laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Madonnaliilia

Madonnaliilia (Lilium candidum) ehk valge liilia on taimeliik liilia perekonnas ning on üks vanemaid kultuuriliiliad. Peamiselt kasvab Balkani maades ning Kesk- ja Ida-Euroopas: Prantsusmaal, Itaalias ja Ukrainas. Arvatavasti pärineb Türgi ja Afganistani poolkõrbelistelt aladelt, kust jõudis tõenäoliselt foiniiklastega Kartaagosse ja Kreekasse, kust omakorda jõudis roomlaste vahendusel Inglismaale. Hiliskevadel tärkavad tõrvikut meenutavad lehtedega kaetud varred, millel arenevad iseloomuliku lõhnaga õiekobarad. Igas kobaras on 5–10 valget trompetikujulist õit, mille keskel on pikad kollased tolmukad. Madonnaliilia sibulad koosnevad tihedatest ja lihakatest sibulasoomustest. Madonnaliiliaid on kasvatatud sajandeid. Eelistavad hea drenaažiga, huumuserikast ja viljakat liivsavimulda. Kasvukohaks on parim tuulevaikne päikesepaisteline koht, kuid talub ka varju. Kasvab hästi nii happelises kui ka aluselises mullas, kuid eelistab pigem viimast. Üldiselt on madonnaliilia vastupidav liik kuid on vastuvõtlik seenhaigustele. Parim aeg madonnaliilia sibulate istutamiseks on augusti lõpus või septembri alguses. Madonnaliilia sibul on varrejuurteta, mis tähendab, et istutada tuleb suhteliselt maapinna lähedale, nii et sibula tipp oleks ainult õhukeselt kaetud (kuni 3 cm). Taimed õitsevad juunis ja juulis ning eritavad tugevat ja magusat aroomi. Õied on silmatorkavad ka ööpimeduses, valendavad kuuvalgel. Madonnaliilia on mürgine taim. Eriliselt tundlikud madonnaliilia mürgisusele on kassid, kellele võib mürgistus lõppeda surmaga. Seega pole soovitatav kasvatada madonnaliiliaid majapidamistes ja aedades, kus on kassid. Samuti ei tasu kuivatatud lilli hoida kassidele ligipääsetavates kohtades, kus nad võivad kokku puutuda õietolmuga, mida end hiljem puhastades sisse söövad. Mürgistussümptomite hulka kuuluvad oksendamine, uimasus ja söögiisu kadumine. Ravita jätmise korral põhjustab neerude ja maksa ülesütlemist, mis omakorda viib surmani. Võimaliku mürgistuse korral pöörduda kiiresti loomaarsti poole. Inimesele väikeses koguses surmavalt ohtlik pole. Põhjustab maoärritust, oksendamist, peavalu, nägemise hägustumist ja nahaärritust. Esimeste kristlaste aegadest on seda taime peetud neitsi Maarja lilleks ning kujutatud kui puhtuse ja süütuse sümbolit. "Lilium Candidum". "Lilium candidum L". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. august 2018. "Raw materials: Madonna lily". "Madonnaliilia".
Taip (Tšetšeenia)

Taip ehk teip on Tšetšeeni klann (hõim), kuhu kuuluvad peamiselt sugulased. Teipe on erinevaid, neid juhivad teibijuhid. Tšetšeenid järgivad peamiselt sufismi, milles on erinevad tarikaadid, mis omakorda lähtuvad erinevatest vaimsetest õpetustest islamist. Tšetšeenias on kaks põhilist tarikaati, mida teibid järgivad: need on Nakšbandi ja Kadiri omad. Taipide mõju suurenes taas pärast kolhooside lagunemisega. Tšetšeenia 1992. aasta põhiseadusega määrati nende staatus ja taipidel lubati rajada eraarmee. Enamik taipe toetas Džohhar Dudajevi poliitikat, teised hakkasid vastutegevust arendama (nn. Tereki Tšetšeenia Vabariik). 1994-1996 osalesid nad esimeses Tšetšeenia sõjas. 1999. aastast on rikutud nende staatust (venelased saatsid eraarmeed laiali, sõjategevus segas jne...). Osa taipe on läinud kaasa vastupanuliikumisega, teised on harjunud Tšetšeeni Vabariigi korraga. Tšetšeenia 2003. aasta põhiseadus kaotas enamus taipide privileegidest. Kokku on umbes 130-233 teipi (mõnedel andmetel kuni 300).
Miami rahvusvaheline lennujaam

Miami rahvusvaheline lennujaam (IATA: MIA, ICAO: KMIA, FAA LID: MIA), tuntud ka kui MIA ja ajalooliselt kui Wilcox Field on peamine lennujaam, mis teenindab Miami piirkonda. 2016. aastal läbis lennujaama 44,584,603 reisijat, muutes lennujaama 30. kõige reisijate rohkeimaks lennujaamaks maailmas. Lennujaam on American Airlinesi kodulennujaam.
Lille-Astra Arraste

Lille-Astra Arraste (sünninimi Lille-Astra Ruus; sündinud 15. aprillil 1933 Karksi-Nuias) on eesti rahvatantsujuht. Ta oli XIII ja XIV üldtantsupeo üldjuhte. Ta on olnud paljude Viljandimaa rahvatantsupidude üldjuht ja lavastaja. 1975 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 1990 – Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium 1997 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (tulemusrikas rahvatantsualane tegevus Viljandimaal) 2001 – Pärimuskultuuri auhind 2008 – Viljandimaa vapimärk 2009 – Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium 2020 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Tema tütar on rahvatantsujuht, Tallinna Ülikooli professor Angela Arraste. Viljandimaa vapimärgi pälvis Lille-Astra Arraste. Postimees, 19. veebruar 2008 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Lapselaps uuris vanaema elu. Karksi Sõna, 1. aprill 2003
Washington Dullesi rahvusvaheline lennujaam

Washington Dullesi rahvusvaheline lennujaam (IATA: IAD, ICAO: KIAD, FAA LID: IAD) on rahvusvaheline lennujaam Loudouni ja Fairfaxi maakonnas Virginia osariigis Ameerika Ühendriikides. Lennujaam on United Airlinesi kodulennujaam. Lennujaam on nime saanud Ameerika Ühendriikide 52. riigisekretäri John Foster Dullesi järgi.
Enginaator

Enginaator on üle-eestiline insenerivõistlus, kus osalevad inseneritudengid Eesti kõrgkoolidest. Võistluse käigus lahendavad osalejad kuni neljaliikmeliste meeskondadena inseneriülesandeid. Võistlus koosneb eelvoorust, kus osalejad jaotuvad nelja valdkonda, ning finaalist, kus kõik finalistid lahendavad ülesannet, mis hõlmab kõiki valdkondi. Eelvooru valdkonnad: ehitus infotehnoloogia loodusteadused mehhatroonika Eelvooru ülesanne koosneb kahest alaülesandest, mida nimetatakse "Sprint" ja "Stamina". Ülesande kestus on kuni neli tundi. Ülesandel on kindel vastus, mis tuleb esitada žüriiliikmele. Ülesande kestus on kuni 17 tundi, milles osa kuulub "Sprint" ülesande lahendamisele. Ülesande lahendus koosneb eri etappidest, mille eest saab punkte. Stamina ülesandel toimub ka lõpus lahenduse presenteerimine žüriile. Maksimaalsete punktide saamiseks tuleb täielikult lahendada kõik ülesanded ning saada maksimaalne hinne presenteerimisel. Finaali pääseb igast valdkonnast kaks tugevamat tiimi ehk finaalis võistleb 8 tiimi. Finaalis selgitatakse võitja ühe ülesande põhjal, mida lõpus demonstreeritakse žüriile. Finaali ülesanne hõlmab kõiki nelja valdkonda: ehitust, infotehnoloogiat, mehhatroonikat, loodusteadusi. Võisteldakse neljas valdkonnas: ehitus, infotehnoloogia, elektroonika ja loodusteadused. Võistluse koduleht www.facebook.com/enginaator www.best.ee
Logani rahvusvaheline lennujaam

Boston Logani rahvusvaheline lennujaam (IATA: BOS, ICAO: KBOS, FAA LID: BOS), ametlikult Kindral Edward Lawrence Logani rahvusvaheline lennujaam, on rahvusvaheline lennujaam Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis Bostonis. See hõlmab 2384-aakrist ala, sel on kuus lennurada ja neli reisiterminali ning seal töötab hinnanguliselt 16 000 inimest. Lennujaam on Delta Air Linesi ja JetBlue fookuse linn.
Eike Rõõmus

Eike Rõõmus (sünninimi Eike Peets; 5. märts 1931 – 4. november 2009) oli eesti rahvatantsujuht. 1981 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 2004 Valgetähe V klassi teenetemärk 2006 Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium 2006 Kohtla-Järve aukodanik Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Sydney Kingsford-Smithi rahvusvaheline lennujaam

Sydney Kingsford-Smithi lennujaam (kõnekeelne Mascot'i lennujaam, Kingsford Smithi lennujaam või Sydney lennujaam; IATA: SYD, ICAO: YSSY; ASX: SYD) on Sydney, Austraalia, rahvusvaheline lennujaam, mis asub Sydney kesklinnast 8 km Mascoti äärelinnas.
Ado Kosk

Ado Kosk on (sündinud 1954) eesti sportlane, kes 1993. aastal Pärnus leiutas kiikingu. Hele-Maria Taimla (25. aprill 2015). "Turvaliselt üle võlli". Äripäev. Vaadatud 15. märts 2018. "Kiikingu rekordite sadu Milano EXPO-l". EAS. 16. september 2015. Vaadatud 15. märts 2018. Berit-Helena Lamp (28. märts 2012) "Sisetülid on viinud kiikingu väljasuremise äärele". Postimees
Ants Tamme

Ants Tamme (sündinud 18. mai 1988) on Eesti Kiikinguliidu juhataja ning kiikingu kui spordiala ja meelelahutuse edendaja Eestis. Ants Tamme nimel on kiikingus mitu Eesti rekordit ning ka Guinnessi rekord.[viide?]
Eesti Kiikinguliit

Eesti Kiikinguliit (ametlik lühend on EKiikL) on organisatsioon, mis loodi 26. augustil 1999. EKiikLi peamine eesmärk on kiikingu kui spordiala arendamine ja populariseerimine ning uute spordiklubide loomise soodustamine. Ühtlasi on Eesti Kiikinguliit ainus organisatsioon maailmas, kes reguleerib kiikingureegleid ning kinnitab kõiki maailmas tehtud kiikingurekordeid ja tippmarke.[viide?] EKiikLi kuulub neli spordiklubi: SK Vabariigi Võllimees, SK Kiva-Kiiking, SK Lenger ja SK Vabadussport. Eesti Kiikinguliidu asutasid SK Vabariigi Võllimees esindaja Rein Lepik, SK Väike-Maarja Võllimees esindaja Raigo Valmsen, SK Julged esindaja Jüri Murumägi, FIE Valma Tamme talu esindaja Tarmo Männigo, FIE Ado Kosk esindaja Ado Kosk. Eesti Kiikinguliidu esimene juhataja oli Jüri Murumägi. 23. märtsil 2000 astus EKiikL Eesti Spordi Keskliidu liikmeks. Samal aastal Eesti Olümpiakomitee (EOK) ja Eesti Spordi Keskliit ühinesid ning kiikinguliidust sai sellega ka EOK täieõiguslik liige. 2003. aastal kinnitas EOK spordiala liikmeskonda kuulumiseks vajalikud reeglid, mida Eesti Kiikinguliit ei suutnud täita ning 27. aprillil 2006 lõppes EKiikLi liikmesus EOKs. Eesti Kiikinguliidu koduleht
Rõõmus

Rõõmus on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Rõõmus (Remus, Romus, Römmus, Römus) on pandud 12 mõisas Harju-, Lääne-, Saare-, Viljandi- ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Rõõmus uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Remus, Rooberg ja Toomson. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rõõmus Eestis 60 mehel ja 66 naisel. Eike Rõõmus (1931–2009), rahvatantsujuht Jaan Rõõmus (sündinud 1943), fotograaf Kalle Rõõmus (sündinud 1955), arhitekt Riina Rõõmus (sündinud 1960), Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse liige
Aadma (perekonnanimi)

Aadma on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aadma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adams, Adamson, Andreson ja Andresson. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadma Eestis alla viiel mehel ja 6 naisel. Heidi Aadma (sündinud 1976), eesti teatritegelane
18. oktoober

18. oktoober on Gregoriuse kalendri 291. (liigaastal 292.) päev. Juliuse kalendri järgi 5. oktoober (1901–2099). 1783 – Tartumaast eraldati uus maakond – Võrumaa, mille keskuseks määrati Vana-Koiola kroonumõis. 1812 – Tartus keelati avalik teatritegemine, keeld kehtis aastani 1867. 1868 – Carl Robert Jakobson pidas Tartus Vanemuise seltsis oma esimese isamaakõne. 1919 – miilits nimetati ümber politseiks. 1968 – tõstja Jaan Talts võitis Mexico olümpiamängudel poolraskekaalus hõbemedali. 1986 – Tallinna lähedal Jüri kirikaias ja koolimajas toimus Eesti muinsuskaitseklubide esimene kokkutulek. 2009 – toimusid kohalike omavalitsuse volikogude valimised. 1009 – araablased hävitasid Jeruusalemma hauakiriku. 1210 – paavst Innocentius III pani Otto IV kirikuvande alla. 1356 – leidis aset Baseli maavärin, üks suuremaid Alpidest põhja pool. 1748 – Teise Aacheni rahuga lõpetati Austria pärilussõda. 1810 – Napoleon andis korralduse põletada sadamates kõik inglise kaubad. 1860 – sõlmiti Tianjini rahu, lõppes Teine oopiumisõda. 1861 – Wilhelm I kroonis enda Königsbergis Preisimaa kuningaks. 1867 – Alaska siirdus ametlikult Venemaa valdusest USA-le. 1898 – Puerto Rico sai USA valduseks. 1922 – Inglismaal loodi BBC (British Broadcasting Company). 1991 – Aserbaidžaan kuulutas end Nõukogude Liidust iseseisvaks.  Pikemalt artiklis Sündinud 18. oktoobril 1872 – Mihhail Kuzmin, vene kirjanik 1894 – Tibor Déry, ungari kirjanik 1910 – Johan Ungerson, Eesti poliitik 1932 – Vytautas Landsbergis, Leedu poliitik ja muusikateadlane 1955 – Heli Vahing, laulja 1956 – Martina Navrátilová, tšehhi päritolu USA tennisist 1973 – Michális Kapsís, kreeka jalgpallur  Pikemalt artiklis Surnud 18. oktoobril 1931 – Thomas Alva Edison, USA leiutaja 1952 – Vladimir Voronin, vene meresõjaväelane 1969 – Friedrich Puksoo, eesti raamatukogunduse rajaja 1970 – Eduard Kanna, eesti vaimulik 1997 – Jüri Krjukov, eesti näitleja 1998 – Alfred Praks, eesti maadleja 2005 – Märt Tiru, Eesti sõjaväelane 2005 – Aleksandr Jakovlev, Nõukogude Liidu poliitik 2019 – Valdur Tiit, eesti füüsik 2021 – Colin Powell, Ameerika Ühendriikide sõjaväelane ja poliitik Evangelist Luukas Luukapäev Aserbaidžaani iseseisvuspäev Alaska päev, USAs Alaskas ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 105 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 117 http://www.vvk.ee/varasemad/?v=kov09 http://www.politico.com/story/2007/10/us-takes-possession-of-alaska-on-oct-18-1867-006408
Itaalia parlament

Itaalia parlament (Itaalia keeles: Parlamento Italiano) on Itaalia seadusandlik organ. See on kahekojaline parlament, mis koosneb saadikutekojast (Camera dei Deputati) ehk alamkoda ja senatist (Senato della Repubblica) ehk ülemkoda. Kokku kuulub parlamenti 945 valitud liiget. Saadikutekojas on 630 liiget (deputati) ja senatis 315 liiget (senatori)ning valitakse üldistel ja otsestel valimistel viieks aastaks. Alates 2005. aastast on mõlema koja valimistel kasutusel proportsionaalne valimissüsteem. Enamuse saab koalitsioon, mis valitakse saadikutekojas üleriiklikul tasandil ning senatisse regionaalsel tasandil. 1948. aasta Itaalia konstitutsioon sätestas Itaalia parlamendis kahekojalisena, kusjuures mõlemal on võrdsed õigused ja kohustused. See on üks vorm parlamentaarsest demokraatiast – niinimetatud "täiuslik bikameralism". Kaks koda on üksteisest sõltumatud ja ei või taasühineda, välja arvatud juhul, mis on kirjas konstitutsioonis. Saadikutekojas on 630 liiget (suurim arv maailmas, kui Hiina välja arvata) ja senatis on 315 valitud kandidaati ning ja mõned eluaegsed senaatorid nagu endine presidendid ja kuni viis inimest, kelle määrab president, kuna nad on andnud olulise panuse riigi saavutustes sotsiaalses või teaduslikus arengus. Alates 15. maist 2006 on seal seitse elutöö senaatorit, millest kolm on endised presidendid. Parlamendi peamine ülesanne on olla seadusandlik jõud. Selleks, et seaduse eelnõud saaksid seaduse jõu, peavad selle heaks kiitma mõlemad kojad teineteisest sõltumatult. Kui üks koda on seaduse läbi arutanud, parandanud ja heaks kiitnud või tagasi lükanud, siis teine koda võib sellesse veel parandusi teha ja kas heaks kiita või tagasi lükata. Kui seadus kiidetakse teises kojas heaks, aga tehakse parandusi, läheb see tagasi esimesse kotta. Parlamendi poolt vastu võetud seadused kinnitab Itaalia president ja siis saab see kehtivaks seaduseks. Selleks, et president saaks heaks kiita uue valitsuse, peab see saama eelneva heakskiidu mõlemalt parlamendi kojalt. Parlament võib ka igal ajal korraldada uue usaldushääletuse valitsusele. Parlamendi mõlema koja ühine istung kinnitab ametisse Itaalia presidendi. Ametlik koduleht (Itaalia keeles)
Skisotüüpne isiksushäire

Skisotüüpne isiksushäire on isiksushäire, mida iseloomustab püsiv sotsiaalse suhtluse piiratus, mis tuleneb inimese tugevast ebamugavustundest suhtlusolukordades ja võimetusest lähedasi suhteid luua. Skisotüüpsete joontega inimesti tabavad suhtlusolukorras ülemäärane ärevus ja paranoilised hoiakud. Paranoilliste uskumuste tõttu ("Niikuinii mõeldakse minust halba, tahetakse mulle halba, minuga manipuleeritakse") nende ärevustunne suhtlemise ajal ei vähene, nagu tavaliselt inimestel juhtub. Skisotüüpse isiksushäirega inimeste emotsioonide kogemine ja väljendamine on vähene või kohatu, inimene võib näida külm ja äraolev. Erinevalt skisoidsest isiksushäirest lisanduvad skisotüüpse isiksushäire puhul suhtlusraskustele veel taju eripärad: lühiajalised hallutsinatsioonilaadsed kogemused, mida teised ei koge (näiteks valgussähvatuste, varjude nägemine). Veel võib skisotüüpse isiksushäirega inimesel olla uskumusi, mis ei ole tavareaalsusega kooskõlas, mõjutavad tema käitumist ning erinevad väga kohalikest kultuurinormidest (näiteks oskab ta teiste mõtteid lugeda). Et skisotüüpse häirega inimestel on ebaratsionaalseid uskumusi ja nad võivad olla väga ebausklikud, võivad teised end nende seltskonnas imelikult tunda. Ka skisotüüpse häirega inimestel on seetõttu sage tunne, et nad on teistmoodi ja üksikud, ei sobi seltskonda. Mõnikord lisanduvad ka eripärased kõne- või keelekasutusmaneerid, mida teistel on raske mõista. Isiksushäireid diagnoositakse enamasti täiskasvanueas, tihti pärast 25. eluaastat. Isiksushäire diagnoosiks on vajalik paljude (aga mitte kõigi) joonte koosesinemine pikaajaliselt, püsivalt ja paljudes olukordades ning keskkondades. Diagnoosi saab panna ainult vastava eriharidusega arst ja isiksushäire diagnoosi eelduseks on, et iseloomu muutused ja teistest erinev käitumine häirivad inimest ennast või teisi inimesi, kuna ta läheb vastuollu ühiskondlike reeglitega.
Iphigeneia Taurises (Goethe)

"Iphigeneia Taurises" (saksa keeles Iphigenie auf Tauris) on saksa kirjaniku Johann Wolfgang von Goethe 1787. aastal avaldatud draama. Goethe antiigiainelistest draamateostest on "Iphigeneia Taurises" tähtsaim. Goethe on säilitanud antiikse faabula, kuid tema draamas on kõik pehmem ja inimlikum. Vähenenud on iidse loo religioossed motiivid, fataalsus ja väline dünaamika, mille asemele on rohkem ruumi antud inimese hingeelamustele, kannatustele ja pürgimustele. Iphigeneia, Agamemnoni tütar Thoas, tauride kuningas Orestes Pylades, Orestese sõber Arkas Goethe, Johann Wolfgang. Götz von Berlichingen. Egmont. Iphigeneia Taurises. Torquato Tasso. Tallinn: Eesti Raamat, 1983:364
Panorpa vulgaris

Panorpa vulgaris on putukaliik koonlaste sugukonnast. Levinud on ta Euroopas teadaolevalt Norrast ja Baltimaadest kuni Prantsusmaa, Itaalia ja Bulgaariani. On kujunenud üheks mudelorganismiks sugulise valiku uurimisel. Panorpa vulgaris sarnaneb väga teise Eestis leiduva liigi, hariliku koonlasega (Panorpa communis). Eristada on neid võimalik jälgides esimest musta laiku tiivakinnituse läheduses, mis harilikul koonlasel on väiksem või puudub üldse. Panorpa vulgaris’el aga ulatub üldjuhul üle kahe segmendi. Isastel koonlastel on suurenenud genitaalid, mis meenutavad skorpioni mürgiastelt. Emaste saba on lühem ja väiksem. Igal aastal areneb kaks põlvkonda. Munad arenevad vastseteks 20–21 °C juures kuue päevaga. Vastsed elavad maapinnal või pealispinda kaevandatud tunnelites, kus toituvad surnud või nõrgenenud putukatest. Vastsete arengus eristatakse nelja etappi. 20 °C juures kestab L1 staadium neli päeva, L2 etapp kolm päeva, L3 neli päeva ja viimane staadium 8–10 päeva, mille järel moodustub nukk. Kui diapausi ei teki, areneb nukust vastne 3–4 nädala jooksul. Kui nukkumine toimub enne talve, lähevad nukkunud vastsed puhkeseisundisse, mis kestab umbes kuus kuud. Sellele järgneb ettevalmistusjärk ja lõpuks metamorfoos. Nuku puhkeseisundisse minek sõltub päeva pikkusest, mis vastavalt asukohale võib varieeruda, kuid on näidatud, et kui päevavalgust on pikalt (üle 16 t 20 min), siis jätkub areng ilma diapausita ja kui päevavalgust on alla 16 t 10 min läheb nukk puhkeseisundisse. 6–17 päeva pärast nukust väljumist algab paaritumine, mille käigus esitavad isased putukad keeruka tantsu. Peale selle pakuvad nad emastele kopulatsiooni ajal ka surnud lülijalgseid või süljest moodustunud massi. Emased näitavad oma valmisolekut tagakeha väristamisega. Munevad nad 3–9 (keskmiselt 6) päeva pärast paaritumist. Nad toituvad peamiselt mädanevatest puuviljadest ja taimedest, kuid ka surnud putukatest ja tigudest ning õietolmust. Nad on suutelised toituma ka ämblikuvõrkudes leiduvatest putukatest. Emane Isane Insekten Sachsen www.insekten-sachsen.de Fauna Europaea fauna-eu.org Sauer, K. P., et al., (1998). Mating System and Sexual Selection in the Scorpionfly Panorpa vulgaris (Mecoptera: Panorpidae). The Science of Nature, 85(5):219-228. www.researchgate.net The Garden Safari www.gardensafari.net Sauer, K. P. & Hensle, R., (1977) Reproduktive Isolation, ökologische Sonderung und morphologische Differenz der Zwillingsarten Panorpa communis L. und P. vulgaris Imhoff und Labram (Insecta, Mecoptera). – Zeitschrift für zoologische Systematik und Evolutionsforschung, 15: 169–207. Bockwinkel, G., Sauer, K. P., (1994) Resource dependence of male mating tactics in the scorpionfly, Panorpa vulgaris (Mecoptera, Panorpidae). Animal Behaviour, 47(1):203-209. www.sciencedirect.com Panorpa vulgaris andmebaasis eElurikkus Pulmatants ja paaritumine
Emmelie Prophète

Emmelie Prophète (kodanikunimi Emmelie Prophète-Milcé; sündinud 5. juunil 1971 Port-au-Prince'is) on Haiti kirjanik ja diplomaat. Ta õppis Port-au-Prince'i ülikoolis õigusteadust ja nüüdisaegset kirjandust. Ta on töötanud diplomaadina Genfis. 2014. aastal alustas ta tööd Haiti rahvusraamatukogu juhina.
Emmelie Konradsson

Emmelie Konradsson (sündinud 9. aprillil 1989) on Rootsi endine jalgpallur. Ta kuulus poolkaitsjana aastatel 2007–2014 klubisse Umeå IK ja aastatel 2011–2014 Rootsi naiste jalgpallikoondisse. 2014. aasta lõpus teatas ta jalgpallurikarjääri lõpetamisest.
Michael von Agthe

Gottfried Michael von Agthe (ristitud 7/18. novembril 1767 Kuressaares – 1/13. jaanuar 1814 Kuressaare) oli Torgu mõisarentnik, auastmelt kolleegiumiassessor. Vanemad Andreas von Agthe (1733–1806) ja Christina Elisabeth Schultz (1739–1772). 10/22. veebruaril 1800 abiellus Kuressaares Juliane Margarethe Markoffiga, kolm poega, kaks tütart. [1]
Várkert Bazár

Várkert Bazár ehk Várbazár (eesti keeles kui 'lossiaia turg' või 'lossi turg') on kunagine basaar, mis asub Miklósi väljaku ääres Budapesti I ringkonnas, Buda kindluslossi ja Doonau jõe vahelise nõlvaku jalamil. Várkert Bazár ehitati uusrenessanslikus stiilis aastatel 1875–1883. Ehitise esmane funktsioon kindluse basaarina oli kaubanduspindade pakkumine, selle kaaristu oli täis poekesi. Aastatel 1883–1888 asus põhjatiivas Buda naiste töökoda, 1890–1895 oli seal ajalooline portreegalerii. Aastatel 1890–1918 asus hoones naiskunstikool. Teises maailmasõjas sai Várkert Bazár suuri kahjustusi. Tänapäeval on see osana Doonau kallaste ja Buda kindluse kvartali mälestisest UNESCO kaitse all.
Aadna

Aadna on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aadna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adamson (Koonga vallas 1936. aastal) ja Aderka (Rakveres 1937. aastal). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadna alla viiel mehel ja 8 naisel. Mait Aadna (sündinud 1948), eesti komsomoli- ja haridustegelane
Aaliste

Aaliste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aaliste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ahlberg. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aaliste Eestis 16 mehel ja 17 naisel. Agnes Aaliste (sündinud 1985), eesti näitleja
Makk

Heliseadme kohta vaata artiklit Magnetofon. Vorsti kohta vaata artiklit Makk (vorst). Makk on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Makk (Mack) on pandud Lagedi mõisas Jüri kihelkonnas ja Ohtu mõisas Keila kihelkonnas Harjumaal ning Uue-Põltsamaa mõisas Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Makk Eestis vähem kui viiel mehel ja 8 naisel. Toivo Makk (1939–2009), eesti raadioajakirjanik
Juut (perekonnanimi)

Juut on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Juut on pandud Metstaguse mõisas Järva-Jaani kihelkonnas ja Ervita mõisas Koeru kihelkonnas Järvamaal ning Abja ja Vana-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas ja Karksi mõisas Karksi kihelkonnas Pärnumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Aia, Allik, Jalvendi, Jutt, Jõeäär, Mändla, Ollino, Pärnpuu, Põllussaar, Rainurm, Udumäe ja Velling. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Punapõsk

Punapõsk on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Punapõsk (Punnapaesk, Punnapesk) on pandud Jõgeveste ja Lõve mõisas Helme kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Punapõse-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Puna (1939. aastal Mõisakülas). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.