laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Osama

Osama all võidakse mõelda mitut objekti: Usāmah ibn Lādin, väidetav terrorist Osama, film
Choiseul (perekond)

Choiseul on prantsuse aadlipere. Selle liikmete hulgas oli Etienne-Francois, kes oli sõjaväelane ja riigitegelane, sai Choiseuli hertsogi tiitli ja kelle järgi on nimetatud Choiseuli saar. Caesar, duc de Choiseul (1602–1675), Prantsuse marssal ja diplomaat César Gabriel de Choiseul (1712–1785), Prantsuse ohvitser, diplomaat ja riigitegelane Étienne François, duc de Choiseul (1719–1785), Prantsuse ohvitser, diplomaat ja riigitegelane Claude Antoine Gabriel, duc de Choiseul-Stainville (1760–1838)
Choiseuli saar

Choiseul on saar Melaneesias Saalomoni saarestikus. Saare pindala on 3207 km². Saar on 161 km pikk ja 30 km lai. Choiseuli saar kuulub Saalomoni Saartele ja moodustab põhiosa Choiseuli provintsist. Choiseuli saarest loodesse jääb Paapua Uus-Guineale kuuluv Bougainville'i saar. Kagusse jääb Santa Isabeli saar, mis kuulub Saalomoni Saarte Isabeli provintsi. Ülejäänud naabersaared kuuluvad Saalomoni Saarte Lääneprovintsi: läänes Shortlandi saared, edelas Mono ning lõunas Vella Lavella, Kolombangara ja New Georgia. Saar on mägine. Selle kõrgeim tipp Maetambe ulatub 1060 m kõrgusele ja see on vana vulkaanikoonus. Osa rannikust on liivane, aga osa soine. Kultuuriliselt on Choiseuli saarte põlisrahvas lähedane Bougainville'i saare elanikega. Saarel kasutatakse endiselt rahana teokarpe, mida nimetatakse kesaks. Choiseuli kirdetipus asub provintsi keskus Taro. Provintsi teine suurem asula on Araiki, mis asub Choiseuli kagutipu lähedal oleval Vaghena saarel. Saare rannikul soolases vees elab krokodille. Transport ei ole saarel arenenud. Mis tahes reisideks nii saart mööda kui ka saarele ja sealt ära tuleb varuda palju aega. Arheoloogilisi väljakaevamisi ei ole saarel toimunud, aga keeleteaduse andmetel on Choiseul asustatud olnud umbes 3500 aastat. 1568 avastas Choiseuli eurooplaste jaoks Hispaania meresõitja Álvaro de Mendaña de Neyra, kes nimetas selle San Marcoseks, aga ei maabunud saarel. 1768 jõudis saarele Prantsusmaa meresõitja Louis Antoine de Bougainville, kes nimetas selle Prantsusmaa tollase välisministri Étienne François de Choiseuli järgi. 1870. aastatel ründas saare keskosa pealik läänepoolseid hõime ja seejärel Vaghena saart, mis rünnaku tulemusena muutus inimtühjaks. 1916 puhkes taas hõimudevaheline sõda, mis lõppes alles 1921 rahulepingu sõlmimisega. Kuni 19. sajandi lõpuni ei tekitanud saar eurooplastes erilist huvi. Nende suhted kohalike saarlastega olid väga vaenulikud. 1886 kehtestati saarel Saksamaa protektoraat, 1899 Suurbritannia protektoraat. Teise maailmasõja ajal viibisid saarel nii Jaapani kui USA väed, aga sõjategevusese piirkondadest jäi ta kaugele. Alates 1978 kuulub Choiseuli saar Saalomoni Saarte koosseisu. Choiseul Island, Solomon Islands John Seach Suur maailma atlas, lk 150.
Welle: Erdball

Welle: Erdball (sageli lühendatud kui W: E) on 1990. aastal tegevust alustanud Saksamaa elektroonilise muusika ansambel, keda peetakse bitpop'i loojateks. Algselt tegutses ansambel nime Honigmond all, mis hiljem muudeti Feindsedder 64,3-ks ning 1993. aastal Welle: Erdballiks. W: E muusika põhitunnuseks on Commodore 64’s SID sound chip kasutamine, samuti on nende muusika võrreldav Kraftwerki omaga. Honey laulusõnad, vokaal A.L.F. muusika, programmeerimine Frl. Venus (alates 2003) löökriistad, vokaal Plastique (alates 2005) löökriistad, vokaal Zara – löökriistamängija (2004–2005) Soraya.vc – löökriistamängija (2000–2004) KayCat – löökriistamängija (2000–2002) Xenia G-punkt – löökriistamängija (1995–1999) Isa – laulja (1993–1995) 1991 Der Sinn des Lebens (avaldati nime all Honigmond) 1992 Es ist an der Zeit (limiteeritud viiekümne eksemplariga, avaldati nime all Feindsender 64.3) 1996 Telephon W-38 1994 Frontalaufprall 1995 Alles ist möglich 1996 Tanzpalast 2000 1998 Der Sinn des Lebens 2002 Die Wunderwelt der Technik 2004 Horizonterweiterungen LP 2006 Chaos Total 1993 Nyntändo-Schock (albumilt "Frontalaufprall") 1995 W.O.L.F. (albumilt "Alles ist möglich") 1996 Telephon W-38 MC (albumilt "Tanzpalast 2000") 1998 Deine Augen / Arbeit adelt! (albumilt "Der Sinn des Lebens") 2000 Starfighter F104G (albumilt "Die Wunderwelt der Technik") 2001 VW-Käfer & 1000 Tage (albumilt "Die Wunderwelt der Technik") 2001 Super 8 (albumilt "Die Wunderwelt der Technik") 2003 Nur tote Frauen sind schön 2008 Ich bin aus Plastik Ansambli koduleht Welle: Erdball Last.fm's Welle: Erdball Myspace'is Artikkel põhineb ansambli saksa- ja ingliskeelsetel Wikipedia artiklitel.
Hello Saferide

Hello Saferide on Annika Norlini juhitud Rootsi popmuusikaansambel. 2005 – "Introducing...Hello Saferide" 2008 – "More Modern Short Stories From Hello Saferide" 2014 – "The Fox, The Hunter and Hello Saferide" Albumid nimega Säkert! 2007 – "Säkert!" 2010 – "Facit" 2011 – "På Engelska" 2017 – "Däggdjur" 2005 – "If I Don't Write This Song Someone I Love Will Die" 2005 – "My Best Friend" 2006 – "Would You Let Me Play This EP 10 Times a Day?" 2006 – "Long Lost Penpal" 2007 – "Allt som är ditt" (avaldatud nimega Säkert!) 2007 – Vi kommer att dö samtidigt (avaldatud nimega Säkert!) 2007 – "I Was Definitely Made for These Times" 2008 – "Anna" Hello Saferide Hello Saferide'i MySpace'is Razzia Records Last.fm Hello Saferide The Indie Music Database'is Hello Safe
Narva-Jõesuu tuletorn

Narva-Jõesuu tuletorn on Eesti kõige idapoolsem tuletorn. Ta asub Ida-Virumaal Narva-Jõesuu linnas Narva jõe läänekaldal. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 59° 28′ 5″ N, 28° 2′ 25″ E. Valge-punasetriibulise betoontorni kõrgus jalamist on 31 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 35 meetrit. Tuli plingib pimedal ajal aasta läbi. Tsükkel kestab 12 sekundit. Praegune valge-punasetriibuline tuletorn ehitati 1957. aastal. Varasem tuletorn, mis ehitati 1808. aastal ja mida laiendati 1886. aastal, hävis teises maailmasõjas. 2024. aasta 3. augustist on tuletorn avatud külastamiseks, mille järel on see üks tosinast avalikus kasutuses olevast tuletornist Eesti 55 tuletorni seas. Esialgu on tuletorn avalikkusele avatud ainult teatud kuupäevadel. VEEBINÄITUS: NARVA‑JÕESUU EILE JA TÄNA Narva-Jõesuu tuletorn Narva-Jõesuu (vaadatud 10. augustil 2024) "Narva-Jõesuu avab augustis tuletorni külastajatele" Põhjarannik, 17. juuli 2024 Narva-Jõesuu tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus Ametlik teave Narva-Jõesuu linna kodulehel
Tomasz Chłoń

Tomasz Marek Chłoń (sündinud 29. oktoobril 1961) on Poola diplomaat. Poola Vabariigi suursaadikuna Eestis andis ta volikirjad üle 16. augustil 2005. Ta tegutses siin kuni 2012. 2010. aastal anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk. Poola suursaadik Sloveenias oli ta 2013–2015. CV "Tomasz Chłoń: et kõlaks koolikell, mitte pommivilin", Postimees, 1. september 2009
Vesikatk (perekond)

Vesikatk (Elodea Michx.) on veetaimede perekond kilbukaliste sugukonnast. Elodea canadensis – kanada vesikatk (Eestis sage, võõrliik; jõudis Euroopaase 1836) Elodea nuttallii – väike vesikatk (Eestis uus võõrliik, seni vähe levinud; jõudis Euroopasse 1914) Elodea callitrichoides Elodea lehtede rakke vaadeldi valgusmikroskoobi, 40x objektiivläätse ja 16x okulaari läätsega. Kogusuurendus: 640. Lehed Tsüklos Elodea sattus keskkonda
Õisluht

Õisluht (Triglochin L.) on taimede perekond õisluhaliste sugukonnast. Eestis on levinud kaks liiki: Triglochin maritimum – rand-õisluht (tavaline) Triglochin palustre – soo-õisluht (tavaline)
Killemboth

Killemboth on eesti ansambel, Forgotten Sunrise'i juhtfiguuride kõrvalprojekt, mis loodi 1993. aastal, kuid tegevust alustas 2000. aastal. Kuratino – laulja Renno – kitarrist Jan – basskitarrist Abrukas – trummar Kontsert linnusehoovis (2002) Kill'em Both (2002) Killemboth veebilehel EstonianMetal.com
URT (ansambel)

URT on 2004. aastal Pimeduse ja Thoni loodud pagan black metal'i ansambel. Ansambli asutasid 2004 Pimedus ja Thon. Sama aasta aprillis liitus ansambliga basskitarrist Argoth, misjärel salvestati esimene demo "Pimedusesõdalased" ning 2005. aastal album "Varjuring". 2005. aastal liitus URT-ga kitarrist Oliver ning sama aasta oktoobris asuti salvestama materjali albumite "Saatanahark I – Püha sõda" ja "Tagasi tumedaima saarele" jaoks. 2006. aastal asendas Sander Argothi basskitarril ning samal aastal sai URT lepingu Stuka Sound Recordsiga, mille all "Saatanahark I" 2007. aasta jaanuaris välja anti. Albumid "Ussikuningas", "Ex mortuis" ja "IXI" anti välja omaloodud plaadifirmas Arhailised Helid. Pimedus – vokalist Thon – trummar, kitarr, fx Oliver – kitarrist (alates 2005) Sander – basskitarrist (alates 2006) Argoth – basskitarrist (2004–2006) "The Four Fists of Armageddon" (2004) "Varjuring" (2005) "Saatanahark I – Püha sõda" (2007) "Tagasi tumedaima saarele" (koos Bestiaga, 2007) "Ussikuningas – Saatanahark II" (2008) "Ex Mortuis – Saatanahark III" (2009) "IXI (Dagaz)" (2014) "Herbstnebel II zine sampler" (lugu "Vereneeduse", 2005) "Hauatagused karjed vol.2 – Estonian extreme metal compilation" (lugu "Võitle või põgene", 2005) Kilkim Zaibu compilation (lugu Vabadus ja saatuserajad, 2007) "Surmasõdalaste Reekviem" (YouTube'i link, 2006) "Uinuva kaevu saladus" (YouTube'i link, 2009) "Ise" (YouTube'i link, 2014) "Porri Rühk/Toil To Soil" (YouTube'i link, 2015) "Uus ilma kord - Novus ordo seclorum" (YouTube'i link, 2018) Ametlik koduleht Facebook Urt veebilehel EstonianMetal.com URT veebilehel Metal Storm URT Last.fm-is Arhailised Helid YouTube'is Arhailised Helid Bandcamp'is "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. august 2009. Vaadatud 2. septembril 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Heinmuda

Heinmuda (Ruppia L.) on veetaimede perekond heinmudaliste sugukonnast. Eestis on levinud kaks liiki: Ruppia cirrhosa – keerd-heinmuda (haruldane) Ruppia maritima – harilik heinmuda (paiguti)
Pala vald (1939)

Pala vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Pala valla maa-alast, välja arvatud Pällo, Kiisli ja Lea küla ning Halliku asundustalude piirkonnad, osa Saare metskonna Halliku metsandiku maa-alast ja Halliku mõisa järgi olevate talude nr 24, 25, 32, 33, 38 ja 46 heinamaatükkide maa-alad; senise Ranna valla maa-alast, välja arvatud Omedu ja Hansu küla piirkond, osa Saare metskonna Halliku metsandiku ning osa Ranna ja Roela mõisa järgi olevate talude heinamaatükkide maa-aladest; senise Kokora valla Viljuse küla maa-alast; senise Saare valla Saare metskonna Sõõru metsandiku kvartalite nr 30–34 ja 49–52 maa-aladest. Vald kuulus riigivolikogu 49. valimisringkonda, kust valiti riigivolikokku Ernst Haabpiht. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776).
Peipsiääre vald (1939)

Peipsiääre vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1949. Vallamaja asus tänapäeva Kolkja aladel. Vald kuulus Riigivolikogu 49. valimisringkonda, kust valiti Ernst Haabpiht. 8. juunil 1949 vald likvideeriti ja ühendati Kavastu vallaga. 26. Peipsiääre vald – piirkonnaga, mis moodustub: a) senise Peipsiääre valla maa-alast, välja arvatud Nina ja Rootsi külade piirkond; b) senise Alatskivi valla Traessi (Pronni) nr. 70 talu ning Varnja küla ühiskarjamaa maa-aladest; c) senise Kavastu valla Peipsi järve ääres asuvate kinnistusüksuste Varnja nr. 21, Paju nr. A-101, Õigeusu koguduse kirikumaa, Jakobi nr. A-102, Jussi nr. A-103, Maksi nr. A-104 ja Sirge nr. A-105 maa-aladest. Maa-ameti kaardirakendused
Pühajärve vald (1939)

Pühajärve vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Pühajärve valla maa-alast; senise Pilkuse valla Vidrike mõisa järgi olevast maa-alast; senise Palupera valla Meema, Laane, Lükerdi, Piilme, Madsa ja Pursa külade, Aidu ja Arula asunduste ning Tõnsa-Toomas nr. 19, Suure-Tõnsa nr. 19-a, Paekese-Endriko nr. 20, Paekese-Johan nr. 21, Kudse-Tõnis nr. 22, Kudse-Ans nr. 23, Kasemetsa nr. 23-a ja Lilleoru nr. 52 talude maa-aladest ning osa Vanamõisa piirkonnast; senise Vana-Otepää valla Poslovitsa talude maa-aladest. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Rannu vald (1939)

Rannu vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Palu külas. Vald moodustati senise Rannu valla maa-alast, välja arvatud Kaugessaare küla talude nr. A-56–A-59 maa-alad; senise Valguta valla Metsküla, Ervu ja Kippastu külade ning Maarja asunduse maa-aladest, välja arvatud Metsküla küla Luuka ja Madise talude maa-alad. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Ropka vald

Ropka vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Ropka valla maa-alast, välja arvatud osa Haage asunduse maa-alast; senise Vana-Kuuste valla Uhti ja Aakaru küla, Ülenurme, Reola ja Lepiku asunduse ning Kõõra, Lepiku, Kõrvialutse, Kullamaa ja Veinioja talu maa-aladest; senise Luke valla Lätiküla piirkonnast. Esimene vallavanem oli Paul Luige, kes valiti tagasi 9. detsembril 1939. Vallavanema palgaks määrati 45 krooni. Vald kuulus Riigivolikogu 53. valimisringkonda, kust valiti volikokku Rudolf Riives. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Rõngu vald (1939)

Rõngu vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 54. valimisringkonda, kust valiti Artur Tupits. 31. Rõngu vald – piirkonnaga, mis moodustub: a) senise Rõngu valla maa-alast, välja arvatud Sootla nr. 30, Sootla nr. 31, Sandkotare nr. 31-a, Ülpre nr. 46, Alamärdi nr. 47, Alanüssiku nr. 48, Mäenüssiku nr. 49, Trile nr. 80, Lülle nr. 58-a, Lülleveski nr. 58, Alamärdi nr. 59 ja Võlsi nr. 60 talude maa-alad; b) senise Valguta valla Lapetukme ja Ranna külade, Lobjaku ja Piigandi asunduste ning Metsküla küla Luuka ja Madise talude maa-aladest; c) senise Palupera valla Atramõisa, Soe ja Miti külade, Palupera asunduse ja Palu veski maa-aladest ning Palupera vallamaja ümbruse maa-alast kuni Palupera metsavahikoha, Kriska ja Oinamäe taludeni, viimased kaasa arvatud.
Saadjärve vald

Saadjärve vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Saadjärve valla maa-alast, välja arvatud osa Kärevere metskonna Raadi-Kõnnu metsandiku maa-alast; senise Elistvere valla Raigastvere ja Õvanurme küla ning Elistvere ja Kärksi asunduse maa-aladest; senise Sootaga valla osa Valgmaa küla ja Lepikuvälja talu piirkondadest ning Kaste küla, Kuke, Kure, Muda, Sirusi, Tuule ja Joora talu maa-aladest. Saadjärv Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Tartu vald (1939)

Tartu vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Raadi valla maa-alast, välja arvatud osa Võibla küla maa-ala; senise Haaslava valla Ihaste küla piirkonnast; senise Luunja valla Kabina ja Põvvatu asunduste maa-aladest; senise Vesneri valla maa-alast; senise Elistvere valla Soe ja Jõevälja külade, Vedu asunduse, Nigula asunduse Kalda ja Heinavahi talude ning suurema osa Vedu küla maa-aladest. Vald kuulus Riigivolikogu 51. valimisringkonda, kust valiti Jüri Uluots. 1. aprillil 1939 oli vallas 3241 elanikku. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Tähtvere vald (1939)

Tähtvere vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 51. valimisringkonda, kust valiti Jüri Uluots. Vald kuulus Emajõe põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 1. aprillil 1939 oli vallas 1784 elanikku. 37. Tähtvere vald – piirkonnaga, mis moodustub: a) senise Tähtvere valla maa-alast; b) senise Vorbuse valla maa-alast; c) senise Ropka valla osa Haage asunduse maa-alast.
Veski vald

Veski vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Krüüdneri valla maa-alast, välja arvatud Poka nr. 26, Kuksena nr. 513, Jeroski nr. 22, Lõrsokese nr. 27, Taniko nr. 28, Tigase nr. 23 ja Saare nr. 24 talude maa-alad; senise Päidla valla Saluala asunduse talude Kutsika nr. A-26, Müta nr. A-25, Tedre nr. A-24 ja Tikutaja nr. A-74 ning Pühajärve metsandiku kvartaalide nr. 1–3 ja 5–11 maa-aladest; senise Kodijärve valla Iduste küla Mangeluse nr. 6, Ora nr. 8, Uus-Ora nr. 8-a ja Visuri nr. 1 talude maa-aladest; senise Kambja valla Männiku nr. A-9, Vissi nr. A-11, Palu nr. A-12, Puntuse nr. 10, Alliku nr. 7, Villemi nr. 8, Romäe nr. 9 ja Põliste nr. A-10 talude maa-aladest; senise Valgjärve valla Valgjärve asunduse Pikareinu, Raja, Vädase-Raja, Võsu, Halliku, Saare ja Peelia talude maa-aladest. Vald kuulus Riigivolikogu 53. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Riives. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Võnnu vald (1939)

Võnnu vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 52. valimisringkonda, kust valiti Henn Treial, ja Võnnu põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda 42. Võnnu vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Kastre-Võnnu valla maa-alast, välja arvatud Võõpste küla, Kastre asunduse ning Rõkka ja Järvselja piirkonnad, osa Suursoo ja osa Jõmmsoo piirkonnast ja Alevi ja Praaga külade, Piirissaare ning põhjapool Emajõge asuvate heinamaatükkide maa-alad; b) senise Ahja valla Lääniste, Kõnnu, osa Imste ja osa Sonnatari külade maa-aladest; c) senise Mäksa valla Sootaguse küla maa-alast.
Äksi vald

Äksi vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 50. valimisringkonda, kust valiti Märt Sõrra. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kukulinna külanõukogu ja Kärkna külanõukogu. 43. Äksi vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Sootaga valla maa-alast, välja arvatud osa Valgmaa küla piirkonnast, Lepikuvälja talu piirkond ning Kaste küla Kuke, Kure, Muda, Sirusi, Tuule ja Joora talude maa-alad; b) senise Saadjärve valla Kärevere metskonna Raadi-Kõnnu metsandiku osa maa-alast; c) senise Raadi valla Võibla küla Pruuli, Seljamäe, Kullapera, Kaarepera, Väike-Kaarepera, Tülba ja Luu talude maa-aladest; d) senise Elistvere valla Vedu küla Karjamõisa talu maa-alast.
Kuigatsi vald

Kuigatsi vald oli vald Valga maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Mägiste küla aladel. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Kuigatsi valla maa-alast; senise Keeni valla Hällatu, Lombi, Ormani, Palu, Peetertinnu, Pikahansu, Tootsi, Utuse, Väike-Hellatu, Käre, Vardamäe, Koka, Sootare, Pedajamäe ja Lepasaare talude maa-aladest; senise Sangaste valla Marjamäe, Pulga, Harjukse, Väike-Rehejaani ja Väike-Marjamäe talude maa-aladest. Esimene vallavanem oli Karli Kuus. 1939. aastal valitud vallavolikogu 15 liikmest kandideerisid vallavanemaks 8. Vald kuulus Riigivolikogu 57. valimisringkonda, kust valiti Juhan Uuemaa. Vald kuulus Sangaste põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Kõik tahavad vallavanemaks. Rahvaleht, 11. detsember 1939, nr. 291, lk. 3.
Põdrala vald (1939)

Põdrala vald oli vald Valga maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Leebiku valla maa-alast; senise Riidaja valla maa-alast; senise Lõve valla maa-alast, välja arvatud Tehvandi nr. 17-a, Ennomõisa nr. 18-a ja 18-b, Üprese, Mangle, Kuremäe, Kõrgesilla, Kivija, Lombi, Raudsima, Kaera ja Sarantso nr. 25 ja 26 talude maa-alad; senise Patküla valla senise Leebiku valla kahe tüki vahel asuva lahustüki ja Väikese Emajõe ääres asuva lahustüki Peedukse, Liiva, Suitso, Pikasilla koolimaa nr. 38, nr. 15 ja Parve talude maa-aladest; senise Suislepa valla Väike-Sälgu ja Väike-Vooru külade ning Musti, Karuküla, Lahastiku, Kaubi, Jüri, Kuru, Lepiku, Vana-Saarde, Nopsi, Varese ja Tuuri talude maa-aladest; senise Kärstna valla Löövi, Mägra, nr. A-96, Viira, Ühisturbamaa ja Köödre talude maa-aladest; seniste Helme ja Jõgeveste valla Väikese Emajõe ja Pikasilla juures asuvate lahustükkide maa-aladest. Esimene Põdrala vallavanem oli Arthur Tsingel. Vald kuulus Riigivolikogu 57. valimisringkonda, kust valiti Juhan Uuemaa. 13. septembril 1945 moodustati valla maa-alal Leebiku külanõukogu ja Riidaja külanõukogu. Viimane Põdrala valla TSN TK esimees oli Sulev Luige isa Karl Luik (1920–1982) 26. septembril 1950 arvati vald Tõrva rajooni koosseisu. Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Sangaste vald (1939)

Sangaste vald oli vald Valga maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Sangaste valla maa-alast, välja arvatud Muhkva, Kolga, Soo, Tuule, Hiirepüksi, Laosejüri, Laheste, Maasikmäe, Saare, Marjapalu, Postupalu, Pedeli, Hallika, Marjamäe, Pulga, Harjukse, Väike-Rehejaani ja Väike-Marjamäe talu maa-alad; senise Keeni valla Sangaste kirikumõisa maa-alast ning Laatre jõest ja raudteest idas asuvast piirkonnast, välja arvatud Hällatu, Lombi, Ormani, Palu, Peetertinnu, Pikahansu, Tootsi, Utuse, Väike-Hellatu, Käre, Vardamäe, Koka, Sootare, Pedajamäe ja Lepasaare talu maa-alad. Sangaste mõis Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Taheva vald (1939)

Taheva vald oli vald Valga maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Taheva valla maa-alast; senise Laanemetsa valla maa-alast, välja arvatud Juuta küla, Lepa asunduse ja Lutsu nr. 30 ja 31, Eomõisa, Ohsul, Juta, Kunago, Uiometsa, Mahlamäe, Oisu-Poola, Simsoni nr. 19-b, Lepingu ja Nõmme nr. 7-a talude maa-alad. Taheva mõis Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Tõlliste vald (1939)

Tõlliste vald oli vald Valga maakonnas aastail 1939–1950. 1939. aasta vallareformiga moodustati Tõlliste vald: a) senise Tõlliste valla maa-alast, välja arvatud Kingsepa, Surdi-Kotter, Surdi-Hindrek, Püsniku-Abram, Püsniku-Peeter ja Kakko-Jaan talude maa-alad; b) senise Laatre valla maa-alast; c) senise Sooru valla maa-alast, välja arvatud Paju asunduse ja Läti piiri ääres asuva riigimetsa maa-alad; d) senise Sangaste valla Muhkva, Kolga, Soo, Tuule, Hiirepüksi, Laosejüri, Laheste, Maasikmäe, Saare, Marjapalu, Postupalu, Pedeli ja Hallika talude maa-aladest; e) senise Karula valla Kõrtsi, Muhkva, Muhkva-Hansu, Ussi, Päästu-Andu, Päästu-Jakob – Mangu, Suur-Kõrtsi, Piiri ja Päästu-Mango talude maa-aladest; f) senise Keeni valla Laatre jõest ja raudteest läänepool asuvast maa-alast, välja arvatud Pikahansu nr. 1 talu raudteest läänepool oleva osa maa-ala. 1. aprillil 1939 oli vallas 3152 elanikku. Vald kuulus Riigivolikogu 58. valimisringkonda, kust valiti Värdi Velner. Tõlliste vallavanem Arthur Gross arreteeriti 30. augustil 1940 esimese Eesti vallavanemana ja suri 30. juunil 1942. Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Vaoküla vald

Vaoküla vald oli vald Valga maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Taagepera valla maa-alast; senise Holdre valla maa-alast, välja arvatud Künka, Haapsal, Imapalu, Matsi, Niiluse, Kirbo, Rätsepa, Mäe-Küüni, Ala-Küüni, Märdi, Sillaotsa, Kanguri ja Pihla nr. B talude ja Lagesoo järve ääres oleva metsa maa-alad; senise Kärstna valla suurema osa Tõru soo maa-alast.. Vald kuulus Riigivolikogu 57. valimisringkonda, kust valiti Juhan Uuemaa, ja Helme põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Esimene Vaoküla vallavanem oli Johan Heldemaa. 13. septembril 1945 moodustati Vaoküla vallas Taagepera külanõukogu ja Holdre külanõukogu. 1950. aastal Vaoküla vald likvideeriti ning selle maa-alad arvati Tõrva rajooni koosseisu. Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Valga maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 517 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114