laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
AS Tartu Keskkatlamaja

AS Tartu Keskkatlamaja on kontserni Fortum Tartu kuuluv 13 töötajaga võrguettevõtja ja klienditeenindaja, mille põhitegevusteks on soojusenergia jaotamine ja müük. Soojusenergiat ostab AS Tartu Keskkatlamaja Fortum Tartu kontserni kuuluvalt ettevõttelt AS Anne Soojus. Ettevõtte teenuseid tarbib ligi 1700 hoonet Tartus aastase soojusenergia kogutarbimisega 491 GWh ja soojustrasside kogupikkus on umbes 175 km. Seoses Tartus 1960. aastatel intensiivistunud elamuehitusega rajas Tartu linn aastatel 1964–1967 Tartu keskkatlamaja ehk Turu tänava katlamaja, mida laiendati 1975. aastal. 1971–1992 oli katlamaja Eesti Energia omanduses, pärast seda naasis see Tartu linna haldusse. Soojusenergiat tootev ja müüv munitsipaalettevõte reorganiseeriti 1996. aastal aktsiaseltsiks (esmakanne registris 1997). Varem linnale kuulunud ettevõte erastati 2000. aasta septembris ja selle uueks omanikuks sai AS Tartu Energia (hilisema ärinimega AS Fortum Tartu). 1. detsembril 2001 sõlmis AS Anne Soojus AS Tartu Keskkatlamajaga pikaajalise rendilepingu, millega omandas õiguse vallata ja opereerida kõiki AS Tartu Keskkatlamajale kuulunud katlamaju. Turu tänava katlamaja lõpetas tegevuse 2014. aastal. Aktsiaselts Tartu Keskkatlamaja jätkab tegevust soojusenergia jaotamise ja müügi vallas. Tartu keskkatlamaja Üldinformatsioon Fortum Tartu (väljavõte veebiarhiivist) Tartu Keskkatlamaja Fortum Tartu TARTU KESKKATLAMAJA AS inforegister.ee TARTU KESKKATLAMAJA AS e-krediidiinfo Jüri Saar: Masinad, mis andsid meile sooja Tartu Postimees, 26. juuni 2014 Ajalugu AS Anne Soojus : Fortum Tartu [kõdulink]
Rokai

See artikkel räägib Kaunase linnaosast. Kaunase rajooni küla kohta vaata artiklit Rokai küla. Rokai (poola keeles Roki) on Kaunase linnaosa, mis asub linna lõunaosas Panemunė valla territooriumil. Rokai asub Nemunase ja Jiesia kallastel, see piirneb idas Panemunė linnaosaga ja läänes Aleksotase vallaga. Rokais asub Kaunase meditsiiniülikooli onkoloogiakliinik. Sinna on valdavalt ehitatud individuaalelamuid. Jiesia jõe kaldal asub Jiesia maastikukaitseala, kus asub Rokai paljand, mis võeti 2013. aastal looduskaitse alla. Paljand on üks väheseid paiku Euroopas, kus paljanduvad jääajal tekkinud 75 – 18 000 aastat vanad setted. Rokai kohal asus varem osa Rokai külast, millest Kaunase linnaga on liidetud vaid osa. Aastal 1894 rajati sinna Kaunase kindluse IV fort. Esimese maailmasõja eel asutati linnaosa aladel keraamikatöökoda, mis valmistas kindluse patareide ja fortide tarbeks ahjukive. Sõja järel jätkas ettevõte ahjukivide tootmist, ent nende toodangusse lisandusid ka drenaažitorud ja muud keraamikatooted. Ettevõte jätkas tootmist vahelduva eduga kuni aastani 1953, mil see spetsialiseerus üksnes drenaažitorudele. Aastal 1993 sai sellest UAB „Rokų keramika". Aastal 1998 rajati selle ettevõtte ruumidesse kabel. Aastal 2005 loodi Rokaisse kihelkond ja sealsest kirikust sai kihelkonnakirik. Aastal 2008 hakati ehitama linnaosa servaaladele jäävat uut raudteed, mis ehitati selleks, et rongid saaksid Kaunase raudteejaama läbimata läbi linna sõita. Raudtee ise valmis aastal 2010. Linnaosas eristatakse kaht asumit. Linnaosa kirdepiiril asub XX sajandi alguses Kaunasega ühendatud Prendzeliava, linnaosa kagupiiril asub aga Rokeliai, mis ühendati Kaunasega aastal 1996. Varem oli Rokeliai omaette küla, mis ühendati Kaunasega aga osaliselt, Kaunasega ühendamata alad asuvad Rokeliai külana Kaunase rajoonis. Rokeliais asub Rokai raudteejaam. Rokai kirik Rokai Rokai paljand Prendzeliava Rokeliai F. KAVOLIUTĖ LIETUVOS GAMTINIS PAMATAS "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2017. Vaadatud 27. mail 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Nikaia keisririik

Nikaia keisririik oli riik Väike-Aasia kirdeosas aastatel 1204–1261, mis tekkis Neljanda ristisõja ajal pärast Ida-Rooma riigi pealinna Konstantinoopoli vallutamist Lääne-Euroopa ristisõdijate poolt (1204). Nikaia keisririiki peeti Bütsantsi järglaseks, seal valitsesid kreeka päritolu Palaiologoste dünastia keisrid. Keiser Theodoras I (1204–1222) lõi 1208. aastal seldžukkide ja 1211. aastal Ladina keisririigi vägesid ning kindlustas seega Nikaia keisririigi iseseisvuse. Keiser Johannes III (1222–1254) peatas 1224. aastal Müüsias Poimanenoni lahingus Ladina keisririigi poolt toetatud võimuhaaramise äia ja endise keisri Theodoros I sugulaste poolt ning peatas Ladina keisririigi edasise laienemise. Johannes III vallutas 1225. aastal peaaegu kõik Ladina keisririigi Väike-Aasias olevad valdused ja hõivas 1246 Chalkidike poolsaart kontrolliva Thessaloníki ja laiendas Nikaia keisririigi alasid nii, et Ladina keisririik oli piiratud Nikaia aladega nii Euroopa kui ka Väike-Aasias osas. Johannes III lõi dünastilised sidemed Balkani suurriigi Bulgaaria tsaaririigiga, naites oma poja ja pärija Theodoros II, Bulgaaria tsaari Ivan Asen II tütrega, kuid tema surma järel vallutas Bulgaaria Traakia alad ning abiellus pärast esimese naise (Theodoras I tütre) surma Saksa-Rooma keisri Friedrich II tütrega. Johannes III lõi ka mongolite vastase liidu Rumi Seldžukkidega. Keiser Michael VIII Palaiologos (1258–1261) sõlmis 1261. aastal Genova vabariigiga Ladina keisririigi ja Veneetsia vastase lepingu, hõivas 25. juulil 1261. aastal Konstantinoopoli ja taastas Bütsantsi keisririigi. Bütsantsi ajalugu#Keisririigi lõpp Neljas ristisõda Ladina keisririik Rumi Seldžukkide sultanaat
Linnuvaatlus

Linnuvaatlus on lindude jälgimine looduses. Sageli kasutatakse linnuvaatlusel binokli või teleskoobi abi. Linnuvaatlejad koguvad andmed lindude leviku ja rände kohta. Harrastajatest linnuvaatlejate kogutud andmed omavad ornitoloogide jaoks suurt tähtsust uurimismaterjalina. Linnuvaatlus on üks aktiivse puhkuse vorme. USAs ja Inglismaal on kümneid turismiettevõtteid, mis on spetsialiseerunud linnuvaatlusele. Suurbritannias on Big Garden Birdwatchi nime kandvaid linnuvaatluspäevi korraldatud juba 38 aastat. Kui esimesel aastal võttis üritustest osa 2000 huvilise ringis, siis viimasel ajal[millal?] on osalejate arv küündinud üle poole miljoni. Soomlased tunnevad linnuvaatluspäevi Pihabongause nime all ja seal osales mullu ca 18 000 huvilist. Reeglina vaadeldakse kohalikke liike, kuid võidakse käia ka spetsiaalsetel linnuvaatlusmatkadel. Paljude rahvuseparkide jaoks on see üheks tähtsamaks sissetulekuallikaks. Parasvöötme kliima kõige aktiivsemad linnuvaatlusajad on kevad- ja sügisränne, kuna siis on võimalus näha rohkesti liike. Vaadeldavad linnud on teel kas põhja või lõunasse, vastavalt kas siis talvituma või pesitsemiskohta. Parim aeg vaatluseks on varajased hommikud, sest linnud on aktiivsemad ja helilisemad – tehes end paremini märgatavaks. Vaatlusteks eelistatakse vastavalt asukohale ja hooajale teatud metsatukki, soiseid või rannikualasid. Merevaatlus on linnuvaatluse tüüp, kus maismaalt vaadeldakse üle mere lendavaid linde. Linnuvaatlejad võivad osaleda mingi kindla liigi populatsiooni või rändeloenduses või siis loendada kõiki liike mingil kindlal alal või kindla ajavahemiku jooksul. Nii kogutud andmed aitavad teha kindlaks potentsiaalseid ohte lindudele või vastupidi hinnata keskkonnaalgatuste tulemusi, mille eesmärk on ohustatud liikide säilimine. Linnuvaatlus on kasulik tööriist keskkonnahariduses ja keskkonnaprobleemide esiletoomisel. Mitmel pool korraldatakse linnuvaatlusvõistlusi. Võistlusest osavõtjad loendavad võimalikult palju mingi kindla liigi isendeid teatud aja või teatud koha lõikes. Eesti populaarseim linnuvaatlusüritus on Talvine aialinnuvaatlus on, millest võttis 2017. aastal osa üle 2600 linnusõbra enam kui 1800 paigast üle Eesti, kes vaatlesid ligi 60 000 lindu 64 liigist. Vaatlusel osalemiseks tuleb jaanuari viimasel nädalavahetusel märkida tunni aja jooksul aias või pargis kohatud linnuliigid. Aialinnuvaatlusel kogutud andmeid kasutatakse talilindude arvukuse muutuste jälgimiseks, mis võimaldab vajadusel võtta ette samme lindude heaolu parandamiseks. Linnuvaatlusturism "Talvine aialinnuvaatlus 2017 27. - 29. jaanuar".
Pestjaki rajoon

Pestjaki rajoon (vene keeles Пестяковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Pestjaki alev. Rajoon piirneb põhjas Verhni Landehhi rajooniga, idas Nižni Novgorodi oblastiga, lõunas Vladimiri oblastiga ja läänes Juža rajooniga. Rajooni pindala on 1119,28 km². Pestjaki rajoonis on 133 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse ning kahe külaasunduse koosseisu. Q126709394
Verhni Landehhi rajoon

Verhni Landehhi rajoon (vene keeles Верхнеландеховский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Verhni Landehhi alev. Rajoon piirneb põhjas Luhhi rajooniga, idas Putšeži rajooniga, lõunas Pestjaki rajooniga ja läänes Palehhi rajooniga. Rajooni pindala on 626,14 km². Verhni Landehhi rajoonis on 125 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse ning kolme külaasunduse koosseisu. Q126687549
Palehhi rajoon

Palehhi rajoon (vene keeles Палехский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Palehhi alev. Rajoon piirneb põhjas Rodniki rajooniga, kirdes Luhhi rajooniga, idas Verhni Landehhi rajooniga, lõunas Juža rajooniga ja läänes Šuja rajooniga. Rajooni pindala on 852,60 km². Palehhi rajoonis on 124 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse ning kolme külaasunduse koosseisu. Q126709394
Anne Soojus

AS Anne Soojus on kontserni Fortum Tartu kuuluv äriühing, mille põhitegevuseks on soojus- ja elektrienergia tootmine. Samuti toodetakse jahutusenergiat Tartu kesklinna ja Lõunakeskuse kaugjahutusvõrgu tarbeks. Aktsiaseltsi alla kuuluvad 2009. aastal valminud Tartu Elektrijaam, kõik kontserni Fortum Tartu katlamajad (Anne, Ropka, Aardla, Tulbi, Tuglase, Tarkoni ning mõned väikekatlamajad) ja külmajaamad (Tartu Kesklinna Külmajaam ja Aardla Külmajaam). Installeeritud soojuse tootmisvõimsus küünib 303 MW-ni. Soojus- ja jahutusenergia müüakse sama kontserni võrguettevõttele AS Tartu Keskkatlamaja. 1982. aastal ehitas Luunja sovhoos kasvuhoonete kütmise tarbeks katlamaja, mille juurde rajas Tartu linn 1986–1990 katlamaja laienduse, mis jäi aga pooleli. 1991–1992 seisis katlamaja suurema osa ajast, kuna elamuehitus oli lakanud, saabunud oli energiakriis ning kasvuhooneid ei köetud. 11. novembril 1993 moodustati AS Anne Soojus, mille omanikud olid Tartu linn (50%), AS Tartu Jõujaam (20%) ja Luunja vallavalitsus (30%). Enne seda olid Tartus viibinud IBRD esindajad, kellele tutvustati plaani üle minna kohalike kütustega kütmisele. 1994. aastal alustati Tartu soojusmajanduse rekonstrueerimist ning võeti selle tarbeks IBRD-st laenu. 1995. aasta suvel anti töösse esimesed katlad ning täisvõimsus saavutati 1996. aastal. 2000. aastal erastati AS Anne Soojus ja AS Tartu Keskkatlamaja. Ettevõtete omanikuks sai AS Kotka Energy Holding läbi vastloodud valdusettevõtte AS Tartu Energia, praeguse nimega AS Fortum Tartu. 1. detsembril 2001 sõlmisid AS Anne Soojus ja AS Tartu Keskkatlamaja pikaajalise rendilepingu kõigi AS Tartu Keskkatlamajale kuulunud katlamajade valdamiseks ja opereerimiseks. 2009. aastal avati Lohkval 1,2 miljardit krooni (76,7 miljonit eurot) maksma läinud elektri ja soojuse koostootmisjaam. 2013. aastal osteti AS-lt Eraküte Tartu Tammelinna piirkonna kaugküttevõrk koos katlamajaga. Tehingu väärtuseks oli 7 miljonit eurot. 2014. aastal valmis Ropkas uus tipukatlamaja ning alustati kaugjahutusprojekti arendamist. Seoses uue täisautomaatse 8,2 miljonit eurot maksnud Ropka gaasikatlamaja avamisega suleti ka Tartu keskkatlamaja. Ettevõte avas 2016. aasta mais Baltimaade esimese külmajaama. 13 MW võimsusega Tartu Kesklinna Külmajaama ja 1,6-kilomeetrise jahutusvõrgu rajamine maksis kokku 5,7 miljonit eurot. 22. juunil 2017 avati ka Aardla külmajaam, mille võimsus on 5,4 MW ja kogumaksumus 3,5 miljonit eurot. Ajalugu AS Anne Soojus : Fortum Tartu [kõdulink] Anne Soojus Fortum Tartu ANNE SOOJUS AS inforegister.ee ANNE SOOJUS AS e-krediidiinfo Martin Pau: "Fortum Tartu avas pidulikult soojuselektrijaama" Tartu Postimees, 29. mai 2009 "Fortum Tartu ostab Erakütte Tartu osakonna" Äripäev, 26. juuni 2013 Jüri Saar: "Ropkas valmis uus katlamaja" Tartu Postimees, 6. märts 2014 Jüri Saar: "Katlamaja ootab ees lammutamine" Tartu Postimees, 26. juuni 2014 Vilja Kohler: "Aina soojemaks läheb ja Fortum Tartu avas Baltimaade esimese külmajaama" Tartu Postimees, 27. mai 2016 "Fotod: Tartus avati teinegi külmajaam" Tartu Postimees, 22. juuni 2017 Ettevõttest Fortum Tartu kodulehel
Jaan Rander

Jaan Rander (24. veebruar 1902 Tähtvere vald, Tartumaa – 9. oktoober 1985 Bethelem, Pennsylvania osariik, USA) oli eesti vaimulik. Õppis 1923–1924 Tartu Ülikooli filosoofia- ja 1926–1932 (lõpetas) usuteaduskonnas. Teenis 2. diviisi suurtükiväes. 1935–1944 Loksa koguduse vikaarõpetaja, 1944 põgenes Saksamaale, 1949 USA-sse, kus suri. Vaba Eesti Sõna, 31. oktoober 1985, nr. 44, lk. 11. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Olaf Sild

Olaf Sild (2. jaanuar (ukj) 1880 Rõngu – 20. mai 1944 Tartu) oli eesti vaimulik, usuteadlane ja usuteaduse professor. Sündis Rõngus ja õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ja ajaloo-keeleteaduskonnas, ülikooli lõpetas 1904. aastal. Korp! Fraternitas Estica asutajavilistlane. Fraterintas Estica auvilistlaseks valiti 1927. aastal. Ordineeriti 5. märtsil 1906. Aastatel 1905–1907 oli ta abiõpetaja Võrus ja Peterburi Jaani koguduses, 1907–1911 õpetaja Teškovo ja Jamburgi koguduses. 1918–1919 Valga koolide usuõpetaja ja Valga Poeglaste Gümnaasiumi juhataja. Aastatel 1919–1921 oli ta Tartu Ülikooli ajaloolise usuteaduse professori kohusetäitja ja professor, 1921–1926 Tartu Ülikooli usuteaduskonna dekaan. Aastatel 1926–1928 oli ta Usuteadusliku Ajakirja toimetaja. 1928–1940 ajaloolise usuteaduse korraline professor Tartu Ülikoolis. Avaldanud uurimusi üld- ja eesti kirikuloo alalt. Olaf Sild, Eestlaste vabaduse järkjärguline kokkuvarisemine keskajal, Eesti Kirjandus, 1926 nr. 3/1926 Olaf Sild, Kas Tallinna doomkirik on kirikuloolises arenemiskäigus olnud piiskopi-kirikuks?, Usuteaduslik Ajakiri, 1926, LISAVIHK NR. 1 Olaf Sild, Mõningaid vanu hauakive meie maalt = Über einige alte Grabsteine in Estland, Tartu 1928. Olaf Sild, Liivimaa kiriku sinod Tartus a, 1693, Usuteadusline Ajakiri, IV aastakäik, November 1929, nr 1 Olaf Sild, Tallinna linna ja ta ligema ümbruskonna vanust hauakivest., Usuteadusline Ajakiri, IV aastakäik, November 1929, nr 1, Olaf Sild,Tartu-Pärnu rootsiaegse ülikooli usuteaduskonna õppejõud, nende elukäik ja tegevus, Usuteadusline Ajakiri nr 1932 LISAVIHK NR 3, lk 47-68 Olaf Sild. Kirikuvisitatsioonid eestlaste maal vanemast ajast kuni olevikuni. Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli Toimetised B, Humaniora XL. Tartu, 1937 Valga Gümnaasiumi ajalugu www.valgagym.edu.ee Kasutatud 8.06.2012. Korporatsioon Fraternitas Estica. Auvilistlased: Olaf Sild www.cfe.ee Kasutatud 8.06.2012. Fraternitas Estica auvilistlased
Meremäe vaatetorn

Meremäe vaatetorn on vaatetorn Kalatsova külas Setomaa vallas Võru maakonnas. See on 18 meetri kõrgune sindlikatusega puidust torn, mis ehitati 2008. aastal. Torni jalamil asuval laululaval ja peoplatsil peetakse igal aastal jaanipäeva ning teisi üritusi. Meremäe vaatetorn visitvoru.ee lehel Meremäe vaatetorn puhkaeestis.ee lehel
Rein Vahisalu

Rein Vahisalu (10. juuni 1946 – 2. oktoober 2022) oli eesti kardioloog ja publitsist. Ta lõpetas 1964. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikoolii arstiteaduskonna. Ta töötas kardioloogina Ida-Tallinna Keskhaiglas (põhikohaga) ja City Tervisekliinikus. Ta on töötanud laevaarstina Livonial ja Regina Baltical. Aastatel 1995–1996 viibis ta laevaarstina kolm kuud Kanada Kõrg-Arktikas (kaks korda läbiti Loodeväil) ja neli kuud Antarktikas. Livonia teaduslaevast reisilaevaks ümber ehitatud alusel tehti polaarturistidele tutvustavaid ringreise (ekstreemturismi). Ta on kirjutanud neli meditsiinist rääkivat raamatut, sealhulgas ühe neist ulmežanris – "Viies kabinet" (pilguheit tänapäeva ja lähituleviku meditsiini), kaks polaarreisiraamatut ja ühe jalgpalliraamatu. 1998 "Pikk tribling Londonist Pariisi". ISBN 9985605551 [1] 1998 "Laevaarstina Antarktikas". BNSi Kirjastus, ISBN 9985883055 [2] 2003 "Südamest räägitud lood". Tänapäev, ISBN 978-9985621288 2004 "Amundseni nimekiri". Varrak, ISBN 978-9985308363 2008 "Viies kabinet". Ajakirjade Kirjastus, ISBN 978-9949427994 2011 "Süda võtab sõna". Mercurius, ISBN 978-9949216970 2016 "Südamest ‒ muiates ja tõsimeeli". Postimees Grupp, ISBN 978-9985904763 2018 "Sinule, kullast süda". Tammerraamat, ISBN 978-9949616329 Ta oli kirglik spordiarmastaja: jooksnud erinevatel maratonidel ning jooksudel ümber Eesti tuntumate järvede – Viljandi, Ülemiste, Maardu. Tal on mitu last, nende seas mägironimisega tegelenud Raul Vahisalu. Vilistlased. tng.ee Rein Vahisalu. Sinule, kullast süda. Tallinn 2018. Lk 81 Kardioloog. citytervisekliinik.ee Südamest räägitud lood. apollo.ee Amundseni nimekiri. apollo.ee Südamearst Rein Vahisalu: teen kõiki südamega![alaline kõdulink]. itk.ee Rein Vahisalu "Viies kabinet". ekspress.delfi.ee Rein Vahisalu. "Viies kabinet". ekspress.delfi.ee, 30. mai 2008 Rein Vahisalu: kellele lüüakse pulsikella. arvamus.postimees.ee, 3. september 2013 Rein Vahisalu – XLIX arhitektuuri välkloeng: Polaarruum. youtube.com, 12. november 2015
Zuikinė

Zuikinė on Kaunase asum, mis asub linna idaosas Panemunė valla territooriumil Vaišvydava linnaosas. Zuikinė piirneb idas Kaunase veehoidlaga ja jääb Kaunase veehoidla regionaalparki. Zuikinė aladele rajati Kaunase kindluse V fort. Samuti rajati sinna XX sajandil ilmasõdade vahelisel ajal põhikool. Aastal 1949 asutati sealne raamatukogu. Zuikinė Rūko gatve
Vaišvydava

Vaišvydava on Kaunase linnaosa, mis asub linna kaguosas Panemunė valla territooriumil. Vaišvydava asub Kaunase veehoidla kallastel, seal on ligi 4000 elanikku. Linnaosas on põhikool ja seltsimaja. Legendi kohaselt kuulunud sealsed maad vürst Vaišvidasele, kes rajanud sinna kivist lossi. Kirjalikes allikates mainitakse Vašvydavat esimest korda aastal 1384. Aastal 1694 kuulusid sealsed maad Marvelė mõisale, ent linnaosa aladel on asunud ka Vaišvydava mõis. Esimese maailmasõja järel kuulusid sealsed maad Aukštoji Panemunė valda. Aastal 1960 rajati Kaunase hüdroelektrijaam. Veehoidla rajamisega seoses liideti Vaišvydavaga osa Pakalniškiai külast. Linnaosas eristatakse kaht asumit. Linnaosa loodepiiril asub Armališkės, linnaosa kirdepiiril asub aga Zuikinė. Vaišvydava Armališkės "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2017. Vaadatud 28. mail 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) „Kauno marios“. Paruošė Lietuvos TSR paminklų apsaugos ir kraštotyros draugijos Kauno skyrius // Vilnius, „Mokslas“, 1981. 69 psl. Sealse kogukonna koduleht (leedu keeles)
Skënder Hyseni

Skënder Hyseni (sündinud 17. veebruaril 1955 Podujevos) on Kosovo poliitik. Skënder Hyseni lõpetas 1979. aastal Priština ülikooli inglise keele ja kirjanduse erialal. 3. märtsist 2008 kuni 18. oktoobrini 2010 oli ta Kosovo välisminister. Alates 9. detsembrist 2014 kuni 9. septembrini 2017 oli ta Kosovo siseminister. Ta on Kosovo Demokraatliku Liiga liige. Skënder Hyseni. Kosovar politician upclosed.com Leaders of Kosovo zarete.eu
Ameerika Filmiliit

Ameerika Filmiliit (inglise keeles The Motion Picture Association of America, lühendina MPAA) on Ameerika Ühendriikide kuut suurimat Hollywoodi filmistuudiot ühendav erialaliit. Ühendus rajati 1922. aastal nimetusega Motion Picture Producers and Distributors of America (MPPDA; Ameerika Filmitootjad ja -levitajad) eesmärgiga edendada oma liikmete ärihuve. Algaastatel kujundas MPAA filmide sisu hindamisjuhised, millest arenes välja USA-s pikka aega valdavalt kasutatud filmitootmise reeglistik Motion Picture Production Code, ning tänapäeval haldab Filmiliit omanimelist filmisisu reitingusüsteemi. MPAA liikmed on Netflix, Paramount Pictures, Sony Pictures Entertainment, Universal Studios, Walt Disney Studios ja Warner Bros. Entertainment. Viimastel aastakümnetel on MPAA esindanud USA seadusloome juures lobitöö kaudu kohaliku filmi- ja teletööstuse huve, et kaitsta neile kuuluvaid teoseid piraatluse eest ja langetada kaubanduslikke tõkkeid filmide rahvusvahelise levitamise ees. MPAA on võidelnud pikka aega autoriõiguste rikkumise vastu, püüdes piirata autoriõigustega kaitstud teoste jagamist P2P-protokollidel põhinevates failijagamisvõrkudes. Ameerika Filmiliidu peakorter asub Washingtonis, 2017. aasta kevade seisuga on ühingu juhatuse esimees ja tegevdirektor endine USA senaator demokraatlikust parteist Chris Dodd. Ameerika Filmiliidu koduleht
Kirsanov

Kirsanov on linn Venemaal Tambovi oblastis, Kirsanovi rajooni ja Kirsanovi linnaringkonna keskus. Asub 95 km Tambovist ida pool Vorona jõe ääres. Linnas on toiduainetetööstuse ja metallitööstuse ettevõtted. Q126684906 http://g37.tmbreg.ru
Duatlon

Duatlon on spordiala, mis koosneb kolmest alast: jooksust, jalgrattasõidust ja jooksust. Neil aladel võisteldakse järjest (ilma pausideta). Duotloniga tegelevaid sportlasi nimetatakse duatleetideks. Duatlon sobib eriti lühikese ja jaheda suvega maadesse ning annab triatleetidele võimaluse võistlushooaega pikendada ajale, kus avaveekogudes ujumine on võimatu. Samuti pakub duatlon võimaluse kaasa teha neil harrastajatel, kellel ujumine ei ole just tugevaim ala. Duatlon ehk jooks-ratas-jooks variant triatlonist ilmus esmakordselt 1980ndate keskpaigas biatloni nimetusega. Algusaegadel oli kõige levinum formaat jooks-ratas, millele järgnes jooks-ratas-jooks ja seejärel ratas-jooks formaat, kuid ajapikku hakati keskenduma jooks-ratas-jooks formaadile, mis ongi jäänud püsima tänapäevani. See oli Daniel Honigi, New Yorgi tritloni klubi presidendi idee. Mõte tekkis sellest, et kevadel ja sügisel oli veetemperatuur liiga jahe, et triatloni harrastada. Ta nägi duatlonis eelkõige võimalust pikendada mitmespordi spordialade hooaega. Kiiresti sai aga selgeks, et see sobib hästi ka eraldiseisva spordialana, eriti neile kelle ujumisoskus oli kehv või lausa puudulik. 1990ndate keskpaigas muudeti nimetus "biatlon" "duatloniks", kuna rahvusvaheline triatloni liit tegi avalduse, et triatlon võetaks olümpiamängude kavva. Kuigi jooks-ratas varianti ei olnud plaanis mängude kavva lisada sai selgeks, et vaja on uut nime kuna talvistel olümpia mängudel on biatlonina tuntud murdmaasuusatamine ja täpsuslaskmise mitmesport ning rahvusvaheline biatloni liit ei olnud rahul olukorraga, kus biatlon saaks olla nii talve- kui ka suvemängude kavas. Seega otsustati kreekapärase alguse asemel kasutada ladinapärast ning nimetuseks saigi duatlon. Lastedistants: jooks 1–2 km, jalgrattasõit 4–8 km, jooks 0,5–1 km Sprindidistants: jooks 5 km, jalgrattasõit 20 km, jooks 2,5 km Standarddistants: jooks 10 km, jalgrattasõit 40 km, jooks 5 km Pikk distants: jooks 20 km, jalgrattasõit 80 km, jooks 10 km Kenny Souza – 1990 ITU maailmameister Benny Vansteelant – duatloni maailmameister, maailmameister pikas duatlonis, Euroopa meister, mitmekordne Powerman Joerie Vansteelant – 2007. aasta pika distantsi maailmameister Koen Maris – 2007 Powermani duatloni võitja Catriona Morrison – 2006 ja 2010 maailmameister, 2007 ja 2008 pika distantsi maailmameister, 2007 ja 2009 Euroopa meister Andrea "RAT" Ratkovic – 2006. aasta pika distantsi pronksmedalist, mitmekordne USA profivõistluste võitja, aasta eliitduatleet, mitmekordne Powerman Triatlon "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. mai 2017. Vaadatud 28. mail 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. august 2016. Vaadatud 28. mail 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://en.wikipedia.org/wiki/Duathlon
Kaliopi

Kaliopi (kodanikunimega Kaliopi Bukle, makedoonia keeles Калиопи Букле; sündinud 28. detsembril 1966 Ohridis) on Põhja-Makedoonia laulja. Ta osales aastatel 2012 ja 2016 Eurovisiooni lauluvõistlusel. 2000 – "Oboi Me" 2001 – "Ako Denot Mi E Nokj" 2004 – "Ne Mi Go Zemaj Vremeto" 2008 – "Zelim Ti Reci" 2010 – "Poraka" 2013 – "Melem"