laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pusteri org

Pusteri org (itaalia: Val Pusteria; saksa: Pustertal, ladiini: Val de Puster) on org Alpides, mis jookseb ida-läänesuunalisena Lienzist Ida-Tiroolis Austrias Mühlbachini Brixeni lähedal Lõuna-Tiroolis Itaalias. Pusteri oru Lõuna-Tirooli vallad moodustavad Pustertali ringkonna. Pusteri org paikneb periadriaatilise liitekoha lääneosas, mis eraldab Lõuna Lubjakivi Alpid Kesk Ida-Alpidest, samuti enamuse Lubjakivi Alpidest mäeaheliku keskosa kesksetest gneiss ja kiltkivi tippudest. Sillianist idas lahkub Pusteri org periadriaatiliselt joonelt (mis läheb Gaili jõe orgu) ja pöördub kirdesse Lienzi suunas. Pool orust juhib oma veed Adige jõe kaudu läände Aadria merre; teine pool viib veed Doonau kaudu itta Musta merre. Veelahe asub madalas Toblacher Feldi (Conca di Dobbiaco) orupõhjas. Rienzi jõgi voolab Pusteri orus läände ja Drau jõgi voolab itta Ida-Tirooli. Oru idaosa Drava ülemjooksul kutsutakse Ülemiseks Pusteri oruks. Asulad Pusteri orus paiknevad kõrgustel 750–1180 meetrit üle merepinna. Olulisemad asulad lääneorus on Toblach, Welsberg-Taisten, Olang ja Bruneck; olulisemad idaorus on Innichen, Sexten ja Sillian. Rienzi jõe suuremad lisajõed on Antholzi oja, Ahr, Pragsi oja, Gsiesi oja, Gader, Pfundersi oja ja Lüsenbach. Pusteri oru suurim kõrvalorg on Tauferer Ahrntal. Drau suuremad lisajõed on Sexteni oja ja Villgratenbach. Pustertali ringkond (itaalia: Comprensorio della Val Pusteria; saksa: Bezirksgemeinschaft Pustertal) loodi 1969. aastal 26 valla ühendamisega. Selle pindala on 2071 m² ja rahvaarv üle 73 000. Selle peamine linn on Bruneck. 2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 80,96% oru elanikest emakeelena saksa keelt, 13,40% ladiini keelt ja 5,64% itaalia keelt. Järgmised vallad kuuluvad Pustertali ringkonda: Ahrntal (Valle Aurina) Badia (Abtei) Bruneck (Brunico) (ringkonna keskus) Corvara (Corvara in Badia) Gais Gsies (Valle di Casies) Innichen (San Candido) Kiens (Chienes) La Val (La Valle) (Wengen ) Mareo (Marebbe) (Enneberg) Mühlwald (Selva dei Molini) Niederdorf (Villabassa) Olang (Valdaora) Percha (Perca) Pfalzen (Falzes) Prags (Braies) Prettau (Predoi) Rasen-Antholz (Rasun-Anterselva) Sand in Taufers (Campo Tures) St. Lorenzen (San Lorenzo di Sebato) San Martin de Tor (St. Martin in Thurn) (San Martino in Badia) Sexten (Sesto) Terenten (Terento) Toblach (Dobbiaco) Vintl (Vandoies) Welsberg-Taisten (Monguelfo-Tesido) Ahrntal ja Bruneck Lienzi Dolomiitide ahelik Ida-Tiroolis Ülemises Pusteri orus Innichen Talumaja Antholz Mittertali orus Heiligkreuzkofel Abteitali orus The Pusteri org Brunecki juures Pustertali ringkond (saksa ja itaalia keeles)
Oligodon huahin

Oligodon huahin on maoliik vähehammasmao perekonnast. Need väiksed maod (maksimaalne kogupikkus 485,8 mm) elavad Tais Malaka poolsaarel Hua Hinis. Kirjeldus Seljakilbiste read 17-17-15 või 17-15-15; isasmadudel 166–173 kõhukilbist ja 35–41 sabaalust kilbist; anaalkilbis paaritu; hemipeenis on paaris, ogadeta ja ulatub 14nda sabaaluse kilbiseni (in situ). [Herpetology • 2017 Oligodon huahin | งูคุดหัวหิน • A New Kukri Snake (Colubridae: Oligodon) from Hua Hin District, and the First record of O. deuvei from Thailand], 15. juuli 2017 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Oligodon huahin seisuga 17.07.2017.
Oligodon saiyok

Oligodon saiyok on maoliik vähehammasmao perekonnast. Tema maksimaalne teadaolev pikkus ninamiku tipust kloaagiavauseni (SVL) on 626,1 mm; ülamokakilbiseid 8; seljakilbiste ridu 17-17-15; 181–187 kõhukilbist ja 38–43 sabaalust kilbist; anaalkilbis paaritu; hemipeenised ulatuvad in situ 18nda sabaaluse kilbiseni. Need maod elavad usutavasti Tais Sai Yok District 'is. [Herpetology • 2017 Oligodon saiyok | งูงอดไทรโยค • A New Limestone-dwelling Kukri Snake (Serpentes: Colubridae) from Kanchanaburi Province, western Thailand], 19. juuli 2017
Überetsch-Unterland

Überetsch-Unterland (itaalia: Oltradige-Bassa Atesina; saksa: Überetsch-Unterland) on ringkond (itaalia: comprensorio; saksa: Bezirksgemeinschaft) Itaalia Lõuna-Tirooli provintsi lõunaosas. See paikneb Adige jõe orus Bolzanost põhjas Salornoni lõunas. Künklik Überetschi piirkond, s.o Eppani ja Kalterni vallad, moodustab ringkonna loodeosa, samas suurem Unterland ulatub alla Adigeni Trento provintsi piiril. Ringkonda kuuluvad ka Andriani ja Terlani vallad Überetschist põhjas. Peamised majandustegurid on viinamarjakasvatus piki Lõuna-Tirooli Veiniteed Terlanist Salornoni, puuviljakasvatus ja turism. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 64% oru rahvastikust emakeelena saksa keelt, 35.5% itaalia keelt ja 0.5% ladiini keelt. Järgmised 18 valda kuuluvad Überetsch-Unterlandi ringkonda: Aldein (Aldino) Andrian (Andriano) Altrei (Anterivo) Eppan (Appiano sulla Strada del Vino) Bronzolo (Branzoll) Kaltern (Caldaro sulla Strada del Vino) Kurtatsch (Cortaccia sulla Strada del Vino) Kurtinig (Cortina sulla Strada del Vino) Neumarkt (Egna) (ringkonna keskus) Laives (Leifers) Margreid (Magrè sulla Strada del Vino) Montan (Montagna) Auer (Ora) Salorno (Salurn) Terlan (Terlano) Tramin (Termeno sulla Strada del Vino) Truden (Trodena nel parco naturale) Vadena (Pfatten) Überetsch-Unterlandi ringkond (saksa ja itaalia keeles)
Rhinophis roshanpererai

Rhinophis roshanpererai on maoliik Rhinophis perekonnast, kes elab Sri Lanka mullas. Rhinophis roshanpererai erineb sugulastest mitme tunnuse poolest: seljakilbiste ridade arvu poolest mao keskkohas (neid on 17) ja kõhukilbiste ridade arvu poolest, aga ka soomuste värvuse ja väga väikese sabakilbise poolest, mis kaetud spines´idega, millest kolm või neli on väljaulatuvad. L. J. Mendis Wickramasinghe, Dulan R. Vidanapathirana, M. D. G. Rajeev ja David J. Gower. 2017, A New Species of Rhinophis Hemprich, 1820 (Serpentes: Uropeltidae) from the central hills of Sri Lanka. Zootaxa. 4263(1); 153–164. DOI: 10.11646/zootaxa.4263.1.7 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Rhinophis roshanpererai seisuga 16.07.2017.
Rhynchocalamus ilamensis

Rhynchocalamus ilamensis on maoliik sulgkärssmao perekonnast. Rhynchocalamus ilamensis erineb teistest sulgkärssmao perekonna liikidest mitme tunnuse poolest. Morfoloogiliselt saab neid eristada peas ja kaelal paiknevate soomuste värvuse poolest. Molekulaarselt on liigi eristamisel aluseks võetud geneetilise kauguse määr mitokondriaalses tsütokroom b-s, mille kohaselt on Rhynchocalamus satunini lähim ja Rhynchocalamus melanocephalus kaugeim sugulane. Fathinia, Rastegar-Pouyani, Rastegar-Pouyani & Darvishnia (2017): A new species of the genus Rhynchocalamus Günther, 1864 (Reptilia: Squamata: Colubridae) from Ilam province in western Iran. Zootaxa, 4282 (3): 473-486.
Muhtarophis

Muhtarophis on maoperekond Colubridae sugukonnast. Perekonda Muhtarophis liigitatakse üksainus maoliik: Muhtarophis barani (Olgun, Avcı, Ilgaz, Üzüm & Yılmaz, 2007) (varasem nimetus Rhynchocalamus barani) Maoperekond on nimetatud Türgi herpetoloogi Muhtar Başoğlu auks. [Herpetology • 2015 Muhtarophis gen. nov. • Molecular Phylogeny and Micro CT-Scanning Revealed Extreme Cryptic Biodiversity in Kukri Snake, A New Genus for Rhynchocalamus barani (Serpentes: Colubridae)], 30. september 2015 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Muhtarophis seisuga 17.09.2017.
Rhabdops aquaticus

Rhabdops aquaticus on maoliik Rhabdops perekonnast. Varad B. Giri, V. Deepak, Ashok Captain, Abhijit Das, Sandeep Das, K. P. Rajkumar, R. L. Rathish and David J. Gower. 2017.A New Species of Rhabdops Boulenger, 1893 (Serpentes: Natricinae) from the northern Western Ghats Region of India. [Herpetology • 2017 Rhabdops aquaticus • A New Species of Rhabdops Boulenger, 1893 (Serpentes: Natricinae) from the northern Western Ghats Region of India], 11. september 2017
Hamadrill

Hamadrill ehk mantelpaavian (Papio hamadryas) on ahviliik paaviani perekonnast. Hamadrilli sugupooled erinevad teineteisest. Emased sarnanevad välimuselt teiste paavianiliikide emastega. Isastel aga on "koerakoon" ja roosad päramõhnad. Isased on polügaamsed ja nende haaremisse kuulub umbes kümme emast hamadrilli, keda nad vajaduse korral hirmutavad, tõstes kulme kõrgemale, näiliselt haigutades, ülemisi lõikehambaid vastu alumisi laksutades ja vastu maad trampides, või kaitsevad, kui teised isased neile lähenemiskaitseid teevad. Sellise karmi käitumise põhjused pole selged. Lisaks isaste suguihale võib asi olla ka emaste hirmus, et kui nad karjajuhist liiga kaugele lähevad, võib too neid füüsiliselt karistada. Papio hamadryas (Linnaeus, 1758), ITIS, veebiversioon (vaadatud 17. septembril 2017) inglise keeles Papio hamadryas, IUCN, veebiversioon (vaadatud 17. septembril 2017) inglise keeles "Loomade elu", 7. köide, lk 432-434, 1971 (Sparks, 153:2001) (Sparks, 154:2001) Sissekanne ADW-s Sissekanne CoL-is John Sparks, "Sugupoolte heitlus loomariigis. Seks ja looduslugu", tõlkinud Peeter Vissak, ISBN 9985 3 0378 4, Varrak, lk 153-154, 2001
Tirooli loss

Tirooli loss (itaalia: Castel Tirolo, saksa: Schloss Tirol) on loss Tiroli vallas (comune) Merano lähedal Lõuna-Tirooli Burggrafenamti ringkonnas Itaalias. See oli iidne Tirooli krahvide residents, mille järgi on saanud nime terve Tirooli piirkond. Lossiküngas on olnud asustatud antiikajast saati. Keskaja algusest on tuvastatud mitmeid esemeid ja üks hauaväli. Arheoloogid on välja kaevanud kolme apsiidiga kiriku, mis on dateeritud varakristlikku perioodi. Esimene loss ehitati enne 1100. aastat. Teine ehitusfaas sisaldas donžooni aastast 1139/40. Kolmas ehitusfaas toimus 13. sajandi teises pooles krahv Meinhard II ajal. Aastal 1347 oli Meinhardi lapselaps krahvinna Margarete seal Luxembourgist kuninga Karl IV vägede piiramisrõngas. Loss jäi Tirooli suveräänide residentsiks aastani 1420, kui Habsburgist ertshertsog Friedrich IV viis haldamise Innsbrucki, Brenneri mäekurust põhjas. Uusajal sattusid lossi osad niinimetatud Köstengraben'i alla, kuristiku põhja. Seda isegi müüdi, et kasutada seda kivimurruna. 19. sajandil loss taastati; donžoon ehitati ümber aastal 1904. Mis puudutab kunstiajalugu, siis on eriti huvipakkuvad lossi kabeli freskod, samuti kaks romaani stiilis portaali rikkalike marmorskulptuuridega, mis kujutavad legendaarseid olendeid, religioosseid teemasid ja geomeetrilisi ornamente. Tänapäeval asub Tirooli lossis Lõuna-Tirooli Ajaloomuuseum. Lossi juures on jahilindude kasvandus hooldussalongiga röövlindudele. Romaani stiilis lossikabeli portaal Kabeliportaali detail Ametlik koduleht
Passeier

Passeieri org (saksa: Passeier või Passeiertal; itaalia: Passiria või Val Passiria) on Passeri jõe org Lõuna-Tirooli mägedes Põhja-Itaalias. Passeri jõgi on Adige jõe vasakpoolne lisajõgi. Oru suudmes, kus kaks jõge ühinevad, paikneb Merano linn. Sealt edasi jookseb org põhja Timmelsjochi mäekuruni, mis viib Söldenisse Ötztali orus Austrias, ja Jaufeni mäekuruni, mis viib Sterzingisse Wipptalis. Orus paiknevad järgmised vallad: Kuens, Riffian, St. Martin in Passeier, St. Leonhard in Passeier ja Moos in Passeier. Orurahvas on saksakeelne.
Heleduskõver

Heleduskõver on astronoomias graafik, mis näitab astronoomilise objekti heleduse muutust aja funktsioonina. Valgust mõõdetakse tavaliselt mingis sagedusvahemikus või -ribas. Heleduskõverad võivad olla perioodilised, näiteks varjutusmuutlike kaksiktähtede, tsefeiidide, teised perioodilised muutlike või tähevarjutusi tekitavate eksoplaneetide, või mitteperioodilised, näiteks noovade, supernoovade või gravitatsiooniliste mikroläätsede sündmuse korral. Kui uurida heleduskõveraid koos teiste vaatlusandmetega, võib saada olulist informatsiooni muutlikkust põhjustava füüsikalise protsessi kohta või seada teoreetilistele ennustustele vaatluslikke piiranguid. Muutlike tähtede näivate heledusete graafikuid ajas kasutatakse laialdaselt nende tähtede käitumise visualiseerimiseks ja analüüsiks. Kuigi muutlike tähtede liigitamist tehakse üha enam nende spektraalsete omaduste põhjal, siis nende heleduse muutuste amplituudid, perioodid ja korduvus on endiselt olulised tegurid. Mõned muutlike tähtede tüübid, nagu tsefeiidid on väga korrapäraste heleduskõveratega, perioodid, amplituudid, ja kõvera kuju on tsüklist tsüklisse täpselt samasugune. Mõnda muud liiki muutlikel tähtedel, näiteks miriididel, on mõnevõrra vähem korrapärased suurte amplituudidega (mitu tähesuurust) heleduskõverad, ning poolregulaarsete muutlike heleduskõverad on veel vähem korrapärased ning ka nende amplituudid on väiksemad. Muutlike tähtede heleduskõverad annavad olulist infot heleduse muutlikkust põhjustavate füüsikaliste protsesside kohta. Varjutusmuutlike tähtede korral annab heleduskõver infot kaksiktähe komponentide suuruste suhte ja nende heleduste suhte kohta. Heleduskõver võib anda infot ka orbiidi ekstsentrilisuse ja tähtede kujude moonutuste kohta. Pulseerivatel tähtedel võivad pulsatsioonide amplituudid või perioodid olla seotud tähtede kiirgusvõimsusega ning heleduskõvera kuju võib viidata ka pulseerimise moodidele. Supernoovade heleduskõverad viitavad supernoova tüübile. Kuigi supernoovade tüüpe määratakse nende spektrite põhjal, on neil kõigil tüüpilise kujuga heleduskõverad. I-tüüpi supernoovade heleduskõverad on terava maksimumiga ja aeglase kahanemisega, samal ajal kui II tüüpi supernoovad on vähem teravad maksimumiga. Heleduskõverad on kasulikud väga nõrkade supernoovade korral ja ka selleks, et määrata supernoovade alamtüüpe. Näiteks tüüp II-P (P nagu platoo) supernoovade spektrid on sarnased tüübi II-L (L nagu lineaarne) supernoovade spektritele. Need tüübid on eristatavad heleduskõvera põhjal, II-P supernoovade heleduskõverates on enne lõplikku heleduse kadu mitme nädala või kuu pikkune stabiilse heleduse periood. Heleduskõvera inversioon on matemaatiline meetod, mida kasutatakse pöörlevate objektide pinna modelleerimiseks nende objektide heledusmuutlikkuse põhjal. Seda meetodit saab kasutada täheplekkide või asteroidide pinna albeedo kaardistamiseks. AAVSO veebipõhine heleduskõverate generaator, mille abil saab vaadata tuhandeid muutlike tähtede heleduskõveraid Heleduskõverad: Sissejuhatus. NASA "Kujutle Universumit"
Ulteni org

Ulteni org (saksa: Ultental või Ulten, itaalia: Val d'Ultimo) on 40 km pikk mäeorg Lõuna-Tirooli provintsi lääneosas Põhja-Itaalias. See on Falschaueri jõe org, mis on Adige jõe parempoolne lisajõgi. See on edela-kirde sihiline, paralleelne Vinschgau madalama osaga, ja see paikneb Meranost lõunas. Org lõpeb Lana vallas (commune). Väike lõunasse viiv maantee ühendab oru Proveisi ja Val di Noniga Trento provintsis. Enamuse Ulteni orust katab Ulteni vald. Oru madalamas osas on St. Pankrazi vald. Ulteni oru rahvastik on peamiselt saksakeelne (2001. aasta rahvaloenduse järgi rohkem kui 98%). Oru läänepoolseim, kõrgeim osa on Stelvio rahvuspargi osa.
Potšinoki rajoon

Potšinoki rajoon (vene keeles Починковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Potšinoki linn. Rajoon piirneb põhjas Kardõmovo rajooniga, kirdes Glinka rajooniga, idas Jelnja rajooniga, kagus Roslavli rajooniga, lõunas Šumjatši rajooniga, edelas Hislavitši rajooniga, läänes Monastõrštšina rajooniga ja loodes Smolenski rajooniga. Rajooni pindala on 2380,75 km². Elanike arv oli 2012. aastal 30 425, 2009. aastal 34 157 ja 2002. aastal 37 537. Potšinoki rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Potšinoki linna) ja kuueteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Ostjor, Hmara ja Sož. Q126974795
Oktjabrski (täpsustus)

Oktjabrski on mitme Oktoobrirevolutsiooni auks nimetatud asula nimi. Oktjabrski on linn Baškortostanis Oktjabrski on Valgevene Homieli oblasti alevi venekeelne nimekuju Oktjabrski on Tadžikistani Oktjabri alevi venekeelne nimekuju Oktjabrski on alev Rjazani oblastis Oktjabrski on alev Sahhalini saarel Oktjabrski on alev Habarovski krais
Algund

Algund (itaalia: Lagundo) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost loodes. 2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 5029 inimest. Valla pindala on 23,6 km². Algund külgneb järgmiste valdadega: Lana, Marling, Merano, Naturns, Partschins, Plaus ja Tirol. Algundi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Aschbach (Riolagundo), Forst (Foresta), Mitterplars (Plars di Mezzo), Mühlbach (Riomolino), Oberplars (Plars di Sopra) ja Vellau (Velloi). Nimi apud Algunde (ladina: Algundi lähedal) ilmus esmakordselt aastal 994. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 85,17% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 14,58% itaalia keelt ja 0,25% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Šumjatši rajoon

Šumjatši rajoon (vene keeles Шумячский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Šumjatši alev. Rajoon piirneb põhjas Hislavitši rajooniga, kirdes Potšinoki rajooniga, idas Roslavli rajooniga, kagus Jeršitši rajooniga ning lõunas ja läänes Valgevenega. Rajooni pindala on 1367,71 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 342, 2009. aastal 11 643 ja 2002. aastal 14 032. Šumjatši rajoonis on 140 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Šumjatši alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Ostjor, Sož ja Šumjatška. Q126974795
Hannopil (Tultšõni rajoon)

Hannopil (ukraina keeles Ганнопіль) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 1420. Pindala on 3,522 km².
Bilozirka (Litõni rajoon)

Bilozirka (ukraina keeles Білозірка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 98. Pindala on 0,031 km².
Jeršitši rajoon

Jeršitši rajoon (vene keeles Ершичский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Jeršitši küla. Rajoon piirneb kirdes Roslavli rajooniga, idas Brjanski oblastiga, läänes Valgevenega ja loodes Šumjatši rajooniga. Rajooni pindala on 1039 km². Elanikke oli 2008. aastal 8052 ja 2024. aastal 5052. Jeršitši rajooni asulad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu. Q126974795
Mlõnok (Zaritšne rajoon)

Mlõnok (ukraina keeles Млинок) on küla Ukrainas Rivne oblastis Zaritšne rajoonis. Elanike arv on 830.
Roslavli rajoon

Roslavli rajoon (vene keeles Рославльский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Roslavli linn. Rajoon piirneb põhjas Jelnja rajooniga, kirdes Kaluga oblastiga, kagus Brjanski oblastiga, lõunas Jeršitši rajooniga, edelas Šumjatši rajooniga ja läänes Potšinoki rajooniga. Rajooni pindala on 3000 km². Elanike arv oli 2007. aastal 77 970. Roslavli rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Roslavli linna) ja kahekümne ühe külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Ostjor, Stanovka, Glazomoika ja Desna. Q126974795
Samuel Johnson

Samuel Johnson (18. september 1709, Lichfield – 13. detsember 1784, London) oli Briti kirjanik, keeleteadlane ja leksikograaf. Talle tõi laiema tuntuse 1744. aastal avaldatud "Richard Savage'i elu" ("Life of Mr Richard Savage"), mida on nimetatud üheks parimaks inglise keeles avaldatud lühibiograafiaks. Tema 1755. aastal avaldatud sõnaraamatut "A Dictionary of the English Language" aga on peetud üheks kõige mõjukamaks inglise keele sõnaraamatuks. Johnsoni tuntumate teoste sekka kuulub ka "Inglise poeetide elulood" ("Lives of the Most Eminent English Poets"), mis kujutab endast kogumikku tolle aja tuntuimate poeetide biograafiatest.
Christine Marie Berkhout

Christine Marie Berkhout (13. juuli 1893 Malang – 18. november 1932) oli Hollandi mükoloog. Utrechti Ülikoolis tehtud doktoritöös "De schimmelgeslachten Monilia, Oidium, Oospora, en Torula" (1923) kirjeldas ta mitmeid raskesti tuvastatavaid seeneperekondi, nagu Monilia, Oidium, Oospora, Torula ja esmakordselt ka Candida seeneperekonda. Tema autorilühend on Berkh. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Christine Marie Berkhout seisuga 18.09.2017. Christine Marie Berkhout, "De schimmelgeslachten Monilia, Oidium, Oospora, en Torula"
Candida

Candida on seeneperekond pärmkottseenelaadsete (Saccharomycetales) klassist. Mitmed Candida perekonna seeneliigid on oportunistlikud pärmseenhaiguste tekitajad. Candida perekonna esmakirjeldajaks peetakse Hollandi mükoloogi Christine Marie Berkhouti (Utrechti Ülikooli doktoritöö De schimmelgeslachten Monilia, Oidium, Oospora, en Torula, 1923). Candida elab kommensalismis mitmete organismidega, nagu putukad, maod, imetajad jpt. Mitmed liigid kuuluvad imetajate suu, soolestiku, naha ja tupe mikrofloorasse. Kommensalismist seene poolt põhjustatud haigusliku seisundi – kandidoosi – tekkeni viivad mehhanismid pole selged. Mitmed Candida perekonna seeneliigid on meditsiiniliselt olulised seened, kuna võivad vastuvõtlikel inimestel (erinevaid haigusi põdevad patsiendid jt) pärmseenhaigusi tekitada. Candida albicans elab mullas, lindudes, taimedes ja imetajates. Perekonna teaduslik nimetus käesoleval ajal on Candida Berkh.. Candida pärmseente perekonda liigitatakse 150–200 aseksuaalset seeneliiki, nagu: C. albicans C. ascalaphidarum C. amphixiae C. antarctica C. argentea C. atlantica C. atmosphaerica C. auris C. blattae C. bromeliacearum C. carpophila C. carvajalis C. cerambycidarum C. chauliodes C. corydali C. dosseyi C. dubliniensis C. ergatensis C. fructus C. glabrata C. fermentati C. guilliermondii C. haemulonii C. humilis C. insectamens C. insectorum C. intermedia C. jeffresii C. kefyr C. keroseneae C. krusei C. lusitaniae C. lyxosophila C. maltosa C. marina C. membranifaciens C. mogii C. oleophila C. oregonensis C. parapsilosis C. quercitrusa C. rugosa C. sake C. shehatea C. temnochilae C. tenuis C. theae C. tolerans C. tropicalis C. tsuchiyae C. sinolaborantium C. sojae C. subhashii C. viswanathii C. utilis C. ubatubensis C. zemplinina MycoBank, Candida, veebiversioon (vaadatud 19. augustil 2017) James, S. A.; Carvajal Barriga, E. J.; Bond, C. J.; Cross, K.; Núñez, N. C.; Portero, P. B.; Roberts, I. N. (2009). "Candida carvajalissp. Nov., an ascomycetous yeast species from the Ecuadorian Amazon jungle". FEMS Yeast Research. 9 (5): 784–788. DOI:10.1111/j.1567-1364.2009.00518.x. PMID 19459983. Chang, C. F.; Lin, Y. C.; Chen, S. F.; Carvajal Barriga, E. J.; Barahona, P. P.; James, S. A.; Bond, C. J.; Roberts, I. N.; Lee, C. F. (2012). "Candida theae sp. nov., a new anamorphic beverage-associated member of the Lodderomyces clade". International Journal of Food Microbiology. 153 (1–2): 10–14. DOI:10.1016/j.ijfoodmicro.2011.09.012. PMID 22088606. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Candida (fungus) seisuga 19.08.2017. Marek Strandberg & Kai Kisand, Seente ja inimeste sõda, Sirp, 20.04.2012
Fifth Harmony

Fifth Harmony on Miamist pärit tüdrukuteansambel, mille liikmeteks on Ally Brooke, Normani Kordei, Dinah Jane, Lauren Jauregui. Kuni 2016. aasta detsembrini kuulus ansamblisse veel ka Camila Cabello. Ansambel moodustati X Factori saate USA versiooni 2. hooajal 2012. aastal. Ansambel jõudis seal finaali ning saavutas kolmanda koha. Seejärel sõlmiti plaadilepingud nende telesaate mentori Simon Cowelli plaadifirmaga Syco Music ja saatekohtuniku L. A. Readi plaadifirmaga Epic Records. 2013. aastal ilmus ansambli debüüt-EP "Better Together", mis jõudis edetabelis Billboard 200 kuuendale kohale. Ka kõik kolm nende albumit "Reflection" (2015), "7/27" (2016) ja "Fifth Harmony" (2017) on jõudnud Billboardi albumiedetabeli esikümnesse. 2018. aasta mais tegi ansambel määramata ajaks pausi, et liikmetel oleks võimalus teha soolokarjääri. Allyson Brooke Hernandez Normani Kordei Hamilton Dinah Jane Milika Ilaisaane Hansen Amasio Lauren Michelle Jauregui Endine liige Karla Camila Cabello Estrabao "Reflection" (2015) "7/27" (2016) "Fifth Harmony" (2017)
Reflection

"Reflection", Demis Roussose album, 1984 "Reflection", Fifth Harmony album ja selle nimilaul, 2015 "Reflection", Pentangle'i album, 1971 "Reflection", The Rubyzi album, 2011 "Reflection", The Shadowsi album, 1990 "Reflection", Derek Minori album, 2016 "Reflection", Brian Eno album, 2017