laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Spass-Demenski rajoon

Spass-Demenski rajoon (vene keeles Спас-Деменский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Spass-Demenski linn. Rajoon piirneb idas Barjatino rajooniga, kagus Kirovi rajooniga, lõunas Kuibõševski rajooniga ning põhjas ja läänes Smolenski oblastiga. Rajooni pindala on 1380 km². Elanike arv oli 2020. aastal 7071, 2012. aastal 7999, 2009. aastal 8578 ja 2002. aastal 10 017. Spass-Demenski rajoonis on 129 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Spass-Demenski linna) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Demina, Snopot ja Bolva. Q126709394
Aedna

Aedna on eesti perekonnanimi. Eestistamisel on perekonnanime Aedna antud isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Adamov, Kiisa, Piebalk ja Tõnisson. Raik Aedna palvel kanti Aedna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 105 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aedna 7 mehel ja 10 naisel. Perekonnanime Aedna on kandnud: Merike Aedna, eesti viiuldaja Üllar Aedna, vandeadvokaat http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Aedna&q=1 https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/AEDNA[alaline kõdulink]
Kirovi rajoon (Kaluga oblast)

Kirovi rajoon (vene keeles Кировский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Kirovi linn. Rajoon piirneb põhjas Barjatino rajooniga, kirdes Suhhinitši rajooniga, idas Dzeržinski rajooniga, lõunas Ljudinovo rajooniga, läänes Kuibõševski rajooniga ja loodes Spass-Demenski rajooniga. Rajooni pindala on 1000,4 km². Elanike arv oli 2020. aastal 39 798, 2012. aastal 41 875, 2009. aastal 43 320 ja 2002. aastal 46 011. Kirovi rajoonis on 82 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kirovi linna) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Nerutš, Užat ja Bolva. Q126948302
Renat Hon

Renat Hon (vene keeles Ренат Иванович Хон; sündinud 6. augustil 1986) on Sahha balletitantsija ja pedagoog, Sahha teeneline kunstnik. Ta lõpetas 2004. aastal Jakutski koreograafiakooli ja asus balletisolistina tööle Sivtsev-Omollooni nimelisse riiklikku ooperi- ja balletiteatrisse. 2015. aastast on Renat Hon ühtlasi Aksenija ja Natalja Posselskaja nimelise Jakutski Koreograafia Kolledži õppejõud, esimese kursuse klassikalise balleti pedagoog Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstnik Tema vend Rustam Hon on estraadilaulja. День знаний отметили в Якутском хореографическом колледже. sakhalife.ru Выпускники. sakhaballet.ru Foto. sakhaballet.ru
Bokser

Bokser, tuntud ka kui saksa bokser, on Saksamaalt pärinev koeratõug. Eesti Kennelliidu avaldatud standardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "Tema pühendumus ja truudus oma peremehe ja kodu suhtes, tema valvsus ja enesekindel julgus on lausa legendaarsed." Pildid "BOXER" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 07.09.2017. A. Essenson (koostaja). Koer. Tallinn: Valgus, 1985, lk 171. Cassidy, Kelly M. "Breed Longevity Data". Vaadatud 25. juunil 2012. "Saksa bokser" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 07.09.2017.  Saksa bokser – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Saksa bokser koer.ee saidil
Koorküla külanõukogu

Koorküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus Koorküla asulas. Külanõukogu eksisteeris aastatel 1945–1960. Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Valga maakonna Koorküla valla koosseisus. Aastatel 1950–1959 kuulus külanõukogu Tõrva rajooni, seejärel Valga rajooni. 8. oktoobrist 1960 Koorküla külanõukogu likvideeriti ja selle maad arvati Helme külanõukogu koosseisu. Endise Koosküla külanõukogu maad asuvad nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Tõrva valla lõunaosas. Koorküla külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (Eesti nõukogude entsüklopeedia, vaadatud 07.09.2017). Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Valga maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 517 Koorküla külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Aidu külanõukogu

Aidu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954. Aidu külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Lustivere vallas. Külanõukogu keskus asus Aidu külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aidu külanõukogu 1950 septembris Põltsamaa rajooni koosseisu. 1954 juunis Aidu külanõukogu likvideeriti, selle territooriumist koos likvideeritud Neanurme külanõukogu maadega moodustati Lustivere külanõukogu. Aidu külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 07.09.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viljandi maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 518 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Ao külanõukogu

Ao külanõukogu oli külanõukogu Väike-Maarja rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel ühendati see Rakke külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Rakke valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Ao asulas. Ao külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 07.09.2017) Ao külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Emumäe külanõukogu

Emumäe külanõukogu oli külanõukogu Väike-Maarja rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Salla külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Salla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Emumäe asulas. Emumäe külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 07.09.2017) Emumäe külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Holstre külanõukogu

Holstre külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1973. Holstre külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Holstre vallas. Külanõukogu keskus asus Pirmastu külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Holstre külanõukogu 1950 septembris Viljandi rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Holstre külanõukoguga likvideeritud Raasilla külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid Holstre külanõukogu piires kolhoosid "Õitseng", "Ühisjõud", "Koidula" ja "Sädeme" ning Heimtali sovhoosi Muri osakond ja akadeemik Lõssenko nimeline puukool. Külanõukogu keskus asus Kooli külas. 1960. aastal liideti Holstre külanõukoguga Uusna külanõukogust Ugala kolhoosi maakasutuse alad. 1970. aasta seisuga hõlmas Holstre külanõukogu Holstre asunduse ning Kibeküla, Kipi, Kiviküla, Koni, Kooli, Laki, Lepiku, Lolu, Luiga, Matapera, Metsla, Mustapali, Mäeltküla, Nõmme, Paluküla, Pirmastu, Rebase, Saviküla, Tinnikuru, Turva, Tömbi, Vahemetsa, Vardja, Viisu ja Vilimeeste küla. Holstre külanõukogu likvideeriti 1973. aastal. Selle alad jagati Paistu (62,4 km²), Koidu (36,8 km²) ja Uusna külanõukogu (24,4 km²) vahel. Holstre külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 07.09.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viljandi maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 518 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Holstre külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Kabala külanõukogu

Kabala külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Rägavere külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Kabala asulas. Kabala külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 07.09.2017) Kabala külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Kalmetu külanõukogu

Kalmetu külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960. Külanõukogu halduskeskus asus Kalmetu külas. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960. aasta seadlusega liideti Kalmetu ja Valma külanõukogu Tänassilma külanõukoguks. Kalmetu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 12.09.2017) Kalev Katus, Allan Puur, Asta Põldma, Luule Sakkeus. Viljandimaa 1965–1990. Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika
Karksi külanõukogu

Karksi külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1973. Külanõukogu moodustati 1954 Sudiste ja Tuhalaane külanõukogu liitmise tulemusena. 1973 külanõukogu likvideeriti ja osa alasid liideti Polli ja osa Halliste külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Karksi asulas. Karksi külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 07.09.2017) Karksi külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Kolga-Jaani külanõukogu

Kolga-Jaani külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1991 ja seejärel moodustati külanõukogu territooriumist Kolga-Jaani vald. Külanõukogu moodustati 1945 Võisiku valla territooriumil. 1954 liideti Kolga-Jaani külanõukoguga Vissuvere külanõukogu. Külanõukogu halduskeskus asus Kolga-Jaani asulas. Kolga-Jaani külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 07.09.2017) Kolga-Jaani külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Lilli külanõukogu

Lilli külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. 1945 septembris moodustati Viljandimaal Karksi valla territooriumil Äri külanõukogu. Külanõukogu halduskeskus asus Äri külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Äri külanõukogu 1950 septembris Abja rajooni koosseisu. 1954 juunis nimetati Äri külanõukogu ümber Lilli külanõukoguks. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Edasi" ja "Uue Võidu" kolhoos ning Kõrgemäe sovhoosi Karksi osakond. Külanõukogu keskus jäi Äri külla. 1960 oktoobrist Lilli külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Polli külanõukoguga. Lilli külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 07.09.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Viljandi maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 518 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83 Lilli külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Lalsi külanõukogu

Lalsi külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1976 ja seejärel liideti üks osa Lalsi külanõukogude alasid Kolga-Jaani ja teine osa Uusna külanõukoguga. Külanõukogu moodustati 1945 Võisiku valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Lalsi asulas. Lalsi külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 07.09.2017) Lalsi külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Albert Streckeisen

Albert Ludwig Streckeisen (8. november 1901 Basel – 29. september 1998 Bern) oli Šveitsi geoloog. Albert Streckeisen oli tuntud kui Rahvusvahelise Geoloogiaühingu tardkivimite klassifikatsiooni välja töötanud komisjoni esimees. Streckeisen õppis geoloogiat, mineraloogiat ja petroloogiat Baselis, Zürichis ja Bernis ning töötas professorina Bukaresti ja Berni ülikoolides. Geoloogias oli ta spetsialiseerunud petroloogiale. 1958. aastal asus Streckeisen täiendama ja revideerima Paul Niggli raamatut "Tabellen zur Petrographie und zum Gesteinsbestimmen". Streckeisen leidis, et seal esitatud tardkivimite klassifikatsioon vajaks hoolikat revideerimist. Samas ei olnud raamatus esitatud klassifikatsioon sugugi ainus selleks ajaks väljapakutu. Kokku oli klassifikatsioone kaksteist. Streckeisen otsustas, et pole mõtet välja mõelda kolmeteistkümnendat, vaid keskenduda tuleks olemasolevate klassifikatsioonide analüüsimisele. 1964. aastal avaldas Streckeisen ülevaateartikli, milles käsitles tardkivimite senise klassifitseerimisega seotud probleeme. Artikkel pälvis palju tähelepanu ja otsustati, et küsimusega tuleb hakata tõsisemalt tegelema. Selleks loodi Rahvusvahelise Geoloogiaühingu juurde komisjon The Subcommission on the Systematics of Igneous Rocks. Komisjon alustas tööd 1970. aastal ning esimeseks esimeheks sai Albert Streckeisen. Komisjoni töö tulemusena valminud tardkivimite klassifikatsiooni nimetatakse sageli Streckeiseni klassifikatsiooniks. Tänapäeval on see ülemaailmselt aktsepteeritud viis tardkivimite klassifitseerimiseks ja nimetamiseks. Le Maitre, R. W. (2005). Igneous Rocks: A Classification and Glossary of Terms: Recommendations of the International Union of Geological Sciences Subcommission on the Systematics of Igneous Rocks (2. trükk). Cambridge University Press. Lk viii–ix. ISBN 0521619483
Loodi külanõukogu

Loodi külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Loodi asulas. Loodi külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 07.09.2017) Loodi külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Adavere külanõukogu

Adavere külanõukogu oli külanõukogu aastatel 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Adavere alevikus. Algselt kuulus külanõukogu Põltsamaa valda Viljandimaal, alates 1949. aastast samasse Põltsamaa valda Jõgevamaal ning alates 1950. aastast Põltsamaa rajooni. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 45
Adila külanõukogu

Adila külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSVs aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Hageri valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Sobli külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Adila külanõukogu 1950 septembris Rapla rajooni koosseisu. 1954 juunis Adila külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Hageri külanõukogu koosseisu. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 47 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Aegviidu külanõukogu

Aegviidu külanõukogu oli külanõukogu Tapa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Anija külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Aegviidu asulas. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 51
Aesoo külanõukogu

Aesoo külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaa Tori valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Viidika külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aesoo külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Punase Tähe", "Sädeme" ja "Tuleviku" kolhoos ning Rahnoja sovhoos. Külanõukogu keskus asus Rahnoja külas. 1958 septembris viidi külanõukogu halduskeskus Rahnoja külast üle Kavasoo külla. 1959 detsembris viidi külanõukogu halduskeskus Kavasoo külast üle Aesoo külla. Aesoo külanõukogu likvideeriti 1962. aastal, selle alad jagati Vändra külanõukogu ja Tori külanõukogu vahel. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 20. septembri 1958 seadlus Aesoo, Aluste ja Häätaru külanõukogude administratiivkeskuste üleviimisest. Eesti NSV Teataja, 1958, 13, 197 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 30. detsembri 1959 seadlus mõnede külanõukogude administratiivkeskuste üleviimise ja Rannu külanõukogu ümbernimetamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1960, 3, 11
Ahli külanõukogu

Ahli külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Asuküla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algul Väike-Ahli külas, hiljem Haapsalus. Külanõukogus tegutses kaks kolhoosi: Marxi-nimeline kolhoos (keskus Võnnus) ja Kolhoos Valgus (keskus Ahlis). Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 62-63
Aimla külanõukogu

Aimla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSVs aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Viljandimaal Olustvere valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Aimla külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aimla külanõukogu 1950 septembris Suure-Jaani rajooni koosseisu. 1954 juunis Aimla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Olustvere külanõukogu koosseisu. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 66 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viljandi maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 518 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Haridus

Haridus on õppeprogrammidega ettenähtud teadmiste, oskuste ja vilumuste, väärtuste ja käitumisnormide süsteem, mida ühiskond tunnustab ning mille omandatust ta kontrollib. Hariduseks võidakse nimetada teadmiste jne omandamist mõnes spetsiifilises valdkonnas, aga ka eluks vajalike kogemuste omandamist laiemas tähenduses, st pigem üldist ning ühiskonna poolt suunatud sotsialiseerumise ja kultuuriga kohanemise protsessi. Hariduseks nimetatakse ühtlasi sel viisil omandatud või omandatavaid teadmiste, oskuste ja vilumuste süsteemi ennast (nt kui räägitakse kellegi haridusest vms). Haridus on kultuuri funktsioon ja vastupidi. Haridust kõige otsesemas tähenduses omandatakse õppeasutustes.  Pikemalt artiklis üldharidus Üldharidus on teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtuste ning käitumisnormide süsteem, mis võimaldab inimesel kujuneda pidevalt arenevaks isiksuseks, kes on suuteline elama väärikalt, austama iseennast, oma perekonda, kaasinimesi ja loodust, valima ning omandama talle sobivat elukutset, tegutsema loovalt ning kandma kodanikuvastutust.  Pikemalt artiklis kutseharidus Kutseharidus on teatud erialal töötamiseks, teatud kutse saamiseks, teatud ametikohale kandideerimiseks või selle säilitamiseks vajalike teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtuste ja käitumisnormide süsteem, mille omandamine ja täiendamine loob eeldused tulemusrikkaks erialaseks tegevuseks.  Pikemalt artiklis huviharidus Huviharidus on teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtuste ja käitumisnormide kogum, mis on omandatud süsteemse juhendatud tegelemise kaudu vaba tahte alusel tasemekoolitusest, tööalasest koolitusest ja tööst vabal ajal ning mis loob võimalusi isiksuse mitmekülgseks arenguks.  Pikemalt artiklis alusharidus Alusharidus on teadmiste, oskuste, vilumuste ja käitumisnormide kogum, mis loob eeldused edukaks edasijõudmiseks igapäevaelus ja koolis.  Pikemalt artiklis Põhiharidus Põhiharidus on riigi haridusstandardiga ettenähtud kohustuslik üldharidusmiinimum. Põhihariduse omandamine loob eeldused ja annab õiguse jätkata õpinguid keskhariduse omandamiseks. Põhiharidus on 1.–9. klass.  Pikemalt artiklis Keskharidus Keskharidus on haridustase, mis põhineb põhiharidusel. Keskharidus jaguneb üldkeskhariduseks ja kutsekeskhariduseks. Üldkeskharidus on põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekavaga kehtestatud nõuete kogum. Üldkeskhariduse omandamine loob eeldused ja annab õiguse jätkata õpinguid kõrghariduse omandamiseks. Kutsekeskharidus on kutseharidusstandardi ja kutse- või erialade riiklike õppekavadega kehtestatud nõuete kogum. Kutsekeskhariduse omandamine loob eeldused ja annab õiguse asuda tööle õpitud kutse- või erialal või jätkata õpinguid kõrghariduse omandamiseks. Kasvatus Õppimine Õpetamine Kultuur Haritus Haritlane Teadus Õpetajate loend Keskkonnaharidus Ühisharidus Rakenduskõrgharidus Maailma ülikoolide loend Kõrgkoolide loend riikide kaupa Eesti haridus EESTI VABARIIGI HARIDUSSEADUS
Uganda riigipeade loend

Uganda riigipeade loend loetleb Uganda riigipead alates riigi iseseisvumisest 1962. aastal.
Vassili Perov

Vassili Perov (vene Василий Григорьевич Перов; tegelik perekonnanimi Kridener; 2. jaanuar 1834 (21. detsember 1833 vkj) Tobolsk – 10. juuni 1882 (29. mai 1882 vkj) Kuzminki küla tänapäevasel Moskva maa-alal) oli vene maalikunstnik, peredvižnikute ühingu asutajaliige. Perov oli parun G. K. Krideneri sohipoeg. Perekonnanimi Perov oli algul tema hüüdnimi ja selle pani talle mittekoosseisuline köster, kes ta kirjutama õpetas. Perov lõpetas Arzamassi kreiskooli ja astus Arzamassi kunstikooli, mida juhatas Aleksandr Vassiljevitš Stupin. 1853 astus ta Moskva maali-, raid- ja ehituskunstikooli. 1856 pälvis ta väikese hõbemedali imperaatorlikule kunstide akadeemiale esitatud etüüdi eest poisi peast. 1858 pälvis ta juba suure hõbemedali maali "Ringkonnapristavi sõit uurimisele" eest. 1860 sai ta väikese kuldmedali maalide "Hauastseen" ja "Köstri poeg, kes saab esimese teenistusastme" eest. 1861 pälvis ta suure kuldmedali maali "Külajutlus" eest. Suure kuldmedaliga kaasnes õigus riigi arvel sõita välismaale. Perov asus reisile 1862. aastal külastades Saksamaa linnu ja Pariisi. Oma selle perioodi maalides kujutas ta euroopa tänavaelu. Ta naasis Moskvasse enne tähtaega. 1866 sai Perov akadeemikuks, 1871 professoriks Moskva maali-, raid- ja ehituskunstikoolis. Umbes sel ajal sai temast peredvižnikute liikumise üks asutajaist. Perov suri 1882 Moskva-lähedases Kuzminki külas tuberkuloosi ja on maetud Doni kalmistule. Vassili Perov armastas maalida lihtrahvast. Talupoegi kujutas ta tõepäraselt ja suure kaasaelamisega. Loomingus on üks läbivaid teemasid matused, leinajate ja orbude kujutamine. Korduvalt kujutab ta maalidel rikaste ja vaeste vastuolu. Perovil on palju religioosseid maale, kuid neil on tähelepanu pööratud mitte niivõrd piiblisündmustele kui kaasaja, 19. sajandi lihtrahvale, mitte niivõrd sellele, mida nad usuvad, kuivõrd sellele, kuidas religioon neid mõjutab. Perov on maalinud arvukalt portreid. "Talupoegade ristikäik lihavõttepühal", 1861 "Teejoomine Mõtištšis Moskva lähedal", 1862 "Matus", 1865 "Koduõpetajanna saabumine kaupmehe majja", 1866 "Troika. Töökoja õpilased veavad vett", 1866 "Raudteel", 1868 "Jahimehed puhkamas", 1871 Vladimir Dali portree, 1872 Fjodor Dostojevski portree, 1872 "Matus" (1865) "Talupoegade ristikäik lihavõttepühal" (1861) Vladimir Dali portree Aleksei Savrassovi portree
Alajõe külanõukogu

Alajõe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Alajõe külanõukogu moodustati 1954 juunis Jõhvi rajoonis varasemate Katase ja Remniku külanõukogu liitmisel. Külanõukogu halduskeskus asus Alajõe külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Pobeda", "Peipsi Laine" ja "Esimese Mai" kolhoos. 1967. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 87 km² ja elanike arv 564, rahvuselt valdavalt venelased. Külanõukogusse kuulusid Alajõe, Jõeküla, Karjamaa, Katase, Remniku, Smolnitsa, Vasknarva küla. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 86 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104