laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aŭtazavodskaja liin

Aŭtazavodskaja liin (vene keeles Автозаводская линия (Avtozavodskaja linija), valgevene Аўтазаводская лінія (transkribeerituna Avtazavodskaja linija)) on Minski metrooliin, mis on 2018. aasta seisuga 18,1 km pikk ja millel asub 14 peatust. Rongidel kulub liini ühest otsast teise sõitmiseks 27 minutit. Nagu peaaegu kõigis maailma metroodes, nii ka Minskis tähistatakse metrooliine eri värvidega. Minski metroo erines teistest NSV Liidu metroodest selle poolest, et esimene metrooliin ei olnud punane, vaid sinine. Teine liin ehk Aŭtazavodskaja liin on punane. Liini projekteerimist alustati 1980. aastatel. Ehitustööd algasid 1984. aastal ja esimene lõik sellest avati 1990. aastal. Algselt algas see Frunzienskaja metroojaamast ja lõppes Traktarny zavodi metroojaamas. Pieršamajskaja metroojaam avati ehitustehnilistel põhjustel järgmisel aastal. Liin on üldiselt loode-kagusuunaline. Seda teenindavatel rongidel on viis vagunit. 1986. aastal pikendati liini Puškinskaja metroojaamani. 1997. aastal avati Aŭtazavodskaja metroojaamani viiv lõik. Tee Mahiloŭskaja metroojaamani valmis 2001. aastal ja seni viimase valminud lõiguna avati 2005. aastal tee Kamiennaja Horka metroojaamani. 2003. aastal avati Mahiloŭskaja metroojaama juures liini teenindav depoo. http://metropoliten.by/information/schedule/
Jaan Poska Mälestusfond

Jaan Poska Mälestusfond on Eesti sihtasutus, mille eesmärk on jäädvustada Eesti riigimehe Jaan Poskaga seonduv ja korraldada tema mälestamisega seotud objektide hooldamine. Sihtasutuse asutasid 2001 Peeter Järvelaid, Enn Sarap, Matti Päts, Johannes Kert, Ott Arder, Jaan Arder, Tarmo-Andre Elvisto ja Peedu Ojamaa. 2008 avati sihtasutuse ettevõttel Jaan Poska muuseum. https://jaanposka.ee/fond/ (vaadatud 08.11.2018) http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=592 (vaadatud 10.07.2013) Koduleht
Liikumispuudega Laste Toetusfond

Liikumispuudega Laste Toetusfond on Eesti fond, mis toetab liikumispuudega lapsi. Aastatel 2009–2016 oli fond iseseisev, õiguslikult sihtasutus[viide?]. Seejärel läks see fond sihtasutuse Lapsepuue alluvusse[viide?]. Fondi asutaja ja juht on Sirli Jassov. 2010. aastal pälvis fond Aadu Luukase missioonipreemia. https://lapsepuue.ee/wp-content/uploads/2016/08/lapsepuue_lisaleht.pdf (vaadatud 08.11.2018) Fondist Sihtasutuse Lapsepuue kodulehel
Peterburi Jaani Kiriku Fond

Peterburi Jaani Kiriku Fond on Eesti mittetulundusühing, mis on muu hulgas toetanud Peterburi Jaani kiriku taastamist. Fond on toetanud ka Peterburi Teataja ilmumist. Fondi esimees on Jüri Trei. Fond asutati 20. detsembril 1999. https://vikerraadio.err.ee/799596/eesti-lugu-peterburi-jaani-kirik (vaadatud 08.11.2018) https://web.archive.org/web/20181110093232/http://eesti.spb.ru/et/peterburi-eesti-evangeelne-luterlik-jaani-kogudus.html (vaadatud 08.11.2018)
Rahvamajanduse elustamise fond

Rahvamajanduse elustamise fond oli Eesti majandusministeeriumi juures tegutsenud fond, mille kaudu toetati majandustegevust. Fond asutati 1935. Fondi tegevus toimus "Rahvamajanduse elustamise fondi seaduse" alusel. Rahvamajanduse elustamise fondi seadus, Riigi Teataja, nr. 32, 1 aprill 1935 Rahvamajanduse elustamise fondi seadus, Riigi Teataja, nr. 32, 1 aprill 1935
Koolimajade ehitusfond

Koolimajade ehitusfond oli Eesti fond, mis andis kohalikele omavalitsustele soodsat laenu koolimajade ehitamiseks. Fond asutati 1922. Fondi tegevus toimus "Koolimajade ehitusfondi seaduse" alusel. http://www.tnp.ee/ajaleht/ajaleht-raamat-nr-58/mahukas-pildialbum-eesti-koolimajadest/ (vaadatud 08.11.2018)
Rotalia Fond

Rotalia Fond on korporatsioon Rotaliaga seotud fond, õiguslikult sihtasutus. Fondi eesmärk on muu hulgas toetada korporatsiooni Rotalia tegevusi, samuti toetada stipendiumite abil üliõpilasi. Fondi asutas 2007 Rotalia Vilistlaskogu. Fondi ajalugu ulatub aga aastasse 2002, kui Rotalia Vilistlaskogu juurde asutati Rotalia arengufond. Iseseisev sihtasutus otsustati luua, kui sihtkapitali maht oli ületanud 2 miljonit krooni. Sihtasutuse eesmärgid: Korporatsioon Rotalia kodukorras sätestatud eesmärkide teostamise majanduslik toetamine. Stipendiumifondide loomine ning stipendiumide maksmine üliõpilastele. Ühiskondlike organisatsioonide loova ja ühiskondliku tegevuse toetamine kultuuri, hariduse, teaduse ja avaliku elu valdkondades. Sihtasutust juhib kümneliikmeline nõukogu, kus on esindajad kõigist Rotalia koondistest. Sihtasutuse igapäevast tööd korraldab kolmeliikmeline juhatus. Peamised fondi toetajad on Kaarel (Karl) Martin, Taimo Leete, Rein Grabbi, Karl Laantee, Gunnar Hiis ja Ernst Hiis ja paljud teised.. 2018. aastal sõlmitud koostöölepingu põhjal koordineerib Rotalia Fond igal aastal välja antavaid Rotalia Foundationi stipendiumeid. https://web.archive.org/web/20181110100319/https://www.rotalia.ee/et/fondid/sihtasutus.html (vaadatud 08.11.2018) "Toetajate nimekiri ning elulood Rotalia Fondi veebilehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2020. "Rotalia Foundationist". Fondist korporatsioon Rotalia kodulehel
TTÜ Arengufond

TTÜ Arengufond on Tallinna Tehnikaülikooliga (TTÜ) seotud fond, õiguslikult sihtasutus. Fondi eesmärk on "koguda ja vahendada toetusi Tallinna Tehnikaülikoolile ning kaasata Eesti ettevõtjaid koostöösse Tehnikaülikooliga". Fond asutati 1998. See fond on samanimelise fondi (asutatud 1991) õigusjärglane. https://www.ttu.ee/ulikool/ulikooli-kontaktid/seotud-organisatsioonid/sihtasutus-ttu-arengufond/ (vaadatud 08.11.2018) Fondist TTÜ kodulehel
Groblershoop

Groblershoop on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas, !Kheisi valla keskus. Groblershoop on asutatud 1936. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Groblershoopi elanikest värvilisi 85,14%, mustanahalisi aafriklasi 8,99%, valgeid 4,19%, India või Aasia päritolu inimesi 0,91% ja teisi 0,79%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,34% inimesi, koosa keelt 1,65%, tsvana keelt 1,42% ja inglise keelt 0,95%. Groblershoop Northern Cape Info https://census2011.adrianfrith.com/place/380005
Vabaühenduste Fond

Vabaühenduste Fond (lühendatult VÜF; inglise Funds for Non-governmental Organisations) on Euroopa Majanduspiirkonna ja Norra toetusi välja jagav fond. Toetusi antakse vabaühendustele. Fondi eesmärk on toetuste kaudu edendada kodanikuühiskonna arengut, sotsiaalset õiglust, demokraatiat ja säästva arengut. Eestis on toetuste korraldajaks määratud Avatud Eesti Fond. https://web.archive.org/web/20181110123104/https://eeagrants.fin.ee/et/vaba%C3%BChenduste-fond (vaadatud 08.11.2018) Fondist Avatud Eesti Fondi kodulehel
Tērvete (ajalooline piirkond)

Tērvete või Tērvetene (ladina keeles Thervetene, saksa keeles Terwetein) oli semgalite muinasmaakond Lielupe jõgikonna alal. Ala keskus oli Tērvete muinaslinnus, maakonna aladele jäi ka Svētkalns. Henriku Liivimaa kroonika järgi oli sajandi alguses seal valitsejaks Vesthard. Aastal 1254 määrati maakonna alad Liivi ordule, kes määras sinna ka oma foogti. Aastal 1259 tõusid Zemgale maad, nende seas ka Tērvete, ordu vastu üles. Edasistest sündmustest jutustab Liivimaa vanem riimkroonika. Selle kohaselt piirasid Liivi ordu väed 1259./1260. aasta talvel edutult linnust ja sinna varjunud ordu võimu vastu üles tõusnud semgaleid. Kaitsjaid juhtis väepealik nimega Šabis. Järgmisel, 1270. aasta piiramisel õnnestus neil linnus vallutada. Sel ajal kuulus linnus arvatavasti semgali ülikule Nameisisele. Nüüd tegi ordu sellest oma tugipunkti ja ehitas olemasolevaid linnuse kindlustusi võimsamaks. 1279. aastal puhkes ordule kaotusega lõppenud Aizkraukle lahingu järel uus semgalite ülestõus, mille esimene aktsioon oli Tērvete linnuse vallutamine Nameisise juhitud vägede poolt. 1281. aastal piiras Tērvetet orduvägi ja seal olnud semgalid nõustusid taas ordu ülemvõimu tunnistama. Linnust aga ei vallutatud ja see jäi endiselt semgalite valdusse. 1286. aastal rajas ordu otse Tērvete linnuse vastu Svētkalnsi linnuse. Seda asusid ründama žemaidid ja kohalikud semgalid, kuid kui edu ei saavutatud, siis otsustasid nad Tērvete linnuse maha põletada ja teise ülestõusu keskusse, Rakte linnusesse, taanduda. Upmale Silene Dobele Dobene Spārnene Žagare Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Peatükk XXIII 4, lk 195 Liivimaa vanem riimkroonika. Tõlkinud ja kommenteerinud Urmas Eelmäe, teaduslikult toimetanud Enn Tarvel. 2003. Värsid 5306–5408, lk 97–99 Liivimaa vanem riimkroonika, 8006–8030, lk 137 Liivimaa vanem riimkroonika, kommentaar (8662), lk 223 "pilis.lv, Tērvetes pilskalns". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. november 2014. Vaadatud 10. novembril 2018. Liivimaa vanem riimkroonika, 8622–8761, lk 146–148 Liivimaa vanem riimkroonika, 9543–9648, lk 160–161 Liivimaa vanem riimkroonika, 9905–10128, lk 165–168
Slovaki maagimäestik

Slovaki maagimäestik (slovaki keeles Slovenské rudohorie) on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest. Mäestiku kõrgeim tipp on Stolica (1476 m). Varem oli see tähtis kaevanduspiirkond. Tänapäeval jäävad sinna Muránska planina, Slovaki karsti ja Slovaki Paradiisi rahvuspargid. Mäestiku lõunanõlvadel kasvavad valdavalt tammikud ja pöögimetsad, põhjanõlvadel domineerivad okaspuud. Väike mäestiku lõunapoolsem osa (Aggteleki karst) jääb Ungari territooriumile. Slovaki keskmäestiku territoorium jaguneb omakorda mitmeks väiksemaks mäestikuks. Mäestikus eristatakse järgmisi maastikurajoone: Vepori mäestik Stolica mäestik Voloveci mäestik Čierna hora Revúca kõrgustik Slovaki karst Spiši-Gemeri karst Aggteleki karst Rožňava nõgu Piirkonda on liigitatud erinevalt. Aastal 1965 jagati mäestik Spiši maagimäestikuks, Gemeri maagimäestikuks, Vepori maagimäestikuks ja Lõuna-Slovaki karstiks. Poola geograaf Jerzy Kondracki liigitab mäestiku piirkondi järgmiselt: Vepori maagimäestik, Spiši maagimäestik, Gemeri maagimäestik, Slovaki paradiis ja Slovaki-Ungari karst. Slovaki keskmäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega: põhjas Fatra-Tatra piirkonna mägede ning Podhale-Magura piirkonnaga; lõunas ja idas Lučeneci-Košice alanguga; läänes Slovaki keskmäestikuga. Mäestik koosneb valdavalt kristalsetest kiltadest ja graniidist. Selle äärealadele ulatuvad maakide sooned. Mäestik oli XIV sajandil tähtis kaevanduspiirkond, toona kandis see nime Ungari maagimäestik. Seal on kaevandatud rauda ja vaske, aga ka kulda ja elavhõbedat. Sealsed settekivimid tekkisid enamasti Paleosoikumi alguses ja selle eel. Karboni ajastul moodustusid sealsed graniidist intrusioonid. Sealsed lubjakivid moodustusid valdavalt mesosoikumis. Mäestiku lääneosas on jälgi ka neogeeni vulkanismist. Mazúr, E., Lukniš, M. 1986: Geomorfologické členenie SSR a ČSSR. Časť Slovensko. Slovenská kartografia, Bratislava Slovenský národopis: časopis Slovenskej akadémie vied, XIII, 1965, lk. 225 Jerzy Kondracki Fizycznogeograficzna regionalizacja Czech, Słowacji, Węgier i Rumunii w układzie dziesiętnym, "Przegląd Geograficzny", kd LXVIII, z 3-4, 1996, lk. 457-466 Eurföldr: Nemerkényi–Móga: Gábris Gyula – Horváth Erzsébet – Horváth Gergely – Kéri András – Móga János – Nagy Balázs – Nemerkényi Antal – Pavlics Károlyné – Simon Dénes, Telbisz Tamás: Európa regionális földrajza - természetföldrajz. ELTE Eötvös Kiadó (2014)
Chuck (seriaal)

"Chuck" on Ameerika Ühendriikide komöödiasari, mida hakati 24. septembrist 2007 näitama Ameerika telekanalil NBC. Eestis on seriaali näidanud Kanal 2. Sarja peategelaseks on arvutinohikust Chuck Bartowski (Zachary Levi), kelle ajju satuvad USA valitsuse kõige delikaatsemad saladused. Zachary Levi – Charles "Chuck" Bartowski Yvonne Strahovski – Sarah Walker Adam Baldwin – John Casey Joshua Gomez – Morgan Grimes Matthew Bomer – Bryce Larkin "Chuck". Kanal2. Vaadatud 10. november 2018. "Chuck". Filmiveeb. Vaadatud 10. november 2018. Chuck andmekogus IMDb (inglise)
FM

FM või Fm võib tähendada järgmist: FM ehk sagedusmodulatsioon FM-raadioringhääling on sagedusmodulatsiooni kasutav raadioringhääling. Fm on fermiumi tähis .fm on Mikroneesia tippdomeen. ...
PD-50

Ujuvdokk-50 (vene keeles плавучий док-50, lühend ПД-50) oli 1979. aastal NSV Liidu sõjamerelaevastiku tellimusel Götaverkeni laevatehases (läks pankrotti 1989. aastal) Hisingeni saarel Göteborgis valminud ujuvdokk (projekt 7454). 2018. aasta novembrist alates on dokk talitlusrikke tõttu Murmanski lähedal Koola lahes umbes 50 meetri sügavusel vee all. Eckel, Mike (10. november 2018). "For Russia's Navy, A Damaged Aircraft Carrier Is Bad Enough. A Sunken Dry Dock Is Even Worse" (inglise). Vabadusraadio. Vaadatud 10.11.2018. Gallagher, Sean (30. oktoober 2018). "Russia's only aircraft carrier damaged as its floating dry dock sinks". Ars Technica (inglise). Vaadatud 10.11.2018. Due to interruptions in the supply of electric power to the PD-50, the floating dock dived out in an off-design mode. ""Звездочка" продолжит ремонт "Адмирала Кузнецова" в соответствии с графиком" [Zvezdochka Ship Repair Center will continue to repair "Admiral Kuznetsov" as scheduled] (vene). Interfax. 30. oktoober 2018. Vaadatud 10.11.2018. ЧП с плавучим доком ПД-50 (принадлежит 82-му судоремонтному заводу) "Massive Floating Dock Sinks, Damaging Russia's Only Aircraft Carrier". themoscowtimes.com (inglise). 30. oktoober 2018. Vaadatud 10.11.2018.  PD-50 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
81 (bussiliin)

81 oli ajutine Tallinna bussilliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Reisisadama A-terminali-Kakumäe sadam. Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimus merepäevade ajal. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. jaanuar 2019. Vaadatud 1. jaanuaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
191 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 194 eKr | 193 eKr | 192 eKr | 191 eKr | 190 eKr | 189 eKr | 188 eKr | ► | ►► 191. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXIII (563). Roomas kohandati kalender aastaaegadega seadusega Lex Acilia de Intercalando. Roomas Palatinuse künkal avati Magna Materi tempel. ... ...
Hilja Treuberg

Hilja Treuberg (sünninimi Hilja Rannala; 24. detsember 1931 Tallinn – 5. september 2021 Pärnu) oli eesti kultuuritegelane. Aastatel 1970–1988 oli ta Pärnu Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee kultuuriosakonna juhataja. 2004. aastast oli ta Pärnu linnakodaniku maja perenaine. 1973 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1980 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 1984 Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu aukiri 1985 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1997 Pärnu vapimärk (kultuuri edendaja ja talletaja) 2007 Johann Voldemar Jannseni nimeline auhind 2015 Eesti Kultuurkapitali Pärnumaa ekspertgrupi kultuuri ja spordi valdkonna elutööpreemia ""Hilja Treuberg ei olnud stereotüüpiline virisev vanainimene"". Pärnu Postimees. 07.09.2021. Vaadatud 17.12.2021.
192 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 195 eKr | 194 eKr | 193 eKr | 192 eKr | 191 eKr | 190 eKr | 189 eKr | ► | ►► 192. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXII (562). Seleukiidide riigi valitseja Antiochos III tungimisega Kreekasse algas Rooma-Süüria sõda. ... Nabis, Sparta kuningas
Chuck

Chuck on mehenimi või Charles'i hüüdnimi. See võib tähendada: Chuck, USA komöödiasari "Chuck", Kanada rokkansambli Sum 41 stuudioalbum "Chuck", Chuck Berry stuudioalbum Chuck Berry Chuck Norris Chuck Comeau Chuck Schumer Chuck Palahniuk Chuck McCann Chuck Jones Chuck Schuldiner ...
Aurora Tippe

Aurora Tippe (23. jaanuar 1913 Stockholm Rootsi – 2. jaanuar 1999 Eesti) oli eesti keraamik. Aurora Tippe sündis 1913. aastal Stockholmis, tema isa oli rootslane, ema eestlane. Aasta pärast asus perekond Peterburi, kus varsti järgnenud Veebruarirevolutsioonisündmuste käigus perekond lagunes ja isa pöördus tagasi Rootsi. 17-aastaselt astus Aurora Tippe Leningradis režissööriabi kursustele, mille ka lõpetas ja töötas järgnenud seitse aastat kinostuudios Sovetskaja Beloruss. Teise maailmasõja esimesed aastad elas ta Leningradi blokaadis ning osales samas kunstiteoste evakueerimisel Vene Muuseumist ja Ermitaažist. Aastatel 1943–1949 õppis Aurora Tippe Moskva Tarbe- ja Dekoratiivkunsti Instituudis. Seejärel kutsuti ta tööle Eestisse Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi juurde, kus ta 1949. aastal valiti keraamikakateedri õppejõuks. Ta oli energiline õpetaja, kelle eestvõttel käidi praktikal Leningradis ajalooliste kunstitraditsioonidega Lomonossovi-nimelises portselanitehases. 1953. aastast oli Aurora Tippe Eesti NSV Kunstnike Liidu liige, 1963. aastast vabakutseline kunstnik. Teda iseloomustab omapärane pehmejooneline käekiri. Loobudes edaspidi täielikult dekoorist, väljendas ta end ainult vormi kaudu. Oma teostest suurema osa modelleeris Aurora Tippe käsitsi. Tema õõnesvormid on lopsakad, liigendamata siluetiga, kompaktsed, sageli ebasümmeetrilised kõrgkuumuse dekoratiiv- ja tarbenõud, pisiplastikas sai lemmikteemaks naisakt. Loomingulist inspiratsiooni ammutas Aurora Tippe vabast loodusest. Tema teoseid on Tallinnas Tarbekunsti-, Linna- ja Ajaloomuuseumi kogudes. Aurora Tippe teoseid on eksponeeritud peaaegu kõigil Eesti tarbekunstinäitustel nii kodu- kui ka välismaal ligi 140 korral. 1962. aastal Prahas toimunud rahvusvahelisel keraamikanäitusel tunnustati Aurora Tippet kuldmedaliga , Moskvas 1961. aastal näitusel "Kunst ja kodu" diplomiga. Eesti keraamika Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi keraamika ja portselanikogu Jutta Matvei. Keraamika, mu arm. 2004. lk 47 – 49. Leo Rohlin. Eesti keraamika ajast aega. 2007. lk 41. Leo Rohlin. Keraamika käsiraamat. 2012. lk 119 https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=sirp19990108.1.20 Aurora Tippe loomingu näiteid. Teosed kuuluvad Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi kogusse ning fotode allikas on muuseum. Juuresolevad pildid pärinevad raamatust "Eesti keraamika ajast aega", 2007, Leo Rohlin, lk 114.
Aurora (eesnimi)

Aurora on naisenimi. Aurora on rooma koidujumalanna. Pärast 1917. aastat (eriti Venemaal) on eesnime Aurora pandud ka samanimelise Vene kergeristleja järgi. Eestis oli 2018. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Aurora 44 naisel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Aurora 68 naisel. Aurora oli populaarsuselt 953. naisenimi Eestis. Aurora oli keskmiselt 8 aasta vanune (mediaanvanus oli 3). Aurora Aksnes (sündinud 1996), norra laulja-laulukirjutaja ja muusikaprodutsent Aurora Lacasa (sündinud 1947), hispaania päritolu saksa laulja Aurora Semper (1899–1982), eesti muusikakriitik ja -pedagoog Aurora Tippe (1913–1999), eesti keraamik Aurora Voites (1903–2005), eesti pikaealine õpetaja "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2020. Vaadatud 27. veebruaril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Wettberg

Wettberg (varem Wedberghe, Watberge, Wetberch, Wedberg) oli Alam-Saksimaalt pärit aadlisuguvõsa. Peter Wetberg (suri 1491), Saare-Lääne piiskop Georg Wetberg, Saare-Lääne toompraost Johann Wetberg (suri pärast 1543), Saare-Lääne toomdekaan ja piiskopikandidaat Bruno Wedberg (suri pärast 1516), Tallinna toomhärra Otto von Wettberg (suri 1699), Saaremaa maanõunik Johann Heinrich von Wettberg (suri enne 1733), Saaremaa maanõunik Eestimaa: Angerja (Angern) (1455−u 1589) Kuramaa: Aizputes Padure (Paddern-Hasenpoth) (XVIII sajandil, pandivaldus), Aizviķi (Groß-Aiswicken) (XVIII sajandil, pandivaldus), Briņķi (Groß-Altdorf) (1761−1846, a-st 1815 fideikomiss), Droga (Groß-Drogen) (1793−1806), Dubeņi (Dubbenhof) (XVIII sajandil, pandivaldus), Ērkuļi (Erkuln) (XVIII sajandil, pandivaldus), Galtene (Galten) (1653−?, pandivaldus), Jātele (Jahteln) (XVIII sajandil, pandivaldus), Krūsāte (Krussaten) (1793−1806), Kūrmale (Kurmahlen) (1653−? pandi-, ?−1687 pärusvaldus), Lekši (Lexten) (oli 1740, pandivaldus), Lielīvande (Groß-Iwanden) (1637−?, pandivaldus), Maņģene (Mangen) (XVIII sajandil, pandivaldus), Mazlāņi (Klein-Lahnen) (enne 1763−1806), Mazvarmsāta (Klein-Wormsahten) (enne 1786−1846, a-st 1815 fideikomiss), Mūrnieki (Klein-Niekratzen) (1792−1846, a-st 1815 fideikomiss), Ošleja (Oschley) (1699−?, pandivaldus), Stūri (Sturhof) (XVIII sajandil, pandivaldus), Todaiži (Todaischen) (pärast 1686−?), Valgumi (Walgam) (1699−?, pandivaldus), Vitenberģi (Wittenbeck) (1653−?, pandivaldus) Saaremaa: Kangruselja (Kangern) (enne 1560−1678), Lõo (Leo) (XVI sajandi algus−1678), Paaste (Pawast) (kuni 1604), Parasmetsa (Parrasmetz) (u 1630−XVIII sajand), Pähkla (Pechel) (alates 1492), Sandla (Sandel) (1482−1501), Turja (Turja) (alates 1604) Muhu kirikus olevale Raschky poolt signeeritud samasuguses teostuslaadis kantsliga. 4. mail 1716 koostatud inventaariumis on kantsli kinkijatena 1638.a. nimetatud maanõunik Johann Berg, Claus Harjen ja maanõunik Otto Wettberg, register.muinas.ee Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 627-636 [1]. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XVI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2005. Lk 138-139. Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust Wettbergi suguvõsa Alam-Saksimaa liini genealoogia#1 Wettbergi suguvõsa Alam-Saksimaa liini genealoogia#2
Rahvusvaheline Võrkpalliföderatsioon

Rahvusvaheline Võrkpalliföderatsioon (prantsuse keeles Fédération Internationale de Volleyball, lühendatult FIVB) on rahvusvaheline spordialaliit, mis korraldab võrkpalliga seotut kogu maailmas. Föderatsioon asutati aprillis 1947 Prantsusmaal. Koduleht
FIBA

FIBA (prantsuse keeles Fédération Internationale de Basketball; Rahvusvaheline Korvpalliliit) on rahvusvaheline spordialaliit, mis korraldab korvpalliga seotut kogu maailmas. Föderatsioon asutati 18. juunil 1932 Genfis. 2018. aasta oktoobri seisuga on FIBA liikmeid 213. Koduleht
Rahvusvaheline Käsipalliföderatsioon

Rahvusvaheline Käsipalliföderatsioon (inglise keeles International Handball Federation; lühend IHF) on rahvusvaheline spordialaliit, mis korraldab käsipalliga seotut kogu maailmas. Föderatsioon asutati 11. juulil 1946 Kopenhaagenis. Koduleht
Rahvusvaheline Jäähokiföderatsioon

Rahvusvaheline Jäähokiföderatsioon (inglise keeles International Ice Hockey Federation; lühend IIHF) on rahvusvaheline spordialaliit, mis korraldab jäähokiga seotut kogu maailmas. Föderatsioon asutati 15. mail 1908 Pariisis nimega Ligue International de Hockey sur Glace (LIHG). Koduleht
Raadiomõõtmised

Raadiomõõtmised on raadiotehnilised mõõtmised raadiosageduste alas. Tüüpilised raadiomõõtmiste alaliigid on alljärgnevad. Elektromagnetvälja tugevuse mõõtmine. Antenni võimenduse ja karakteristikute (suuna-, sagedus- jm. karakteristikud) mõõtmine. Signaali spektrianalüüs. Vastuvõtja tundlikkuse mõõtmine. Vastuvõtja selektiivsuse mõõtmine. Intermodulatsiooniteguri mõõtmine. AVR toimimiskarakteristiku/-ulatuse mõõtmine. Saatja parameetrite mõõtmine. jm. Suurem osa raadiomõõtmisteks kasutatavaid mõõtevahendeid on elektroonsed seadmed, kuid on ka passiivseid mõõtevahendeid nagu näiteks mõõteantennid.