laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Viktor Orbán

Viktor Mihály Orbán (sündinud 31. mail 1963 Székesfehérváris) on Ungari poliitik, Ungari peaminister alates 29. maist 2010. Ta oli peaminister ka aastatel 1998–2002. Ta kasvas üles protestantlikus perekonnas ja on kalvinistliku koguduse liige. Ta lõpetas 1981. aastal Székesfehérváris keskkooli inglise keele kallakuga klassis. 1987. aastal lõpetas ta Loránd Eötvösi Ülikooli õigusteaduse erialal. Aastatel 1987–1989 elas ta Szolnokis, kuid töötas Budapestis sotsioloogiapraktikandina. 1989. aastal asus ta stipendiumi alusel õppima Oxfordi Ülikoolis, kuid katkestas õpingud juba samal aastal, et kandideerida Rahvuskogusse (parlamenti). Üleriigilise tuntuse saavutas Orbán 1989. aastal sõnavõtuga 1956. aastal toimunud Ungari ülestõusu ajal tähtsat rolli etendanud Imre Nagy'i ümbermatmisel. 1988. aastal oli ta parempoolse erakonna Fideszi üks asutajatest. Fidesz vastandus võimulolevatele kommunistidele. 1990. aastal valiti ta Fideszi ridades Rahvuskogusse. Aastatel 1993–2000 ja uuesti alates 2003. aastast on ta olnud erakonna esimees. Aastatel 1992–2000 oli ta liberaalseid erakondi ühendava rahvusvahelise Liberaalse Internatsionaali aseesimees. Hiljem astus ta konservatiivseid erakondi ühendavasse Euroopa Rahvaparteisse ning oli aastatel 2002–2012 selle aseesimees. 1998. aasta parlamendivalimistel võitis tema erakond Fidesz ekskommuniste. 35-aastaselt sai Orbán pärast András Hegedüsi Ungari ajaloo teiseks noorimaks peaministriks. 2002. aasta parlamendivalimistel sai Fidesz Sotsialistliku Partei käest napilt lüüa. Uuesti sai Orbán peaministriks 2010. aastal, kui parlamendivalimised võitis Fideszi ja selle satelliiterakonna Kristliku-Demokraatliku Rahvapartei koalitsioon. Valimised on võidetud ka 2014. ja 2018. aastal. Orbán on äratanud rahvusvahelist tähelepanu oma vaadetega. Mitmed poliitikud, teiste seas Angela Merkel ja Jean-Claude Juncker on kritiseerinud Orbáni ning süüdistanud teda autoritaarsuses ning demokraatia õõnestamises. Teda on süüdistatud ka meediavabaduse piiramises, 2011. aasta põhiseaduse ebaseaduslikus muutmises, ning ebaeetilises käitumises seoses 2015. aasta valitsuskriisiga. Kritiseeritud on ka Orbáni vaateid, sh tema rahvuslust. Orbán suhtub kriitiliselt Euroopa Liitu. Orbán on asunud propageerima seisukohta, et ungari keel ei kuulu soome-ugri keelte hulka ning on suguluses hoopis turgi keeltega. 1986. aastal abiellus ta Anikó Lévaiga. Abielust on sündinud viis last. Viktor Orbáni esimene valitsus Viktor Orbáni teine valitsus Viktor Orbáni kolmas valitsus "ANGELA MERKEL CRITICIZED VIKTOR ORBAN BEHIND CLOSED DOORS". Daily News. "Happy slaps, rambling speeches and jaw-dropping insults...this is the man who RUNS the EU". Express. "Press Freedom a Loser in Viktor Orbán's Winner-Take-All Hungary". Freedom House. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. september 2018. "Orban Accuses Soros of Stoking Refugee Wave to Weaken Europe". Bloomberg. When politics finds its way into science: Viktor Orban and linguistics. Hungarian spectrum, 3. september 2018.
Araabia Taassünni Sotsialistlik Partei

Araabia Taassünni Sotsialistlik Partei (ka Araabia Sotsialistlik Baa'thi Partei) ehk Baa'th (Ḥizb al-Ba`ṯ al-`Arabī al-Ištirākī) on Araabia partei, mis asutati 1940. aastatel Damaskuses rahvusliku liikumisena, mille eesmärgiks oli ühendada kõik araabia maad ühte riiki ning seista vastu Lääne koloniaalvõimule. Suurima mõjuvõimu saavutas partei Süürias ja Iraagis, kus pääses 1963. aastal võimule. Süürias on Ba'ath võimul tänaseni (aprill 2009), Iraagis kaotati võim 1963. aastal, võideti uuesti 1968. aastal ja kaotati alles 2003. aastal Iraagi sõja tulemusel. 1966. aastal kukutati Süürias sõjaväelise riigipöördega liikumise asutaja Michel Aflaq ning partei jagunes rivaalitsevateks Süüria ja Iraagi organisatsioonideks, mis omasid teistes Araabia riikides paralleelseid struktuure. Iraagis keelustati Baa'th 2003. aasta mais. Ühinenud Araabia Vabariik Iraagi ajaloolised lipud Egiptuse lipp Ühinenud Araabia Vabariigi lipp Jordaania lipp Süüria lipp Iraagi lipp Urmas Kiil, Kuidas Saddam Hussein kinkis meile Islamiriigi? 7. veebruar 2016
Hollandi pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Hollandi pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel Evert-Jan 'T Hoen Sharnol Adrana Wladimir Balentien Johnny Balentina Patrick Beljaards Maikel Benner Ivanon Coffie Rob Cordemans Dave Draijer Chairon Isenia Eelco Jansen Ferenc Jongejan Eugene Kingsale Raily Legito Calvin Maduro Diego Markwell Ralph Milliard Harvey Monte Alexander Smit Yurrendel de Caster Sidney de Jong Patrick de Lange Dirk van 'T Klooster Robin van Doornspeek Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Ringebu

Ringebu on asula Norras Innlandeti maakonnas, Ringebu valla keskus. Elanike arv on 1318 (2008). Tettsteders befolkning og areal Tettsteders befolkning og areal Store norske leksikon
Notodden

Notodden on linn Norras Vestfold og Telemargi maakonnas, Notoddeni valla keskus. Notodden sai linnastaatuse 1913. aastal. 2008. aastal elas linnas 8448 inimest, 2011. aastal 8673. Iga aasta suvel korraldatakse linnas Skandinaavia suurimat bluusifestivali. 2 km kaugusel kesklinnast asub lennujaam, kust lendavad iga päev lennukid Bergenisse. Store norske leksikon
Beloostrov

Beloostrov (soome keeles Valkeasaari) on alev Venemaal Peterburi haldusalas Kurortnõi rajoonis. 1809–1940 asus seal tähtis Soome-Nõukogude Liidu piiriületuspunkt. 1922–1940 kandis nime Krasnoostrov. 1998. aastani oli Beloostrov alev. Beloostrovis asuvad peamiselt suvilad ja aiamaad. Suviti elab seal umbes 50 000 inimest. Q126719912
Itaalia pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Itaalia pesapalli meeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel Luca Bischeri James Buccheri Francesco Casolari Mario Chiarni Davide Dallospedle David Francia Daniele Frignani Claudio Liverzini William Lucena Marcello Malagoli Michael Marchesano Anthony Massimino Giuseppe Mazzanti Fabio Milano Peter Nyari Kasey Olenberger Giovanni Pantaleoni Vincent Parisi Jairo Ramos Gizzi Carlo Richetti David Rollandini Igor Schiavetti Riccardo de Santis Seth la Fera Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Harilik drüüas

Harilik drüüas (Dryas octopetala) on igihaljas poolpõõsas roosõieliste sugukonnast. Selle aeglase kasvuga pikaealise taime levila on Arktikas ja põhjapoolkera mägistel aladel. Harilik drüüas kasvab arktilises kliimas ja mägedes. Ta kasvab Arktikas, Skandinaavia mägedes, Alpides, Karpaatides, Balkani ja Kaukasuse mägedes ning harvemalt ka mujal Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Euroopa mäestikes leiduvad isoleeritud populatsioonid on jääajajäänukid. Eestis drüüast ei leidu. Taim eelistab kuivi kasvukohti, kus lumi sulab varakult. Kasvab kruusasel ja kivisel lubjarikkal pinnasel ning katab tihti suuri alasid. Varred on puitunud, sageli lamavad, lühikeste horisontaalsete juurduvate külgvõsudega. Lehed on paksud ja nahkjad. Lehtede pealispind on sile ja tumeroheline, alumine pind valgelt viltjas. Õieraod on 3–10 cm pikkused. Õiel on enamasti kaheksa kreemikasvalget kroonlehte, kuid neid võib olla ka märksa rohkem. Õitseb tavaliselt mais-juunis. Õied pöörduvad vastavalt päikese liikumisele. Taim on valdavalt putuktolmleja, kuid esineb ka isetolmlemist. Vili on pähkel, mis on kaetud valgete sulgkarvadega. Harilik drüüas on väga aeglase kasvuga. Saja-aastasel taimel on sageli 10-millimeetrise läbimõõduga vars. Õitsemiseni võib kuluda kümme aastat. Rahvameditsiinis on hariliku drüüase kuivatatud lehtedest valmistatud toniseerivat ja verd puhastavat teed. Seda on kasutatud ka kõhulahtisuse raviks. Köha raviks hingati sisse taime põlemisel tekkivat suitsu ning nohu raviks pulbriks tehtud taime. Värske mahlaga raviti soolatüükaid. Taime on kasutatud lõnga värvimiseks. Talvel on drüüase lehed toiduks põhjapõtradele. Islandil on see talvel püüde põhiline toit. Harilikku drüüast kasutatakse ka haljastuses. Ta on väga vastupidav ja sobib hästi kiviktaimlasse. Harilik drüüas on Islandi rahvuslill ja alates 1989. aastast Norra Sør-Trøndelagi maakonnalill. Hariliku drüüase vili Harilik drüüas andmebaasis eElurikkus
Utsira

Utsira on küla Norras Rogalandi maakonnas Utsira saarel, Utsira valla keskus.
Utsira saar

Utsira saar on saar Norras Rogalandi maakonnas, Utsira valla peasaar. Saarel on Utsira ja Austrheimi küla.
Aba jõgi (Nigeeria)

Aba jõgi on jõgi Nigeeria lõunaosas, Imo jõe jätk. Jõe ääres on Aba linn. Aba jõest saab Aba linn vett ja sinna lähevad ka linna heitveed.
Aba jõgi

Aba jõgi on mitme jõe nimi: Aba jõgi Nigeeria lõunaosas Aba jõgi Venemaal Kemerovo oblastis
Magdalena Abakanowicz

Marta Magdalena Abakanowicz-Kosmowska (20. juuni 1930 Falenty – 20. aprill 2017 Varssavi) oli Poola tekstiilikunstnik ja skulptor. Tema isa oli Venemaa aadlik, kes oli poola, vene ja lipka tatari päritolu. Tema nimi väidetakse pärinevat mongoli hõimujuhi Abaka-khaani nimest. Isa põgenes Venemaalt Oktoobrirevolutsiooni ajal. Ema oli poolakas. Pere elas Gdańskis kuni 1939. aastani, mil Saksamaa selle annekteeris. Teise maailmasõja lõpuni elas pere Varssavi äärelinnas. Pärast sõda kolis Abakanowiczite pere elama Tczewisse Gdański lähedal. Seal õppis Magdalena 1945–1947 Tczewi keskkoolis ja pärast seda läks mitte kuigi kaugele Gdyniasse, kus õppis kaks aastat Gdynia skulptuurikoolis. Pärast selle lõpetamist astus Abakanowicz Gdański kunstiakadeemiasse, mis sellal asus Sopoti linnas. 1950 jätkas ta õpinguid Poola juhtivas kunstikoolis, Varssavi Kunstiakadeemias, kus õppis 1954. aastani maali. Ta õppis ka tekstiilikunsti: kudumist, kangatrükki ja kangakujundust. See oli stalinismi aeg, mil kunstis ja eriti riigi juhtivas kunstikoolis nõuti sotsialistlikku realismi. Stalinismi aeg lõppes Poolas 1956, kui võimule tuli uus, Władysław Gomułka valitsus, mis kritiseeris avalikult stalinistlikke meetodeid kunstis. Selle tulemusena olid kunstnikud oma loomingu sisus ja vormis märksa vabamad kui enne. Kunstnikud tohtisid sõita paljudesse läänemaailma kunstikeskustesse, kus nad kogesid kunsti arengusuundi väljaspool idablokki. Abakanowiczi varaseid töid (1956–1959) on säilinud vähe. Esiteks kolis ta oma akadeemilise elu jooksul väga palju, teiseks moodustavad suure osa tema varasest loomingust suurte mõõtmetega paberitele ja kokkuõmmeldud linadele maalitud guaššteosed ja akvarellid, mis ei säili kuigi hästi. Neil kujutas ta väljamõeldud ja eksootilisi taimi, linde, kalu ja merikarpe ning teisi eluvorme. Ta on loonud suuri tekstiilskulptuure (abakane), mis paigutuvad tekstiilikunsti ja skulptuuri piirialale. Ta kasutab sageli näiteks sisalit ja kanepit. Ta oli Londonis asuva kuningliku kunstiakadeemia audoktor (1974), Providence'is asuva Rhode Islandi disainikooli audoktor (1992), Berliinis asuva kunstiakadeemia auliige (1994), New Yorgis asuva Ameerika kujutava ja kirjakunsti akadeemia auliige (1996), Dresdenis asuva Saksi kunstiakadeemia auliige (1998), Łódźi kunstiakadeemia audoktor (1998), Berliinis välja antava majanduse ja kunsti ordu välisliige (2000), New Yorgis asuva Pratti instituudi kaunite kunstide audoktor (2000), Bostonis asuva Massachusettsi kunstikolledži audoktor (2001), Poznańi kunstiakadeemia audoktor (2002) ja Chicago kunstiinstituudi kooli audoktor (2002).
Bianca – tee õnnele

"Bianca – tee õnnele" (Bianca – Wege zum Glück) oli 224-osaline saksa seebiooper, mis jooksis ZDF-i telekanalis 1. novembrist 2004 kuni 5. oktoobrini 2005 . See oli sakslaste esimene seebiooper, mille on teinud produktsioonifirma Grundy Ufa. Sarja peategelased olid Bianca Berger, Oliver Wellinghoff ja Katy Neubauer. Bianca Berger (Tanja Wedhorn) on naine, kes istus 4 aastat süütult vangis kuriteo eest, mida ta ei sooritanud. Saades vangist välja, asub ta elama oma nõo Katy juurde, kes tegelikult ongi õige süüdlane Bianca isa vabriku mahapõletamises. Satub tööle Wellinghoffide mõisa ja armub seal perepoega. Oliver Wellinghoff (Patrick Fichte) on Wellinghoffide vanim laps, kes pärib kunagi isa panga. Tal on Ungaris kunagine armastatu Judith, kes saabub Saksamaale. Mees armub Biancasse, kuid peagi tuleb välja tõde, et Oliver peab Judithiga abielluma. "Tee õnnele"
Abancay

Abancay on linn Peruu lõunaosas Kesk-Andides 198 km kaugusel Cuscost, Apurímaci departemangu, Abancay provintsi ja Abancay ringkonna keskus. Geograafilised koordinaadid on 13°38′ S, 72°53′ W. Linn asub 2377 m kõrgusel merepinnast. Linna läbib Pachachaca lisajõgi Mariño jõgi. Elanike arv on 58 741 (august 2015). Linn on kohalik tööstus- ja põllumajanduskeskus. Toodetakse suhkrut, rummi ja vaske. 2017 Peru Census, vaadatud 23.11.2018.
Ülemlord

"Ülemlord" on Austraalia kirjaniku Trudi Canavani fantaasiaromaan, "Musta võluri" triloogia kolmas osa. Teos ilmus inglise keeles 2003. aastal. Eesti keeles avaldas selle Pegasuse kirjastus 2008. aastal Marge Paali tõlkes.
Kreeka pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Kreeka pesapalli meeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel Clayton Bellinger Alexander Cremidans Chris Demetral Dimitrios Douros Cory Antony Harris Laurence Heisler James Kavourias Robert Kinsbury Georgios Kottaras Michael Koutsantonakis Peter Maestrales Nicholas Markakis Meleti Ross Melehes Erik Daniel Pappas Peter Rasmusen Christoforos Rompinson Panagiotis Sikaras Peter Soteropoulus Vasili Spanos Sean Spencer Jared Theodorakos Nicholas Theodorou Clinton Zavaras Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Ola Aabakken

Ola Aabakken (sündinud 1940) on Norra sõjaväelane, kindralleitnant. Ta oli 1985–1987 6. diviisi staabiülem, 1990–1993 Kaitsejõudude Ülemväejuhatuse (Forsvarets overkommando) operatiivstaabi ülem, 1994–1997 AFNORTHWESTi staabiülem, 1997—2000 õppeasutuse Forsvarets høgskole direktor. Auastmed: 1985: ooberst 1990: kindralmajor 1994: kindralleitnant Caplex.no (allikas) Kasutatud on norrakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 29.4.2009.
Vilniuse–Klaipėda maantee

Vilniuse–Klaipėda maantee on maantee, mis ühendab Leedu pealinna Vilniust Leedu suuruselt kolmanda linna Klaipėdaga läbi suuruselt teise linna Kaunase. Tee on Leedu kõige suurema liiklustihedusega maantee, 2013. aastal kasutas teed ööpäevas 15 663 sõidukit. Maantee pikkus on 311,40 km. Maantee on kogu ulatuses neljarealine. Klaipėda ja Kaunase vaheline lõik on kiirtee, kus on kiiruspiiranguks 1. aprillist 31. oktoobrini 130 km/h ja 1. novembrist 31. märtsini 110 km/h. Kaunase ja Vilniuse vaheline lõik on ekspresstee, kus tohib 1. aprillist kuni 31. oktoobrini sõita 110 km/h ja 1. novembrist kuni 31. märtsini 100 km/h. Plaanitud on ka Kaunase–Vilniuse lõik ehitada kiirteeks. Leedu standardite järgi on maantee tähis A1. Maantee kuulub Euroopa teede E28 ja E85 koosseisu.
Sulgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel

2004. aasta suveolümpiamängude sulgpallivõistlused toimusid 14.–21. augustil. Ateenas sai omaniku viis medalikomplekti. Võisteldi mees- ja naisüksikmängus ning mees-, nais- ja segapaarismängus. Kõik kohtumised peeti Goudi Olympic Complexi spordihallis, mis mahutas 4100 pealtvaatajat.
Ronne laht

Ronne laht on laht Bellingshauseni mere kagukaldal. Laht piirneb lõunas Antarktisega, idas President Sarmiento väinaga ja kirdes Aleksander I maaga. Selle avastasid 1940. aasta detsembris Finn Ronne ja Carl Eklund.
Belepi saared

Belepi saared on saared Melaneesias. Saared on osa Prantsusmaa meretagusest alast Uus-Kaledooniast. Saarte pindala on 69 km². Suurim saar on Art Island. Saared on künklikud, kõrgus kuni 283 meetrit. 1856. aastal rajati sinna katoliku misjon. 1890. aastatel kasutati saari leprosooriumina. 2004. aastal elas seal 930 inimest, kellest 99% moodustasid kanakad.
Grieghallen

Grieghallen on kontserdimaja Norras Bergenis. Alates hoone valmimisest 1978. aastal asub seal ka Bergeni Filharmooniaorkester. Hoone on saanud nime Bergenis sündinud helilooja Edvard Griegi järgi, kes oli ka Bergeni Filharmooniaorkestri muusikajuht 1880–1882. 1986. aastal toimus seal Eurovisiooni lauluvõistlus. Grieghalli koduleht Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Grieg Hall seisuga 29.04.2009.
Eesti rahvuskala

2007. aastast on Eesti rahvuskala räim. Eesti Kalaliidu korraldatud rahvuskala valimisel portaalis kalateebhead.ee osales üle 50 000 inimese, kes eelistasid napilt haugi. Konkursikomisjon aga kuulutas võitjaks räime, arvestades ka teistes portaalides toimunud hääletusi ja eksperdiarvamusi. Komisjonis valiti räim rahvuskalaks seitsme poolt- ja ühe vastuhäälega. "Komisjoni üksmeelne otsus oli anda väärikas tiitel räimele kui Eesti rahva põlisele toitjale. Haug on küll väga tähtis kala Eesti harrastuskalameestele, kuid ta ei puuduta nii palju eestlaste elu kui räim," selgitas Kalaliidu juhataja ja valimiskomisjoni esimees Valdur Noormägi. "Eesti rahvuskala konkursi võitis räim" Tarbija24.ee, 22. veebruar 2007 "Tuiksoo kuulutab välja rahvuskala konkursi" EPL Online 23. august 2006 "Viis kala kandideerivad rahvuskala tiitlile" Tarbija24, 29. jaanuar 2007 "Eesti rahvuskala konkursi võitis räim" Postimees.ee, 22. veebruar 2007
Susan Boyle

Susan Boyle (sündinud 1. aprillil 1961) on šoti laulja ja vabatahtlik kirikutöötaja, kelle erakordne lauluhääl avastati Suurbritannia talendisaates "Britain's Got Talent" 2009. aastal. Boyle'i suur ülemaailmne kuulsus sai alguse lauluga "I Dreamed a Dream" (muusikalist "Les Miserables") saate 3. hooaja esimeses osas, mis jõudis eetrisse 11. aprillil 2009. Enne, kui Boyle laulma hakkas, suhtus publik temasse vanuse (ta oli saate eetrissemineku ajal 48-aastane) ja välimuse tõttu skeptiliselt. Boyle'i esitus oli aga nii hea, et ta sai tuntuks naisena, kes pani vaikima isegi kriitilise kohtuniku Simon Cowelli (ingl "The Woman Who Shut up Simon Cowell"). Publik ning kohtunikud Amanda ja Piers aplodeerisid talle püsti seistes. Susan Boyle'ist sai kohe üleilmne internetisensatsioon. Kogu maailmas on temast ajakirjanduses ilmunud palju artikleid, sealhulgas Eestis. Ainuüksi esimese kahe nädalaga kogus Boyle'i YouTube'i video ligi 50 miljonit vaatamist. Simon Cowell pakkus Boyle'ile kohe artistilepingut oma plaadifirmaga Syco Entertainment, mis on Sony Musicu allüksus ja millega Boyle teeb koostööd ka veel 2022. aasta seisuga. 2009. aastal ilmus tema debüütalbum "I Dreamed a Dream", mida saatis tohutu menu nii Suurbritannias, USA-s kui ka kogu maailmas. Näiteks USA-s osteti seda ainuüksi 2009. aastal 3,1 miljonit eksemplari. Sellele on järgnenud albumid "The Gift" (2010) "Someone to Watch Over Me" (2011) "Standing Ovation: The Greatest Songs from the Stage" (2012) "Home for Christmas" (2013) "Hope" (2014) "A Wonderful World" (2016) "Ten" (2019) Muusikaedetabelites figureerimise järgi on kogu tema karjääri kõige menukamad laulud olnud (2022. aasta seisuga) järgmised: "Wild Horses" "I Dreamed a Dream" "I Know Him So Well" "Auld Lang Syne" "O Come All Ye Faithful" "Amazing Grace" "Perfect Day" "I Believe In Father Christmas" "How Great Thou Art" "Whe I Was Born To Be" Hiljem on ta suurtel kontserdilavadel laulnud duetti näiteks selliste kuulsustega nagu Donny Osmond, Elaine Paige, Barbra Streisand, Sarah Brightman ja Andrea Bocelli. 2013. aasta seisuga oli tema albumeid müüdud kogu maailmas 19 miljonit eksemplari. 2022. aasta seisuga on hinnatud tema varanduse väärtuseks 40 miljonit dollarit. Ta põeb Aspergeri sündroomi. YouTube: Boyle - Singer - Britains Got Talent 2009 (With Lyrics) Krisana Edwars. Susan Boyle Now 2022: Age, Net Worth, Husband, Biggest Songs, Weight Loss Journey, MORE! Music Times, 01.04.2022. Kim Jones. Susan Boyle's Story Music Times, 03.10.2022. Susan Boyle, "Selliseks ma sündisin". Tõlkinud Krista Kallis. Kirjastus Eesti Ajalehed, Tallinn 2011, 254 lk; ISBN 9789949478507 Susan Boyle'i kuulsaks teinud etteaste telesaates "Britain's Got Talent" YouTube'is Lühiülevaade Susan Boyle'i elust YouTube'is
Puducherry

Puducherry (2006. aastani Pondicherry) on linn Indias Bengali lahe rannikul. Ta on Puducherry liiduterritooriumi keskus.
Arvukus

Arvukus (harva kasutatud sünonüümi abundants) on liigi isendite arv areaalis või muul kindlal alal. Kui vaadeldakse mingi liigi arvukust oma areaali ulatuses, siis nimetatakse seda vastavalt liigi arvukuseks, populatsiooni puhul aga populatsiooni arvukuseks. Arvukust iseloomustavad asustustihedus, frekvents, ohtrus ja katvus. Asustustihedus Efektiivne arvukus Minimaalne arvukus Ohtrus Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Morgenbladet

Morgenbladet (norra keeles 'hommikuleht') on Norras ilmuv nädalaleht. Lehe asutas 1819. aastal Niels Wulfsberg Norra esimese päevalehena. 1993. aastal ostis ajalehe Truls Lie ning leht jätkas ilmumist nädalalehena, kusjuures suuremat rõhku hakati pöörama kultuurile, kunstile, poliitikale ja kirjandusele. Lehega ei seostata kindlat poliitilist vaadet. Morgenbladeti koduleht
Erosioonibaas

Erosioonibaas ehk uuristusbaas on veekogu veetaseme kõrgus, millesse vooluveekogu voolab. Erosioonibaasist madalamale ei saa vooluveekogu sängi uuristada. Erosioonibaasiks on tavaliselt selle veekogu pind, millesse jõgi voolab. Näiteks Emajõe erosioonibaasiks on Peipsi järve veetase. Erosioonibaasi ja jõe sängi absoluutkõrguse erinevusest sõltub, kas ülekaalus on põhja- või küljeerosioon. Ülemjooksul domineerib reeglina põhjaerosioon. See tähendab, et jõed on vähe looklevad ja tihti lõikunud sügavalt maapinda, moodustades sälk-, kanjon- ja kuristikorge. Alamjooksul on ülekaalus küljeerosioon, mis teeb jõed looklevaks ehk meandreerunuks. Jõeorud on tavaliselt, kas mold-, lamm- või sängorud. Kohalikuks erosioonibaasiks võib olla ka väiksema languga jõelõik. Sellist erosioonibaasi nimetatakse suhteliseks erosioonibaasiks. Teoreetiliselt võiks jõgedel välja kujuneda tasakaaluline pikiprofiil. See tähendab olukorda, kus jõe igas punktis on kuhjav tegevus kulutavaga tasakaalus. See saab juhtuda siis, kui erosioonibaas pole geoloogilises mõttes pika aja jooksul muutunud. Praktikas sellist olukorda ei eksisteeri, sest erosioonibaasi kõrgused kõiguvad ja muutuvad pidevalt väga mitmesugustel põhjustel. Neotektoonilise maakerke tõttu langeb näiteks Põhja-Eesti jõgede erosioonibaas. Eesti suurima langusega Pihkva järve suubuva Piusa jõe erosioonibaas aga hoopis tõuseb, sest Peipsi järv valgub põhjaosa kiirema kerkimise tõttu aeglaselt lõunasse. Eristatakse erosioonibaasi absoluutset ja suhtelist muutust. Absoluutne erosioonibaasi muutus on veekogu pinna, näiteks merepinna kõrguse muutus. Merepinna tase võib tõusta näiteks pooluste lähedal oleva mandrijää sulamisel. Erosioonibaasi suhtelise muutuse korral jääb erosioonibaasi absoluutne kõrgus samaks, kuid muutub jõe kesk- või ülemjooksu kõrgus ehk muutuvad kõrgussuhted suudme ja ülemjooksu vahel.
Bergeni Ülikool

Bergeni ülikool (norra keeles Universitetet i Bergen) asub Norras Bergenis. Kuigi ülikool asutati 1946. aastal, oli akadeemiline tegevus toimunud juba 1825. aastast Bergeni muuseumis. Praegu õpib Bergeni ülikoolis 14 500 üliõpilast. Ülikoolis on võimalik õppida järgmistes valdkondades: humanitaarteadused, õigusteadus, matemaatika ja loodusteadused, arstiteadus ja hambaravi, psühholoogia, sotsiaalteadused.  Bergeni Ülikool – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Dagens Næringsliv

Dagens Næringsliv ('Päeva Majanduselu'; lühend DN) on Norra ärialane päevaleht. Tiraaž on 82 755 ja päevane lugejaskond 305 000 inimest. Peatoimetaja on 2000. aastast Amund Djuve. Leht kuulub kontserni Norges Handels og Sjøfartstidende. Ajalehe asutas 1889. aastal nime Norges Sjøfartstidende all Magnus Andersen. Esimene number ilmus 1. jaanuaril 1890. 1912. aastal anti lehele nimi Norges Handels og Sjøfartstidende. Praeguse nime sai leht 20. jaanuaril 1987. Lehel on väliskorrespondendid New Yorgis, Brüsselis, Phuketis ja Stockholmis. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. september 2009. Vaadatud 29. aprillil 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Dagens Næringslivi koduleht
Softpall 2004. aasta suveolümpiamängudel

2004. aasta suveolümpiamängude pehmepallivõistlused toimusid 14.–23. augustini. Softpall oli 2004. aasta suveolümpiamängudel üks kolmest spordialast, kus võistlesid ainult naised. Kaheksa naiskonda mängisid kõigepealt omavahel läbi. Neli edukamat jätkasid poolfinaalides, mille kaotajad selgitasid pronksmedalisti ja võitjad olümpiakulla saaja. Kõik kohtumised peeti Helliniko Olympic Softball Stadiumil, mis mahutas 4800 pealtvaatajat. 22. august Väike poolfinaal Jaapan–Hiina 1:0 (lisaaeg) Suur poolfinaal USA–Austraalia 5:0 23. august Austraalia–Jaapan 3:0 23. august USA–Austraalia 5:1