laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Valdgale vald

Valdgale vald (läti keeles Valdgales pagasts) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Talsi linnaga, Laidze, Īve, Ģibuļi, Dundaga ja Ārlava vallaga ning Ventspilsi piirkonna Puze vallaga. Valla pindala on 205,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1333 inimest. Valla keskus on Pūņase küla, vallavanem on Jana Robalde. Vald asub suuremas osas Põhja-Kuramaa kõrgustikul. Tähtsaimad jõed on Roja jõgi ja Raķupe jõgi. Aastal 1920 eraldati Laidze vallast Valdegale vald, ent aastal 1925 liideti see taas Laidze vallaga. Aastal 1945 moodustati Laidze vallas Valdgale külanõukogu, millega aastal 1954 liideti likvideeritav Valdemāri külanõukogu. Aastal 1961 arvati osa külanõukogust Laidze külanõukogu koosseisu, aastal 1963 liideti sellega aga osa Ziedoņi külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Valdgale mõisa keskus (sealhulgas juustutorn, ait, tuulik ja ait-lusthoone) ning Ošbiržese muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Valdgale mõisa teenijatemaja, kutsari- ja aednikumajake ning Lauksargi muinaskalmed. Looduskaitse all on kuus nimeta põlist tamme, üks saar ja üks mänd. Valla kirdeossa jääb osaliselt Raķupe oru hoiuala, lääneossa Stikli soode hoiuala. 2011. aastal elas vallas 1237 lätlast, 35 venelast, 5 valgevenelast, 6 ukrainlast, 1 poolakas ja 4 leedulast. Vallas on järgmised külad. Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes. Valdgale mõisa juustutorn Cīruļi baptistikoguduse kirik Valdgale tuulik Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. "Valdgales pagasts, vaadatud 10.10 2017". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. oktoober 2017. Vaadatud 12. oktoobril 2017. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Valla koduleht (läti keeles)
DAF YP-408

DAF YP-408 on Hollandi soomustransportöör. Esimesed prototüübid valmisid 1950. aastate lõpus ja masstootmist alustati 1960. aastatel. Kokku toodeti neid 750. Hollandi maavägi kasutas YP-408 aastatel 1964–1987. Aastal 1975, pärast Suriname iseseisvumist, anti osa Hollandi maaväe YP-408-id üle Suriname maaväele. Mõned on kasutusel Portugali õhuväe sõjaväepolitseis.
Protsessuaalne arheoloogia

Protsessuaalne arheoloogia (ka uusarheoloogia) on arheoloogia suund, mis uurib kultuuriprotsesse, tuginedes positivistlikule metodoloogiale ja süsteemiteooriale. Protsessuaalse arheoloogia esindajate põhiseisukohaks oli, et arheoloogia peab olema rohkem teaduslik ja keskenduma enam antropoloogilistele aspektidele ja püüdma senisest täiuslikumalt kirjeldada ning mõtestada uuritavate inimkoosluste ajalugu. Protsessuaalse arheoloogia läbimurre toimus angloameerika arheoloogias 1960.–1970. aastatel, kui arheoloogid nagu D. Clarke vastandusid vanemale, kultuuriajaloolise arheoloogia koolkonnale. Protsessualistide peamine kriitika seisnes selles, et seni oli arheoloogia paljuski tegelenud lõputu faktide kogumise ja kultuuride eristamisega, samas kui arheoloogia teooria areng seisis paigal. Selle asemel peaks teaduse ülesandeks olema hüpoteeside loomine mineviku kohta, nende hüpoteeside testimine ja tulemuste üldistamine, samuti keskendumine inimesele kui ajaloo subjektile. Arheoloogia eesmärgiks peaks olema mitte muististe ja leidude lõputu kirjeldamine ja süstematiseerimine, vaid esiajaloos toimunud muutuste põhjuste sõnastamine ja seletamine. Kultuuri nähti evolutsioonilises perspektiivis ning usuti, et neid evolutsioonilisi protsesse mõistes on võimalik teha laiemaid arenguüldistusi. Protsessuaalne arheoloogia pidi väljenduma 1) sotsiaalsete ja majandussuhete rekonstruktsioonis; 2) uurimisaluste kultuuride sisemise diferentseerituse arvestamises; 3) arheoloogilises aineses ilmnevate kultuuri kognitiivsete aspektide äratundmise võimalikkuses; 4) loodusteaduslike meetodite kasutamises arheoloogiliste hüpoteeside kontrollimiseks. Protsessualismist kasvasid välja funktsionaalprotsessualism (ehk klassikaline protsessualism) ja kognitiivne protsessualism (keskendub üksikindiviidile). Protsessuaalse arheoloogia kriitikud, keda on sageli nimetatud postprotsessualistideks, leidsid, et protsessuaalse meetodi asemel, kus arheoloogid püüavad kontrollida ja sõnastada tõeseid või õigeid hüpoteese, tuleks esitada palju erinevaid tõlgendusi, arvestada tuleb tunnetuslikke tegureid, sümbolismi ja uurijate tausta. Universaalsete seaduste loomine pole võimalik, keskenduda tuleb minevikuühiskondade vaheliste erinevuste märkamisele ja mõistmisele. Konsa, M. (2015). Arheoloogia terminibaas: protsessuaalne arheoloogia. Lang, V. (2003). Teooria areng arheoloogias. Sissejuhatus loengukursusesse arheoloogia teooria ja metoodika, lk 7-9. www.arheo.ut.ee/Lang_teooria.pdf D. L. Clarke. "Analytical Archaeology". London, 1968. L. R. Binford; S. R. Binford. "New Perspectives in Archaeology". Chicago, 1968.
Islandi keel

Islandi keel (íslenska; kuni 1973. aastani kirjutati íslenzka) on põhjagermaani keel, mida kõneldakse Islandil. Selle lähim sugulaskeel on fääri keel. Mingil määral saavad islandi keelest aru ka skandinaavia keelte (norra keel, rootsi keel, taani keel) kõnelejad. Alates 13. sajandist on islandi kirjakeel muutunud üsna vähe. Seetõttu saavad tänapäeva islandi keele kõnelejad siiani enam-vähem aru kaheksa sajandit tagasi kirja pandud saagade ja Eddade algtekstist. Enamik islandlasi loeb saagasid siiski tänapäeva kirjaviisis ning märkuste abiga. Vana keelekuju nimetatakse vanaislandi keeleks, sageli ka vanapõhja keeleks, kuigi vanaislandi keel oli vaid üks selle murretest. Islandi tähestikus on kaks vana tähemärki, mis puuduvad teistest ladinakirjalistes tähestikest: þ (þorn) ja ð (edh), mida hääldatakse nagu inglise täheühendit th vastavalt nagu sõnades thin (helitu häälik) ja this (heliline häälik). Islandi tähestikus on 32 tähte Aa Áá Bb Dd Ðð Ee Éé Ff Gg Hh Ii Íí Jj Kk Ll Mm Nn Oo Óó Pp Rr Ss Tt Uu Úú Vv Xx Yy Ýý Þþ Ææ Öö Tähed c (se), q (ku) ja w (tvöfalt vaff) ei ole islandi keelele omased, neid leidub vaid võõrsõnades. Täht z (zeta) islandi keelepildis enam ei esine. Selle koha on täielikult hõivanud s (es). Keele puhtuse hoidmist peavad islandlased väga tähtsaks. Uute mõistete tähistamiseks leiutatakse omasõnad. Islandi keelel ei ole erilisi murdeerinevusi.  Pikemalt artiklis Islandi keele morfoloogia Islandi keele morfoloogia sarnaneb grammatiliste kategooriate poolest teiste germaani keelte morfoloogiaga, kuid on oma arhailisuse tõttu tunduvalt keerukam. Nimisõnadel on kääne, arv ja sugu. Omadussõnadel on kääne, arv, sugu ja võrdlusaste ning neil on nõrk käänamine ja tugev käänamine. Islandi keeles on ainult määrav artikkel, mis võib olla eraldi sõna või nimisõna osa (nagu teisteski põhjagermaani keeltes). Tegusõnal on aeg, kõneviis, isik, arv ja tegumood. Tegumoed on aktiiv, passiiv ja mediaal (viimase olemasolu on vaidlusalune, sest selles tegumoes olevaid tegusõnu võib vaadelda ka leksikaalse rühmana). Lihtaegu on ainult kaks: olevik ja tulevik, kuid on ka liitajad, millest mõningaid võib osalt vaadelda aspektidena.  Pikemalt artiklis Islandi keele nimisõna Islandi keele nimisõnad jagatakse kolmeks sooks: meessoost, naissoost ja kesksoost nimisõnadeks. Sooerinevused ilmnevad ka mitmuses. Käänamine oleneb soost, kuid ka ühest soost nimisõnad jagunevad mitmeks käändkonnaks. Nimisõna paradigmas on neli käänet: nimetav, omastav, daativ ja sihitav. Need moodustatakse käändelõpu lisamise teel sõnatüvele. Mitmuses on olenemata soost daativi käändelõpp -um ja omastava käändelõpp -a. Meessoo 1. tugeva käändkonna näiteks olgu sõna hestur 'hobune': Tabeli vasakul poolel on sõna käänamine ilma artiklita, paremal poolel määrava artikliga. Umbmäärast artiklit islandi keeles ei ole. Sarnaselt käändub i-tüveline meessoost nimisõna gestur 'külaline': Kõrg-islandi keel Islandi kirjandus Islandi nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Jumalanna

Jumalanna on naissoost jumalus. Jumalannad on sageli seotud ilu, armastuse, emaduse ja viljakusega, ent võivad olla seotud ka sõja, loomise ja surmaga. Aphrodite Venus
Venjovi rajoon

Venjovi rajoon (vene keeles Венёвский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Venjovi linn. Rajoon piirneb põhjas Moskva oblasti Kašira linnaringkonnaga, idas Moskva oblasti Serebrjanõje Prudõ linnaringkonnaga, kagus Novomoskovski linnaringkonnaga, edelas Kirejevski rajooniga, läänes Tula linnaringkonnaga ja loodes Jasnogorski rajooniga. Rajooni pindala on 1620 km². Elanike arv oli 2012. aastal 33 147, 2009. aastal 34 371 ja 2002. aastal 37 612. Venjovi rajoonis on 209 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Venjovi linna) ning kolme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Osjotr, Venjovka, Mordves, Seža, Besputa ja Šat. Q126684906
Pūņas

Pūņas on küla (lielciems) Lätis Talsi piirkonnas, Valdgale valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 13 ja Riiast 130 kilomeetri kaugusel. Pūņase küla rajati nõukogude ajal Pūņase mõisa (Puhnien) lähedusse. Asula kavandati «Valdgale» sovhoosi keskasulaks. Lisaks vallamajale on külas veel põhikool, raamatukogu, Valdgale rahvamaja ja Valdgale postkontor. Külla jääb ka Pūņase bussipeatus. Aastal 2017 oli külas 463 elanikku. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3129 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 17. mail 2020.
Štši

Štši (vene keeles щи) on vene päritolu supp, mille põhikomponent on kapsas. Štši on pikka aega olnud Vene köögi üheks oluliseks soojaks toiduks. Arvatavasti hakati Venemaa aladel štši '​d sööma mitte varem kui 9. sajandil. Enne seda vene talupojad veel kapsast ei kasvatanud. hapukapsasupp
Tallinna 4. Algkool

Tallinna 4. Algkool oli avalik algkool Tallinnas. Kool asutati 1876. aastal. Kool tegutses erinevatel aegadel erinevatel aadressidel. 20. sajandi alguses asus kool Pärnu maantee 64 hoones, mis hiljem lammutati. 1906. aastast töötas koolis õpetajana Ernst Peterson-Särgava. 1920–1930. aastatel asus kool Uus tänav 15 hoones. 1942/43 õppeaastal tegutses kool Lai tänav 25, 1943/44 õppeaastal Kooli tänav 4 hoones. 1944. aastal kool reorganiseeriti, nii et poisid jätkasid õpinguid Tallinna 18. Mittetäielikus Keskkoolis ja tüdrukud Tallinna 13. Mittetäielikus Keskkoolis. Pärnu mnt laiendamisele ette jäänud maja, end. Tallinna 4. algkool/ Eesti Kultuurilooline Arhiiv. Fotokogu http://www.tlu.ee/~viu/käsikiri%20(1.%20juuni).doc[alaline kõdulink] Viivi Eksta, Aino Kits, Marga Lvova, Villem Normak, Piret Puust, Tiina Tootsi, Mare Torm, Veronika Varik. Tallinna hariduskorralduse ja üldhariduse areng aastatel 1918 – 2008. Tallinn: Tallinna Ülikool, Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum 2010
Keelekood

Keelekood on mingile keelele omistatud täheline või numbriline kood. Keelekoode kasutatakse näiteks keeleteaduslikke andmeid analüüsides või raamatukogunduses. Välja on töötatud mitmeid keelekoodide süsteeme, millest kõige tuntum on ISO 639. Näiteks eesti keele kood on ISO 639-1 järgi et ja ISO 639-2 järgi est.
Laidze vald

Laidze vald (läti keeles Laidzes pagasts) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb Talsi linnaga ning Lauciena, Lībagi, Valdgale, Vandzene ja Ārlava vallaga, mis jäävad kõik Talsi piirkonda. Valla pindala on 74 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1906 inimest. Valla keskus on Laidze küla, vallavanem on Solveiga Stalidzāne. Valla vana saksakeelne nimetus on Laidsen. Aastal 1920 eraldati Laidze vallast Valdegale vald, ent aastal 1925 liideti see taas Laidze vallaga. Aastal 1935 oli valla pindala 108,6 km². Aastal 1945 moodustati Laidze vallas Valdgale ja Laidze külanõukogu. Aastal 1954 liideti Laidze külanõukoguga osa Vandzene, aastal 1961 aga osa Valdgale külanõukogust. Aastal 1974 arvati osa külanõukogust Vandzene külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda. Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all on Cērpase talu elumaja, Kūli keskaegne kalmistu, Krūmeši keskaegne kalmistu, Krojvalki keskaegne kalmistu ehk Puuslikukalmed ja Sviķēnkalnsi muinaskalmed. Valda jääb 170,5 ha suurune Laidze järv. Looduskaitse all on Popragsi veski saar, Stūrīši küla tamm, Rugāji hiidpirnipuu, Punane tamm ja Sārcene mõisapargi elupuu; lisaks kasvab seal üks nimetu põlistamm. Valla lõunaosa jääb Talsi küngastiku maastikukaitsealale. Aastal 2011 elas vallas 1663 lätlast, 43 venelast, 10 valgevenelast, 10 ukrainlast, 5 poolakat ja 4 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes. Roceži tuulik Sukturi Laidze järv Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Laidzes pagasts, vaadatud 10.10 2017[alaline kõdulink] Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Laidze vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kapsasupp

Kapsasupp on soe supp, mille põhikomponent on kapsas. Supis võib sisalduda ka liha, kartul, porgand jm. Supp on maitsestatud maitseainetega, Eesti köögis kasutatakse selleks peale soola tihti musta pipra teri ja loorberilehti. Kapsasuppi võib teha nii värskest (värskekapsasupp) kui ka hapendatud kapsast (hapukapsasupp). Kapsasupi serveerimisel võib lisada hapukoort ja maitserohelist (peterselli, tilli vms). Vene köögis levinud kapsasuppi nimetatakse štšiks. borš David Vseviov. Ood kapsasupile. Müürileht, 15. oktoober 2019.
Kätlin Maran

Kätlin Maran (sündinud 24. jaanuaril 1970) on eesti ettevõtja. Ta tegeleb rõivaäriga. Ta õppis Tallinna 37. Keskkoolis ja lõpetas Tallinna 54. Keskkooli. Ta mängis Harry Egipti reklaamfilmides, sealhulgas "Kanahakkliha". Esimesel "Miss Tallinna" võistlusel aastal tuli ta 4. juunil 1988 teiseks printsessiks. Ta on Priit Marani ja Külli Marani tütar. Ta oli 1988–1990 abielus Kalev Kurega. Hiljem on ta olnud Tõnu Leppiku, Meelis Lao ja Urmas Sõõrumaa elukaaslane. Viimasega on tal tütred Katriin ja Kristiin. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. oktoober 2020. Vaadatud 12. oktoobril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Mall Gross. "Neiu ilusate naiste maalt". Kodumaa nr 29, 20. juuni 1988. Lk 7 Kätlin Maran – “allilma rändauhind”. epl.delfi.ee/news/melu, 12. september 2000 Elu nagu seiklusfilmis. kroonika.ohtuleht.ee, 11. mai 2004 Mihkel Kärmas. Pretty Woman. ETV "Pealtnägija", 13. mai 2004 Sõõrumaa elukaaslane Kätlin Maran: abielluda pole vast enam mõtet. elu24.postimees.ee, 12. november 2012 Kätlin Maran avaldab, miks pikk kooselu Urmas Sõõrumaaga lõpu leidis. Kroonika, 3.august 2019
Stūrīši

Stūrīši (vanasti ka Stūriņi) on küla (vidējciems) Lätis Talsi piirkonnas Laidze vallas. Küla asub valla keskusest Laidzest 8.5, Laucienest 9.5, piirkonna keskusest Talsist 5 ja Riiast 121 kilomeetri kaugusel. Osa külast jääb Lauciene valda ja moodustab ametlikult iseseisva küla. Stūrīši kujunes Talsi kirikumõisa juurde. Aastal 1896 asutati sinna Talsi leprosoorium. Aastal 2007 liideti sealne haigla Läti Nakkushaiguste keskusega. Haiglakompleksist on osa Läti punase Risti sotsiaalhoolekandekeskuse «Stūrīši» käsutuses. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=18760 "Talsu pauguraine. Kultūrvēstures objekti". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. oktoober 2017. Vaadatud 12. oktoobril 2017.
Fääri keel

Fääri keel (føroyskt) on lääneskandinaavia keelte hulka kuuluv germaani keel. Seda kõneleb umbes 80 000 inimest, neist umbes 48 000 Fääri saartel, umbes 25 000 Taanis ja umbes 5000 Islandil. Paul Ariste, "Fääri keelest" – Keel ja Kirjandus 1978, nr 9, lk 552–554 Enn Lillemets, "Förjalased räägivad förja keelt" (vastuväited nimetuste fääri keel ja fäärlane kasutamisele) – Keel ja Kirjandus 1998, nr 11, lk 771; kommentaar Peeter Pällilt lk 772
Edgar Siitan

Edgar Siitan (25. detsember 1911 Viljandi – 3. aprill 1980 Tallinn) oli eesti suusataja. 1925. aastal lõpetas ta Viljandi algkooli. Ta oli Kaitseliidu Harju Maleva liige. Aastatel 1932–1941 võitis ta Eesti meistrivõistlustel murdmaasuusatamises 7 kulda ja 3 hõbedat. 21. veebruaril 1934 tuli ta esimeseks Eesti meistriks 50 km murdmaasuusatamises ajaga 3:41.24. 1935. ja 1937. aastal võitis ta Viljandi järve jooksu. 1938. aastal võistles ta Lahtis suusatamise MMil. 1930. aastate lõpus oli ta Tallinnas töökoja omanik, tegeledes suuskade valmistamisega. 1941. aasta talvel läks ta üle jää Soome. 24. juunil 1941 astus ta Erna salka. 9. juulil 1941 maandus ta Erna salga liikmena dessandiga Salmistu randa, võitles Erna ja Erna I koosseisus kuni 1. septembrini 1941. 1944. aasta detsembris ta arreteeriti Tallinnas, talle mõisteti karistuseks 15 aastat sunnitööd, lisaks 5 aastat poliitiliste õiguste piiramist. Ta vabanes sunnitöölaagrist Irkutski oblastis 1955. aasta juulis. Aastatel 1957–1972 töötas ta suusavabrikus Dünamo. Aastatel 1972–1980 töötas Tallinna Hipodroomi võidusõidukaarikute valmistajana. Ta on maetud Pärnamäe kalmistule. ESBL sporditulemused. Edgar Siitan Peep Pillak, Heini Vilbiks (koostajad). Soomepoiste elulood. Tallinn: Grenader, 2015
Vandzene

Vandzene (vanasti ka Krepliņi) on küla (lielciems) Lätis Talsi piirkonnas, Vandzene valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 43 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 17 ja Riiast 132 kilomeetri kaugusel. Küla kujunes vallamaja ja Stende–Ventspilsi kitsarööpmelise raudtee raudteejaama juurde. Nõukogude ajal kujunes see Vandzene kolhoosi keskasulaks. Lisaks vallamajale on külas veel lasteaed, raamatukogu, rahvamaja, postkontor ja bussipeatus. Aastal 2017 oli külas 575 elanikku. Aastal 2020 oli elanikke 549. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3131 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 17. mail 2020.
Pervomaiski rajoon (Tambovi oblast)

Pervomaiski rajoon (vene keeles Первомайский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Pervomaiski alev. Rajoon piirneb põhjas Rjazani oblasti Aleksandro-Nevski rajooniga, idas Starojurjevo rajooniga, lõunas Mitšurinski rajooniga ja idas Lipetski oblastiga. Rajooni pindala on 970 km². Elanike arv oli 2012. aastal 28 910, 2009. aastal 29 276 ja 2002. aastal 31 925. Pervomaiski rajoonis on 45 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Pervomaiski alevi) ning kümne külaasunduse koosseisu. Q126684906
Millennium Tower

Millennium Toweri nimelisi torne on mitu: Jahrtausendturm, ehk Millennium Tower, Saksamaal Magdeburgis Londoni Millennium Tower Millennium Tower (Viin) Millennium Tower (Amsterdam) Millennium Tower (Rotterdam) Millennium Tower (Penang, Malaisia) Tour du Millénaire Belgias
Starojurjevo rajoon

Starojurjevo rajoon (vene keeles Староюрьевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Starojurjevo küla. Rajoon piirneb põhjas Rjazani oblastiga, idas Sosnovka rajooniga, kagus Nikiforovka rajooniga, lõunas Mitšurinski rajooniga ja läänes Pervomaiski rajooniga. Rajooni pindala on 1008 km². Elanike arv oli 2012. aastal 28 910, 2009. aastal 29 276 ja 2002. aastal 31 925. Starojurjevo rajoonis on 49 asulat, mis kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu. Q126684906
Kotiriie

Kotiriie on labase sidusega jäme riie, mis on kootud lina-, kanepi- või džuudikiududest. Kotiriiet kasutatakse näiteks kottide, paksude riiete, jämefiltrite tegemisel. Eesti talurahvas kudus kotikangast lõngast, mida kedrati ropsitakkudest. Ropsitakud saadi murtud linavarsi linaluude eemaldamiseks ropsimõõgaga ropsides. Sellega eraldati peenematest linadest lühemad ja jämedamad ropsitakud. linane riie Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 207 Kotiriie, Narva Muuseum [1]
Dārte

Dārte (vanasti ka Dārtes muiža) on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Vandzene vallas. Küla asub Grīva jõe kaldal piirkonna keskusest Talsist 20 ja Riiast 142 kilomeetri kaugusel. XVII sajandil tekkis sinna väike Ninive ehk Neištetene linn, mis sai linnaõigused aastal 1650, mil see kuulus Fircksidele. Aastal 1600 valmis ka sealne luteri kirik. Põhjasõja ajal tehti linn maatasa. Hiljem rajati linna kohale Dārte poolmõis (saksa keeles Dorotheenhof, Dorothäenhof). Aastal 1895 rajati selle juurde ka praegune kirikuhoone. Dārtes kasvab looduskaitsealune Dārte mänd ümbermõõduga 3,01 m ja kõrgusega 25 m. Ka teine külas kasvav mänd ümbermõõduga 4,3 m on looduskaitse all. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=21609 http://www.zudusilatvija.lv/objects/object/33293/ www.vietas.lv Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Ryan Zinke

Ryan Keith Zinke (sündinud 1. novembril 1961 Bozemanis Montanas) on Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta oli 1. märtsist 2017 kuni 2. jaanuarini 2019 Ameerika Ühendriikide siseminister. Ta sündis aastal 1961 Bozemanis Gallatini maakonnas Montanas. Ta lõpetas Oregoni Ülikooli geoloogina.
Elvi Alekand

Elvi Alekand (24. detsember 1932 – 29. oktoober 2020) oli eesti kultuuritegelane. 1960.–1980. aastatel oli ta Tartu linna kultuuriosakonna juhataja. 1975 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 2008 Vanemuise Seltsi auliige
Ķūļciemsi vald

Ķūļciemsi vald (läti keeles Ķūļciema pagasts) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Mērsragsi ja Lauciene vallaga ning Tukumsi piirkonna Zentene vallaga. Valla pindala on 67,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 402 inimest. Valla keskus on Ķūļciemsi küla, vallavanem on Juris Upmalis. Valla idaosa jääb Engure järve loodusparki, ulatudes idas Engure järveni. Seal kasvab üks looduskaitsealune haab. Aastal 1945 moodustati Mērsragsi vallas Ķūļciemsi külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1951 liideti Ķūļciemsi külanõukoguga likvideeritav Dzedri külanõukogu, aastal 1954 aga Mērsragsi külanõukogu kolhoosi "Plēsums" maad. Aastal 1963 arvati kolhoosi "1 Maijs" alad Mērsragsi külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda. Aastal 2011 elas vallas 411 lätlast, 4 venelast, 1 valgevenelane, 7 ukrainlast, 4 poolakat ja 1 leedulane. Valla külad on: Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Ķūļciema pagasts, vaadatud 11.10 2017 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Ķūļciemsi vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis