laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ülo Telgmaa

Ülo Telgmaa (sündinud 19. juulil 1945 Padise vald, Harjumaa) on Eesti ammulaskja, poksitreener ja harrastuskunstnik. Ta poksis aastatel 1960–1967 Tallinna Tööjõureservides, tema treener oli Martin Linnamägi, Harry Buddel ja Lembit Maurer. Ta pidas 27 kohtumist ja võitis neist 25. Ta sai 1963. aastal Tööjõureservide Eesti NSV juunioride karikavõistlustel poksis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) esikoha. Ta sai 1981. aastal Eesti NSV sisemeistrivõistlustel ammulaskmises harjutuses 2x18 m esikoha. Ta asutas 1993. aastal Haapsalus poksiklubi ABC ning on olnud ka selle ja järglase Poksiklubi Hapsal treener. Maalimisega hakkas ta tegelema Nõukogude armees aega teenides. Aastatel 1965–1966 õppis Telgmaa Skrupskaja-nimelises Moskva kunstikoolis[küsitav]. Telgmaa on loonud eelkõige loodusmaale ja ajaloolisi maale. "Poks. Olümpia stiil". Haapsalu 2014 Tema vend oli matemaatik ja kasvatusteadlane Aksel Telgmaa. Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 406 Ülo Telgmaa sporditulemused "Galerii: Ülo Telgmaa avas Laikmaal näituse". Lääne Elu, 3. juuli 2014 "Ülo Telgmaa alustab Nikolai koolis poksitreeninguid". Läänlane, 8. september 2014 Risto Roosi. "Haapsalu olümpiapoksil on elu sees". Lääne Elu, 14. juuli 2015 Ülo Telgmaa. "Eesti poks vajab uuendamist". Postimees, 25. juuni 2017 Ülo Telgmaa. "Sajandi poksimatši võitnud Mayweatherist on ka paremaid". Postimees, 28. august 2017
Must-karkjalg

Must-karkjalg (Himantopus novaezelandiae) on linnuliik karkjalglaste sugukonnast karkjala perekonnast. Must-karkjalg on maailma üks enim ohustatud linde, neid on järel alla saja isendi. Must-karkjalg on levinud Uus-Meremaal. Tema haruldaseks muutumise põhjuseid on kisklus saarele toodud loomade poolt, nagu kassid, rotid ja siilid, sobivate pesitsuspaikade vähenemine, ning hübridiseerumine tavalisema karkjalaga (H. himantopus). Vanalinnu pikkus 40 cm. Vanalinnu sulestik on must, jalad punased ja nokk must. Noorlinnul on rind, kael ja pea valged, silma ümber on must laik. Must-karkjalg sööb veest selgrootuid, väikeseid kalu ja limuseid. BirdLife International (2010). Himantopus novaezelandiae. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2009.
Hermann Stock

Hermann Stock (26. märts 1916 – 27. oktoober 1987 Chieming, Baieri) oli Saksamaa armee luulelembene pastor, luuletaja ja tõlkija. Abiellus 10. septembril 1943 Dagmar Hackeriga (Marie Underi tütrega). Pärast teist maailmasõda elasid Stockid mitmel pool Baieri liidumaal, sõltuvalt sellest, kus Hermanni pastorina vajati (aastal 1952 Bergenis Traunsteini kreisis Ülem-Baieri ringkonnas Baieri liidumaal; aastal 1960 Weimersheimis (praegu Weissenburgi linnaosa) Weissenburg-Gunzenhauseni kreisis Kesk-Frangimaa ringkonnas Baieri liidumaal). Ei ole teada, et ta eesti kogudusi hooldanuks. Dagmari ja Hermanni abielu jäi lastetuks ega kujunenud õnnelikuks. Vaatamata ühiselt valitud kodusele eesti keelele olid suhted jahedad. Elu lõpu poole elas Hermann rohkem Viinis kui abielupaari ühises kodus maalilises Chiemingi väikelinnas. Formaalselt säilitati abielu siiski elu lõpuni. Nii Dagmar kui ka Hermann Stock on maetud Lõuna-Baierimaal Chiemingis. Koos abikaasa Dagmar Stockiga tõlkis ta eesti keelde Balthasar Russowi Liivimaa kroonika. Lisaks tõlkis ta eesti keelest saksa keelde Marie Underit ja Bernard Kangrot. Samas kirjutas ka ise üsna palju luuletusi. Neid on avaldatud ajakirjas Eesti Kirik (valdavalt Marie Underi tõlgetena, aga ka eesti keeles kirjutatuna). Samuti on ta tõlkinud eesti keelde soome ja ungari keelest. Stimme aus dem Schatten: Gedichte/ Marie Under; aus dem Estnischen übertragen und ausgewählt von Hermann Stock; mit einer Einladung von Aleksis Rannit. Freiburg: Herder, [1949] Flucht und Bleibe: Gedichte in Auswahl/ Bernard Kangro; Deutsch von Hermann Stock; [Zeichnungen von Endel Kõks]. [Lund]: Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1954 Liivimaa kroonika/ Balthasar Russow; [alamsaksa keelest tõlkinud Dagmar ja Hermann Stock; kaas: Olev Mikiver] [Stockholm]: Vaba Eesti, [1967] Liivimaa kroonika/ Balthasar Russow; [alamsaksa keelest tõlkinud Dagmar ja Hermann Stock; kaas: Olev Mikiver] Tallinn: Hotger, 1993 Der Dichter Bernard Kangro. [Lund]: Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1954 Ein Dokument estnischen Geistes/ Hermann Stock. Stockholm: 1965 Ääremail: [luuletused (ja tõlked, sh Hermann Stock]/ Marie Under; [illustreerinud Herman Talvik] Stockholm: Vaba Eesti, 1963 Sirje Kiin. Marie Underi Europa reisid. Kuuskümmend üks kirja tütardele. Tallinn 2010 Heili Reinart, "Marie Underi tütre Dagmari suhe emaga jäi alatiseks konfliktseks ja pingeliseks", Postimees, 25. september 2018
Hedda Hacker

Hedda Hacker (ka Hedda Hakker; 4. oktoober 1905 Moskva – 6. september 1988 Stockholm) oli eesti maalikunstnik. Esimese kunstialase õpetuse sai ta oma ristiisalt Ants Laikmaalt. Lõpetas 1934. aastal diplomeeritud maalikunstnikuna Kõrgema Kunstikooli Pallas. Siiski ei kujunenud temast päris eneseteostuslikku näitustega esinevat kunstnikku, ehkki ta harrastas maalimist ka hiljem. Kunstikooli päevil armus ta andekasse kunstnikku Hando Mugastosse, kes illustreeris 1935. aastal ilmunud Marie Underi luulekogu "Kivid südamelt", kuid see suhe tema emale Marie Underile ei meeldinud ning Hedda jäi elu lõpuni üksikuks. Sügisest 1942 töötas ta Draamateatri dekoraatorina, sügisel 1944 põgenes koos perekonnaga Rootsi. Hedda Hacker on illustreerinud paar Underi luulekogu: "Lageda taeva all" (1930) ja "Kivid südamelt" teise trüki (1937); samuti kujundas ta 1937. aastal ilmunud Artur Adsoni luulekogu "Lehekülg ajaraamatust" (värsse 1931–1935). Hedda Hacker suri 6. septembril 1988 Stockholmis ja maeti Skogskyrkogårdeni kalmistule. 9. juunil 2016 maeti ta koos ema Marie Underi, viimase abikaasa Artur Adsoni ja ema õe Berta Underiga ümber Tallinna Rahumäe kalmistule. Tema ema oli poetess Marie Under, isa oli Carl Hacker, kasuisa oli kirjanik Artur Adson, õde Dagmar Stock oli tõlkija, õemees Hermann Stock oli vaimulik, luuletaja ja tõlkija. Sirje Kiin. Marie Underi Europa reisid. Kuuskümmend üks kirja tütardele. Tallinn 2010
Kochi postulaadid

Kochi postulaadid on tingimused, mis peavad olema täidetud tõestamaks, et just mingi konkreetne haigusetekitaja põhjustab seda konkreetset haigust: Mingi haiguse tekitajaks peetav mikroob peab vastavat haigust põdevas organismis pidevalt esinema. See mikroob tuleb isoleerida puhaskultuuri. Terve organismi nakatamisel selle puhaskultuuriga peavad ilmnema sellele haigusele iseloomulikud tunnused. Haigest organismist peab olema see mikroob jällegi puhaskultuuri isoleeritav. Postulaadid sõnastas Robert Koch.
Karravong

Karravong (Strepera) on Cracticidae või tuulaslaste sugukonda kuuluv Austraalia endeemne lindude perekond. Nimetus karravong on onomatopoeetiline ja tuleb pugal-karravongi (Strepera graculina) häälitsusest. Karravongid on vareslaste kauged sugulased. Karravongidel on tume sulestik, kollased silmad ja suur nokk. Nad on segatoidulised. must-karravong, Strepera fuliginosa pugal-karravong, Strepera graculina hall-karravong, Strepera versicolor
Ferdinand Dietrich Nicolai Hörschelmann

Ferdinand Dietrich Nicolai Hörschelmann (21. detsember 1833/2. jaanuar 1834 Martna – 20. jaanuar/2. veebruar 1902 Tartu) oli Liivimaa vaimulik. Ferdinand Dietrich Nicolai Hörschelmann sündis Martna Püha Martini koguduse õpetaja Otto August Leopold Hörschelmanni ja Antoinette Hörschelmanni (sünd. Luther) pojana. Tema emapoolne vanaisa oli Tallinna kaupmees Dietrich Martin Luther. Vaimulikukutse valisid ka tema vennad Alexander Anton, August Konstantin ja Johannes Eduard Robert.[viide?] Õppis Tallinna toomkoolis. Aastatel 1851–1855 õppis ta Tartu ülikooli usuteaduskonnas. 1855–1858 töötas ta koduõpetajana Sinalepas. Oli prooviaastal Martna Püha Martini koguduses isa juures ja Viljandi Pauluse koguduses Valentin Karl Heinrich von Holsti juures. Ordineeriti 26. oktoobril 1858 Volmaris õpetajaks.[viide?] Oli aastatel 1858–1861 Viljandi Pauluse koguduse adjunktõpetaja, 1861–1875 (introdutseeriti 9. aprillil 1861) sama koguduse õpetaja. Aastatel 1875–1900 oli ta Tartu ülikooli tegeliku usuteaduse professor ja aastatel 1875–1900 (introdutseeriti 16. novembril 1875) Tartu Ülikooli koguduse õpetaja. Hörschelmann Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Lääne-Dunántúl

Lääne-Dunántúl on statistiline piirkond (NUTS 2) Ungari lääneosas Dunántúlis. Piirkonda kuuluvad Zala, Vasi ja Győr-Moson-Soproni komitaat. Suuremad linnad on Győr ja Szombathely. Piirkonna kood on HU22. Austria ja Sloveenia läheduse tõttu on see üks Ungari majanduslikult arenenumaid piirkondi.
Lõuna-Dunántúl

Lõuna-Dunántúl on statistiline piirkond (NUTS 2) Ungari edelaosas Dunántúlis. Piirkonda kuuluvad Somogyi, Baranya ja Tolna komitaat. Suuremad linnad on Pécs ja Kaposvár. Piirkonna kood on HU23.
Lõuna-Alföld

Lõuna-Alföld on statistiline piirkond (NUTS 2) Ungari lõunaosas Alföldis. Piirkonda kuuluvad Bács-Kiskuni, Békési ja Csongrádi komitaat. Suuremad linnad on Szeged ja Kecskemét. Piirkonna kood on HU33.
Põhja-Alföld

Põhja-Alföld on statistiline piirkond (NUTS 2) Ungari idaosas Alföldis. Piirkonda kuuluvad Hajdú-Bihari, Jász-Nagykun-Szolnoki ja Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaat. Suuremad linnad on Debrecen ja Nyíregyháza. Piirkonna kood on HU32.
Maurice Allais

Maurice Félix Charles Allais (31. mai 1911 – 9. oktoober 2010) oli prantsuse majandusteadlane. 1988. aastal sai ta Nobeli majandusauhinna teedrajava panuse eest turuteooria ja ressursside tõhusa kasutamise vallas. 1999 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks
Akron

Akron on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis, Summiti maakonna halduskeskus. See asub Allegheny platoo lääneserval Clevelandist umbes 50 km kaugusel lõunas. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 190 469. 2010. aastal oli elanikke 199 110. Akron on elanike arvult osariigi viies linn. Summiti ja Portage'i maakonda hõlmavas Akroni linnastus elab umbes 702 000 inimest. Tippajal, 1960. aastal, elas Akronis 290 351 inimest. Linn rajati 1825. aastal Little Cuyahoga jõe kaldale Ohio ja Erie kanali ehituse tippajal. Linna nimi tuleneb vanakreeka sõnast ἄκρον (ákron, 'tipp'). 1865. aastal sai Akron linnaõigused. 19. sajandi teiseks pooleks oli Akronist saanud riigi üks olulisemaid tööstuslinnu. 20. sajandil paiknes linnas peaaegu kogu Ameerika kummitööstus ning linna nimetatigi maailma "kummipealinnaks" (Rubber Capital of the World). Tänapäeval on peamised majandusharud tööstus, haridus, tervishoid ja biomeditsiiniuuringud. Linnas asub rehvitootja Goodyear peakorter. Akronis tegutseb 1870. aastal asutatud Akroni Ülikool. Akronis võeti vastu 1847. aasta Akroni Koolide Seadus (Akron School Law), millega loodi Ameerika tänane tasuta hariduse süsteem K-12 (Kindergarten to 12th grade). 1899. aastal kasutati Akronis esimest korda maailmas politseiautot. Sellel Collins Buggy Company toodetud autol oli kaks neljahobujõulist elektrimootorit ning see maksis 2400 dollarit. Akronis on sündinud üks läbi aegade parimaid korvpallureid LeBron James. Akroni sõpruslinnad on Chemnitz Saksamaal ja Kiryat Ekron Iisraelis. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. First police car ever used was in Akron, OH, in 1899 – The car’s first assignment was to pick up a drunk man Linna koduleht
Eino Hanski

Eino Hanski (17. juuli 1928 Leningrad – 20. august 2000 Göteborg) oli soome skulptor ja kirjanik. Ta kirjutas peamiselt rootsi keeles.
Pikker

Pikker on eesti mütoloogias äikesejumal. Teda on mainitud rahvuseeposes "Kalevipoeg". Kirjeldusi tema kohta on andnud ka Matthias Johann Eisen oma kirjutistes Eesti mütoloogiast. Pikrist on juttu rahvuseepose kolmandas loos (Kalevipoegade jahilkäik, Linda röövimine, Kalevipoegade kojutulek). Põualisel päeval istus Kalevipoeg mere kaldal ja vaatas lainete mängu. Äkitselt varjutasid taeva mustad pilved ja tõusis tugev tuul. Tuiskas tulda tulle′essa, Sädemeida sõite′essa. Pikker-taati põruteli, Kärinada kärgateli, Viskas välku väledasti. Kaldal olnud kurjad vaimud kohkusid ja põgenesid Pikse eest laintesse merepõhja. Kalevipoeg kargas laintesse järele, püüdis kurjalasi kui vähke urkast ning viskas nad kaldale tagasi Pikri raudvitsa alla, mis kolkis nood puruks. Kalevipoeg. Kolmas lugu
Absamat Masalijev

Absamat Masalijev (Абсамат Масалиев; 10. aprill 1933 — 31. juuli 2004) oli Nõukogude Liidu ja Kõrgõzstani partei- ja riigitegelane. Aastatel 1985—1991 oli ta Kirgiisi NSV Kommunistliku Partei keskkomitee esimene sekretär ja Kirgiisi NSV Ülemnõukogu esimees. Aastatel 1990—1991 NLKP KK Poliitbüroo liige. 1992. aastast surmani Kõrgõzstani Kommunistliku Partei juht. 1995. ja 2000. aastal valiti Džogorku Kengeši liikmeks. Osales 1995. aasta presidendivalimistel Askar Akajevi peamise vastaskandidaadina ja kogus 24,4% häältest. МАСАЛИЕВ Абсамат Масалиевич
Vanuatu saared

Vanuatu saared on saarestik Vaikses ookeanis. Pindala 14 800 ruutkilomeetrit. Saared on mägised ja vulkaanilised, kõrgus kuni 1879 meetrit. Kuuluvad Vanuatule. Vanuatu saarte varasem nimi on Uus-Hebriidid. Saartele andis selle nime 1774. aastal James Cook. Tänapäeval kasutatakse seda üksnes ajaloolises kontekstis.
Kesk-Dunántúl

Kesk-Dunántúl on statistiline piirkond (NUTS 2) Ungari lääneosas Dunántúlis. Piirkonda kuuluvad Fejéri, Komárom-Esztergomi ja Veszprémi komitaat. Suuremad linnad on Székesfehérvár, Tatabánya ja Veszprém. Piirkonna kood on HU21.
Põhja-Ungari

Põhja-Ungari on statistiline piirkond (NUTS 2) Ungari põhjaosas. Piirkonda kuuluvad Borsod-Abaúj-Zempléni, Hevesi ja Nógrádi komitaat. Suuremad linnad on Miskolc ja Eger. Piirkonna kood on HU31.
Kesk-Ungari

Kesk-Ungari on statistiline piirkond (NUTS 1 ja 2) Ungari keskosas. Piirkonda kuuluvad Pesti komitaat ja Budapest. Piirkonna koodid on HU1 ja HU10.
Heinrich Emil August Hörschelmann

Heinrich Emil August Hörschelmann (12. juuli 1810 Viru-Jaagupi – 23. juuni 1854 Peterburi) oli Eesti vaimulik. Alghariduse sai koduõpetajalt. Õppis aastatel 1827–1828 Tallinna Toomkoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1832–1834. Aastatel 1829–1832 töötas ta koduõpetajana Kurge mõisas ja aastatel 1835–1838 Uue-Põltsamaa mõisas. Ordineeriti 25. märtsil 1838 õpetajaks. Aastatel 1838–1853 oli ta Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja. 9. märtsist 1853 oli ta Peterburi Anna koguduse abiõpetaja. Hörschelmann suri aastal 1854 Parkalas (Pargolovos) (praegu Peterburi linnaosa Viiburi rajoonis). Tema isa Friedrich August Hörschelmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, vanaisa Ernst August Wilhelm Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja aastatel 1786–1807 "Revalische Wöchentliche Nachrichten"i väljaandja. Tema vend Carl Anton Ferdinand Hörschelmann oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja, teine vend Otto Friedemann Jakob Hörschelmann oli Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Hörschelmann oli kaks korda abielus. Tema teise naise vend Ernst Johann Georg Sokolowsky oli Vändra- ja Paldiski koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Darling

Darling on jõgi Kagu-Austraalias, Murray parempoolne lisajõgi. Darling algab Suure Veelahkmeaheliku läänenõlvult. Ülemjooksul voolab läände, kesk- ja alamjooksul rahulikult edelasse ning suubub paremalt Murraysse. Alamjooks kuivab sageli. Ajavahemikus 1885–1960 kuivas Darling 45 korral. Esimesed asunikud jõudsid Queenslandi Darlingi jõgikonda 1815. aastal. Pikkamööda ulatus eurooplaste kontroll järjest kaugematele aladele. 1828 saatis Uus-Lõuna-Walesi kuberner Ralph Darling maadeavastajad Charles Sturti ja Hamilton Hume'i Macquarie jõge uurima. Nad avastasid Bogani jõe ja jõudsid 1829. aasta alguses Darlingi ülemjooksule, mille nad nimetasid kuberneri järgi. 1835 ratsutas major Thomas Mitchell Darlingi kogu pikkuses läbi, kinnitades Sturti varasemat teadet, et see on Murray lisajõgi. 1856 peatus Blandowski ekspeditsioon Darlingi suubumiskohas Murraysse. Ekspeditsiooni eesmärk oli avastada uusi kalaliike ja koguda neid Rahvusmuuseumi jaoks. Need eesmärgid sai kuhjaga täidetud ja järgmisel aastal naasis ekspeditsioon Adelaide'i 17 400 isendiga. 19. sajandi teisel poolel sai Darlingist suur liiklustee Uus-Lõuna-Walesi lääneosa elanike jaoks. Keskjooksul olevatest linnadest, näiteks Bourke'ist ja Wilcanniast allavoolu kuni Murray suudmeni sõitsid eriti madala süvisega rataslaevad, millega karjakasvatajad saatsid villa suudmepiirkonnas olevatesse riidetootmisettevõtetesse. Kuid viimase sajandi jooksul on jõe tähtsus liiklusteena tunduvalt vähenenud.
Kassapidaja

Kassapidaja ehk kassiir on kaupluses inimene, kes skaneerib kliendi ostetavad kaubad läbi kassaaparaadi ning pärast seda võtab kliendilt raha ostetud kaupade või teenuste eest. Kassiiriamet on juba tuhandeid aastaid vana. Kassapidajaid ohustab pinge ja stress, mis tuleneb ühtedest ja samadest liigutustest, mis sisaldavad informatsiooni sisestamist klahvidega ja toodete tõstmist skaneerimiseks, lisaks füüsilisest küljest veel ühe koha peal istumine või seismine mitu tundi järjest. Ei saa unustada ka emotsionaalset pinget, mis tuleneb kohustusest kõiki kliente meeldivalt kohelda. Kassapidaja amet on väga pingeline, olenevalt klientuurist. Kassiiriks sobivad kõige paremini heade kommetega rahulikud inimesed. Kassapidaja ametist iseteeninduskassadeni?
Bureja mäestik

Bureja mäestik (vene Буреинский хребет) on mäestik Aasias Venemaa Habarovski krais. Kulgeb põhja-lõuna suunas Bureja jõe paremkaldal. Kõrgus kuni 2167 meetrit.
Aleksander Ferdinand Leopold Hörschelmann

Aleksander Ferdinand Leopold Hörschelmann (12. november 1801 Tallinn – 30. mai 1871 Ridala) oli Eesti vaimulik. Õppis aastatel 1816–1819 Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1819–1822, Jena Ülikoolis aastatel 1823–1824 ja Göttingeni Ülikoolis aastatel 1825–1830. On töötanud aastast 1824 koduõpetajana. Ordineeriti 14. septembril 1830 õpetajaks. Oli aastatel 1830–1868 Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja. Sai 22. oktoobril 1866 Ranna-Lääne praostkonna praostiks. Jäi 30. mail 1868 õpetajaametist emerituuri, kuid jäi edasi praostiks. Ta asutas aastal 1840 Ridala abipiibliseltsi ja oli selle juhatajaks. Tema isa Ferdinand Ludwig Hörschelmann oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, vanaisa Ernst August Wilhelm Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja aastatel 1786–1807 Revalische Wöchentliche Nachrichteni väljaandja, vend Otto August Leopold Hörschelmann oli Martna Püha Martini koguduse õpetaja. Tema naise Rosalie Eugenie isa Christoph Heinrich Rinne oli arst, naise vanaisa Johann Friedrich Rinne oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Poeg Magnus Heinrich Ferdinand Hörschelmann oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, hiljem Tallinna toomkoguduse ülemõpetaja ja Eestimaa kindralsuperintendent. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Vjatšeslav Razbegajev

Vjatšeslav Vjatšeslavovitš Razbegajev (vene Вячеслав Вячеславович Разбегаев; sündinud 14. oktoobril 1965 Moskvas) on vene teatri- ja filminäitleja. Vjatšeslav Razbegajev sündis Moskvas. Õppis Moskva Kunstiteatri stuudiokoolis, mille lõpetas 1992. aastal. Töötas aastatel 1992–2006 Vene Armee Teatris. "Antikiller" (2002) "Antikiller 2: Antiterror" (2003) "Antikiller: Meeletult arumunud" (2009) Näitleja mitteametlik veebileht Näitleja biograafia veebilehelt "Rossijskoje kino" ("Российское кино")
Arvo Aun

Arvo Aun (sündinud 19. märtsil 1950 Avinurmes) on eesti kunstnik (naivist ja avangardist), galerist ja matemaatik. Kunstioskused on ta omandanud omal käel, hiljem on teda juhendanud Renaldo Veeber ja Fideelia-Signe Roots. Ta lõpetas 1968. aastal Kohtla-Järve 1. Keskkooli ja 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna. Töötas matemaatikaõpetajana Jõhvis ja Kohtla-Järvel. Aastatel 1999–2005 oli ta Kohtla-Järve Põlevkivimuuseumi direktor. Ta oli Kohtla Kaevanduspargi-muuseumi loomise algataja ja osales selle rajamises. Rahvusvahelise Muuseumide Nõukogu (ICOM) liige. Ida-Virumaa atesteeritud tööstusgiid 2010. On end täiendanud Napoli ja Campania (2011), Kreeka (2009), Rumeenia (2008), Portugali (2006), Krakówi ja Lõuna-Poola (2004), Hollandi ja Berliini (2002) ning Moskva (2001) muuseumides. Korraldas konverentsi "Kas ja kuhu rajada põlevkivi kaevandusmuuseum?" (2000) Algatas liikumise "Tööstuspärandi säilitamine läbi kultuuri" (2000). Korraldas rahvusvahelise seminari "Industrial Heritage as a Development Force" (2002) Rajas esimese erakunstigalerii Ida-Virumaal Purtses (2006). Rajas "Arvo Aun Art Allee Gallery" (2009) Algatas Eesti naivistliku kunstniku Hugo Sturmi kunstiloomingu säilitamise Kondase Keskuses. "Naivismist tašismini" Jõhvis (2010) "Imekaunis Setumaa" (2005) "Imekaunis Virumaa" Alatskivil, Paides, Sillamäel ja mujal (2004) "Pärast suurt sadu" Kohtla-Järvel, kujutas veeuputust Ida-Virumaal 2003. aastal (2003) LC Kohtla-Järve heategevusballi näitus (2003) "Hetkemeeleolud" Kohtla-Järvel (2002) "Meeleolud kunstis" Alatskivil, Kõrvekülas, Värskas, Toilas, Jõhvis, Saatses (2003) On esinenud ka Eesti Maalikunstnike liidu aastanäitustel (2003, 2008) Eesti Muinsuskaitse Seltsi Teenetemedal (2005) Kohtla-Järve kultuuri preemia 2000 (2001) Tiia Liinard. Nässuläinud foto tegi matemaatikust kunstniku Arvo Aun "Art Allee" – kunsti igale maitsele (vene) Kosmose ja maa liit Arvo Aun Art Allee Gallery / Forseliuse Sõnumid nr 18, 2010, lk 50. Renaldo Veeberi õlimaal "Viskas mehe Viru randa" / Forseliuse Sõnumid nr 11, 2004, lk 69. Tööstupärandist Ida-Virumaal / Forseliuse Sõnumid nr 10, 2003, lk 80–81. Kohtla kaevanduses on nüüd muuseum / Forseliuse Sõnumid nr 9, 2002, lk 94–95.
Mägari kraav

Mägari kraav on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Mägari, Koheri, Väike-Ahli, Kolu ja Pusku külas ning Sepakülas. Kraavi pikkus on 6,3 km ning see suubub vasakult Asuküla peakraavi (5 km suudmest). Kraavi valgla on 14,2 km². Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Mägari kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105500. Mägari kraav keskkonnaportaalis
Männiku kraav

Männiku kraav on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Vagivere, Järise, Massu, Mäense, Poanse ja Salevere külas ning Metskülas. Kraavi pikkus on 11 km ning see suubub merre. Kraavi valgla on 45,7 km². Kraavi lähe on Vagivere külas Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maanteest kagus. Kraavi alamjooks jääb Matsalu rahvusparki. Kraav on tehislik avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Männiku kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1118800. Männiku kraav keskkonnaportaalis
Tarn (täpsustus)

Sõnal tarn on mitu tähendust. Tarn on lõikheinaliste hulka kuuluv taimede perekond. Tarni jõgi asub Prantsusmaal. Tarni departemang asub Prantsusmaal. Tarni laht asub Tšiilis.
Rootslased

"Rootslane" suunab siia. Perekonnanime kohta vaata artiklit Rootslane (perekonnanimi). Rootslased (endanimetus svenskar) on Skandinaavia poolsaare idaosas elav põhjagermaani rahvas, Rootsi põhirahvus. Rootslased räägivad peamiselt rootsi keelt. Rootsis elab umbes 8 miljonit rootslast. Soomes elab 290 000 soomerootslast. Eesti rannaaladel ja saartel elasid Teise maailmasõjani eestirootslased. Rootsi päritolu inimesi on maailmas kokku umbes 13 miljonit, neist Ameerika Ühendriikides 4,4 miljonit ja Kanadas 334 000. Arvukalt rootsi päritolu inimesi elab veel ka Austraalias.
Max Hörschelmann

Adolf Eduard Max Konstantin Hörschelmann (17. aprill 1823 Haapsalu – 2. märts 1877 Haapsalu) oli Eestimaa vaimulik.[viide?] Ta õppis detsembrini 1844 Tallinna toomkoolis. Aastail 1845–1849 õppis ta Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis. Ordineeriti õpetajaks 30. oktoobril 1849.[viide?] Oli aastatel 1849–1877 (kutsuti 1. septembril 1849) Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja.[viide?] Oli Haapsalu abipiibliseltsi eestseisja alates 18. veebruarist 1850. Tema isa Constantin Immanuel Hörschelmann oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja, vanaisa Ernst August Wilhelm Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja aastatel 1786–1807 Revalische Wöchentliche Nachrichteni väljaandja. Hörschelmann Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007