laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Elisa staadion

Elisa staadion (soome keeles Elisa Stadion, endise nimega Hietalahden jalkapallostadion) on jalgpallistaadion, mis asub Vaasas Soomes. VPS kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks. Hietalahden jalkapallostadion VPSi lehel
Armastuse Ühendriigid

"Armastuse Ühendriigid" on 2016. aastal valminud Poola mängufilm. Filmi tegevus toimub Poolas 1990. aastal. Saabunud on uued ja vabamad ajad, kuid elu on hall ja tulevik ebaselge. Filmi peategelasteks on neli naist, kes kõik ei ole oma eluga rahul ja tahavad seda muuta, kuid ei ole selleks suutelised. Videolaenutuses töötav Agata on oma mehest tüdinenud ja tal on suhe katoliku preestriga. Koolidirektor Iza on oma õpilase isa armuke. Üksildane vanem vene keele õpetajanna Renata tahab tuttavaks saada oma naabrinaise Marzenaga. Iza õde Marzena töötab koolis kehalise kasvatuse ja tantsu õpetajana. Ta on neli aastat tagasi osalenud edukalt missivõistlusel ja tahaks alustada fotomodelli karjääri. Tuntud fotograaf, kes pealinnast kohale sõidab, uimastab ta ja kuritarvitab teda. Julia Kijowska – Agata Magdalena Cielecka – Iza Dorota Kolak – Renata Marta Nieradkiewicz – Marzena Tomasz Tyndyk – Adam Andrzej Chyra – Karol Łukasz Simlat – Jacek Marcin Czarnik – Robert Jędrzej Wielecki – Piotrek Julia Chętnicka – Wioletta Małgorzata Majerska – Małgosia Igor Bejnarowicz – Marek Zuzanna Bernat – Marysia Lech Łotocki – preester Andrzej 2016. aasta Berliini filmifestivalil võitis film parima stsenaariumi Hõbekaru. screendaily.com/news/berlin-winner-united-states-of-love-sold-to-uk-france/5100776.article
Otto I (Pfalz-Mosbach)

Otto I (24. august 1390 – 5. juuli 1461) oli Mosbachi pfaltskrahv aastatel 1410–1448 ja Mosbach-Neumarkti pfaltskrahv aastatel 1448–1461. Otto sündis 1390. aastal Mosbachis Saksa kuninga Ruprechti noorima pojana. Aastal 1410 pärast isa surma jaotati Pfalzi territooriumid tema nelja poja vahel; Otto sai territooriumi Mosbachi ja Eberbachi ümbruses. Ta tegi Mosbachi oma pealinnaks ja hakkas sinna uut residentsi ehitama. Otto sai Pfalzi kuurvürstkonna regendiks ja oma vennapoja Ludwig IV eestkostjaks pärast seda, kui tema vend Ludwig III tuli palverännakult Jeruusalemma tagasi raskelt haigena ja varsti pärast seda suri. Ta valitses regendina aastani 1442. Aastal 1448 päris ta poole hääbunud Pfalz-Neumarkti liini territooriumist ja ostis teise poole oma vennalt Stefanilt, ning ta rajas ka residentsi Neumarkti. Otto suri aastal 1461 Reichenbach am Regenis ja maeti benediktlaste Reichenbachi kloostrisse. Otto abiellus jaanuaris 1430 Baieri-Landshuti hertsogi Heinrich XVI tütre Johannaga ja nad said järgmised lapsed: Margarethe (2. märts 1432 - 14. september 1457) Amalie (22. veebruar 1433 - 5. detsember 1488) Otto (26. juuni 1435 - 8. juuni 1499) Ruprecht (25. november 1437 - 1. november 1465) Dorothea (24. august 1439 - 15. mai 1482) Albrecht (6. september 1440 - 20. august 1506) Anna (1441 - ?) Johann (1. august 1443 - 4. oktoober 1486) Barbara (juuli 1444 - ?)
Darja Švajger

Darja Švajger (sündinud 16. juunil 1965 Mariboris) on Sloveenia laulja. Švajger esindas Sloveeniat 1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Prisluhni mi" ning sai 84 punktiga seitsmenda koha. Teist korda esindas ta Sloveeniat 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "For a Thousand Years" ning tuli 50 punktiga 11. kohale.
Tanja Ribič

Tanja Ribič (sündinud 28. juunil 1968 Trbovljes) on Sloveenia laulja ja näitleja. Esindas Sloveeniat 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Zbudi se". Ta sai finaalkontserdil 60 punktiga 10. koha.
Otto II (Pfalz-Mosbach)

Otto II Mathematicus (26. juuni 1435 – 8. juuni 1499) oli aastatel 1461 kuni 1499 Mosbach-Neumarkti pfaltskrahv. Otto sündis aastal 1435 Mosbach-Neumarkti pfaltskrahvi Otto I vanima pojana. Ta oli oma isa järglane aastast 1461 ja veetis enamuse oma elust Neumarktis. Ta suutis lõpetada Wolfsteini vaidluse (samade õigustega loss ja linn Neumarkti vastas, mida valitsesid Wolfsteinid) pärast panditud lossi omandamist Neuschönenbergidelt. Otto II tundis ka suurt huvi astronoomia ja matemaatika vastu, mis andis talle lisanime "Mathematicus", ja ta rajas Neumarkti lossi observatooriumi. Aastal 1490 loobus ta Mosbach-Neumarkti aktiivsest valitsemisest ja andis selle üle Pfalzi kuurvürstile Philippile ning veetis oma ülejäänud elu teadusega tegeledes. Otto suri aastal 1499 Neumarktis lastetuna ja maeti Püha Maarja kirikusse. Mosbach-Neumarkt läks pärast tema surma Pfalzi kuurvürstkonnale.
Nele Siitam

Nele Siitam (kandnud ka nime Nele Parrest; sündinud 22. oktoobril 1978 Pärnus) on Eesti jurist, riigikohtunik. Nele Siitam astus avalikku teenistusse 2001. aastal, asudes Justiitsministeeriumis õigusloome osakonna avaliku õiguse talituse nõuniku ametikohale. 2004. aastal sai temast õiguskantsleri nõunik. 2005–2008 oli Nele Parrest õiguskantsleri kantseleis III osakonna juhataja. 16. septembril 2008 nimetati ta Riigikogu otsusega õiguskantsleri asetäitja-nõuniku ametikohale. 2005. aastal kaitses ta magistritöö teemal "Menetlus- ja vormivigade õiguslikud tagajärjed haldusmenetluses". 23. veebruaril 2016 nimetas Riigikogu Nele Parresti riigikohtunikuks alates 2. maist 2016. Otsuse poolt hääletas 52 Riigikogu liiget, vastu oli 9 ja erapooletuid 2. Ametivande andis ta 21. aprillil 2016. Ta on Riigikohtu halduskolleegiumi liige. Ta oli 2006–2010 Tallinna Tehnikaülikooli haldusõiguse lektor. Aprillis 2012 asus ta Tartu Ülikooli haldusõiguse lektoriks. 1986–1994 Pärnu 4. Keskkool 1994–1997 Pärnu Ühisgümnaasium (kuldmedal) 1997–2001 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, baccalaureus artium (cum laude) 2001–2005 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, magister iuris 2009–... Tartu Ülikool, õigusteaduskond, doktorantuur 01.07.2001–09.08.2004 Justiitsministeerium, nõunik 10.08.2004–30.04.2016 Õiguskantsleri Kantselei (2004–2005 nõunik; 2005–2008 III osakonna juhataja; 2008–2016 asetäitja-nõunik) 01.01.2007–31.12.2012 Euroopa Liidu Põhiõiguste Agentuur, haldusnõukogu liige 01.01.2008–07.04.2015 Vabariigi Valimiskomisjon, asendusliige 07.04.2015–30.04.2016 Vabariigi Valimiskomisjon, liige 01.01.2011–30.04.2016 avaliku teenistuse tippjuhtide valikukomisjoni liige 02.05.2016–... Riigikohtu halduskolleegiumi liige Avalike andmete põhjal kasutas ta nime Parrest hiljemalt 2004. aastast. Nime Siitam hakkas ta uuesti kasutama 2023. aasta augustist. Juridica International. CV: Parrest, Nele Elektrooniline Riigi Teataja. "Õiguskantsleri asetäitja-nõuniku ametisse nimetamine". Riigikogu otsus 16.09.2008. Avaldamismärge: RT I 2008, 42, 241. Elektrooniline Riigi Teataja. "Nele Parresti Riigikohtu liikmeks nimetamine". Riigikogu otsus 23.02.2016. Avaldamismärge: RT III, 26.02.2016, 3. XIII Riigikogu stenogramm, III istungjärk, 23. veebruar 2016, 7. päevakorrapunkt: "Riigikogu otsuse "Nele Parresti Riigikohtu liikmeks nimetamine" eelnõu (179 OE) esimene lugemine". XIII Riigikogu stenogramm, III istungjärk, 21. aprill 2016, 1. päevakorrapunkt: "Riigikohtu liikme Nele Parresti ametivanne". Nele Siitam Eesti Teadusinfosüsteemis
Merikilk

Merikilk (Saduria entomon ehk Mesidotea entomon) on liik vees elavaid kakandilisi. Merikilk on levinud Põhja-Jäämere ja Atlandi ookeani põhjaosa rannikuvees. Reliktina leidub merikilki ka Läänemeres, Kaspia meres ning mõnedes Põhja-Euroopa järvedes aladel, mis olid hilisjääajal kaetud meredega (näiteks Laadoga, Vänern ja Vättern). Võõrliigina on merikilk sisse toodud Musta merre. Merikilk on üks Läänemere suurimaid vähilaadseid. Isasloomad võivad kasvada 8 cm pikkuseks, emasloomad on väiksemad. Tema keha on lapik, ovaalne, halli või hallipruuni värvi. Merikilk toitub teistest väikestest selgrootutest põhjaloomadest (kirpvähilised, hulkharjasussid, surusääsklaste vastsed jms), aga ka liigikaaslastest ja surnud kaladest. Merikilk on tursa ja võldaslaste toiduks. Merikilk andmebaasis eElurikkus
Mango Paaver

Mango Paaver (22. mai 1923 Narva-Jõesuu – 14. aprill 1976) oli Võru ajakirjanik, kes joonistas vahel ka karikatuure. Maetud Võru kalmistule. 1946–1948 noorteajakirja Noorus peatoimetaja[viide?] 1959–1976 ajalehe Töörahva Elu toimetaja[viide?] Geni.com - Mango Paaver https://www.geni.com/people/Mango-Paaver/6000000019149642818 www.e-kultuur.ee - Suure Isamaasõja veteran Mango Paaver. Joonistus-karikatuur Mango Paaverilt 1967. a. "Ülemus kalal"., VK _ 1062:1 Ar 456:1, Võrumaa Muuseum
Kotka TP

Kotka TP (soome keeles Kotkan Työväen Palloilijat, KTP) on Soome jalgpalliklubi, mis tegutseb Kotkas. Klubi mängib 2017. aastal Kakkonenis (3. liigatase). Mestaruussarja/Veikkausliiga Võitja (2): 1951, 1952 3. koht (2): 1947, 1964 Suomen Cup Võitja (4): 1958, 1961, 1967, 1980 2. koht (3): 1966, 1968, 2000 Liigacup 2. koht (1): 1999 Ykkönen 2. koht (4): 1978, 1995, 1996, 1998 Kakkonen Võitja (2): 1977, 1993 2. koht (1): 1975 3. koht (3): 1974, 1976, 1991 Kolmonen Võitja (3): 2005, 2007, 2010 3. koht (3): 2002, 2004, 2006 FC KooTeePee (FC KTP) KTP ametlik koduleht Suomen Cup KTP fännide foorum
Valgeranna terviserada

Valgeranna terviserada on terviserada Valgeranna külas Pärnu maakonnas Pärnu linnas ning seda haldab sihtasutus Eesti Terviserajad. Terviseraja loomise Audru valda algatas 2011. aastal MTÜ Lindi Külaselts, kes kirjutas projekti lumerajamasina ja jäljelõikefreesi ostmiseks ning sai vastava toetuse PRIA-lt. Tartu Ülikooli Pärnu Kolledži tehtud uuringu põhjal soovis 64% küsitletutest, et uus terviserada oleks Valgerannas. Teine eelistatuim koht oli Audru park. Terviserada hakati looma 2012. aasta suvel ning see avati sama aasta sügisel. Raja loomisel oli abiks Pärnumaalt pärit suusataja Andrus Veerpalu, Audru vallavalitsuse töötaja Maris Moorits, Valgeranna Seikluspargi peremees Tõnu Valdur ja RMK metsnik Ahti Umbsaar. Valgeranna terviserada on avatud aasta läbi ning seal on märgitud maha 500-meetrine ning 1- ja 3-kilomeetrised ringid. Kaks lühemat ringi on pimedal ajal valgustatud. Talvel lükatakse piisava koguse loodusliku lume korral sisse kõikidele ringidele suusarajad. 2016. aasta suvel alustati kettagolfiklubi Hole In One kettagolfiraja ehitamist Valgeranna terviserajale. 18-rajaline kettagolfirada avati sama aasta sügisel. "Valgerand ootab peagi tervisesportlasi" Kodused Hääled, juuni 2012. "Valgeranna kettagolfirada ootab talgulisi" Pärnu Postimees, 22. august 2016 Valgeranna terviserada SA Eesti Terviserajad koduleht
Ellinoora

Ellinoora (kodanikunimega Anni Ellinoora Leikas; sündinud 26. jaanuaril 1994) on soome laulja-laulukirjutaja. 2016. aasta septembris ilmus tema debüütalbum "Villi Lapsi". Villi lapsi (2016) Sellainen mies (2013) Ei hävittävää (AEIOUAO) (2015) Minä elän (2015) Carrie (2015) Leijonakuningas (2016) Rakkauden kesä (2016) Elefantin paino (2016)
Adjunkt (keeleteadus)

Adjunkt on keeleteaduses vastupidi argumendile lause või osalause mittekohustuslik element. Näiteks sõna 'sööma' juurde peavad lauses olema nimetatud sööja ja söödu, kuid adjunktid võivad, aga ei pea tingimata seal juures olema. Nendeks on näiteks aeg, koht ja viis. Näitelauses Poiss sõi köögis aeglaselt putru on adjunktideks 'köögis' ja 'aeglaselt'. Paul R. Kroeger - Analyzing Grammar. An Introduction- lk 58
Li Andersson

Li Sigrid Andersson (sündinud 13. mail 1987 Turus) on Soome poliitik, erakonna Vasakliit esimees. Li Anderssoni vanemad on kunstnik Jan-Erik Andersson ja ajakirjanik Siv Skogman. 2010. aastal omandas ta Åbo Akademis riigiteaduste kandidaadi kraadi. 2010. aastal töötas ta organisatsioonis Civil Rights Defenders. 2011–2015 oli Andresson Vasakliidu noorteorganisatsiooni Vasemmistonuoret esimees. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta 47 599 häält, kuid valituks ei osutunud. 2015. aasta Soome parlamendivalimistel kogus Li Andersson 15 154 häält ja ta osutus valituks Eduskunda. 11. juunil 2016 valiti ta Vasakliidu esimeheks. 2019. aasta Soome parlamendivalimistel sai Li Andersson 24 542 häält. Selle tulemusega oli ta kogu riigi ulatuses Jussi Halla-aho järel teine. Alates 6. juunist 2019 kuni 17. detsembrini 2020 oli ta Soome haridusminister. Teist korda oli ta Soome haridusminister 29. juunist 2021 kuni 20. juunini 2023. 2024. aasta Soome presidendivalimistel kogus Li Anderson esimeses voorus 4,9% häältest ja teise vooru edasi ei pääsenud. 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta 247 604 häält ja osutus valituks. Ta sai 13,5% Soomes antud häältest. See on rekordiline Europarlamendi valimistel saadud häälte arv Soomes. Turus sai ta 23% häältest ja Helsingis 20%. Heikki Vento.Li Andersson: Sosiaalidemokraatit ovat hukassa – keskusta ottaa heidän roolinsa Suomen Kuvalehti, 18. juuli 2014 Li Andersson. Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä. Kansanedustajana 22.04.2015- Eduskunta Li Andersson.Vänsterförbundets riksdagsgrupp. Riksdagsledamot 22.04.2015- Riksdagen The Info List - Democratic Youth League Of Finland theinfolist.com Valitut ehdokkaat. Koko maa vaalit.fi Vasemmistoliiton uusi kansanedustaja Li Andersson keräsi Varsinais-Suomessa yli 15 000 euron äänisaaliin Iltasanomat, 19. aprill 2015 Paula Koskinen. Ääniharava Li Andersson aikoo vääntää kättä leikkauksista – "Olen aika huolestunut" yle.fi, 20. aprill 2015 Siina Ekberg. Li Andersson valittiin vasemmistoliiton puheenjohtajaksi Verkkouutiset, 11. juuni 2016 Li Anderssonista äänikuningatar – eduskuntaryhmään lisää nuoria naisia Kansan Uutiset, 14. aprill 2019 Rinteen hallitus nimitettiin Valtioneuvosto Opetusministeri vaihtuu torstaina – Li Anderssonin tilalle ensimmäisen kauden kansanedustaja MTV Uutiset, 15. detsember 2020 Li Andersson appointed as Minister of Education and Henna Sarkkinen as Minister of Social Affairs and Health Finnish Government, 29. juuli 2021 Tulospalvelu Presidentinvaalit 2024. Vaadatud 3. veebruaril 2024 He kahmivat eniten ääniä – Kakkossijalle yltänyt jäi kauas taakse Li Anderssonista Helsingin Sanomat, 9. juuni 2024. Vaadatud 10. juunil 2024
Gribskovi vald

Gribskovi vald (taani keeles Gribskov Kommune) on 2. järgu haldusüksus Taanis Pealinnapiirkonnas, mis moodustati 2007. aasta haldusreformiga Græsted-Gilleleje vallast ja Helsinge vallast. Asub Sjællandi põhjaosas. Aastal 2016 elas Gribskovi vallas 41 100 inimest ja valla pindala oli 279,47 km2. Valla keskus asub Helsinges. Suuremad asulad on veel Gilleleje ja Græsted. Gribskovi valla koduleht
Pask-In

Pask-In oli huumoriajakiri, mis ilmus septembrist 2004 kuni detsembrini 2005. Ajakirja andis välja Olliwood OÜ ja selle vastutav toimetaja oli Indrek Silver Einberg. Pask-In ilmus 1 kord kuus (igal kolmandal teisipäeval) 48-leheküljelisena ja trükiarvuga 10 000 eksemplari, kokku ilmus 18 numbrit. Ester "Just, Pask-In ja pask just in", Pärnu Postimees, 17. september 2004 "Homme ilmub kaks uut ajakirja: humoorikas Pask-in ja seltskonnaelu kajastav Just". Õhtuleht, 1. september 2004
Catherine Cortez Masto

Catherine Cortez Masto (sündinud 29. märtsil 1964 Las Vegases) on Ameerika Ühendriikide poliitik, Demokraatliku partei liige, Senati liige alates 3. jaanuarist 2017. Ta on hariduselt jurist ning töötas 2007–2015 Nevada osariigi peaprokurörina. Pärast seda kui senaator Harry Reid otsustas mitte kandideerida 2016. aasta Kongressi valimistel toetas ta kandidaadina Cortez Mastot. Cortez Masto võitis valimistel 47% häältest (520 658 häält). Tema konkurent vabariiklane Joe Heck sai 45% häältest.
Leevi Reinaru

Leevi Reinaru (sündinud 7. aprillil 1957 Rõuges Võru rajoonis) on eesti vaimulik, 2015–2019 Lääne praostkonna praost. Ta lõpetas 1975. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1976–1994 ja 2003–2007 Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti aseõpetajaks 6. septembril 1978 ja õpetaja õigused anti 2. detsembril 1994. Aastatel 1980–1982 teenis ta Nõukogude armees. 1978–1980 Avinurme õpetaja ja Tudulinna Rahu koguduse hooldajaõpetaja 1982–2022 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja, alates 2022 abiõpetaja 1983–2007 ja 2015–2022 Noarootsi Püha Katariina koguduse hooldajaõpetaja 1994–2006 Nõva Püha Olevi koguduse hooldajaõpetaja 1992–1995 Lääne praostkonna abipraosti kohusetäitja 1995–2015 abipraost 2015–2019 Lääne praostkonna praost 1992– EELK kirikukogu liige 1993–1997 ja 2002–2015 välissuhete nõukogu liige 1997–2001 revisjonikomisjoni liige 1997–2007 ning alates 2010 Misjonikeskuse juhataja 2010– misjonikomisjoni liige 2015– oikumeenia ja diasporaatöö komisjoni liige 2016– EELK esindaja eestikeelse kogudusetöö Soomes koostöökomisjonis Tema isa Karl Reinaru (1915–2003) oli Rannamõisa ja Randvere koguduse õpetaja; lell Rudolf Reinaru oli Püha, Rõuge ja Lakewoodi Püha Vaimu koguduse õpetaja ning USA Esimese praostkonna praost; teine lell Joosep Reinaru oli arstiteadlane ja epidemioloog. 2003 – EELK aukiri 2007 – EELK Teeneteristi III järk 2014 – EELK Teeneteristi II järk 2017 – EELK Kuldrist 2018 – EELK aasta vaimulik. 2023 Valgetähe V klassi teenetemärk Lääne praostkonna praostile Leevi Reinarule anti EELK kuldristi kandmise õigus, Eesti Kirik, 29.03.2017 "President annab tänavu 167 riiklikku teenetemärki". ERR. 6. veebruar 2023. Vaadatud 6. veebruar 2023. Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku vaimulike leksikon
Sulu hoiuala

Sulu hoiuala on hoiuala Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Hoiuala pindala on 254,2 ha. Hoiuala loodi selleks, et kaitsta lamminiitusid, puisniitusid, vanu loodusmetsi, samuti hariliku võldase ja püst-linalehiku elupaiku. Sulu hoiuala keskkonnaportaalis (vaadatud 02.01.2017) Sulu hoiuala keskkonnaportaalis
Sulustvere oja

Sulustvere oja on oja Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Oja pikkus on 10,5 km, valgla pindala 38,3 km². Oja suubub vasakult Umbusi jõkke. Sulustvere oja keskkonnaportaalis (vaadatud 02.01.2017) Sulustvere oja keskkonnaportaalis
Udria oja

Udria oja (ka Utria oja) on oja Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Oja on 7 km pikk, valgla pindala on 15,1 km². Oja suubub merre. Udria oja keskkonnaportaalis (vaadatud 02.01.2017) Udria oja keskkonnaportaalis
Vardja oja

Vardja oja on oja Harju maakonnas Kose vallas. Oja pikkus on 6,1 km ja valgla pindala 8,4 km². Oja suubub vasakult Pirita jõkke. Vardja oja keskkonnaportaalis (vaadatud 2.01.2017) Vardja oja keskkonnaportaalis
Kõrgessaare-Mudaste hoiuala

Kõrgessaare-Mudaste hoiuala on hoiuala Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Hoiuala kogupindala on 1232,4 ha, millest maismaa alla jääb 1009,9 ha. Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt rannaniite, alvareid, liigirikkaid madalsoid), samuti paljude kaitsealuste linnuliikide elupaikasid (nt sarvikpütt, hüüp, tõmmuvaeras). Kõrgessaare-Mudaste hoiuala keskkonnaportaalis (vaadatud 02.01.2017) Kõrgessaare-Mudaste hoiuala keskkonnaportaalis
Linnumängu hoiuala

Linnumängu hoiuala on hoiuala Rapla ja Järva maakonnas. Hoiuala kogupindala on 754,9 ha. Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt rabasid, vanasid loodusmetsi, siirdesoometsi). Linnumängu hoiuala keskkonnaportaalis (vaadatud 02.01.2017) Linnumängu hoiuala keskkonnaportaalis
Emajõe suudmeala hoiuala

Emajõe suudmeala hoiuala on hoiuala Tartu maakonnas. Hoiuala kogupindala on 11369,2 ha, millest siseveekogude alla jääb 11215,6 ha. Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmete linnuliikide elupaikasid (nt suur-laukhani, punapea-part, väikekoskel). Emajõe suudmeala hoiuala keskkonnaportaalis (vaadatud 02.01.2017) Emajõe suudmeala hoiuala keskkonnaportaalis
Nulltuletus

Nulltuletus ehk konversioon on nähtus, kus uus lekseem moodustatakse ilma liidet lisamata ja kasutatakse teise sõnaliigi vormide moodustamiseks sama tüve. Nimisõnatüve on võimalik kasutada tegusõna vormide moodustamiseks. Samamoodi on võimalik tegusõnatüvedest saada nimisõnatüve. Täpselt samasuguse tüvega käändsõna ja verbi tuletussuhe võib väljenduda kahte moodi: Käändsõnast on tuletatud verb kruvi > kruvima, puur > puurima, liim > liimima, saag > saagima, parkett > parkettima; hari:harja > harjama, julge > julgema, kuiv > kuivama Verbist on tuletatud käändsõna jooksma > jooks, mõjuma > mõju, kuluma > kulu, levima > levi, uskuma > usk, sundima > sund, kõndima > kõnd, röövima > rööv, jahtima > jaht Nulltuletust esinebki peamiselt verbide ja käändsõnade vahel. Eesti keelde on tulnud palju ühesuguse struktuuriga nimisõnu ja verbe inglise keelest: klikk ja klikkima, meil ja meilima, rokk ja rokkima, breik ja breikima. Kasik, Reet 2015. Sõnamoodustus. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Ehala, Martin 2001. Eesti keele struktuur: õpik gümnaasiumile. Tallinn: Künnimees.
Kaisma hoiuala

Kaisma hoiuala on hoiuala Pärnu ja Rapla maakonnas. Hoiuala kogupindala on 2581,3 ha. Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt vanasid loodusmetsi, rabasid, liigirikkaid madalsoid), samuti paljude kaitsealuste liikide elupaikasid (nt vingerjas, kaunis kuldking, must-toonekurg). Kaisma hoiuala keskkonnaportaalis (vaadatud 02.01.2017) Kaisma hoiuala keskkonnaportaalis
Nõlvassoo hoiuala

Nõlvassoo hoiuala on hoiuala Rapla maakonnas Kehtna vallas. Hoiuala kogupindala on 672,7 ha. Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta Nõlvassoos teatud elupaigatüüpe: huumustoitelisi järvi ja järvikuid, rabasid, rohunditerikkaid kuusikuid, soostuvaid ja soo-lehtmetsi ning siirdesoo- ja rabametsi. Nõlvassoo hoiuala keskkonnaportaalis (vaadatud 02.01.2017) Nõlvassoo hoiuala keskkonnaportaalis
1 Wall Street

1 Wall Street (varasemate nimedega Irving Trust Company Building ja Bank of New York Building ning BNY Mellon Building) on äripindadega kõrghoone New Yorgis Lower Manhattani ärikeskuses Wall Streeti ääres. Hoonel on 50 korrust ja see on 199,3 meetrit kõrge. Lubjakiviga kaetud hoone on ehitatud art déco stiilis ning see valmis aastatel 1929–1931. Selle projekteeris arhitektuuribüroo Voorhees, Gmelin & Walker. 1 Wall Street hoone kirjeldus ja pildid veebileheküljel www.nyc-architecture.com
Prangli hoiuala

Prangli hoiuala on hoiuala Harju maakonnas Viimsi vallas. Hoiuala võtab enda alla Prangli saare lääneosa ja Aksi lähiümbruse mereala ning selle kogupindala on 1118,9 ha. Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt karisid, väikesaari, rannaniite). Prangli maastikukaitseala Prangli hoiuala keskkonnaportaalis (vaadatud 02.01.2017) Prangli hoiuala keskkonnaportaalis
Tagamõisa hoiuala

Tagamõisa hoiuala on hoiuala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Hoiuala kogupindala on 7930 ha. Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt rannaniite, puisniite, puiskarjamaasid), samuti paljude kaitsealuste liikide elupaikasid (nt sõtkas, merikotkas, nõmmelõoke). Tagamõisa hoiuala keskkonnaportaalis (vaadatud 02.01.2017) Tagamõisa hoiuala keskkonnaportaalis
Chanin Building

Chanin Building on äripindadega kõrghoone New Yorgi linnas Manhattani ärikeskuses Midtownis aadressil 122 East 42nd Street. Hoonel on 56 korrust ja see on 197,8 meetrit kõrge. Telliste ja terrakotaga kaetud hoone on ehitatud art déco stiilis ning see valmis aastatel 1927–1929. Selle projekteeris arhitektuuribüroo Sloan & Robertson. Aastast 1978 on tegu New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni poolt kaitsealuseks mälestusmärgiks (New York City Landmark) kuulutatud ehitisega. Aastal 1980 kanti see Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (National Register of Historic Places) kui rahvuslik ajalooline mälestusmärk (National Historic Landmark). Chanin Building hoone kirjeldus ja pildid veebileheküljel www.nyc-architecture.com
Tõrasoo looduskaitseala

Tõrasoo looduskaitseala on looduskaitseala Rapla maakonnas. Hoiuala kogupindala on 3306,3 ha. Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt alvareid, sooalasid (sh Tõrasoo)). Tõrasoo looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 02.01.2017) Tõrasoo looduskaitseala keskkonnaportaalis
Mõisamõtsa looduskaitseala

Mõisamõtsa looduskaitseala on looduskaitseala Võru maakonnas Varstu ja Rõuge vallas. Hoiuala kogupindala on 224 ha. Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt vanu loodusmetsi), samuti mitme kaitsealuse liigi elupaiku. Mõisamõtsa looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 02.01.2017) Mõisamõtsa looduskaitseala keskkonnaportaalis