laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sulawesi maavärin ja tsunami

Sulawesi maavärin ja tsunami oli 28. septembril 2018 Indoneesias Sulawesi saarel 78 km kaugusel Palust põhjas toimunud maavärin magnituudiga 7,5 ja sellele järgnenud kuni 7 meetri kõrgune tsunami. Maavärina, tsunami ja maalihete läbi hukkus vähemalt 4340 inimest. Esmaspäeval, 1. oktoobril 2018 hakkas purskama saare põhjaosas asuv Soputani vulkaan. "M 7.5 - 78km N of Palu, Indonesia" (inglise). USGS National Earthquake Information Center, PDE. Vaadatud 2.10.2018. "BNPB: Tsunami di Donggala Capai 7 Meter, Lampaui Tiang Listrik" (indoneesia). detik.com. 1. oktoober 2018. Vaadatud 2.10.2018. Teadaolev hukkunute arv 2019. aasta 30. jaanuari seisuga. Karina M. Tehusijarana (22. oktoober 2018). "Central Sulawesi quake, tsunami inflicted US$911 million in losses: Govt" (inglise). The Jakarta Post. Vaadatud 2.11.2018. Sangadji, Ruslan (30. jaanuar 2019). "Central Sulawesi disasters killed 4,340 people, final count reveals". Jakarta Post. Vaadatud 18.03.2019. "Volcano erupts on Indonesia's quake and tsunami-hit Sulawesi" (inglise). NBC News. 3. oktoober 2018. Vaadatud 3.10.2018.
Kissell

Kissell on puuviljadest, marjadest, mahlast, piimast või muust ainest koos tärklisega valmistatud magusroog. Olekult on kissell viskoosne kuni sültjas. Kissell on pärit Kiievi-Venest. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 01.10.2018)
Kumminui

Kumminui on kummist või plastmassist löögirelv, mis on ette nähtud enesekaitseks ja ründe tõkestamiseks ründaja lühiajalise kahjustamise teel. Kumminuiasid kasutavad enamasti politseinikud, aga ka teised õiguskaitseorganite ametnikud näiteks massirahutuste käigus. https://www.riigiteataja.ee/akt/119032015019 (vaadatud 01.10.2018)
Merikapsas (toit)

Merikapsas (ka merekapsas) on toiduaine, mis on saadud lehtadrust. Mõnd lehtadruliiki, eriti suhkru-lehtadrut (Laminaria saccharina), tarvitatakse toiduks. Lehtadrus on palju joodi ja see on taimes orgaaniliste ühendite koostises, mis lihtsustab inimestel joodi omandamist. Sellepärast parandab lehtadru söömine kilpnäärme tööd. Vajaliku joodikoguse saamiseks peaks inimene iga päev sööma 30–40 grammi värsket lehtadrut. Kuid joodi suhtes tundlikud inimesed ei tohiks adrut süüa. Lehtadrus leidub peaaegu kõiki inimorganismile vajalikke mineraalaineid ja vitamiine. Selle söömine mõjub organismi üldtugevdavalt ja leevendab paljusid haigusi.
Metsakalmistu (täpsustus)

Metsakalmistu metsaalale rajatud kalmistu, kus jäetakse kasvama algsed puud (võetakse maha ainult teede ja haudade kohalt) ja hoitakse üldiselt looduslähedast ilmet (näiteks metall- ja kivipiirete asemel on lubatud ainult hekid jms). Nii Eestis kui ka välismaal asub mitu metsakalmistut: Eestis Antsla Metsakalmistu Haapsalu Metsakalmistu Pärnu Metsakalmistu Tallinna Metsakalmistu Viljandi Metsakalmistu välismaal Riia Metsakalmistu (Rīgas Meža kapi) Stockholmi Metsakalmistu (Skogskyrkogården)
Vask (heraldika)

Vask (inglise keeles copper) on mittetraditsiooniline heraldiline tinktuur, mis loetakse metallide hulka. Võeti kasutusele 2002. aastal Kanada Heraldikaameti (Canadian Heraldic Authority) soovitusel. Heraldilist vaske kirjeldatakse kui uue tuhmumata vase värvust. Seda on kasutatud 2002. aastal kinnitatud Whitehorse'i linna vapil. Vask tähistab ajaloolist vase kaevandamise traditsiooni selles piirkonnas ja metalli tähtsust nii esmaasukate jaoks kui ka praeguses majanduses. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 9. märts 2021. Vaadatud 29. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://reg.gg.ca/heraldry/pub-reg/project-pic.asp?lang=e&ProjectID=58&ProjectElementID=199
Arst (perekonnanimi)

Arst on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Arst on pandud Viljandi mõisas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. 1. jaanuaril 2018 sellise nimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Helgi Arst (1931–2016) eesti geofüüsik http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=Arst&q=1 ellise nimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5
Moložva jõgi

Moložva jõgi (vene keeles Моложевка; ka Mustoja) on Eesti (Põlva maakond) ja Venemaa (Petseri rajoon) alal voolav jõgi. Jõe pikkus on 14 km (Eesti alal 7,3 km). Jõgi suubub Pihkva järve. Moložva jõgi keskkonnaportaalis (vaadatud 01.10.2018) Moložva jõgi keskkonnaportaalis
Noormägi

Noormägi on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Noormägi (Noormäggi) on pandud Võikvere mõisas Laiuse kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Noormägi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jungberg, Noorberg ja Norenberg. 1. jaanuaril 2018 sellise nimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Johannes Noormägi (sündinud 1935), eesti võrkpallitreener Voldemar Noormägi (1895–1968), eesti tõstja http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=Noorm%C3%A4gi&q=1 http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Noorm%C3%A4gi&q=1 https://www.stat.ee/public/apps/nimed/NOORM%C3%84GI[alaline kõdulink]
Kristi Vinter-Nemvalts

Kristi Vinter-Nemvalts (sündinud 23. detsembril 1978 Pärnus) on Eesti haridusteadlane ja riigiametnik, alates 9. augustist 2021 Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsler. Ta on lõpetanud 1997. aastal Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi ning 2000. aastal Tallinna Pedagoogilise Seminari lasteaiaõpetaja erialal ja 2003. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli bakalaureuseõppe alushariduse pedagoogi erialal. 2006. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis magistritöö kasvatusteaduste erialal ja 2013. aastal Tallinna Ülikooli kasvatusteaduste instituudis doktoriväitekirja (PhD) ("Digitaalse ekraanimeedia tarbimine 5–7-aastaste laste seas ja selle sotsiaalne vahendamine Eestis: Pedagoogiline vaatekoht"). 2013–2015 Tallinna Ülikooli kasvatusteaduste instituudi direktor 2015–2019 Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituudi direktor 2019–2021 Haridus- ja Teadusministeeriumi alus- ja põhihariduse, keele- ja noortepoliitika asekantsler 9. augustist 2021 Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsler Kristi Vinter-Nemvalts Eesti Teadusinfosüsteemis "Haridus- ja Teadusministeeriumi juhtkond". Haridus- ja Teadusministeeriumi koduleht. Vaadatud 29.08.2019.
Munakivi

Munakivi (ka munakas) on ümardunud pindadega kivi. Munakivi mõõtmed jäävad 12–28 cm vahele. Munakive kasutatakse eelkõige ehituses. munakivitee maakivi "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 01.10.2018)
MIR

MIR oli 1970. aastatel tegutsenud Eesti ansambel, mille moodustasid Marju Kuut, Ivo Linna ja Reet Linna.
Põhjaringkond (Iisrael)

Põhjaringkond on 1. järgu haldusüksus Iisraelis. Iisrael peab Põhjaringkonna osaks ka annekteeritud Golani kõrgendikke (1154 km²), kuid rahvusvaheliselt seda ei tunnistata.
Element (perekonnanimi)

Element on eesti perekonnanimi. Perekonnanimi Element on pandud Vana-Piigandi mõisavallas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise nimega Eestis ei ela või neid on vähem kui 5. http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=Element&q=1 https://www.stat.ee/public/apps/nimed/ELEMENT[alaline kõdulink]
Arts

Arts on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Arts on pandud Imukvere mõisas Palamuse kihelkonnas Tartumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise nimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=Arts&q=1 https://www.stat.ee/public/apps/nimed/ARTS[alaline kõdulink]
Aruksaar

Aruksaar on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Aruksaar (Arroksar) on pandud Imukvere mõisas Palamuse kihelkonnas Tartumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise nimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=Aruksaar&q=1 https://www.stat.ee/public/apps/nimed/ARUKSAAR[alaline kõdulink]
Juergenjack

Jürgenjaak on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Jürgenjaak (Juergenjack) on pandud Imukvere mõisas Palamuse kihelkonnas Tartumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise nimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=J%C3%BCrgenjaak&q=1 https://www.stat.ee/public/apps/nimed/J%C3%9CRGENJAAK[alaline kõdulink]
Caitlyn Jenner

Caitlyn Marie Jenner (sünninimega William Bruce Jenner; sündinud 28. oktoobril 1949. aastal Mount Kiscos New Yorgi osariigis) on Ameerika Ühendriikide endine kümnevõistleja. Ta avalikustas 2010. aastatel oma transsoolisuse. Caitlyn Marie Jenner oli sündides William Bruce Jenner. Tema vanemad on Esther Ruth ja William Hugh Jenner. Tema isa oli arborist. Tal on kaks õde, Lisa ja Pam. Tema vend Burt sai surma autoõnnetuses 30. novembril 1976. Lapsena diagnoositi Jenneril düsleksia. Ta õppis Sleepy Hollow' ja Newtowni keskkoolis. Lõpetas kooli 1968. aastal. Jenner oli abielus Chrystie Scottiga 1972–1981. Neil on kaks last, poeg Burton Jenner ja tütar Cassandra Marino (Jenner). 5. jaanuaril 1981 abiellus näitleja Linda Thompsoniga. Neil on kaks poega, Brandon Jenner ja Sam Brody Jenner. 1986. aasta veebruaris nad lahutasid abielu. 21. aprillil 1991 abiellus ta tõsielusarja staari Kris Jenneriga. Neil on kaks tütart, Kendall Jenner ja Kylie Jenner. Paar lõpetas kooselu 2013. aasta oktoobris, abielu lahutati 23. märtsil 2015. Caitlyn Jenner avalikustas oma transsoolisuse 2015. aasta aprillis. Tema uus nimi kuulutati avalikult välja sama aasta juulis ning tema uut nime ja sugu tunnustati juriidiliselt sama aasta septembris. Aastatel 2015–2016 esines Jenner televisioonis tõsieluseriaali "I Am Cait" osas, mis keskendus tema soovahetusele. Soovahetusoperatsioon tehti talle 2017. aasta jaanuaris. Jennerit on nimetatud maailma kuulsaimaks transsooliseks inimeseks.[viide?]  Caitlyn Jenner – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Stalinodar

Stalinodar (vene keeles Сталинодар) on nimi, mis pakuti 1930.–1940. aastatel toimunud Venemaa pealinna ümberehituse käigus välja Moskva uueks nimeks, parteijuht Jossif Stalini auks. Старков Б. А. Как Москва чуть не стала Сталинодаром // Известия ЦК КПСС. 1990. № 12. С.126. Simon Sebag-Montefiore. Сталин: двор красного монарха Олма-Пресс 2006 ISBN 5-224-04781-1
Rustika (kirjastiil)

Rustika (ladina keeles littera capitalis rustica) on vanarooma kirjastiil, mis kujunes välja 4. sajandiks ruutkapitaalist. See on majuskelkiri, ruutkapitaalist kergem ja voolujoonelisem, mida kasutati papüürusel raamatute kirjutamisel. Kirjastiil sai nime rustika ('talupoeglik'), kuna seda vastandati "tsiviliseeritumale" ruutkapitaalile. Kirjastiili tähed on kitsamad, kokkusurutumad ja ümaramad. Rustika. R. Maantoa kirjakursus Tartu Kõrgemas kunstikoolis
Airi Allvee

Airi Allvee (sündis 2. veebruaril 1972 Rakveres) on eesti laulja. Ta on lõpetanud 1987. aastal Kaiu 8-klassilise Kooli. Allvee on õppinud muusikat Rapla Lastemuusikakoolis ja lõpetanud 1992. aastal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli pop-jazz-laulu erialal. Ta osales kahel korral Eesti Televisiooni saates "Kaks takti ette". Esimesel korral jäi ta žürii tähelepanuta, teisel korral, paar aastat hiljem, 1991. aastal võitis ta aga konkursi. Airi Allvee on tuntud eeskätt bigbändi solistina, kuid on astunud üles ka väiksemates muusikakollektiivides. Tema stiil on klassikaline tantsumuusika, džäss, igihaljad palad. Ta on laulnud tausta Eurovisiooni lauluvõistlusel 1997. aastal Eestit esindanud "Keelatud maale" ning 2002. aastal Maltat esindanud Ira Loscole. Tal oli roll muusikalis "Billy Elliot" (2013). Airi Allvee töötab Vändra koolis muusikaõpetajana. Peres kasvab tütar. Eluloolist. "Vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. august 2019. Vaadatud 15. augustil 2019. Airi Allvee, err.ee
Haldja Kääri

Haldja Kääri (kuni 1947 Haldja Sild; 23. november 1921 – 30. mai 2008) oli eesti arst (pediaater). Õppis Tartu Linna V Algkoolis. 1938. aastal lõpetas ta Tartu III Progümnaasiumi cum laude. Õppis 1942–1948 (lõpetas) Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas. Aastatel 1952–1977 oli ta Tartu Kliinilise Lastehaigla peaarst. Juhani Püttsepp on kirjutanud Haldja Kääri märkmetele ja meenutustele tuginedes jutustusteraamatu "Doktor Haldja lood". 1969 Eesti NSV teeneline arst Leida Keres, Haldja Kääri. Juhendeid lastearstile. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1962. geni.com "Hiiu Leht, 23.07.2004". Originaali arhiivikoopia seisuga 3.10.2018. Vaadatud 2.10.2018. Koolilõpetajaid. Päewaleht, 7. juuni 1938 Mariliis Vahe. 80 aastat lastekliinikut. Kliinikumi Leht, juuni 2002 Aime Jõgi. Raamatusse jõudsid haldjateod ehk lood doktor Haldja Käärist. Tartu Postimees, 16. november 2016
Kura (täpsustus)

Kura võib tähendada: Kura jõgi, jõgi Taga-Kaukaasias Kura jõgi, jõgi Venemaal Kura kurk ehk Irbe väin Kura laht, laht Läänemeres Kura poolsaar ehk Kuramaa, poolsaar Läti lääneosas
Saami jalgpallikoondis

Saami jalgpallikoondis on saamide rahvuskoondis jalgpallis. Koondis pole FIFA ega UEFA liige ja seetõttu ei saa vastavatel turniiridel osaleda. Koondise peatreener on norrakas Isak Ole Hætta. Koondise esimene mäng toimus juulis 1986, kui mängiti Ahvenamaa jalgpallikoondise vastu. Mängu võitis Ahvenamaa 4:2. Koondis on neli korda mänginud ka Eesti jalgpallikoondise vastu: oktoobris 1990. Kaotati 0:2 juunis 1991. Võideti 2:1 juulis 1992. Kaotati 1:2 7. augustil 1998. Mängiti viiki 0:0.
Haifa ringkond

Haifa ringkond on 1. järgu haldusüksus Iisraelis.
Olgino

Olgino (vene keeles Ольгино) on kohanimi: Olgino on Olgina variantnimi, küla Ida-Viru maakonnas Olgino (Pihkva oblast) Olgino (Leningradi oblast) ... Olgino kalmistu Olgino mõis Olgino pank
Jeruusalemma ringkond

Jeruusalemma ringkond on 1. järgu haldusüksus Iisraelis.
Montserrati mägi

Montserrat (katalaani hääldus: [munsəˈrat]) on Barcelona lähedal Kataloonias, Hispaania territooriumil asuv paljutipuline mägi. Selle kõrgeim tipp on Sant Jeroni (1236 m), teised kõrgemad on Montgrós (1120 m), Cavall Bernat (1111 m) ja Miranda de les Agulles (903 m). Mägi on osa Serralada Prelitoral Catalana mäeahelikust. Montserrat tähendab katalaani keeles sõna-sõnalt saehambulist mäge: mont 'mägi' + serrat 'sakiline, saehambuline'. See kirjeldab mäe kummalist välimust, aja jooksul erosiooni tõttu tekkinud arvutuid sõrmjaid roosakast settekivimist konglomeraadist kaljusid, mis eristuvad juba kaugelt ümbritsevast maastikust. 720 meetri kõrgusel asub 9. sajandi erakla kohale 1025. aastal rajatud benediktlaste klooster, mis on väga kuulus palverännakusihtkoht ja pühapaik, Montserrati Jumalaema kuju asukoht. Alates 1987. aastast on Montserrati mäel rahvuspark. https://en.wiktionary.org/wiki/Montserrat#Etymology_2 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. oktoober 2018. Vaadatud 3. oktoobril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.montserrat-tourist-guide.com/en/attractions/montserrat-natural-park.html Nädalaga näeb Barcelona päikese all mõndagi. Lõunaleht, 23.03.2017 Blogipostitus reisist Montserrati mäele Montserrati rahvuspark turismiportaalis (inglise keeles) Päevareis Montserratile Barcelonast turismiportaalis (inglise keeles)
3. lennuväedivisjon

3. Lennuväedivisjon (kuni 13. maini 1939 Üksik Lennuväedivisjon nr. 3) oli aastatel 1930–1940 eksisteerinud Õhukaitse koosseisu kuulunud Tallinnas paiknenud Eesti lennuväeüksus. 21. mail 1939 jõustunud koosseisu järgi kuulusid divisjoni koosseisu staap, neli salka, tehnikajaoskond ja divisjonikomando, kokku 111 meest. Divisjon moodustati Lasnamäe lennuväljal 1. juulil 1930 Lennuväerügemendi likvideerimise järel toimunud Õhukaitse ümberkorraldamise käigus. Üksus sai omale lennukeiks hiljuti Suurbritanniast ostetud Bristol Bulldogi hävituslennukid, lenduriteks samal aastal lennukooli lõpetanud noored lendurid. Salgaülemateks määrati nende instruktorid lennukooli päevilt. Lisaks hävituslennukeile olid divisjonis Avro Aviani treeninglennukid ning Armstrong Whitworth Siskini kahekohalised topeltjuhistega nn ülemineku hävituslennukid. Divisjon koosnes kolmest salgast, igas salgas neli Bristol Bulldogi hävituslennukit. 1932. aastal moodustati divisjoni juurde ka 4. salk, mis sai omale Hawker Harti kerged pommituslennukid. Samal aastal oli ostetud kaheksa seda tüüpi lennukit, neist neli olid ujukitel ning neid kasutas Üksik merelennusalk, ülejäänud neli sai 3. lennuväedivisjon. 1934. aastal läks 4. salk täies koosseisus Rakveres asunud 1. Lennuväedivisjoni. 1937. aastal müüdi kaheksa Bristol Bulldogi rahvusvahelisele relvaärimehele, kes need omakorda Hispaania Vabariigi valitsusele maha müüs. Kuigi kohe hakati otsima ka uut kaasaegsemat monoplaan-hävituslennukit, mida asemele hankida, ei õnnestunud kuni 1940. aastani ühtegi kätte saada. 1938. aastal moodustati divisjonis uuesti ka 4. salk, millel oli küll vaid üks lennuk - 2-mootoriline Avro Ansoni pommituslennuk, mida kasutati mitmemootoriliste lennukite meeskondade väljaõpetamiseks. 1939. aastal toimunud Õhukaitse koosseisude järjekordse ümberkorraldamise käigus kaotati kõigi lennuväedivisjonide nimetustest üksik ning nii hakkas ka Lasnamäel asunud üksus kandma nimetust 3. Lennuväedivisjon. Divisjon likvideeriti 1940. aasta sügisel pärast Eesti Vabariigi annekteerimist Nõukogude Liidu poolt. Eduard Reissaar - 1930 kuni 1940 Bristol Bulldog Mk. II - 1930 kuni 1940 Avro Avian - 1930 kuni 1940 Armstrong Whitworth Siskin Mk. III DC - 1930 kuni 1932 Hawker Hart Mk. II - 1932 kuni 1934 Avro Anson - 1938 kuni 1940 Frederik Gerdessen, Toivo Kitvel, Johannes Tilk. Aeg, mehed, lennukid. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001. Lk 192 Arvo Lennart Vercamer ja Toivo Kitvel. "Põhjakotkad 2. Eesti lennukid 1918. aastast kuni 1940. aastani". Külim. Tallinn 2015 "Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani". Koostajad Toivo Kitvel, Toomas Türk ja Arvo Lennart Vercamer. Tallinn 2011
Eestimaa Konstitutsiooniline Erakond

Eestimaa Konstitutsiooniline Erakond (saksa keeles Konstitutionelle Partei in Estland) oli aastail 1905–1914 Eestimaal tegutsenud erakond. Erakond asutati 4/17. novembril 1905, ta taotles kõigi kohalike keelte kasutamise õigust asjaajamises ja emakeelset haridust. Esimees oli Christoph von Mickwitz (ka hilisem Eestimaa Saksa-Balti Erakonna esimene esimees). 1906. aasta algul oli erakonnal umbes 2000 liiget. Liikmete hulka kuulusid Paul Schiemann, Eduard von Stackelberg, Erhard Dehio ja Jakob Kõrv. Alates 1910. aastast kuulus erakond koos Balti Konstitutsioonilise Erakonna, Kuramaa Monarhistlik-konstitutsioonilise Erakonna ja Liivimaa Liberaal-konstitutsioonilise Erakonnaga Baltimaade Konstitutsiooniliste Erakondade Liitu. Eestimaa konstitutsioniline erakonna asutamine. Tallinn, 1905. Kuidas peab Eestimaa konstitutsionilise ehk riigi-põhjuskorra erakonna eeskavast aru saama? Tallinn, 1905.
Balti Konstitutsiooniline Erakond

Balti Konstitutsiooniline Erakond (saksa keeles Baltische Konstitutionelle Partei) oli aastail 1905–1914 Venemaa keisririigi Liivimaa kubermangus tegutsenud erakond. Erakond asutati 27. oktoobril/9. novembril 1905 ja registreeriti Vene Liivimaa kuberneri poolt 30. juunil/13. juulil 1906. Esimehed olid Erwin Moritz, Nikolai von Klot ja Robert Erhardt. 1906. aasta lõpus oli erakonnal üle 7800 liikme, neist Riias 6682. Eesti Liivimaal tegutsesid Tartu, Pärnu, Valga ja Kuressaare kohalikud grupid (Ortsgruppe), neist aktiivseim ja arvukaim (jaanuaris 1906 600 liiget) oli Tartu grupp. Erakonda kuulusid Karl Dehio, Werner Zoege von Manteuffel, Oskar Brackmann ja Hermann Ammende. Venemaa keisririigi III Riigiduuma valimistel osutusid Eestist valituks Balti Konstitutsioonilise Partei kolm esindajat: Otto Benecke, Oskar Brackman, Alfred von Schilling. Erakond kuulus alates 1910. aastast Baltimaade Konstitutsiooniliste Parteide Liitu.
Tel Avivi ringkond

Tel Avivi ringkond on 1. järgu haldusüksus Iisraelis.
Edvin Kanka Ćudić

Edvin Kanka Ćudić (kirillitsas Едвин Канка Ћудић; sündinud 31. detsembril 1988 Brčkos, Jugoslaavias) on Bosnia inimõiguslane, võitluskunstide kunstnik (aikidō, jūjutsu, judo), ajakirjanik ja politoloog. Ta on tuntud kui UDIK nimelise ühenduse eestvedaja, mis tegeleb inimõiguste edendamise ja lepitamisega endises Jugoslaavias. UDIK ehk Sotsiaaluuringute ja –kommunikatsiooni Ühing on Bosnia regionaalne vabaühendus, mis tegutseb Sarajevo ja Brčko linnades. See on asutatud 2013. aastal Edvin Kanka Ćudići poolt eesmärgiga koguda fakte, dokumente ja andmeid genotsiidi, sõjakuritegude ning inimõiguste rikkumiste kohta Bosnias ja Hertsegoviinas ning endise Jugoslaavia riikides. "Edvin Kanka Ćudić - Biografija". biografija.org. "Founder". udik.org. "Edvin Kanka Ćudić o UDIK-u: Kako smo nastali, kome smetano i kako nam prijete". znamo.ba. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. mai 2017. Vaadatud 3. oktoobril 2018. "Edvin Kanka Ćudić o prijetnjama: Da su me htjeli ubiti ne bi to najavljivali". otisak.ba. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. oktoober 2016. Vaadatud 3. oktoobril 2018. Odnos prema žrtvama je ispod svakog nivoa Edvin Kanka Ćudić za novi.ba: Bakir Izetbegović ne bi posjetio Kazane da nije bilo nas Edvin Kanka Ćudić: Treba preći preko nacionalnih i vjerskih barijara a to je ovom društvu i najteže Edvin Kanka Ćudić, koordinator UDIK-a: Vukovar je i naša odgovornost Edvin Kanka Ćudić
Kantele

Kantele on kannelt meenutav näppekeelpill, soome ja karjala rahvapill. Pill kuulub Balti psalteeriumi perekonda. Vanad pillid on 5-keelelised. Tänapäevased pillid on kuni 39-keelelised.
Ühishaud

Ühishaud (ka vennashaud) on haud, kuhu on maetud enam-vähem ühel ajal ja/või ühe sündmuse läbi surnud inimesed. Suremise põhjus võib olla sõjategevus, nälg, epideemia. Eestis võib sagedamini leida sõjategevuse (näiteks Vabadussõjas, Teises maailmasõjas) läbi hukkunute ühishaudasid.
Lemovža

Lemovža jõgi (vene keeles Лемовжа, soome keeles Lemusajoki) on jõgi Venemaal Leningradi oblastis Volossovo rajoonis. Jõgi on Lauga jõe parempoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 48 km.
Talabski saared

Talabski saared (vene keeles Талабские острова või Залитские острова) on kolm saart Pihkva järve kaguosas, Pihkvast 25 km loodes. Kolme saare kogupindala on 1,54 km². Vene keeles nimetatakse neid saari järgmiselt: Верхний, Талабск ja Талабенец. Saartel elab 179 inimest (2013).
Balti riikide okupeerimine (1940)

Balti riikide okupeerimine Nõukogude Liidu poolt hõlmab perioodi Nõukogude-Balti riikide vastastikuse abistamise paktide sõlmimisest 1939. aastal, nende sissetungi ja annekteerimiseni 1940. aastal kuni 1941. aasta massilise küüditamiseni. Nõukogude okupatsioon Eestis (1940–1941) Nõukogude okupatsioon Lätis (1940–1941) Nõukogude okupatsioon Leedus (1940–1941) Saksa okupatsioon Eestis (1941–1944) Saksa okupatsioon Lätis (1941–1944) Saksa okupatsioon Leedus (1941–1944) Nõukogude okupatsioon Eestis (1944–1991) Nõukogude okupatsioon Lätis (1944–1991) Nõukogude okupatsioon Leedus (1944–1991) NSV Liidu relvajõud Eestis NSV Liidu relvajõud Lätis NSV Liidu relvajõud Leedus
Muusikakäsikiri

Muusikakäsikiri on käsitsi kirjutatud (vastandina trükisele) allikas, mis täielikult või osaliselt sisaldab nootide, neumade vms märkidega kirjutatud muusikat, tavaliselt pärgamendil või paberil. Kui muusikakäsikiri sisaldab helilooja omakäelist kirja, nimetatakse seda nagu kirjaniku tekstigi puhul autograafiks. Peale nootide vms muusikamärkide võivad muusikakäsikirjad sisaldada tekste ja illustratsioone. Lääne-Euroopa vanimad muusikakäsikirjad leiduvad 9. sajandil kirja pandud liturgiliste tekstide kogumikes. Palju muusikakäsikirju keskajast ja varauusajast on säilinud meie ajani muusikateoste käsitsi paljundamise tulemusena, mis oli tavaline praktika ka trükikunsti kasutuselevõtu järel. Ka trükiks kirjastusse saadetud muusikakäsikirjad leiavad oma koha arhiivides ja muuseumides. Muusikakäsikirjad on keskajast kuni tänapäevani oluline allikmaterjal nii muusika uurijatele kui ka esitajatele. https://sites.google.com/tg.edu.ee/muusikaajalugu/2-keskaeg/2-4-mitmeh%C3%A4%C3%A4lsuse-kujunemine-leoninus-perotinus http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c5-muusika/muusika-teekond-muuseumis/
Eesti tervishoid

Eestis tervishoiuteenuseid juhib Sotsiaalministeerium. Riiklike tervishoiu üksusi rahastatakse üldiste maksude kaudu (töötaja sotsiaalmaksust 13%).  Pikemalt artiklis Eesti haiglate loend Priit Tohver. "Lahkumisintervjuu" levila, detsember 2023