laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alaküla külanõukogu (Rapla rajoon)

Alaküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. Alaküla külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Märjamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Haimre asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Alaküla külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid Alaküla külanõukogus "Koidu", "Ühisjõu", "Tasuja" ja Mitšurini-nimeline kolhoos. Külanõukogus asus ka Mõisamaa Invaliidide Kodu. Külanõukogu keskus asus Märjamaa alevis. 1960 septembris Alaküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Märjamaa külanõukogu koosseisu. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 86 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Lääne maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 https://www.digar.ee/arhiiv/en/download/246323 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Alansi külanõukogu

Alansi külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Kõue külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Kõue valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Alansi asulas. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 88
Alatskivi külanõukogu

Alatskivi külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Alatskivi asulas. Külanõukogu territooriumil asus Alatskivi aiandussovhoos ja kaks kolhoosi: Kolhoos Kalev ja Koidula-nimeline kolhoos. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 89
Alavere külanõukogu

Alavere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1954–1963. Külanõukogu moodustati 1954 juunis Kose rajoonis. Külanõukogu keskus asus Alavere külas. Külanõukogu territooriumil tegutsesid А. A. Ždanovi nimeline, Stalini-nimeline ja "Kuulsuse" kolhoos. Seoses Kose rajooni likvideerimisega liideti Alavere külanõukogu 1959 veebruarist Harju rajooniga. 1963. aastal Alavere külanõukogu likvideeriti, selle alad jagati Anija ja Kose külanõukogu vahel. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 89 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Habekolli

Habekolli on Suurbritanniast Šotimaalt pärinev koeratõug. Pildid "BEARDED COLLIE" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 07.09.2017.  Habekolli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Habekolli koer.ee saidil
Albu külanõukogu

Albu külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Järva-Madise asulas. Külanõukogus tegutses viis kolhoosi: Aravete, Kolhoos Kaardiväelane, Kolhoos Sõprus, Tammsaare-nimeline kolhoos ja Kolhoos Ühisjõud. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 93
Menoikeus noorem

Menoikeus noorem oli vanakreeka mütoloogias Teeba regendi ja hilisema kuninga Kreoni ning tema naise Eurydike noorem poeg. Oidipus oli Menoikeuse tädipoeg. Kui puhkes sõda Seitse Teeba vastu, ei pidanud Menoikeus üldse sõdima, sest oli veel liiga noor. Ent ennustustarga Teiresiase sõnul võis Teebat päästa ainult see, kui Menoikeus sõjas langeb. Kreon oli selle vastu, keelitas Menoikeust linnast põgenema ja lubas riigikassast talle raha tuua. Niisugune teguviis oli Menoikeusele vastuvõetamatu; ta tormas lahingusse ja kuna oli relvade käsitsemises kogenematu, sai kohe surma. Teeba võitis sõja, kuid see osutus Pyrrhose võiduks: kogu Teeba kuningasoost jäid ellu ainult Oidipus ja Kreon, kelle surmaga kuningasugu lõppes. 10 aastat hiljem toimunud epigoonide sõjakäigus Teeba vallutati ja rüüstati.
Iznoski rajoon

Iznoski rajoon (vene keeles Износковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Iznoski asula. Rajoon piirneb põhjas Moskva oblastiga, idas Medõni rajooniga, kagus Dzeržinski rajooniga, lõunas Juhnovi rajooniga ja läänes Smolenski oblastiga. Rajooni pindala on 1333,8 km². Elanike arv oli 2012. aastal 6794, 2009. aastal 7035 ja 2002. aastal 7868. Iznoski rajoonis on 123 asulat, mis kuuluvad kümnee külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Izver ja Šanja. Q126948302
Alliku külanõukogu

Alliku külanõukogu oli külanõukogu Mustvee rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu moodustati Saare valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Alliku asulas. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 106
Aluste külanõukogu

Aluste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1966. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaa Vändra valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Aluste külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aluste külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides T.D. Lõssenko nimeline ja M. I. Kalinini nimeline kolhoos, Pärnjõe sovhoos ning Vändra Loomasöödabaasi Vaki abimajand. Külanõukogu keskus asus Vaki külas. 1958 septembris viidi Aluste külanõukogu halduskeskus Vaki külast üle Massu külla. Seoses Vändra rajooni likvideerimisega 1962. aastal arvati Aluste külanõukogu Pärnu rajooni koosseisu. Aluste külanõukogu likvideeriti 1966. aastal ja selle alad (koos Rõusa külanõukoguga) liideti Vändra külanõukoguga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 20. septembri 1958 seadlus "Aesoo, Aluste ja Häätaru külanõukogude administratiivkeskuste üleviimisest". Eesti NSV Teataja, 1958, 13, 197 Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 116
Ambla külanõukogu

Ambla külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Ambla asulas. Külanõukogus tegutseb Käravete sovhoos ja viis kolhoosi. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 119
Anija külanõukogu

Anija külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Anija vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Pirga külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Anija külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid Anija külanõukogu piires "Anija Edasi" ja "Edu" kolhoos ning Kehra sovhoos. Külanõukogu halduskeskus asus Kehra alevikus. Seoses Kose rajooni likvideerimisega liideti Anija külanõukogu 1959 veebruarist Harju rajooniga. 1963 detsembris liideti Anija külanõukoguga osa Rakvere rajooni Vohnja külanõukogu senisest territooriumist, millel asus Pavlovi metsamajandi maakasutus. 1968. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel Kehra sovhoos, kolhoos Edu ja Pikva kolhoos. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 157
Anikvere külanõukogu

Anikvere külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1964 ja seejärel liideti see Põltsamaa külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Põltsamaa valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Anikvere asulas. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 157
Anseküla külanõukogu

Anseküla külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel ühendati Anseküla ja Tiirimetsa külanõukogu Salme külanõukoguks. Külanõukogu moodustati Salme valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Anseküla asulas. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 160
Enharmoonia

Enharmoonia on muusikas enharmonismi võimalikkus.
Antsla külanõukogu

Antsla külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954, kui reorganiseeriti Vana-Antsla külanõukogu. Külanõukogu halduskeskus asus Antsla asulas. Külanõukogus tegutses Antsla sovhoostehnikum. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 169
Mossalski rajoon

Mossalski rajoon (vene keeles Мосальский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Mossalski linn. Rajoon piirneb kirdes Juhnovi rajooniga, kagus Meštšovski rajooniga, edelas Barjatino rajooniga ja loodes Smolenski oblastiga. Rajooni pindala on 1320 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8865, 2009. aastal 8899 ja 2002. aastal 10 357. Mossalski rajoonis on 175 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Mossalski linn) ja kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Ressa, Perekša, Svotitsa ja Popolta. Q126709394
Aravu külanõukogu

Aravu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Meeksi vallas. Külanõukogu keskus asus Aravu külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aravu külanõukogu 1950 septembris Räpina rajooni koosseisu. Külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Mehikoorma külanõukoguga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Borderkolli

Borderkolli on Suurbritanniast, Inglismaa ja Šotimaa piirialalt pärinev koeratõug. Eesti Kennelliidu avaldatud standardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "Visa, töökas ning hästi juhitav koer. Tähelepanelik, valvas, tundlik ning arukas." Pildid "Border Collie" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 07.09.2017. "Bordercollie" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 07.09.2017. Iris Combe: Border Collies. With a Foreword by Her Grace The Duchess of Devonshire. faber and faber, London 1978, ISBN 0-571-11173-4. David Kennard: A shepherd's watch. Through the seasons with one man and his dogs. Headline Book Publishing, London 2004, ISBN 0-7553-1234-1  Borderkolli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Borderkolli koer.ee saidil Eesti Bordercollie Ühing
Arbavere külanõukogu

Arbavere külanõukogu oli külanõukogu Tapa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Vohnja külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Vohnja valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Arbavere asulas. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 181
Arjandi külanõukogu

Arjandi külanõukogu (ka Arjadi külanõukogu) oli külanõukogu Eesti NSVs aastatel 1945–1960. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Viljandimaal Taevere valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Arjandi külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Arjandi külanõukogu 1950 septembris Suure-Jaani rajooni koosseisu. Seoses Suure-Jaani rajooni likvideerimisega arvati Arjandi külanõukogu 1959 jaanuaris Viljandi rajooni koosseisu. 1959 detsembris viidi külanõukogu halduskeskus Vihikülast üle Suure-Jaani linna. 1960 oktoobrist Arjandi külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Olustvere külanõukogu territooriumiga ning moodustati Suure-Jaani külanõukogu. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 193 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viljandi maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 518 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest. Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 30. detsembri 1959 seadlus mõnede külanõukogude administratiivkeskuste üleviimise ja Rannu külanõukogu ümbernimetamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1960, 3, 11 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Aru külanõukogu

Aru külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Aru külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Konguta vallas. Külanõukogu keskus asus Poole külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aru külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu. 1954 juunis Aru külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Konguta külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 204 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Aru külanõukogu (Tapa rajoon)

Aru külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954. Aru külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Lehtse vallas. Külanõukogu keskus asus Aru asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aru külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu. 1954 juunis Aru külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Lehtse külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 204 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Järva maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Menoikeus

Menoikeus oli vanakreeka mütoloogias kahe Teeba üliku nimi: Menoikeus vanem, Kreoni ja Iokaste isa Menoikeus noorem, Kreoni noorem poeg
Aruküla külanõukogu

Aruküla külanõukogu oli mitme Eesti NSV külanõukogu nimi: Aruküla külanõukogu (Harju rajoon) Aruküla külanõukogu (Jõgeva rajoon) Aruküla külanõukogu (Viljandi rajoon)
Assamalla külanõukogu

Assamalla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaa Assamalla vallas. Külanõukogu keskus asus Assamalla külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Assamalla külanõukogu 1950 septembrist Väike-Maarja rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Kommunismi Tee", "Vapruse" ja "Bolševiku" kolhoos, Põdrangu sovhoosi Porkuni osakond, Rakvere Metsatööstuse Keskus ja Porkuni Kurttummade Kool. 1960 oktoobrist Assamalla külanõukogu likvideeriti ja selle alad jagati Tamsalu ja Väike-Maarja külanõukogu vahel, nii et Põdrangu sovhoosi territoorium liideti Tamsalu külanõukoguga ning "Kommunismi Tee" kolhoosi ja Assamalla sovhoosi territooriumi Väike-Maarja külanõukoguga Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Asuja külanõukogu

Asuja külanõukogu oli külanõukogu Kilingi-Nõmme rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja siis liideti Asuja külanõukogu alad Tali ja Massiaru külanõukogu vahel. Külanõukogu moodustati Laiksaare valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Asuja asulas. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 223
Atla külanõukogu

Atla külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Lümanda külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Atla asulas. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 229
Atla külanõukogu (Rapla rajoon)

Atla külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 ja hiljem liideti see Juuru külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Atla asulas.
Borovski rajoon

Borovski rajoon (vene keeles Боровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Borovski linn. Rajoon piirneb põhjas Moskva oblastiga, idas Žukovi rajooniga, lõunas Malojaroslavetsi rajooniga ja läänes Medõni rajooniga. Rajooni pindala on 759,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 61 302, 2009. aastal 55 790 ja 2002. aastal 54 661. Borovski rajoonis on 175 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Balabanovo, Borovski ja Jermolino linna) ning viie külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Protva, Istja, Rut ja Luža. Q126948302
Etsaste külanõukogu

Etsaste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Etsaste külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Elva vallas. Külanõukogu keskus asus Enno külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Etsaste külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu. 1954 juunis Etsaste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Elva külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 275 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Haaslava külanõukogu

Haaslava külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kuuste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kurepalu asulas. Külanõukogus tegutsesid Mitšurini-nimeline kolhoos ja kolhoos Tee Kommunismile ning Kuuste ja Villemi sovhoos. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 487-488
Haljava külanõukogu

Haljava külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Raasiku vallas. Külanõukogu keskus asus Haljava asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Haljava külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu. 1954 juunis Haljava külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Raasiku külanõukoguga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Hermani külanõukogu

Hermani külanõukogu (ka Hermanni külanõukogu) oli külanõukogu Eesti NSVs aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandi maakonnas Imavere vallas. Külanõukogu keskus asus Hermani asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hermanni külanõukogu 1950 septembris Põltsamaa rajooni koosseisu. 1954 juunis Hermanni külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Imavere külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 556 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viljandi maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 518 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Haimon

Haimon (vanakreeka keeles Αἵμων, ladina keeles Haemon) oli vanakreeka mütoloogias Teeba regendi ja hilisema kuninga Kreoni ning tema naise Eurydike vanem poeg. Tema nimi tähendab kreeka keeles 'verine'. Sõda Seitse Teeba vastu kujunes väga veriseks. Ainult suurte pingutustega suutsid teebalased võita. Muuhulgas langes Haimoni noorem vend Menoikeus. Sellepärast käskis kuningaks saanud Kreon kõik teebalaste poolel langenud suurte auavalduste saatel matta, ent linna rünnanud argoslaste ja nende poolel sõdinute laibad pidid jääma matmata. Haimon oli kihlatud oma täditütre Antigonega. Antigone mattis keelust hoolimata oma venna Polyneikese ja tabati teolt. Kreon mõistis ta selle eest surma elusalt matmise läbi. Haimon palus isalt Antigonele armu, ja ka ennustaja Teiresias teatas, et see otsus pole jumalatele meelepärane, ent Kreon ei andnud järele. Ööl enne hukkamist poos Antigone end oma kongis üles. Haimon sai seejärel kokkupõrkes isaga surma. Mõne allika järgi tappis Haimon enese. Pärast seda võttis ka Eurydike endalt elu. Teeba kuningasoost jäid ellu ainult Kreon ja Oidipus. Nendega lõppeski Teeba kuningasugu.
Hiiekõnnu külanõukogu

Hiiekõnnu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Hiiekõnnu külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Lelle vallas. Külanõukogu keskus asus Kõnnu I külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hiiekõnnu külanõukogu 1950 septembris Türi rajooni koosseisu. 1954 juunis Hiiekõnnu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Rapla rajooni Kehtna külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 14 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Hirvli külanõukogu

Hirvli külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kolga vallas. Külanõukogu keskus asus Hirvli külas. Külanõukogu hõlmas Hirvli, Kursi, Aru, Kosu, Kõrveveski, Tõrrepõhja, Koitjärve ja Sigula küla. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hirvli külanõukogu 1950 septembris Loksa rajooni koosseisu. 1954 juunis Hirvli külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kuusalu külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 3, 1971: 40 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Jaama külanõukogu

Jaama külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1967 ja seejärel liideti Jaama külanõukogu alad Illuka ja Alajõe külanõukogu vahel. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 3, 1971: 232
Kirejevski rajoon

Kirejevski rajoon (vene keeles Киреевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti keskosas. Rajooni keskus on Kirejevski linn. Rajoon piirneb kirdes Venjovi rajooniga, idas Uzlovaja rajooniga, kagus Bogoroditski rajooniga, lõunas Tjoploje-Ogarjovo rajooniga, läänes Štšokino rajooniga ja loodes Tula munitsipaalrajooniga. Rajooni pindala on 930 km². Elanike arv oli 2012. aastal 74 759, 2009. aastal 75 168 ja 2002. aastal 79 142. Kirejevski rajoonis on 181 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Kirejevski, Bolohhovo ja Lipki linnade) ja kuue külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Upa, Šat, Upjorta, Šivoron, Seksa ja Olen. Q126684906