laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hendrik Verwoerd

Hendrik Frensch Verwoerd (8. september 1901 Amsterdam – 6. september 1966 Kaplinn) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi psühholoog, sotsioloog, ajakirjanik ja poliitik. Hendrik Verwoerd sündis Hollandis Amsterdamis. 1901. aasta detsembris asus ta koos oma vanematega elama Lõuna-Aafrikasse. Verwoerdide perekond elas kümme aastat Kaplinnas ja nad kolisid hiljem Bulawayosse Rodeesiasse, kuha nad jäid elama neljaks aastaks. Seejärel pöördus Verwoerdide perekond tagasi Lõuna-Aafrikasse Oranje provintsi Brandforti. Gümnaasiumi lõpetamise järel asus Hendrik Verwoerd õppima Stellenboschi Ülikoolis. Esialgu õppis ta teoloogiat, seejärel aga vahetas eriala ja asus õppima psühholoogiat ja filosoofiat. Ta omandas filosoofia alal magistrikraadi ja doktorikraadi cum laude. 1925–1926 täiendas ta ennast Saksamaal Hamburgi, Berliini ja Leipzigi Ülikoolis. Seejärel täiendas ta ennast Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides ja pöördus tagasi Lõuna-Aafrikasse 1928. aastal. Ta tegeles sotsiaaltööga vaeste valgete hulgas. Ta töötas rakenduspsühholoogia õppejõuna Stellenboschi Ülikoolis, alates 1933. aastast oli ta sotsioloogia ja sotsiaaltöö kateedri juhataja. 1937. aastal sai ta Johannesburgis ilmuva ajalehe Die Transvaler toimetajaks. Sellele ametikohale jäi ta kuni 1948. aastani, mil Rahvuspartei võitis valimised ja Verwoerdist sai parlamendi liige. Hendrik Verwoerd oli üks apartheidi poliitika peamisi kavandajaid ja elluviijaid. 1950. aastal sai ta põlisrahvaste asjade ministriks. 3. septembrist 1958 kuni 6. septembrini 1966 oli Hendrik Verwoerd Lõuna-Aafrika peaminister. Tema ametisoleku ajal korraldati 5. oktoobril 1960 referendum Briti Rahvaste Ühendusest lahkumise küsimuses (52,29% hääletanutest pooldas lahkumist, 47,71% oli vastu). 15. märtsil 1961 lahkus Lõuna-Aafrika Briti Rahvaste Ühendusest ja 31. mail 1961 kuulutati Lõuna-Aafrika Liit iseseisvaks Lõuna-Aafrika Vabariigiks. 1960. aastal keelati Aafrika Rahvuskongress. Henrik Verwoerd pooldas ka mustanahalistele nn. homeland'ide (bantustanide) loomist. 6. septembril 1966 pussitas Lõuna-Aafrika parlamendi segavereline (kuid ametlikult valgeks klassifitseeritud) käskjalg Dimitri Tsafendas Hendrik Verwordi Lõuna-Aafrika parlamendi hoones surnuks. Alistair Boddy-Evans. Hendrik Frensch Verwoerd : Leading Apartheid Ideologue, Professor of Psychology, Editor, and Statesman ThoughtCo. Hendrik Frensch Verwoerd South African history online Hendrik Verwoerd : Prime Minister of South Africa britannica.com Hendrik Frensch Verwoerd (September 8, 1901 - September 6, 1966) South Africa : overcoming apartheid, building democracy Countries Se-So rulers.org Südafrikanische Union, 5. Oktober 1960 : Ausrufung der Republik Datenbank und Suchmaschine für direkte Demokratie Pre-Transition (1902-1989) - Chronologies - 1960's : 1961 Nelson Mandela Foundation Hendrik Frensch Verwoerd facts YourDictionary Nathanael Strickland. Hendrik Verwoerd on Separate Development Faith & Heritage, 2. august 2012 Death in Parliament : Hendrik Verwoerd, 1966 africacrime-mystery.co.za
Lina tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lina tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Sitsi asumis. Tänav sai nime 4. veebruaril 1925. http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 12.03.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Kohanimeandmebaas (vaadatud 12.03.2016)
Linnuse tänav

Linnuse tänav on/oli mitmes Eesti asulas: Linnuse tänav Keilas Linnuse tänav Kiiu alevikus Linnuse tänav Lohu külas Kohila vallas Linnuse tänav Narvas Linnuse tänav Rakveres Linnuse tänav oli Tallinnas Toom-Rüütli tänava varasem nimi Linnuse tee Linnuse tee (täpsustus)
Glasnost

Glasnost (vene keeles гласность 'avalikkus', 'üldteatavus'; varem on eestikeelse vastena kasutatud sõna avalikustamine) oli Mihhail Gorbatšovi ellu kutsutud avalikustamispoliitika NSV Liidus. Glasnost tähendas salastatuse vähendamist Nõukogude ühiskonnas ja ajakirjanduse üle seatud kommunistliku partei kontrolli mõningast kärpimist. Keelamis- ja kärpimispoliitika kõrval, mida rakendas tsensuur oma avalikkusele teadmatuks jäänud tegevuses, hakati rohkem kasutama parteilist järelevalvet, mis vahel avaldus ka avaliku parteilise kriitikana või diskussioonina. Hakati kajastama negatiivseid nähtusi, näiteks katastroofe ja sotsiaalseid konflikte, kuritegevuse tõelist ulatust. Avaldati näotuid tõsiasju NSV Liidu ajaloost, samuti näidati, kuidas inimesed välismaal tegelikult elavad. Massimeedia tähendus muutus: see polnud enam ainuüksi propaganda-, vaid ka teabevahend. Poliitilise surve mõningane lõdvenemine nähtus eeskätt üleliidulises trükiajakirjanduses ja televisioonis, ajakirjanduse liberaliseerumine provintsides toimus aeglasemalt. Avalikustamisega kaasnes perestroikapoliitika, üha vähem kasutati ühiskonna juhtimiseks administratiivmeetodeid ja laienes demokraatia. Vähenes ühiskonna ja riigi suletus, laienesid kontaktid muu maailmaga, 1988. aastal lõppes välisringhäälingu jaamade segamine. Algul ei tähendanud glasnost veel täielikku sõnavabadust. Näiteks püüti maha vaikida Tšornobõli katastroofi ja sellest põhjustatud radioaktiivse reostuse ulatus. Ent järk-järgult avalikustamine süvenes, kuni 1990. aastal likvideeriti NSV Liidu tsensuuriorgan Glavlit. Suurima mõju saavutas glasnost vahetult enne Nõukogude Liidu lagunemist. Hiljem kaotas glasnost tähenduse ning selle asendas universaalsem ja kõigile mõistetav sõnavabadus, mis on tänapäeval enamikus riikides iseenesestmõistetav. perestroika avalikustamine loomeliitude ühispleenum loomeliitude kultuurinõukogu Hirvepargi miiting Balti kett Mati Graf. "Kalevipoja kojutulek. 1978. aasta poliitilisest pööripäevast 1988. aasta suveräänsusdeklaratsioonini." Tallinn, Argo 2008. ISBN 978-9949-438-53-2 Glasnost im sowjetischen Bibliothekswesen Vaapo Vaher. Legendid loomeliitude pleenumeist Luup nr 7 (64), 6. aprill 1998
Lõime tänav

Lõime tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna ja Sitsi asumis. Tänav sai nime 4. veebruaril 1925. http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 12.03.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Kohanimeandmebaas (vaadatud 12.03.2016)
Olevi tänav

Olevi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Tänav sai nime 8. novembril 1927. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 12.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk. 87
Olevi tänav (täpsustus)

Olevi tänav on mitmes Eesti asulas: Olevi tänav Tallinnas Olevi tänav Kohtla-Järvel Olevi tänav Rakveres Olevi tänav Pärnus Munga tänav Viljandis on kandnud Olevi tänava nime
Oru tänav (Tallinn)

Oru tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Tänav sai nime 29. septembril 1926. Oru tänava nimi on tuletatud Kadrioru nimest. Oru tänav 2 ja 4 hooned kuulus enne teist maailmasõda Aleksander Puhkile. Oru tänav 4 hoones paiknes Eesti NSV ajal Vene sõjaväe hospidal Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 12.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Kohanimeandmebaas (vaadatud 12.03.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 285 Jüri Puhk mäletas veel Tallinna lõhna, Äripäev, 20. veebruar 2018 Järelehüüe Puhkide villale, Eesti Päevaleht, 05.10.2000 Järelehüüe Puhkide villale, epl.delfi.ee, 05.10.2000
Pae tänav (Tallinn)

Pae tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli, Ülemiste ja Pae asumis. Pae 1 paikneb Lasnamäe Spordikompleksi hoone. Hoone valmis 1958. Pae 2 asus tehase Dvigatel rahvamaja-klubihoone Majak . Hoone valmis 1961 ja see lammutati 2004. Krundile plaanitakse ehitada Lidli ketti kuuluv kauplusehoone. Pae 5 võeti kasutusele 1957, hoones asub Pae Gümnaasium. Pae 9, 11, 13, 15, 1961. aastal tüüpprojekti 1-464 järgi ehitatud viiekorruseline korterelamu Pae 12 paikneb büroohoone, kus on tegutsenud ka kool. Selle arhitekt on Andres Alver. Hoone valmis 1974. aastal. Pae 16 asub Tallinna ülemine tuletorn (Punane majakas). Pae 21, 1954. aastal ehitatud kolmekorruseline eluhoone, kasutusel äri- ja büroohoonena Pae tänav 23a, 1967. aastal tüüpprojekti 1-317A-19 järgi ehitatud ühiselamuhoone. Hoones asus Eesti NSV ajal Eesti NSV Siseministeeriumi Tallinna ravi-tööprofülaktooriumi erikomandatuur Pae tänav 31, 33, 48, 50, 52, tüüpprojekti 1-432 järgi 1950. aastatel ehitatud korterelamud (hruštšovkad) Pae tänav 49 asub 1978. aastal tüüpprojekti järgi ehitatud 9-korruseline korterelamu Pae tänav 68 asub 1985. aastal tüüpprojekti järgi ehitatud 14-korruseline korterelamu Pae tänav 70 asub Lasnamäe Turg Pae tänav 76-78 asub Lasnamäe Keskus, Pae Rimi hüper- ja Maxima X supermarket Tänav sai nime 8. märtsil 1949. Tänava järgi on nime saanud Lasnamäe lademe Väo kihistu Pae kihistik. Pae asumi Lasnamäe I mikrorajooni üksikuid asutustele ja ettevõtetele kuuluvaid elamuid on ehitatud umbes 1970. aastast. 1978. aastal alustati majaehituskombinaadi toodanguga elamute ehitamist vastavalt I mikrorajooni planeeringule. Pae tänaval asus kauplus Lasnamäe. http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 12.03.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Ehitisregister, hoone kood 101023090. Robert Nerman, Kultuurimaja Majak ajaloosündmuste keerises, www.postimees.ee, 25. august 2006 Ehitisregister, hoone kood 101022129. "Ehitusobjekti kirjeldus või hanke tekst". Ehitusbörs. Infotöötlemise OÜ. 03.11.2015. Vaadatud 23.07.2018. "Detailplaneering nr: DP019430". Tallinna planeeringute register. 2018. Vaadatud 22.07.2018. Ehitisregister, hoone kood 101032030. Ehitisregister, hoone kood 101029324. Kohanimeandmebaas (vaadatud 12.03.2016) Pae kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 17.08.2019) Pae tänav 5 1960. aastal Pae tänav 5 1960. aastal Pae 12 sisevaated Vaade Pae tänavalt Peterburi maanteele 1960. aastal
Pallasti tänav

Pallasti tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli ja Uuslinna asumis. Aadressil Pallasti 2 asub 1999. aastal ehitatud Peugeot' autokeskus. Aadressil Pallasti 4 asub 1999. aastal ehitatud ärihoone. Aadressil Pallasti 54 asub Lasnamäe Linnaosa Valitsuse hoone. Ballasti tänav nimetati Pallasti tänavaks 24. mail 1939. Aadressil Pallasti 21 asuvas hoones oli Eesti NSV ajal Tallinna II Toidukaubastu kauplus Panoraam. Pallasti 50 Pallasti 54, Lasnamäe Linnaosa Valitsuse hoone Pallasti tänava ja Lasnamäe tänava hooned Laagna tee ääres Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 12.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Rida Tallinna tänavaid ümberristimisele, Päewaleht, nr. 110, 23 aprill 1939 Kohanimeandmebaas (vaadatud 12.03.2016) Erastatavate toidukaupluste nimekiri, Eesti Vabariigi Valitsuse korraldus 26.septembrist 1991.a. nr.342-k., Riigi Teataja  Pallasti tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pärja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Pärja tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tänav sai nime 13. novembril 1925. Oli 1940-41 Jänese tänav. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 12.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Kohanimeandmebaas (vaadatud 12.03.2016)
Paul Kerese tänav (Tallinn)

Paul Kerese tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Männiku asumis. Kerese tänav 11 asub Paul Keresele ehitatud eramu Arhitekt Peeter Tarvas, projekt 1948, valmis 1955. aastal. Tänav sai nime 9. jaanuaril 1976 eesti maletaja Paul Kerese (1916–1975) järgi, varem oli see osa Õie tänavast. http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 12.03.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Epp Lankots, EESTI 20. SAJANDI ARHITEKTUURI KAITSE PROGRAMM. TALLINNA NÕUKOGUDEAEGNE EHITUSPÄRAND, Tallinn 2009, lk 16 Kohanimeandmebaas (vaadatud 12.03.2016)
Piibelehe tänav

Piibelehe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Tänav sai nime 16. mail 1958. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 12.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Kohanimeandmebaas (vaadatud 12.03.2016)  Piibelehe tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sotsiaalne staatus

Sotsiaalne staatus on teatava sotsiaalse rolli täitja asend sotsiaalsete suhete süsteemis, mis on määratud selle süsteemi jaoks oluliste tunnuste kaudu (majanduslikud, töised/erialased, kultuurilised). Staatus tekib kuna erinevatel rollidel on erinev tähtsus grupi jaoks, millest lähtuvalt rollide täitjaile antakse erineval määral võimu, tunnustust ja hüvitust. Rollid järjestuvad kaasneva staatuse alusel hierarhiasse. Sotsiaalse staatusega kaasnevad õigused ja kohustused, vabadused ja piirangud, mis kajastuvad ka vastavates rolliootustes. Iga sotsiaalse staatusega kaasneb vastav roll, iga rolliga aga staatust ei kaasne (olurollid). Rollis on nähtud staatuse muutlikku poolt: kui staatus väljendab sama tähtsusega rollide sarnaseid jooni erinevates gruppides, siis roll väljendab sama staatusega rollide sotsiokultuurilist eripära grupis (nt kohtuniku, ema, valitseja staatused ja rollid). Rolli muutumine võib esile kutsuda staatuse muutumise (tõusu või languse). Ajalooliselt algab staatuse muutumine rolli teisenemisest. Inimesel võib korraga olla mitu staatust (seoses erinevate rollidega). Tekkida võib staatusekonflikt (inimene täidab korraga mitut väga erineva staatusega rolli). Inimese põhilist staatust määravateks tunnusteks on tema elukutse, amet, haridus, sissetulek, etniline kuuluvus ja sugu. Võim Sotsiaalne klass Sotsiaalne hierarhia Sotsiaalne mobiilsus Sotsiaalne võrgustik
Piibelehe tänav (täpsustus)

Piibelehe tänav on mitmes Eesti asulas: Piibelehe tänav Tallinnas Piibelehe tänav Keilas Piibelehe tänav Narvas ...
Pikaliiva tänav

Pikaliiva tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime Pikaliiva asumi järgi. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 12.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Kohanimeandmebaas (vaadatud 12.03.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 287
Ploomi tänav

Ploomi tänav oli tänav Tallinnas Haabersti linnaosas.Oli samuti endine Aia tänav Tallinn-Nõmmel 1940.a.sügisest. Tänav sai nime 11. augustil 1953. Ploomi tänav kaotati 10. veebruaril 2010, kuna jäi välja ehitamata. http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 12.03.2016) Kohanimeandmebaas (vaadatud 12.03.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn2.htm#2
Ploomi tänav (täpsustus)

Ploomi tänav on mitmes Eesti asulas: Ploomi tänav Tallinnas Ploomi tänav Pärnu Ploomi tänav Tartus Ploomi tänav Viljandis ...
Rüütli tänav (Narva)

Rüütli tänav on tänav Narva Vanalinnas. See algab Vestervalli tänavalt ja lõpeb Suure tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 210 m. Rüütli ja Suure tänava nurgal asub Raekoja plats. Aadressil Rüütli 6 asuva maja ees on säilinud osa keskaegsest kivimüürist, mis on endine Kuningavall. Rüütli tänav on Narva üks vanemaid tänavaid. See oli varem umbes kaks korda pikem ning viis Vana värava juurde. Rüütli tänav algas Vestervalli tänavalt, ristus Helsingi tänavaga, ääristas Raekoja platsi ja ristus linna peatänava – Suure tänavaga, Pagari, Rahu, Kiriku ja Koidu tänavaga ning lõpes Pimeaia tänavaga ristudes. 1684. aasta Narva linnaplaanil on tänav märgitud saksa keeles nimega Ritter Gasse. Ajalooliselt kandis tänav nime Rüütli tänav. 1905. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi Рыцарская улица. 23. oktoobril 1940. nimetati tänav ümber Muuseumi tänavaks. Augustis 1941 taastati tänava nime Rüütli tänavaks. Alates 1960 aastast kandis tänav nime E. Vilde tänav (улица им. Э. Вильде) eesti kirjaniku Eduard Vilde järgi. 27. septembril 1995 ennistati linnavolikogu määrusega nr 70/30 nimi Rüütli tänav. Aadressil Rüütli tänav 12 asus Gödert Hartmanni maja. Aadressil Rüütli tänav 13 asus H.Brüningi maja. Aadressil Rüütli tänav 16 asus Narva vaekoda. Aadressil Rüütli tänav 18 asus Berndt Erichi maja, milles oli vana Narva apteek. Aadressil Rüütli tänav 21 asus Peeter I maja. Aadressil Rüütli tänav 24 asus Hermann Poorteni maja. Aadressil Rüütli tänav 26 asus Reinhold Wrangelli maja nn Pärsia kasarmu Aadressil Rüütli tänav 28 asus Sergei Lavretsovi maja (aastast 1913 Narva linnamuuseum). Keskajal olid dominiiklastel kloostrid Tallinnas, Tartus ja Narvas, Rüütli tänava ja Suure tänava ristmikul. Endine Peeter I maja (vasakul, Rüütli tn 21) ja Sergei Lavretsovi maja (Rüütli tn 28) Endine Narva apteek (Rüütli tn 18) Berndt Erichi maja (paremal, Rüütli tn 18) ja Narva vaekoda (Rüütli 16). Vana Narva kaardid Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.–21. sajandi linnakaartidel. – Narva Muuseumi Toimetised, nr 7, 2007, lk 108-127. Rüütli tänav KNAB-is Põhja Kodu, 25.08.1941 Narva Linnavolikogu määrus nr 70/30 Tiina Kala, „Jutlustajad ja hingede päästjad: dominiiklaste ordu ja Tallinna Püha Katariina konvent“. Kirjastus: TLÜ kirjastus, 2013, ISBN: 9789985587645, 476lk. lk 337 ул. Рыцарская (Рюютли)
Hilda Gleser

Hilda Gleser (8. juuli 1893 Viljandi – 25. august 1932 Tallinn) oli eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog. 1910. aastal hakkas ta näitlema harrastusnäitlejate trupis. Aastatel 1916–1932 töötas ta Estonias. Ühtlasi töötas 1922–1924 ka Hommikteatris ja 1927–1932 Tallinna Töölisteatris. 1924–1932 õpetas ta Draamastuudio teatrikoolis. Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 69. Nigol Andresen. Hilda Gleser. Tallinn: Eesti Raamat, 1971. 104 lk.
Mati Graf

Mati Graf (sündinud 24. detsembril 1939 Tallinnas) on eesti ajaloolane, Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi emeriitprofessor. Aastal 1964 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. Aastal 1985 kaitses ta Eesti NSV TA Ajaloo Instituudis doktoritöö. Aastatel 1965–1970 oli ta Eesti NSV Riikliku Ajaloomuuseumi asedirektor. Aastatel 1970–1985 õpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi NLKP ajaloo kateedris. Aastatel 1985–1990 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi (aastast 1989 Tallinna Tehnikaülikooli) õppeprorektor. Aastast 1991 oli ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis (hiljem Tallinna Ülikool) ajaloo õppetooli professor, aastast 2007 on ta emeriitprofessor. Tema põhiuurimisvaldkond on Eesti poliitiline ajalugu 20. sajandil. Aastatel 1964–1990 oli ta NLKP liige. Poliitilised parteid Eestis 1917–1920, 1982 Eesti rahvusriik: ideed ja lahendused, 1993 Parteid Eesti Vabariigis 1918–1934, 2000 Vaarallinen Suomi - Suomi Eestin kommunistisen puolueen ja Neuvosto-Viron KGB:n silmin, 2004 ( Koos Heikki Roiko-Jokelaga. ) Eesti ja maailm: XX sajandi kroonika I–IV, 2002–2007 ( Mati Grafi aluskäsikirja põhjal. ) Эстония и Россия 1917–1991, 2007 Kalevipoja kojutulek: 1978. aasta poliitilisest pööripäevast 1988. aasta suveräänsusdeklaratsioonini, 2008 Impeeriumi lõpp ja Eesti taasiseseisvumine 1988-1991, 2012 Rahvuskommunistid : Enn-Arno Sillari ja teised, 2020 Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 70. https://web.archive.org/web/20160312144417/https://www.tlu.ee/et/Humanitaarteaduste-instituut/Instituut/Kontaktid/834cfa4f5d98d6d475309b765aa32dbae74f9191/mati-graf (vaadatud 12.03.2016) TEA entsüklopeedia.
Voldemar Vadi

Voldemar Vadi (25. veebruar 1891 Kooraste vald – 5. november 1951 Tartu) oli eesti sisearst ja balneoloog. Oli Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).[viide?] 1918 lõpetas ta Tartu Ülikooli. Aastast 1921 oli ta TÜ hospitaalsisehaiguste kliiniku assistent. Aastast 1925 sealsamas eradotsent ja aastast 1925 dotsent ja ühtlasi ka kliiniku juhataja. Aastast 1944 oli ta TÜ teaduskonnasisehaiguste kateedri juhataja. Ta oli esimene, kes teaduslikult tegi kindlaks Eesti meremuda ravitoime. Aastast 1946 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige meditsiini alal. 1948 pälvis ta Eesti NSV riikliku preemia. Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 575.
Albert Valdes

Albert Valdes (1. detsember 1884 Järvakandi mõis – 16. detsember 1971 Tartu) oli eesti patoanatoom ja morfoloog. 1916. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli, seejärel töötas sealsamas patoloogilise anatoomia kateedri õppejõuna, aastatel 1930–1962 oli selle kateedri juhataja. Ta oli eestikeelse meditsiinivaldkonna perioodika rajajaid ja ajakirja Eesti Arst toimetaja. Ta oli eestikeelse meditsiiniterminoloogia väljatöötajaid. Ta koostas koos Johannes Voldemar Veskiga "Ladina-eesti-vene meditsiinisõnaraamatu" (ilmus 1982). 1945. aastal pälvis ta Eesti NSV teenelise teadlase aunimetuse. Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 580.
Elisha Cuthbert

Elisha Ann Cuthbert (sündinud 30. novembril 1982 Calgarys) on Kanada näitleja ja modell. Ta sai tuntuks tänu telesarjale "24", komöödiafilmile "Naabermaja pornostaar" ("The Girl Next Door"; 2004) ja õudusfilmile "Vahakujude maja" ("House of Wax"; 2005).
Serva tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Serva tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Hiiu asumis. Tänav sai praeguse nime 25. novembril 1966. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 12.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Kohanimeandmebaas (vaadatud 12.03.2016)
Sireli tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sireli tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tänav sai nime 13. novembril 1925. Nõmme Tallinnaga liitmise järel oli tänava nimi Loite. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 12.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Kohanimeandmebaas (vaadatud 12.03.2016)
Sireli tänav (täpsustus)

Sireli tänav on tänav järgmistes Eesti asulates: Sireli tänav on tänav Elvas Sireli tänav on tänav Haapsalus Sireli tänav on tänav Keilas Sireli tänav on tänav Kiviõlis Sireli tänav on tänav Kärdlas Sireli tänav on tänav Mustvees Sireli tänav on tänav Narvas Sireli tänav on tänav Otepääl Sireli tänav on tänav Põltsamaal Sireli tänav on tänav Põlvas Sireli tänav on tänav Pärnus Sireli tänav on tänav Räpinas Sireli tänav on tänav Sindis Sireli tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis Sireli tänav on tänav Tamsalus Sireli tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas Sireli tänav on tänav Valgas Sireli tänav on tänav Audru alevikus Pärnu linnas Sireli tänav on tänav Kiili alevis Kiili vallas Sireli tänav on tänav Kiisa alevikus Saku vallas Sireli tänav on tänav Kose alevikus Kose vallas Sireli tänav on tänav Kuusalu alevikus Kuusalu vallas Sireli tänav on tänav Kuusiku alevikus Rapla vallas Sireli tänav on tänav Kõrveküla alevikus Tartu vallas Sireli tänav on tänav Lehtse alevikus Tapa vallas Sireli tänav on tänav Märjamaa alevis Märjamaa vallas Sireli tänav on tänav Näpi alevikus Rakvere vallas Sireli tänav on tänav Peetri alevikus Rae vallas Sireli tänav on tänav Risti alevikus Lääne-Nigula vallas Sireli tänav on tänav Rummu alevikus Lääne-Harju vallas Sireli tänav on tänav Toila alevikus Toila vallas Sireli tänav on tänav Varstu alevikus Rõuge vallas Sireli tänav on tänav Väimela alevikus Võru vallas Sireli põik on tänav Kiili alevis Sireli põik on tänav Tamsalus Sireli tee
Sisaski tänav

Sisaski tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tänav sai nime 13. juunil 1958. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 12.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Kohanimeandmebaas (vaadatud 12.03.2016)