Rinnapiim

Rinnapiima ehk emapiima ehk naisepiima all peetakse silmas piima, mida eritavad naise piimanäärmed. Rinnapiim on looduslik toitaine, mis on vajalik imiku(te) toitmisel ning kaitsel imetamisperioodil, kui imik(ud) ise ei ole veel võimeline teisi toite sööma või omastama. Vähesel määral eritavad piimanäärmed ternespiima (rinnapiima) juba enne sünnitust. Rinnapiima bioloogilised ja immunoloogilised funktsioonid ning emotsionaalsed tegurid on seni lõpuni uurimata. Naiste piimanäärmete piim sarnaneb teiste imetajate imetite piimaga. Rinnapiima biokeemiline koostis võib indiviiditi erineda, kuid on mõlemas rinnas suhteliselt sama (v.a ühe rinna haigestumise korral). Rinnapiima energiasisaldus on 60–75 kcal / 100 ml kohta. Rinnapiima pH on piirides 7,0–7,1. Naise rinnapiim sisaldab 3–5% lipiide (sh kolesterooli), 0,8–0,9% valke, 6,9–7,2% sahhariide ja 0,2% mineraalaineid. Naiste rinnapiimas on avastatud ka "bifidus-faktor". Rinnapiima väljalüpsmise, külmutamise ja pastöriseerimise käigus muutub ka selle biokeemiline koostis. Rinnapiimas on tuvastatud järgmiste aminohapete olemasolu: arginiin, histidiin, isoleutsiin, leutsiin, lüsiin, metioniin, tsüsteiin, fenüülalaniin, türosiin, treoniin, trüptofaan, valiin. Rinnapiim sisaldab naatriumi, kaaliumi, kaltsiumi, magneesiumi, fosforit, väävlit ja kloori. Rinnapiimas on peamiselt kolme tüüpi valke: kaseiin, α-laktalbumiin ja β- laktoglobuliin. Lisaks on rinnapiimas rohkelt ensüüme. Rinnapiimas leidub imetamisperioodil mitmeid tsütokiine: interleukiinid 1β, IL-6, IL-8, IL-10 ja tuumornekroosifaktor alfa (TNFα). Antikehadena toimivad valgud rinnapiimas on immunoglobuliinid A, M ja G. Lisaks leidub rinnapiimas lüsosüümi, laktoferriini jms. Rinnapiimas on märkimisväärsetes kogustes mitmeid vitamiine: A-, D-, E-, K- ja C-vitamiini, tiamiini, riboflaviini, B6-vitamiini, niatsiini, biotiini, pantoteenhapet, foolhapet ja B12-vitamiini. 1979. aastal ei tuvastatud rinnapiimas K-vitamiini. Suhkrud on imiku kõhubakterite toit. Rinnapiimas leidub üle paarisaja suhkru. Rinnapiim sisaldab rohkelt rakke: 2000–4000 rakku/mm3. Levinumad rakutüübid on lümfotsüüdid (peamiselt T-lümfotsüüdid), makrofaagid, granulotsüüdid, neutrofiilid . Uuemad uuringud on tuvastanud rinnapiimas mitmeid aineid, mille otstarvet ei ole suudetud seni veel täpselt kindlaks teha. Rinnapiimas leidub mitmeid hormoone: kortikosteroide, prolaktiini, thyrotrophin, türoksiini ja koletsüstoiniini, leptiini, oksütotsiini ja insuliini. Mitmeid prostaglandiine. Kasvutegurid : epidermaalne kasvutegur, insuliinisarnane kasvutegur I ja II jt. HI-viirusega nakatunud emad võivad tõenäoliselt viiruse üle kanda veel sündimata lapsele ka platsenta või rinnapiima kaudu. Inimese T-lümfotsüüdi (retro)viirus, mis põhjustab täiskasvanutel ägedat leukeemiat, võib üle kanduda lapsele. Tsütomegaloviirus on DNA-viirus, mille kandjad on peaaegu kõik täiskasvanud, võib üle kanduda ka rinnapiima kaudu. Seni puuduvad kindlad tõendid selle kohta, et leepra mükobakter kanduks lapse toitmisel rinnaga edasi rinnapiima kaudu. Ravimite tarvitamisel soovitatakse olla ettevaatlik, kuna paljude ravimite kohta puuduvad andmed, kuid paljud ravimid esinevad ka rinnapiimas ja avaldavad imikule soovimatut toimet. Näiteid laiemalt tuntud ravimite kohta: amitriptüliin – toime imikule ebaselge; aspiriin – võib põhjustada imikul Reye sündroomi ja trombotsüütide funktsiooni häiret; fibraadid (besafibraat, fenofibraat, tsiprofibraat, gemfibrosiil) – lootetoksilised ja erituvad rinnapiima; kodeiin – suured annused võivad põhjustada sedatsiooni ja hingamise depressiooni: paratsetamool – kombinatsioonis metioniiniga on imetamisperioodil vastunäidustatud; propranolool – võib tekitada imikul hüpoglükeemiat ja bradükardiat; mitmed immunosupressandid erituvad rinnapiima (läbivad ka platsenta). Kuna praegu ei saa välistada nende kahjulikku toimet vastsündinule, siis ei ole nimetatud ravimite tarvitamise ajal imetamine lubatud. Epilepsia korral kasutatakse ka rinnaga toitvate emade raviks antikonvulsante, mille toime vastsündinule sõltub rinnapiimaga erituva ravimi kontsentratsioonist. Selleks määratakse enne, kui rinnaga toitmisest võõrutada, ravimi kontsentratsioon ka lapsel ja vajaduse korral katkestatakse rinnaga toitmine. Teadlased on tuvastanud mitmel pool maailmas rinnapiimas ka pestitsiide (näiteks DDT-d), dioksiine, polüklooritud bifenüüle ning muid toksilisi ja kantserogeenseid kemikaale, mükotoksiine ja raskmetalle (plii, elavhõbe, arseen, kaadmium jm). Harvadel juhtudel on täheldatud rinnapiima eritumist poisslastel ja meestel. Seda võivad põhjustada hormoonitaseme muutused, nälgimisest taastumine, hormoonravimid. Spontaanset, lapse sünniga mitteseotud piimaeritust nimetatakse galaktorreaks. emapiimaasendaja rinnapiimapank laktatsioon M. S. Maslov, "Lastehaigused. Õpik", Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn, lk 93, 1957 Frank H. Morriss Jr, Eileen D. Brewer, Steven B. Spedale, Lavon Riddle, David M. Temple, Richard M. Caprioli, M. Stewart West, Relationship of Human Milk pH During Course of Lactation to Concentrations of Citrate and Fatty Acids. Lühikokkuvõte. , PEDIATRICS, 78. köide, nr 3, 1. september 1986, veebiversioon (vaadatud 4.06.2014) (inglise keeles) György, Paul, veebiversioon (vaadatud 17.07.2013) (inglise keeles) Breastfeeding: Unraveling the Mysteries of Mother's Milk, Georgetown University Medical Center, Medscape General Medicine. 1996;1(1), veebiversioon (vaadatud 4.06.2014) (inglise keeles) Jenness R., The composition of human milk. Lühikokkuvõte, Semin Perinatol. 1979 Jul;3(3):225-39., veebiversioon (vaadatud 4.06.2014) (inglise keeles) Miller, Annette (25. jaanuar 2023). Oidermaa, Jaan-Juhan (toim). "Ainekübeke aitab muuta imiku piimasegu kasulike bakterite peolauaks". ERR. Vaadatud 25. jaanuaril 2023.{{netiviide}}: CS1 hooldus: url-olek (link) Mother and Child Nutrition in the Tropics and Subtropics, Chapter 5 Breast Feeding, lk 159, (inglise keeles) Anne Ormisson, Heili Varendi, "Neonatoloogia. Õpik arstiteaduskonna üliõpilastele.", Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 97, 2015 Mother and Child Nutrition in the Tropics and Subtropics, Chapter 5 Breast Feeding, lk 162, (inglise keeles) Ruth A. Lawrence, Robert M. Lawrence, Breastfeeding: A Guide for the Medical Profession, 7.väljaanne, lk 414, 2011, Mosby, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 5.06.2014) (inglise keeles) Tatjana Brilene, Anu Hedman, Anne Kirss, Anneli Kullamaa, Janika Kõrv, Kersti Oselin, Karin Otter, Tiina Ristimäe, Piret Visnapuu, "Rasedate farmakoteraapia", Kirjastus Medicina, 2007, ISBN 978 9985 829 82 0 Tatjana Brilene, Anu Hedman, Anne Kirss, Anneli Kullamaa, Janika Kõrv, Kersti Oselin, Karin Otter, Tiina Ristimäe, Piret Visnapuu, "Rasedate farmakoteraapia", Kirjastus Medicina, lk 123–124, 2007, ISBN 978 9985 829 82 0 Healthy Milk, Healthy Baby Chemical Pollution and Mother's Milk, veebiversioon (vaadatud 04.06.2014) (inglise keeles) Eliot F. Beach, Samuel S. Bernstein, Olive D. Hoffman, D. Maxwell Teague ja Icie G., DISTRIBUTION OF NITROGEN AND PROTEIN AMINO ACIDS IN HUMAN AND IN COW'S MILK, J. Biol. Chem. 1941, 139:57–63, veebiversioon (vaadatud 04.06.2014) (inglise keeles) Tama's Decsi, Iris Thiel, Berthold Koletzko, Essential fatty acids in full term infants fed breast milk or formula,, Archives of Disease in Childhood, 1995; 72: F23-F28 F23, veebiversioon (vaadatud 4.06.2014) (inglise keeles) Bo Lönnerdal, Nutritional and physiologic significance of human milk proteins, Am J Clin Nutr, Juuni 2003, 77. köide, nr 6, 1537S-1543S, veebiversioon (vaadatud 4.06.2014) (inglise keeles) Christopher Duggan, John B. Watkins, W. Allan Walker, Nutrition in Pediatrics: Basic Science, Clinical Applications, 2008, Anne Donnet-Hughes, Eduardo J. Schiffrin, W. Allan Walker, 31, lk 355–363, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 4.06.2014) (inglise keeles) Francesco Savino, Stefania A Liguori, Maria F Fissore ja Roberto Oggero, Breast Milk Hormones and Their Protective Effect on Obesity, International Journal of Pediatric Endocrinology 2009, 2009:327505, doi:10.1155/2009/327505, veebiversioon (vaadatud 4.06.2014) (inglise keeles) Zhiying Zhang, Alicia S. Adelman, Deshanie Rai, Julia Boettcher, ja Bo Lőnnerdal, Amino Acid Profiles in Term and Preterm Human Milk through Lactation: A Systematic Review, Nutrients, detsember 2013; 5(12): 4800–4821., 26. november 2013, doi: 10.3390/nu5124800, PMCID: PMC3875913, veebiversioon (vaadatud 4.06.2014) (inglise keeles) Sherma Zibadi, Ronald Ross Watson, Victor R. Preedy, Handbook of Dietary and Nutritional Aspects of Human Breast Milk, 2013, Wageningen Academic Publishers, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 4.06.2013) (inglise keeles)