Tänassilma jõgi

Tänassilma jõgi on jõgi Sakala kõrgustiku põhjaosas ja Võrtsjärve madalikul Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Jõe pikkus on 33,5 km, valgla pindala 448,7 km², langus 11 m ja lang 0,275 m/km. Jõe lähe asub Sakala kõrgustikul Tänassilma orus Viljandi järve idakalda lähedal ning jõgi suubub Võrtsjärve Oiu külas. Jõgi kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Tähtsaim lisajõgi on Ärmä jõgi, mille 197 km² suurune valgla moodustab Tänassilma jõe valglast 44%. Tänassilma jõgi voolab läbi Rutsniku Mädajärve ja Vana-Võidu Mädajärve. Sulgudes: suubumine vasakult või paremalt – lisajõe suudme kaugus peajõe suudmest. Tarnakraav (vasakult – 39,9 km) Koka oja (vasakult – 27,6 km) Viru oja (vasakult – 26,8 km) Ärmä jõgi (paremalt – 26,5 km) Teraseoja (vasakult – 21 km) Mähma oja (paremalt – 20,1 km) Tusti oja (vasakult – 18,7 km) Kõveroja (vasakult – 13 km) Adula oja (vasakult – 8,5 km) Kitsipilli kraav (paremalt – 4,5 km) Joona oja (vasakult – 700 m) Tänassilma jõgi voolab läbi Võrtsjärve hoiuala, lisaks on jõel kalakotka ja must-toonekure püsielupaikade kaitsevööndid. Jõgi on arvatavasti kuulunud oletatava Pärnu–Viljandi–Tartu veetee koosseisu. Projekt veetee korrastamiseks pärineb aastast 1817. Filippo Paulucci tellis uurimuse, mis töid oleks veetee taastamiseks vaja. Insener Braun tõdes, et projekt poleks utoopiline, kuid selle maksumus on suurem, kui kuberner ootas. Projekti osaks oli ka järve ja Uusna vaheline kanal, kus pidi olema neli lüüsi. Selle tarbeks tuli üles paisutada Viljandi järve, et seda kanalit veega varustada. Nimelt oli Tänassilma ülemjooks püsiva liikluse jaoks liialt madal. Aastal 1822alustati Uusna kanali kaevetöödega. Kuudeküla all valmis kahe kilomeetri pikkune süvend, kuid inseneri surma tõttu tööd katkesid. Aastal 1860 kaevati kraav Tänassilma jõe alguseks olevast Mädajärvest Viljandi järve suunas. Küsitav on, kas seal on olnud voolutrass, kuid August Wilhelm Hupel mainib, et veel tema eluajal said suurvee ajal väiksemad veesõidukid, mil lasti polnud üle ühe säilitise, sealtkaudu üle veelahkme liigelda, kuid ta kahtles sügavalt, kas seal kunagi püsivat liiklust olla sai. Tännassilma jõe puhul on teada, et sinna rajati omal ajal ohtralt kalatõkkeid, mis rikkus selle veerežiimi ja alandas jõe suutlikkust olla veeteeks. Aastail 1923-1924 loeti jõest laevatatavaks alla kilomeetrilist lõiku alamjooksul. Toona pidi veetee nõuetele vastav jõgi olema teatava laiuse ja sügavusega (mitte alla 0,5 meetri), kärestikuvaba ja piisavalt sirge. Kogu jõge loeti parvetatavaks veeteeks (sobis puidu parvetamiseks), kuigi ülevalpool Ärma jõge oli see seda ainult ajutiselt. Tänassilma jõgi oli 1925. aastaks veetaimestikust umbe kasvanud, mistõttu oli takistatud vee äravool. Alaliselt kõrge veeseis tõi kaasa projekti jõe süvendamiseks ja õgvendamiseks, et ümbruskonna talunike heinamade olukorda parandada. Selle projekti eesmärk ei olnud aga muuta jõge veeteeks. Tänassilma ürgorg Pärnu–Viljandi–Tartu veetee Võrtsjärv Tänassilma jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 8.04.2022. Tänassilma jõgi Eesti looduse infosüsteemis Mait Talts, Suur veetee nõudnuks kümneid kanaleid ja lüüse, Sakala Postimees 20. 09 2003 Kas veetee Pärnust Viljandi kaudu Tartusse on müüt või ajalugu? Sakala Postimees 26. 06 2003 Eesti sadamad, veeteed, kaubalaevastik ja laevasõit 1923/1924, lk. 17 Postimees 1925. aastal: jõgesid tuleks süvendada ja õgvendada Postimees, 20. märts 2018 Tänassilma jõgi Eesti looduse infosüsteemis Tänassilma jõgi keskkonnaportaalis