laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Egiptuse president

Egiptuse president (täielik ametinimetus Egiptuse Araabia Vabariigi president) on Egiptuse riigipea ametinimetus alates 1953. aastast. Vastavalt kehtivale põhiseadusele on Egiptuse president relvajõudude ülemjuhataja ja kõrgeim täidesaatva võimu kandja riigis. Egiptuse presidendi ametikoht loodi pärast monarhia kukutamist ja vabariigi väljakuulutamist 18. juunil 1953. Egiptuse esimene president oli kindral Muḩammad Najīb. Esimene vabade valimiste tulemusel ametisse saanud president oli Egiptuse Muḩammad Mursī, kes asus oma ametikohustusi täitma 30. juunil 2012 ja kukutati rahvarahutuste tulemusel sõjaväelise riigipöördega 3. juulil 2013 Aastatel 1954–1956 ja 2011–2012 oli presidendi ametikoht täitmata. Täitevvõim kuulus sel ajal sõjaväelisele nõukogule ja riigipea kohuseid täitis selle esimees. Vastavalt 1971. aasta põhiseadusse 1980. aastal tehtud parandustele peab president olema vähemalt 40-aastane sünnijärgne Egiptuse kodanik. President nimetab ametisse peaministri. Erakorralise olukorra ajal on presidendil õigus ka määrata ametisse ja ametist vabastada kohalike omavalitsuste juhte ja ülikoolide rektoreid ning sekkuda riiklikult oluliste eraettevõtete tegevusse. Erakorraline olukord (sõjaseisukord) kehtis Egiptuses näiteks aastatel 1981–2012. Vastavalt 2005. ja 2007. aastal sisse viidud põhiseaduse parandustele on presidendi ametiaeg neli aastat. Ametis võib ta olla kuni kaks ametiaega järjest. 18. jaanuaril 2014 vastu võetud uus põhiseadus jättis jõusse seni presidendiametile kehtinud nõuded, kuid andis esimest korda parlamendile õiguse presidendile umbusaldust avaldada. Egiptuse riigipeade loend
Areng

Areng ehk arenemine on millegi või kellegi muutumine, hrl progressina, tõusujoones, madalamalt kõrgemale, lihtsamalt keerukamale jne. Areng võib olla ka kulgemine soovitud sihtide, eesmärkide suunas (nt majanduslik areng majanduskasvuna). "Areng" võib olla ka arenemise tulemus. Majandusteaduse mõiste kohta vaata majanduslik areng Bioloogias räägitakse ontogeneesist (indiviidi areng) inimese areng fülogenees Filosoofias on arenemine mingi nähtuse kulgemine, mille alg- ja lõppolek on kvalitatiivselt erinevad. Areng oli Eesti Haridusliidu ajakiri. Areng oli raamatukauplus Tallinnas. "Areng" oli kolhoos Tartu rajoonis. "Areng" oli kolhoos Harju rajoonis. Areng on maleklubi Tallinnas. Areng oli kirjastus Tallinnas. Alaareng Jätkusuutlik areng Sotsiaalne areng
Alaareng

Alaarengu (inglise underdevelopment) all mõistetakse enamasti ühiskonna majanduslikku ja sotsiaalset seisundit, mis tuleneb industrialiseerimise ja/või moderniseerimise ebapiisavast tasemest. Konkreetsemas tähenduses on "alaareng" 1949. aastal USA presidendi Harry Trumani kasutusele võetud mõiste arengumaade probleemide kohta, rõhuasetusega arenenud maade kohustustele arengumaid tehnoloogiaga ja muul viisil aidata. Marksistliku taustaga nn sõltuvusteoreetikud kritiseerisid 1960. aastatel alaarengu ideed kui protsessi, mille käigus teatud ühiskond (eriti selle majandus) muutub teise, domineeriva ühiskonna mõjul. Domineeriv riik viib majanduskasumi alaarenenud riigist välja, muutes selle riigi majandusarengu võimatuks. kolonialism neokolonialism Põhi-Lõuna välisabi Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Konpantzia

Konpantzia [konp'antsia] (baskikeelne nimi; prantsuse keeles Ile des Faisans, hispaania keeles Isla de los Faisanes, tõlkes 'Faasanisaar') on jõesaar piirijõe Bidasoa alamjooksul riikidevahelisel piiril, Prantsusmaa ja Hispaania ühisvaldus (kondomiinium). Saart haldavad kordamööda poole aasta kaupa Hispaania Gipuzkoa provintsi Iruni vald (1. veebruarist 31. juulini) ja Prantsusmaa Pyrénées-Atlantiquesi departemangu Hendaia vald (1. augustist 31. jaanuarini). Mõlemal riigil on aasta läbi õigus oma kodanikke saarel toime pandud õigusrikkumiste eest karistada. Varem on ta kuulunud Hondarribia valda. Saare pindala on praegu 2000 m²[viide?], laius 40 meetrit ja pikkus veidi üle 200 meetri. Tänu tehtud kaitsetöödele on saar nüüdseks hävimise eest kaitstud[viide?], kuid aegade jooksul on see erosiooni tõttu kaotanud oma pindalast umbes poole. Prantsuse keeles nimetatakse saart enamasti île de l'Hôpital ['il də lɔpit'al]. Rööpnimed on île des Faisans ['il də fɛz'ã], mida on tõlgendatud 'faasanite saareks', mistõttu teda hispaania keeles hüütakse isla de los Faisanes, ja île de la Conférence ['il də la koƞfer'ãs] 'nõupidamisesaar' (17. sajandil seal peetud paljude riikidevaheliste läbirääkimiste järgi), millest tuleneb baskikeelne nimi Konpantzia. Saar on olnud Hispaania ja Prantsusmaa vaheline neutraalne ala, kus on toimunud palju ajaloolisi sündmusi. 9. novembril 1615 "vahetati" seal Prantsusmaa kuningaga abielluv Hispaania infanta Anna ja Hispaania infandi Felipega abielluv Prantsuse printsess Élisabethiga. Aastal 1659 sõlmiti Konpantzia saarel pärast 24 läbirääkimistevooru Luis de Haro ja kardinal Mazarini vahel Pürenee rahu[viide?], millega kaasnes Prantsusmaa kuninga Louis XIV ja Hispaania infanta Maria Theresia abielu. Rahulepinguga kehtestati ka Konpantzia kondomiinium Prantsusmaa ja Hispaania vahel, mis on tänapäeval kehtivaist kondomiiniumeist üks vanimaid. Saarel on toimunud ka pantvangide vahetamisi. Saare keskel kõrgub monument, millel on pealdis 1659. aasta Prantsuse-Hispaania rahulepingu tähistamiseks. Tänapäeval on saar asustamata ning sellele minek on keelatud, välja arvatud avalike ürituste ajal tähtpäevadel. Samas on saar veetaseme kõikumise tõttu aeg-ajalt Hispaania-poolse kaldaga ühendatud, mistõttu käib Hispaania politsei vahel illegaalseid turiste saarelt ära ajamas. The island that switches countries every six months BBC, 28. jaanuar 2018 The island that switches countries every six months BBC, 28. jaanuar 2018
Arenguideoloogia

Arenguideoloogia (inglise ideology of development) on arenguga seotud tunnuste abil kindlaks määratud arenguideaalid ja nendeni jõudmise viisid ning nende rakendamise õigustamine. Enamasti ei ole arenguideaalid kujunenud ühiskondadevahelises koostöös, vaid pärinevad Lääne tööstusriikidest. Nt on terminitele "arenenud maa" ja "arengumaa" omistatud mõisted arenguideoloogia püsimiseks vajalikud vahendid. Sotsiaalsete üksuste kohta rakendatuna omandavad need aga lisatähendusi ning õigustavad majanduslikke ja poliitilisi sekkumisi arengumaades. arenenud maad alaareng arenguplaneerimine Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Arenguplaneerimine

Arenguplaneerimine (inglise development planning) on riigi majandusarengu kooskõlastatud strateegia, mis sisaldab rahvusvahelisi leppeid ja välisabi. Arenguplaneerimise eesmärgid ja vahendid on aja jooksul muutunud. 1980. aastate algul keskenduti riigiasutustele ning sotsiaalanalüüs oli vaid lisamõõtmeks. Alates 1990ndate algusest olid olulisemal positsioonil valitsusvälised organisatsioonid ning nende võrgustik ja suhted. Sotsiaalsete ja keskkonnaaspektide eiramine on aga sageli olnud arenguprojektide läbikukkumise peamine põhjus. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Dabke

Dabke, ka chobi, on Liibanoni, Süüria, Jordaania, Palestiina, ka Iraagi ja Saudi Araabia traditsiooniline tants, mida tantsitakse kätest kinni hoides poolkaares. Keha on paigal, kuid jalad teevad aktiivseid liigutusi, näiteks ühe jalaga enda ette trampimine, lihtsad külgsammud, poolkükid või jalaga teatud rütmiaktsendi märkimine. Sarnaneb Türgi, Armeenia ja Balkani rahvaste rahvatantsudega, mida tantsitakse samuti reas või ringis.
Raks Al Nasha'ar

Raks Al Nasha'ar (ka khaliji või khaleegy) on Pärsia lahe piirkonnas naiste poolt naistele esitatud sotsiaalne tants. Araabia keelest tõlgitult tähendab khaliji "lahte" ja viitab Pärsia lahe äärsetele riikidele (Iraan, Iraak, Araabia Ühendemiraadid, Kuveit, Katar, Bahrein, Omaan). Selle tantsu omapäraks on liuglev samm, juusteviskamine ning liikumised, milles kasutatakse ära laialõikelist kleiti thobe nasha'ar, milles tantsu tantsitakse.
Bandari

Bandari on Lõuna-Iraanist pärit muusika- ja tantsustiil. Tähendab tõlkes "sadamarahva". Kuna tegemist on sadamapiirkonna stiiliga, on see mõjutatud nii Iraani, teiste Pärsia lahe piirkonna maade, kui ka India ja Aafrika muusikast ja tantsudest. Bandari tantsus on palju ilmekaid käežeste ja -liikumisi, sammud on hoogsad ja tantsides kasutatakse ohtralt juukseid, seega on üldilme üsna sarnane khalijiile, bandari on sellega võrreldes aktiivsem. Muusikas kuuleb tavaliselt torupilli ning seda saadavad peaaegu alati käteplaksutused.
Hergi Karik

Hergi Karik (20. oktoober 1929 – 11. oktoober 2012) oli eesti keemik. Ta lõpetas Tallinna 2. Keskkooli 1948. aastal. Alates 1954. aastast oli ta katkematult seotud Tallinna Pedagoogilise Instituudiga, olles aastatel 1973–1977 kaugõppeteaduskonna dekaan, 1977–1992 matemaatika-füüsikateaduskonna dekaan, 1993–1999 keemia õppetooli juhataja, alates 1991. aastast keemia õppetooli professor ja 1999. aastast emeriitprofessor. Ta oli paljude keemiaõpikute ja keemiat tutvustavate raamatute autor ning eestikeelse keemianomenklatuuri arendaja, olles aastatel 1976–1982 ja 1994–2004 Eesti Keemiaseltsi keemiaterminoloogia ja -nomenklatuurikomisjoni juhataja. Kariku sulest ilmus kokku üle 800 publikatsiooni. Karik külastas Merivälja objekti aadressil elanud automehaanik Virgo Mitti, kes rääkis leitud kividest ja andis need Karikule määrata, mistõttu jõudis tükk nendest Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudi asedirektori Herbert Viidinguni, millest sai alguse laiahaardeline objekti uurimine. Vask, kuld ja raud olid esimesed, kirjastus Valgus 1984, 226 lk Hämmastavad ained, kirjastus Valgus 1991, 320 lk Üldine keemia, kirjastus Koolibri 1994, 256 lk Keemianomenklatuur, Eesti Entsüklopeediakirjastus 2000, 160 lk Keemia koduõpetaja, kirjastus Ilo 2003, 352 lk Metallid ja mittemetallid meis ja meie ümber, kirjastus Koolibri 2004, 168 lk Looduslik vesi ja hämmastavad imeveed, kirjastus Koolibri 2006, 144 lk 2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk "In memoriam Hergi Karik". Tallinna Ülikool. 10. detsember 2012. Vaadatud 31. juulil 2023. Truus, Kalle. "Eesti Keemiaselts 100. Ajalooline ülevaade" (PDF). "Salapärane Merivälja objekt M: Eesti oma ja tõestisündinud salatoimik". www.ohtuleht.ee. Vaadatud 31. juulil 2023.
Mo Yan

Mo Yan (hiina 莫言; pinyin: Mò Yán; kodanikunimega 管谟业 Guǎn Móyè; sündinud 17. veebruaril 1955 Gaomis Shandongi provintsis) on hiina kirjanik. 2012. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna. Ta kirjutab maagilise realismi laadis sotsiaalküsimustest. Ta on saanud palju inspiratsiooni William Faulknerilt ja Gabriel García Márquezelt. "Läbipaistev porgand" (透明的红萝卜 Tòumíng de hóng luóbo), 1985 "Punane sorgo" (红高粱家族 Hóng gāoliang jiāzú), 1987, eestikeelne tõlge ilmunud 2014 sarjas "Ajavaim", tõlkija Märt Läänemets. "Paradiisi küüslaugulava laul" (天堂蒜薹之歌, Tiāntáng suàntái zhī gē), 1988 "Kolmteist sammu" (十三步, Shí​sān bù), 1988 "Rohusööjate pere" (食草家族 Shícǎo jiā​zú), 1989 "Viinariik" (酒国 Jiǔguó), 1993 "Suured tissid ja paks tagumik" (丰乳肥臀 Fēngrǔ féitún), 1996 "Punane mets" (红树林 Hóng shù​lín), 1999 "Sandlipuu hukkamine" (檀香刑 Tánxiāng xíng), 2001 "Nelikümmend üks pauku" (四十一炮 Sìshíyī pào), 2003 "Elust ja surmast vaevatud" (生死疲勞 Shēngsǐ píláo), 2006 "Konn" (蛙 wā), 2009 http://uudised.err.ee/index.php?06263347 Mo Yani Nobeli loeng (inglise keeles)
Visesio Moeliku

Visesio Moeliku (sündinud 1922; surmaaeg teadmata) oli Sigave (üks kolmest Wallise ja Futuna ametlikust hõimupiirkonnast) kuningas 10. märtsist 2004 kuni augustini 2009.
George ja draakon

"George ja draakon" (inglise "George and the Dragon") on 2004. aastal valminud ajalooline fantaasiafilm. Film toodeti Sci-Fi Channeli jaoks. Filmi tegevus toimub keskaegsel Inglismaal ning tugineb kaudselt legendile pühast Jürist ja lohest (vaata ka artiklit "Lohetapja").
Jõuluvalgus

"Jõuluvalgus" on Getter Jaani stuudioalbum, mille andis välja Moonwalk 2011. aastal. "Jõuluvalgus" – 4:11 (muusika ja sõnad Sven Lõhmus) "Little Drummer Boy" – 2:28 (koos Triin Niitoja ja John 4-ga) (muusika ja sõnad Katherine Kennicott Davis) "Talveöö" – 3:15 (koos Karl Madise ja Koit Toomega) (muusika Agu Tammeorg, sõnad Ott Arder) "Talvevõlumaa" – 2:09 (muusika Felix Bernard, eestikeelsed sõnad Vello Salumets) "Last Christmas" – 3:31 (muusika ja sõnad George Michael) "Sulle kes sa kaugel" – 3:03 (muusika Heini Vaikmaa, sõnad Leelo Tungal) "Petit Papa Noël" – 2:40 (muusika Henri Martinet, sõnad Raymond Vincy) "Where Are You, Christmas?" – 3:00 (muusika James Horner, Will Jennings, sõnad Mariah Carey) "Laps peab sündima" – 1:52 (muusika Ciro Dammicco (Zacar); eestikeelsed sõnad Kaari Sillamaa) "Oh kuusepuu" – 2:06 (traditsionaal) "Aisakell / Saanisõit / Jõulukellad / Jõulutaat on meie poole teel" – 3:48 (traditsionaal)
Petit Papa Noël

"Petit Papa Noël" on 1946. aastal avaldatud Prantsuse laulja Tino Rossi poolt tuntuks lauldud jõululaul. Loo kirjutasid Raymond Vincy ja Henri Martinet, Lugu on esitanud ja ka plaadistanud lisaks temale väga paljud artistid, teiste hulgas näiteks Bébé Lilly, Pinocchio & Marilou, Roberto Alagna, Roch Voisine, Céline Dion, The Smurfs, Dalida, Paul Mauriat, Michèle Torr, Nana Mouskouri, Boney M., Claudia Jung, Daniela Simmons, Nicole, Mireille Mathieu ja Josh Groban. Eesti artistidest on laulu plaadistanud Getter Jaani. See avaldati tema 2011. aasta jõululaulude plaadil "Jõuluvalgus".
Nicole

Nicole (täisnimega Nicole Seibert; sünninimega Hohloch; sündinud 1964), Saksa laulja, kes võitis 1982. aastal Eurovisiooni lauluvõistluse Nicole (õieti Denisse Lillian Laval Soza; sündinud 1977), Tšiili laulja Nicole Martin (sündinud 1949), Kanada laulja "Nicole", 1978. aastal linastunud triller Nicole on vald Prantsusmaal Lot-et-Garonne'i departemangus
Aivars Ģipslis

Aivars Ģipslis (8. veebruar 1937 Riia – 13. aprill 2000 Berliin) oli läti maletaja, ajakirjanik (ajakirja Šahs toimetaja) ja maletreener. Ta oli hariduselt insener-ökonomist. Malet õppis mängima 12-aastaselt Riia Pioneeride Palee maleringis. Aastal 1957 sai ta meistersportlaseks, aastal 1963 rahvusvaheliseks meistriks ning aastal 1967 rahvusvaheliseks suurmeistriks. Ta oli aastatel 1966–1979 Nona Gaprindašvili treener ja aastatel 1972–1984 NSV Liidu olümpianaiskonna treener.
Lena Headey

Lena Kathren Headey (sündinud 3. oktoobril 1973 Bermudas) on Suurbritannia filmi- ja seriaalinäitleja. Tema tuntumaid filmirolle on Angelika fantaasiafilmis "Vennad Grimmid" (2005, lavastaja Terry Gilliam) ja Sparta kuninganna Gorgo filmis "300" (2006, lavastaja Zack Snyder). Filmis "Kujutle mind ja sind" (2005) on ta Piper Perabo kõrval teine naispeategelane. Headey on mänginud Terminaatori pruuti Sarah Connorit telesarjas "Terminator: The Sarah Connor Chronicles" (2008–2009), telesarjas "Troonide mäng" kehastab ta kuninganna Cersei Lannisteri.  Lena Headey – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Lena Headey andmekogus IMDb (inglise)
Eili Sild

Eili Sild (aastast 1967 Eili Torga; sündinud 26. oktoobril 1942 Tallinnas) on eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 1961 Tallinna 7. Keskkooli, aastal 1963 Tallinnfilmi õppestuudio ja aastal 1976 näitlejaerialal Riikliku Teatriinstituudi (GITIS) Moskvas. Ta töötas aastatel 1963–1980 Viljandi teatris Ugala ja aastatel 1980–1996 Vanalinnastuudios. Ta on mänginud ka telelavastustes ja filmis, esinenud raadio meelelahutussaadetes, ta on tuntud ka estraadinäitlejana. Ta oli aastast 1967 abielus Heino Torgaga. Nende tütar Mari Torga on telediktor ja teatriprodutsent. 1976 Eesti NSV teeneline kunstnik 1963 Venta Vīgante "Põuavälgud" (Gunta) 1964 Boris Kabur "Rops" (Rops) 1965 Gunnars Priede "Öised mõtted" (Baiba) 1965 Oskar Luts/Andres Särev "Äripäev" (Teele) 1966 Eduard Vilde/Priit Raudkivi "Kippari unerohi" (Maarja) 1966 Aldo Nicolaj "Karjäär Itaalia moodi" (Amelia) 1966 Janis Rainis "Puhu tuul!" (Barba) 1967 Erskine Caldwell "Tubakatee" (Ellie-May Lester) 1968 Maksim Gorki "Veidrikud" (Jelena) 1969 Oskar Luts/Heino Torga "Suvi" (Teele) 1971 Astrid Lindgren "Armastus nii ja teisiti" (Klas) 1972 August Jakobson "Viirastused" (Edith Lepik) 1973 Ardi Liives "Tormihoiatus" (Linda) 1975 Hella Wuolijoki "Niskamäe noorperenaine" (Loviisa) 1976 Fjodor Dostojevski/Pēteris Pētersons "Idioot" (Nastasja Filippovna) 1978 Hella Wuolijoki "Niskamäe Heta" (Loviisa) 1978 Molière "Misantroop" (Arsinoë) 1978 Henrik Ibsen "Rosmersholm" (Rebekka) 1979 Terence Rattigan "Pärand oma rahvale" (Emma Hamilton)
Elīna Garanča

Elīna Garanča (sündinud 16. septembril 1976 Riias) on läti ooperilaulja, metsosopran. Garanča sündis Riias muusikute peres. Ta asus 1996. aastal õppima laulmist Läti Muusikaakadeemias ning jätkas õpinguid Viinis ja USAs. Kutselise lauljana alustas ta tööd Südthüringisches Staatstheateris Meiningenis ja jätkas Frankfurdi Ooperiteatris. 1999. aastal laulis ta Savonlinna ooperifestivalil Maddalena rolli Verdi "Rigolettos" ning võitis Helsingis Mirjam Helini lauluvõistluse. Rahvusvahelise tuntuse saavutas Garanča 2003. aastal Salzburgi festivalil, kui ta laulis Annio osa Mozarti ooperis "La clemenza di Tito" (dirigent Nikolaus Harnoncourt). Sellele järgnesid sellised suuremad osatäitmised nagu Charlotte Massenet' ooperis "Werther" ning Dorabella Mozarti ooperis "Così fan tutte" Viini Riigiooperis (2004) ja "Dorabella Pariisis" (lavastaja Patrice Chéreau, 2005). 12. jaanuaril 2008 tegi Garanča debüüdi New Yorgis Metropolitan Operas Rosina rolliga Rossini "Sevilla habemeajajas". 2010. aastal laulis ta peaosa Bizet' ooperi "Carmen" lavastuses Metropolitan Operas. 2006 Euroopa kultuuriauhind Garanča abikaasa on dirigent Karel Mark Chichon. Tütar Catherine Louise on sündinud 2011. aastal. Elīna Garanča koduleht
Normaalteadus

Normaalteadus on Thomas Kuhni järgi teadlaste töö tunnustatud paradigma raames, see tähendab faktilise materjali süstematiseerimine, katsete tegemine ja muu selline, vaidlustamata ja kontrollimata teooria eeldusi. Positivism Postnormaalteadus Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Postnormaalteadus

Postnormaalteadus (inglise post-normal science) on kontseptsioon, mille töötasid välja Silvio Funtowicz ja Jerome Ravetz ja mis iseloomustab tänapäevastele oludele sobivaid teadusmeetodeid. Olukorras, kus "faktid on ebamäärased, väärtused vaieldavad, panused kõrged ja otsused edasilükkamatud", ei saa teadus olla lõpliku tõe esitaja rollis, vaid on vaja ka teiste huvirühmade seisukohti ja tõekspidamisi. Postnormaalteaduse keskmes on ebamäärasused ning eetilised küsimused, sh dilemmad majanduslike ja julgeolekuhuvide ning tehnoloogilisest arengust ja looduslike protsesside muutmisest tulenevate riskide vastuvõetavuse vahel. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012) Funtowicz, Silvio O.; Ravetz, Jerome R. 1993. Science for the post-normal age. Futures 25(7): 739–755. Funtowicz, S., Ravetz, J., 1994. The worth of a songbird: ecological economics as a post-normal science. Ecological Economics 10: 197–207
Vesikondade tervikmajandamine

Vesikondade tervikmajandamine (inglise integrated river basin management) on vesikonna vee- ja maismaa-ala (ühe või mitme valgala) koordineeritud kaitse ja majandamine. Vesikondade tervikmajandamise eesmärk on säilitada või taastada vee hea ökoloogiline seisund ning kasutada vett ja sellega seotud elustikku ning loodusvarasid jätkusuutlikult. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Terviklik juhtimiskorraldus

Terviklik juhtimiskorraldus ehk sidus juhtimiskorraldus (inglise integrated management) on määratletud territooriumil ühiskonnaelu valdkondi (sektoreid) siduv, kohalikele oludele kohandatud ja kooskõlastatud juhtimiskorraldus, mis hõlmab tervikliku kontseptuaalse käsitluse raames asjaomaseid organisatsioone, huvirühmi, üksikisikuid. Sidus rannikukorraldus Vesikondade tervikmajandamine Ökosüsteemne juhtimiskorraldus Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Maailmapärand

Maailmapärand (inglise keeles world heritage) on üldmõiste, mille alla kuuluvad kultuuripärand ja looduspärand. Maailmapärandi kaitseks on vastu võetud UNESCO maailmapärandi kaitse konventsioon. Maailmapärandi hulka kuuluvaid olulisemaid objekte loetletakse UNESCO maailmapärandi nimistus, mida koostab UNESCO maailmapärandi komitee. UNESCO maailmapärandi keskuse (UNESCO World Heritage Centre) väljaandes World Heritage Information Kit (2008: 5)[1] defineeritakse maailmapärand järgmiselt: "Maailmapärand on meie mineviku pärandus, see, millega me elame koos täna ning mille me anname üle tulevastele põlvedele." ("World Heritage is our legacy from the past, what we live with today, and what we pass on to future generations.") UNESCO määratleb maailmapärandit järgmistes kategooriates: Kultuuripärand (cultural heritage) Aineline kultuuripärand (tangible cultural heritage): liikuv kultuuripärand (movable cultural heritage), näiteks maalid, skulptuurid, mündid, käsikirjad (paintings, sculptures, coins, manuscripts) liikumatu kultuuripärand (immovable cultural heritage), näiteks monumendid, arheoloogilised paigad (monuments, archaeological sites) veealune kultuuripärand (underwater cultural heritage), näiteks laevavrakid, veealused varemed ja linnad (shipwrecks, underwater ruins and cities) Vaimne kultuuripärand (Intangible cultural heritage), näiteks suuline traditsioon, esituskunstid, rituaalid (oral traditions, performing arts, rituals) Looduspärand (natural heritage), sealhulgas kultuurilise aspektiga looduslikud paigad nagu kultuurmaastikud, füüsilised, bioloogilised või geoloogilised formatsioonid (natural sites with cultural aspects such as cultural landscapes, physical, biological or geological formations)
UNESCO maailmapärandi kaitse konventsioon

UNESCO maailmapärandi kaitse konventsioon (inglise Convention Concerning the Protection of the World Cultural and Natural Heritage) on 1972. aastal Pariisis vastu võetud maailma erilise loodus- ja kultuuripärandi kaitse korraldamise meede, et tagada nende säilimine tulevastele põlvedele. Konventsiooniga on liitunud 187 riiki. Pärandi nimekirja on 2011. aasta seisuga kantud 936 paika kogu maailmast; Eestist Tallinna vanalinn (1997) ja Struve geodeetiline kaar (2005). UNESCO maailmapärandi nimistu Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn [1] (vaadatud 11. oktoober 2012)
Balázs Dzsudzsák

Balázs Dzsudzsák (sündinud 23. detsember 1986 Debrecenis) on Ungari jalgpallur, poolkaitsja. 2020. aastast alates mängib ta Ungari klubis Debreceni VSC. 2018–2020 mängis ta Araabia Ühendemiraatide klubis Al-Ittihad Kalba. Ta on olnud ka Ungari jalgpallikoondise kapten. Ta mängis 2004–2008 Debreceni VSC-s, 2008–2011 PSV Eindhovenis, 2011–2012 Mahhatškala Anžis, 2012–2015 Moskva Dinamos, 2015–2016 Bursasporis ja 2016–2018 Al Wahdas. Alates 2007. aastast on ta mänginud Ungari jalgpallikoondises. 100 koondisekohtumises on ta löönud 21 väravat (seisuga 18.11.2018). 10. septembril 2013 lõi ta 2014. aasta MM valikmängus Eesti koondise vastu värava, mille tulemusel jäi kohtumise lõppseisuks 5:1. 2007. aastal valiti ta Ungari aasta jalgpalluriks. 2008. aastal tuli ta PSV Eindhoveniga Hollandi meistriks. Dzsudzsák on 179 cm pikk ja kaalub 72 kg. Balázs Dzsudzsák Moskva Dinamo kodulehel
Loodusvara kasutusõiguse tasu

Loodusvara kasutusõiguse tasu ehk loodusvara maks (inglise natural resource charge) on rahaline makse, millega loodusvara kasutaja hüvitab kulutused, mis ühiskond on teinud loodusvarade otsimiseks, säilitamiseks, taastamiseks ja võimalike tulevaste asendajate leidmiseks. Loodusvara maks peab katma ka kulutused, mis johtuvad loodusvarade ja nende ammutusviiside seostest. Loodusvara kasutusõiguse tasu on kasvava metsa raieõiguse tasu; maavara kaevandamisõiguse tasu; vee erikasutusõiguse tasu; kalapüügiõiguse tasu; jahipidamisõiguse tasu. keskkonnamajandus keskkonnatasu looduskasutus Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)
Loodusvara lubatava kasutuse määr

Loodusvara lubatava kasutuse määr (inglise resource use rate) on teatud ajavahemikuks administratiivselt kehtestatav loodusvarade (nt mets, ulukid, kalavarud) kasutamise piirmäär, mille kehtestamisel arvestatakse looduskasutuse mõju keskkonnaseisundile. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 11.10.2012)