laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aumeistri kihelkond

Aumeistri kihelkond ehk Cirgaļi kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Serbigal, läti keeles Cirgaļu draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Võnnu ja Valga kreisis. Aumeistri kihelkond kuulus kuni 1783. aastani Võnnu kreisi. Venemaa keisrinna Katariina II otsusega 3. juulil 1783 moodustati Riia ja Võnnu kreisi osadest Riia asehaldurkonna Valga kreis, mille koosseisu liideti ka Aumeistri kihelkond. Pärast asehalduskorra likvideerimist 1796. aastal jäi kihelkond Liivimaa kubermangu ja Valga kreisi koosseisu. Sealne kirik hävis Teise maailmasõja lahingutes aastal 1944. Tänapäeval kihelkonna aladel oma luteri kogudust ei ole. Aumeistri (Serben Pastorat) kirikumõis Aumeisteri, ka Cirgaļi (Serben, varem Hofmeistershof) rüütlimõis Loberģi (Blumbergshof) rüütlimõis Zaķi (Augustenthal) rüütlimõis Eesti Keele Instituudi kohanimeandmebaas (KNAB), Eesti Keele Instituut, vaadatud 19.06.2014 Büsching, Anton Friedrich. Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 375 [1]. Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 270-274 [2]. Hupel, August Wilhelm. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 165-167 [3]. Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Vardo (laev)

Vardo (algul Vårdö) oli Saaremaa Laevakompanii parvlaev. Oli esimene Saaremaa ja Hiiumaa vahelise liini parvlaev. Vårdö ehitati 1962. aastal Soomes Valkos Rauma-Repola tehases. Sõitis algul liinil Prästö-Töftö-Vargata Ahvenamaal. Alates 1981. aastast oli varulaevaks. Vårdö oli esimene parvlaev, mis alustas Saaremaa Laevakompanii käsutuses 1995. aastal Saaremaa ja Hiiumaa vahelisel Triigi–Sõru (algul Triigi-Orjaku) liinil reisijate ja sõidukite vedu. Esimesel kahel aastal rentis firma laeva Soomest, kuid hiljem ostis laeva endale ja see sai nime Vardo. Vardo jäi Triigi–Sõru liini jaoks väikeseks ja 2005. aastal lõpetas liinisõidud. Vardo asemel pandi liinile suurem Kõrgelaid. Laev müüdi seejärel vanarauaks BLRT Grupile. Pikkus 27,05 m Laius 8,11 m Süvis 2,70 m Mahutavus 122 brutoregistertonni. Peamasinad Scania 291 kW. Kiirus 9 sõlme Reisijaid 47 Meeskond 3 Autosid kuni 17 Laevakompanii müüs kaks vana parvlaeva vanarauaks faktaomfartyg.se MS Vardo
Nītaure kihelkond

Nītaure kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Nitau, läti keeles Nītaures draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis. Anna, ka Annasmuiža (Annenhof) rüütlimõis Eglēni (Gränhof) rüütlimõis Kartūži (Schöneck) rüütlimõis Ķēči (Fossenberg, ka Ketsemoise) rüütlimõis Lakši (Nachtigall) rüütlimõis More (Moritzberg) rüütlimõis Nītaure (Pastorat Nitau) kirikumõis Nītaure (Schloß Nitau) rüütlimõis Sērdiņi (Strömbergshof) rüütlimõis, hiljem Nītaure kõrvalmõis Nītaure mõis 1796. aastal. Johann Christoph Brotze kogu Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 233 [1]. Büsching, Anton Friedrich. Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 375-376 [2]. Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 88-92 [3]. Hupel, August Wilhelm. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 167-169 [4]. Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Skujene kihelkond

Skujene kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Schujen, läti keeles Skujene draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis. Bānūži, ka Kudliņi (Kudling) rüütlimõis Brieži (Hirschenheide) rüütlimõis Eži (Eschenhof) riigimõis Jaunskujene (Neu-Schujen) riigimõis Kaive (Kayenhof) rüütlimõis Kļavkalni (Klawekaln) riigimõis Kosa (Kosenhof) riigimõis Lode (Lohdenhof) rüütlimõis Sērmūkši (Sermus) rüütlimõis Skujene (Pastorat Schujen) kirikumõis Skujene (Schloß Schujen) rüütlimõis, fideikomiss Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 380. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 204–205. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 260. von Hagemeister, Heinrich (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volumes 1. Riga: Eduard Frantzen. Lk 204–207.
Ļaudona kihelkond

Ļaudona kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Laudohn, läti keeles Ļaudonas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis. Aburdi (Lüggen) rüütlimõis, hiljem Sāviena kõrvalmõis Ļaudona (Laudohn Pastorat) kirikumõis Ļaudona (Schloß Laudohn) rüütlimõis Odziena (Odsen) rüütlimõis Saikava (Friedrichswald) rüütlimõis Sāviena (Sawensee) rüütlimõis Toce (Tootzen) rüütlimõis Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 379. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 190–193. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 268–269. von Hagemeister, Heinrich (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volumes 1. Riga: Eduard Frantzen. Lk 220–223.
Grand Lisboa

Grand Lisboa (hiina keeles 新葡京) on pilvelõhkuja Hiina RV Macau erihalduspiirkonnas. Grand Lisboa on Macau kõrgeim ehitis. Hoone alumises 8-korruselises poodiumis asuvad kasiino ja restoranid avati 2007. aasta 11. veebruaril. Ülemine, lootoseõit meenutav 430 toaga hotelliosa avati 2008. aasta detsembris. Gran Lisboa öösel Gran Lisboa öösel Öine vaade Gran Lisboa Hotel & Casino Grand Lisboa SkyscraperPage.com Grand Lisboa ametlik koduleht Hotelli veebisait – Grand Lisboa Hotel Emporis.com – Grand Lisboa Famous Casino – Grand Lisboa SkycraperPage.com – Hotel & Casino Grand Lisboa Macau casinos and hotels reviews
Cesvaine kihelkond

Cesvaine kihelkond (saksa keeles Sesswegen Kirchspiel, läti keeles Cesvaines draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Rootsi Liivimaal ja Võnnu kreisis. Cesvaine kihelkonda mainitakse allikais esimest korda 1429. aastal. 1456. aastani kuulus selle koosseisu ka Bērzaune, ajuti oli selle osa Liezēre kihelkond. 1845−1847 läks õigeusku üle umbes 2000 lätlast, kellele ehitati kirikud Bučauskasse ja Kārzdabasse. Kirikut ja preestrit on esmamainitud 1417. aastal. Kirikut on mainitud veel 1643. aastal, kuid hiljem see hävis. 1680−1758 asus Cesvaines puidust kirik, mis 1765. aastal kivikirikuks ümber ehitati. 1879. aastal ehitati uus ja suurem, 1000-kohaline kirik. Aizkuja (Aiskuje) rüütlimõis Apeltiene (Appelthen) rüütlimõis Biksēre (Libbien) rüütlimõis Bučauska (Butzkowsky) rüütlimõis Cesvaine (Pastorat Sesswegen) kirikumõis Cesvaine (Schloß Sesswegen) rüütlimõis Dzelzava (Selsau) rüütlimõis Graši (Alt-Geistershof, varem Geistershof) rüütlimõis Kārkli (Neu-Geistershof) rüütlimõis, hiljem Graši karjamõis Kārzdaba (Kerstenbehm) riigimõis Kraukļi (Gravendahl) rüütlimõis Kroņamuiža (Kronenhof) rüütlimõis, hiljem Dzelzava karjamõis Kūrēni (Engelhardtshof) rüütlimõis, hiljem Graši karjamõis Kusa (Kussen) rüütlimõis Lode (Lohdenhof, ka Thielen) rüütlimõis Oļi (Ohlenhof) rüütlimõis Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 588. Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 588. Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 379. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 193–198. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 267–268. von Hagemeister, Heinrich (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volumes 1. Riga: Eduard Frantzen. Lk 230–239.
Eduard Knuude

Eduard Knuude (19. märts 1877 Narva vald, Lilienbachi mõis – 17. aprill 1940 Narva) oli eesti muusik. Eduard Knuude lõpetas Narva sõjaväe muusikakooli, alates 1902. aastast oli ta Narvas muusikaõpetaja ja pasunakooride juht ning Maria Pavlovna nimelise muusikakooli õppejõud Narvas. Ta oli paljudel laulupidudel pasunakooride üldjuht. Vabadussõja puhkedes astus ta vabatahtlikult koos oma orkestriga 4. rahvaväe polgu teenistusse, aastail 1920–1934 oli ta 1. Diviisi orkestri juht, kuni siirdus pensionile. Elu lõpuaastatel oli ta suveorkestri juht Narva-Jõesuus. Suri muusikamees Ed. Knuude. Rahvaleht, 18. aprill 1940, nr. 91, lk. 5.
Mitšurinsk

Mitšurinsk (vene Мичуринск) on linn Venemaal Tambovi oblastis. Asub Lesnoi Voroneži jõe paremal kaldal, umbes 70 km Tambovist läänes. Geograafilised koordinaadid on 52°53′N, 40°29′E. Linn on asutatud tsaar Mihhail I Fjodorovitši käsul 1635. aastal ja kandis nime Kozlov. 1932. aastal nimetati seal elanud Ivan Mitšurini auks ümber Mitšuriniks. Mitšurinskis on masina-, aparaadi- ja kergetööstuse ettevõtted, konservitehas ja lihakombinaat. Mitšurinskile on presidendi ukaasiga antud teaduslinna (наукоград) nimetus. Linn on auto- ja raudteede sõlmpunkt. Mitšurinskis on põllumajandusülikool ja pedagoogikaülikool. Elanike arv on 93 100 (2005). Agraarülikool Pedagoogiline ülikool Mitšurini-nimeline Teaduslik Geneetika ja Viljapuude Uurimisinstituut Vaade õhust http://tmb.gks.ru/wps/wcm/connect/rosstat_ts/tmb/resources/03d74e0042b5593d85fa85c9cadae528/rg_2013.pdf Q126684906 http://adm.michurinsk.net/
Ülemaaline Maanoorte Ühendus

Ülemaaline Maanoorte Ühendus ehk Maanoored oli Eesti noorteorganisatsioon. Organisatsioonis keskenduti peamiselt noore maa-majanduslikule harimisele. Korraldati vastavaid võistlusi ja kursusi, samuti kokkutulekuid ja pidulikke üritusi. Matkamise edendamiseks oli loodud kodudes ööbimiskohtade võrgustik, kuhu 1939. aastal kuulus üle 200 talu. Liikmeks võisid olla noored alates koolieast kuni 25 eluaastani. Organisatsioonil oli 1930ndate teisel poolel umbes 7000 liiget. 1940. aasta kevadeks oli organisatsioonis 451 ringi ja 14780 liiget, neist 5080 (umbes 34,4%) olid vanemad, kui 20 eluaastat. Seega oli tegemist toona ühe suurima Eesti noorteorganisatsiooniga. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 280 Maanoorte organisatsioonis 14780 liiget. Meie Maa 12.05.1940. Organisatsiooniga seotud artiklid Eesti ajakirjanduse analüütilise bibliograafia andmebaasis
Tervise tänav (täpsustus)

Tervise tänav on tänav mitmes asulas: Tervise tänav Iisakus Tervise tänav Keilas Tervise tänav Kohtla-Järvel Tervise tänav Kosel Tervise tänav Sillamäel Tervise tänav Tallinnas Tervise tänav Tartus Tervise tänav Võhmas
Kozlov

Kozlov on Mitšurinski linna endine nimi. Kozlov on perekonnanimi.
Mureli tänav

Mureli tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Mureli tänav Assaku alevikus Mureli tänav Jõhvis Mureli tänav Kose alevikus Mureli tänav Narvas Mureli tänav Pärnus Mureli tänav Sindis Mureli tänav Tallinnas Haabersti ja Kristiine linnaosas Mureli tänav Tartus Tammelinnas Mureli tänav Viljandis Mureli tänav Võhmas
Tammiku tänav

Tammiku tänav on tänava nimi mitmetes Eesti asulates: Tammiku tänav Harku alevikus Tammiku tänav Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas Tammiku tänav Kudjape alevikus Tammiku tänav Rakveres Tammiku tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Tammiku tänav Tartus Tammiku tänav Tõrvas Tammiku tänav Vana-Antsla alevikus Tammiku tänav Vinni alevikus
Vaarika tänav

Vaarika tänav on tänav mitmes asulas: Vaarika tänav Aegviidus Vaarika tänav Arukülas Vaarika tänav Audrus Vaarika tänav Jõhvis Vaarika tänav Kambjas Vaarika tänav Narvas Vaarika tänav Rakveres Vaarika tänav Tallinnas Vaarika tänav Tartus Vaarika tänav Valgas
Tihase tänav

Tihase tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis. Tihase tänav algab Kotka tänavalt ja lõpeb Mooni tänaval. Tihase tänav on idakagu–lääneloodesuunaline ja ligikaudu 1070 meetri pikkune. Tihase tänav on nime saanud 27. augustil 1930. Tänava kohal oli enne seda 1653. aastal rajatud heinamaatee. Tihase tänav 34 tegutses EKP Keskkomitee Asjadevalitsuse Autobaas. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 123
Mehhiko lipp

Mehhiko lipp on Mehhiko ametlik lipp. Lipp on vertikaalne trikoloor, mille värvid on tumeroheline, valge ja punane. Keskmisel valgel väljal on Mehhiko vapp. Lipu praegune variant võeti kasutusele 1968. aastal, kuid sarnane kujundus on olnud juba 1821. aastast. Mehhiko vapp
Louisiana

Louisiana on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1812. aastast. Asub riigi lõunaosas, Mississippi jõe alamjooksu aladel. Põhjas piirneb Arkansase, läänes Texase ja idas Mississippi osariigiga ning lõunas Mehhiko lahega. Osariigi suurim linn on New Orleans. Louisianas on erinevalt enamikust USA osariikidest alates 1807. aastast haldusüksuseks kihelkond (parish). Aastast 1912 on Louisianas 64 kihelkonda. 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022. Louisiana osariigi koduleht
Imre Kaas

Imre Kaas (sündinud 5. septembril 1983 Tootsis) on eesti ajakirjanik, suhtekorraldaja ja riigiametnik. Imre Kaas on sündinud Pärnumaal Tootsi alevikus. Elanud Pärnumaal Kabli külas ja Pärnu linnas. Imre Kaas on töötanud reporterina Pärnu Postimehes ja toimetajana Raadio Pärnus. Aastatel 2003–2021 töötas ta telekanalis Kanal 2. Aastail 2006–2013 juhtis Imre Kaas kriminaaluudiste saadet „Krimi”. 2013. aastast aitas Kaas teha Kanal 2 uudistesaadet "Reporter". Ta on osalenud kahel hooajal Kanal 2 mälumängusaates "Mis? Kus? Millal?", kus Tiit Naaritsa juhitud võistkonnas tuldi esimese hooaja võitjaks. Veebruarist 2021 töötab Kaas Terviseameti kommunikatsioonijuhina. Imre Kaas on kirjutanud kaks raamatut: Estonia katastroofi käsitleva „Raske tee tõeni” (2003) ja jäägrikriisist rääkiva "Jäägrimässu anatoomia" (2013). Terviseameti uueks kommunikatsioonijuhiks saab Imre Kaas. ERR Uudised, 03.02.2021. Pildid: Imre Kaas esitles raamatut "Jäägrimässu anatoomia", Postimees, 26. november 2013 Imre Kaas teeb krimisaate juhtimisega lõpparve, Õhtuleht, 27. august 2013 Imre Kaas: Eestis ei pea reporterid oma elu pärast kartma, see on rohkem meie idanaabrite probleem, ohmygossip.ee, 22. juuni 2011 Imre Kaas. Jäägrimässu anatoomia. Kirjastus Pegasus, 2013.
Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing

Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing (ka Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlike Ühingute Liit; lühend NNKÜ-NMKÜ) on praegusel kujul 1994. aastast tegutsev organisatsioon. Organisatsiooni ajalugu ulatub 1920. aastate algusse. 1925. aastal asutati Noorte Meeste Kristlik Ühing (lühend: NMKÜ). 1931. aastal registreeriti Noorte Naiste Kristlik Ühing (lühend: NNKÜ) põhikiri. 1940. aastal sulges Nõukogude okupatsioonivõim need kaks organisatsiooni. 1994. aastal need kaks organisatsiooni ühinesid ja moodustati Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing. Saaremaa Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing http://www.ymca.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=60&sm_id=202 (vaadatud 30.11.2013) Organisatsiooni koduleht
Jürgen Fogel

Jürgen Fogel (sündinud 10. juunil 1979 Pärnus) on eesti teleajakirjanik. Ta on tuntud saatejuht-reporterina Kanal 2 uudistesaatest "Reporter", kus töötas 2005–2022. Ta õppis Pärnu 4. Keskkoolis ning raadiorežii erialal Tallinna Ülikoolis (lõpetamata). Fogel on olnud raadio Star FM hommikuprogrammi uudistediktor. 2007. aastal sai Jürgen Fogel tuntuks kui ainus telereporter, kes Tallinnas lahvatanud pronksiöö ajal märatsenud kampade keskel reportaaži tegi. Jürgen Fogel oli uudistesaate "Reporter" saatejuht ja reporter kuni juulini 2022, mil ta esitas lahkumisavalduse pärast Postimehe 165. sünnipäeva peol toimunud skandaali. Pärast seda asus ta tööle Tallinna linnameedia päevatoimetajana. "Jürgen Fogel rabab unistuste nimel" Postimees, 15. detsember 2007 "Tanel Padar kooris end telesaates alasti ja lasi selga pesta" Õhtuleht, 31. detsember 2005 "Ahistamise asjus politsei huviorbiiti sattunud Jürgen Fogel töötab Tallinna meediaimpeeriumis. Linnameedia probleemi ei näe" Delfi, 18. juuli 2022 "Aasta telesündmus: Jürgen Fogeli reportaaž põlevast Tallinnast" Postimees elu24, 24. detsember 2007 "Jürgen Fogel sai telekanalist sule sappa" Õhtuleht, 8. juuli 2022 "Jürgen Fogeli ahistamisskandaali kriminaaluurimine lõpetati: väidetav ohver ei soovi mehega enam kunagi kohtuda" Õhtuleht, 16. september 2022
Kristliku Noorsootöö Sekretariaat

Kristliku Noorsootöö Sekretariaat oli Eesti EELK noorte usuorganisatsioon. Organisatsioonil oli 1930. aastate teisel poolel 5000 liiget. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 280 Organisatsiooniga seotud artiklid Eesti ajakirjanduse analüütilise bibliograafia andmebaasis
Elo Mõttus-Leppik

Elo Mõttus-Leppik (sündinud 18. aprillil 1978) on eesti teleajakirjanik. Elo Mõttus-Leppik on töötanud telejaamas Kanal 2 alates 1996. aastast, alustades koos kaksikõe Katrin Tibariga tööd telediktorina. Ta on olnud saatejuht ja uudistereporter. 2005. aastal sai tuntuks fraas tema reportaažist uudistesaatele "Reporter", kus Tallinna linnavolikogu liige Vladimir Belõi ütles Mõttus-Leppiku intervjuusoovile vastuseks: "Ei kommentaari!" 2013. aastal juhtis Mõttus-Leppik koos Raadio 2 saatejuhi Ingrid Peegiga Kanal 2 jutusaadet "Stereo". Elo Mõttus-Leppik on abielus advokaat Indrek Leppikuga. 5. juunil 2009 sündis tütar Liisi.
Juust

Juust on valgu- ja rasvarikas toiduaine, mida valmistatakse lehma-, kodukitse- või lambapiimast, -lõssist, -koorest, -petist või nende segust piimhappebakteritest juuretise lisamise, kalgendamise ning saadud kalgendist vadaku eraldamise teel. Pärast vadaku eemaldamist süüakse ülejäänud segu kas toorelt või erinevate valmimisastmete juures. Enamasti liigitatakse juustusid niiskusesisalduse järgi. Kõva juustu niiskusesisaldus võib olla kuni 30% ning pehmel ja toorjuustul kuni 80%. Toorjuust on kalgendatud piimhappe abil, ilma laabita. Seda juustu ei laagerdata, vaid ainult nõrutatakse. Toorjuust sisaldab kuni 80% vett ja on enamasti väherasvane (0,1–13%). Toorjuustud on pehme, kreemja või sõmera struktuuriga ning neil on enamasti mahe maitse. Seda kasutatakse küpsetamisel ja magustoitudes. Koorejuust Kodujuust Mascarpone Petit-suisse Kohupiim Juustumassi leotatakse ning sõtkutakse ja venitatakse kuni vajaliku konsistentsi saavutamiseni. See annab juustule kergelt kummise struktuuri. Mozzarella Scarmoza Provolone Bocconcini Caciotta Juustumassi on vähe aega laagerdatud, nõrutatud ja lastud hallitama, kuid mitte pressitud ja soolatud. Juustul on sile koorik ning see sisaldab 50–60% niiskust ja 20–26% rasva. Süüakse tavaliselt töötlemata. Kooriku järgi jagunevad: Juust on kaetud pealt hallitusekihiga, mis on küll söödav, kuid tavaliselt liiga intensiivse maitsega. Camembert Brie Brillat-Savarin Coulommiers Hoitakse soolvees. Peene maitse ja tugeva lõhnaga. Mõningaid sorte immutatakse laagerdamise ajal ka veinis või õlles. Munster Pont-l'Eveque Livarot Bel Paese Ēpoisses Brõnsa Kuumutamata pressitud juust, mida on laagerdatud üsna kaua ja väga niiskes ruumis. Enamasti on need juustud kahvatukollase värvusega. Juust võib olla nii vahaga kaetud kui ka vahata. Cheddar Cantal Gouda Edam Fontina Tilsiter Monterey Jack Vaari kuumutatakse vähemalt tund. Kõik kõvad juustud ei pruugi olla kõva koorikuga. Mõnikord on koorikut pestud ja kaabitud, et parandada juustu laagerdumist. Laagerdumine kestab 4–12 kuud. Mõnel puhul tekib juustu sisse süsihappegaas, mis koguneb mullikesteks ja moodustab juustuauke. Kõva juustu ratas võib kaaluda kuni 130 kilogrammi. Emmentali Gruyère Parmesan Raclette Beaufort Romano Seda juustu ei kuumutata ega pressita. Vaar lõigatakse väiksemateks tükkideks, vormitakse, nõrutatakse, soolatakse ja külvatakse hallitusseen (näiteks Penicillium roqueforti või Penicillium gorgonzola). Nõeltega süstitakse juustu sisse hapnik, et juba varem juustu sisse pandud hallituskultuur seal arenema hakkaks. Seeneniidistik hakkab arenema seestpoolt väljapoole. Rokfoor ehk Roquefort Gorgonzola juust Bleu de Bresse Danish Blue Stilton Atleet Bel Piemonte juust Brõnsa Comté juust Feta ehk fetajuust Eesti juust Halloumi Grana Padano Gruyère'i juust Hollandi leib Jaanijuust Kostroma juust Maasdammeri juust Parma juust Pikantne juust Šveitsi juust Vene juust Viru juust Juustunuga Kitsejuust Sulatatud juust Maailma toiduainete entsüklopeedia, Tea, 2006 Juustutootmise ajaloost Saaremaal
Lootusring

Lootusring oli Eesti kristlik karskusorganisatsioon. Organisatsioonil oli 1930ndate II poolel 15 000 liiget. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 280
Eesti Noorte Punane Rist

Eesti Noorte Punane Rist on Eesti noorteorganisatsioon; Eesti Punase Risti allorganisatsioon[viide?]. Organisatsioon loodi 1923. aastal Tallinnas. 1930. aastatel kuulus organisatsiooni umbes 20 000 noort, kes tegutsesid koolides loodud noorterühmades. Organisatsiooni tegevus lakkas Nõukogude võimu ajal[viide?]. Organisatsioon jätkas tööd 1992. aastal, mil taasasutati Eesti Punane Rist taasasutati. Samal aastal loodis Tallinnas ka esimene noorterühm. https://web.archive.org/web/20131126121634/http://redcross.ee/et/noored.html (vaadatud 30.11.2013) Organisatsioonist Eesti Punase Risti kodulehel
Eesti Skautide Malev

Eesti Skautide Malev oli Eesti noorteorganisatsioon; Eesti skaudiliikumisele alusepanijaid ja edendajaid. Organisatsiooni järjepidevust[viide?] jätkab 1995. aastal loodud Eesti Skautide Ühing. Eesti Skautide Malev oli 1922. aastal loodud Skautide Maailmaorganisatsiooni üks asutajaliikmeid. Eesti skaudiliikumine Eesti Gaidide Liit (varem: Eesti Gaidide Malev) http://skaut.ee/?jutt=10158 (vaadatud 30.11.2013)
BEST-Estonia

BEST-Estonia on rahvusvahelise noorteorganisatsiooni Euroopa Tehnikatudengite Kogu (Board of European Students of Technology, lühend BEST) Eesti haru. Organisatsiooni eesmärk on "mitmekesistada tehnikatudengite teoreetilist haridust, pakkudes neile erinevaid võimalusi enesetäiendamiseks: oma eriala täiendamine teiste riikide ja kogemuste toel, teiste erialadega koostöötamine, rahvusvaheline töötamine, reisimine ja kohaliku kultuuriruumi avastamine jne". "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2018. Vaadatud 26. veebruaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Organisatsiooni koduleht
Kartulipulp

Kartulipulp on kartulitärklise tootmise kõrvaltoode, mis saadakse eeltöödeldud hariliku kartuli mugulate jahvatamisel ja töötlemisel. Kartulipulp leiab kasutust ka loomakasvatuses söödamaterjalina. KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 575/2011, 16. juuni 2011, söödamaterjalide kataloogi kohta, Veebiversioon (vaadatud 01.08.2013) KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 575/2011, 16. juuni 2011, söödamaterjalide kataloogi kohta