laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alarma!

Alarma! on kord nädalas ilmuv Mehhiko ajakiri, mis sisaldab reportaaže kuritegudest ja õnnetusjuhtudest. Ilmuvad üksikasjalikud fotod surnukehadest. Ajakiri hakkas ilmuma 1963, keelustati 1986 ning hakkas uuesti ilmuma 1991 El Nuevo Alarma! nime all. Tiraaž on ajakirja enda väitel 15 miljonit. Ajakirja koduleht
Linda kivi

Linda kivi on rändrahn Tallinna linna piires olevas Ülemiste järves. Ülemiste järves on suur kivi. Enne polnud seal järve. Mees kündnud seal kohal, korraga pilv tuleb, karjutud: «Eest ära!» Uputanud mehe ära, mees jäänud järvevahiks. Jaanilaupäeva öösel pidi käima küsimas, kas linn on valmis. Vastatud ikka, et ei ole valmis. (ERA II 114, 197/8 (2) < Tallinn < Kadrina - R. Põldmäe < K. Lettner (1935).) Vana Kalev oli surnud. Linda kandas Kalevi hauale suuri kivisid leinates kokku, nii et Tallinna Toompää mägi sai. Väsind Linda juustest kukkus kivimürakas maha. Ta istus selle otsa maha ja hakkas kibedaste oma lesepõlve üle nuttama. Pisarad jooksid maha, kellest viimaks Ülemiste järv kogus. Kivi on järves praegu, keik Linda istumise kohtki pääl. (ERA II 198, 166 (226b) < Haljala khk - H. Länts (1938).) Lindakivi puiestee Lindakivi sild Lindakivi kultuurikeskus Pühad kivid Eestimaal. Koostanud Mall Hiiemäe. Tallinn: Tammerraamat, Eesti Kirjandusmuuseum, Eesti Rahvaluule Arhiiv 2011, lk 135. Linda kivi keskkonnaportaalis
Väino Kull

Väino Kull (sündinud 8. novembril 1943 Tartus) on Eesti poliitik, Tartu linnapea 11. novembrist 1993 kuni 31. oktoobrini 1996. Ta lõpetas aastal 1969. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikainsenerina. Väino Kull oli Ta oli 1990. aastate alguses Tartu abilinnapea, seejärel oli lühikest aega Tartu Autovedude peadirektor. 1993–1996 oli ta Tartu linnapea. Väino Kull andis oma tööga suure panuse Tartu linna õigusliku baasi ning praktilise töökorralduse arengusse. Tema juhtimisel koostati esimene Tartu linna põhimäärus, alustati linna esimese üldplaneeringu ja mitmete arengudokumentide koostamist, viidi läbi maareform ja korterite erastamine ning kaubandus-, toitlustus- ja teenindusettevõtete erastamine. Sel perioodil valmis ka uus laululava, ehitati avaturg ja Kroonuaia sild. Pärast linnapea ametit oli Väino Kull kolme volikogu koosseisu liige, täites nii volikogu esimehe, aseesimehe kui ka mitmete komisjonide liikme ülesandeid. Ta on olnud ka linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees ja kuulunud linna ettevõtete (sh Aura keskuse) nõukogudesse. 1990. teisel poolel juhtis ta valimisliitu "Tartu 2000", samuti oli ta Koonderakonna juhatuse liige. 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2017 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler Väino Kull on abielus, tema naise neiupõlvenimi on Aime Kuum. http://vvk.ee/varasemad/k02/kandidaadid/6205.html "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. oktoober 2000. Vaadatud 11. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Urmas Paet "Väino Kull: pooldan stabiilsust" Postimees, 20.03.1998 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). http://www.elukiri.ee/1108/esileht/10075330.php[alaline kõdulink] "Tartu abilinnapeaks saab Väino Kull" Postimees, 10. detsember 2008 Jüri Saar "Väino Kull astub täna linnavolikogu ette" Postimees, 18. detsember 2008 "Väino Kull loobub Aura nõukogu esimehe kohast" Postimees, 5. november 2012 Inno Tähismaa "Kokkumäng Hansapanga ja Väino Kulli vahel" Äripäev, 5. november 1997 Urmas Paet "Väino Kull: pooldan stabiilsust" Postimees, 20. märts 1998 Jüri Saar "Linnavolinik istub kahe tooli peal" Postimees, 5. november 2012
Carl Victor Kupffer

Carl Victor Kupffer (25. veebruar 1819 Mazirbe – 29. aprill 1896 Tartu) oli Tartu linnapea 1877. aastal, Tartu esimene linnapea 19. sajandil. Enne linnapeade institutsiooni taastamist oli Kupffer Tartu justiitsbürgermeister. http://www.ra.ee/fotis/index.php?type=2&id=445183 Robert Arthur von Lemm, Dorpater Ratslinie 1319-1889 und das Dorpater Stadtamt 1878-1918, 1960
Pangodi mäed

Pangodi mäed (ka: Tamsa mäed) on seljakud Tartu maakonnas Nõo vallas. Mäed on aastast 1966 kaitse all (Pangodi mägede kaitseala). Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Pärdi mägi

Pärdi mägi (ka: Pärdimägi) on oos Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Mägi on aastast 1964 kaitse all (Pärdi mäe kaitseala) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Ülemiste vanake

Ülemiste vanake on mütoloogiline tegelane eesti rahvausundis, kes pidavat elama Tallinna lähedal Ülemiste järves. Ta tahtvat Tallinna ära uputada, kui see valmis saab. Sellepärast peab talle alati ütlema, et Tallinn pole veel valmis. "Ülemiste järves on suur kivi. Enne polnud seal järve. Mees kündnud seal kohal, korraga pilv tuleb, karjutud: "Eest ära!" Uputanud mehe ära, mees jäänud järvevahiks. Jaanilaupäeva öösel pidi käima küsimas, kas linn on valmis. Vastatud ikka, et ei ole valmis." (ERA II 114, 197/8 (2) < Tallinn < Kadrina - R. Põldmäe < K. Lettner (1935)) August Annist, "Friedrich Reinhold Kreutzwaldi muinasjuttude algupära ja kunstiline laad". Tallinn, 1966; muistendi analüüs lk 222–228 Maie Kalda, "Ülemiste vanakesed" (muistendi töötlusi ilukirjanduses) – Looming 2005, nr
Voldemar Onton

Voldemar Onton (30. august 1899 – 19. märts 1979 Arlingtoni maakond, Virginia, USA) oli eesti arhitekt ja ehitusinsener, Tartu linnainsener (14. jaanuarist 1935) ja linnaarhitekt, 1941–1942 Tartu linnapea kohusetäitja. Onton oli üks vana Tartu turuhoone projekteerijaist. Enne linnainseneriks valimist oli ta Petseri maainsener. Voldemar Onton Eesti ajakirjanduse analüütilise bibliograafia andmebaasis Ontoni foto Riigiarhiivis ("Kahtlusalune Voldemar Onton", poliitilise politsei Tartu komissari fond 1925–1935)
Martin Varik

Martin Varik (30. juuli 1911 - 1982) oli Eesti NSV ühiskonnategelane, Tartu linna rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 1957–1961. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseisu saadik. Martin Varik "Kodanliku Eesti Pariisi saatkonna viimased päevad" Väliseestlastega Sidemete Arendamise Komitee; Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1961 (mälestused)
Heino Sisask

Heino Sisask (31. detsember 1928 Sirvaste küla, Vastse-Otepää vald Tartumaa – 21. jaanuar 2023) oli Eesti poliitik ja sporditegelane, Tartu rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 1961–1964. Ta kuulus Kalevisse ja võistles 1950–1952 Eesti koondises. Kalevi auliige (1963). Töötas 1954–57 Tartu SK treenerina, tegutses 1957–1964 Tartu kergejõustikusektsiooni esimehena. 1952–1957 Tartu linna spordikomitee ja 1964–1974 ENSV Spordikomitee esimees. 1964–1974 NSV Liidu Olümpiakomitee liige. 1964–1974 taastas ja laiendas ta vahepeal katkenud spordisidemed Soome ja teiste Põhjamaadega. Soome Haridusministeeriumi hõbedane teeneterist (1966). Oli Moskva olümpiamängude Tallinna purjeregati olümpiatule toomise korralduskomitee esimees ning Tōkyō (1964), México (1968) ja Müncheni (1972) olümpiamängudel NSV Liidu spordidelegatsiooni liige. 1984–1995 oli ta Eesti Iluvõimlemise Föderatsiooni esimees, 1995–2001 Eesti Võimlemisliidu asepresident, aastast 2011 auliige. 1992–1999 oli ta EOK liige, aastast 2006 EOK auliige. Oli 1957–1962Tartu linna täitevkomitee esimehe asetäitja ja 1962-1964 esimees ning 1974–1990 ENSV Rahvakontrolli Komitee osakonnajuhataja. 1990–1993 Lääne-Virumaa Väikeettevõtjate Liidu esimees. Aastast 1993 töötanud juristi ja nõunikuna turismi- ja kooliametis, Haridusministeeriumi kutseharidusosakonnas ja Tallinna Meditsiinikoolis. Biograafia ESBL-is
Selgise mäed

Selgise mäed on mõhnastik Tartu maakonnas. Mõhnastiku kõrgeim koht on 107 m, pinnavormide suhteline kõrgus kuni 40 m. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 509.
Selja mäed

Selja mäed on kõrgendikud Rapla maakonnas Kehtna vallas. Mäed on aastast 1988 kaitse all (Selja mägede kaitseala) . Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.04.2013) Selja mäed keskkonnaportaalis
Arnold Karu (linnapea)

Arnold Karu (15. november 1922 – 28. mai 2003) oli Eesti NSV riigitegelane. Ta oli Tartu Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees 22. maist 1964 kuni 29. juunini 1973. Ta kuulus Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu ja oli EKP Tartu Linnakomitee liige. Ta on olnud EPA õppejõud ja Tartu Õlletehase direktor. Arnold Karu foto 1966. aastast Riigiarhiivis (ajalehe Kodumaa fond) Foto 1971. aastast "Kui tartlased said jälle sauna" Arnold Karu meenutused Hillar Palametsa vahendusel. Tartu Ekspress, 9. oktoober 2014
Alta (Colorado)

Alta on väikelinn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis San Migueli maakonnas. Suuremalt jaolt on linnast saanud kummituslinn. Alta asub Telluride ja Rico linna vahel. Linna suurim elanike arv oli umbes 100. Kaevandused töötasid aastatel 1877–1948. 1948 põles veski maha ja linn on nüüdseks mahajäetud. Vandalism ja ilm on suurem osa hooneid hävitanud, kuid mõned originaalsed hooned on veel alles. Alta - Colorado Ghost Town Ghost Town Alta Colorado Pildigalerii
Alfaro Vive ¡Carajo!

Alfaro Vive ¡Carajo! (AVC) ehk Fuerzas Armadas Populares Eloy Alfaro oli Ecuadori vasakäärmuslik põrandaalune relvastatud organisatsioon, mis tegutses 1983–1991. Ta sai nime Eloy Alfaro järgi.
Roland Ilp

Roland Ilp (sündinud 17. jaanuaril 1932) on Eesti poliitik, majandustegelane ja riigiametnik, Tartu linna rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 29. juunist 1973 kuni 26. detsembrini 1979. Ta lõpetas aastal 1957 Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehaanikainseneri kvalifikatsiooniga. Lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia, pärast akadeemia lõpetamist 1957. a. töötas peainsenerina-mehaanikuna Märjamaa sovhoosis. 1959. aastast töötas Tartu ettevõtetes: algul oli Tartu Remonditehase meister, aastail 1960–1965 Tartu Piimatoodete Kombinaadi tsehhi juhata ja, 1966–1971 Tartu Külmhoone peainsener ning seejärel direktor, alates 1971. aastast Tartu Õlletehase direktor. 29. juunist 1973 kuni 26. detsembrini 1979 oli Roland Ilp Tartu linna rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees. Roland Ilp oli Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseisu saadik, EKP Keskkomitee liige. Hiljem on ta olnud Eesti tarbijakaitseameti peadirektor ja toiduainetööstuse liidu tegevdirektor. Ta on kandideerinud aastal 1996 Tallinna Linnavolikokku valimisliidus Rahvuslik koostöö (sai 36 häält) ja Tartu linnavolikokku Keskerakonna nimekirjas (sai 14 häält). Ilp on Tartu seeniormeesteklubi liige. 2016. aastal ilmus kirjastuses Vikram Invest Ilbi koostatud kogumik "Tartlaste meenutusi ajas", mis käsitleb Tartu tööstuse, hariduse ja kultuuri ajalugu nõukogude ajal. Raamatusse kirjutasid ülevaateid mitmed Tartu haridustegelased, ettevõtjad ja tippjuhid, nagu Tarmo Kerstna, Vladimir Šokman, Jaak Viller ja Kahro Lukk, samuti raamatu ilmumise aegne linnapea Urmas Klaas. KOV 2009 Kandidaat nr. 430 ROLAND ILP Roland Osvaldi p. Ilp, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 37 Raimu Hanson "Ekslinnapea avaldas teose Tartu tööstusest" Tartu Postimees, 3. märts 2016, lk 4 Aime Jõgi. "Tuleviku inimesed leiavad tornimunast Rolandi nime". Postimees, 6. veebruar 2007 Roland Ilp, veebruar 1977
¡Alfaro Vive, Carajo! (EP)

"¡Alfaro Vive, Carajo!" on ansambli At the Drive-In neljas EP (1995). Pealkirjaks on Ecuadori põrandaaluse organisatsiooni Alfaro Vive ¡Carajo! nimi. "Bradley Smith" 2:43 "Instigate the Role" 2:59 "Ludvico Drive-In" 2:30 "Circuit Scene" 3:27 "Plastic Memories" 4:14
Lõuna-Aafrika Vabariigi vapp

Lõuna-Aafrika Vabariigi vapp on Lõuna-Aafrika Vabariigi riigivapp. Praegusel kujul on kasutuses alates 2001. aastast. 1910–1930 1930–1932 1932–2000 2000-
Nikolai Preiman

Nikolai Preiman (24. august 1933 Leningradi oblast, NSV Liit – 8. november 2012) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane. Ta oli lõpetanud Elva Kaugõppe Keskkooli, Helme Põllumajanduse Mehhaniseerimise Kooli ning 1970. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemias põllumajanduse ökonoomika ja organiseerimise eriala. Preiman oli Tartu Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees (sisuliselt linnapea) 26. detsembrist 1979 kuni 30. juunini 1987. Ta kuulus aastatel 1959–1990 NLKP ridadesse ning oli ka lõpetanud Leningradi Kõrgema Parteikooli. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. Eesti NSV suveräänsusdeklaratsiooni koostamisel 1988. aastal panid Tõnu Laak ja Nikolai Preiman ette sõnastuse, mille kohaselt piirati NSV Liidu seaduste kehtivust Eestis: "Eesti NSV-s kehtivad NSV Liidu seadused pärast nende registreerimist Eesti NSV Ülemnõukogus." Aastast 1995 kuni surmani kuulus Preiman Keskerakonda. Eesti Looduskaitse Selts Tema valitsusajal üle Emajõe ehitatud Sõpruse sild sai rahvasuus hüüdnimeks "Preimani purre". 1984 Eesti Spordiseltsi Kalev auliige "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 11. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Postimees. 10. november 2012. (Surmakuulutused) http://www.ohtuleht.ee/131272 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 11. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://arvamus.postimees.ee/674186/poolekilomeetrine-preimani-purre/ http://www.eestikalev.ee/?div=16-52
Toomas Mendelson

Toomas Mendelson (sündinud 3. aprillil 1951 Türil) on Eesti ettevõtja ja endine poliitik. Ta oli 30. juunist 1987 kuni 17. oktoobrini 1991 Tartu rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees. Üliõpilasena oli Mendelson Eesti Üliõpilaste Ehitusmaleva (EÜE) peastaabi liige, aastatel 1977–1979 EÜE komandör . 1991. aastast on Toomas Mendelson kinnisvaraettevõtja. Ta on olnud ka Eesti Linnade Liidu juhatuse esimees . 2002 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk http://www.postimees.ee/luup/98/15/top.htm[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 11. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Aadu Jõgiaas "Tarmo Mänd ja Toomas Mendelson olid iseseisvumise vastu" Delfi, 20. august 2010 Peep Sooman "Toomas Mendelson – kinnisvaratähe sära tuhmumas" Äripäev, 5. november 1998 "Toomas Mendelsoni ärid on lõpetanud tegevuse" EPL, 14. august 2001 "Maksuamet uurib Mendelsoni firmasid" EPL, 29. mai 2001 Raimu Hanson "Toomas Mendelson: kõige mõnusam oli ehitusmaleva aeg" Postimees, 27. aprill 1996 "Toomas Mendelson juhib Minu Vara kinnisvarabürood" Äripäev, 15. aprill 2002 Tiina Mardi "Mendelsoni majaäri kisub kraavi" Õhtuleht, 23. veebruar 1999
¡All-Time Quarterback!

¡All-Time Quarterback! oli Ben Gibbardi sooloprojekt 1997–2002.
¡All-Time Quarterback! (EP)

"¡All-Time Quarterback!" oli stuudioprojekti ¡All-Time Quarterback! EP (1999). Selle materjal ilmus hiljem albumil "¡All-Time Quarterback!". "Plans Get Complex" "Untitled" "Why I Cry" "Rules Broken" "Send Packing"
¡All-Time Quarterback! (album)

"¡All-Time Quarterback!" on sooloprojekti ¡All-Time Quarterback! album (2002), mis sisaldab EP "¡All-Time Quarterback!" materjali ning osa EP "The Envelope Sessions materjalist.
¡Allá tú!

"¡Allá tú!" on telesaatesarja "Miljoenenjacht" (Eestis "Võta või jäta") Hispaania versioon. Seda näitas 2004–2008 Telecinco ja 2011. aastast näitab seda Cuatro.
Amigos

"Amigos" on ansambli Santana seitsmes stuudioalbum (1976). A-pool 1. "Dance Sister Dance (Baila Mi Hermana)" (Leon Chancler / Thomas Joseph Coster / David J. Rubinson) – 8:15 2. "Take Me With You" (T. Coster / L.N. Chancler) – 5:27 3. "Let Me" (T. Coster / C. Santana) – 4:51 B-pool 4. "Gitano" (A. Peraza) – 6:13 5. "Tell Me Are You Tired" (T. Coster / L.N. Chancler) – 5:42 6. "Europa (Earth's Cry Heaven's Smile)" (C. Santana / T. Coster) – 5:06 7. "Let It Shine" (D. Brown / R. Gardner) – 5:43
Amigos (täpsustus)

Amigos (hispaania keeles 'sõbrad') on mitme asja nimi: "Amigos", ansambli Santana album "Amigos", David Williamsoni näidend "Amigos", ansambli Lindisfarne album "¡Amigos!" Los Amigos Amigos/Kings Classic Amigos School Die Amigos, saksa populaarne šlaagriansambel
Tärivere mägi

Tärivere mägi ehk Iisaku mägi (ka: Iisaku oos) on kõrgendik (oos) Ida-Viru maakonnas. See jääb osaliselt Iisaku aleviku ja osaliselt Tärivere küla alale. Mägi on osa Iisaku-Illuka oosistikust[viide?] ja Uljaste oosi järel maakonna kõrguselt teine looduslik koht[viide?]. Mäe absoluutne kõrgus on 89,3 m, teistel andmetel 94 m või 93 m, suhteline kõrgus 40 m. Mäge katab Iisaku parkmets. Mäel asub 28 m kõrgune puidust vaatetorn. Iisaku vaatetorni koordinaadid on 59° 6′ 25″ N, 27° 18′ 21″ E. Torni lähedal asub ka väike autoparkla. "Fotod ja video: Tormituul lükkas Iisaku vaatetorni pikali" ERR, 29. märts 2017 Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 614. Iisaku vaatetorn RMK
Süsinikuringe

Süsinikuringe on süsiniku liikumine ökosüsteemis erinevate ökosüsteemi komponentide vahel (atmosfäär, produtsendid, konsumendid, lagundajad, varis, huumus). Süsiniku koguhulk tasakaalulises ökosüsteemis (ehk suletud süsinikuringe korral) seejuures ei muutu. Süsinikuringe tähtsad protsessid on fotosüntees (mil anorgaaniline süsinik saab orgaaniliste ühendite koostisosaks) ja hingamine (mil orgaaniline süsinik vabaneb õhku või vette süsihappegaasina). Tasakaalus ökosüsteemis on kogufotosüntees võrdne koguhingamisega. Süsinikuringe toimub nii aeroobses kui ka anaeroobses keskkonnas. Aeroobsetes tingimustes vabaneb CO2 orgaanilistest ainetest loomade, taimede, inimeste ja mikroorganismide hingamise tulemusena. CO2 arvel moodustavad orgaanilist ainet taimed, vetikad, tsüanobakterid ja kemolitotroofsed bakterid. Anaeroobsetes tingimustes vabaneb CO2 orgaanilistest ainetest kääritajate ja anaeroobsete hingajate vahendusel. CO2 arvel sünteesivad orgaanilist ainet fotosünteesivad purpur- ja rohevetikad. Metaan moodustub anaeroobsetes tingimustes metanogeenide vahendusel. Ökosüsteemi süsinikuringe on avatud ehk mitte tasakaalus, kui süsinikku lisandub aineringesse ringevälistest allikatest (näiteks fossiilkütuste põletamisel), või kui süsinikühendeid väljub aineringest organismidele kättesaamatus vormis (nt orgaaniliste setete või turba moodustumisel). Inimtegevus mõjustab süsinikuringet peamiselt kolme protsessi kaudu. Fossiilkütuste põletamisel tuuakse süsinikuringesse süsinikku juurde. Taimestunud alade vähendamise kaudu vähendatakse süsiniku fotosünteetilise assimilatsiooni voogu. Kuivendamise ja muldade õhustamise kaudu intensiivistatakse orgaanilise aine mineraliseerumist ja süsihappegaasi eraldumist atmosfääri. metsa süsinikuringe aineringe fosforiringe hapnikuringe lämmastikuringe väävliringe veeringe globaalne soojenemine
Šāntideva

Šāntideva (sanskriti keeles śāntideva, umbes 685–763) oli india mahajaana õpetlane, kes on eelkõige tuntud Bodhitšarjāvatāra ja Śikṣāsamuccaya autorina. Oma ideid esitab ta neis peamiselt lähtuvalt madhjamaka prasangika seisukohast. Šāntideva mütologiseeritud eluloo kohaselt olevat ta sündinud kuningapojana. Hiljem, saanud innustust bodhisattva Mandžušrīlt, astus mungaks ja veetis palju aastaid Nālandā ülikoolis, kus tõenäoliselt kirjutas ka oma peamised teosed. Osa oma elust elas Šantideva ilmselt erakuna ja mööda Indiat rännates, mille vältel olevat sooritanud hulgaliselt imetegusid Buddha seadmust levitades. Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Michael Clemmesen

Michael Hesselholt Clemmesen (sündinud 12. detsembril 1944 Kopenhaagenis) on Taani ajaloolane ja erusõjaväelane. Michael Clemmesen asus Taani kaitseväe teenistusse 1964. aastal. Aastatel 1965-1968 õppis Taani sõjaväeakadeemias oli seejärel lahinguvägede ohvitser. Aastatel 1973-1974 õppis ta Taani kuninglikus kaitsekolledžis. Alates 1979. aastast oli ta kindralstaabi ohvitser ning läks 2004. aastal erru brigaadikindralina. Aastal 1981 lõpetas ta Kopenhaageni ülikooli ajaloomagistrina. Ta on olnud ÜRO sõjaline vaatleja Indias ja Pakistanis ning sõjandusajaloo õppejõud Taani sõjaväeakadeemias. Teenistuse viimased kümme aastat veetis Clemmesen Baltimaades: oli aastatel 1994-1997 Taani kaitseatašee Eestis, Lätis ja Leedus, 1997-1998 Taani kaitseatašee Lätis, tegutses Balti Kaitsekolledži rajaja ja juhina, projekti koordineeriva ohvitserina ning hiljem kolledži ülemana. Alates 2005. aastast on ta töötanud Taani sõjaväeakadeemia sõjaajaloo keskuses. Ta on kirjutanud Taani sõjaajaloost ja osalenud avalikel kaitsepoliitilistel aruteludel. 1998 Kotkatristi II klassi teenetemärk 1999 Dannebrogi ordu komandör Läti Kolme Tähe orden Leedu Suurvürst Gediminase orden 2000 Kotkaristi II klassi teenetemärkTeenetemärkide kavalerid</ref> 2002 Tartu Tähe kavaler Den lange vej mod 9. april. Historien om de fyrre år før den tyske invasion mod Norge og Danmark i 1940, Odense: Syddansk Universitetsforlag 2010. ISBN 978-87-7674-464-9 Det lille land før den store krig. De danske farvande, stormagtsstrategier, efterretninger og forsvarsforberedelser omkring kriserne 1911‐13, Odense: Syddansk Universitetsforlag 2012. ISBN 978-87-7674-617-9 Michael Hesselholt Clemmesen. Tartu Tähe kavaler Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Ar Triju Zvaigžņu ordeni apbalvoto personu reģistrs". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. september 2013. Vaadatud 11. aprillil 2013. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Michael Hesselholt Clemmesen. Tartu Tähe kavaler Michael Clemmeseni koduleht Lühielulugu Dagbladetis
Võidumägi

Võidumägi on kõrgendik Võru maakonnas Rõuge vallas. Mäe absoluutne kõrgus on 249,6 m ja suhteline kõrgus 40 m. Mägi on aastal 1962 võetud kaitse alla (Võidumäe kaitseala). Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 09.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Axel Olrik

Axel Olrik (3. juuli 1864 – 17. veebruar 1917) oli taani folklorist ja keskaegse historiograafia õpetlane, suulise pärimuse metoodilise uurimise pioneer. Olrik sündis Frederiksbergis, kunstnik Henrik Olriku pojana. Kunstnik Dagmar Olrik, kohtunik Eyvind Olrik, ajaloolane Hans Olrik ja kultuuriloolane Jørgen Olrik olid tema õed-vennad. Axel Olrik alustas õpinguid Kopenhaageni ülikoolis aastal 1881. Aastal 1886 võitis ta oma essee eest ülikooli kuldmedali. Aastal 1892 sai ta doktorikraadi. Ta avaldas palju artikleid Skandinaavia usu, onomastika ja sellega seotud teemade kohta. Aastal 1911 sai Olrik esimeseks Soome Teaduste Akadeemia külalisliikmeks. Axel Olrik suri 17. veebruaril 1917 Øverødis pärast kõrvaoperatsiooni kopsupõletikku.
Imbi Ploompuu

Imbi Ploompuu (aastani 1958 Imbi Karu; 19. juuli 1926 Tallinn – 4. aprill 2013) oli eesti keraamik ja kunstipedagoog. Ta õppis aastatel 1934–1938 Rahumäe algkoolis, aastast 1938 õppis ta Tallinna tütarlaste kommertskoolis, lõpetas aastal 1945 Tallinna Majandustehnikumi. Jätkas õpinguid aastal 1946 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, mille lõpetas aastal 1952. Ta on olnud aastast 1951 ERKI joonistamise ja plastilise anatoomia õppejõud, sealhulgas aastast 1967 dotsent. Ta oli aastast 1958 Kunstnike Liidu liige. Ta on loonud figuurikompositsioone, seinaplaate ja pannoosid, 1970. aastaist peamiselt kõrgkuumustehnikas õõnesvorme. Viimased vorminud käsitsi, iseloomulikud on plastiline faktuur ja maaliline värvikäsitus, dekooris figuur või loodusmotiivid. Lisaks on ta illustreerinud raamatuid (peamiselt õpikuid), viljelenud pisigraafikat (eksliibrist), joonistust ja akvarelli. Tema isa oli ajakirjanik Aleksander Karro, vanaisa Bernhard Laipman ning vanaonu kunstnik Ants Laikmaa. EKBL. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
¡Ask a Mexican!

"¡Ask a Mexican!" on Gustavo Arellano arvamusveerg USA nädalalehes OC Weekly. See hakkas ilmuma 2004. aastal. Arellano vastab igas kolumnis kahele lugejate küsimusele mehhiklaste kohta poliitiliselt mittekorrektsel moel. Kolumni avaldab praegu 37 USA ajalehte kogutiraažiga üle 2 miljoni. Kolumn on saanud mitmeid auhindu.
Seo mind! Ahelda mind!

"Seo mind! Ahelda mind!" (hispaania keeles "¡Átame!") on 1990. aasta Hispaania must romantiline komöödia. Selle lavastas Pedro Almodóvar, peaosades olid Antonio Banderas ja Victoria Abril.