laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kautla järv

Kautla järv (ka Kautla Saarejärv, 1. Kantjala järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Kõrvenurga külas. Veekogu pindala on 4,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 957 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kutniku järv

Kutniku järv (ka Kõrvenurga Soojärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 742 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Paista järv

Paista järv on järv Harju maakonnas Kose vallas Kiruvere külas. Veekogu pindala on 3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 821 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Hiieveski järv

Hiieveski järv (ka Hiieveski paisjärv, Hiieveski veehoidla) on järv Harju maakonnas Kose vallas Kiruvere ja Kõrvenurga külas ning Ardu alevikus. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1334 m. Järv on paisutatud Hiieveski ojale. Järve suubub Hiie oja. Hiieveski järv. Keskkonnaregister, vaadatud 22.03.2021. Hiieveski järv keskkonnaportaalis
Kautla Mudajärv

Kautla Mudajärv (ka Mudajärv, Kungla järv, 2. Kantjala järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Kõrvenurga külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 301 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vibujärv

Vibujärv on järv Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas Kodru rabas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1095 m. Veekogu juurest läheb mööda Kodru raba matkarada. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Roosna järv

Roosna järv (ka Vanaveski järv, Vanaveski allikajärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Jõgisoo külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 838 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Savalduma järv

Savalduma järv (ka Savalduma karstijärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Savalduma külas. Veekogu pindala on 9,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3568 m. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Piisupi järv

Piisupi järv on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Piisupi külas. Veekogu pindala on 5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1341 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Võhmetu järv

Võhmetu järv (ka Võhmetu Suurjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Võhmetu külas. Veekogu pindala on 9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2039 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mardihansu järv

Mardihansu järv on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Võhmetu külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1175 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lemküla järv

Lemküla järv (ka Lemmküla järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Lemmkülas. Veekogu pindala on 6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1368 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Süsijärv

Süsijärv on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Piisupi külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 506 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kukejärv

Kukejärv on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Võhmetu külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 350 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Nõmme järv (Kose vald)

Nõmme järv (ka Nõmmjärv, Järvesilla järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Kõrvenurga külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 456 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Matsimäe Kaanjärv

Matsimäe Kaanjärv (ka Kaanjärv, Seli Kaanjärv, Võõbu Kaanjärv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Võõbu külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 725 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vahessaare järv

Vahessaare järv on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Võõbu külas. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 843 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Matsimäe Pühajärv

Matsimäe Pühajärv (ka Pühajärv, Seli Pühajärv, Võõbu Pühajärv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Võõbu külas. Veekogu pindala on 5,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 882 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tartussaare Eesjärv

Tartussaare Eesjärv (ka Eesjärv, Tartusaare järv, Ratassaare Eesjärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 568 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tartussaare Tagajärv

Tartussaare Tagajärv (ka Tagajärv, Kihmjärv, Kihmajärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas. Veekogu pindala on 10,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2392 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Malev (film)

"Malev" on Eesti film aastast 2005. Film näitab humoorikalt eestlasi 13. sajandi Euroopa poliitikas. Filmi alapealkiri on "Läti Henrik valetas!", mis viitab Läti Henriku kroonikale. Filmi maailmaesilinastus toimus Usbekistani pealinnas Taškendis 5. augustil 2005. Eestis jõudis "Malev" kinodesse sama aasta 9. septembril. Ott Sepp – Uru Uku Uusberg – Tugis Argo Aadli – Leholas Mirtel Pohla – Ilge Märt Avandi – Jūrmala foogt Hippolyt Raivo E. Tamm – piiskop Albert Sergo Vares – Läti Hendrik Ain Mäeots – Lembitu Üllar Saaremäe – vend Wolfram Mait Malmsten – vend Wismuth Anti Kobin – Manivalde Merle Jääger – Lembela 2005. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 14 637 inimest. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2013. Vaadatud 14. septembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Koduleht Malev andmekogus IMDb (inglise) Jaan Ruusi artikkel "“Malev” kui Delfi jututuba" Eesti Ekspressis "Malevas" on eestlased pigem need head tegelased. Pärnu Postimees, 5. oktoober 2005 Olev Remsu. “Malevas” pulli ei saanud. Sirp, 9. september 2005 Karl Martin Sinijärv. “Malevas” pulli ei saanud. Sirp, 7. oktoober 2005
Tõugujärv

Tõugujärv (ka Tõugu järv, Paljassaare raba laugas) on järv Järva maakonnas Järva vallas Kaalepi külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1603 m. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vahakulmu järv

Vahakulmu järv (ka Vahakulmu paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Vahakulmu külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1171 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Moe paisjärv

Moe paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Loksu, Lokuta ja Moe külas. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1682 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Maidla järv

Maidla järv (ka Maidla paisjärv) on paisjärv Harju maakonnas Saue vallas Maidla külas. Veepeegli pindala on 4,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 771 m. "Maidla järv". Keskkonnaportaal. 28.02.2017. Vaadatud 11.07.2021.
Emma Smith

Kirjaniku kohta vaata artiklit Emma Smith (kirjanik). Emma Hale Smith Bidamon (10. juuli 1804 Harmony Township – 30. aprill 1879 Nauvoo House) oli Joseph Smithi esimene naine, üks viimse aja pühade liikumise liidritest liikumise algaastail.
Dümmer

See artikkel räägib järvest Alam-Saksimaal. Mecklenburg-Vorpommerni järve kohta vaata artiklit Dümmer See. Dümmer või ametlikult Dümmer See on suur järv Alam-Saksimaa lõunaosas (Saksamaal). Selle pindala on 13,5 km², suurim sügavus on 1,5 m ja keskmine sügavus on 1 m. Järve kõrgus merepinnast on 37 m. Dümmer on populaarne veespordikeskus, kuid ka oluline veelindude biotoop ja paikneb vööndis, mida eriti sageli külastavad rändlinnud. Suur osa selle kaldast on looduskaitseala. Dümmer paikneb 1,2 km² suurusel Dümmeri liivikul. 2,5 km läänes hakkab kerkima Dammer Berge, mis lõpuks jõuab kõrguseni 145 m. Järve ümber on sood (Niedermoore) ja rabad (Hochmoore). Järv asub Dümmeri looduspargis, mille pindala on veidi alla 500 km² ning kus Dammer Berge ja Stemweder Berg moodustavad maastiku kesksed elemendid. Järve avavesi kuulub täielikult Diepholzi kreisi, kuid selle läänerannikul ulatub Vechta kreis kuni tammiotsani. Dümmerlohauseni juures ulatub kreisi piir mõne meetrini kaldajoonest. Hunte jõe suudmest edelas ulatub Osnabrücki kreisi territooriumi tipp poole kilomeetrini järvest. Kuigi Diepholzi kreis kuulus Hannoveri kuurvürstkonda 1585. aastast (Diepholzi krahvkond) ja 1582. aastast (Hoya krahvkond), kuulus Vechta kreisi territoorium sajandeid Münsteri piiskopkonda ja sai Oldenburgi osaks alles 1803. aastal pärast Saksamaa mediatisatsiooni. Seega loetakse seda Oldenburger Münsterlandi osaks. Dümmer on Steinhuder Meeri järel suuruselt teine järv Alam-Saksimaal. Oma 13,5 km² veepeegli pinnaga – pindala ringvalli sees, sealhulgas mudavöönd, on 16 km² – ja maksimaalse veesügavusega vaid 1,5 m on see hea ujumiseks ja veespordiks. Madal järv oma tasaste randadega lääne- ja idakaldal on põhjast lõunasse kuni 5 km pikk ja läänest itta kuni 3,4 km lai. Järve läbib Hunte jõgi, mis lahkub järvest mitme haruna, millest suurim ei ole Hunte, vaid Lohne. Teised harud on Grawiede ning tehislikud Wätering, Dorflohne, Schoddenlohne ja Ompteda kanal. Vaid 13 km järvest põhjas ja 3 km Diepholzist põhjas kõik Hunte harud taasühinevad. Kalarikkas järves, mis on ka lindude pesitsus- ja puhkepaigaks, on mitmesugust taimestikku ja loomastikku, mistõttu on järve lääne- ja lõunakallas kaitse alla võetud. Kuigi järv on keskmiselt vaid umbes meeter sügav, kindlustavad väga rikkalikud allikad ja Hunte ise selle, et veetase on suhteliselt ühtlane. Varem põhjustasid need lätted koos tavaliste tugevate vihmasadudega üleujutusi, nii et 1940. aastatel algasid tööd kaitsevallide ehitamiseks järve ümber. Aastatel 1941–1945 kasutati selleks suuresti võõrast sunnitööd. Maaparandus ja iga-aastaste üleujutuste kadumine tõid kaasa vetikate vohamise järves ja seetõttu enamiku organismide hapnikupuuduse. Madal veetase oli tingitud raskest mudastumisest, mis oli ka järve vallitamise tulemus. Mitme luku abil oli võimalik kõrgvee taset kunstlikult kontrollida ilma loodust eriti häirimata. Sellest hoolimata kannatab Dümmer intensiivse põllumajanduse põhjustatud toitainete rohkuse all. Dümmeri kallastelt on leitud neoliitikumi asustuse jälgi.
Emma Smith (kirjanik)

Emma Smith (21. august 1923 Cornwall – 24. aprill 2018 Putney) oli inglise romaanikirjanik. „Maidens’ Trip“ (1948) (MacGibbon & Key, London 1948) ISBN 978-1-408-80125-3 „The Far Cry“ (1949) ISBN 978-1-903-15523-3 „The Opportunity of a Lifetime“ (1978) ISBN 978-0-241-89976-2 „The Great Western Beach: A Memoir of a Cornish Childhood Between the Wars“ (2008) ISBN 978-0-747-59591-5 „As Green as Grass: Growing Up Before, During & After the Second World War“ (2013) ISBN 978-1-408-83563-0 „Emily, The Travelling Guinea Pig“ (1959) „Out of Hand“ (1963) ISBN 3-536-01534-4 „Emily's Voyage“ (1966) „No Way of Telling“ (1972) ISBN 978-0-370-01236-0 „A Surplus of Lettuces“ (1977) „Mackerel in Misfits“ (1984) „Village Children: A Soviet Experience“ (1982) "Emma Smith obituary" [Emma Smithi nekroloog]. The Times. 2. mai 2018. Vaadatud 2.05.2018. Teose „Maidens’ Trip“ eest. Teose „The Far Cry“ eest. "When life was a beach" (inglise). TheGuardian.com. 31. mai 2008. Vaadatud 26.07.2018.
Veelikse järv (Pärnumaa)

Veelikse järv (ka Veelikse paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Veelikse külas. Veekogu pindala on 2,7 ha ja kaldajoone pikkus 1187 m. Veelikse järve ujumisala Veelikse järv. Keskkonnaportaal, vaadatud 30.07.2023.
1120. aastad

1120. aastad 1120. aastad on aastad 1120–1129 pKr. Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Kümnendid: 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad - 1120. aastad - 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad Aastad: 1120 1121 1122 1123 1124 1125 1126 1127 1128 1129 ... ... ... ...
Raidla kruusakarjäär

Raidla kruusakarjäär on järv Pärnu maakonnas Tori vallas Suigu külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 950 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Nõmme paisjärv

Nõmme paisjärv on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Saarde külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 649 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lavassaare veehoidla

Lavassaare veehoidla on veehoidla Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Lavassaare alevis. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1211 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Aeli järv

Aeli järv (ka Aela järv, Aeljärv, Väike Kuimetsa järv) on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas. Veekogu pindala on 9,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1328 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Bassum

Bassum on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. See asub umbes 35 km Diepholzist kirdes ja 25 km Bremenist lõunas. Linna pindala on 169 km². 31. detsembril 2015 elas seal 15 768 inimest. Elisabeth Wiedemann (1926–2015), Saksa näitleja Tessa Hofmann (1949–), Armeenia ajaloolane ja sotsioloog Hans-Hermann Sprado (1956–2014), Saksa ajakirjanik ja kirjanik, aimeajakirja P.M. toimetaja ja väljaandja Ulf Schirmer (1959–), Saksa dirigent, Leipzig Opera muusikadirektor Roman Fricke (1977–), Saksa kõrgushüppaja, võistles Ateena olümpiamängudel 2004 Christian Schulz (1983–), Saksa jalgpallur Konstantin Wecker (1947–), laulukirjutaja Herbert Zimmermann (1917–1966), ohvitser Teises maailmasõjas, Saksamaa-Ungari 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste jalgpallimängu raadioreporter Bassumi raudteejaam Bramstedt bei Syke raudteejaam Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.bassum.de
Roosna-Alliku Allikajärv

Roosna-Alliku Allikajärv (ka Allikajärv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Roosna-Alliku alevikus ja Allikjärve külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1496 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Roosna-Alliku Vanaveski järv

Roosna-Alliku Vanaveski järv (ka Vanaveski järv, Roosna-Alliku veskijärv, Vanaveski pais, Eipre paisjärv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Roosna-Alliku alevikus. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2044 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
1110. aastad

1110. aastad 1110. aastad on aastad 1110–1119 pKr. Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Kümnendid: 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad Aastad: 1110 1111 1112 1113 1114 1115 1116 1117 1118 1119 ... ... ... ...
Vissuvere järv

Vissuvere järv (ka Tuulisilla järv, Tulisilla järv) on järv Järva maakonnas Türi vallas Saueaugu külas. Veekogu pindala on 8,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1327 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Millimäe tiik

Millimäe tiik (ka Milimäe tiik) on järv Järva maakonnas Türi vallas Vissuvere külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1043 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sulingen

Sulingen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. See asub umbes 30 km Diepholzist idas ja 45 km Bremenist lõunas. Linna pindala on 110,61 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 681 inimest. Joniškis, Leedu Liesel Westermann (1944–), Saksa kettaheitja Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.sulingen.de
Röamäe järv

Röamäe järv on järv Järva maakonnas Paide vallas Eivere külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1633 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
1100. aastad

1100. aastad 1100. aastad on aastad 1100–1109 pKr. Sajandid: 10. sajand - 11. sajand/12. sajand - 13. sajand Kümnendid: 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad - 1100. aastad - 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad Aastad: 1100 1101 1102 1103 1104 1105 1106 1107 1108 1109 ... ... ... ...
Purdi järv

Purdi järv (ka Koordi järv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Kirisaare külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 485 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lalli Suurlaugas

Lalli Suurlaugas (ka Suurlaugas, Palasi järv) on järv Rapla maakonnas Kehtna vallas Palasi külas. Veekogu pindala on 7,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2509 m. Järves on neli saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tõllassaare karjäär

Tõllassaare karjäär on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kullimaa külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1326 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kellissaare karjäär

Kellissaare karjäär (ka Kellisaare karjäär) on tehisjärv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Mädara külas. Veekogu pindala on 3,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1942 m. Järv on moodustunud endise liivakarjääri alale. Järvest möödub Oandu-Ikla matkatee. Järve ääres on RMK rajatud lõkkekoht. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. Loodusega koos. Kellissaare lõkkekoht
Aluste kruusakarjäär

Aluste kruusakarjäär on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Aluste külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 675 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lungu paisjärv

Lungu paisjärv on järv Järva maakonnas Türi vallas Lungu külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 529 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lokuta paisjärv

Lokuta paisjärv on järv Järva maakonnas Türi vallas Lokuta külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 589 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Laagri paisjärv

Laagri paisjärv on järv Järva maakonnas Türi vallas Lokuta külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 461 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
BBA

BBA on lühend ingliskeelsest terminist Bachelor of Business Administration, mis tähistab kõrghariduse esimest astet ehk ärijuhtimise bakalaureuse kraadi. Õppe nominaalkestus on valdavalt kolm aastat, maht 120 ainepunkti (AP), erandina kuni neli aastat, maht 160 AP. Enne 1. juunit 2002 registrisse kantud bakalaureuseõppe õppekavade peamine eesmärk oli arendada teoreetilisi teadmisi ja oskusi tööks valitud alal ning õppekava täitmine annab õiguse töötada kõrget kvalifikatsiooni nõudval ametikohal. Nimetatud õppe nominaalkestus on valdavalt neli aastat. Ülikooli kehtestatud tingimustel ja korras võib enne 1. juunit 2002 registrisse kantud bakalaureuseõpet arvestada magistriõppe osana. Õppe lõpetanud isikule antakse diplom (rohekaskollasel plangil, tähis L; enne 1. juunit 2002 registrisse kantud õppekavade puhul sinisel plangil, tähis B), mis tõendab bakalaureuseõppe õppekava täitmist. Haridusministeeriumi kodulehel olev Eesti kõrgharidussüsteemi kirjeldus
Kolu tiik

Kolu tiik (ka Kõltsi karjääri järv) on järv Järva maakonnas Türi vallas Kolu külas. Veekogu pindala on 6,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1043 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jalametsa järv

Jalametsa järv on järv Järva maakonnas Järva vallas Jalametsa külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1696 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Roosna-Alliku Tehisjärv

Roosna-Alliku Tehisjärv (ka Tehisjärv, Roosna-Alliku tehisjärv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Allikjärve külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 796 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Raudtee karjäär

Raudtee karjäär on järv Pärnu maakonnas Tori vallas Selja külas. Veekogu pindala on 11,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4271 m. Järves on 8 saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Selja tiik

Selja tiik on järv Pärnu maakonnas Tori vallas Selja külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1139 m. Järves on kolm saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Syke

Syke on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Linn asub umbes 20 km Bremenist lõunas. Linna pindala on 114,22 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 219 inimest. Syke raekoda Andreas Frömberg (1954–), skulptor Gabriele Ullrich (1960–), kirjanik Rudi Carrell (1934–2006), Hollandi laulja ja meelelahutaja Reinhold Beckmann (1956–), telesaatejuht ja jalgpallikommentaator, käis Sykes koolis Baba Saad (1985–), räppar Timo Perthel (1989–), jalgpallur, mängis nooruses klubis TuS Syke Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.syke.de
Kodesmaa Selja tiik

Kodesmaa Selja tiik (ka Selja tiik, Edasi järved, Langermaa tiik) on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kodesmaa külas. Veekogu pindala on 2,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 936 m. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Aleksander Rei

Aleksander Rei (24. jaanuar 1900 Uuemõisa vald – 6. november 1943 Ussollagi vangilaager, Permi oblast) oli Eesti poliitik, I Riigivolikogu liige. Aleksander Rei kuulus Saaremaa Põllumeestekogudesse aastatel 1930–1934. Initsiaalide kokkulangevuse tõttu on A. Reid vahel segi aetud sotsialist August Reiga. Uuemõisa VTÜ asutajaliige ja juhatuse liige Uuemõisa vallavanem Pöide vallavanem Saaremaa maavolinik Põllutöökoja liige Pöide põllumeeste konvendi esimees Rahvuskogu liige I Riigivolikogu liige (39. valimisringkond) Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, (24. veebruar 1938) "Meie parlament ja aeg (okupatsiooniaastad)". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2012. Vaadatud 4. septembril 2014. "Saare maakonna ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuli 2017. Vaadatud 4. septembril 2014. "Teenetemärkide kavalerid". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. september 2014. Vaadatud 4. septembril 2014.
Potsepa karjäär

Potsepa karjäär on järv Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Kõima külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1001 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.