laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hall käpp

Hall käpp (Orchis militaris) on käpaliste sugukonda käpa perekonda kuuluv mitmeaastaste ühekojaliste rohttaimede liik. Hall käpp on III kategooria kaitsealune taim. Aastal 2000 valiti hall käpp taimena Läänemaa sümboliks. Hall käpp on saanud nime õite värvuse järgi. Ta õied välisküljelt veidi hallikad, õigemini siiski hallikasroosad. Siseküljelt on need rohkem lillakad ja sageli tumedamate triipudega. Kaugemalt vaadates paistavad halli käpa õisikud sinakaslillad, nagu ka paljude teiste meie käpaliste õisikud. Ka halli käpa ladinakeelne liiginimi “militaris” on moodustatud tema õit silmas pidades. See sõna viitab sõjakusele. Kui uurida halli käpa õit hoolega, siis on näha, et tema õie ülemised kattelehed on omavahel kokku kasvanud ja moodustavad teiste õie osade kohale kiivritaolise katte. Õis paistab seetõttu sõjamehena, kellel on kiiver peas, kuid näokate üles tõstetud. Hall käpp on levinud paiguti Kesk-, Lääne- ja Ida-Euroopas, kohati Lääne- ja Ida-Siberis ning Kaukaasias. Eestis paiguti tavaline, käpa perekonna liikidest kõige laiemalt levinud. Tavalisem Lääne-Eestis. Eestis on ta oma levila põhjapiiril, Soome lõunaosas kuulub ta aga juba väga haruldaste taimeliikide hulka, keda on aeg-ajalt leitud peamiselt lubjatehaste läheduses ja muudes inimtegevuse tõttu lubjarikkamaks muutunud kasvukohtades. Kasvas varem ka Tartus Ropka luhal, kuid Ropka tööstusrajooni rajamisega 1980ndail aastail hävis[viide?]. Hall käpp on III kategooria kaitsealune taim. Hall käpp eelistab kasvada lubjarikastel ja niisketel niitudel ja puisniitudel. Ta õitseb maist juunini. Kuivatatud tärklise rikkaid muguljuuri on varem kasutatud nii toiduna kui ka rahvameditsiinis teatud meeste hädade leevendamiseks. Usuti, et hall käpa juurtest valmistatud jahu (inglise salep) tarbides võib taastuda meeste suguiha. Matsalu rahvuspargis Niitväljal Sarve loopealsel Hiiumaal Valkse külas Loode-Eestis Valge õisikuga isend https://web.archive.org/web/20160304222621/http://www.le.ee/vana/?a=uudised&b=3796 Lääne Elu artikkel 'Läänemaa otsib tunnuslauset' https://web.archive.org/web/20070913220104/http://bio.edu.ee/taimed/oistaim/hallkapp.htm Hall käpp portaalis bio.edu.ee Kuresoo, R., Relve, H., Rohtmets, I. Eesti eluslooduse teejuht. Varrak 2005. ISBN 9985-3-1041-1 Hall käpp andmebaasis eElurikkus Hallkäpp portaalis www.orhidee.ee Orchids, A Modern Herbal Veebiversioon (vaadatud 04.03.2014) (inglise keeles)
Ludvig Puusepa monument

Ludvig Puusepa monument asub Tartus Maarjamõisas Ludvig Puusepa tänava ääres. Monument on püstitatud eesti arstiteadlase, meditsiinidoktori, Eesti Teaduste Akadeemia liikme professor Ludvig Puusepa mälestuseks. Graniitalusel pronksbüsti autor on Endel Taniloo ja monument avati 17. septembril 1982. Ludvig Puusepa monument
Heltermaa sadam

Heltermaa sadam (sadama kood: EE HLT) on sadam Eestis, mis asub Hiiumaa idaosas Hiiumaa vallas Heltermaal, 25 km kaugusel Kärdlast. Sadama geograafilised koordinaadid on 58° 52′ 0″ N, 23° 3′ 0″ E. Sadama territoorium hõlmab 71 000 m2 maa-ala ja 216 700 m2 veeala. Sadamas on 5 kaid üldpikkusega 335,5 m. Suurim sügavus kai ääres on 5,1 m. Suurim võimalik laev: pikkus 115 / 85 m, laius 20,0 / 20,0 m, süvis 3,8 / 4,6 m. Hiiumaa Heltermaa sadamat ja Mandri-Eesti Rohuküla sadamat ühendab Rohuküla–Heltermaa laevatee. Sadam rajati 1860. aastal kohalike mõisnike initsiatiivil. Esialgu oli sadamakai palk- ja kiviehitis. Silla kiviosa laiendati aja möödudes ning 1959. aastal ehitati esimene ramp, võimaldamaks laeva vöörist mahatulekut. Heltermaa sadamas on kaks skulptuuri: Aulin Rimmi "Tuules" ja Aivar Simsoni "Vanamees ja kits". Kivil istuv pronksist naisfiguur (ametliku nimega "Tuules", (rahvasuus "Ranna Ella", kirjanduses veel muu hulgas näiteks "Naine tuules") valmis skulptor Aulin Rimmil 1989. aastal. Samasuguse kuju oli ta tegelikult valmistanud kipsist juba 1975. aastal. Heltermaa sadamasse paigutatud "Tuules" oli algselt maapealsel kivihunnikul. 26. juunil 1993, kui algas uue sadamahoone aluse kaevamine, viidi kuju sadamast ära. Uus sadamahoone valmis 30. novembril 1996, kuju paigutati sadama veeala loodeserva merre 28. aprillil 2000. 2009. aastal alustati väikelaevasadama sissepääsu rajamisega ja kuju tuli taas eest ära viia. Pärast ehitustööde lõppu paigutati kuju umbes 20 m kaugusele senisest asukohast põhja poole muulile. Aivar Simsoni skulptuur "Vanamees ja kits" asub sadamas 2016. aastast. Sadamahoone Vaade sadamahoone poolt kai suunas Lossimistööd Vaade merelt sadama suunas Vaade merelt sadama suunas 2008. aastal Sadama sihi tulepaagid Sadama sihi tulepaagid Vaade Heltermaa sadamale 2010. aasta juulis Heltermaa sadama ajalugu Laid, Kadi. Sadamaskulptuur muutuste tuules. Hiiu Leht, 29. august 2009. Heltermaa 360° aeropanoraam / aerofoto Heltermaa sadamast Saarte Liinide kodulehel Kerttu Kaldoja. "Heltermaa kaide uuendamiseks tehti neli pakkumist" Eesti Päevaleht, 30. juuli 2008
Manicalandi provints

Manicalandi provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Zimbabwes.
Varikätk

Varikätk on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" võimas maagiline ese, mis kätkeb endas hingekillukest. Et teha varikätk, peab seda sooviv inimene kellegi tapma ja pärast seda sooritama keerulise loitsu. Varikätkideks on tavaliselt esemed ja need on hoolikalt peidetud. Tuntuim varikätkide kasutaja on Lord Voldemort Varikätke ei saa hävitada niisama purustamisega. See tuleb hävitada millegagi, mille mõju varikätk ei saa ära hoida ja millele on vähe ravimeid. Basiliski mürk on piisavalt võimas vahend varikätki hävitamiseks, kuna sellele on ainult üks haruldane ravim: Fööniksi pisarad. Fiendfyre ehk must tuli on ka piisavalt võimas vahend varikätki hävitamiseks, kuid see on ohtlik, sest seda tuld on väga raske kontrollida. Riddle'i päevik – varikätki hävitas Harry Potter, kasutades basiliski kihva. Varikätki loomiseks mõrvas Tom Riddle Mäuguva Myrtle'i. Päevik oli Lucius Malfoy valduses, kes andis selle Ginny Weasleyle teadmata, et tegu on varikätkiga. Marvolo Gaunti sõrmus – varikätki hävitas Albus Dumbledore, kasutades Gryffindori mõõka. Varikätki loomiseks tappis Tom Riddle oma isa. Tom Riddle peitis selle Gauntide koju. Albus Dumbledore leidis selle. Helga Hufflepuffi karikas – varikätki hävitas Hermione Granger, kasutades Basiliski kihva. Karika varastas Tom Riddle Hepzibah Smithilt, mõrvates varikäki loomiseks selle eelmise omaniku. Varikätk oli Bellatrix Lestrange'i valduses Gringottsi Pangas, kust Harry, Ron ja Hermione selle varastasid. Salazar Slytherini medaljon – varikätki hävitas Ron Weasley, kasutades Gryffindori mõõka. Ravenclaw' diadeem – varikätki hävitas kogemata Vincent Crabbe kasutades Fiendfyre loitsu. Rowena Ravenclaw' Diadeemi varastas oma emalt tütar Helena, kes peitis selle Albaanias metsa. Ravenclaw's diadeemi asukoha pettis Tom Riddle välja Ravenclaw' majavaimult. Varikätki loomiseks mõrvas Tom Riddle albaania talupoja. Hiljem peitis ta varikätki Sigatüükasse. Crabbe ise hukkus Fiendfyre loitsu tagajärjel. Nagini (Voldemorti madu) – varikätki hävitas Neville Longbottom, kasutades Gryffindori mõõka. Varikätk loodi Bertha Jorkinsi surmaga. Harry Potter – varikätki hävitas enese teadmata Voldemort ise, kasutades Avada Kedavra tapmisneedust. Selle tagajärjel hävis Harry Potteris olnud osa Voldemorti hingest.
Andestamatud needused

Andestamatud needused on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" needused, mida kasutades võidab inimene Alastor Moody sõnade kohaselt "üheotsapileti Azkabani". Andestamatute needuste lausumise seadustas Bartemius Crouch Voldemorti esimesel võimuhaaramisperioodil, kusjuures needusi tohtis kasutada vaid Voldemorti ja tema surmasööjate vastu. Hiljem oli nende needuste kasutamise eest karistuseks eluaegne vangistus. Needuseid on kolm: Avada Kedavra, Cruciatuse needus ja Imperiuse needus. Loitsimissõnaks on "Imperio". Imperiuse needust kasutatakse ohvri tahte allutamiseks enda omale. Nii teeb ohver seda, mida tal kästakse teha, ega mõtle, kas need toimingud on kooskõlas tema enda soovidega. Imperiuse needusele on võimalik õppida vastu hakkama. Imperiuse needust kasutasid surmasööjad ja Voldemort tihti selleks, et panna inimesi endaga koostööd tegema. Seda tõika kasutasid pärast Voldemorti esimest võimulolekut ära endised surmasööjad, kes karistusest pääsemiseks väitsid, et tegutsesid Imperiuse needuse mõju all, ehkki liitusid tegelikult Voldemortiga vabatahtlikult. Sarja neljandas osas ("Harry Potter ja tulepeeker") kasutab professor Moody (kes tegelikult oli Voldemorti teener Bartemius Crouch juunior) Imperiuse needust oma õpilaste peal, et õpetada neid sellele vastu seisma. Sarja seitsmendas osas ("Harry Potter ja surma vägised") kasutab Harry Imperiuse needust härjapõlvlase peal, et too teda Gringottsi sissepääsemisel aitaks. Loitsimissõnaks on "Crucio". Cruciatuse needus on piinamisneedus, millega põhjustatakse oma ohvrile tohutut valu. Cruciatuse needusega piinas Bellatrix Lestrange Neville Longbottomi auroritest vanemaid, kuni nad valust hulluks läksid. Cruciatuse needuse toimimiseks peab needuse lausuja tõeliselt tahtma, et tema ohver kannataks. Nii ei põhjusta Harry Potteri lausutud Cruciatuse needus sarja viiendas osas ("Harry Potter ja Fööniksi ordu") Bellatrix Lestrange'ile erilist valu, kuna see lähtub vaid õiglasest vihast, mitte aga soovist kannatusi põhjustada. Avada Kedavra ehk tapmisneedus on andestamatutest needustest kõige hullem ning on ohvrile surmav. Ainus teadaolev tapmisneeduse üleelanu on Harry Potter. Lord Voldemort üritas väikest Harryt selle needusega tappa, nagu ta oli tapnud tema vanemad. Kuid aastane Harry elas needuse üle, pääsedes vaid välgunoolekujulise armiga otsaesisel. Seetõttu sai Harry ka juba maast-madalast endale hüüdnime "Poiss, kes jäi ellu". Teist korda pääses ta surmast 7. osas, seda tänu sellele, et ta oli ise üks Voldemorti varikätkidest ja enda tehtud varikätke ei saa purustada. Avada Kedavra needusega tapeti Harry Potteri sõber Cedric Diggory, tema ristiisa Sirius Black ja Harry Potteri kaitsja Albus Dumbeldore.
Azkaban

Azkaban on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" võlurite vangla, mida valvasid dementorid 1998. aasta lõpuni. Vanglast oli tol ajal väga raske välja murda; sellega sai hakkama Sirius Black. Hiljem pääsesid ka Lord Voldemorti toetajad vabadusse, sest dementorid läksid tema poolele üle.
Kivi-imar

Kivi-imar (Polypodium vulgare) on imaraliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. Ta kasvab ka Eestis. Kivi-imar andmebaasis eElurikkus
Murdmatu tõotus

Murdmatu tõotus on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" tõotus, mida "ei saa murda". Tõotuse murdja sureb. Severus Snape andis selle tõotuse Narcissa Malfoyle.
Harilik maokeel

See artikkel räägib liigist. Perekonna kohta vaata artiklit Maokeel (perekond). Harilik maokeel (Ophioglossum vulgatum) on maokeeleliste sugukonda maokeele perekonda kuuluv sõnajalgtaim. Harilik maokeel kasvab Euraasias, Loode-Aafrikas, Põhja-Ameerika idaosas ja Mehhikos kõrgusel kuni 800 m merepinnast. Harilik maokeel kasvab mõõdukalt niisketel ja märgadel rohumaadel, samuti kaljulõhedes ja rohustel teeservadel. Luidete vahel on kohatud neid kasvamas sadade kaupa. Ta talub kasvukohti, mida aeg-ajalt üle ujutatakse, ning Saksamaal kasvab ta isegi soodes ja rabades. Neid kasvukohti ühendab asjaolu, et neis on vähe toitaineid. Eestis esineb harilik maokeel suhteliselt harva. Taim (kõrgus kuni 20 cm) koosneb lehest, millel on umbes 10 cm pikkune leheroots ja kaks osa: viljakas ja viljatu. Viljatu leheosa sarnaneb tavalise lehega, see on ovaalne, kuni 8 cm pikk ja kõige laiemas kohas 4 cm lai. Viljakas osa koosneb varrest (3–18 cm), mille otsas on 5 cm pikk ja 1–4 mm jäme tõlvikusarnane viljapea tüüpi eostega sporangium. Eosed valmivad juulis-augustis. Taime leht on väga lühikese, umbes 1 cm kõrguse varre otsas. Maa all on taimel umbes 20 juurt, mille läbimõõt on 0,3–0,9 mm ja mis suunduvad kiirtena varrest eemale. Juured ei ole karvased. Hariliku maokeele kõige lähedasim sugulane on O. pusillum, kuid ta eristub sellest nahkjama lehe ja väiksemate eoste poolest. Hariliku maokeele isendid Euroopas ja Indias on diploidsed, 480 kromosoomiga. Seevastu Apalatšides kasvavad isendid, mille kromosoomide arv on umbes 1320. See on kõige suurem teadaolev kromosoomiarv kogu taimeriigis. Droogiks valmistatakse ürti (Ophioglossi vulgati herba), harvemini juuri ja lehti. Hariliku maokeele ürdil on mikroobidevastane, okseleajav, vere hüübimist soodustav ja haavu parandav toime. Raviannustes loetakse ohutuks. Hariliku maokeele mahla juuakse sisemiste verejooksude korral, kuid andmete vähesuse tõttu ei ole seespidine tarvitamine soovitatav. "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia" 2010:623  Harilik maokeel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Harilik maokeel andmebaasis eElurikkus Ophioglossum vulgatum L. subsp. africanum Pocock ex J.E. Burrows
287

287. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad Aastad: 282 283 284 285 286 - 287 - 288 289 290 291 292 ... ... ...
286

286. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad Aastad: 281 282 283 284 285 - 286 - 287 288 289 290 291 ... ... ...
285

285. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad Aastad: 280 281 282 283 284 - 285 - 286 287 288 289 290 ... ... ...
Midlandsi provints

Midlandsi provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Zimbabwes. 2012. aasta rahvaloenduse andmed
284

284. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad Aastad: 279 280 281 282 283 - 284 - 285 286 287 288 289 ... ... ...
282

282. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad Aastad: 277 278 279 280 281 - 282 - 283 284 285 286 287 ... ... ...
281

281. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad Aastad: 276 277 278 279 280 - 281 - 282 283 284 285 286 ... ... ...
280

280. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad Aastad: 275 276 277 278 279 - 280 - 281 282 283 284 285 ... ... ...
Produtsendid (film 2005)

"Produtsendid" (originaalpealkiri "The Producers") on Kuldgloobusele nomineeritud 2005. aasta muusikaline komöödiafilm. Film põhineb 2001. aasta Broadway muusikalil "Produtsendid", mis omakorda põhineb 1968. aasta filmil "Produtsendid". Filmi lavastas Susan Stroman, kes oli ka Broadway lavamuusikali lavastaja ja koreograaf. Peaosatäitjad Nathan Lane ja Matthew Broderick olid peaosades ka Broadway muusikalis. "Produtsendid" on film teatriprodutsendist Max Bialystockist (Nathan Lane), kelle viimane muusikal "Funny Boy" osutus täielikuks läbikukkumiseks. Tema raamatupidaja Leo Bloom (Matthew Broderick) avastab, et Max teenis lavastusega hoolimata tolle edutusest 2000 dollarit kasumit, mida vägagi lihtsalt võimalik maksuameti eest peita. Leole tuleb pähe idee, kuidas edutute lavastustega maksuametit pettes palju lihtsam kasumit teenida oleks ja Max haarab tema ideest lennult kinni. Leo keeldub küll alguses Maxi plaanis kaasa löömas, aga tema igipõline unistus teatrilavastajaks hakata, saab temast lõpuks võitu. Koos hakkavad nad otsima halvimat käsikirja, milleks osutub natsinäidend "Springtime for Hitler", mille autoriks endine natsiohvitser Franz Liebkind (Will Ferrell). Seejärel üritavad nad nõusse rääkida maailma halvima lavastajat Roger De Brisi (Gary Beach) ja palkavad rollidesse halvimad näitlejad, keda leida annab. Vahepeal jalutab nende kontori uksest sisse veel imeilus umbkeelne rootslanna Ulla (Uma Thurman), kelle nad oma sekretäriks palkavad. Muusikali avaõhtul teevad Leo ja Max kõike, et oma muusikalile lisaks võimalikult palju ebaõnne kaasa tuua, mille käigus Hitleri osatäitjaks valitud Franz Liebekind oma jalaluu murrab ning lavastaja Roger viimasel minutil tema rolli üle võtab. Muusikali algminutitel on vaatajad sellest kohkunud ja osad valmis enneaegselt lahkuma, kuni tuleb lavale Roger, kelle paroodiline kehastus Hitlerist inimesi naerma ajab, nii et nad hakkavad muusikali nautima. Tulemusena osutub muusikal hoopis hitiks ja kui maksuameti kätte satuvad Maxi finantsdokumendid, võetakse Max vahi alla. Leol õnnestub aga peitu pugeda ja ta põgeneb koos Ullaga Rio de Janeirosse. Leo südametunnistus ei lase tal aga Maxi hüljata ja Maxi kohtuistungi ajaks ilmub ta koos Ullaga, kellega ta on vahepeal abiellunud, uuesti välja. Kohtunik määrab neile mõlemale viis aastat vanglas Sing Sing. Vanglas olles kirjutavad nad muusikali "Prisoners of Love" ja pärast vanglast väljasaamist saavad neid edukad Broadway lavastajad. Nathan Lane – Max Bialystock Matthew Broderick – Leo Bloom Will Ferrell – Franz Liebkind Uma Thurman – Ulla Inga Hansen Bensen Yanson Tallen Hallen Svaden Swanson (Bloom) Gary Beach – Roger De Bris Roger Bart – Carmen Ghia Jon Lovitz – Mr. Marks Michael McKean – Prison Trustee David Huddleston – Kohtunik Eileen Essell – Hold Me-Touch Me Debra Monk – Lick Me-Bite Me Andrea Martin – Kiss Me-Feel Me Koduleht The Producers andmekogus IMDb (inglise)
279

279. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad - 270. aastad - 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad Aastad: 274 275 276 277 278 - 279 - 280 281 282 283 284 ... ... ...
278

278. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad - 270. aastad - 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad Aastad: 273 274 275 276 277 - 278 - 279 280 281 282 283 ... ... ...
277

277. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad - 270. aastad - 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad Aastad: 272 273 274 275 276 - 277 - 278 279 280 281 282 ... ... ...
274

274. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad - 270. aastad - 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad Aastad: 269 270 271 272 273 - 274 - 275 276 277 278 279 ... ... ...
273

273. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad - 270. aastad - 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad Aastad: 268 269 270 271 272 - 273 - 274 275 276 277 278 ... ... ...
272

272. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad - 270. aastad - 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad Aastad: 267 268 269 270 271 - 272 - 273 274 275 276 277 ... ... ...
271

271. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad - 270. aastad - 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad Aastad: 266 267 268 269 270 - 271 - 272 273 274 275 276 ... ... ...
269

269. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad - 260. aastad - 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad Aastad: 264 265 266 267 268 - 269 - 270 271 272 273 274 ... ... ...
Poola kirjandus

Poola kirjandus on poola keeles kirjutatud kirjandus. Adam Bahdaj Danuta Bieńkowska Tadeusz Breza Jan Brzechwa Ernest Bryll Anna Czerwińska-Rydel Maria Dąbrowska Stanisław Dygat Arkady Fiedler Kornel Filipowicz Witold Gombrowicz Katarzyna Grochola Jarosław Iwaszkiewicz Ryszard Kapuściński Janusz Korczak Aleksander Kościów Stanisław Lem Adam Mickiewicz Czesław Miłosz Sławomir Mrożek Edmund Niziurski Agnieszka Osiecka Andrzej Piwowarczyk Bolesław Prus Jerzy Putrament Władysław Reymont Tadeusz Różewicz Bruno Schulz Henryk Sienkiewicz Juliusz Słowacki Mariusz Szczygieł Wisława Szymborska Jerzy Stefan Stawiński Julian Stryjkowski Wojciech Żukrowski Olga Tokarczuk Kazimierz Truchanowski Julian Tuwim Wiktor Woroszylski Kolumbuste põlvkond The Image of the Germans in Polish Literature Jerzy Kaplinski, Poola kultuurilise arengu pale enne ja nüüd, Varamu nr. 9/1938
Masvingo provints

Masvingo provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Zimbabwes.
268

268. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad - 260. aastad - 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad Aastad: 263 264 265 266 267 - 268 - 269 270 271 272 273 ... ... ...
267

267. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad - 260. aastad - 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad Aastad: 262 263 264 265 266 - 267 - 268 269 270 271 272 ... ... ...
Knud Rasmussen

Knud Johan Victor Rasmussen (7. juuni 1879 Ilulissat, Gröönimaa – 21. detsember 1933 Kopenhaagen) oli taani polaaruurija ja antropoloog. Tema isa oli Taanist pärit misjonär ning ema inuiti-taani päritolu. Rasmussen veetis lapsepõlve Gröönimaal, kus õppis rääkima grööni keelt, pidama jahti ja sõitma koerarakendiga. Hiljem sai ta Taanis hariduse ning proovis teha karjääri näitleja ja ooperilauljana, kuid see ebaõnnestus. Ta käis oma esimesel ekspeditsioonil inuittide kultuuri uurimas aastatel 1902–1904. 1908. aastal ta abiellus. 1912. ja 1933. aasta vahel käis ta seitsmel ekspeditsioonil, mis on tuntud kui Thule ekspeditsioonid. Ta suri kopsupõletikku pärast toidumürgistushoogu, olles söönud kiviakki.  Knud Rasmussen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
266

266. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad - 260. aastad - 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad Aastad: 261 262 263 264 265 - 266 - 267 268 269 270 271 ... ... ...
265

265. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad - 260. aastad - 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad Aastad: 260 261 262 263 264 - 265 - 266 267 268 269 270 ... ... Dionysios Aleksandriast
264

264. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad - 260. aastad - 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad Aastad: 259 260 261 262 263 - 264 - 265 266 267 268 269 ... ... ...
263

263. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad - 260. aastad - 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad Aastad: 258 259 260 261 262 - 263 - 264 265 266 267 268 ... ... ...
262

262. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad - 260. aastad - 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad Aastad: 257 258 259 260 261 - 262 - 263 264 265 266 267 ... ... ...
261

261. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad - 260. aastad - 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad Aastad: 256 257 258 259 260 - 261 - 262 263 264 265 266 ... ... ...
288

288. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad Aastad: 283 284 285 286 287 - 288 - 289 290 291 292 293 ... ... ...