laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1739

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1735 | 1736 | 1737 | 1738 | 1739 | 1740 | 1741 | 1742 | 1743 | ► | ►► 1739. aasta (MDCCXXXIX) oli 18. sajandi 39. aasta. 1. jaanuar – Prantsuse maadeuurija Jean-Baptiste Charles Bouvet de Lozier avastas Lõuna-Jäämeres Bouvet' saare, mis on maailma kõige eraldatum saar. 22. märts – Nadir Šahhi väed vallutasid ja rüüstasid Delhi, varastades muuhulgas mogulite kroonijuveelid. 9. september – Lõuna-Carolinas Charlestonis algas selle aja suurim orjade ülestõus Briti Ameerika kolmeteistkümnes koloonias. 11. detsember (vkj 30. november) – Liivimaa maanõunik Otto Fabian Rosen allkirjastas mahuka seletuskirja (Roseni deklaratsioon) Liivimaa talupoegade õiguste kohta. Ilmus esimest korda eestikeelse Piibli täielik tõlge. Liivimaa ülemkonsistoorium võttis vastu otsuse kehtestada Liivimaal esimene rahvakoolikorralduse kava. Otsuse järgi oli rahvahariduse miinimumnõue muu hulgas tunda luteri katekismuse viit peatükki, lugeda iseseisvalt Piiblit. Koolis oli kohustus käia neil 7–12-aastastel lastel, kes pastori arvates ei saa vajalikke teadmisi kodus. vennastekogudusliikumine oli levinud kogu Eestis. Liikumisest haaratud talurahvas ei löönud küll ametlikust luteri kirikust lahku, kuid moodustas omaette kogudusi. Kogu Eestis ehitati palvemaju, hävitades samas endisaegseid ohvrikohti, ehteid ja uhkusasju. Talv 1739/1740 oli erakordselt külm: hävis palju viljapuid ja palju koduloomi. Pakase tõttu oli ka Läänemeri kinni külmunud. Varem oli see juhtunud 17. sajandi alguspoole pakaseliste talvede ajal. 25. jaanuar – Charles François Dumouriez, Prantsusmaa sõjaväelane ja poliitik 15. veebruar – Charles Henri Sanson, Pariisi timukas 26. juuni – George Clinton, USA 4. asepresident 1805–1812 7. juuli – Wilhelm Ludwig Wekhrlin, saksa ajakirjanik ja kirjanik 10. august – Peder Aadnes, norra maalikunstnik 24. september – Grigori Potjomkin, Venemaa riigitegelane ja sõjaväelane 2. november – Carl Ditters von Dittersdorf, Austria helilooja ja viiuldaja 8. november – Henrik Gabriel Porthan, soome rahvaluule, keele ja ajaloo uurija 31. märts – Magnus Berg, norra skulptor 7. aprill – Dick Turpin, inglise maanteeröövel 28. august – Andreas Hojer, taani ajaloolane 4. september – George Lillo, inglise näitekirjanik 2. november – Charles Jervas, iiri kunstnik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 97
Armas Lindgren

Armas Eliel Lindgren (28. november 1874 Hämeenlinna – 3. oktoober 1929 Kopenhaagen) oli soome arhitekt. Armas Lindgren lõpetas 1897. aastal Helsingi tehnikakõrgkooli. Aastal 1896 asutas ta koos Eliel Saarise ja Herman Geselliusega arhitektuuribüroo Gesellius, Lindgren & Saarinen, mis tegutses kuni aastani 1905. Alates 1908. aastast oli Armas Lindgrenil oma büroo. Aastatel 1914–1926 tegi Lindgren palju koostööd eelkõige kirikute projekteerimisele spetsialiseerunud arhitekti Bertel Liljequistiga. Aastatel 1902–1912 oli Lindgren Soome Rakenduskunstiühingu kooli kunstiline juht ning aastatel 1919–1929 Helsingi Tehnikaülikooli arhitektuuriprofessor. Alates 1916. aastast töötas Armas Lindgreni käe all ka noor Alvar Aalto. Lindgren tundis muret vanade ehitiste säilimise pärast ning oli muu hulgas üks innukamaid Rauma puitasumite kaitsjaid. 1900. aasta Pariisi maailmanäituse Soome paviljon (koos Geselliuse ja Saarisega) Arhitektide ateljee-elamu Hvitträsk Kirkkonummis (koos Geselliuse ja Saarisega; 1901–1903) Soome Rahvusmuuseum Helsingis (koos Geselliuse ja Saarisega; 1902–1910) Helsingi üliõpilasmaja (koos Wivi Lönniga; 1910) Helsingi üliõpilasmaja Pangahoone Helsingis Arhitektide ateljee-elamu Hvitträsk Soome Rahvusmuuseum Lutheri vabriku töölissöökla-rahvamaja Tallinnas Vana-Lõuna tänaval (koos Herman Geselliuse ja Eliel Saarisega; 1905) Vanemuise teatrimaja Tartus (1906, hävinud) Korporatsiooni Sakala hoone Tartus Veski tänaval (koos Wivi Lönniga; 1911) Friedrich Akeli silmakliinik Tallinnas Roosikrantsi 10a (1912) Estonia teatri hoone (koos Wivi Lönniga; 1913) Lutheri vabriku rahvamaja fassaad Vanemuise teatri esifassaad Armas Lindgrenist Soome suursaatkonna kodulehel
Demonstratsioon

Demonstratsioon on mitmetähenduslik sõna. Demonstratsioonesinemine on näiteks iluuisutamises. Esitlus on selgitav näitamine. Esitlus (bioloogia) on loomade suhtlemise viis, kus näidatakse oma kehaosi, võetakse sisse poose või tehakse häälitsusi selleks, et teisi loomi näiteks ergutada, peibutada, rahustada või hirmutada. Meeleavaldus on tänava-, massi- või protestimeeleavaldus. Moedemonstratsioon ehk moeetendus Tõestusviis on näiteks loogikas.
Valiha

Valiha on Madagaskari näppekeelpill. Klassikalisel kujul kujutab ta endast õõnsa bambusetüve silndrilist lõiku. Tüvest lahti võetud kooreribad (neid on 7 kuni 20, enamasti 13) on keelteks, mida sõrmedega näpitakse. Mängu ajal hoitakse pilli põlvedel. Moderniseeritud valiha keeled on metallist. Sarnased pillid (agong, danang, pagang, tatabuan) on levinud Malai saartel. Malagassi muusika
Sergei Meien

Sergei Viktorovitš Meien (Sergei Viktorovich Meyen, Сергей Викторович Мейен) (17. detsember 1935 Moskva – 30. märts 1987 Moskva) oli vene paleontoloog ja bioloogiateoreetik. Ta kitsamaks uurimisvaldkonnaks olid paleobotaanika ja evolutsiooniteooria. Viimases pooldas ta Lev Bergi ja Aleksandr Ljubištševi vaateid ning oli terav darvinismi kriitik. Ta käis mitmel korral konverentsidel Tartus. Meyen, Sergei V. 1987. Fundamentals of Palaeobotany. London: Chapman and Hall. Meien, Sergei 1979 [1971]. Taimedünastiate ajaloost [1–7]. (Masing, Viktor, tlk.) Eesti Loodus (1): 51–56, (2): 110–116, (3): 195–201, (4): 257–262, (5): 325–331, (6): 403–410, (7): 467–473. Meien, Sergei 1979. Neetud saladus. (Masing, Viktor, tlk.) Eesti Loodus (8): 532–537. Meien, Sergei 1987. Mõistmise printsiip. (Kull, Kalevi, tlk.) Eesti Loodus 30(1): 45–48, (2): 117–122, (3): 184–188, (4): 259–263. Meien, Sergei 1987. Teadus ja eetika. (Kull, Kalevi, tlk.) Eesti Loodus 30(1): 45. Kull, Kalevi 1979. Sergei Meien. Eesti Loodus 22(1): 50. Kull, Kalevi 1987. (Paleobotaanik Sergei Meien…) Eesti Loodus 30(1): 46.
1740

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1736 | 1737 | 1738 | 1739 | 1740 | 1741 | 1742 | 1743 | 1744 | ► | ►► 1740. aasta (MDCCXL) oli 18. sajandi 40. aasta. ... Talv 1739/1740 on erakordselt külm: hävib palju viljapuid ja palju koduloomi. Pakase tõttu on ka Läänemeri kinni külmunud. Varem oli see juhtunud 17. sajandi alguspoole pakaseliste talvede ajal. Hernhuutluse ehk vennastekoguduse liikumise suur tõusulaine Saaremaal, kus liikumise keskuseks saab Kuressaare lähedal olev Upa küla. Eriti populaarseks muutuvad Tuleselja Krõõda jutlused ning palvetunnid. Vennastekoguduse liikumise mõjul põletatakse või müüakse Saaremaal maha torupillid, viiulid ja kandled, naised loobuvad ka ehete ja kirevate rahvariiete kandmisest. Mõisnike sõnutsi on tühjaks jäänud ka kõrtsid. Mõisapõllul on aga talupojad muutunud eriti usinaks. ... 27. jaanuar – Johan Andreas Murray, Rootsi botaanik ja arst 2. juuni – Markii de Sade, prantsuse kirjanik ja filosoof 10. august – Samuel Arnold, inglise helilooja 23. august – Ivan VI, Venemaa keiser 26. august – Joseph-Michel Montgolfier, prantsuse leiutaja 28. september – Johann Friedrich Hartknoch, saksa kirjastaja ja raamatukaupmees 8. oktoober – Woldemar Dietrich von Budberg, baltisaksa mõisnik ja kunstnik, Valga kreisimarssal 20. oktoober – Isabelle de Charrière, Hollandi ja Šveitsi valgustusajastu kirjanik 28. oktoober – Hans von der Pahlen, baltisaksa aadlik, Vene keisririigi riiginõunik ja Palmse mõisa mõisnik 16. detsember – Göran Magnus Sprengtporten, Rootsi krahv ja Soome separatistliku liikumise juht 9. veebruar – Vincent Lübeck, saksa organist ja helilooja 15. mai – Ephraim Chambers, inglise kirjanik ja entsüklopedist 31. mai – Friedrich Wilhelm I, Preisimaa kuningas 14. oktoober – Domenico Alberti, itaalia helilooja 20. oktoober – Karl VI, Saksa-Rooma keiser 28. oktoober – Anna Ivanovna, Venemaa keisrinna Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 97 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 98
Aleksandr Ljubištšev

Aleksandr Ljubištšev (Александр Александрович Любищев; 5. aprill 1890 Peterburi – 31. august 1972 Togliatti) oli vene bioloog ja filosoof. Ta tegeles teoreetilise bioloogiaga ja arendas edasi Lev Bergi vaateid evolutsiooniõpetuses. Tema tööde jätkajaiks, propageerijaiks ja arendajateks on olnud Sergei Meien ja Julius Schreider. Tema vaated olid üheks keskseks arutlusteemaks varasemates Eesti teoreetilise bioloogia kevadkoolides. Üks Ljubištševi artikkel on avaldatud ka Tartus ajakirjas Trudy po znakovym sistemam. Любищев, А. А. 1977. Понятия системности и организменности (Предварительный набросок). Труды по знаковым системам (Sign Systems Studies) 9: 134-141. vt. Daniil Granin. See veider elu. Tallinn, 1976.
Malagassi muusika

Malagassi muusika on malagasside muusika. Traditsioonilises muusikas domineerivad keelpillid. Mõned iseloomulikud pillid on järgmised: kabosy (fabosy, mandoliny) on mandoliinitaoline pill, mille virtuooside seas on Babata ja Jean Emilien;
Herman Gesellius

Herman Ernst Henrik Gesellius (16. jaanuar 1874 Helsingi – 24. märts 1916 Kirkkonummi vald) oli soome arhitekt. Herman Gesellius lõpetas 1897 Helsingi tehnikakõrgkooli. Aastal 1896 asutas ta koos Eliel Saarise ja Armas Lindgreniga arhitektuuribüroo Gesellius, Lindgren & Saarinen, mis tegutses kuni aastani 1907. Geselliuse oma nime all projekteeritud ehitistest tuntuim on Wuorio maja Helsingis. Selle projekteeris ta 1908–1909 ja Lindgren ehitas selle 1913–1914. Ta tõmbus 1912 raske haiguse tõttu tööst tagasi ja suri 1916 kõrivähki. Thalbergi maja Helsingis (1897–1898) 1900. aasta Pariisi maailmanäituse Soome paviljon kindlustusühingu "Pohjola" maja Helsingis (1899–1901) arstide maja Helsingis (1900–1901) arhitektide ateljee-elamu Hvitträsk (1901–1903) Soome Rahvusmuuseum Helsingis (1902–1910) Lutheri vabriku töölissöökla-rahvamaja Tallinnas Vana-Lõuna tänaval (1905) Viiburi raudteejaam (1904–1913)
1741

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1737 | 1738 | 1739 | 1740 | 1741 | 1742 | 1743 | 1744 | 1745 | ► | ►► 1741. aasta (MDCCXLI) oli 18. sajandi 41. aasta. 10. aprill – Austria pärilussõda: Preisi väed saavutasid Mollwitzi lahingus võidu Austria vägede üle. Lahingu tulemusena tugevnes Friedrich Suur autoriteeti äsja vallutatud Sileesia piirkonna üle. 20. mai – Jenkinsi kõrva sõda: Briti väed olid sunnitud Cartagena alt taanduma (tänapäeva Colombias), kuna peamiselt kollapalaviku tõttu oli kaotatud üle 9500 mehe, sellega lõppes kaks kuud kestnud Cartagena de Indiase lahing Hispaania vastu. 28. mai – Nymphenburgi leping: Hispaania ja Baier kirjutasid alla kokkuleppele Habsburgide maade jaotamise kohta. 6. detsember (vkj 25. november) – Venemaa keisrinnaks sai Peeter I tütar Jelizaveta Petrovna (valitses aastani 1761). Viimased 10 aastat võimul olnud saksa kildkond löödi seejärel minema ja võimule said vene rahvusaadlikud. 14. jaanuar – Benedict Arnold, ameerika kindral 7. veebruar – Johann Heinrich Füssli, Šveitsi maalikunstnik 13. märts – Joseph II, Saksa-Rooma keiser ja Austria ertshertsog 17. märts – William Withering, inglise botaanik, geoloog, keemik ja arst 15. aprill – Charles Willson Peale, USA kunstnik 23. august – Jean-François de La Pérouse, prantsuse meresõitja 22. september – Peter Simon Pallas, saksa zooloog, botaanik ja geograaf 30. oktoober – Angelika Kauffmann, šveitsi-austria maalikunstnik 21. november – Christfried Ganander, soome vaimulik ja folklorist 28. juuli – Antonio Vivaldi, Itaalia helilooja ja viiulimängija 7. september – Blas de Lezo y Olavarrieta, Hispaania mereväelane 24. november – Ulrika Eleonora, Rootsi kuninganna 19. detsember – Vitus Bering, Vene meresõitja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 98
Ambohitra

Ambohitra on mägi Madagaskaril Antsirananast pisut lõuna pool. Kõrgus merepinnast on 1475 m. Ambohitra asub mäeahelikus, mis eraldab suurema osa Madagaskari saare põhjaosast ülejäänud saarest. Suur osa maast on metsast puhastatud põllu- ja karjamaaks. Nagu mujalgi Madagaskaril, on suurem osa pinnasest metsade maharaiumisest tekitatud erosiooni tõttu kadunud. Suur karjatamiskoormus on mulda rikkunud. Maromokotro
Isalo rahvuspark

Isalo rahvuspark on rahvuspark Madagaskaril. Geograafilised koordinaadid on 22°37' S, 44°56' E. Rahvuspargi juurde pääseb Ranohira kaudu. 12 km põhja pool pärast Tamoantsoa küla on lääne pool Siombivotsy küla, kus on rahvuspargi sissepääs. Rahvuspargi pindala on 81 540 hektarit. Kõrgus merepinnast on 900 kuni 1082 m. Isola rahvuspargis on metsik lõhenenud mägimaastik sügavate kuristikega, kummalise kujuga kaljudega ning väljauhutud koobastega. Näha saab endeemseid taimeliike (paksjalg ja oja-raveenepalm), leemureid (kata, tuttsifaka), fossat, lühisababoad Acrantophis madagascariensis.
1742

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1738 | 1739 | 1740 | 1741 | 1742 | 1743 | 1744 | 1745 | 1746 | ► | ►► 1742. aasta (MDCCXLII) oli 18. sajandi 42. aasta. 13. aprill – Dublinis kanti esimest korda ette Georg Friedrich Händeli oratoorium "Messias". 11. juuni – Benjamin Franklin leiutas ruumi kütmiseks metallahju, mille topeltseinte vahel toimub tõhus õhuringlus. 16. juuli (vkj 5. juuli) – Tallinnas toimusid rahutused hernhuutlaste tegevuse vastu. 27. mai (vkj 16. mai) – Kriimani mõisas valmis hernhuutlaste Kriimani palvemaja, kus hakati korraldama ka lugemise ja kirjutamise õppetunde nii noortele kui vanadele. Sügisel pälvis tähelepanu Rõuge piirkonna hernhuutlaste tegevus, mida juhtis talupoeg Tallima Paap Haanjast. November – Saksa hernhuutlane Michael Petersen asutas esimese kooli Vormsi saarel, kus peatselt õppis 222 last. 28. juuni – William Hooper, Ameerika Ühendriikide jurist ja poliitik 1. juuli – Georg Christoph Lichtenberg, saksa kirjanik, filosoof ja füüsik 7. august – Nathanael Greene, ameerika sõjaväelane 14. august – Pius VII, paavst 14. september – James Wilson, Ameerika Ühendriikide riigimees ja jurist 23. september – Johann Christoph Brotze, Liivimaa pedagoog, etnoloog ja kodu-uurija 24. november – Jean Baptiste François Pierre Bulliard, prantsuse arst ja mükoloog 9. detsember – Carl Wilhelm Scheele, Rootsi keemik ja apteeker 16. detsember – Gebhard Leberecht von Blücher, Preisi sõjaväelane 14. jaanuar – Edmond Halley, inglise füüsik ja astronoom, kes esimesena arvutas välja hiljem tema järgi nimetatud komeedi orbiidi. 12. november – Friedrich Hoffmann, saksa arst ja keemik Kilde tehnoloogia ajaloost Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 98 Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Harilik kibuvits

Harilik kibuvits ehk orjavits (Rosa vosagiaca) on roosõieliste sugukonna kibuvitsa perekonda kuuluv heitlehine põõsas. Kasvab kuni 2 m kõrguseks. Võrsed paljad, sageli vahakirmega. Liitlehe lehekesed teravatipulised, saagja servaga, pealt helerohelised, alt hallid. Ogad üksikult või paarikaupa lehtede alusel. Õied heleroosad, ümbritsetud suurte sulgjate kõrglehtedega. Õieraod lühikesed. Tupplehed seest ja servalt karvased. Õitseb augustist septembrini. Leidub puisniitudel, teeservades, parkides. Eesti pärismaised põõsad Harilik kibuvits andmebaasis eElurikkus
Koer-kibuvits

Koer-kibuvits ehk roheliselehine kibuvits (Rosa canina L.) on roosõieliste sugukonna kibuvitsa perekonda kuuluv mitmeaastaste heitlehiste põõsaste liik. Koer-kibuvits kasvab Euroopas, Põhja-Aafrikas, Lääne- ja Põhja-Aasias. Eestis on tema kasvukohtadeks liivased männikud, mererannad, kadastikud ja koduaiad. Kasvab 1–3 m kõrguseks. Võrsed on püstised, hiljem kaarduvad; kollakat või rohekat värvi, kuid valguse pool punakad, vanemad võrsed on pruunid kuni hallid. Ogad on rohkearvulised ja enam-vähem ühesugused sirged või nõrgalt kuni tugevalt kõverdunud, kuni 10 mm pikkused. Koer-kibuvitsa pungad on väikesed ja pruunika kuni punaka värvusega. Õitseb juunist augustini. Õied on põõsal enamasti kas üksikult või sarikpööristes, kuni 2,5 cm pikkused. Tupplehed on sulglõhised ja neid on viis, õitsemise lõppedes allakäändunud. Kroonlehti on viis, nende värvus on valge, varjus aga heleroosa. Tolmukaid ja sigimikke on õiel palju. Õiepõhi areneb marja meenutavaks mahlakaks viljaks – tõrsikuks (kibuvitsamarjad). Lehed on paaritusulgjad, rootsulised ja kuni 11 cm pikkused; lehekesed aga munajad või elliptilised, lihtsaagja servaga. Viljad on punased, 1,5-sentimeetrise läbimõõdu ning keskmiselt 3-grammise viljamassiga. Koer-kibuvitsa on kasutatud ravimtaimena. Kuna viljad on tiheda viljaliha ja ühtlase suurusega, sobivad need töötlemiseks. Koer-kibuvitsa viljade C-vitamiini sisaldus on vahemikus 670–2820 mg 100 g toormassi kohta. Eesti pärismaised põõsad Rosa canina L.. CoL Sinikka Piippo, Ulla Salo. "Meelte ja tunnete taimed", Varrak, lk 165, 2007 Jean-Denis Godet. "Puude ja põõsaste määraja", Koolibri, lk 62, 2000 Robert Piir (2008). Vähetuntud marjad aias. Tallinn: Maaleht Raamat. Koer-kibuvits andmebaasis eElurikkus
1743

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1739 | 1740 | 1741 | 1742 | 1743 | 1744 | 1745 | 1746 | 1747 | ► | ►► 1743. aasta (MDCCXLIII) oli 18. sajandi 43. aasta. ... 27. aprill (vkj 16. aprill) – Venemaa keisrinna Jelizaveta Petrovna keelustas vennastekoguduse liikumise (sh Balti kubermangudes). 18. august (vkj 7. august) – Turu rahu Venemaa ja Rootsi vahel kinnitas Uusikaupunki rahulepingu sätteid. Rootslaste katse Põhjasõjas Venemaale läinud provintse sõjaga tagasi võita oli lõppenud lüüasaamisega. ... 13. veebruar – Joseph Banks, inglise loodusteadlane, botaanik ja teaduspatroon 19. veebruar – Luigi Boccherini, itaalia helilooja ja tšellist 28. veebruar – René Just Haüy, prantsuse mineraloog 28. märts – Jekaterina Daškova, vene vürstinna, kirjanik ja ühiskonnategelane 17. aprill – Thomas Jefferson, USA 3. president 24. mai – Jean-Paul Marat, prantsuse arst ja ajakirjanik 2. juuni – Alessandro Cagliostro, itaalia müstifikaator, okultist, avantürist ja šarlatan 4. juuni – Jean-Baptiste Rondelet, prantsuse arhitekt 14. juuli – Gavrila Deržavin, vene luuletaja juuli – William Paley, inglise teoloog ja filosoof 19. august – Madame du Barry, Prantsusmaa aadlik 26. august – Antoine Lavoisier, prantsuse keemik 29. august – Johan Rudolph Deiman, saksa päritolu Hollandi arst ja keemik 11. september – Nicolai Abildgaard, taani maalikunstnik ja arhitekt 1. detsember – Martin Heinrich Klaproth, saksa keemik 21. märts – Johann Leonhard Frisch, saksa ornitoloog ja keelemees 7. juuni – Herman Jensen Bohn, taani sõjaväelane Venemaa Keisririigi teenistuses 10. juuni – Jakob Heinrich von Ulrich, baltisaksa poliitik 14. november – Johann Christoph Clare, saksa päritolu eesti pastor ja keelemees Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 99
Nõeljaogaline kibuvits

Nõeljaogaline kibuvits ehk nõeljaogane roos (Rosa acicularis) on roosõieliste sugukonna kibuvitsa perekonda kuuluv mitmeaastaste heitlehiste põõsaste liik. Nõeljaogane kibuvits andmebaasis eElurikkus
Verev kontpuu

Verev kontpuu (Cornus sanguinea) on kontpuuliste sugukonna kontpuu perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine põõsas. Rahvapärased nimetused: kukerkuusk, kukepuu, luupuu. Musta värvi viljad on kergelt mürgised. Levinud Kesk- ja Lõuna-Euroopas ning Ees-Aasias. Eestis sagedamini Põhja- ja Lääne-Eestis, osaliselt ka Lääne- ja Edela-Eestis. Sageli ilutaimena aedades, ka metsistunult. Kasvab leht- ja segametsades, salumetsas, looniitudel, puisniitudel, põõsarindes. Eelistab lubjarikast pinnast. Eestis pole taime looduskaitse alla võetud. Eesti pärismaised puud Verev kontpuu andmebaasis eElurikkus http://bio.edu.ee/taimed/oistaim/vkontpuu2.htm
1744

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1740 | 1741 | 1742 | 1743 | 1744 | 1745 | 1746 | 1747 | 1748 | ► | ►► 1744. aasta (MDCCXLIV) oli 18. sajandi 44. aasta. ... Likvideeriti Iisaku kihelkond (taastati uuesti 1867). 17. juuli – Elbridge Gerry, USA 5. asepresident 1813–1814 ...
Neodarvinism

Neodarvinism on evolutsiooniõpetus, mis põhineb ühel osal Charles Darwini evolutsioonikäsitlusest. See rõhutab juhuslike mutatsioonide ja loodusliku valiku määravat või koguni ainurolli adaptiivses evolutsioonis. Neodarvinismi termini võttis kasutusele George Romanes aastal 1895, tähistades sellega vaadet, mille kohaselt evolutsioon toimub üksnes loodusliku valiku teel – nagu seda kirjeldasid näiteks Alfred Wallace ja August Weismann. Neodarvinismi kohaselt on Darwini poolt võimalikuks peetud pangeneetiline pärandumine (s.t, et ka elu jooksul omandatud tunnused võiksid päranduda järglastele) võimatu. Kuni 1930. aastateni nimetati neodarvinismiks panselektsionistlikku vaadet evolutsioonile. Neodarvinismi 1930. aastate lõpul kujunenud variant kannab (eriti vene ja saksa kirjanduses) nime sünteetiline evolutsiooniteooria. Neodarvinismi suhtes (ja darvinismi suhtes üldse) kriitilisi evolutsiooniõpetusi on 20. sajandil olnud terve rida, nt nomogeneesi teooria ning Baldwini efekti tõlgendustele toetuvad teooriad. Eriti tugev kriitika on tulenenud epigeneetika arengust ning epigeneetiliste pärandumismehhanismide selgitamisest alates 20. sajandi lõpust. Oluliste neodarvinismi kriitikute hulka kuuluvad nt Denis Noble, Gerd B. Müller, Aleksandr Ljubištšev ja Sergei Meien.
Evolutsioonibioloogia

Evolutsioonibioloogia (ka evolutsiooniline bioloogia) on bioloogia haru, mis tegeleb eluslooduse evolutsiooni uurimisega. evolutsiooniõpetus
Ornitoloogiajaam

Ornitoloogiajaam on bioloogiajaam, kus tegeldakse põhiliselt lindude uurimisega. Rossitteni (hiljem Rõbatši) ornitolooogiajaam Kura säärel on olnud üks tähtsaid lindude rõngastamise ja rände uurimise keskusi. Eestis on tegutsenud ornitoloogiajaam Puhtus.
1745

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1741 | 1742 | 1743 | 1744 | 1745 | 1746 | 1747 | 1748 | 1749 | ► | ►► 1745. aasta (MDCCXLV) oli 18. sajandi 45. aasta. ... Liivimaa kindralsuperintendendiks sai Paistu kirikuõpetaja Jakob Andreas Fischer. Vaivara kihelkonnas müüb üks talumees oma naise teisele talumehele, kes omakorda müüb selle edasi ühele venelasele. Kuna venelane ei suuda ostuhinda määratud ajaks tasuda, siis toob ta naise tagasi. ... 7. jaanuar – Johan Christian Fabricius, taani zooloog 7. jaanuar – Jacques-Étienne Montgolfier, prantsuse paberivabrikant ja leiutaja 18. veebruar – Alessandro Volta, itaalia füüsik 24. veebruar – Fjodor Ušakov, Venemaa admiral 12. märts – Aleksandr Beklešov, Venemaa keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane 21. märts – François de Bovet, prantsuse vaimulik 20. aprill – Philippe Pinel, prantsuse arst 12. mai – Jens Juel, taani maalikunstnik 17. juuli – Peter Ludwig von der Pahlen, Venemaa Keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane 16. september – Mihhail Kutuzov, Vene väejuht 20. september – Friedrich David Lenz, baltisaksa päritolu Eesti vaimulik ja vaimulik kirjamees 6. oktoober – Franciszek Smuglewicz, Poola-Leedu maalikunstnik 13. november – Valentin Haüy, prantsuse pedagoog, tüflopedagoogika rajaja 28. november – Balthasar von Campenhausen, baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane 10. detsember – Thomas Holcroft, inglise kirjanik 12. detsember – John Jay, USA riigimees ja diplomaat 20. jaanuar – Karl VII, Saksa-Rooma keiser 18. veebruar – Nicola Fago, itaalia helilooja 18. märts – Robert Walpole, Briti riigitegelane 19. oktoober – Jonathan Swift, iiri ingliskeelne kirjanik, satiirik, esseist ja anglikaani kiriku vaimulik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 99