laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maimu Saarepera

Maimu Saarepera (10. juuni 1932 Paide vald, Järvamaa – 3. november 2022) oli eesti majandusteadlane. Maimu Saarepera on talupidaja tütar. Lõpetas 1950 Paide Kooperatiivkaubanduse Tehnikumi, 1954 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna, 1961 TPI aspirantuuri, majanduskandidaat (1964, Eesti NSV Teaduste Akadeemia), väitekiri "Организационные и методические проблемы текущего общего анализа работы промышленных предприятий". Oli 1955–58 TPI statistika ja raamatupidamise kateedri vanemlaborant, 1961–65 assistent ja vanemõpetaja, 1965–75 dotsent, ühtlasi 1966–70 TPI õhtuse teaduskonna prodekaan, 1975–93 statistika kateedri dotsent, 1992–93 teoreetilise majandusteaduse ja metodoloogia instituudi vanemteadur. Koostanud arvukalt õppevahendeid. Uurimisvaldkonnad: tööstusstatistika ja rahvastikustatistika. Tunnustatumaid tööstusstatistika spetsialiste. "Ehitusökonoomika oskussõnastiku" töögrupi juht. Umbes 50 teadustrükist. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tööstusettevõtte aasta- ja kvartaliaruannete seletuskirja tüüpprogramm ja näitajate arvutamise metoodika. Tallinn, 1962 Tööstustoodangu omahinna statistika. Tallinn, 1967 Töö statistika. Tallinn, 1974 Tööstustoodangu statistika. Tallinn, 1978 Rahvastiku enesetunnetus. Mida uuritakse rahvaloendustel üldse ja eriti 1979. aasta üleliidulisel rahvaloendusel (kaasautor U. Mereste). Tallinn, 1978 Arvjoonised (kaasautor U. Mereste). Tallinn, 1984 Tööstusstatistika lühike oskussõnastik. Tallinn, 1985 Матричное моделирование многоэлементных факторных систем. M, 1990. Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 337, 343–344, 395, 446, 501. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Ülle Saarits

Ülle Saarits (aastani 1976 Ülle Päiel, sündinud 25. veebruaril 1950 Tallinnas) on eesti kasvatusteadlane. Ülle Saarits on kultuuritegelase tütar. Lõpetas 1968 Tallinna 21. Keskkooli, 1973 TPedI koolieelse pedagoogika ja psühholoogia erialal, 1992–95 TPÜ kasvatusteaduste osakonna magistrant ja 2000–05 doktorant, M.A. (1999, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Vanavanema roll linnaperekonnas: lapsevanema refleksioonis" (Tallinn, 1999). Oli 1973–74 Tallinna 12. Lastepäevakodu kasvataja, 1974–76 TPedI koolieelse kasvatuse kateedri õpetaja, 1976– TPedI/TPÜ/TLÜ eelkoolipedagoogika õppetooli lektor, ühtlasi 1994–2005 õppetooli peametoodik. Uurimisvaldkond: eelkoolipedagoogika – lapse kasvukeskkond ja kasvatajad, erinevad põlvkonnad kasvatajana, koolivalmidus, lasteaiaõpetaja professionaalsus ja kutsekindlus. Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi liige (1996), Vabariikliku alushariduse nõukogu liige (1996–2003). Üle 30 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Väikelapse vaimse arendamise võimalusi õppemängude ja didaktiliste harjutuste kaudu. // Õpetamise ja vaimse arengu aktuaalsed probleemid eelkoolieas. Tallinn, 1981 Lapse agressiivsus ja käitumishäired koolieelses eas. // Koolieelik, mäng ja kasvukeskkond. Tallinn, 1990 Perekond lapse väärtuste kujundajana. // Väikelaps ja tema kasvukeskkond. Tallinn, 2001 Erinevad põlvkonnad kasvatajana. // Lapsepõlve paradoksid: reaalsus ja tulevikusuundumused. Tallinn, 2002 Professional preparation of teachers – problems and perspectives: the Estonian case (kaasautor). // J. Teacher Education and Training (2003) 3 Sotsiaalne areng ja kasvatus. // Laps ja lasteaed: lasteaiaõpetaja käsiraamat. Tallinn, 2005 Emotsionaalne areng ja kasvatus. // Laps ja lasteaed: lasteaiaõpetaja käsiraamat. Tallinn, 2005. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Ülle Saarits Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Meinhard Saarkoppel

Meinhard Saarkoppel (sündinud 24. jaanuaril 1932 Muhus) on eesti tehnikateadlane. Meinhard Saarkoppel on talupidaja-rannakaluri poeg. Lõpetas 1951. aastal Muhu Keskkooli, 1954 Uljanovskis sõjaväe sidekooli raadioside erialal, 1964 Leningradis Sõjaväe Sideakadeemia raadiosideinsenerina, tehnikakandidaat (1987, Sõjaväe Keskinstituut), väitekiri "Исследование и разработка методов повышения эффективности оперативного прогнозирования параметров ионосферных радиоканалов". Oli 1954–59 Tallinnas Eesti laskurdiviisi sidepataljoni õpperoodu rühmakomandör, 1964–71 NSVL Kaitseministeeriumi katsepolügoonil Kasahstanis insener ja vaneminsener sõjaväe raadiosideaparatuuri eksperimentaaluurimise ja katsetamise alal, 1971–80 Moskvas Sõjaväe Side Keskinstituudi vanemteadur, 1980–86 laboriülem, aastast 1986 vanemteadur (eraisikuna; vabastati 1986 tegevteenistusest alampolkovniku auastmes). Uurimisvaldkond: raadioside, sh lühilaineside efektiivsuse suurendamise meetodite uurimine ja arendamine töösageduste optimaalse valiku alusel, ionosfääri raadiosondeerimismeetodite ja -aparatuuri arendamisel rajanevate operatiivsete raadioprognoosimeetodite arendamine. Esinenud ettekannetega üleliidulistel erialakonverentsidel, olnud erialaekspert, konsulteerinud NSVL sidevägede keskasutusi ning Ungari, Poola ja Ida-Saksamaa sõjaväesidespetsialiste. Oli NSVL Sõjaväe Sideakadeemia riikliku eksamikomisjoni liige ja alamkomisjoni esimees. On avaldanud töid NSVL Kaitseministeeriumi teaduslik-tehnilistes kogumikes. 10 NSVL medalit, kaks Popovi-nimelise Teaduslik-Tehnilise Ühingu preemiat, medal "Изобретатель СССР", Üleliidulise Rahvamajanduse Saavutuste Näituse kuldmedal (1978). 30 teadustrükist, 3 autoritunnistust. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Maido Saarlas

Maido Saarlas (sündinud 1930 Tartus) on eesti tehnikateadlane. Läks 1944 Eestist koos perekonnaga Saksamaale. Lõpetas 1949 Lääne-Saksamaal Geislingenis keskkooli, 1953 UDA-s Illinoisi Ülikooli lennukiehituse alal, M.S. (hüdrodünaamika, 1954, samas), matemaatikamagister (1957, samas), Ph.D. (masinaehitus, 1966, Cincinnati Ülikool, Ohio). Oli aastast 1970 Ühendriikide Mereväeakadeemia (US Naval Academy, Annapolis, Maryland) lennu- ja kosmosetehnika osakonna assoc. prof. ja professor. Uurimisvaldkond: auru- ja gaasiturbiinid; lennundus- ja kosmosetehnoloogia. Arvukalt uurimuslikke artikleid, monograafiad. Steam and Gas Turbines for Mariner Propulsion. Annapolis, 1978, 2. trükk 1987 An Introduction to Aerospace Propulsion (kaasautor R. D. Archer). // Naval Acad. Pearson Higher Education, 1995. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Märt Saarma

Märt Saarma (21. detsember 1935 Tallinn – 15. märts 2019) oli eesti psühhiaater. Märt Saarma oli ohvitseri poeg, Jüri Saarma vennapoeg ja Mart Saarma onupoeg. Lõpetas 1954 Tallinna 20. Keskkooli, 1960 TRÜ arstiteaduskonna, 1964–67 TRÜ aspirant, meditsiinikandidaat (1967, TRÜ), väitekiri "Клинико-физиологическое действие аминазина, трифлуоперазина и галоперидола при хронической шизофрении", meditsiinidoktor (1977, TRÜ), väitekiri "Клинико-нейрофизиологический анализ депрессивных состояний и их лечения". Täiendas end Moskvas, 1976 Prahas Karli Ülikoolis. Oli 1960–1964 Vabariikliku Tarvastu Psühhoneuroloogiahaigla psühhiaater, 1967–1975 TRÜ psühhofarmakoloogia labori vanemteadur, 1975–1983 psühhiaatria kateedri dotsent, 1983–1985 professori kohusetäitja, 1985–1992 professor. Saarma oli 1992–1998 TÜ Kliinikumi Psühhiaatriakliiniku erakorraline professor, aastast 1998 emeriitprofessor, ühtlasi Ahtme haigla psühhiaatriakonsultant. Uurinud neurootiliste seisundite, depressiooni ja skisofreenia neurofüsioloogiat ja ravi, täpsustanud klassikaliste ravimeetodite ja psühhofarmakonide kliinilise toime iseärasusi ning nende diferentseeritud kasutamist. Eesti Psühhiaatrite Seltsi liige (aastast 1963). Nõukogude Eesti preemia (1975, kollektiivis). Üle 140 teadustrükise, õppevahendeid. 1998 Tartu Ülikooli suur medal Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022. Клинико-экспериментальные наблюдения о деиствии однократных доз аминазина у больных хронической шизофренией. // Вопр. клин. неврол. психиатр. 3. Tartu, 1963 Kõrgema närvitegevuse uurimise andmed depressiivsete seisundite ravi näidustusena (kaasautor). // NET (1970) 1 Conditioning studies on ammonium chloride therapy in depressive states (kaasautor J. Saarma). // Activitas Nervosa Superior 13 (1971) 2 Kliiniline psühhofarmakoloogia (kaasautor). Tallinn, 1981 Psüühika osa haiguste kujunemises ja ravis. Tartu, 1986 Редуцированный вариант судорожной терапии хлористым аммонием больных невротической депрессией (kaasautor J. Saarma). // Ж. невропат. психиатр. 90 (1990);5. Album professorum Universitatis Tartuensis anno MCMXCVIII. Trt, 1998, 164 EE 14, 450 Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 125 II, 157 Maaroos, I. Uusi arstiteaduse doktoreid. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1977) 6, 448–449 Märt Saarma. (1982) 6, 461 Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 983–984 Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 270 Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 44, 90, 91, 172, 173, 343, 347, 352, 353, 357, 359. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Endel Saarman

Endel Saarman (sündinud 9. augustil 1923 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane. Endel Saarman on raudteelase poeg. Lõpetas 1941 Tallinnas Prantsuse Lütseumi, õppis 1942–1944 Tallinna Tehnikaülikoolis masinaehitust. Läks 1944 Rootsi, lõpetas 1957 Stockholmi Kuningliku Tehnikaülikooli puidutehnoloogiainsenerina, tehnika-litsentsiaat (1962, samas), väitekiri käsitles okste mõju liimitud konstruktsioonide survetugevusele. Oli 1957–1964 Stockholmis Rootsi Puidutehnoloogia instituudi assistent ja ühtlasi Kuningliku Tehnikaülikooli puidutehnoloogia osakonna abiõpetaja, 1964–1966 Lundi Põllumajandusinstituudi uurimistööde juhataja, 1966–1980 Rootsi Puidutööstusliidu peainsener, 1980–1988 Stockholmis Kuningliku Tehnikaülikooli puidutehnoloogiaprofessor, aastast 1988 emeriitprofessor; koostanud 11 õppe- ja käsiraamatut, olnud 15 taolise väljaande kaasautor. Uurinud puidu omadusi ja -tehnoloogiat, loonud juhendeid puidu liigitamiseks kvaliteedi alusel, samuti puidu kaitsmiseks kahjurite eest. Olnud tegev Rootsi Liimitud Puidu Kontrollametis ja Puidusorteerimise Komitees, Tehnika Arendamise Valitsuse nõunik, Rootsi Saeveskiomanike Ühingu sekretär (1973–1981) ja esimees (1982–1986), kuulunud ka Soome ja Norra erialaühingutesse, Eestis riigiettevõtte Eesti Riigimetsad haldusnõukogu liige (1992–1993). Umbes 30 teadustrükist. 2006 Valgetähe V klassi teenetemärk Kvistars inverkan på tryckhällfastheten vid lamellerade konstruktioner. Stockholm, 1962 Spånorienteringens och limmets betydelse för spånskivor reologiska egenskaper. Stockholm, 1982 Fiberströninger i trä. Stockholm, 1986 Träkunskap. Stockholm, 1992 Puiduteadus. Tartu, 1998 Puiduteadus (kaasautor U. Veibri). Tartu, 2006 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 450. Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 111 Margus, M. Puidutehnoloogia tippteadlane Endel Saarman. // Tehnika ja Tootmine (1992) 4, 33 Ilmet, K. Endel Saarman. // Saarman, E., Veibri, U. Puiduteadus. Tartu, 2006, 557. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Andres Saarniit

Andres Saarniit (sündinud 27. novembril 1955 Tallinnas) on Eesti majandusteadlane. Andres Saarniit on Harald Saarniidu poeg. Lõpetas 1974 Tallinna 21. Keskkooli, 1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna, majanduskandidaat (1986, Eesti NSV TA Majanduse Instituut (MI)), väitekiri "Совершенствование хозяйственного расчета промышленного объединения с помощью резервных фондов (на примере промышленных объединений ЭССР)". Oli 1978–92 MI teadur, 1989–91 EE kirjastuse majandustoimetaja, 1993–97 Eesti Panga majandusuuringute ja keskpangapoliitika osakonna juhtivspetsialist, 1998–2006 keskpangapoliitika allosakonna juhataja, 2006– keskpangapoliitika osakonna nõunik. Uurimusi ärikorraldusest, majanduspoliitikast, riigirahandusest, inflatsioonist, tööturust. Eesti Majandusteaduse Seltsi liige. Eesti Teaduse Biograafiline Leksikon, 3. köide Riiklikud ettevõtted turumajandusega maades (juhtimisaspekt). Tallinn, 1989 Eesti eelarvepoliitika põhijooni aastail 1994–1995. // Eesti Panga bülletään (1995) 8 Riigieelarve tasakaalu mõistetakse mitmeti. // Eesti Panga bülletään 33 (1997) 2 Inflatsioonist lähiminevikus ja tulevikus. // Kroon ja Majandus (2994) 4 Kui suur on transiidi osatähtsus Eesti majanduses. // Kroon ja Majandus (2006) 1. Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 442. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Harald Saarniit

Harald Saarniit (29. juuni 1925 Vastseliina vald, Võrumaa – 30. detsember 1997 Tallinn) oli eesti ajaloolane. Harald Saarniit oli talupidaja poeg. Lõpetas 1945 Võru 1. Keskkooli, 1951 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna, 1951–1954 Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi (AI) aspirant, ajalookandidaat (1955, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Eesti sõjajärgse revolutsioonilise kriisi aastail (1920–1924)". Oli 1954–1957 AI nooremteadur, 1957–1963 vanemteadur, 1963–1969 Kommunistliku Partei Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi vanemteadur, 1969–1971 TPedI vanemõpetaja, dotsendi kohusetäitja, 1971–1974 dotsent, 1975–1979 AI teadussekretär, 1979–1982 teadusdirektor, 1982–1986 ajalooallikate sektori juhataja, 1986–1992 Oktoobrirevolutsiooni perioodi ajaloo sektori ja ajaloo osakonna juhtivteadur. Uurimisvaldkond: Eesti agraarpoliitika 1917–1924, eriti Vabadussõja ajal (1918–1920). Osales Eesti ajaloo üldkäsitluste koostamisel. Nõukogude Eesti preemia (1977, kollektiivis). 125 teadustrükist, rohkesti aimeartikleid. Kodanlik Eesti sõjajärgse revolutsioonilise kriisi aastail (1920–1924). Tallinn, 1958 Kommunistliku fraktsiooni tegevusest Eesti Riigikogus sõjajärgse revolutsioonilise kriisi aastail (1920–1924). Tallinn, 1961 Töörahva riigi eest (kaasautorid O. Kuuli, A. Liebman), Tallinn, 1967 Аграрная политика большевиков в период Великой Октябрьской социалистической революции (апрель 1917 – март 1918). Историографический обзор. Тлн, 1986. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuni 2014. Vaadatud 7. jaanuar 2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Leninlik etapp Eesti ajalooteaduses. Tallinn, 1970, 424. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Ivar-Igor Saarniit

Ivar-Igor Saarniit (sündinud 11. augustil 1940 Tallinnas) on eesti matemaatik. Ivar-Igor Saarniit on õpetajate poeg. Lõpetas 1958 Tartu 2. Keskkooli , 1963 TÜ füüsika-matemaatikateaduskonna arvutusmatemaatika erialal. 1968–1971 TÜ aspirant, füüsika-matemaatikakandidaat (1972, TÜ), väitekiri "О разностных методах решения краевых задач дифференциальных уравнений с отклоняющимся аргументом". Stažeeris 1974–1975 Berliinis Humboldti Ülikoolis, 1994 Helsingi Ülikoolis. Oli 1965–1967 TÜ arvutuskeskuse stažöör, 1967–1968 NSVL Teaduste Akadeemia Majandusmatemaatika Keskinstituudi Eesti filiaali vaneminsener, 1971–1976 TÜ arvutusmatemaatika kateedri vanemõpetaja, 1976–1993 dotsent, ühtlasi 1981–1987 matemaatikateaduskonna prodekaan ja 1989–1994 dekaan, 1993–94 rakendusmatemaatika instituudi dotsent, 1994–2015 TÜ akadeemiline sekretär. Lugenud diferentsiaalvõrrandite ja matemaatilise füüsika võrrandite kursusi. 2000 Tartu Ülikooli medal 2005 Tartu Ülikooli aumärk 2015 Tartu Ülikooli suur medal Uurimisvaldkond: peamiselt diferentsmeetodite rakendamine matemaatilise füüsika ülesannete lahendamiseks. Peab end kuuluvaks Gennadi Vainikko koolkonda. Eesti Matemaatika Seltsi asutajaliige. Üle 20 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2010. Vaadatud 27. mail 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 3.12.2022. О решении методом конечных разностей краевой задачи для дифференциального уравнения с отклоняющимся аргументом. // Ж. вычисл. мат. и мат. физ. 16 (1976) 4 О краевой задачи для уравнения эллиптического типа с разрывным решением. // Уч. зап. ТГУ 762 (1986). Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 388 II, 158 Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 309 Математика в СССР 2 (1970) 2 Matemaatika ja kaasaeg 20 (1975). Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Jüri Saarniit

Jüri Saarniit (9. jaanuar 1951 Misso vald, Võrumaa – 12. veebruar 2003 Tartu) oli eesti psühholoog ja sotsioloog. Jüri Saarniit oli põllumehe poeg. Lõpetas 1969 Misso Keskkooli, 1974 Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogiaosakonna, psühholoogiakandidaat (1982, TRÜ), väitekiri "Проблемы измерения социально-психологической структуры ценностных ориентаций". Oli 1974–1979 TRÜ haridussotsioloogia labori insener ja vaneminsener, 1979–1983 nooremteadur, 1983–1984 juhataja, 1984–1986 sektori juhataja, 1986–1992 labori juhataja, 1992–2003 sotsioloogia osakonna dotsent ja haridussotsioloogia uurimisgrupi juht. Õpetanud sotsiaalpsühholoogilise uurimise metodoloogiat, metoodikat ja tehnikat. Uurimisvaldkonnad: haridussotsioloogia, noorsoo väärtusteadvus. Üle 30 teadustrükise. Ta kirjeldas 1995. aastal esimese teadlasena süstemaatilisi Nõukogude Liidu lagunemise järgseid muutusi väärtustes, nimetades neid väärtusteadvuse individualistlikuks pragmatiseerumiseks.[viide?] Eesti noorte väärtushinnangud läbi aegade. Tallinn, 1995 Eesti koolilõpetajate põlvkondade vahelisi ja piirkondlikke erinevusi. Tartu, 1998 Väärtusteadvus ja selle muutused. // Eesti Noorsooraport. Tallinn, 2000 Põlvkonnad muutuvas ajas (kaasautor Paul Kenkmann). Tartu, 2005 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide ,Kenkmann, Paul; Saarniit, Jüri (1998). Longituuduurimused: kogemusi ja tulemusi. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. ,Kenkmann, Paul; Saarniit, Jüri (2005). Põlvkonnad muutuvas ajas: [noorsoo- ja haridussotsioloogide töid aastatest 1975-2001]. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Saarniit, Jüri (1995) Changes in value orientations in youth and their social context. − Luigi Tomasi (toim.) Values and post-soviet youth. The problem of transition. Milano: Franco Angeli, lk. 141-153. Saarniit, Jüri (1998) Value Change and Value Marginality of a Generation: Ethnic Differences in Communistr and Post-Communist Estonia. − Helena Helve (toim.) Unification and marginalisation of young people. Helsinki: Finnish Youth Research Society, lk. 43-66. Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 158. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Matti Juhani Saarnisto

Matti Juhani Saarnisto (sündinud 11. veebruaril 1942) on soome geoloog. Ph.D. (1970, Helsingi Ülikool), väitekiri "The late Weichselian and Flandrian history of the Saimaa lake complex". Soome Teaduste Akadeemia liige (1995), Eesti Teaduste Akadeemia välisliige (2008). Aastast 1979 Helsingi Ülikooli dotsent, 1991–92 professor, aastast 1992 Soome Geoloogia Uurimiskeskuse kvaternaarigeoloogia osakonna juhataja, professor. Uurimusi Läänemere geoloogia ehituse, Saima järvistu ja Põhjamaade jääaja ning holotseeni paleogeograafia olude kohta. Koordineerinud Soome ja Eesti geoloogide ühistööd ning uurinud Eesti järvesetteid. Eesti Geoloogia Seltsi välisliige. Holocene emergence history and stratigraphy in the area north of the Gulf of Bothnia. Helsinki, 1981 Glacial indicator tracing. Rotterdam, 1990 Annualt laminated sediments date the drainage of the Ancylus Lake and early Holocene shoreline displacement in central Finland (kaasautor A. Heinsalu jt). // Quaternary International 130 (2005) Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide EE 8, 290–291. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Lembit Saarnits

Lembit Saarnits (19. august 1936 Võru vald – 27. jaanuar 2014) oli eesti õigusteadlane. Lembit Saarnits oli talupidaja poeg. Ta lõpetas aastal 1955 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli, 1960 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna, 1967–1969 TRÜ aspirant, õigusteaduse kandidaat (1970, TRÜ), väitekiri "Kollegiaalse juhtimise teaduslikest alustest kolhoosides ja selle õiguslikust reguleerimisest". 1979 lõpetas Moskva Ülikooli kvalifikatsiooni tõstmise teaduskonna maa-, põllumajanduse-(kolhoosi-) õiguse ja looduse õigusliku kaitse alal. Oli aastatel 1960–1967 Jõgeva rajooni abiprokurör ja prokuröri asetäitja, 1970–1979 TÜ tsiviilõiguse ja -protsessi kateedri vanemõpetaja, 1979–1992 dotsent, 1992–1994 eraõiguse instituudi dotsent, ühtlasi 1993– Eesti Põllumajanduse Akadeemia agraarõiguse õppetooli juhataja, professor, aastast 2007 TÜ emeriitdotsent. Õpetanud maaõigust, agraarõigust, kolhoosiõigust (kooperatsiooni-ühisõigust), looduse õiguslikku kaitset, looduskeskkonnaõigust, juhtimisteadust; koostanud õppevahendeid. Uurimisvaldkonnad: maa-, agraar- ja looduskeskkonnaõiguslikud probleemid, sotsiaalne juhtimine; töid ka TÜ ajaloo alalt. Kasutas juhtimisteaduse, üldise juhtimis- ja informatsiooniteooria, küberneetika ning sotsioloogia ideid ja meetodeid sotsiaalse juhtimise üldteooria ja põllumajandusettevõtete juhtimise õigusküsimuste uurimisel. Koostanud agraar-, maa-, metsa- ja looduskeskkonnaõiguslike aktide kogumikke, kommentaare ja metoodilisi materjale, 1974–82 TÜ õigusteaduskonda tutvustavate kogumike koostaja, osalenud maaseaduse ja taluseaduse eelnõude alternatiivvariantide koostamisel. TÜ Toimetiste kahe erikogumiku (Õigusteaduslikke töid XXIV, 1978; Труды по правоведению, 1987) vastutav toimetaja. Eesti Akadeemilise Õigusteadlaste Seltsi taastajaliige (1988), juhatuse liige ning maa- ja agraarõiguse toimkonna esimees, Akadeemilise Ühistegevuse Seltsi taastajaid (1992) ja juhatuse esimees, Eesti Kirjanduse Seltsi taastajaid ja juhatuse esimees. Üle 50 teadustrükise. Sissejuhatus sotsiaalse juhtimise teooriasse (kaasautor V. Kelder). Tartu, 1973 Kolhoosi näidispõhikiri. Kommenteeritud väljaanne (kaasautor). Tallinn, 1976 TRÜ õigusteaduskond (kaasautor J. Sootak) Kodanike maakasutusõigus. Tartu, 1986 Nõukogude metsaõigus. Tartu, 1987 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna lõpetanud 1945–1986. Tartu, 1987 Nõukogude veeõigus. Tartu, 1988 Eesti maaõigus. Maaõiguse aktide süstematiseeritud valikkogu. Tartu, 1994. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 444 II, 158 Faculty of Law. 1994, 36 Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 316. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.