laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kuninglik Inseneriteaduste Akadeemia

Kuninglik Inseneriteaduste Akadeemia, lühend IVA (rootsi keeles Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien) on üks Rootsi kuninglikest akadeemiatest. Kuninglik Inseneriteaduste Akadeemia asutati aastal 1919 insener Axel Fredrik Enströmi eestvedamisel. IVA on vanim tehnikateadlasi ühendav akadeemia maailmas. Akadeemia president on aastast 2008 biokeemik Björn O. Nilsson (kuulub akadeemia biotehnoloogia divisjoni). Varasemate presidentide seas on ka eesti päritolu Rootsi tehnikateadlane Sven Olving, kes juhtis akadeemiat aastail 1989–1991. Akadeemial on 1173 liiget (seisuga 31.12.2012), sealhulgas 908 rootsi liiget ja 268 välisliiget. 1972 – Sven Olving 1981 – Janne Carlsson, rootsi mehaanikateadlane, hilisem Tallinna Tehnikaülikooli audoktor 1983 – Enno Abel 1990 – Boris Tamm, eesti küberneetikateadlane (surnud 2002) 1991 – Mart Mägi, eesti päritolu Rootsi tehnikateadlane 1992 – Carl-Olof Jacobson, hilisem Eesti TA välisliige 1992 – Endel Lippmaa 2003 – Olav Aarna 2004 – Ene Ergma 2011 – Kristjan Haller Marcus Aldén, rootsi insenerfüüsik Hannes Alfvén, rootsi füüsik, Nobeli auhinna laureaat Sture Allén, rootsi keeleteadlane, Rootsi Akadeemia liige Siv Andersson, rootsi molekulaarbioloog Svante Arrhenius, rootsi füüsik ja keemik, Nobeli auhinna laureaat Sune Bergström, rootsi keemik ja biokeemik, Nobeli auhinna laureaat Bert R. J. Bolin, rootsi meteoroloog Harald Cramer, rootsi statistikateadlane Jon Sigurd Curman, rootsi arhitektuuriajaloolane kirikute restauraator Per Delsing, rootsi füüsik Georgia Destouni, Kreeka päritolu Rootsi hüdroloog Hans von Euler-Chelpin, Saksa päritolu Rootsi biokeemik, Nobeli auhinna laureaat Ivar Fredholm, rootsi matemaatik Jonas Kristoffer Frisén, rootsi molekulaarbioloog Anders Hallberg, rootsi farmakoloog Krister Holmberg, rootsi keemiatehnoloog Jan Holmgren, rootsi arst, mikrobioloog ja immunoloog Lars Hultman, rootsi füüsik Thomas Laurell, rootsi biotehnoloog Anders Lindroth, rootsi geograaf Bengt Nordén, rootsi keemik Bertil Ohlin, rootsi majandusteadlane, Nobeli auhinna laureaat Lennart Philipson, rootsi mikrobioloog ja molekulaarbioloog John Runnström, rootsi zooloog ja tsütoloog Lars Samuelson, rootsi füüsik ja nanotehnoloog Kai Siegbahn, rootsi füüsik, Nobeli auhinna laureaat Manne Siegbahn, rootsi füüsik, Nobeli auhinna laureaat Hakan Sterky, rootsi sidetehnikateadlane ja insener Arne Tiselius, rootsi biokeemik, Nobeli auhinna laureaat The Royal Swedish Academy of Engineering Sciences Kuningliku Inseneriteaduste Akadeemia koduleht (inglise keeles)
IVA

IVA või Iva võib tähendada järgmist: IVA on Kuningliku Inseneriteaduste Akadeemia rootsikeelne lühend (Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien) Iva on (teravilja) seeme, viljatera, tera Iva (perekonnanimi) ...
Eesti biograafiline andmebaas ISIK

Eesti biograafiline andmebaas ISIK on Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu bibliograafiaosakonna isiku- ja pseudonüümide kartoteegi põhjal koostatav andmebaas. Andmebaasis on praegu (2013. a seisuga) u 7000 isikut ja u 20 000 pseudonüümi. Andmebaasi kasutamise mall, vikis, Eesti biograafiline andmebaas ISIK Eesti biograafilises andmebaasis ISIK https://web.archive.org/web/20130730021532/http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?m=frontpage (vaadatud 26.07.2013) Muuseumi koduleht (vaadatud 26.07.2013)
Norgen Projekt

Norgen Projekt on Eesti ettevõte, mis toodab Kanal 2-le uudistesaadet "Reporter". Firma juhiks on Ivar Vigla. "Telegeeniuse säästlik argipäev: Ivar Vigla käes ootab paremaid päevi 600 000 eurot" Delfi Ärileht, 27. juuli 2013
Barnaby Jack

Barnaby Michael Douglas Jack (22. november 1977 – 25. juuli 2013) oli Uus-Meremaa häkker, programmeerija ja arvutiturbespetsialist. Tema tegevusalaks oli turvaaukude leidmine enne pahatahtlikke häkkereid. Ta spetsialiseerus meditsiinilistesse abivahenditesse ja sularahaautomaatidesse paigaldatud väikestele arvutitele. Ta suri 35-aastaselt San Franciscos nädal enne Black Hat'i konverentsi. Maailmakuulus häkker Barbany Jack suri 35-aastaselt [alaline kõdulink], Menu, 27. juuli 2013 Suri legendaarne häkker Barnaby Jack, E24, 29. juuli 2013 Häkker Barnaby Jacki surm on endiselt müsteerium, Telegram, 1. august 2013
Lawrence S. B. Goldstein

Lawrence S. B. Goldstein, ka Lawrence Steven Goldstein, ka Larry Goldstein (sündinud 20. veebruaril 1956 Buffalos) on ameerika raku- ja molekulaarbioloog. Larry Goldstein töötab raku- ja molekulaarmeditsiini professorina California Ülikooli Meditsiinikoolis. 1976 – bakalaureusekraad bioloogias ja geneetikas California Ülikoolist. 1980 – doktorikraad (PhD) Washingtoni Ülikoolist Goldsteini teadustöö keskendub neuronite rakusisese liikumise molekulaarsete mehhanismide ja transpordiprotsesside rolli olemusele neurodegeneratiivsetes haigusjuhtumites. Tema labor esitas esimesena kinesiini struktuuri molekulaarse kirjelduse, samuti avastati olulised seosed transpordiprotsesside ning selliste haiguste nagu Alzheimeri tõve ja Huntingtoni tõve vahel. Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige (2008) Stem Cells For Dummies, For Dummies (2010) (kaasautor Meg Schneider) Stable Kinesin and Dynein Assemblies Drive the Axonal Transport of Mammalian Prion Protein Vesicles (2011), – Cell, [1], (kaasautorid Sandra E. Encalada, Lukasz Szpankowski, Chun-hong Xia) Axonal transport and neurodegenerative disease: Can we see the elephant? (2012), – Progress in Neurobiology, 99 (3), 2012, lk 186–190, [2]
Hyperion

Hyperion on vanakreeka mütoloogias titaan, valguse jumal, Uranose ja Gaia poeg, Theia abikaasa ja Heliose, Selene ning Eose isa.
Eesti Kirjandusmuuseumi etnomusikoloogia osakond

Eesti Kirjandusmuuseumi etnomusikoloogia osakond on endine Eesti Kirjandusmuuseumi struktuuriüksus, mis tegeles eesti ja sugulusrahvaste rahvamuusika kogumise, uurimise, publitseerimise ja propageerimisega. Keele ja Kirjanduse Instituudi juurde moodustati 1978. oktoobris rahvamuusikasektor, mis 2000. aasta 1. veebruaril reorganiseeriti Eesti Kirjandusmuuseumi etnomusikoloogia osakonnaks. Sellest tulenevalt asub osa etnomusikoloogia osakonna koosseisust endiselt Tallinnas. Folkloori uurimisel lähtutakse sotsiaal- ja kultuuriantropoloogilisest kontekstist. Lisaks käiakse ka välitöödel, kus pööratakse tähelepanu traditsioonimuutustele ning kogutakse ka lisamaterjale uurimuste ja publikatsioonide tarvis. Lisaks ajaloolistele liikidele pööratakse tähelepanu ka sekundaartraditsioonidele ja tänapäeva pidustustele. Samuti salvestatakse mänge ja tantse. Etnomusikoloogia osakonna poolt on loodud eesti regiviiside andmebaas, mis sisaldab ligi 3000 viisi koos üldandmetega, ja originaalne arvutimeetod viisitüüpide tuvastamiseks. Lisaks koostatakse seal eesti regiviiside üldist tüpoloogiat ning tegeletakse rahvamuusika ajaloo, lokaalsete ja žanriliste iseärasuste ning selle seoste selgitamisega teiste rahvaste muusikaga. Vähem tähtsa etnomusikoloogia osakonnale ei ole ka rahvamuusika esinemisvormide, rolli ja funktsiooni muutused ajas ning identiteedi probleemid tänapäeva ühiskonnas. Etnomuseoloogia osakond andis välja kommenteeritud materjalide ja monograafiate sarja "Ars Musicae Popularis". Seal valmistati ette ka akadeemilise regilaulude kogumiku sarja „Vana Kannel“ viiside osa ning vanemaid ja uuemaid rahvalaule sisaldavat valiksarja "Ühte käivad meie hääled". Osakonna baasil on moodustatud Rahvusvahelise Rahvamuusika Nõukogu (ICTM) eesti rahvussektsioon, mille esimees on Rahvusvahelise Fennougristika Komitee liige Ingrid Rüütel.
Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakond

Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakond on Eesti Kirjandusmuuseumi struktuuriüksus. Folkloristika osakond alustas rahvaluule alusuuringute ja publitseerimiskeskusena tööd 1947. aastal. Algselt kuulus see Eesti Keele ja Kirjanduse Instituudi alluvusse, kuid alates 2000. aastast on see Eesti Kirjandusmuuseumi koosseisus. Osakonna eesmärk on eesti folkloori ja folkloristika tutvustamine kodumaal ja ka rahvusvaheliselt. Sellest tulenevalt tegeletakse mitmesuguste rahvaluuleliikide ja -žanride uurimisega. Näiteks uuritakse rahvajutte ja rahvausundit, kujundkõne. Samuti analüüsitakse folkloori väljendusviise ja kontekste uues meedias, huumori olemust ja toimet kultuuris ning rahvapäraseid teadmisi astronoomiast, botaanikast ja meditsiinist. Eesti arhiivides leiduvate materjalide põhjal on koostatud rahvajuttude, lühivormide, uskumusteadete ja ajaloolise traditsiooni andmebaasid. Nendest leiduva abil saab avardada oma käsitlusi folkloorist ja võrrelda nüüdisaegset folkloori varasemaga. Folkloristikaosakond tegeleb ka toimetamise ja publitseerimisega. Näiteks antakse välja kahte erialaajakirja Folklore. Electronic Journal of Folklore ja Mäetagused; rahvausundile pühendatud aastaraamatut Sator; rahvaluule lühivormiuurimuste väljaannet Reetor; artiklikogumike sarja Tänapäeva folkloorist jt. trükiseid ning e-väljaandeid. Lisaks korraldatakse ka seminare ja konverentse. Eesti Kirjandusmuuseumi ja selle osakondade nimede kasutamise kord (vaadatud 03.04.2020) Folkloristika osakond
Sulev Peäske

Sulev Peäske (sündinud 22 .oktoobril 1966) on eesti ettevõtja. Ta on lõpetanud 1982. aastal Valjala 8-klassilise Kooli. Ta on osaühingu Valjala Sepikoda asutajaliige ja juhatuse esimees. Peale selle on ta enda loodud Jööri Külamuuseumi peremees, külaseltsi esimees ja vallavolikogu liige, kuulub Kaitseliidu Saaremaa malevasse ja Saaremaa õlleklubisse Saare Sangad, on Saarte koostöökogu ning firma Moonsund Invest OÜ juhatuse liige. Ta on olnud ka Valjala vallavolikogu liige, viimati eelarve- ja majanduskomisjoni esimees. Vilistlased. Valjala Põhikooli veebisait. Ivika Laanet, Jööri küla mees Sulev Peäske teeb ja jõuab palju, Saarte Hääl, 16. august 2010 Valjala vallavolikogu istungiprotokoll oktoobrist 2012 (pdf-fail)
Jööri folk

Jööri folk on eesti rahvakultuuri tutvustav ühepäevane üritus Saare maakonnas Saaremaa vallas Jööri Külamuuseumi maadel. Ürituse raames viiakse läbi mitmesuguseid töötubasid. 2010. aasta folgiks valmis suitsusaun ja varjualune. 2011. aasta folgil avati laululava ja püstkoda. 2013. aasta folgile oli tulnud esinejaid ka Lätist. Sel aastal toimus folk kaheksandat korda. Agnessa Sepp, Jööri1: Folgipidu sajale rahvatantsijale, Eesti Päevaleht, 2. august 2005 Ivika Laanet, Jööri muuseumis valmis suitsusaun ja varjualune[alaline kõdulink], Saarte Hääl, 22. jaanuar 2010 Ivika Laanet, Jööri Folk avab pidulikult uue laululava ja püstkoja[alaline kõdulink], Saarte Hääl, 22. juuli 2011 Kertu Kalmus, Jööri folk pole enam mägede taga, Saarte Hääl, 24. juuli 2013 "Jööri folk 2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. august 2014. Vaadatud 28. juulil 2013.
Viktooria (tantsurühm)

Tantsurühm Viktooria on Saaremaal Sakla külas veebruaris 1998 asutatud tantsutrupp. Rühma on algusest peale juhendanud Ulvi Põldema. Rühm valis endale sellise nime Aleksander Mihkelsi pere kasutütre mälestuseks. Tantsurühm on väljaspool kodusaart esinenud muuhulgas Tallinnas, Hiiumaal, Kaius ja Europeade'i raames Ungaris. Ivika Laanet, Sakla Viktooria tähistas kümnendat sünnipäeva, Saarte Hääl, 29. jaanuar 2008 Info tantsurühma kohta Valjala valla veebilehel[alaline kõdulink]
Meelis Piller

Meelis Piller (sündinud 25. augustil 1969) on eesti filmirežissöör. Piller lõpetas 1987 Tallinna 46. Keskkooli kunstiklassi. 1987–1993 õppis Tallinna Pedagoogikaülikoolis kunstiõpetuse ja joonestamise erialal, lisaerialana näitejuhtimine. 1991–1992 õppis ka Pedagoogikaülikooli Tervisekeskuse juures Sibeliuse Akadeemia muusikateraapia ja üldpsühholoogia kursustel. 1991. aastal loodud filmis "Noorelt õpitud" mängis ta bändipoissi. Ta on teinud filmi Arnold Keyserlingist. Meelis Piller andmekogus IMDb (inglise) Meelis Piller Eesti Filmi Andmebaasis
Arnold Keyserling

Arnold von Keyserling (9. veebruar 1922, Hamburg või Friedrichsruh – 7. september 2005, Matrei am Brenner) oli üks Euroopa New Age'i filosoofilisi liidreid. Tema isa oli filosoof Hermann Keyserling. Koos abikaasa Wilhelmine Keyserlingiga pidas ta 1990. aastail rea tarkuse kooli seminare Raikkülas. Arnold Keyserling Raikkülas Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
International Academy of Medical and Biological Engineering

International Academy of Medical and Biological Engineering, lühend IAMBE (inglise keeles International Academy of Medical and Biological Engineering) on mittetulunduslik biomeditsiinitehnika valdkonna väljapaistvate teadlaste ühendus (teadusakadeemia). Akadeemia asutas aastal 1997 International Federation for Medical and Biological Engineering. Akadeemial on 2013. aasta seisuga 109 liiget. Hiie Hinrikus, eesti biomeditsiinitehnikateadlane ja raadiofüüsik, loonud laser- ja mikrolainesüsteeme (liikmeks valitud 2003) Lars Arendt-Nielsen (liikmeks valitud 2003, Taani) James Bassingthwaighte (2009, USA) Rebecca Bergman (2012, USA) Per-Ingvar Branemark (2000, Rootsi) Ewart Carson (2006, Suurbritannia) Sergio Cerutti (2003, Itaalia) Shu Chien (2000, USA) David Delpy (2003, Suurbritannia) Olaf Doessel (2012, Saksamaa) Toivo Katila (2003, Soome) Jaakko Malmivuo (2003, Soome) Per Åke Öberg (asutajaliige, 1997, Rootsi) Robert Plonsey (asutajaliige, 1997, USA) Buddy D. Ratner (2000, USA) Robert S Reneman (2003, Holland) Niilo Saranummi (2000, Soome) Geert W. Schmid-Schoenbe (2005, USA) Leif Sornmo (2012, Rootsi) Tatsuo Togawa (asutajaliige, 1997, Jaapan) Karin Wardell (2012, Rootsi) Peter Wells (asutajaliige, 1997, Suurbritannia) Guang-Zhong Yang (2013, Suurbritannia) International Academy of Medical and Biological Engineering (inglise keeles)
Draco Malfoy

Draco Lucius Malfoy (sündinud 1980) on väljamõeldud tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjast "Harry Potter". Draco Malfoy on pärit puhtaverelisest võluriperekonnast, tema isa oli Voldemorti käsilane. Ta põlgab Harry Potterit ja tema sõpru, arvab, et mugupäritolu inimesed, nagu näiteks Hermione Granger, tuleb hävitada. Tema parimad sõbrad on Vincent Crabbe ja Gregory Goyle. Talle meeldib Pansy Parkinson, kes õpib koos temaga Slytherini majas. Ta on Slytherini lendluudpalli meeskonna püüdja, kuigi tal pole erilisi andeid. Draco Malfoy oli Snape'i lemmikõpilane. Aastal 2016 raamatu "Harry Potter ja surma vägised" epiloogis on Malfoy 36-aastane, abielus Astoria Greengrassiga ja tal on laps Scorpius. Filmides mängis Draco Malfoyid Tom Felton.
Jaapani Inseneriakadeemia

Jaapani Inseneriakadeemia, lühend EAJ (inglise keeles The Engineering Academy of Japan) on Jaapani mittetulunduslik tehnikateaduste valdkonnas tegutsevate väljapaistvate teadlaste ühendus (teadusakadeemia). Jaapani Inseneriakadeemia asutati aastal 1987 . Akadeemial on 2015. aasta märtsi seisuga üle 620 jaapani liikme ja 19 välisliiget (2013. aastal 28). Geoffrey Allen (Suurbritannia) Henri Angelino (Prantsusmaa) Erich Bloch (USA) Lewis M. Branscomb (USA) Achilles van Cauwenberghe (USA) Mildred S. Dresselhaus (USA) Walter L. Engl (Saksamaa) Bacharuddin J. Habibie (Indoneesia) Pekka Linko (Soome) Enrique A. J. Marcatili (USA) Sven Olving (Rootsi) A. E. Pannenborg (Holland) Frank Press (USA) Roland W. Schmitt (USA) Petr Zuna (Tšehhi) John W. Zillman (Austraalia) John Meurig Thomas (Suurbritannia) Robert M. White (USA) William A. Wulf (USA) William Barlow (Suurbritannia) Gerald P. Dinneen (USA) William E.Gordon (USA) George W. Gray (Suurbritannia) George W. Housner (USA) Robert H. Pry (USA) Ian M. Ross (USA) Rustum Roy (USA) H. Guyford Stever (USA) The Engineering Academy of Japan Jaapani Inseneriakadeemia koduleht ( inglise keeles)
Franklini maakond (Ohio)

Franklini maakond (Franklin County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on osariigi pealinn Columbus. Maakonna pindala on 1410 km², millest 30 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 1 323 807. 2010. aastal oli elanikke 1 163 414 ja 2000. aastal 1 068 978. Delaware'i maakond (põhjas) Lickingi maakond (idas) Fairfieldi maakond (kagus) Pickaway maakond (lõunas) Madisoni maakond (läänes) Unioni maakond (loodes) Franklini maakond moodustati 30. aprillil 1830 Rossi maakonna osast. Maakond on saanud nime Benjamin Franklini järgi. Algul ulatus maakond Erie järveni, kuid aja jooksul moodustati Fraklini maakonna aladest teisi maakondi. Bexley (13 928 elanikku 2020. aasta seisuga) Canal Winchester (9107 elanikku) Columbus (905 748 elanikku) Dublin (49 328 elanikku) Gahanna (35 726 elanikku) Grandview Heights (8085 elanikku) Grove City (41 252 elanikku) Groveport (6009 elanikku) Hilliard (37 114 elanikku) New Albany (10 825 elanikku) Pickerington (23 094 elanikku) Reynoldsburg (41 076 elanikku) Upper Arlington (36 800 elanikku) Westerville (39 190 elanikku) Whitehall (20 127 elanikku) Worthington (14 786 elanikku) Franklini maakonna koduleht (inglise keeles)
Montgomery maakond (Ohio)

Montgomery maakond (Montgomery County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39° 45′ N, 84° 17′ W Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Dayton. Maakonna pindala on 1203 km², millest 7 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 534 325. 2000. aastal oli elanikke 559 062. Miami maakond (põhjas) Clarki maakond (kirdes) Greene'i maakond (idas) Warreni maakond (lõunas) Butleri maakond (edelas) Darke'i maakond (loodes) Montgomery maakond moodustati 1. mail 1803 Hamiltoni ja Wayne'i maakonna osadest. Maakond on saanud nime Ameerika iseseisvussõja kindrali Richard Montgomery järgi. Montgomery maakonna koduleht (inglise keeles)
Antropogenees

Antropogenees (kreeka k antropos - inimene + genesis - teke) on lühidalt öelduna inimese põlvnemine ehk antropoloogia haru, mis uurib inimese teket ja põlvnemist.
Lahe tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lahe tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Lahe tänav algab August Weizenbergi tänavalt, ristub August Alle tänavaga ja lõpeb Narva maanteel. Lahe tänav on enam-vähem lõuna–põhjasuunaline ja ligikaudu 145 meetri pikkune. Aadressil Lahe 4 asub Tšehhi suursaatkond Tallinnas Aadressil Lahe 6 asub Ukraina Suursaatkond Eestis. Lahe tänav sai nime 12. detsembril 1928. Tänav on nime saanud selle järgi, et ta suundub Tallinna lahe poole. Tšehhi suursaatkonna hoone, Lahe 4 Ukraina suursaatkonna hoone, Lahe 6 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 62
Iapetos

Iapetos (ladina keeles Iapetus) on titaan, Uranose ja Gaia poeg, Atlase, Menoitiose, Prometheuse ja Epimetheuse isa. Iapetose järgi on nimetatud planeedi Saturn üks kuu, mis kannab eesti keeles nime Iapetus. Theoi Project: Iapetos (inglise keeles)
Premier

Premier on 1944. aastal asutatud India autofirma Mumbais. Ettevõte toodab tüüpilist India taksot Premier Padmini (Fiat 1100) (teine klassikaline India takso on siiani (2013) tootmises olev Hindustan Ambassador). Alustati Chrysler Corporationi autode kokkupanijana. Alates aastast 1964 tootis Premier autot Fiat 1100, 1973 muudeti mudeli nimi Premier Padminiks, selle tootmine lõppes alles novembris 2000. Veel on toodetud mudeleid Premier 118 NE (Fiat 124, meil tuntud Žigulina), Fiat 500, Fiat Uno ja Peugeot 309. Tänapäeval on tootmises SUV Premier RiO (tegelikult Hiina Zotye 2008, mis on omakorda Daihatsu Teriose koopia), väikekaubik Premier Sigma ja väike veoauto Premier Roadstar. Premieri koduleht
Ernst Laur

Ernst Laur (7. september 1920 – juuni 1985 Los Angeles, California) oli Eesti aukonsul Ameerika Ühendriikides. Ernst Lauri järel sai Eesti aukonsuliks Los Angeleses resideeriv jurist Jaak Treiman. United States Social Security Death Index]
Ernst Laur (agronoom)

Ernst Laur (27. märts 1871, Basel, Šveits – 30. mai 1964, Effingen, Šveits) oli Šveitsi agronoom. Ta oli ligi 40 aastat Šveitsi Põllumeeste Liidu (Schweizerischer Bauernverband) direktor.
India autotööstus

India autotööstuse alguseks loetakse aastat 1945, mil rajati firma Mahindra & Mahindra, mis hakkas sissetoodud komponentidest koostama maastikuautosid Jeep CJ. Pärast India iseseisvumist 1947. aastal hakkasid sõiduautosid tootma Premier ja Hindustan. Veoautode ja busside valmistamisel domineeris Tata Motors. India autotööstust iseloomustas pikka aega protektsionistlik ja bürokraatlik majandussüsteem (''licence raj'') mistõttu vananenud automudelid püsisid kaua tootmises ja tolle ajastu autoturgu valitsenud Premier Padminit (algselt Fiat 1100) ja Hindustan Ambassadori (Morris Oxford III) peetakse siiani India autotööstuse sümboleiks. Mõlemat kasutatakse laialdaselt ka taksodena. Esimeseks moderniseerimiskatseks oli aastal 1981 India valitsuse osalusel loodud firma Maruti Suzuki, mis tõusis erinevaid Suzuki mudeleid tootes kiiresti India müüduimaks automargiks ja on seda tänini. Premier Padmini tootmine hakkas seepeale vähenema, kuigi täielikult lõppes tootmine alles aastal 2000. Hindustan Ambassadori tootmine lõpetati madala nõudluse tõttu 2014. aastal. Aastal 1991 liberaliseeriti oluliselt India majandussüsteemi. See avas tee välismaiste tootjate tehaste avamiseks Indias, riigi autotoodang suurenes kiiresti. Samal aastal alustas ka kodumaine Tata Motors lisaks veoautodele sõiduautode tootmist. Tänapäeval on autode tootmine Indias koondunud põhiliselt kolme piirkonda: lõunas Chennai (varem Madras), läänes Mumbai ja põhjas Delhi aladele. Aastal 2011 valmistati Indias üle 3,9 miljoni auto. India oli toodangumahult maailma autotootjate seas 6. kohal. India kodumaised sõiduautomargid on Hindustan Motors, Mahindra & Mahindra, Premier, Tata Motors. Suurema osa riigi sõiduautotoodangust annavad välisfirmade Indias asuvad tehased. India olulisemad kodumaised veoautomargid on Asia Motor Works, Eicher Motors, Force Motors,Tata Motors. "An epitaph for India's 'appalling' national car". bbc.com, 8. juuli 2014. Vaadatud 23. oktoobril 2016.
Effingen

Effingen on vald Šveitsi põhjaosas, Aargau kantoni Bruggi piirkonnas. Effingenis on 580 elanikku, selle pindala on 6,85 km2 ja keskmine kõrgus üle merepinna 432 meetrit. Seda paika on esmamainitud 1284. aastal Efingeni nime all. Effingen on ajalooline veinitootmispiirkond, 18. sajandil hakati seal tootma puuvilla. 1875. ehitati külla raudteejaam. See on väike omavalitsus, kuid asub Šveitsi suuremate linnade läheduses: Zürichisse on Effingenist 35 km, Lucerne'i 52 km, Berni 78 km.
Tšiili lipp

Tšiili lipp on Tšiili Vabariigi riigilipp. Lipp on kasutusel alates aastast 1817. Lipu sinine värv sümboliseerib taevast ja Vaikset ookeani, valge lumiseid Ande ning punane vabaduse nimel valatud verd. Valge täht tähistab progressi ning selle viis haru riigi viit ajaloolist piirkonda. Tšiili vapp
T-vitamiin

T-vitamiin (ka Goetschi vitamiin, torutiline, T-vitamiini kompleks) on peamiselt putukate ning selgroogsete kasvu reguleeriv toitumisfaktor, mida leidub looduslikult mitmes seeneliigis. Keemilise koostise kohta on andmeid vähe: arvatakse, et nimetatud vitamiinid koosnevad foolhappest, B12-vitamiinist jm. T-vitamiin on vesilahustuv ja üsna kuumuskindel toitumisfaktor, mida leidub sellistes seentes nagu torula (lad k Candida utilis) ja Penicillium, samuti termiitide koloonia nendes putukates, kes mainitud seentest toituvad (näiteks termiitide töölistest putukaid toidetakse valdavalt suhkrutega). Vitamiini kui kasvufaktori ja -regulaatori toime avastati putukatega (peamiselt termiitidega) tehtud katsete kaudu, kuid kasvamise kiirenemist täheldati ka hiirtel, salamandritel, konnadel, sipelgatel ja harilikel äädikakärbestel. T-vitamiini avastajaks peetakse Austria bioloogi dr Wilhelm Goetschi (1947), kes avastas, et termiidid ei tooda vitamiini ise, vaid saavad seda toiduga. Kumar Krishna, Frances M. Weesner, Biology of Termites, Academic Press, lk 414, 1969, London, Card nr 68-26643, Google`i raamatu osaline veebiversioon, (vaadatud 28.07.2013)