laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ants Tuulmets

Ants Tuulmets (sündinud 7. veebruaril 1936) on eesti keemik. Ta lõpetas 1954. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, aastatel 1959–1962 õppis samas aspirantuuris füüsikalise keemia alal. Doktorikraadi sai 1975. aastal. Uurimusi füüsikalise orgaanilise keemia vallas; mitme keemiaõpiku autor. Üliõpilasena huvitus ka idamaade keeltest. 1994 Euroopa Sonokeemia Selts 1998 Ameerika Keemia Selts 2006 Tartu Ülikooli aumärk 2011 Tartu Ülikooli medal Tema abikaasa oli kuni 1984 matemaatik Leida Tuulmets. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. https://www.etis.ee/Portal/Persons/Display/875d1689-a164-43e0-9135-33c45dd7145b
Rudolf Saago

Rudolf Saago (30. mai 1914 Vologda, Venemaa – 6. aprill 1973 Tartu) oli eesti vabadusvõitleja ja luuraja. Ta lõpetas 1933. aastal Tartu Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1933–1934 teenis ta aega 7. Jalaväerügemendis. Pärast seda õppis allohvitseride koolis Petseris, saades noorem-allohvitseri aukraadi. 1934. aastal demobiliseerus, asus õppima Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1940. aastal. Akadeemiliselt oli ta EÜS-i liige, sealhulgas majaisa ja viimane vanamees enne 1940. aasta riigipööret. Juulis 1940 osales ta Jaan Tõnissoni organiseeritud eestimeelsete ringkondade vastaskandidaatide ülesseadmisel II Riigivolikogu valimistel. Tema funktsioon oli maakondadega suhtlemine, kandidaatide leidmine, telefoniühenduse ja transpordi korraldamine. Sügisest 1940 võttis ta osa illegaalse EÜS-i eestseisuse tööst, oli üks nn Tervishoiu Muuseumi Grupi juhtidest koos Karl Auna, Harald Tammuri, Lembit Kriisa ja teistega. Töötas alates 1941. aastast Tallinna Sanitaarhariduse Maja (Nõukogude okupatsiooni ajal reorganiseeritud Eesti Tervishoiu Muuseumi) asjaajajana. Sõja puhkedes tegeles esmaabipunktide loomise ja haldamisega, oli seetõttu armeeteenistusest vabastatud. Sügisest 1941 kuulus ta Tervishoiu Muuseumi Grupi liikme Voldemar Randmäe organiseeritud "Suur-Soome" gruppi (Randmäe – üldjuht, asetäitjad Rudolf Saago ja Valter Vasila). Selle rühmituse eesmärk oli Eesti Vabariigi taastamine või (tagavaravariandina) Eesti ühinemine Soome Vabariigiga. Rudolf Saago tegeles relvade hankimise ja inimeste üleveo korraldamisega Soome ning oli seotud ka Tartu rahvusliku vastupanuliikumise info saatmisega Aleksander Warmale Soome. Septembris 1942 arreteerisid sakslased Saago, kuid vabastasid ta asitõendite puudumisel. Teist korda arreteeriti ta märtsis 1943, kuid tal õnnestus põgeneda Soome. Saago astus Soome sõjväkke (auastmelt nooremseersant), sõdis Karjalas Vallila pataljonis. Veebruarist juunini 1944 õppis ta Soomes ohvitseride koolis ning värbas Eestist läinud poisse 200. jalaväerügementi. Septembris 1944 ei lubanud sakslased Saagot koos teiste soomepoistega Eestisse. Ta vabastati sõjaväeteenistusest 18. septembril 1944 ja ta läks Rootsi. Sügisel 1946 tuli Saago luureülesannetel illegaalselt Eestisse. Ta arreteeriti 13. detsembril 1946 Saaremaal ja talle mõisteti 20 aastat vangistust. Ta vabanes vangistusest Magadanis 1956. aastal. Tartus oli ta tagasi 1962. aastal. Rudolf Saago suri 6. aprillil 1973 Tartus pahaloomulisse kasvajasse. https://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.2100.1.13881:8 ERAF.136SM.1.24570 "Rudolf Saago saatus". "Marta Saago mälestused". Harald Tammur, "Mälestused eesti rahvuslikust vastupanuliikumisest 1940-1944", Tuna 1/2007 ERAF.129SM.1.4325 Ülo Jõgi, "Kas nad olid bandiidid?" 1995, Stockholm, Välis-Eesti & EMP Tartu Ülikooli muuseum, ÜAM 1413:54 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Chełmno

Chełmno (saksa keeles Culm või Kulm) on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas, Chełmno maakonna keskus. Elanike arv on 2016. aasta seisuga 20 119. Linna on esmamainitud 1065. aastal. Chełmnol on linnaõigused alates 1233. aastast. Koduleht
Lisbeth Korsmo

Lisbeth Korsmo (neiupõlvenimi Lisbeth Berg; 14. jaanuar 1948 Oslo – 22. jaanuar 2017) oli norra kiiruisutaja ja jalgrattur.
Człuchów

Człuchów on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas, Człuchówi maakonna keskus. Elanike arv on 2016. aasta seisuga 13 936. Człuchówil on linnaõigused 1348. aastast. Gdynia, Poola Conches-en-Ouche, Prantsusmaa Uslar, Saksamaa Kaniv, Ukraina Koduleht
Järvisaari

Järvisaari (soome Järvisaari; vene Ярвисари) oli asula Ingerimaal Mga jõe ääres; nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Venemaal Leningradi oblastis Lezje küla alal. Asula tekkis enne 1500. aastat. Asulas oli muu hulgas Püha Nikolai kirik.
Kavgolovo

Kavgolovo (soome Kaukola; vene Кавголово) on küla Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis. Ajalooliselt jäi asula Vadja viiendikku. Asulat on esimest korda mainitud 1500. aastal. Asulas elab 100 elanikku (2010).
Kikerino

Kikerino (vene Кикерино; soome Kikkeri) on küla Venemaal Leningradi oblastis Volossovo rajoonis. 2004. aastani oli Kikerino alev. Asulas elab 2076 elanikku (2013).
Punamäe

Punamäe on mitmetähenduslik sõna. Punamäe on Kantkülas asuv talurühm. Punamäed on Mägede mõhnastiku teine nimi. Punamäe linnus on Äntu linnuse teine nimi. Punamäe operatsioon on Krasnaja Gorka operatsiooni teine nimi. Punamäe sõjaajaloo muuseum asub Alutaguse vallas.
Erik Vaher

Erik Vaher (11. aprill 1921 Veeriku, Valjala vald – 18. jaanuar 1992 Kaunispäe, Sõrve) oli eesti graafik, raamatuillustraator ja karikaturist. Sündis Saaremaal töölisperekonnas. Pärast Tallinna algkooli lõpetamist töötas Erik Vaher aastatel 1937–1941 graveerijana Roman Tavasti ettevõttes ja õppis töö kõrvalt Riigi Kunsttööstuskooli õhtuses osakonnas. Graveerijana jätkas aastatel 1942–1944 tööd raadiotehases Telefunken. Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis õppis ta 1944–1950 maalikunsti. Aastatel 1950–1955 töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis tarbekunsti õppejõuna. Illustreeris Eesti Riiklikus Kirjastuses raamatuid, peamiselt noorsookirjandust. Tema illustratsioone ja karikatuure avaldati ajakirjades Noorus, Pikker jm. Aastatel 1962–1981 töötas Eesti Telefilmi multifilmiosakonna kunstnikuna, 1965–1981 peamiselt kirjade ja tiitrite kujundajana. 1981. aastast oli vabakunstnik. 1963. aastast Kunstnike Liidu liige. Erik Vaher on maetud Jämaja kalmistule. Walter Scott "Ivanhoe" (1956) Jacob Grimm ja Wilhelm Grimm "Muinasjutte" (1960) Alan Massepaini "Karude koobas" (1967) Jules Verne "Kakskümmend tuhat ljööd vee all" (1982) Geni.ee - Erik Vaher Pikker Nr 4, 1957 Sirp, nr. 5, 31. jaanuar 1992 Eesti Filmi Andmebaas – Erik Vaher Erik Vaheri kujundatud raamatud
Kalev Tarkpea

Kalev Tarkpea (sündinud 5. jaanuaril 1958) on eesti füüsik. Ta lõpetas aastal 1975 Narva 2. Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna. Ta töötab aastast 1993 Tartu Ülikoolis. Aastast 2013 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi Füüsikahariduse osakonna juhataja. Ta on ÜS Liivika vilistlane. 2006 Tartu Ülikooli aumärk 2018 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. SILMAD LAHTI. Igavikuline küsimus. Kuidas jahutada kappi unustatud õlu? Mis on füüsikaline maailmapilt? - Raadio Ööülikool, 2011 Kalev Tarkpea Eesti Teadusinfosüsteemis
Ropkamõisa tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ropkamõisa tänav on tänav Tartus Ropka tööstusrajooni linnaosas Ropka pargi alal. Ropkamõisa tänav saab alguse Sirbi ja Tähe tänava ristmikult ja lõpeb ristudes Ropka teega.
Rääma tänav

Rääma tänav on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas. Tänav saab alguse Tallinna maantee ja J. V. Jannseni tänava ristmikult ja suundub itta, hiljem kagusse ning lõpeb ristudes Niidu tänavaga, millest edasi läheb samas suunas Tammiste tee. Tänav ristub veel Aru (paremalt), Vana-Rääma (vasakult), Kaevu (vasakult), Raba (vasakult), Männi (vasakult), Õuna (vasakult), Lina (vasakult), Kuu (vasakult), Pirni (vasakult), Tähe (vasakult) ja Liblika (vasakult) tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 2,3 kilomeetrit. Tänava ajalooline nimi on Rawassaare tänav (saksa keeles Rawassarstraße/Rawassaarsche Straße), mis tuleneb piirkonnas 16. sajandil asunud Ravassaare mõisa nimest. 1965–1998 oli tänava nimi Tööstuse tänav. Alates 1. oktoober 1998 kannab tänav Rääma nime. Rääma 27 - Pärnu sõudeklubi. Rääma tänava piirkonnas asusid 16. sajandini Ravasaare mõisa maad. Kuna venelased põletasid Vene-Liivi sõjas 1560. aastal mõisa maha, siis olid Ravasaare maad edaspidi Audru mõisa koosseisus. 1876. aastal ostis Ravasaare mõisa maad Pärnu linn. 1936. aasta kogumikus "Pärnu äärlinnad" kirjeldatakse Rääma tänavat kui viletsat liivast vankriteed. Rääma tänava algus ei olnud varem selle praeguses asukohas Tallinna maantee ja J. V. Jannseni tänava ristmikul, vaid kulges sealt, kus nüüd asub Vana-Rääma tänava ots. Rääma 38 asus 1919. aastal asutatud ja 1940. aastal riigistamise järel moodustatud linatööstusettevõte "Pärnu Linatööstus" (1944–1950), järgnevalt Linaketramis- ja Kudumisvabrik Pärnus (1950–1962), Pärnu Linakombinaat (1962–1990), Riiklik Aktsiaselts Pärnu Linakombinaat (1993–1994). Pärnu linakombinaadi hooned lammutati 2001. aastal. Tööstuse tänava äärde oli Eesti NSV ajal koondunud suurem osa Pärnu linna tööstusest: tänava servas asusid 19. sajandi lõpul rajatud uuest tapamajas välja kasvanud Pärnu Lihakombinaat, Seileri metallitööstusest välja kasvanud Pärnu masinatehas (Rääma tn 7a … 7d), Viisnurga tootmishoone (Rääma 31) ja Pärnu linavabrik. Rääma tn 38, üks linavabriku hoonetest "Rääma tn". Kohanimeandmebaas. Vaadatud 31.05.2021. Tõnu Kann (18. detsember 2011). "Rääma ja Raba tänav viivad Ravassaare mõisa". Pärnu Postimees. Vaadatud 31.05.2021. https://www.riigiteataja.ee/akt/88913# Kohanimede määramine ja tänavate nimekirja kinnitamine Pärnu linatööstus 20 a. wana, Postimees (1886-1944), nr. 325, 1 detsember 1939 Kalev Vilgats, Esimene punane aasta Pärnus 1940–1941, parnu.postimees.ee, 28. juuni 2012
Rüütli tänav (Haapsalu)

Rüütli tänav on tänav Haapsalus. Tänav saab alguse Vee tänavalt ja suundub läände. Tänav ristub Linda tänava, Väike-Mere tänava ja Rüütli põiguga ning lõppeb Suur-Mere tänavaga ristumisel, misjärel jätkab samas sihis F. J. Wiedemanni tänav. Tänav on ühesuunaline. Rüütli tänav 2 asub vene õigeusu Haapsalu Maria-Magdaleena kirik. Rüütli tänav 4 asub Peeter Suure maja. Tänav sai nime 1924, varem kandis tänav nimetusi Peeter Suure tn; Peetri (tn); (Straße) Peter des Gr(oßen); Ritterstraße; ул. Петра Великаго. Oletatavasti paiknes keskajal piki praegust Rüütli tänavat Haapsalu linnamüür. ja Linda ja Rüütli tänava ristmikul asub Haapsalu linnamüüri Saksa värav. 27013/69 Rüütli tn 4, register.muinas.ee Rüütli tn, www.eki.ee Haapsalu jalutuskäik Läänemaa Muuseum (vaadatud 10. juulil 2017)
Sadama tänav (Haapsalu)

Sadama tänav on tänav Haapsalus. See saab alguse Väikese viigi kagukaldal Suur-Lossi tänavalt ja suundub Väikese viigi ja Tagalahe vahel loodesse. Supeluse tänavaga ristumiskoha lähedal paikneb Laine bussipeatus (mõlemal pool tänavat). Tänava ääres asuvad: Algne Haapsalu Linnahaigla hoone Sadama 2. Linnahaigla tegutses hoones aastail 1873–1979. Hotell Laine - Hestia Hotel Haapsalu Spa kompleks Sadama 9/11. Algne sanatooriumi sööklahoone valmis 1986. aastal ja neljakorruseline magamiskorpus 1987. aastal. Kompleksi arhitekt on Toivo Kallas. Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus Sadama 16. Kinnistul asus algselt Uuemõisa mõisa omanikele kuulnud villa Favoritat (hävis 1941. aastal). Pärnu Maakohtu Haapsalu kohtumaja Sadama 21 (algselt, alates 1922. aastast tegutsenud Eesti Punase Risti Johan Laidoneri nimeline sanatoorium, 1936–1937 ehitati samale kohale August Volbergi projekteeritud hoone, milles tegutses 1940. aastani, 1946. aastast oli hoone üks sanatoorium Laine korpustest, 1953–1956 ametiühingute puhkekodu ja seejärel seedehäirete ravila), 2009. aastal avati hoonel Kaitseliidu Lääne maleva ja Eesti Reservohvitseride Kogu Läänemaa osakonna poolt mälestustahvel, jäädvustamaks, et hoones tegutses Eesti Punase Risti Johan Laidoneri nimeline sanatoorium. Promenaadi hotell Sadama 22, algne Ungern-Sternbergide villa „Wenden”. Rannarootsi Muuseum Sadama 32. Haapsalu Vanasadam Sadama tn 32a Tänav sai nime 1934. Tänav kandis varem nime Vana-Sadama tänav. Uus-Sadama tänav (Haapsalu) Raul Sulbi, Kaitseliitlased tahavad panna Laidoneri sanatooriumile mälestustahvli, Postimees, 17. märts 2009
Parmu tänav (Pärnu)

Parmu tänav on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas. Tänav algab tupikuna Ülejõe linnaosas ja suundub itta, ristub Terase tänava ja Tallinna maanteega ja lõppeb tupikuna Rääma linnaosas. Tänav on umbes 305 meetrit pikk. Tänava ajalooline saksakeelne nimi on Bremsengasse.
Peetri tänav (Pärnu)

Peetri tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas. Tänav algab Sauga jõe äärest ja suundub edelasse. Tänavaga ristuvad Maarja tänav, Haapsalu maantee, Kesk, Kaluri, Luha, Kõrkja, Soo ja Neeme tänav ning see lõppeb Merekalda tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 766 meetrit. Tänav sai nime 1923.[viide?]
Silla tänav (Rakvere)

Silla tänav on tänav Rakveres. Tänav saab alguse Pikalt tänavalt Rakvere Vanalinnas ning suundub mäest alla ida suunas Õpetaja Heinamaa linnaosas. Tänava pikkus on 517 m. Tänav ristub Kastani puiestee ja Lydia Koidula tänavaga. Algul oli see tänav Heina tänav, aastatel 1931–1950 kandis aga Johann Voldemar Jannseni nime. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 13. märtsil 2017) Odette Kirss. "Jalutaja teejuht", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007.
Soo tänav (Paide)

Soo tänav on tänav Paides. Tänav saab alguse Laialt tänavalt ja suundub põhja. Soo tänav ei koosne ühest lõigust, vaid paikneb võrgustikuna kortermajade vahel. Tänav ristub Luige, Kure ja Tallinna tänavaga. Tänav sai nime 1923.
Spordi tänav (täpsustus)

Spordi tänav on tänav järgmistes Eesti asulates: Spordi tänav on tänav Kehras Spordi tänav on tänav Keilas Spordi tänav on tänav Kiviõlis Spordi tänav on tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas Spordi tänav on tänav Kundas Spordi tänav on tänav Narvas Spordi tänav on tänav Rakveres Spordi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosa Lilleküla asumis Linnu allasumis Spordi tänav on tänav Tapal Spordi tänav on tänav Tõrvas Spordi tänav on tänav Võhmas Spordi tänav on tänav Ambla alevikus Järva vallas Spordi tänav on tänav Käina alevikus Hiiumaa vallas Spordi tänav on tänav Orissaare alevikus Saaremaa vallas Spordi tänav on tänav Riisipere alevikus Saue vallas Spordi tänav on tänav Rummu alevikus Lääne-Harju vallas Spordi tänav on tänav Taebla alevikus Lääne-Nigula vallas Spordi tänav on tänav Võsu alevikus Haljala vallas Spordi tänav on tänav Võõpsu alevikus Räpina vallas Spordi tänav on tänav Vändra alevis Põhja-Pärnumaa vallas Spordi tee on tänav Haabneeme alevikus Viimsi vallas Spordi tee on tänav Loo alevikus Jõelähtme vallas Spordi põik on tänav Tapal Spordi põik on tänav Võsu alevikus
Rephlex Records

Rephlex Records on plaadifirma, mille moodustasid Grant Wilson-Claridge ja Richard David James, kes on tuntust kogunud ka elektroonilises muusikas esinejanimega Aphex Twin. Plaadifirma asutati 1991. aastal Inglismaal Cornwallis, sealt liiguti aga aasta pärast Londonisse, sest avaldatud muusika jõudis kiiresti sealsetesse raadiotesse ja sellega kaasnes ka suurem tähelepanu.
Spordi tänav (Narva)

Spordi tänav on tänav Narvas. Spordi tänav algab Joala tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 450 meetrit. Spordi tänavaga lõikuvad Akadeemik Maslovi tänav ja Kreenholmi tänav.
Staadioni tänav (Narva)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Staadioni tänav on tänav Narvas. Tänav paikneb põhja-lõunasuunalisena Proletariaadi ja Kulgu tänava vahel. Tänav ristub Palli, Mängu/Kreenholmi, Savi ja Betooni tänavaga. Tänav on umbes 350 meetrit pikk. Tänav sai nime 17. novembril 2004.
Supeluse tänav

Supeluse tänav on või oli mitmes Eesti asulas: Supeluse tänav (Haapsalu) Supeluse tänav (Narva) Supeluse tänav (Pärnu) Supeluse tänav (Suure-Jaani) Supeluse tänav (Viljandi)
Nooruse tänav (Paide)

Nooruse tänav on tänav Paides. Tänav saab alguse Laialt tänavalt ja suundub põhjakirdesse. Tänav ristub Videviku, Eha tänava ja Rahu tänava paralleelharuga ning lõppeb Rahu tänavaga ristudes. Tänav sai nime 1987.
Nurme tee

Nurme tee on või oli mitmes Eesti asulas: Nurme tee (Pärnu) Nurme tee Saku alevikus Nurme tee Harku alevikus Nurme tee Viimsis ... Nurme tänav
Nurmeotsa tee (Pärnu)

Nurmeotsa tee on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas. Tänav saab alguse Haapsalu maanteelt ja suundub loode suunas Sauga jõega paralleelselt Pärnu piirini. Teisel pool linnapiiri jätkub see samanimelise tänavana Papsaare külas. Tänava pikkus on ligikaudu 232 meetrit.
Nurme tänav (Paide)

Nurme tänav on tänav Paides. Tänav saab alguse Pärnu tänavalt ja suundub loodesse. See ristub Laia, Videviku, Hämariku ja Kuu tänavaga ning lõppeb Rahu tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 600 meetrit. Tänav sai nime 1936.
Näituse tänav (Rakvere)

Näituse tänav on tänav Rakveres, linna loodeosas. Tänava pikkus on 1498 meetrit. Põhja-lõunasuunalist tänavat poolitab linna läbiv Tallinna–Narva raudteeliin. Tänava lõunapoolsem lõik on Lilleküla ja Mõisavälja linnaosa piiritänavaks, põhjapoolsem lõik asub Moonaküla linnaosas . Näituse tänava põhjapoolne lõik jätkub Rakvere valla territooriumil Tõrremäe külas 240 meetri pikkuselt. Tänav sai nime 1930. aastatel Rakvere piiritustehasest põhja pool asunud väljakult, kus toimusid põllumajandus-, tööstus- ja käsitöönäitused. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 13.03.2017) "Geoportaal". Odette Kirss. "Jalutaja teejuht, Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007.
Sepa tänav (Kuressaare)

Sepa tänav on tänav Kuressaares. Tänav saab alguse Vallimaa tänavalt ja suundub loodesse. Tänav ristub Kohtu tänavaga ja lõppeb Pika tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 210 meetrit. Tänav sai nime 1999. aastal.
Valgamaa vapp

Valgamaa vapp on Eestis asuva Valga maakonna vapp. Peale Eesti riigivapi kinnitamist (1925) moodustati 17. detsembril 1925 maakondade vappide loomiseks vastav komisjon. 17. juunil 1926 kiideti heaks esialgsed kavandid ajaloolase Paul Johanseni poolt. Esialgsel Valgamaa vapil oli kilbi ülaosa hõbedane, alumine must ja sellel rahvalauludest ja muinasjuttudest tuttav punane-kuldne-sinine vikerkaar, mis oli mõeldud sümboliseerima kahte rahvast ühendavat silda. Valga maavolikogu ei olnud aga Johanseni kavandiga rahul ning peale mitmete kavandite läbivaatamist kinnitas maavolikogu kohaliku inseneri Saare vapikavandi 1931. aastal. Vapil olev kilp oli jaotatud neljaks väljaks. Ülal-paremal valge väli, millel kuldne V-täht; ülal-vasakul siniselt taustal neli kuldtähte, mis sümboliseerisid nelja maakonda, mille territooriumi osadest 6. septembril 1920. a. Valga maakond moodustati; all-paremal sinisel taustal heinakuhi ja all-vasakult valgel Vabadusristi kujutis. Vappi raamis tammeokstest pärg ja selle kohal ristatud mõõgad. Peale Siseministeeriumi nõudmisel Vabadusristi kujutise eemaldamist kinnitas 15. septembril 1931 maavolikogu vapi lõplikult. 1936. aastal valmistas kunstnik Gustav Reindorff välja uued ja lihtsustatud vapikavandid, mis kinnitati 5. veebruaril 1937 Riigivanem Konstantin Pätsi otsusega. Valga maakonna vapil on kilp lõigatud diagonaalselt kaheks. Ülemisel sinisel poolel on neli viieharulist hõbedast tähte (maakonna moodustanud nelja maakonna arv) ja alumine hõbedane väli on tühi. Vapi sinine toon on rahvusvahelise PANTONE värvitabeli järgi 285 ˚C. Sinisel taustal neli hõbedast tähte sümboliseerivad kihelkondi, millest Valgamaa moodustati. Aastail 1931–1937 kasutas Valga maakond eelmist vappi, mille Vabariigi Valitsus oli kinnitanud 7. oktoobril 1931. Valgamaa lipp Valgamaa koduleht, üldandmed Vabariigi Valitsuse otsus 7. oktoobrist 1931 nr. 6 Valga maakonna sümboolika Valga maakonna vapi ajalugu maakonna kodulehel Valga maakonna eelmine vapp
Besturn B50

FAW Besturn B50 on Faw. Seda on toodetud kolm põlvkonda.
Pugatšov

Pugatšov (vene keeles Пугачёв; kuni 1918. aastani Nikolajevsk) on linn Saratovi oblastis Venemaal, Pugatšovi rajooni halduskeskus. Linnas on sündinud kirjanik Aleksei Tolstoi (1883–1945). Q126684906 Алексей Николаевич Толстой МБУК "Пугачевский краеведческий музей им. К.И. Журавлева" Город Пугачёв, Саратовская область. Vaadatud 7. septembril 2024
Novourupskoje

Novourupskoje (vene Новоурупское; varem Livo(o)nia, vene Ливонское) on küla Venemaal Krasnodari krais Uspenskoje rajoonis Urupi jõe paremal kaldal. Asulas elab 580 elanikku (2010). Asula asutati 1912.
Läänemaa vapp

Läänemaa vapp on Eestis asuva Lääne maakonna vapp. Läänemaa vapp kinnitati Riigivanem Konstantin Pätsi otsusega 5. veebruaril 1937. Vapp on registreeritud 11. oktoobril 1996. Punasel kilbil ülestõstetud tiibade, vasakule pööratud pea ning kuldsete jalgade ja avatud nokaga hõbedane kull. Kulli pea ümber on kuldne võru. Läänemaa vapp põhineb Saare-Lääne piiskopkonna vapil. Läänemaa lipp
Moglino

Mitte segi ajada Pihkva oblasti Sebeži rajooni Mogilno külaga Moglino on asula Venemaal Pihkva oblastis Pihkva rajoonis Tjamša vallas. Külas elab 82 elanikku (2010).
Keemiline füüsika

Keemiline füüsika on keemia ja füüsika piiriteadus, mis uurib keemilisi nähtusi, kasutades aatomi- ja molekulaarfüüsika meetodeid. Keemilises füüsikas uuritakse peamiselt molekulaarset- ja elektronstruktuuri, ainete spektraalseid omadusi ja keemiliste protsesside dünaamikat. Füüsikaline keemia http://www.chem.ut.ee/et/instituudist/keemilise-fuusika-oppetool
Arvika

Arvika on tiheasustusega paikkond Rootsis Värmlandi läänis. Arvika sai linnaõigused 1821. aastal. Linnas elab 2005. aasta seisuga kokku 14 184 elanikku. Aastatel 1992–2010 toimusid linnas Arvika festivalid. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Trelleborg

Trelleborg on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis Läänemere ääres. See on Rootsi lõunapoolseim linn. Trelleborg on Trelleborgi valla keskus. Trelleborgi on mainitud esimest korda 1257. aastal (Threlæburgh). 1946. aastal sunniti Trelleborgis Rinkaby interneeritute laagris vastavalt Rootsi ja Nõukogude Liidu kokkuleppele 139 lätlast ja 7 eestlast naasma Nõukogude Liitu vene aurikuga Beloostro. Linnas asub Trelleborgi sadam, mis on üks suuremaid Rootsis. Linnas elab 30 808 elanikku (2020). Linnas tegutsev jalgpalliklubi Trelleborgs FF mängib riigi tugevuselt teises liigas Superettan. Trelleborgi linnus Statistical localities 2020 Statistical localities 2020 Pekka Erelt (6. november 2022). "Venelased korraldasid Eesti sõjapõgenikele Saksamaal inimjahi". Eesti Ekspress. Vaadatud 6.11.2022.
Oparino

Oparino (vene Опарино) on asula Venemaal Kirovi oblastis Oparino rajoonis. Asula asutati 1899. Asulas elab 3911 elanikku (2016). Asulas on sündinud Eesti NSV poliitik Valeri Liiv.
Matkamise ja Mägironimise Edendamise Klubi

Matkamise ja Mägironimise Edendamise Klubi on Eesti alpinistide ühendus. Klubi eesmärgiks on mägiekspeditsioonides ja muudes alpinistide ettevõtmistes osalemine ja nende korraldamine. Klubi asutati 15. märtsil 2006 Tallinnas mittetulundusühinguna. Klubi juhatusse kuuluvad selle asutajad Kristjan-Erik Suurväli ja Hannes Oja. Matkamise ja Mägironimise Edendamise Klubi. isikud.ee Matkamise ja Mägironimise Edendamise Klubi koduleht. alpinism.ee Klubi ajaveeb (klubi korraldatavate ekspeditsioonide kajastamine). ajaveeb.alpinism.ee
Aivars Bojārs

Aivars Bojārs (1959 – 10. veebruar 1993 Elbrus) oli läti alpinist. Alpinismiga hakkas ta tegelema 1978. aastal. Erialalt oli ta arst. 1992. aastal kutsuti ta osalema arsti ja ronijana Leedu Džomolungma ekspeditsioonis. Augustikuus startinud tõusu käigus üritas ta ainsa lätlasena koos 11 leedulasega (teiste seas Vladas Vitkauskas) edutult tõusta tippu klassikalisel marsruudil mäe põhjaküljelt. Vahelaagrist kõrgusel 7850 m ilmaolude halvenedes tõusu jätkata polnud enam võimalik. Oktoobri lõpul lahkus Leedu ekspeditsioon baaslaagrist koduteele. Seda olid sunnitud tegema ka ülejäänud ekspeditsioonid (Prantsuse, Itaalia ja Taiwan). Ta hukkus 1993. aastal Kaukasuses Elbruse mäel olles lätlaste grupiga kõrgusel 3500 m teel tipu suunas. Aivars Bojars. alpinizmo.vikis.lt Aivars Bojārs: …kāpt līdz pēdējai dzīves stundiņai!. adventurerace.lv 1992. alpinizmo.vikis.lt Aivars Bojārs: …kāpt līdz pēdējai dzīves stundiņai!. veebruar 2007. adventurerace.lv