laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alexander (Pfalz-Zweibrücken)

Alexander Lonkur (26. november 1462 – 21. oktoober 1514) oli Zweibrückeni ja Veldenzi pfaltskrahv ja hertsog aastatel 1489–1514. Ta oli Ludwig I ja selle naise Joanne'i poeg. Alexander lubas pärast edukat tagasitulekut ristisõjast ehitada kiriku ja lubadus täideti aastal 1489 Alexanderskirche ehitamisega Zweibrückenisse. Ta abiellus 1499. aastal Zweibrückenis krahv Kraft VI von Hohenlohe ja Helene von Württembergi tütre Margaretega. Nad said järgmised lapsed: Johanna (1499–1537) Ludwig II (1502–1532) Georg (1503–1537) Margarete (1509–1522) Ruprecht (1506–1544) Katharina (1510–1542)
Ludwig II (Pfalz-Zweibrücken)

Ludwig II Noorem (14. september 1502 – 3. detsember 1532) oli Zweibrückeni pfaltskrahv ja hertsog aastatel 1514 kuni 1532. Ta oli Zweibrückeni pfaltskrahvi Alexanderi ja selle naise Margarete poeg. Ta abiellus aastal 1525 Hesseni maakrahvi Wilhelm I tütre Elisabethiga ja nad said 2 last. Tema poeg Wolfgang päris tiitli ja tema tütar Christine suri noorelt aastal 1534. Ludwig II maeti Zweibrückenis Alexanderskirchesse.
Jalanets (Tomašpili rajoon)

Jalanets (ukraina keeles Яланець) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 1511. Pindala on 4,11 km².
Altachi Rheindorf

Altachi SC Rheindorf (saksa keeles SC Rheindorf Altach, sponsornimega ka Cashpoint SCR Altach) on Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Altachis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas. Klubi asutati 26. detsembril 1929 võimlemise ja spordiklubi Altachi Turnerbund jalgpalli osakonnana. 1930 alustati mängimist Vorarlberger B-Klasses nime all FA Turnerbund Altach. 1937 lõpetas klubi tegevuse, ning taasalustas tegevust alles Sportvereinigung Altach spordiühingu loomise järel 1. märtsil 1946. Spordiühing lõpetas tegevuse 1949 ning selle jalgpalli osakond iseseisvus 5. märtsil 1949 ja uueks nimeks võeti Sportclub Rheindorf Altach. Nad tõusid esimest korda kõrgliigasse hooajal 2013/14. Bundesliga hooajal 2014/15 lõpetas Altachi Rheindorf kolmandal kohal, ning kvalifitseerus UEFA Euroopa Liigasse. 2015/16 hooajal olid nad suurema osa hooajast raskustes, lõpetasid 8. kohal ja väljalangemistsoonist lahutas neid viis punkti. SC Rheindorf Bundesliga kodulehel
SV Ried

SV Ried (ametlik klubinimi SV Guntamatic Ried) on Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Ried im Innkreisis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas. Klubi loodi 5. mail 1912 nimega Sportvereinigung Ried ja mängis Ülem-Austria piirkondlikes liigades kuni 1991, mil nad tõusid esimest korda rahvusliigasse. SV Ried jõudis esimest korda Austria jalgpalli kõrgliigasse 1995. SC Riedi esimene suur saavutus oli 1998, kui nad võitsid ÖFB-Cupi, alistades finaalis Grazi Sturmi tulemusega 3:1. 2003 langes Ried Bundesligast välja, mis lõpetas kaheksa-aastase püsimise kõrgliigas. Ried võitis kaks hooaega hiljem Erste Liga ning tõusis uuesti Bundesligasse. Järgmisel hooajal (2005/06) saavutati oma seni parim (neljas) koht Bundesligas. Aasta hiljem läks veel paremini, kui lõpetati teisel kohal. Bundesliga 2. koht (1): 2006/07 ÖFB-Cup Võitja (2): 1998, 2011 Erste Liga Võitja (1): 2004/05 SV Ried Bundesliga kodulehel
Mankivtsi

Mankivtsi (ukraina keeles Маньківці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 1094.
Kiduliai

Kiduliai (saksa keeles Kydullen, poola keeles Kidule) on küla Leedus Šakiai rajoonis, Kiduliai valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu; seal kaevandatakse liiva. Kiduliai asub Nemunase kaldal ja selle juures ületab jõe Jurbarkase linna viiv sild. Kiduliai on praktiliselt kokku kasvanud Kukarskė, Judriai, Šiaudinė ja Kaimelise külaga. Vaatamisväärsusteks on Kiduliai mõisakompleksi säilinud hooned ja sealne park. Kiduliai ja Kukarskė küla vahele jääb XIII sajandini kasutusel olnud Kukarskė linnamägi. Kiduliaid ennast on esimest korda mainitud aastal 1559, toona oli see kuninglik omand. XVI sajandi lõpus rajati sinna mõis ja küla läks eravaldusse. Aastal 1636 mainiti esimest korda sealset kabelit (see oli arvatavasti protestantide rajatud). Katoliiklik kabel rajati sinna aastal 1685, kirik rajati aastal 1688 Kaimeliai külla. Sealne kabel allus algselt Jurbarkase kihelkonnale. XVII sajandi lõpus läks Kiduliai Preisimaa valdusse. Aastal 1804 moodustati Kiduliai kihelkond. Aastal 1807 elas sealses mõisas mõnda aega Friedrich Wilhelm III. Aastal 1837 sai sealse mõisa sõjaliste teenete eest Ivan von Offenberg. Knygnešystė ajal tegutses asulas mitu salakaubavedajat. Teise maailmasõja järel tegutsesid küla ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Kiduliai kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 1978 valmis sild üle Nemunase jõe. Kiduliai Mõisa ait Sild üle Nemunase Marijampolės apskritis. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 08.01.2017. Küla portaalis vietoves.Lt
Chicago Eesti Maja

Chicago Eesti Maja on eestlaste kultuurimaja ja kogunemiskoht Chicagos. Maja asub aadressil 14700 Estonian Ln. Riverwoods, IL 60015-3553. Majas tegutseb eesti kool, kus õppetöö toimub sagedusega kahel pühapäeval ühes kuus. Maja haldab eesti luteri kirikut, kus jumalateenistus toimub ühe korra kuus. https://web.archive.org/web/20170109021218/http://eestimaja.com/about/ (vaadatud 08.01.2017) Chicago Eesti Maja koduleht
SKN St. Pölten

SKN St. Pölten (ametlikult Sportklub Niederösterreich St. Pölten) on Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Sankt Pöltenis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas. SKN St. Pölten loodi pärast nende mitteametliku eelkäija FCN St. Pölten (endine VSE St. Pölten) tegevuse lõpetamist 2000. aasta juunis. Uus klubi võttis üle kogu FCN St. Pölteni infrastruktuuri, sealhulgas staadioni ja Bundesliga noortekeskuse. Kuigi tavareegel ütleb, et uus klubi peab alustama kõige madalamast võimalikust liigast, siis tänu akadeemia süsteemi olemasolule lubati SKN St. Pöltenil osaleda 2. Landesliga Westis, mis on Austria jalgpalli viies liigatase. ÖFB-Cup 2. koht (1): 2013/14 Erste Liga Võitja (1): 2015/16 SKN St. Pölten Bundesliga kodulehel
Kodumaja

AS Kodumaja on ettevõtete grupp (kontsern), kuhu kuuluvad ettevõtted tegelevad elamispinna projekteerimise, tootmise, ehitamise ja müügiga. Kontserni peakontor asub Tartus aadressil Ravila tänav 61. Ettevõtete gruppi kuuluvad Kodumaja ettevõtted tegutsevad eeskätt eksporditurgudel. http://www.kodumaja.ee/et/Tutvustus/Kodumaja-Ettevotete-grupp (vaadatud 08.01.2017) Kontserni koduleht
Peeter Jalakas (1942)

Peeter Jalakas (sündinud 26. juulil 1942 Kuressaares) on eesti poliitik. Ta on lõpetanud 1967. aastal Leningradi Mereakadeemia raadioinseneri erialal. 1967–1973 töötas Jalakas Kamtšatka Merelaevanduse sideameti raadioinsenerina. 1973–1983 oli ta Tallinna Kalatööstusliku Merekooli õppejõud. 1983–1991 töötas ta kalurikolhoosis Saare Kalur, kus ta tõusis osakonnajuhatajast juhatuse esimeheks. 1989. aastal valiti ta NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi saadikuks. Alates 1991. aastast oli Jalakas AS-i Saare Kalur juhatuse liige. Ta on olnud ka ettevõtte nõukogu esimees. 1999–2005 oli ta Kuressaare linnavolikogu esimees. 1999-2012 kuulus ta Eesti Reformierakonda. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. jaanuar 2017. Vaadatud 8. jaanuaril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Plokščiai

Plokščiai (poola keeles Błogosławieństwo) on küla Leedus Šakiai rajoonis, Plokščiai valla halduskeskus. Külas on postkontor, keskkool, seltsimaja ja raamatukogu. Plokščiai asub Nemunase kaldal Raudonė vastas, küla jääb Panemunė regionaalparki. Plokščiais asub Plokščiai linnamägi, mis oli kasutusel I aastatuhandel ja II aastatuhande alguses. Nime Vaigov all on seda tõenäoliselt mainitud ka ristisõdade kroonikates. Selle juures künkal asus pühapaik, kus austati paganlikke jumalaid ja mille järgi küla sai ka oma varasema nimekuju. Küla on esimest korda mainitud aastal 1646. XVII sajandil kuulus see Krispin-Kirschensteinide ja Tyszkiewiczite suguvõsadele. Aastal 1670 ehitati sinna esimene kirik (selle kellatorn valmis aastal 1573). Aastal 1703 sai küla alevitele omase õiguse turuplatsile, kuigi alevit Plokščiaist ametlikult ei saanud. Aastail 1770–1774 lasi Benedykt Karp mahapõlenud kiriku asemele uue rajada. Praegune kirikuhoone valmis aastal 1868. Tsaariajal kasutati küla kohta vene keeles nimekuju Благословеньство. Külas elas mõnda aega Vincas Kudirka, kes andis seal välja ajakirja Varpas. Tänapäevase nimekuju sai küla I maailmasõja järel. Marijampolės apskritis. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 08.01.2017. Petras Tarasenka. Užnemunės krašto piliakalniai. Vilnius. 1997. Lk. 18; 152-153. Благословеньство. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Kd. 4 (7) : Битбург — Босха. С.-Петербургъ, 1891., 55 lk Küla Poola geograafilises sõnastikus (poola keeles) Küla portaalis vietoves.Lt
Eesti keele varamu

"Eesti keele varamu" on alates 2015. aastast ebakorrapäraselt ilmuv eestikeelne raamatusari, mille eesmärgiks on esitada põhiline teadmine eesti keele ehituse ja kasutuse kohta. Sarja peatoimetaja on Helle Metslang, kolleegiumisse kuuluvad Mati Erelt, Külli Habicht, Tiit Hennoste, Reet Kasik, Karl Pajusalu ja Jüri Viikberg. Sarja annab välja Tartu Ülikooli Kirjastus. Reet Kasik, "Sõnamoodustus". 425 lk. 2015. ISBN 978-9949-32-985-4. Eva Liina Asu, Pärtel Lippus, Karl Pajusalu, Pire Teras, "Eesti keele hääldus". 288 lk. 2016. ISBN 978-9949-77-250-6 Mati Erelt, Helle Metslang (toim.), "Eesti keele süntaks". 924 lk. 2017. ISBN 978-9949-77-436-4 Annika Viht, Külli Habicht, "Eesti keele sõnamuutmine". 438 lk. 2019. ISBN 978-9949-03-051-4 ilmumas Külli Prillop, Karl Pajusalu, Eva Saar, Sven-Erik Soosaar, Tiit-Rein Viitso, "Eesti keele ajalugu". 420 lk. 2020. ISBN 978-9949-03-541-0 ilmumas Jüri Viikberg, "Eesti murrete grammatika". 360 lk. 2020. ISBN 978-9949-03-228-0 Sarja info Tartu Ülikooli Kirjastuse kodulehel Sarja info Tartu Ülikooli Kirjastuse kodulehel
Grazi Sturm

Grazi SK Sturm (saksa keeles SK Sturm Graz, ametlikult Sportklub Puntigamer Sturm Graz) on Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Grazis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas. Grazi Sturm asutati 1909 kui tööliste meeskond, vastandina nende naabritele Grazer AK-ile, mis asutati 1902. 1938 tegi anšluss Austriast Saksa Kolmanda Riigi osa ning Austria klubid liitusid Saksamaa jalgpallivõistlustega. Sturm mängis 1940. aasta Tschammerpokali (DFB-Pokali eelkäija) esimeses ringis. Nad kvalifitseerusid Gauliga Ostmarki vastu, mis oli Saksamaa kõrgliiga meeskond 1941. aastal. Meeskond loobus osalemast 1941/42 hooaja keskel ning langes 11. kohaga järgmisel hooajal välja. 1949 oli Sturm esimene mitte-Viini klubi, mis liitus Austria rahvusliigaga. Bundesliga Võitja (4): 1998, 1999, 2011, 2024 2. koht (5): 1981, 1995, 1996, 2000, 2002 ÖFB-Cup Võitja (6): 1996, 1997, 1999, 2010, 2018, 2023 2. koht (4): 1948, 1975, 1998, 2002 ÖFB-Supercup Võitja (3): 1996, 1998, 1999 2. koht (2): 1997, 2002 Grüne, Hardy (2001). Enzyklopädie des deutschen Ligafußballs 7. Vereinslexikon. Kassel: Agon-Sportverlag. ISBN 9783897841475. SK Sturm Bundesliga kodulehel
Slavikai

Slavikai (poola keeles Sławiki, varem ka Słowiki) on küla Leedus Šakiai rajoonis, Slavikai valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu. Slavikai asub Šešupė jõe kaldal. 16. sajandil asus Slavikai kohal Vizbarynė küla. Sajandi keskpaigas rajas V. Slavikaitis sinna kõrtsi, mille järgi asula hiljem ka oma praeguse nimekuju sai. Esimene kirik ehitati külla aastal 1754. Sealne kirik allus algselt Jurbarkase kihelkonnale, iseseisva kihelkonna keskuseks sai Slavikai aastal 1795. Praegune kirik valmis aastal 1835. Marijampolės apskritis. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 08.01.2017. Urzędowy wykaz polskich nazw geograficznych świata http://www.slavikai.lt/index.php/istorija/2-baznycios-istorija http://dir.icm.edu.pl/pl/Slownik_geograficzny/Tom_X/835 Küla portaalis vietoves.Lt
Prangli rahvamaja

Prangli rahvamaja on Prangli saarel Idaotsa külas asuv rahvamaja. Rahvamaja on MTÜ Viimsi Huvikeskuse struktuuriüksus. Rahvamaja avamispidu toimus 1. mail 1954. Rahvamajas tegutsevad peale huviringide ja teiste organisatsioonide ka postkontor ja Prangli raamatukogu. Rahvamaja juhataja on Külli Talmar-Kuiv. https://web.archive.org/web/20170109113128/http://www.huvikeskus.ee/prangli-rahvamaja/231(vaadatud 08.01.2017) "Prangli saarel katkes aasta lõpuni rahvamajas huvitegevus". ERR, 11. detsember 2020 Prangli rahvamajast MTÜ Viimsi Huvikeskuse kodulehel
Sudargas

Sudargas (poola keeles Sudargi) on küla (endine alev ja linn) Leedus Šakiai rajoonis, Sudargase valla halduskeskus. Külas on seltsimaja ja raamatukogu; sealne kool on Kiduliai põhikooli filiaal. Sudargases on nii luteri kui ka katoliku kirikud. Küla asub Nemunase kaldal. Sudargases on sündinud juudi soost orientalist Bencion Grande. Sudargase piirkonna kindlustamist alustati IV sajandil. XIV sajandini kasutusel olnud kompleksi kuulus kolm linnamäge. Ristisõdade ajal kuulus piirkond žemaitidele, oletatavasti oli nende juhiks kroonikates mainitud Sudargase-nimeline väepealik. Peter von Dusburgi kroonikas on sealseid kindlusi mainitud 1301, 1303, 1311 ja 1317 aastal. Neist viimasel õnnestus ristisõdijatel sealsed kindlustised viimaks maha põletada, seejärel jäi piirkond mõneks ajaks elaniketa. XVI sajandil hakkasid Bona Sforza eestvedamisel leedulased seda piirkonda taas asustama. Sealset küla on esimest korda mainitud aastal 1561. Aastal 1638 püstitati külla kabel. Aastal 1724 saavutas Jan Mikołaj Radziwiłł Sudargasele alevi õiguste andmise. Tema järgi kandis alev vahepeal nime Jansborg. Sudargas sai ühtlasi ka õiguse pidada kaks korda aastas laata. Aastal 1748 ehitati sinna esimene kirik, mis allus algselt Jurbarkase kihelkonnale. Aastal 1792 sai Sudargasest linn. Aastal 1795 läks see Preisimaa valdusse. Sellega seoses loodi ka Sudragase kihelkond. Tsaariajal oli asula kohta vene keeles kasutusel nimekuju Сударги. Knygnešystė ajal tegutsesid asulas mitmed salakaubavedajad, sealhulgas ka kohalik pastor Martynas Sederevičius. Esimese maailmasõja ajal põles sealne kirik maha, uus hoone valmis aastal 1924. Teise maailmasõja ajal lasid taganevad Saksa väed sealse kiriku aastal 1944 õhku. Seejärel võeti kirikuna kasutusele senine pastoraadihoone, mis on kirikuna kasutusel veel tänapäevalgi. Sudargas Üks Sudargase linnamägedest ja Nemunas Sudargase katoliku kirik Endine juutide kalmistu ühel Sudargase linnamägedest vana katoliku kiriku varemed Marijampolės apskritis. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 08.01.2017. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2016. Vaadatud 26. aprillil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Сударги. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Kd. 31А (62) : Статика — Судоустройство. С.-Петербургъ, 1901., 904 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Koost

Koost ehk sõlm on mehhanismi, seadme või rajatise osa, mille elemendid on omavahel ühendatud liidete teel. Näiteks, kas jäigalt neet-, keevis-, keermes- või liimliitega aga ka mingit liikumist võimaldavate liidetega nagu puksid, laagrid või liigendid. liited masinates masinaehituse mõisteid
Sudargi

Sudargi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Dunika vallas. Küla asub valla edelaosas. 2006. aastal elas külas 20 inimest. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda. Vietvārdu datubāze
Wolfgang (Pfalz-Zweibrücken)

Zweibrückeni pfaltskrahv ja hertsog aastatel 1532–1559 Wolfgang (26. september 1526 – 11. juuni 1569) oli Wittelsbachide perekonna liige. Ta oli Ludwig II ja selle naise Elisabethi ainus poeg. Tema isa suri aastal 1532, nii läks Pfalz-Zweibrückeni regentlus aastani 1543 Ludwigi nooremale vennale Ruprechtile. Aastal 1557 sai Wolfgang vastavalt Heidelbergi lepingule Pfalz-Neuburgi territooriumi. Aastal 1548 okupeeris Saksa-Rooma keiser Karl V tema protestantlikud territooriumid ja taastas katoliku kiriku. See pealesurumine lõppes aastal 1552. 1555. aasta Augsburgi usurahu lõpetas usukonflikti ja aastal 1557 sekulariseeriti Saksamaal mitu vaimulikku riiki, Wolfgang omandas neist mõned. Aastal 1566 teenis ta ratsaväeohvitserina Türgi sõdades. Aastal 1569 läks ta "Kolmandas" hugenotisõjas 14 000 palgasõduriga appi Prantsuse hugenottidele (tema sekkumist rahastas Elizabeth I). Ta tungis Burgundiasse, kuid tapeti konfliktis. Ta maeti Meisenheimi. Pärast Wolfgangi surma jaotati tema maad tema viie poja vahel, kes moodustasid kolm haru: Philipp Ludwigi (Pfalz-Neuburgi), Johanni (Pfalz-Zweibrückeni) ja Karli (Pfalz-Birkenfeldi). Otto Heinrich ja Friedrich olid pojatud. Pfalz-Neuburgi haru päris aastal 1685 Pfalzi kuurvürstkonna ja selle kõrvalharu Pfalz-Sulzbach päris aastal 1777 ka Baieri. Pfalz-Birkenfeldi haru päris hiljem aastal 1799 nii Pfalzi kuurvürstkonna kui ka Baieri. Pfalz-Zweibrückeni haru panustas Rootsi monarhiale 1654. aastast alates oma kõrvalharu Pfalz-Zweibrücken-Kleeburgi kaudu. Ta abiellus aastal 1545 Hesseni maakrahvi Philipp I tütre Annaga. Nad said järgmised lapsed: Christine (1546–1619) Philipp Ludwig (1547–1614) Johann I (1550–1604) Dorothea Agnes (1551–1552) Elisabeth (1553–1554) Anna (1554–1576) Elisabeth (1555–1625) Otto Heinrich (1556–1604) Friedrich (1557–1597) Barbara (1559–1618) Karl I (1560–1600) Maria Elisabeth (1561–1629) Susanna (1564–1565)
Tiigi Seltsimaja

Tiigi Seltsimaja on kultuurikeskus, mis tegutseb Tartus aadressil Tiigi tänav 11. Seltsimaja on Tartu linnavalitsuse kultuuriosakonna allasutus. Seltsimaja asutati Tartu linnavolikogu määrusega 5. novembril 1998. Tiigi Seltsimaja edendab ja tutvustab rahvakultuuri: koordineerib ja nõustab koorilaulu, rahvatantsu, puhkpillimuusika, käsitöö, folkloori ning rahvamuusika valdkondade tegevust Tartu linnas. Tiigi Seltsimaja on üle-eestiliste rahvakultuurialaste keskseltside ja organisatsioonide esindaja Tartu linnas.[viide?] Tiigi Seltsimajas töötavad Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse Tartu linna kuraator ja Eesti Folkloorinõukogu Tartu linna koordinaator.[viide?] Tiigi Seltsimaja koostab kultuuriprogramme ja valmistab ette Tartu linna tseremoniaalseid üritusi. Tiigi Seltsimaja korraldab erinevate kooriliikide laulupäevi, pärimuskultuurialaste seminaride sarju, teabepäevi.[viide?] Tiigi Seltsimaja korraldab tegevusi Tartu linna päeval, Jõululinn Tartul ja Emajõe festivalil, haldab Tartu Raekoja platsi uisuväljakut, korraldab Tartu Hansapäevi ja Emajõe suvekontserte. Koostöös Tartu Linnavalitsuse erinevate osakondadega on Tiigi Seltsimaja Autovabaduse puiestee peakorraldaja ja valmistab koos linna ettevõtluse arengu osakonnaga ette Tartu toidu- ja veinifestivali.[viide?] Tiigi Seltsimaja üürib ruume linna isetegevuskollektiividele.[viide?] Uusgooti stiilis hoone ehitati aastatel 1880–1881 Rudolf Moritz von Engelhardti projekti järgi Tartu Ülikooli teoloogiaprofessorile Alexander Konstantin von Oettingenile elamuks (Oettingeni maja). Teise maailmasõja ajal sai see pommitabamuse ja põles. Pärast sõda taastasid Tartu arstid, meditsiiniõed, sanitarid ja apteekrid tööst vabal ajal hoone ja hakkasid seda kasutama 1949. aastal asutatud Tervishoiutöötajate Ametiühingu Tartu Kultuuriklubi majana, mis sai hiljem nimeks Tartu tervishoiutöötajate maja. Hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. "Maja ajaloost". Tiigi Seltsimaja. Vaadatud 21. aprillil 2023. A. v. Oettingeni elamu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.01.2017) Tiigi Seltsimaja koduleht A. v. Oettingeni elamu kultuurimälestiste riiklikus registris Kivimaja Tartu linna kultuuriväärtusega asjade ja mälestiste registris Ene Puusemp. Toome taga seisab ajalooline kultuuri maja. Postimees, 20. oktoober 2009.
Mahtra sõda (album)

"Mahtra sõda" on 2005 CD-na ilmunud Metsatölli ja Tsõdsõpujaleelo album. "Karjapasun" "Rapla sõjalaul" "Sõda meil ju sõitelessa" "Mihkel Tein" "Sakste sajatus" "Kümme orja ilma peal" "Oh me ühüd teovanemad" "Sõtta lähän ma sõdima" "Vene keiser kiidet meesi!" "Nüüd elage hästi minu sõbrad" "Rauavanne" http://rateyourmusic.com/release/album/tsodsopujaleelo_metsatoll/mahtra_soda/ (vaadatud 08.01.2017)
Ibadiidid

Ibadiidid on ühe islami konfessiooni esindajad, mis on peamiselt levinud Omaanis. Ibadiidi moslemeid peetakse haridžiitide sekti ainsaks tänaseni säilinud haruks, ehkki ibadiidid ise seda ei tunnista. Nad peavad end ainsaks õigeks islami haruks, mis on erinev nii sunnismist kui ka šiiismist. Nende kõrgemaks usuliseks juhiks on imaam. Ibadiidi imaamid valitsesid Omaani 8.–18. sajandini. Peale Omaani leidub ibadiite ka Omaani endistes kolooniates (Ida-Aafrikas, eriti Sansibaris) ning Põhja-Aafrikas, kus nad elavad väikeste kogukondadena.
BF

BF võib tähendada järgmist: BF on Eesti ansambel BF on videomängude seeria Battfield lühend
Johann I (Pfalz-Zweibrücken)

Johann I (8. mai 1550 – 12. august 1604) oli Zweibrückeni pfaltskrahv ja hertsog aastatel 1569–1604. Ta sündis Meisenheimis Wolfgangi ja selle naise Anna teise pojana. Aastal 1588 muutis ta riigireligiooni luterlusest kalvinismiks. Ta suri Germersheimis ja maeti Zweibrückenis Alexanderkirchesse. Ta abiellus aastal 1579 Jülich-Kleve-Berg hertsogi Wilhelmi tütre Magdalenaga ja nad said järgmised lapsed: Ludwig Wilhelm (28. november 1580 – 26. märts 1581) Maria Elisabeth (7. november 1581 – 18. august 1637) Anna Magdalena (1583) Johann II (26. märts 1584 – 9. august 1635) Friedrich Kasimir (10. juuni 1585 – 30. september 1645) Johann Kasimir (20. aprill 1589 – 18. juuni 1652) Amalie Jakobäa Henriette (26. september 1592 – 18. mai 1655) Elisabeth Dorothea (1593) Anna Katharina (1597)
Mariner 9

Mariner 9 (Mariner Mars '71 / Mariner-I) oli NASA kosmosesond, mis uuris Marssi. Sond startis 30. mail 1971 ja jõudis Marsile sama aasta 14. novembril. Mariner 9 sai esimeseks teise planeedi orbiidile sisenenud kosmosesondiks, saabudes Marsi orbiidile kõigest kaks nädalat enne Nõukogude Liidu sonde Mars 2 ja Mars 3. Sondi saabudes algas Marsil kogu planeeti hõlmanud tolmutorm ja NASA pidi mitu kuud ootama, enne kui sai planeedi pinda 1972. aasta jaanuari keskpaigas pildistama asuda. Mariner 9 saatis Maale 7329 fotot ning missioon lõppes oktoobris 1972, mil sond välja lülitati. Sondi täpne asukoht pole teada, kuid see jäeti pärast missiooni lõppu orbiidile, mis pdi olema stabiilne umbes 50 aastat. 2023. aastaks oli Mariner 9 ilmselt Marsi atmosfääri sisenenud ning hävinud. "This Month in NASA History: Mariner 9". Vaadatud 5. jaanuaril 2024. NSSDC: Mariner 9
SV Mattersburg

SV Mattersburg (Sportvereinigung Mattersburg, tuntud ka sponsornimega Sportverein Bauwelt Koch Mattersburg) on Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Mattersburgis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas. Bundesliga 3. koht (1): 2006/07 ÖFB-Cup 2. koht (2): 2005/06, 2006/07 SV Mattersburg, Bundesliga kodulehel
Wolfsberger AC

Wolfsberger AC (Wolfsberger Athletik Club, tuntud ka sponsornimega RZ Pellets WAC) on Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Wolfsbergis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas. Erste Liga Võitja (1): 2011/12 RZ Pellets WAC, Bundesliga kodulehel
Archimedese kruvi

Archimedese kruvi on tigukonveier, millega tõstetakse vett. Seda kirjeldas Archimedes (287–212 eKr). Archimedese kruvi lihtsustatud versiooni kasutati juba Mesopotaamias 600 aastat eKr. Babüloni rippuvate aedade kastmiseks.
Human Ground

Human Ground on 2004. aastal asutatud Eesti metal'i ansambel. Tarvo Valm – vokaal, kitarr Pille – vokaal KuriR – bass Atso – trummid Joe – kitarr album "Human Ground", 2005 ... Ansambel EstonianMetal.com andmebaasis
Rae põik

Rae põik on tänav Harju maakonnas Paldiskis. Tänavat on allikates mainitud alates aastast 2000. Aadressil Rae põik 1 tegutseb Tagalapataljon.
Põllu tänav (Kärdla)

Põllu tänav on tänav Kärdlas. Tänav saab alguse Rookopli tänavalt ning suundub algul kagusse ja hiljem idakirdesse, lõppedes linna piiril. Tänav hargneb mitmes korral kõrvalharudeks, tänava põhiosa on 900 meetrit pikk. Tänav sai nime 1978. aastal. Põllu tänaval asub Kärdla staadion.
Põllu tänav (Paide)

Põllu tänav on tänav Paides. Tänav saab alguse Suur-Aia tänavalt ja suundub läände, jagunedes mitmes kohas väiksemateks harudeks. Tänav lõppeb Tööstuse tänavaga ristudes, millest edasi kulgeb samas suunas Jaama tänav. Tänav sai nime 1923. aastal.
Raekoja tänav (Kuressaare)

Raekoja tänav on tänav Kuressaares. Tänav paikneb loode-kagusuunalisena Lossi-Kohtu-Tallinna tänava ristmiku ja Uue tänava vahel. Tänava pikkus on umbes 170 meetrit. Tänav sai nime 1924. aastal.