laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Melchior von Galen

Melchior von Galen (surnud arvatavasti 1552) oli Liivi ordu liige, viimane Karksi foogt. Melchiori vanemaid pole täpselt teada, kuid Johann von Lünenit on 1538. aastal nimetatud tema just surnud ema vennana. Tema kodukoht oli ilmselt Marki krahvkonnas Vestfaalis. Melchior saabus 16. sajandi alguses Liivimaale ning oli aastatel 1514–1534 Karksi foogt. 1521. aastal, kui toimusid rahuläbirääkimised Saksa ordu kõrgmeistri Albrecht von Hohenzollerni ja Poola kuninga Zygmunt I vahel, viibis ta Preisimaal. 1534. aastal liideti Karksi foogtkond ordumeistri valdustega. Võimalik, et see sai teoks just seetõttu, et Galen oli jätkuvalt tihedates suhetes Liivi ordu üheks suuremaks vaenlaseks muutunud enidse kõrgmeistri ja toonase Preisimaa hertsogi Albrechtiga. Samas võis tegu olla ka lihtsalt ordumeistri kavaga oma võimu ja sissetulekuid kasvatada. Melchiorit on aastail 1538–1561 mainitud endise Karksi foogtina. Tõenäoliselt suri ta aga 1552. aastal, sest Pärnu kodanikeraamatus on tema surma tolle aasta sügisel märgitud. Üks eraldiseisev teade on tõepoolest ka 1561. aastast, kuid siis võidi teda vaid meenutada või mainida tema samanimelist poega. Melcior von Galeni kohta on ka teada, et ta elas koos Margareta von dem Bergega, kellele ta 1524. aastal Uus-Pärnusse maja ostis. Tõenäoliselt oli Galen tugev luterluse pooldaja, mistõttu ta tsölibaadivandest ei hoolinud. Samuti luterlust toetav ordumeister Hermann von Brüggenei kinnitas 14. veebruaril 1536 majaostu ning 1550. aastal on Pärnu kodanikeraamatus nimetatud Margareta ja endise Karksi foogti poega, kelle nimeks oli samuti Melchior. Galen oli üks Pärnu rikkamaid ja mõjukamaid mehi, kes andis 1540. aastatel linnale korduvalt laenu ning omas mitmeid lääne linna ümbruses. Ordu keskvalitsuse ja linnaga sai ta ilmselt kuni oma surmani väga hästi läbi. Tema elukaaslane Margareta suri 1550. aastal ja pärandas oma varanduse Melchior vanemale. Tema pärandas kogu oma vara järgmisel aastal omakorda pojale. Walther Hubatsch. Albrecht von Brandenburg-Ansbach. Heidelberg, 1960, lk 97. Melchior von Galeni tegevusest Pärnus lähemalt: Inna Põltsam-Jürjo. Liivimaa väikelinn varajase uusaja lävel. Uurimus Uus-Pärnu ajaloost 16. sajandi esimesel poolel. Lk-d 65 jj. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 284 (lk 249–250).
Otmar von Galen

Otmar von Galen oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandil. Otmar von Galen pärines ilmselt Dinkeri kirikukihelkonnast Soesti lähedalt ja võis olla rüütelvend Arnd von Galeni onu. Aastatel 1520–1546 on teda märgitud Laiuse ordulinnuse peamehena, 1522. aastal oli ta selle kõrvalt Viljandis kumpan. Aastatel 1556–1560 oli Otmar von Galeni nimeline mees Liivi ordu rittmeister, võimalik, et tegu on sama isikuga. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 285 (lk 250).
Wilhelm von Galen

Wilhelm von Galen oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandi teisel poolel. 1484. aastal on Wilhelmit märgitud Riia või Võnnu Schäfferi ehk ordu majandusülemana, kes just alanud Riia-ordu sõjas riialaste kätte vangi oli langenud. Seega oli Wilhelm sel ametikohal ilmselt Wolter von Plettenbergi järglane. Mis temaga edasi juhtus ei ole teada. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 286 (lk 250).
Galen

Galen on Vestfaalist pärinev saksa aadlisuguvõsa, mille pärusvaldused asusid Marki krahvkonnas. Galenite suguvõsa sai alguse Gahleni asula juurest, mis sellele ka nime andis. Seetõttu on selle liikmeid mõnikord nimetatud ka von Gahleniteks. Esimene Galen on nimeliselt teada 1138. aastast. Nad olid Gahleni isandad ning kuulusid Kölni peapiiskopi kaaskonda. Alates 13. sajandist olid Galenid Marki krahvide linnusepealikud, tihti oli nende nimeks Rotger. Hiljem sattusid Galenid ka Soesti ja Münsteri kanti, aga ka Liivimaale, kus nad Dünaburgi lähedal endale valduseid hankisid. Alates 15. sajandist kuulusid mitmed Galenid ka Liivi ordusse, neist olulisim oli Heinrich von Galen, kes oli 1551–1557 Liivi ordu maameister. Galenite üks Saksamaa harudest sai 1665. aastal vabahärra staatuse ning 1803–1918 valitsesid nad krahvidena Galeni krahvkonda. Galenite suguvõsa eksisteerib tänaseni. Heinrich von Galen (surnud 1557), Liivi ordu maameister Johann von Galen (1604–1653), admiral krahv Christoph Bernhard von Galen (1606–1678), Münsteri piiskop krahv Ferdinand Heribert von Galen (1831–1906), Saksa Riigipäeva liige Augustinus von Galen (1870–1949), benediktiinimunk ja preester Emanuel von Galen (1877–1950), Maapäeva liige, Clemens August ja Franz von Galeni nõbu krahv Clemens August von Galen (1878–1946), Münsteri piiskop ja kardinal, 2005 kuulutati õndsaks krahv Christoph Bernhard von Galen (1907–2002), paavsti salakammerhärra Franz von Galen (1879–1961), Maapäeva saadik Margarete von Galen (sündinud 1955), jurist ja Berliini advokatuuri president Curland gennant Gahlen - "Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft" 1935. Lk. 491-495 von Galen gennant Halswig - Carl Arvid von Klingspor: Baltisches Wappenbuch. Wappen sämmtlicher, den Ritterschaften von Livland, Estland, Kurland und Oesel zugehöriger Adelsgeschlechter. Stockholm 1882, info vapp
Adolf von Fürstenberg

Adolf von Fürstenberg oli Liivimaa ordu liige, Maasilinna foogt ja Pärnu komtuur. Adolfi vanemad olid Johann von Fürstenberg zu Hörde ja Bele Kuken, Dortmundi kodaniku tütar. Adolf sündis tõenäoliselt Hördes Dortmundi lähedal. 1475. aastal on Fürstenbergi mainitud Vestfaalis ilmikuna. Tõenäoliselt varsti pärast seda astus ta Liivimaa ordusse ja oli aastatel 1499–1507 Maasilinna foogt. Seejärel pole tema kohta üle kümne aasta teateid, alles 1522–1526 on teda märgitud endise Pärnu komtuurina. Arvestades lünki teadaolevate Pärnu komtuuride ametiaegades, võis ta komtuur olla kas 1509–1510, 1516–1517, 1517–1520 või 1520–1522. Eelviimane periood näib kõige tõenäolisem, sest on neist pikim, üheaastaseid vahesid käsknike ametiaegade vahel oli aga tihti. Pärast 1526. aastat Adolfi kohta teated puuduvad. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 264 (lk 237–238).
Moonakas

Moonakas ehk mõisamoonakas ehk moonamees (Lõuna-Eestis ka moonakene) oli mõisa põllutööline 19. sajandist kuni 20. sajandi esimeste kümnenditeni. Moonaka põhitöötasu oli "moon" ehk põllumajandussaadused. Mõisa poolt sai moonakas korteri moonakamajas, veidi palka rahas, küttepuud ja väikese maalapi. Ta võis pidada mõningaid koduloomi. 19. sajandil hakati Saksamaa eeskujul Eesti mõisnike poolt mõisa majandamisel kasutama palgatöölisi, teateid sellest avaldati ka trükisõnas. 19. sajandi keskpaiku hakkasid talud tasuma renti rahas, samuti kaotati 1869. aastal teotöö, seetõttu kasvas moonakate arv kiiresti. Riigimõisates töötasid moonakad veel 1930. aastatel. Eestimaa talurahvaseadused adratalupoeg maavaba talupoeg ori ehk trääl pundenik sulane vabadik vabatalupoeg üksjalg Väike murdesõnastik Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 168 Moonakatest ja moonamajadest 19. sajandi lõpul – 20. sajandi alguses. Mihkel Leetmaa. Suitsutare, Nr. 3, Tallinn, 2002. Mõisad ja moonakad. Postimees, 18 märts 1904 Aa mõisa moonakamaja Moonakas loeb juturaamatut. Foto Johannes Pääsuke, 1913. Eesti Rahva Muuseum.
Alexander von Fürstenberg

Alexander von Fürstenberg oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandi lõpus. Alexanderi vanemaid pole teada. Ta pärines Kölni peapiiskopkonna aladelt Fürstenbergi linnusest Neheim-Hüsteni lähedalt. 1498. aastal oli ta Kuldīga linnusekomtuur (Hauskomtur). Tõenäoliselt oli ta Adolf von Fürstenbergi lähedane sugulane. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 265 (lk 238).
Dietrich von Fürstenberg

Dietrich von Fürstenberg oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandi lõpus. Tema vanemaid pole teada. Ta pärines Vestfaalist, võimalik, et ta oli Alexander von Fürstenbergi lähedane sugulane. Aastatel 1498–1500 oli ta Tallinna linnusekomtuur (Hauskomtur). Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 266 (lk 238).
Gotthard von Fürstenberg (Maasilinna foogt)

Gotthard von Fürstenberg (ka Goddert Forstenberch) oli Liivi ordu liige, Maasilinna foogt aastal 1507. Gotthard pärines Fürstenbergide Höllinghofeni liinist. Aastatel 1498–1503 oli ta kumpan Salaspilsis (Kirchholm), 1507. aastal on teda aga mainitud Maasilinna foogtina. Rohkem tema kohta teateid pole. Et ta päritolukoht on väga lähedal Fürstenbergi linnusele, oli ta tõenäoliselt Alexander von Fürstenbergi üpris lähedane sugulane. Veelgi tõenäolisemalt oli tema lähisugulane aga eelmine Maasilinna foogt Adolf von Fürstenberg. Eestimaa rüütelkonna genealoogiline käsiraamat, 1930 Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 267 (lk 239).
Gotthard von Fürstenberg (Liivi ordu rüütelvend)

Gotthard von Fürstenberg (ka Goddert; surnud 1566) oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi keskel. Gotthardi vanemad olid Johann von Fürstenberg auf Höllinghofen ja Elisabeth von Neuhof. Ta pärines Höllinghofenist. Tõenäoliselt 1550. aastate esimesel poolel saabus ta Liivimaale. 1556. aastal oli ta Rauna (Ronneburgi) linnusepealik (Hauptmann). 1558. aastal, Liivi sõja esimestel kuudel, oli ta Liivimaa Moskva-saatkonna liige. 1560. aastal on teda mainitud Karksi kumpanina. Pärast ordu likvideerimist oli ta 1562–1564 Poola kastellaan Lembergis. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 268 (lk 239).
Gotthard von Fürstenberg

Gotthard von Fürstenberg on olnud mitme tuntud isiku nimi: Gotthard von Fürstenberg oli Maasilinna foogt 1507. aastal Gotthard von Fürstenberg oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi keskel
Heinrich von Fürstenberg

Heinrich von Fürstenberg oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi teisel poolel. Heinrichi vanemad olid Johann von Fürstenberg ja Goste Ovelacker. Tema vend Johann von Fürstenberg oli samuti Liivi ordu liige. Tema suguvõsa pärines Hördest. 1553. astus Heinrich Vestfaalis Liivi ordusse ja saabus peagi Liivimaale. 1565. aastal elas ta veel Liivimaal, ent selleks ajaks oldi talle juba Saksa ordu Vestfaali provintsis koht muretsetud. 1567. aastal naasiski ta Vestfaali, kuid ei jätkanud mitte rüütelvenna elu, vaid abiellus 1568. aastal ja hakkas 1569. aastal Dortmundi kodanikuks. Seal elas ta 1579. aastani. 1602. aastal läks ta pimedaks jäänuna tagasi oma sünnikohta Hördesse, kus ta veel 1612. aastal elas. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 269 (lk 239–240).
Jakob von Fürstenberg

Jakob von Fürstenberg oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi alguses. Jakobi vanemad olid Wennemar von Fürstenberg ja Karda von Galen. Ta pärines Waterlappest Bremeni lähedalt. 1504. aastal on teda mainitud Liivi ordu rüütelvennana. Varem oli ta Premonstraatide ordu munk Vestfaalis. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 270 (lk 240).
Galadriel

Galadriel on oluline tegelane J.R.R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand". Galadriel on haldjas. Ta on Lothlorieni Emand, kõige võimsam haldjas Keskmaal Kolmandal Ajastul. Ta oli üks Noldorite liider, kes lahkus Kadumatutelt Maadelt- Valarite kaitse alt ja tema on ka üks viimaseid, kes on jäänud seni Keskmaale. Galadrielile kuulub ka üks kolmest Haldjate Sõrmustest, ta on Nenya vardja. Galadriel suutis seista vastu kiusatusele võtta Sõrmus enesele, kui seda talle pakuti. Galadrieli isa oli Finarfin ja tema ema oli Eärwen. Suurel rännakul Kadumatutele Maadele lõi tema isa haldjate hõimu, mida tunti nime alla Noldorid, ja temast sai selle hõimu liider. Galadriel sündiski Kadumatutel Maadel u 1362. aastal enne Esimest Ajastut. Galadrielil on neli vanemat venda: Finrod, Orodreth, Angrod, ja Aegnor. Filmides kehastab Galadrieli Cate Blanchett. Galadriel oli väga terane ja tark. Kui ta elas veel Kadumatutel Maadel, õppis ta kõike taimede kohta ning samuti omandas haldjate käsitöö saladusi. Galadrielil oli eriline võime näha teiste inimeste meeltesse. Ta oli väga armuline ja arusaav, kuid ka uhke ja tugeva tahtejõuga. Galadriel oli uskumatult kaunis. Tema juuksed meenutasid kulda, mis oli segatud hõbedase läikega ning need näisid valguse käes kiirgavat. Vaenlane Morgoth tapab Galadrieli vanaisa Finwë ja varastab Silmarillid ja Feanor tõotab et saab need tagasi ükskõik mis hinnaga. Ta jäiltas Morgothit Keskmaani trotsides Valarite nõu ning paljud Noldorid langesid. Galadriel ei andnud Feanoriga sarnaselt vannet aga ta eksles kaua kaugetel maadel ning lõpuks ühines ta noldoritega nende võitluses Keskmaal. Kui Galadriel kohtas Celeborni, siis armus ta temasse. Nad abiellusid ning elasid enamuse osa Esimesest Ajastust Doriathis.
Jobst von Fürstenberg

Jobst von Fürstenberg (ka Jost või Jodokus) oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi teisel poolel. Tema vanemad olid Philipp ja Elisabeth von Fürstenberg. Ta pärines Vestfaalist Neu-Fürstenbergist Neheim-Hüsteni lähedalt. 1560–1562 oli ta Helme kumpan ja pärast ordu likvideerimist 1562–1573 Poola kastellaan Võnnus. Ta abiellus 1562. aastal Wolter von Plettenbergi (tõenäoliselt sellenimelise ordunõuniku, ordumeistri vennapoja) tütrega ja elas pärast kastellaanikohast loobumist Kuramaal. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr 271 (lk 240–241).
Tšini osariik

Tšini osariik on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Johann von Fürstenberg (Liivi ordu rüütelvend)

Johann von Fürstenberg oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi teisel poolel. Johanni vanemad olid Johann von Fürstenberg ja Gosta Ovelacker, vend Heinrich oli samuti Liivi ordu liige. Ta suguvõsa pärines Hördest. Johann astus koos vennaga 1553. aastal Liivi ordusse ja saabus peagi Liivimaale. 1560. aastal kaitses ta koos oma sugulase, vana ordumeistri Wilhelm Fürstenbergiga Viljandi linnust ning langes koos eelmisega venelaste kätte vangi. 1565. aastani oli ta Moskvas vangis, seejärel pöördus ta tagasi Vestfaali, kus ta veel 1591. aastal elas. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 273 (lk 241–242).
Johann von Fürstenberg (Rakvere foogt)

Johann von Fürstenberg (surnud 1470) oli Liivi ordu liige, Rakvere foogt aastatel 1461–1466. Johann pärines Kölni lähedalt, tema lähisugulasi pole teada. 1451 oli ta Tallinnas kumpan ja 1454–1455 samas linnusekomtuur (Hauskomtur). 1461–1466 oli ta Rakvere foogt. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 272 (lk 241).
Kaspar von Fürstenberg

Kaspar von Fürstenberg (surnud 1532) oli Liivi ordu rüütelvend. Tema vanemad olid Friedrich von Fürstenberg ja Mechthild von Plettenberg. Tema suguvõsa pärines Waterlappest Bremeni lähedalt. 1522. aastal hakkas ta õppima Kölnis ülikoolis, 1524–1529 oli Münsteri toomkirikus Ursulaaltari vikaar. 1532 on ta Liivimaal rüütelvennana surnud. Ehkki tema varasem karjäär ooli puhtalt vaimulik, näib, et presstervend ta siiski polnud, sest dokumentides on teda mainitud just rüütelvennana. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 274 (lk 242).
Wennemar von Fürstenberg

Wennemar von Fürstenberg (enne 1436 – pärast 1501) oli Saksa ordu liige, Liivimaa haru liikmena Aluliina komtuur aastatel 1474–1483. Wennemari vanemad olid Ludolf von Fürstenberg ja Wilmold Freseken. Ta pärines Höllinghofenist. Aastatel 1436–1456 oli ta veel Vestfaalis ilmik. Millalgi enne 1472. aastat oli ta Võnnus maafoogt. 1472 oli ta Aluliina linnusepealik ja 1474–1483 samas komtuur. Võimalik, et 1491. oli ta Kursis foogt või pigem komtuuri kohusetäitja (teada on, et toonane Kursi ordukäsknik oli Fürstenberg, kuid tema eesnime pole teada). Et Wennemar von Fürstenebrg oli Wolter von Plettenbergi sugulane, on Norbert Angermann oletanud, et ta võis kaasa aidata Plettenbergi edukale karjäärile ordus. Wennemar von Fürstenberg lahkus aga 1490. aastatel Liivimaalt ja sai 1492. aastal Saksa ordu saadikuks Veneetsias. 1494–1501 tegutses ta orduametnikuna Vestfaalis. Norbert Angermann. Wolter von Plettenberg: der grösste Ordensmeister Livlands. Bonn: Bund der Vertriebene, 1985. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 275 (lk 242–243).
Werner von Fürstenberg

Werner von Fürstenberg oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi esimesel poolel. Werner oli tõenäoliselt rüütelvend Kaspar von Fürstenbergi vend, seega olid ka tema vanemad Friedrich von Fürstenberg ja Mechthild von Plettenberg ning ta pärines Watterlappest Bremeni lähedalt. 1532. aastal, kui ta vend suri, mainiti Wernerit Liivi ordu rüütelvennana. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 276 (lk 243).
Johann von Fürstenberg

Johann von Fürstenberg on olnud mitme tuntud isiku nimi: Johann von Fürstenberg oli Rakvere foogt 1461–1466 Johann von Fürstenberg oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandil
Plastaken

Plastaken on plastist raamiga aken. Plastakende puhul on oluline eristada neid soojusjuhtivuse järgi. Mida väiksem see on, seda soojapidavam on aken. Plastakende soojusjuhtivus jääb enamasti vahemikku 0,8–1,7 W/m2K. Samuti tuleb arvestada, et akna klaas ja raam juhivad soojust erinevalt. Plastaknas kasutatakse peamiselt klaaspaketti. Puitaken Ehitusfüüsika õppematerjal: Hoone piirdekonstruktsioonide soojusjuhtivus ja soojapidavus
Fürstenberg (Vestfaali aadlisuguvõsa)

Fürstenberg on Vestfaalist Soesti lähedalt pärinev saksa aadlisuguvõsa. See ei ole suguluses Lõuna-Saksa päritolu Fürstenbergide suguvõsaga. Suguvõsa nimi tuleneb Fürstenbergi linnusest. Esimene teadaolev suguvõsa esindaja oli Hermannus de Vorstenberg 1295. aastast. Järgmine mainitud liige oli Wilhelm von Vorstenberg 14. sajandil. 15. sajandil jagunes suguvõsa mitmeks haruks, kuid olulisim neist valitses Waterlappe linnuse üle. Fürstenbergid olid 15. ja 16. sajandil ühed kõige innukamad Saksa ja Liivi ordusse astujad, neist pärineb ka üks Liivi ordumeister, Wilhelm Fürstenberg. 1660. aastal sai üks Fürstenbergide liinidest vabahärratiitli. 19. sajandil said mitmed liinid vabahärra- ja krahvitiitleid nii Preisimaalt, Baierist kui ka Belgiast. Kokku on teada 8 Fürstenbergide suguvõsa liini, millest 2 on välja surnud. Wilhelm von Fürstenberg (1500–1568), eelviimane Liivi ordu maameister Friedrich von Fürstenberg, Kölni raehärra ja drost (1510/11–1567); Kaspar von Fürstenberg, Vestfaali maadrost (1545–1618); Dietrich von Fürstenberg, Paderborni piiskop (1546–1618); Ottilia von Fürstenberg (1549–1621) Oelinghauseni naisprior ja Heerse ilmaliku naisühenduse abtiss. Friedrich von Fürstenberg, Vestfaali maadrost (1576–1646) Caspar Dietrich von Fürstenberg (1615–1675), kunstnik, alkeemik ja vaimulik Vabahärra Ferdinand von Fürstenberg, Paderborni ja Münsteri piiskop (1626–1683); Johann Adolf von Fürstenberg (1631–1704), Paderborni ja Münsteri toompraost, Vestfaali drost, diplomaat ja Adolfsburgi lossi ehitaja. Vabahärra Franz von Fürstenberg, Münsteri riigimees (1729–1810); Vabahärra Franz Egon von Fürstenberg, Hildesheimi ja Paderborni piiskop (1737–1825). Krahv Franz Egon von Fürstenberg-Stammheim (1797–1859) Franz Egon von Fürstenberg-Herdringen (1818–1902), poliitik ja Herdringeni lossi ehitaja Vabahärra Elimar von Fürstenberg (1910–1981)
Fürstenberg

Fürstenberg (saksa keeles 'vürstimägi') on mitme koha ja isiku nimi. Fürstenberg/Havel on linn Oberhaveli maakonnas Brandenburgis. Fürstenberg on Hüfingeni linnaosa Schwarzwald-Baari maakonnas Baden-Württembergis. Fürstenberg on Eisenhüttenstadti linnaosa Oder-Spree maakonnas Brandenburgis. Fürstenberg on asula ja vald Holzmindeni maakonnas Alam-Saksimaal. Fürstenberg on Bad Wünnenbergi osa Paderborni maakonnas Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Fürstenberg on Lichtenfelsi linnaosa Waldeck-Frankenbergi maakonnas Hessenis. Fürstenberg on Marktli valla osa Altöttingi maakonnas Baieris. Fürstenberg on Konstanzi osa Konstanzi maakonnas Baden-Württembergis. Fürstenbergi linnus (Hüfingen) Fürstenbergi linnus (Höingen) Fürstenbergi linnus (Rheindiebach) Fürstenbergi klooster Fürstenberg on mägi Tüüringi metsas Stützerbachist idas Ilmi maakonnas. Fürstenberg on looduskaitsealune küngas Xantenis Weselini maakonnas Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Fürstenberg on mägi Ense-Höingenis Soesti maakonnas Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Fürstenberg on mägi Baaris Hüfingeni lähedal Schwarzwald-Baari maakonnas Baden-Württembergis. Fürstenberg (Švaabi aadlisuguvõsa) Fürstenberg (Vestfaali aadlisuguvõsa)
Wennemar von Brüggenei

Wennemar von Brüggenei oli Liivi ordu maameister aastatel 1389–1401. Ta oli tõenäoliselt teise ordumeistri Hermann von Brüggenei kauge sugulane, ehkki erinevalt tollest pole Wennemari kohta lisanime Hasenkamp teada. Wennemari lähisugulane, võimalik, et vend Rutger von Brüggenei oli 1399~1403 Kuramaa piiskop. Wennemar oli 1381. aastal ordumeister Wilhelm von Friemersheimi kumpan. Ordumeistriks saades ajas ta väga edukat poliitikat ordu võimu kasvatamiseks, inkorporeerides Riia peapiiskopi ordusse ja võites Tartu piiskoppi Dietrich Damerowi 1396. aastal. Tema valitsusaja viimased aastad olidki Liivi ordu võimsuse kõrgajaks. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 121 (lk 148–149). Bergmann, Gustav (1776). Geschichte von Livland, nach bossuetischer Art entworfen. Leipzig: Im Schwickertschen Verlage. Lk lk. 24. Russow, Balthasar: Nye Lyfflendische Chronice, Rostock 1578
Valloonia

Valloonia on Belgia 1. järgu haldusüksus, üks kolmest piirkonnast. Asub Belgia lõunaosas ja moodustab 55,18% riigi pindalast. Piirkonnas on ülekaalus prantsuse keele kõnelejad. Valloonia halduskeskus on Namur. Suuremad linnad on Liège, Namur, Charleroi, Mons, La Louvière, Tournai, Verviers, Arlon, Bastogne, Wavre, Dinant, Peruwelz ja Eupen. Valloonia jaguneb viieks provintsiks: Vallooni Brabandi provints Hainaut' provints Liège'i provints Luxembourgi provints Namuri provints https://statbel.fgov.be/en/themes/population/structure-population#figures Valloonia koduleht
Taninthayi piirkond

Taninthayi piirkond (ka Tanintharyi piirkond) on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.