laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Douglas Coupland

Douglas Coupland (sündinud 30. detsembril 1961) on inglise keeles kirjutav Kanada kirjanik ja stsenarist. Douglas Coupland sündis Saksamaal Kanada sõjaväebaasis. Neli aastat hiljem kolis pere Vancouverisse, kus kirjanik siiani elab. Ta on õppinud kunsti Vancouveris, Sapporos ja Milanos ning juhtimist Hawaiil ja Jaapanis. 1986. aastal alustas ta ajakirjadele kaastöö tegemist ning 1989. aastal ilukirjanduse kirjutamist. Tema läbilöögiteos oli romaan "Generation X: Tales for an Accelerated Culture" (1991), mis kirjeldas Ameerika unelmasse usu kaotanud postmodernse põlvkonna ängistust. Romaani pealkirjast pärinev väljend Generation X (X-põlvkond) muutus meedias lööksõnaks, nagu ka Couplandi loodud uudissõna McJob, mis tähistas madala staatuse, väikse palga ja piiratud karjäärivõimalustega tööd teenindussektoris. "X-generatsioon: lood kiirenduskultuurile" ("Generation X: Tales for an Accelerated Culture", 1991) "Shampoo Planet" (1992) "Life After God" (1994) "Microserfs" (1995) "Tüdruksõber koomas " ("Girlfriend in a Coma", 1998) "Miss Wyoming" (2000) "All Families Are Psychotic: A Novel" (2001) "God Hates Japan" (2001) "Hey Nostradamus!" (2003) "Eleanor Rigby" (2004) "JPod" (2006) "Douglas Coupland: Close Personal Friend" (1996) "September 10" (2004) "Inside the Light" (2005) "Souvenir of Canada" (2005) "Everything's Gone Green" (2006) Kirjaniku koduleht Douglas Coupland andmekogus IMDb (inglise) Douglas Coupland's NY Times Blog: Time Capsules
Regeneratsioon

Regeneratsioon ehk taasteke on organismi osade (nt elundite ja kudede) taastumine või uuenemine. Regeneratsioon on morfogeneesi erijuhtum. Praktiliselt kõik paranemised kulgevad regeneratsiooniga. Morfogenees EE 8. köide, 1995.
Kooma

Kooma on üldine või koldeline kesknärvisüsteemi kahjustus (tavaliselt raske trauma tagajärjel), millega kaasneb teadvuse ja reflekside kadu ning elutähtsate funktsioonide häire. Ajutraumade diagnostika ja ravi käigus võidakse kooma ka kunstlikult esile kutsuda, et kannatanule paranemiseks aega ja puhkust anda. Karen Weintraub, Man Partly Wakes From 15-Year Vegetative State—What It Means, National Geographic, 25 september 2017
Haruki Murakami

Haruki Murakami (jaapani 村上春樹 Murakami Haruki, sündinud 12. jaanuaril 1949) on Jaapani kirjanik. Tema mõlemad vanemad olid kirjandusõpetajad. Murakami kasvas üles tihedas kontaktis Lääne kirjanduse, muusika ja popkultuuriga; need on tugevasti mõjutanud tema loomingut, mis erineb oma argise ja kõnekeelele lähedase stiili poolest traditsioonilisest Jaapani ilukirjandusest. Ta töötas plaadipoes ja pidas Tōkyōs 1974–1981 koos oma naisega džässibaari, hiljem on ta elanud Ameerika Ühendriikides ja töötanud õppejõuna. Murakami on kirglik maratonijooksja ja triatleet, ehkki jooksmisega hakkas ta tegelema alles 33-aastaselt. 23. juunil 1996 lõpetas ta oma esimese ülipikamaajooksu, 100-kilomeetrise jooksu ümber Saroma järve Hokkaidol. Murakami esikromaan "Kuula tuule laulu" ilmus 1979. aastal. Tuntuks sai ta 1987. aastal ilmunud romaaniga "Norra mets". Kokku on temalt ilmunud neliteist romaani, arvukalt lühijutte ja tõlkeid. 2009. aastal ilmus romaan "1Q84". Murakami kirjanduslike mõjutajatena on nimetatud Jerome David Salingeri, Franz Kafkat, Truman Capote'i jt. 2006 Franz Kafka auhind 2007 Jeruusalemma auhind "Lõuna pool piiri, lääne pool päikest", Eesti Raamat 2003. Tõlkinud Kristina Uluots, ISBN 9985-65-395-5 "Norra mets", Varrak 2006. Tõlkinud Kati Lindström, ISBN 9985-3-1189-2 "Kafka mererannas", Varrak 2008. Tõlkinud Kati Lindström, ISBN 9789985315910 "Elevant haihtub", Varrak 2011. Tõlkinud Margis Talijärv, ISBN 9789985323236 "1Q84" (I-II osa), Varrak 2013. Tõlkinud Margis Talijärv, ISBN 9789985329030 "1Q84" (III osa), Varrak 2014. Tõlkinud Margis Talijärv, ISBN 9789985332122 "Värvitu Tazaki Tsukuru ja tema palverännaku aastad", Varrak 2016. Tõlkinud Margit Juurikas, ISBN 9789985332368 "Tantsi, tantsi, tantsi", Varrak 2020. Tõlkinud Margit Juurikas "Millest ma räägin, kui ma räägin jooksmisest", Varrak 2021. Tõlkinud Margis Talijärv, ISBN 9789985351901 "Komtuuri tapmine", Varrak 2021. Tõlkinud Margit Juurikas, ISBN 9789985352472 "Ainsuse esimene isik", Varrak 2023. Tõlkinud Maret Nukke. Haruki Murakami Ulmekirjanduse BAASis Hanami Web - Haruki Murakami (inglise keeles) Haruki Murakami koduleht Jan Jõgis-Laats. Murakami nõuab lugejalt sihikindlust, EPL, 14. november 2008 Murakami uus teos on meeletult edukas, EPL, 6. juuni 2009 Haruki Murakami "Komtuuri tapmine": eksirännakul Jaapani vaimumaailmas, ERR, 19. jaanuar 2022
Mirek Topoláneki valitsus

Mirek Topolánek on olnud kahe valitsuse peaminister: Mirek Topoláneki esimene valitsus Mirek Topoláneki teine valitsus
Struuma

Struuma ehk hõõtsik (ladina keeles struma) on osadel loomadel, sh inimestel esineda võiv püsiv suurenenud kilpnääre või kilpnäärmekude, mis on patogeneesist või kilpnäärme funktsionaalsest seisundist sõltumatu. Struuma põhjuseid on mitmeid, sh joodipuudus organismis. Selle ennetamiseks lisatakse tänapäeval köögisoolale joodi. Struuma liigitusi on mitmeid. struma aberrans - lisakilpnäärme suurenemine; struma adenomatosa - adenoomi sisaldav kilpnääre: struma atoxica - mittemürgine hõõtsik; struma basis linguae - keelepõhimikuhõõtsik; struma colloides - kolloidne hõõtsik; struma congenita (dyshormogenica) - kaasasündinud hormooni sünteesihäirest tekkinud hõõtsik; struma diffusa - difuusne hõõtsik; struma endemica - endeemne struuma; struma familialis - pärilik hõõtsik; struma Hashimoto; struma hyperplastica - epiteelirakkude hüperplaasiaga hõõtsik; struma lingualis - keelehõõtsik; struma maligna - pahaloomuline hõõtsik; struma medicamentosa - ravimitest tekkinud hõõtsik; struma multinodularis - paljusõlmeline hõõtsik; struma ovarii - munasarjahõõtsik; struma retrostenalis - rinnakutagune hõõtsik; struma Riedel - Riedeli tür(e)oidiit; struma simplex - lihthõõtsik; struma toxica - mürgine hõõtsik; struma toxica nodosa - mürgine sõlmeline hõõtsik; struma uninodularis - ainusõlmeline hõõtsik. 1600 eKr – püüdsid hiinlased struumat ravida spetsiaaselt töödeldud käsnade ja vetikatega; 15 pKr – kirjeldas Celsus esimesena kaela kasvajat. Plinius püüdis struuma epideemia ajal Alpide piirkonnas kasutada samu ravivahendeid kui hiinlased varem; 150 pKr – soovitas Vana-Rooma arst ja anatoom Galenos struuma raviks põletatud käsnasid; 1475 – kirjeldas Wang Hei kilpnääret anatoomiliselt ja soovitas struuma raviks kuivatatud kilpnääret. "Meditsiinisõnastik", 727:2004 Ingrid Mesila, Enn Jõeste, Mari-Ann Reintam, Hannes Tamm, Živile Riispere, Maret Murde, Retlav Roosipuu, "Patoanatoomia õpik kõrgkoolile", lk 557, 2012, Tartu Ülikooli Kirjastus, ISBN 978 9949 32 084 4 "Meditsiinisõnastik", 727-728:2004 "The history of the thyroid gland". endocrinesurgeon.co.uk. Vaadatud 09.12.2013.
Hüpotüreoos

Hüpotüreoos ehk kilpnäärme alatalitlus on kilpnäärme haigusseisund, mille endokrinoloogiliseks tunnuseks on nimetatud näärme vaegtalitlust. See tähendab, et kilpnääre toodab normist vähem hormoone: türoksiini, trijoodtüroniini ja kaltsitoniini. Selle tulemusel aeglustuvad organismis kõigi elundite funktsioonid ja ainevahetus. Hüpotüreoosil on mitmeid vorme, nende tekkemehhanisme ei tunta, nii võib tulevase ema rasedusaegne antitüreoidse toimega ainete (kilpnäärme talitlust pärssivad preparaadid) tarbimine pärssida loote kilpnäärmehormooni produktsiooni ning põhjustada emakasisest hüpotüreoosi. Kaasasündinud kilpnäärme alatalitlus Siim Sepp, Florese inimene oli hoopis kretiin?, 29. september 2010
Objektiiv

Objektiiv (lad objectus ese) on optikariista osa, mis on pööratud võtte- või vaatlusobjekti poole ning tekitab objekti tõelise või näilise kujutise. Objektiiv võib koosneda läätsedest, peeglitest või nende süsteemist. Objektiiviga tekitatud kujutis projitseeritakse ekraanile (projektor) või valgustundlikule pinnale (kaamera), või siis vaadeldakse seda okulaari vahendusel (binokkel, mikroskoop, pikksilm). Kaameraobjektiivi peamised tunnussuurused on fookuskaugus, valgusjõud, lahutusvõime ja pildinurk. Pildinurga järgi eristatakse lainurk-, normaal- ja teleobjektiive.
Laengsidestusseadis

Laengsidestusseadis ehk CCD (lühend inglise k sõnadest Charge Coupled Device) on pooljuhtstruktuuriga elementidest maatriks, s.o ridade ja veergudena korrastatud kogum. Niisuguse maatriksi eriomaduseks on võimalus elektrilaenguid järgemööda ühest elemendist teise üle kanda. Kuna iga laengu suurus kujutab endast teatava väärtusega informatsiooni, siis kandub info elementide kohta laengupakettidena samm-sammult seadise väljundisse. Laengsidestusseadise töötasid välja USA uurimis- ja arenduskeskuse Bell Laboratories teadlased Willard Boyle ja George E. Smith 1969 aastal (Nobeli füüsikaauhind 2009). Algselt oli see seadis mõeldud andmesalvestuse otstarbeks. Edasise uurimise käigus selgus, et valgustundlike elementidega seadist saab kasutada optilise kujutise muundamiseks elektrisignaaliks. Töötati välja CCD-pildisensor, mis tegi muuhulgas võimalikuks digikaamera loomise. CCD-sensoris on valgustundlikeks elementideks sisemisel fotoefektil põhinevad fotodioodid. Iga diood genereerib elektrone vastavalt teda tabavate valguskvantide arvule; niisiis tekitab iga element tema valgustatusega võrdelise elektrilaengu. CCD-sensorites jääb elemendi ‒ piksli ‒ küljepikkus enamasti vahemikku 1,4 µm kuni 27 µm. Niisuguse fotoelektrilise seadise aukjuhtivusega räniplaadil on optiliselt läbipaistev ränidioksiidist (SiO2) isoleerkiht ja sellel läbipaistvad elektroodid. Laengute edasikandmine toimub siin kolmes järgus ehk faasis: 1. faas: pinge +V on rakendatud ainult esimesele elemendile ja elektroodi alla moodustub potentsiaalilohk, millesse kogunevad laengud; 2. faas: pingestatakse ka teine element, mille tulemusena laengud jagunevad võrdselt kahe elemendi vahel (sest teatavasti samanimelised laengud tõukuvad); 3. faas: esimeselt elemendilt lülitatakse pinge välja (0 V), mistõttu kõik laengud "veerevad" teise elemendi all kujunevasse potentsiaalilohku; laengupakett ongi ühe sammu edasi astunud. Elektroodide pingestamine toimub taktgeneraatori rütmis, kusjuures taktsagedus võib ulatuda megahertsidesse. Niiviisi nihkuvadki pildielementide valgusinfot kandvad laengupaketid ridade ja kaadrite kaupa edasi sensori väljundisse. Laengsidestuse põhimõttel info edastamist rakendatakse peale foto- ja videokaamerate ka mitmetes muudes seadmetes, nagu skanner, optiline hiir, digitaalfilter jm. CCD-sensor Pildisensor What is a CCD?
Dag Hartelius

Dag Hartelius (sündinud 8. novembril 1955 Härnösandis) on Rootsi diplomaat. Ta oli aastatel 2003–2008 Rootsi suursaadik Eestis. Hartelius oli 1986–1987 Rootsi konsul Leningradis, seejärel 1987–1989 Rootsi saatkonna esimene sekretär NSV Liidus Moskvas ja 1989–1991 Rootsi saatkonna esimene sekretär Saksamaal Berliinis. 1991–1994 oli ta Rootsi välisministeeriumi Kesk- ja Ida-Euroopa osakonna direktori asetäitja. 1994–1997 oli ta Rootsi saatkonna poliitikaosakonna nõunik Londonis. 1997–1999 oli ta New Yorgis asuva Euroopa julgeolekuga tegeleva instituudi EastWest Institute asepresident. Seejärel naasis ta Rootsi välisministeeriumi Kesk- ja Ida-Euroopa osakonna direktori kohale, kus töötas 4 aastat. 2003–2008 oli ta Rootsi suursaadik Eestis ja 2008–2010 Rootsi suursaadik Poolas. Aastatel 2010–2013 oli Dag Hartelius Rootsi alaline esindaja Euroopa Liidu juures Brüsselis. Alates novembrist 2013 on ta Rootsi signaalluureagentuuri Försvarets Radioanstalt peadirektor. 2008 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk 2008 Johan Skytte medal 2009 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk Hartelius on abielus. Tal on 3 poega. Dag Hartelius osales 2007. aastal Kanal 2 saates "Tantsud tähtedega", kus tema partner oli Kristina Tennokese . Ta jõudis viiendale kohale. Dag Hartelius hakkab juhtima Rootsi luureagentuuri Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Johan Skytte medali kavalerid". Vaadatud 3.12.2022. "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 430 Rootsi suursaadik liitub Kanal 2 tantsusaatega Dag Hartelius: vene keel sillutas tantsiva suursaadiku tee Eestisse Dag uskumatu mõmmik, Arter, 10. november 2007 Dag Hartelius: Eesti oli nagu hea sõpruskond, Maaleht, 10. juuli 2008 Argo Ideon. Poola õnnetuse sümboolsus on võrreldav Estonia huku omaga, Postimees, 13. aprill 2010 Dag Hartelius, miks te meie järele luurate? Eesti Ekspress, 19. detsember 2013
Julius Bobinger

Julius Bobinger (sündinud 15. märtsil 1944 Münchenis) on Saksamaa diplomaat. Ta on õppinud inglise ja germaani filoloogiat. Ta on töötanud diplomaadina Iraagis, Elevandiluurannikul ja Kreekas. Aastatel 2005–2009 oli ta Saksamaa suursaadik Eestis. 2009 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
Somaali poolsaar

Somaali poolsaar ehk Aafrika Sarv on kolmnurkse kiilu kujuline poolsaar Aafrika mandri idaosas Adeni lahe ja India ookeani vahel. Poolsaart piiritletakse erinevalt. Kitsamas mõttes hõlmab see umbes 750 000 km2. Poolsaare rannikualad kuuluvad Somaaliale, keskosa (Ogaden) Etioopiale. Poolsaare ligikaudne läänepiir on Berbera ja Garacadi vaheline joon. Aafrika Sarvest kõneldes võidakse silmas pidada ka suuremat ala, mis hõlmab Etioopia, Eritrea, Djibouti ja Somaalia (sealhulgas faktiliselt iseseisvad Puntland ja Somaalimaa). Mõnikord arvatakse hulka isegi Sudaan ja Keenia (vahel osaliselt). Sarve tipus on 275 m kõrgune kalju Caseyri neem, mida mõnikord nimetatakse Aafrika mandri kõige idapoolsemaks punktiks. Sellest kaljust lõuna pool on Aafrika mandri idapoolseim punkt Xaafuuni neem (51°23' E). Tipu lähedal on Sokotra saared. Poolsaar asetseb Aafrika laamal. Somaali poolsaarel on mitmekesine reljeef, kuid domineerivad põhjaosa kurdpangasmäed (kuni 2408 m), mis lähevad üle India ookeani suunas astanguliselt madalamaks muutuvateks platoodeks. Poolsaarele ulatub Somaali kõrgustiku (900–2100 meetrit merepinnast) idaosa. Ainult poolsaare lõunaserval esineb madalikke. Poolsaart katavad savannid, kuivalembesed metsad ja kõrbetaimkate. Rannikul on poolkõrb. Madalikud on kuivad, hoolimata lähedusest ekvaatorile, sest troopilised mussoonid, mis toovad hooajalist vihma Sahelile ja Sudaanile, puhuvad läänest ja on Somaali poolsaarele jõudes juba tühjaks sadanud. Paljudes Somaalia piirkondades on vihm ainus veeallikas. Seevastu Etioopia lääne-ja keskosas ning Eritrea lõunaosas on mussoonvihmad rängad ja sademete hulk seal võib ületada 2000 mm aastas. Idarannikul esineb tugev süvaveekerge ja tuuled puhuvad piki rannikut, mistõttu mõnes sealses paigas on aastas sadanud ka kõigest 51 mm. Poolsaare lõunaosas domineerib Somaali kõrb. Punase mere rannik on üks kõige kuumemaid maailmas: selle keskmine õhutemperatuur on juulis 41 °C ja jaanuaris 32 °C. Mägedes on temperatuurid madalamad. Michael Hodd, "East Africa Handbook", 7. trükk, Passport Books 2002, lk 21 Encyclopædia Britannica, inc, Jacob E. Safra, "The New Encyclopædia Britannica", Encyclopædia Britannica 2002, lk 61 Somaali poolsaare satelliidipilt 5600x7200 px
Mootorsaag

Mootorsaag on tööriist puude langetamiseks, laasimiseks, järkamiseks ja puidu töötlemiseks puusepatöödel. Mootorsaage valmistatakse kahetaktilise bensiinimootoriga (mootori töömaht 30–120 cm3, 1–10 hj võimsusega) või elektrimootoriga mille tööpinge on üldjuhul 230 V. Elektrimootoriga kettsaagi nimetatakse sageli lihtsalt kettsaeks. Mootorsae tööorganiks on juhtplaadil, mida mõõdetakse tollides või sentimeetrites (pikkusega 30–150 cm), liikuv lõikehammastega saekett sammuga 0,325, 0,375 või 0,404 tolli. Keti lõikehammaste profiil on kasutusvaldkonniti erinev, samuti juhtplaat, mis võib olla pöörleva otsatähikuga või ilma. Esimene mootorsaega sarnanev vahend pärineb aastast 1830, selle leiutajaks oli saksa ortopeed Bernhard Heine. Ta leiutas selle aparaadi, et lõigata hõlpsamalt luid. Esimesed mehhaniseeritud mootorsaed pärinevad 19. sajandi lõpust ja esimesed kaasaskantavad mootorsaed 1920. aastatest. Esimesed masstootmisse jõudnud saed olid rasked ja kohmakad ning vajasid tavaliselt kahte operaatorit. Stihl, Husqvarna, Jonsered, Partner, Dolmar alias Makita, Solo, Echo, Emak alias Oleo-Mac, Shindaiwa, Tanaka, Stiga. Kahe mehe mootorsaag Bensiinimootoriga mootorsaag töös Mootorsae kett lähivaates saag metsandus palkmaja palkmööbel Mootorsae ajalugu Mootorsaag
Trimmer (tööriist)

Trimmer on elektrimootoriga või kahetaktilise bensiinimootoriga (20…65 cm3), pika ülekandevõlli otsas pöörleva lõikemehhanismiga, kantav tööriist peenvõsa, rohttaimede ja muru niitmiseks. Trimmeri lõikeorganiks on kas jõhv, lõikenuga või lõikeketas. Suurema mootori ning ketassaega trimmereid nimetatakse võsalõikuriteks. Nendega saab ka langetada kuni 15 cm jämedusi puid. Tuntumad brändid: Stihl Husqvarna Jonsered Partner Dolmar alias Makita Solo Echo Emak alias Oleo-Mac Shindaiwa Tanaka Stiga
Anthony Quinn

Anthony Quinn (Antonio Rudolfo Oaxaca Quinn; 21. aprill 1915 – 3. juuni 2001) oli mehhiko-iiri päritolu USA filminäitleja, kes on pälvinud kahel korral parima meeskõrvalosatäitja Oscari. Meeskõrvalosatäitja Oscarid on ta pälvinud filmide "Viva Zapata!" (1952) ja "Elujanu" (1956) eest. Aastal 1987 anti talle Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind. Anthony Quinni poeg Francesco Quinn oli samuti filminäitleja.
Pediküür

Pediküür (ladina keeles pedis 'jala', cura 'hool, hoolitsus') on jalgade, sealhulgas ka varbaküünte protseduur mille käigus tehakse jalad ja küüned korda. Sinna alla kuulub jalgade raspeldamine kas raspli või aparaadiga. Hoolduse käigus korrastatakse kannad, tallad ning muud sarvestunud kohad. Küüned lõigatakse sobivasse pikkusesse. Tehnikud eelistavad sirgeid aga äärtest ümaraid küüsi. Eelistatakse pediküür teenust koos küünelaki või geellakkimisega. Kas teadsid, Tänapäeval eelistatakse sõna pediküürile jalahooldus. Ravipediküüri ehk meditsiiniline pediküür ehk probleemsete jalgade hooldus. Ravipediküüris reeglina ei lakita küüsi vaid keskendutakse probleemsetele kohtadele. Esteetiline pediküür ehk ilupediküür ei ole oma nime poolest tuntud. Siin all mõeldakse mitte probleemsete jalgade hooldust. Spaapediküür - Sisaldab veeprotseduure. Teenuse alguses on kuni 10min jalavann, mis on rikastatud erinevate sooladega. Järgneb põhjalik algade ja küünte korrastamine. Vastavalt valitud teenusele kaetakse küüned kas küünelaki või geellakiga. Teenus lõpetatakse jalgade koorimise ja kerge massaažiga ning kreemitatakse. Klassikaline pediküür - Spaapediküürist eristab klassikat, et teenuse lõpus puudub jalgade koorimine. Kuiv pediküür aka kuiv aparaadipediküür - viiakse läbi alati aparaadiganing teenuse alguses ei tohi jalad saada märjaks seeläbi ei toimu jalavanni kuna muidu jalavann pehmendab nahka ja kalluse eemaldus on raskendatud. Varvaste geellakkimine - varvaste geellakk on nagu nimigi ütleb, ainult varvaste geellakkimine. Selles protseduuris ei tehta kandu ega jalgu korda. Maniküür
Pedikuloos

Pedikuloos ehk täitõbi on täide esinemine peas, kehal, riietel või kubemes. Pedikuloos võib esineda peaaegu kõigil soojaverelistel loomaliikidel (näiteks imetajatel ja lindudel), sh inimesel. Inimese puhul mõeldakse täitõve all mõnikord kitsamalt peatäitõbe (ladina keeles pediculosis capitis) ehk peatäide esinemist peas ja juustes. Peale selle eristatakse riidetäitõbe (pediculosis corporis) ja kubemetäitõbe (pediculosis pubis). Koduloomadest on pedikuloos kõige sagedasem veistel.
Pediaatria

Pediaatria (kr παῖς pais 'laps' + ἰατρός iatros 'arst, ravitseja') on lastehaigusi käsitlev arstiteaduse haru. Lastehaigustega tegelev arst on pediaater. Pediaatria haru on neonatoloogia, mis tegeleb vastsündinutega.
Roos

Roosideks nimetatakse roosõieliste sugukonda kibuvitsa perekonda (Rosa) kuuluvaid, looduslikult esinevatest kibuvitsaliikidest aretatud dekoratiivtaimi. Tavaliselt mõeldakse roosi all kibuvitsa kultuurteisendit või sorti. Roose kasvatatakse ilutaimena.[viide?] Rooside kroonlehtedest toodetakse roosiõli. Mitmed kultuursordid ei anna vilju, sest kroonlehtede tiheda paigutuse tõttu jäävad õied viljastumata. Roose paljundatakse sordipuhtuse säilimise nimel vegetatiivselt, kuid kuna eri liigid ja hübriidid ristuvad kergesti, siis uute sortide saamise eesmärgil ka generatiivselt.[viide?] Roosisorte on registreeritud umbes 25 000, need sordid on jaotatud umbes 50 sordirühma. Enim kasvatatakse 8000 – 10 000 roosisorti.[viide?] Looduslikud liigid Vanad roosid ehk ajaloolised sordid Modernsed sordid: Floribundroosid Polüantroosid Teehübriidroosid Väikesed põõsasroosid, sh pinnakatteroosid Põõsasroosid Roniroosid Miniatuurroosid e kääbusroosid[viide?] 1939. aastal pühendati esimene eestlasele aretatud roosisort president Konstantin Pätsile. Selle kreemikaskollaste õitega roosi nimeks pandi „Staatspräsident Päts“, sordi aretas Christoph Weigand Saksamaalt. 1968. aastal aretas tollane Eesti NSV Teaduste Akadeemia president Johan Eichfeld geraaniumpunaste õitega teehübriidroosi „Friedebert Tuglas“. Roosikasvataja Mart Ojasalu on oma roosisorte nimetanud tuntud eestlaste järgi. 1990. aastate lõpust pärineb kuldkollane „Mati“ ehk „Mati Nuude“, 1992. aastast merevaigukollane „Peaminister Savisaar“, 2007. aastast veripunaste rosettõitega põõsasroos „Marie Under“, 2008. aastast pühendatud tumeroosade õitega roos „Ilon“ ehk „Ilon Wikland“. 2021. aastal nimetati Anett Kontaveidi auks roosisort "Anett" (aretajad Mart ja Mari Ojasalu). rodoloogia Roosipeenrasse valitakse uusi sorte talvel. Kuulutaja, 27.02.2015 [https://jupiter.err.ee/1608431348/joulud-etvga "Jõulud ETVga", esmaeeter 24.12.2021. Reaalsete isikute järgi nimetatud roosisortide nimekiri Huvitavaid fakte rooside kohta
Amortisaator

Amortisaator on tõuke- või löögileevendi. Seade, mis vähendab tõuke ja löögijõudu ning sellest tulenevat vibratsiooni või õõtsumist. Autodel parandab amortisaator rataste haarduvust teekattega, misläbi paraneb ka auto juhitavus. Kodutehnikas kasutatakse aga amortisaatoreid näiteks pesumasinates, kus need aitavad leevendada trumlis suurel pöörlemisel tsentrifugaaljõust tekkivat vibratsiooni.
Amoraalsus

Amoraalsus ehk amoralism on kõlblusetus, moraalitavade eitus. Amoraalsuse vastand on moraalne.
Lapsus

Lapsus (ladina lapsus) ehk vääratus on kogemata tehtud viga ehk komistus ehk (tahtmatu) eksimus. Vääratuste indeksiaalsele sisule ja selle uurimisele pööras suurt tähelepanu Sigmund Freud. Inglise keelde on Freudi uurimustest jäänud ka üks konkreetne jälg: väljend keelevääratuste kohta "Freudian slip". Kõneldakse mitmest erinevast vääratusest: lapsus linguae – keelevääratus lapsus calami – sulevääratus lapsus clavis – trükivääratus lapsus manus – käevääratus lapsus memoriae – mäluaps EKI, lapsus
Maximinus Thrax

Maximinius Thrax (Imperator Caesar Caius Julius Verus Maximinius Augustus); sünninimi Caius Julius Maximinus; 172 – aprill 238) oli Vana-Rooma keiser veebruarist 235 kuni surmani, olles seega keiser kolm aastat. Ta hukati, kui ta oli 66-aastane. Tema nimi Thrax viitab, et ta oli Traakiast pärit. Ta olevat olnud nooruses karjane, hiljem astus sõjaväkke. Ta tegi sõjaväes karjääri ning ta valiti järgmiseks keisriks. Ta on esimene, kes sai reamehest keisriks. Oma valitsusajal püüdis ta sõduritele meele järele olla. Maximinus Thrax vihkas südamest intelligentseid inimesi ja see on üks põhjustest, miks ta ei käinud kordagi oma keisriks olemise ajal Roomas, olles selles osas esimene Rooma valitseja, kes pealinnas polnud viibinud. [viide?] Teda on kirjeldatud silmapaistvalt tugeva mehena. Ta hukati sõdurite poolt. Pärast teda oli Rooma impeeriumis segased ajad, kus keisrid vahetusid väga kiiresti ja neid oli impeeriumi piirkondades korraga mitmeid. Vseviov, David ja Soots, Terje (21.08.1996). "Maailmapilt: MAAILMAPILT. Ole tervitatud, imperaator! 16. Rooma keisrid 3. sajandil". ERR Arhiiv. Vaadatud 06.02.2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Dorsaalsus

Dorsaalsus on selgmine, selja poole jääv paiknemine. Sõna "dorsaalne" kasutatakse elundite ja nende osade topograafilis-anatoomilisel kirjeldamisel. ventraalsus
Haavand

Haavand on nekroosist tekkiv kattekoe defekt, mis võib ulatuda ka sügavamatesse kudedesse. Kõige sagedamini esinevad haavandid jalgade nahal või seedeelundite sisepinnal. Haav