VIII Riigikogu

VIII Riigikogu oli Riigikogu koosseis, mille valisid Eesti kodanikud 1995. aasta Riigikogu valimistel 5. märtsil 1995.  Pikemalt artiklis 1995. aasta Riigikogu valimised Riigikogu käis valimas 545 825 valijat, mis moodustas 69,06 protsenti 790 392 hääleõiguslikust kodanikust. Valimistel osales 7 valimisliitu, 9 erakonda ja 12 üksikkandidaati. Kokku seati üles 1256 Riigikogu liikmekandidaati. Kõige rohkem hääli kogusid Valimisliit Koonderakond ja Maarahva Ühendus (KMÜ), kes sai 174 248 häält (32,23%) ja 41 kohta, Eesti Reformierakond, kes sai 87 531 häält (16,19%) ja 19 kohta ning Keskerakond, kes kogus 77 634 häält (14,17%) ja 16 kohta. Riigikokku saamiseks Riigikogu valimise seadusega ettenähtud viie protsendi künnise ületasid seitse erakonda/valimisliitu – Valimisliit Koonderakond ja Maarahva Ühendus (KMÜ), Eesti Reformierakond, Keskerakond, Valimisliit Isamaa ja ERSP liit (I/ERSP), Valimisliit Mõõdukad, Valimisliit Meie Kodu On Eestimaa! ja Parempoolsed. Künnist ei ületanud Valimisliit Parem Eesti/Eesti Kodanik, Tuleviku Eesti Erakond, Valimisliit Õiglus, Eesti Talurahva Erakond, Valimisliit Neljas Jõud, Eesti Rahvuslaste Keskliit, Metsaerakond, Eesti Sinine Erakond ja Eesti Demokraatlik Liit. VIII Riigikogu kogunes 11. märtsil 1995. Ametivande luges vanim Riigikogu liige Kaljo Kiisk. Riigikogu esimeheks valiti 52 poolthäälega Toomas Savi Reformierakonnast (vastaskandidaat Ülo Nugis sai 48 poolthäält). Riigikogu aseesimeesteks valiti Edgar Savisaar ja Arnold Rüütel. Pärast Savisaare asumist siseministriks valiti 20. aprillil uueks aseesimeheks Arvo Junti. Mart Ummelas astus vannet andmata tagasi. Riigikokku valiti 89 meest ja 12 naist keskmise vanusega 52,3 aastat. Eelmise koosseisu liikmetest valiti tagasi 51. Juhan Aare, Toomas Alatalu, Jaak Allik, Lembit Arro, Endel Eero, Vahur Glaase, Rein Järlik, Ants Järvesaar, Raivo Kallas, Rein Kask, Märt Kubo, Tõnu-Reid Kukk, Ants Käärma, Ando Leps, Endel Lippmaa, Peeter Lorents, Mati Meos, Harald Mägi, Ilmar Mändmets, Jaanus Männik, Talvi Märja, Aavo Mölder, Villu Müüripeal, Eldur Parder, Ülo Peets, Jaan Pöör, Villu Reiljan, Arnold Rüütel, Mart Siimann, Arvo Sirendi, Eino Tamm, Juhan Telgmaa, Olev Toomet, Mai Treial, Elmar Truu, Ülo Uluots, Andres Varik, Ülo Vooglaid, Tiit Vähi, Andrus Öövel, Raoul Üksvärav Ignar Fjuk, Igor Gräzin, Siim Kallas, Kaljo Kiisk, Valve Kirsipuu, Heiki Kranich, Kalev Kukk, Tiit Käbin, Jürgen Ligi, Daimar Liiv, Andres Lipstok, Uno Mereste, Aap Neljas, Kristiina Ojuland, Paul-Eerik Rummo, Toomas Savi, Andres Taimla, Feliks Undusk, Toomas Vilosius Priit Aimla, Olav Anton, Arvo Haug, Arvo Junti, Rein Karemäe, Krista Kilvet, Tõnu Kõrda, Anti Liiv, Tiit Made, Siiri Oviir, Valve Raudnask, Aino Runge, Edgar Savisaar, Liina Tõnisson, Mart Ummelas, Andra Veidemann Jüri Adams, Jaanus Betlem, Toivo Jürgenson, Tunne Kelam, Mart Laar, Tõnis Lukas, Tiit Sinissaar, Lauri Vahtre Viktor Andrejev, Sergei Issakov, Sergei Ivanov, Nikolai Maspanov, Igor Sedašev, Valentin Strukov Liia Hänni, Vambo Kaal, Eiki Nestor, Raivo Paavo, Mihkel Pärnoja, Andres Tarand Vootele Hansen, Karin Jaani, Kaido Kama, Ülo Nugis, Enn Tarto Pärast Riigikogu kogunemist moodustasid selle liikmed 9 fraktsiooni: Reformierakonna fraktsioon (19 liiget) Koonderakonna fraktsioon (18) Keskfraktsioon (16) Maaliidu fraktsioon (9) Eesti Maarahva Erakonna fraktsioon (8) Isamaaliidu (Isamaa & ERSP) fraktsioon (8) Mõõdukate fraktsioon (6) Pensionäride ja Perede Erakonna fraktsioon (6) Vene fraktsioon (6) Parempoolsete nimekirjas valitud Riigikogu liikmed ei saanud liikmete vähesuse tõttu fraktsiooni moodustada. 13. märtsil 1996 lahkusid Keskfraktsioonist Priit Aimla, Arvo Junti, Rein Karemäe, Krista Kilvet, Tõnu Kõrda, Tiit Made ja Andra Veidemann, kes moodustasid Arengupartei fraktsiooni. 12. aprillil 1995 siirdusid uue valitsuse ministriteks Jaak Allik, Endel Lippmaa, Ilmar Mändmets, Siiri Oviir, Villu Reiljan, Edgar Savisaar, Liina Tõnisson, Andra Veidemann, Tiit Vähi ja Andrus Öövel. Seoses teise riigiametisse siirdumisega astusid tagasi Karin Jaani (13. oktoobril 1995), kes siirdus Eesti alaliseks esindajaks Euroopa Nõukogu juurde ja Vahur Glaase (6. mail 1997), kes asus siseministeeriumi kantsleriks. Tõnis Lukas lahkus Riigikogust 18. novembril 1996, et asuda Tartu linnapeaks. Kaido Kama lahkus Riigikogust 18. aprillil 1995 ja Tiit Vähi 9. septembril 1997. Ülo Uluots suri 18. juulil 1997. Asendusliikmetena osalesid VIII Riigikogu töös lühemat või pikemat aega Mati Ilisson, Toivo Jullinen, Kalle Jürgenson, Indrek Kannik, Tõnu Kauba, Ants-Enno Lõhmus, Andres Mandre, Valjo Masso, Viktor Niitsoo, Mart Nutt, Kadri Ottis, Maido Pajo, Ants Paju, Jüri Põld, Olev Raju, Tõnis Seesmaa, Aleksander Stern, Jaan Talts, Ants Tamme, Tiit Tammsaar, Laine Tarvis, Aarne Veedla, Vladimir Velman ja Rein Voog. Riigikogu menetles kokku 1008 algatatud seaduseelnõu (neist 513 olid valitsuse, 218 Riigikogu liikme, 189 fraktsiooni ja 88 komisjoni algatatud), millest võeti vastu 655. 162 algatatud otsuse eelnõust võeti vastu 110. VIII Riigikogu andis oma otsusega volitused valitsuse moodustamiseks Tiit Vähile 5. aprillil 1995 (62 poolt- ja 34 vastuhäälega, 1 oli erapooletu) ja 26. oktoobril 1995 (häältega 55–5–19) ning Mart Siimannile 12. märtsil 1997 (häältega 72–13–2). 26. aprillil 1996 andis Riigikogu nõusoleku Heiki Kranichi ja 17. juunil 1998 Siim Kallase kriminaalvastutusele võtmiseks. Mõlemad mõisteti õigeks ning nende volitused säilisid. Koos asendusliikmetega kuulus VIII Riigikokku 126 inimest. VIII Riigikogu pidas kokku 462 korralist istungit, 2 täiendavat istungit ja 15 erakorralist istungjärku. VIII Riigikogu volitused lõppesid 13. märtsil 1999. VIII Riigikogu koosseis Riigikogu kodulehel