Arphi järv

Arphi järv (armeenia keeles Արփի լիճ Arphi litš; türgi keeles Arpa Göl) on järv ja veehoidla Armeenias Širaki maakonnas. Ta asub riigi loodeosas Ašotshkhi platool 2025 meetri kõrgusel ning on pindalaga 20 km². See on Ahhurjani jõe lähe. Arpi järv tekkis vulkaanist tektoonilise maavärina tagajärjel. Aastatel 1946–1950 ehitati Ahhurjani jõele Arphi pais, mis suurendas kunstlikult järve. Raudbetoonist pais on 10 m kõrge ja 80 m pikk. Enne paisu ehitamist oli järve pindala 4,5 km², maht 5 miljonit kuupmeetrit ja see oli 1,6 m sügavune. Veehoidla-järv on 7,3 km pikk ja 4,3 km laiune, pindalaga 20 km², keskmine sügavus 4,2 m (maksimaalselt 8 m) ja maht 90 miljonit kuupmeetrit (umbes 19 korda rohkem kui looduslik järv). Selle maksimaalne mahutavus on 105 miljonit kuupmeetrit. Talvel on see tavaliselt täielikult jääga kaetud. Järve toidavad sulavesi ning mitmed allikad ja ojad (Karmirdžur, Jeghadžur, Elar jt). Veehoidlat kasutatakse niisutamiseks ja hüdroenergia tootmiseks, põllumaade niisutamiseks Širaki tasandikul ja Ülem-Ahhurjani jõgikonnas. Talini ja Armaviri kanalid saavad lisavett Arphi järvest. Järvel on rikkalik taimestik ja loomastik. 1993. aastal määrati see Ramsari alaks ja 2009. aastal rajati järve ümber Arphi järve rahvuspark. Järve ümbruses on vaadeldud üle 140 linnuliigi, kellest pesitses 80–85. Seal asub maailma suurim armeenia kajakate koloonia; seal võib näha ka pelikane ning erinevaid pardiliike ja rändlinde. Piirkond on tunnistatud tähtsaks linnualaks. Ahhurjani kaudu tulevad veehoidlasse Euraasia saarmad ja mügrid. Kaladest elavad selle vetes muu hulgas Cyprinus ja Varicorhinus. Kalaliikide koguarv suurenes pärast järve muutmist veehoidlaks. Järve kasutatakse kalakasvatuseks ja kalapüügiks. 21. sajandi alguses on inimtegevus järve keskkonnaseisundit negatiivselt mõjutanud. Salaküttimine ja lubamatute püügiviiside kasutamine on vähendanud kalade koguarvu, samuti on märgata perioodilisi veetaseme muutusi. Arphi järveni pääseb maanteed mööda idast Ghazantšhist või lõunast Amasiast. Järve ületamiseks kasutatakse väikeseid paate. Lynch, H. F. B. (2020). Armenia, Travels and Studies, Volume 1 (1 ed.). Frankfurt am Main: Outlook Verlag GmbH. Lk 422. ISBN 9783752410174. Vaadatud 16. juulil 2022. Hakobyan, T. Kh.; Melik-Bakhshyan, St. T.; Barseghyan, H. Kh. (1986). "Arpʻi" Արփի. Hayastani ev harakitsʻ shrjanneri teghanunneri baṛaran Հայաստանի և հարակից շրջանների տեղանունների բառարան (armeenia). Kd I. Yerevan State University Publishing House. Lk 514. Poghosyan, A. (1976). "Arpʻi lchi jrambar" Արփի լճի ջրամբար. Hambardzumjan, Viktor (toim). Haykakan sovetakan hanragitaran Հայկական սովետական հանրագիտարան (armeenia). Kd 2. Yerevan. Lk 155. Ayvazyan, H. M.; et al., toim-d (2006). Hayastani bnashkharh hanragitaran Հայաստանի բնաշխարհ հանրագիտարան (armeenia). Yerevan: Armenian Encyclopedia Publishing House. Lk 146. ISBN 5-89700-029-8. Holding, Deirdre (2014), Armenia with Nagorno Karabagh: The Bradt Travel Guide, The Globe Pequot Press, lk 233–234 "Lake Arpi". Ramsar Sites Information Service. 1. jaanuar 2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2022. Vaadatud 16. septembril 2023. "Arpʻi lich" Արփի լիճ. Armenian Geographic (armeenia). Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2021. Vaadatud 16. septembril 2023. "Important Bird and Biodiversity Areas - IBAs of Armenia". Armenian Bird Census Council. 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2017. Vaadatud 29. oktoobril 2017. Pipoyan, S. Kh.; Malkhasyan, A. H. (2014). "Hayastani petakan argelotsʻneri ev azgayin parkeri dzknashkharhě" Հայաստանի պետական արգելոցների և ազգային պարկերի ձկնաշխարհը. Biological Journal of Armenia (armeenia). 66 (1): 22–23 – cit. via Pan-Armenian Digital Library.