laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Camryn Rogers

Camryn Rogers (sündinud 7. juunil 1999 Richmondis Briti Columbias) on Kanada vasaraheitja, maailmameister. Ta alustas vasaraheitetreeninguid 12-aastaselt. 2018. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Tamperes võitis ta kuldmedali tulemusega 64.90. 2021. aastal toimunud Tokyo olümpiamängudel heitis Rogers finaalis 74.35 ja oli viies. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis ta Brooke Anderseni järel tulemusega 75.52 hõbemedali. Rahvaste Ühenduse mängudel Birminghamis võitis ta 74.08-ga kuldmedali. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis tuli Rogers ameeriklaste Janee' Kassanavoidi ja DeAnna Price'i ees maailmameistriks esimeses voorus heidetud 77.22-ga. Sellega sai temast Perdita Felicieni järel teine Kanada naiskergejõustiklane, kes võitnud maailmameistrivõistlustel kuldmedali. Rogersi isiklik rekord on 2023. aastal Los Angeleses heidetud 78.62, mis on ka Kanada rekord. Rogers lõpetas 2023. aastal California Ülikooli Berkeleys kultuuriuuringute magistrikraadiga. "Camryn Rogers". www.eurosport.com. Vaadatud 16. veebruaril 2024. "'That's my daughter': Canada's Camryn Rogers thriving at athletics worlds with mom's support". www.cbc.ca. Vaadatud 16. veebruaril 2024. "Camryn Rogers Deals With Financial Realities as a Track and Field Professional". www.si.com. Vaadatud 16. veebruaril 2024. Camryn Rogers Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Miika Pihlak

Miika Pihlak (sündinud 13. veebruaril 1998) on eesti näitleja. Ta lõpetas 2017. aastal Tallinna 32. Keskkooli teatriklassi ja 2021. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia teatrikunsti õppekava näitleja erialal. Alates 2021. aastast töötab Miika Pihlak vabakutselise näitleja, tantsija ja koreograafina.
Tauria

Tauria on Krimmi keskaegne nimi, mis tuletati antiikaegsest nimest Taurike ja tauride hõimude nimest. Tauria palee Tauria kasakad Tauria kubermang Tauria NSV ehk Taurida NSV (1918) Tauria ringkond (1918–1920) Tauria sõjaväeringkond (1945–1956) ZAZ Tauria ehk ЗАЗ-1102 «Та́врія» Tauria, Ukraina operatiiv-strateegiline väegrupeering Vene-Ukraina sõjas
Aed-vahtpoorik

Aed-vahtpoorik (Sarcodontia spumea) on torikulaadsete seltsi kuuluv liik seeni. See kasvab tavaliselt parkides lehtpuudel. Rasusest konttümakust (Aurantiporus fissilis) eristab teda lamedam kuju ja kitsam kinnituskoht. Aed-vahtpoorik andmebaasis eElurikkus.
Made (perekonnanimi)

Made on perekonnanimi. Indias oli perekonnanime Made kandjaid 2014. aastal 9150 isikut. Kamerunis oli sellenimelisi isikuid üle 4700, Indoneesias ligi 2700, Tšaadis 1250 jne. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Made 15 inimesel: 7 mehel ja 8 naisel. Perekonnanimede levikult oli Made meeste puhul 17094. kohal ja naiste puhul 1602. kohal. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Viljandimaal Paistu kihelkonna Holstre mõisavallas, Järvamaal Peetri kihelkonna Viisu mõisavallas ning Virumaal Haljala kihelkonna Võle mõisavallas kolmel korral nimeks Madde ja Made. Julius Made, Eesti ohvitser ja riigiametnik (1894–1956) Reet Made, eesti ajakirjanik ja kirjanik (1941–) Tiit Made, Eesti majandusteadlane ja poliitik (1940–) Vahur Made, eesti ajaloolane (1971–2017) Made Surnames. Vaadatud 16. veebruar 2024. Statistikaamet: Nimede statistika. Made. Vaadatud 16. veebruar 2024. Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Made. Made statistikaameti andmebaasis
Favolaschiaceae

Favolaschiaceae on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Favolaschia Favolaschiaceae andmebaasis eElurikkus.
Favolaschia

Favolaschia on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni. Favolaschia calocera Favolaschia andmebaasis eElurikkus.
Mannia

Mannia (Mannia) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Mannia pilosa – karvane mannia Mannia sibirica – siberi mannia
Rebuulia

Rebuulia (Reboulia) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Reboulia hemisphaerica – paasrebuulia
Kleevea

Kleevea (Clevea) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Clevea hyalina – kahkjas kleevea
Koonik

Koonik (Conocephalum) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Conocephalum conicum – harilik koonik Conocephalum salebrosum – sale koonik
Riktsia

Riktsia (Riccia) on helviksammaltaimede hõimkonda kuuluv sammalde perekond. Riccia beyrichiana – Beyrichi riktsia Riccia bifurca – kaheharuline riktsia Riccia cavernosa – poorne riktsia Riccia ciliata – ripsmeline riktsia Riccia fluitans – ujuv riktsia Riccia glauca – sinihall riktsia Riccia sorocarpa – tõmmu riktsia Riccia warnstorfii – Warnstorfi riktsia
Vesilehvik

Vesilehvik (Ricciocarpos) on helviksammaltaimede hõimkonda kuuluv sammalde perekond. Ladinakeelse perekonnanimena esineb vahel kirjanduses ka Ricciocarpus. Ricciocarpos natans – harilik vesilehvik
Pellia

Pellia (Pellia) on sammaltaimede perekond lehthelviksammalde klassist. Pellia endiviifolia – kähar pellia Pellia epiphylla – harilik pellia Pellia neesiana – Neesi pellia Pellia andmebaasis eElurikkus
Kõdersammal

Kõdersammal (Anthoceros) on kõdersammalde klassi kuuluv perekond. Anthoceros agrestis – põld-kõdersammal
Kõdersamblalaadsed

Kõdersamblalaadsed (Anthocerotales) on kõdersammalde klassi kuuluv selts. Anthocerotaceae – kõdersamblalised
Kõdersamblad

Kõdersamblad (Anthocerotopsida) on kõdersammaltaimede klass. Anthocerotales – kõdersamblalaadsed
Nototüülialised

Nototüülialised (Notothyladaceae) on kõdersammalde klassi kuuluv sugukond. Phaeoceros – nõelsammal
Nõelsammal

Nõelsammal (Phaeoceros) on kõdersammalde klassi kuuluv perekond. Phaeoceros carolinianus – kollane nõelsammal
Nototüülialaadsed

Nototüülialaadsed (Notothyladales) on kõdersammalde klassi kuuluv selts. Notothyladaceae – nototüülialised
Belaja (Kurski oblast)

Belaja (vene keeles Белая) on asula (слобода) Venemaal Kurski oblastis Kurski rajoonis, samanimelise rajooni ja külanõukogu halduskeskus. 2010. aastal elas asulas 2598 inimest. 2023. aasta septembris tabas asula elektrialajaama Ukraina droon. Mary Ilyushina; David L. Stern (23. september 2023). "Ukraine hits Russia's Kursk region repeatedly with airstrikes". washingtonpost.com (inglise). The Washington Post. Vaadatud 16. veebruaril 2024.
Aknaalused

Aknaalused on Riigikogu fraktsioonitud liikmed. Nimetus tuleneb sellest, et traditsiooniliselt istuvad fraktsiooni mitte kuuluvad, st peamiselt fraktsioonist lahkunud, aga mitte uue fraktsiooniga liituda soovivad liikmed Riigikogu suure saali paremas, st aknapoolses servas. Aknaalused on olnud Andres Herkel, Arto Aas, Artur Talvik, Deniss Boroditš, Evelyn Sepp, Imre Sooäär, Inara Luigas, Juku-Kalle Raid, Jüri Adams, Kalev Kukk, Kalle Laanet, Kristiina Ojuland, Laine Randjärv, Lauri Laasi, Lembit Kaljuvee, Liina Tõnisson, Liisa-Ly Pakosta, Mai Treial, Maire Aunaste, Margus Tsahkna, Marko Mihkelson, Mihhail Stalnuhhin, Mihkel Raud, Olga Ivanova, Peeter Ernits, Peeter Võsa, Rainer Vakra, Siim-Valmar Kiisler, Siiri Oviir, Siiri Sisask, Terje Trei, Tiina Kangro, Urve Palo, Villu Reiljan, Züleyxa Izmailova jt. Iseseisvuse taastamise järgses Riigikogus oli kõige rohkem aknaaluseid 1995. aastal valitud 8. koosseisus, kus oli 26 või 27 fraktsioonitut saadikut. 2012. aastal tituleerisid viis aknaalust endist keskerakondlast end "demokraatideks", kuigi fraktsiooni moodustamise võimalust neil Riigikogu kodukorra järgi polnud, 2018. aastal kasvas aknaaluste arv seitsmele. 2024. aasta juunis oli Riigikogus aknaaluseid 17. ERR (14. juuni 2024). "Praeguses riigikogus on 17 fraktsioonitut saadikut". ERR. Vaadatud 16. juunil 2024. "Fraktsioonitud tulvavad aknaalustele kohtadele". Postimees. 26. juuni 2024. Vaadatud 29. juunil 2024. ERR (17. aprill 2012). "Riigikogu aknaalused tituleerisid end demokraatideks". ERR. Vaadatud 16. veebruaril 2024. "JUHTKIRI | Aknaalused, näidake valitsusele oma jõudu". Eesti Päevaleht. Vaadatud 16. veebruaril 2024.
Lääne-Virginia ülikool

Lääne-Virginia ülikool (inglise keeles West Virginia University, WVU) on avalik teadusülikool USA-s Lääne-Virginia osariigis. Selle pealinnak asub Morgantownis, teised linnakud asuvad mitmes teises Lääne-Virginia linnas, sealhulgas Beckleys (tehnoloogiainstituut) ja Keyseris (Potomac State College). Lääne-Virginia ülikool asutati 7. veebruaril 1867 Morrill Land-Grant Colleges Acti tingimuste alusel 7. veebruaril 1867. Algselt kandis see nime Agricultural College of West Virginia ('Lääne-Virginia põllumajanduskolledž'). Õppetöö algas seal 2. septembril 1867. Praeguse nime sai ülikool 4. detsembril 1868. Ülikool kasvas välja kolmest varasemast Morgantownis tegutsenud akadeemiast, milleks olid 1814. aastal asutatud Monongalia akadeemia, 1831. aastal asutatud Morgantowni naiste akadeemia ja 1858. aastal asutatud Woodburni naiste seminar. Üliõpilaste arv oli 2023. aasta seisuga 26 791. See on suurim avalik ülikool osariigis. Lääne-Virginia ülikool on Tartu Ülikooli üks parternerülikoolidest. Lääne-Virginia ülikool pakub kokku üle 310 bakalaureuse-, magistri- ja dokotriõppeprogrammi. Lääne-Virginia ülikoolil on kolledžid järgmistes valdkondades: inseneeria ja maavarad, äri ja majandus, loomingulised kunstid, haridus- ja inimressursid, kehaline aktiivsus ja sporditeadused, põllumajandus ja loodusvarad, teadused ja kunstid, meedia, õendus, farmaatsia, õigusteadus, hambaarstiteadus, meditsiin ning rahvatervis. Lääne-Virginia ülikooli spordivõistkonnad kannavad nimetust West Virginia Mountaineers. Lääne-Virginia ülikool on alates 2012. aastast USA üliõpilasspordi organisatsiooni NCAA konverentsi Big Ten Conference'i liige. Ülikool toetab seitset meeste spordiala ja kümmet naiste spordiala, lisaks ühishariduslikku laskesporti. Lääne-Virginia ülikooli laskespordivõistkond on tulnud enim kordi USA ülikoolide meistriks – kokku 26 korral. 1938. aastal tuli ülikooli poksimeeskond mitteametlikuks ülikoolide meistriks. Paljud Lääne-Virginia ülikooli korvpalli- või Ameerika jalgpalli meeskonda kuulunud üliõpilased on hiljem jõudnud USA profiliigasse. Üks tuntumaid Lääne-Virginia ülikooli võistkonnas mänginud sportlasi on korvpallur Jerry West. WVU Facts. wvu.edu. Vaadatud 16.2.2024 Doherty, William T.; Festus P. Summers (1982). West Virginia University: Symbol of Unity in a Sectionalized State. West Virginia University Press. Lk 8. ISBN 0-937058-16-5. "West Virginia College". Morgantown Weekly Post. 10. august 1867. Vaadatud 16. augustil 2010. Doherty, William T.; Festus P. Summers (1982). West Virginia University: Symbol of Unity in a Sectionalized State. West Virginia University Press. Lk 11. ISBN 0-937058-16-5. "About Monongalia County". WVU Extension Services. Originaali arhiivikoopia seisuga veebruar 2, 2011. Vaadatud augustil 17, 2010. Partnerülikoolid. ut.ee. Vaadatud 16.2.2024 Koduleht
Kännupessi-oganahkis

Kännupessi-oganahkis (Steccherinum tenuispinum) on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente liik. Seen kasvab okaspuude lamatüvedel, tihti kännupessil. Liik sai eestikeelse nime aprillis 2024 komisjoni kaudu, kuhu kuuluvad Eesti juhtivad mükoloogid, sh Irja Saar. Seene nime pakkus välja Allar Antson. Kännupessi-oganahkis andmebaasis eElurikkus.
Andrew

See artikkel räägib mehenimest. Kanada küla kohta vaata artiklit Andrew (Kanada). Andrew on inglisepärane mehenimi. Nimi 7 tuleneb kreeka nimest Ἀνδρέας (Andreas).' Andrew Bovell, Austraalia näitekirjanik, dramaturg ja stsenarist Andrew Cole, Inglismaa jalgpallur Andrew Fire, USA bioloog Andrew Garfield, Ameerika-Briti näitleja Andrew Jackson, USA president Andrew Musgrave, Suurbritannia murdmaasuusataja Andrew Oldenquist, USA filosoof Andrew Selby, Suurbritannia poksija Andrew Tate, Ameerika-Briti meediategelane Andrew Lloyd Webber, briti helilooja ...
Andrew (Kanada)

Andrew on küla Kanadas Alberta provintsi keskosas Lamonti maakonnas. See asub Edmontonist umbes 100 km kaugusel kirdes. 2021. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanike arv 366. 2016. aastal oli elanikke 425. Postkontor avati Andrew's 2. märtsil 1902. Andrew' sai külaõigused 24. juunil 1930. Küla on saanud nime selle ühe esimese elaniku Andrew Whitfordi järgi. Andrew on tuntud seal asuva maanteeäärse atraktsiooni, maailma suurima sinikael-pardi kuju poolest. Population and dwelling counts, for Canada, provinces and territories, and census subdivisions (municipalities), 2016 and 2011 censuses – 100% data Population and dwelling counts, for Canada, provinces and territories, and census subdivisions (municipalities), 2016 and 2011 censuses – 100% data "World's Largest Mallard Duck - Andrew". travelalberta.com. Vaadatyd 17.2.2024 https://www.andrewab.com/ 'The last piece of the skyline': the battle to save Canada's ‘prairie castles’. The Guardian. 17. jaanuar 2020
Morbiit

"Morbiit" on ansambli Kosmikud album, mis ilmus 2020. aastal. Albumi tootis Viska Mulda Records. "Pimedad ööd" "Ma põlen tules" "Mõrkmusta öösse" "On lootusega lootusetud lood" "Tantsin kaua tantsin" "Emad tuhad, isad söed" "Valu" "Morbiit" "Lõpp on siis selline"
David Ferrie

David William Ferrie (28. märts 1918 Cleveland, Ohio – 22. veebruar 1967 New Orleans, Louisiana) oli Ameerika Ühendriikide lendur. Ta on saanud tuntuks seetõttu, et New Orleansi ringkonnaprokurör Jim Garrison kahtlustas teda osalemises president John F. Kennedy mõrva vandenõus. David Ferrie oli pärit katoliiklikust perekonnast. 1938. aastal alustas ta preestriõpinguid Clevelandis St. Mary seminaris, kust ta läks üle Bereasse Baldwin-Wallace kolledžisse, kus omandas bakalaureusekraadi. Seejärel õppis ta mõned aastad Carthagenas Ohios St. Charlesi seminaris. Teise maailmasõja ajal lahkus ta seminarist ja sai 1944. aastal lendurilitsentsi ning töötas Clevelandi benediktiini keskkoolis lennunduse õpetajana. 1950. aastate alguses kolis Ferrie New Orleansi ja asus tööle lennufirma East Air Lines piloodina. Lisaks oli Ferrie tegev tsiviillennupatrulli (Civil Air Patrol) instruktorina algul Ohios ja hiljem Louisianas. 11. augustil 1961 ta vahistati moraalisüüdistustega ja vallandati hiljem töölt. Väidetavalt tundis Ferrie Lee Harvey Oswaldi alates 1955. aastast. Ferrie ise väitis, et ta ei tundnud Oswaldi. Ferrie oli parempoolsete poliitiliste vaadetega ja Fidel Castro äge vastane. Väidetavalt osales ta koos Alton Ochsneri ja Mary S. Shermaniga Luure Keskagentuuri salaprojektis, mille eesmärgiks oli Fidel Castro nakatamine vähkkasvajasse. 1963. aastal asusid Ferrie ja Guy Bannister tööle advokaat G. Wray Gilli teenistuses. 1966. aastal asus New Orleansi ringkonnaprokurör Jim Garrison uurima John F. Kennedy mõrva vandenõud. 17. veebruaril 1967 kirjutas ajaleht The New Orleans States-Item, et Garrison uurib Kennedy mõrva ja et üheks kahtlusaluseks on Ferrie. Viis päeva hiljem leiti David Ferrie oma New Orleansi korterist surnuna. Garrison teatas, et ta tegi ettevalmistusi Ferrie vahistamiseks, kuid jäi hiljaks. David Ferrie on üks tegelasi Oliver Stone'i 1991. aastal valminud filmis "JFK". Teda mängis näitleja Joe Pesci. Who Was David Ferrie?[alaline kõdulink] The JFK 100. Vaadatud 17. veebruaril 2024 More about the Ferrie photo Frontline, 20. november 2003. Vaadatud 17. veebruaril 2024 David Ferrie Spartacus Educational. Vaadatud 17. veebruaril 2024 Tim Molloy: JFK and The Irishman: The Joe Pesci Role That Links Both Films MovieMaker, 22. november 2020. Vaadatud 17. veebruaril 2024 David Ferrie andmekogus IMDb (inglise)
Joe Pesci

Joseph Frank Pesci (sündinud 9. veebruaril 1943 Newarkis, New Jerseys) on USA näitleja ja muusik. Ta on tuntud karmide ja heitliku iseloomuga tegelaskujude kehastamise poolest erinevat žanri filmides. Ta on Itaalia päritolu. Ta alustas karjääri muusikuna, mängides kitarri mitmes ansamblis, sealhulgas ansamblis Joey Dee and the Starliters, mis sai kuulsaks lauluga "Peppermint Twist" (1961). Näitlejakarjääri alustas ta 1976. aastal madala eelarvega krimifilmis "The Death Collector". Tänu sellele rollile ta sai ta osa 1980. aasta eluloofilmis "Raevunud härg" ("Raging Bull"), kus ta kehastas filmi peategelase Jake LaMotta venda Joey LaMottat. "Raevunud härg" oli Pesci esimene film, kus ta tegi koostööd Robert De Niro ja Martin Scorsese'iga. Hiljem on ta koos De Niroga mänginud veel sellistes Scorsese'i lavastatud filmides nagu "Omad poisid" ("Goodfellas"; 1990), "Kasiino" ("Casino"; 1995) ja "Iirlane" ("The Irishman"; 2019). Samuti on ta mänginud sellistes filmides nagu "Ükskord ammu Ameerikas" ("Once Upon a Time in America"; 1984), "Moonwalker" (1988), "JFK" (1991), "Bronxi lugu" ("A Bronx Tale"; 1993) ja "Hea karjane" ("The Good Shepherd"; 2006). Tema tuntumad komöödiarollid on olnud filmides "Üksinda kodus" ("Home Alone"; 1990), "Üksinda kodus 2" ("Home Alone 2: Lost in New York"; 1992) ja "Minu nõbu Vinny" ("My Cousin Vinny"; 1992) ning "Surmarelva" ("Lethal Weapon"; 1989–1998) filmisarjas. Filmis "Omad poisid" kehastas ta gängsterit Tommy DeVitot ning pälvis rolli eest parima meeskõrvalosatäitja Oscari. Samas kategoorias nomineeriti ka rollide eest filmides "Raevunud härg" ja "Iirlane". 1999. aastal otsustas ta näitlemisest loobuda, kuid on pärast seda mõnede aasta jooksul siiski mõnedes filmides mänginud. Pesci on tegelenud muusikaga ka oma karjääri hilisemas osas ning andnud välja kokku kolm albumit. Joe Pesci andmekogus IMDb (inglise)
Pholiotina

Pholiotina on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni. Pholiotina filipes Pholiotina sulcata Pholiotina andmebaasis eElurikkus.
Mereprügi

Mereprügi (ingl marine litter, marine debris) on igasugune püsiv materjal, mis on inimese poolt valmistatud või töödeldud, ning mis on merekeskkonda, sh rannikule, visatud, kõrvaldatud või hüljatud. Mereprügi satub merre nii otsese merekasutuse kaudu (nt kalapüük, laevandus), st merelt, kuid ka näiteks jõgedest ja reoveepuhastitest või tugevate tormituulte tõttu, st maismaalt. Merega seotud prügi jaotatakse suuruse järgi kolme kategooriasse. Makroprügiks peetakse prügi, mille suurus on vähemalt 20 mm (nt plastikpudelid). Mesoprügiks peetakse suuri osakesi, mis jäävad vahemikku 5–20 mm (nt suitsukonid). Mikroprügi on prügiosakesed, mis on väiksemad kui 5 mm ning mida on seetõttu ka keeruline märgata. Mikroprügi leidmiseks rannalt tuleb kasutada mikroskoopi.[lisa lehekülg] Rannaprügi (ingl beach litter) on üks osa mereprügist, mida peetakse sobivaks indikaatoriks merekeskkonna prügireostuse hindamiseks. Läänemerel arvatakse heasse seisundisse kuuluvad alad, kus 100 m kohta leidub vähem kui 20 makroprügieset. Merepõhja prügi (ingl seafloor litter) on samuti mereprügi üks osa, mida seiratakse Läänemeres vähesel määral. Kuna seire metoodikad on aastate ja piirkondade lõikes olnud erinevad, ei ole see prügireostuse adekvaatseks hindamiseks piisav. Prügi meres on üha süvenev keskkonnaprobleem, mis mõjutab otseselt või kaudselt kõiki vees elavad organisme ning ka neid, kes ühel või teisel moel veeökosüsteemidega kokku puutuvad, sh inimest. Kuigi mereprügi ei tähenda vaid plastprügi, on suurim negatiivne keskkonnamõju just plasti sisaldavatel toodetel. Plasti meres muudab keskkonnaohtlikuks peamiselt kaks tegurit, mida hinnatakse plastiku juures kõige enam – selle kergus ja vastupidavus. Euroopa Liidu merestrateegia raamdirektiivi eesmärk on 2030. aastaks merelise plastprügi vähendamine 50%. Edasimineku indikaatoriks on rannaprügi kogused, mida EL-i liikmesriigid on kohustatud regulaarselt seirama. Euroopa Liidus on mereprügi vähendamiseks jõustunud 2019. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/904 teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta. Direktiiv puudutab populaarsemaid ühekordseid plasttooteid, mille kasutamist direktiiviga piiratakse või keelustatakse, mh puudutab see toidupakendeid, joogitopse, vatitikke, õhupalle, tubakatoodete filtreid, niisutatud salvrätikuid jne. Liikmesriikidel oli kohustus võtta direktiivi nõuded üle oma õigusruumi 3. juuliks 2021. Eestis rakendatakse esimesi direktiivinõudeid alates 1. jaanuarist 2024, mil üleriigiliselt on avalikel üritustel lubatud kasutada toidu ja joogi serveerimiseks üksnes korduskasutatavaid anumaid ja söögiriistu. Mereprügi Läänemeres UNEP. 2014. Marine litter. Euroopa Komisjon. 2013. Guidance on Monitoring of Marine Litter in European Seas. HELCOM. Beach Litter (vaadatud 10.02.2024). HELCOM. Seafloor litter (vaadatud 10.02.2024). SEI. 2016. Sources and pathways of marine litter . Kliimaministeerium. Merestrateegia raamdirektiiv (vaadatud 10.02.2024). Kliimaministeerium. Ühekordse plasti direktiiv (vaadatud 10.02.2024).
Morgantown

See artikkel räägib linnast USA-s Lääne-Virginia osariigis. Kentucky linna kohta vaata artiklit Morgantown (Kentucky). Indiana linna kohta vaata artiklit Morgantown (Indiana). Morgantown on linn USA-s Lääne-Virginia osariigis, Monongalia maakonna halduskeskus ja suurim linn. See asub Monongahela jõe ääres Pennsylvania osariigi piirist paari kilomeetri kaugusel lõunas. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 30 347. See on elanike arvult osariigi kolmas linn. 2020. aastal moodustasid 83% elanikest valged, 4,6% afroameeriklased ja 3,7% aasialased. Ladinaameeriklaste osakaal (sõltumata rassist) oli 4,1%. Morgantown on asutatud 1772. aastal. Linn on saanud nime selle asutaja Zackquill Morgani järgi. Morgantown sai linnaõigused 1835. aastal. Linnas asub 1867. aastal asutatud Lääne-Virginia ülikooli pealinnak. Linnas on teater, mis tegutseb 1924. aastal ehitatud teatrihoones Metropolitan Theatre, Monongalia kunstide keskus, Lääne-Virginia ülikooli kunstimuuseum ja Morgantowni ajaloomuuseum. Linnast mööduvad kiirteed Interstate 79, mis ühendab Morgantowni põhjas Pittsburghiga ja kagus osariigi pealinna Charlestoniga, ning Interstate 68, mis viib idasse Marylandi osariiki. Morgantowni sõpruslinn on Mehhiko linn Guanajuato, kellega sõlmiti sõprussidemed 2008. aastal. Lisaks on Morgantownil partnerlusleping Hiina linna Xuzhouga. Linnas on sündinud näitleja Don Knotts, astronaut Andrew Morgan ja diplomaat Robert Frasure. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. About. morgantownmet.com. Vaadatud 18.2.2024 About Us. monartscenter.com. Vaadatud 18.2.2024 Our Mission. artmuseum.wvu.edu. Vaadatud 18.2.2024 Morgantown History Museum. morgantownwv.gov. Vaadatud 18.2.2024 Guanajuato, Mexico. morgantownwv.gov. Vaadatud 18.2.2024 Xuzhou, China. morgantownwv.gov. Vaadatud 18.2.2024  Morgantown – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis https://www.morgantownwv.gov/