laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Final Fantasy Agito XIII

Final Fantasy Agito XIII (ファイナルファンタジー アギトXIII, Fainaru Fantaji Agito Sātīn) on Fabula Nova Crystallise kogumikust mäng mobiiltelefonile ja PSP-le. Kuulub Final Fantasy seeria hulka. Praeguseks on teada 12 tegelast.
Veski tee

Veski tee (registrinumbriga 11333) on 0,8 km pikkune kõrvalmaantee Rae vallas Assaku alevikus. Tee saab alguse Järveküla–Jüri tee kuuendalt kilomeetrilt ja lõpeb Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee üheksandal kilomeetril. Tee ületab 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 50 km/h. Tee on valgustatud.
Raeküla tee

Raeküla tee (registrinumbriga 11334) on 3,1 km pikkune kõrvalmaantee Rae vallas Rae külas. Tee saab alguse ühelt Assaku liiklussõlme ühendusteelt ning lõpeb Assaku–Jüri tee teisel kilomeetril. Tee ületab 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee esimene kilomeeter on asfaltkattega, edasi andmed puuduvad. Tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel on 200-500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute kohta andmed puuduvad. Tee esimesel kilomeetril on lühike valgustatud lõik.
Dandong Shi

Dandong Shi (hiina keeles 丹東市 (Dāndōng Shì) on linnaks nimetatav 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Liaoningi provintsis. Asub Hiina ja Põhja-Korea piirijõe Yalu ääres. Keskus on Dandong. Jaguneb kuueks 3. järgu haldusüksuseks: Zhenxingi linnarajoon Yuanbao linnarajoon Zhen'ani linnarajoon Fengchengi linn Donggangi linn Kuandiani Mandžu autonoomne maakond Tokushima (Jaapan) Doncaster (Suurbritannia) Wilmington (Ameerika Ühendriigid)
Klass (film)

"Klass" on Ilmar Raagi film koolivägivallast, mis esilinastus 15. märtsil 2007 Tallinna kinos Coca-Cola Plaza. 2010. aastal valmis "Klassile" järg, seitsmeosaline telesari "Klass: elu pärast". Joosep on keskkooliõpilane, keda kiusab kogu tema klass. Kui klassi tuleb uus poiss Kaspar, üritab ta Joosepit kaitsta, aga see laiendab kiusamise ka tema vastu. "Meie klassis ei kaitse Joosepit mitte keegi, on selge?" ütleb talle kiusajate juht Anders. Lõpuks lähevad kiusajad üle piiri ja poisid otsustavad kätte maksta. Nad hangivad relvad ja korraldavad koolitulistamise. Enne politsei saabumist, laseb Joosep end maha, samas kui Kaspar, suutmata enesetappu teha, jääb ootama politseinikke, et ennast üles anda. Vallo Kirs – Kaspar Pärt Uusberg – Joosep Lauri Pedaja – Anders Paula Solvak – Thea Mikk Mägi – Paul Riina Ries – Riina Joonas Paas – Toomas Kadi Metsla – Kati Triin Tenso – Kerli Virgo Ernits – Tiit Karl Sakrits – Olav Laine Mägi – klassijuhataja Leila Säälik – Kaspari vanaema Margus Prangel – Joosepi isa Tiina Rebane – Joosepi ema Merle Jääger – ajalooõpetaja Marje Metsur – kirjanduse õpetaja Kaie Mihkelson – koolidirektor 7. juulil 2007 võitis film 42. Karlovy Vary filmifestivalil kaks prominentset auhinda – Euroopa kinoomanike peaauhinna Europa Cinemas Label ja võistlusprogrammi "East of the West" žürii eripreemia. Varssavi rahvusvahelisel filmifestivalil sai film kolm preemiat. Juunis 2008 võitis film Festroia rahvusvahelise filmifestivali ametlikus võistlusprogrammis kaks auhinda - žürii eriauhinna Hõbedase Delfiini ja SIGNIS-e žürii äramärkimise. USA-s Brooklyni 11. filmifestivali programmis võitis filmi režissöör ja stsenarist Ilmar Raag parima stsenaariumi auhinna. 2007. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 28 900 vaatajat. http://filmi.ee/wordpress/wp-content/uploads/2014/11/Kinolevi-2007.pdf Alissa Simon. The Class. Film Reviews, Karlovy Vary. Variety Reviews, 13. juulu 2007 Anari Koppel, "Kes viimasena klassi tuleb, on pede", Eesti Ekspress, 24. september 2007 Maris Sander, "Lapsed matkisid Ilmar Raagi filmist nähtud seksuaalvägivalda", Eesti Ekspress, 18. aprill 2008
Jīzāni provints

Jīzāni provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Saudi Araabia lõunaosas. Provintsi keskus on Jīzān.
Daniel Güiza

Daniel González Güiza [dani'ell gons'aales gu'iisa] (hüüdnimi Dani Güiza; sündinud 17. augustil 1980 Jerez de la Fronteras Cádizi provintsis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Hispaania jalgpalliklubis Atlético Sanluqueño. Ta on esindanud Hispaaniat koondises kahekümnel korral ja löönud kuus väravat. Güiza alustas oma karjääri sünnilinna klubis Xerezis 1998–1999 hooajal. Suvel 1999 hankis kõrgliiga klubi Mallorca lubava noormängija oma rivistusse. Kõrgliiga debüüdi tegi Güiza 2. aprillil 2000 Espanyoli vastu, kuid isiklike probleemide tõttu ei läinud ta karjäär Mallorcas põhiliiga tasemel nii, nagu ta oleks tahtnud – ta veetis suurema aja klubi teises koosseisus ja laenumängijana teistes klubides. 2003. aastal siirdus Güiza Hispaania teiseliiga Segunda Divisióni klubisse Ciudad Murciaan, kus ta tegi kahe aasta jooksul ligi 40 väravat ja oli kindlalt meeskonna parim väravalööja. See ei jäänud märkamata kõrgliiga klubides ja 2005. aasta suvel Getafe ostis Güiza 800 tuhande euro eest, mis oli sellel ajal klubi suurim ülemineku summa. Getafes löödud väravate arv oli tunduvalt väiksem ja 2006–2007 hooajal oli ta sunnitud haigestumise tõttu mitu mängu vahele jätma. Samal hooajal Hispaania karika valikmängus oli ta osaline, kui Getafe võitis Barcelonat ja jõudis finaali. Barcelona oli võitnud esimese mängu 5:2, kuid koduväljakul mängitud teises mängus Getafe võttis puhtalt 4:0 võidu ja Güiza lõi nendes kaks. Finaalis oli Sevilla siiski parem tulemusega 1:0 Hoolimata Getafees heast hooajast otsustati Güiza müüa 2007. aasta suvel ja ostjaks oli tema endine klubi Mallorca. Leping oli neljaks aastaks ja müügisummaks arvatakse olevat 5 miljonit eurot. Läbirääkimistel osales ka Venemaa klubi Kaasani Rubin, kuhu siirdus Güiza klubikaaslane Veljko Paunović. Güiza teatas, et soovib jääda Hispaaniasse. 2007–2008 hooaeg Mallorcas oli Güizale edukas ja ta sai Hispaania põhiliigas parimale väravalööjale määratud Pichichi auhinna 27 löödud väravaga. Debüüt Hispaania rahvuskoondises toimus 21. novembril 2007, kui kohtuti 2008. aasta Euroopa meistrivõistluste viimases valikmängus Põhja-Iirimaa meeskonnaga. Ta valiti ka Hispaania meeskonda 2008. aasta EM-i finaalturniirile. Ta kuulus põhirivistusse ka alagrupi viimases mängus, kui kohtuti Kreeka meeskonnaga, ja tegi seal oma esimese värava rahvuskoondises. Seisuga 27. juuni 2008 on ta osalenud koondise 7 mängus ja löönud 2 väravat. 2008. aasta juulis järgis Güiza koondise peatreenerit Luis Aragonési ja siirdus väidetavalt 17,5 miljoni euro eest Istanbuli klubisse Fenerbahçe. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2008. Vaadatud 2. augustil 2008.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Daniel Güiza Personal Web Daniel Güiza Football Database kodulehel
Saint Helena lipp

Saint Helena lipp on Suurbritannia meretaguse ala Saint Helena lipp. Lipp on kasutusel alates 4. oktoobrist 1984.
Saint Helena vapp

Saint Helena vapp on Suurbritannia meretaguse ala Saint Helena vapp. Vapp on kasutusel alates 30. jaanuarist 1984. Vapil on kujutatud stiliseeritud sainthelena tülli (Charadrius sanctaehelenae) ja rannakaljusid purjelaevaga.
Vassili Zaitsev

Vassili Grigorjevitš Zaitsev (Василий Григорьевич Зайцев) (23. märts 1915 – 15. detsember 1991) oli Nõukogude Liidu snaiper Teise maailmasõja ajal. Ta oli auastmelt kapten. Vassili Zaitsevit iseloomustas erakordne laskmisoskus. 10. novembrist kuni 17. detsembrini 1942 Stalingradi lahingute käigus tappis ta 225 Wehrmachti sõdurit ja ohvitseri, sealhulgas 11 vaenlase snaiprit. [viide?] Nõukogude Liidu kangelane Lenini orden Isamaasõja ordeni I järk Stalingradi kaitsemedal Medal võidu eest Saksamaa üle "Vaenlane väravas" (2001) [[[Kategooria:Nõukogude Liidu kangelased]]
Arvi Parbo

Sir Arvi Hillar Parbo (10. veebruar 1926 Tallinn – 1. mai 2019) oli Eesti päritolu Austraalia mäeinsener ja tööstur. Ta oli samaaegselt kolme Austraalia suurima ettevõtte juht. 1978. aastal löödi ta Austraalia tööstuse arendamise eest rüütliks (Knight Bachelor). Arvi Parbo kasvas üles Kääsla talus Loodna lähedal Läänemaal, kus õppis Loodna algkoolis. Pärast seda õppis ta Gustav Adolfi Gümnaasiumis ja Tallinna Tehnikumis. Parbo põgenes Eestist suure põgenemise lainega 1944. aastal 18-aastaselt ja oli Saksamaal põgenikelaagris kuni 1949. aastal Austraaliasse siirdumiseni. Saksamaal lõpetas ta keskkooli Lübecki Eesti Gümnaasiumis ning õppis seejärel Clausthali Mäeakadeemias. Ta abiellus Saima Sootsiga 1953. aastal (üks tütar, kaks poega). Austraalias lõpetas ta Adelaide'i Ülikooli mäeinsenerina 1956. Õige pea pärast õpinguid asus ta tööle Western Mining Corporationisse. Ta oli Western Mining Corporationi esimees 1974–1990, ALCOA of Australia esimees 1978–1996 ning Austraalia suurima ettevõtte Broken Hill Proprietary (BHP) esimees 1989–1992. Arvi Parbo oli Munich Reinsurance Company of Australia Limited esimees 1984–1998, Zurich Australian Insurance Groupi esimees 1985–1998. Ta oli Aluminium Company of America direktor 1980–1998, Hoechst Australian Investmentsi direktor 1981–1997, Chase AMP Bank Limited direktor 1985–1991 ning Sara Lee Corporationi direktor 1991–1998. Elizabeth II andis talle aadlitiitli Knight Bachelor, 1978 Saksamaa Liitvabariigi Teeneteordeni Suur Teeneterist (Verdienstorden der Bundesrepublik Deutschland, Großes Verdienstkreuz), 1979 Gold Medal, Institute of Mining and Metallurgy London 1983 Australasian Institute of Mining and Metallurgy Medal, 1983 John Storey Medal, 1984 Sir Willis Connolly Medal, 1986 Kernot Medal, 1989 Deakini Ülikooli audoktor, 1989 Monashi Ülikooli audoktor, 1989 Curtini Tehnikaülikooli audoktor, 1989 Jaapani Püha Aarde ordu suurpael, 1990 Flindersi Ülikooli audoktor, 1991 Austraalia Companion of the Order Australia (AC), teenete eest kaevandustööstuse ja kaubanduse alal, 1993 Chairman of the year, Australian Institute of Company Directors, 1995 ANZAAS Medal, 1996 Kesk-Queenslandi Ülikooli audoktor, 2000 Sydney Ülikooli audoktor, 2000 Eesti Valgetähe II klassi teenetemärk, 2001 Centenary Medal, Austraalia, 2003 Ta abiellus Saima Sootsiga 1953. aastal (üks tütar, kaks poega). Rüütliks löödud eestlane loovutas perearhiivi Läänemaa muuseumile - Postimees, 4. september 2008. Pikem elulugu on raamatus "Eesti teadlased ja insenerid välismaal", Teaduste Akadeemia Kirjastus, Tallinn 2011. Arvi Parbo, Encyclopedia of World Biography Arvi Parbo, Strathdon Community Council Sissekanne Väliseesti isikuloolises andmebaasis (VEPER)
Tallinna–Saku tee

Tallinna–Saku tee (varem Tallinna–Saku–Laagri tee, registrinumbriga 11340) on kõrvalmaantee Tallinna linnas ja Saku vallas. Tee pikkus on 11,5 km, sellest Tallinna linnas 2,8 km (Männiku tee). Tee saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla maantee kuuendal kilomeetril Tallinna linnas ning lõpeb Saku alevikus ristumisel Saku–Tõdva ja Saku–Laagri teega. Tee kulgeb läbi Tallinna linna, Männiku ja Tammemäe küla ning Saku aleviku. Tee ületab üht silda (Saku sild üle Vääna jõe tee üheteistkümnendal kilomeetril) ja viit truupi. Teele jääb viis bussipeatust: Männiku jaam, Tammemäe, Õlletehas, Keskuse ja Salu. Teega ristuvad üheksandal ja kümnendal kilomeetril Saku liiklussõlme ühendusteed. Tee on asfaltkattega. Tallinna ja Saku vahel on tee klass III, Saku ja Tallinna piires on tee klassita. Tee liiklussagedus on üle 6000 auto ööpäevas. Kiiruspiirangud on Tallinnas ja Sakus ning nende asulate läheduses (50 ja 70 km/h). Teevalgustus on Tallinnas, Sakus ja Männiku keskuses. Varem ulatus tee Sakust edasi Laagri alevikuni, kus see lõppes ristumisel Tallinna–Pärnu–Ikla maanteega. Varasema Tallinna–Saku–Laagri tee kogupikkus oli 18,5 km. Saku ja Laagri vahel jäid teele Juuliku, Jälgimäe ja Tänassilma küla, Jälgimäe sild üle Vääna jõe, kuus truupi ning seitse bussipeatust (Pähklimäe, Kurvi, Murumäe, Jälgimäe, Topi, Jõenurme, Punamäe). Pärast tee lühendamist on Saku ja Laagri vaheline teelõik arvatud Saku–Laagri, Kanama–Saku ja Jälgimäe tee koosseisu.
Saku–Tõdva tee

Saku–Tõdva tee (registrinumber 11342) on 7,4 km pikkune kõrvalmaantee Saku vallas. Tee saab alguse Saku alevikus Tallinna–Saku ja Saku–Laagri tee ristumisel ning lõpeb Tõdva–Hageri tee esimesel kilomeetril Tõdva külas. See kulgeb läbi Kasemetsa, Kajamaa ja Tõdva küla ning Saku aleviku. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga seitset truupi. Teele jääb viis bussipeatust: Pähklimäe, Saku Kingu, Preeria, Kasemetsa, nimeta. Teega ristub esimesel kilomeetril Rahula–Saku tee ja neljandal kilomeetril Kasemetsa–Kiisa tee. Tee on kuni Kasemetsa–Kiisa teeni asfaltkattega, edasi mustkattega. Saku alevikus on tee tänavaklassist, edasi kuni Kasemetsa–Kiisa teeni on tee klass III, tee lõpuosas on tee klassita. Kuni Kasemetsa–Kiisa teeni on liiklussagedus üle 6000 auto ööpäevas, edasi on liiklussagedus 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on tee alguses ja lõpus (50 ja 70 km/h). Tee on valgustatud Saku alevikus, samuti on valgustatud lühike lõik tee 7. kilomeetril.
Kanama tee

Kanama tee (registrinumber 11343) oli kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus oli 2,4 km. Tee sai alguse Tallinna–Saku–Laagri tee viieteistkümnendal kilomeetril Jälgimäe külas ning lõppes Tallinna–Pärnu–Ikla maantee üheksateistkümnendal kilomeetril Jõgisoo küla (Saue vald) ja Saue küla (Saku vald) piiril. Tee kulges läbi Jälgimäe ja Saue küla. Tee ei ületanud ühtegi silda, küll aga üht truupi. Bussipeatusi teele ei jäänud. Teega ristus teisel kilomeetril Kanama–Üksnurme tee. Tee oli pinnatud kruusatee. Endise kõrvalmaanteega samas ulatuses on tee liikluspind (aadressiobjekt) Kanama tee. Maanteevõrgu ümberkorraldamise järel on Kanama tee Kanama–Saku tee koosseisus.
Kanama–Üksnurme tee

Kanama–Üksnurme tee (registrinumber 11344) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 4,4 km. Tee saab alguse Kanama–Saku tee esimesel kilomeetril Saue külas ning lõpeb Rahula–Saku tee kuuendal kilomeetril Üksnurme külas. Tee kulgeb läbi eelnimetatud külade. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kuut truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on kruusatee. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
2007. aasta naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

2007. aasta naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Venemaal Jakutskis 13.–29. juunini 2007. Neljandat korda tuli maailmameistriks Tamara Tansõkkužina.
Rahula–Saku tee

Rahula–Saku tee (registrinumbriga 11345) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 7,7 km. Tee saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla maantee kahekümnendal kilomeetril Jõgisoo küla (Saue vald) ja Rahula küla (Saku vald) piiril ning lõpeb Saku–Tõdva tee esimesel kilomeetril Saku alevikus. Tee kulgeb läbi Rahula ja Üksnurme küla ning Saku aleviku. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kuut truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Teega ristub kuuendal kilomeetril Kanama–Üksnurme tee. Tee on peamiselt pinnatud kruusatee. Tee teisel kilomeetril on mustkattega teelõik, tee viimasel kilomeetril on asfaltkattega teelõik. Tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus on kuni Kanama–Üksnurme teeni 200–500 autot ööpäevas, edasi 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute kohta andmed puuduvad. Saku alevikus on teevalgustus.
Kihnu Virve

Virve-Elfriide Köster (neiupõlvenimi Haavik, rohkem tuntud Kihnu saarel Järsumäe talus asuva elukoha järgi Järsumäe Virvena või Kihnu Virvena; 30. jaanuar 1928 Pärnu – 10. detsember 2022) oli eesti rahvalaulik. Ta on ligi neljasaja[viide?] laulu autor, tema tuntuimaks lauluks on "Merepidu". Selle laulu tegi kuulsaks ansambel Kukerpillid, kelle repertuaari on Virve andnud kümneid lugusid. Lapsena tahtis ta saada balletitantsijaks ja lastekirjanikuks. Ta kirjutas 14-aastaselt oma esimese laulu, mis pajatab tema ema kalamüügist mandril. Umbes paarkümmend aastat tagasi asutas Virve oma pereansambli, mille liikmed peale tema on Urve Uustalu, Reena Laos ja Raina Kiviselg. Virve teine[küsitav] plaat ilmus 2007. aastal koostöös Olavi Kõrrega, sellel kõlavad Virve laulude töötlused. 2008. aasta novembris käis ta oma pereansambli, Manija Poiste ja Kihnu käsitöömeistri Härma Roosiga Veneetsias. Ta osales detsembris 2008 TV3 saates "Võta või jäta", võites seal ühe sendi. Duubelplaat "Mere pidu" ilmus 9. veebruaril 2009 ja juhtis mõnda aega plaadimüügi edetabeleid. 8. juunil 2009 tegi ta langevarjuhüppe. Ta nimetas seda oma kõige põnevamaks kogemuseks. 2009. aastal oli ta Eesti naisartist, kelle plaate osteti Eestis kõige enam. Virvel on tütar Urve Uustalu. 2008 – Pärnumaa vapimärk (Kihnu rahvalaulik) 2011 – Valgetähe V klassi teenetemärk "Kihnu Virve laulud", koostanud Sirje Roomet, 2006, ISBN 9789985017333 Järsumäe Virve ja Olavi Kõrre, "Süda on nooruse värav", 2007 2008. aasta suvetuuri Pärnu kontserdil tehtud kontsertsalvestis "Mere pidu", 2009 Järsumäe Virve & Pereansambel - Elu küünal - laulud jõulu- ja ootusajast, 2011 Veiko Märka, "Kihnu Virve", Eesti Ekspress, 1. veebruar 2008 Marju Rebane (august 2020). "MAALEHE ARHIIVIST | Külas Kihnu Virvel: lapsena tahtsin baleriiniks saada, aga kõige põnevam kogemus oli langevarjuhüpe!". Maaleht. Delfi Meedia AS. Originaali arhiivikoopia seisuga 10.11.2022. Vaadatud 10. detsembril 2022. Kogu ekspositsioon ulatub ajas tagasi kuni 100 aastat. Rainer Kerge, "Kihnu Virve muutis Venezias Tšehhi lennuki reisiplaani", Õhtuleht, 15. november 2008 "Kihnu Virve tegi «Võta või jätas» tagurpidi mängu", Elu24, 12. detsember 2008 Katrin Pauts, "Kuidas Kihnu Virve võidetud ühesendise võidu kätte saab?", Õhtuleht, 13. detsember 2008 Rainer Kerge, "Järsumäe Virve tegi 81aastaselt koos järeltulijatega oma elu esimese langevarjuhüppe: "Terve maa oli laiali ees!"", Õhtuleht, 10. juuni 2009 Jaanus Kulli, Jaan Tätte "Tulemine" tegi plaaditurul puhta töö, Õhtuleht, 13. veebruar 2010 Virve Köster saates "Kukul külas", 24. veebruar 2008, 1. osa, 2. osa Silvi Kanošina "Virve Köster: Naa kaua, kui kõriorel kordõs ond, kätt ede panna ei sua, laulupõuda ei põlõ!" Pärnu Postimees, 25. jaanuar 2008 Silvi Kanošina "Kihnu Virvet käis õnnitlemas president" Pärnu Postimees, 29. jaanuar 2008 "Kihnu Virve tutvustab Veneetsias Kihnu kultuuri" ERR, 3. november 2008 Andris Tammela Kihnu Virve võeti Venezias hiilgavalt vastu Pärnu Postimees, 11. november 2008 "Kihnu Virve uus plaat on tõeline menuk" EPL, 23. veebruar 2009 Karilin Engelbrecht "Kihnu Virvest valmib tõsieluseriaal" Elu24, 27. august 2009
Ingla Leis

Ingla Leis (29.06.1933 - 25.10.2023) oli kultuuritöötaja Saaremaal Tornimäel. 2013 – Saare maavalitsuse teeneteplaat Aimi Pitk, "Tornimäe rahvas austas Ingla Leisi", Meie Maa, 7. juuli 2008 Aimi Pitk, "Ingla Leis ei väsi tegutsemast", Meie Maa, 21. juuni 2008 Liis Pallas, "Ingla Leis – 40 aastat kultuuritööd", Oma Saar, 16. aprill 2007 "Ingla Leis tunnistati harrastusteatrite festivalil parimaks naisnäitlejaks", Meie Maa 9. mai 2000
Kasvatusteadlane

Pedagoog (vanakreeka keele sõnast paidagogos 'lapse saatja') on pedagoogikateadlane või pedagoogilisi teadmisi rakendav ja õpetajana töötav inimene. Pedagoog kitsamas tähenduses on õpetaja ametijärk[viide?]. Noorempedagoogi, pedagoogi või vanempedagoogi ametijärgu omistamiseks peab kandidaat vastama Haridus- ja teadusministeeriumi kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele. Vana-Kreekas oli pedagoog (paidagogos) usaldusväärne, sageli vanem ja kogenum ori, kellele usaldati laste saatmine kooli ja nende tagasitoomine. Pedagoogi ülesandeks oli laste järele vaadata, et nendega midagi tee peal ei juhtuks. Pedagoog viibis sageli ka koos lastega õppetundides, ta võis seal kanda ka laste motiveerimise (sh karistamise) ülesannet. Pedagoog ise õpetamisega ei tegelenud. Eesti haridussüsteemis on neli õpetaja ametijärku: noorempedagoog, pedagoog, vanempedagoog ja pedagoog-metoodik. Kõrgeima kvalifikatsiooniga ametijärgu nimetusena on kasutusel sünonüümselt ka õpetaja-metoodik. õppejõud Pedagoogide kvalifikatsiooninõuded Pedagoogide atesteerimise tingimused ja kord
Dandong

Dandong (丹东, Dāndōng) on linn Hiinas Liaoningi provintsis, Dandong Shi keskus. Dandong asub Yalu jõe suudmes. Jõe vastaskaldal asub Põhja-Koreas olev Sinuiju linn, mis on umbes sama suur kui Dandong ning on Põhja-P'yŏngani provintsi keskus. Neid ühendab omavahel raudteesild. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 577 935. Dandongis on parasvöötme kliima. Mõnevõrra pehmendab seda lähedus Kollase mere Korea lahele. Mere lähedus suurendab jällegi sademete hulka. Dandongis on kõige soojem kuu august (keskmiselt +23,4 °C). Kõige külmem kuu on jaanuar (–7,4 °C). Aasta keskmine temperatuur on +8,9 °C. Dandongi aasta keskmine sademete hulk on 926 mm. Kõige sajusemad kuud on juuli (252 mm) ja august (218 mm). Kõige kuivemad kuud on jaanuar (7 mm) ja veebruar (10 mm). Umbes samasugune on õhuniiskuse muutus, mis on kõige suurem juulis (89%) ja augustis (86%) ning kõige väiksem veebruaris (53%) ja jaanuaris (55%). Sajupäevi on kõige rohkem juulis (15,6) ja augustis (12,0), kõige vähem veebruaris (3,6) ja jaanuaris (3,8). Päike paistab aastas keskmiselt 2459 tundi, kõige rohkem mais (243 tundi) ja aprillis (234 tundi) ning kõige vähem juulis (159 tundi) ja novembris (172 tundi). Suur maailma atlas, lk 88 World Gazetteer[alaline kõdulink]
Patendiraamatukogu

Patendiraamatukogu on tööstusomandialase informatsiooni tutvustamise ja levitamise keskus, mille põhimõttelise statuudi kehtestab Tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (vastu võetud 20. märtsil 1883, uuesti läbi vaadatud Brüsselis 14. detsembril 1900, Washingtonis 2. juunil 1911, Haagis 6. novembril 1925, Londonis 2. juunil 1934, Lissabonis 31. oktoobril 1958 ja Stockholmis 14. juulil 1967 ning parandatud 28. septembril 1979) artikli 12 lõige 1, mille kohaselt iga liidu liikmesriik kohustub looma eriameti tööstusomandi õiguskaitse asjade ajamiseks ja üldsusele patentide, kasulike mudelite, tööstusnäidiste ja kaubamärkide tutvustamise keskuse. Patendiraamatukogu funktsioone täitvate keskuste loomine on kohustuslik kõigile tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooniga liitunud riikidele. Konventsiooniga on praeguseks liitunud absoluutne enamus maailma riike. Eri riikide patendiraamatukogude vahel toimub reeglina ka tööstusomandialase informatsiooni vastastikune vahendamine, et levitada oma asukohariigi tööstusomandialast dokumentatsiooni teistesse riikidesse. Vastastikusteks vahetus- või müügiobjektideks on tööstusomandialase informatsiooni kandjad (bülletäänid, elektroonilised infokandjad või mikrokandjad). Eestis täidab nimetatud keskuse funktsioone Eesti Intellektuaalomandi ja Tehnoloogiasiirde Keskus, mis vahendab Eesti Patendiameti publitseeritavate tööstusomandialaste dokumentide kohta infot nii siseriiklikule kui ka rahvusvahelisele tarbijaskonnale. Eesti Intellektuaalomandi ja Tehnoloogiasiirde Keskus Patendiamet Tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni eestikeelne versioon Tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni ingliskeelne versioon