laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Fiskars

Fiskars Oyj Abp on Soome tarbekaupu tootev ettevõte, mis on tuntud eeskätt kääride, kirveste ja nugade valmistajana. Ettevõttel on 30 riigis üle 9000 töötaja. Fiskarsi grupi müügitulu 2015. aastal oli 1,105 miljardit eurot. Fiskarsi tooted on saadaval enam kui sajas riigis. Fiskarsi rajas 1649. aastal Hollandi kaupmees Peter Thorwöste. Algusaastatel valmistati ettevõttes naelu, traati, nuge, kõplaid, rattaid ja muid metalltooteid. 1783. aastal võttis rauatehase üle perekond Björkman ning peamiselt hakati vasemaaki töötlema. 1822. aastal ostis Turust pärit apteeker Johan Jacob Julin Fiskarsi tehase ja keskenduti raua töötlemisele. 1832. aastal asutati Fiskari külas Soome esimene söögiriistatehas ning peale nugade hakati valmistama kahvleid ja kääre. 1837. aastal rajati Fiskarsisse Soome esimene masinatsehh, kus 1830. aastatel valmistati riigi esimene auruvedur. Fiskars tootis ka põllundustehnikat, näiteks toodeti tehases üle miljoni adra. 1915. aastal noteeriti Fiskars Helsingi börsil. Euroopa kiire majanduse ja tööstuse arenemise ajal oli Fiskars innovatsiooni esirinnas ning ettevõte laiendas oma tootevalikut, rajati ka Soome esimene metallvedrude vabrik. 1929. aastal tabas Soome majandust kriis ja see aeglustas Fiskarsi laienemist. Kriisi mõju tõttu sai ettevõte masstootmist alustada alles Teise maailmasõja lõpus. Üks ettevõtte tuntumaid tooteid, oranžid käärid, disainiti aastal 1967. Tegemist oli esimeste plastkäepidemetega kääridega maailmas. 1977. aastal asutas Fiskars käärivabriku USA-s. Fiskarsi oranž värv registreeriti Soomes ametliku kaubamärgina 2003. aastal, Ameerika Ühendriikides 2007. aastal ja Kanadas 2014. aastal. Alates Fiskarsi oranžide kääride müügiletulekust on neid müüdud üle miljardi eksemplari. 21. sajandil on Fiskars keskendunud tarbekaupadele ning ettevõte on omandanud mitmeid brände. Fiskars (käärid, aiatööriistad, kööginõud) Iittala (köögitarbed, klaastarbed) Gerber (noad ja multitööriistad) Royal Copenhagen (portselantooted) Waterford (kristalltooted) Wedgwood (portselantooted) Arabia (lauanõud) Gilmour Nelson (kastesüsteemid) Hackman (köögiriistad) Leborgne (ehitustööriistad) Royal Albert (sööginõud) Royal Doulton (sööginõud) Rogaska (kristalltooted) Kitchen Devils (noad) Rörstrand (sööginõud) Uuringufirma T-Media Oy 2013. aasta küsitluse põhjal on Fiskars reputatsioonilt kolmas ettevõte Soomes. "Meie pärand". www.fiskars.ee. vaadatud 02.01.2017. "Did you know...?". fiskarsgroup.com. vaadatud 05.01.2017. "Introducing Fiskars". www.fiskarsgroup.com. vaadatud 02.01.2017. "Our Brands". www.fiskarsgroup.com. vaadatud 02.01.2017. Nivaro, Heikki: Kone on huippu, Talvivaara mutasarjaa 18.09.2013. Talouselämä. vaadatud 30.12.2015.
Lääne prefektuur

Lääne prefektuur on üks neljast Politsei- ja Piirivalveameti kohalikust täidesaatva riigivõimu volitusi omavast allüksusest (prefektuurist). Prefektuuri peamaja asub Pärnus aadressil A. H. Tammsaare puiestee 61. Prefektuuri juht on 2015. aastast Kaido Kõplas. avalikku korda ähvardava ohu ennetamine, väljaselgitamine, tõrjumine ja avaliku korra rikkumise kõrvaldamine; dokumentide ja tegevuslubade väljastamine eriseadustes sätestatud alustel ja korras; kodakondsuse ja migratsiooni valdkonna asjade korraldamine; otsingu- ja päästetööde tegemine ning merereostuse avastamise ning likvideerimise korraldamine sise- ja territoriaalmeres ning majandusvööndis; otsingutööde tegemine maismaal lennuõnnetuse korral; piirivalve valdkonna asjade korraldamine; süütegude menetlemine ja karistuste täideviimine seaduses sätestatud alustel ja korras. Prefektuuri struktuuriüksused on: kriminaalbüroo; korrakaitsebüroo ja selle koosseisu kuuluvad jaoskonnad ning arestimaja; Haapsalu politseijaoskond, Lossiplats 4, 90502 Haapsalu linn Andrei Taratuhin, Haapsalu politseijaoskonna juht Kärdla politseijaoskond, Sadama tänav 26, 92412 Kärdla Hiiumaa vald Moonika Raudsepp, Kärdla politseijaoskonna juht. Kuressaare politseijaoskond, Transvaali tänav 58, 93811 Kuressaare Saaremaa vald Rainer Antsaar, Kuressaare politseijaoskonna juht 2014– Pärnu politseijaoskond, A. H. Tammsaare puiestee 61, 80042 Pärnu Mehis Mets, Pärnu politseiosakonna juht 2009–2015 Andres Sinimeri, Pärnu politseijaoskonna juht 2015–2019 Üllar Kütt, Pärnu politseijaoskonna juht 2019– Kesk-Eesti politseijaoskond, Savi tänav 2, 79514 Rapla Rapla vald ja Tallinna tänav 12, 72720 Paide linn Janno Ruus, Kesk-Eesti politseijaoskonna juht piirivalvebüroo ja selle koosseisu kuuluvad kordonid ning piiripunktid; kodakondsus- ja migratsioonibüroo; koordinatsioonibüroo. 2009–, Nils Sempelson, Lääne prefektuuri kriminaalbüroo juht Ida prefektuur Lõuna prefektuur Põhja prefektuur Lääne prefektuur saab uue juhi, Pärnu Postimees, nr. 230, 27 november 2014 Lääne prefektina jätkab Kaido Kõplas. Postimees, 6. november 2019. Lääne prefektuuri kriminaalbürood viimased 12 aastat juhtinud Nils Sempelson, parnu.postimees.ee, 3. mai 2022 Lääne prefektuuri kriminaalbüroo juhina alustas tööd Margus Raspel, jarvateataja.postimees.ee, 3. mai 2022 Kärdla politseijaoskond, www.politsei.ee Politseijuhid: turvalisus eeldab tööd ja koostööd, saartehaal.postimees.ee, 13. november 2018 Pärnu politseiosakonda juhib nüüdsest Mehis Mets, www.err.ee, 02.01.2009 Pärnu politseijuht asus pealinnas uude ametisse, parnu.postimees.ee, 19. veebruar 2019 Pärnu politseijaoskonda hakkab juhtima Üllar Kütt, parnu.postimees.ee, 11. märts 2019 "Rapla ja Paide politseijaoskond ühinevad". Raplamaa sõnumid. 14. september 2021. Vaadatud 17. oktoobril 2023. Lääne Prefektuuri struktuur ja teenistujate koosseis, Siseministri 7. detsembri 2009. a määruse nr 51. «Politsei- ja Piirivalveameti ning prefektuuride struktuur ja teenistujate koosseis lisa 5
Elise von der Howeni tütarlastekool

Elise von der Howeni tütarlastekool (saksa keeles Howensche Schule või Elisenschule) oli Tallinnas, Laial tänav 15 tegutsenud saksakeelne erakool tüdrukutele. Kooli rajas 1879. aastal eelnevalt õpetajana töötanud paruness Elise von der Howen (1834–1923). Kool oli tunnustatud ja sinna saabus õpilasi kõigist Läänemereprovintsidest. Von der Howen juhtis kooli kuni 1918. aastani ja läks seejärel pensionile, andes kooli ülalpidamise Eestimaa Rüütelkonnale. Kooli ametlik nimi oli seejärel ajutiselt Mädchenschule der Estländischen Ritterschaft. Koolijuhiks sai Howeni järel Gabriele Rosenbaum, kes tegi 1919. või 1920. aastal ettepaneku nimetada kool selle rajaja järgi Elisenschule'ks. Seoses rüütelkonna likvideerimisega loodi septembris 1919 kooli ülalpidamiseks eraldi ühing. Kooli aitas ülal pidada ka ühing Saksa Kooliabi. 1925. aastal läks kooli ülalpidamine Saksa kultuuromavalitsusele. Kool suleti 1938. aastal. Carola L. Gottzmann, Petra Hörner. Lexikon der deutschsprachigen Literatur des Baltikums und St. Petersburgs: Vom Mittelalter bis zur Gegenwart. Berliin 2011, lk 11. Album, lk 21. Album, lk 21–23. Album der Howenschen und Elisenschule. Tallinn 1930. (kättesaadav ka DSpace'is) Ruth Wander. Die Elisenschule, ehemals Howensche Schule, in Reval: in der Erinnerung ihrer Schülerinnen. Hirschheydt 1979.
Lääne Politseiprefektuur

Lääne Politseiprefektuur oli Eesti Politsei piirkondlik siseturvalisuse eest vastutav riiklik haldusasutus (politseiprefektuur) Politseiameti ning Politsei- ja Piirivalveameti haldusalas. Politseiprefektuuri teeninduspiirkond oli Järva-, Rapla-, Lääne-, Pärnu-, Hiiu- ja Saare maakond. Lääne Politseiprefektuuri struktuuriüksused olid: Politseiprefektuuri funktsionaalsed struktuuriüksused olid: 1) kriminaalosakond; 2) korrakaitseosakond; 3) teenistusosakond; 4) rahandusbüroo; 5) avalike suhete büroo; 6) politseikontrolli büroo. Politseiprefektuuri territoriaalsed struktuuriüksused olid: 1) Pärnu politseiosakond, Pikk tänav 18 Pärnu; Tarmo Kohv, Pärnu politseiosakonna ülemkomissar 2004–2006 Sander Peremees, Pärnu politseiosakonna juht 2006–2009 2) Rapla politseijaoskond, Savi tänav 2 Rapla; 3) Paide politseijaoskond, Tallinna tänav 12 Paide; 4) Haapsalu politseijaoskond, Lossiplats 4 Haapsalu; Margus Sirts, Haapsalu politseijaoskonna juht –2005 Valter Pärn, Haapsalu politseijaoskonna juht 2005– Margus Kaldma, Haapsalu politseijaoskonna juht 5) Kuressaare politseijaoskond, Transvaali tänav 58 Kuressaare. Ants Ley, Kuressaare politseijaoskonna ülemkomissar Aare Allik, Kuressaare politseijaoskonna juht 2006–2009 6) algselt ka Kärdla politseijaoskond, Sadama tänav 26 Kärdla. ülemkomissar Valdek Koor, Kärdla politseijaoskonna juht. 1. jaanuaril 2010 moodustati Politseiameti, Keskkriminaalpolitsei, Julgestuspolitsei, Piirivalveameti ja Kodakondsus- ja Migratsiooniameti ühendamisel. Siseministeeriumi haldusalas Politsei- ja Piirivalveamet ja piirkondlikud prefektuurid, sh Lääne Prefektuur. Lääne Politseiprefektuuri teeninduspiirkond oli Lääne maakond. 2004. aasta 1. jaanuarist moodustati Hiiumaa Politseiprefektuuri, Järva Politseiprefektuuri, Lääne Politseiprefektuuri, Pärnu Politseiprefektuuri, Rapla Politseiprefektuuri ja Saare Politseiprefektuuri baasil uus Lääne politseiprefektuur. Politseiprefektuuride ümberkorraldamine ning nende asukoha ja tööpiirkonna kehtestamine, RT I 2003, 69, 468 Pärnu politseiosakonda juhib Sander Peremees, parnu.postimees.ee, 28. jaanuar 2006 Pärnu politseiosakonda juhib nüüdsest Mehis Mets, www.err.ee, 02.01.2009 Politseipeadirektor kinnitas ametisse Lääne prefektuuri korrakaitsejuhi, www.vnl.ee, 21 Juuni 2005 Lääne Politseiprefektuuri põhimäärus, RTL 2007, 101, 1689 Lääne Politseiprefektuuri põhimäärus, RTL 2003, 119, 1916 Hiiumaa politseiprefektuurist sai Kärdla politseijaoskond, saarlane.ee, 06-01-2004 Politsei ja piirivalve seadus Politseiprefektuuride asukohad ja tööpiirkonnad, RT I 2002, 48, 304 Endine prefekt Juhan Kubu avaldas raamatu, Lääne Elu, nr. 127, 6 november 2010 Osa Haapsalu raudteest on läinud varaste saagiks, postimees.ee, Postimees 1995. aastal Lääne Politseiprefektuuri põhimäärus, Siseministri määrus 31.12.2007
Ida Politseiprefektuur

Ida Politseiprefektuur oli Eesti Politsei piirkondlik siseturvalisuse eest vastutav riiklik haldusasutus (politseiprefektuur), mis oli Politseiameti ning Politsei- ja Piirivalveameti haldusalas. Ida Politseiprefektuur tegutses 2004–2010, mil asutati Ida Prefektuur. Ida Politseiprefektuuri teenistuspiirkond oli Lääne- ja Ida-Viru maakond. Ida Prefektuur Ida prefekt Kalev Prillop läheb pensionile, epl.delfi.ee, 11. OKTOOBER 2007 Ida prefekt Aivar Otsalt kaadrivahetust ei kavanda, www.postimees.ee, 3. jaanuar 2009 Ida prefektuur tänavu uut prefekti ei saa, www.postimees.ee, 4. juuni 2009 Kapo eksjuht asus Ida prefektina tööle, www.postimees.ee, 1. september 2009 Ida prefekt Aldis Alus astus tagasi, www.err.ee, 08.11.2012 Ida Politseiprefektuuri põhimäärus, RTL 2003, 119, 1922 ARGO SOOLEP, Politseiprefekt Kalev Prillop tahaks politseid rahvale lähendada, Põhjarannik, 10.01.2004
Lõuna Politseiprefektuur

Lõuna Politseiprefektuur oli Eesti Politsei piirkondlik siseturvalisuse eest vastutav riiklik haldusasutus (politseiprefektuur), mis oli Politseiameti ning Politsei- ja Piirivalveameti haldusalas. Lõuna Politseiprefektuur tegutses 2004–2010, mil asutati Lõuna Prefektuur. Lõuna Politseiprefektuuri teenistuspiirkond oli Tartu-, Jõgeva-, Viljandi-, Põlva-, Võru- ja Valgamaa.
Lääne-Saare Prefektuur

Lääne-Saare Prefektuur oli Eestis 1926-1939 tegutsenud prefektuur. Prefektuur moodustati 1926, kui Läänemaa juurde liideti Saare maakond. Lääne Maakonna Politseivalitsuse ja Saare Maakonna Politseivalitsuse põhjal moodustati Lääne-Saare Prefektuur. Prefektuuri piirkonda kuulusid Haapsalu, Kuressaare ja Kärdla linnad ning Lääne- ja Saaremaa. Prefekti asukoht oli Haapsalus. Läänemaa jagati Haapsalu, Lihula ja Märjamaa politseijaoskondadeks. Hiiumaa, mis kuulus tollel ajal Lääne maakonna koosseisu kuulus Haapsalu politseijaoskonna alla ja ning jaoskonna juhiks oli komissari õigustega abikomissar. Saare prefektuur ja Lääne prefektuur lahutati uuesti Vabariigi Valitsuse otsusega 13. oktoobril 1939 seoses Nõukogude Liidu sõjaväebaaside asutamisega Eestis. 1. aprill 1927 – 1933, Johann Kokla, Lääne-Saare prefekti kt ja Lääne-Saare prefekt 1. mai 1933 – 1937, Albert Ladva / Albert Lapmann, Lääne-Saare prefekt 1937–1939, Leonid Kane, Lääne-Saare prefekt Haapsalu jaoskonna (Viedemanni 26, Haapsalu) tegevuspiirkond: Haapsalu linn ning Rikholdi, Passlepa, Sutlepa, Vormsi, Asoküla, Sinalepa, Oro, Taebla, Palivere, Võnnu, Martna, Lähtru, Jõgisoo, Piirsalu, Sooniste, Vaikna vallad ja Hiiu saar ühes juurdekuuluvate laidudega Läänemaal. Kärdla (Kärdla alevis) abikomissari tegevuspiirkond: Hiiu saar ühes juurdekuuluvate laidudega. Lihula jaoskonna (Lihula alevis) tegevuspiirkond: Lihula, Kirbla, Veltsa, Mässu, Paatsalu, Paadrema ja Saulepi vallad Läänemaal. Märjamaa jaoskonna (Märjamaa alevikus) tegevuspiirkond: Märjamaa, Haimre, Velise, Vigala, Luiste, Kolovere, Kalju ja Sipa vallad Läänemaal. Kuresaare (Kubermangu tänav 14, Kuresaare) jaoskonna tegevuspiirkond: Saare maakond ühes Kuresaare linnaga. Orisaare abikomissari tegevuspiirkond: Leisi, Pärsama, Kogula, Laimjala, Maasi, Uuemõisa, Hellama ja Muhu-Suure vallad.. Wabariigi Walitsuse poolt 4. nowembril 1925 a. wastu wõetud Politseiasutuste kujundamise määrus., Riigi Teataja, nr. 177-178, 17 november 1925 Ametisse kinnitused., Riigi Teataja, nr. 51, 27 mai 1927 Nimetused Politsei alal., Kaja, nr. 220, 22 september 1927 tr. 1 Vabariigi Valitsuse otsus 25. märtsist 1927 a. Politseiasutuste kujundamise määruse § 19 põhjal kinnitada ajutiselt, arvates 1. aprillist 1927 a., politseikomissaride ja politseiabikomissaride tegevuspiirkonnad (jaoskonnad), Riigi Teataja, nr. 33, 7 aprill 1927 Aadressraamatud > Eesti aadress-raamat 1938-1939 = Directory for Estonia 1938-1939 = Adressbuch für Estland 1938-1939 = Адресный указатель Эстонии 1938-1939. Lääne-Saare Prefektuur, lk 71–72
Porvoo toomkirik

Porvoo toomkirik (soome Porvoon tuomiokirkko, rootsi Borgå domkyrka) on Soome Evangeelse Luterliku Kiriku toomkirik Porvoos. Ta on rootsikeelse Borgå (Porvoo) piiskopkonna peakirik. Kirikut kasutab ka soomekeelne kogudus, mis kuulub Helsingi piiskopkonna alla. Porvoo kirik on põhiosas ehitatud 15. sajandil. See sai toomkirikuks 1723. aastal, kui Viiburi langes Venemaa kätte ning sealne piiskopkonna keskus koliti ümber Porvoosse. 1809. aastal toimus toomkirikus Porvoo maapäev, millel Venemaa keiser Aleksander I kinnitas Soome vanad õigused ning pandi alus Soome suurvürstiriigile. Porvoos asus tõenäoliselt juba 13. sajandil puukirik. Kivikirik rajati sinna arvatavasti 1410. aastatel ning see oli pühitsetud tõenäoliselt neitsi Maarjale. Kiriku rajajaks peetakse Pernaja meistrit, kellele omistatakse mitme 15. sajandi esimesest poolest pärineva Soome kiriku ehitamine. 15. sajandi keskpaiku kirikut laiendati neli meetrit ida ja kuus meetrit lõuna suunas. 16. sajandil sai kirik mitu korda kannatada: 1508. aastal purustasid selle taanlased ning 1571. ja 1590. aastal rüüstasid seda venelased. 17. sajandi alguses kirik taastati ning muu hulgas ehitati sinna esimene orel. 1708. aastal põles kirik aga Põhjasõja käigus uuesti. Siiski taastati ta peagi ning sai 1723. aastal Viiburist Porvoosse üle toodud piiskopkonna keskuseks. 1923. aastal viidi Porvoo piiskopkonna keskus Tamperesse (Tampere piiskopkond) ning Porvoo sai uue rootsikeelse piiskopkonna keskuseks. 1809. aastal toimunud Porvoo maapäev algas Porvoo toomkirikus ning seal andsid Soome seisused vande Aleksander I-le kui Soome suurvürstile. 1941. aastal tabas toomkirikut Jätkusõja käigus lennukipomm, mis aga ei lõhkenud ning kirik pääses suuremate kahjustusteta. 1992. aastal pühitseti Porvoo toomkirikus Porvoo lepingu sõlminud luteri ja anglikaani kirikute ühist armulauateenistust; sellest sai leping ka oma nime. 2006. aasta 29. mail süüdati kirik põlema ning tulekahjus hävis kiriku katus, selle sisemus sai kannatada peamiselt suitsu- ja veekahjude tõttu. Süütaja mõisteti 2007. aastal kuueks ja pooleks aastaks vangi. Kirik remonditi ning 2008. aasta 30. novembril toimus seal esimene põlengujärgne teenistus. 2009. aastal kujutati Porvoo toomkirikut 2-eurosel mündil, mis löödi Porvoo maapäeva 200. juubeli puhul. Siis anti välja ka 100-eurone mälestusraha, millel on samuti kujutatud toomkirikut. "Marianna Niukkanen, Porvoon kirkko ja kellotapuli keskiajalla". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. jaanuar 2017. Vaadatud 2. jaanuaril 2017. Iltasanomat: Porvoon kirkon polttajan tuomio kaksinkertaistui, 15.52007 Helsingin Sanomat: Porvoon tuomiokirkko vihitään adventtina, 21.11.2008 Porvoo koguduste koduleht
Saare prefektuur

Saare prefektuur oli aastail 1939–1940 tegutsenud Eesti välispolitsei prefektuur. Prefektuur asutati Vabariigi Valitsuse otsusega 13. oktoobrist 1939 Lääne-Saare Prefektuurist seoses Nõukogude Liidu sõjaväebaaside asutamisega Saaremaal. 1940, Juhan Ehatamm, Saare prefekt Prefektuuri piirkonda kuulusid Kuressaare linn ja Saare maakond. Prefektuuri koosseisu kuulusid: Kuressaare jaoskonna politseikomissar Saaremaal (tegevuspiirkond: Kuressaare linn ning Kaarma, Kuressaare, Pihtla, Ruhnu, Salme, Torgu ja Valjala vallad) Kihelkonna jaoskonna politseikomissar Saaremaal (tegevuspiirkond: Kihelkonna, Kärla, Lümanda ja Mustjala vallad) Orissaare jaoskonna politseikomissar Saaremaal (tegevuspiirkond: Laimjala, Leisi, Muhu, Pärsamaa ja Pöide vallad[viide?]) Vabariigi Valitsuse otsus 13. oktoobrist 1939, Riigi Teataja, nr. 92, 20 oktoober 1939 https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1939/10/24/4 [1]
Elbu raba

Elbu raba (ka Elbu soo) on raba Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas; Lavassaare soostiku osa. Tuletõrjujad tõmbavad Elbu rabas möllavat tuld koomale, delfi.ee, 23. mai 2002
Esimese öö õigus

Esimese öö õigus (ladina keeles ius primae noctis) tähendab väidetavalt feodaalisanda õigust veeta oma pärisorja abiellumise korral pulmaöö (esimene öö) pärisorja pruudiga. Puuduvad tõendid, et selline privileeg keskaegses Euroopas reaalselt kasutusel oli, ning kõik viited sellele pärinevad hilisemast ajast. Seda on nimetatud valgustusajastu müüdiks. Droit du seigneur | Feudal law. Encyclopædia Britannica Wettlaufer, Jörg. (2000). The jus primae noctis as a male power display: A review of historic sources with evolutionary interpretation. – Evolution and Human Behavior, Vol 21, Nr. 2 (2000). lk 111-123. ERR (24. jaanuar 2024). "Ajaloolane: esimese öö õigust pole kuskil Euroopas täheldatud". ERR. Vaadatud 25. jaanuaril 2024. Merili Metsvahi "Esimese öö õiguse stereotüübi leviku eellugu". Keel ja Kirjandus 7/2018 Merili Metsvahi "Kuidas esimese öö õigusest sai eesti rahvuslik narratiiv?" ERR Novaator, 21. september 2018
Maria Enzersdorf

Maria Enzersdorf on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas. Maria Enzersdorfi ümbritsevates metsades on mitu lossi ja varet, sealhulgas Liechtensteini loss ja Schwarzer Turm (Must torn) metsas ning Hunyadi loss linnas endas. Maria Enzersdorfi asustasid tõenäoliselt roomlased ja keldid. Seda on esmakordselt mainitud 12. sajandil. Sel perioodil ehitati ka Liechtensteini loss kindlusena ungarlaste vastu. Linn hävitati 1529. ja 1683. aastal Osmanite esimesel ja teisel Viini piiramisel. Aastatel 1938-1954 oli linn Viini 24. ringkonna osa. Linnas asub energiaettevõtte EVN AG peakorter. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.  Maria Enzersdorf – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Železnodorožnõi

Železnodorožnõi on endine linn Venemaal Moskva oblastis. Asus 21 km Moskvast idas. 22. jaanuaril 2015 liideti Železnodorožnõi Balašihhaga. Linn tekkis mitme Moskva–Kaasani raudtee ääres asuva asula ühinemise teel. 1939. aastal nimetati Obiralovka alev Železnodorožnõi töölisaleviks. Linnaõigused sai 1952. aastal. Raudteejaam Elamurajoon http://www.gks.ru/scripts/db_inet2/passport/table.aspx?opt=46724000200620072008200920102011201220132014 Q126688609 Železnodorožnõi koduleht
Wals-Siezenheim

Wals-Siezenheim (austria hääldus: [ˌvalsˈsiːtsn̩haɪ̯m]; saksa hääldus: [ˌvalsˈziːtsn̩haɪ̯m]) on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. Vald loodi 1948. aastal Walsi ja Siezenheimi liitumisel. Samal aastal anti vapp. Kui 1947. aastal oli seak 1000 elanikku, siis 2001. aastal ligikaudu 11 000. Eelmine Wals oli osa eraldi Siezenheimi vallast, kuid sellegipoolest ka Liefering ja hiiglaslik osa Taxachist. Vald asub Salzburgi linna (idas) ja Austria-Saksamaa piiri (läänes) vahel. See loodi 1948. aastal, kui ühendati Wals ja Siezenheim, pärast territooriumi osade liidendamist Salzburgi linnaga. Kogu vald kuulub Salzburgi äärelinna, kuid seni pole liitumise edendamiseks rohkem pingutusi tehtud. Wals-Siezenheim asub vahetult Salzburgi lennujaamas juurdepääsuga Salzburgi trollibussivõrgule. See on laiendatud kaubanduskeskuste ja mitmete suurte tööstusettevõtete filiaalide asukoht. Walserbergi paikkond on laialt tuntud endise piiripunkti poolest Austria West Autobahnilt Saksamaa Bundesautobahn 8-le. Piirikontroll kaotati Schengeni leppe rakendamisega 1997. aastal. Vallaosad on Gois, Himmelreich, Käferheim, Kleßheim, Schwarzenbergkaserne, Siezenheim, Viehausen, Wals, Walserberg ja Walserfeld. Vanim paikkond Siezenheim asustati juba Rooma aegadel ja on saanud nime Rooma aristokraadi Sizo järgi. 1690. aastal ehitati Salzburgi peapiiskoppide suveresidentsiks Klessheimi loss. Salzburgi Red Bull (Austria Bundesligas mängiv jalgpalliklubi) AC Wals (maadlusklubi) EV Wals (kurlingiklubi) Franz Berger (1940–2012), maadleja Georg Marchl (* 1964), maadleja Red Bull Arena Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.  Wals-Siezenheim – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Altach

Altach on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas. Habsburgid valitsesid Vorarlbergi külasid vaheldumisi Tiroolist ja Kaugemast Austriast. 1801. aastal eraldati Altach Götzisest. Aastatel 1805-1814 kuulus Altach Baierile, siis taas Austriale. Altach on Austria Vorarlbergi liidumaa osa alates selle asutamisest 1861. aastal. Aastatel 1945-1955 kuulus vald Prantsuse okupatsioonitsooni Austrias. Altachis tegutseb Austria kõrgliiga jalgpalliklubi SC Rheindorf Altach. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. Koduleht
Ried im Innkreis

Ried im Innkreis on linn Austrias Ülem-Austria liidumaal, Ried im Innkreisi ringkonna keskus. See asub Linzist umbes 70 km kaugusel läänes ja Salzburgist 60 km kaugusel põhjas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.  Ried im Innkreis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mattersburg

Mattersburg (endise nimega Mattersdorf, ungari keeles Nagymarton, horvaadi keel Materštof) on linn Austrias Burgenlandi liidumaal, Mattersburgi ringkonna keskus. Linnas tegutseb Bundesliga jalgpalliklubi SV Mattersburg. https://www.statistik.at/blickgem/gemDetail.do?gemnr=10606  Mattersburg – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis