laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Audioloogia

Audioloogia on teadus, mis uurib elusolendite, eeskätt inimese kuulmise ja tasakaaluprobleeme ja püüab leida neile lahendusi. Termin "audioloogia" on tuletatud ladinakeelsest sõnast audire (kuulma) ja kreekakeelsest sõnast λογία (-loogia) 1940. aastatel. Audioloogiliste uuringute põhiliseks, kuid mitte ainsaks meetodiks on audiomeetria. Audiomeetria põhiline töövahend on audiomeeter – kuulmisteravuse mõõtur, elektroakustiline aparaat inimese kuulmisteravuse määramiseks. Audiogrammid on põhilised kuulmislanguse diagnoosi koostamise vahendid, mille abil saadakse teada kas tegemist on kuulmislangusega või mitte, kas kuulmislangus on madalates, keskmistes või kõrgetes sagedustes, kui tugev on kuulmislangus (kerge, mõõdukas, tugev, sügav) ja millises kõrva osas (välis-, kesk- või sisekõrv) probleem on. Kui kahtlustatakse kuulmisnärvi või tsentraalse närvisüsteemi patoloogiat, on vaja täiendavaid uuringuid. Lisaks kasutatakse tümpanomeetriat ja stapesrefleksi uuringut (keskkõrva seisundi mõõtmiseks) ning erinevaid teisi kuulmist (nt ABR, OAE) ja tasakaalu (nt VNG, vHIT, VEMP) uurivaid meetodeid. Audioloogia kui iseseisev eriala on väga noor. Vajadus kuulmisspetsialistide jaoks pärast II maailmasõda aitas kaasa audioloogia loomisele, kuid 1940. ja 1950. aastatel tegelesid audioloogid peamiselt vaid teaduse ja diagnostikaga (kuulmisuuringute tegemisega). Näiteks USAs müüsid sageli kuulmisaparaate edasimüüjad ja erafirmade töötajad, kel polnud meditsiiniharidust. Audioloog, kes sobitas ja programmeeris kuuldeaparaate, arvati audioloogia seltsidest välja. Sellist käitumist pidas ASHA (American Speech–Language–Hearing Association) ebaeetiliseks. Eestis tegutseb ka Eesti Audioloogia Selts, mis proovib arendada audioloogiat ja seda Eestis kaasajastada . Audioloog on spetsialist, kes tegeleb kuulmislanguse ja tasakaaluprobleemide testimise, hindamise ja habilitatsiooni/rehabilitatsiooniga ning kuulmislanguse ennetustöö ja nõustamisega. Spetsialiseerunud audioloog võib nõustada ka tinnituse, hüperakuusia ja misofooniaga patsiente ning pakub kuulmisteraapiat. Audioloogid programmeerivad ka kuuldeaparaate, spetsialiseerunud audioloogid pakuvad rehabilitatsiooni sisekõrvaimplantaatide, luukuulmisimplantaatide ja ajutüveimplantaatidega inimestele. Stanley A. Gelfand (2009). Essentials of Audiology. New York: Thieme Medical Publishers. "Audiology". Jack Katz; et al. (2014). Handbook of Clinical Audiology 7th edition. Lippincott Williams & Wilkins. {{raamatuviide}}: et al.-i üleliigne kasutus kohas: |autor= (juhend) http://audioloogia.ee/
Pāle kirik

Pāle kirik on luteri kirik Lätis Limbaži piirkonnas Pāle vallas Pāles. See on asub endise Katriņa kihelkonna aladel. Kuni aastani 1927 pidasid Katriņa kirikuõpetajad jumalateenistusi kohalikus puust palvemajas. Aastal 1937 hakati Pālesse oma kirikut kavandama. Hoone ehitati aastal 1932 rajatud kohaliku kalmistu juurde, Pāle möldri Diedrich Birkenfeldi poolt valla tarbeks annetatud maale. Kiriku ehituseks annetas 1000 latti ka toonane Läti president Kārlis Ulmanis. Aastal 1943 omandas kirik kunstimälestisena kaitse all oleva XVIII sajandist pärineva altarimaali. http://www.zudusilatvija.lv/objects/object/13501/
Võžnõtsja rahvuspark

Võžnõtsja rahvuspark on rahvuspark Ukraina edelaosas Tšernivtsi oblastis Bukoviinas. Rahvuspargi pindala on 11 238 ha. Pindalalt on see üks Ukraina Karpaatide väiksemaid rahvusparke. Rahvuspargi halduskeskus asub Berehometis. Rahvuspark asub Pokuttja-Bukoviina Karpaatides, esindades mägist maastikku. Loodes ja läänes piirneb rahvuspark Tšeremoši jõega (Pruti lisajõgi), idas ja kagus Sireti jõega (Doonau lisajõgi). Ligi 95% rahvuspargi alast on kaetud metsaga. Metsad on valdavalt kuuse ja pöögi segametsad, kohati esineb nulgu. Loomadest elavad alal pruunkaru, euroopa piison, ilves, punahirv, metssiga ja tähniksalamander.
Yellowknife

Yellowknife ehk Somba K'e on linn Kanadas, Loodealade halduskeskus. Yellowknife asub Suure Orjajärve põhjakaldal Yellowknife'i jõe suudmes 206 meetri kõrgusel merepinnast. Linnas puudub raudtee. Raudtee ulatub Suure Orjajärve lõunakaldale Hay Riverisse, kust Yellowknife'i pääseb suvel laevaga ja talvel üle jää. Maanteed mööda saab Yellowknife'i siiski sõita: suur maantee läheb Suurest Orjajärvest lääne poolt ringi. Yellowknife'is on lennuettevõtte Canadian North peakorter. 1996. aastast toimub Yellowknife'is iga aasta märtsis suur lumefestival "Snowking Winter Festival", kus ehitatakse lumest ja jääst lumelinna. Yellowknife'is on kuiv lähisarktiline kliima. Siiski on igas kuus täheldatud plusskraade. Aprillist oktoobrini on täheldatud sooja vähemalt 19 °C. Kõige palavamad kuud on juuli (kuumarekord on +32,3 °C) ja august (+30,9 °C). Ainult juulis pole seal kunagi öökülma täheldatud. Oktoobrist maini on täheldatud külma alla –20 °C. Kõige külmematel kuudel, jaanuaris ja veebruaris, on kummaski mõõdetud –51,2 °C. Asukoht suure järve kaldal pehmendab kliimat, nii et suviti kestab külmavaba periood keskmiselt pisut üle 100 päeva. Aasta keskmine sademete keskmine hulk on 281 mm. Kõige märjemad kuud on august (41 mm) ning juuli ja oktoober (35 mm). Kõige kuivemad kuud on aprill (11 mm) ning veebruar ja märts (13 mm). Yellowknife'i kandist avastati kulda juba 19. sajandi lõpus, aga siis ei hakatud seda kaevandama, sest Suur Orjajärv oli liiga kõrvaline koht. Sellele hakati tähelepanu pöörama alles pärast seda, kui Klondike'i kullapalavik oli otsa saanud ja sealsed varud ammendumas. 1920. aastate lõpul uuriti Yellowknife'i piirkond geoloogiliselt läbi ning leiti peale kulla teistegi metallide varusid. Kohalike indiaanlaste räägitavas dogribi keeles nimetatakse Yellowknife'i Somba K'e, mis tähendab 'kus raha on'. Linn rajati 1935 kaevanduslinnana. Läbi aegade on ümbruskonnas paiknenud 12 kaevandust, mis tänapäevaks on kõik suletud. Mõni neist tegutses ühe aasta, mõni märksa kauem. Kõige pikemalt tegutses Con Mine (1938–2003), viimasena suleti Giant Mine (1948–2004). Põhiliselt kaevandati kulda, mõnest kaevandusest on saadud ka tantaali, uraani, vaske ja volframit. Pääs kõigisse kaevandustesse, samuti sealt saadu äravedu toimus Yellowknife'i kaudu. 1991. aastal avastati linna lähedalt teemandileiukoht. Esimene teemandikaevandus avati 1998. Hiljem on avatud teisigi teemandikaevandusi. Pärast kaevanduste sulgemist on linna tähtsaimaks majandusharuks saanud turism. Jaapani turistid tulevad Yellowknife'i tutvuma põhja kliima ja traditsioonilise elustiiliga ning vaatama virmalisi. 2004–2005 kulutasid turistid 100,5 miljonit Kanada dollarit. Põhjaterritooriumil ja Nunavutil on viimasel ajal elanike arv kasvanud. Yellowknife on aga erand, sest kaevanduste sulgemine on töökohtade arvu vähendanud. Alates 1996. aastast on elanike arv püsinud 18 tuhande elaniku ringis. Canada 2021 Census Suur maailma atlas, lk. 124 Snowking Winter Festival Yellowknife'i koduleht
Augstroze kirik

Augstroze kirik on kirik Lätis Limbaži piirkonnas Umurga vallas Augstrozes muiža külas. Sealne kirik oli algselt Straupe abikirik, hiljem aga Dikļi abikirik. Augstroze vasallilinnuse juurde kavandati kirikut juba konsistooriumi otsusega aastast 1636. Tegelik ehitus algas siiski alles 1795. aastal ja puidust kirik valmis 1798. aastal Augstroze mõisa maadel. Praeguse kiriku lasi 1858. aastal rajada Augstroze mõisa omanik von Gersdorff. Tegemist on ühelöövilise kivikirikuga, millel altariosa ei eristu. Neliknurkset kirikutorni ehib suhteliselt madal tornikiiver, kiriku nurki kaunistab graniidist rustika. Kuna otsus rajada Augstrozesse kirik oli üsna varajane, peeti sealset kirikuraamatut alates aastast 1735 (enne kiriku ehitamist) kuni aastani 1891, hilisemad sissekanded tehti aga Straupe ja Dikļi kirikuraamatutesse. 1873. aastal muudeti sealne kogudus Dikļi abikoguduseks. 1927. aastal kirikut remonditi. Teise maailmasõja ajal kirik rüüstati. Kirik tehti korda alles 1968. aastal, ent võeti siis kasutusele laohoonena. Kogudus sai seda kasutama hakata alles 1991.. aastal. Taastamistööd algasid 2003. aastal, siis viidi sinna tagasi ka vahepeal Rundāle lossis olnud kiriku 300 aastat vana altar. Materialen zur Kirchengechichte, E. H. von Busch lk. 518. www.vietas.lv http://www.augstrozesbaznica.lv/lat/vesture/ http://www.zudusilatvija.lv/objects/object/13392/ Koguduse koduleht
Winterveld

Winterveld on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas. Kuni 1994. aastani kuulus Winterveld Bophuthatswana bantustani koosseisu. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Winterveldi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,50%, värvilisi 0,16%, India või Aasia päritolu inimesi 0,07%, valgeid 0,05% ja teisi 0,20%. Tsonga keelt pidas emakeeleks 21,87% inimesi, tsvana keelt 19,87%, suulu keelt 19,08%, pedi keelt 11,54%, ndebele keelt 8,34%, sotho keelt 6,22%, svaasi keelt 2,34%, koosa keelt 2,16%, venda keelt 1,92%, inglise keelt 1,45%, afrikaani keelt 0,41%, viipekeelt 0,25% ja teisi keeli 4,54%. Northern Tshwane: Winterveld University of the Witwatersrand, Johannesburg https://census2011.adrianfrith.com/place/799029
Temba

Temba on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas. Kuni 1994. aastani kuulus Temba Bophuthatswana bantustani koosseisu. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Temba elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,99%, värvilisi 0,28%, India või Aasia päritolu inimesi 0,20%, valgeid 0,14% ja teisi 0,39%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 49,38% inimesi, pedi keelt 15,64%, tsonga keelt 11,54%, ndebele keelt 7,12%, suulu keelt 4,50%, sotho keelt 4,32% ja inglise keelt 2,32%. https://census2011.adrianfrith.com/place/799008
Briti Columbia lipp

Briti Columbia lipp on Kanada Briti Columbia provintsi lipp. Ülalosas on Suurbritannia lipu kujundus, mille keskele on asetatud kroon, tähistamaks provintsi päritolu Briti kolooniana. Valged ja sinised lained tähistavad Vaikset ookeani ja Kaljumäestikku. Loojuv päike tähistab Briti Columbia asetust Kanada kõige läänepoolsema provintsina. Briti Columbia lipp võeti kasutusele 14. juunil 1960 Premier W. A. C. Bennetti poolt ning see heisati esimest korda BC Ferriesi laeval Queen of Sidney. Briti Columbia vapp
Andres Kotsar

Andres Kotsar (sündinud 20. jaanuaril 1974 Tartus) on eesti arst ja tervishoiujuht. Ta lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ravi erialal 1998. aastal, seejärel internatuuri ning uroloogia eriala residentuuri 2004. aastal. Aastatel 2004–2014 töötas Kotsar uroloogina Tampere haiglas ning aastatel 2004–2009 läbis Tampere Ülikoolis doktorantuuri ja 2009. aastal kaitses doktoridissertatsiooni teemal "A Biodegradable Urethral Stent with New Braided Configuration and Drug-eluting Properties". 2015–2018 oli ta Tartu Ülikooli Kliinikumi kirurgiakliiniku uroloogia ja neerusiirdamise osakonna juhataja ning Tartu Ülikooli kliinilise meditsiini instituudi uroloogiadotsent. 1. oktoobrist 2018 kuni 30. septembrini 2023 oli ta Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse liige–ravijuht. Andres Kotsar on avaldanud 14 teadusartiklit uroloogia valdkonnast. Tartu ülikooli kliinikumi nõukogu valis kliinikumi juhatuse uued liikmed, Delfi, 31. august 2018 Kaju, Helen (31. august 2023). "Kliinikumi ravijuhiks valiti dr Liis Salumäe". Tartu Ülikooli Kliinikum. Vaadatud 10. jaanuaril 2024.
Marek Seer

Marek Seer (sündinud 25. oktoobril 1975 Tõrvas) on eesti tervishoiujuht. Ta on lõpetanud 2002. aastal Tallinna meditsiinikooli õeteaduse erialal ning on Tallinna tehnikaülikooli haldusjuhtimise magistrant[viide?]. Tal on magistrikraad terviseteaduses. Marek Seer on töötanud aastail 2005–2008 Tervishoiuametis erakorralise meditsiini osakonna juhatajana ja 2008–2018 olnud Valga haigla juht. Haiglajuhina pooldas ta Valga haigla ühinemist Tartu Ülikooli Kliinikumiga. Hiljem on Seer olnud haigla nõukogu esimees ning haiglajuhi Margus Ulsti tagasikutsumise järel, kui too oli pakkunud Rotary klubi liikmetele järjekorravälist vaktsineerimist, astus Seer nõukogu esimehe kohalt tagasi, et nõukogu saaks ta määrata haigla juhatuseliikme kohusetäitjaks 1. veebruarist kuni 30. aprillini 2020. 2018. aasta oktoobrist kuni 2021. aasta märtsi lõpuni oli ta Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse liige ja haldusjuht. 27. märtsil 2020 määras TÜ Kliinikumi nõukogu Marek Seeri TÜ Kliinikumi juhatuse esimehe kohusetäitjaks, selles ametis oli ta 1. oktoobrini 2020. Koroonapandeemia kriisi ajal juhtis ta koos Joel Starkopfiga Lõuna meditsiinistaapi. Seer on ühtlasi Põlva haigla nõukogu esimees ja Sihtasutuse Tartu Kiirabi nõukogu liige. Põlva haigla nõukogus toetas ta haigla sünnitusosakonna sulgemist ning kinnitas ERR-ile antud intervjuus otsuse üksmeelsust nõukogus, ehkki tegelikult jagunesid hääled pooleks ja otsustavaks sai tema kui esimehe hääl.. Alates 19. aprillist 2021 on Marek Seer Sotsiaalministeeriumi juures asuva koroonavastase vaktsineerimise korraldamise töörühma juht. "Suurvaktsineerimise juhiks sai Marek Seer" ERR, 19.04.2021 (vaadatud 19.04.2021) Sirje Lemmik, "Haigla plaanib ühinemist Tartu Ülikooli kliinikumiga" Lõuna-Eesti Postimees, 27. aprill 2015 (vaadatud 19.04.2021) "Vaktsineerimise korda rikkuda püüdnud haiglajuht peab ametist lahkima" uudised.tv3.ee/BNS, 27. jaanuar 2021 (vaadatud 19.04.2021) Tartu ülikooli kliinikumi nõukogu valis kliinikumi juhatuse uued liikmed, Delfi, 31. august 2018 "Haiglast. Nõukogu" Põlva haigla koduleht (vaadatud 19.04.2021) "Ettevõttest" Sihtasutuse Tartu Kiirabi koduleht (vaadatud 19.04.2021) "Kogukonna pöördumine: Põlva sünnitusosakond suletakse kogukonna argumente arvestamata" Lõuna-Eesti Postimees, 13. november 2019 (vaadatud 19.04.2021)
Maret Tark

Maret Tark (sündinud 23. detsembril 1959 Tartus) on eesti finantsjuht. Ta lõpetas Eesti Maaülikooli ettevõtluse ja ärijuhtimise eriala aastal 1987. Maret Tark oli aastail 1980–1990 Tartu Informatsiooni ja Arvutuskeskuse insener. Seejärel, aastatel 1995–1998 Tartu Maarjamõisa haigla peaökonomist, 1999–2003 Tartu ülikooli kliinikumi ökonoomikateenistuse direktor ning alates 2004. aastast finantsteenistuse direktor. Maret Tark oli aastail 2009–2017 SA Eesti Tervishoiu Pildipanga nõukogu liige, alates 2003. aastast on ta SA Tartu Kiirabi nõukogu liige. 2018. aasta 1. oktoobrist on ta TÜ Kliinikumi juhatuse liige - finantsjuht. Tartu ülikooli kliinikumi nõukogu valis kliinikumi juhatuse uued liikmed, Delfi, 31. august 2018
Pruuttüdrukud

Pruuttüdrukud, ka pruutneitsid, pruutõed ja mõrsjasõsarad olid Eesti talupojapulmas vallalised neiud, kelle pruut oma sõbrannade ja sugulaste hulgast välja valis. Pruuttüdrukud olid pruudi saatjad ning kaasanaise abilised pulmatseremoonial. Nad olid mõrsjal vastas kirikust tulemisel, olid mõrsja saatjad olulistes pulmaepisoodides, õhutasid külalisi raha annetama. Pruuttüdrukute arv pidi vastama peiupoiste arvule, kellega neil oli ühiseid ülesandeid ja vastamisi hoolitsusi. Pruuttüdruk ehtis "oma" peiupoissi roosiga, lindiga, üle õla seotud linikuga ning kinkis kindad, sukad või salli. Pruuttüdrukud abistasid pruuti juba enne pulmi veimede valmistamisel. Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 147 Ülo Tedre. Pulmasõnastik III Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 317 Eesti rahvakultuuri leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 67
Priit Eelmäe

Priit Eelmäe (sündinud 8. oktoobril 1972) on eesti tervishoiujuht. Ta on lõpetanud 1990. aastal Tartu 5. keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli liikumis- ja sporditeaduste erialal ning kaitsnud 1997. aastal samas teadusmagistri kraadi füsioteraapia valdkonnas. Eelmäe on töötanud Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna õppeprodekaanina, Tartu ülikooli füsioteraapia- ja terviseedenduse õppetooli lektori ning juhatajana, Tallinna Ülikooli Haapsalu Kolledži terviseedenduse ja rehabilitatsiooni kompetentsikeskuse taastusravi valdkonna juhina. Alates 2008. aastast on Eelmäe olnud SA Haapsalu Rehabilitatsioonikeskuse juhatuse esimees ning arendanud välja Eesti meditsiinis olulise valdkonna.[viide?] Priit Eelmäe on olnud Eesti Haiglate Liidu liige ning Eesti Füsioterapeutide Liidu president. 2018. aasta 1. oktoobrist kuni 27. märtsini 2020 oli ta Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse esimees. Eesti avalikus ringhäälingus edastatud ametisseastumise intervjuust lähtuvalt oli ta esimene Eesti füsioterapeut, kes kinnitas, et võitlus korruptsiooni vastu on tema ametisoleku ajal üks peamistest eesmärkidest. Teadaolevalt on see esimene juhtum Eesti inimestele meditsiinilise abi osutamise kaastekstis korruptsiooni olemasolu avalikust tunnistamisest. 10. jaanuaril 2020 avaldasid TÜ Kliinikumi all tegutsevate kliinikute juhid Eelmäele umbusaldust ning tegid kliinikumi nõukogule ettepaneku ta oma ametikohalt vabastada. 27. märtsil 2020 vabastas Tartu ülikooli kliinikumi nõukogu Eelmäe ennetähtaegselt ametist. 2008 Tartu Ülikooli aumärk "Tartu ülikooli kliinikumi nõukogu valis kliinikumi juhatuse uued liikmed" Delfi, 31. august 2018 "Priit Eelmäe to take over as Tartu University Hospital director" ERR, 25. juuli 2018 "TÜ Kliinikumi kliinikute juhid avaldavad juhatuse esimehele umbusaldust" ERR, 10. jaanuar 2020 TÜ kliinikumi nõukogu vabastas juhatuse esimehe ametist "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022.
Lembit Rebane

Lembit Rebane (9. jaanuar 1953 Mõisaküla – 4. september 2018) oli eesti korvpallur, treener, spordipedagoog ja koolijuht. Ta lõpetas aastal 1971 Tallinna Spordiinternaatkooli ja aastal 1976 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna. Ta innustus spordist Pärnu-Jaagupi Keskkoolis Manfred Tõnissoni tundides. Tallinnas treenis ta Keskrajooni Laste ja Noorte Spordikoolis Märt Kermoni juhendamisel. Ta on mänginud Eesti noortekoondises, aastatel 1972–1973 Kalevi duubelmeeskonnas, aastatel 1973–1975 "Ehitajas", aastatel 1972 ja 1974–1976 Kalevi ja Eesti esinduskoosseisus. Ta oli aastal 1975 Balti karikavõistluste võitjaid ja Nõukogude Liidu üliõpilasmvõistluste hõbeda võitjaid ning 1976 pronksi võitjaid, 1971, 1972 ja 1975 karika- ning 1974 suvespartakiaadi võitjaid. Ta on olnud meeskonna kapten. Aastatel 1983–1991 osales mängiva treenerina Pärnu Kalevi/KEK-i meeskonnas Eesti meistrivõistlustel. Aastatel 1976–1986 oli ta Pärnu Laste ja Noorte Spordikoolis treener. Aastatel 1986–1988 oli ta Sauga põhikooli kehalise kasvatuse õpetaja, aastatel 1988–2004 oli ta Sauga põhikooli direktor. Aastatel 2004–2007 oli ta Surju põhikooli ja aastatel 2008–2014 Pärnu-Jaagupi Gümnaasiumi direktor. Ta on olnud Sauga vallavanem. Aastatel 1991–1994 kuulus ta Noorte Meeste Kristliku Ühingu juhatusse. In memoriam: Lembit Rebane Biograafia ESBL-is
Memmingen

Memmingen on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal. Asub Illeri jõe ääres. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Memmingen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Memmingeni koduleht
Yle Radio 1

Yle Radio 1 on Soome raadiokanal, mis edastab uudiseid, jutusaateid ja kuuldemänge. Samuti mängitakse klassikalist muusikat (Soome Raadio Sümfooniaorkestri kontserdid), džässi ja folki. Raadiojaam on kuuldav kõikjal Soomes, näiteks Helsingis sagedusel 87,9 MHz ja Fiskarsis sagedusel 90,9 MHz. Tütarjaamad on Yle Radio Suomi, YleX, Yle Mondo, Yle Puhe, Yle Vega, Yle X3M ja Yle Klassinen.
ABC News

ABC News on Ameerika Ühendriikides New Yorgis asuv American Broadcasting Company filiaal, kus toodetakse uudistesaateid. Filiaali tuntuimad telesaated on päevakajalised uudistesaated "ABC World News" ja "Good Morning America", tuntuim ajakiri on 20/20. Filiaal loodi 15. juunil 1945. Filiaali koduleht
Bajozutsu

Bajozutsu (ばじょうづつ, 馬上筒) on traditsiooniline jaapani eestlaetav karabiin.
Rubene kirik

Rubene kirik on luteri kirik Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas Rubenes. See oli Rubene kihelkonnakirik. Kirik ja selle piirdemüür on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Ümera alade ristimisel ehitati esimene kirik lätlaste aladele just Rubenesse. Üks sealse koguduse vaimulikke oli aastal 1208 Läti Henrik. Algne kirik oli puidust. Eestlaste vanem Lembitu laskis selle kiriku põletada kättemaksuks kristlaste poolt Eestisse tehtud röövretkede ja inimestetapmiste eest. Praegune kirik ehitati Rubenesse aastal 1739, kuid selle ehitamisel säilitati 14. sajandil ehitatud kiriku altariosa. Kirikus on säilinud mitmed kunstimälestised – 18. sajandil valmistatud kantsel ja selle maalid, oblaadikarp aastast 1755 ja kauss aastast 1849. 19. sajandil ehitati kirik ümber. http://mantojums.lv/lv/piemineklu-saraksts/6903/ "Rubenē norisināsies Livonijas Indriķa dienas pasākumi". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2017. Vaadatud 6. septembril 2018. "Kocēnu novads". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. september 2018. Vaadatud 6. septembril 2018. http://www.zudusilatvija.lv/objects/object/677/  Rubene kirik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koguduse koduleht
IR

IR või Ir võib tähendada järgmist: .ir on Iraani tippdomeen Internetis Ir on iriidiumi tähis Ir, Eestis elavate osseetide organisatsioon Iran Air (IATA IR) Infrapunakiirguse lühend inglise keeles Infrared radiation (IR) ...
Ir (organisatsioon)

Ir (lühend osseedikeelsest sõnast Irõston 'Osseetia'; ka Osseetia Rahvuslik Kultuuriselts Ir) on Eestis elavate Eesti osseetide kultuuriselts. Seltsi esimees on Leri Lalajev. Selts loodi 11. märtsil 1998. 1990ndate lõpus kuulus seltsi umbes 10 liiget. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 71 Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Koostanud ja toimetanud Jüri Viikberg. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1999. Lk. 356
Göttingeni kreis

Göttingen on kreis (Landkreis) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Kreisi pindala on 1753 km². 31. detsembril 2015 elas seal 327 065 inimest. See külgneb (põhjast ja päripäeva) Northeimi kreisiga ning Tüüringi (Eichsfeldi kreis) ja Hesseni (Werra-Meißneri ja Kasseli kreisid) liidumaadega. 1885. aastal rajas Preisimaa valitsus Hannoveri provintsis Göttingeni, Mündeni ja Duderstadti kreisid. Need kreisid eksisteerisid 88 aastat, kuni need 1973. aastal praeguseks Göttingeni kreisiks ühendati. 1964. aastal liideti kreisiga seni kreisivaba Göttingeni linn. 1. novembril 2016 liideti sellega endine Osterode kreis. Kreisi lääneosas on Weserberglandi mäed. Weseri jõgi saab oma nime Hann. Mündeni linna lähedal, kus Fulda ja Werra ühinevad. Kaugemal idas voolab läbi kreisi lõunast põhja Leine jõgi. Linnad: Bad Grund Bad Lauterberg im Harz Bad Sachsa Duderstadt Göttingen, eristaatusega Hann. Münden Herzberg am Harz Osterode am Harz Walkenried Vabad vallad: Adelebsen Bovenden Friedland Gleichen Rosdorf Staufenberg Inkorporeerimata ala: Harz (267,37 km², asustamata) Samtgemeinden: Samtgemeinde Dransfeld Bühren Dransfeld1, 2 Jühnde Niemetal Scheden Samtgemeinde Gieboldehausen Bilshausen Bodensee Gieboldehausen1 Krebeck Obernfeld Rhumspringe Rollshausen Rüdershausen Wollbrandshausen Wollershausen Samtgemeinde Hattorf am Harz Elbingerode Hattorf am Harz1 Hörden am Harz Wulften am Harz Samtgemeinde Radolfshausen Ebergötzen1 Landolfshausen Seeburg Seulingen Waake 1Samtgemeinde keskus; ²linn Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond GeoNames https://www1.nls.niedersachsen.de/statistik/ landkreis-goettingen.de