laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Wilhelm V (Hessen-Kasseli maakrahv)

Wilhelm V (13. veebruar 1602 Kassel – 21. september 1637 Leer, Ida-Friisimaa) oli Hessen-Kasseli maakrahv 1627–1637. Wilhelm sündis Hessen-Kasseli maakrahvi Moritzi ja Solms-Laubachi krahvitari Agnese pojana. Agnes suri peatselt pärast Wilhelmi sündi ning Moritz abiellus Nassau-Dillenburgi krahvitari Julianaga. Kaotanud suure osa Hessen-Kasseli valdustest Hessen-Darmstadtile ning jätnud maakrahvkonna raskesse majandusolukorda, loobus Moritz 1627. aastal Wilhelmi kasuks troonist. Wilhelm sai maakrahviks Kolmekümneaastase sõja ajal ning tema valitsusajal kaotas Hessen-Kassel veelgi oma valdusi ja rikkust. Wilhelmi surma järel päris trooni tema poeg Wilhelm VI, kuid kuni 1650. aastani valitses alaealise Wilhelm VI eest regendina tema ema Amalie Elisabeth. Amalie Elisabethi valitsusajal sai Hessen-Kassel tagasi suure osa oma kaotatud valdustest. Wilhelm abiellus 21. novembril 1619 Kasselis Hanau-Münzenbergi krahvitari Amalie Elisabethiga (1602–1651). Abielust sündisid: Agnes (1620–1626) Moritz (sündis ja suri 1621) Elisabeth (1623–1624) Emilie (1623–1693), abiellus 1648 hertsog Henri Charles de La Tremoille'ga (1620–1672) Wilhelm (1625–1626) Charlotte (1627–1686), abiellus 1650 (lahutasid 1657) Pfaltzi kuurvürsti Karl I Ludwigiga (1617–1680) Wilhelm VI (1629–1663), Hessen-Kasseli maakrahv Philipp (1630–1638) Adolf (1631–1632) Karl (1633–1635) Elisabeth (1634–1688), Herfordi abtiss Luise (1636–1638) Viited: "Wilhelm V sugupuu". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. veebruar 2023. Vaadatud 2. oktoobril 2009. "Wilhelm V järeltulijad". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2021. Vaadatud 2. oktoobril 2009. "Solms-Laubachi krahvide sugupuu". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuni 2008. Vaadatud 2. oktoobril 2009. "Schönburgide sugupuu". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2013. Vaadatud 2. oktoobril 2009. "Solms-Laubachi krahvide sugupuu". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. jaanuar 2021. Vaadatud 2. oktoobril 2009.
Maavald

Maavald on Eesti ajalooline maakeelne nimi, mis hääbus laiemast kasutusest 19. sajandil, asendudes alamsaksa laenuga "Eesti". Sõna "maa" tähendab selles seoses eelõige kohalikku, maarahvale kuuluvat. Sarnaselt tähendavad maarahva või kohalikke asju: maalinn, maatõug, maausk, maakeel jpm. Maavald on siis maarahva vald ehk maarahva maa. Mõningate uurijate seisukohtade kohaselt hõlmab Maavald suuremat maa-ala kui Eesti, st sinna loetakse tihti kuuluvaks ka seto ja vadja maarahva maad [viide?]. Sõnad "Maavald", "maakeel" ja "maarahvas" olid kuni 19. sajandini üldiselt kasutusel. Näiteks Tallinnas ilmus 1856–1889 Eestimaa kubermanguvalitsuse ajaleht Ma-walla Kulutaja (Maa Walla Kuulutaja; tänapäevasesse keelde tõlgituna "Eesti Kuulutaja"), mis sisaldas ametlikke teadaandeid, määrusi jms. Tänapäeval kasutavad seda nime taara- ja maausulised. Nime on kasutanud Ain Kaalep artiklikogu "Maavallast ja maailmakirjandusest" (1984) pealkirjas ning Priidu Beier luulekogu "Maavalla keiser ehk Kurb klounaad" (2000) pealkirjas. Lisaks Maavallale on maarahva asuala nimena kasutatud ka selliseid maakeelseid nimesid nagu: Maa, Maamaa ja Maapoole. Sõna "Maapoole" on pärit Vaivarast või Ingerist, sõnaga Narva jõe lähedalt, tähendades seda maad, kus maakeelt räägitakse ja maarahvas elab.[viide?] Kalle Elleri artikkel, milles ta maarahva, maakeele ja ka Maavalla nime propageeris, on võrgus olemas. Suulises pärimuses väidetakse, et Maavalla nimi on leitud ka Oskar Kallase ühe Läti keelesaare ekspeditsiooni materjalide raamatust (keelesaari eesti filoloogide käsitluses on kolm: Leivu (Lei), Lutsi (Lut) ja Kraasna (Kra), viidatakse nagu eesti kihelkondi; Kraasna oli Pihkvamaal), kas "Lutsi maarahvas" (Helsingi, Soome Kirjanduse Selts 1894) või siis "Kaheksakümmend Lutsi maarahva muinasjuttu". Riho Grünthal oma raamatus "Livvistä liiviin" räägib teiste läänemeresoome etnonüümide seas ka "maa-" tüvest. Maamaa kohta tsiteerib Toomas Help Saareste mõistelist sõnaraamatut: "Andrus Saareste on näiteks Leivu väljarändajatelt oma mõistelises sõnaraamatus kirja pannud alljärgneva Eesti kohta käiva mõttearenduse: "Ta sõitis Lätimaa läbi ja läks Maamaa peale" (2. köide, 272. veerg)." Saareste sõnaraamatu otsitav register on võrgus ja teatab meile järgmist: "maarahvas" koos näidetega on esitatud artiklis Eestlased, samuti kui "maainimesed", "maalased", "maamehed", "maapoole rahvas". Sõna maavald pärineb uurali tüvest *maγe, mage (maa) ja vanaskandinaavia tüvest vald (jõud, võim). Maavalla Koda Maakeel Maarahvas
Aurustumine

Mitte segi ajada mõistega Aurustamine Aurustumine on aine üleminek kondenseerunud faasist kõrgema energiaga gaasifaasi ehk aurufaasi. Aurustumisele vastupidine protsess on kondensatsioon, auru üleminek vedelikuks või tahkeks aineks. Aurustumine võib toimuda vedeliku pinnal keemistemperatuurist madalamal temperatuuril iseenesliku aurumise või eesmärgistatud aurustamise kaudu. Aurumisel võetakse energia keskkonnast (ümbruskonnast). Äraauramine tähendab täielikult (lõpuni) aurumist. Aurustamisel vedelikku soojendatakse või alandatakse rõhku. Teine aurustumise viis on keemine või keetmine, mis toimub vedeliku massis allpool vedeliku pinda keemistemperatuuril või sellest veidi kõrgemal temperatuuril. Aine auruvus ehk aurumisvõime ehk lenduvus on aurustumist iseloomustav suurus ja seotud aine keemistemperatuuriga. Aurustumine neelab energiat: aurumisel, kui soojust juurde ei saa, siis vedelik jahtub. Vedeliku aurustamise kiirendamiseks on vaja seda soojendada. Aurustumissoojus on aine aurustumiseks vajalik soojushulk aine massiühiku kohta. Aurustumist soodustavad moodustuva gaasifaasi (auru) ärapuhumine (tuul) ja vaakum. Sõna "aur" kasutatakse kahes tähenduses: homogeenne gaasifaas (inglise vapor ehk vapour) ja udu (inglise fog) ehk gaasifaasi ja selle kondensatsioonil moodustunud mikroskoopilisi ainetilgakesi sisaldav heterogeenne süsteem. Sõnatüvest "aur" on tuletatud termineid, mille kasutamisel esineb tihti ebajärjekindlust. Lisaks ülaltoodule veel mõned terminid. Aurutamine on auru (tavaliselt veeauru) kasutamine mingi materjali töötlemiseks, näiteks mahla väljaaurutamine marjadest või rõivaste aurutamine ja pressimine. Aurutamine kokkuaurutamise mõttes on tahke aine eraldamine lahusest (või aine lahuse kontsentreerimine) solvendi äraaurustamise abil. Auramine on nähtava auru – udu – moodustumine. Näiteks päeval soojenenud järvevesi hakkab ööjaheduses aurama. Agregaatolek Kondensatsioon Keemine Keetmine (laboris) Evapotranspiratsioon ehk koguaurumine Transpiratsioon
1600

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1596 | 1597 | 1598 | 1599 | 1600 | 1601 | 1602 | 1603 | 1604 | ► | ►► 1600. aasta (MDC) oli 16. sajandi 100. aasta. Henri IV käsul loodi kergeratsaväe baasil Prantsusmaa kuningate ihukaitseüksus, mis pärast musketite kasutuselevõttu hakkas kandma nime Kuninga musketärid. Sekigahara lahing Jaapanis ... 24. november. Suri Tallinna Püha Vaimu kiriku eesti koguduse pastor Balthasar Russow, Balthasar Russowi Liivimaa kroonika autor. 17. jaanuar – Pedro Calderón de la Barca, Hispaania kirjanik 28. jaanuar – Clemens IX (Giulio Rospigliosi), Rooma paavst 19. november – Charles I, Inglise kuningas 17. veebruar – Giordano Bruno, itaalia filosoof (põletati tuleriidal)
Schickid

Schickid olid Lääne-Euroopa subkultuur (ka sõdadevahelises Eesti Vabariigis), mille nimetus räägib enda eest. Nende nimetus on muutunud näiteks saksa, eesti (šikk) ja vene keeles (šikarnõi) üldnimeks.
Lääne-Eesti vesikond

Lääne-Eesti vesikond on üks kolmest veeseadusega määratud Eesti vesikonnast (teised kaks on Ida-Eesti vesikond ja Koiva vesikond). Veelahkme järgi määratud vesikondadest katavad Lääne-Eesti vesikonda osaliselt või täielikult Soome lahe vesikond, Väinamere – Riia lahe vesikond ja Saarte vesikond. Lääne-Eesti vesikond on jagatud neljaks alamvesikonnaks: Harju alamvesikond, Läänesaarte alamvesikond, Matsalu alamvesikond, Pärnu alamvesikond. Lisaks jääb osaliselt Lääne-Eesti vesikonna alale Pandivere põhjavee alamvesikond. Pildid ja kaardid Lääne-Eesti vesikond Keskkonnaagentuur
Riktsialised

Riktsialised (Ricciaceae) on sammaltaimede (või helviksammaltaimede) hõimkonda kuuluv sammalde sugukond. Eestis on sugukonnas 2 perekonda: Riccia – riktsia (7 liigiga). Ricciocarpus – vesilehvik (1 liigiga) Riktsialiste esindajad moodustavad harilikult rosette. Nende gametangiumid arenevad talluse sees. Eoskupardel puudub jalg ja seetõttu asub see samuti talluse sees. Elateerid puuduvad. Eesti sammalde määraja. (1998)./ Ingerpuu, N. & Vellak, K. (koost.). Tartu : EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, lk 56–58
1630

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1626 | 1627 | 1628 | 1629 | 1630 | 1631 | 1632 | 1633 | 1634 | ► | ►► 1630. aasta (MDCXXX) oli 17. sajandi 30. aasta. 5. november - Madridi lepinguga lõppes sõda Hispaania ja Inglismaa vahel. Ikaldus ja näljahäda Euroopas 23. oktoober (vkj 13. oktoober) – Tartus asutati kindralkuberner Johan Skytte eestvedamisel akadeemiline gümnaasium; see on Eesti esimene gümnaasium[viide?]. Fersenid omandasid Abja mõisa. Tartus avati Liivimaa õuekohus. See tegutses Liivimaa kubermangu kõrgeima kohtuna Rootsi valitsusaja lõpuni. 29. mai – Charles II, hilisem Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa kuningas 15. november – Johannes Kepler, saksa astronoom Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 78
Heavy Metal Megahits

"Heavy Metal Megahits" on ansambli B.D.Ö. 2009. aastal ilmunud kogumikalbum. Operation B Pole Vaulting Boys FFFFFANNNNN!! Let's Ski Synthezier Is Not My Friend Bitchtrap Never Trust A Fat Cat Supero Hypero Pig Flamingo The Destructor Shoot The Laughing Smurf Do Not Play Football Intelligent Basketball Player Young Avant Garde Artists Home B (Beep Shop Boys Remix) Gett Off My Boat The Dogz Of Buzinez Birthday Party Band From 1 Billion Years B.C. WHY? Heavy Metal Nonstop Unihea
Hävitusagent

Hävitusagent oli NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee kõrgema kooli vastuluuretegevuse sõnastiku kohaselt - ”riikliku julgeoleku organite agent, kes lahingvarustust kasutades täideb eriülesandeid. „Hävitusagente värvatakse reeglina nõukogude patriootide hulgast, kes, omades vastavaid võimalusi ja isikuomadusi, on ideelistel kaalutlustel valmis eluga riskides rakendama otsustavaid meetmeid. Hävitusagendina võib kasutada ka Riiklik Julgeoleku Komitee poolt kinnivõetud ja värvatud vaenlase diversiooni-luuregruppide ja natsionalistlike bandede liikmeid. 1940.-50. aastatel värvati Lääne-Ukraina ja Baltikumi territooriumil hävitusagente natsionalistliku põrandaaluse [liikumise] osaliste hulgast.[...]”“ – . "MÕNINGATEST JULGEOLEKUORGANITE MATERJALIDEGA SEONDUVATEST ALLIKAKRIITILISTEST PROBLEEMIDEST". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2013. Vaadatud 29. novembril 2013. ENSV KGB (MGB) AGENT-BOJEVIKUD EHK MÕRVARAGENDID
1631

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1627 | 1628 | 1629 | 1630 | 1631 | 1632 | 1633 | 1634 | 1635 | ► | ►► 1631. aasta (MDCXXXI) oli 17. sajandi 31. aasta. ... Tartus asutati Eesti ala esimene trükikoda. 16. juunil (vkj 6. juunil) – avati Tallinnas endises Mihkli nunnakloostri hoonetekompleksis Tallinna Gümnaasium. Koolis hakati õpetama ladina, kreeka, heebrea ja prantsuse keelt, ajalugu, kõnekunsti, loogikat ning matemaatikat. ... ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 78 Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Keemiline struktuur

Keemiline struktuur tähendab aatomite ruumilist paigutust molekulis. Keemilise struktuuri kirjeldamisel kasutatakse mõisteid, nagu struktuurivalem, molekulaarne geomeetria, elektronkonfiguratsioon, kristallstruktuur. Molekulide keemilise struktuuri määramiseks kasutatakse mitmesuguseid spektroskoopia meetodeid: UV-Vis spektroskoopia uurib neeldumis- ja kiirgusspektreid ultraviolettkiirguse ja nähtava valguse piirkonnas; näitab eeskätt aromaatseid rühmasid ja konjugeeritud sidemeid; Infrapunaspektroskoopia (IP) uurib neeldumis- ja kiirgamisspektreid; infrapunases piirkonnas; näitab funktsionaalseid rühmi; Tuumamagnetresonantsspektroskoopias uuritakse aatomituumade ja magnetvälja vastastikust toimet, saadakse ainele iseloomulik TMR spekter; näitab paaritu spinniga aatomituumasid (isotoope) 1H, 13C, 15N, 19F, 31P; Massispektromeetria. Uuritav aine ioniseeritakse (näiteks elektronkiire toimel), mille tulemusel moodustuvad ioniseeritud molekulid ja molekuli fragmendid, mida saab registreerida kui ainele karakteerset MS spektrit; annab osakeste laengu ja massi suhte; Röntgenkristallograafia ehk röntgendifraktsioon. Aine kristallile langev röntgenikiir hajub ainele omaselt spetsiifilistes suundades näidates aatomite paigutust aine kristallis. Struktuurivalem Analüütiline keemia
Maanda kraav

Maanda kraav (ka Maando peakraav) on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Manni ja Palase külas. Kraavi pikkus on 2,4 km ning see suubub Manni külas vasakult Velise jõkke. Kraavi valgla on 11,2 km². Kraav saab alguse Palase külas ning voolab Tallinna–Pärnu–Ikla maantee ja Päärdu–Leibre tee alt läbi. Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Maanda kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1112702. Maanda kraav keskkonnaportaalis
1633

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1629 | 1630 | 1631 | 1632 | 1633 | 1634 | 1635 | 1636 | 1637 | ► | ►► 1633. aasta (MDCXXXIII) oli 17. sajandi 33. aasta. 22. juuni - Rooma inkvisitsioonikohus karistas Galileo Galileid tema raamatu "Dialoogid" eest eluaegse vangistusega, mis küll muudeti koduarestiks. 24. september (vkj 14. september) - Asutati Tallinna gümnaasiumi trükikoda, teine trükikoda Eestis: Tallinna gümnaasium sõlmis Stockholmi trükkali C. Reusner seenioriga lepingu tema trükikoja ületoomiseks Tallinna gümnaasiumi juurde. ... ... ... Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Phillips Idowu

Phillips Olaosebikan Idowu (sündinud 30. detsembril 1978 Londonis Hackneys) on Suurbritannia kergejõustiklane (kolmikhüppaja), maailmameister (2009). Idowu harrastas noorelt korvpalli ja Ameerika jalgpalli. 1997. aastal tuli ta kolmikhüppes nii Inglismaa koolinoorte meistriks kui ka kuni 20-aastaste meistriks ja sai samal aastal noorte Euroopa meistrivõistlustel neljanda koha. 1999. aastal tuli ta Inglismaa kuni 23-aastaste meistriks. 2000. aasta olümpiamängudel Sydneys sai ta tulemusega 17.08 kuuenda koha. 2001. aastal võitis ta Euroopa karikavõistlustel kolmikhüppe tulemusega 17.23 ja jäi Edmontonis toimunud maailmameistrivõistlustel üheksandaks. 2002. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel sai Idowu tulemusega 17.68 hõbemedali. Hiljem oli ta samal aastal Münchenis peetud Euroopa meistrivõistlustel viies ja IAAF-i Grand Prix' finaalvõistlustel seitsmes. 2003. aastal jäi tal kogu hooaeg põlveoperatsiooni tõttu vahele. Ateenas toimunud 2004. aasta olümpiamängudel jõudis ta kolmikhüppe finaali, kui ei saanud seal kolmel katsel tulemust kirja. 2005. aastal tuli ta Inglismaa sisekergejõustiku meistriks, kuid ei saanud finaali Euroopa sisemeistrivõistlustel Madridis. 2006. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Melbourne'is võitis Idowu kuldmedali ja sai viienda koha Göteborgis Euroopa meistrivõistlustel. Järgmisel aastal tuli ta Birminghamis Euroopa sisemeistriks ja hüppas maailmameistrivõistlustel Osakas end kuuendaks. 2008. aastal tuli ta Valencias sisemaailmameistriks tulemusega 17.75. 2008. aasta olümpiamängudele Pekingis läks Idowu kolmikhüppe võistlusele suursoosikuna, kuna tema nimel oli hooaja parim tulemus maailmas. Ta parandas oma hooaja parimat tulemust ja hüppas 17.62, kuid olümpiakulla võitis siiski Portugali sportlane Nelson Évora viis sentimeetrit parema tulemusega. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Berliinis tuli ta maailmameistriks hooaja tipptulemusega 17.73. 2008 Pekingis hõbemedal kolmikhüppes 17.62 2009 Berliinis maailmameister kolmikhüppes 17.73 2008 Valencias sisemaailmameister kolmikhüppes 17.75 2007 Birminghamis Euroopa meister kolmikhüppes 17.56 2002 Manchesteris hõbemedal kolmikhüppes 17.68 2006 Melbourne'is kuldmedal kolmikhüppes 17.45 Spordialaliitude, meedia esindajate ja fännide hääletuse tulemusel valiti Phillips Idowu 2009. aasta Euroopa parimaks meeskergejõustiklaseks. Phillips Idowu Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Phillips Idowu Suurbritannia Olümpiakomitee leheküljel
1634

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1630 | 1631 | 1632 | 1633 | 1634 | 1635 | 1636 | 1637 | 1638 | ► | ►► 1634. aasta (MDCXXXIV) oli 17. sajandi 34. aasta. Inglane Philip White patenteeris ankruketi. ... Rootsi võim tunnustas Liivimaa rüütelkonda; sellest oli keeldunud eelmine kuningas Gustav II Adolf. Ühtlasi kutsuti tagasi kindralkuberner Johan Skytte, kes hakkas Liivimaa kubermangus energiliselt täitma Rootsi võimukorraldusi. Septembris ilmus Tallinna gümnaasiumi trükikoja esimene trükis: gümnaasiumi professorite tervitusluuletus Acclamationes votivae Eestimaa kindralkuberner Philipp Scheidingile. ... ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 79
Luzerni kanton

Luzerni kanton on kanton Šveitsi keskosas. Aastani 2003 oli Luzerni kantonis 107 valda. Hiljem on valdu mitmel korral liidetud ja aastast 2021 on neid 80. Statistikateenistus, vaadatud 28.08.2019. Luzerni kantoni koduleht
Appenzell Innerrhodeni kanton

Appenzell Innerrhoden on kanton Šveitsi kirdeosas. Riigiõiguse seisukohalt on Appenzell Innerrhoden poolkanton ja saab saata vaid ühe esindaja Kantonite Nõukogusse. Kantoni kõrgeim tipp on Säntis (2502 m). Kantoni valitsus ja parlament asuvad Appenzellis. Kantonis on kuus ringkonda: Appenzell Rüte Schwende Oberegg Gonten Schlatt-Haslen Appenzell Innerrhoden oli viimane kanton, mille naised said kohalikel valimistel valimisõiguse. See juhtus alles 1990. aastal. Statistikateenistus, vaadatud 28.08.2019. Appenzell Innerrhodeni koduleht
Oberegg

Oberegg on vald (ametlikult ringkond (Bezirk)) Šveitsi kirdeosas Appenzell Innerrhodeni kantonis. Asub kahe eksklaavina kantoni põhiosast kirdes Appenzell Ausserrhodeni ja Sankt Galleni kantonitest ümbritsetuna. Ständige Wohnbevölkerung nach Staatsangehörigkeitskategorie Geschlecht und Gemeinde; Provisorische Jahresergebnisse; 2018, vaadatud 11.04.2019. Obereggi koduleht
Luzern

Luzern (prantsuse keeles Lucerne, itaalia keeles Lucerna, romanši keeles Lucerna, Luzerne'i saksa keeles Lozärn) on linn ja vald Šveitsi põhjaosas, Luzerni kantoni keskus. Linn asub Reussi jõe ja Vierwaldstättersee järve kaldal, Šveitsi keskosas. Luzerni elanikud on valdavalt saksakeelsed. Luzern on kaubanduse keskus, kuid linnas on ka mõningat tööstust. Linn on populaarne turismisihtpunkt. Luzerni läbib Gotthardi raudtee. 2000. aastal asutatud Luzerni Ülikoolis, mis on Šveitsi kümnest ülikoolist noorim, on kolm teaduskonda: teoloogiateaduskond, kultuur- ja sotsiaalteaduste teaduskond ning õigusteaduskond. Linna vaatamisväärsuste hulka kuuluvad arvukad sillad, kuulsaim neist Kapellbrücke, mis on 170 m pikk katusega puidust ehitatud sild, pärinev aastast 1332, ning vanalinn, mitmed kirikud, kunstimuuseumid ja transpordimuuseum Verkehrshaus, kus leidub suur kogu vedureid, autosid, laevu ja lennukeid. Linnas tegutseb mitmeid jalgpalliklubisid. Neist tuntuim on FC Luzern, mis mängib Swissporarena staadionil. Samuti on Luzern tuntud ratsaspordi keskusena ning seal toimuvad mitmed suured võistlused sõudmises. Luzerni linna läbib Reussi jõgi. Kapellbrücke sild. Vana rong Verkehrshausi muuseumis. Surev lõvi https://www.pxweb.bfs.admin.ch/pxweb/fr/px-x-0102020000_201/-/px-x-0102020000_201.px/, vaadatud 2.06.2020. Luzerni koduleht (saksa ja inglise keeles) Luzerni turismileht (saksa, prantsuse, inglise, itaalia, hispaania, vene ja veel mitmes keeles)
Peoleo (ansambel)

Peoleo oli aastatel 1965–1973 tegutsenud Eesti Riikliku Kunstiinstituudi ansambel, mille liikmed olid Henno Käo, Lauri Nebel, Taivo Linna ja Eino Mäelt. Viiulit mängis ansamblis ka mõnda aega Ülevi Eljand.
1636

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1632 | 1633 | 1634 | 1635 | 1636 | 1637 | 1638 | 1639 | 1640 | ► | ►► 1636. aasta (MDCXXXVI) oli 17. sajandi 36. aasta. ... Eesti suuremate maanteede äärde rajati Rootsi võimu käsul postijaamad. Eesti ala tähtsamateks postiteedeks said Riia-Pärnu-Tallinn, Riia-Tartu-Rakvere, Tartu-Helme-Pärnu ja Tartu-Vastseliina. Moodustati Paide kihelkond. Tallinna gümnaasiumi õpetaja Alhard Bondel pandi kolmeks kuuks koduaresti, sest tema eestlannast abikaasa oli jalutanud tänaval Tartu kleidis (rahvariietes). ... ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 79 Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Üldplaneering

Üldplaneering on ruumiline planeering, mille eesmärk on valla või linna territooriumi arengu põhisuundade ja tingimuste määramine. Üldplaneering tugineb valla või linna arengustrateegiale ja peab olema kooskõlas valla või linna (kohaliku omavalitsuse) arengukavaga. Üldplaneering valmistab ette alused detailplaneerimise kohustusega aladel ja juhtudel detailplaneeringute koostamiseks. Väljaspool detailplaneeringu kohustuseta alasid või juhtusid on üldplaneering otseseks maakasutuse- ja projekteerimistingimuste väljastamise aluseks. Seda sellepärast, et planeerimisseaduse järgi võib kinnisomandile planeeringu alusel seada seadusest tulenevaid maakasutus- ja ehitustingimusi ning kitsendusi: detailplaneeringu koostamise kohustuse korral – kehtestatud detailplaneeringu alusel; detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumise korral – kehtestatud üldplaneeringu alusel. Üldplaneering koostatakse kogu valla või linna territooriumi või selle osade kohta. Üldplaneeringut võib koostada teemaplaneeringuna (näiteks rohevõrgustiku teemaplaneering, teede teemaplaneering jne). Üldplaneeringutega saab tavaliselt tutvuda maavalitsuses või kohalikus omavalitsuses ning valla või linna ametlikul kodulehel. Planeerimisseaduse järgi tuleb üldplaneeringu koostamise vältel seda avalikustada koos olulisemate lisade, eelkõige uuringute, kooskõlastuste, arvamuste ja muu ajakohase teabega üldplaneeringu koostamise korraldaja veebilehel. Planeerimisseadus Käsiraamat "Soovitused üldplaneeringu koostamiseks", toimetaja Lass. K, autorid Lass. K, Palginõmm. V, Muiso. M jt; Keskkonnaministeerium, Tallinn 2000
1637

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1633 | 1634 | 1635 | 1636 | 1637 | 1638 | 1639 | 1640 | 1641 | ► | ►► 1637. aasta (MDCXXXVII) oli 17. sajandi 37. aasta. Veneetsias avati maailma esimene ooperiteater. ... ilmus esimene käsitlus eesti keele grammatika kohta ("Anführung zu der Esthnischen Sprach"), mille koostas Heinrich Stahl. ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 79
1639

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1635 | 1636 | 1637 | 1638 | 1639 | 1640 | 1641 | 1642 | 1643 | ► | ►► 1639. aasta (MDCXXXIX) oli 17. sajandi 39. aasta. ... ... 22. detsember – Jean Racine, Prantsusmaa kirjanik, dramaatik ...
PubChem

PubChem on internetipõhine keemiliste ühendite andmebaas. Andmebaasi haldab National Center for Biotechnology Information, mis on Ameerika Ühendriikide Rahvusliku Meditsiiniraamatukogu (United States National Library of Medicine) üks osa. PubChemi koduleht