laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tor Åge Bringsværd

Tor Åge Bringsværd (sündinud 16. novembril 1939 Skienis) on norra näite- ja proosakirjanik ning tõlkija. Koos oma kaasautori Jon Bingiga oli ta üks esimesi norra ulmekirjanikke. Ta nimetab ennast anarhistiks. "Bazar", 1970 "Den som har begge beina på jorda står stille", 1974 "Syvsoverskens dystre frokost", 1976 "Pinocchio-papirene" 1978 "Minotauros" 1980 "Ker Shus" 1983 "Gobi. Barndommens måne" 1985 "Gobi. Djengis Khan" 1987 "Gobi. Djevelens skinn og ben" 1989 "Gobi. Min prins" 1994 "Den enøyde" 1996 "Gobi. Baghdad" 1997 "Pudder? Pudder! eller: Sleeping Beauty in the Valley of the Wild, Wild Pigs" 2001 "Rundt solen i ring" 1967 "Probok" 1968 "Ruffen, sjøormen som ikke kunne svømme" 1973 "Ruffen på nye eventyr" 1975 "Ruffen og den flyvende hollender" 1982 1994 – Doblougi preemia Tor Åge Bringsværdi koduleht
Hipiliikumine

Hipiliikumine oli noorsoo stiihiline protestiliikumine, mis sai alguse 1960. aastate Ameerika Ühendriikides. Hipid ehk lillelapsed olid kodanliku tarbimisühiskonna ideaalides pettunud, peamiselt kodanlikest või väikekodanlikest perekondadest pärit noored. Hipide eelkäija oli Beat Generation. Sellele iseloomulik mässulisus ja aktiivne protest asendus hipidel konfliktituse, vägivallatuse ja armastuse kultusega (loosung "Make Love, Not War"). Eeskujusid otsiti idamaisest (zen-budism, hinduism) ja varakristlikust müstikast, sukelduti oma sisemaailma, narkootikumide abil püüti saavutada erilist õndsusseisundit. Ühiskonnast lahku löönud hipid moodustasid kolooniaid (hipikommuunid), mille liikmed hülgasid üldtunnustatud eluviisi, käitumisnormid ja rõivastuse. Nad propageerisid lihtsust, siirust ja loomulikkust ning täielikku seksuaalset vabadust. Katsetati ka niinimetatud psühhedeelse (narkootikumide põhjustatud elamustest ja visioonidest inspireeritud) muusika, kunsti ja luulega. Igapäevasesse moestiili tõid hipid pikad juuksed ja kirkad värvid, pärlitest käenöörikesed ja kaelakeed, liibuvad trikoosärgid, alt laienevate püksisäärtega nn trompetpüksid, heegeldatud murumütsid, vestid, maksiseelikud ja platvormkingad, helesinised kulunud teksad ja teksajakid, ruudulised särgid, teksariidest või värvimata linasest riidest õmmeldud pika sanga ja narmastega kotid. Hipiliikumine sai Eestis alguse 1960. aastate keskel ja jätkus 1970. aastatel. Kümnendi lõpuaastatel polnud Nõukogude Liidu hipid enam pelgalt Lääne hipiliikumise jäljendajad, vaid omaette võrgustikuline subkultuur, mida ilmestasid släng, kindlad kogunemiskohad, stiilielemendid ja praktikad. Nõukogude hipisid on antropoloog Terje Toomistu kirjeldanud kujuteldava mujaloleku mõiste kaudu, mida tekitasid rokkmuusika mõju, side Lääne noorte- ja popkultuuriga, rändamine mööda Nõukogude Liidu avarusi, aga ka vaimsed praktikad ja psühhoaktiivsed ained. Christiania Flower power Psühhedeelia Woodstocki festival Hipid www.miksike.ee (vaadatud 06.04.2018) Marju Meidla, Gennadi Skromnov. Eesti hipiliikumise unustatud avangard – Müürileht, 19. oktoober 2017 (Vaadatud 18.03.2018) Toomistu, Terje (november 2018). "Nõukogude hipide passiivne protest". Vikerkaar. Vaadatud 14.10.2021. Toomistu, Terje (2016). The Imaginary Elsewhere of the Hippies in Soviet Estonia. Rmt-s: Dropping out of Socialism: The Creation of Alternative Spheres in the Soviet Bloc. Toim. J. Fürst, J. Lanham: Lexington Books. Lk 41-62. Hannes Varblane, Hipid & hipitsemine, sirp.ee, 10.05.2013 Jaanus Kulli, Nõukogude hipi võluvaibal Kesk-Aasias, sirp.ee, 03.04.2014 (Nõukogude hipi võluvaibal Kesk-Aasias, dea.digar.ee, Sirp, nr 13, 4. aprill 2014) Terje Toomistu, Piiritud lennud paigalseisus, Vikerkaar, Veebruar 2021
Tiigel

Tiigel on laborites kasutatav, enamasti tassikujuline tulekindel sulatusnõu, kus viiakse läbi katseid, mis vajavad väga kõrget temperatuuri. Tiiglid võivad kujult olla väga erinevad ning tavaliselt on nad varustatud spetsiaalse tiigli kaanega.
Kamppi keskus

Kamppi keskus (soome Kampin keskus) on Helsingis Kamppi linnaosas asuv kompleks, mis valmis 2006. aastal. See asub vana bussijaama kohal Lasipalatsi taga. Ehitustööd kestsid 4,5 aastat. Kompleksi kogupindala on 135 000 m². Keskuses on linnalähi- ja maaliinide bussijaam; Helsingi metroo Kamppi metroojaam; maa-alune parkla; 6-korruseline kaubanduskeskus poodide, restoranide ja ööklubidega; bürooruumid ja luksuskorterid.
Ott Köstner

Ott Köstner (sündinud 9. novembril 1963) on eesti majandustegelane ja poliitik. Ta on lõpetanud 1981. aastal Tallinna 2. Keskkooli. Köstner on 1991. aastal asutatud arvutifirma Tigma kaasasutaja ja -omanik, praegu nõukogu liige. Köstner oli Eesti Kongressi liige. 1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisliidu Eesti Kodanik nimekirjas ja sai 335 häält, kuid ei osutunud valituks.. Ta on reservohvitser ja kaitseliitlane ning sai 1998. aastal leitnandi auastme. Ott Köstner on kuulunud Erakonna Eestimaa Rohelised juhatusse. Äriregistri andmeil astus ta erakonda 7. mail 2005, lahkus erakonnast aga viis korda: 18. mail 2010, 24. mail 2010, 28. mail 2010 (kaks korda) ning 21. jaanuaril 2011. http://www.vvk.ee/varasemad/?v=r92 Sõjaväeliste auastmete andmine. Vabariigi presidendi käskkiri. Riigi Teataja, 26. veebruar 1998. Äriregistri päring, 8. märts 2012
Trummikile

Trummikile (ladina keeles membrana tympanica; membrana tympani) on paljudel tetrapoodidel kõrvas paiknev õhuke membraan, mis eraldab väliskõrva keskkõrvast. Trummikile areng, anatoomia, kuju, sooned, morfoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Paljudel roomajatel on trummikile. Trummikile puudub osadel sisalikel. Madudel puuduvad nii väliskõrv kui ka trummikile. Keskkõrv on neil olemas, kuid see ei osale kuulmisel. Täiskasvanud inimesel paikneb trummikile välimise kuulmekäigu (vastsündinul ei ole see veel formeerunud) lõpus. Inimestel koosneb see kollageenkiude sisaldavast sidekoelisest ovaalsest lestest, mille läbimõõt on umbes 0,1 mm ja pindala umbes 0,7 cm2. Seestpoolt on trummikile kaetud limaskestaga ja väljastpoolt epidermisega. Seespool trummikilet on trummiõõs. Trummikile võib krooniliste kõrvapõletike põdemisel küll mulgustuda, kuid harilikult taastub hiljem. Helilained panevad trummikile vibreerima. Trummikile abil muundatakse helirõhu võnkumine mehaaniliseks võnkumiseks (vibratsioon). keskkõrv sisekõrv väliskõrv D.R. Khanna,Biology of Reptiles, lk 329, 2004, Discovery Publishing House, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 13.12.2013) (inglise keeles) Konstantin Bogdanov, Biology in Physics: Is Life Matter?, lk 127, 2000, Academic Press, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 13.12.2013) (inglise keeles) Meeli Roosalu. Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, lk 235, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
Keskkõrv

Keskkõrv (ladina keeles auris media) on paljudel selgroogsetel peas paiknev kõrva osa. Keskkõrv on täidetud õhuga. Keskkõrva areng, anatoomia, morfoloogia, funktsioonid ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Madudel on keskkõrv jalusena olemas, see lõpeb ovaalaknaga. Kuid kuna maod õhu kaudu levivaid võnkeid peaaegu ei kuule, siis on vähe tõenäoline, et keskkõrv neil kuulmisel osaleb. Keskkõrv koosneb trummiõõnest, kolmest kuulmeluukesest ja kuulmetõrvest. Keskkõrv piirneb ühelt poolt trummikilega ja teiselt poolt esiku- ehk ovaalaknaga. Keskkõrv on kõrge ja kitsas ning täidetud õhuga, mis pääseb sinna ninaneelust algava kitsa toru kaudu. Seda toru nimetatakse Eustachi tõriks ehk kuulmetõriks ning see avaneb neelamise ja haigutamise ajal. Kuulmetõri tagab, et oleks ühesuguse õhurõhk mõlemal pool trummikilet. Keskkõrvas muundatakse helirõhu võnkumine mehaaniliseks võnkumiseks trummikile abil. Trummikile edastab võnked trummiõõnde kolmele kuulmeluukesele – vasarale, alasile ja jalusele. Vasar on kinnitatud trummikile külge. Alasi kaudu antakse vasara võnkumine edasi jalusele, mis on kinnitatud ovaalakna väikese membraani külge. Kui luukesed hakkavad võnkuma, siis tõukab ja tõmbab jalus membraani, mis katab ovaalset aknakest. Ovaalakna kaudu avaneb sissepääs teosse. Trummikile võngete ülekandmisel ovaalaknale käituvad luukesed kangide reana, mille toimel ülekantav jõud võib vaiksete helide puhul suureneda kolm korda. Ülekanne on korraldatud nii, et väike rõhk suurele pinnale teisendatakse suuremaks rõhuks väiksemale pinnale, sest trummikile pindala on 15–30 korda suurem kui ovaalakna pindala. Kuulmekile poolt edastatavad võnked kantakse kuulmeluukeste abil sisekõrva. Keskkõrva võivad ohustada liigkiired õhurõhumuutused, aga ka mitmesugused keskkõrvapõletikud (äge, bakteriaalne, liiteline, sekretoorne, seroosne ja krooniline keskkõrvapõletik). Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Koolibri, lk 236, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
Trummiõõs

Trummiõõs on ca 1ml mahuga õhku sisaldav ruum, mis asub oimuluu püramiidis. Trummiõõne lateraalse ja mediaalse seina vahel paiknevad kuulmeluukesed – vasar, alasi ja jalus. Kuulmeluukesed on omavahel ühendatud liigeste ja sidemete abil, moodustades liikuva ahela kuulmekile ja ovaalakna vahel.
Volkswagen AG

Volkswagen Aktiengesellschaft (inglise keeles Volkswagen Group) on Saksa ettevõte, ning on Euroopa ja maailma suurim[küsitav][viide?] autotootja. Ettevõtte peakorter asub Alam-Saksi liidumaal Wolfsburgis. Ettevõtte eripäraks on, et 14,9% aktsiatest kuulub Alam-Saksi liidumaale (hulk on muutuv) ja 30,9% teisele autotootjale Porschele, kusjuures Volkswagen omab 100% Porschest. Asutatud 28. märtsil 1937. Eesmärgiks oli toota Volkswageni autot, mis algselt kandis nime Porsche Type 60 ning millele pidi järgnema mudel Volkswagen Type 1, mis on tuntud kui Volkswagen Beetle. Peagi pärast Fallerslebeni tehase valmimist algas II maailmasõda ning asuti tootma militaarkasutusse mõeldud Kübelwageneid ja Schwimmwageneid. Pärast sõda juhtis ettevõtet Briti major Ivan Hirst. Audi Bentley Bugatti Lamborghini Porsche SEAT Škoda Volkswagen Traton – Traton SE, (ehk Traton Group) on endine Volkswagen Truck & Bus AG MAN Navistar, endine International Harvester Scania Volkswagen Caminhões e Ônibus Ducati Auto Union DKW Horch NSU Wanderer "Volkswagen Group - Investor Relations - Annual Report 2007" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2011. Vaadatud 16. oktoobril 2008. "Volkswagen AG - Other Companies". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. jaanuar 2010. Vaadatud 16. oktoobril 2008. Volkswagen AG - List of Holdings (as of 31 Dec 2007)[alaline kõdulink] (pdf)  Volkswagen AG – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Mait Künnap

Mait Künnap (sündinud 23. septembril 1982) on Eesti tennisist ja tennisetreener. Tema senise karjääri parim koht on olnud 705. (4. august 2008). Paarismängus on kõrgeimaks ATP edetabelikohaks 377. (4. juuli 2005). Mait Künnap on mitmekordne Eesti meister nii noorte- ja täiskasvanute seas, nii üksik- kui paarismängus. Kuuel korral on ta kuulunud Eesti Davise karikavõistluste meeskonda. Mait Künnapi andmed ATP ametlikul kodulehel Biograafia ESBL-is Mait Künnap - esinumber Õhtuleht, 15. juuni 1999 "Kaia Kanepit saadab ookeani taga Mait Künnap", Õhtuleht, 2. august 2009 Mait Künnap jagab kodulinna lastele tennisemängu tarkusi Pärnu Postimees 9. märts 2012
Rebane (perekond)

Rebane (Vulpes) on perekond kisjkalisi koerlaste sugukonnast. Perekonna nimetuse võttis kasutusele Frisch 1775. Perekonnale rebane on iseloomulikud küllaltki pikk (pikem kui koertel) ja madal keha, suhteliselt lühikesed jalad (lühemad kui koertel), pikk kitsas terav koon, suured teravatipulised kõrvad ja ümara otsaga kohev saba, mille pikkus on vähemalt pool, sageli ka terve pea ja keha pikkus. Rebased on koertest graatsilisemad ja kassisarnasemad. Pupillid on ereda valguse käes enamasti ellipsikujulised. Pupillide kuju on üldiselt vertikaalselt ovaalne. Mõnel liigil on vänge "rebasehais", mis peamiselt tuleb saba selgmises osas sabajuure lähedal asuvast näärmest. Emastel on tavaliselt 6 või 8 nisa. Rebane ja teised lähedased perekonnad on kassisarnased, sest nad toituvad sarnasel viisil. Rebased, nagu kassidki, peavad jahti üksinda öisel ajal ning nende saakloomad on väikesed. Nagu kassidki, näevad rebased pimedas hästi ja nende silmad on elliptilised. Ka tundlikud vibrissid ehk kompekarvad, kerge ja osav keha ning pikk saba (tasakaalu hoidmiseks) teevad rebased kassisarnasteks. Rebase perekonda kuulub 12 liiki: aafrika liivarebane ehk kahvatu rebane (Vulpes pallida), afgaani rebane (Vulpes cana), bengali rebane (Vulpes bengalensis), fennekrebane (Vulpes zerda), kapi rebane (Vulpes chama), kääbusrebane (Vulpes macrotis), korsak (Vulpes corsac), polaarrebane (Vulpes lagopus), rebane ehk punarebane (Vulpes vulpes), tiibeti liivarebane (Vulpes ferrilata), välerebane (Vulpes velox) ja liivarebane (Vulpes rueppelli). Paljud uurijad arvavad fennekrebase eraldi perekonda Fennecus. Geneetilised uuringud näitavad, et afgaani rebane on fennekrebase lähedane sugulane (lahknenud 3–4 miljonit aastat tagasi). Seega peaksid nad kuuluma samasse perekonda. Rebasele lähedased perekonnad on ka Atelocynus, maikong (Cerdocyon), Pseudalopex, pamparebane (Dusicyon), kõrvukrebane (Otocyon), hallrebane (Urocyon) ja polaarrebane (Alopex; kõige lähedasem). Nii hall- kui ka polaarrebaseid on tahetud liita perekonnaga Vulpes. Üks ettepanek on vaadelda perekondi Vulpes, Fennecus ja Urocyon, kuid mitte perekonda Alopex, koera perekonna (Canis) alamperekonnana. Põhjaameerika punarebast on mõnikord nimetatud eraldi liigiks Vulpes fulva, kuid enamasti arvatakse ta punarebase alamliigiks (Vulpes vulpes fulva). Kääbusrebast ja väledat rebast on peetud ka ühte liiki kuuluvaks, sest on täheldatud nende ristumist. Rebased tekkisid pliotseenis. Rebase perekonna teadaolevalt vanim liik on Vulpes riffautae, kes elas 7 miljonit aastat tagasi Tšaadis[viide?]. Ta oli tänapäeva keskmise rebase suurune, ent märksa koerasarnasem. "Loomade elu", 7. kd, lk 225  Rebane – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Camden

See artikkel räägib Londoni linnaosa (borough) kohta. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Camden (täpsustus). Camden on Londoni linnaosa (borough), mis asub Charing Crossist loode suunas. Agar Town Belsize Park Bloomsbury Brondesbury Camden Town Chalk Farm Covent Garden Cricklewood Dartmouth Park Fitzrovia Fortune Green Frognal Gospel Oak Hampstead Highgate Holborn Kentish Town Kilburn Kings Cross Primrose Hill Saffron Hill St Pancras Somers Town South Hampstead Swiss Cottage Tufnell Park West End of London West Hampstead https://ons.maps.arcgis.com/home/item.html?id=a79de233ad254a6d9f76298e666abb2b http://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/populationestimatesforukenglandandwalesscotlandandnorthernireland http://www.camden.gov.uk/
Tartu tervishoiukorraldus

Tartu tervishoiukorraldust koordineerib Tartu Linnavalitsuse tervishoiuosakond. Tartus osutavate raviteenuste omapära tuleneb kahest asjaolust: Tartu on Lõuna-Eesti regionaalne keskus Tartus asub Tartu Ülikooli arstiteaduskond Asjaolu, et Tartu on Lõuna-Eesti regionaalne keskus, annab põhjenduse koondada Tartusse tehnoloogiamahukaid ja teabemahukaid raviteenuseid, mida ei ole otstarbekas osutada väiksemates asulates. Analoogne olukord tingib ka Tallinnas kallite raviteenuste osutamise mõttekuse. Ülikooli arstiteaduskonna olemasolu seab Tartu raviteenuste osutamisel Eesti tingimustes unikaalsesse olukorda. Ajakohase oskusteabe olemasolu tahes või tahtmata koondab komplitseeritud meditsiiniliste juhtumite lahendamise Tartusse. Nendest kahest mainitud asjaolust tulenevalt tuleb Tartu tervishoiu poliitikat kujundada mitte ainult Tartu keskselt, vaid tuleb arvestada: Lõuna-Eesti vajadusi Eesti vajadusi. Tartu keskne tervishoiukorraldus järgib Eestis väljakujunenud üldiseid põhimõtteid. Tartu tervishoiuasutuste loend "Ravikindlustuse kontrollimine". Eesti haigekassa. Vaadatud 04.10.2007.
Tartu sotsiaalhoolekanne

Tartu sotsiaalhoolekannet koordineerib Tartu Linnavalitsuse koosseisu kuuluv sotsiaalabi osakond. Sotsiaalhoolekande teenuseid osutatakse viies piirkondlikus osakonnas, kusjuures piirkondlike sotsiaalabi osakondade piirid ei kattu linnaosade piiridega: Tähtvere-Veeriku piirkond – hõlmab Emajõe ja Riia tänavast loode poole jääva Tartu linna osa. Karlova-Tamme piirkond – hõlmab Emajõe ja Riia tänavast kagu poole jääva Tartu linna osa. Ülejõe piirkond – hõlmab Emajõe ja Raatuse tänavast loodesse jääva Tartu linna osa. Annelinna piirkond – asub Emajõe vasakul kaldal Raatuse tänava ning Rõõmu teelt algavalt pikenduselt läbi Annelinna kuni Emajõeni. Nõlvaku piirkond – asub Emajõe vasakul kaldal Annelinna piirkonnast kagus.
NEP

NEP on Nepali maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee. NEP või nep tähendab ka Uut Majanduspoliitikat Nõukogude Liidus (novaja ekonomitšeskaja politika)
Zuihitsu

Zuihitsu (jaapani keeles 随筆 'nii nagu sulg liigub', 'sule järgimine') on jaapani kirjanduse žanr, milles kirjutatakse üles pähe tulnud mõtted. Kompositsioon on vaba, võimaldades hüppamist ühelt teemalt teisele. Sisse võib olla põimitud mälestusi, jutustusi, anekdoote, mõtisklusi ja aforisme. Seda žanrit on võrreldud esseega lääne kirjanduses (sõna zuihitsu tähendab tänapäeva jaapani keeles ka esseed). Žanr oli levinud Edo ajastul. Selle kolm tähtsamat teost on Sei Shōnagoni "Padjamärkmed" (Makura-no sōshi; valmis 1002; žanri esimene teos), Kamo no Chōmei "Hōjōki" (1212) ja Kenkō "Jõudeaja võrsed" (Tsurezuregusa; ajavahemikul 1330–1332).
NarTest Technologies

NarTest Technologies on Ameerika Ühendriikides tegutsev ettevõte, mille esimene toode oli kaasaskantav minilabor NarTest NTX2000. Seadme tööpõhimõtteks on fluorestsentsi mõõtmine. Valgusallikaks on ksenoonlamp, mille valgus suunatakse läbi difraktsioonvõre mõõteküvetile, sealt omakorda üle teise difraktsioonvõre fotokordistile. Saadud andmete põhjal genereeritakse "3D" pilt. Endel Siff on väitnud, et tuleval[küsitav] aastal valmistatakse ÜLE 9000 sellise toote.[viide?] Toivo Tänavsuu: Siff ja Neivelt aitavad Ameerikat sõjas uimastite vastu, ekspress.ee, 04. oktoober 2007 NarTest Technologies-i veeb
Zuja

Zuja [zuj'aa] (vene ja ukraina keeles Зуя, krimmitatari keeles Zuya) on alev Ukrainas Krimmi Autonoomses Vabariigis Bilogirski rajooni lääneservas, Zuja külanõukogu keskus. Ta asub Krimmi poolsaare keskosas Zuja jõe ääres kohas, kus Fundukla jõgi suubub Zujasse, 22 km kaugusel Bilozirskist ja 21 km kaugusel Simferopolist. Geograafilised koordinaadid on 45°03' N, 34°19' E. Kõrgus merepinnast on umbes 220 m. Elanike arv on umbes 8500 (2001). Neist 46% on venelased, 26% ukrainlased ja 22% krimmitatarlased. Kuni 1957. aastani oli Zuja küla Zuja rajoonis, 1959. aastast Simferopoli rajooni koosseisus, 1963. aastast Bilogorski rajooni koosseisus. Zujast on leitud kaks Tauria asulat ning sküütide kääbas, maalinn ja asulad. Novembris 1920 kehtestati nõukogude võim. Aastal 1929 loodi kolhoos. Aastatel 1921–1940 ehitati kool, klubi, haigla, veski ja masina-traktorijaam. Teise maailmasõja ajal oli Zuja üks partisaniliikumise keskusi. Zujas on teeninud preestrina ja olnud kooliõpetajaks hilisem Tallinna ja Eestimaa ülempiiskop Pavel. Zujas on mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud zujalastele ja mälestusmärk Zuja partisanide juhile I. Kuljavinile.
Zújari jõgi

Zújari jõgi (hispaania keeles río Zújar) on jõgi Hispaanias, Guadiana kõige veerikkam vasakpoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 214 km, valgla 8508 km². Ta saab alguse Córdoba provintsis Fuente Obejuna lähedal La Calaveruelas 733 m kõrgusel merepinnast. Ta voolab Córdoba provintsi ja Badajozi provintsi piirijõena põhja poole. Cabeza del Buey lähedal suubub temasse paremalt Guadalmezi jõgi. Seejärel pöördub jõgi loodesse ja läbib la Serena veehoidla, mis on Hispaania suurim veehoidla. Pärast Zújari veehoidlat voolab jõgi mõned kilomeetrid lääne suunas ning suubub siis Villanueva de la Serena lähedal Guadiana jõkke.
Zújar

Zújar on asula Hispaanias Andaluusia autonoomses piirkonnas Granada provintsis Baza maakonnas Zújari vallas. Elanike arv oli 2006. aastal 2647 ja 2013. aastal 2867. Municipal Register of Spain of 2023
Wojciech Żukrowski

Wojciech Żukrowski [v'oitsjeh žukr'oski] (14. aprill 1916 Kraków – 26. august 2000 Varssavi) oli poola kirjanik ja kirjanduskriitik. Ta kirjutas romaane, jutustusi, lasteraamatuid, reportaaže, filmistsenaariume, luuletusi ja esseesid. Tema loomingut on tõlgitud paljudesse keeltesse. Ta õppis Krakówis Jagiełło ülikooli õigus- ja humanitaarteaduskonnas ning lõpetas Wrocławi ülikooli poola filoloogia alal. Saksa Okupatsiooni ja Teise maailmasõja ajal kuuklus ta salaorganisatsiooni Unia ja oli Armia Krajowa ohvitser, võideldes grupeeringus Żelbet. Neil aastail oli ta ka tööline Krakówi Zakrzóweki kivimurrus ja põrandaalune literaat, kes tegi kaastööd väljaandele Miesięcznik Literacki. Tema sõber oli Karol Wojtyła (pärastine paavst Johannes Paulus II), kellega ta lävis õpingute ajal Krakówis luule pinnal ning hiljem organisatsioonis Unia ja kivimurrus. Aastatel 1945–1947 oli ta armees (Ludowe Wojsko Polskie) motoriseeritud pataljoni komandör. Kui ilmnes tema varasem teenistus Armia Krajowas, siis ta vallandati ja degradeeriti. Aastatel 1953–1954 oli ta rindekorrespondent Vietnamis ja kuni 1955 Hiinas. 1956–1959 oli ta Poola diplomaadina tööl Indias. Peale selle oli ta seimi liige. Ta oli kauaaegne kuukirja Widnokręgi toimetaja ning väljaande Nowe Książki följetonist. Aastatel 1982–1988 juhtis ta IBBY Poola sektsiooni ja oli 1986–1989 kirjanike liidu (Związek Literatów Polskich) esimees. Aastal 1981 toetas ta avalikult Wojciech Jaruzelskit ja sõjaseisukorra kehtestamist. Varssavi Solidarnośći ringkondade intelligents korraldas Żukrowskile raamatute tagastamise aktsioone. "Porwanie w Tiutiurlistanie" (1946, lasteraamat, aastal 1976 võeti see IBBY aunimekirja) "Z kraju milczenia" (1946, jutustused) "Czarci tuzin" (2000, jutustused) Ametlik koduleht (poola keeles)
Hafragilsfoss

Hafragilsfoss on Põhja-Islandil Jökulsá á Fjöllumi jõel Jökulsárgljúfuri kanjonis asuv juga. Ta on 27 meetri kõrgune ja 91 meetri laiune. Hafragilsfossist 2 km ülesvoolu asub 45 m kõrgune Dettifossi juga ja 3 km ülesvoolu 11 m kõrgune Selfossi juga.
Zuqar

Zuqar ehk Zukur on Jeemenile kuuluv saar Punases meres Hānīshi saartest põhjas. Ta asub nii Jeemeni kui ka Eritrea lähedal, suhteliselt lähedal Bab el Mandebile, mistõttu tal on strateegiline tähtsus. Geograafilised koordinaadid on 14°01' N, 42°44' E. Saar asetseb Aasia mandrilaval. Eritrea ja Jeemeni vahel oli Zuqari ning Hānīshi saarte pärast konflikt (Hānīshi saarte kriis, 1995). Aastal 1996 lahendas Alaline Vahekohus vaidluse, mõistes vaidlusalused saared Jeemenile.
Jugade loend

Siin on loetletud jugasid. Eesti joad eraldi on loetletud Eesti jugade loendis. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Adamsfossen Ahermu juga Aluoja joastik Angeli juga Aseri juga Balåifossen Dettifoss Dynjandi Fagrifoss Gullfoss Glymur Hafragilsfoss Harku joastik Hundikuristiku joastik Iguaçu joad Joaveski joastik Jõelähtme joastik Jägala juga Karjaoru joastik Keila juga Kersalu joastik Kohina joastik Korkeakoski Kõrtsialuse joastik Langevoja joastik Madise juga Mardalsfossen Mollisfossen Mongefossen Narva juga Niagara juga Nõmmeveski juga Orasoja joastik Pakri juga Paldiski juga Purde juga Põllküla juga Rocca al Mare juga Rusumo juga Saka joastik ehk Kivisilla joastik Selfossi juga Seljalandsfoss Serio juga Skógafoss Steinsdalsfossen Strupenfossen Tornimäe juga Treppoja joastik Turjekeldri juga Tvindefossen Tõrvajõe juga Türisalu joastik Uhaku juga Ukuoru juga Utria juga Vahiküla joastik Valaste juga Valli juga Vasaristi joastik Venta juga Victoria juga Vinnufossen Yumbilla
Żuławy

Żuławy ehk Żuławy Wiślane on setteline tasandik Wisła jõe deltas Poolas. Żuławy idaosas asub Poola madalaim, 1,8 meetrit allapoole merepinda jääv punkt. Merest on Żuławy eraldatud luidetest koosneva Wisła maasäärega (kaardil Mierzeja Wiślana). Żuławy ulatus idast läände on umbes 40 km ja põhjast lõunasse umbes 50 km. Żuławy jaguneb kolmeks, Wisła ja tema harujõe Nogati poolt eraldatud osaks: Żuławy Gdańskie (saksa keeles das Danziger Werder) – Wisła vasakkaldal. Żuławy Malborskie (saksa keeles das Marienburger Werder) – Wisłast idas. Selle Wisła ja tema harujõe Nogati vaheline ala kannab nime Żuławy Wielkie (saksa keeles das Große Werder) ning Nogatist itta kuni Kukułka-Gronowo-Oleśno-Ząbrowo jooneni ulatuv osa Żuławy Małe (saksa keeles das kleine Marienburger Werder). Żuławy Elbląskie (saksa keeles das Elbinger Werder) – ülejäänud alad Nogatist idas.