laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kunstinäitus Harku '75

Harku '75 oli aastal 1975 Harku mõisas toimunud mitteametlik kunstinäitus, millega taotleti leida teadusliku ja kunstilise mõtte vahelisi pidepunkte. Näitusel eksponeeriti eriti kunstiteoseid, mis olid inspireeritud geomeetrilisest ja popkunstist. Näituse peakorraldajad olid Tõnu Karu, Leonhard Lapin ja Raul Meel. Aastal 1995 toimus Tallinnas näitusele Harku '75 retrospektiivnäitus. EE 12. köide, 2003: 146. https://web.archive.org/web/20140201153538/http://www.vaal.ee/est/galerii/rohkemkuionn2ha/article_id-1224 (vaadatud 06.02.2013) Artikkel "Rohkem kui on näha" (vaadatud 06.02.2013) Mari Laanemets: "Kunst kunsti vastu. Kunstniku rolli ja positsiooni ümbermõtestamise katsest eesti kunstis 1970. aastatel"
Heinaste merekool

Heinaste merekool oli aastatel 1864–1916 tegutsenud merekool. Merekooli asutamisel mängis olulist rolli Läti ärkamisaja tegelane Krišjānis Valdemārs. 1870. aastast oli kool üheklassiline, 1879. aastast kolmeklassiline. Algul õpetati koolis eesti ja läti keeles, 1890. aastate lõpust ainult vene keeles. 1979. aastal rajati merekooli ruumidesse Heinaste merekooli muuseum. Selle peahoone on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. Christian Dahl Andres Veide (ka: Andreas Weide) Jüri Veide EE 12. köide, 2003: 147. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. veebruar 2019. Vaadatud 5. veebruaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Christian Dahl (19. IV 1839 Tallinn – 10. IX 1904 Liepāja), Rootsi päritolu Eesti kaugsõidukapten ja pedagoog, kes kutsuti äsja avatud Heinaste merekooli juhatajaks , entsyklopeedia.ee "Merekoolid Eesti tehnikahariduses" (vaadatud 06.02.2013) Purjelaevade ehitus ja meresõit (raamatust "Häädemeeste", koostaja Tiiu Pukk, 2009)
AS Hiiu Kalur

AS Hiiu Kalur on aastal 1991. asutatud Eesti kalatööstusettevõte. Ettevõte on 1949. aastal asutatud Hiiu Kaluri kalurikolhoosi õigusjärglane. Ettevõttes töötab üle 70 inimese. Ettevõttel on kuus traallaeva, mis püüavad Läänemerest kilu, räime ja turska. Ettevõttel on neli tehast, millest kolm asuvad Eestis (Saaremaal Läätsal, Pärnumaal Lius ja Audrus) ning üks Soomes. Hiiumaal Kõrgessaares asunud kalatehas on suletud. Ettevõttel on osalus ka järgmistes ettevõtetes: AS Läätsa Kalatööstus AS Kajax Fishexport Veere sadam Lehtma sadam EE 12. köide, 2003: 149. https://web.archive.org/web/20130904022224/http://dagomar.ee/ette.htm (vaadatud 06.02.2013) "Hiiu Kalur rühib ülespoole" saarlane.ee, 16-07-2013 Hiiumaa suurima kalatööstuse varemetel valitseb vaikus eestielu.ee, 1. november 2011 Ettevõtte koduleht Ettevõtte taustainfo - Inforegister
Haapsalu kihelkond

Haapsalu kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Hapsal) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis. Haapsalu kihelkond oli Eestimaa kubermangu väikseim kihelkond, mis eksisteeris ainult ajutiselt 18.–19. sajandil. Kihelkonnas paiknes 1 mõis. Uuemõisa mõis (Neuhof) Haapsalu kirikumõis paiknes Ridala kihelkonnas. Uuemõisa vald (Neuenhof) Haapsalu kirikukülad (Hapsalsche Pastoratsdörfe) Kihelkond (kirikukihelkond). Vaadatud 13.05.2014. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 103–104. Haapsalu kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 552–562. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 103–104.
Hiiu Leht

Hiiu Leht on Hiiu maakonna ajaleht, mis ilmub 1997. aasta 20. juunist. Algul ilmus see kord nädalas reedeti, 1998. aastast hakkas ilmuma kaks korda nädalas teisipäeviti ja reedeti. Alates 2010. aasta augustist ilmub reedene Hiiu Leht värvilisena. Muudatus oli tingitud konkurendi tekkimisest – hakkas ilmuma värviline nädalaleht Hiiu Nädal. Hiiu Lehe omanikfirma oli osaühing Saaremaa Raadio, mis andis välja ka Saare maakonna ajalehte Meie Maa. Aastast 2022 on lehe omanik OÜ Hiiu meedia. Hiiu Lehe esimene peatoimetaja oli Anu Pallas. 1999. aastal sai peatoimetajaks aasta varem tegevtoimetajana tööle asunud Urmas Lauri. Pärast Urmas Lauri siirdumist ajalehte Lääne Elu võttis 2006. aasta 1. oktoobrist peatoimetaja ülesanded üle seni ajakirjaniku ja toimetajana töötanud Harda Roosna. Hiiu Lehel on ilmunud ka lisasid: aastast 1997 Saarte Suvenädal aastast 2001 Käina Kuller; Pühalepa Teataja. Enne 2004. aastat ilmus ka teine Hiiu maakonna ajaleht – Hiiumaa, mis 2004. aasta septembris läks pankrotti. Pankrotivara koos kohustustega ostis Hiiu Lehe omanik Arne Pagil. 2010. aasta augustist kuni 2012. aasta juunini ilmus Hiiu maakonnas ka nädalaleht Hiiu Nädal. Valter Voole (2015). Hiiumaa Loodus Aeg Inimene. Kärdla: MTÜ Hiiumaa Teabekapital. Lk 1264. Anu Pallas (22.06.2007). "Miks sündis Hiiu Leht". Hiiu Leht. Vaadatud 14.05.2017. Harda Roosna (06.08.2010). "Kvaliteetleht kohal". Hiiu Leht. Vaadatud 14.05.2017. Kadri Masing (29.09.2006). "Hiiu Lehe peatoimetaja vahetub". Eesti Päevaleht. Vaadatud 14.05.2017. Roosna, Harda (15. september 2022). "Hiiu Lehe peatoimetaja vahetub - Hiiu Leht". Vaadatud 26. jaanuaril 2024. EE 12. köide, 2003: 150. Madis Filippov (22.06.2012). "Hiiu Nädal lõpetab ilmumise". Postimees. Vaadatud 14.05.2017. Ajalehe koduleht
Rudolf Tobiase majamuuseum

Rudolf Tobiase majamuuseum on Hiiumaa Muuseumi filiaal. See avati 27. mail 1973. Muuseum asub Selja külas (Hiiu mnt 33), Käina alevikust läänes. See jääb Kärdla–Käina maantee äärde. Muuseumihoone on helilooja Rudolf Tobiase sünnikodu, kus ta elas 1885. aastani- Muuseumi püsiekspositsioon kajastab Rudolf Tobiase elu ja loomingut. Rudolf Tobiase sünnimaja on arvatud ajaloomälestiseks. Muuseumi õuel asub ka ehitismälestiseks arvatud Ole tuulik, mis viidi 1986. aastal Ole külast Hagaste külla ja 2003. aastal Hagastest muuseumi juurde Käina lähistele. Rudolf Tobiase majamuuseum Kooguga kaev, vaade kirdest Rudolf Tobiase majamuuseum (vaadatud 06.02.2013) 22288 Rudolf Tobiase sünnimaja kultuurimälestiste riiklikus registris 23588 Ole tuulik kultuurimälestiste riiklikus registris Majamuuseumist Hiiumaa Muuseumide kodulehel
Hiiumaa Muuseumid

Sihtasutus Hiiumaa Muuseumid on Hiiumaa muuseume koondav asutus. Muuseum loeb enda tegevuse alguseks aastat 1967, kui Kassari mõisahoones avati muuseum. Aastani 1996 kandis muuseum nime Hiiumaa Koduloomuuseum. Sealt alates Hiiumaa Muuseum. Aastast 1998 on muuseumi peamaja Kärdla kalevivabriku direktorite maja (Pikk Maja). Muuseumil on mitu filiaali: nende seas on Rudolf Tobiase Majamuuseum (asutatud 1973) ja Mihkli Talumuuseum. 1984–2002 oli Hiiumaa Koduloomuuseumi filiaaliks Paul Kammi majamuuseum. Pikk Maja Kärdlas Rudolf Tobiase Majamuuseum Kassari ekspositsioonimaja Mihkli talumuuseum https://web.archive.org/web/20131203012840/http://www.muuseum.hiiumaa.ee/index.php?page=muuseumist (vaadatud 06.02.2013) EE 12. köide, 2003: 152. Muuseumi koduleht
Hirohall

Hirohall oli aastatel 1988–1991 Tartus tegutsenud kirjandusrühmitus. Rühmitusse kuulusid Kauksi Ülle, Sven Kivisildnik, Valeria Ränik, Karl Martin Sinijärv ja Jüri Ehlvest. Hirohalli baasil loodi 1989. aastal Eesti Kostabi $elts. Eesti Kostabi $elts EE 12. köide, 2003: 153. https://web.archive.org/web/20080314160906/http://www.tuglas.fi/illimar/taustalukemiseksi/viires2.html (vaadatud 06.02.2013)
Horre Zeigeri Big Band

Horre Zeigeri Big Band (lühend: HZBB) on aastal 1954 Nõmme Kultuurimajas asutatud muusikakollektiiv. Bändi eestvedaja oli 57 aastat Horre Zeiger (1932–2013), kelle tantsuorkestrist 1954. aastal kollektiiv ka asutati. Bänd on mänginud eriti džässmuusikat, kokku u 1500 pala. Heliloojatest on mängitud Glenn Milleri, Duke Ellingtoni, Raimond Valgre jpt loomingut. Bändi solistid on olnud nt Aino Lõhmus-Karmo, Uno Loop, Silvi Vrait, Sünne Valtri. https://web.archive.org/web/20131001043252/http://www.hot.ee/hzbb/ (vaadatud 06.02.2013) EE 12. köide, 2003: 154.
Tururangi Tarapu

Tururangi Tarapu (sündinud 14. oktoobril 1972) on Cooki saarte kergejõustiklane. http://www.iaaf.org/athletes/cook-islands/tururangi-tarapu-20166
Kurt von Schleicher

Kurt Ferdinand Friedrich Hermann von Schleicher (7. aprill 1882 Brandenburg an der Havel – 30. juuni 1934 Neubabelsberg (tänapäeval Potsdam)) oli Saksamaa kindral ja Weimari vabariigi aegne viimane Saksamaa riigikantsler 3. detsembrist 1932 kuni 28. jaanuarini 1933 ja Preisimaa riigikomissar. Seitseteist kuud hiljem pärast tema ametist tagasi astumist mõrvati ta Pikkade nugade ööl tema monarhistlike vaadete pärast Adolf Hitleri käsul. http://www.deutsche-biographie.de/sfz74722.html
Termaalvesi

Termaalvesi on põhjavesi, mille temperatuur on kõrgem kui 37 °C. Termaalvesi pääseb maapinnale kuumaveeallika kaudu. Termaalvett võidakse kasutada vesiravis, kütmiseks või elektrienergia tootmiseks. ENE (1975) 7. köide, lk 545
Hot.ee

Hot.ee on aastal 1999 loodud veebiportaal. Portaali looja on Kain Kalju. Algul võimaldas portaal kasutajatel ainult e-posti kasutada, aastast 2000 saab portaalis muu hulgas faile hallata, intranetti kasutada, kodulehti majutada. Aastast 2003 haldab portaali Elion. EE 12. köide, 2003: 154.
KiCad

KiCad on elektroonika disaini automatiseerimiseks loodud vaba tarkvara. See lihtsustab elektriskeemide disainimist ja skeemidest trükkplaatide koostamist. KiCadis on integreeritud skeemi joonistamise ja trükkplaadi kujunduse loomiseks. Pakis on tööriistad trükkplaadist ja komponentidest materjaliandmiku, Gerberite ja 3D-vaadete loomiseks. KiCadi arendamist alustas Jean-Pierre Charras. Praegu arendab seda vabatahtlik arendajate meeskond ja tööversiooni uuendatakse iga päev. KiCad – projektihaldur Eeschema – elektriskeemide joonistamiseks CvPcb – skeemil olevate komponentide kokku viimiseks jalajälgedega Pcbnew – trükkplaadi disainimiseks GerbView – Gerber-failide vaatamiseks ja muutmiseks Bitmap2Component – tööriist rasterpildi sümboliks või komponendiks muutmiseks PCB-kalkulaator KiCad on mitmeplatvormiline programm, mis kirjutatud WxWidgetsi mooduli abil. See võimaldab seda käitada paljudes operatsioonisüsteemides: FreeBSD, Linux, Windows ja Mac OS X. Sisse on ehitatud komponenditeeke ja kasutajad saavad ise komponente juurde valmistada. Lisatavad komponendid võivad olla projektispetsiifilised või üldises kasutuses. On olemas tööriistu, millega saab teistes programmides loodud komponente KiCadi vormingusse salvestada. Kõik kasutatavad failivormingud põhinevad lihttekstil, mis aitab kasutada versioonihaldust ja muudab kolmanda osapoole lisaprogrammide tegemise lihtsamaks. Toetatud on paljud keeled, näiteks inglise, katalaani, tšehhi, saksa, kreeka, hispaania, soome, prantsuse, ungari, itaalia, jaapani, korea, hollandi, poola, portugali, vene, sloveeni, rootsi ja hiina. Trükkplaadist 3D-vaate kuvamiseks kasutatakse Wings3Dd. KiCadil on sisseehitatud automaatne radade looja. Lisaks on võimalik kasutada välist Javal baseeruvat tasuta programmi FreeRouting. Selleks peab disaini salvestama Specctra DSN faili, mis seejärel laaditakse välisesse programmi. Tulemused saab hiljem KiCadi Pcbnew mooduliga avada. "About KiCad" (inglise). Vaadatud 06.01.2013.[alaline kõdulink] "PPA named kicad-testing-daily for Adam Wolf" (inglise). Vaadatud 06.01.2013. KiCadi koduleht Sümbolikogu Veebipõhine skeemisümbolite generaator Eestikeelne skeemide joonistamise juhend
Stuudio

Stuudio on kunstniku, fotograafi töökoda, ateljee. Tööruumid, kus tehakse helisalvestusi, raadio‑, telesaateid jt. helistuudio telestuudio raadiostuudio fotostuudio filmistuudio Praktilise õppekavaga kool või kursused muusikute, kunstnike, näitlejate või muu ettevalmistamiseks. laulustuudio muusikastuudio teatristuudio maalistuudio tantsustuudio
Anna Karenina (täpsustus)

"Anna Karenina" on Lev Tolstoi romaan. Anna Karenina on Lev Tolstoi romaani "Anna Karenina" tegelane. "Anna Karenina" võib olla veel: Anna Karenina (film 1910) Anna Karenina (film 1911), nimiosas M. Sorohtina Anna Karenina (film 1914), nimiosas Maria Germanova Anna Karenina (film 1915), nimiosas Betty Nansen Anna Karenina (film 1918), nimiosas Irén Varsányi Anna Karenina (film 1919), nimiosas Lya Mara Armastus (film 1927) (originaalpealkirjaga "Love"), Anna Karenina osas Greta Garbo Anna Karenina (film 1935), nimiosas Greta Garbo Anna Karenina (film 1948), nimiosas Vivien Leigh Anna Karenina (film 1953), nimiosas Alla Tarassova Anna Karenina (film 1961), nimiosas Claire Bloom Anna Karenina (film 1967), nimiosas Tatjana Samoilova Anna Karenina (seriaal 1974), nimiosas Lea Massari, 6-osaline lühiseriaal Anna Karenina (film 1976), nimiosas Maia Plissetskaja Anna Karenina (seriaal 1977), nimiosas Nicola Pagett, 10-osaline lühiseriaal Anna Karenina (film 1985), nimiosas Jacqueline Bisset Anna Karenina (seriaal 1996), nimiosas Antoinette Taus Anna Karenina (film 1997), nimiosas Sophie Marceau Anna Karenina (film 2000), nimiosas Helen McCrory Anna Karenina (film 2009), nimiosas Tatjana Drubitš Anna Karenina (film 2012), nimiosas Keira Knightley
Ida Tantsukool

Ida Tantsukool on aastal 1994 Tartus asutatud tantsukool. Kool loodi Alla ja Tiit Lilleoru, Tamara Kõrreveski ja Kaljo Urbeli (Ida Urbeli sugulane) eestvõttel. Kool on nimetatud eesti ballettmeistri ja lavastaja Ida Urbeli järgi. Koolis õpetatakse muu hulgas klassikalist tantsu, akrobaatikat, moderntantsu. Aastast 1999 haldab kooli MTÜ Muusa. https://web.archive.org/web/20130127163918/http://www.idatantsukool.ee/ (vaadatud 07.02.2013) EE 12. köide, 2003: 157. Tantsukooli koduleht (vaadatud 07.02.2013)
Ilmarine

Ilmarine võib tähendada järgmist: Ilmarine AS on Eesti metallitööstusettevõte. Ilmarine on Soome mütoloogilise tegelase Ilmarineni eestipärane nimi Ilmarine on 1874–1940 Narvas tegutsenud selts (Narva Eesti Selts "Ilmarine") Ilmarine on aastast 1989 Narvas tegutsev harrastusteater. Ilmarine oli ajaleht, mis ilmus 1911–1912 Ilmarine oli Võrus tegutsev spordiselts Ilmarise tänav EE 12. köide, 2003: 162.
Ilmatar (selts)

Ilmatar on aastal 1887 Suure-Jaanis asutatud laulu- ja mänguselts. Ilmatari eestvedaja oli algusaegadel Joosep Kapp, kes aastal 1890 moodustas seltsi juurde segakoori Ilmatar. Enne seltsi asutamist tegutses Suure-Jaanis meeskoor (asutati 1862) ja pasunakoor (asutati 1871). Pärast Joosep Kapi surma hakkas seltsi juhtima Hans Kapp. 1909. aastal asutati seltsi juurde raamatukogu, millest kujunes hilisem Suure-Jaani raamatukogu. Aastal 1917 nimetati laulu- ja mänguselts ümber haridusseltsiks. Aastal 1923 osales selts VIII üldlaulupeol, saates sinna kolm laulukoori ja pasunakoori. https://web.archive.org/web/20160304233753/http://www.kappiyhing.ee/muu_artiklid/ilmatar_115.html (vaadatud 07.02.2013) EE 12. köide, 2003: 162. Aili Umda (1995). Suure-Jaani kihelkond. Viljandi: Viljandimaa Haridusamet. Lk 26.
Digital Multiplex

Digital Multiplex ehk DMX-512 või DMX-512-A on digitaalne andmesideprotokoll ja standard, mida kasutatakse peamiselt lavavalgustuse ja efektide juhtimiseks. Protokoll võimaldab juhtida suunatavaid prožektoreid, hämardeid ja katikuid. Esimest korda standardiseeriti Digital Multiplex Ameerika Ühendriikide Teatritehnoloogia Instituudi (United States Institute for Theatre Technology, USITT) poolt (USITT DMX512/1990). Aastal 2000 kinnitati Saksamaal standard DIN 56930-2 ja novembris 2004 USA standard ANSI E1.11 (DMX512-A). Põhineb elektriliselt RS-485-l.
Carnage

Carnage oli Rootsi death-metal bänd. "Tapatalgud" ("Carnage") on 2011. aastal esilinastunud Roman Polanski film. Sean Carnage on USA filmirežissöör ja -produtsent.
Sadestamine

Sadestamine võib tähendada mitut asja: Sadestamine (keemia) Sadestamine (tehnika)
Magot

Magot ehk berberi makaak (Macaca sylvanus) on Põhja-Aafrika Atlase mägedes ja Gibraltari kaljudel karjadena elutsev pärdiklane makaagi perekonnast. Magot on oma perekonna ainus sabata liik ja ühtlasi ainus ahv, kelle levila ulatub Euroopasse. Osa teadlasi peab Gibraltari asurkonda jäänukiks varasemast laiemalt levinud populatsioonist, osa aga Aafrikast ammusel ajal sissetooduks.
Teinakore Teiti

Teinakore Teiti (sündinud 2. aprillil 1983) on Cooki saarte kergejõustiklane (100 m ja 200 meetri jooksja). Tema nimel on 200 meetri jooksu Cooki saarte välisrekord. http://www.iaaf.org/athletes/cook-islands/teinakore-teiti-170761
Uaongo Areai

Uaongo Areai (sündinud 1. jaanuaril 1962) on Cooki saarte kergejõustiklane. http://www.iaaf.org/athletes/cook-islands/uaongo-areai-8823
TOEFL

TOEFL (inglise keeles Test of English as a Foreign Language) on rahvusvaheline standardiseeritud inglise keele test. Selle tulemusi nõutakse ingliskeelsetesse ülikoolidesse või programmidesse kandideerimisel.[viide?] Tänapäeval on TOEFL internetipõhine (internet-based test), milles kombineeritult mõõdetakse nelja oskust: lugemist, kuulamist, kõnelemist ja kirjutamist. Iga osa eest on võimalik saada maksimaalselt 30 punkti, lõpptulemus (total score) võib ulatuda 120 punktini. TOEFL testi tegemine nõuab testitavalt mitte ainult head inglise keele oskust, vaid ka oskust oma teadmisi ingliskeelses akadeemilises keskkonnas kasutada. Iga testiülesande jaoks on ette nähtud kindel aeg, seega on soovitatav eelnevalt treenida ülesannete lahendamist aja peale.[viide?] Eestis viib TOEFL testi läbi ja annab vastavasisulist koolitust Põhja-Ameerika ülikoolide teabekeskus.[viide?] Alates 2013. aastast on TOEFL test üks testidest, mille nõuetekohase tulemusega saab asendada inglise keele riigieksami Eestis. [1] ESOL IELTS STEP Eiken TOEIC TOEFL testi koduleht
Suvelilled

Suvelill on üheaastane taim, kes külvijärgselt samal aastal õitseb, viljub ja annab seemneid ning sügiseks sureb. Suvelillede hulka arvatakse ka kaheaastased lilled, kes esimesel aastal moodustavad lehekodariku, talvituvad ja järgmisel aastal õitsevad, viljuvad ja annavad seemneid ning surevad. Paljud taimekasvatuses kaheaastastena kasvatatavad lilled on küllpüsikud, kuid õitsevad rikkalikumalt just teisel kasvuaastal ning seega on majanduslikult mõttekas neid kasvatada vaid kaks esimest aastat. Meie kliimas kasvatatakse üheaastaste suvelilledena ka mitmeid soojast kliimast pärit liike, kes oma kodumaal on püsikud, kuid meil ei talvitu. Agrotehnoloogia seisukohalt jagunevad suvelilled laias laastus kaheks: need, mis külvatakse otse kasvukohale ja need, mis vajavad ettekasvatamist ning istutatakse kasvukohale juba noortaimedena. Otse kasvukohale külvatavad suvelilled: harilik saialill rukkilill harilik kosmos kalifornia läänemagun kipslilled harilik päevalill kivikilbik mungalilled Ettekasvatamist vajavad suvelilled: begoonia värdfuksia pelargoon petuunia lõvilõug keskpäevalill pärdiklill lemmalts aed-raudürt lobeelia M. Laane. Iluaianduse käsiraamat, 2000
AS Kirjastus Ilo

Kirjastus Ilo (ka AS Kirjastus ILO) oli 1990. aastal asutatud kirjastus, mis algul oli AS Ilo üksus. Iseseisvaks kirjastuseks sai see aastal 1999. Aastal 2009 ühines TEA Kirjastusega. Aastatel 2003–2008 oli kirjastuse peatoimetaja Raul Kilgas. 2008. aasta oktoobris omandas TEA Kirjastus 100% kirjastuse Ilo aktsiatest[viide?]. Septembris 2009 otsustati kirjastused ühendada ja ühinemisotsus jõustus 30. detsembril 2009. Detsembris 2009 kustutati AS Kirjastus Ilo äriregistrist. Ilo kaubamärk oli kasutusel hiljemgi, peamiselt anti selle all välja õppekirjandust. Eesti entsüklopeedia veebis [1] (vaadatud 22.01.2013) AS TEA Kirjastuse majandusaasta aruanne 2009. Kättesaadav Äriregistri vahendusel.
Das Inland

Das Inland, alapealkirjaga "Eine Wochenschrift für Liv-, Esth- und Curländische Geschichte, Geographie, Statistik und Litteratur" (tõlkes: Kodumaa. Liivi-, Eesti- ja Kuramaa ajaloo, geograafia, statistika ja kirjanduse nädalakiri) oli aastatel 1836–1863 Tartus ilmunud saksakeelne nädalaleht. Nädalalehe asutas Friedrich Georg von Bunge. Peale tema toimetasid veel lehte Theodor Heinrich Beise ja Carl Gottlieb Reinthal. Lehte kirjutasid peamiselt estofiilsed baltisakslased. Kaastööd tegi ka näiteks Friedrich Reinhold Kreutzwald. Digitaliseeritud väljaanded Eesti entsüklopeedia veebis [1] (vaadatud 7.02.2013)
Semiootiline Jälg

Semiootiline Jälg on Eesti Semiootika Seltsi väljaantav aastaauhind eelmisel kalendriaastal ilmunud parima semiootikateemalise kirjatöö ja Eesti semiootika edendamise eest. 2009 – Priit Põhjala (artikkel "Arutlus keelemärgi arbitraarsuse üle") 2010 – Andreas Ventsel ja Peeter Selg (artikkel "An outline for a semiotic theory of hegemony") 2011 – Silver Rattasepp (artiklid "Usk on loodetava tõelisus", "Tormaka teadatahtja uperpallid", "Poeetiline loom paiskab lahti akna", "Darwini Dominikaani jutlus") 2012 – Indrek Ibrus (kogumiku "Crossmedia Innovations: Texts, Markets, Institutions" kaastoimetamine) 2013 – Kadri Rood (mitmekülgne kultuurikriitika) 2014 – Riin Magnus (kõrgetasemelised teadusartiklid), Piret Karro ("Semiootilise salongi" korraldamine) 2015 – Mari-Liis Madisson (teadusartiklid ja viljakas uurimistöö) 2016 – Silvi Salupere 2017 – Tyler Bennett (populariseerimise eest), Merit Rickberg (teadustöö eest) 2018 – Peet Lepik ja Andres Luure 2019 – Aleksandra Miljakina semiootilise visuaalia eest 2020 – Maarja Ojamaa 2021 – Timo Maran 2022 – Katre Pärn Väli, Katre; Maran, Timo 2013. Eesti Semiootika Seltsi aastaauhind "Semiootiline jälg". Acta Semiotica Estica 10: 262–263. Auhinna statuut
DNB

DNB on kolmetäheline lühend, mis võib märkida mõnd allkirjutatut: DNB kui De Nederlandsche Bank NV on Madalmaade keskpank DnB kui drum'n'bass on muusikastiil DnB kui Den norske Bank oli rahandusasutus, mis on nüüd osa DNB ASA-st DNB Pank on pank Eestis, mis kuulub Norra suurimasse finantsgruppi DNB ASA DNB kui Deutsche Nationalbibliothek on Saksamaa Rahvusraamatukogu
Plaueni praostkond

Plaueni praostkond (Kirchenbezirk Plauen) on Saksi Evangeelse Luterliku Maakiriku praostkond Saksamaal. Praostkonna keskus asub Plaueni Jaani kiriku juures. Alates 2003. aastast on praostiks (Superintendent) Matthias Bartsch. Tänapäeval on Plaueni praostkonnas 43 kogudust: Adorfi Mihkli kogudus Altensalzi kogudus Arnoldsgrüni Maarja kogudus Bad Brambach-Schönbergi kogudus Bad Elsteri kogudus Bobenneukircheni Kolmainu kogudus Burgsteini kogudus Ebersgrüni kogudus Elsterbergi Laurentiuse kogudus Jocketa-Pöhli Kolmainu kogudus Jößnitzi kogudus Kürbitzi kogudus Limbachi Mihkli kogudus Marieney-Wohlbachi kogudus Markneukircheni kogudus Mißlareuthi Jaani kogudus Mühltroff-Langenbachi kogudus Mylau kogudus Netzschkau kogudus Neumarki kogudus Oelsnitzi kogudus Pausa Mihkli kogudus Plauen-Oberlosa kogudus Plaueni Jaani kogudus Plaueni Kristuse kogudus Plaueni Lutheri kogudus Plaueni Maarja kogudus Plaueni Markuse kogudus Plaueni Mihkli kogudus Plaueni Pauluse kogudus Reichenbachi kogudus Reuthi kogudus Rodau Niguliste kogudus Ruppertsgrüni kogudus Schönecki Püha Jüri kogudus Steinsdorfi kogudus Straßbergi kogudus Syrau-Kauschwitzi kogudus Taltitzi kogudus Theuma Maarja-Magdaleena kogudus Thierbach-Ranspach-Langenbuchi kogudus Tirpersdorfi kogudus Unterwürschnitzi kogudus Koduleht
Insenerikultuur Eestis

Insenerikultuur Eestis on aastatel 1992–1997 Tallinna Tehnikaülikooli välja antud tehnikakirjanduse artiklite kogumik. Kokku ilmus 3 kogumikku. Kogumiku toimetaja oli Vahur Mägi. http://erb.nlib.ee/?kid=10636225[alaline kõdulink] (vaadatud 07.02.2013) EE 12. köide, 2003: 558.
Interlitteraria

Interlitteraria on aastast 1996 ilmuv rahvusvaheline eelretsenseeritav ajakiri, mis ilmub Tartu Ülikooli maailmakirjanduse õppetooli ja Eesti Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsiooni väljaandel. Ajakirja peatoimetaja on Jüri Talvet. Väljaande peasisu moodustavad võrdleva kirjandusteaduse artiklid, kusjuures need võivad olla inglise, prantsuse, saksa või hispaania keeles. https://web.archive.org/web/20131207093004/http://www.tyk.ee/interlitteraria-ee (vaadatud 07.02.2013) Väljaandest Tartu Ülikooli Kirjastuse kodulehel (vaadatud 07.02.2013)