laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mobb Deep

Mobb Deep oli Ameerika Ühendriikide hiphopansambel, mille liikmed olid räpparid Havoc ja Prodigy. Enne lahkuminekut avaldasid nad lugusid plaadifirma G-Unit Records kaudu. Havoc ja Prodigy hakkasid räppima 1980. aastate lõpul, kui nad kohtusid New Yorgis keskkoolis õppides. Prodigy hakkas räppima ja Havoc võttis enda peale produtseerimise ja DJ töö. Algul oli ansambli nimi Poetical Profits, hiljem muutsid nad selle Mobb Deepiks. Mõlemad liikmed olid alles 17, kui andsid välja oma esimese albumi "Juvenile Hell". Albumit müüa aga ei õnnestunud. Mehed jätkasid räppimist ja tõusid varsti ka muusikaedetabelitesse. Ansambli lood kirjeldasid enamasti elu tänaval või kuritegevust. Esimeseks suureks läbilöögihitiks sai lugu "Shook Ones Pt. II". Nende kolmas album "Hell on Earth", mis tuli välja 1996. aastal, jõudis Billboardi edetabelis kuuendale kohale. Albumil tegid kaasa ka teised tuntud räppansamblid ja räpparid. 1999. aastal andis kollektiiv välja albumi "Murda Muzik". Album tõusis Billboard 200 muusikaedetabelis kolmandale kohale ja eriti tuntuks sai lugu "Quiet Storm". Lisaks bändi albumile tõi Prodigy turule ka oma esimese sooloplaadi. 2003. aastal hakkas ansambel salvestama koostöös plaadifirmaga Jive Records ning andis välja albumi "Free Agents: The Murda Mix Tape". 2005. aasta juunis üllatasid mehed oma fänne, kui ütlesid, et ansambel hakkab lugusid tegema G-Unit Recordsi all. 50 Cent ja Mobb Deep väljendasid üksteisele lojaalsust sellega, et lasid teha oma kätele tätoveeringud. Prodigy lasi kirjutada "G-unit" ja 50 Cent "Mobb Deep". Mobb Deepi album "Blood Money" anti välja 2. mail 2006. Albumil tegid kaasa G-Uniti liikmed 50 Cent, Lloyd Banks, Tony Yayo ja Young Buck, peale G-Uniti veel ka Mary J. Blige ja Nate Dogg. 2006. aasta novembris sai Mobb Deep esimeseks Ameerika räppansambliks, kes on Indias esinenud. Stuudioalbumid 1993 – "Juvenile Hell" 1995 – "The Infamous" 1996 – "Hell on Earth" 1999 – "Murda Muzik" 2001 – "Infamy" 2004 – "Amerikaz Nightmare" 2006 – "Blood Money" 2014 – "The Infamous Mobb Deep" Muud albumid 2003 – "Free Agents: The Murda Mix Tape" 2007 – "The Infamous Archives" MySpace
Valmo Kriisa

Valmo Kriisa (sündinud 18. mail 1974 Pärnus) on eesti endine elukutseline korvpallur, kes on mänginud nii Eesti, Rootsi kui ka Hollandi korvpalliklubides. Aastatel 1995–2010 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Kriisa valiti 2007. aastal Eesti parimaks meeskorvpalluriks. Valmo Kriisa mängis Eesti Korvpalli Meistriliigas mitmes klubis kokku 23 hooaega, tuli neljakordseks Eesti meistriks ja võitis kuus karikat ning hoiab üle 8400 visatud punktiga ka kohaliku kõrgliiga punktirekordit. Valga-Valka meeskonna rivistuses tegi Kriisa 3. oktoobril 2015 debüüdi ka Läti kõrgliigas. Lisaks ühele hooajale Rootsis (2000/01 Södertälje Kings) mängis Kriisa kolm aastat (2003–06) ka Hollandis, kus tuli Groningeni Capitalsiga Hollandi meistriks ja võitis ka karika. Aastatel 1995–2010 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Kriisa saavutas koondisega 2001. aasta Euroopa meistrivõistlustel 14. koha. Hollandi meister (2004) Hollandi karika võitja (2005) Neljakordne Eesti meister (2002, 2003, 2009, 2015) Kuue Eesti karika võitja (1998, 2006–2008, 2013, 2014) Balti liiga pronks (2014) Eesti aasta parim korvpallur (2007) Eesti Korvpalli Meistriliiga kõige väärtuslikum mängija (2010) Eesti Korvpalli Meistriliiga parim kaitsemängija (2007) Tema poeg on korvpallur Kerr Kriisa. 24.02.2017 tehti Eesti korvpalli ajalugu, kui meistriliigas läksid esmakordselt vastamisi isa ja poeg, 42-aastane Valmo (BC Valga-Valka/Maks & Moorits) ja 16-aastane Kerr Kriisa (Tartu Ülikool). Eesti korvpall 100 - 100 Lugu - Valmo Kriisa Biograafia ESBL-is Biograafia ESBL-is
Tanel Sokk

Tanel Sokk (sündinud 20. jaanuaril 1985 Tallinnas) on korvpalli karjääri lõpetanud mängija.[viide?] Aastatel 2004–2015 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Sokk on tulnud seitsmekordseks Eesti meistriks. Sokk lõpetas 2004. aastal Rocca al Mare gümnaasiumi. Korvpallitreeninguid alustas isa Tiit Soku juhendamisel. Sokk on tulnud BC Kalev/Cramo ja Tartu Ülikool/Rockiga seitse korda Eesti meistriks ja võitnud neli Eesti karikat. Sokk on Balti liigas saanud 2016. aastal 2. ning 2013., 2017. ja 2018. aastal 3. koha. Hooajal 2007/2008 tõi Sokk Eesti Korvpalli Meistriliigas keskmiselt 4,1 punkti, Balti liigas 5,2 punkti ja ULEB Cupil 3 punkti mängus. Sokk on mänginud Eesti noorte- ja juunioride koondises ning aastatel 2004–2015 Eesti koondises, kellega saavutas 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel 20. koha. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel erakond Eesti 200 nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 320 häält ning ei osutunud valituks. 7-kordne Eesti meister (2009, 2011–2015, 2019) 4-kordne Eesti karika võitja (2006–2008, 2014) 2-kordne Korvpalli Meistriliiga finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (2012–2013) VTB Ühisliiga parim Eesti mängija (2013) Korvpalli Meistriliiga parim noormängija (2003) Ta on korvpalluri ja korvpallitreeneri Tiit Soku poeg ning korvpalluri Sten Soku vend. Biograafia ESBL-is Biograafia ESBL-is
Joosep Toome

Joosep Toome (sündinud 21. juunil 1985 Tartus) on eesti korvpallitreener ja endine elukutseline korvpallur. Toome lõpetas 2004. aastal Tallinna 21. kooli ja 2016. aastal füsioteraapia erialal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Korvpallitreeninguid alustas kümneaastaselt Heino Rebase käe all. Joosep Toome on mänginud mitmes Eesti klubis. Meistriliigas hakkas ta mängima 2005. aastal BC Kalev/Cramo meeskonnas, kellega tuli 2006., 2011., 2012. aastal ka Eesti meistriks. Aastatel 2008–2010 TTÜ korvpallimeeskonda kuulunud Toome mängis karjääri viimased hooajad Tartu Ülikool/Rockis, kellega tuli 2015. aastal Eesti meistriks, võitis 2013. aastal Eesti karika ja 2014. aastal Balti liigas 3. koha. Toome on kuulunud aastatel 2009–2015 Eesti koondisse, kellega saavutas 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel 20. koha. Toome on 2016. aastast tegutsenud Eesti meeste ja noortekoondiste abitreenerina, 2016. aastast Tartu Ülikooli Akadeemilises Spordiklubis noortetreenerina ja 2017. aastast Tartu Ülikooli meeskonna abitreenerina. Neljakordne Eesti meister (2006, 2011, 2012, 2015) Eesti karika võitja (2013) Allikas: Eesti Korvpalliliit Biograafia ESBL-is Joosep Toome profiil – Basket.ee Biograafia ESBL-is
Martin Viiask

Martin Viiask (sündinud 27. aprillil 1983 Tartus) on Eesti elukutseline korvpallur. Martin Viiask on mänginud kogu oma karjääri G4S Eesti Korvpalli Meistriliigas. Hooajal 2007–2008 on tema keskmised näitajad G4S Eesti Korvpalli Meistriliigas 9 punkti keskmiselt mängus, Baltic Basketball League'is 4.1 punkti keskmiselt mängus ning Uleb Cupil 1,6 punkti keskmiselt mängus. Martin Viiask kuulub ka Eesti korvpallikoondisse. Andmed basket.ee lehel Biograafia ESBL-is
Konstantin Pätsi neljas valitsus

Konstantin Pätsi neljas valitsus oli ametis 1. novembrist 1932 kuni 18. maini 1933. Konstantin Päts – riigivanem August Rei – välisminister Ado Anderkopp – kohtu- ja siseminister Artur Tupits – põllutööminister August Jürima – majandusminister Hugo Kukke – haridus- ja sotsiaalminister Aleksander Tõnisson – kaitseminister Leopold Johanson – teedeminister Valitsus nõuab dekreediõigust. Vaba Maa, 6. november 1932, nr. 262, lk. 3.
Kaarel Eenpalu teine valitsus

Kaarel Eenpalu teine valitsus oli ametis 9. maist 1938 kuni 12. oktoobrini 1939. Vabariigi Valitsus nimetati ametisse Vabariigi President Konstantin Pätsi poolt eriõigusel antud käskkirjaga nr. 12 9. mail 1938 ja astus ametisse temale pühaliku tõotuse andmisega samal päeval. Kaarel Eenpalu – peaminister Aleksander Jaakson – haridusminister Albert Assor – kohtuminister Leo Sepp – majandusminister Artur Tupits – põllutööminister, peaministri asetäitja (alates 11. maist 1938) Richard Veermaa – siseminister Oskar Kask – sotsiaalminister Paul Lill – sõjaminister Nikolai Viitak – teedeminister Karl Selter – välisminister Ants Oidermaa – minister (alates 24. jaanuarist 1939, ka Riikliku Propaganda Talituse juhataja) Vabariigi President K. Päts nimetas ametisse uue Vabariigi Valitsuse. Uus Eesti, 9. mai 1938, nr. 127, lk. 1 ja 3. Uus Vabariigi Valitsus astus ametisse. Uus Eesti, 10. mai 1938, nr. 128, lk. 1 ja 3. Peaministri asetäitjaks põllutööminister A. Tupits. Uus Eesti, 12. mai 1938, nr. 130, lk. 3. Riigijuhtide pikk tööpäev. Uus Eesti, 26. oktoober 1938, nr. 294, lk. 5. Üks aasta K. Eenpalu valitsust. Uus Eesti, 9. mai 1939, nr. 125, lk. 4. [1]
Johannes Sikkari valitsus

Johannes Sikkari valitsus oli eksiilvalitsus 12. jaanuarist 1953 kuni 1. jaanuarini 1962. Valitsus nimetati ametisse Peaministri Vabariigi Presidendi ülesandeis August Rei poolt eriõigusel 12. jaanuaril 1953 Oslos. Johannes Sikkar ja Aleksander Warma astusid ametisse pühaliku tõotuse andmisega samal päeval. Johannes Sikkar (suri 22. augustil 1960) – peaministri asetäitja ja siseminister Tõnis Kint (astus ametisse 14. jaanuaril 1953) – peaministri asetäitja (alates 22. augustist 1960) ja põllutööminister Gustav Suits (ei astunud ametisse, suri 23. mail 1956) – haridusminister Mihkel Truusööt (astus ametisse 14. jaanuaril 1953, kuni 10. septembrini 1956) – majandusminister Aleksander Warma – välisminister Oskar Lõvi – majandusminister (alates 10. septembrist 1956) Peeter Panksep – minister (alates 10. septembrist 1956) Aksel Mark – minister (alates 10. septembrist 1956) Arvo Horm – minister (alates 10. septembrist 1956) Eduard Leetmaa – minister (ei astunud ametisse, alates 31. jaanuarist 1959) Vabariigi Valitsus ametisse määratud. Eesti Teataja, 24. jaanuar 1953, nr. , lk. 3. Vabariigi Presidendi käskkiri (arhiiviversioon) Pühalik tõotus (arhiiviversioon)
Aasia

Aasia on maailmajagu. Hõlmab suurema osa Euraasiast (selle idaosa) ning ümberkaudsed saared. Aasia pindala on 44 579 000 km²[viide?]. 2018. aasta andmete järgi elab Aasias 4537 miljonit inimest. Sõna tuleb akadikeelsest sõnast assu, mis tähendab päikesetõusu, hommikumaad. Meieni on sõna tulnud kreeka (Asía) ja ladina keele (Asia) vahendusel. Vana-Kreekas jagati maailm kõigepealt kaheks: Euroopaks ja Aasiaks. Aafrika, mida tollal nimetati Liibüaks, arvati Aasia osaks. Hiljem loeti Aasia ja Aafrika erinevateks, nende piiriks peeti kas Niilust või Punast merd. Aasia ja Euroopa piir polnud samuti selge: selleks lugesid mõned Phasist (nüüd Rioni), mõned Tanaisi (nüüd Don). Aasiaks kitsamas tähenduses nimetati Kreeka vastas üle mere paiknevat Väike-Aasiat, tänapäeva Türgit. Selles tähenduses on juba Homeros maininud "Aasia aasa". 133–129 eKr moodustati neist aladest Rooma impeeriumi provints Asiaticus (Asius või Asis). Edela-Aasia Lääne-Aasia Sise-Aasia Kesk-Aasia Lõuna-Aasia Kagu-Aasia Ida-Aasia Põhja-Aasia Siber Euroopa ja Aasia piir Aasialased "Antiigileksikon", 1. kd., lk. 10
Sarikalised

Sarikalised (Apiaceae ehk Umbelliferae) on suur õistaimede sugukond, kuhu kuulub umbes 300 perekonda 3000 liigiga. Sarikalistega seostuvad esmalt suurekasvulised ja kõrvetava toimega karuputked, kuid sarikaliste seas on ka tagasihoidlikke, väiksemaid taimi. Tuntumad sarikalised on porgand, vürtsköömen, aedtill, koriander, seller ja leeskputk. Sarikaliste seas on ka väga mürgiseid esindajaid, nagu täpiline surmaputk. Sarikalistel on vars õõnes ja vaoline, lehed enamasti suured ja vahelduvalt. Õisik on sarikas, väga sageli liitsarikas. Sarikalisi kirjeldas esimesena John Lindley 1836. aastal. Nimi on tuletatud tüüpperekonna Apium nimest, mida algselt kasutas Plinius Vanem umbes 50. aastal. Sünonüümne nimetus Umbelliferae on tuletatud õisiku järgi. Esimesena kirjeldas sugukonda eraldi rühmana Jacques Daleschamps 1586. aastal "Historia Generalis Plantarumis". Šoti botaaniku Robert Morisoni Plantarum umbelilliferarum distribution nova'ga sai 1672. aastal sarikalistest esimene taimerühm, kelle kohta on ilmunud süstemaatiline uurimus. Sarikaliste sugukond on APG III süsteemis (2009) paigutatud sarikalaadsete seltsi. Eestis on esindatud järgmised sarikaliste perekonnad. Aegopodium – naat Aethusa – koeraputk Ammi – ammi Anethum – till Angelica – heinputk Anthriscus – harakputk Astrantia – tähtputk (vaid metsistuva kultuurtaimena) Berula – haneputk Bupleurum – jänesekõrv Carum – köömen (vaid metsistuva kultuurtaimena) Chaerophyllum – varesputk Cicuta – mürkputk Cnidium – kõrveköömen Conioselinum – võsaputk Conium – surmaputk Coriandrum – koriander (vaid metsistuva kultuurtaimena) Daucus – porgand Eryngium – ogaputk Falcaria – sirpputk (vaid tulnukana) Heracleum – karuputk Hydrocotyle – vesipaunikas Laserpitium – kareputk Levisticum – leeskputk Libanotis – põdrajuur Myrrhis – mesiputk (vaid metsistununa parkides) Oenanthe – vesiputk Pastinaca – moorputk Petroselinum – petersell (vaid metsistuva kultuurtaimena) Pimpinella – näär Pleurospermum – roidputk Sanicula – metsputk Selinum – aruputk Sium – jõgiputk Torilis – harjasputk Sarikaliste hulka kuuluvad veel näiteks järgmised perekonnad. Apium – seller Arracacia Centella – vesinaba Cuminum – vürtsköömen Cymopterus Foeniculum – apteegitill Ferula – vaiguputk ehk feerula Boris Lariushin, Apiaceae Family, 2. köide, lk 5, 2012 (vaadatud 30.06.2016).
Ristõielised

Ristõielised (Brassicaceae ehk Cruciferae) on suur õistaimede sugukond. Royal Botanic Gardens'i andmeil kuulub sugukonda üle 330 perekonna 3700 liigiga. Ristõielised on valdavalt rohttaimed, harvem poolpõõsad, kes eelistavad kasvada parasvöötmes. Lehed on vahelduvalt, abilehed puuduvad; lihtlehed on sageli lõhestunud ja leherootsuta, esinevad kõrvakesed õied on kobarõisikus; õiekate neljatine, kusjuures õiekattelehed (eriti kroonlehed) on korrapäraselt ja neist annab mõtteliselt läbi tõmmata kaks diagonaaljoont – sellest ka sugukonna nimetus. vili on enamasti kõder või kõdrake viljalehti 2, sigimik on sünkarpne Ristõieliste sugukonda kuulub arvukalt inimese viljeldavaid kultuurtaimi, näiteks kapsas, raps ja rõigas. Aethionema – kivikress Alliaria – kõdrik Alyssoides – kerakilbik Alyssum – kilbirohi Anastatica – veerpallirohi Arabidopsis – müürlook Arabis – hanerohi Armoracia – mädarõigas Aubrieta – sinipadjake Aurinia – kuldkilbik Barbarea – kollakas Berteroa – kogelejarohi Biscutella – kuukõdrik Boechera Borodinia Brassica – kapsasrohi Braya Bunias – tõlkjas Cakile – merisinep Camelina – tuder Capsella – hiirekõrv Cardamine – jürilill Cardaminopsis – liivrohi Cardaria – võõrkress Carrichtera – paindvili Chorispora – korispoor Clypeola – litterlill Cochlearia – merisalat Conringia – suitsrohi Coronopus – teekress Crambe – krambe Crucifera Descurainia – peenlook Diplotaxis – liivsinep Draba – kevadik Enarthrocarpus Erophila – varakevadik Eruca – võõrkapsas Erucastrum – koerasinep Erysimum – harakalatv Euclidium – hiiretõlkjas Farsetia Fibigia – fibiigia Fourraea Heliophila – päikeselill Hesperis – öölill Hirschfeldia – lõunasinep Hornungia – kaljukress Hugueninia – unisoolik Iberis – ibeeris Ionopsidium – teemantlill Isatis – sinerõigas Kernera Lepidium – kress Leptaleum Lobularia – kilbik Lunaria – kuukress Malcolmia – malkolmia Matthiola – levkoi Megacarpaea Morettia Moricandia – sinisinep Mummenhoffia Myagrum – tudrik Nasturtium – allikkerss Neslia – linnutuder Noccaea – litterkõdrik Odontarrhena – niklirohi Pachyphragma – mägikõdrik Parrya Peltaria – kilpkõdrik Petrocallis – kivikevadik Pritzelago – mägikress Pseudoarabidopsis Pseudoturritis Radicula Raphanus – rõigas Raffenaldia Rapistrum – sineptõlkjas Ricotia – ristlill Rorippa – kerss Schivereckia – hanekress Schizopetalon – lõhikõis Schouwia Smelowskia Sinapis – sinep Sisymbrium – unilook Subularia – naaskelleht Succowia – siilkõder Tauscheria Teesdalia – litrik Tetracme Thlaspi – litterhein Thysanocarpus – marilill Turritis – lehmakapsas Vella Wasabia – vasaabia Zilla ristõieliste nuuter
Ekvaator

Ekvaator on kujuteldav suurringjoon taevakeha pinnal, mis ristub meridiaanidega ja asub geograafilistest poolustest võrdsel kaugusel. Maa ekvaatoril läbib Päike seniidi kevadisel ja sügisesel pööripäeval. Ekvaatori laiuskraad on 0°.
Alexander Wolf

Alexander Wolf (sündinud 21. detsembril 1978 Schmalkaldenis) on Saksamaa laskesuusataja. Wolf harrastab laskesuusatamist 1986. aastast. Esimese võidu maailma karikasarjas sai ta 2002. aastal Lahtis 10 km sprindis. Östersundis 2008. aasta maailmameistrivõistlustel sai Wolf esimese suurvõistluste medali, olles kolmas nii 12,5 km tagaajamisvõistluses kui ka 4x7,5 km teatesõidus. 2008 Östersundis pronksmedal 12,5 km tagaajamisvõistluses pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus Seisuga 17. märts 2008 Alexander Wolfi koduleht Alexander Wolf Biathlonworldi kodulehel
Irkut

Irkut (vene Иркут) on jõgi Siberis Burjaatias ja Irkutski oblastis, Angara lisajõgi. Saab alguse Sajaanidest. Jõe suudmes asub Irkutsk. Irkut on 488 km pikk.
Rune Brattsveen

Rune Brattsveen (sündinud 5. aprillil 1984) on endine Norra laskesuusataja. Brattsveeni parim tulemus on 2008. aasta maailmameistrivõistlustel Östersundis, kui ta sai hõbemedali 4x7,5 m teatesõidus. Maailma karikasarjas on ta esinenud paremini just teatesõitudes. Individuaalselt on ta edukam olnud sprindis ja tagaajamisvõistluses, kuid etapivõiduni pole jõudnud. 2008 Östersundis hõbemedal 4×7,5 m teatesõidus Rune Brattsveen biathlonworldi kodulehel Pilte Rune Brattsveenist
Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskus

Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskus (aastatel 1998–2015 ka Säästva Eesti Instituut) on valitsusväline sihtasutus, mis asutati 1992. aastal Tallinnas. Sihtasutus kuulub Stockholmi Keskkonnainstituudi (SEI) võrgustikku, millel on ülemaailmselt kaheksa keskust - lisaks Tallinnale ka SEI York, SEI Oxford (Suurbritannia), SEI US (Boston, Davis, Seattle), SEI Africa (Nairobi), SEI Asia (Bangkok), SEI Latin America (Bogota) ja SEI Headquarters (Stockholm). Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskus kasutab ka nimelühendit SEI Tallinn. Sihtasutuse eesmärk on juurutada ühiskonnas säästvat arengut, suurendada keskkonnateadlikkust ja analüüsida keskkonnapoliitikat eelkõige Eestis, aga ka Baltimaades, teistes Euroopa riikides ja Stockholmi Keskkonnainstituudi (SEI) võrgustiku kaudu üle maailma. SEI Tallinn on avaldanud näiteks lühileksikoni "Säästva arengu sõnaseletusi" ja korraldab alates 2005. aastast säästva arengu foorumit. Koduleht
Ilumetsa

Ilumetsa oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Kikka küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kikka külaga. Ilumetsa kuusiku kaitseala Ilumetsa meteoriidikraatrid Ilumetsa raudteepeatus Ilumetsa soo Ilumetsa ürgmetsa kaitseala Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 29.03.2019)
Pāvilosta

Pāvilosta (läti) (saksa keeles Paulshafen) on linn Lätis Kurzemes Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Linna kohal asus kuralaste Piemare maakonna Saka sadamakoht. Seda mainiti kirjalikult esimest korda aastal 1253. Sellest ajast peale kuulus see Kuramaa piiskopkonda, aastast 1795 aga Kuramaa kubermangu. Sadam ehitati välja aastal 1879, mil piirkonna omanikuks oli Otto von Lilienfeld. Ta nimetas selle oma venna, toonase Kuramaa kuberneri Paul von Lilienfeld-Toali auks Paulshafeniks. Tema lasi ka linna aladele esimesed majad ehitada. Lisaks kohalikele kaluritele kasutasid sadamat veel kolm Upesmuiža mõisale kuulunud purjekat, mis viisid mõisa toodangut Liepāja turule. Sadam hakkas arenema aastal 1893, mil seoses Karosta sõjasadama rajamisega hakati ehitusele kive vedama. Toona hakati Pāvilostas laevu ehitama ja sadama ümber tekkis kaubitsemiskoht. Esimese maailmasõja ajaks oli asulas kolm väikest laevaehitustöökoda, sealne sadam oli kodusadamaks 52 laevale. Sõja ajal konfiskeeriti kõik seal peatuvad ja ehitatavad laevad. Sõja järel oli Pāvilostas vaid kaks mootorlaeva ja neli purjekat, sadamat kasutati taas vaid kalasadamana. Nõukogude ajal ühendati sealsed kalurid Dzintarjūra nime kandvasse artelli. Aastal 1951 muudeti artell kolhoosiks, mis aastal 1975 ühendati Liepāja kalurikolhoosiga. Pāvilosta oli alev alates 1961. aastast ja on linn aastast 1991. Kuulus aastani 2009 Liepāja rajooni. Aastatel 2009–2021 oli linn Pāvilosta piirkonna keskus. Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Pāvilosta muinasasula ehk Kirikumägi. Kohaliku kaitse all on endine Pāvilosta lootsimaja koos Saka jõe kallaste sillutise ja pollaritega. Looduskaitse all on sanglepp aadressil Meža 1a, linna lõunapiiril kasvav mänd, Ostbaha tamm, Saka jõe kaldal kasvavad pärn, tamm ja sanglepp ning Upesmuiža park. Linna põhjaossa jääb osaliselt Pāvilosta hallide luidete hoiuala. Pāvilosta sadam on üks seitsmest väiksemast Läti kaubasadamast. 2006. aastal ehitati 30-kohaline väikelaevade külalissadam, 2010. aastal ligi 300 meetri pikkused muulid. Dzintaru iela Saka jõgi Luteri kirik Baptistide kirik Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink], vaadatud 26. 12 2018 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink], vaadatud 26.12 2018 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Pāvilosta linna koduleht
Alcalá de Henares

Alcalá de Henares on linn Hispaanias Madridi autonoomses piirkonnas. Asub Madridist 30 km kirdes. Linna asutasid roomlased ja selle nimi oli alguses Complutum. Alcalá de Henarese ülikool asutati 1496. aastal, kuid 1836 viidi see üle Madridi. Linnas on sündinud Miguel de Cervantes. Vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Municipal Register of Spain of 2023 http://www.ayto-alcaladehenares.es/