laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lasipuu

Lasipuu (ka: lasila, lasing) on postidele toetuv põikpuu, kuhu seotakse kinni hobuseid. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 23.12.2013)
Otse tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Otse tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Eramutega hoonestatud Otse tänav algab Piibelehe tänavalt ja lõpeb Veskimetsa tänaval. Otse tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline ja ligi 195 meetri pikkune. Otse tänav sai nime 16. mail 1958. Otse tänav on nime saanud Joone tänava eeskujul. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 286
Lasipuu (tööriist)

Lasipuu (ka: kaevepuu, pusipuu) on ühest otsast teritatud puu (tavaliselt kuusk), mida vanasti kasutati ahetud rukkirehe parte vahelt torkimiseks. Rukkirehte torgiti siis, kui see oli nii kokku vajunud, et soojust sellest läbi enam ei käinud. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 95 Lasipuu (tööriist) Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Piksepeni tänav

Piksepeni tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. Piksepeni tänav kulgeb Lepiku tee ja Päevakoera tänava vahel. Tänav on enam-vähem lääne–idasuunaline ja ligikaudu 180 meetrit pikk. Piksepeni tänav sai nime 28. novembril 1997. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. Piksepeni tänav on rajatud endise Lepiku küla Andrekse talu maadele. Piksepeni Tallinna Linnavalitsuse 28.11.1997 määrus nr 89 "Tänavanimede määramine Pirita linnaosas" Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 287 Piksepeni tänav detailplaneeringu joonisel
Jõulusandid

Jõulusandid olid Eesti rahvakultuuris jõuluaja tähtpäevadel peresid külastanud käijad (enamasti noormehed), kes soovisid pererahvale õnne ja edu. Näiteks Lääne-Eestis käisid andresepäeval (30. november) andresed, luutsinapäeval (13. detsember) luutsid, toomapäeval (21. detsember) toomad. Uusaastaööl külastasid Lääne-Eestis ja läänesaartel perekondi ka jõulusandid, keda nimetati nääripoisteks. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 36, 130 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 49
András Schiff

Sir András Schiff ['andraaš šiff] (sündinud 21. detsembril 1953 Budapestis) on Ungari juudi päritolu pianist. 1996 – Kossuthi auhind 1997 – Léonie Sonningi muusikaauhind 2012 – Mozarti medal 2014 – Knight Bachelor Tim Franks. Andras Schiff: Why I won't perform in Hungary, BBC News, 23. detsember 2013
Chilomeniscus

Chilomeniscus on maoperekond. Perekonda Chilomeniscus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Chilomeniscus savagei Cliff, 1954 Chilomeniscus stramineus Cope, 1860. Need maod on levinud Arizona osariigis ja Mehhikos. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Chilomeniscus Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 24.12.2013) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne saidil Wikispecies L. Lee Grismer,Amphibians and Reptiles of Baja California, Including Its Pacific Islands ..., University of California Press, lk 267 – 268, 2002, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 24.12.2013) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Chilomeniscus seisuga 24.12.2013.
Näärisokk

Näärisokk (ka jõulusokk, nääripukk, jõulupukk, Kihnus jõulutönk) on rahvakultuuris sokuks maskeerunud noormees, kes liigub ringi jõulude või nääride ajal. Eestisse on näärisoku tava jõudnud Rootsist. Eestis on teada selle tava järgimist saartel ja läänerannikul veel 20. sajandi algulgi. Jõulusokk Rootsis 20. sajandi algul Jõulusoku mask (18. sajandist) Gotlandi muuseumis Jõulusokk 20. sajandi algul Rootsis jõulusandid Krampus Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 189
Jõuluhani (rahvakultuur)

Jõuluhani on Lääne-Eesti rahvakultuuris jõulude ajal liikuv haneks maskeerunud pereliige, kes vitsaga või nokaga käib eeskätt lastest saunalisi löömas. Enamasti maskeerus jõuluhaneks perekonna mõni vanematest meestest. Rahvakultuuris püsis see tava 19. sajandi keskpaigani. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 35
Jõulukroon

Jõulukroon (ka: näärikroon, äll) on jõulude ajal kasutatav õlest või roost laeilustus. Jõulukroon koosneb nööriga läbi tõmmatud ja kokku seotud õle- või roolülidest, meenutades väliskujult enamasti kaheksatahukat. Jõulukrooni eritüüp on kräss: ilustus, mille puhul tooresse kartulisse on pistetud rukkikõrred. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 130 Jõulukroon Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Pulmakroon

Pulmakroon, ka pulmasari oli laekaunistus pulmade ajal (näit. Kadrina, Kuusalu, Juuru, Risti jne.). See oli lauas istuva noorpaari kohal lakke riputatud peergudest (ka õlekõrtest või pilliroost) pärg või geomeetriline kujund, mis oli ehitud munade, tuttide, lintide, lipukeste, paela otsa aetud hernestega jms. Pulmakrooni materjal oli värvitud (iga asi eri värvi). Ülo Tedre. Pulmasõnastik II Pulmakroon, ERM A 729:8, Eesti Rahva Muuseum, [1]
Haradok

Haradok (transkribeerituna Garadok) on linn Valgevenes Viciebski oblastis, Haradoki rajooni halduskeskus. Leedu keeles Haradokas või Gorodokas, poola keeles Horodek. Linna läbib Viciebskist Nevelisse viiv raudtee. Haradokis on kaks keskkooli ja põhikool, laste kunstikool ja spordikool. Linnas asub koduloomuuseum, seal on ka kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Linnas ilmub ajaleht «Гарадоцкі весьнік». Tööstusettevõtetest on Haradokis metsatööstus, toiduainetetööstus ja kergetööstus. Asulas on piimakombinaat ja Talačyni konservitehase filiaal. Linnas on XIV–XVII sajandil rajatud kindlus. Vaatamisväärsusteks on veel XIX sajandi lõpul ja XX sajandi algul rajatud vanalinn ning XIX sajandi keskpaigas ehitatud postijaam. Haradokki mainitakse esimest korda aastal 1128. Kaart aastast 1579 näitab praeguse linna koha peal kaht asulat, Suurt ja Väikest Haradokki. Aastal 1613 on kaardile kantud kui üks asula – Haradoki alev. Selleks ajaks oli asula juurde juba rajatud ka kindlus, kuigi pole teada, millal see täpselt rajati ja kes selle ehitas. Aastal 1772 läks alev esimesel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu ja samal aastal sai ka linnaõigused. Aastal 1860 hakati asulas tootma potast. Aastal 1904 avati linnast kaks kilomeetrit idas raudteejaam ja seejärel laienes linn raudteeni. 1924. aastal liideti Valgevene NSV-ga. Teises maailmasõjas kaotas Haradok ja linna ümbruskond 8000 inimest, linna külje alla rajati aga laager, kus hukkus 2500 inimest. Haradok Haradoki vanalinn Anatol Erašaŭ – Valgevene viroloog Juzef Maraleŭski – Valgevene luuletaja Ber Aršanski – Valgevene kirjanik Iehezkel Sarna – Iisraeli rabi Angel Bogdanovitš – Vene publitsist Kanstancin Vieranicyn – Valgevene kirjanik Anton Hrynievič – Valgevene helilooja The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements Haradok Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Ühtsus

Ühtsus on mitmetähenduslik sõna: ühtsus on olemine jagamatuna Ühtsus on erakond Lätis.
Kräss

Kräss (ka kärbsekiik, laevurr, äitsmepall) on Eesti rahvakultuuris kerakujuline rippkaunistus, mis riputati jõuludeks, pulmadeks või simmaniks rehetare lakke. Tegemist on jõulukrooni eriliigiga. Krässi moodustas kartul või naeris, millesse olid kiirjalt torgatud kõrred või lilleõied. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 76 Kräss Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Nääris

Nääris on Eesti rahvakultuuris nääride ajal odrajahust tehtud leib. Näärise tainas rulliti nii kokku, et keskele tekkis ümar moodustis, kuhu pisteti küpsetamise ajal viljapead. Arvati, et kelle viljapea ära kõrbes, sellega juhtuvat uuel aastal midagi halba. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 130
Jat Airways

Jat Airways oli Serbia lennufirma, mille peakorter asus Belgradis. Lennufirma kodulennujaam oli Belgradi Nikola Tesla lennujaam. 2013. aastal reorganiseeriti see ettevõtteks Air Serbia. JAT Airwaysil olid (2013. aasta augusti seisuga) järgmised lennukid:
Jõuluhani

Jõuluhani on paljude Euroopa maade rahvusköökides erilisel viisil valmistatud ja ahjus küpsetatud linnulihapraad, mida süüakse enamasti jõulude ajal. Jõuluhane valmistatakse valdavalt koduhanest (Anser anser domesticus). Valmistamiseks tuleb valida meelepärases suuruses hani, mida nüüdisajal saab ka paljudest toidupoodidest sügavkülmutatuna. Kasvandusest pärit hane küpsetamisel tuleb arvestada sellega, et suure osa linnu kogukaalust moodustab hanerasv, mis võib väljasulamisel kaalu vähendada. Enne jõuluhane valmistamist tuleb sügavkülmutatud linnulihal külmikus 2–3 päeva üles sulada lasta. Seejärel tuleb nähtavad rasvapadjad eemaldada ja lind hoolikalt puhastada, kuivatada ning maitsestada. Hani puhastatakse pealt ja seest ning pestakse puhtaks. Siis õerutakse liha pealt ja seest soolaga, täidetakse seest poolenise pehmeks keedetud hapukapsastega, ehk poolite kapsaste, poolite hapude õuntega. Pandakse siis hani rinna poolega panni peale ja lükatakse palavasse ahju. Kui hanist liiga palju rasva välja sulab, kallatakse seda vähemale ja kui pann pruuniks on läinud, lisatakse üks kortel keeva vett juurde ja praetakse hani sagedasti üle valades mõlemilt poolt pruuniks ja pehmeks. Tahetakse, et praadil rabe koor saab, siis peab lõpu poole ainult rasvaga üle valama. Kaste jääb niisama, ainult üleliigset rasva peab pealt ära võtma. Lisakoostisainete ja nende kombinatsioonide kasutamine oleneb jõuluhane retseptidest ning traditsioonidest. Kui teiste liharoogade puhul hõõrutakse maitseainesegu lihale väljastpoolt, siis jõuluhane valmistamisel tuleb see koos täidisega hane kehaõõnde panna. Täidisena kasutatakse enamasti sidrunit, apelsini, õunu, ploome, aprikoose ja mitmesuguseid juurvilju (seller, sibul). Maitseainetena kasutatakse tavaliselt soola ja purustatud või jahvatatud pipart. Metshane valmistamisel tuleb sageli kasutada ka alkohoolseid lisaaineid, sest metshane liha on keerulisem pehmeks küpsetada. Lihapehmendajana on soovitatud kasutada kas veini, viina, brändit või viskit. Serveerida soovi järgi koos maitsestatud ahjukartulite, ahjuõunte, hautatud hapukapsa või muu sellisega. Sarnasel viisil saab valmistada ka kodupardipraadi. Mõnikord süüakse gurmeeroana ära ka jõuluhane kõhuõõnes paiknev paradiisiõun. Hani (kulinaaria) Jõulukalkun Jõulupart Proua A. Hoffmann, "Keetmise õpetus", K. Sööt'i trükikoja trükk ja kirjastus, Tartu 1912, lk 127–128. Christmas goose Justine Sterling, The Story Behind the Christmas Goose Toidutare.ee, Jõuluhani II Gordon Ramsay, Gordon's Christmas roast goose Mark Slawson, Roasted Christmas Goose Harri Ilves, "Ahjuroad", lk 60, 100 rooga, ISBN 978 9949 427 23 9 Tanel Veenre, Hane seitse palet
Kollikakk

Kollikakk on Eesti rahvakultuuris jõululeib, mida küpsetati viljalõikuse esimese vihu terade jahust. Kollikakk oli talupere laual kogu jõuluaja, ent seda ei söödud. Pärast jõulupühasid viidi kollikakk aita viljasalve, kus see seisis kevadkünni, -külvi või karjalaskmiseni. Nende sündmuste puhul sõid inimesed ja loomad kollikaku ära. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 69
Nääriorikas

Nääriorikas (ka orikas) on vanasti nääride ajal rukki- või nisujahust valmistatud seakujuline leivapäts. Leiva üks ots vormiti sea peana teravamaks, külgedele tehti mügarikud, mis märkisid jalgade kohti. Mõnikord vormiti sellisele leivale ka sea nina, sõõrmed ja silmad, lisaks kujutati harjaseid. Nääriorika abil püüti ennustada. Leivale pandi nii mitu soolaterakest, kui mitu looma talus oli. Kui soolaterad ei sulanud, polnud uuel aastal loomadele õnnetusi karta. Kui mõni tera sulas, võis selle loomaga, kelle kohta tera käis, äpardus või õnnetus juhtuda.. jõululeib Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 132
Orikas

Orikas on kohitsetud kult.
Skopje lennujaam

Skopje lennujaam (IATA: SKP, ICAO: LWSK) (makedoonia keeles: Аеродром Скопје, Aerodrom Skopje), kuni 2018. aastani Aleksander Suure Skopje lennujaam (makedoonia keeles: Аеродром Скопје „Aлександар Вeлики“, Aerodrom Skopje "Aleksandar Veliki"), tuntud ka kui Petroveci lennujaam (Аеродром Петровец, Aerodrom Petrovec), on Põhja-Makedoonia rahvusvaheline lennujaam ja lennufirma Wizz Air sõlmlennujaam. Lennujaam asub Petrovecis, Skopje kesklinnast 17 kilomeetrit kagu pool. Ametlikul kodulehel kasutatav nimi
Belgradi Nikola Tesla lennujaam

Belgradi Nikola Tesla lennujaam (IATA: BEG, ICAO: LYBE) on rahvusvaheline lennujaam Serbias ja rahvusliku lennufirma Air Serbia kodulennujaam. Lennujaam asub Surčinis, Belgradi kesklinnast 12 kilomeetrit lääne pool. Lennujaam on serbia päritolu leiutaja Nikola Tesla nimeline.
Sarajevo rahvusvaheline lennujaam

Sarajevo rahvusvaheline lennujaam (IATA: BEG, ICAO: LYBE) (endine Butmiri lennujaam) on Bosnia ja Hertsegoviina rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma B&H Airlines kodulennujaam. Lennujaam asub Butmiris, Sarajevo kesklinnast 6,1 kilomeetrit edela pool.
Rulli tänav

Rulli tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis. Rulli tänav algab Männiku teelt, ristub Orava tänavaga ja lõpeb Mahla tänaval Tallinna–Pärnu raudteeliini ääres. Rulli tänav on lääneloode-idakagusuunaline ja ligikaudu 195 meetri pikkune. Eramutega on hoonestatud ainult tänava edelapoolne külg, kirdepoolse külje ääres asub Oravamäe park. Rulli tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänava nimi on Ratta tänava paarisnimi. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 292
Medallion Air

Medallion Air oli Rumeenia tellimuslennufirma, mille peakorter asus Bukarestis. Lennufirma kodulennujaam oli Mihail Kogălniceanu rahvusvaheline lennujaam. Lennufirma Medallion Air läks pankrotti juulis 2013. Medallion Airil olid juuli 2013 seisuga järgmised lennukid:
Stress

. Stress on emotsionaalne pingeseisund, mis tekib välis- ja sisekeskkonna ulatuslikul muutumisel, nn üldine kohanemissündroom. Stressi korral häirub hormonaalne tasakaal ning vallanduvad stressihormoonid (näiteks kortisool), mis avaldavad negatiivset mõju kõigile elundkondadele, kõige rohkem südame- ja veresoonkonnale. Stressihormoonid põhjustavad lihasepinge suurenemist, veresoonte ahenemist ja vererõhu tõusu. Teatud piirides on stress hea ja normaalne nähtus, mis tagab eduka toimimise ja ellujäämise, kuid pikaajaline stress mõjub organismile hävitavalt. Stress tekib organismi jaoks äärmuslikes tingimustes, milleks võivad olla nii pingeline elukeskkond kui ka üksindus, liiga raske vaimne või kehaline töö, tavapärase elurütmi ootamatu muutus, iseenda või lähedase inimese raske haigus, trauma, mure lähedase inimese pärast, elamine või töötamine sobimatutes kliimaoludes, väsimus ja kurnatus jne. Stressipall Stressi teejuht: kuidas saada lahti liigsest pingest? Eesti Tervisekasvatuse Keskus, 1997. Koostanud Taimi Elenurm, Anu Kasmel, Anti Kidron, Eha Rüütel, Maria Teiverlaur ja Uno Traat, toimetanud Anti Kidron; eessõna kirjutanud Linda Norheim. Toomas Õunap. Enesemassaaž – imerohi stressi vabastamiseks Toomas Õunap. Lihtsad tegevused stressi vähendamiseks. Kas sina oskad ennast ise aidata? Stressi vähendamise kursused
EuroLOT

EuroLOT oli Poola lennufirma, mille peakorter asus Varssavis. Lennufirma kodulennujaam oli Varssavi Frédéric Chopini lennujaam. EuroLOT asutati 19. detsembril 1996, regulaarlende alustas 1. juulil 1997. Lennufirma lõpetas tegevuse 31. märtsil 2015. EuroLOT-il olid järgmised lennukid (2013. aasta oktoobri seisuga):
Fokker 100

Fokker 100 on Hollandi lennukitehase Fokker 100-kohaline kahe reaktiivmootoriga reisilennuk. Esmalend toimus 30. novembril 1986 Woensdrechtis . Lennukiehitusfirma Fokker hakkas lennukit arendama 1983. aastal, eesmärgiga asendada vananenud Fokker F28 suurema, kaasaegsema ja kütusesäästlikuma lennuki vastu. Esimene lennuk anti tellijale Swissair üle 1988. aasta veebruaris, viimane Fokker 100 tuli ellingult aastal 1997, kui Fokkeri firma oli pankrotti läinud. Kokku valmis 283 lennukit Fokker 100. Seisuga jaanuar 2013 oli kasutusel 148 lennukit: Air Bagan (1), Air Niugini (6), Air Panama (2), Alliance Airlines (18), Tyrolean Airways (15), Avianca Brasil (14), Bek Air (3), Compagnie Africaine d'Aviation (1), Carpatair (3), Caspiy (2), Cross (1), Denim Air ACMI (1), Dutch Antilles Express (3), Helvetic Airways (6), Iran Air (16), Iran Aseman Airlines (18), IRS Airlines (5), Mais Linhas Aéreas (2), Jetalliance (3), Montenegro Airlines (5), Naft Airlines (4), Network Aviation (12), Nouvelle Air Affaires Gabon (1), OLT (10), Pelita Air (2), PGA Portugália Airlines (6), Ekspres Transportasi Antarbenua (1), Ivory Coast valitsus (1), Skippers Aviation(Australia) (1), Virgin Australia Regional Airlines (11), Trade Air (3) ja Transwisata Prima Aviation (1). Meeskond: 2 Reisijaid: 97–122 Pikkus: 35,53 m Tiivaulatus: 28,08 m Kõrgus: 8,51 m Tiiva pindala: 93,5 m² Tühimass: 25 541 kg Max mass õhkutõusul: 45 810 kg Suurim last: 11 993 kg Mootor: 2 × Rolls-Royce Tay Mk.650, turboventilaator, tõukejõud 67,2 kN Suurim reisikiirus: 845 km/h (Mach 0,77) Praktiline lennulagi: 11 000 m Lennukaugus: 3170 km
Auruauto

Auruauto on auto, mille jõuallikaks on aurumootor. Auruauto kiirusrekord pärineb 2009. aasta 25. augustist, kui brittide British Steam Car Challenge purustas alates 1906. aastast püsinud Stanley auruauto poolt püstitatud rekordi ja saavutas Mojave kõrbes Californias kiiruseks 225,055 km/h. "The British Steam Car Challenge". Steamcar.co.uk. 18.08.1985. Vaadatud 24.12.2013. "UK team breaks steam car record". BBC News Online. 25.08.2009. Vaadatud 24.12.2013. Hybrid-Vehicle.org: The Steamers The Steam Car Club of Great Britain Technical website about how steam cars operate The Steam Automobile Club of America Stanley Register Online, a worldwide register of existing Stanley steam cars. The British Steam Car Challenge (an ongoing project started in 1999 dedicated to breaking the land speed record for a steam-powered vehicle). Overview on an attempt to break the existing 101 year old Steam car world land speed record One day Steam Car conversion, where two teams in the UK TV series Scrapheap Challenge (Junkyard Wars in the US) converted junk cars into coal-fired steam cars. Steam 101
Bahušeŭsk

Bahušeŭsk (ka Baguševsk; poola keeles Boguszewsk) on alev Valgevenes Viciebski oblastis Sianno rajoonis, Bahušeŭski külanõukogu halduskeskus. Asulat läbib raudteeliin Viciebsk-Orša. Bahušeŭskis on kaks keskkooli, muusikakool, kultuurimaja, kaks raamatukogu. Tegutseb harrastusteater. Alevis on metsamajand ja mööblitehas, tegutseb kondiitritsehh. Bahušeŭski kohal asus karjamõis, kus tegutses aastail 1854–1884 pruulikoda. Seal valmistati lätlasest meistri käe all õlut. Aastal 1901 valmis raudtee, kohalik mõisnik Boguszewski andis raudteejaama juurde rahvale maad ja selle ümber tekkis asula, mis sai mõisniku järgi oma nime. Aastal 1915 rajati asulasse saekaater. Aastast 1924 Valgevene NSV osa. Ametlikult sai Bahušeŭskist alev aastal 1938. The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements Alev Valgevene fotoentsüklopeedias Bahušeŭsk
Tirana lennujaam

Tirana Ema Teresa nimeline rahvusvaheline lennujaam (IATA: TIA, ICAO: LITA) on Albaania ainuke rahvusvaheline lennujaam, tuntud ka nime all Rinasi Rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam asub Rinasis, Tirana kesklinnast 11 kilomeetrit loode pool. Lennujaam on saanud nime Ema Teresa järgi. Lennufirmadele Alitalia, Blue Panorama Airlines ja Adria Airways on see võtmelennujaam.
Jõulutoidud

Jõulutoidud on jõule tähistavate rahvaste jõuluaja pidustustega seotud ja neil päevil söödavad toidud, mis võivad eri rahvastel või piirkonniti erineda. Eesti talurahva jõulutoidud on olnud sealiha, jõululeib ehk jõuluorikas, verivorstid, hapukapsas; uuema jõulukombestiku järgi ka piparkoogid. Jõulujoogiks on olnud õlu. Pidulaual pidi kindlasti olema koduõlu, sealiha (poolik seapea), jõululeib ja jõuluvorstid. Tavalised jõulutoidud olid veel pähklid, kapsas, keedetud oad[viide?], herned, naerid, kala ja või.[viide?] Lihatoite söödi paljudes taluperedes pühapäeviti ja liha jagas peremees isiklikult ja jaopärast – üksnes jõulude ajal võisid seda süüa kõik isu pärast. Jõulutoidute hulka kuulus ka sea- ehk põrsapraad. Seapeast ja seajalgadest (eesjäseme alumisest osast, harvemini tagajäseme alumisest veerandist) ning veest ja maitseainetest (vürts, loorberilehed, sool jt) keedeti sülti ehk jaheliha. Sülti keedeti ka vasikapeast ja vasikajalgadest. Saartel (Kihnu, Saaremaa, Hiiumaa jm) tarbiti söögiks ka hülgeliha, kuid puuduvad andmed selle kohta, kas hülgeliha oli ka jõulumenüü kandvaks koostisosaks. Loomaverest valmistati toite mitmeis Eesti paigus aasta läbi. Verest valmistati verileiba, verikooke, verivorstikesi ja verikäkke (käkid). Lõuna-Eestis säilitati soolaga segatud verd ka jõuluvorstide jaoks – veritanguvorst oli neil jõulupühade põline söök. Arvatavasti sealtkaudu levis veritanguvorstide söömine ka Põhja-Eestisse kus eelnevalt söödi peamiselt hapendatud verivorste. Läänemaal oli levinud verikäkkide söömine. Usukuuluvuse järgi valmistati ja söödi Eesti eri paigus ka valgeid vorste. Koduõllel oli tähtis roll ka uusaastakombestikus, nii võeti Saaremaal hingekesi uusaastaööl just õllega vastu. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 48
Frustratsioon

Frustratsioon on psüühiline pingeseisund, mis tekib tegevuse sunnitud katkestamisel enne eesmärgi saavutamist, perspektiivituse tunnetamisel. Eestikeelse vastena on frustratsioonile välja pakutud mõistet takistusäng. John Dollardi 1939. aastal esitatud frustratsiooniagressiivsuse hüpoteesi kohaselt viib frustratsioon alati agressiivsuseni ja igasugune agressiivsus on frustratsioonist tingitud. Hiljem on leitud, et frustratsioon võib viia ka muu käitumiseni – näiteks tekitab Martin Seligmani mudeli järgi püsiv frustratsioon läbi õpitud abituse depressiooni. Hilisemad uurimused on näidanud, et frustratsioon tekitab agressiivsust suurema tõenäosusega kahe tingimuse korral: esiteks peab frustratsioon olema tugev; teiseks peab frustratsiooni põhjust tajutama juhusliku või ebaõiglasena, mitte ärateenitud või õiglasena. Voldemar Pinn, "Frustratsioon" – Looming 1974, nr 4, lk 628–641; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
Zürichi lennujaam

Zürichi lennujaam (IATA: ZRH, ICAO: LSZH) on Šveitsi rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma Swiss International Air Lines kodulennujaam. Lennujaam asub Klotenis, Zürichi kesklinnast 13 kilomeetrit põhja pool.
Podgorica lennujaam

Podgorica lennujaam (IATA: TGD, ICAO: LYPG) on Montenegro rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma Montenegro Airlines kodulennujaam. Lennujaam asub Golubovcis, Podgorica kesklinnast 11 kilomeetrit lõuna pool.