laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Valvur (ajakiri)

Valvur oli Tartus 1930. ja 1932. aastal ilmunud ajakiri. Enda määratluse järgi oli Valvur "eraomandust ja kodukoldeid kaitsev ajakiri", "juutide marxismi ja fašismi vastane ajakiri", "kodukoldeid ja rahvuslikku kultuuri kaitsev ajakiri" ning "juutide, sotsialismi-kommunismi vastane ajakiri". Ajakirja väljaandja ja toimetaja oli Peeter Rootslane. Toimetaja väitel oli ajakirja väljaandmise ajendiks kindral Johan Undi tapmine 1930. aastal. "Meie peame olema valvel, sest liikvel on pimeduse jõud! Need sõnad, mis ütles truu Eesti poeg, salavaenlase kuulist tabatuna, oma surma eel – olid nii mõjuvad, et sünnitasid ajakirja "Valvur". Kõlagu need sõnad niikaua, kui Eesti rahva ja riigi viimne salavaenlane meie maalt on kadunud! Tõusku mälestusmärk kindralmajor Johan Unt'i hauale! Aga veel tähtsam mälestus olgu ajakirja "Valvuri" aastakäigud raamatukogudes. Veel kauges tulevikus hoovaku "Valvuri" seest noorte hingesse vaimustusetuld ja armastust oma isamaa ja sugurahva vastu! Kodukollete, oma vanemate varanduse, kodanliste vabaduste ja kultuuri kaitsemine olgu igale noorele ülimaks eesmärgiks ja pühaduseks!" 1930. aastal ilmus neli numbrit ja 1932. aastal üks number, kõik kokku 80 lehekülge. 1930. aasta viimases numbris ennustati juutide leiutatud epideemia puhkemist Euroopas 1931. aastal. Ajakirja väljaandmine lõppes majanduslikel põhjustel. [1]
Albert Paap

Albert Paap (15. juuni 1903 Alatskivi vald – 12. detsember 1987) oli eesti karikaturist ja kunstnik. Sündis Alatskivi vallas talupidaja perekonnas. Õppis Alatskivi külakoolis ja Treffneri gümnaasiumis. Aastatel 1922–1926 kõrgemas kunstikoolis Pallas. Pärast üld- ja maaliklassi lõpetamist oli Konrad Mäe ja hiljem Ado Vabbe õpilane. Ühtlasi õppis ta Eduard Wiiralti ateljees graafikat kuni tema Pariisi siirdumiseni. Nikolai Triigi ja Ado Vabbe juhendamisel õppis kompositsiooni. Õppetöö kõrvalt joonistas karikatuure. Albert Paabu karikatuure ilmus Tartumaa Teatajas ja muudes ajalehtedes Jorsa pseudonüümi all. Albert Paap rajas 1935. aastal oma Mäe talus puukooli, kus kasvatas 25 sorti õunapuid, kokku üle 2000 taime. Lisaks kasvas seal suurel arvul pirni-, kirsi- ja ploomipuid ning vaarikaid ja sõstraid. Samuti oli seal palju ilupuid ja -põõsaid. 1936. aastal oli ta Kaitseliidu Tartumaa Maleva Alatskivi malevkonna gaasikaitse pealik. Selle eest pidi ta kaheksa ja pool aastat kandma karistust Komi ANSV Vorkuta vangilaagris, kus sai siiski kunstiga tegelda. 1940. aastatel töötas ta õpetajana Elvas ja Otepääl, õpetades matemaatikat ja joonistamist. 1956. aastal tegeles kunstiga põhitöö kõrvalt, peamiselt viljeles akvarelli ja õlimaali. Esines näitustel. Vanemas eas töötas Kokora kolhoosis aednikuna. Tema isikunäitusi on olnud Tartus, Tallinnas, Jõgeval ja Alatskivil. Albert Paabu tütar on nahakunstnik Ülle Paap. Kooli nimekamad vilistlased Juhan Liivi nim. Alatskivi Keskkool Niitra, Mare. Reedel selgub Liivi luuleauhinna laureaat. Sirp, 28. aprill 2010. "Tartumaa Teataja". 11. oktoober 1939. Fotis - foto Albert Paapist
Rootslane (perekonnanimi)

Rootslane on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Rootslane (Rotzlan) on pandud Ahja ja Kurista mõisas Võnnu kihelkonnas Tartumaal. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rootslane Eestis 31 mehel ja 30 naisel.
Marrandi

Marrandi on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Marrandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ehrenverth (Koigi vallas 1936. aastal ja Särevere vallas 1937. aastal). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Marrandi Eestis 28 mehel ja 31 naisel. Heino Marrandi (1911–1989), eesti põllumajandustegelane Jaanus Marrandi (sündinud 1963), Eesti põllumajandusettevõtja ja poliitik Rein Marrandi (1883–1973), Eesti poliitik Toomas Marrandi (sündinud 1979), Eesti orienteeruja Sirje Ohu (endine Sirje Marrandi, 1937–2013), eesti agronoom
Kess (perekonnanimi)

Kess on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kess on pandud Jõgeva mõisas Laiuse kihelkonnas Tartumaal ja Adavere mõisas Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Kess uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kass ja Przhevalinski. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kess Eestis 20 mehel ja 18 naisel.
Kassihend

Kassihänd on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kassihänd (Kassihend) on pandud Uue-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas Pärnumaal. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kassisaba (perekonnanimi)

Kassisaba on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kassisaba (Kassisabba) on pandud Lohu mõisas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadomaa

Aadomaa on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aadomaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Tannebaum (Järvakandi vallas 1938. aastal). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadomaa Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Kaks

Kaks on arv ja number, mis järgneb ühele ja eelneb kolmele. Kaks märgitakse araabia numbriga 2 ja Rooma numbriga II. Enamikus Eesti üldharidus- ja kutsekoolides ja mõnedes teistes riikides märgitakse mitterahuldavat hinnet arvuga 2 (pannakse tavaliselt siis, kui õigesti on vastatud alla 45% ülesandest või kontrolltööst). Üldiselt peetakse kahte kõige halvemaks hindeks, sest ühte, mis peaks olema veel halvem hinne, õpetajad tolle väikese punktivahemiku tõttu ei pane.
Aadoni

Aadoni on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aadoni uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Anderfeldt. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadosoo

Aadosoo on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aadosoo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adoson (Lüganuse vallas 1940. aastal). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadra

Aadra on eesti perekonnanimi Nimede eestistamisel määrati Aadra uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adamson (Vaivara vallas 1936. aastal). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadumaa

Aadumaa on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aadumaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adamson, Adoson ja Akkermann. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadumäe (perekonnanimi)

Aadumäe on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aadumäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adoberg, Jakobson-Jakobs, Jakobson-Jakops ja Jakops. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadumäe Eestis 6 mehel ja 8 naisel.
Aadumägi

Aadumägi on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aadumägi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adoberg (1935. aastal Meeksi vallas). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadus

Aadus on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aadus uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adof ja Ados (1937. aastal Lehtse vallas). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadusaar

Aadusaar on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aadusaar uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adoberg (1938. aastal Mehikoorma vallas). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadusaar Eestis 6 mehel ja 8 naisel.
Jeff Bergman

Jeffrey Allen Bergman (sündinud 10. juulil 1960 Philadelphiais Pennsylvania osariigis), esinejanimega Jeff Bergman, on Ameerika Ühendriikide koomik, filmi- ja seriaalinäitleja. Jeff Bergman andmekogus IMDb (inglise)
Teater Noorele Vaatajale

Teater Noorele Vaatajale on Eesti laste- ja noorteteatrite ülevaatefestival. Festivali korraldab ASSITEJ Eesti Keskus. 2017. aastal toimus viies festival. Festivali raames toimuvad ka teemakohased seminarid, töötoad ja etenduste arutelud. https://web.archive.org/web/20180319085420/http://www.teater.ee/teater_eestis/festivalid/Teater_Noorele_Vaatajale.theatre_id-195 (vaadatud 19.03.2018) Festivalist Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
Rain Ots

Rain Ots (sündinud 15. detsembril 1970) on eesti filosoof ja eesti keele õpetaja Soomes. Ta õppis Eesti Humanitaarinstituudis teoloogia ning Tampere Ülikoolis filosoofia ja avaliku õiguse erialal. Filosoofiamagister 1999. Ta töötas teadurina Tampere Ülikooli filosoofia osakonnas, eetika ja filosoofia aineõpetajana Pirkkala keskkoolis ning tõlkija ja toimetajana Soome filosoofiaajakirja Niin & Näin juures. Rain Ots on öelnud, et tahab võimalikult paljudele soomlastele eesti keele selgeks õpetada.[viide?] Ta töötab eesti keele õpetajana Nokia, Ylöjärvi, Kuru, Sahalahti, Pälkäne ning Tampere rahvaülikoolides.[viide?] Ta on Tampere Eesti Klubi (1995) ning Soome Eestlaste Liidu (2002) asutaja[viide?], algatas[viide?] Soomes ilmunud väliseesti ajakirjad Eesti Leht (1997) ja Binokkel (2004). Kuulub Soome Etniliste Suhete Nõukogusse (ETNO), kus esindab eesti rahvusvähemust. Ajakirja Niin & Näin eesti filosoofiat tutvustav teemanumber
Säilitustähtaeg

Säilitustähtaeg on lühim aeg, mille jooksul dokumenti tuleb säilitada, ja mis väljendatakse tavaliselt aastates või alatisena. Säilitustähtaeg oleneb dokumendi väärtusest. Enim kasutatud säilitustähtajad on 3 aastat, 5 aastat, 10 aastat, 55 aastat ja alatine. Mõningate dokumentide, näiteks raamatupidamisdokumentide, töötervishoiu ja tööohutuse dokumentide, personalidokumentide säilitustähtajad on määratud kindlaks seaduses. Avaliku arhiivi ülesannetes on Rahvusarhiivi ülesandeks hinnatada dokumendiliikide säilitamisvajadust ning vajadusel määrata neile alatine säilitustähtaeg. Andmed Andmete varundamine Arhiiv Arhiiviseadus eRT, Arhiivieeskiri, riigiteataja.ee Published on Aug 25, 2015, Tööinspektsiooni infokiri Tööelu 4/2015, LK 32, Kui kaua tuleb dokumente säilitada?, issuu.com
Arhiivikirjeldamine

Arhiivikirjeldamine on toimingute kompleks, mille käigus luuakse arhiivimoodustaja ja selle arhiivi täpne esitus arhivaalide säilimise, haldamise ja kasutamise võimaldamiseks. Arhiivikirjeldamine lihtsustab juurdepääsu dokumentidele nende säilitamise ajal ning aitab mõista dokumentide tekkimise asjaolusid ja konteksti. Arhiivikirjeldamine lihtsustab dokumentide leidmist arhiivist ning lihtsustab säilitatavate dokumentide üle arvestuse pidamist. Arhiivikirjeldamisel kasutatakse mitmetasandilise kirjeldamise tehnikat, mille kohaselt iga arhiivi, sarja, säiliku või arhivaali kohta saab koostada üksikkirjelduse lähtudes Rahvusarhiivi koostatud kirjelduselementide loetelust. Säilitatavate dokumentide nimekirjad tuleb koostada soovitatavalt kolme kuu jooksul pärast asjaajamisperioodi lõppu. Tavapäraselt on asjaajamisperiood kalendriaasta. Asjaajamisperioodi kestus määratakse asjaajamiskorras. Arhiivis võetakse arvele kõik (ka lühiajalise säilitustähtajaga) toimikud organisatsiooni dokumentide loetelu kohaselt. Arhiivi dokumentide arvestust on otstarbekas pidada elektrooniliselt.
Paradoks (ansambel)

Paradoks oli Paidest pärit Eesti vokaal-instrumentaalkollektiiv, mis viljeleb rokkmuusikat. 1979. aastal asutatud ansambel on korduvalt teatanud tegevuse lõpetamisest, kuid vaheaegade järel siiski musitseerimise juurde naasnud. Paradoksi esimene plaadistusena ilmus 1989. aastal riikliku plaadifirma Melodija kogumikul "Eesti pop. X" pala "Ära möödu must lähedalt", mis on tänini on ansambli loomingu tuntuim näide. 1996. aastal ilmunud samanimelisel helikassetil "Ära möödu must lähedalt" nimetati nimiloo muusika autoriks Peeter Kirss ja sõnade autoriks Aita Kivi. Kassett salvestati Tallinna Linnahalli stuudios, tootja oli Kaljuste Music Group. Kassetil esinesid ansambli koosseisus Peeter Kirss (laul, saatelaul), Jaan Reim (kitarrid, saatelaul) Andrus Särev, (basskitarr), Enno Rõõs (süntesaatorid) ja Kuldar Eller (trummid). Saatelauljana oli kaastegev ka Mait Paldra. Omaloomingu kõrval kasutati ka Juhan Viidingu, Astri Tederi, Tõnu Trubetsky, Ellen Niidu ja Aita Kivi tekste. Ansambel pälvis tunnustust nii Eestis kui ka välisriikides. Haapsalu festivalil VIA 81 (vokaal-instrumentaalansamblite konkurss) tuli Paradoks laureaadiks, VIA festivali võitis muusikakollektiiv korduvalt ka hiljem. Kontsertreisidel esineti Venemaal, Kasahstanis, Lätis, Leedus ja Soomes. Paradoksi helindeid on kasutatud mitmel muusikakogumikul nagu 1996. aasta CD-l "Top '96-'97", 2001. aasta CD-l "Eesti kaheksakümnendad", 2003. aasta CD-l "Tähesadu Episood 2: vanad tähed säravad uues valguses!" jt. 2011. aastal tegi menuloost "Ära möödu must lähedalt" ingliskeelse versiooni "Hurricane"[viide?] Nick van Eede. KÖP: KÖP. OI, AEGU AMMUSEID... Paradoks Eesti Raadio, 30. september 2000 Ära möödu must lähedalt, Tabasalu: Kaljuste Music Group, 1996 (helikassett) andmekogus Ester Silja Paavle. Paide rokisaurused teevad taas bändi: "Ilma muusikata oli elus midagi puudu". Õhtuleht, 12. juuni 2015 KÖP: KÖP. OI, AEGU AMMUSEID... Paradoks. Eesti Raadio, 30. september 2000 Madis Aesma. Nahka riietatud Paide isasaurused. Eesti Ekspress, 18. aprill 2010 Silja Paavle. Paide rokisaurused teevad taas bändi: "Ilma muusikata oli elus midagi puudu". Õhtuleht, 12. juuni 2015 Paradoks rokib sama võimsalt ka mitukümmend aastat hiljem. ERR, 14. veebruar 2016 Täna suri rokkansambli Paradoks trummar Kuldar Eller. Postimees, 20. jaanuar 2018 https://kultuur.postimees.ee/7848546/lahkus-ansambli-paradoks-legendaarne-kitarrist Postimees, 5. september 2023 https://jarvateataja.postimees.ee/7955914/lahkus-paide-legendaarse-rokkansambli-solist Järva Teataja, 9. veebruar 2024
Francisco Fonseca

José Francisco Fonseca Gúzman (sündinud 2. oktoobril 1979 Leónis Guanajato osariigis Mehhikos) on Mehhiko jalgpallikoondise endine ründaja. Fonseca debüteeris Mehhiko 1. divisjonis La Piedadi meeskonnas 2001. aastal. Ta mängis La Piedadis kaks hooaega, siis siirdus Mehhiko peasarja klubisse UNAM Pumas. Fonsecast sai Pumases suur täht, kuna ta aitas meeskonnal tulla meistriks ja lõi 81 mängus 23 väravat. Ta mängis klubikarjääri jooksul põhiliselt Mehhiko klubides. Ainsaks välisklubiks oli Lissaboni Benfica, kus ta mängis 2006. aastal. Mehhiko rahvuskoondises debüteeris Fonseca 27. oktoobril 2004, kui mängiti Ecuadori meeskonnaga. Ta mängis koondises aastatel 2004–2008 kokku 43 korda ja lõi 21 väravat. Fonseca osales rahvuskoondise rivistuses 2006. aasta maailmameistrivõistlustel Saksamaal. Ta lõi MM-il alagrupimängus Portugali meeskonna vastu ühe värava. Mäng lõppes Portugali võiduga 2:1. 2007. aasta CONCACAF Gold Cupil sai ta Mehhiko koondisega teise koha. Francisco Fonseca on 184 cm pikk ja kaalub 79 kg.
Eesti Lümfiteraapia Liit

Eesti Lümfiteraapia Liit (lühend ELTL) on mittetulundusühing, mis loodi 2009. aastal eesmärgiga suurendada teadlikkust lümfiteraapia võimalustest nii arstide kui ka patsientide hulgas ning parandada lümfiteraapia kättesaadavust ja kvaliteeti Eestis. ELTL juhatusse kuuluvad: Raili Raik – juhatuse esimees Kadri Allikmäe – juhatuse liige Toomas Juhanson – juhatuse liige Eesti Lümfiteraapia Liit on lümfimassööri ja lümfiterapeudi kutse andjaks. Liidul on asutajaliikmed ja tegevliikmed (lümfiterapeudid, lümfimassöörid, massaažiterapeudid ja meditsiini ning taastusravi valdkonnas tegutsevad juriidilised ja füüsilised isikud), toetajaliikmed (isikud, kes on huvitatud Liidu eesmärkide saavutamisest ja kes Liidu tegevusele aineliselt või oma tegevusega kaasa aitavad) ja auliikmed (võivad olla kõik füüsilised isikud). Koduleht
Eesti Pimemassööride Ühing

Eesti Pimemassööride Ühing (EPMÜ) on pimedaid ja nägemispuudega massööre üle Eesti ühendav kutseorganisatsioon. Tegemist on heategevusliku mittetulundusühinguga, mis loodi 1999. aastal. Ühing toetab nägemispuudega inimeste rehabilitatsiooni ja tööhõivet, sotsiaalhoolekannet avalikes huvides. EPMÜ eesmärkideks on: integreerida nägemispuudega inimesi läbi kutseõppe avatud tööturule ja ühiskonda; ühendada nägemispuudega massööre üle Eesti; nägemispuudega tegevmassööridele täienduskoolituste organiseerimine ja massaažialaste teadmiste täiendamine; viia nägemispuudega massööride oskused vastavusse massöörikutse standardi nõuetega; koostöö arendamine samalaadsete organisatsioonidega väljaspool Eestit; Liikmeks võib saada iga Eesti Vabariigi elanik, kes on seadusega kehtestatud korras tunnistatud nägemispuudega isikuks ning omab massööri kutsetunnistust. Ühingu liikmeks saamiseks tuleb esitada ühingu juhatusele kirjalik avaldus. Ühingu liikmed maksavad liikmemaksu ja järgivad ühingu põhikirja. Ühingu varad kujunevad sisseastumis- ja liikmemaksudest, annetustest, sponsorlusest, riigi, omavalitsusorganite ja valitsusväliste organisatsioonide sihtfinantseerimisest, Ühingu eesmärkide saavutamiseks ette nähtud tegevuse tulemist ja muust tegevusest, mis ei ole vastuolus põhikirjaga. http://pimemassoorid.ee/
DOSBox

DOSBox (lühend ingliskeelsest nimetusest Disk Operating System Box, eesti keeles 'ketta operatsioonisüsteemi kast') on ilmselt levinuim MS-DOS-i emulaator. DOSBox kui MS-DOS-i emulaator jäljendab MS-DOS-i, st DOSboxi abil on võimalik käitada mitte-Microsofti operatsioonisüsteemide all MS-DOS-i rakendusi. DOSBox tuleb MS-DOS-i rakenduste käitamisega isegi paremini toime kui uuemad Windowsi versioonid ning seetõttu saab seda kasutada näiteks Windowsis vanade mängude mängimiseks. Kõigepealt pead sa teadma, kus asub programm, mida sa tahad DosBoxiga käivitada. Näiteks oletame, et ta on E:\mängud\mäng.exe. Kirjuta: 1) mount U E:/ (koolon on alt+58, juhul kui tavapärasest klahvist ei õnnestu koolonit saada. Eesti klaviatuuril vajab \ Alt Gr allhoidmist, seda DOSbox ei luba. Vajuta näiteks Numpadi kohal olevat /-klahvi, see tähendab sama mis \. Mount U E:/ tähendab, et DOSBox käsitleb edaspidi enda mälus olevat U-ketast kui sinu arvuti tegelikku E-ketast. Kui sul on Linux, mis ei saa aru ühetähelistest partitsioonidest, võid kirjutada näiteks mount U home/. Siis on home/ DOSBoxi arust U-ketas.) 2) U:/ (läheb E-kettale.) 3) cd mängud (läheb mängude kataloogi, cd tähendab change directory ehk eesti keeles vaheta kausta. Sa võid ka kohe algul panna, et mount U E:/mängud, siis ei pea seda kirjutama.) 4) mäng.exe (käivitab E:\mängud\mäng.exe. Võib ka lühemalt kirjutada: lihtsalt mäng.) Kui programm sulgub, jääb DOSBoxi aken lahti. Käsk exit sulgeb selle. Sa võid igal ajal sisestada käsu dir, et teada saada, mis antud kaustas on. Kui sa vahetad kausta (käsk cd), kasuta nimesid, mis sa dir-ga näed. ~, mida sa pead ilmselt kasutama, on alt+126. SuSEga on DOSBox tavaliselt juba kaasas. http://prdownloads.sourceforge.net/dosbox/DOSBox0.65-win32-installer.exe?download - see on üks võimalik aadress, kust uusimat DOSBoxi Windowsile tõmmata. Vajuta seal näiteks kõige esimese sinise DOWNLOAD-kirjaga nupu peale. Vajuta sinist linki ette tulnud lehe otsas. Faili nimi peaks olema DOSBox0.65-win32-installer.exe. Käivita see fail ja installi DosBox. DosBox käivitub failist DosBox.exe. http://www.dosbox.com/ – DOSBoxi koduleht
Rahanduse ja krediidi kateeder

Rahanduse ja krediidi kateeder toimis Eestis Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna (1944. aastal kujundati eriharu, loodi kateeder, juhataja professor Johann Vaabel) ja pärast eriala ületoomist Tartusse, Tartu Ülikooli juures (eriharu aastast 1954, kateeder loodi 1958. aastal). Kateedris korraldati peaasjalikult järgmiste distsipliinide õpetamist: riigirahandus; rahateooria, pangandus ja laenundus; ettevõtete rahandus ja investeeringud. Kateedrijuhatajatena töötasid professor Raimund Hagelberg (1958–1982) ning professor Vambola Raudsepp (1982–1992). Kateeder reorganiseeriti 1992. aastal kaheks õppetooliks (raha ja pangandus, õppetooli juhataja professor Mart Sõrg; ärirahandus ja investeeringud, õppetooli juhataja professor Vambola Raudsepp) ning üheks lektoraadiks (riigirahandus). Kateedri õppejõud on koostanud mitmeid monograafiaid, arvukalt õppevahendeid ja -materjale, avaldanud teadusartikleid ning juhendanud kandidaadi- ja doktoriväitekirju. Põhilisteks õppekoormuse kandjateks olid Raimund Hagelberg, Ülo Kauer, Elvi Ulst, Heino Siigur, Arno Susi, Vambola Raudsepp, Mart Sõrg, Nadežda Ivanova, Margus Hanson jt., kes kõik omasid teaduslikke kraade ja kutseid.
Disainmõtlemine

Disainmõtlemiseks nimetatakse loomingulise probleemilahenduse viisi, mis sarnaneb disainerite poolt loomeprotsessis kasutatavaga, kuid on rakendatav ka muus (ärilises, sotsiaalses jt) kontekstis. Disainmõtlemise mõistet kasutas esimesena L. Bruce Archer oma raamatus "Süstemaatiline meetod disaineritele" (1965). 1980. aastatel tuli disainmõtlemise mõiste laiemalt kasutusele; sellele aitas eriti kaasa Peter Rowe 1987 ilmunud samanimeline raamat. Juba 1990. aastatel õpetati USA kõrgkoolides disainmõtlemist loomingulise tegevuse meetodina. Disainmõtlemine on lahendusele orienteeritud, pigem sünteetiline kui analüütiline ja pigem divergentne kui konvergentne. Kui teadusmõtlemine on orienteeritud probleemile ühe lahenduse leidmisele, siis disainmõtlemisega käiakse läbi pigem palju erinevaid hargnevaid lahendusteid. Disainimõtlemise protsessi on kirjeldatud koosnevana seitsmest etapist: määratlemine, uurimine, mõistmine, prototüüpimine, valimine, rakendamine ja õppimine. Lihtsam skeem on viieetapiline: probleemi määratlemine, vajaduste võrdlemine, mõtlemine, ehitamine, katsetamine. Disainmõtlemisele peetakse omaseks veel loovust, uudishimu, optimismi, koostöisust ja empaatiat.
Vanderlei Farias da Silva

Vanderlei Farias da Silva (enam tuntud lihtsalt nime all Vanderlei; sündinud 1. veebruaril 1984 Porecatus) on Brasiilia jalgpallur, väravavaht. Ta mängib Brasiilia esiliiga klubis Vasco da Gama. Vanderlei sündis Paraná osariigis Porecatus. 2007. aasta mais liitus ta Brasiilia tugevuselt teises liigas mängiva klubiga Coritiba. Alates 2008. aasta hooajast mängiti juba kõrgliigas. Coritiba põhiväravavahiks sai ta 2012. aasta hooajal. Hooaegadel 2010, 2011, 2012 ja 2013 aitas ta Coritibal võita osariigi meistrivõistlused Campeonato Paranaense. Kokku esindas ta klubi 301 ametlikus mängus. 2015. aasta jaanuaris siirdus ta Santosesse, sõlmides klubiga lepingu kolmeks aastaks. Debüüdi Santose meeskonnas tegi ta 8. veebruaril koduväljakul 2:1 võidumängus Red Bull Brasili üle. 27. märtsil 2015 põrkas ta mängus Ponte Pretaga kokku vastasmeeskonna mängijaga Rildoga. Kokkupõrke tõttu vigastas ta nägu ja pidi minema lõikusele. Selle tõttu jäi ta väljakult eemale kolmeks kuuks. Tema äraoleku ajal sai Santose põhiväravavahiks Vladimir. Vanderlei sai tagasi koha Santose põhiväravavahina sama aasta juulis Vladimiri halva mänguvormi tõttu. 2017. aasta jaanuaris kinnitas Santose president Modesto Roma Júnior, et Vanderlei lepingut pikendatakse kuni 2020. aasta detsembrini. 2017. aasta hooajal valiti Vanderlei Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2019. aasta hooajal kaotas ta Santose esiväravakoha klubiga samal aastal liitunud Eversonile. 2020. aasta jaanuaris sõlmis Vanderlei kaheaastase lepingu Grêmioga. 2021. aasta aprillis siirdus ta Vasco da Gamasse. Coritiba Campeonato Brasileiro Série B: 2010 Campeonato Paranaense: 2010, 2011, 2012, 2013 Santos Campeonato Paulista: 2015, 2016 Grêmio Campeonato Gaúcho: 2020 Allikas "Vanderlei sofre pancada no rosto e tem suspeita de fratura na face". Globo Esporte. 26.3.2015. Vaadatud 19.3.2018 "Vanderlei passará por cirurgia e só deve voltar na Série A". Terra. 27.3.2015. Vaadatud 19.3.2018 "Técnico anuncia Vladimir como titular contra Ponte; Vanderlei fica no banco". Globo Esporte. 5.6.2015. Vaadatud 19.3.2018 "Após falhas de Vladimir, Santos terá retorno de Vanderlei ao gol contra o Grêmio". O Estado de S. Paulo. 4.7.2015. Vaadatud 19.3.2018 "Santos acerta renovação de contrato de Vanderlei até dezembro de 2020". Globo Esporte. 20.7.2017. Vaadatud 19.3.2018 "Goleiro Vanderlei é mais um reforço gremista para 2020". Grêmio FBPA. 18.1.2020. Vaadatud 23.7.2020 Vanderlei. soccerway.com. Vaadatud 19.3.2018 Vanderlei profiil Santos FC kodulehel
Picardie

Picardie (ka Pikardia) oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa kirdeosas. Piirkond jagunes kolmeks departemanguks: Aisne'i, Oise'i ja Somme'i departemang. 2016. aastal liideti Picardie ja Nord-Pas-de-Calais' piirkond Hauts-de-France'i piirkonnaks. Ajalooliselt kutsuti Pikardiaks Pariisist põhja poole jäävat Prantsusmaa osa kuni Madalmaade piirini. https://www.insee.fr/fr/statistiques/2119431?sommaire=2119504