Utsali klaasikoda

Utsali klaasikoda töötas 1755.–1771. aastal Põltsamaa kihelkonnas Jürikülas, tollal Utsali külas. Klaasikoda on pärandkultuuri objekt, kuid pole võetud kultuurimälestisena kaitse alla. Klaasikoja kohal asus 1953.–1992. aastal NSV Liidu õhuväe õppepolügoon. Utsali (saksa keeles Uttzal) klaasikoda rajati Woldemar Johann von Lauw' initsiatiivil Pedja jõest 1,2 km itta tihedasse metsa. Utsali klaasikoda oli Vana-Põltsamaa mõisa esimene klaasikoda. Kui 1764. aastal rajati Utsalist 5,9 km edelasse, Lalsi külla Laashoone klaasikoda, hakati Utsali klaasikoda kutsuma vanaks klaasikojaks, täpsemalt meistri järgi "vanaks klaasikojaks asemeister Staacki all" (sks. alte Glashütte unter Vizemeister Staack) ning asukoha järgi Põltsamaa-aluseks (sks. unter Oberpahlen), Põltsamaa-lähedaseks (sks. bey der Oberpalschen Hütte) või Põltsamaa (sks. der Oberp. Glashütt) klaasikojaks. Varem on klaasikoja rajamisaastaks Endel Varepi uurimuse põhjal peetud 1761. aastat, kuid ajaloolase Dirk-Gerd Erpenbecki uurimistöö tulemusel selgus, et klaasikoda alustas tõenäoliselt tööd juba 1755. aastal, sest piirkonda rändasid siis Lätist, Suntaži mõisast (sks. Sunzel) klaasitöölised, kes asusid tööle Vana-Põltsamaa mõisas. Nagu teistes Eesti klaasikodades, töötasid Utsali klaasikojas saksa päritolu rändklaasitöölised 1768.–1771. aastal juhtis klaasitöölisi meister Joachim Staack, kes oli õõnesklaasi puhuja. Tema käe all töötasid näiteks apteegiklaasi puhuja Johann Georg Peter Heubach, klaasivenitaja Johann Christopher Hagen, klaasilõikaja Johann Georg Drewing, alustaja Peter(?) Reinthal, kütjad Christian Ludwig Beck, Johann Friedrich (Fritz) Beck ja Friedrich Musso ning ettepuhuja Johann Kunckel. Klaasikojas töötasid või selle juures elasid aastate jooksul järgmised perekonnad: Utsali või Laashoone klaasikojas tegutses hiljemalt 1768. aastast ka kooliõpetaja, kelle käe all õppisid klaasitööliste lapsed. Võimalik, et 1769. aastal oli Utsali klaasikoja juures mõne epideemia tõttu suremus tavapärasest suurem. 1771. aastal, kui klaasikoda uksed sulges, elas tehase juures 20 peret. Utsali klaasikojas valmistati nii võsaklaasist anuma- kui ka tahvelklaasi. Toodangu seas oli näiteks aknaklaas, sibulakujulised pudelid, ristkülikukujulise ja kaheksanurkse põhjaga tahulised pudelid, väikesed rohupudelid, piima hapendamise kausid, kannud, laboriklaas. Utsali klaasikoja asemel on arheoloogilisi uuringuid teinud 2011.–2013. aastal arheoloog Andres Tvauri. Tvauri juhtimisel kaevati 1500 m2 suurusel alal laiuva klaasikoja asemele 31 prooviauku, millest kaks olid 1 x 1 meetrit suured ning ülejäänud 30–40 cm diameetriga. Prooviaukude pindala oli kokku 7 m2. Kaevamiste tulemusel selgitati välja, et Utsali klaasiahi oli ehituselt sarnane Lehtse (Rekka) klaasikoja klaasiahjuga. Klaasikoja asemelt koguti 49,7 kg klaasitootmisjääke, sealhulgas tootmispraaki. Suurem osa leidudest seostus tahvelklaasi tootmisega. Võsaklaas EELIS infoleht 2010. Tvauri 2012, 114–115. Erpenbeck 2015, 312 RA EAA.1348.2.169, f. 91 RA EAA.1257.2.1, f. 170 RA EAA.1257.2.1, f. 248. RA EAA.1257.2.1, f. 171 Varep 1962, lk 199 Erpenbeck 2015, 309–312 Reppo 2023c, lk 8 RA EAA.1348.2.127, f. 17 RA EAA.1348.2.169, f. 103 Reppo 2023a Reppo 2023b. Reppo 2023c, 9. Reppo 2023c, 14. Karma 1963, 26. Tvauri 2012. Tvauri 2013, 260–261. Tvauri 2012, 116. EELIS infoleht. 2010. Pärandkultuuri objekt: Utsali vana klaasikoja asukoht (611:PKL:002). https://eelis.ee/default.aspx?state=2;-294849174;est;eelisand;;&comp=objresult=parandobj&obj_id=-239831920, 29. juuli 2010. Vaadatud 15. detsembril 2023. Erpenbeck, D.-G. 2015. Glasmacher und Glashütten im Baltikum im 18. Jahrhundert. – Die baltischen Länder und Europa in der Frühen Neuzeit, toim. N. Angermann, K. Brüggemann ja I. Põltsam-Jürjo. Viin: Böhlau, 301–328. Karma, O. 1963. Tööstuslikult revolutsioonilt sotsialistlikule revolutsioonile Eestis. Tallinn: ENSV Teaduste Akadeemia. RA, EAA.1257.2.1, Sünni-, abielu- ja surmameetrika ja muud andmed koguduse tegevuse kohta, 1750–1792, EELK Kursi kogudus. RA, EAA.1348.2.127, Kassenkonto des Gutes Schloss-Oberpahlen und Kerrafer, 1768–1781, Vana-Põltsamaa mõis. RA, EAA.1348.2.169, Wackenbuch des Gutes Pajus, Vorstreckungsspetzifikation, Korn-, Geld-, Glashütte u. a. Kontos, 1768–1769, Vana-Põltsamaa mõis. Reppo, M. 2023a. Dataset 2. 16th­–19th century glassworkers in Estonia. DataDOI. http://dx.doi.org/10.23673/re-448. Vaadatud 15. detsembril 2023. Reppo, M. 2023b. Dataset 3. 17th–20th century glassworks in Estonia. DataDOI andmebaas: http://dx.doi.org/10.23673/re-449. Vaadatud 15. detsembril 2023 Reppo, M. 2023c. Moving skills, moving ideas – migrant glassworkers in 17th–19th Century Estonia. – Post-Medieval Archaeology, 57 (3), 1–19. https://doi.org/10.1080/00794236.2023.2286300. Vaadatud 15. detsembril 2023 Tvauri, A. 2012. Archaeological investigations of the 18th century glassworks at Utsali. – Archaeological Fieldwork in Estonia 2011, 113–124 Tvauri, A. 2013. Archaeological investigations on the sites of the glassworks of Central Estonia. – Archaelogical Fieldwork in Estonia 2012, 259–270 Varep, E. 1962. Klaasitööstusest Eestis. Peatükk Eesti loodusvarade kasutamise ajaloost. Eesti Loodus 4, 199–204