laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Psühholoogiline žest

Psühholoogiline žest on Mihhail Tšehhovi loodud näitlejatehnika, mis keskendub näitleja hingelistele ja füüsilistele žestidele. Hingelist žesti sooritatakse nähtamatult hinges ning füüsilist žesti sooritatakse nähtavalt füüsilises ruumis. Kombineerides žeste omavahel saab näitleja luua rolli. Keha toimib sooritust tehes alateadlikult, mäletades seda žesti, mille näitleja on enda karakteri jaoks välja mõelnud. Üldised žestid: avatud-suletud tõmbav-tõukav Üldistele žestidele võib näitleja ja lavastaja luua uusi žeste, mis aitaks rolliloomele kaasa. „Psühholoogiline žest võimaldab rolliga tegeleval näitlejal teha esimese, vaba „söevisandi“ suurel lõuendil. Te valate esimese loomeimpulsi psühholoogilisse žesti. Te loote justkui kavandi, mille järgi teostada samm-sammult oma loominguline idee.“ Mihhail Tšehhov Psühholoogilise žesti praktiline rakendamine Psühholoogilist žesti on võimalik praktilises töös rakendada viiel viisil. 1) Kasutada rolli omandamiseks tervikuna. 2) Üheaegselt kogu rolliga töötamisega võite otsida ka spetsiaalseid psühholoogilisi žeste eraldi hetkede jaoks. Olemuselt sama, mis eelmine punkt, ainult selle erinevusega, et hoiate fookust ainult ühel hetkel, käsitledes seda lõpetatud tervikuna. 3) Žesti abil võite tungida iga stseeni olemusse, sõltumata teie rollist. Stseeni iseloom kujuneb tegelaste tegevustest, vastasmõjust ja karakterist, atmosfäärist, stiilist, selle kohast, näidendi kompositsioonist jne. Siin pöördub näitleja oma loomingulise intuitsiooni poole, luues samm-sammult stseeni psühholoogilise žesti. 4) Psühholoogilist žesti võib kasutada partituuri ja atmosfääri omandamiseks. 5) Võib kasutada töös tekstiga Tšehhov. M. 2008. Näitleja tehnikast. Tallinna raamatutrükikoda. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool. lk 43-55.
Marly (Nord)

Marly on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Agu-Tõnis Talvik

Agu-Tõnis Talvik (sündinud 25. septembril 1934) on eesti keemik. Ta töötas õppejõuna Tartu Ülikoolis. 2004 Tartu Ülikooli medal Talvik, Agu-Tõnis 1974. Orgaaniline keemia. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, orgaanilise keemia kateeder. Ilomets, Tullio 2004. Agu-Tõnis Talvik. Universitas Tartuensis 29 (24. sept), lk. 4. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022.
Saksa Kotka teenetemärk

Saksa Kotka teenetemärk (1943. aastast Saksa Kotka orden) oli Natsi-Saksamaa teenetemärk, mida anti välisriikide kodanikele. Teenetemärk asutati 1. mail 1937.
Otr

Otr (ka Ótr; 'saarmas') on kääbus muinaspõhja mütoloogias. Ta oli kuningas Hreidmari poeg ning Fafniri ja Regini vend. "Noorema Edda" järgi suutis ta võtta mis tahes kuju. Päeval oli ta saarmas ja sõi kala. Otri tappis kogemata Loki.
Valdemaras Rupšys

Valdemaras Rupšys (sündinud 2. mail 1967 Šiauliais) on Leedu sõjaväelane (kindral). Ta on 24. juulist 2019 Leedu armee ülemjuhataja.
Mammuthus imperator

Mammuthus imperator oli ajaloo suurim mammut, kes elas Põhja-Ameerikas, kuni 5 meetrit kõrge ja kaalus 12 tonni.
Pärtel

Pärtel on eesti mehenimi, mugandus nimedest Bartholomeus ja Berthold. Seisuga 2019. aasta 1. jaanuar oli Eestis eesnimi Pärtel 180 mehel. Pärtel oli Eestis levikult 462. mehenimi. Pärtel oli keskmiselt 14 aasta vanune (mediaanvanus oli 9). Kõige populaarsem on eesnimi Pärtel vanuserühmas 5–9, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,87 ning Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,55. Pärtel Ekman Pärtel Haliste Pärtel Lippus Pärtel Piirimäe Pärtel Salmar https://www.stat.ee/nimed/Pärtel
Suurhans

Suurhans on eesti perekonnanimi. Algne kirjaviis Surans. Pandud ainult Torgu mõisavallas Jämaja kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Pärtel, Raitma, Soodla ja Suurmets. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Suurhans Eestis 38 mehel ja 40 naisel. Jüri Suurhans, Eesti NSV poliitik ja riigiametnik
Kontaveit

Kontaveit on eesti perekonnanimi. Algse kirjaviisiga Kontawid, pandud ainult Vändra mõisavallas Vändra kihelkonnas Pärnumaal. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kontaveit Eestis 7 mehel ja 10 naisel. Anett Kontaveit, eesti tennisist
Uisk (perekonnanimi)

Uisk on eesti perekonnanimi. Pandud neljas mõisavallas Järva- (Uisck), Saare- ja Viljandimaal. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Uisk Eestis 21 mehel ja 22 naisel.
Rig

Rig (Ríg) on jumal muinaspõhja mütoloogias, keda nimetati laulus Rígthula "vanaks ja targaks, võimsaks ja tugevaks". Rig käis kolm korda maa peal ja lõi (võib-olla sigitas) kolm inimklassi (orjad, vabad talupojad ja aadlikud).
Suurmets

Suurmets on eesti perekonnanimi. Pandud kolmes mõisavallas Tartu-, Viljandi- (mõlemal algselt Suurmetz) ja Võrumaal (Suurmötz). Nimede eestistamisel määratud uueks perekonnanimeks isikuile, kelle nimi oli Groosvald, Grossvald, Grosvald, Klemets, Prussakov, Schults, Schulz, Siimann, Sikmann, Suurhans ja Suurmats. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Suurmets Eestis 51 mehel ja 58 naisel.
Vladimir Solodov

Vladimir Viktorovitš Solodov (vene keeles Владимир Викторович Солодов; sündinud 26. juulil 1982 Moskvas) on Venemaa riigitegelane, alates 21. septembrist 2020 Kamtšatka krai kuberner (3. aprillist 2020 kuberneri kohusetäitja). Solodov lõpetas 2004. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli riigijuhtimise teaduskonna. 2002. aastal täiendas end Pariisi Poliitikauuringute Instituudis. Aastatel 2004–2007 õppis MRÜ aspirantuuris. 2007. aastal kaitses kandidaadiväitekirja "Электронное правительство как инструмент трансформации государственного управления". Sai poliitikateaduste kandidaadiks. 2005. aastal asus ta tööle õppejõuna MRÜ riigijuhtimise teaduskonnas. Hiljem juhatas riigijuhtimise uute tehnoloogiate keskust ülikooli juures. 2015. aastal võeti Solodov riigiteenistusse. Ta määrati Venemaa Föderatsiooni Presidendi täievolilise esindaja asetäitjaks Kaug-Ida föderaalringkonnas. Ta kureeris majandus- ja sotsiaalpoliitika küsimusi. Juunis 2018 määrati ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi valitsuse esimehe kohusetäitjaks ja 18. oktoobril 2018 esimeheks. Sellel ametikohal töötas ta kuni 3. aprillini 2020, mil president Vladimir Putin nimetas ta Kamtšatka krai kuberneri kohusetäitjaks. Правительство Якутии возглавит Владимир Солодов. ysia.ru, 20. juuni 2018
Ahven (perekonnanimi)

Ahven on eesti perekonnanimi. Pandud kuues mõisavallas Harju- (Ahwen), Järva- (Awen), Lääne- (Aawen) Tartu- (Affin) ja Viljandimaal (Achwen, Ahwen). Nimede eestistamisel määratud uueks perekonnanimeks isikuile senise perekonnanimega Klintsevits (Mehikoorma vallas). 2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ahven Eestis 75 mehel ja 81 naisel. Anneli Ahven, eesti filmiprodutsent (1972–) Eeva Ahven, eesti keeleteadlane (1924–2009) Hans Ahven, eesti insener ja ühiskonnategelane (1883–1965) Kalju Ahven, eesti kirjanik (1921–1946) Mati Ahven, eesti poliitik ja põllumees (1943–2022) Reigo Ahven, eesti trummar (1982–)
Leonid Shamkovich

Leonid Shamkovich (vene keeles Леонид Александрович Шамкович Leonid Aleksandrovitš Šamkovitš; 1. juuni 1923 Rostov Doni ääres – 22. aprill 2005 New York) oli Ameerika Ühendriikide maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1965). Shamkovich tuli kahel korral Vene NFSV malemeistriks (1954, 1956). Suurmeistriks sai ta 42-aastaselt 1965. aastal. Kolm aastat varem andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. 1954. aastal pääses ta mängima NSV Liidu meistrivõistluste finaalturniirile, kus jäi jagama 17.–18. kohta. Parima tulemuse meistrivõistlustelt sai ta aastavahetusel 1964/1965 Kiievis peetud finaalturniiril (5.–6. koht). 1972. aastal mängis ta Viljandis peetud Ilmar Raua mälestusturniiril, kus sai neljanda koha. 1975. aastal emigreerus Shamkovich Nõukogude Liidust Iisraeli, seejärel elas mõnda aega Kanadas, kust asus ümber Ameerika Ühendriikidesse.  Leonid Shamkovich – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jevgeni Svešnikov

Jevgeni Ellinovitš Svešnikov (vene keeles Евгений Эллинович Свешников; läti keeles Jevgeņijs Svešņikovs; 11. veebruar 1950 Tšeljabinsk – 18. august 2021) oli vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1977). Svešnikov täitis meistrinormi 1967. aastal. Suurmeistriks sai ta 27-aastaselt 1977. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 1983. aastal tuli ta Moskva malemeistriks. Aastavahetusel 1984/1985 võitis Hastingsi jõuluturniiri. NSV Liidu meistrivõistlustel sai parima tulemuse 1978. aastal (5.–8. koht). Svešnikov võitis NSV Liidu võistkonna koosseisus 1977. aastal Moskvas kuldmedali Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel (osales varumängijana). Pärast Nõukogude Liidu lagunemist asus Svešnikov elama Lätti. Omas Venemaa kodakondsust. Aastatel 2002–2015 esindas malevõistlustel Lätit, alates 2015. aastast Venemaad. Ta on kolmel korral tulnud Läti malemeistriks (2003, 2008, 2010). Läti võistkonna koosseisus on ta mänginud kolmel maleolümpial (2004–2008). Svešnikov tuli 2017. aastal Acqui Termes seenioride maailmameistriks U65+ vanuseastmes. Samal aastal tuli ta viieliikmelise Peterburi võistkonna koosseisus Kreetal seenioride võistkondlikuks maailmameistriks vanuseastmes 65+. Tema poeg Vladimirs Svešņikovs on rahvusvaheline meister males. Evgeny Sveshnikov, Vladimir Sveshnikov. "A Chess Opening Repertoire for Blitz & Rapid: Sharp, Surprising and Forcing Lines for Black and White". 2016. ISBN 9056916033 Российские команды - чемпионы мира среди сеньоров. ruchess.ru, 2. mai 2017  Jevgeni Svešnikov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jevgeni Svešnikov FIDE andmebaasis
Vladimirs Svešņikovs

Vladimirs Svešņikovs (vene keeles Владимир Евгеньевич Свешников Vladimir Jevgenjevitš Svešnikov; sündinud 6. mail 1986 Riias) on vene päritolu Läti maletaja, rahvusvaheline meister (2011). Svešņikovs sai 2011. aastal Riia Tehnikaülikooli A-turniiril kolmanda koha, edestades seejuures kuut suurmeistrit. 2016. aastal tuli ta Läti malemeistriks. Läti võistkonna koosseisus on ta mänginud kahel maleolümpial (2010, 2016). Tema isa Jevgeni Svešnikov oli malesuurmeister. Evgeny Sveshnikov, Vladimir Sveshnikov. "A Chess Opening Repertoire for Blitz & Rapid: Sharp, Surprising and Forcing Lines for Black and White". 2016. ISBN 9056916033 Riga Technical University Open 2011 Tournament A. chess-results.com Vladimirs Svešņikovs FIDE andmebaasis
Ilmārs Starostīts

Ilmārs Starostīts (sündinud 30. mail 1979 Rēzeknes) on läti maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2010). Starostīts sai 2001. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 31-aastaselt 2010. aastal. 2002. aastal tuli ta Läti malemeistriks. Läti võistkonna koosseisus on Starostīts mänginud kahel maleolümpial (2002, 2012). Ilmārs Starostīts FIDE andmebaasis
Raadik

Raadik on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raadik 258 inimesel: 141 mehel ja 163 naisel. Perekonnanimede levikult on Raadik meeste puhul 502. kohal ja naiste puhul 472. kohal. Nimi on levinuim Rapla maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 10,65. Levinuim oli perekonnanimi Raadik vanuserühmas 20–24, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,02. Alfred Raadik, eesti koreograaf ja rahvatantsupedagoog (1918–1998) Algus Raadik, eesti kommunist (1906–1964) Anton Raadik, eesti poksija (1917–1999) Egle Raadik, eesti ajakirjanik ja toimetaja (1981–) Elmo Raadik, eesti arhitektuuriajaloolane (1925–1969) Haivi Raadik, eesti metallikunstnik (1930–2013) Indrek Raadik, eesti laulja (1975–) Maire Raadik, eesti keelekorraldaja ja keeleteadlane (1963–) Niina Raadik, eesti koreograaf ja tantsupedagoog (1924–2016) Pille Raadik, eesti jalgpallur (1987–) Rain Raadik, eesti korvpallur (1989–) Tarmo Ain Raadik, eesti ihtüoloog (1962–) Taavi Raadik, eesti teadlane, füüsik (1983-) Toomas Raadik, eesti korvpallur (1990–) Tõnu Raadik, eesti helilooja ja näitleja (1957–) Ülle Raadik, eesti tekstiilikunstnik (1948–) ... https://web.archive.org/web/20200203153110/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Raadik (vaadatud 3.02.2020)
Kapadookia Ülikool

Kapadookia Ülikool (ingl. Cappadocia University) on ülikool, mis asub Mustafapaşa linnas Nevşehiri provintsis Türgiis. Ülikool on asutatud aastal 2005. Kapadookia Ülikooli koduleht
Sebaregi

Sebaregi oli ühe hobusega veetav talvine veovahend. See oli talureena kodarree üks eelkäija. Sebareel olid kõrge reepea (esiosa), ainult painutatud jalased (looduskõveraid ei kasutatud) ning neli-viis paari püsti jalastesse tapitud kodaraid ehk püstpuid, mis olid mõeldud reepõhja toestamiseks ja lumikatte peal sõitmisel kõrgemale tõstmiseks. Kaustad ulatasid vaid esimeste kodarateni ning olid pikisuunas tapitud kodarate otsa. Neid ühendasid reepeaga peened painutatud sebavitsad. Kodarate ristühenduseks olid painardid. Sebaregi oli Ida-Euroopas põhjapoolsete metsalade regi, Vana-Novgorodis oli üldine juba 10. sajandil. Oli tuntud Venemaa loodeosas, Lätis ja Lõuna-Eestis, kus seda kasutati 19. sajandi lõpuni. kaustregi kodarregi madalregi regi sidepulkregi Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 247
Odomez

Odomez on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Préseau

Préseau on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Quarouble

Quarouble on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Sidepulkregi

Sidepulkregi oli ühe hobusega veetav talvine veovahend. See oli skandinaaviapärase reena kodarree üks eelkäija. Sidepulkreel olid madal reepea (esiosa), ainult looduskõverad juurjalased ning kolm paari kodaraid, mida ühendasid ristsuunas pakud. Kodarad olid mõeldud reepõhja toestamiseks ja lumikatte peal sõitmisel kõrgemale tõstmiseks. Kodaratel vabalt lasuvad kaustad olid kinnitatud ümarate sidepulkadega jalaste külge. 19. sajandil paigaldati reele juba painutatud jalased ja painardid. Sidepulkregi oli kasutusel saartel ja Eesti loodeosas kuni 20. sajandi alguseni, samuti Soome edelaosas . kaustregi kodarregi madalregi regi sebaregi Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 247
Quiévrechain

Quiévrechain on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Tagametsa (täpsustus)

Tagametsa on mitme koha nimi. Tagametsa, küla Harjumaal Saue vallas Kantküla (Kose), endine küla Harjumaal Tagamõtsa, endine küla Viljandimaal Tagametsa (Türi vald), skautide maa-ala
Rombies-et-Marchipont

Rombies-et-Marchipont on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Saint-Aybert

Saint-Aybert on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Ashleigh Barty

Ashleigh Barty (sündinud 24. aprillil 1996 Ipswichis) on Austraalia endine tipptennisist ja endine kriketimängija. Ta oli naiste üksikmängus WTA edetabeli põhjal maailma esinumber (alates 24. juunist 2019 kuni profikarjääri lõpuni märtsis 2022). Endise tennisisti Evonne Goolagong Cawley järel oli ta teine austraallannast üksikmängu esinumber maailmas. Paarismängus on tema kõrgeim koht WTA edetabelis olnud 5. koht. Barty on võitnud üksikmängus kaksteist WTA turniiri ja paarismängus üksteist WTA turniiri. Nende hulka kuuluvad üksikmängus kaks suure slämmi turniiri: 2019. aasta Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused ja 2021. aasta Wimbledoni turniiri, ning paarismängus koos CoCo Vandeweghega üks suure slämmi turniir: 2018. aasta USA lahtistel meistrivõistlused. Samuti on ta võitnud üksikmängus WTA aastalõputurniiri 2019. aastal. 23. märtsil 2022 teatas ta elukutselise tennisemängija karjääri lõpetamisest. Prantsusmaa lahtistel võidutses 46-aastase vaheaja järel austraallanna, ERR, 8.06.2019 WTA profiil (inglise keeles)
Saultain

Saultain on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Sebourg

Sebourg on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Thivencelle

Thivencelle on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Vicq (Nord)

Vicq on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Vieux-Condé

Vieux-Condé (hollandi: Oudkonde) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Bleicherode, Saksamaa, aastast 1961 Niederzier, Saksamaa, aastast 1988 Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Papiniidu tänav

Papiniidu tänav on tänav Pärnus Mai linnaosas. Tänav algab Papiniidu sillalt ja suundub üldiselt edelasse. Tänav lõpeb tupikuna Mai linnaosas. Papiniidu ristub veel Liivi teega (vasakult), Pae (paremalt), Raudtee (vasakult), Energia (vasakult), Suur-Jõe (paremalt), Riia maantee, Metsa ja Mai tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 2 kilomeetrit. Lõik tänava algusest kuni Liivi teeni on osa Via Balticast. Papiniidu tn 2a – K-Rauta Papiniidu 4 – Espak Papiniidu 8 – Kaubamajakas Papiniidu 42 – Mai Selver Papiniidu 50 – Mai kultuurikeskus Papiniidu tänav juulis 2020 Papiniidu tänav Papiniidu tn 29 (roheline), Papiniidu tn 31 (Kollane), Mai tn 59 (valge) Papiniidu tn 35 Papiniidu 58
Jalakas (perekonnanimi)

Jalakas on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Jalakas 484 inimesel (222 mehel ja 262 naisel). Perekonnanimede levikult on Jalakas meeste puhul 245. ja naiste puhul 224. kohal. Levinuim on see Saare maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 14,79. Karl-Arnold Jalakas, Eesti poliitik (1901–1942) Merle Jalakas, eesti laulja (1968–) Peeter Jalakas, eesti poliitik (1942–) Peeter Jalakas, eesti teatrijuht ja lavastaja (1961–) Rudolf Jalakas, eesti päritolu majandusteadlane (1914–1997) Veeliks Jalakas, eesti selgeltnägija (1928–2013) Virgi Jalakas, eesti õpetaja (1929–) ... "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. veebruar 2020. Vaadatud 3. veebruaril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Hřensko

Hřensko (saksa keeles Herrnskretschen) on ligikaudu 275 elanikuga väike küla Tšehhi Vabariigi Ústí nad Labemi piirkonnas Saksamaa piiril, mis asutati 15. sajandil kauplemisasulana. See asub Kamenice ja Labe jõe ühinemiskohas. Asulas asub Tšehhi Vabariigi madalaim maismaapunkt. Kuna küla asub piiri lähedal, siis teenindavad paljud sealsed poed peamiselt Saksa ja Tšehhi turiste, kes käivad üle piiri poodlemas ja einestamas. Samuti on asula paljudele České Švýcarsko rahvuspargis asuvatele vaatamisväärsustele keskuseks. Vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Kamenice jõe kuru ja Pravčická brána looduslik kivisild, viimast kajastati filmis "Narnia lood: lõvi, nõid ja riidekapp".
Úpa

Úpa (saksa keeles Aupa) on jõgi Tšehhi Vabariigis, Elbe jõe vasakpoolne lisajõgi. Jõgi saab alguse Krkonoše mäestikust 1422 meetri kõrgusel ning ühineb Elbe jõega Jaroměři linna lähedal. Úpa jõe pikkus on 78 kilomeetrit. Úpa jõgi voolab läbi mitme linna ja küla, sealhulgas Pec pod Sněžkou, Mladé Buky, Svoboda nad Úpou, Trutnov, Úpice ja Česká Skalice.
Böömimaa valitsejate loend

Böömimaa valitsejate loend  Pikemalt artiklis Tšehhi kuningriik (1198–1918)
Rae valla vapp

Rae valla vapp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rae valla vapp. Vapp on kinnitatud 5. mail 1992. Vapi autor on Priit Herodes. Kilbi jaotab neljaks hõbedane rist. Esimesel ja neljandal mustal väljal on hõbedane tammeleht, teine ja kolmas väli on punased. Mustad väljad ühenduses hõberistiga sümboliseerivad valla seotust esimese eestikeelse piibli ilmumisega ja valla talupidamise traditsioonidega. Tammelehed tähistavad kohalikku legendi pruudi-peiu tammedest ja on seotud Lehmja tammikuga. Punased väljad koos hõberistiga viitavad Harjumaale ning Tallinna rae ühisele vapile. Valla vappi on lubatud kasutada: vallavolikogu, vallavalitsuse, Rae Vallavalitsuse kui ametiasutuse ja tema ametite, valla asutuste ning äri- ja muude ühingute, mille ainuaktsionäriks või ainuosanikuks on vald, pitsatitel, dokumendiplankidel ja muudel infokandjatel. valla aukirjadel, autasudel, meenetel ja ametimärkidel, samuti eelmises punktis nimetatud valla asutuse ümbrikel ja muudel ametlikel trükistel. Rae Vallavalitsuse hoonetel ja/või siltidel ning hoonetel, kuhu valla vapp ajalooliselt kuulus ja valla piiritähistel. Valla vapi kujutisega tooteid (meened, laualipud, kleebised jms) võib valmistada ja müüa ainult vallavalitsuse loal. Valla vapi kujutist on lubatud kasutada käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetamata asutuste ja organisatsioonidel infokandjatel, kui asutus või organisatsioon teostab töid vallavalitsuse tellimisel. Teadaolevalt on Rae valla vapp ja lipp esimesed vallasümbolid taasiseseisvunud Eestis. Need kanti riiklikku registrisse 5. mail 1992. Äsja taastatud Rae valla juhid pöördusid abi saamiseks Priit Herodese poole, kuna Rae vallal ja Muinsuskaitse Seltsil oli seoseid enne kummagi juriidilist sündi. Rae valla sümboleid hakati kohe kasutama, kuigi tol ajal oli igasuguste meenete ja trükiste valmistamine hoopis keerulisem kui praegu. Rae valla vapp oli eksponeeritud ka esimesel suurel Eesti ja Soome ühisnäitusel "Heraldika tänapäeval", mis avati Eesti Vabariigi 75. aastapäeva ürituste raames Tallinnas Eesti Muinsuskaitse Seltsi 5. aastapäeval 12. detsembril 1992. See oli eksponeeritud ka muudel heraldikanäitustel nii kodu- kui ka välismaal. Esimese volikogu koosseisu liikme Rein Karmi sõnade kohaselt on Rae valla vapp esimese vabariigi aegse Rae valla vapi edasikandja. Algkujutis saadi eestiaegse isikutunnistuse pitserilt, mida arutelude tulemusena täiendati tammelehtedega, mis osutavad iidsele tammikule ja legendile Lehmja tammiku pruudi-peiu tammedest. Rae valla lipp Rae valla sümboolika valla kodulehel Rae valla sümboolika Riigikantselei kodulehel