laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Avalik sektor

Avalik sektor on see osa majandusest, kuhu kuuluvad riigi- ja munitsipaalasutused, -fondid ja -ettevõtted. riigivalitsemise ja omavalitsuse korraldamine; seadusandluse ja õigusemõistmise korraldamine; riigikaitse; avaliku korra tagamine; riigi rahvusvahelise esindatuse tagamine; riigi kodanikkonna määratlemine. Teise grupi moodustavad funktsioonid, mis on tähtsad suuremate inimkoosluste või ühiskonna kui terviku seisukohast: keskkonnakaitse; demograafilise situatsiooni mõjutamine; tervishoiuteenused; haridusteenused; sotsiaalse kaitse võrk, mis hõlmab pensionisüsteemi, garantiisid seoses tööpuuduse ja õnnetusjuhtumitega; kultuur. Kõige enam kasutatakse avaliku sektori suuruse hindamiseks riigi kulude suhet sisemajanduse koguprodukti (SKP). Selle näitaja saamiseks tuleb liita kõik riigi- ja kohalikest eelarvetest ning eelarvevälistest fondidest aasta jooksul tehtud kulud ning jagada saadud summa SKP-ga. Veel üks võimalus avaliku sektori suuruse hindamiseks on vaadata, kui suur osa riigis aasta jooksul toodetavatest kaupadest on toodetud riigiettevõtetes, st kui suur on riigi roll tootjana. Lisaks eeltoodud võimalustele hinnatakse avaliku sektori suurust ka avalikus sektoris hõivatute osakaalu järgi. ""Suud puhtaks" | Riigipilt: vaata, milline näeb välja Eesti riigiaparaat" ERR, 23. mai 2018
Orient (festival)

Orient on Baltimaade esimene ja seni ainus festival, mis on pühendunud üksnes Aasia muusikale ja kultuurile. Keskendutakse folkloorsele ja sakraalsele muusikale, samuti traditsioonilisele klassikale. Festivali kontsertidel on esinenud Ida muusika väljapaistvaimad esindajad nagu India bambusflöödimängija Pandit Hariprasad Chaurasia, sitarimängijad Pandit Ravi Shankar ja Anoushka Shankar, Jaapani hiigeltrummide ansambel Kodō, Tõva kurgulauljate ansambel Huun-Huur-Tu, Gyuto ja Gyume Tiibeti budamungad, Türgi löökpillimängija Burhan Öçal, Armeenia dudukimängija Jivan Gasparyan, Aserbaidžaani mugaamide esitaja Alim Qasimov. Festival toimub helilooja Peeter Vähi initsiatiivil ja kunstilisel juhtimisel alates aastast 1992. Kuni aastani 2001 oli Oriendi korraldaja Eesti Kontsert, pärast seda on korraldus läinud üle ERP-ile, kellele kuulub ka festivali kaubamärk. Aja jooksul on Eesti-kesksest festivalist kujunenud mainekas muusikaüritus kogu Läänemere regioonis: lisaks Eestile on festivali kontserdid toimunud Lätis, Soomes, Rootsis ja Peterburis. Suur osa Oriendi esinejate kontsertidest salvestatakse, sageli ERP-i ja Eesti Rahvusringhäälingu koostöös. Taiwani, Kambodža, Vietnami, Tuva, Siberi ja Türgi muusikutega on ilmunud heliplaat "The Path to the Heart of Asia". Lisaks kontsertidele on Oriendi raames toimunud tantsuetendusi, meistrikursuseid, teetseremoonia, filmilinastusi, kunsti-, ikebana- ja fotonäitusi, budismi- ja islamiteemalisi loenguid, religioosseid rituaale jne. Orienti koduleht
NLKP 20. kongress

NLKP 20. kongress toimus 14.–25. veebruaril 1956 Moskvas. Kongressi kinnisel istungil pidas Nikita Hruštšov Jossif Stalini tegevust paljastava kõne, mis avalikustati alles 33 aastat hiljem (pärast kongressi loeti see ette parteiorganisatsioonides). Sulaaeg Hruštšovi kõne XX Kongressil NLKP Keskkomitee esimese sekretäri sm. N. Hruštšovi salajane ettekanne Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei XX kongressil 25. veebruaril 1956
NLKP 19. kongress

ÜK(b)P 19. kongress toimus 5.–14. oktoobril 1952. Jossif Stalin tegi partei juhtimises selliseid muudatusi, et tema lahkumise järel poleks kellelgi võimalust omandada tema positsiooni ja aupaistet. Partei nimeks sai siis Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei. Muudeti partei juhtimisorganit, endise ÜK(b)P KK Poliitbüroo asemel moodustati NLKP KK Presiidium. Kongressil toimunud NLKP KK Presiidiumi valimisel viis Jossif Stalin läbi NLKP juhtkonnas põlvkonnavahetuse, mille tulemusena kõrvaldati NLKP juhtkonnast ja vananeva NLKP peasekretäri Jossif Stalini lähikonnast tema võimalikud konkurendid Vjatšeslav Molotov ja Anastass Mikojan. NLKP uude juhtorganisse NLKP KK Presiidiumisse valiti lisaks vanadele juhtfiguuridele (Kliment Vorošilov, Georgi Malenkov, Lavrenti Beria ja Nikita Hruštšov) Mihhail Suslovi valitud 15 uue põlvkonna esindajat, kes moodustasid Presiidiumis enamuse.
Surnupealuu sõdurid

"Surnupealuu sõdurid" on Eesti 2004. aasta dokumentaalfilm Teise maailmasõja ajal Wehrmachtis ning Relva-SS üksustes võidelnud eestlastest. Filmis näidatakse erinevaid kaadreid Teisest maailmasõjast ja nende kõrval räägivad sõjaveteranid oma võitlustest. Peale selle näidatakse ka erinevaid pilte ja nüüdisaegseid lavastusi, et kirjeldada võimalikult täpselt toonaseid sündmusi. Eesti SS-leegion Eesti Vabatahtlike Soomusgrenaderide SS-pataljon "Narva" Eesti SS-vabatahtlike brigaad 20. Eesti SS-vabatahtlike diviis
Riigi rahandus

Riigi rahandus (public finance) on orienteeritud maksudele ja riigi rahavoo (eelarve laekumiste ja kulutuste) juhtimisele.
Klaaspärlimäng (festival)

Festival Klaaspärlimäng (Glasperlenspiel) toimub helilooja Peeter Vähi kunstilisel juhtimisel regulaarselt alates 1995. aastast. Algaastatel oli kaaskorraldajaks Eesti Kontsert. Hiljem on festivali raskuspunkt üle kolinud Tartusse. Klaaspärlimäng on inspireeritud Hermann Hesse samanimelise romaani ainestikust, mistõttu püütakse muusikat vaadelda ning presenteerida ebatavalisest vaatenurgast. Jätkuvalt on festivali korraldajate huviorbiidis erilised instrumendid (didgeridoo, pedaalklavessiin, klaasharmoonika, bandoneon), avastatud teosed (näiteks Beethoveni Sümfoonia nr. 10), seosed teiste kunstialadega või filosoofiaga (näiteks programmid "Nietzsche contra Wagner", "Vabamüürlus muusikas", "Heliloojate ajastu lõpp"). Klaaspärlimängul on üles astunud Austraalia Kammerorkester, Covent Gardeni kammerorkester, Kremerata Baltica, West-Deutsche Rundfunki Sümfooniaorkester, Tōkyō Filharmoonia Koor, Gidon Kremer, Vadim Repin, Piotr Anderszewski, Olli Mustonen, Christoph Eschenbach, Berliini Filharmoonikute kvintett jt, samuti enamik Eesti juhtivaid muusikuid (Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Rahvusooper Estonia, Klaaspärlimäng Sinfonietta, Eesti Rahvusmeeskoor RAM, Eesti Filharmoonia Kammerkoor, Hortus Musicus, NYYD Ensemble, Eri Klas, Järvide "dünastia", Olari Elts, Andres Mustonen, Tõnu Kaljuste, Kalle Randalu, Rein Rannap jt). 2015. aastal toimus Klaaspärlimäng 9.-14. juulil. Festivali "Klaaspärlimäng" koduleht Kaur Garšnek "Festival "Klaaspärlimäng" pakub põnevate kiiksudega süvamuusikat", Eesti Päevaleht, 17. juuli 2008 Triin Kand "Klaaspärlimäng lööb ilma helisema" Postimees, 18.07.2012
Buthidae

Buthidae on ämblikulaadsete klassi skorpioniliste selts kuuluv sugukond. Elusate skorpionide lähivaatlust võiks parem vältida, kuid selle sugukonna parimaks eristustunnuseks on üldjoontes kolmnurkse kujuga rinnakilp pearindmiku alaküljel jalgade säärtel asuvad kannused. Need skorpionid on täielikult öise eluviisiga ja jahivad saaki pärast päikeseloojangut. Jämeda saba ja peenikeste sõrgadega skorpionid on üldiselt mürgisemad kui peene saba ja laiade sõrgadega skorpionid. Viimased panustavad saagi püüdmisel jõule. Sugukonna Buthidae skorpionid elavad kuivades kivistes paikades, peitudes päeval lõhedesse, kivide, mahalangenud puutüvede ja koore alla. Võivad väga valusalt salvata, kui neid häirida või kätte võtta.
Tasemeõpe

Tasemeõpe on õpe, mille puhul õppija eesmärk on saavutada õppides mingi kindel tase, näiteks akadeemiline kraad. Tasemeõppe korraldamist reguleerivad Eestis põhikooli- ja gümnaasiumiseadus, kutseõppeasutuse seadus, rakenduskõrgkooli seadus, ülikooliseadus ning erakooliseadus. Tasemeõppes õppimiseks töötajale õppepuhkuse andmist ja õppepuhkusetasu maksmist reguleerib täiskasvanute koolituse seadus. Täiendõpe
Täiendõpe

Täiendõpe ehk täiendusõpe (ka täiendkoolitus või täienduskoolitus) on õpe, mille puhul õppija täiendab omandatud haridustaset, kuid ei omanda näiteks uut akadeemilist kraadi. Tasemeõpe Tööalane koolitus Vabahariduslik koolitus
Heaoluökonoomika

Heaoluökonoomika (inglise welfare economics) on majandusteooria haru, milles uuritakse seda, kuidas majandustegevus peaks olema korraldatud saavutamaks suurimat hüve hulka ning sotsiaalset õiglust. 1) Konkurentsiturgudel tekib hinnamehhanismi toimel selline ressursside jaotus, mille korral ei ole võimalik ressursse niiviisi ümber jagada (tootmist või tarbimist muuta), et kellegi olukord paraneks ilma, et kellegi teise olukord samal ajal halveneks. 2) Me võime saavutada mis tahes soovitud Pareto-efektiivse jaotuse, kui me jagame rikkuse inimeste vahel teatud viisil ümber ning laseme seejärel hinnamehhanismil toimida.
Suurbritannia meretagused alad

Suurbritannia meretagused alad (inglise keeles British overseas territories) on 14 territooriumit, mis on Suurbritannia haldusalad, kuid ei ole tema koosseisus. Briti meretagused alad moodustati 2002. aastal parlamendi otsusega, mis asendas varasema nimetuse "Britanniast sõltuvad alad", mis omakorda oli kasutusel 1981. aastast pärineva Briti rahvaste akti alusel. Viimane oli omakorda nimetus endiste Briti asumaade (ehk Briti kroonikolooniate) kohta.
Ida-Austraalia hoovus

Ida-Austraalia hoovus on hoovus Tasmani meres. Lähtub Korallimerest, hoovab mööda Austraalia idakallast lõunasse.
Earth Observing-1

Earth Observing-1 (EO-1) on NASA kaugseire satelliit, mis viidi orbiidile 21. novembril 2000. Satelliidi pardal on pankromaatne ja 9 spektraalkanaliga jadasensoritega kaamera ALI (Advanced Land Imager), mis on kavandatud jätkama Landsat skannerite missiooni, ning kujutise spektromeeter Hyperion. Algselt üheaastasena kavandatud missioon oli nii edukas, et satelliit anti üle kommertskasutusse ja mõõdab vastavalt laekunud tellimustele praeguseni (aprill 2008). Kaamera ALI spektraalkanalid vastavad Landsati skannerite TM ja ETM spektraalkanalitele, piksli suurus on samuti 30 m. Pankromaatse kanali pikslid on 10 m. Hyperion on esimene paljukanaliline kujutise spektromeeter tehiskaaslasel. Spektraalseid kanaleid on 220 lainepikkuste vahemikus 400–2500 nm, piksli suurus 30 m, vaadeldava ala laius 7,5 km, ühe mõõteseeria ulatus 100 km.
Eero Saarinen

Eero Saarinen (20. august 1910 Kirkkonummi vald, Hvitträsk – 1. september 1961 Ann Arbor) oli peamiselt Ameerika Ühendriikides tegutsenud soomlasest arhitekt ja mööblidisainer. Eero Saarinen oli Eliel Saarise poeg. Eero Saarinen veetis juba lapsena palju aega oma isa ateljees. Kui ta oli 13-aastane, kolis perekond Ameerika Ühendriikidesse. Nooruses õppis ta mööblidisaini ja skulptuuri nii isa käe all kui ka muuhulgas Pariisis. Aastal 1934 lõpetas ta arhitektina Yale'i Ülikooli. Alates 1938. aastast kuni Elieli surmani töötas Eero isa arhitektuuribüroos ning 1950. aastal asutas oma büroo. Eero Saarinen osales paljudel arhitektuurivõistlustel. Tema läbimurdeks sai Saint Louise Jeffersoni mälestusmärgi (Gateway Archi) kujundusvõistluse võit 1948. aastal. Auhind võidu eest saadeti eksikombel tema isale. Mälestusmärk valmis alles 1960. aastatel. Eero Saarinen kasutas vastavalt vajadusele väga erinevaid materjale – palju klaasi, terast, alumiiniumi, betooni, ka peegelpindu. Suurt tähelepanu äratasid tema koorikbetoonist elemendid. Teda kritiseeriti omal ajal muuhulgas isikupärase stiili puudumise pärast. Ise põhjendas ta seda asjaoluga, et iga kliendi soovid ja vajadused on erinevad. Mööbli kujundamisel eelistas Eero Saarinen vineeri ja plasti. Eero Saarinen kuulus muuhulgas ka Sydney ooperiteatri võistluse žüriisse ja Jørn Utzoni kavandi valimist peetakse suures osas just tema teeneks. Eero Saarinen suri ajuvähki. General Motorsi tehnikakeskus, mida on kutsutud ka tööstus-Versailles'ks. Gateway Arch Saint Louises Missouris TWA terminal John F. Kennedy rahvusvahelises lennujaamas Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi Kresge auditoorium Washington-Dullesi rahvusvaheline lennujaam Bell Labs Holmdelis New Jerseys Yale'i Ülikooli jäähokihall Ingalls Rink CBS-i peakontor New Yorgis USA saatkonnahooned Oslos ja Londonis. 1954 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks 1962 – Ameerika Arhitektide Instituudi kuldmedal (postuumselt)
Valgustusajastu

Valgustusajastu (prantsuse keeles siècle des Lumières, saksa keeles Zeitalter der Aufklärung, inglise keeles Age of Enlightenment, vene keeles Просвещение) oli teadlikkusele keskendunud ajajärk 18. sajandi Euroopas, mil vähenes usk traditsioonilistesse religioossetesse vaadetesse, kirikusse ja seisuslikesse autoriteetidesse ning hakati rohkem väärtustama mõistust, mõtlemist, demokraatiat, inimõigusi ja teadust. Valgustusajastu nimetus pärineb Voltaire'ilt ja Johann Gottfried von Herderilt. Essees "Mis on valgustus?" ütleb Immanuel Kant, et valgustus on inimkonna vabanemine alaealisusest, st autoriteetide eestkoste alt. Sellised autoriteedid olid valgustajate meelest eeskätt riik ja kirik. Kant määratles nimetatud artiklis valgustuse inimese väljumisena "omasüülisest alaealisusest" ning püüdlusena alati ja igas olukorras "mõelda ise". Valgustusajastule iseloomulikeks peetakse aga ka varasemaid mõtlejaid, nt John Locke, Nicolas Malebranche, Isaac Newton, Charles de Montesquieu jpt. Euroopa valgustusideed algusid Inglismaalt, kus kodanlik pööre toimus kõige varem. Prantsuse valgustajad Montesquieu ja Rosseau vaimustusid Inglismaal viibides sealsete filosoofide vaadetest ja ühiskonna vabameelsetest tavadest. Ning kuigi enamik valgustuse põhimõtteid tuli inglastelt, siis just prantslased Voltaire ja Rousseau kujundasid Euroopa valgustusliikumise. Riiklik ja poliitiline tõus ning kultuuriline elavnemine algasid ka Saksamaal ja Venemaal. Valgustusajastu ideede tulemuseks olid valgustatud absolutism, Ameerika iseseisvussõda ja Prantsuse revolutsioon. Suurt mõju avaldas valgustus ka tööstuslikule pöördele. Šoti valgustus Ameerika valgustus Prantsuse valgustus Saksa valgustus Vene valgustus Hellenistlik valgustus ... Valgustusfilosoofia Ratsionalism Humanism Modernism Postmodernism Valgustusliikumine Valgustuse projekt Jaan Lahe. Võitlus õige piiblitõlgenduse pärast. Kristlike piiblitõlgenduste ajalugu, 3. osa: uusaeg. 31. mai 2013. [1] Peeter Tarvel, Jooni valgustusajastu olemusest., Ajalooline Ajakiri nr 4/1937
Majanduspoliitika

Majanduspoliitika on majanduse mõjutamine poliitiliste abinõudega, seega lõppkokkuvõttes riigi poolt. Majanduspoliitika on üks osa ühiskonnapoliitikast ja hõlmab kahesuguseid abinõusid: 1)võib olla tegemist abinõudega välis-, sise-, kaitse-, tervishoiu-, kultuuri-, õiguspoliitikas jne, millel otsest majanduslikku mõju alati ei olegi; 2) majanduslik mõju võib-olla otsene. Majanduspoliitika võib olla suunatud: 1) territooriumile; 2) rahvamajanduse osale, näiteks ühele sektorile või sektori alljaotusele; 3) ressursside liigile; 4) infrastruktuurilistele funktsioonidele. Majanduspoliitika jaguneb: 1) Korrapoliitika 2) Struktuuripoliitika 3) Protsessipoliitika Korrapoliitika on suunatud raamtingimustele, milles majandussubjektid oma otsused teevad. Protsessipoliitikat iseloomustab see, et riik kas osaleb ise turul või muudab otseselt endogeenseid muutujaid. Majanduspoliitika kandjad võib põhimõtteliselt liigitada: 1) Otsustusinstitutsioonid 2) Mõjuinstitutsioonid Majanduspoliitika kandjate vastastikuseid suhteid iseloomustavad nende omavahelised sidemed ja koostöö, mis rajanevad: kontrollil; sõltumatusel; koordineerimisel. Makromajanduspoliitilised eesmärgid on laialdaselt aktsepteeritud kogu maailmas. Nendeks on: 1) elustandardi kasv; 2) täistööhõive tööealise elenikkonna hulgas; 3) stabiilsed hinnad; 4) madal inflatsioon. Majanduspoliitika vahendid on liigitatud vastavalt riikliku sekkumise määrale valitsuse käitumise erinevate stiilide puhul põhimõtteliselt järgnevalt: 1) Kõrvalehoidev; 2) Apelleeriv; 3) Tasakaalustav; 4) Illustreeriv; 5) Stimuleeriv; 6) Otsustav; 7) Osalev; 8) Ettekirjutav; 9) Direktiivselt planeeriv. Majanduspoliitika valdkonnad on: struktuuripoliitika, konkurentsipoliitika, rahapoliitika ja fiskaalpoliitika.
Maret Merisaar

Maret Merisaar (sündinud 13. veebruaril 1958 Tallinnas) on Eesti bioloog ja poliitik. Maret Merisaar on lõpetanud Tallinna 7. Keskkooli 1976 ning Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal 1981. Ta sai 1991 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudist põllumajandusteaduste kandidaadi kraadi. Tema kandidaaditöö teemaks oli "Kartulitärklise tootmise kõrvalsaaduste – pulbi ja kartulimahla ärakasutamine loomasöödana". Merisaar on töötanud Tallinna Tehnikaülikooli keskkonnatehnika instituudis nooremteadurina, teadurina ja vanemteadurina 1981–1995, Kesk- ja Ida-Euroopa Keskkonnakeskuse Eesti esinduse juhatajana 1995–1996, Eesti Teadusfondis peaspetsialistina 1997–1998, Eesti Veeühingu sekretärina 2001–2006 ning Eesti Roheline Liikumise / Puhta Läänemere Ühenduse projektijuhina 1998–2007. Pärast Riigikogu XI koosseisu töö lõppemist töötab taas Tallinna Tehnikaülikoolis vee- ja keskkonnatehnika uurimisrühmas. Ta on olnud Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu ja Tallinna Teadlaste Maja liige, nüüd aga kuulub Eesti Rohelisse Liikumisse, on Eesti Veeühingu juhatuse liige ning Puhta Läänemere Ühenduse (Coalition Clean Baltic, CCB) juhatuse aseesimees. Maret Merisaar oli 2007–2011 XI Riigikogu liige (kultuurikomisjonis ja sotsiaalkomisjonis). Ta oli Eesti Roheliste liige 1985–1998 ning ta on Erakonna Eestimaa Rohelised liige alates 2005. On olnud erakonna juhatuses ning Euroopa Rohelise Partei siseaudiitorite kogus. Merisaar kandideeris 1995. aastal VIII Riigikogusse Eesti Roheliste ja Eesti Rojalistliku Partei moodustatud valimisliidu Neljas Jõud nimekirjas, kuid ei osutunud valituks. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel, sai 223 häält ega osutunud valituks. Novembrist 2017 kuulub ta Tallinna volikogu keskkonnakomisjoni. 2009. aastal mai keskpaigaks läks Merisaar kuluhüvitiste kasutamisega 921 krooni võrra üle selle ajavahemiku maksimumpiiri (tol ajal 45 188 krooni). Riigikogu valimine. 5. märts 1995. Vabariigi valimiskomisjoni koduleht. (Kasutatud 14. aprillil 2010) http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/riigikogulane-laks-kuluhuvitistega-lohki?id=23625963 Maret Merisaar Eesti Teadusinfosüsteemis Puhta Läänemere Ühendus (Coalition Clean Baltic, CCB) www.ccb.se
Lagrits

Lagrits on lagritsa-magusjuure ehk lagritsapõõsa (Glycyrrhiza glabra) juurest saadav magusaine, mida kasutatakse laialdaselt kulinaarias ja meditsiinis. Kõnekeeles nimetatakse lagritsaks ka lagritsat sisaldavaid maiustusi.
Otsustusinstitutsioonid

Otsustusinstitutsioonid on institutsioonid, mis mõjutavad majanduspoliitikat otseselt. Nende tehtavatest otsustest sõltub asjade käik ja majanduskorraldus üldistes ja põhimõttelistes küsimustes. Otsustusinstitutsioonid: 1) parlament kui seadusandlik organ; 2) valitsus ja mitmesugused talle alluvad valitsusasutused; 3) keskpank; 4) kohtusüsteem; ning muud institutsioonid nagu 5) kaubandus-tööstuskojad; 6) põllumajanduskojad; 7) ametiühingud ja tööandjate liidud; 8) rahvusvahelised organisatsioonid.
Andrei Tolubejev

Andrei Tolubejev (vene Андрей Юрьевич Толубеев) (30. märts 1945 Leningrad – 7. aprill 2008 Peterburi) oli vene näitleja. Alates 1975. aastast töötas Suures Draamateatris. On tuntud ka nagu filminäitleja. Mängis filmides "Мистификатор", "Царь Иван Грозный", "Лабиринт любви", "Поживем - увидим", "Агент национальной безопасности", "Ключ от спальни", "Повторение пройденного". Tema isa Juri Tolubejev oli ka tuntud vene näitleja.
Höövelmasin

Höövelmasin on pöörlevate või sirgjooneliselt liikuvate nugadega masin materjalide pinna silumiseks või spooni lõikamiseks. Höövelmasinad võib jagada käsimasinateks ja höövelpinkideks. Hööveldamine
Mõjuinstitutsioonid

Mõjuinstitutsiooid on need organid ja jõud, kes majanduspoliitikat kaudselt mõjutavad ja kes oma mõju ning jõudu kõrvalsekkumise ja majanduspoliitilise tahtekavatsuse kaudu kasutavad. Mõjuinstitutsioonid on: 1) parteid; 2) ühendused ja liidud; 3) turul valitsevad ettevõtted; 4) massimeediakanalid; 5) teadus.
Höövelpink

Höövelpink on paikne höövelmasin. Höövelpinki kasutatakse materjalide pinna silumiseks (hööveldamiseks). Kõige sagedamini kasutatakse hööveldamist puidu töötlemisel. Puidu hööveldamiseks mõeldud höövelpingis kasutatakse lõikeriistana pöörlevat silindrilist noavõlli, mille sisse on paigaldatud sirge lõikeservaga noad. Tooriku etteandeliikumine on sirgjooneline. Rihthööveldamisel toimub etteanne tavaliselt käsitsi, paksushööveldamisel aga etteandevaltside abil. Rihthöövelpingis töödeldakse toorikule edasise töötluse tarbeks baaspind (baaspinnad). Paksusmasinas (paksushöövelpingis) töödeldakse toorik vajalikku paksusse.... Metallihöövlid jaotatakse kahte rühma: pikihöövelpingid ja risthöövelpingid ehk šepingid. Pikihöövelpinkidel antakse pealiikumine töölauale, millele on kinnitatud toorik, ettenihe aga lõikeriistale. Ristihöövelpinkide puhul on aga vastupidi – pealiikumine antakse liugurisse kinnitatud lõikeriistale, ettenihe aga töölauale, millele on kinnitatud toorik. Höövelpingi töökäigu jooksul toimub materjali lõikamine; tühikäigu (tagasikäigu) jooksul liigub höövlitera või toorik aga vastupidises suunas. Pingid on oma konstruktsioonilt sellised, et tühikäigu kiirused on töökäigu kiirustest suuremad. Hööveldamine
Elektrihöövel

Elektrihöövel on elektrilise ajamiga pöörlevate nugadega käsihöövelmasin. Höövel Hööveldamine
Viil

"Viil" võib tähendada mitut asja: Viil on tööriist. Viil on viilutamisel saadud tükk. Viil on metafüüsikas objekti osa, mis vastab mingile ajale või võimalikule maailmale. Viil on hoone osa. Viil on perekonnanimi.
Viil (tööriist)

Viil on mitmelõikuriline lõikeriist materjali pinnalt õhukeste kihtide eemaldamiseks. Hammastus ehk viiliraie (viiliraid) koosneb mitmest väikeste teravate lõikurite reast. Viilid võivad olla peene või jämeda hammastusega; tavaliselt eristatakse vähemalt nelja jämedusastet. Hammastuselt jagunevad viilid lihtraidega, ristraidega ja kaarraidega viilideks. Jämetöötluseks kasutatakse eriti suurte ja harvade hammastega (raspliraidega) rasplit. Viili ristlõike kuju võib olla lame, poolümar, ümar, kolmnurkne, nelinurkne või keerukam. Viilid valmistatakse tavaliselt tööriistaterasest ning nende hambad on karastatud. Täpsemaks tööks on väikesed nõelviilid. Väikeste keeruka kujuga esemete kujundamisel kasutatakse ka viilimispinke. Kõvade materjalide töötlemiseks ja tööriistade teritamiseks kasutatakse teemantviile. Sõrme- ja varbaküünte hooldamisel kasutatakse küüneviili.
2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

Eurovisiooni lauluvõistlus 2000 oli 45. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus 13. mail 2000 Globenis Stockholmis. Lauluvõistluse õhtujuhid olid Rootsi saatejuhid Kattis Ahlström ja Anders Lundin. Võitjateks kuulutati duett Olsen Brothers, kes esindas Taanit lauluga "Fly on the Wings of Love". Taanit ei peetud enne võistlust suureks favoriidiks, mistõttu nende võit oli pigem üllatus. Kõigis kihlveotabeleis ja Globenis toimunud hääletusel troonis esikohal hoopis Eesti ja Eda-Ines Etti lauluga "Once in a Lifetime", keda arvati võistlust võitvat. 13 000 vaatajat mahutav Globen Arena oli 2000. aastal suurim saal, kus lauluvõistlust oli läbi viidud. Esimest korda ajaloos anti välja ametlik CD kõigi osalenud lauludega. Läti ansambel Brainstorm debüteeris riiki lauluga "My Star". Holland aga oli sunnitud teleülekande katkestama seoses riigis asuva ilutulestikutehase plahvatusega, milles hukkus paarkümmend inimest.