Gustav Adolf Strömfelt

Gustav Adolf Strömfelt (1640 – 6. aprill 1717) oli Rootsi riigitegelane. 1690. aastal jagati Liivimaa kindralkubermang eraldi Eesti ja Läti majandusdistriktiks, Eesti majandusdistrikti majandusasehalduriks (rootsi k. Ekonomiståthållar) nimetati Jakob Sneckensköld (surn. 1686/1687), J. Sneckensköldi surma järel nimetati Eesti ala majandusasehalduri ametisse Gustav Adolf Strömfelt, ta oli ka Põhjasõja ajal Liivimaa kindralkubermangu majandusasehaldur ja ka Liivimaa Eesti majandusdistrikti asehaldur. Ta oli Strömhulti, Tartu-Maarja kihelkonna Luunja ja Simuna kihelkonna Paasvere mõisnik. Tema vanemad olid Tartumaa Palamuse kihelkonna Luua ja Võnnu kihelkonna Rasina mõisaomanik, 24. juulil 1632 Rootsi aadlitiitli (ning kanti Rootsi rüütelkonda nr 224) saanud Gustav II Adolfi kuninglik troman ja sekretär, hilisem riigisekretär ja Taani resident Johan Haraldsson Fegræus Strömfelt (1587–1644) ja Christina Törnsköld. Ta oli esmalt abielus Christina Elisabeth Taubega (surnud 1697), kes oli Luunja mõisniku, Tartu komandandi, Maidla vabahärra Otto Reinhold Taube (1627–1689) ja Margareta Oxe tütar. Abielust sündisid: Otto Reinhold Strömfelt (1679–1746), Tartu ülikoolis 7. aastat õppinud Rootsi diplomaat, Tartu maakohtu erakorraline assessor, Luunja, Mooste jt mõisa omanik, Liivimaa õuekohtu assessor, Rootsi vabahärra (nr 173), kes koos krahv Lillienstedtiga oli 16. veebruarist 1721 Uusikaupunki rahuläbirääkimiste saadik, Svea õuekohtu president (1736–1743), Turu õuekohtu president (1743–1746) Johan Jakob Strömfelt (surnud 1737), major, vene asehaldur Tartus Brita Charlotta Strömfelt (1691–1751), 1720. aastast major Vilhelm Mauritz Pauli abikaasa. Eufrosyne Catharina Strömfelt (1693–1764/70), Rasina mõisa pärijanna, 1723. aastast major Gustaf Johan Silfverhielmi (surnud 1730) ja hiljem 1737. aastast Elistvere mõisniku, Liivimaa maanõuniku (1742) ja ülemkirikueestseisja Otto Reinhold von Stackelbergi (1681–1760) abikaasa. 13. mail 1700 abiellus ta Stockholmis Brita Tungeliga, kes oli kuninganna Kristiina isikliku salanõuniku (1651) ja õukonnakantsleri Nils Nilsson Tungeli (1592–1665) ja Brita Catharina Carlsdotter Kuuti (või Rosenstielke, Rosenbielke) tütar. 13. märtsil 1865 sai kammerhärra Claes Fredrik Strömfelt (1818– ; барон Штремфельт) parunitiitli kinnituse ka Venemaa Keisririigis. Marten Seppel, Kroonutalupoegade seisund Liivimaal 17. sajandi lõpus, Tuna 2/2005 lk 23 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...1754., lk. 312 Strömfelt nr 224, www.adelsvapen.com David Kellner: Klag- und Trost-Gedicht, Welches Über den gar sehligen Abscheid aus dieser Zeitlichkeit Der ... Frau Baronin ... Christina Elisabeth Taube, Des ... Hn. Gustav Adolph Strömfelds, ... Stathalters dess Dörptischen und Pernauischen Creyses Sehr hochgeliebten Ehe-Liebsten, Bey Dero prächtigen Beerdigungs Ceremonie so am 11. Januarii dieses 1697sten Jahres in hiesiger Thumb Kirche angestellet, Aus ebenmässig empfundener Wehmuth hat auffsetzen wollen David Kellner. Dörpt, Gedruckt bey Johan Brendeken, Acad. Buchdrucker.. Dorpat, 1697 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...1754., lk. 170 Wilhelm Gabriel Lagus: Åbo hofrätts historia., 1834. lk.39-42 Stackelberg / Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1,1,: Livland, Bd.:1, Görlitz, 1929, lk. 336 https://runeberg.org/spg/2/0056.html Evald Blumfeldt: Några drag ur ekonomiståthållaren Gustav Adolf Strömfelts verksamhet i Livland, 1690-1710 / Annales Societatis litterarum Estonicae in Svecia vol. 2, Stockholm, 1955 ESTERis Gustav Adolph Strömfeldti korraldused Eesti Ajalooarhiivis Strömfeldt, Gustav Adolph, 1640-1717 ESTERis Ekonomiståthållaren i Dorpat (Pernau) Gustav Adolf Strömfelts kontors arkiv