Taube

Taube (varem Tuve ja Thuwe) (vene keeles Таубе) on Vana-Liivimaa põline vasallisuguvõsa. 1668. aastal sai ooberst Eduard Taube naturalisatsiooni kaudu Rootsi aadlikuks ja immatrikuleeriti samal aastal Rootsi rüütelkonda (tituleerimata aadlisuguvõsana nr 734). 1746 immatrikuleeriti suguvõsa Eestimaa (rüütelkonna aadlimatriklisse nr 59) ja 1747. aastal Liivimaa (rüütelkonna aadlimatriklisse nr 18). Venemaa suguvõsaliini Saksimaa parunitiitlit kinnitati Riiginõukogu poolt Venemaal aastatel 1855, 1857, 1865 & 1866 Tuve ja Taube ei tähenda saksa ega eesti keeles tuvi, vaid vapil kujutatud tüve. Georg Taube, Turaida stiftifoogt 1554–1556 Arndt Tuve (surnud 1494), Maidla ja Kose-Uuemõisa mõisnik, meeskohtunik, Eestimaa maanõunik Berend Taube (surn. 1592), Eestimaa aadlilipkonna rittmeister, Maanõukogu Harjumaa maanõunik (1583), Maidla ja Mahtra mõisnik Ludwig Taube (surn. 1630), Maidla, Mahtra ja Pala mõisnik Robrecht Taube af Neuenhof, Kose-Uuemõisa mõisnik, Eestimaa rüütelkonna peamees 1605–1612 Dietrich Taube (–), Eestimaa rüütelkonna peamees 1643–1644 Heinrich Taube (surn. 1653), Taani ja Norra printsessi (1634–1647) Magdalena Sibylla õuemarssal, Virumaa Pajaka, Atsalama mõisnik Juuru kihelkonna Maidla mõisa haru. Sellest liinist põlvnesid ka Soomemaa Österbotteni Karlö haru, kes 1652 immatrikuleeriti Taube af Karlö vabahärrasuguvõsana nr 34 Rootsi rüütelkonda. Vabahärrasuguvõsa immatrikuleeriti ka Eestimaa (nr 60) ja Liivimaa (nr 357) rüütelkonda. Vabahärra Bernhard Taube (ka Berend Taube, u 1592– m. 1666), Rootsi ratsaväeooberst, Eestimaa rüütelkonna peamees 1624–1629, Eestimaa maanõunik, Maidla, Päärdu, Kullamaa ja Hõreda mõisnik, aastast 1652 aadeldatud ja Rootsi vabahärrana Taube af Karlö, Rootsi rüütelkonda kantud nr 34 all vabahärra Ludwig von Taube (1610–1675), Rootsi sõjaväelane (ooberst), meeskohtunik, Maidla, Kose, Kullamaa ja Hõreda ning Soome Karlö mõisnik, maetud abikaasa Sofia (sünd. von Tiesenhauseniga) Tallinna toomkirikusse vabahärra Bernhard von Taube (1619–1696), Eestimaa maanõunik, Rootsi sõjaväelane (kindralmajor), Stralsundi komandant, Maidla, Navesti ja Kose mõisa rentnik, maetud abikaasa Elisabet Dorotea (sünd. von Engdesiga) Tallinna toomkirikusse. Vappepitaaf Tallinna toomkirikus Vabahärra Otto Reinhold Taube (1627–1689), Rootsi sõjaväelane (ooberst), Tartumaa aadlipealik ja maavanem, Tartu linna komandant, Maidla, Luunja ja Kullamaa mõisnik. Tema vappepitaaf asub Tallinna Toomkirikus Vabahärra Ludwig Wilhelm von Taube (1644–1696), Rootsi sõjaväelane (ooberst), Maidla mõisnik Vabahärra Bernhard Wilhelm von Taube (1672–?), Rootsi sõjaväelane Põhjasõjas Põltsamaa maakaitseväepataljoni ülem Vabahärra Frommhold Johann von Taube (1661–1711)), Rootsi sõjaväelane (kapten), Põhjasõjas Harjumaa jalaväerügemendis, meeskohtunik, Eestimaa rüütelkonna peamees 1710–1711 Vabahärra Gustav Wilhelm von Taube af Karlö (1696–1772), adrakohtunik, immatrikuleeritud 1752 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse Gustav Christian von Taube (1718–1771), Frommhold Johann von Taube af Karlö, (1723–1789), Preisimaa sõjaväelane (kapten), Riguldi mõisnik. Suguvõsa Riguldi-Laupa (saksa k. Haus Rickholz-Laupa) suguvõsaliin Gustav Reinhold von Taube (sünd. 1745), Rootsi sõjaväelane (kapten), Telliste mõisnik Wilhelm Johann von Taube (1759–1809), Rootsi sõjaväelane (kapten), Rakvere linnafoogt Peter von Taube (1787–1871), Venemaa riiginõunik, Vilno ja Grodno viitsekuberner (vene бар. Петр Иванович Таубе) Gustav Wilhelm Heinrich von Taube af Karlö (1788–1854), Venemaa keisririigi sõjaväelane (rittmeister), meeskohtunik, Riguldi mõisnik Otto Frommhold von Taube (1817–1881), Laupa mõisnik Viktor Karl Gustav von Taube (1854–1914), Laupa ja Kabala mõisnik vt. Riguldi-Laupa liin Axel Friedrich Woldemar von Taube (1856–1917), Türi paberivabriku direktor. vt. Riguldi-Laupa liin Konstantin Eduard von Taube (1857–1921), Venemaa keisririigi sõjaväelane (rittmeister), Pikavere mõisnik Vabahärra Roman August von Taube (1862–1918), Pahkla ja Angerja mõisnik, kreisisaadik, kohtunik Otto Ivan von Taube (1867–1933), Laupa mõisnik Robert Woldemar von Taube (1820–1870), Riguldi, Sutlepa ja Nõmmküla mõisnik Eduard Alfred Gustav von Taube (1864–mõrvati 1917) Riguldi mõis), Riguldi, Sutlepa ja Nõmmküla mõisnik, Läänemaa kreisisaadik Friedrich Hermann von Taube (1788–1856), Venemaa keisririigi mereväelane (kapten), riiginõunik Otto Wilhelm von Taube (1817–1880), Venemaa keiserliku mereväelane (viitseadmiral), kindraladjutant (Vene Василий Федорович Таубе) Friedrich Woldemar von Taube (1819–1893), Rozbeķi mõisa pandivaldaja Vabahärra Friedrich von Taube (1857–1911), Venemaa sõjaväelane, Orenburgi kuberner (1906), Doni kasakate atamann (1909–1911) (Vene wiki: Фёдор Фёдорович Таубе) Vabahärra Gerhard von Taube (1865–1944), tõeline riiginõunik, kelle abikaasa krahvinna Marie von Taube (sündinud Osten-Sacken) oli tema majesteedi õuedaam, ning krahv Vladimir von der Osten-Sackeni ja vürstinna Aleksandra Urussova tütar. Nad on maetud Testacho kalmistule Roomas. (Евграф Федорович фон Таубе). Viktor Karl Gustav von Taube (1854–1914), Laupa ja Kabala mõisnik, Viktor von Taube ja Co puupapi- ja paberivabriku asutaja Türil aastal 1899 Axel Friedrich Woldemar von Taube (1856–1917), Voore mõisnik, Türi V. Taube ja Co puupapi- ja paberivabriku direktor Axel Reinhold Nikolai von Taube (1901 Tartu – 1945 London) Nils Otto Taube (1928–2008), Inglismaa ärimees, teaduse toetaja Eestis Ella von Taube af Carlö (1860–1930), Rootsi riigidaam, abiellus 1884 Tallinnas sõjaväelase ja hilisema Rootsi välisministri Ohekatku mõisa haru krahv Arvid Fredrik Taubega (1853–1916). Arved von Taube (1905–1978), ajaloolane. Magnus Wilhelm von Taube (1753–1797), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kapten), Vidruka ja Pudivere mõisnik. Suguvõsa Vidruka (saksa k. Haus Widdruck) suguvõsaliin Robert Wilhelm von Taube (1781–1812), Venemaa keisririigi sõajväelane (polkovnik), suri Borodino lahingus saadud haavadesse (Vene Роман Максимович Таубе) Karl Peter von Taube (sünd. 1782), Venemaa keisririigi sõjaväelane (staabikapten) Anton Frommhold von Taube (1787–1848), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik) Alexander Friedrich von Taube (1825–1875), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), Vitebski sõjakuberner (Vene Александр Антонович Таубе) Magnus Karl von Taube (1826–1907), Venemaa keisririigi sõjaväelane (ratsaväekindral), Stepi kindralkubermangu kindralkuberner, riiginõukogu liige (Vene Максим Антонович Таубе) Magnus von Taube (u 1788 – 1849), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant), senaator (Vene wiki: Максим Максимович Таубе) Eestimaalt Harjumaalt Ohekatkust pärit Berendi pg Evert Fredrik Taube af Odenkat Rootsi vabahärrade suguvõsa nr 110 (1692. a. intr. 1719) ja krahvisuguvõsa nr 112 (1734. a. intr. 1802). Evert Taube (– ; sv), Rootsi sõjaväelane, Liivimaa aadlilipkonna ülem, Eestimaa maanõunik, 1668 naturaliseeritud Rootsi rüütelkonda ja introdutseeritud tituleerimata aadlisuguvõsana nr 734 Vabahärra Evert Fredrik Taube (1648–1709; sv), Rootsi admiral, Ohekatku mõisnik. Vabahärra Evert Didrik Taube (1681–1751; sv), Rootsi admiral ja poliitik. Krahv Diedrik Henric Taube (1711–1781; sv), Rootsi admiral ja poliitik, 1734 Rootsi krahv (krahvisuguvõsa nr 112 intr. 1802) Krahvinna Hedvig Taube (1714–1744; sv), Rootsi kuninga Fredrik I armuke. Vabahärra Jakob Johan Taube (1685–1709; sv), Rootsi sõjaväelane. Vabahärra Wilhelm Ludvig Taube (1690–1750), Rootsi riiginõunik ja õuemarssal Vabahärra Carl Didrik Evertsson Taube (1692–1746), Rootsi sõjaväelane (kapten) Vabahärra Karl Taube (1727–1782), Rootsi sõjaväelane (ooberst) Vabahärra Evert Vilhelm Taube (1737–1799; sv), Rootsi sõjaväelane (kindralleitnant) Vabahärra Carl Edvard Taube (1746–1785), Rootsi Kuningliku Seeravi ordu piiskop --- Krahv Arvid Fredrik Taube (1853–1916; sv), Rootsi sõjaväelane, 1900–1909 Rootsi saadik Berliinis ja 1909–1911 Rootsi välisminister Selle haru esivanemaks oli Kahekümneviieaastases sõjas 4. veebruaril 1590 Narva all langenud Virumaa Edise ja Purtse härra Loff Tuve, kelle järeltulijad kasutasid perekonnanimena ka Taube von der Issen. Suguvõsa Edise (saksa k. Haus Etz-Issen) suguvõsaliin Berend von Taube (maetud 1676), Rootsi sõjaväelane (ooberst), Eestimaa maanõunik, mitmete mõisate omanik Eestimaal ja Soomes Claes Johan Taube (1620–1697), Rootsi sõjaväelane (rittmeister), Soomemaa Keksholmi lääni Pühajärvi mõisnik Otto Reinhold Taube (1625 – surn pärast 1685), Rootsi sõjaväelane (major), Ohukotsu, Põlli, Tammiku mõisnik Otto Johann Thuwe (surnud 1696), Edise, Vääna ja Koonu mõisnik, säilinud hauaplaat Tallinna Toomkiriku peasissekäigu juures. Karl Magnus von Taube (1713–1793), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), Kroonlinna komandant, Tänassilma mõisnik. Gustav Wilhelm von Taube (1715–1775), Venemaa keisririigi sõjaväelane (major), kohtunik ja Liivimaa maanõunik, 1761 aastast Mālpilsi lossi omanik. Charlotte Juliane von Taube (sündinud 1716), aadlidaam, kes abiellus 1742 Laisholmis Justiitskolleegiumi asepresidendi Ernst Gottlieb Glückiga (surnud 1759), kelle vanemate peres oli teenijaks hilisem keisrinna Katariina I. Pärast mehe surma päris 1759 Jelizaveta Petrovna kingitud Muri (Muremoise) ja Vite (Wittenhof) mõis. Evert Axel Taube (1890–1976; sv), Rootsi luuletaja, helilooja, muusik ja laulja. Otto Reinhold von Taube (1726–1798), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), Tartumaa Nõo kihelkonna Pangodi kroonumõisa rentnik. Suguvõsa Harjumaa Rapla kihelkonna Järvakandi (saksa k. Haus Jerwakant)) suguvõsaliin Juliana Charlotte von Taube (1784–1849), meresõitja Adam Johann von Krusensterni abikaasa. Otto Heinrich von Taube (1764–1801), Venemaa keisririigi sõjaväelane (major), Järvakandi, Vahastu ja Lellapere mõisnik Karl Otto Frommhold von Taube (1800–1873), Järvakandi mõisnik, Eestimaa Rüütelkonna sekretär, meeskohtunik, Eestimaa maanõunik Vabahärra Otto Woldemar Friedrich von Taube (1833–1911), Järvakandi mõisnik, kes on maetud koos venna Rudolfiga Testacho kalmistule Roomas. Tema abikaasa Helene von Taube (sündinud Keyserling) oli suurvürstinna Jelena Pavlovna õuedaam, publitsist ja toimetaja, ning krahv Alexander von Keyserlingi tütar ja Venemaa rahandusministri krahv Georg von Cancrini (1774–1845) tütretütar. Vabahärra Otto Adolf Alexander von Taube (1879–1973; de), luuletaja, novellist ja kunstiajaloolane. Claus von Taube (mõrvatud 1595), Maardu mõisnik, Rakvere Rootsi asehaldur. Suguvõsa Harjumaa-Virumaa Püssi-Maardu-Haljava (saksa k. Haus Pühs-Maart-Hallinap)) suguvõsaliin Johann von Taube (surn. 1603), Haljava mõisnik, Eestimaa maanõunik (1599), vt Saksimaa liin Johan (Hans) von Taube (1591–1629 Elbing), Eestimaa Haljava ja mõisnik Saksimaal, Saksimaa kuurvürstiriigi sõjaväelane (hauptmann) Dietrich von Taube (mainitud 1587, 1597), suri 1603 katku Narvas, Virumaa Lüganuse kihelkonna Püssi mõisnik Diedrich von Taube af Jendel (1601 Narva – 1654), Jäneda mõisnik, Rootsi ooberstleitnant, Saksimaa kuurvürstiriigi Obrist-Wachtmeister, Rootsi kuninglik kammerhärra, Eestimaa rüütelkonna peamees 1650–1653, maetud Tallinna toomkirikusse Reinhold Johann Taube af Jendel (hukkus 1674 Pommeris), Jäneda mõisnik, Rootsi kornet, viimane Püssi-Maardu-Haljava liini esindaja. Johann von Taube (ka Johan Due; surnud 1609), Roela mõisnik, Hertsog Magnuse junkur, sai teenistuse eest Tõlluste läänivalduse Saaremaal, 1571 aastast Taani teenistuses ja Taani kammerjunkur. Talle kuulusid Kullebjergi, Gedsholmi ja Önnestadi (taani Ønnestad) läänivaldused Skånes. Anna (Johansdatter) Due (Taube) af Gedsholm (surnud 1614), abiellus Liivimaa sõjaväelase Gerlof Nettelhorstiga. 19. juunil 1638 said Püssi-Maardu-Haljava liini Haljava mõisniku ja Eestimaa maanõuniku Johann von Taube (surnud 1603) Saksimaa kuurvürstiriigis kuurvürst Johann Georg I teenistuses olnud pojad, ooberst ja Dresdeni komandant Claus (1593–1654), kindralmajor Dietrich (1594–1639) ja ülemtallimeister Reinhardt (1595–1662), ning pojapoeg, Haljava mõisnik Johann Georg (1627–1665) Viinis riigivabahärratiitli. Johann von Taube (surnud 1603), Haljava mõisnik, Eestimaa maanõunik Johann von Taube (1591–1629 Elbing), Haljava ja Rothnaußlitzi mõisnik, Saksi hauptmann Vabahärra Johann Georg von Taube (1627–1665 Rödern), Haljava ja Rothnaußlitzi mõisnik, 1638. sai Saksa-Rooma keisrilt (1637–1657) Ferdinand III parunitiitli ja temast põlvnesid Taubede Baieri, Saksimaa ja Venemaa suguvõsaliinid. Vabahärra Claus Johann von Taube (surnud 1681), müüs 1672 oma kuue venna volitusel Taubede Haljava mõisa Wolter von Stackelbergile (surnud 1691) Vabahärra Johann Georg von Taube zu Neukirchen-Niederpöllnitz (1654–1709), Saksimaa kuurvürstiriigi ülemvahtmeister, Neukircheni mõisnik. Riigivabahärra Claus (Niklas) von Taube (1593–1654), ooberst, Dresdeni komandant, Harthau mõisnik, abiellus Taubede Maidla harust pärit saksi ülemõuemarssali ja Reichstädti mõisniku Heinrich von Taube tütre Mariega (1593–1654) Vabahärra Dietrich von Taube (1594–1639), saksi kindralmajor, Neukircheni, Harthau jne mõisnik Vabahärra Johann Dietrich von Taube (1626–1647) Vabahärra Reinhardt von Taube (1595–1662), saksi ülemtallimeister, Röderni mõisnik Krahv Reinhard Dietrich von Taube (1627–1681), Saksimaa kuurvürstiriigi tõeline salanõunik (1656) ja kantsler; Neukircheni, Höckerichti, Röderni, Wilteni, Leubeni ja Frankenthali mõisnik, 25. juunil 1676 krahvidiplomi. Krahv Ernst Dietrich von Taube (1661–1694), Saksimaa kuurvürstiriigi kammerhärra ja Ülem-Saksi kreisi riigipennimeister. 30. aprillil 1572 sai Andreas Tuve (surnud 1460) järglane, Liivimaa Cesvaine ja Rõuge kihelkonna Tsooru mõisahärra Joannes Taube Poola kuningas Zygmunt II Augustilt vabahärra tiitli. Tema pojapoeg, rittmeister Georg Johan Taube immatrikuleeriti 1680. aastal Rootsi rüütelkonda Taube af Sesswegen vabahärrade suguvõsana nr 78. Suguvõsa haru oli immatrikuleeritud Kuramaa rüütelkonda nr 158 all ja neile kuulus Kuramaal Ērberģe mõis ja Laidi mõis. Ērbērģe ja Laidi mõisnik, Poola sõjaväelane, Ernst Johann von Taube (1740–1794) oli aastatel 1776–1787 Kuramaa hertsogiriigi kantsler Liivimaalt, Tartumaa Maarja-Magdaleena kihelkonna Kudinalt pärit Rootsi Taube af Kudding Rootsi rüütelkonda introdutseeritud vabahärrade suguvõsa nr 66 (1675. a) ja krahvisuguvõsa nr 62 (1719. a. intr. 1719), mille esiisaks oli Heinrich Tuve. Jost Taube (ka Justus, Jobst), Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant), Tartu asehaldur, 1632. aastast Liivimaa Kurista, Vedu ja Härjanurme mõisa omanik ning Virumaa Imastu, Pala, Järvamaa Ao mõisa ja Tartumaa Kudina mõisnik, Palu mõisa valdaja Vabahärra Jakob Johan Justusson Taube (1624–1695), Ingerimaa ja Käkisalmi kindralkuberner Narvas, 1675. aastast Rootsi vabahärra Taube af Kudding nr 66. Krahv Gustaf Adam Taube (1673–1732; sv), Rootsi sõjaväelane (feldmarssal), Stockholmi asehaldur, oli 7. juulist 1719 kuni Uusikaupunki rahuni 1721 formaalselt rootslaste Eestimaa kindralkuberner venelaste vallutatud Eestimaal. 1719. aastast Rootsi rüütelkonna krahvisuguvõsa nr 62 Hans Henrik Taube (1698–1766), Rootsi sõjaväelane (kindraladjutant), õuemarssal Jakob Johan Taube (1727–1799), Rootsi ja Braunschweig-Lüneburgi sõjaväelane (kindralleitant), Lüneburgi komandant Carl August Anton Louis Taube (1771–1816), Württembergi riigiminister-välisminister Eestimaal kuulusid suguvõsale eri aegadel Maidla (Maidel), Kose-Uuemõisa (Nova Curia, hiljem Neuenhof), Riguldi (Rickholz), Laupa (Laupa), Vidruka (Widdruck), Edise (Etz), Vääna (Fähna), Koonu (Kono), Purtse (Issen), Püssi (Pühs; Neu-Isenhof), Maardu (Maart) ja Haljava (Hallinap) ning Liivimaal Kudina (Kudding), Tammepee, Laatre, Uniküla, Kurista, Vedu ja Härjanurme, Tsooru (Fierenhof, Fyer) ja Cesvaine (Seßwegen) mõis. Taube (Venemaa suguvõsa) Taubenfelt Edler von Taubert Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, Band 1.2: Estland, Görlitz, 1930, lk 370–391 lk 48 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk 572 riddarhuset.se: Taube aadlisuguvõsast nr 734[alaline kõdulink] (rootsi keeles) Aadlivapid Ajalooarhiivis: Taube Carl Arvid von Klingspor: Baltisches Wappenbuch. Wappen sämmtlicher, den Ritterschaften von Livland, Estland, Kurland und Oesel zugehöriger Adelsgeschlechter. Stockholm 1882, info, Eestimaa ja Liivimaa Taubede suguvõsa vapp, Rootsi ja Poola vabahärrade vapid Maiste, Juhan (2022). Eesti mõisad ja lossid. Kd 1. Varrak. Lk 532. Stackelberg, Otto Magnus von. Arndt Tuve, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, s. 375 Stackelberg, Otto Magnus von. Berend Taube, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, s. 376 Jakob Koit, DIE MUSTERREGISTER DER ESTLÄNDISCHEN ADELSFAHNE VON 1584 UND 1586, Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis aastaraamat = Annales Societatis Litterarum Estonicae in Svecia, nr. 5, jaanuar 1970, lk 76 Stackelberg, Otto Magnus von. Ludwig Taube, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, s. 376 Torben Glahn, Sorø Akadeemia SORANER-BIOGRAFIER 1584-1737, SORANSK SAMFUND 1978, lk 76 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk83–84 Schwedisches Freiherrendiplom für Berndt Taube, ausgest. von Königin Christina, d. d. Stockholm 1652 14. 2 Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands, BAND XVIII. KATALOG DER FAMILIENKUNDLICHEN AUSSTELLUNG ZU REVAL, 1933, Adelsdiplome, Wappenbriefe, Indigenatsurkunden, Adelsattestate., REVAL, 1934, seite 197 Aadlivapid Ajalooarhiivis: Berend von Taube Heinrich Göseken: Manuductio ad Linguam Oesthonicam..., Reval : Adolph Simon, 1660 Digitaalselt Ludvig Taube, till Maydel och Karlö. Död efter 1672 (1674-08-02)2 och begraven 1675-02-10 i Revals domkyrka, www.adelsvapen.com Bernt Taube, friherre Taube af Karlö, Född 1619-10-09. Kommendant i Stralsundi, Generalmajor 1675 Lantråd i Estland. Död 1696, www.adelsvapen.com B. Taube vapp-epitaaf, Chr. Ackermann kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.12.2023) O.R.Taube (srn. 1689) vapp-epitaaf kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2023) Stackelberg, Otto Magnus von. Frommhold Johann von Taube, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, s. 376 Stackelberg, Otto Magnus von. Haus Rickholz-Laupa, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, s. 379 Stackelberg, Otto Magnus von. Eduard Alfred Gustav von Taube, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, s. 382 Stackelberg, Otto Magnus von. Haus Widdruck, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, s. 382 Robert Wilhelm von Taube (1781–1812) Gabriel Anrep, Berend Taube, SVENSKA ADELNS ÄTTAR-TAFLOR UTGIFNA AF GABRIEL ANREP. FJERDE AFDELNINGEN (Skytte af Duderhoff – Östner, jemte Tillägg, Rättelser och Slutord), STOCKHOLM, 1864. P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare, s. 329 Sveriges ridderskaps och adels kalender, 1923, lk 1228–1229 (Rootsi vabahärrade suguvõsa "Taube af Odenkat" nr 110) Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk 137–138 Gabriel Anrep, Edvard Taube, SVENSKA ADELNS ÄTTAR-TAFLOR UTGIFNA AF GABRIEL ANREP. FJERDE AFDELNINGEN (Skytte af Duderhoff – Östner, jemte Tillägg, Rättelser och Slutord), STOCKHOLM, 1864. P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare, s. 329-330 Aadlivapid Ajalooarhiivis: Fredric Evert von Taube Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1808, lk 46–50 Vilhelm Ludvig, född 1690, Landshövding i Blekinge län 1741-01-26. Riksråd 1746-12-22. Överstemarskalk 1747-12-11. Död 1750, www.adelsvapen.com Stackelberg, Otto Magnus von. Haus Etz-Issen, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, s. 384 Taube nr 734. Claes Johan Taube, www.adelsvapen.com Stackelberg, Otto Magnus von. Haus Jerwakant, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, s. 385 Stackelberg, Otto Magnus von. Karl Otto Frommhold von Taube, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, s. 386 Stackelberg, Otto Magnus von. Claus von Taube, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, s. 389 Stackelberg, Otto Magnus von. Haus Pühs-Maart-Hallinap, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, s. 387 Stackelberg, Otto Magnus von. Dietrich von Taube, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, s. 390 Carl Frederik Bricka: Dansk biografisk Lexikon / XII. Bind., 1887–1905, lk 180 Norsk biografisk leksikon (NBL): Gerlof Nettelhorst Wasserschloss Klaffenbach Ernst Heinrich Kneschke: Neues allgemeines deutsches Adels-lexikon, 1996, lk 140–142 Kurfürstlich Sächsischer Hof-, Militär- und Civil-Staat zur Zeit Johann Georgs des Ersten / Forschungen auf dem Gebiete der neueren Geschichte 1., hrsg. von Karl August Müller, Dresden und Leipzig, 1838, lk 235–242 Stackelberg, Otto Magnus von. Claus, Dietrich, Reinhardt von Taube, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, s. 389 Die „Herrschaften“ von Rothnaußlitz Ajalooarhiivi kinnistute register: Haljava mõis (Harju-Jaani khk) Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk 121 Taube, Ernst Johann* v. (1740-1794), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk 112–113 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk 47 J. J. Taube vapp-epitaaf, Chr. Ackermann, 1696 kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.12.2023) VEEL PÜSIB ALMA MATER TARTUS, Teataja : poliitika, kultuuri, ühiskonna- ja noorteprobleemide häälekandja = Estnisk tidning för politik, kultur, samhällsinformation och ungdomsfrågor, 11 detsember 1982 Pala mõis (Kadrina khk), Kinnistute register Kurista ja Kaave mõis, EAA.265 Palu mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Palu mõis, Eeesti Ajalooarhiiv, EAA.1358 Muistsed külad ja läänid., Postimees (1886-1944), nr. 16, 17 jaanuar 1928 Michael von Taube. Stammtafel des freiherrlichen Zweiges der Familie v. Taube aus dem Hause Maart und Hallinap in seinen Verzweigungen nach Estland, Sachsen, Preussen und Russland. St. Petersburg 1899 Michael von Taube. Archiv des uradeligen Geschlechts Taube, sonst Tuve genannt : Im Auftr. d. Frh.-Taubeschen Familienstiftung <d. Sächs.-preuß. Linie in Rußland> hrsg. v. Michael Frhr. v. Taube. Abt. I. Geschichte d. uradeligen Geschlechts Taube 0. Besitzerspezifische Fußnote. St. Petersburg Watsar 1910 Michael von Taube. Archiv des uradeligen Geschlechts Taube, sonst Tuve genannt (Abt. 2, Urkundenbuch des uradeligen Geschlechts Taube. Bd. 1, Urkunden und Regesten bis 1561. Lfg. 1, bis 1500), 1911 Michael von Taube. Archiv des uradeligen Geschlechts Taube, sonst Tuve genannt (Abt. 2, Urkundenbuch des uradeligen Geschlechts Taube. Bd. 1, Urkunden und Regesten bis 1561. Lfg. 2, bis 1535), 1914 Släkten Taube : familjebok med ättartal, porträtter, biografiska notiser och öfversikt af Livländska ordensländernas historia afgifven af Ad. Taube. Helsingborg 1913 Björn Taube. Släkten Taube, förut kallad Tuve. Familjebok. Stockholm 1939. 493 lk Taube aadlisuguvõsa nr 734 Rootsi Aadlikalendris 1923 Rootsi krahvi suguvõsad nr 62 ja 122 Rootsi Aadlikalendris 1923 Taubed Svenskt biografiskt handlexikonis (rootsi keeles) Taubed Nordisk familjebokis (rootsi keeles)