laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bolšoje Kuzjomkino

Bolšoje Kuzjomkino ehk Narvusi ehk Suuri-Narvusi ehk Kosemkina (vene keeles Большое Кузёмкино, varem ka Коземкина, isuri keeles Narusi) on küla Kurgolovo poolsaare lõunaosas Venemaal, ajaloolisel Ingeri- ja Vadjamaal (Kosemkina kihelkond). Praeguse haldusjaotuse järgi kuulub Leningradi oblasti Kingissepa rajooni Kuzjomkino külaasundusse (vene keeles Кузёмкинское сельское поселение) ja on Kuzjomkino külaasunduse keskus. Küla paikneb Lauga jõe läänekaldal ja selle lisajõe Mertvitsa läänekaldal ja suudmes. Asulat on kirjalikult esmamainitud 1614. aastal. See on isurite ajalooline keskus. Luterlik kogudus asutati 1640. 1690 liideti see Narva Rootsi-Soome Mihkli kiriku soome-rootsi kogudusega. Väidetavalt on viimase järgi saanud küla ka oma isuri- ja soomekeelse nime – Narvusi. Esimene oma kirik, Narvusi Andrease kirik, ehitati 1732. aastal palkidest. 1879 ehitati selle asemele uus gooti stiilis kirikuhoone – Kolmainu kirik (Kosemkina kirik), mis pandi kinni 26. jaanuaril 1938 ja tegutses seejärel veel sõja-aastail 1941–1944. Kogudus taastati 1990 ja kuulub nüüd Ingeri Evangeelsesse Luterlikku Kirikusse. Kohe hakati taastama ka kirikuhoonet. 19. sajandi II poolel ehitas ettevõtja Vlas Baikov küla lähedale mõisa, mis pole praeguseks säilinud. Bolšoje Kuzjomkinos on keskkool, lasteaed ja raamatukogu (asutatud 1897), alustatud on õigeusu kabeli ehitamist. "Куземкинское сельское поселение". Кингисеппский муниципальный район (vene). Originaali arhiivikoopia seisuga 28.09.2007. Vaadatud 15.01.2008. Omavalitsuse koduleht Virtuaali-Inkeri: Kosemkina (soome keeles)
Antoine de Jussieu

Antoine de Jussieu (6. juuli 1686 Lyon – 22. aprill 1758) oli prantsuse loodusteadlane, Bernard de Jussieu vanem vend.
Roar Ljøkelsøy

Roar Ljøkelsøy (sündinud 31. mail 1976 Orkdaldis) on Norra suusahüppaja. Ljøkelsøy oli pikka aega maailma karikasarjas kesktasemel hüppaja. Pärast seda, kui Norra suusahüppajate peatreeneriks oli saanud Mika Kojonkosken, hakkasid Ljøkelsøy tulemused paranema. Esimese maailma karikasarja etapi võitis ta 26-aastaselt 25. jaanuaril 2003. Maailma karikasarja 2003-2004 hooajal Ljøkelsøy võitles Janne Ahoneniga sarja üldvõidu nimel kuni viimase etapini, kuid jäi siiski kümnepunktise vahega teiseks. Sama seis kordus ka järgmisel hooajal, kuid siis oli Ahonen kogu hooaja teistest kõvasti üle. 2004. aastal Ljøkelsøy tuli Planicas suusalennu MM-il nii individuaalselt kui ka meeskondlikult maailmameistriks. Sama kordus ka kaks aastat hiljem Kulmis. 2005. aasta suusatamise maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis sai ta suurel mäel hõbemedali ja meeskonnavõistluses pronksmedali. 2006. aasta olümpiamängudel Torinos võitis ta pronksmedali nii normaalmäel kui ka meeskonnavõistluses. 2007. aasta MM-il Sapporost viis ta koju suurelt mäelt pronksi ja meeskonnavõistluse hõbeda. 2006 Torinos pronksmedal suurel mäel pronksmedal meeskonnavõistluses normaalmäel 2005 Oberstdorfis hõbemedal suurel mäel pronksmedal meeskonnavõistluses suurel mäel 2007 Sapporos hõbemedal meeskonnavõistluses suurel mäel pronksmedal suurel mäel 2004 Planicas maailmameister lennumäel maailmameister meeskonnavõistluses lennumäel 2006 Kulmis maailmameister lennumäel maailmameister meeskonnavõistluses lennumäel 2. koht: 2004, 2005 Roar Ljøkelsøy on maailma karikasarja etappidel osalenud 303 korral (seisuga 15. jaanuar 2008) ja jõudnud poodiumile 32 korda, millest 11 on olnud kõige kõrgemal astmel. Roar Ljøkelsøy koduleht Roar Ljøkelsøy FIS-i kodulehel (inglise)
Koopia

Koopia (keskladina sõnast copia 'küllus', 'hulk'; võrdle cornucopia 'küllusesarv') ehk jäljend on teisikeksemplar, algupärandiga täpselt ühtiv ärakiri või jäljend, originaali täpne imitatsioon.  Pikemalt artiklis Koopia (dokumendihaldus) Koopia on dokumendihalduse mõistes dokumendi täpne jäljend, mis vastab originaalile nii sisult kui ka vormilt. Dokumendi koopiat võidakse nimetada duplikaadiks. Koopiate tegemiseks kasutatakse näiteks paljundusmasinaid.  Pikemalt artiklis Koopia (kunst) Koopia on kunstiteose kordus või jäljendus enamasti originaali tehnikat kasutades, kuid mida pole teinud kunstnik ise. Koopiat tuleb eristada võltsingust, mis on tehtud pettuse eesmärgil püüdega esineda kunstniku nime all. Kunstniku enda loodud koopiat oma teosest nimetatakse repliigiks ehk autorikorduseks. Kunstiteosest (maalist, graafilisest lehest või joonistusest) foto- või trükitehniliselt valmistatud koopiat nimetatakse reproduktsiooniks ehk reproks.  Pikemalt artiklis Koopia (muusika) Koopia on muusikatööstuses muusikaproduktsiooni käigus originaalse fonogrammi tiražeerimisel saadud jäljend.[viide?] http://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=koopia
Dokumendiliik

Dokumendiliik dokumendihalduse mõistes on ühesuguse otstarbe ja vormistuselementidega dokumentide rühm (näiteks protokollid, käskkirjad).
Maa tüüpi planeedid

Maa-tüüpi planeedid ehk kiviplaneedid ehk Maa-sarnased planeedid on planeedid, mis koosnevad peamiselt silikaatkivimitest. Need sarnanevad ehituselt Maaga: koosnevad täielikult või peaaegu täielikult tahketest koostisosadest ja on enamasti kihilise ehitusega: keskmes on rauast tuum, selle peal mantliks nimetatav silikaatidest ja oksiididest koosnev paks kiht ning kõige peal õhuke koor, mis koosneb samuti silikaatidest ja oksiididest, kuid sisaldab elemente, mis mantli kivimitesse ei sobi ja sealt aja jooksul "välja higistatakse" (näiteks kaalium, haruldased muldmetallid, uraan). Mõnel Maa-sarnasel planeedil on koore kohal atmosfäär, Maa puhul maakoore ja atmosfääri vahel hüdrosfäär. Ka läbimõõt, mass ja keskmine tihedus (4...6 g/cm3) on Maa omadele lähedased. Nad erinevad oluliselt Jupiteri-tüüpi planeetidest ehk gaasplaneetidest ehk gaashiidudest. Siseplaneedid Välisplaneedid
Pärispea (täpsustus)

Pärispea on mitme koha nimi: Pärispea on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärispea poolsaare põhjaosas. Pärispea poolsaar on poolsaar Eestis Soome lahe lõunarannikul Hara ja Eru lahe vahel. Pärispää ehk Pärspää on küla ajaloolisel Ingeri- ja Vadjamaal.
Habaneera

Habaneera on Kuuba päritolu tants, millel on iseloomulik sünkopeeritud 4/4 taktimõõdus rütm. Arenes 19. sajandi keskpaiku contradanzast ning on oma taktimõõdu ja sünkopeeritud rütmi tõttu lähedane tangole. Sajandi lõpuks oli habaneera juba tuntud nii Hispaanias kui ka ülejäänud Euroopas. 20. sajandi algul jätkas habaneera on võidukäiku ülejäänud maailmas. Tuntuim habaneera on Sebastian Yradieri "La Paloma". Sama autori teist habaneerat "El arreglito" kasutas Georges Bizet ooperis "Carmen".
Monera

Monera (moneerid) (kr. monērēs 'lihtne') oli varasemas süstemaatikas (viis riiki; vaata pilti) üks organismide rühm (riik). Sellesse kuulusid prokarüoodid. Tänapäeval on selgeks tehtud, et moneerid moodustavad kaks domeeni: bakterid ja arhed, mistõttu Monera taksonina on aegunud. Nimetuse võttis kasutusele Ernst Haeckel tuumata protoplasmast koosneva lihtsaima organismi kohta. Prokarüoot Riik (bioloogia)
Protoplasma

Protoplasma (vanemas kirjanduses ka elav ollus, alglima) on organismi raku elusaine. Protoplasma hõlmab rakuplasma ehk tsütoplasma ja tuumaplasma ehk karüoplasma Valkude, süsivesikute, rasvade, lipoidide, mitmesuguste soolade kolloidne süsteem või geel vees. Protoplasmas on 70–80% vett, täiskasvanud inimesel keskmiselt 73%. Protoplasma esineb tsütoplasmana ja karüoplasmana. Termini võttis kasutusele 1825[viide?] või 1839[viide?] Jan Purkyně ühes ettekandes, kus ta defineeris seda primitiivse ollusena taimede ja loomade lootekeha rakkudes. Analoogsed mõisted olid samuti Purkyně kasutatud "kambium" ning "sarkood", mida Félix Dujardin kasutas esimest korda 1835 ainuraksete juurjalgsete puhul. Hugo von Mohl võttis selle rakusisese moodustise kohta kasutusele sõna "protoplasma". 19. sajandil ning 20. sajandi alguses kasutati terminit "protoplasma" laialdaselt biokeemias, meditsiinis, ensümoloogias jm. endoplasma protoplast tsütoplasma Meditsiinisõnastik, lk 618, 2004. Otto Cohnheim, "Enzymes", 1st ed 1912 Otto Cohnheim."Enzymes", SIX LECTURES Delivered under the Gerter Lectureship Foundation at the University and Bellevue Hospital Medical College, 1st ed., NEW YORK: JOHN WILEY & SONS, London: CHAPMAN & HALL, 1912, Veebiversioon (vaadatud 08.mai 2013) Meditsiinisõnastik. Tõlkija Katrin Rehemaa, toimetajad Sirje Ootsing, Laine Trapido. Kirjastus Medicina, 2004, ISBN 9985-829-55-7.
Neomura

Neomura klaadi kuuluvad sõsarrühmad eukarüoodid ja arhed. Thomas Cavalier-Smith väidab, et eukarüoodid ja arhed pärinevad bakterite rühmast ja evolutsiooni peamine muutus seisnes selles, et rakuseina aine peptidoglükaan asendus glükoproteiiniga. Sellest ka rühma nimetus – Neomura 'uus sein'. Cavalier-Smith nimetab seda Neomura'ni revolutsiooniks, mis toimus 0,9 giga-aastat tagasi Neomura on mitmekülge rühm ja sisaldab kõiki hulkrakseid organisme. Neomuras on histoonid, mis aitavad DNAd raku jagunemise ajal kokku pakkida. Enamik omab ka introneid. Kõik molekulid kasutavad metioniini nagu aminohappe valgu süntees (bakterid kasutavad formüülmetioniini). Kõik Neomurad kasutavad mitut RNA polümeraasi, samal ajal bakterid kasutavad ainult ühte. Cavalier-Smith, T. 2002b. The phagotrophic origin of eukaryotes and phylogenetic classification of Protozoa. International Journal of Systematic and Evolutionary Microbiology 52: 297-354. pdf[alaline kõdulink]
Narratiiv

Narratiiv (< ladina keeles narrāre 'jutustama') ehk lugu on väljamõeldud või reaalsete sündmuste ajaliselt ja põhjuslikult organiseeritud esitus. Narratiiv võib esineda näiteks müüdi, jutustuse, muinasjutu, romaani, poeemi või ajalooraamatu kujul. Narratiivi olemasoluks on vajalik sündmus jutustaja vastuvõtja Looline ajalugu Narratoloogia Suured narratiivid
E. O. Wilson

Edward Osborne Wilson (10. juuni 1929 Birmingham, Alabama – 26. detsember 2021) oli ameerika entomoloog (mürmekoloog), sotsiobioloog, teoreetik ja loodusteadlane. Wilson on tuntud eelkõige sotsiobioloogina: tema teadushumanistlikud ideed on läbi põimitud religioossete, moraalsete ja eetiliste küsimustega. Samuti on ta tuliselt propageerinud looduskaitset. Ta on uurinud liikide väljasuremist 20. sajandil, mida kõige suuremal määral põhjustab ürgmetsade maharaiumine, ja sel põhjusel kaitseb ta mitmesuguseid metsade säilitamise strateegiaid, sealhulgas uusi turunduse mehhanisme, mis kaitseksid metsi. Ta on loonud mõiste "teaduslik humanism", mis on tema sõnul ainus teaduse kasvavate teadmistega tõelisest maailmast ja loodusseadustest sobiv maailmavaade. Religiooni pidas ta inimkonna jaoks tähtsaks, ehkki ta ise ühtki neist ei kuulunud. Wilson täheldas, et religioonid alluvad samasugusele evolutsioonile ja olelusvõitlusele nagu loomaliigidki, samuti võib üks religioon lahkneda mitmeks, nagu seda teevad loomaliigid. Selleski osas väärivad religioonid teaduslikku uurimist. 2007. aastani oli ta Pellegrino ülikoolis entomoloogia uurija-professor ja Committee for Skeptical Inquiry liige. Aastal 1990 pälvis ta Crafoordi auhinna, mida annab välja Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia nendes teadusharudes, mis ei ole kaetud Nobeli auhinnaga ja mida seetõttu peetakse kõrgeimaks võimalikuks auhinnaks ökoloogia vallas. Aastal 1994 pälvis ta Carl Sagani auhinna teaduse mõistmise suurendamise eest avalikkuses. Seda auhinda anti välja alles teist korda ja esimesel korral läks see Saganile endale. 1959 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 1969 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 1976 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks 1976 – USA teadusmedal National Medal of Science 1979 – Pulitzeri preemia (teose "On Human Nature" ("Inimloomusest") eest) 1990 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 1990 – Crafoordi auhind 1990 – valiti Soome Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1991 – Pulitzeri preemia (teose "The Ants" ("Sipelgad") eest koos Bert Hölldobleriga). 1994 – Carl Sagani auhind 1995 – ajakiri Time valis ta Ameerika 25 mõjukaima isiku hulka. 1998 – Benjamin Franklini medal 1999 – Ameerika Humanistide Assotsiatsioon valis ta aasta humanistiks 2010 – Thomas Jeffersoni arhitektuurimedal 2013 – Hubbardi medal "Half-Earth" U.VA. AND JEFFERSON FOUNDATION HONOR THREE DISTINGUISHED MEDAL RECIPIENTS. 14. aprill 2010. news.virginia.edu
Rootsi teadlaste loend

Rootsi teadlaste loend loetleb Rootsi teadlasi. Anders Jonas Ångström Jöns Jacob Berzelius Arvid Carlsson Anders Celsius Gustaf Dalén Allvar Gullstrand Carl von Linné Alfred Nobel Christopher Polhem Ejvind Rosén Olof Rudbeck Bengt Samuelsson Carl Wilhelm Scheele Carl Schultén Theodor Svedberg Arne Tiselius Pehr Wilhelm Wargentin
Daniel Cohnitz

Daniel Cohnitz (sündinud 2. augustil 1974 Neussis) on Eestis töötanud saksa filosoof. Ta oli Tartu Ülikooli teoreetilise filosoofia professor 2008–2015. 2000–2006 Düsseldorfi Ülikooli filosoofia osakonna lektor. Kaitses oma doktoritöö (PhD) 2005 Düsseldorfi Ülikoolis. 2006 Tartu Ülikooli teoreetilise filosoofia erakorraline professor. 2008–2015 Tartu Ülikooli teoreetilise filosoofia professor. 2016. aastast filosoofiaprofessor Utrechti Ülikoolis Hollandis. 2015 Tartu Ülikooli medal Daniel Cohnitz on heavy metal'i austaja.[viide?] Bremer, Manuel & Cohnitz, Daniel 2004. Information and Information Flow. An Introduction. Frankfurt/Lancaster: Ontos. Cohnitz, Daniel 2005. Gedankenexperimente in der Philosophie. Paderborn: Mentis. Cohnitz, Daniel & Rossberg, Marcus 2006. Nelson Goodman. Chesham: Acumen [Philosophy Now series]. Cohnitz, Daniel (ed.) 2008. Truth. Special issue of Studia Philosophica Estonica, 1.1 & 1.2. Cohnitz, Daniel & Häggqvist, Sören (eds.) 2009. The Role of Intuitions in Philosophical Methodology. Special issue of Studia Philosophica Estonica 2.2. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Frege loengud Daniel Cohnitzi koduleht Daniel Cohnitz Eesti Teadusinfosüsteemis Merilyn Merisalu Välisprofessor: väikses riigis on väga raske õigustada omakeelse filosoofia magistriõppe vajalikkust ERR/UT 16.01.2016
Pronkssiga

"Pronkssiga" on Tartust pärit kujuri Mati Karmini skulptuur Tartu turuhoone ees. Skulptuuri tellis AS Tartu Turg Tartu turu 70. aastapäeva puhul. Skulptuur paigaldati turuhoone ette 15. jaanuaril 2008 ja avati pidulikult 17. jaanuaril 2008. Skulptuuri maksumuseks kujunes 800 000 krooni. "Pronkssea" turupoolsel küljel on kujutatud sea tükeldamise skeem, aluse vastasküljel on aga Indrek Hirve luuletus. Skulptuuri jalamil on eestvaates kiri "17. jaanuar – tõnisepäev", taga "Sea austamise püha". Tartu turuhoone Tekst skulptuuri alusel Indrek Hirve luuletus skulptuuri alusel "Tartu turuhoone ette ilmus pronksist siga". Internetiportaal "Delfi". 15.01.2008. Vaadatud 16.01.2007. Raimu Hanson (09.01.2008). "Siga liidab luule ja kunsti". Tartu Postimees. Vaadatud 16.01.2008.[alaline kõdulink]
Sanssouci loss

Sanssouci loss on loss, mis asub Saksamaal Berliini lähistel Potsdamis. Seda hakati rajama 1744. aastal (arhitekt Georg Wenzeslaus von Knobelsdorff kuningas Friedrich II visandite järgi) ja õnnistati sisse 1. mail 1747. Peegligalerii (ehitatud 1755–1763) ja oranžerii (kasvuhoone; ehitamist alustati vahetult pärast lossi ehitustööde lõpetamist 1747. aastal) arhitekt oli Johann Gottfried Büring. Interjööri kujundasid teiste seas Johann August Nahl ja Johann Melchior Kambly.  Sanssouci loss – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Theodor Schiemann

Theodor Heinrich Christian Karl Schiemann (5. juuli (vkj)/ 17. juuli 1847 Grobiņa, Kuramaa – 26. jaanuar 1921 Berliin) oli baltisakslasest ajaloolane, arhivaar ja harrastusarheoloog. Ta õppis algul Gläseri koolis, seejärel aastatel 1858–1867 Jelgava kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1867–1872 õppis ta Tartu Ülikoolis ajalugu (sai 1868. aastal kuldauraha). Schiemann oli varauusaja ja uusaja uurija, ta töötas nii Tallinna linnaarhivaarina aastast 1883 kui ka Berliini ülikooli ajalooprofessorina. Tema juhtimisel toimusid Viljandi ordulinnusel esimesed arheoloogilised kaevamised, mis paljastasid konvendihoonete keldrivõlve. Kuid võlvid jäeti lahtiselt seisma ja nõnda lagunesid need mõne aastaga. Samuti müüs Schiemann kaevamiste kulude katteks varemetelt telliseid. Siiski panid need kaevamised aluse Viljandi linnuse järjepidevale uurimisele. Ta oli ka Saksa keisri Wilhelm II lähedane sõber ja nõuandja. Saksa esimese okupatsiooni ajal 1918. aastal määras keiser ta Tartu Provintsiaalülikooli kuraatoriks. http://www.gutenberg.org/files/43522/43522-h/43522-h.htm#Page_200 Theodor Schiemann Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Taevakeha

Taevakeha on kosmoses asuv astronoomia poolt uuritav keha. Taevakehad on kõik objektid, mida me Maa pealt taevasse vaadates näeme. Enamik neist on looduslikud taevakehad, aga on olemas ka mittelooduslikud taevakehad, näiteks satelliidid. Maale lähim looduslik taevakeha on Kuu. Meile kõige kaugemat taevakeha pole veel teada.  Pikemalt artiklis Taevakehade loend Planeet Merkuur Veenus Maa Marss Jupiter Saturn Uraan Neptuun Kääbusplaneet Ceres Pluuto 2003 UB313 Päikesesüsteemi väikekeha Komeet Asteroid Meteoorkeha Täht Täheparv Udukogu Galaktika Taevakehade loend
Arved von Taube

Arvid Berend Gustav Etienne von Taube (14. oktoober 1905 Tallinn – 1978) oli baltisaksa ajaloolane. Taube õppis Tartu Ülikoolis Arno Rafael Cederbergi käe all ajalugu ning keskendus Eesti Vabariigi kujunemise ajale (aastatele 1918–1920). Kuid ta ei suutnud selle teemaga ei Eestis ega ka mujal akadeemilist rakendust leida ning keskendus baltisaksluse uuema ajaloo vaatlemisele, asudes viimaks ümber Saksamaale. Teise maailmasõja ajal töötas Taube Eestis Saksa okupatsioonivalitsuses, valmistades ette uut natsionaalsotisalistlikust vaimust kantud ajalooõpetuse ja -uurimise programmi. Pärast sõda töötas ta ülikooliprofessorina Saksamaal. Taube Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust 1930
Siiami kass

Siiami kass (tai keeles วิเชียรมาศ) on Kagu-Aasiast pärit kassitõug. Esimesed ülestähendused siiami kassist pärinevad Aasias asuvast Siiami riigist, hilisema nimega Tai. Siiami kassi on esmamainitud 17. sajandil. Siiami kass on sündides täiesti valge (albiino), kolme-nelja nädala möödudes hakkab karvkate, esmalt nina ja kõrvade ümbruses, hiljem üle keha järk-järgult omandama pruunikat varjundit. Mida vanem on kass, seda tumedam ta on. Siiami kassid on väga elastsed, nõtke kehaga aktiivsed kaslased. Siiami kassid võivad olla nii lühi- kui ka pikakarvalised. Väga nõtked, ei ole kalduvust rasvumisele, pikaealised, siniste silmade ja hea kuulmisega. Legendid siiami kassi üliagressiivsusest ja inimeste ründamisest pärinevad muistsetest aegadest, kui legendi kohaselt suleti kuninga surma korral hauakambrisse ka siiami kass, kes pidi kaitsma hauakambrit rüüstajate eest. Tõenäoliselt johtus see uskumus kassi eriskummalisest omadusest: kassi silmade värvus muutub ründe, ründevalmiduse või ärrituse korral helesinisest punaseks. Eva-Maria Götz, Gesine Wolf. Siam & Co. Orientalische Katzen., Stuttgart: Eugen-Ulmer-Verlag 1999, ISBN 3-8001-7441-3 Joanne Mattern. The Siamese Cat, 2000. Google'i raamat Marjorie McCann Collier, Karen Leigh Davis. Siamese Cats, 2005. Google'i raamat Siiami kasside sait (inglise keeles)
Evald Blumfeldt

Evald Valentin Blumfeldt (25. august 1902 Taali vald, Pärnumaa – 17. juuli 1981 Stockholm) oli eesti ajaloolane. Evald Blumfeldt uuris Eesti varauusaja (Rootsi aja) agraar- ja asustusajalugu, oli Eesti Kultuuriloolise Arhiivi juhataja. Ta oli mitme olulise koguteose (sealhulgas "Eesti ajaloo" kolme esimese köite) kaasautor. 1944. aastal põgenes ta Rootsi ning jätkas oma uurimistööd seal. I Eesti Arhivaaride Päev. Rahvusarhiiv (vaadatud 28. aprillil 2013). Evald Blumfeldt Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Tartu Ülikooli üliõpilased Evald Blumfeldt, Rootsilisest asustusest Saaremaal, Ajalooline Ajakiri nr. 3-4/1936
Tommy Ingebrigtsen

Tommy Ingebrigtsen (sündinud 8. augustil 1977 Trondheimis) on Norra endine suusahüppaja. 1995. aasta suusatamise maailmameistrivõistlustel Thunder Bays tuli ta suurel mäel 17-aastaselt maailmameistriks. 2003. aasta MM-il Val di Fiemmees võitis ta hõbemedali normaalmäel ja pronksmedali meeskonnavõistluses. 2004. aastal Planicas ja 2006. aastal Kulmis suusalennu maailmameistrivõistlustel tuli ta meeskonnavõistluses maailmameistriks. 2006. aasta olümpiamängudel Torinos sai ta pronksmedali meeskonnavõistluses. Ingebrigtsen teatas tippsportlaskarjääri lõpetamisest 11. aprillil 2007, olles 29-aastane. Viimasel hooajal ei osalenud ta üheksal maailma karikasarja etapil. Tal oli viimastel aastatel enne tippspordist loobumist raske jõuda Norra suusahüppajate põhikoondisse, kuigi ta oli tulnud meeskonnavõistluses maailmameistriks ja võitnud olümpiamedali. Ingebrigtsen esindas Byåsen IL klubi. Tema isa on Norras tuntud muusik Dag Ingebrigtsen. Ingebrigtseni isiklik rekord suusahüpetes on 231 meetrit, mille ta hüppas 2005. aastal Planicas. 2006 Torinos pronksmedal meeskonnavõistluses suurel mäel 1995 Thunder Bays maailmameister suurel mäel 2003 Val di Fiemmes hõbemedal normaalmäel pronksmedal meeskonnavõistluses suurel mäel 2004 Planicas maailmameister meeskonnavõistluses lennumäel 2006 Kulmis maailmameister meeskonnavõistluses lennumäel Tommy Ingebrigtsen osales 180 korda maailma karikasarja etappidel ja jõudis poodiumile 5 korda, kuid ei saanud ühtegi võitu. Koduleht Tommy Ingebrigtsen FIS-i kodulehel (inglise)
Kääbusbullterjer

Kääbusbullterjer on Suurbritanniast Inglismaalt pärinev koeratõug. Eesti Kennelliidu avaldatud standardis on kirjas: "Tõu unikaalne omadus on allapoole suunatud ovaalne peakuju. Suurusest sõltumata peavad isased koerad välja nägema maskuliinsed ja emased feminiinsed." "KÄÄBUSBULLTERJER" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 1.09.2017. Kääbusbullterjer koer.ee saidil
Eesti ajalugu (täpsustus)

Eesti ajalugu on Eesti ajalugu. "Eesti ajalugu" on mitme raamatu pealkiri: "Eesti ajalugu", Villem Reimani kirjutatud üheköiteline üldkäsitlus "Eesti ajalugu", 1946. aastal kirjutatud üheköiteline üldkäsitlus "Eesti ajalugu", aastast 1935 ilmuv Eesti ajaloo üldkäsitlus "Eesti ajalugu" (Viron historia), Seppo Zetterbergi kirjutatud üheköiteline Eesti ajaloo üldkäsitlus, mis ilmus 2007. aastal soomekeelsena ja 2009. aastal eestikeelsena. "Eesti ajalugu" on ka mitme kooliõpiku pealkirjaks. ...
Arvid Carlsson

Arvid Carlsson (25. jaanuar 1923 Uppsala – 29. juuni 2018) oli rootsi farmakoloog, kes on tuntud eelkõige oma tööga dopamiini uurimise alal. Carlsson avastas, et dopamiinipuudus aju teatud osades võib põhjustada Parkinsoni tõbe. 2000. aastal pälvis ta koos ameeriklaste Paul Greengardi ja Eric Kandeliga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. 1975 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks 1979 – Wolfi auhind 1989 – valiti Academia Europaea liikmeks 1994 – Jaapani auhind 1996 – valiti USA Meditsiiniakadeemia välisliikmeks 2000 – Nobeli meditsiiniauhind  Arvid Carlsson – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Gustaf Dalén

Nils Gustaf Dalén (30. november 1869 Stenstorp – 9. detsember 1937 Lidingö) oli rootsi leiutaja ja tööstur, AGA asutaja. Dalén leiutas muuhulgas aine (agamassan), mis vähendab atsetüleeni plahvatusohtlikkust; seadeldise, mis võimaldas vilkuva tule kasutuselevõtu majakates (1906) ning "päikeselüliti" (1907), mis süütas majaka valgustuse pimeduse saabumisel ja kustutas selle hommikul. Rootsi pikka rannajoont arvestades aitasid AGA majakad märgatavalt kokku hoida nii tööjõudu kui ka materiaalseid vahendeid, samuti suurendasid meresõidu turvalisust Rootsi rannikul. Aastal 1912 sai Dalén Nobeli füüsikaauhinna. Vahetult enne seda jäi ta atsetüleeniplahvatuse tagajärjel pimedaks. Gustaf Dalén Nobeli auhinna lehel
Gustaf de Laval

Karl Gustaf Patrik de Laval (9. mai 1845 Orsa – 2. veebruar 1913 Stockholm) oli rootsi leiutaja, insener ja tööstur. Gustaf de Laval alustas 1872. aastal pärast töötamist erinevates ametites ning õpinguid Rootsis ja Saksamaal tööd koorelahutaja kallal, millest sai üks tema tulevastest tähtsamatest leiutistest. Esimene mudel patenteeriti 1878 ning 1883. aastal loodi seadme tootmiseks ja ekspordiks ettevõte AB Separator (tänapäeval Tetra Laval). De Laval konstrueeris ka lüpsimasina, kuid tema teiseks suureks leiutiseks oli 1892. aastal valminud üheastmeline aktiivauruturbiin.