painduvus, vahendite käsitlus, kava teostus ja artistlikkus. Vahenditest kasutatakse kurikaid, rõngaid, palle, linte ja hüpitsaid. Vabakava sooritatakse ilma vahendideta. Üksikvõimlejad käsitsevad korraga ühte vahendit, rühma puhul on korraga lubatud kasutada kahte liiki vahendit ühe kava jooksul. Rühmavõimleja võib vahendeid teiste liikmetega kava jooksul vahetada. Seega saab võimleja kava jooksul kasutada kuni kahte liiki vahendit. Miss Valentine 1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused iluvõimlemises Eesti iluvõimlemise rühmkava rahvuskoondis
Reisimine

Reisimine on inimeste liikumine suhteliselt kaugete geograafiliste paikade vahel. See võib toimuda jalgsi, jalgratta, auto, rongi, laeva, lennuki või muude liiklusvahenditega, pagasiga või ilma, ühes suunas või edasi-tagasireisina. Reisimine võib hõlmata ka liikumise vahele jäävaid suhteliselt lühikesi peatusi. Reisitakse sageli tööasjus, puhkuse, infokogumise või vabatahtliku töö eesmärgil, usulistel põhjustel palverännakuna, uude kohta kolides, teiste kultuuridega tutvumiseks või lihtsalt reisimise lustist. Suure osa reisimisest moodustab turism, mis on tänapäeval ulatuslik majandusharu. Reiside liikideks on puhke-, äri- ja lühireisid. Ärireiside alla kuuluvad konverentsi-, messi- ja preemiareisid. Puhkusereisid jagatakse individuaal- ja rühmareisideks. Puhkusereisi eesmärgiks on enamasti kas sõprade ja sugulaste külastamine, õppimine, tervislikku seisundi parandamine või puhkus. Lühireiside alla kuuluvad linnapuhkused ja lühikruiisid, mis on reisibüroode vahendatud. Selline reisiteenus on kasutusel juhul, kui klient tahab oma aega kuidagi sisustada, näiteks oodates lennureisi lähtekohast sihtkohta. Lühireisid on aasta-aastalt saanud üha populaarsemaks. Selle võimalikud põhjused : tööst ei ole võimalik olla eemal mitu nädalat; kahe- kuni neljapäevased lennureisid on kõige soodsamad; kahe- kuni neljapäevased lennureisid on kõige soodsamad; kodust ei saa olla liiga kaua eemal näiteks lemmikloomade või laste tõttu; eri sihtkohtade ja hotellide valik ahvatleb reisijaid tegema lühemaid reise; inimesed eelistavad lühireise, et tegeleda oma hobidega. Puhkuse- ja lühireiside jaoks pannakse kokku pakettreis. Pakettreis ehk valmisreis on reisiteenuste kogum, mis sisaldab kombineeritult mitut teenust, näiteks sõitu, majutust ja toitlustust . Pakettreis on odavam, sest reisikorraldaja ostab reisiteenuseid hulgiostulepinguga. Pakettreisi sihtkoht planeeritakse vähemalt üks-kaks aastat ette. Pakettreisid jagatakse säästu- ja turistiklassi pakettideks. Säästuklassi paketid on reisid, kus vähenõudlikud reisijad majutatakse väga lihtsatesse hotellidesse, kus dušš ja WC on ühiskasutuses olevad ruumid. Turistiklassi paketid on reisid, kus reisijad majutatakse kahetärnihotelli, kus WC ja dušš asuvad teises numbritoas. Mõlema paketi puhul ei kuulu teenuse hulka ekskursioonid, hommikusöök ja muud teenused. Reisija "Travel." (definition). Thefreedictionary.com "Travel." (definition). Merriam-webster.com Jakobson, J. (2005). Turismikorraldus. Reisiettevõtte tegevus. Tallinn: Ilo. "Eesti keele seletav sõnaraamat". 2009.
IPhone 5

iPhone 5 on Apple'i toodetud puutetundlik nutitelefon. iPhone5 on tootesarja kuues põlvkond. Sellele eelnesid iPhone 2G, iPhone 3G, iPhone 3GS, iPhone 4 ja iPhone 4S. iPhone 5 on õhem, kergem, suurema lahutusvõimega ja 4-tollise ekraaniga. Telefon sisaldab kohandatud ARMv7 protsessorit nimega Apple A6, uuendus Apple'i mobiilsele operaatorsüsteemile iOS 6 ja LTE (n-ö 4G) tugi. Apple tutvustas ametlikult uut nutitelefoni 12. septembril 2012. 14. septembril 2012 hakkas Apple võtma vastu eeltellimusi ja 24 tunniga oli neid kogunenud juba üle kahe miljoni. 21. septembril 2012 ületas esialgne nõudlus iPhone 5 järele olemasolevad varud ja selletõttu on nimetas Apple iPhone5-t erakordseks. Eeltellimused müüdi läbi 20 korda kiiremini kui oldi ennustatud. iPhone5 valmistamiseks vajalikud komponendid ja tööjõud maksid kokku 207 USA dollarit, mis on 19$ rohkem kui eelmisel mudelil iPhone 4S. Näiteks iPhone5 LTS-moodul maksis 34$, 10$ rohkem kui iPhone 4S-il. iPhone5 ekraan maksis 44 USA dollarit – 7 dollarit rohkem kui tema eelkäijal. Kuid sellegipoolest oli iPhone5 kasumimarginaal tohutu, sest telefoni müüdi jaehinnaga 649 dollarit. New Yorgi osariigis registreeritud mittetulundusühing China Labor Watch, mis tegeleb Hiina tööjõuturu jälgimise ja töötajate õiguste kaitsega, teatas, et Apple'i alltöövõtja, Taiwani ettevõtte Foxconni Zhengzhous oleva koostetehase 3–4 tuhat töötajat alustasid 5. oktoobril 2012 streiki. Streigi põhjustas see, et Apple kehtestas rangemad kvaliteedistandardid. Piirangud määrati korpusel ja tagakaanel olevatele kriimudele ning sätestati, et tootmise käigus ei tohi tootele tekkida kriimustusi, mis oleksid sügavamad kui 0,02 mm. Ühtlasi sundis tööandja inimesi töötama riiklike pühade ajal. China Labor Watchi ettekande järgi ei vastanud töötajate väljaõpe kvaliteedistandarditele ja põhjustas suure hulga toodete valmistamist, mis tegelikult ei vastanud neile standarditele. Kvaliteedikontrolliinspektorite ja tööliste vahel tekkisid kaklused. Foxconni pressiesindaja tunnistas, et ettevõttes esineb probleeme, kuid tema kinnitusel ei tee tööd üksnes 300–400 töölist ja et need konfliktid ei mõjuta tootmist. Siiski teatas Foxconni asutaja ja president Terry Gou 2012. aasta novembris, et viivitused tootmises tulenevad määratlemata takistustest seadmete koostamisel. 10. septembril 2013 esitles Apple 64-bitist nutitelefoni iPhone 5s paksusega 7,6 mm ja kaaluga 112 g. Selle operatsioonisüsteem on iOs7. Selleks on telefonil kiibid A7 ja M7. Samas tutvustati A6 kiibiga iPhone 5c-d. Samal päeval lõpetas Apple iPhone5 toetamise ja müügi. Seda müüdi 355 päeva jooksul. Siiski polnud see Apple'i kõige lühema müügiajaga mudel, sest originaalmudelit müüdi kõigest 347 päeva jooksul. iPhone5 avaldamise järel esitas Samsung Apple'i vastu hagi, süüdistades teda 8 patendi rikkumises. Kohtuasja arutamine algab 2014. Kuid juba 2012. aasta augustis kaebas Apple Samsungi kohtusse, sest Samsung Galaxy S rikkuvat Apple'i patente. Minevikus on Apple protsessi Samsungi vastu võitnud, sest selle nutitelefon Galaxy Nexus leiti olevat rikkunud Apple'i patente. iPhone 5s, apple.com Apple - iPhone 5c - Technical Specifications
Rebirthing

Rebirthing (ka vabastav hingamine, teadlik hingamine, opaalhingamine või isegi reböfing) on teraapiline hingamistehnika, mis kasutab pausideta katkematut hingamist, lõdvestust ja tähelepanu. Rebirthingu eesmärgiks on tervendada "sünnitrauma." Mõned rebirthingu praktiseerijad usuvad, et selle abil on võimalik saavutada surematus. Rebirthingu teooria ja praktika rajaja oli Leonard Orr. Rebirthingul ei ole teaduslikku põhjendust. Ajukahjustus, mille võib saada vabastavast hingamisest
Asjasõna

Asjasõna on nimisõna, mis on hulgaliselt ehk arvuliselt ehk kvantitatiivselt piiritletud ja loendatav ning viitab selgete piiridega entiteedile ehk referendile. Asjasõnad märgivad ainsuslikke loendatavaid objekte, objektikogumeid ja mõõtühikuid. Nt tüdruk (objekt), jalgratas (objekt), tass (objekt), teekann (objekt), kari (objektikogum), tükk (mõõtühik), minut (mõõtühik), meeter (mõõtühik), kannutäis (mõõtühik) Nimisõnad jagunevad kvantifitseeritavuse alusel nelja kategooriasse : asjasõnad (ainsuslikud, loendatavad), nt poiss, tund; ainesõnad (ainsuslikud, mitteloendatavad), nt vesi; komplektisõnad (mitmuslikud, kuidagi kokkukuuluvad), nt malendid, kingad; juhuhulgasõnad (mitmuslikud, väljendavad kindlate piirideta hulka), nt tuhanded, jäätmed. Asjasõnade mitmust kasutatakse samuti, kusjuures ainsusliku ja mitmusliku vormi tavaline tähendussuhe on ’üks eksemplar – mitu eksemplari’. Asjasõnade mitmusevorme nimetatakse juhuhulgasõnadeks, mis on piiritlemata objektihulka määratlevad nimisõnad. Nt taim (ainsuslik, asjasõna) - taimed (mitmuslik, juhuhulgasõna), uks (ainsuslik, asjasõna) - uksed (mitmuslik, juhuhulgasõna) Asjasõnale vastandub ainesõna, mis on samuti ainsuslik, kuid erineb asjasõnast selle poolest, et on mitteloendatav. Üldjuhul ei saa ainet tajuda rohkem kui ühena. Nt muda (seda ei saa loendada *üks muda, *kaks muda), armastus, rumalus, aeg, juurvili, laius, tumedus Asjasõna võib toimida ainesõnana, kui asjasõna abil tuuakse välja mõni iseloomulik omadus. Nt Temas on näitlejat Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut "Objektikäänete kasutamisest sageduse ja markeerituse seisukohalt"[alaline kõdulink] Pille Eslon, Katre Õim (vaadatud 19.11.2012) Margit Langemets (2009). "Nimisõna süstemaatiline polüseemia eesti keeles ja selle esitus eesti keelevaras" (pdf) (eesti keeles). Tallinn: Tallinna Ülikool. Vaadatud 19.11.2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)[alaline kõdulink]
Tammelehe loodusala

Tammelehe loodusala on 4,1 hektari suurune rahvusvaheline Natura loodusala Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Loodusala hõlmab Tammelehe hoiuala ja Tammiku mõisa pargi. Tammiku Väike-Tammiku
Tammelehe hoiuala

Tammelehe hoiuala on 3,3 hektari suurune hoiuala Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas asuva Tammiku järve kaitseks. Tammelehe loodusala Tammiku Väike-Tammiku
Roosaken

Roosaken on rikkaliku ehisraamistikuga suur ümmargune aken gooti kiriku fassaadis (võib esineda ka romaanika-gootika üleminekustiilis), paikneb portaali kohal lääneseinas või transepti otsaseinas. Varaseimad roosaknad pärinevad 10. sajandist. Gooti stiili arenedes muutus roosakna kiviosa aina filigraansemaks, jättes rohkem ruumi vitraažidele. 12. ja 13. sajandi roosaknad on range geomeetrilise ülesehitusega, hilisemad ei pruugi seda enam olla. Eesti kirikutest on roosaken näiteks Tallinna Jaani kirikul. Kunstileksikon, Eesti Klassikakirjastus, Tallinn, 2001
Arminius

Arminius (ladina k. Gaius Julius Arminius) (18/17 eKr – AD 21), tuntud ka kui Armin või Hermann, oli germaani hõimude juht, kes võitis Vana-Rooma armeed Teutoburgi metsa lahingus. Arminius pärines heruskide hõimu ülemkihist. Teenis Rooma armees, sai Rooma kodakondsuse ning tõsteti ratsaniku seisusse. Roomlasena kandis nime Gaius Julius Arminius. Gaius Julius oli keiser Augustuse ees- ja perekonnanimi, kuid Arminiuse lisanime tähendust ei ole siiani võimalik seletada. Arvatavasti puudub sellel seos germaani nimega Hermann. Teenis 4. või 5. aastal Rooma armee üksustes, mis tungisid välja Elbe jõeni. Oli Roomat pooldava hoiakuga, kuid lahkus Rooma impeeriumi teenistusest. Selle täpne põhjus ei ole teada, kuid Rooma ajaloolaste arvates oli see seotud asehaldur Publius Quintilius Varuse valitsemisstiiliga. Kasutas hiljem Rooma armees omandatud teadmisi ja oskusi, et koos teiste hõimudega roomlaste vastu võidelda. Hiljem sai temast heruskide hõimu pealik, kes suutis oma juhtimise alla koondada Rooma vastase germaani hõimude koalitsiooni. Selle abil võideti roomlasi Tetoburgi metsa lahingus. Sellele järgnes Rooma väejuhi Germanicuse vasturünnak. Pärast Germanicuse Germaaniast tagasitõmbumist sõdis 17. aastal markomannide hõimu juhtinud Marbodiga (Marboduus), kuid ei saavutanud võitu. Arminius suri hiljem segastel asjaoludel. Rooma ajaloolane Tacitus oletas, et ta tapeti 21. aastal ning tapjaks oli keegi tema sugulastest. Arminiuse võidul Teutoburgi metsas olid kaugeleulatuvad tagajärjed nii Rooma impeeriumi kui germaani rahvaste jaoks. Roomlased ei teinud enam ühtegi tõsist katset Reini jõe taga asuvaid alasid püsivalt enda kontrolli alla saada. Arminius der Cherusker. - Deutsche Biographie, http://bsbndb.bsb.lrz-muenchen.de/sfz1236.html (10.08.2013) Germanen: Arminius. VARUSSCHLACHT im Osnabrücker Land GmbH - Museum und Park Kalkriese, https://web.archive.org/web/20150212002653/http://www.kalkriese-varusschlacht.de/varusschlacht-varusschlacht/germanen/arminius/germanen-arminius.html (11.08.2013) Schmoekel, Reinhard. Bevor es Deutschland gab. Expedition in unsere Frühgeschichte – von den Römern bis zu den Sachsenkaisern. Bergisch Gladbach, 2002. Lk. 52-53. Schmoekel, Reinhard. Lk. 60.