laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kopraraja õpperada

Kopraraja õpperada on Tipu külas Põhja-Sakala vallas Viljandimaal asuv õpperada. Koprarada on 1,8-kilomeetrine õpperada Soomaa rahvuspargis. Õpperada saab alguse Soomaa rahvuspargi külastuskeskuse kõrvalt. Rajal olles saab jalutada läbi kuusiku, sõnajala-kaasiku ja lodumetsa, lõpuks jõuab rada välja Mardu oja äärde. Õpperaja infotahvlitelt saab teavet kobraste ehituskunsti kohta. Rajale pääseb ka lapsevankri ja ratastooliga. Invaraja pikkus on 660 meetrit. Talvel ja kevadel võib rada olla üleujutatud. Koprarajal matkates on võimalik näha üleujutavaid luhtasid, kopraasurkonda, lammimetsa. "Loodusega koos". Vaadatud 06.10.2017.
Sopa allika õpperada

Sopa allika õpperada on Norra külas Järva vallas Järvamaal asuv õpperada. Raja pikkus on natuke üle 430 meetri. Läbimiseks kulub paarkümmend minutit. Raja lõpus asub Sopa allikas, mis on Eesti sügavaim allikas (4,8 meetrit). Allikas on nime saanud kunagise Sopa talu järgi. RMK. "Loodusega koos". Vaadatud 06.10.2017. "Loodusesõber". Vaadatud 06.10.2017. "Puhkus Eestis". Vaadatud 06.10.2017.
Norra mõisa matkarada

Norra mõisa matkarada on Järva vallas Järvamaal asuv matkarada. Norra mõisa matkarada on 1,2 kilomeetrit pikk ja asub Norra külas. Rajal on 1 suur infotahvel, 1 väike infotahvel, 1 viit ja 5 silda. Rada algab ja lõppeb suure infotahvli juures, mis asub Norra allikajärve juures, ning selle läbimiseks kulub umbes 30 minutit. Liikuda tohib ettevalmistatud rajal ainult jalgsi. Matkarajal on telkimine ja lõkke tegemine keelatud. Raja lähedal on Norra mõisa park koos vääriselupaigaga, Norra allikajärv ja Norra oja. RMK. "Loodusega koos". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2017.
Riisa õpperada

Riisa õpperada on õpperada Soomaa rahvuspargis asuvas Riisa rabas, halduslikult Pärnumaal Tori vallas Riisa külas. 4,8 km pikkune õpperada kulgeb läbi raba ja rabaäärse metsa. Raja ääres asuvad puhkekohad, laukad, raba tutvustavad infotahvlid ja kuivkäimla. Rajal asuvast vaatetornist saab näha raba vaadet.. Raja lähedale jääb juba kiviajal asustatud Riisa küla ja Navesti jõgi. Rada on võimalik läbida jalgsi, lapsevankriga ja ratastooliga läbitav invarada on põhirajast lühem (1,22 km). Sügisel saab rabast marju korjata, seal kasvavad murakad, kukemarjad, sinikad, mustikad ja jõhvikad. RMK. "Riisa õpperada". Vaadatud 6.10.2017. Keskkonnaamet. "Soomaa" (PDF). Vaadatud 6.10.2017. Eesti Loodus. "Riisa" (PDF). Vaadatud 6.10.2017.
Simisalu-Matsimäe loodusrada

Simisalu-Matsimäe loodusrada asub Järva vallas Järvamaal. Simisalu-Matsimäe loodusrada on 7,5 km pikk. Rada algab Simisalu loodusmaja juurest. Rajal on 16 huvipunkti-infoalust. Rajast 3 km kulgeb mööda laudteed. Matsimäe-poolses otsas on RMK Matsimäe karjääri lõkkekoht. Raja äärde jäävad: Simisalu väljamägi, Kollasaare väljamägi, Kongissaar, Ohusilla mägi, Seli järv, Seli raba, Matsimäe oos, Kaanjärv, Pühajärv. "Simisalu-Matsimäe loodusrada (7,5 km)". Vaadatud 6.10.2017. "SIMISALU-MATSIMÄE LOODUSRADA" (PDF). Vaadatud 6.10.2017.
Saarjõe õpperada

Saarjõe õpperada asub Türi valla, Põhja-Pärnumaa valla ja Järva valla aladel. Rajale pääseb Metsavenna lõkkekohast ja Saeveski metsaonni juurest. Õpperada kulgeb Saarjõe kallastel. 8-kilomeetrise raja läbimiseks peaks varuma piisavalt aega, et jälgida ka infotahvleid, ja aastaajast lähtuvalt sobivad jalanõud (rada võib märg olla). Rajal võib näha koprakäike. Raja alguses on lõkkekoht, kus võib koguda infot metsavendade eluolu kohta. Rada on tähistatud sinise värviga puutüvedel. Õpperajal on Balti jääpaisjärve luited, mida rahva seas tuntakse Kabelimägedena. Rajal saab näha eri metsakooslusi ja pärandkultuuri objekte. Keskkonnaamet. "Saarjõe maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2014-2023" (PDF). Vaadatud 6. oktoober 2017. RMK. "Loodusega koos". Vaadatud 6. oktoober 2017. NordicRent. "RMK Vanapagana metsamaja". Vaadatud 6. oktoober 2017.
Öördi õpperada

Öördi õpperada on Soomaa rahvuspargis Iia külas Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas asuv õpperada. Öördi õpperada on 2,4 kilomeetrit pikk ning juhatab Öördi järveni, mis on Soomaa ainus järv. See on jäänukjärv kunagisest jääjärvest. Järve pindala on 4,4 ha. Öördi raba on tekkinud sügavaveelise järve kinnikasvamisest ning raba turbalasund ulatub 9,5 meetri sügavusele. Öördi õpperaja peamisteks vaatamisväärsusteks on Öördi raba ja Öördi jäänukjärv. Matkaraja alguses on lõkkeplats ning parkla. Liina Laanemets, Merike Palginõmm, Meelis Suurkask, Reet Vaiksalu (2016). "Soomaa Rahvuspark" (PDF). Vaadatud 6.10.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Öördi õpperada (2,4 km)". Vaadatud 6.10.2017.
Lemmjõe keelemetsa õpperada

Lemmjõe keelemetsa õpperada on Soomaa rahvuspargis Põhja-Sakala vallas Viljandimaal asuv õpperada. Lemmjõe keelemetsa õpperada on 5,8 km pikkune, kulgedes mööda Raudna jõe kaldast kuni Lemmjõe ühinemiskohani. Edasi läheb rada mööda Lemmjõe kallast ja lõpeb Kuusekääral. Õpperaja ääres võib kohata kobraste tegutsemise jälgi. Rada on pinnasrada, mis on üleujutusperioodil ületamatu. Raja ujutavad üle Keelemetsa jõed. Lemmjõe keelemets on lammimets, mis on haruldane ja mujalt Euroopast kadunud. Õpperajal on telkimis- ja matkavõimalus ning lõkkekoht. Õpperaja üks vaatamisväärsusi on Lemmjõe tamm, mis on Soomaa rahvuspargi ainus kaitsealune üksikobjekt. Tamm on 200 aasta vanune, 23 m kõrge ja ümbermõõduga 470 cm. Lemmjõe tamme peetakse Sooma tekkeloo alguseks. "Lemmjõe keelemetsa õpperada (5,8 km)". "Lemmjõe keelemetsa õpperada, tamm" (PDF). Kaldur, Marko (2016). Avasta Soomaa. Tänapäev.
Võlingi allika matkarada

Võlingi allika matkarada asub Järvamaal Järva vallas Endla looduskaitsealal. Võlingi allika matkaraja pikkus edasi-tagasi kõndides on 2,4 kilomeetrit, rajal on kaks laudteelõiku ning osa rajast on kaetud hakkpuiduga. Matkarajal matkates saavad matkajad infot neljalt eri infotahvlilt. Rajal on telkimisvõimalus kuni kuuele telgile ja lõkketegemise koht koos varjualuse ja kolme pingiga, olemas on ka käimla. Lõkkeplatsini, mis asub matkaraja alguses, saab ligi ka ratastooli ja lapsevankriga. Matkaraja muudes osades peale lõkkealuse tuld teha on keelatud. Lõkkeplatsile tuleb kaasa võtta oma küttematerjal, kohapeal lõkkepuid ei ole. Talvisel ajal lõkkeplatsi lumest ei puhastata, küll aga tehakse juurdepääsuteele matkarajale lumetõrjet. Kevadise ja talvise suurvee ajal võib osa rajast olla läbimatu; ka muul ajal võib rada olla märg, kuna tegu on karstialaga. Matkaraja laudteed ja teekatet uuendatakse 2015.–2018. aastal. Raja äärde jäävate allikate vesi on pärit Pandivere kõrgustikult. Lisaks Vilbaste allikarühmale, mille koosseisu Võlingi allikas kuulub, asub piirkonnas veel allikarühmi. Võlingi allika matkarajal on laudteelõigud, millel kõndides näeb matkaja aruniitu. Matkaraja äärde jääb eri tüüpi allikaid: Võlingi langeallikas ja Vilbaste tõusuallikad. Niidul kasvab eri liike käpalisi. Võlingi jões elab ka eri liike kalu, nende seas jõeforellid ning võldased. Võlingi allikas, millest saab alguse Võlingi oja, kuulub Vilbaste allikarühma. Ühes sekundis voolab Võlingi allikast välja 220 liitrit vett. Matkarada on mõeldud loodusmatkajatele, aga ka ürituste korraldamiseks. Kui matkarajale soovitakse sõita maastikuautoga või soovitakse matkarajal korraldada enam kui 20 osalejaga üritus, tuleb eelnevalt luba saada Keskkonnaametilt, kes on kaitseala valitseja. Kaitseala territooriumile jäävad nii Endla järv kui ka Sinijärv, kus kalastamine on lubatud vaid kalastuskaardi omanikele. Võlingi matkarada on osa RMK Peraküla-Aegviidu-Ähijärve 820 kilomeetri pikkusest matkateest. "Elamus Järvamaa allikaretkelt". Sekretär.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 6.10.2017. Vaadatud 6.10.2017. Delfi. "Ratastooli ja lapsekäruga saab rappa ja metsa". Delfi.ee. Vaadatud 6.10.2017. RMK. "Võlingi allika matkarada". Loodusega koos. Vaadatud 6.10.2017.
Kodru raba matkarada

Kodru raba matkarada (ka Tammsaare–Järva-Madise loodusrada) on Järva vallas Järvamaal asuv matkarada. Kodru raba matkarada on 5,2 kilomeetri pikkune laudrada ja selle läbimisaeg on umbes 2 tundi. Laukarikka Kodru raba keskel asub 1,7 hektari suurune Vibujärv. Raba ümbritsevad salumetsalised soosaared ehk väljamäed ja nendevahelised soosillad. Matk algab Tammsaare muuseumi juurest, kust teekond kulgeb üle endiste heina- ning karjamaade ja üle Kodru raba Järva-Madise kiriku juurde. Rada on läbitav ainult jalgsi või suuskadel. Laudteed on 4,4 km. Rajal on kaks suurt infotahvlit raja skeemi ja üldinfoga ning 11 huvipunkti-infoalust. Rabas ja selle ümbruses on romaani "Tõde ja õigus" tegevuspaigad. RMK. "Loodusega koos". Vaadatud 6. oktoober 2017. "Puhka Eestis". Vaadatud 6. oktoober 2017.
Karel Kolář

Karel Kolář (16. detsember 1955 Jindřichův Hradec – 4. oktoober 2017) oli Tšehhoslovakkia kergejõustiklane, jooksja.
Povorino rajoon

Povorino rajoon (vene keeles Поворинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Povorino linn. Rajoon piirneb põhjas Borissoglebski linnaringkonnaga, kirdes Saratovi oblastiga, lõunas Volgogradi oblastiga, edelas Novohopjorski rajooniga ja loodes Gribanovski rajooniga. Rajooni pindala on 1090 km². Elanike arv oli 2012. aastal 33 546, 2009. aastal 33 978 ja 2002. aastal 17 475. Povorino rajoonis on 20 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Povorino linna) ja kaheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Kardail, Hopjor ja Svintsovka. Q126684906
Verekoer

Verekoer on Belgiast pärit koeratõug. Tõu aretajaiks peetakse Belgias Saint-Hubertis asunud, püha Hubertuse järgi nime saanud kloostri munki. Koeratõu prantsuskeelne nimetus on ‘chien de Saint-Hubert’ (Saint-Hubert'i koer). Tõustandardis on koera kasutuse kohta muuhulgas kirjas järgmist: "Suurte ulukite jahtimiseks kasutatav hagijas, teenistuskoer, jälituskoer ning perekoer." Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas järgmist: "Rahulik, vaikne ja heatahtlik. ... Tundlik nii komplimentide kui korralekutsumise suhtes." Pildid ­ "BLOODHOUND" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 6.10.2017. "Verekoer" (PDF). EKL. Vaadatud 6.10.2017. Barwick, M. Aspects of Bloodhound History (PDF) Boitard, Jean-Pierre, Le Chien de Saint-Hubert, éditions Artémis 2002. ISBN 2-84416-155-3 Dalziel, Hugh. British Dogs Ch IX Fogle, Bruce (2000). The New Encyclopedia of the Dog. Dorling Kindersley (DK). ISBN 0-7894-6130-7. Reed, Lena & Brey, Catherine F. (1991). The New Complete Bloodhound. Howell Book House. ISBN 0-87605-077-1. Tweedie, Jan (1998). On the Trail!: A Practical Guide to the Working Bloodhound and Other Search and Rescue Dogs. Alpine Publications. ISBN 1-57779-005-7.  Verekoer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Verekoer veebisaidil koer.ee
Juratsi keel

Juratsi keel oli samojeedi keel, mida kõneldi Jenissei jõest lääne pool. See suri välja 19. sajandi alguses. Juratsi keel võis olla eenetsi keele arhailine murre. Juha Janhunen (28. detsember 1993). "UNESCO Red Book on Endangered Languages: Northeast Asia" (inglise). Vaadatud 7. oktoober 2017. Juha Janhunen (1977). Samojedischer Wortschatz (Castreanumin toimitteita 17). Helsinki. Lk 8. ISBN 951-45-1161-1. ISSN 0355-0141.
Novaja Usmani rajoon

Novaja Usmani rajoon (vene keeles Новоусманский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Novaja Usmani küla. Rajoon piirneb põhjas Verhnjaja Hava rajooniga, idas Panino rajooniga, lõunas Kaširskoje rajooniga, läänes Voronežiga ja loodes Ramoni rajooniga. Rajooni pindala on 1320 km². Elanike arv oli 2012. aastal 74 451, 2009. aastal 64 186 ja 2002. aastal 64 275. Novaja Usmani rajoonis on 54 asulat, mis kuuluvad kuueteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Hava, Usman, Tamlõk ja Tavrovka. Q126684906
Panino rajoon

Panino rajoon (vene keeles Панинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Panino alev. Rajoon piirneb kirdes Ertili rajooniga, idas Anna rajooniga, lõunas Bobrovi rajooniga, edelas Kaširskoje rajooniga, läänes Novaja Usmani rajooniga ja loodes Verhnjaja Hava rajooniga. Rajooni pindala on 1390 km². Elanike arv oli 2012. aastal 28 213, 2009. aastal 28 418 ja 2002. aastal 33 017. Panino rajoonis on 69 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Panino ja Pereljošinski alevite) ning kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Ikorets, Matrjonotška, Toida ja Bitjug. Q126684906
Vintl

Vintl (itaalia: Vandoies; ladiini: Vandoies) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45km Bolzanost kirdes. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3264 inimest ja valla pindala on 110.6km². Vintli vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Niedervintl (Vandoies di Sotto), Obervintl (Vandioes di Sopra), Weitental (Vallarga) ja Pfunders (Fundres). Vintl külgneb järgmiste valdadega: Kiens, Mühlbach, Rodeneck, Mühlwald, Terenten ja Pfitsch. Zillertali peaahelikust edelasse jäävaid harju kutsutakse Pfundereri mägedeks ja need hõlmavad pindala umbes 300 km². Pfundereri org jääb nende vahele. Need hõlmavad ka Valler Tali läänes, moodustavad mäeaheliku Pfitscheri oruga ja laienevad itta Mühlwaldi ja Terenteni valda. Olulisemad tipud Vintli vallas on Niederer Weißzint (3263 m) ja Grabspitze (3068 m) Pfunderer Jochi lähedal, kõrgeim tipp ahelikul Pfitscheri oru ja Weitenberger Kari vahel Wurmaulspitze (3022 m), kõrgeim tipp Weitenberger Almist läänes Napfspitze (2888 m), Eisbruggjochi ahelikust lõunas Hochgrubbachspitze (2819 m), kõrgeim tipp Ida-Pfundereris ja selle ees Eidechsspitze (2738 m), Vintli Hausberg. Tuntud matkarada on Pfundereri mägitee, mis algab Sterzingist ja viib Pfundereri mägede kaudu Brunecki kanti. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,23% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,26% itaalia keelt ja 0,52% ladiini keelt. Vintli sõpruslinn on Siegsdorf Saksamaal, aastast 1970 Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Welsberg-Taisten

Welsberg-Taisten (itaalia: Monguelfo-Tesido) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost kirdes. Valla pindala on 46,6 km². 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2809 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 95,08% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 4,57% itaalia keelt ja 0,35% ladiini keelt. Welsberg-Taisten külgneb järgmiste valdadega: Prags, Rasen-Antholz, Olang, Gsies ja Niederdorf. Vallas on järgmised frazioned: Ried (Novale), Wiesen (Prati), Unterrain (Riva di Sotto) ja Taisten (Tesido). Taisten asub 1212 m üle merepinna Pusteri orus Bruneckist idas. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Jevgenija Kolodko

Jevgenija Nikolajevna Kolodko (vene keeles Евгения Николаевна Колодко; sündinud 22. juulil 1990 Nerjungris Nerjungri rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Sahha kergejõustiklane (kuulitõukaja), Venemaa teeneline meistersportlane, Põhjatähe ordeni kavaler. Ta võitis 2011. aastal Ostravas peetud Euroopa kuni 23-aastaste meistrivõistlustel kergejõustikus kuldmedali kuulitõukes. Ta on neljakordne Venemaa meister (2011–2014). Tema isiklik rekord kuulitõukes on 20.22 (2012). 2012. aastal võitis Jevgenija Kolodko Londoni olümpiamängudel kuulitõukes hõbemedali, kuid 2016. aastal tühistas Rahvusvaheline Olümpiakomitee dopingutarvitamise tõttu tema Londoni olümpiamängudel saadud võistlustulemused. Olümpiamedal tuli tal tagastada. Kolodko võeti vahele dopinguproovide järelkontrolli abiga. 2012 – Venemaa teeneline meistersportlane 2012 – Põhjatähe orden Российскую толкательницу ядра лишили медали Олимпиады-2012. meduza.io Евгения Колодко, Владимир Балынец и Степанида Артахинова награждены орденом "Полярная звезда". sakhapress.ru
Aldino

Aldein (itaalia: Aldino) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Bolzanost lõunas. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1664 inimest. Valla pindala on 63,2 km². Aldein külgneb järgmiste valdadega: Bronzolo, Carano, Daiano, Montan, Deutschnofen, Auer, Truden ja Varena. Aldeini vallas on frazione (alljaotus) Radein (Redagno). Asulat nimega Aldinum on esmamainitud 1177. aastal. 1185. aastal ilmus nimekuju Alden. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 98,07% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,74% itaalia keelt ja 0,19% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Hansi (Sõmerpalu vald)

Hansi oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Liiva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Urvaste kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Bobrovi rajoon

Bobrovi rajoon (vene keeles Бобровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Bobrovi linn. Rajoon piirneb põhjas Panino rajooniga, kirdes Anna rajooniga, idas Talovaja rajooniga, kagus Buturlinovka rajooniga, lõunas Pavlovski rajooniga, läänes Liski rajooniga ja loodes Kaširskoje rajooniga. Rajooni pindala on 2270 km². Elanike arv oli 2012. aastal 48 863, 2009. aastal 50 630 ja 2002. aastal 54 162. Bobrovi rajoonis on 56 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Bobrovi linna) ning kaheksateistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Berjozovka, Bitjug ja Ikorets. Q126684906
Kurõ (Kõlleste vald)

Kurõ oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Varbuse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Sissekanne ajaloolise Võrumaa kohanimede andmebaasis (AVKA) (vaadatud 06.10.2017)
Lammassaarõ

Lammassaarõ (ka Lammassaare) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Joosu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Sissekanne ajaloolise Võrumaa kohanimede andmebaasis (AVKA) (vaadatud 06.10.2017)
Lauavabriku

Lauavabriku oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Saru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Sissekanne ajaloolise Võrumaa kohanimede andmebaasis (AVKA) (vaadatud 06.10.2017)
Lepä (Põlva vald)

Lepä (ka Lepa) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Kähri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Sissekanne ajaloolise Võrumaa kohanimede andmebaasis (AVKA) (vaadatud 06.10.2017)
Naadimõtsa

Naadimõtsa on paikkond Põlva maakonnas Põlva vallas Kiuma küla alal. Varem eksisteeris Naadimõtsa (ka Naadimetsa) küla. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Sissekanne ajaloolise Võrumaa kohanimede andmebaasis (AVKA) (vaadatud 06.10.2017)
Nüpli (Kanepi vald)

Nüpli on paikkond Põlva maakonnas Kanepi vallas Hurmi ja Kaagna küla alal. Varem oli see küla staatuses (Nüpli küla). Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Sissekanne ajaloolise Võrumaa kohanimede andmebaasis (AVKA) (vaadatud 06.10.2017)
Palo (Põlva vald)

Palo oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Partsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Sissekanne ajaloolise Võrumaa kohanimede andmebaasis (AVKA) (vaadatud 06.10.2017)
Pardsimõisa

Pardsimõisa (ka Partsimõisa) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Partsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Sissekanne ajaloolise Võrumaa kohanimede andmebaasis (AVKA) (vaadatud 06.10.2017)
Rooba

Rooba oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Krootuse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Rooba mõis Sissekanne ajaloolise Võrumaa kohanimede andmebaasis (AVKA) (vaadatud 06.10.2017)
Roodsi (Kõlleste vald)

Roodsi on paikkond Põlva maakonnas Kanepi vallas Voorepalu küla alal. Varem oli see küla staatuses (Roodsi küla). Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Sissekanne ajaloolise Võrumaa kohanimede andmebaasis (AVKA) (vaadatud 06.10.2017)
Talovaja rajoon

Talovaja rajoon (vene keeles Таловский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti keskosas. Rajooni keskus on Talovaja alev. Rajoon piirneb põhjas Anna rajooniga, idas Novohopjorski rajooniga, lõunas Buturlinovka rajooniga ja läänes Bobrovi rajooniga. Rajooni pindala on 1870 km². Elanike arv oli 2012. aastal 41 710, 2009. aastal 43 743 ja 2002. aastal 47 221. Talovaja rajoonis on 99 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Talovaja alevi) ning üheteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Bitjug, Hopjor ja Suhhaja Tšigla. Q126684906
Six Feet Club

Six Feet Club on Eesti alternatiivroki ansambel, mis on loodud Tartus aastal 2014. Bändi looming on peaasjalikult eestikeelne. Bänd pälvis laiemat tähelepanu oma 2015. aasta debüütsingliga "Jumalaid ei ole"[viide?], mis võitis ka Raadio 2 2015. aasta "Aasta demo" auhinna. Sama aasta sügisel avaldati ka bändi debüütalbum "Voodoo". 2016. aasta septembris filmis bänd singlile "Unetu Tartu" muusikavideo Tartu kesklinnas, kus bänd astus üles Raekoja platsi purskkaevus. Six Feet Club on tihedalt seotud Super Hot Cosmos Blues Bandiga, kellega nad jagavad prooviruume ja osaliselt liikmeskonda. Runo Tammelo – vokaal, kitarr, baritonkitarr Priit Jääger – kitarr Mikk Tammepõld – basskitarr, taustavokaal (alates 2015) Jaan Aruväli – trummid, vokaal Janno Reim – taustavokaal Runo Tammelo – vokaal Priit Jääger – kitarr Mati Sütt – basskitarr Jaan Aruväli – trummid Merlin Purge – taustavokaal Runo Tammelo – vokaal, kitarr Priit Jääger – kitarr Mati Sütt – basskitarr Rain-Eric Selli – trummid Merlin Purge – taustavokaal Runo Tammelo – vokaal, kitarr Priit Jääger – kitarr, klahvpillid Mati Sütt – basskitarr, trummid, taustavokaal 2020 Runo Tammelo – vokaal, kitarr Priit Jääger – kitarr, klahvpillid Mati Sütt – basskitarr, taustavokaal Raido Kits - trummid Runo Tammelo – vokaal, kitarr Priit Jääger – kitarr Lars Lillo – basskitarr, taustavokaal Jaan Aruväli – trummid, vokaal "Voodoo" – 2015 https://r2.err.ee/663935/raadio-2-aastahitt-2015-on-karl-erik-taukari-segased-lood
Tutša

Tutša (ukraina keeles Велике) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 157. Pindala on 6,214 km².
Buturlinovka rajoon

Buturlinovka rajoon (vene keeles Бутурлиновский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti keskosas. Rajooni keskus on Buturlinovka linn. Rajoon piirneb põhjas Talovaja rajooniga, kirdes Novohopjorski rajooniga, kagus Vorobjovka rajooniga, edelas Pavlovski rajooniga ja kirdes Bobrovi rajooniga. Rajooni pindala on 1810 km². Elanike arv oli 2012. aastal 41 710, 2009. aastal 43 743 ja 2002. aastal 47 221. Buturlinovka rajoonis on 69 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Buturlinovka linna ja Nižni Kisljai alevi) ning kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Osered, Tolutšejevka ja Tšigla. Q126684906
Andrušivka (Pogrebõštše rajoon)

Andrušivka (ukraina keeles Андрушівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 1104. Pindala on 0,311 km².
Stassi

Stassi (ukraina keeles Стасі) on küla Ukrainas Poltava oblastis Dõkanka rajoonis. Elanike arv on 2124. Pindala on 2,821 km².
Novohopjorski rajoon

Novohopjorski rajoon (vene keeles Новохопёрский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti idaosas. Rajooni keskus on Novohopjorski linn. Rajoon piirneb põhjas Gribanovski rajooniga, kirdes Povorino rajooniga, idas Volgogradi oblastiga, lõunas Vorobjovka rajooniga, edelas Buturlinovka rajooniga, läänes Talovaja rajooniga ja loodes Anna rajooniga. Rajooni pindala on 2340 km². Elanike arv oli 2012. aastal 40 333, 2009. aastal 39 987 ja 2002. aastal 45 074. Novohopjorski rajoonis on 67 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Novohopjorski linna ja Jelan-Kolenovski alevi) ning üheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Tatarka, Savala, Hopjor ja Jelan. Q126684906
Vorobjovka rajoon

Vorobjovka rajoon (vene keeles Воробьёвский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Vorobjovka küla. Rajoon piirneb põhjas Novohopjorski rajooniga, idas Volgogradi oblastiga, lõunas Kalatši rajooniga, edelas Pavlovski rajooniga ja loodes Buturlinovka rajooniga. Rajooni pindala on 1180 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 295, 2009. aastal 19 012 ja 2002. aastal 21 759. Vorobjovka rajoonis on 29 asulat, mis kuuluvad nelja külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Tolutšejevka ja Podgornaja. Q126684906