laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Luha tänav

Luha tänav on mitme tänava nimi Eestis: Luha tänav Haapsalus Luha tänav Kohtla-Järvel Sompa linnaosas Luha tänav Keilas Luha tänav Kuressaares Luha tänav Narvas Luha tänav Paides Luha tänav Pärnus Luha tänav Rakveres Luha tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis Luha tänav Tartus Annelinnas Luha tänav Valgas Luha tänav Viljandis Luha tänav Võrus Veel asub Luha tänav Jõgeval, Kehras, Keilas, Kilingi-Nõmmes, Põltsamaal, Räpinas, Tõrvas, Türil. Eesti alevites ja alevikes on sellenimeline tänav Kohila alevis, Kolga-Jaani, Raasiku, Saku, Sõmeru, Võsu ja Ülenurme alevikus. Kesk-Luha tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis Luha tee Luha põik
Keeleressursid

Keeleressursid on elektroonselt hoitavad ja töödeldavad tekstikogumid, mida kasutatakse keeleuuringuteks või keeletehnoloogilistel eesmärkidel. Mõiste keeleressursid langeb kokku mõistega keelekorpused (laiemas mõttes). Keeleressursside seas eristatakse keelekorpusi (kitsamas mõttes), leksikone ja formaliseeritud grammatikaid. EE 12. köide, 2003: 208. EE 12. köide, 2003: 207. Eesti Keeleressursside Keskuse koduleht (vaadatud 19.03.2013)
Keelepäev

Keelepäev on päev, kui mõnes piirkonnas (nt maakonnas) või asutuses (nt koolis), ettevõttes või organisatsioonis peetakse emakeele tunnustamiseks keelekoosolekuid või muid keeleteemalisi üritusi (hrl populaarteaduslikus vormis). Keelepäev on enamasti suunatud õpilastele ja õpetajatele. Eestis on keelepäevi korraldanud eriti Emakeele Selts. Eesti Justiitsministeerium on korraldanud juristidele ja teistele ametnikele ka õiguskeelepäevi. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. (Vaadatud 20.03.2013) Eesti entsüklopeedia 12. köide, 2003: 208.
Keelerežiim

Keelerežiim on mingis piirkonnas (nt riigis) olevate õiguslike, halduslike jt meetmete süsteem, mille eesmärk on tagada seal keelekeskkonna stabiilsus ja jätkusuutlikkus. Eestis on eristatud kolm keelerežiimi: territoriaalne ükskeelne režiim (Eesti territooriumil kehtestatud riigikeel – eesti keel); kakskeelne režiim (kasutatakse riigikeelt ja seadusega kooskõlastatult[küsitav] vähemusrahvaste kultuuriomavalitsuse tahtel mõnda vähemuskeelt[küsitav]); võõrkeelne režiim (nt turismis, väliskaubanduses; need valdkonnad on määranud Eesti valitsus). EE 12. köide, 2003: 208.
Kliendikaart

Kliendikaart on lojaalsusprogrammi (püsikliendiprogrammi) vormiline väljund. Kliendikaartide kasutuselevõtt on saanud alguse soovist pakkuda kaardi omanikule teenusepakkuja juures soodustust ja luua nii ettevõtjale võimalus püsiklientide saamiseks. Tänapäeval kasutavad kliendikaarti suur osa teenindusettevõtetest ja läbi selle püsiklientide saamine on küsitav. Suur kliendikaartide hulk on muutunud klientidele koormavaks. Ettevõttele annab kliendikaart võimaluse koguda klientide ja nende ostuharjumuste andmeid, mida kasutada suunatud reklaamis ja müügitöö parandamiseks. Elektrooniline identiteet Kiipkaart Õunap, A. (2017). "Perede, partnerite ja arendaja kogemused Perekaardi programmiga" (pdf). Tartu Ülikool. Magistritöö. Vaadatud 03.05.2018.
Anterselva järv

Anterselva järv (itaalia keeles Lago di Anterselva; saksa keeles Antholzer See) on alpijärv Kirde-Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Bolzano provintsis Rasun Anterselvas, umbes 97 km kaugusel Bolzanost. 1642 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 43,3 hektarit, rannajoone pikkus umbes 2700 meetrit, suurim sügavus 38 meetrit, valgala suurus 19,06 km². Järv asub Ries-Aurina liustiku looduspargi territooriumil (Parco naturale Vedrette di Ries-Aurina). Der Antholzer See  Anterselva järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis LIMNO andmebaas
László József Bíró

László József Bíró ['laasloo 'joožef 'biiroo] (29. september 1899 Budapest – 24. november 1985 Buenos Aires) oli Ungari päritolu ajakirjanik, keda peetakse pastapliiatsi leiutajaks. Ta oli ajakirja Hongrie-Magyarország-Hungary peatoimetaja. 25. aprillil 1938 patenteeris ta kuulotsikuga pastapliiatsi. 31. detsembril 1938 kolis ta perega Ungarist Prantsusmaale, sest tema abikaasa oli juut ning uue seaduse järgi ei oleks ta järgmisel aastal saanud patenti kaasa võtta. Pärast Pariisi okupeerimist Saksa vägede poolt emigreerus ta Argentinasse. Seal jätkas ta oma leiutise täiustamist. 10. juunil 1943 sai ta Argentinas uue patendi ja seal hakati uusi pastapliiatseid tootma. Bíróst sai suure pastapliiatsitehase Sylvapen direktor. Ta on ka mitme muu leiutise autor. Argentinas tähistatakse tema sünnipäeva 29. septembrit leiutajate päevana.
Bordaglia järv

Bordaglia järv (itaalia keeles Lago Bordaglia) on alpijärv Kirde-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis Forni Avoltris. 1750 meetri kõrgusel merepinnast asuvat lehiste ja mändidega ümbritsetud järve peetakse üheks kaunimaks Carnias.
Tallinna FC Ararat

Tallinna FC Ararat TTÜ on Eesti jalgpalliklubi. Tallinna FC Ararat Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
LHC

LHC on lühend, mis võib tähistada eri mõisteid: Suur Hadronite Põrguti (Large Hadron Collider) Valgust koguv kompleks (Light-harvesting complex) Lake Havasu City, linn Arizona osariigis Lordkantsler (Lord High Chancellor) ehk kohtuminister Suurbritannias Les Horribles Cernettes, ansambel Lausanne HC, Šveitsi jäähokiklubi Limburger HC, Saksamaa maahokiklubi Linköpings HC, Rootsi jäähokiklubi
Aaron (täpsustus)

Aaron võib tähendada järgmist: Aaron on mehenimi. Aaron, Vana Testamendi tegelane, Moosese vanem vend. märter Aaron Caerleonist (suri 3. või 4. sajandil), katoliku pühak püha abt Aaron (4.–5. sajand), katoliku pühak munk Aaron Krakówist, esimene Krakówi peapiiskop, katoliku pühak Aron Aharon
Turteltuvi (perekond)

Turteltuvi (Streptopelia) on tuvilaste sugukonda kuuluv perekond linde. Streptopelia decaocto – kaelus-turteltuvi ehk pargi-turteltuvi Streptopelia orientalis – suur-turteltuvi Streptopelia turtur – turteltuvi
Aksel Tiideberg

Aksel Tiideberg (18. märts 1930 Puka vald – 15. märts 2013) oli eesti pedagoog, koolijuht ja koduloolane. Ta lõpetas 1948. aastal Tõrva Keskkooli. Seejärel töötas õpetajana Pikasilla 7-klassilises Koolis. 1951. aastal kutsuti ta Nõukogude armeesse aega teenima. 1956. aastast oli elu lõpuni taas pedagoog: Valguta algkoolis õpetaja ja direktor ning Rannu 8-klassilise Kooli direktor. Aastatel 1957–1964 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis kaugõppes ajalugu.[viide?] Abja-Paluojaga oli ta seotud aastast 1968, töötades Abja Keskkoolis 43 aastat ajalooõpetaja, õppealajuhataja ja direktorina. Ta võitles Abja Gümnaasiumile välja piirivalve õppesuuna. Laia silmaringiga õpetajana huvitasid teda ajaloolised paigad, nii kujunes temast tunnustatud ekskursioonijuht ja Looduskaitse Seltsi liige. 1972. aastal rajati tema algatusel Abja kooli muuseum, millest kasvas välja Abja valla muuseum ja mida ta juhatas oma elu lõpuni.[viide?] Ta on andnud suure panuse Mulgimaa, kodukandi ja selle ümbruse uurimisse: temalt on ilmunud kuus koduloolist raamatut.[viide?] Abja valla aukodanik Eesti Looduskaitse Seltsi auliige Sakala, 19. märts 2013 lk. 11 (nekroloog)
Riia–Daugavpilsi raudtee

Riia–Daugavpilsi raudtee (vene keeles Риго-Динабургская железная дорога, Риго-Двинская железная дорога) oli Venemaa keisririigi Liivimaa kubermangu ja Vitebski kubermangu ühendanud 1861. aastal avatud 204 versta pikkune laiarööpmeline raudteeliin, mis paiknes Daugava jõe ääres. Daugavpils kandis nime Dünaburg ja aastatel 1893–1920 nime Dvinsk, mille tulemusena on raudteeliinil eri nimed. Riia raudteejaam oli sõlmjaam, kust hargnesid raudteeliinid, nagu Riia–Bolderaja ja Riia–Tukumsi raudtee. Kurtenhof (vene Куртенгофъ, läti Salaspils) Üksküla (vene Икскюль, läti Ikšķile) Ogre (vene Огеръ, läti Ogre) Rigmundhof (vene Pигмундсгофъ, Рингмундсгоф, läti Lielvārde) Römershof (vene Pемерсгофъ, läti Skrīveri) Kokenhusen (vene Кокенгузенъ) Stockmannshof (vene Штокмансгофъ, läti Plavinas) Kreuzburgi raudteejaam (vene Крейцбургъ, läti Krustpils) oli alates 1901. aastast sõlmjaam, kust hargnes Moskva–Ventspilsi–Rõbinski raudtee. Treppenhof (vene Треппенгофъ, läti Trepe) Lievenhof (vene Ливенгофъ, läti Līvāni) Tsargrad (vene Царьград, läti Jersika) Nizgal (vene Ницгаль, läti Nīcgale) Liksna (vene Ликсна, läti Līksna ) Dünaburg oli alates 1893. aastast Dvinsk, 1920. aastast Daugavpils ning 1861. aastast sõlmjaam, kust hargnes Peterburi–Varssavi ja Daugavpilsi–Vitebski raudtee. Raudteetransport Lätis Путеводитель по Российским железным дорогам и пароходным сообщениям, Сборник расписаний по железным дорогам России и основным пароходным линиям. Москва, 1877., lehekülg 100.
Cornino järv

Cornino järv (itaalia keeles Lago di Cornino) on alpijärv Kirde-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis Forgaria nel Friulis. Allikatoiteline järv asub 1996. aastal moodustatud Cornino järve looduskaitseala (Riserva naturale del Lago di Cornino) territooriumil, järvevee temperatuur on aasta läbi vahemikus 8–9 °C.
Paul Keres (laev)

Paul Keres on endine Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mis on ehitatud 1988. aastal Mõkolajivi laevatehases Ookean kui Viktor Bakajev. 8 laadruumiga laeva kandevõime on 52 540 tonni. 1992– 2000 kandis laev nime Paul Keres ja kandis aastail 1992–2000 Eesti lippu. 2010.a läks laev vanarauaks kandes siis nime Flourish ning seilates Panama lipu all.
Voolu tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Voolu tänav on tänav Tartus Variku linnaosas. Tänav saab alguse umbtänavana Kesa põigust umbes 50 meetrit lääne pool, kulgedes valdavalt ida suunas, kuid enne lõppu Kesa tänaval teeb pöörde põhja suunas. Tänava pikkus on 0,67 km.
To Beast or Not to Beast

"To Beast or Not to Beast" on Soome bändi Lordi kuues stuudioalbum. See ilmus ka vinüülplaadina. Album ilmus Soomes 1. märtsil 2013. Nagu Lordil tavaks, saadi ka selle albumi ilmumiseks uued kostüümid. See on esimene album, kus astuvad üles Lordi liikmed Mana ja Hella. Albumi produtsent on Michael Wagener. We're Not Bad for the Kids (We're Worse) – 3:23 I Luv Ugly – 3:48 The Riff – 3:44 Something Wicked This Way Comes – 4:58 I'm the Best – 3:16 Horrifiction – 3:29 Happy New Fear – 4:46 Schizo Doll – 4:34 Candy for the Cannibal – 4:43 Sincerely with Love – 3:14 SCG6: Otus' Butcher Clinic – 3:24 Albumi pealkiri pidi algselt olema "Monsterial Phonica". Aga pärast Kissi albumi "Monster" ilmumist arvas Mr. Lordi, et nende albumi pealkiri on sellega liiga sarnane, ning uueks pealkirjaks sai "Upgradead". Kuid bänd leidis, et ka see pole hea pealkiri. Vaid mõni kuu enne albumi ilmumist mõtles lõpliku variandi välja kitarrist Amen. Mr. Lordi – vokalist Amen – kitarr Mana – trummid OX – basskitarr Hella – klahvpillid Otus – trummid 11. lool
Play Another Round

"Play Another Round" on Soome bändi Stala & SO. teine stuudioalbum. See ilmus Soomes 22. veebruaril ja Euroopas 12. aprillil. Uue albumi jaoks hakati lugusid tegema vahetult pärast Euroopa tuuri lõppu 2012. aasta kevadel. Esimene singel "Life Goes On" ilmus 2012. aasta alguses ning teine singel "Rock Until I'm Done" 7. novembril 2012. Singli on miksinud Ameerika produtsent Beau Hill. 2013. aasta veebruaril alguses ilmus uus singel ja muusikavideo looga "The Boys Are Having Fun". Eestis ilmub album 15. aprillil 2013. Rock until I’m Done Tokyo Delights The Boys and Having fun Never Again Back Together Alrite Tonite Life Goes On All Alone All she wrote For Your Love Rockstar Pamela* Shot In The Dark* * boonuslood Euroopa versioonil Lasering
Muusa tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Muusa tänav (varem Andrus Johani tänav) on tänav Tartus Ihastes. Ta algab Eduard Wiiralti tänavalt, ristub Pallase puiesteega ja lõpeb Maali tänaval, olles seejuures 290 meetri pikkune. Tartu Linnavalitsus saatis 25. oktoobril 2022 volikogule eelnõu Ihaste linnaosas asuvate Andrus Johani ja Kaarel Liimandi tänavate nimede muutmiseks. Tänavad on nimetatud kunstnike järgi, kelle panust Tartu kultuurilukku ei saa alahinnata, kuid kes astusid NKVD hävituspataljonide liikmeks ja need pataljonid osalesid inimsusvastastes kuritegudes. Kuna selles piirkonnas on kasutusel Pallase pärandi väärtustamisega ja laiemalt kunstiga seotud tänavanimed, siis teeb linnavalitsus ettepaneku sarnaste nimede valimiseks ka muudetavate nimedega tänavatele. Kunstivaldkonna inimestega teemat arutades leiti, et uuteks nimedeks ei tule pühendusnimed, vaid üldisemad kunstiga seotud nimed. Linnavalitsuse ettepanek on A. Johani tänav nimetada Vaikelu tänavaks ja K. Liimandi tänav Graafika tänavaks. 2023. aasta jaanuaris otsustas linnavolikogu muuta nime Muusa tänavaks. Kaarel Liimandi tänav muudeti aga Maali tänavaks. "Ihaste sai Muusa ja Maali tänava" tartu.ee, 19. jaanuar 2023
Elmar Kitse tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Elmar Kitse tänav on tänav Tartus Ihastes. Tänav algab Anton Starkopfi tänavalt, suundub põhja, ristub Pallase puiesteega ja lõpeb Eduard Wiiralti tänaval. Elmar Kitse tänav on 255 meetri pikkune.
Endel Kõksi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Endel Kõksi tänav on tänav Tartus Ihastes. See algab Jaan Koorti tänavalt ja lõpeb metsa servas Molberti tänava ristumiskohast kagu pool ning on 245 meetrit pikk. Endel Kõks oli Rootsis elanud väliseesti kunstnik.
Elmar Kivistik (laev)

Elmar Kivistik on endine Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mis ehitati 1987. aastal Mõkolajivi laevatehases kui Ivan Babushkin. Aastatel 1992–1999 kandis nime Elmar Kivistik ja sõitis Eesti lipu all. Praegu on laeva nimi Bao Zhong 188 ja ta kannab Hiina lippu. See on 8 laadruumiga ühe sõukruviga laev, mille kandevõime on 52 650 tonni.. "ELMSR KIVISTIK". Vaadatud 30. mail 2023. BAO ZHONG 188, Bulk Carrier
Optika tänav

Optika tänav on tänav Tartus Ränilinnas. Tänav algab Riia tänavalt ja kulgeb Lõunakeskuse tagant kuni linnapiirini. Tänava pikkus on 870 meetrit. Tänav sai nime 2010. aastal. Optika nime valisid linnavalitsus ja -volikogu Tartu Teaduspargi pakutud mitme variandi seast. Tänaval asub ka samanimeline bussipeatus. "Tartu sai Optika tänava" Tartu Postimees, 18. märts 2010
Sõpruse puiestee (Tartu)

Sõpruse puiestee on tänav (puiestee) Tartus. Tänav asub Annelinnas ja osaliselt ka Karlovas. Ta algab Jaama tänavalt, ristub seejärel Anne tänavaga ja kulgeb ringristmikuni, kus ringil ristuvad Pikk tänav ja Kalda tee. Edasi suundub tee Sõpruse sillale, mis ületab Anne kanali, Emajõe ja Turu tänava ning jõuab Kalevi tänavale, millest edasi on Õnne tänav. Kogu tee pikkus on umbes 1,9 km.
Kajar Pruul

Kajar Pruul (sündinud 1. jaanuaril 1959 Tallinnas) on eesti kirjandusteadlane ja -kriitik ning tõlkija. Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 44. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia eriala. 1988 "Ma käisin üksi tähe valgel". Marie Heibergi luulekogumik, koostaja Kajar Pruul "Semiosfäärist" (Juri Lotman, 1999) "Vestlusi vene kultuurist" I osa (Juri Lotman, 2003; 2., parandatud trükk 2006); II osa (2006) 2011 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2020 – Edvin ja Lembe Hiedeli nimeline toimetajaauhind Oskar Kruus. "Pruul, Kajar". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 422 Kultuuritoimetus (26. september 2020). "Toimetajaauhinna tänavune laureaat on Kajar Pruul". Postimees. Vaadatud 20.05.2021. Aare Pilv, "On lihtsalt niisugune nälg". Kirjanduslikest üheksakümnendatest ja Kajar Pruulist" (PDF-vormingus) – Keel ja Kirjandus 2/2009. Lk 89–103
Ain Eidast

Ain Eidast (11. mai 1939 Tallinn – 18. märts 2013) oli eesti merendusteadlane. Ta oli Eesti Mereakadeemia professor. Ta lõpetas aastal 1964 Odessa Merelaevastiku Inseneride Instituudi ekspluatatsiooniteaduskonna ja aastal 1971 aspirantuuri Leningradi S. O. Makarovi nimelise Kõrgemas Insenerlikus Merekoolis meretranspordi ekspluatatsiooni erialal. Aastal 1978 kaitses majandusteaduste kandidaadi väitekirja Leningradi Veetranspordi Instituudis. Ta on töötanud erinevatel juhtivatel ametikohtadel Tallinna Merekaubasadamas, Tallinna Külmutuslaevastiku Baasis, Veeteede Ametis ja Eesti Mereagentuuris. Aastatel 1969–1987 oli ta Eesti Merelaevanduse kommertsteenistuse ülem. Ta oli aastast 2000 Tallinna Tehnikakõrgkooli dotsent ja aastast 2002 Eesti Mereakadeemia korraline dotsent. Aastatel 2007–2008 oli ta Eesti Mereakadeemia meretranspordi juhtimise õppetooli erakorraline professor, seejärel samas õppeasutuses korraline professor, mereõiguse ja kommertsekspluatatsiooni õppetooli juhataja. Alates 2011. aastast oli ta Eesti Mereakadeemia meretranspordi juhtimise õppetooli professor ja Mereakadeemia professorite nõukogu liige. Eidastil on ilmunud 44 teaduspublikatsiooni ja 2 monograafiat. Ta on olnud 30 teadusuuringu juhendaja, samuti on ta juhendanud magistritöid EBS-is, Tartu Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis. Samuti oli ta oponent kandidaaditööde kaitsmisel admiral S. O. Makarovi nimelises Peterburi Riiklikus Mereakadeemias. Ain Eidast Eesti Teadusinfosüsteemis Mälestame Ain Eidast´it
Keelesaar

Keelesaar on suurema keeleala sees olev muukeelne ala. Nt ajalooliselt räägiti eesti keele võru murret Kraasnas (Venemaa), millel ei olnud piiri Eestiga. Peale Kraasna keelesaare on Eestist väljaspool olnud ka Lutsi (Läti) ja Leivu (Läti) keelesaar. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 20.03.2013) EE 12. köide, 2003: 209.
Barbadose vapp

Barbadose vapp on Barbadose ametlik vapp, mis on kasutusel alates 1966. aastast. Barbadose lipp
Keeleseadus (üldmõiste)

Keeleseadus on seadus, mille kehtestab seadusandlik võim oluliste keeleküsimuste reguleerimiseks. Keeleseadus ja teised keeleküsimusi õiguslikult reguleerivad õigusaktid moodustavad keeleõiguse.  Pikemalt artiklis Keeleseadus Eestis on olnud läbi ajaloo mitmeid keeleseadusi; praegu kehtiv keeleseadus jõustus 1. juulil 2011. Selle seaduse eesmärk on "arendada, säilitada ja kaitsta eesti keelt ning tagada eesti keele kasutamine peamise suhtluskeelena kõikides avaliku elu valdkondades". Eestis teostab keeleseaduses (jt keelekasutust reguleerivates õigusaktides) sätestatud nõuete täitmise üle riiklikku järelevalvet Keeleamet. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 20.03.2013) EE 12. köide, 2003: 208. https://www.riigiteataja.ee/akt/118032011001?leiaKehtiv (vaadatud 21.03.2013)
Columba

Columba (iiri keeles Colm Cille; 7. detsember 521 – 9. juuni 597) oli iiri munk, kes tegeles kristluse levitamisega Šotimaal. Ta asutas Iona saarele katoliikliku kloostri. Teda mälestatakse pühakuna.
Keeletüübid

Keeletüübid on mingite keeletunnuste alusel saadud keele liigitused[viide?]. Keeletüüpe uurib keeletüpoloogia. Morfoloogilise sünteesi astme järgi jagunevad keeled analüütilisteks, sünteetilisteks ja polüsünteetilisteks. Morfoloogilise tehnika järgi jagunevad keeled isoleerivateks, aglutineerivateks ja flekteerivateks. Isoleerivates keeltes puudub sõnamuutmine, seal kasutatakse abisõnu. Seega on isoleerivad keeled sünteesi astmelt analüütilised. Aglutinatiivsed ja flekteerivad keeled on aga sünteetilised. Aglutinatsiooni korral moodustatakse uusi tüvesid ja sõnavorme morfeemide üksteisele "külgekleepimise" teel (morfeemid ise ei muutu ja neist igaühel säilib üks kindel tähendus), fleksiooni puhul teiseneb uute tüvede ja muutevormide moodustamisel tüvi ise fonoloogiliselt. Kui sellistes keeltes on kasutusel ka tunnused, siis ei ole võimalik muutevormis eristada morfeemide ja tähenduste piire. Enamikus keeltes on kasutusel mitu morfoloogilist tehnikat, tüüpidesse jaotatakse vastavalt domineerivale tehnikale. Põhisõnajärje järgi lauses jagunevad keeled põhiliselt SVO-, SOV- ja VSO-keelteks, ülejäänud kombinatsioonid on väga haruldased või neid pole leitudki. Mati Erelt, "Keeletüpoloogiast", Oma Keel 2005 I, lk 5–13.
Vene laenud eesti keeles

Vene laenud on eesti keelde vene keelest alates 15. sajandist tulnud laentüved. Varasemad samasuunalised laenud liigitatakse vanavene laenudeks. Neid laene on eesti keeles Huno Rätsepa järgi 315–362, 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamatu andmetel 228–271. Algul vahendasid vene laensõnu piirialade elanikud ning vene kaupmehed ja käsitöölised, hiljem Eesti ala liitmisega Vene tsaaririiki tugevnes vene keele mõju ametlikul tasemel, kasvades eriti venestusperioodil alates 1880. aastatest. Nõukogude ajal laenasid eestlased palju vene sõnu kõnekeelde, kuid kirjakeelde jõudis neist eesti leksikograafide vastuseisu tõttu suhteliselt vähe. Laene on usundi, vaimuelu, ühiskonna, maaharimise, kodumajanduse, ehituse, tööriistade jm mõisterühmades. Näiteid: kapsas, kirka, kolhoos, kopikas, majakas, munder, porgand, präänik, rubla, tatar, tubli, vurle. germaani laenud eesti keeles alamsaksa laenud eesti keeles saksa laenud eesti keeles baltisaksa laenud eesti keeles vanarootsi laenud eesti keeles rootsi laenud eesti keeles slaavi laenud eesti keeles vanavene laenud eesti keeles soome laenud eesti keeles Metsmägi, Iris; Sedrik, Meeli; Soosaar, Sven-Erik (2012). Eesti etümoloogiasõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?link=L_10 (vaadatud 21.03.2013) Blokland, Rogier ja Petar Kehayov (2010). „Vene keele mõjust eesti keeles. Tagasivaateid ja perspektiive”. Eesti ja soome-ugri keeleteaduse ajakiri 2, 35–54
Balti laenud eesti keeles

Balti laenud on eesti keelde balti algkeelest alates II aastatuhandest või isegi III aastatuhande lõpust eKr tulnud laentüved. Neid laene on eesti keeles Huno Rätsepa järgi 94–156, 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamatu andmetel 165-235. Balti laenude semantika (nt kõige enam on laenatud põllundust ja karjapidamist ning töö- ja majapidamisriistu tähistavaid sõnu: hernes, vagu, oinas, kirves, labidas) viitab muistsete balti hõimude olulisele rollile lõunapoolsete alade tehnoloogia ja kultuuri läänemeresoomlasteni viimisel. Baltlaste kõrgem arengutase võis tõsta ka nende keele staatust läänemeresoome hõimude seas, millele viitavad arvukad sotsiaalse iseloomuga nn tarbetud laenud. Nii leidub balti laene ka tuumsõnavaras ehk mõisterühmades, kuhu reeglina sõnu ei laenata (nt kehaosade nimetustes ja sugulussõnavaras: naba, hammas, tütar, kaim, mõrsja). Sellise sõnavara laenamine on märk väga tihedatest, lähedastest kontaktidest ning võimalikust segaasustusest ja kakskeelsusest. Eesti kirjakeeles 5 kõige sagedamini esinevat balti laensõna on kõik, veel, aeg, juba, kord. germaani laenud eesti keeles alamsaksa laenud eesti keeles saksa laenud eesti keeles baltisaksa laenud eesti keeles vanarootsi laenud eesti keeles rootsi laenud eesti keeles slaavi laenud eesti keeles vanavene laenud eesti keeles vene laenud eesti keeles soome laenud eesti keeles läti laenud eesti keeles Metsmägi, Iris; Sedrik, Meeli; Soosaar, Sven-Erik (2012). Eesti etümoloogiasõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?link=L_10 (vaadatud 21.03.2013) Vaba, Lembit. Balti laenude uurimine avab meie kauget minevikku. Keel ja Kirjandus, 2011(10), 734 - 763.
Soome laenud eesti keeles

Soome laenud on eesti keelde soome keelest alates 19. sajandi lõpust tulnud laentüved. Muudest laenudest erinevalt on valdav osa soome laene võetud kasutusele teadliku keeleuuenduse protsessi käigus. Mõned laenud on eesti kirjakeelde siiski tulnud ka murrete, peamiselt kirderannikumurde, ja 20. sajandi lõpus Tallinna kõnekeele kaudu. Keeleuuenduse käigus laenatud sõnad kuuluvad peamiselt abstraktsete mõistete valdkonda. Teadlikult kirjakeelde laenatud soome päritolu sõnad on näiteks aare, anastama, haihtuma, harras, julm, lakkama, masendama, raev, reibas, sangar, solvama, sünge, vaist, vihjama, mehu, retk, tehas. Murrete kaudu kirjakeelde jõudnud laen on näiteks kaadama, Tallinna kõnekeele kaudu näiteks romu. Kokku on neid laene eesti keeles Huno Rätsepa järgi 87–96, hilisematel Eesti etümoloogiasõnaraamatu andmetel 196–210. indoiraani laenud eesti keeles germaani laenud eesti keeles alamsaksa laenud eesti keeles saksa laenud eesti keeles baltisaksa laenud eesti keeles vanarootsi laenud eesti keeles rootsi laenud eesti keeles slaavi laenud eesti keeles vanavene laenud eesti keeles vene laenud eesti keeles läti laenud eesti keeles http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?link=L_10 (vaadatud 21.03.2013) Metsmägi, Iris; Sedrik, Meeli; Soosaar, Sven-Erik (2012). Eesti etümoloogiasõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.