laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Suvi (maal)

„Suvi“, tuntud ka kui „Maastik armastajapaariga“ (saksa keeles „Landschaft mit Liebespaar“), on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. "Der Sommer (Landschaft mit Liebespaar)". sammlung.pinakothek.de (inglise ja saksa). Originaali arhiivikoopia seisuga 17.03.2019. Vaadatud 14.08.2018.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Per Sandberg

Per Sandberg (sündinud 6. veebruaril 1960 Skognis) on Norra poliitik, ta kuulub Progressipartei ridadesse. Ta oli 16. detsembrist 2015 kuni 13. augustini 2018 Norra kalandusminister. Ta sündis aastal 1960 Skognis Levangeri vallas Nord-Trøndelagi maakonnas. Ta oli aastatel 2005–2017 Stortingi liige. 16. detsembrist 2015 kuni 13. augustini 2018 oli ta Norra kalandusminister. 20. märtsist 2018 kuni 4. aprillini 2018 oli ta Norra justiits-, immigratsiooni- ja integratsiooniministri kohusetäitja. Lisaks oli ta 6. maist 2006 kuni 13. augustini 2018 Progressipartei aseesimees. Ta oli sunnitud 13. augusti 2018 nii Norra kalandusministri kui ka Progressipartei aseesimehe kohalt tagasi astuma, kuna ta külastas juulis 2018 (koos kallima Bahareh Letnesiga) Iraani, reisist oma ministeeriumi ja peaministri bürood teavitamata ning oma ametlikku mobiiltelefoni kaasa võttes, mis rikub julgeolekureegleid. Samuti rikkus ta julgeolekureegleid ka sama aasta kevadel Hiinas viibides. Ta oli aastatel 2010–2018 abielus Line Miriam Sandbergiga (neiuna Haugan), neil on poeg; mais 2018 nad lahutasid. Varasemast suhtest Ulla Kjær Frandseniga on tal kaks last. Pärast abielulahutust on ta koos iraani päritolu Bahareh Letnesiga. Norra minister kaotas noore iraanlannast kallimaga Iraani külastamise pärast töökoha
Sivan

Sivan (heebrea keeles סִיוָן) on juudi kalendris tsiviilaasta 9. ja sakraalaasta 3. kuu. Kuus on 30 päeva. Gregoriuse kalendris langeb see tänapäeval enamasti maisse ja juunisse. 6. sivanil tähistatakse šavuoti. Sivan 6 Aish HaTorah
Ijar

Ijar (heebrea keeles אִייָר või אִיָּר) on juudi kalendris tsiviilaasta 8. ja sakraalaasta 2. kuu. Kuus on 29 päeva. Gregoriuse kalendris langeb ta tänapäeval enamasti aprillile ja maile. 5. ijaril tähistatakse Iisraeli iseseisvuspäeva.
Tamuz

Tamuz (heebrea keeles תמוז) on juudi kalendris tsiviilaasta 10. ja sakraalaasta 4. kuu. Kuus on 29 päeva. Gregoriuse kalendris langeb ta tänapäeval enamasti juunile ja juulile.
Beirut

Beirut on Liibanoni pealinn. See asub Vahemere kaldal ja moodustab 1. järgu haldusüksuse (kubernerkond). Religioonide järgi võiks Beiruti jagada Ida-, Põhja-, Lääne- ja Lõuna-Beirutiks. Ida-Beirut ja Põhja-Beirut on enamjaolt kristlaste territoorium, seal asuvad saatkonnahooned, uhked kaubamajad, luksushotellid, üle maailma tuntud ööklubid, euroopalikud eramu- ja korruselamurajoonid. Lääne- ja Ida-Beirutit ühendab Sodeco väljak, mis kunagi oli piiriks kahe vaenupoole, moslemite ja kristlaste vahel. Nüüd on sinnagi ehitatud kaubanduskeskused, lisaks asub seal ka Lähis-Ida suurimaid meediakeskusi – Forum de Beirut. Lääne-Beirut on moslemitega asustatud linnajagu, kus suurem osa elanikest on sunniidid; seal asuvad ka Beiruti kuulsad mererannad. Samuti suur rahvusvaheline Rafik Hariri nimeline lennujaam, sadamad ja jahtklubid. Kui minna kesklinnast Lõuna-Beirutisse, võib mõne sekundiga teha ajarännaku – sattuda 21. sajandist mitu sajandit varasemasse aega. Seal võib näha tõelist araabia elustiili. Liigutakse kaamelite ja eeslitega, paljud kannavad traditsioonilisi araabia rõivaid. See linnajagu on asustatud peamiselt šiiitidega ja Hezbollah' mõju on näha igal tänavanurgal, kus ripub šeik Nasrallah' või mõne Iraani mulla plakat. Beirut on mitu korda tehtud maatasa ja praegugi käivad linnas taastamistööd. Tegemist on maailma suurimate ülesehitustöödega, kus võimalikult palju püütakse säilitada vana arhitektuuri. 2007. aastal valiti Beirut maailma kümne kõige atraktiivsema turismilinna hulka. "World Gazetteer". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuli 2011. Vaadatud 9. märtsil 2008.  Beirut – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
Teadusnõunik

Teadusnõunik on Eesti Vabariigi ministeeriumi töötaja, kelle peamisteks tööülesanneteks on ministeeriumi nõustamine teadus- ja arendustegevusega (TA) seotud küsimustes, rahvusvahelise ja riigisisese TA-alase koostöö planeerimine ja korraldamine, valitsemisala TA-uuringute kavade väljatöötamine ja elluviimine ning Eesti esindamine rahvusvahelistes TA-koostöö algatustes. Teadusnõunike tööd toetatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatavast RITA programmist (pikema nimetusega „Valdkondliku teadus- ja arendustegevuse tugevdamine“) eesmärgiga tõsta ministeeriumide võimekust TA-alastes küsimustes. Esimesed teadusnõunikud, kelle tööd RITA raames toetatakse, alustasid ministeeriumides tööd 2016. aasta esimeses pooles. Teadusnõunike vahel toimub tihe koostöö, mille raames räägitakse mh läbi ministeeriumide ja ministeeriumideülesed uuringute teemad, valitakse välja ja viiakse läbi ühist huvi pakkuvaid projekte ning õpitakse teiste ministeeriumide kogemustest. 2021. aasta detsembri seisuga olid ministeeriumides järgmised teadusnõunikud. RITA programmist toetatakse teadusnõunike ametisse asumist esimese nelja aasta jooksul, seejärel peavad ministeeriumid ise tagama teadusnõuniku töökoha kulude katmise oma vahenditest. RITA programmi viib ellu Eesti Teadusagentuur. Teadusnõunikud ministeeriumites: RITA tegevus 3 Eesti Teadusagentuur
Hawklaw Y Station

Hawklaw Y Station oli Šotimaal Fife'i regioonis Cupari linnast põhja pool asunud Suurbritannia välisministeeriumi ja luureteenistuste kontrollitav signaalluurejaam, üks Y-jaamu. See tegeles teise maailmasõja ajal Bletchley Parkis asunud Valitsuse Koodide ja Šifrite Kooli (GC&CS) koodimurdjatele šifreeritud lähtematerjali kogumisega. Sõja lõppedes võttis jaama üle Valitsusside Peakorter (GCHQ) ning kasutas seda peamiselt idablokist pärineva raadioside jälgimiseks kuni jaama sulgemiseni 1988. aastal seoses selle tehnoloogilise iganemisega. Jaama ehitust alustati 1939. aastal ja see valmis 1942. aastaks. Hooned on ühekorruselised, art déco stiilis akendega. Tänapäeval on hoonetekompleks eraomandis. "Hawklaw Intercept "Y" Listening Station (Former), Hawklaw" (inglise keeles). Historic Environment Scotland. Vaadatud 14.8.2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
IKL

IKL on lühend, mis võib tähendada järgmist: IKL oli Soome erakonna Isamaaline rahvaliikumine (soome keeles Isänmaallinen kansanliike) lühend IKL on 1993 asutatud Soome erakonna Isamaaline rahvaliikumine (soome keeles Isänmaallinen kansanliike) lühend ...
Ajan Suunta

Ajan Suunta oli 1932–1944 ilmunud Soome ajaleht, mis oli erakonna Isamaalise Rahvaliikumise (IKL) häälekandja. Ajaleht avaldas kriitilisi artikleid ja väljamõeldisi ka Eesti kohta. Näiteks kirjutati 1933. aastal seal järgmist: "Eesti "seaduslik" valitsus ja keskerakonnad on ennast marksistidele ära müünud. Hinnaks olid Eesti Vabadussõjalaste Liit ning Eesti isamaaline rahvas". 16. aprillil 1934 keelas Tallinna 1. jaoskonna rahukohtunik selle ajalehe toomise Eestisse kahe aasta kestel. 22. detsembril 1936 teatas ajaleht, et 18 Eesti poliitikut, sealhulgas riigivanemaid, ministreid ja juhtivaid poliitikategelasi ning riigikogu juhatus, on riigivanem Konstantin Pätsile esitanud järjekordse märgukirja. See märgukiri sisaldanud veel kõvemat arvustust praeguste võimumeeste poliitika ja majanduslikkude sammude kohta kui eelmine; peale selle protesteeritakse seal rahva õiguste piiramise vastu. Riigivanem vastanud märgukirja esitajatele, et sel puhul, kui selle märgukirja sisu peaks avalikkuse ette ilmuma, nii nagu see esimene kord oli, ning kui rahvas peaks selle sisu teada saama, siis sel puhul vangistatakse kõik 18. 1932–1935 Arne Somersalo 1935–1939 Rauno Kallia 1940–1944 Niilo Vapaavuori Soome leht seisukorrast Eestis. Võitlus, 15. august 1933, nr. 68, lk. 3. Soome lapualaste leht ei pääse Eestisse. Vaba Maa, 17. aprill 1934, nr. 88, lk. 3. Soome lehe uus laimuvalang. Uus Eesti, 23. detsember 1936, nr. 348, lk. 4.
Porilaste marss

"Porilaste marss" (soome keeles "Porilaisten marssi") on Soome orkestriteos (marss). Marsi nimi on võetud Rootsi ajal tegutsenud Pori lääni jalaväerügemendi (soome keeles Porin läänin jalkaväkirykmentti) tunnuslaulu järgi. Marsi helilooja pole teada, ent arvatavasti on laul pärit 17. sajandist. Marss on Soome kaitsejõudude (aastast 1918) ja Soome presidendi tervitusmarss. 1921-1923 oli marss ka Eesti riigivanema tervitusmarss. 27. jaanuaril 1923 kehtestati Eesti riigivanema tervitusmarsiks "Pidulik marss". "Porilaste marss" YouTube'is
Meditsiiniteenistuse kindralpolkovnik

Meditsiiniteenistuse kindralpolkovnik (vene keeles генерал-полковник медицинской службы) on Venemaa Föderatsiooni relvajõududes 1993. aastast kehtiv kõrgeim sõjaväeline auaste meditsiiniteenistuse juhtivkoosseisule. Varem, NSV Liidu relvajõududes, kehtis aastatel 1943–1991 samanimeline auaste. Meditsiiniteenistuse kindralpolkovnikust madalam auaste on meditsiiniteenistuse kindralleitnandi auaste. 1943 – Jefim Smirnov (1904–1989), Punaarmee sõjalis-sanitaarse peavalitsuse ülem, NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia akadeemik 1944 – Nikolai Burdenko (1876–1946), Punaarmee peakirurg, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik 1944 – Leon Orbeli (1882–1958), Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia ülem, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik 1963 – Aleksandr Višnevski (1906–1975), Nõukogude armee peakirurg, NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia akadeemik 1977 – Fjodor Komarov (1920–), NSV Liidu Kaitseministeeriumi sõjameditsiini keskvalitsuse ülem, hiljem NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia asepresident 1992 – Eduard Netšajev (1934–), Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeeriumi sõjameditsiini keskvalitsuse ülem, hilisem Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliige 1994 – Ivan Tšiž (1949–), Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeeriumi sõjameditsiini peavalitsuse ülem, hilisem Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliige 1995 – Juri Ševtšenko (1947–), Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia ülem, hilisem Venemaa Teaduste Akadeemia akadeemik 2005 – Igor Bõkov (1954–), Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeeriumi sõjameditsiini peavalitsuse ülem, hilisem Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliige
Si vis pacem, para bellum

Si vis pacem, para bellum on ladinakeelne väljend, mis tähendab "kui ihkad rahu, siis valmistu sõjaks". Väljend muutus uuesti päevakajaliseks Uue külma sõja ajal, mil seda kasutasid Putin, Ilves, jt. Si vis bellum para pacem – "Kui ihkad sõda, valmistu rahuks" Si vis pacem para pacem – "Kui ihkad rahu, sõlmi rahu" Si vis pacem para pactum – "Kui ihkad rahu, sõlmi rahuleping" Si vis pacem fac bellum – "Kui ihkad rahu, pea sõda" – see tähendab, et väiksem sõda võib ära hoida suurema sõja Parabellum Rahu Sõda Sõjafilosoofia
Dodô (täpsustus)

Dodô on olnud mitme jalgpalluri nimi: Domilson Cordeiro dos Santos (sündinud 1998) José Rodolfo Pires Ribeiro (sündinud 1992) Raphael Guimarães de Paula (sündinud 1994) Ricardo Lucas Figueredo Monte Raso (sündinud 1974)
Laevavrakk jäämeres

„Laevavrakk jäämeres“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. "Caspar David Friedrich: Wrack im Eismeer". Vaadatud 14.08.2018.
Tanel Saar

Tanel Saar (sündinud 7. novembril 1974) on eesti näitleja ja lavastaja. Ta lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikooli 1997. aastal. Töötab VAT Teatris aastast 1997. 2008. aastast annab Vanalinna Hariduskolleegiumis lavavõitluse tunde. Esimene lavastajatöö oli "Aadam ja Eeva", tuli lavale 2015. 2018. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli füüsilise teatri magistriõppe. Ta loeb raadiotes reklaame. "Ma olen väsinud vihkamast" (vang, 1995) "Stiilipidu" (turvamees, 2005) "Mina olin siin" (Renita poiss, 2008) "Riigireetur" (tekstilugeja, 2009) "Look of a Killer" (2011) seriaalis "Kired" (1997, 1999) seriaalis "Kodu keset linna" (2003−2005) Tal on abikaasa ja kolm last. Ta elab Tapal. Ta on harrastanud käsipalli, taekwondot ja rahvatantsu. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. august 2018. Vaadatud 14. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Esimene lavastus: Tanel Saar asendab õuna balletikingaga, ERR, 12. mai 2015 DELTA. Külaline: näitleja ja lavastaja Tanel Saar, ERR, 21. mai 2018 Ojang, Kristjan (9. september 2023). "Ränk avarii teatribussiga jääb Tanel Saarele igaveseks meelde". www.laanevirumaauudised.ee. Vaadatud 30. oktoobril 2023. TANEL SAAR: "Minu töö on ka minu hobi!", Buduaar, 5. juuli 2007 Tanel Saar Eesti filmi andmebaasis
Ingeri Selts

Ingeri Selts (soome keeles Inkeri-Seura) oli Eesti-Ingeris tegutsenud ingerlaste selts. Seltsi asutas 1924 Leander Reijo[viide?]. Selts andis välja ajakirja Sanaseppä. Seltsil oli muu hulgas oma näitering, laulukoor ja puhkpilliorkester. Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Koostanud ja toimetanud Jüri Viikberg. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk. 92
Sanaseppä

Sanaseppä ('sõnasepp') oli Ingeri Seltsi ajaleht. Ajaleht ilmus Narva-Jõesuus aastatel 1927–1938 sagedusega kord kuus. Ajalehe peatoimetaja oli Leander Reijo[viide?]. Ajalehte on toimetanud ka A. Harakka. Selle tagasihoidliku väljaande sisus domineerisid vaimulikud kirjutised, millele lisandusid kohalikud teated ja bolševismivastane propaganda. Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Koostanud ja toimetanud Jüri Viikberg. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk. 92 Päring e-kataloogis ESTER Tiit Noormets. "Eesti Ingerimaa" (PDF)
Kristjan Prikk

Kristjan Prikk (sündinud 15. veebruaril 1977) on eesti riigiametnik ja diplomaat, Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides. Kristjan Prikk on lõpetanud Viimsi Keskkooli ja Tartu ülikooli politoloogia erialal ning magistrikraadiga strateegiaõpingud USA maaväe sõjakolledžis. Ta on töötanud Kaitseministeeriumi kaitsepoliitika asekantslerina, välisministeeriumis, juhtinud kaitseministeeriumis rahvusvahelist koostööd ning olnud riigikantselei julgeoleku ja riigikaitse koordinatsioonidirektor. Aastatel 2010–2013 töötas Prikk Eesti suursaatkonnas Washingtonis kaitsenõunikuna. 5. juulil 2018 nimetas Vabariigi Valitsus Kristjan Priki Kaitseministeeriumi kantsleri ametikohale 17. augustist 2018 – 16. augustini 2023. 8. aprillil 2021 otsustas Kaja Kallase valitsus vabastada Kristjan Priki Kaitseministeeriumi kantsleri ametikohalt 14. mail 2021 tema enda algatusel. Alates 18. juulist 2021 on ta Eesti suursaadik USA-s. 2018 Valgetähe teenetemärgi IV klass Kaitseministeeriumi teeneteristi I ja III järk Eesti kaitseväe teenetemärk Kaitseväe eriteenete rist Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärk Kristjan Prikk on reservohvitser ja kaitseliidu liige. Ta on abielus, peres kasvab kaks tütart ja poeg. Kaitseministeeriumi asekantsler 12. klassi tunnis (kasutatud 14.08.2018) Kaitsepoliitika asekantsleriks saab Kristjan Prikk 16.06.2017 (kasutatud 14.08.2018) Jonatan Vseviovi asemel saab kaitseministeeriumi kantsleriks Kristjan Prikk, Postimees, 22.06.2018 Kaitseministeeriumi kantsleri ametikohale nimetamine, Riigi Teataja, 02.08.2018 Kaitseministeeriumi kantsleri ametikohalt vabastamine, Riigi Teataja, 08.04.2021, Riiklike autasude andmine. Riigi Teataja, 05.02.2018 Foto: Kristjan Prikk
Raev

Raev on pöörane, metsik, meeletu viha. Emotsioon võib vallanduda ka afektiseisundi ajal. Raevuhoosündroom Bersergid Amok Viharavi
Afektiseisund

Afektiseisund on afekti kui psühholoogilise ja füsioloogilise vastureaktsiooni tormiline vallandumine ning kaasneva pinge ja emotsioonide vahetu väljaelamine mingis kindlas ajavahemikus ja kindlas situatsioonis. Inimestele on see äkiline personaalne häireseisund või vastastikune vastumeelsus, mis kandub ellujäämisinstinktist. Kaasinimesed ei pruugi teadvustada, et inimene elab tahtmatult läbi afektiseisundit ja võivad arvata, et inimene on äkitsi meelevaldne, paaniline või hüsteeriline: on ebameeldiv või ebaviisakas, on väärkohtlev, on žestikuleeriv, on tajud kaotanud, on hulluks läinud, on alkoholi- või narkojoobes või muud seesugust. Afektiseisundid ei ole inimestele loomupärased, tihti ei tunta enda tuttavaid inimesi nendes ära. Seisundi all kannatav inimene võib ise tunda ja arvata, et hoopis vahetu keskkond koos talumatute ärritajatega kuritarvitab teda. Seega on see eksistentsiaalse äkkvõitluse episood sisemise ja välimise maailma vahel, mille vahele on inimene ise justkui kinni jäänud. Sel juhul võib juba niigi kannatava inimese väärkohtlemine kui ka mõnitamine päädida tõsiste tagajärgedega või tervisekahjustustega ning halvimal juhul isiku suitsiidiga. Afektiseisundid võivad välja lüüa näiteks pikkade reiside ajal, kui inimesed viibivad võõraste seltskonnas niigi tundmatutes kohtades, tavatutes situatsioonides, kohanematutes kliimades või ka arusaamatutes keele- ja kultuuriruumides. Need juhtuvad enamasti eluohuna tajutava agressori (olgu selleks kasvõi loodusjõud või antipaatne isend) meelevalla või otsese rõhumise ja mõjutamise alla sattudes. Valdavalt langevad inimesed afektiseisunditesse vahetult järgneva auto- või lennuõnnetuse, laevahuku, katastroofi või muu sellise teadvustamisel. Samuti võivad seisundiga paratamatult kaasneda tikid ehk vaplevad lihastõmbused, mis juhuti lasevad hingamisteedest kuuldavale seletamatuid häälitsusi. Võimalik on samuti mõneks ajaks lakkamatu nutuhoog või karjed.  Pikemalt artiklis afekt Negatiivse afekti iseloomustavad märksõnad on silmapilkne talumatus, väljakannatamatus, vastuvõtmatus ja tahtevastasus.  Pikemalt artiklis ahistamine Kaasinimes(t)e tahtlikult afektiseisundisse viimine või selle taotlemine on provotseeriv süütegu, mis lisaks kurnab õigussüsteemi[küsitav]. Moraalselt taunib ühiskond esmajoones abitute inimeste ahistamist ja nende teotamist, sest üleelatav kogemus on ettenägelikult psühhotraumaatiline. närvivapustus paanikahoog ebaadekvaatsus meeltesegadus
Paanika

Paanika on inimest või looma, eriti teatud inimhulka või karja äkitselt haarav meeletu hirm, kabuhirm; segadus, peataolek. afekt massipsühhoos paanikahoog
Kaarel Ots

Kaarel Ots (13. novembril 1975) on eesti finantstegelane. Ta on omandanud Itaalias SDA Bocconi School of Managementis magistrikraadi korporatiiv- ja investeerimispanganduses. Ots töötas kaheksa aastat UniCredit pangas ning kaks aastat konsultatsiooniettevõttes Deloitte. Alates 2016. aastast on ta Tallinna börsi juhatuse esimees. Alates FinanceEstonia loomisest 2012. aastal on Ots olnud selle juhatuse liige. Kaarel Ots Inforegister Kaarel Ots Nasdaq Tallinn Tallinna börsi juhiks saab Kaarel Ots ärileht.ee, 4. august 2016 Juhatus ja nõukogu Tallinna börs Board FinanceEstonia Kaarel Otsa ajaveeb
Andrei Belskihh

Andrei Nikolajevitš Belskihh (vene keeles Андрей Николаевич Бельских; sündinud 13. märtsil 1962 Oskolski rajoonis Belgorodi oblastis Vene NFSV-s Nõukogude Liidus) on vene arstiteadlane, professor, meditsiiniteenistuse kindralmajor, Venemaa Teaduste Akadeemia liige. Ta on 2018. aastast Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia nefroloogia ja eferentse teraapia kateedri ülem. Aastatel 2012–2018 oli ta selle akadeemia ülem. Tema peamised uurimisvaldkonnad on ekstrakorporaalne detoksikatsioon ja eferentne teraapia. Belskihh lõpetas 1985. aastal kiitusega Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia maa- ja raketiväe sõjaväearstide ettevalmistamise teaduskonna. Aastatel 1985–1988 teenis ta strateegilises raketiväes ja 1988–1991 õppis sõjameditsiini akadeemia torakaalkirurgia kateedri adjunktuuris. Samas kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja. 1997. aastal kaitses ta meditsiinidoktori kraadi väitekirjaga ekstrakorporaalse hemokorrektsiooni teemal. 2008. aastal määrati ta Venemaa Föderataiooni Kaitseministeeriumi peaspetsialistiks detoksikatsiooni ja siirdamise alal. 2012. aastal sai temast Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia ülem. 2013. aastal ülendati ta meditsiiniteenistuse kindralmajoriks. 2016 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks (füsioloogiaosakond) Ta on saanud Venemaa Föderatsiooni teenelise arsti aunimetuse. Бельских Андрей Николаевич. sovetrektorov.ru Шойгу назначил начальника ВМА. doctorpiter.ru, 19. detsember 2012
Agnes Jürgens

Agnes Jürgens (6. detsember 1953 Võrumaa – 14. detsember 2020) oli eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja. Jürgens õppis Tartu 8. Keskkoolis (kirjandusõpetaja Vello Saage), seejärel Tartu Riiklikus Ülikoolis ja Tallinna Pedagoogilises Instituudis, mille lõpetas 1984. aastal eesti filoloogina. Alates 1976. aastast töötas ta reporteri, korrespondendi ja toimetajana ajalehtedes Edasi, Maaleht, Postimees, Rahva Hääl ning selle baasil loodud Eesti Sõnumites ja Sõnumilehes; ajakirjades Täheke, Aja Pulss ja Luup. Tegi kaastööd ajalehele Noorte Hääl, ajakirjale Nõukogude Naine ja Eesti Televisiooni maaelusaadetele. 1999–2017 töötas Agnes Jürgens suhtekorraldajana Tervisekaitseinspektsioonis, Keskkonnaministeeriumis ja Maa-ametis. Alates 2017. aastast oli ta vabakutseline, toimetas raamatuid ja artiklikogumikke.
Boriss Gaidar

Boriss Vsevolodovitš Gaidar (vene keeles Борис Всеволодович Гайдар; 19. jaanuar 1946 Zaporižžja, Ukraina NSV, Nõukogude Liit – 29. oktoober 2021 Peterburi) oli vene arstiteadlane ja neurokirurg, professor, meditsiiniteenistuse kindralleitnant (erus), Venemaa Teaduste Akadeemia akadeemik. Ta oli Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia neurokirurgia kateedri professor. Aastatel 2000–2007 oli ta selle akadeemia juhataja. Gaidar lõpetas 1969. aastal Almatõ Riikliku Meditsiiniinstituudi. 1983. aastal lõpetas ta Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia neurokirurgia kateedri juures asuva adjunktuuri. Kaitses samas akadeemias kandidaadiväitekirja ja töötas õppejõuna. 1990. aastal kaitses doktoriväitekirja. 1992. aastal sai ta professori kutse. 1992. aastal määrati Gaidar akadeemia neurokirurgia kateedri ja kliiniku juhatajaks, ühtlasi sai ta Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeeriumi peaneurokirurgiks. 2002. aastal ülendati Gaidar meditsiiniteenistuse kindralleitnandiks. 2013. aastal Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia suleti ja selle liikmed (sealhulgas Boriss Gaidar) lülitati Venemaa Teaduste Akadeemia koosseisu. Gaidar kuulub akadeemikuna teaduste akadeemia arstiteaduste osakonna kliinilise meditsiini sektsiooni. 1994 – Venemaa Föderatsiooni teeneline teadustegelane 2002 – valiti Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 2003 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia (teaduse ja tehnika valdkonnas; 6-liikmelise kollektiivi koosseisus) 2005 – valiti Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia akadeemikuks 2020 – Aleksandr Nevski orden Гайдар Борис Всеволодович. eurasian-defence.ru Гайдар Борис Всеволодович. biograph.ru Гайдар Борис Всеволодович. politike.ru
Veterinaarteenistuse kindralpolkovnik

Veterinaarteenistuse kindralpolkovnik (vene keeles генерал-полковник ветеринарной службы) oli NSV Liidu relvajõududes aastatel 1943–1971 ja Venemaa Föderatsiooni relvajõududes 1993–1998 kehtinud kõrgeim sõjaväeline auaste veterinaarteenistuse juhtivkoosseisule. Veterinaarteenistuse kindralpolkovnikust madalam auaste oli veterinaarteenistuse kindralleitnandi auaste. 1971. aastal auaste kaotati ja kõrgeimaks auastmeks jäi veterinaarteenistuse kindralleitnandi auaste. Veterinaarteenistuse kindralpolkovniku auastme eksisteerimise ajaloo jooksul seda auastet ei ole kellelegi antud. Табель о рангах СССР. Военная служба (1935–1945 г.г.). web.archive.org