laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nabaväät

Nabaväät ehk nabanöör (ladina keeles funiculus umbilicalis) on nöörjas koeväät, mis koosneb suurte veresoonte kogumist (nabaarterid ja nabaveen) ja ühendab loodet ja platsentat ehk emakooki vereringe kaudu. Nabanööri kaudu metaboliseeruvad üsasse loote arenguks vajalikud põhibioelemendid, vitamiinid, toitained, hapnik jpm. Nabaväädi kaudu omandatud ained võimaldavad loote üsaväliseks eluks vajalike füsioloogilis-anatoomiliste funktsioonide ning toitumis-, hingamis-, sisenõristus- ja erituselundite jpt arengu. Tavapärane pikkus 50–70 cm. Normaalseks vaginaalseks sünnituseks peaks pikkus olema vähemalt 40 cm. Nabaväädi keerdumist ümber loote kaela esineb sagedamini üle 70 cm pikkuse nabaväädi korral. Tõelisi sõlmi esineb u 1% sünnitustest. Peab olema kolm soont: üks veen ja kaks arterit. 0,2–1,1% esineb nabaväädis vaid üks arter – tagajärjena võib lootel esineda suguteede ja kardiovaskulaarsüsteemi väärarendeid, huulesuulaelõhe, tsioomia jne. Enamasti kinnitub nabaväät platsentale tsentraalselt. Kinnitumist lootekestadele esineb u 1%. Loote vereringe W.Nienstedt, O.Hänninen, A.Arstila, S.-E.Björkqvist, "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Medicina, 2011, ISBN 9985-829-36-0 [P.Bogovski, R.Kull, S.Ootsing, L. Trapido, 2004. "Meditsiinisõnastik", ISBN 9985-829-55-7] A. Arstila, S.-E. Björkqvist, O. Hänninen, W. Nienstedt, 2011. "Inimese füsioloogia ja anatoomia". 229,468-470 lk ISBN 978-9985-829-36-0 P. Bogovski, R. Kull, S. Ootsing, L. Trapido, "Meditsiinisõnastik", 2004, 589 lk ISBN 9985-829-55-7
Bioloogiline surm

Bioloogiline surm on surma faas, mis järgneb kliinilisele surmale. Kuna kõige tundlikumad hapnikupuuduse suhtes on ajurakud, surevad need esimesena. Meditsiin samastabki bioloogilise surma ajusurmaga. Bioloogilise surma nähtavateks tunnusteks on keha jahtumine, vere ümberpaiknemine keha madalamatesse piirkondadesse (koolnulaigud) ja lihaskangestus. Agoonia
Mittemolekulaarne aine

Mittemolekulaarne aine on keemiline aine, mis koosneb väga suurest hulgast aatomitest või ioonidest, mis on omavahel seotud keemiliste sidemetega. Molekule nendes ainetes ei esine. Tüüpilised mittemolekulaarsed ained on ioonsed ained ja metallid. Ioonsed ained (peamiselt soolad, leelised ja ioonsed oksiidid) koosnevad omavahel ioonilise sidemega ühendatud ioonidest, metallid aga koosnevad paljudest omavahel metallilise sidemega ühendatud aatomitest. Mõlemat tüüpi ained on tahkes olekus kristalsed – ioonsetes ainetes on ioonvõre, metallides metallivõre. Mittemolekulaarsed ained, milles esinevad kovalentsed sidemed, võivad olla korrapärase ruumilise struktuuriga (tuntumad nendest on teemant ja kvarts) või kihilise ehitusega (grafiit, punane fosfor), kuid on ka kiulise ehitusega või keerulisema struktuuriga aineid. Molekulaarne aine
Kalevipoeg (tegelane)

Kalevipoeg on eesti rahvaluulest tuntud müütiline kangelane. Eeposes "Kalevipoeg" väidetakse, et kohati on teda tuntud ka nimega Sohni. Eesti rahvapärimus sisaldab hulgaliselt muistendeid Kalevipoja-nimelisest vägimehest. Hiiglase tegudega on seletatud järvede, küngaste, allikate ja kivide päritolu: orud võisid olla Kalevipoja künnivaod (näiteks Kalevipoja künnivaod Kiku küla lähedal), piklikud linnamäed tema magamisasemed, rändrahnud tema lingukivid. Analoogilised muistendid on tuntud paljude rahvaste juures, Eestis on lähedase iseloomuga muistendeid Vanapaganast. Saaremaal kandis hiiumuistendite peategelane Suure Tõllu, Hiiumaal Leigeri nime. Kalevipojale on mõne tegevusliini poolest (mõõk, Pohjola isand ja Soome sepp, saarepiigad, põhjaretked jms) lähedane Kalevala Lemminkäinen. Johan Cajanuse (1663) järgi elas vanal ajal Calava nimeline hiid, kellel oli 12 poega, kellest nimepidi on teada Soini, Hiisi ja Kihavanskoinen. Kalevipoja muistendid koos regivärsiliste rahvalauludega olid Friedrich Robert Faehlmannile ja Friedrich Reinhold Kreutzwaldile aineseks eepose "Kalevipoeg" ettevalmistamisel ja kirjutamisel. On arvatud, et Kalevipoeg tegutses pronksiajal. Vana Kalev võis olla sepp ning tegutseda Toompea või Iru linnuse kandis. Oskar Kallis, "Kalevipoeg laudu kandmas" (1914) Oskar Kallis, "Kalevipoja laul" (1914) Aleksander Mülber, "Kalevipoeg ja Sorts vägikaigast vedamas" Kristjan Raua "Magav Kalevipoeg" (1933) Kristjan Raua "Kalevipoeg kivi viskamas" (1935) Kristjan Raua "Kalevipoeg tuleb põrgust lauakoormaga" (1935) August Roosileht, "Võitlus sortsidega" (1940) Vabadussõja mälestussamba Kalevipoeg Tartus. Nõukogude võimu poolt 1948. aastal hävitatud Amandus Adamsoni skulptuuri koopia. Taastatud 2003. aastal skulptor Ekke Väli poolt vanade fotode põhjal. Kalevipoja skulptuur (ka Glehni kurat) Tallinnas Glehni pargis. Valmis aastal 1908 Nikolai von Glehni eestvõttel. Esimese maailmasõja ajal lammutati. Taastati ja avati vaatamiseks 4. novembril 1990. Kündev Kalevipoeg Põltsamaal Sõpruse pargis. Glehni Kalevipoeg (1908). Foto: Jaan Kristin Amandus Adamsoni Kalevipoeg Kalevipoja kuju Neeruti mägedes Vanapagan Kalevipoja künnivaod Kalevipoja muuseum Kalevipoja sängi tüüpi linnus M. J. Eisen. Kalevipoja esi-isad. s. a. Lk. 14–15. Ivo Karlep: "ARHEOLOOG: Kalevipoeg tegutses pronksiajal" Pealinn, 25. oktoober 2021 Uurimusi Kalevipojast. Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu 2004. Muistendeid ja uurimusi Kalevipojast Uurimusi Kalevipojast
Induktor (mähis)

Induktor on elektrimasina mähis, mis tekitab magnetvälja. Induktoriks võib olla nii rootor kui ka staator. Elektrimasina üldine ehitus Ankur
Antonio Pizzonia

Antonio Pizzonia (sündinud 11. septembril 1980 Manauses) on Brasiilia autovõidusõitja, endine Vormel 1 piloot. Antonio Pizzonia on 173 cm pikk ja kaalub 68 kg. Ta elab Cambridge'is Inglismaal. Hobid on jalgpall, tennis, surfamine ja jooksmine. Antonio Pizzonia Formula1 History and Statistics andmebaasis (www.4mula1.ro) (inglise keeles) Antonio Pizzonia Formula One DataBase andmebaasis (www.f1db.com) (inglise, hollandi ja portugali keeles)
Alor

Alor on suurim saar Alori saarestikus, mis asub Väikestes Sunda saartes Kagu-Indoneesias. Alorist põhja jääb Banda meri ja edelasse Sawu meri. Lähisaartest jääb kagusse Timor. Teisel pool Ombai väina asuvad idas Ida-Timorile kuuluv Atauro ja kirdes Wetar. Läänes on Pantar ja teised Alori saarestiku saared ning sealt edasi ülejäänud Sunda saared. Lähisaared, kaasa arvatud väikesed, on üldjuhul asustatud. Kõik nimetatud Indoneesia saared kuuluvad Ida-Nusa-Tenggara provintsi, välja arvatud Wetar, mis kuulub Maluku provintsi. Alori pindala on umbes 2800 km². Saarel elab umbes 168 000 inimest, neist umbes 60 000 suurimas asulas Kalabahis, mis asub Alori looderannikul. Suuruselt teine asula Mantaing asub idarannikul. Formaalselt on kolmveerand saareelanikest protestandid, veerand moslemid ja mõnes külas leidub ka katoliiklasi. Suur osa Alori elanikest järgib animistlikke traditsioone. Alori saarel räägitakse rohkem kui 15 põliselanike keelt. Enamik neist kuulub paapua ja teiste mitteaustroneesia keelte hulka. Alor on kõige läänepoolsem saar maailmas, millel räägitakse põhiliselt paapua keeli. Austroneesia keeltest räägitakse Aloril kõige rohkem alori keelt. Rahvastevahelise suhtluse keelena kasutatakse alori malai keelt, mis on malai keele murre. Koolides õpetatakse ja ajakirjanduses kasutatakse laialt indoneesia keelt. Paljud Aloril räägitavad paapua keeled on ohustatud. Mõnda neist räägib vähem kui tuhat inimest ja mõnda ei õpetata enam lastele. Leideni ülikool on käivitanud Alori keelte dokumenteerimise projekti. Alori infrastruktuur ei ole arenenud. Saarlased elatuvad peamiselt põllumajandusest. Kasvatatakse vanilli, tamarindipuud ja harilikku mandlipuud. Metsast raiutakse sandalipuud, mis läheb ekspordiks. Kalapüük on ammendanud saare kalavarud ja see on kahjustanud saare korallrahusid. Geoloogid on saarel avastanud kipsi, kaoliniidi, nafta, maagaasi, tina, kulla ja teemantide maardlaid. Aloril on suur potentsiaal turismi, eriti allveeujumise vallas, aga vahelduvate ja sageli tugevate hoovuste tõttu on parem snorgeldada või ujuda koos kellegagi, kes seda kanti hästi tunneb. Kuival aastaajal pääseb Kalabahisse lennukiga. Provintsi keskusest, Lääne-Timoril asuvast Kupangist väljub viis lendu nädalas. Kaks reisilaeva sõidavad Alori vahet, kumbki kord nädalas. Vihmaperioodil on transport raskendatud tugeva tuule ja suurte lainete tõttu.
Cartagena protokoll

Cartagena bioloogilise ohutuse protokoll ehk Cartagena protokoll on rahvusvaheline lepe, mille üldiseks eesmärgiks on piirata geenmuundatud organismide levikut ning nende kasutamise korral sätestada ohtu vähendavad reeglid, seda eriti nende piiriülesel liikumisel. Protokolli peamine eesmärk on tagada, et kõigile oleks kättesaadav teave erandina turule lubatud ja kasutatavate GMO-de kohta ning et ilma vastava loata ei võiks GMO-sid riiki sisse vedada. Cartagena protokoll on 1992. aastal Rio de Janeiros vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni lisa. Protokoll jõustus 11. septembril 2003. Eesti ratifitseeris Cartagena protokolli 21. jaanuaril 2004, ning Eestis jõustus see 22. juunil 2004. Protokoll sai nime leppe sõlmimise paiga, Cartagena linna järgi Colombias.
Juudi kalmistu

Eestis on juudi kalmistuid mitmes paigas: Juudi kalmistu (Tallinn) Lohkva juudi kalmistu Tartu juudi kalmistu Pärnu juudi kalmistu asub Pärnu Alevi kalmistu vanemas osas Viljandi juudi kalmistu asub Viljandi vallas Vana-Võidu külas Piimal Haapsalu juudi kalmistu asus Haapsalus praeguse Haapsalu Metsakalmistu asukohal, kalmistu hävitati Saksa okupatsiooni ajal.
Meetrika

Meetrika võib tähendada: Kirjandusteaduses on meetrika värsiõpetus, luule rütmiline ülesehitus ja seda uuriv kirjandusteaduse haru. Muusikateoorias on meetrika taktiõpetus. Meetrika ehk meetrikaraamat on perekonnaseisukannete raamat (perekonnaseisu muutuste registreerimise raamat); aegadel, mil sellealase dokumentatsiooni pidamine kuulus kiriku kohustuste hulka, nimetati kirikumeetrikat ka kirikuraamatuks. Meetrika on mõne riigi seadustekogu, nt Leedu meetrika. Matemaatikas võib " meetrika" tähendada: kujutust, mis seab meetrilise ruumi elementide paarile vastavusse nende elementide kauguse meetrilist tensorit Füüsikas võib meetrika tähendada: aegruumi meetrilist tensorit, fundamentaaalset uurimisobjekti üldrelatiivsusteoorias meetermõõdustikku (mõõtühikute süsteemi) Projektiivne meetrika
Eesti Roheline Partei

Eesti Roheline Partei (ERP) oli rohelise ideoloogia alusel tegutsenud erakond, mille moodustas osa Eesti Rohelise Liikumise (ERL) aktiviste 1989. aastal. Partei loodi Raplas 10. augustil 1989. Eesti Rohelise Partei esimene esimees oli Mario Kivistik. Partei tegutses kuni 9. detsembrini 1991, mil liituti Eesti Rohelise Erakonnaga (ERE) ja moodustati erakond Eesti Rohelised (ER). Erakond Eestimaa Rohelised
Priit-Kalev Parts

Priit-Kalev Parts (sündinud 25. detsember 1972) on rahvusliku ehituse õppejõud Viljandi Kultuuriakadeemias. Ta lõpetas 1998. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskona eesti ja soome-ugri filoloogia erialal. Aastal 2015 kaitses ta doktorikraadi teemal "Kestlik kogukonnakorraldus: kultuuripärandiga seostuvate arendustegevuste peegeldusi Kihnu saarelt, Viljandi maakonnast ja Eesti kaitsealadelt" Eesti Maaülikoolis. 2012 Tartu Ülikooli aumärk "Väärtuse määratlemine maastikul". Akadeemia 2/ 2004. Lk 236–277 "Kultuurilise tootmise tehnoloogia poole: kultuuripärandi näide". Akadeemia 2/ 2007. Lk 227–271 [1] "Vaateid pärandimajandusele teoorias ja praktikas". Kirikiri, 2007 "Priit-Kalev Parts: Kalevipoegade ja allaandjate Eesti". Maaleht, 2. mai 2014 "Kliima. Kellu. Kultuur". Sirp, 10. september 2021 Ta on tõlkinud eesti keelde mitmeid Pentti Linkola kirjutisi. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Tutvustus Kultuuriakadeemia lehel "PRIIT-KALEV PARTS: kodus peab olema võimalus toimetamiseks, varude soetamiseks, nii koos kui omaette olemiseks". Sakala, 7. jaanuar 2006
Koreli oja

Koreli oja (ka Korõli oja) on läbi Võru linna voolav oja. Enne Vanajõkke suubumist liitub Koreli ojaga ka Poti oja. Koreli tänav Koreli oja Võru kesklinnas Koreli oja Võru kesklinnas Koreli oja äärne puhkeala Koreli oja 2023. aasta kevadise üleujutuse ajal Koreli oja Eesti looduse infosüsteemis
Mart Keersalu

Mart Keersalu (12. märts 1941 – 7. august 2012; Pärnu) oli eesti poksija ja poksitreener. Keersalu poksis aastatel 1953–1974. Tema treener Kohtla-Järve "Kalevis" oli Hans Kaiva. Hiljem treenis ta iseseisvalt ning esindas muuhulgas ka Pärnu "Kalevit". Keersalu oli kärbeskaalu (kuni 51 kg) kolmekordne (1962–1964) ja kukk-kaalu (kuni 54 kg) kuuekordne Eesti NSV meister (1965–1966, 1969–1971 ja 1974). Ta osales viis korda (1962–1969) Eesti NSV – Soome sõpruskohtumistel, võitis oma kohtumise aastatel 1962 ja 1965 ning kaotas oma kohtumise aastatel 1963, 1966 ja 1969. aasta täiendaval sõpruskohtumisel. Keersalu oli I Roman Kuura mälestusvõistluste (need olid esimesed mälestusvõistlused poksis Nõukogude Liidus) võitja kärbeskaalus ning sai parima võistluse eriauhinna (1962). Ta sai spordiühing Dinamo üleliidulistelt meistrivõistlustelt kärbeskaalus III koha (1963 ja 1964). Ta kuulus Spordiühing Dinamo üleliidulisse koondvõistkonda ja oli Nõukogude Liidu poksikoondise kandidaat (1963). Keersalu oli Nõukogude Liidu meistersportlane (1963). Ta töötas hiljem poksitreenerina Pärnu Kalevis. Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001. Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Biograafia ESBL-is
Tallinna Taksopark

Tallinna Taksopark oli Eesti NSV Autotranspordi ja Maanteede Ministeeriumi Reisijateveo Valitsuse sõidutaksovedude ettevõte, mis tegutses aastatel 1950–1991. Kontor asus Tallinnas Tulika tänav 33. 1991 Taksopark erastati ja sellest kujunes 1993 Tallinna suurim taksofirma AS Tulika Takso. Täna tegutseb kontsern AS Tulika Grupp. 1961 valmisid Endla ja Tulika tänava nurgal uued tootmishooned ja garaažid. Taksopark teenindas linnadevahelisi liine (16 liini, sh 5 kaugliini), kus sõitsid väikebussid ja Tallinna 10 siseliini, kus sõitsid liinitaksod (marsruuttaksod). Kõik liinid algasid Viru väljakult (tänase Viru Keskuse maa-alalt). 1969 alustas tööd taksojaam. 1973. aastast juhtis liiniautode väljasaatmist automaatsüsteem. Dispetšerpunkte oli 3 (esimene alustas tööd 1956). 1990 oli Tallinna Taksopargis tööl 3000 töötajat. Autosid ja väikebusse oli 1200. GAZ 24 Volga RAF 2203 (marsruuttakso) Tallinn : lühientsüklopeedia / [toimetuskolleegium: V. Valt... jt.]. Tallinn : Valgus, 1979. lk. 287 Tallinn : entsüklopeedia. 1., A-M / (peatoimetaja Jaan Tamm ; märksõnastiku koostaja Robert Nerman ; eessõna: Hardo Aasmäe). Tallinn : Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004. lk. 204-205
Ōsumi väin

Ōsumi väin (jaapani 大隅海峡 (Ōsumi-kaikyō)) ühendab Ida-Hiina merd Filipiini merega ja eraldab Kyūshū saart Ōsumi saartest. Vähim laius 28 km, suurim sügavus 117 m.
General Motors

General Motors Company (lühend GM) oli 2008. aasta seisuga Ameerika Ühendriikide suurim autotootja. Seoses finantskriisiga sattus ettevõte 2008. aastal tõsisesse pankrotiohtu. 2009. aasta 1. juunil esitas General Motors pankrotikaitse avalduse ettevõtte ümberkujundamiseks (Chapter 11 protection). Kohus kiitis ümberkujundamise plaani heaks ja võimaldas uuel ettevõttel NGMCO Inc. General Motorsi varad ja kaubamärgid üle võtta. NGMCO Inc. võttis oma nimeks vana ettevõtte nime: General Motors Company. Vana General Motors, koos selle suhtes esitatud nõuetega, sai nimeks Motors Liquidation Company. Uue General Motorsi enamusosalus (61%) kuulub esialgu Ameerika Ühendriikide Rahandusministeeriumile. 9,8% aktsiatest kuulub Motors Liquidation Company aktsionäridele. Aktsionäride seas on ka Kanada ja Ontario provintsi valitsused (7,9% ja 3,8%) ning ametiühingu tervishoiufond (17,5%). 2010. aastal viidi läbi aktsiate esmane avalik pakkumine. General Motorsi kasumlikkus taastus 2011. aastal. General Motorsi peakorter asub Detroitis Renaissance Centeris. Juhatuse esimees oli Edward Whitacre, tegevjuht Daniel Akerson. 2010. aasta lõpus sai Akerson ka juhatuse esimeheks. General Motorsi käive oli 2007. aastal 407 miljardit dollarit, 2010. aasta kasum oli 4,7 miljardit dollarit. General Motors toodab autosid kaubamärkide Buick, Cadillac, Chevrolet ja GMC all, lisaks kuuluvad talle kaubamärgid Holden, Wuling, Baojun ja Jiefang. Hummeri kaubamärgi müüs General Motors oktoobris 2009 Hiina ettevõttele Sichuan Tengzhong Heavy Industrial Machinery Company. Saab Automobile müüdi 2010. aastal Spyker Cars NV-le. Loobuti ka kaubamärkidest Pontiac ja Saturn. Buick otsustati alles jätta margi suure populaarsuse tõttu Hiina turul. Opel ja Vauxhall müüdi 2017. aastal Groupe PSA-le. Ka Holden lõpetas autode tootmise, nüüd vaid impordib Opeli ja Chevrolet' autosid ning müüb neid oma kaubamärgi all. Koduleht "General Motors jäi võlausaldajatele alla ja triivib pankroti poole" Ärileht, 27. mai 2009 "General Motors tuli pankrotikaitse alt välja" Ärileht, 10. juuli 2009 General Motorsi edulugu USA suurima automüüjana lõppes ERR, 5. jaanuar 2022
Rudolf Henzi

Samuel Gottlieb Rudolf (Rudolph) Henzi (7. september 1794 Bern – 13. veebruar (1. veebruar vkj) 1829 Tartu) oli Šveitsi usuteadlane ja orientalist. Ta õppis aastatel 1810–1818 Berni, Tübingeni ja Göttingeni ülikoolis filosoofiat, teoloogiat ja ajalugu ning Pariisis araabia, pärsia ja sanskriti keelt. Tegi seejärel Bernis uurimistööd ja esitas 1820 Tübingeni ülikoolile doktoriväitekirja Beidawi koraani kommentaaride kohta. Oli aastatel 1820–1829 Tartu Ülikooli õppejõud, eksegeetika ja idakeelte professor, valiti korduvalt usuteaduskonna dekaaniks. 1821. aastast oli ta Venemaa Piibliseltsi Tartu osakonna direktor ja 1822. aastast Tartu Ülikooli koolikomisjoni liige. Martin Hallik, Olaf-Mihkel Klaassen, "Unustatud orientalist professor Samuel Gottlieb Rudolf Henzi". – Ajalooline Ajakiri 1999: 2, lk. 31–36 Biograafia ja bibliograafia Rudolf Henzi kiri Karl Morgensternile Hans Henzi, "Zwei Bernerinnen fahren nach Livland und begegnen Albert Bitzius", lk 62 kuni 68
Ján Kvačala

Ján Radomil Kvačala (ka Johann Kvacsala, vene Иван Иванович Квачала) (5. veebruar 1862 Bački Petrovac (tänapäeval Vojvodina, Serbia) – 9. juuni 1934 Bratislava) oli slovaki teoloog ja pedagoogikateadlane, usuõpetaja poeg. Õppis 1872–80 Szarvasi gümnaasiumis, 1880–83 Bratislava Evangeelse Usuteaduse Akadeemias ja Õigusteaduse Akadeemias filoloogiat ja filosoofiat. Täiendas end Leipzigi Ülikoolis. 1886–93 töötas Bratislava Evangeelses Lütseumis, aastast 1888 professorina. Oli 1893–1918 Tartu Ülikooli ajaloolise usuteaduse professor, 1917–18 usuteaduskonna dekaan. Läks Tartu Ülikooli evakueerimisel kaasa Voroneži, kus lühikest aega töötas vaimuliku ja raamatukoguhoidjana, pärast Eesti iseseisvumist pöördus tagasi kodumaale. 1921–32 töötas Bratislava Evangeelse Usuteaduse Akadeemias professorina. Uuris peamiselt Jan Amos Komenský ja Tommaso Campanella elu ja loomingut. Tema tähtsamad uurimused valmisid Tartus. Avaldas välismaa ajakirjades kirjutisi ka Baltimaade olukorra ning eestlaste ja lätlaste kultuuriliste püüdluste kohta. Teoseid Biographisch-bibliographisches Kirchenlexikon
Rein Konts

Rein Konts (31. juuli 1888 Tartu – 23. aprill 1938 Tallinn) oli Eesti kohtunik. Õppis 1908–1913 Tartu ülikoolis õigusteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Teenis Vene riigipanga Jaroslavli osakonnas ja Moskva opteerimiskomisjonis, siirdus 1921 Eestisse. Lisarahukohtunik ja rahukohtunik Tallinnas, alates 4. jaanuarist 1926 Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilosakonna liige. Kohtunik Rein Konts surnud. Uus Eesti, 25. aprill 1938, nr. 113, lk. 4.
Max Hurt

Max Hurt (10. juuli 1871 Tartu – 26. aprill 1938 Tallinn) oli eesti majandustegelane, Kaubandus-Tööstuskoja esimene direktor. Õppis Tartu ja Peterburi ülikoolis, lõpetas viimase filosoofiateaduskonna 1896. Eesti Üliõpilaste Seltsi ja endine korp! Fraternitas Estica vilistlane. 1897–1920 oli Vene-Ameerika kummitööstuse aktsiaseltsi "Treugolnik" Petrogradi osakonna juhataja ja prokurist. Osales Esimeses maailmasõjas rooduülemana. 1920–1926 Kaubandus-tööstusministri abi, alates 1925 Kaubandus-Tööstuskoja direktor. 1931–1933 Tallinna Aktsia Panga nõukogu esimees, 1933–1936 president. Ta oli Jakob Hurda poeg. Kaubandus-tööstuskoja dir. M. Hurt †. Uus Eesti, 27. aprill 1938, nr. 115, lk. 3.
Per Hermansson Fleming

Per Hermansson Fleming (surnud u 1674, teistel andmetel u 1693) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane. Per Hermansson Fleming sündis Savonlinna lääni (Rootsi: Nyslotts län) maahärra ning Askaineni vallas asunud Hannula ja Louhisaari (Rootsi: Villnäs) mõisniku Herman Klasson Flemingi (1579–1652) ja tema teise abikaasa Anna Jakobsdotter Stubbe pojana. Tema vanavanaisa oli Tallinna, Häme ja Viiburi linnuse komandant ning kogu Soome asehaldur, admiral Herman Persson Fleming (u 1520–1583). Õppis Turu Ülikoolis, mille järel aastatel 1649–1654 teenis kaptenina Kronobergi rügemendis (Rootsi: Kronobergs regemente), oli 1650. aastal kuninglik kammerhärra, 1655 Visby linnuse komandant ning aastatel 1661–1670 Saaremaa asehaldur ja Kuressaare linnuse komandant. Talle kuulusid Saaremaal Jämaja kihelkonnas Sääre (Zerel) ja Mehempäh, Rootsis Stora Roo (Ro) ja Gäddeholm ning Soomes Hannula mõis. Per Hermansson Fleming abiellus 1661. aastal Stockholmis juristi, maanõunik ja Ro mõisnik Christer Axelsson Posse (1601–1643) ja Kristina Sparre af Rossviki (1605–1656) tütre Märta Possega, kes oli lesestunud abielust vabahärra Gustaf Sperlingiga (1630–1660). Abielust sündisid: Herman Adam Fleming (surn. 1728), kornet, Ro mõisnik Krister Axel Fleming (1669–1708), kapten, Hannula mõisnik Louhisaare mõis Stora Roo (sv:Stora Roo) Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust Elulooline ja genealoogiline info (soome keeles) Genealoogiline info (rootsi keeles)
Tuulteroos

Tuulteroos on diagramm meteoroloogias, mis iseloomustab tuule suuna ja kiiruse jaotust konkreetses kohas mingi pikema ajavahemiku (kuude, aastate) jooksul. Tuulteroos on üks oluline alusinfo lennuradade suuna planeerimisel, kuna lennukid tõusevad ja maanduvad vastutuult ning külgtuul raskendab juhtimist. Diagrammid (tuuleroosid)
Stalin (täpsustus)

Stalin on mitme isiku, koha ja muu asja nimi. Jossif Stalin oli Nõukogude Liidu juht.  Pikemalt artiklis Jossif Stalin (täpsustus)  Pikemalt artiklis Jossif Stalini järgi nimetatud kohad Stalin (Bulgaaria Musala mäe nimi 1949–1962) Stalin (Bulgaaria Varna linna nimi 1949–1956) Stalin (Ukraina Donetski linna endine nimi) Stalin on 1992. aasta film Stalin on 2006. aasta film M. K. Stalin on India poliitik The Stalin on Jaapani punkbänd J. Stalin on Ameerika räppar Stalin on programmeerimiskeel aurulaev seltsimees Stalin
Kiriwina saared

Trobriandi saared (tänapäeval ametlikult Kiriwina saared) on 440 km² suurune korallatollidest saarestik Uus-Guinea idarannikul. Saared kuuluvad Milne Bay provintsi Paapua Uus-Guineas. Suurem osa saarte 12 000 elanikust elab peasaarel Kiriwinal. Teised suuremad saared on Kaileuna, Vakuta ja Kitava, mis on kõik olulised troopilise vihmametsa piirkonnad, mis vajaks konserveerimist. Saarte elanikud elavad traditsioonilisest põllumajandusest ja seal valitsetakse emaliini pidi toimivates klannides.
Georg von Landesen

Georg Wilhelm Rudolf von Landesen (27. detsember 1866/8. jaanuar 1867 Aleksejevka, Saraatovi kubermang – 13. detsember 1935 Tartu) oli baltisaksa päritolu Eesti keemik. Riiginõunik (1909). Georg Landesen õppis Tartu Ülikoolis keemiat, olles professor Gustav Tammanni õpilane. Ta lõpetas ülikooli 1892. Magistrikraadi omandas ta Peterburi Ülikoolis 1906. Ta töötas Tartu ülikooli keemiaosakonnas 1891–1932. Ta valiti Tartu Ülikooli korraliseks keemiaprofessoriks 1917. Aastail 1918–1923 oli ta Eesti Looduseuurijate Seltsi president. Üheks ta uurimistöö teemaks oli vee ja vesilahuste soojuspaisumine. Ta on maetud Tartusse Vana-Jaani kalmistule. Tema vend oli Haapsalu teedeinsener Erich von Landesen. Deutshbaltisches Biographisches Lexikon 1710-1960. Böhlau Verlag Köln Wien. lk. 440 Vello Past. Keemia Tartu Ülikoolis aastatel 1919–1947. vt
Ë

Ë (ë) on ladina kirja täht, mis on omane albaania ja kašuubi keelele. Tähe E teisendina on see täht kasutusel afrikaani, hollandi, letseburgi ja prantsuse keeles. Tähte kasutatakse ka ladinakeelsete sõnade puhul, märkimaks diftongides (nt oe versus oë), et e hääldub välja. Ё (kirillitsa täht)