laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hiiumaa teenetemärk

Hiiumaa teenetemärk on Hiiumaa valla teenetemärk, millega autasustatakse inimesi, kes "pikaajalise silmapaistva tegevuse ja isikliku eeskujuga on oluliselt kaasa aidanud Hiiu maakonna arengule või oma saavutustega toonud Hiiu maakonnale au ja tuntust." Enne 2016. aastat andis Hiiu maakond välja teeneteplaate. Teenetemärk on punaste piitadega halli rinnalindi küljes rippuv hõberist, millel on Hiiu maakonna vapp, ning mille tagaküljele on graveeritud tekst "Hiiumaa tänab" koos teenetemärgi numbriga. 2008 – Aimi Pruul, Eha Karm, Karin Poola 2009 – Gennadi Aavik, Eha Leiger 2010 – Aune Ork, Stanislav Šarkovski 2011 – Lea Sibul-Poola, Ott Lambing 2012 – Mati Nurs, Enn Kunila, Erkki-Sven Tüür 2013 – Toomas Paap, Virginijus Biskys 2014 – Ivo Eesmaa 2015 – Tiit Asumets 2016 – Ruta Mihelson, Helgi Põllo 2017 – Tanel Malk, Ain Tähiste, Ermo Mäeots 2018 – Tiiu Masing, Heller Sööl 2019 – Hilja Hiiemets, Aare Ernes, Tiiu Valdma 2020 – Endel Lepisto, Kaja Antons, Vaapo Vaher 2021 – Eda Tärk, Mart Mõniste, Inge Talts 2022 – Jaan Kuusemets, Mart Reino, Agu Kohari 2023 – Heli Lindmäe 2024 – Aili Kibuspuu, Tõnu Otsason, Helle Nittim "Hiiumaa valla aukodanik ja Hiiumaa teenetemärk - Hiiumaa vald". vald.hiiumaa.ee. Vaadatud 22. märtsil 2024. "Maakondade teenetemärkide kehtestamine". Riigi Teataja. Vaadatud 22. märtsil 2024. "Hiiumaa teenetemärgi said Aili Kibuspuu, Tõnu Otsason ja Helle Nittim". Hiiumaa Teataja. Aprill 2024. Lk 1. Vaadatud 23. märtsil 2024. Hiiumaa valla aukodanik, Hiiumaa teenetemärk ja valla tänukiri
Johannes Brever

Johannes Brever on mitme Breveri suguvõsaliikme nimi: Johannes Brever (suri 1617), Mansfeldi krahvi õuepastor, Schraplau diakon ja pastor Johannes Brever (Breverus) (1616−1700), teoloogiadoktor, Riia superintendent
Peter Bolliger

Peter Bolliger (18. mai 1937 Basel – 18. märts 2024) oli Šveitsi sõudja. Bolliger osales kahtedel olümpiamängudel. 1964. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs võitis ta roolijata kahepaadil seitsmenda koha ja 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos roolijaga neljapaadil pronksmedali. Peter Bolliger veebisaidil Olympedia (inglise)
Nagyecsed

Nagyecsed on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis Mátészalka kreisis. Nagyecsed asub Rumeenia piirist 8 km kaugusel, krisikeskusest Mátészalkast umbes 11 km lõunakagus ja komitaadikeskusest Nyíregyházast ligikaudu 50 km idas. Asulat (tolleaegse nimega Ecsed) on esimest korda mainitud 1220. aastal. Pikka aega kuulus asula Báthori aadliperekonnale. Aleviks sai Ecsed 1490. aastal. Linnaks (oppidum) on Transilvaania vürstkonda kuulunud Ecsedit esimest korda nimetatud 1608. aastal. 1619. aastal hõivas linna Transilvaania vürst Gábor Bethlen, kes sai selle 1624. aastal ka ametlikult endale. 1645. aastal võttis Bethlenitelt linna üle György I Rákóczi. Pärast kurutsite ülestõusu mahasurumist hävitati Ecsedi loss. Vahepeal kaotatud linnaõigused sai Nagyecsed tagasi 1. juulil 1997. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. A város történelme Nagyecsed Város Honlapja. Vaadatud 23. märtsil 2024
Téglás

Téglás on linn Ungaris Hajdú-Bihari komitaadis Hajdúhadházi kreisis. Linna olulisim vaatamisväärsus on Degenfeld-Schomburgi loss. Téglás asub kreisikeskusest Hajdúhadházist umbes 3 km ja komitaadikeskusest Debrecenist ligikaudu 20 km põhjas. Asulat on esmamainitud 1312. aastal. Raudteeühenduse sai Téglás 1858. aastal. Suurküla staatus anti Téglásile 1970. aastal. 1. jaanuaril 1984 ühines Téglás Hajdúhadháziga Hadháztéglási nime all. Kahe asula elanikud ei suutnud harjuda ei ühinemisega ega ka uue nimega. 1987. aastal sai asula uueks nimeks Hajdúhadháztéglás. 1. mail 1991 asulad eraldati ja mõlemale anti linnaõigused. Affalterbach, Saksamaa Fulnek, Tšehhi Tõiglaš, Ukraina Ludwin, Poola Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Degenfeld-Schomburg kastély (Téglás) A múlt emlékei, 22. september 2021. Vaadatud 23. märtsil 2024 Hajdúhadház: valaki elhagyta a kommunális hulladékát! Hulladékvadász, 4. august 2018. Vaadatud 23. märtsil 2024 Várostörténet Hajdúhadház Város. Vaadatud 23. märtsil 2024
Mjakinino metroojaam

Mjakinino (vene keeles Мякининo) on üks Moskva metroo jaamadest. See avati 26. detsembril 2009. Mjakinino on esimene Moskva linnapiirist väljapoole ehitatud metroojaam. See on ka esimene avaliku ja erasektori koostöös valminud allmaaraudteejaam Moskvas. Как строилось метро в Москве, или История подземного города (vene). Moskva Linnavalitsus. 8. september 2017. Приметростроился (vene). Kommersant. 14. detsember 2009.  Mjakinino metroojaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Szentlőrinc

Szentlőrinc (horvaadi keeles Selurinac, saksa keeles St. Laurenz) on linn Ungaris Baranya komitaadis, Szentlőrinci kreisi halduskeskus. Szentlőrinc asub Pécsi kesklinnast ligikaudu 19 km läänes, Horvaatia piirist 27 km kaugusel. Asulat on ürikutes esmamainitud 1235. aastal (S. Laurency de Wkur). Asula sai oma nime läheduses asunud Templiordu kloostri järgi. Pärast Templiordu laialisaatmist läks klooster 1312. aastal johanniitide valdusesse. 16. sajandi esimesel poolel põletasid Türgi väed asula mitmel korral maha. Raudteeühenduse sai Szentlőrinc 1868. aastal. Põllumajanduskool rajati Szentlőrincisse 1930. aastal. Linnaõigused sai Szentlőrinc 1996. aastal. Urbach, Saksamaa http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=15866 Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Szentlőrinc Nemzeti Vágta. Vaadatud 23. märtsil 2024 Szentlőrinc Cultural Tourism. Vaadatud 23. märtsil 2024 Szentlőrinc bemutatása Szentlőrinc város honlapja. Vaadatud 23. märtsil 2024
Balkány

Balkány on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis Nagykálló kreisis. Linnas asub 1774. aastal valminud Gencsy loss. Balkány asub kreisikeskusest Nagykállóst 12 km lõunas, komitaadikeskusest Nyíregyházast ligikaudu 22 km lõunakagus ja Debrecenist umbes 32 km põhjakirdes. Asulat on esmamainitud 1214. aastal. Külas oli kirik juba 1328. aastal. 1578. aastal rüüstasid Türgi väed Balkányt ja põletasid selle maha. Suurkülaks sai Balkány 1971. aastal ja linnaks 2004. aastal. Lazuri, Rumeenia Słopnice, Poola Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Gencsy Kastély - Balkány Elherdált Örökségünk, 11. jaanuar 2018. Vaadatud 23. märtsil 2024 Történelem Balkány Város Önkormányzata. Vaadatud 23. märtsil 2024
Kasten bei Böheimkirchen

Kasten bei Böheimkirchen on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Roheline Tārā

Roheline Tārā (Arja Tārā, mongoli keeles Ногоон-Дара-ехе) on üks tārādest. NA MO A RYA Ta RE YA Исполнение потребностей и желаний СадханаТары
Olha Kobõljanska

Olha Kobõljanska (ukraina keeles Ольга Юліанівна Кобилянська; 27. november 1863 Gura Humorului, Bukoviina, Austria-Ungari – 21. märts 1942 Tšernivtsi, Rumeenia Kuningriik) oli ukraina kirjanik ja naisõiguslane. Olha Kobõljanska sündis riigiametniku paljulapselises peres. Peres räägiti lisaks ukraina keelele ka poola ja saksa keelt. Õppis saksa õppekeelega koolis, sest 1860.–1880. aastatel ei olnud peamiselt sakslaste ja rumeenlastega asustatud Lõuna-Bukoviinas ukraina õppekeelega koole. Oma esimesed jutud kirjutas ta saksa keeles 1880. aastal. Tutvumine teiste ukraina kirjanikega muutis tema vaateid kultuurile ja poliitikale, ta hakkas kirjutama ukraina keeles ja osales aktiivselt Ukraina naisliikumises Bukoviinas. Aastast 1891 kuni surmani elas Olha Kobõljanska Tšernivtsis. Tema loomingut on avaldatud paljudes trükistes ja valikkogudes. Eesti keeles tema raamatuid seni ilmunud ei ole. Olha Kobõljanska viimane teos on 17. sajandil elanud ukraina rahvalaulikust Marusja Tšuraist. Tema mälestuseks asutati Tšernivtsis 1944. aastal muuseum. "Kobylianska, Olha". Internet Encyclopedia of Ukraine (inglise). Vaadatud 23. märtsil 2024. "Кобилянська Ольга Юліанівна". УкрЛіб (ukraina). Vaadatud 23. märtsil 2024.
Kirchberg an der Pielach

Kirchberg an der Pielach on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Kirchstetten

Kirchstetten on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. See oli osana nende elust koduks Austria luuletajale Josef Weinheberile ja Inglise luuletajale W. H. Audenile. Auden on maetud Kirchstetteni kirikuaeda ja tema kodus, aadressil Hinterholz 6, asub väike kirjaniku kodumuuseum tema pööninguruumis. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Zirc

Zirc (saksa keeles Sirtz) on linn Ungaris Veszprémi komitaadis, Zirci kreisi halduskeskus. Zirc paikneb Bakony mäestikus 380–440 meetri kõrgusel merepinnast. Zirc asub komitaadikeskusesest Veszprémist ligikaudu 18 km põhjas. Linna läbib Győr–Veszprémi raudteeliin. Zirci kuningamõisa on ürikutes esmamainitud 1060. aastal. 1188. eraldas Ungari kuningas Béla III piirkonnas maad tsistertslaste kloostri rajamiseks. 13. sajandil oli see üks Ungari olulisemaid kloostreid. 14. sajandil algas kloostri allakäik. Türgi ikke ajal jäi piirkond peaaegu inimtühjaks. Pärast Türgi ikke lõppu ehitati klooster taas üles. Piirkonda saabus saksa asunikke. Raudteeühenduse sai linn 1906. aastal. Linnaõigused anti Zircile 1984. aastal. Linnas asub Zirci klooster. 1780. aastal rajatud Zirci arboreetumis kasvab ligi 600 erinevat puu- ja põõsaliiki. Zircis on sündinud keeleteadlane ja etnograaf Antal Reguly (1819–1858). Pohlheim, Saksamaa Baraolt, Rumeenia Nivala, Soome Dertsen, Ukraina Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. History of the town Zirc : a Bakony fővárosa. Vaadatud 23. märtsil 2024 Congregation of Zirc of the Cistercian Order Zirci Ciszterci Apátság. Vaadatud 23. märtsil 2024 Az Arborétum értékeinek bemutatása Zirci Ciszterci Arborétum. Vaadatud 23. märtsil 2024 Reguly Antal (Zirc, 1819–Buda, 1858) Magyar Elektronikus Könyvtár. Vaadatud 23. märtsil 2024
Loich

Loich on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Maria Anzbach

Maria Anzbach on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Markersdorf-Haindorf

Markersdorf-Haindorf on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Statistik Austria: Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2016 nach Gemeinden
Michelbach (Alam-Austria)

Michelbach on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sakarja raamat

Sakarja raamat kuulub Vanas Testamendis kaheteistkümne väikeprohvetite ettekuulutuste hulka. Raamat on saanud oma nime prohvet Sakarja, Haggai kaasaegse, järgi. Mõlemad ennustasid Jumalapoolset taastamist päeval, mil juudid pagendusest naasevad ning ehitavad ühiskonna taas üles. Kuigi raamat ise ei paku autori kohta biograafiaalast infot, mainitakse Sakarjat (ühes Haggaiga) Esra raamatus (5:1; 6:14). Raamat on kirjanduslikult mitmekülgne, pärinedes erinevatest ajalooperioodidest. Ainult esimeses kaheksas peatükis sisalduv materjav puudutab ajaloolist Sakarjat. Raamatu teine pool (ptk 9–14) on nõrgemalt läbitöötatud struktuuriga. Teises pooles on kaks kogumikku prohvetlikke ütlemisi/ennustusi (9-11 ja 12–14), kus esimeses tegeletakse peamiselt Issanda võitudega sõdalasena ning kolme viimase peatüki fookus on peatselt saabuval Issanda päeval ja neid iseloomustab korduv "sel päeval". Raamatu kanoonilise staatuse osas vaidlust polnud ning see on leitav protestantide, roomakatoliiklaste ja õigeusklike kasutatavates Piiblites. Sakarja raamatus on mitmeid ekspliitseid vihjeid Kristusele ning evangeeliumite autorid, selgitamaks Kristuse kannatusi ja surma, tsiteerivad peatükke 9–14 kõige rohkem kõigist Vana Testamendi allikaist. Kuna antud raamat oli kõige pikem väikeprohvetite tekstidest ning tsiteerituim Uues Testamendis, siis kirikuisad kasutasid seda tihti. Esines erinevaid viise teksti tõlgendamiseks, kus näiteks Theodor Mopsuestiast (350–428) rakendas küllaltki ranget ajaloolis-grammatilist tõlgendusviisi. Enamus kirikuisadest eelistasid siiski allegoorilist lähenemist. Kuigi varakristluses osutati Sakarjale suuresti tähelepanu, pole toonane huvi selle konkreetse raamatu vastu tänapäevani säilinud.
Neidling

Neidling on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Lenti

Lenti (sloveeni Lentiba, saksa Nempthy) on linn Ungaris Zala komitaadis, Lenti kreisi halduskeskus. Lenti asub Sloveenia piirist natuke rohkem kui 6 km kaugusel, komitaadikeskusest Zalaegerszegist ligikaudu 33 km edelas. Asulat on esmamainitud 1237. aastal (Nemith). 1275. aastal on Lentit nimetatud kuninglikuks jahikülaks. 1381. aastal anti Lentile turulinna staatus. Lenti lossi piirasid mitmel korral Türgi väed, kuid nad ei suutnud seda vallutada. 1768. aastal kaotati mõisniku dekreediga Lenti linna privileegid, mistõttu selle areng jäi pikaks ajaks seisma. Raudteeühenduse sai Lenti 1890. aastal. Industrialiseerimine algas Lentis 1920. aastatel. Suurküla staatus anti Lentile 1969. aastal. Linnaõigused sai Lenti 31. detsembril 1978. Lendava, Sloveenia Bad Radkersburg, Austria Mursko Središće, Horvaatia http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=12575 Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Lenti Város Lenti region. Vaadatud 23. märtsil 2024
Konka jõgi

Konka, tuntud ka kui Kinka, Kinska või Kinski Vody, on Dnepri vasak lisajõgi, mis voolab läbi Ukraina Zaporižžja oblasti. 146 km pikkuse jõe valgla suuruseks on 2580 km2. Jõgi algab Aasovi kõrgustikult ja suubub Dnepri jõel asuvasse Kahhovka veehoidlasse. Konka jõe ääres asuvad Polohõ ja Orihhivi linnad. Konka nimi on tuletatud krimmitatarikeelsest nimest Yilki Su, mis tähendab "metsikute hobuste vett". Jõesuudmes asus varem mongoli väejuhi Mamai residents. 18. sajandil oli jõgi piiriks Vene impeeriumi ja Osmanite riigi vahel. 2023. aasta juunis lasti Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse õhku Kahhovka pais, mille tõttu Konka veetase langes kiiresti. "Конка". Suur nõukogude entsüklopeedia. Ryzhkov, Vadim (28. jaanuar 2017). "Мамаева земля. Древняя Украина и татаро-монгольская Великая Степь" [Mamai maa. Vana-Ukraina ja mongoli-tatari Suur Stepp]. Argument.ua (vene). Knyazkov, Yurii. "КІНСЬКА, КІНСЬКІ ВОДИ, КІНКА, КОНКА" [Kinska, Kinski Vody, Kinka, Konka]. Ukraina Ajalooentsüklopeedia. ""Неможливо дивитися на це без сліз",— жителі Запоріжжя про стан річки Дніпро після підриву Каховської ГЕС. Фоторепортаж". Suspilne.
Lucas Samaras

Lucas Samaras (kreeka keeles Λουκάς Σαμαράς; 14. september 1936 Kastoria – 7. märts 2024 New York) oli Kreeka päritolu Ameerika Ühendriikide fotograaf, skulptor ja installatsioonikunstnik. Lucas Samaras sündis Kreekas Lääne-Makedoonia piirkonnas Kastorias. Õppis stipendiaadina Rutgersi ülikoolis, kus tutvus Allan Kaprowiga, kellega koos osales häpeningidel, ja George Segaliga. Pärast ülikooli õpinguid 1959. aastal, õppis kunstiajalugu Columbia ülikoolis Meyer Schapiro juures. Lucas Samarase looming liigitub popkunsti, neodada ja postmodernismi alla. 2009. aastal esindas Kreekat 53. Veneetsia biennaalil multiinstallatsiooniga "PARAXENA". Tema tööd on väga paljude muuseumide kogudes üle maailma, teiste seas näiteks Getty muuseumis Los Angeleses, New Yorgi moodsa kunsti muuseumis, Austraalia rahvusgaleriis Canberras, Londonis Tate Modernis jne.
Neulengbach

Neulengbach on linn (Stadtgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Kirikuväljak Kihelkonnakirik Loss Neulengbachi loss
Neustift-Innermanzing

Neustift-Innermanzing on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Nußdorf ob der Traisen

Nußdorf ob der Traisen on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Herman Avandi

Herman Avandi (sündinud 2009. aastal) on Eesti lapsnäitleja ning laulja, kes on üles astunud mitmetes näidendites ja muusikalides, samuti ka filmis "Erik Kivisüda". Aastal 2024 võis teda kohata Lottemaa teemapargis tegelase Albertina.
Madis Timpson

Madis Timpson (sündinud 1. oktoobril 1974 Viljandis) on eesti jurist, riigiametnik ja poliitik. Ta on lõpetanud 1993. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli. Pärast gümnaasiumi lõpetamist asus õppima Tartu Ülikoolis ajalugu ja hiljem õigusteadust ning aastal 2001 lõpetas Tartu Ülikooli magistrikraadiga õigusteaduses. Aastatel 2001–2003 ja 2005–2007 oli Timpson Viljandi linnasekretär, 2003–2005 eraettevõtja, 2007–2014 justiitsministri õigusnõunik, 2014–2015 siseministri õigusnõunik ja 2015–2017 riigihalduse ministri õigusnõunik. Alates 3. novembrist 2017 kuni 25. märtsini 2024 oli Timpson Viljandi linnapea. Alates 5. detsembrist 2023 on ta Eesti Reformierakonna juhatuse liige. 25. märtsil 2024 nimetas president Alar Karis Timpsoni Eesti justiitsministriks. Ta alustas selles ametis tööd 1. aprillil 2024.
Tootmisprotsess

Tootmisprotsess on inimeste ja töövahendite tegevuste kogum, mis on vajalik valmistoodangu saamiseks. Tööstuses haarab tootmisprotsess kõiki töid, mis on vajalikud tootmise ettevalmistamiseks ja tootmiseks, sh valmistamisprotsesside sisu kavandamine, nende planeerimine ajas ja ruumis, töökoha teenindamine, lähtematerjalide hankimine, säilitamine, detailide valmistamine, toodete koostamine, tehniline kontroll, kõigi nende tegevuste arvepidamine ja mitut liiki abiteenistused (energia-, vee-, suruõhu-, transpordi jne majanduseks). Tootmisprotsess jaguneb tehnoloogilisteks protsessideks ja abiprotsessideks. Masinaehitustehnoloogia Tootmise automatiseerimine
Dunavarsány

Dunavarsány on linn Ungaris Pesti komitaadis Szigetszentmiklósi kreisis. Dunavarsány asub Doonau Ráckevei haru ääres, Budapesti kesklinnast ligikaudu 24 km lõunas. Asulat on esmamainitud 1269. aastal (Wosyan). Türgi hõivas piirkonna 1526. aastal. Dunavarsány moodustati 1947. aastal, kui ühendati Kisvarsány ja Nagyvarsány, mis olid seni Taksony osad. Esialgu kandis uus asula nime Szabadvarsány. Praeguse nime sai Dunavarsány 1948. aastal. Linnaõigused sai Dunavarsány 18. septembril 2004. Gemmingen, Saksamaa Slavec, Slovakkia Tšetfalva, Ukraina Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Dunavarsány Magyar Katolikus Lexikon. Vaadatud 23. märtsil 2024 Dunavarsány Magyarország helységnévtára. Központi Statisztikai Hivatal. Vaadatud 23. märtsil 2024 Dunavarsányról Dunavarsány Város hivatalos oldala. Vaadatud 23. märtsil 2024
Interscope Records

Interscope Records on Ameerika Ühendriikide plaadifirma, mille peakorter asub California osariigis Santa Monica linnas, ning mis kuulub Universal Music Groupile läbi nende Interscope Geffen A&M margi. Firma asutati 1990. aastal Jimmy Iovine'i ja Ted Fieldi poolt 20 miljoni dollarilise ühisettevõttena Warner Music Groupile kuuluva Atlantic Recordsi ning Interscope Communicationsi vahel. See erines teistest plaadifirmadest selle poolest, et jättis otsustusvõime artistide ja repertuaari personalidele, ning andis artistidele ja produtsentidele täieliku loomingulise vabaduse. Interscope'i esimesed hitid ilmusid vähem kui aasta hiljem ning firma oli 1993. aastaks muutunud tulutoovaks. Iovine oli ettevõtte tegevjuht ja juhatuse esimees kuni 2014. aasta maini, kui teda asendas John Janick. 1992. aastal omandas Interscope eksklusiivse õiguse turustada ja levitada hardcore hiphopi plaadifirma Death Row Recordsi salvestisi, mis asetas firma 1990ndatel puhkenud gangsta rap-skandaali keskmesse. Selle tagajärjel katkestas Warner Music Groupi emafirma Time Warner suhted Interscope'iga, müües 1995. aastal oma 50-protsendilise osaluse Fieldile ja Iovine'ile tagasi 115 miljoni dollari eest. 1996. aastal omandas 50% firmast väidetava 200 miljoni dollari eest ettevõte MCA Inc., millest sai hiljem Universal Music Group. Interscope'i artistide nimekirja kuuluvad Eminem, Lady Gaga, OneRepublic, Dermot Kennedy, Blackpink, Dr. Dre, DaBaby, Billie Eilish, Imagine Dragons, Olivia Rodrigo, Selena Gomez, Camilla Cabello, Playboi Carti, Kendrick Lamar, Lana Del Rey, Maroon 5, Moneybagg Yo, Gwen Stefani, Rae Sremmurd, Machine Gun Kelly, U2, Yungblud, Cuco, d4vd, Homixide Gang ja Reneé Rapp. "Interscope". Complex Networks. Vaadatud 5. jaanuaril 2019. "Interscope: Inside the Hit Factory". Rolling Stone. 3. aprill 1997. Vaadatud 5. jaanuaril 2019. Foege, Alec (3. detsember 1995). "Shunned, Scorned, and Doing Quite Nicely". The New York Times. Vaadatud 19. septembril 2015. Hilburn, Robert and, Phillips, Chuck (24. oktoober 1993). "They Sure Figured Something Out : Jimmy Iovine and Ted Field have broken all the rules at Interscope". Los Angeles Times. Vaadatud 1. augustil 2015. Christman, Ed (28. mai 2014). "John Janick Replaces Jimmy Iovine Atop Interscope Geffen A&M". The Hollywood Reporter. Vaadatud 23. septembril 2015. Fabrikant, Geraldine (22. veebruar 1996). "THE MEDIA BUSINESS;MCA Agrees to Buy Stake in Interscope Record Label". The New York Times. Vaadatud 1. augustil 2015. PHILIPS, CHUCK (19. jaanuar 1996). "MCA Offers $200 Million to Acquire a 50% Stake in Interscope Records". Los Angeles Times (Ameerika inglise). ISSN 0458-3035. Vaadatud 20. juunil 2017. Ametlik koduleht
Tehnoloogiline protsess

Tehnoloogiline protsess (ka tehnoloogiaprotsess, valmistusprotsess) on tootmisprotsessi osa, milles toimub toodetava objekti olukorra (kuju, mõõtmete, omaduste jm) muutumine ja selle muudetud olukorra kindlaks määramine ehk mõõtmine. Tehakse vahet toorikute tootmise, mehaanilise töötlemise, koostamise jt tehnoloogiliste protsesside vahel. Tehnoloogilise protsessi läbiviimisel tuleb täita rida abistavaid töövõtteid (tooriku paigaldamine tööpinki, mahavõtmine, tööpingi käivitamine ja seiskamine jne), mis ei muuda tooriku olukorda ja mis seetõttu on abiprotsess. Masinaehitustehnoloogia
Daitō

Daitō (jaapani 大東) on linn Jaapanis Ōsaka prefektuuris. 1956. aastal moodustatud linn asub Ōsakast ida pool. Veebruaris 2024 oli linnas 115 951 elanikku. 大阪府 > 推計人口 > 月報 Daitō koduleht
Julija Mussakovska

Julija Mussakovska (ukraina keeles Юлія Юріївна Мусаковська; sündinud 9. juulil 1982 Lvivis) on ukraina luuletaja ja tõlkija. Julija Mussakovska elab ja töötab Lvivis. Ta õppis Ivan Franko nimelises Lvivi Rahvuslikus Ülikoolis, mille lõpetas 2005. aastal. Esineb paljudel kirjandusüritustel ja -festivalidel nii Ukrainas kui mujal maailmas. Ta on Ukraina PEN-klubi liige. Julija Mussakovska tõlgib rootsi keelest ukraina keelde. Tema tõlgitud autorite seas on Tomas Tranströmer ja Karin Boye. Julija Mussakovska debüütluulekogu "На видих і на вдих" ilmus 2010. aastal. Tema loomingut on tõlgitud inglise, saksa, rootsi, leedu, poola, bulgaaria ja vene keelde. Eesti keeles on Julija Mussakovska luulet ilmunud Maarja Kangro tõlkes ajakirjades Looming ja Vikerkaar. "На видих і на вдих" (Kiiev, 2010) "Маски" (Kiiev, 2011) "Полювання на тишу" (Ternopil, 2014) "Чоловіки, жінки і діти" (Lviv, 2015) "Бог свободи" (Lviv, 2021) "MUSAKOVSKA YULIYA". Ukraina PEN-klubi. Vaadatud 24. märtsil 2024. "Rohkem, rohkem ukraina kirjandust!". Sirp. 23. aprill 2023. Vaadatud 24. märtsil 2024. "Vikerkaar 3 2022". Vikerkaar. Vaadatud 24. märtsil 2024. Luuletus "Ukrainale mõeldes"