laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bernhard Talvar

Bernhard Talvar (enne eestistamist Bernhard Bluum; 13. oktoober 1912 Narva – 23. jaanuar 1977) oli eesti vaimulik. Talvar lõpetas aastal 1931 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Aastatel 1932–1937 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 26. detsembril 1938 õpetajaks. Ta oli aastal 1939 Tallinna Toompea Kaarli koguduse vikaarõpetaja, aastatel 1939–1950 oli ta Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja. Aastatel 1950–1956 oli ta sunnitööl. Aastatel 1956–1961 oli ta Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, aastatel 1961–1977 oli ta Rõuge Maarja koguduse õpetaja. Bernhard Talvar maeti 29. jaanuaril 1977 Rahumäe kalmistule. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2015. Vaadatud 9. veebruaril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 III. Lk 105 http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=Bernhard&filter_maetud_perenimi=Talvar&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink]
Sündinud 1671

Sündinud 1671 Selles loendis on loetletud 1671. aastal sündinud tuntud isikuid. 6. aprill – Jean-Baptiste Rousseau, prantsuse luuletaja 22. aprill – Carl Gustaf Dücker, baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane 8. juuni – Tomaso Albinoni, itaalia helilooja 11. juuni – Colley Cibber, inglise luuletaja 21. juuni – Christian Ditlev Reventlow, taani diplomaat ja väejuht 14. juuli – Jacques D'Allonville, prantsuse astronoom ja matemaatik 1. oktoober – Guido Grandi, itaalia matemaatik 11. oktoober – Frederik IV, Taani kuningas kuupäev teadmata – Erich Petri Masalin, Eesti vaimulik
Villu Parvet

Villu Parvet (1929 – veebruar 2016) oli eesti kohtuarst. Ta lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna aastal 1954. Seejärel töötas Tartu ülikooli farmakoloogia ja anatoomia kateedris. Ta oli Tartu Meditsiinikooli direktor aastail 1960–1972. Seejärel spetsialiseerus ta kohtumeditsiinile. Ta töötas 1972–1983 Tartu rajoonidevahelise kohtuekspertiisi osakonna juhatajana ning alates 1983. aastast kuni pensionini kohtumeditsiini eksperdina Eesti Kohtuarstlikus Ekspertiisibüroos. Parvet, Villu 2002. Elu pärast surma. Kohtuarsti meenutused. Tallinn: Tänapäev.
Detoneeriv nöör

Detoneeriv nöör on lõhkeainet sisaldav nöör, mida kasutatakse lõhketöödel detonatsioonilaine siirdamiseks detonaatorilt lõhkelaengutele või ühelt laengult teisele. Detoneeriv nöör koosneb puuvill- või plastkestast, mille all paikneb juhtniit ning mille keskel on südamikuna brisantne lõhkeaine. Tavaliselt kasutatakse detoneeriva nööri juures lõhkeainena pentriiti (PETN), harvem heksogeeni. Nööri lõhkeainesisaldust mõõdetakse grammides jooksva meetri kohta. Tavaliselt on lõhkeainet koguses 12–14 g/m, kuid seda võib olla ka rohkem või vähem. Detonatsioonilaine levik toimub kiirusega ligikaudu 7000 m/s ja nõnda näib, justkui plahvataks terve nöör üheaegselt. Enne detoneeriva nööri kasutamist tuleb teha selle väline ülevaatus ja veenduda, et ei esineks katte vigastusi, murdekohti, ahenemisi ja jämenemisi. Vajadusel tehakse detonatsiooni edasiandmise kontrolliks proovilõhkamine, mille käigus peab kogu nöör täielikult detoneeruma. Detoneerivast nöörist lõhkevõrgud võivad olla ühendatud jada- või rööpühendusse. Neist esimeses on lõhkelaengud omavahel ühendatud detoneerivast nöörist lõikudega aga teisel juhul on nad liidetud magistraallõigu külge kas sellest eraldi hargnevate ühendustena (rööpastmeliselt) või kimpudena lähtuvate ühendustena (rööpkimpjalt). Rööpastmelist ühendust kasutatakse peamiselt üherealisena asetsevate laengute sidumisel ning rööpkimpühendust hajusalt asetsevate laengute sidumisel ühtsesse lõhkevõrku. Lõhkevõrgu koostamisel tuleb detoneeriv nöör enne laengusse paigaldamist lõigata vajaliku pikkusega juppideks. NB! Pärast selle laengusse või löökpadrunisse liitmist on lõikamine keelatud. Lõikamine peab toimuma puidust alusel ja terava noaga ning eelnevalt tuleb detoneeriva nööri rull kas täielikult või osaliselt lahti kerida. Lõikude omavaheline ühendamine peab toimuma vähemalt 10 cm pikkuse vahelitiühendusega ja nõnda, et detonatsioon saaks levida samasuunaliselt. Sellised ettevaatusabinõud on vajalikud selleks, et detonatsioonilaine nööri kuskil ei katkestaks ja oleks tagatud selle levik kõikide lõhkelaenguteni – on väga ohtlik, kui mõned lõhkelaengud jäävad plahvatamata. Samadel põhjustel tuleb vältida silmuste ja keerdude teket ning nööride ristumisel tuleb need üksteisest eraldada vähemalt 10 cm paksuse pinnasekihiga. Asulates on keelatud leeksüütega ja detoneeriva nööriga lõhkamine. Tuntud detoneeriva nööri kaubamärgid on näiteks Cordtex ja Primacord. Neid nimesid kasutatakse vahel ka kui detoneeriva nööri sünonüüme. Süütenöör Kaitseväe lõhketööde ohutuseeskiri
Üldhariduskool

Üldhariduskool on kool, kus saab omandada üldharidust (erinevalt näiteks kutse-, huvi- või kõrgharidusest). Eestis on üldhariduskoolid algkool, põhikool, üldhariduskeskkool, gümnaasium. 2022/23. õppeaastal asus Eesti üldhariduskoolidesse õppima ligikaudu 158 000 õpilast. Sealhulgas läks esimesse klassi ligi 14 000 õpilast. Suurima õpilaste arvuga koolid olid sel õppeaastal Keila Kool (1665 õpilast), Gustav Adolfi Gümnaasium (1527 õpilast), Jüri Gümnaasium (1348 õpilast) ja Lasnamäe Gümnaasium (1328 õpilast). 2022/23. õppeaastal kulus Eesti riigis ühe lapse üldhariduskoolis harimiseks keskmiselt 5092 eurot. "Eesti kooliõpilaste arv kasvab jätkuvalt" ERR, 31. august 2022 "Ühe õpilase harimiseks kulub riigil kõige enam raha Ruhnus ja vähem Narvas" ERR, 8. september 2023
Vallikraav

Vallikraav on linnuse, kindluse, lossi, muu ehitise või linna ümber kaevatud lai ja sügav kraav, mis võib olla täidetud veega. Ajalooliselt on vallikraavid täitnud kaitse-eesmärki (kaitsekraav). Mõnel pool on vallikraavidega seotud olnud ka looduslikud või tehisjärved, tammid ja lüüsid. Hiljem on vallikraavidel olnud ka esteetiline tähtsus. Eestis on vallikraavid ajalooliselt ümbritsenud Tallinna, Tartu, Pärnu ja Kuressaare linnasüdameid. Tänapäeval on vallikraav hästi vaadeldav näiteks Viljandi lossimägedes. Pärnu vallikraav on peale 2010–2011 aastatel hooldustöid kasutusel sadamana ja veeteena, mis on ühenduses Pärnu jõega. Vallikraavi tänav. Mitmes linnas on Vallikraavi tänav Pärnu Talvesadama üldandmed DIGAR: Tingimustele "Märksõnad: "Vallikraav (Pärnu)"" leidus 15 vastet Pärnu vallikraav kuivab saladuslikult[alaline kõdulink], ETA 30. mai 2001 14:10 Pärnu vallikraavi hankele tuli 11 pakkumist, Avaldatud 02.10.2009 kell 14:24 Galerii: Merenduskeskuse õppurid ujusid Pärnu vallikraavis "Pärnu käivitas vallikraavi kallaste kindlustamise hanke". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2015. Vaadatud 22. jaanuaril 2015. Inspektsioon algatas Pärnu kalade huku asjus uurimise, 26.05.2010 19:00 Vallikraavil tõmmati punn eest, Avaldatud 31.05.2010 kell 16:51 "MERKO: Pärnu Vallikraavi kaldakindlustus ja pargiala". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2015. Vaadatud 22. jaanuaril 2015. Pärnu vallikraav "Pärnu vallikraav inglise keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2015. Vaadatud 22. jaanuaril 2015.
Stig Cederberg

Stig Oskar Erik Cederberg (11. detsember 1913 Stockholm – 25. september 1980 Sundbyberg) oli Rootsi poksija. Cederberg oli 1932. aastal Rootsi meister kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg). Cederberg sai kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel 4. koha, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ulderico Sergole (Itaalia) ning 3. koha kohtumise Fidel Ortizile (Mehhiko). Cederberg sai kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile István Énekesile (Ungari). "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 9. veebruaril 2012. 11. suveolümpiamängude poksivõistlus. Berliin 1936. Tulemused inglise keeles 4. Euroopa meistrivõistlused poksis. Budapest 1934. Tulemused inglise keeles Stig Cederberg lehel Ringside. Rootsi keeles Stig Cederberg veebisaidil Olympedia (inglise)
Gotthard Johann Jäger

Gotthard Johann Jäger (ka Gotthard Johann Jaeger; 1727 Hiiumaa – 2./13. august 1792) oli Eesti vaimulik.[viide?] Ta immatrikuleeriti aastal 1747 Jena ülikooli. Ordineeriti 4./15. septembril 1756 õpetajaks.[viide?] Jäger oli aastatel 1756–1767 Anna (kutsuti 24. juunil/5. juulil 1756, introdutseeriti 6./17. oktoobril) ja Paide Püha Risti koguduse (introdutseeriti 13./24. oktoobril) õpetaja.[viide?] Sai 30. jaanuaril/10. veebruaril 1767 Eestimaa konsistooriumi assessoriks. Samal aastal kutsuti ta Tallinna toomkoguduse abiõpetajaks, jaanuaris 1769 sai ülemõpetajaks. Aastatel 1772–1792 oli ta (kutsuti 31. augustil/11. septembril 1772, ametisse asus 23. septembril/4. oktoobril 1772) Tallinna Oleviste koguduse ülemõpetaja ja Tallinna superintendent. Konsistooriumi esindajana vastutas ta aastal 1773 ilmunud eestikeelse Piibli teise trüki eest. Tal oli Tallinnas rikkalik raamatukogu, mis müüdi oksjonil pärast tema surma.[viide?] Jäger oli neli korda abielus. Tema esimese naise Helena Dorothea (1726–1762) isa Georg Friedrich Schultz oli Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja; tema teise naise Margarethe Dorothea (1739–1784) isa Christoph Mertzig oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, abikaasa vanaisa Eberhard Reimers oli Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Vesinikkarbonaadid

Vesinikkarbonaadid ehk bikarbonaadid on süsihappe (H2CO3) soolad, mille molekulides on ainult üks vesinikuaatom asendunud metalliaatomiga. Vesinikkarbonaadid tekivad, kui süsinikdioksiid reageerib karbonaatide, aluseliste oksiidide või alustega vee manulusel. Tuntumad vesinikkarbonaadid on naatriumvesinikkarbonaat (triviaalnimetusega söögisooda), kaaliumvesinikkarbonaat, kaltsiumvesinikkarbonaat, ammooniumvesinikkarbonaat (triviaalnimetusega põdrasarvesool) jt. EE 10. köide, 1998.
Eesti Näitlejate Liit

Eesti Näitlejate Liit (lühend ENL) on Eesti kutselisi näitlejaid ühendav loomeliit, mittetulundusühing. Eesti Näitlejate Liit on asutatud 8. märtsil 1993 ning on 3. mail 1917 asutatud ja 14. märtsil 1934 kinnitatud põhikirjaga Eesti Näitlejate Liidu õigusjärglane. Aastast 2018 on Eesti Näitlejate Liidu esimees on Tõnn Lamp. Eesti Näitlejate Liidu kõrgeim juhtorgan on üldkoosolek, mis kutsutakse kokku iga kolme aasta tagant. Üldkoosolekutevahelisel ajal on liidu kõrgeim juhtorgan volikogu. Volikogu kinnitatakse üldkoosolekul osakondade esitatud kandidaatidest. Volikogusse kuulub vähemalt 2 esindajat igast osakonnast. Osakonna moodustab suurem teater, väiketeatrid kollektiivselt, vabakutselised. Juhatus kutsub volikogu kokku vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kord aastas. Üldkoosolekul valitakse liidu esimees ning täidesaatev organ juhatus (või otsustatakse juhatuse moodustamise printsiibid). Juhatus valib enda hulgast kaks aseesimeest ning koguneb vähemalt kord kuus. Eesti Solistide Liit (asutatud 14. märtsil 2003) on Eesti Näitlejate Liidu alaliit. Eesti Näitlejate Liit kuulub Eesti Teatriliitu ning on Rahvusvahelise Näitlejate Föderatsiooni (FIA) liikmesorganisatsioon. Koduleht
Käsn

Käsn on käsnloomade sarvtoesest või muust urbsest materjalist pesemis‑, pühkimis‑ või niisutusvahend. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Eesti Teatriliit

Eesti Teatriliit on katusorganisatsioon, mis koondab kutseliste teatritegelaste liite, seltse ja muid ühendusi. Teatriliit tegutseb ka ametiühinguna. Eesti Teatriliit asutati 1987. aastal ja see on Eesti NSV Teatriühingu (asutatud 2.jaanuaril 1945, nimetatud ka: Eesti Teatriühing) õigusjärglane. Teatriliit korraldab iga-aastast eesti teatri aastaauhindade kätteandmist. 1954. aastast tegeleb Eesti Teatriliit erialakirjanduse kirjastamisega. 2021. aastast on Eesti Teatriliidu esimees Gert Raudsep. Eesti Teatriliit kuulub Teenistujate Ametiliitude Keskorganisatsiooni. Eesti teatri aastaauhinnad Eesti Näitlejate Liit Eesti Teatri Agentuur Eesti NSV Teatriühingu lavakunstistuudiod Teatriliidu Seenioride Ühendus "Teatriliidust". Eesti Teatriliit. Vaadatud 17. jaanuaril 2024. "Auhinnad". Eesti Teatriliit. Vaadatud 17. jaanuaril 2024. "Eesti Teatriliidu esimeheks valiti Gert Raudsep". Eesti Teatriliit. Vaadatud 17. jaanuaril 2024. Raun, Miikael (30. jaanuar 2024). "Gert Raudsep: kas viskame püssi põõsasse ja lõpetame elamise?". Eesti Päevaleht. Vaadatud 30. jaanuaril 2024. Koduleht
Amfiib

Amfiib võib viidata järgnevatele asjadele: Amfiiblennuk Amfiibsõiduk Meredessant Kahepaiksed
Vamm

Vamm (Serpula) on puravikulaadsete selts mädikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni. Perekonnas on kolm liiki, mida leidub ka Eestis: Serpula himantioides – metsvamm Serpula lacrymans – majavamm Serpula pulverulenta - väike vamm Vamm andmebaasis eElurikkus
Kêbi provints

Kêbi provints on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. See on Kambodža väikseim provints. Loodi 22. detsembril 2008. Provints jaguneb kaheks ringkonnaks: Kêbi ringkond Dâmnăk Châng’aeuri ringkond
Biootiline indeks

Biootiline indeks (inglise biotic index) on vee kvaliteedi hindamissüsteem, mis põhineb bioindikaatorite või indikaatorliikide esinemisel või mitteesinemisel veekogus. Bioindikaator Vee kvaliteet Dobson, M. & Frid, C. 2009. Ecology of Aquatic Systems. 2nd ed. Oxford University Press, p 284.
Phú Quốc

Phú Quốc on saar Lõuna-Hiina mere Tai lahes. Saar kuulub Vietnamile ja on riigi suurim saar. Saare pindala on 574 km². Phú Quốc kuulub Kiên Giangi provintsi. Pikis saart kulgeb mäeahelik, mille suurim kõrgus on 603 m. Saarel elab umbes 85 000 inimest. Saarel asub Phú Quốci rahvusvaheline lennujaam. "Những thông tin về Đảo Ngọc - Phú Quốc"
Artist (film)

"Artist" (inglise The Artist) on 2011. aastal linastunud Prantsusmaa romantiline draamafilm, mille lavastas Michel Hazanavicius. Jean Dujardin – George Valentin Bérénice Bejo – Peppy Miller Uggie – George Valentini Jack Russelli terjer Jack John Goodman – Al Zimmer James Cromwell – Clifton Missi Pyle – Constance Penelope Ann Miller – Doris Malcolm McDowell – Teener Bitsie Tulloch – Norma 2012. aastal oli film nomineeritud kuuele Kuldgloobusele ning võitis auhinna kolmes kategoorias: parima muusika- või komöödiafilmi, parima muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja (Jean Dujardin) ja parima muusika (Ludovic Bource) kategoorias. Samal aastal oli linateos nomineeritud 10 Oscarile, nende seas parima filmi, lavastaja, meesnäitleja (Jean Dujardin), naiskõrvalosatäitja (Bérénice Bejo) ja algupärase stsenaariumi Oscarile. Jack Russelli terjerile Uggiele anti 2011. aasta Cannes'i filmifestivalil loomnäitlejate eripreemia Palm Dog Award. The Artist (2011) - Awards. IMDb Mayer Nissim. 'The Artist' Uggie wins 2011 'Palm Dog'. Digital Spy, 21. mai 2011. ARTIST (Michel Hazanavicius, 2011). Blogi must ja valge, 16. jaanuar 2012. Artist andmekogus IMDb (inglise) Artist" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) Artist andmekogus Filmiveeb Artist. Võistlusprogramm EurAsia. PÖFF 2011
Radiesteesia

Radiesteesia on õpetus oletatavaist kiirgus- ja infoväljadest, mida tekitavad elusa ja eluta looduse objektid ning mida sensitiivid (nimetatakse radiestesistideks) on võimelised tajuma. Tuntud radiesteesia valdkonnad on pildarlus (nõiavitsa ehk pilda abil objektide otsimine), geopaatia, biolokatsioon jt. Radiesteesia olemuse kohta puudub teaduslik põhjendatus. Detektorism EE 7. köide, 1994.
John Adams (helilooja)

John Coolidge Adams (sündinud 15. veebruaril 1947 Worcesteris Massachusettsi osariigis) on USA helilooja. Ta on lapsepõlves õppinud klarnetit. Seejärel on ta õppinud Darmouthi kolledžis dirigeerimist ning Harvardi ülikoolis kompositsiooni David Del Tredici ja Roger Sessionsi juures. Aastail 1978–1985 oli ta San Francisco sümfooniaorkestri repertuaarinõunik. 1997 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Põhjaveekiht

Põhjaveekiht ehk põhjaveelade (ka veelade) ehk põhjaveehorisont (ka veehorisont) on enam-vähem ühesuguse kivimkoostisega laiaulatuslik maakoorekiht, millest võib saada põhjavett. Eesti veeseaduse kohaselt on põhjaveekiht "üks või mitu maa-alust kivimikihti või muud geoloogilist kihti, mis on piisavalt poorsed ja läbilaskvad, et põhjavesi saaks seal märkimisväärselt voolata, või millest saab olulises koguses põhjavett võtta". Sarnaste filtratsiooniomadustega põhjaveekihid moodustavad põhjaveeladestikke. Vettpidav kiht Vettpidurdav kiht Läbilaskev kiht Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] EE 10. köide, 1998. Veeseadus [2] (avaldamismärge: RT I, 21.12.2011, 19)
Johann Heinrich Grotjan

Johann Heinrich Grotjan (ka Johann Heinrich Grotjahn; 5. oktoober 1659 Minden – 2. mai/13. mai 1723 Otepää) oli Eesti vaimulik. Grotjan õppis Mindeni ja Herfordi koolides, gümnaasiumis õppis ta Bremenis. Usuteadust õppis ta aastast 1684 (immatrikuleeriti 27. mail 1684) Jena ülikoolis ja aastast 1687 Rintelni ülikoolis (Rintelni ülikool tegutses aastatel 1621–1806). Johann Heinrich Grotjan oli aastatel 1692–1699 Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse õpetaja. Aastatel 1699–1708 oli ta (introdutseeriti 23. juunil 1699) Tartu Jaani koguduse abiõpetaja. Aastatel 1708–1714 oli ta Vologdasse ja Šenkurskisse (asub Vaga jõe ääres) välja saadetud. Aastatel 1714–1723 oli Grotjan Otepää Maarja koguduse õpetaja, 1715–1719 ka Kambja koguduse hooldajaõpetaja. Aastatel 1718–1723 oli ta samuti Tartu kreisi 1. osa praost. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Johann Heinrich Grotjan Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Aleksander Eller (vaimulik)

Aleksander Eller (9. september/22. september 1904 Lasinurme – 5. veebruar 1987 Luunja) oli eesti vaimulik. Ta õppis Simuna kihelkonnakoolis ja Hugo Treffneri Gümnaasiumis, lõpetas aastal 1926 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi. Aastatel 1926–1937 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta aastatel 1937–1938 Narva Aleksandri koguduses. Ordineeriti 26. detsembril 1938 õpetajaks. Ta oli aastatel 1938–1939 Narva-Alutaguse praostkonna vikaarõpetajaks. Aastal 1939 oli ta praost Jaak Variku isiklik adjunkt ja Pühajõe koguduse korraldaja õpetaja. Aastatel 1940–1941 oli ta Pühajõe koguduse õpetaja. Aastal 1941 oli ta asetäitja õpetajaks ja aastatel 1942–1950 õpetajaks Koeru Maarja-Magdaleena koguduses (aastatel 1946–1947 hooldas ta ka Järva-Jaani Ristija Johannese kogudust). Aastal 1950–1951 oli ta Äksi Andrease koguduse asetäitja õpetaja, aastatel 1953–1965 oli ta Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja. Aastatel 1969–1970 oli ta Tartu Pauluse koguduse abiõpetaja. Jäi aastal 1971 emerituuri. Ta oli aastast 1937 abielus ning ühe poja ja kahe tütre isa; tema kälimees oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja Valter Mattisson. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 424 https://eelk.ee/elulood/eller_aleksander.html Vastuolude kütkeist priiks saamata Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Vaat

Vaat on suur, tugev kumerate külgede ja kahe põhjaga laudnõu vedelike hoidmiseks. Vaadid valmistatakse enamasti tammepuust ning neis hoitakse peamiselt alkohoolseid jooke, Eesti aladel eriti õlut. Saaremaal nimetati vaati ka keha, väiksemat vaati mitmel pool mujal vinku. Õllevaat toetus külili asetatult raejalgadele. Vaadi pealmisele küljele oli õlle sissevalamiseks tehtud auk, mida sulges punn ehk prunt. Allservas oli väljalaskmiseks puidust punn ehk haan. Haanis oleva augu sisse käis puust tapp. aam ankur lass pütt tünn Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 228 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 330 Eesti rahvapärane puutööndus. Ants Viires. Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1960. Tammepuust vaat. Eesti Põllumajandusmuuseum
Kirs

Kirs on linn Venemaal Kirovi oblastis, Verhnekamski rajooni keskus. Asub Vjatka lisajõe Bolšoi Kirsi ääres 190 km Kirovist kirdes. 1965 sai linnaõigused. Kirsis asub kaablitehas.
Christopher von Kursell

Christopher von Kursell on olnud mitme Kurselli suguvõsa liikme nimi: Christopher von Kursell (surnud 1577), Saare-Lääne toomhärra, hertsog Magnuse õuenõunik Christopher von Kursell, Mäemõisa, Parila ja Sinalepa mõisnik, leitnant, meeskohtunik Christopher von Kursell (surnud 1656), Sinalepa ja Parila mõisnik, rittmeister Christopher von Kursell (1650–1679), Rootsi rittmeister Christopher Heinrich von Kursell (1652–1694), Ehmja mõisnik, ooberstleitnant Christopher Engelbrecht von Kursell (1685–1756), Ehmja, Väike-Rõude ja Kurevere mõisnik, kapten, Eestimaa rüütelkonna peamees, maanõunik Christopher Heinrich von Kursell (1725–1795), Ohtu mõisnik, kindralleitnant Christopher August von Kursell (1807–1879), Koigi mõisnik
Herkules (tähtkuju)

Herkules (ladina Hercules (omastav Herculis), lühend Her) on põhjataevas asuv tähtkuju. See on üks 48-st Ptolemaiose kirjeldatud tähtkujust ja kuulub tänapäeva 88 tähtkuju hulka. Herkules on pindalalt 5. tähtkuju, kattes tähistaevast 1225 ruutkraadi. Herkules on nime saanud kreeka mütoloogia tegelase Heraklese järgi. Herkuleses asub Päikese apeks. Tähtkujus ei ole heledaid tähti, kuid seal on põhjataeva heledaim kerasparv M13. Maale lähim täht on 27 valgusaasta kaugusel asuv Mu Herculis. 8000–12 000 aastat tagasi asus Herkulese tähtkujus taeva põhjapoolus. "Hercules Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Hercules". Astronomy Trek. Vaadatud 2. august 2018. "Hercules". Britannica.com. Vaadatud 5. juuli 2018.
Zossima Šaškov

Zossima Aleksejevitš Šaškov (Зосима Алексеевич Шашков; 30. aprill 1905 Novinki, Arhangelski kubermang – 14. juuli 1984 Moskva) oli Nõukogude Liidu riigitegelane, kes andis suure panuse riigi veetranspordi arengusse. Ta oli 9. aprillist 1939 kuni 15. märtsini 1946 NSV Liidu jõelaevanduse rahvakomissar, 19. märtsist 1946 kuni 15. märtsini 1953 NSV Liidu jõelaevastiku minister, 15. märtsist 1953 kuni 25. augustini 1954 NSV Liidu mere- ja jõelaevastiku minister ning 25. augustist 1954 kuni 31. maini 1956 NSV Liidu jõelaevastiku minister.
Mokoš

Mokoš oli slaavlaste jumalanna. Ta on ainuke teadaolev slaavi jumalanna. Mokoš oli viljakuse, naiselikkuse, lammaste ning ketramise ja kudumise jumalanna. Arvatakse, et ta oli taevajumala Svarogi abikaasa. Ta oli üks jumalatest, kelle kujusid Vladimir Püha 980. aastal Kiievis püstitada lasi. Mokošit on mainitud mitmes vanavene kroonikas. Ristiusus kanti Mokoši omadused üle pühale Paraskevale.
Romantiline film

Romantiline film (ka armastusfilm) on mängufilmižanr, mille põhitunnusteks on armastus ja kirg. Romantiline draama (romantic drama), nt "Casablanca" Romantiline komöödia (romantic comedies), nt "Armastus on see...", "Kui Harry kohtus Sallyga" Romantiline põnevik (romantic thriller), nt "Ooperifantoom" "Vihurimäe" (Wuthering Heights, 1939) "Tuulest viidud" (Gone With the Wind, 1939) "Casablanca" (Casablanca, 1942) "Unustamatu romanss" (An Affair to Remember, 1957) "Doktor Živago" (Dr. Zhivago, 1965) "Love Story" (Love Story, 1970) "Sellised me olime" (The Way We Were, 1973) "Annie Hall" (Annie Hall, 1977) "Kuutõbised" (Moonstruck, 1987) "Kummitus" (Ghost, 1990) "Unetus Seattle'is" (Sleepless in Seattle, 1993) "Titanic" (Titanic, 1997) "Inglite linn" (City of Angels, 1998) "Armunud Shakespeare" (Shakespeare in Love, 1998) "Armas kodu Alabamas" (Sweet Home Alabama, 2002) "Maja järve ääres" (The Lake House, 2006) Filmimõisted. lk. 13 Vihurimäe/Wuthering Heights (1939). Filmiveeb Tuulest viidud/Gone with the Wind (1939). Filmiveeb Casablanca/Casablanca (1942) Filmiveeb Unustamatu romanss/An Affair to Remember (1957). Filmiveeb Doktor Živago/Doctor Zhivago (1965). Filmiveeb Sellised me olime/The Way We Were (1973). Filmiveeb Annie Hall/Annie Hall (1977). Filmiveeb Kuutõbised/Moonstruck (1987). Filmiveeb Kummitus/Ghost (1990). Filmiveeb Titanic/Titanic (1997). Filmiveeb Romance Films. Filmsite.org