laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Politseikohus

Politseikohus on politseiasutus, mis lihtsustatud menetluse kaudu lahendab väiksemaid kohtuasju. Eesti ajaloos on politseikohtuid olnud näiteks keskaegses Tallinnas (nimetati kui: Wettgericht), kus see tegutses raekohtu juures. Politseikohtuteks on nimetatud ka Eestimaa kubermangus 1880. aastate lõpuni tegutsenud haagikohtunikku, sillakohust, kihelkonna politseikohust ja Liivimaa kubermangus ka kihelkonnakohust. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 418.
Karl Treffner

Karl Treffner (sündinud 1926 Viljandimaal Orikal) on Austraalias elav eesti ettevõtja. 1944. aastal lahkus Karl Treffner Teise maailmasõja survel Eestist ning on hiljem tegutsenud Austraalias ärimehena. Ta on Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlaskogu liige. Koos abikaasa Leenaga on ta märkimisväärsete annetustega toetanud Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja kahte Tartu erivajadustega laste kooli - Tartu Herbert Masingu Kooli ja Johannes Voldemar Veski nimelist Maarja Põhikooli. Muu hulgas on nad võimaldanud aastatel 2002-2012 kümnel Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpilasel õppida ühe aasta Immanueli kolledžis Austraalias Adelaide'is. Ta on toetanud ka Hugo Treffneri koolilõunaid. Karl Treffneri toel anti välja „Matemaatika õhtuõpik“. 2014. aastal anti talle Tartu Täht. Hugo Treffneri Gümnaasiumi 135. sünnipäeva puhul paigaldati 2018. aastal Tartusse Kaarsilla lähedale parki Hugo Treffneri ausamba juurde Leena ja Karl Treffneri tänupink. 2023. aastal andis president Alar Karis talle Valgetähe V klassi teenetemärgi. Karl Treffner on Eesti haridustegelase Hugo Treffneri sugulane. Karl Treffneri vanaisa ja Hugo Treffneri Gümnaasiumi endise direktori Konstantin Treffneri vanaisa olid vennad. Vennad olid ka Hugo Treffneri isa Ludwig ja Karl Treffneri vanavanaisa Paul. Orav, Mart. Hugo Treffneri gümnaasium – 130. Õpetajate Leht, 29. november 2013. Kaks hariduse toetajat said tänuplaadiga pingi. Tartu Postimees, 7. detsember 2018. http://arvamus.postimees.ee/2693164/toomas-jurgenstein-uks-koigi-koik-uhe-eest Volikogu kinnitab aukodanikud ja teenetemärgi saajad Postimees 13.02.2014 "President annab tänavu 167 riiklikku teenetemärki". ERR. 6. veebruar 2023. Vaadatud 6. veebruar 2023.
Maksakooma

Maksakooma (ladina keeles coma hepaticum) on tsirroosihaigetel esinev äge haiguslik seisund. Maksakoomat esineb loomadel ja inimestel. Maksakooma mehhanisme seni ei tunta, kooma võib tekkida astsiidi, hepatorenaalse sündroomi tüsistusena või patsiendi dehüdratsiooni, seedetraktiverejooksu tulemusel. Maksakoomaks võidakse klassifitseerida ka maksapuudulikkuse viimast staadiumi (IV astme hepaatiline entsefalopaatia). Kergele maksakoomale on iseloomulikud mitmed neuroloogilised sümptomid: meeleolu muutused, unehäired, kerge värin, segane kõne. Tihti kaasnevad hüpoglükeemia, hüpokaleemia, hüponatreemia, dehüdratsioon, seedetraktiverejooks ja happe-aluse tasakaalu häirumine jm. Maksakooma on eluohtlik seisund ja patsient tuleb toimetada haiglaravile. Raske maksakooma korral võidakse kaaluda maksasiirdamist. "Vältimatu abi käsiraamat", tõlkinud Hannes Erm, Triin Tarmas, Ene Leesment, Markko Pärtelpoeg, AS Medicina, lk 170, 2010, ISBN 978-9985-829-95-0 Edukas maksasiirdamine pärast 21 päeva kestnud maksakoomat, Tartu Ülikooli Kliinikum, Kliinikumi Leht, Veebiversioon (vaadatud 18.02.2014) Martti Färkkilä,Maksan ja sappiteiden sairaudet, Therapia Finnica.fi, Veebiversioon (vaadatud 18.02.2014) (soome keeles) "Vältimatu abi käsiraamat", tõlkinud Hannes Erm, Triin Tarmas, Ene Leesment, Markko Pärtelpoeg, AS Medicina, lk 170, 2010, ISBN 978-9985-829-95-0 Leslie Zieve M.D.,The mechanism of hepatic coma, Hepatology, Volume 1, Issue 4, pages 360–365, July/August 1981, DOI: 10.1002/hep.1840010414, Veebiversioon (vaadatud 18.02.2014) (inglise keeles)
Denisoonia

Denisoonia (Denisonia) on maoperekond. Denisooniate perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Denisonia devisi (Wait & Longman, 1920), Denisonia maculata (Steindachner, 1867). Neid võib kohata Austraalias. Loomade elu 5:297. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Denisonia Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 18.02.2014) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne SITI-s Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Denisonia seisuga 18.02.2014.
Koba Jass

Koba Jass (sündinud 4. mail 1990 Riias) on Läti jäähokikoondise ründaja. Jass on isa poolt grusiin ja ema poolt mustlane. Tema vanem vend Māris ja onupoeg Mareks on samuti hokimängijad, ehkki Läti koondisse pole nad pääsenud. 2009 osales Jass Läti koondises Kanadas Ottawas juunioride maailmameistrivõistlustel, kus Läti saavutas oma senise ajaloo parima koha, kaheksanda. Hiljem on ta ainult korra veel parema koha saanud. 2012 arvati Jass Läti täiskasvanute koondisse. 2012. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused toimusid Stockholmis. Läti jäi 8-liikmelises alagrupis 5. kohale ja saavutas kokkuvõttes 10. koha. 2013. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused toimusid Helsingis. Läti jäi alagrupis 6. kohale ja sai kokkuvõttes 11. koha. 2014. aasta taliolümpiamängudele jäähokis pääses Läti 9 tugevaima meeskonna seas ilma valikturniirita. Kuid alagrupis kaotas Läti kõik 3 mängu ja sai pärast alagrupimänge 11. asetuse. Väljalangemisfaasis alistas Läti aga Šveitsi jäähokikoondise 3:1 ja pääses veerandfinaali, kus pidi tunnistama Kanada jäähokikoondise 2:1 paremust. Kanada tuli olümpiavõitjaks. Pärast olümpiamänge toimusid Minskis 2014. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused, kus Läti tuli alagrupis 6. ja üldarvestuses 11. kohale. 2015. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused toimusid Prahas. Läti ei võitnud ainsatki kohtumist ning jäi 5 punktiga jagama 6.–8. kohta nagu Prantsusmaa ja Austria. Napilt jäi Läti alagrupis 7. ja üldarvestuses 13. kohale, Austria lages välja. Rohkem Jass suurvõistlustel Läti koondisesse ei pääsenud, ehkki tema sportlaskarjäär jätkus 2022. aastani.
Kapitulatsioon

Kapitulatsioon (ka akordpunktid) tähendab tingimusi, millele vastavalt antakse kindlus või maa-ala üle piirajatele või millega see soovib end üle anda. Kapitulatsiooni põhimõte on säilitada senised õiguslikud vahekorrad pärast võimuvahetust võimalikult muutmatult. Ideaalis säilivad endised kohtud, seadused, tavad, privileegid, muutub ainult maal asuv sõjavägi ja valitseja nimi. Lepingu osapooleks on peale sõdivate osapoolte ka kohalik tsiviilelanikkond. Kapitulatsiooni tingimused muutuvad lõplikuks senise valitseja loobumisega oma valdusest rahulepingu jõustumisel. Jürgen von Ungern-Sternberg. Kuidas kapituleeruda vormikohaselt? Tuna, 2007, nr 1, lk 65–74. Marju Luts. 1710. aasta kapitulatsioonid ikka veel päevakorral? Tuna, 2007, nr 1, lk 75–77.
Mall Jürma

Mall Jürma (kuni 1929 Alma Elisabeth Kuusik; 1929–1935 Jürmann; 17. september 1901 Tallinn – 21. oktoober 1984 Ridgefield, Bergeni maakond, New Jersey) oli eesti raamatukogundustegelane, bibliograaf, kirjandusloolane ja ajakirjanik. 1907–1913 Tallinna Jaani kiriku algkool 1913–1920 Elfriede Lenderi Eragümnaasium 1921–1927 Tartu Ülikool (inglise ja saksa keel, eesti ja üldine kirjanduslugu); magistrikraad 1927 1921–1923 Tartu Ülikooli Raamatukogu (raamatukoguhoidja) 1922–1926 Eesti Bibliograafia Asutis (Tartus) (bibliograaf) 1926–1942 Tallinna Keskraamatukogu (vanemraamatukoguhoidja, vanemassistent) 1926–1942 Haridusdirektoorium (avalike raamatukogude inspektor, vanemreferent) 1951–1972 Raadio Ameerika Hääl Eesti osakonna toimetus Washingtonis (ajakirjanik) "Ants Laikmaa". Koostaja Mall Jürma. 1936; "Eesti kirjanduselu rasketel aastatel". Stockholm, 1946; "Korporatsioon Filiae Patriae 1920–1960". Toimetajad Mall Jürma, Eti Sirg. New York, 1960; "Pedro Krusten". Lühimonograafia. Lund, 1964; "Korp! Filiae Patriae 1920–1980". Toronto, 1980; "Mälestuspudemeid Tammsaarest". – Tallinna Keskraamatukogu 1907–2007. Tallinn 2007. Lk 76–77. 1939 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk 1976 Eesti Kultuurifondi USA-s auhind Anne Valmas. "Mall Jürma – särav isiksus raamatukogunduse taevas". – Tallinna Keskraamatukogu 1907–2007. Tallinn 2007. Lk 71–75 Korporatsioon Filiae Patriae liige Mall Jürma Tartu Ülikooli üliõpilaste nimekirjas 1918–1944 Mall Jürma Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis Mall Jürma teenetemärkide kavaleride loetelus
Drysdalia

Drysdalia on maoperekond. Perekonda Drysdalia klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Drysdalia coronoides (Günther, 1858), Drysdalia mastersii (Krefft, 1866), Drysdalia rhodogaster (Jan, 1873). Neid võib kohata Austraalias. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Drysdalia Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 18.02.2014) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne Catalogue of Life'is Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne SITI-s Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Drysdalia seisuga 18.02.2014.
Ahri veinipiirkond

Ahr on Saksamaa veinipiirkond, mis toodab kvaliteetveine. See piirkond asub Reini lisajõe Ahri kallastel. Selle pindala on ainult 558 hektarit ja ta on väikseim kvaliteetveine tootev piirkond Saksamaal. Vaatamata sellele, et see piirkond on üks põhjapoolseimaid Saksamaal, toodetakse seal peamiselt punaseid veine.
Karl Lind

Karl Lind (19. märts 1881 Ulila vald, Tartumaa – 29. november 1944 Gunzenhausen) oli eesti loomaarst. Karl Lind lõpetas Tartu veterinaarinstituudi 1907. aastal. Ta võttis loomaarstina osa Esimesest maailmasõjast, oli Rapla jaoskonna loomaarst aastail 1918–1926 ja alates 1926. aastast kuni 17. septembrini 1944 Eesti veterinaarametkonna juht. Ta oli Tallinna Jahimeeste Seltsi esimees. Dr. vet. Karl Lind †. Eesti Sõna, 13. detsember 1944, nr. 231, lk. 3. Ohvitseride andmekogu
Heinz Valk (film)

"Heinz Valk" on Eesti 2014. aasta dokumentaalfilm, mille režissöör on Kristjan Svirgsden. Filmis portreteerib ta ühiskonnategelast Heinz Valku. Filmi autor on selgitanud, et ei kavatsenud teha poliitilise sisuga filmi, vaid käsitleda Valku kui põhiväärtuste hoidjat. "Dokumentaalfilmide arendustoetuse taotlused, 14.01.2013". Eesti Filmi Sihtasutuse koduleht (kasutatud 19.02.2014) Eva Samolberg "Film Valgust heidab valgust lipsutagustele". Virumaa Teataja, 6. märts 2013 Kaarel Kressa "Heinz Valk – muhelev revolutsionäär". Eesti Päevaleht, 15. veebruar 2014
Roanoke

Roanoke (varem Big Lick) on linn ja omavalitsusüksus Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli linnas 97 032 elanikku. Roanoke asub Roanoke'i orus, Virginia osariigi Roanoke'i piirkonnas. Roanoke on Edela-Virginia suurim omavalitsus ning keskne omavalitsusüksus Roanoke'i linnastus, milles 2010. aastal elas 308 707 inimest. Selles asuvad Roanoke'i ja Salemi linn ning Botetourti, Craigi, Franklini ja Roanoke'i maakond. Roanoke'i jagab kaheks Roanoke'i jõgi. Linn on Edela-Virginia majandus- ja kultuurikeskus. Roanoke'i pindala on 110 km2, asustustihedus 870 in/km2. Linn rajati 1852. aastal ning sai linnaõigused 1874. Selle algne nimi Big Lick tulenes Roanoke'i jõe ääres asunud soolakust. "State & County QuickFacts". United States Census Bureau. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.01.2014. Vaadatud 19.02.2014. "Roanoke Region of Virginia". Roanoke.org. Vaadatud 19.02.2014. "Roanoke". Xroads.virginia.edu. Originaali arhiivikoopia seisuga 21.05.2009. Vaadatud 19.02.2014. Dotson, Rand. Roanoke, Virginia, 1882–1912: Magic City of the New South (2008) Roanoke'i veebileht
Toyota

Toyota on mitme koha, ettevõtte ja asja nimi. Toyota on linn Jaapanis Yamaguchi prefektuuris. Toyota on linn Jaapanis Aichi prefektuuris. Toyota on Toyota Gruppi kuuluv autotootmisettevõte. Toyota on automark. Toyota on Vormel-1 tiim. Toyota Grupp on tööstuskontsern. Toyota Gazoo Racing WRT on Toyota autoralli tiim. Toyota mudelite loend
Kulla hiietamm

Kulla hiietamm oli pühapuu Viljandimaal Halliste kihelkonna Kulla külas, mis praegu kuulub Mulgi valda . Kulla hiietamm Hiite Maja SA andmekogus.
Sultsi ohvrikivi

Sultsi ohvrikivi on ohvrikivi Viljandimaal Paistu kihelkonna Sultsi külas. Sultsi ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Sultsi ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Jaska ohvrikivi

Jaska ohvrikivi on ohvrikivi Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Jaska külas. Ajalooliselt kuulus kivi Suure-Jaani kihelkonda. Jaska ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Jaska ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Tääksi ohvriallikas

Tääksi ohvriallikas ehk Külaallikas on ohvriallikas Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Tääksi külas. Ajalooliselt kuulus ohverdamiskoht Suure-Jaani kihelkonda. Tääksi Hiiemägi Tääksi Tõnni vakk Tääksi allikas Külaallikas Eesti looduse infosüsteemis Ohvriallikas kultuurimälestiste riiklikus registris Tääksi ohvriallikas Hiite Maja SA andmekogus
Tääksi Hiiemägi

Tääksi Hiiemägi on hiiemägi Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Tääksi külas. Ajalooliselt kuulus mägi Suure-Jaani kihelkonda. Tääksi ohvriallikas Tääksi Tõnni vakk Tääksi Hiiemägi Hiite Maja SA andmekogus. Tääksi Hiiemägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Tääksi Tõnni vakk

Tääksi Tõnni vakk on ohvrikivi Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Tääksi küla Hiiemäel. Ajalooliselt kuulus kivi Suure-Jaani kihelkonda. Tääksi ohvriallikas tõnnivakk Tääksi Tõnni vakk Hiite Maja SA andmekogus. Tääksi Tõnni vakk kultuurimälestiste riiklikus registris
Pringi ohvrimäe tammed

Pringi ohvrimäe tammed olid pühapuud Tartumaal Sangaste kihelkonna Pringi küla ohvrimäel. Pringi ohvrimäe ohvrikivi Pringi ohvrimäe tammed Hiite Maja SA andmekogus.
Pringi ohvrimäe ohvrikivi

Pringi ohvrimäe ohvrikivi on ohvrikivi Tartumaal Sangaste kihelkonna Pringi küla ohvrimäel. Pringi ohvrimäe tammed Pringi ohvrimäe ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus.
Diktaator (täpsustus)

Diktaator võib tähendada riiklikku ametikohta või piiramatu võimuga isikut riigis. Diktaator on tänapäevases mõttes piiramatu võimuga valitseja. Diktaator oli Vana-Rooma erakorraline riigiametnik. "Suur diktaator" on Charlie Chaplini film.
Sõsarsaarte tammed

Sõsarsaarte tammed on pühapuud Tartumaal Otepää kihelkonna Pühajärve külas keset Pühajärve asuval saarel. Sõsarsaarte tammed keskkonnaportaalis Sõsarsaarte tammed Hiite Maja SA andmekogus.
Sihva Kloostrisaare tammed

Sihva Kloostrisaare tammed on pühapuud Tartumaal Otepää kihelkonna Pühajärve külas Kloostrisaarel. Sihva Kloostrisaare tammed Hiite Maja SA andmekogus.
Kirbu Soka püha kivi

Kirbu Soka püha kivi on püha kivi Valga maakonnas Valga vallas Kirbu külas (endisel Võrumaal Karula kihelkonnas). Kirbu Soka püha kivi Hiite Maja SA andmekogus.
Juuru tammed

Juuru tammed on pühapuud Harjumaal Juuru kihelkonna Juuru alevikus. Juuru tammed keskkonnaregistris. Juuru tammed ancientsites.eu veebis.
Tonga lipp

Tonga lipp on Tonga Kuningriigi ametlik lipp. Praegune lipp võeti kasutusele 1864. aastal, kuid ametlikult kinnitati 4. novembril 1875. Punase kanga vardapoolses ülanurgas on valge ristkülik punase ristiga, arvatavalt on selle eeskujuks Suurbritannia punane merelipp (Red Ensign). Algselt (aastatel 1862–1864) oli Tonga lipp valge kangas punase ristiga, kuid selline lipp võeti kasutusele Punase Risti lipuna ning 1864. aastal Tonga lippu muudeti. Kui 1875. aasta Tonga lipp ametlikult kinnitati, lisati põhiseadusesse ka punkt, et Tonga lippu ei muudeta enam kunagi. Rist tähistab riigi kristlastest elanikkonda, valge on puhtuse värv ja punane sümboliseerib Jeesuse verd tema ristilöömisel ning näitab ka Tonga rahva ustavust temale. Kangal olev punane on Pantone värviskaala järgi PMS 186C. Tonga vapp Peaslee, Amos J. (1985). "Tonga". Constitutions of Nations. Lk 1577. DOI:10.1007/978-94-017-1147-0_13. ISBN 978-90-247-2905-0. Tonga lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Jana-Gana-Mana

"Jana-Gana-Mana" ('sina oled kõigi inimeste meelte valitseja') on India hümn. Selle algsete bengalikeelsete sõnade autor on Rabindranath Tagore. Hümn on kasutusel 1950. aastast. जन गण मन अधिनायक जय हे भारत भाग्य विधाता ! पंजाब सिंधु गुजरात मराठा द्राविड़ उत्कल बंग विंध्य हिमाचल यमुना गंगा उच्छल जलधि तरंग तव शुभ नामे जागे, तव शुभ आशिस मागे, गाहे तव जय गाथा । जन गण मंगलदायक जय हे भारत भाग्य विधाता ! जय हे, जय हे, जय हे जय जय जय जय हे ॥ Jana-Gana-Mana-Adhinayaka, Jaya He Bharata-Bhagya-Vidhata Punjab-Sindhu-Gujarata-Maratha Dravida-Utkala-Banga Vindhya-Himachala-Yamuna-Ganga Uchchhala-Jaladhi Taranga Tava Subha Name Jage Tava Subha Ashisa Mage Gahe Tava Jaya Gatha. Jana-Gana-Mangala Dayaka, Jaya He Bharata-Bhagya-Vidhata, Jaya He, Jaya He, Jaya He, Jaya Jaya Jaya, Jaya He
Ivan Tsetserski

Ivan Nikolajevitš Tsetserski (vene keeles Иван Николаевич Цецерский; sündinud 14. veebruaril 1967, Retšitsas Bresti oblastis Valgevene NSV-s) on Venemaa poliitik ja sõjaväelane (alampolkovnik), 16. aprillist 2009 Pihkva linnapea. Tsetserski sündis tööliste perekonnas. Pärast kooli lõpetamist astus ta Grodno kultuurhariduskooli ning selle järel Lvivi kõrgemasse sõjaväekooli. 1989. aasta augustist 1996. aasta veebruarini teenis Tsetserski 76. Tšernigovi õhudessantväediviisis, mis paikneb Pihkvas. Algselt oli ta 2. langevarjurite dessantroodu komandöri asetäitja poliitalal, 1990. aastast 104. langevarjurite dessantpolgu komsomolikomitee sekretär, 1991. aasta detsembrist kasvatustöö osakonna kultuurharidustöö ühenduse juhataja abi. Ivan Tsetserski osales praktiliselt kõigis õhudessantväediviisile antud eriülesannetes ning on autasustatud Suvorovi medaliga. 1996. aasta veebruarist 2006. aasta märtsini juhtis Tsetserski Pihkva garnisoni ohvitseride maja. 2000. ja 2001. aastal tunnistati Pihkva ohvitseride maja Leningradi sõjaväeringkonna parimaks kultuuriasutuseks. Pikaajalise sõjalis-patriootliku töö eest sõjaväelaste ja tsiviilnoorsooga kanti ohvitseride maja raamatusse "Kuulsate tegude kuldne kroonika Pihkva linna 1100. aastapäevaks". Kõrgete näitajate eest sõjaväe kultuurharidustöös ja ohvitseride maja kollektiivi oskusliku juhtimise eest pälvis Tsetserski alampolkovniku auastme. 1998. aastal valiti ta esmakordselt Pihkva linnaduuma saadikuks. 2000. aastal lõpetas Tsetserski kiitusega Moskva ühiskonnateaduste ülikooli õigusteaduskonna. Õigus- ja juhtimisakadeemias loeb ta munitsipaalõiguse kursust. 2007. aasta märtsis valisid Pihkva linnaduuma liikmed ta aselinnapeaks, 16. aprillil 2009 aga linnapeaks (vahetades välja Jan Vjatšeslavovitš Luzini), olles ühtlasi linnaduuma eesistuja. 16. märtsil 2012 valiti ta tagasi linnapea ametisse. Tsetserski kuulub parteisse Ühtne Venemaa. Ivan Tsetserski on abielus, tal on kaks last. Ivan Tsetserski Pihkva linna kodulehel Tsetserski portaalis PLN
Raela Hiiemägi

Raela Hiiemägi oli hiiemägi Harjumaal Rapla kihelkonna ja Rapla valla Raela külas. Hiiemägi oli Hiie talu juures maastikul veidi kõrgem paik kuni 1970. aastani, mil uue elamu rajamisel tasandas buldooser reljeefi. Tänapäeval ei ole hiiemägi maastikul enam eristatav. Kultuurimälestiste riiklik register – 12144 Ohverdamiskoht "Hiiemägi" Raela Hiiemägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Ohekatku tamm

Ohekatku tamm on pühapuu Harjumaal Rapla kihelkonna Ohekatku külas. Ohekatku hiiemägi Ohekatku tamm keskkonnaregistris Ohekatku tamm kultuurimälestiste riiklikus registris
Raikküla valla lipp

Raikküla valla lipp on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Raikküla valla lipp. Lipp kinnitati 12. juunil 1997, kuid lipu sünnipäevaks peetakse 19. oktoobrit 1997. Ristkülikukujuline lipp on jaotatud horisontaalselt kolmeks laiuks, ülemine ja alumine on valged, keskmine laid aga roheline. Valged laiud on 1,5 ühikut ja roheline 4 ühikut lai. Rohelise laiu keskel on kollane ristikuleht. Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm, ning laiuse ja pikkuse suhe on 7:11. Roheline tähendab noorust ja lootust, looduslähedust ja valla elanike põhitegevust – põllumajandust. Kollane ristikuleht sümboliseerib samuti põlluharimist ja karjakasvatust – kohaliku rahva põlist elatise ja jõukuse allikat. Kolm ristikulehe südamekujulist haru meenutavad ka valla kolme peamist keskust – Purku, Raikküla ja Tamme küla. Ristikuleht on ühtlasi ristiusu jumaliku kolmainsuse sümbol. Valge on Raikküla valla paese pinnase võrdkuju. Raikküla valla vapp Raikküla valla sümboolika valla kodulehel Raikküla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Märjamaa ohvripärn

Märjamaa ohvripärn on pühapuu Läänemaal Märjamaa kihelkonnas Märjamaa alevis. Märjamaa ohvripärn keskkonnaregistris.
Karl Volbrück

Karl Volbrück (2. veebruar 1877 Kuimetsa – 3. september 1919 Irboska) oli Tallinna tselluloosivabriku töölisaktivist ja ametiühingutegelane. Karl Volbrück hukati 3. septembril 1919 Irboska veretöö käigus. Tema tütar oli töölisliikumise tegelane Helene Veltson (1902–1977). Paberiveskist kombinaadiks Tallinn 1966 Paberiveskist kombinaadiks Tallinn 1966 http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=8&iid=200250769594&img=eaa1211_001_0000134_00165_m.png&tbn=1&pgn=9&prc=100&ctr=0&dgr=0&lst=2&hlx=&hly=&hlw=&hlh=&hash=e4658284876d441e65728980ea983bd3 http://www.ra.ee/fotis/index.php?type=2&id=93374
Eha Komissarov

Eha Komissarov (sündinud 25. mail 1947 Võrus) on eesti kunstiteadlane ja kuraator. Ta lõpetas aastal 1965 Tallinna 7. Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloo erialal. Aastast 1973 töötab ta Eesti Kunstimuuseumis, sealhulgas aastast 1992 ekspositsiooniosakonna juhatajana; lisaks on ta aastast 1989 olnud Galerii Vaal kunstiekspert. Ta on aastast 1992 AICA ja aastast 1993 Eesti Kunstnike Liidu liige. 1987 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (artikkel “Sügisnäitusest – põhitähelepanuga maalil” ja üldine edukas kriitikategevus) 1994 Kristjan Raua preemia 1997 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia (kuraatoritegevus 1997. aastal, projekt "Persona" Rotermanni soolalaos) 2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2013 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (näituse "Mood ja külm sõda" kureerimine) 2015 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali elutööpreemia (aastakümnetepikkuse silmapaistva kuraatoritöö eest Eesti kunsti- ja muuseumiväljal. Ta on pühendunud professionaalina näitusepraktika arendaja, laia haardega teravapilguline kunstiajaloo kaanonite ümberhindaja ja -kirjutaja ning kirglik kaasaegse kunsti eest võitleja. Mitmete põlvkondade juhendaja, inspireerija ja eeskuju) 2020 Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia (pikaaegne särav kuraatoritegevus ja 2019 KUMUs toimunud näitus „Kunstnikud kogudes“) 2021 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (elutööpreemia) Tema abikaasa on Raimo Seljamaa, lapsed Johan-Elias Seljamaa ja Elo-Hanna Seljamaa. Tema vend Kalju Komissarov oli näitleja, teatri- ja filmilavastaja, vend Koit Komissarov on arhitekt. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Eha Komissarov: muuseum on koht kaunishingedele". Postimees. 6. veebruar 2016. Eha Komissarov Eesti Teadusinfosüsteemis Eha Komissarov: ikka kunstist
Kihelkonna politseikohus

Kihelkonna politseikohus oli aastatel 1818-1888 Eestimaa kubermangus tegutsenud politseikohus. Kohus oli allutatud kubernerile. Kohtu vaatas läbi mõisapolitsei ja valla ametimeeste tegevuse kohta esitatud kaebuseid. Kohtu moodustasid haagikohtunik, kes oli ühtlasi eesistuja, ja 2 kaasistujat, kelle valis kirikukonvent mõisnike hulgast. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 219.