laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ketrin

Ketrin on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 778. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ketrin 96 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190601192431/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ketrin (vaadatud 31.05.2019) Ketrin statistikaameti andmebaasis
Ketter

Ketter on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 810. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ketter 89 naisel. Ketter Orav ... https://web.archive.org/web/20190601192500/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ketter (vaadatud 31.05.2019) Ketter statistikaameti andmebaasis
Kiira

Kiira on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 475. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kiira 228 naisel. Kiira Aaviksoo Kiira Kahn ... https://web.archive.org/web/20190601192553/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kiira (vaadatud 31.05.2019) Kiira statistikaameti andmebaasis
Killu

Killu on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 975. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Killu 64 naisel. Killu Tõugu Sanborn ... https://web.archive.org/web/20190601192640/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Killu (vaadatud 31.05.2019) Killu statistikaameti andmebaasis
Kirke (eesnimi)

Kirke on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 271. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kirke 608 naisel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kirke 632 naisel. Kirke oli populaarsuselt 259. naisenimi. Kirke Ert Kirke Kangro Kirke Selirand ... https://web.archive.org/web/20190601192743/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kirke (vaadatud 31.05.2019) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuni 2019. Vaadatud 1. juunil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kirke statistikaameti andmebaasis
Kirsika

Kirsika on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 469. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kirsika 233 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190601192918/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kirsika (vaadatud 31.05.2019) Kirsika statistikaameti andmebaasis
Kiti

Kiti on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3866. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kiti 6 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190601192952/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kiti (vaadatud 31.05.2019) Kiti statistikaameti andmebaasis
Kitty

Kitty võib tähendada järgmist: Kitty (film, 1945), USA film Kitty (eesnimi) ...
Kitty (eesnimi)

Kitty on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2248. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kitty 14 naisel. Kitty Hart-Moxon ... https://web.archive.org/web/20190601193444/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kitty (vaadatud 31.05.2019) Kitty statistikaameti andmebaasis
Klaire

Klaire on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1479. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Klaire 29 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190601194236/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Klaire (vaadatud 31.05.2019) Klaire statistikaameti andmebaasis
Klaudia

Klaudia on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1014. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Klaudia 60 naisel. Klaudia Bežanitskaja Klaudia Maldutis Klaudia Taev Klaudia Tanner Klaudia Tiitsmaa ... https://web.archive.org/web/20190601194318/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Klaudia (vaadatud 31.05.2019) Klaudia statistikaameti andmebaasis
Kleer

Kleer on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1873. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kleer 19 naisel. Kleer Maibaum-Vihmar ... https://web.archive.org/web/20190601194439/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kleer (vaadatud 31.05.2019) Kleer statistikaameti andmebaasis
UNESCO maailmapärand Soomes

Soome alal on UNESCO maailmapärandi nimistus seitse objekti ja kuus objekti kandidaati. Nimistusse on kantud: kuus kultuuripärandi objekti: 1991 Suomenlinna kindlus 1991 Vana Rauma 1994 Petäjävesi vana kirik 1996 Verla puumassi- ja papitehas 1999 Sammallahdenmäki pronksiaegne matusepaik 2005 Struve geodeetiline kaar. Ühispärand Eesti, Leedu, Läti, Moldova, Norra, Rootsi, Ukraina, Valgevene ja Venemaaga üks looduspärandi objekt: 2000, 2006 Kõrgrannik/ Merenkurkku saarestik. Ühispärand Rootsiga nimistusse kandideerib alates 1990. aastast veel kuus objekti UNESCO maailmapärand Soomes. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 1. juunil 2019) UNESCO maailmapärand Soomes. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
Kreet

Kreet on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1574. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kreet 26 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190601194541/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kreet (vaadatud 31.05.2019) Kreet statistikaameti andmebaasis
Kreeta (eesnimi)

Kreeta on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2003. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kreeta 17 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190601194631/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kreeta (vaadatud 31.05.2019) Kreeta statistikaameti andmebaasis
Kreete

Kreete on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 600. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kreete 157 naisel. Kreete Verlin, kergejõustiklane https://web.archive.org/web/20190601194702/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kreete (vaadatud 31.05.2019) Kreete statistikaameti andmebaasis
Krislin

Krislin on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 549. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Krislin 179 naisel. https://web.archive.org/web/20190601194735/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Krislin (vaadatud 31.05.2019) Krislin statistikaameti andmebaasis
Krislyn

Krislyn on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1431. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Krislyn 31 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190601194804/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Krislyn (vaadatud 31.05.2019) Krislyn statistikaameti andmebaasis
Kristella

Kristella on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 555. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kristella 177 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190601194829/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kristella (vaadatud 31.05.2019) Kristella statistikaameti andmebaasis
Kristelle

Kristelle on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 601. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kristelle 157 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190601194856/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kristelle (vaadatud 31.05.2019) Kristelle statistikaameti andmebaasis
Kristiine (eesnimi)

Kristiine on naisenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Kristīne 14 832 inimesel. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 461. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kristiine 246 naisel. Kristiine Kuremaa Kristiine Miilen ... Personvārdu datu bāze https://web.archive.org/web/20190601195032/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kristiine (vaadatud 31.05.2019) Kristiine statistikaameti andmebaasis
Kristine

Kristine on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 476. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kristine 227 naisel. Kristine Mei Kristine Niit ... https://web.archive.org/web/20190601195110/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kristine (vaadatud 31.05.2019) Kristine statistikaameti andmebaasis
Kristy

Kristy on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1480. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kristy 29 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190601195135/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kristy (vaadatud 31.05.2019) Kristy statistikaameti andmebaasis
Kädi

Kädi on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 522. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kädi 194 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190601195304/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/K%25C3%25A4di (vaadatud 31.05.2019) Kädi statistikaameti andmebaasis
Kädvi

Kädvi on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 4418. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kädvi 5 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190601195330/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/K%25C3%25A4dvi (vaadatud 31.05.2019) Kädvi statistikaameti andmebaasis
Kädy

Kädy on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1819. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kädy 20 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190601195354/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/K%25C3%25A4dy (vaadatud 31.05.2019) Kädy statistikaameti andmebaasis
Kätlyn

Kätlyn on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 799. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kätlyn 92 naisel. ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kätlyn[alaline kõdulink] (vaadatud 31.05.2019) Kätlyn statistikaameti andmebaasis
Kätrin

Kätrin on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 695. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kätrin 116 naisel. Kätrin Järvis ... https://web.archive.org/web/20190601195501/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/K%25C3%25A4trin (vaadatud 31.05.2019) Kätrin statistikaameti andmebaasis
Käty

Käty on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1766. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Käty 21 naisel. Käty Aasmäe ... https://web.archive.org/web/20190601195541/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/K%25C3%25A4ty (vaadatud 31.05.2019) Käty statistikaameti andmebaasis
Küllike

Küllike on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 314. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Küllike 475 naisel. Küllike Realo Küllike Tohver ... https://web.archive.org/web/20190601195627/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/K%25C3%25BCllike (vaadatud 31.05.2019) Küllike statistikaameti andmebaasis
Külliki

Külliki on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 426. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Külliki 278 naisel. Külliki Kuusk Külliki Kübarsepp ... https://web.archive.org/web/20190601195707/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/K%25C3%25BClliki (vaadatud 31.05.2019) Külliki statistikaameti andmebaasis
Indrek Tustit

Indrek Tustit (sündinud 25. jaanuaril 1978) on eesti füsioterapeut ja endine kergejõustiklane. Ta on aastatel 1996–2001 õppinud Tartu Ülikoolis füsioteraapia eriala ja saanud bakalaureusekraadi. Ta on füsioterapeudina kuulunud mitme eesti ja välistippsportlase tugimeeskonda, teiste hulgas siiani Kaia Kanepi (alates 2017. aastast) ja Magnus Kirdi (alates 2016. aastast) omasse. Varem on ta teinud koostööd Gerd Kanteri (2006–2018) ja Aleksander Tammertiga (2003–2006). Gerd Kanteri tippspordikarjääri lõpuaastail oli Tustit lisaks füsioterapeuditööle ka Kanteri treener ning oli esitatud kandideerima Eesti 2018. aasta parima treeneri valimisel. Magnus Kirdi treenerina valiti ta 2019. aastal (koos Marek Visteriga) aasta treeneriks. Viimastel aastatel on olnud Kaia Kanepi treener. 2016.–2018. aastal oli ta ka paarismängus palju aastaid ilma teinud USA tipptennisistidest kaksikvendade Bob ja Mick Bryani füsioterapeut. Periooditi ja treeningulaagrites olnud veel järgmiste tippsportlaste füsioterapeut: Carolina Klüft (2008–2011) Andreas Thorkildsen (2009–2010) Lolo Jones (2008–2010) Justin Gatlin (2010–2011) Vitezlav Vesely (2012–2016) Ashton Eaton (2012–2014) Tatjana Lebedeva (2010–2012) Habiba Ghribi (2016) Bogdan Bondarenko (2013–2016) Anna Tšitšerova (2013–2016) 2019 – aasta treener Karl Mihkel Eller. Reporter: Aasta treeneri nominent Indrek Tustit kehalise kasvatuse tundides pettunud. Postimees.ee, 05.12.2018. Alver Kivi. Indrek Tustit alustab koostööd kahe välissportlasega. Saaremaa spordiportaal, 02.01.2019. Biograafia ESBL-is Indrek Tustiti koduleht "INTERVJUU | Kaia Kanepi treener: Kahju, et ma ei kohanud Kaiat viis aastat varem. Esimesed kaks aastat ei treeninud me seda, mida vaja" Eesti Ekspress, 1. oktoober 2022
1989. aasta Tian'anmeni meeleavaldused

1989. aasta Tian'anmeni meeleavaldused (ka Tiananmeni veresaun) olid 1989. aastal 15. aprillist 4. juunini Hiinas Pekingis toimunud meeleavaldused. Hiinas nimetatakse sündmust 4. juuni intsidendiks. Meeleavaldusi juhtisid üliõpilased, kes nõudsid muuhulgas demokraatiat, sõnavabadust ja ajakirjandusvabadust. Suurim väljakule kogunenud protestijate hulk ulatus miljoni inimeseni. Meeleavaldused suruti järsult maha 4. juunil, kui võimud kehtestasid kaitseseisukorra ja saatsid tankidel sõjaväeüksused hõivama Pekingi kesklinna. Hukkunute arv ja verevalamise ulatus Tian'anmeni väljakul on täpselt teadmata. Hiina ametivõimud takistasid aktiivselt kannatanute arvu määramist vahetult pärast sündmusi, mille tõttu sõltuvad hindavad arvamused suuresti pealtnägijate ütlustest, haiglate protokollidest ja ohvrite sugulaste organiseeritud jõupingutustest. Antud asjaolude tõttu on erinevate hinnangute vahel suuri erinevusi. Esialgne hukkunute arv ulatus ametlikust mõnesajast kuni mitme tuhandeni.
Palumõisa

See artikkel räägib külast. Eesnime kohta vaata artiklit Kirsi (eesnimi). Palumõisa (ka Kirsi) oli küla Võrumaal. Küla alad jäävad tänapäeval Lümatu ja Vaabina küla aladele. Küla kaotati 1977. KNAB (vaadatud 02.05.2019)
Kirsi (eesnimi)

Kirsi on soomepärane naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 675. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kirsi 126 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190602052125/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kirsi (vaadatud 31.05.2019) Kirsi statistikaameti andmebaasis
UNESCO maailmapärand Norras

Norra alal on UNESCO maailmapärandi nimistus kaheksa objekti ja ootenimistus viis objekti. Teravmägesid, Jan Mayenit ja Bouvet' saart käsitletakse Norra osana ja nende objekte Norra objektidena. Nimistus on kaheksa objekti: seitse kultuuripärandi objekti: 1979 Urnesi püstpalkkirik 1979 Bryggen (Bergeni ajalooline sadamaala) 1980, 2010 Rørosi kaevanduslinn ja ümbruskond 1985 Alta kaljujoonised 2004 Vega saared 2005 Struve geodeetiline kaar. Ühispärand Eesti, Leedu, Läti, Moldova, Rootsi, Soome, Ukraina, Valgevene ja Venemaaga 2015 Rjukan-Notoddeni tööstuspärandi kaitseala üks looduspärandi objekt: 2005 Lääne-Norra fjordid – Geirangerfjorden ja Nærøyfjorden Ootenimistus on viis objektiː üks kultuuripärandi objekt: 2011 "Viikingiaja mälestised ja kaitsealad/ Vestfoldi laevmatused ja Hyllestadi jahvatuskivimurrud" üks looduspärandi objekt: 2007 "Jan Mayeni ja Bouvet' saar osana Kesk-Atlandi mäestiku ühispärandi süsteemist" kolm segapärandi objekti: 2002 "Laponia piirkond – Tystfjord, Hellemobotni ja Rago fjord (laiendus)". Võimalik ühispärand Rootsiga 2002 "Lofootide saared" 2007 "Teravmägede saarestik" UNESCO maailmapärand Norras. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 22. jaanuaril 2024 "Urnesi püstpalkkirik". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 22. jaanuaril 2024 "Bryggen". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 22. jaanuaril 2024 "Rørosi kaevanduslinn ja ümbruskond". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 22. jaanuaril 2024 "Alta kaljujoonised". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 22. jaanuaril 2024 "Vega saar – Vega saarestik". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 22. jaanuaril 2024 "Struve geodeetiline kaar". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 22. jaanuaril 2024 "Rjukan-Notoddeni tööstuspärandi kaitseala". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 22. jaanuaril 2024 "Lääne-Norra fjordid – Geirangerfjorden ja Nærøyfjorden". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 22. jaanuaril 2024 "Viikingiaja mälestised ja kaitsealad/ Vestfoldi laevmatused ja Hyllestadi jahvatuskivimurrud". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 22. jaanuaril 2024 "Jan Mayeni ja Bouvet' saar osana Kesk-Atlandi mäestiku ühispärandi süsteemist". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 22. jaanuaril 2024 "Laponia piirkond – Tystfjord, Hellemobotni ja Rago fjord (laiendus)". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 22. jaanuaril 2024 "Lofootide saared". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 22. jaanuaril 2024 "Teravmägede saarestik". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 22. jaanuaril 2024 UNESCO maailmapärand Norras. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 22. jaanuaril 2024
Bemberi

Bemberi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas. Bemberi asub valla põhjaosas paigas, kus Melderupīte oja Vija jõkke suubub. Küla asub valla keskusest Grundzālest 18, piirkonna keskusest Smiltenest 24,7 ja Riiast 156,7 kilomeetri kaugusel. Külas asuvad Jaunbemberi muinaskalmed on muinsuskaitse all. Vietvārdu datubāze, vaatatud 1. 06 2019 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuni 2019. Vaadatud 23. juunil 2019.
Bindes

Bindes on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas. Bindes asub valla keskosas Stepupe jõe kaldal.. Küla asub valla keskusest Grundzālest ´4,2, piirkonna keskusest Smiltenest 26,2 ja Riiast 147,9 kilomeetri kaugusel. Külas kasvav Bindese tamm on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 06 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Caunes

Caunes on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas. Caunes asub valla edelaosas Vecpalsa jõe kaldal. Küla asub valla keskusest Grundzālest 6,6, piirkonna keskusest Smiltenest 23,6 ja Riiast 145,3 kilomeetri kaugusel. Külas kasvavad Caunese kask, Caunese jalakas ja tamm ümbermõõduga 5.56 m on looduskaitse all. Külas asub Caunese bussipeatus. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 06 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Autotransporta direcija
Kalējiņi

Kalējiņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas. Kalējiņi asub valla idaosas Vecpalsa jõe kaldal. Küla asub valla keskusest Grundzālest 3,5, piirkonna keskusest Smiltenest 29 ja Riiast 150,7 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 06 2019
Lamsteri

Lamsteri on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas. Lamsteri asub valla lõunaosas. Küla asub valla keskusest Grundzālest 5,7, piirkonna keskusest Smiltenest 29,3 ja Riiast 151 kilomeetri kaugusel. Aastal 2015 oli külas üks elanik. Läti Ruumiandmete Agentuur
Mārci

Mārci on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas. Mārci asub valla põhjaosas. Küla asub valla keskusest Grundzālest 16,9, piirkonna keskusest Smiltenest 33,9 ja Riiast 155,5 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 06 2019
Ozoliņi

Ozoliņi on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas. Ozoliņi asub valla lääneosas. Küla asub valla keskusest Grundzālest 8,1, piirkonna keskusest Smiltenest 25,1 ja Riiast 146,8 kilomeetri kaugusel. Ozoliņi muinaskalmed on muinsuskaitse all. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 06 2019 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuni 2019. Vaadatud 23. juunil 2019.
Rudaci

Rudaci on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas. Rudaci asub valla kirdeosas. Küla asub valla keskusest Grundzālest 5,8, piirkonna keskusest Smiltenest 29,5 ja Riiast 151,1 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 06 2019
Vizla

Vizla on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas. Vizla asub valla lõunaosas Vizla jõe kaldal. Küla asub valla keskusest Grundzālest 6,6, piirkonna keskusest Smiltenest 30,2 ja Riiast 151,9 kilomeetri kaugusel. Asula on tekkind endise Vizla mõisa (Friedrichshof) keskuse juurde. Külas asub Vizla bussipeatus. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 06 2019 Autotransporta direcija
Grundzāles muiža

Grundzāles muiža (tõlkes Grundzāle mõis) on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas. Grundzāles muiža asub valla keskosas Stepupe kaldal. Küla on kujunenud endise Grundzāle mõisa hoonetekompleksi juurde. Grundzāles muiža asub valla keskusest Grundzālest 7,8, piirkonna keskusest Smiltenest 24,8 ja Riiast 146,5 kilomeetri kaugusel. Külas asub Kalnrijase bussipeatus. Külas kasvavad Grundzāle mõisa haab, Grundzāle mõisa lehis ja Palejase tamm on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 06 2019 Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Hadrianus (Kulõk)

Hadrianus (ukraina keeles Адріан Adrian; kodanikunimega Руслан Іванович Кулик Ruslan Ivanovõtš Kulõk; sündinud 25. märtsil 1972 Stavnõtsja külas Hmelnõtskõi oblastis Ukraina NSV-s) on Ukraina Õigeusu Kiriku Šepetivskõi piiskop. Ukraina Õigeusu Kiriku piiskop
Grotūzis

Grotūzis on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Smiltene vallas. Grotūzis asub valla keskosas Smiltene loodepiiril. Küla asub valla keskusest Kalnamuižast 3,1, piirkonna keskusest Smiltenest 2,2 ja Riiast 135,9 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 06 2019
Jaunbilska

Jaunbilska on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Smiltene vallas. Jaunbilska asub valla idaosas Kamalda jõe kaldal. Küla asub valla keskusest Kalnamuižast 6,2, piirkonna keskusest Smiltenest 7,3 ja Riiast 141,1 kilomeetri kaugusel. Küla lähistel asub Jaunbilska mõisa hoonetekompleks, mis jääb aga Bilska valda. Külas asub Jaunbilska bussipeatus. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 06 2019 Autotransporta direcija
Lutzville

Lutzville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Matzikama vallas. Linn on rajatud 1923. aastal ja kandis esialgu nime Vlermuisklip. Hiljem sai linn irrigatsiooniinseneri Johan Lutzi auks nimeks Lutzville. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lutzville'i elanikest värvilisi 75,48%, valgeid 13,44%, mustanahalisi aafriklasi 10,03%, India või Aasia päritolu inimesi 0,54% ja teisi 0,54%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 91,44% inimesi, koosa keelt 4,08%, inglise keelt 1,84% ja tsvana keelt 0,88%. Lutzville West Coast Way https://census2011.adrianfrith.com/place/160007
Teenindaja

Teenindaja on inimene, kes töötab teeninduses klientidele teenuse osutajana. Hea teenindaja hinnatud omadusteks on abivalmidus, rõõmsameelsus, kiirus ja tahe oma tööd teha ning kliendiga suhelda. Samuti on vajalikud teadmised toodete ja teenuste osas, et pakkuda kliendile parimat. Olulisel kohal on tähelepanelikkus ja kannatlikkus, samas ka taktitundelisus ja siirus. Klienditeenindaja Teeninduskeel Merekivi, L. Tähtsamad omadused hea klienditeenindaja juures
Kałuszyn

Kałuszyn on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Mińsk Mazowiecki maakonnas, Kałuszyni valla halduskeskus. Kałuszyn asub Mińsk Mazowieckist umbes 16,5 km idas. Kałuszyni on ürikutes esmamainitud 1416. aastal, linnaõigused sai enne 1662. aastat. Linnaõigusi kinnitati 1718. aastal. Kałuszyn encyklopedia.pwn.pl
Eluta aine

Eluta aine on bioloogilise elu tunnusteta objekt. Tüüpilised eluta aine näited on keemilised elemendid, lihtained, näiteks väävli allotroobid, ja liitained, näiteks valgud. Üks suurimaid vaidlusi elu ja eluta definitsiooni üle tuleneb viiruste talitlusest. Ühed teadlased väidavad, et kuna viirusel puudub iseseisev võime kasvada ja arenda, siis ei saa ta olla elus. Teised viitavad aga faktile, et peremehes parasiteerides omandavad viirused kõik bioloogilise elu tunnused, mis on tõendus viiruste elusolekust.
Lagle (eesnimi)

Lagle on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 750. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Lagle 102 naisel. Lagle Alpius Lagle Parek ... https://web.archive.org/web/20190602100241/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Lagle (vaadatud 31.05.2019) Lagle statistikaameti andmebaasis