laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rapiküla

Rapiküla on Kuressaare linnaosa. Rapiküla kujunes välja kunagise Tori abaja (tinglikult võib piiriks pidada praegust Töö tänavat) ja Sõrve turu vahele, hõlmates algselt Suur-Sadama, Väike-Sadama, Suur-Põllu ja Väike-Põllu tänavad. Hiljem, maapinna kerkimise ja Põduste luha kuivendamise tulemusena on linnajagu laienenud lääne poole (osa Aia ja Ravila tänavast ja Kastani tänav). Linnaosa võlgneb oma nime eest tänu tõenäoliselt 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi esimese poole lehmapidajatele. Rapikülast põhja poole jääb Veneküla, lõunasse Tori linnajagu.
Tallinn pimeduses

"Tallinn pimeduses" on 1993. aasta Eesti-Soome-USA koostöös valminud poliitiline põnevik, mille režissöör on Ilkka Järvi-Laturi. Film esilinastus Toronto Filmifestivalil 12. septembril 1993. Tallinnas esilinastus film Coca-Cola Plazas 8. veebruaril 2008. Elina Aasa – viiulimängija Milēna Gulbe – Maria Tõnu Kark – Koni Jüri Järvet – Anton Ain Lutsepp – Ernst Kristel Kärner – statist Kadri Kilvet – põetaja Enn Klooren – Mihhail Peeter Oja – Dimitri Ulvi Kreitsmann – põetaja Väino Laes – Andres Kristel Leesmend – ärinaine Anna-Liisa Lehtimetsä – Extra Leida Paju – koristaja Külli Palmsaar – statist Salme Poopuu – põetaja Kerstin Raidma – gängitüdruk Salme Reek – müüja Garmen Tabor – Diana Ivo Uukkivi – Toivo Filmist lehel Jarvilaturi.com
Tori linnaosa

Tori linnaosa (lühend TO) on Kuressaare linnaosa. Tori kujutab endast algselt sadama ja merendusega, hiljem üha enam pigem kalandusega seotud inimeste asumit Kuressaare linna edelaosas. Esimesed kolm maja rajati 1681. aasta suvel. Algselt oli Tori linnaossa muust Kuressaare linnast eraldatud kunagisel laiul Tori abajaga ning maismaad pidi pääses sinna vaid Suur-Sadama tänava kaudu. Tori linnajao ajaloolise tuumiku moodustavad Lootsi, Mere ja Jõe tänavad ning osa Suur-Sadama ning Aia tänavatest. Vastavalt maapinna pidevale tõusule mere suhtes ning täite- ja maaparandustöödele on linnajagu laienenud kagusse (Tammi (praegu Tori) ja osaga Abaja tänavast) ja põhja poole (Luha, Heina ja osaga Ravila tänavast). 19. sajandi esimesel kümnendil ehitati tolleaegsele Tori laiule linna piirile Sõrve maantee äärde Saaremaa maakonnahaigla, kuni 1940. aastal valmis uus ja moodne Kuressaare Haigla Aia tänavas. Tori küla liideti linnaga 1929. aastal. Lõunas külgneb Tori linnajagu merega (Tori abajas ning Kuressaare laht), läänes Põduste jõega ning idas (tinglikuks piiriks tänapäeval on Töö tänav) Rapikülaga. Linnaosa sisse jääb Põduste vasakpoolne suudmeharu – Tori jõgi ning Lipi laid, mida tänaseks on hakatud valdavalt nimetama Tori laiuks (algne Tori laid on juba ammu lakanud saarena olemast). Vaatamata tormilisele kinnisvaraarendusele on Kuressaare Tori linnajagu veel praegugi üks paremini säilinud kunagisi kalurite, sadamatööliste ja meremeeste ajaloolisi eeslinnu, mille ajalooliste analoogidena vääriksid märkimist Kalamaja linnaosa Tallinnas, osa Pärnu Ülejõe linnaosast, Bolderāja Riias ning Ostgals Ventspilsis. Linnaosas toimuvad Kuressaare merepäevade põhiüritused. Linnaosa on suuremalt jaolt muinsuskaitsealas. Tori linnaosas aadressil Veski tänav 9 asub Sadamaait. Lootsi poolsaarele plaanitakse Kuressaare suurimat elamuehitust
Kaelakee hääl

"Kaelakee hääl" oli eurolaul, mis esindas Eestit 1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitasid Maarja-Liis Ilus ja Ivo Linna. Muusika autor Priit Pajusaar ja sõnad kirjutas Kaari Sillamaa. Lavaesituses osalesid ka taustalaulja Anne Värvimann ning pillimehed Roland Puusepp, Glen Pilvre ja Taavo Remmel. Eesti eelvoorus sai lugu võrdselt punkte Kadri Hundi lauluga "Me rõõm ei kao", kuid "Kaelakee hääl" võitis, sest teenis rohkem maksimaalseid punkte. Solistide valikuni - Maarja-Liis Ilus ja Ivo Linna - jõudis helilooja Priit Pajusaar tänu mitmele juhusele: naisvokaali partii puhul pidas Pajusaar esialgu silmas hoopis Evelin Samueli, kes aga loobus loo esitamisest seoses eesootava reisiga Jaapanisse, mis jäi ära. Ka enne Ivo Linnat kaalus Pajusaar mitmeid muid meessoliste, teiste seas Ivo Vanemat, kellega Evelin Samuel jõudis salvestada loo esialgse demoversiooni. "Kaelakee häälest" Ilusa ja Linna esituses sai esimene Eesti laul, mis jõudis Eurovisioonil 10 parima hulka (5. koht 23 osaleja seas; 94 punkti). Eurovisiooni lauluvõistlusel oli see üheteistkümnes laul (laulule eelnes Kreeka laul "Emis Forame To Himona Anixiatika", mida esitas Mariana Efstratiou, ja järgnes Norra laul "I Evighet", mida esitas Elisabeth Andreassen). "Kaelakee hääl" andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Nagu merelaine

"Nagu merelaine" oli Eesti laul 1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. See oli esimene kord, kui Eesti osales Eurovisiooni lõppvõistlusel, kuna aasta varem ei pääsenud Janika Sillamaa lauluga "Muretut meelt ja südametuld" uutele riikidele korraldatud eelvoorust edasi. Laulu "Nagu merelaine" sõnad on kirjutanud Leelo Tungal ja muusika Ivar Must. Laulu esitas Silvi Vrait, tausta laulis ansambel Karavan koosseisus Karl Madis, Meelis Punder, Aarne Saluveer, Jaan Karp ja Agu Tammeorg. Laulu orkestreeris ja dirigeeris Urmas Lattikas. Laul sai 25 osalejariigi seas 24. ehk eelviimase koha (viimane oli Leedu), kogudes 2 punkti. 2005. aastal tegi loost oma versiooni Tanel Padar ja The Sun. Tanel Padar & The Sun. Allstarz.ee
Mere lapsed

"Mere lapsed" oli Eesti eurolaul 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitas Koit Toome. Autorid Maria ja Tomi Rahula, Peeter Pruuli. Laul sai otsesaate ajal 37 punkti ja 11. koha, kuid hilisemal punktide korrigeerimisel (Norra esitas oma punktid vigaselt) eemaldati Eestilt 1 punkt ning "Mere laste" lõplikuks tulemuseks jäi 36 punkti ja 12. koht. Maksimumi – 12 punkti – andsid Eestile Soome televaatajad. Lavaesituses osalesid lisaks solist Koit Toomele ka taustalaulja Mikko Maltis, trummar Jüri Mazurtšak ning kitarrist Ain Varts. Aastal 2007 lavastas sellele muusikale tantsu Tantsuansambli Sõprus juhendaja Kätrin Järvis.
Johann Matthias Harder

Johann Matthias Harder (8/19. veebruar 1735 Valga – 17/28. veebruar 1773 Pärnu) oli Pärnu kaupmees. Ta oli Valga kaupmehe Matthias Heinrich Harderi ja Gertrud Piehli poeg. Ta asus kaupmehesellina Valgast Pärnusse 1760. aastal ja võeti Pärnu kodanikuks 17/28. oktoobril 1760. Ta abiellus sama aasta 9/20. novembril gildivanem Johann Joachim Teissneri ja Dorothea Bohnsacki tütre Anna Elisabeth Teissneriga (surnud 31. jaanuaril/11. veebruaril 1781), kellega tal oli kuus last: Johann Cornelius Harder sündinud 14/25. veebruaril 1764. Anna Eleonora Harder, sündinud 26. augustil/6. septembril 1767. Gerdruta Helena Harder, sündinud 8/19. jaanuaril 1768, abiellus 10/21. jaanuaril 1785 linnapea Carl Friedrich Hoyeriga (surnud 3/14. aprillil 1788). Anna Friederica Harder, sündinud 22. augustil/2. septembril 1770. Carl Wilhelm Harder, sündinud 20/31. mail 1772. Viis aastat hiljem, 1771. aastal tuli Pärnusse ka Johann Matthias Herderi vend Peter Leopold Herder, kes abiellus hiljem Anna Elisabeth Teissneri õe Eleonoraga. Nõnda Teissneri-Bohnsacki “grupeeringuga” liitunud Harderite perekond pani Pärnus aluse oma kaubamajadele, kuid edukaimaks osutus siiski Johann Matthiase noorema venn asutatud ja kolmandale vennale Zacharias Jacob Harderile pärandatud firma. Johann Matthias Harder oli viimane Pärnu kodanik, kes maeti 28. veebruaril/11. märtsil 1773 Pärnu Nikolai kirikuaeda enne Riia eeslinna surnuaia (praegune Pärnu Alevi kalmistu) asutamist ja tema mälestuseks müüriti kiriku lõunaseina raidkivi Harderite vapi ja mälestustekstiga, mille tõlge saksa keelest on järgmine: Surelik, seisa hilju. Vaata mind ja mõtle enese peale. Mis olen mina, selleks saad sina. Püüa selles ilmas selliseks saada, nagu mina püüdsin olla. Ole aus, head tee vargsi. Ole kristlane. Siis on tasu taevas suur. See kivi katab siinse kodaniku ja kaupmehe isand Johann Matthias Harderi luid, snd. Valgas 8. veebruaril 1735. a., srn. Pärnus 17. veebruaril 1773. a. Tema oli viimane, kes veel selles linnas ja selles kohas oma rahupaiga võis leida. Vunk, Aldur; Aija, Indrek (koostajad). Pärnu enne Esimest maailmasõda. Südalinn vanadel fotodel. Pärnu Muuseum 2019. Johann Christoph Brotze. Estonica. Koostanud Ants Hein, Ivar Leimus, Raimo Pullat, Ants Viires. Estopol OÜ 2006. Heinrich Laakmann. Das Bürgerbuch von Pernau I. 1615–1787. Abhandlungen des Instituts für wissenschaftliche Heimatforschung und an der Livländischen Gemeinnützigen u. Ökonomischen Sozietät (gegr. 1792). Bd. 1. Tartu 1936, 63.
Kroonika (ajakiri)

Ajakiri Kroonika on Eesti seltskonnaajakiri. See kirjutab peamiselt kodu- ja välismaistest avaliku elu tegelastest, avaldades intervjuusid, klatši ja uudiseid. Ajakiri ilmub igal reedel. Kroonika on Eesti mahukaim ja suurima lugejaskonnaga meelelahutusajakiri[viide?]. Ajakiri kuulub Ajakirjade Kirjastusele. Ajakirja üks asutajaid[viide?] ja esimene peatoimetaja aastal 1996 oli ajakirjanik Maire Aunaste. Esimene Kroonika ilmus 10. jaanuaril 1996 ja maksis 7 krooni. Järgmine peatoimetaja oli Einar Ellermaa. Kuni detsembrini 2007 oli ajakirja peatoimetaja Ingrid Tähismaa, kes 5. detsembril otsustas ametist lahkuda, viidates eriarvamustele omanikuga ajakirja tuleviku suhtes. 10. detsembril 2007 sai peatoimetajaks Margus Müil, kes oli ametis kuni 2010. aasta aprillini. Aastatel 2010–2019 juhtis ajakirja Krista Lensin. Ingrid Veidenberg on Kroonika peatoimetaja alates 2019. aasta aprillist kuni praeguseni. Alates 2002. aastast ilmub neli korda aastas ka Kroonika Kodu-eri ning kord aastas annab Kroonika välja Eesti edukate edetabeli eriväljaannet. Kroonika brändi all korraldatakse ka meelelahutusüritust Eesti Meelelahutusauhinnad. Kroonika koduleht
Amnestiaseadus (1938)

Amnestiaseadus võeti vastu I Riigivolikogu poolt 29. aprillil 1938 ja I Riiginõukogu poolt 5. mail 1938, see oli esimene I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu vastuvõetud seadus. Seaduseelnõu esitas Riigivolikogule Vabariigi Valitsus oma otsusega 21. aprillist 1938 Kohtuminister Johan Mülleri ettepanekul samast päevast. Seaduse kuulutas välja Vabariigi President 6. mail 1938 ja ta jõustus Riigi Teatajas avaldamisega samal päeval. Seaduse algtekstile kirjutasid alla Vabariigi President Konstantin Päts, Peaministri asetäitja Kaarel Eenpalu ja Riigisekretär Karl Terras. Seaduseelnõu arutamiseks valiti 23. aprillil 1938 komisjon, kuhu kuulusid August Jürima, Viktor Päts, Karl Jürison, August Jürima (Järvamaalt), Juhan Uuemaa, Leonhard Vahter, Elmar Lehtmets, Alo Karineel, Nigul Kaliste, Ado Roosiorg, Johannes Perens, August Laur, Kustav Kurg (kõik üles seatud Mihkel Hanseni poolt), Ants Piip (üles seatud Jaan Tõnissoni poolt), Louis Metslang (üles seatud Leopold Johansoni poolt) ja Karl-Arnold Jalakas (Karl Jürisoni poolt). Amnestia alla kuulusid umbes 1200 isikut, sealhulgas 106 kommunisti, 73 vapsi, 97 sundmääruste rikkujat ja 32 sõjaväelast. Nende hulka ei kuulunud Nõukogude Liidu salakuulajad ega 1. detsembri riigipöördekatses osalenud. Vangid vabastati 7. mail 1938. Tallinnas viibis vangide vabastamise juures Tallinna Ringkonnakohtu prokurör Gustav Avald. Seaduse alusel vabanesid teiste seas: Georg Abels, Anton Allik, Hindrek Allik, Eduard Aller, Herbert Alov, Hermann Arbon, Albert Aug, August Hansen, Johannes Holland, Paul Keerdo, Eduard Kubbo, August Kuhlberg, Boris Kumm, Olga Künnapuu, Paul Laamann, Johannes Lauristin, Hjalmar Mäe, Viktor Puskar, Kristjan Seaver, Aleksander Seiman, Oskar Sepre, Voldemar Telling, Idel Jakobson ja Arnold Veimer. Need, kes vabanevad, Päewaleht, nr. 123, 7 mai 1938 Poliitilised vangid vabanesid laupäeva ennelõunal. Uus Eesti, 7. mai 1938, nr. 125, lk. 3. Amnestiaseadus Vikitekstides Amnestiaseadus Riigihoidja K. Päts oma töökabinetis Poliitilised vangid vabanesid, Postimees (1886-1944), nr. 123, 7 mai 1938 Need, kes vabanevad, Päewaleht, nr. 123, 7 mai 1938 Poliitilised vangid vabanesid, Sakala (1878-1940), nr. 54, 9 mai 1938
Linnaleht

Linnaleht oli Eesti tasuta ajaleht, mis oli tiraaži ja lugejate arvu poolest Eesti suurim nädalalaleht. Linnaleht oli sõltumatu ajakirjanduslik väljaanne, mida tehti reklaamituludest. Lehte andis välja AS Õhtuleht Kirjastus. Linnaleht ilmus Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Ida-Virumaal. Tallinnas ilmus leht nii eesti kui ka vene keeles ning Ida-Virumaal vene keeles. Lehte levitati kaubanduskeskustes, ülikoolides, linnatänavatel, liinirongides jm rahvarohketes kohtades lehe logoga korvide kaudu. Esimene Tallinna Linnaleht ilmus 26. märtsil 1997. Lehte levitati Eesti Päevalehe vahel ja postitati tasuta tallinlaste postkastidesse. Trükiarv oli 100 000 eksemplari. Pool aastat hiljem, 5. mail 1998 hakkas Eesti Päevalehe kirjastus Tartus välja andma tasuta lehte Edasi, millest sai hiljem Tartu Linnaleht. 18. septembril lisandus Pärnu tasuta leht Pärnu Päevaleht (millest hiljem sai Pärnu Linnaleht). Leht hakkas ilmuma kaks korda nädalas, kolmapäeviti ja reedeti. Linnaleht sai 2003. aastal Eesti Ajalehtede Liidu liikmeks. 2005. aasta oktoobris otsustasid Eesti Päevalehe AS ja AS Eesti Meedia asutada iseseisva ettevõtte AS Linnaleht, mis hakkaks välja andma neli korda nädalas kolmes linnas ilmuvat tasuta uudistelehte. Venekeelne Linnaleht (Linnaleht на русском языке) hakkas ilmuma 1. detsembril 2005. Linnalehest sai loetavuselt kolmas ajaleht Eestis. 2007. aastal alanud ülemaailmse majanduskriisi mõjul vähenes reklaamikäive, leht taandus taas ilmuma vaid reedeti ning arvati 2011. aastal AS-i SL Õhtuleht koosseisu. 2012. aasta sügisel laienes venekeelne Linnaleht Ida-Virumaale. Linnalehe peatoimetajad on olnud Hannes Rumm, Agne Narusk, Ille Grün-Ots ja Tiina Kangro. Lehe väljaandja otsustas koroonapandeemia mõjul reklaamimüügi käibe vähenemise tõttu lehe 2021. aasta oktoobris sulgeda. Viimane Linnaleht ilmus 29. oktoobril 2021. Ants Vill (23. märts 2017). "20 aastat Linnalehte". Linnaleht. Vaadatud 27. oktoobril 2021. Tiina Kangro (22. märts 2016). "Linnaleht alustab juba 20. ilmumisaastat". Õhtuleht. Vaadatud 28. oktoobril 2021. "Õhtuleht paneb Linnalehe kinni". ERR. 25. oktoober 2021. Vaadatud 27. oktoobril 2021.
Kõikvõimas Bruce

"Kõikvõimas Bruce" (originaalpealkiri Bruce Almighty) on 2003. aasta USA komöödiafilm, mille lavastas Tom Shadyac ja kus peaosades Jim Carrey, Morgan Freeman ja Jennifer Aniston.
AS Maru Ehitus

AS Maru Ehitus on Eesti ehitusettevõte, mis rajati aastal 2001. Ettevõtte peamiseks tegevusaalaks on tööstus- ja laohoonete projekteerimine ja ehitus. Kuulub ettevõtte Maru AS alla. Ettevõtte käive 2015. aastal oli 36,9 miljonit eurot. Maru Ehitus AS Inforegister AS Maru kontserni koduleht
Kohtu tänav (Kuressaare)

Kohtu tänav on tänav Kuressaares, mis paikneb Kuressaare kesklinna ja Tooma kaupluse vahel. Kohtu tänav lõikub Kiriku, Komandandi, Garnisoni, Humala ja Sepa tänavaga. Kohtu tänav lõpeb Tooma kaupluse juures Juhan Smuuli tänava, Kihelkonna maantee ja Pika tänavaga ristudes. Kohtu tänava alguses asub Kuressaare turuplats ehk Keskväljak Kohtu tänav 1, osa Holostovi kvartali hoonestusest. Enne Teist maailmasõda paiknes Holostovi majas Saaremaa Teataja toimetus, tänapäeval Saarte Hääle toimetus. Kohtu tänav 22, Kuressaare Ametikooli administratiivhoone. 1931. aastal ehitatud Tööstuskooli õppetöökodade hoone. Kohtu tänav on nime saanud keskajal mööda seda kesklinnast kulgenud kohturongkäigu järgi, sest see oli lühim tee kesklinnast tavakohtu toimumispaigale Kellamäele pääsemiseks. Kohtu tänaval endal pole kohtumaja kunagi olnud. Kuressaare tänavate loend Andres Sepp, Holostovi kvartal Kuressaare südames, saartehaal.postimees.ee, 18. juuli 2019 Vana ja samas ka uus Kohtu tänav, Meie Kuressaare : tasuta sõltumatu linnaleht, nr. 20, 16 november 2017
Nexus

Nexus oli Eesti ansambel, mis tegutses aastatel 2003–2006 ja 2023. Ansamblisse kuulusid lauljad Janne Saar, Merlyn Uusküla ja Helen Randmäe ning trummar Borka (Boriss Hrebtukov), bassist Villu (Viljar Norman) ja kitarrimängija Kaska (Kristjan Kaasik). Ansambli kaks esimest albumit viljelesid elektroonilist ja popmuusikat, viimastes albumites oli ka rokielemente. Esimesel tegutsemisaastal ilmus bändil debüütalbum "Nii kuum". Plaadi nimilooga "Nii kuum" võideti Raadio 2 Aastahiti auhind. Album sai 2004. aastal ka auhinna Kuldne plaat kategoorias "Uus tulija". 2004. aasta augustis ilmus Nexuse teine album "Nexus 2", millelt pärit lugu "Hingetuna" võitis Aastahiti auhinna. Laul "Nii kui nii" Nexuse kolmandalt albumilt ("Nii head tüdrukud ei tee", 2005) saavutas R2 Aastahiti hääletusel II koha. Aastal 2006 lõpetas Nexus tegevuse. Nexust peetakse siiani Eesti viimaste aegade üheks edukaimaks tüdrukutebändiks. 2023. aastal sai Nexus 20, ning ansambel andis viimased kontsertid. 2003 "Nii kuum" TopTen 2004 "Nexus 2" TopTen 2005 "Nii head tüdrukud ei tee" Nexus Management 2006 "The Best of Nexus" TopTen 2006 "Best of Nexus" (CD+DVD) Nexus Production Kristel Kirss. Nexuse piigade kuum laul sulatas kuulajate südamed. Õhtuleht, 05. jaanuar 2004 Immo Mihkelson.Kuldse Plaadi said kõige edukamad popmuusikud. Postimees, 06. märts 2004 Kerttu Kaldoja. Raadio 2 valib taas aastahitti. Eesti Päevaleht, 6. november 2006 R2 aastahitt 2005. The Suni "Kuu on päike". Õhtuleht, 04. jaanuar 2006 Inna-Katrin Hein. Nexus võib laiali minna.[alaline kõdulink] Postimees, 30. juuni 2006 Sissekanne lehel Estmusic.com
Kalendriaasta

Kalendriaasta on mingis kalendrisüsteemis kasutatav aasta, mis algab selle kalendri uusaastal ning lõpeb uusaastale eelneval päeval. Gregoriuse kalendris algab kalendriaasta 1. jaanuariga ning lõpeb 31. detsembriga (jaanuariaasta). Kasutatakse ka teistsuguseid alguse ja lõpuga aastaid (näiteks finantsaasta, akadeemiline aasta, kirikuaasta). Märtsiaasta
Stephen Covey

Stephen Richards Covey (24. oktoober 1932 Salt Lake City, Utah – 16. juuli 2012 Idaho Falls, Idaho) oli ameerika juhtimiskonsultant, raamatu "Väga efektiivse inimese 7 harjumust" (1989) autor. Covey sai bakalaureusekraadi ärijuhtimises Utah' ülikoolist, magistrikraadi ärijuhtimises (MBA) Harvardi ülikoolist ning doktorikraadi Mormooni kirikujaloos ja -doktriinis Brigham Youngi ülikoolist. Ta elas abikaasa Sandra ja perekonnaga Utah' osariigis Provos, kus ta töötasi enne "Seitsme harjumuse" avaldamist õppejõuna. Tal on üheksa last ja viiskümmend kaks lapselast. Pühendunud mormoonina kirjutas Covey ka mitu otseselt religioosse sisuga raamatut. "Väga efektiivse inimese 7 harjumust: tagasipöördumine karakteri eetika juurde". Tallinn: Ilo, 1999, ISBN 9985-57-254-8 "Esmatähtis esikohale: elada, armastada, õppida, jätta endast jälg". (Koos A. Roger Merrilli ja Rebecca R. Merrilliga.) Tallinn: Ilo, 2000, ISBN 9985-57-273-4 "Printsiipidekeskne juhtimine". Tallinn: Ilo, 2004, ISBN 9985-57-564-4
Estraaditähestik

"Estraaditähestik" oli Eesti Televisiooni saatesari. Saade oli esmakordselt eetris 13. märtsil 1976. Saatejuht Enn Eesmaa ja režissöör Toomas Lasmann. Esimese saate portreteeritav oli Tõnu Aav. Algusaastate saated on must-valged. Alates saatest, mille külaliseks oli Uno Loop (1983. aastal), oli saatejuhiks Urmas Ott. 1985. aasta detsembris oli saade ankeetküsitluse põhjal üks populaarsemaid telesaateid. Saatesari lõppes 1988. aastal. Viimane saade oli lauljatar Edita Pjehhast (7. oktoobril 1988). ERR-i arhiivis on järelvaatamiseks üleval 29 saadet. "Nädala juubilar Urmas Ott 50" Kesknädal, 20. aprill 2005 Saatesari ERR arhiivis
Korski

Korski (ka Goruška, Kaldve, Kaldvere, Kooruski, Koruski) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Üle-Pelska nulka. Sama nimega küla kuulub ka Saurova nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Ruutsi

Ruutsi (ka: Varikmäe, Mäe) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Kalender

Kalender on kindel ajaarvamissüsteem. Kalender võib olla ka ese või väljaanne (sageli trükis), mis kalendrisüsteemi illustreerib (näiteks lauakalender). Sõna "kalender" kasutatakse ka ajakava kohta (näiteks võistluskalender). Levinumad kalendritüübid on kuukalender, päikesekalender, kuu-päikesekalender, planeedikalender ja meelevaldne kalender. Kuukalender on sünkroonitud Kuu liikumisega (kuu faasidega). Kuukalender on näiteks islami kalender. Läbi ajaloo on laialt levinud kuu-päikesekalendrid olnud Juliuse ja Gregoriuse kalender. Aastal 46 eKr kehtestas Julius Caesar päikeseaastal põhineva ajaarvamissüsteemi, mida tänapäeval tuntakse kui Juliuse ehk vana kalendrit. 1582. aastal paavst Gregorius XIII kehtestatud Gregoriuse ehk uus kalender on täpsustatud ajaarvamissüsteem. Jahikalender on jahipidamise hooaja kalender, ka ametlik jahipidamise kord, millal jahti võib pidada. Kirikukalender on kiriklikke pühi ja tähtpäevi kajastav kalender. Kuukalender on kuuaastal põhinev kalender. Lauakalender on lauale asetatav kalender. Päikesekalender on päikeseaastal põhinev kalender. Rahvakalender on tähtpäevade tähistamisega seotud rahvapärimus. 1731. aastast on pidevalt välja antud eestikeelset rahvakalendrit. Revolutsioonikalender on Prantsuse revolutsiooni aegne kalender. Ruunikalender on puusse lõigatud puukalender, niinimetatud sirvilauad. Seinakalender on seinale kinnitatav kalender. Taskukalender on väike taskuformaadis kalender. Tähekalender on tähtede vaatlemisel rajanenud muinasaja kalender. ajaarvamine Assüüria kalender budistlik kalender Bütsantsi kalender Dariuse kalender Hiina kalender Juudi kalender maia kalender Maavalla rahvakalender sirvikalender Vanaarmeenia kalender Rootsi kalender kalendrireform looduskalender
Rokina

Rokina (ka: Rokino, Roikina, Rokinde, Roikino, Rookina, Kivisilla) on küla Võru maakonna Setomaa vallas. Küla kuulub Mokornulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Rokina tsässon Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Raotu

Raotu (ka: Rautu) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Puista

Puista (ka: Puistaja, Sujevo, Suevo, Põdraoja) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Poksa

Poksa (ka: Pokshino, Poska) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2023.
Keuruu linn

Keuruu on linn Soomes Kesk-Soome maakonnas. Keuruu naabervallad on Jämsä, Jämsänkoski, Multila, Mänttä, Petäjävesi, Vilppula, Virrat ja Ähtäri. Keuruu on linn aastast 1986. Etelä-Keuruu, Haapamäki, Jukojärvi, Liesjärvi, Pihlajavesi, Valkealahti, Ampiala, Karimo, Kivijärvi, Lavikko, Riiho, Lihjamo. Population growth biggest in nearly 70 years Keuruu koduleht
Once in a Lifetime (Inese laul)

"Once in a Lifetime" oli Eesti eurolaul 2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitas Ines, taustalauljad olid Kaire Vilgats, Jelena Juzvik, Maiken, Tanel Padar ja Pearu Paulus. Loo muusika kirjutasid Pearu Paulus, Alar Kotkas ja Ilmar Laisaar, sõnad Jana Hallas. "Once in a Lifetime" oli Stockholmis peetud võistluse eel konkurentsitu favoriit nii fännide (Escstats.com andmetel) kui ka kihlveokontorite (William Hill) pingeridades. Laul pälvis Eurovisioonil neljanda koha, järgnedes Läti Brainstormi loole "My Star" ja eelnedes Saksamaa laulule "Wadde Hadde Dudde Da?", mida esitas Stefan Raab. "Once in a Lifetime" kogus 98 punkti, mis oli tolleks ajaks Eesti kõrgeim tulemus sellel lauluvõistlusel. Once in a Lifetime (Original version) Once in a Lifetime (S-cudo club mix) Once in a Lifetime (Paradise 9 remix)