laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kõik kõikjal ja korraga

"Kõik kõikjal ja korraga" ("Everything Everywhere All at Once") on 2022. aasta Ameerika Ühendriikide draamakomöödia, mille lavastasid Daniel Kwan ja Daniel Scheinert, kes produtseerisid teose koos Anthony ja Joe Russo ning Jonathan Wangiga. Film räägib loo Hiina immigrandist USAs Evelyn Quan Wangist (Michelle Yeoh), keda auditeerib maksuamet, kuid kes avastab samal ajal, et ta peab ühinema enda paralleeluniversumite alternatiivsete versioonidega selleks, et peatada võimast olendit hävitamast multiversumit. Teistes suuremates rollides mängivad Stephanie Hsu, Ke Huy Quan, Jenny Slate, Harry Shum Jr., James Hong ja Jamie Lee Curtis. Linateost peetakse 2023. aasta seisuga kõigi aegade kõige autasustatumaks filmiks. Tegemist on ühe enim Oscari auhindadele nomineeritud ja auhindu võitnud filmiga: teos kandideeris 11le Oscarile ja võitis neist seitse, sh parima filmi, parima lavastaja, parima naispeaosatäitja (Yeoh), parima meeskõrvalosatäitja (Quan) ja parima naiskõrvalosatäitja Oscarile (Curtis). Michelle Yeoh – rahulolematu ja ülekoormatud pesumaja omanik Evelyn Quan Wang ja karakteri teised versioonid alternatiivsetes universumites. Stephanie Hsu – Evelyni tütar Joy Wang ja Jobu Tupaki, Alpha-Evelyni tütar, kelle kasvav nihilism on oht kogu multiversumile. Ke Huy Quan – Evelyni alandlik ja imelik abikaasa Waymond Wang, kelle eksistentsialism on vastumürk Jobu nihilismile, ja Alpha-Waymond Alfaversumist ning karakteri teised versioonid alternatiivsetes universumites Jenny Slate – pesumaja klient Koeraema Debbie. Tema algupärane nimi oli "Suur Nina", kuid nime muudeti, kuna seda võidakse seostada juudi stereotüüpidega. Harry Shum Jr. – teppanyaki kokk Chad, kes töötab alternatiivse Evelyniga teises universumis. James Hong – Evelyni paljunõudev isa Gong Gong ("vanaisa" kantoni keeles) ja Alfaversumi Alfa-Evelyni isa Alfa-Gong Gong, kes tahab, et Evelyn ohverdaks Joy, et peatada Jobu. Jamie Lee Curtis – maksuameti inspektor Deirdre Beaubeirdre ja karakteri teised versioonid alternatiivsetes universumites. "Everything Everywhere All at Once". British Board of Film Classification (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 21. mai 2022. Vaadatud 21. mai 2022. Du, Josh (12. märts 2023). "Everything Everywhere All at Once Passes Return of the King as Most-Awarded Movie Ever". IGN (inglise). Vaadatud 9. märts 2023. "The 95th Academy Awards – 2023" (inglise). Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia. Vaadatud 4. märts 2023. Lussier, Germain (4. mai 2022). "Everything Everywhere All at Once Will Change a Problematic Credit for Its Digital Release". Gizmodo (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 4. mai 2022. Vaadatud 5. mai 2022. Goh, Clement (14. aprill 2022). "Everything Everywhere All at Once (2022) Review". CGMagazine (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 17. aprill 2022. Vaadatud 23. aprill 2022. "Kõik kõikjal ja korraga" andmekogus IMDb (inglise) "Kõik kõikjal ja korraga" andmekogus Filmiveeb "Kõik kõikjal ja korraga" filmiarvustuste lehel Rotten Tomatoes (inglise)
Stuudio Kvartal 95

Stuudio Kvartal 95 (ukraina keeles Сту́дія «Кварта́л-95») on avalik-õiguslik televisiooni meelelahutus ettevõte, mis tegutseb Ukrainas alates 2003. aastast. Ettevõtte asutasid praegune Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ja tema koolisõbrad. Ettevõte toodab vene ja ukraina keeles audio- ja visuaalset sisu (näiteks filmid, telesarjad ja formaadid) ning korraldab kontserte. Stuudio Kvartal 95 asutati 2003. aastal KVN-i meeskonna Kvartal 95 baasil, mis omakorda on oma nime saanud Krõvõi Rihis asuva 95. kvartali järgi. Kvartal 95 KVN-i meeskond asutati 1997. aastal, samal ajal kui selle ametlik debüüt toimus 1998. aastal KVN-i festivalil Sotšis. Stuudio ja ka KVN-i meeskonna lõi Volodõmõr Zelenskõi, kes kandideeris 2019. aasta Ukraina presidendivalimistel ja valiti Ukraina presidendiks. Zelenskõi sõnul on ettevõtte eesmärk "muuta maailm paremaks, lahkemaks ja rõõmsamaks paigaks nende tööriistade abil, mis meil on, milleks on huumor ja loovus". See on produtseerinud selliseid populaarseid (Ukrainas) saateid nagu Veširnõi Kvartal (eesti keeles: Õhtu kvartal), Svatõ (Äiad) ja Rahva teener. Pärast Zelenskõi ametisseastumist liitus enamik Kvartal 95 juhtivaid tegelasi Zelenskõi administratsiooniga Ukraina presidendi administratsiooni juhi asetäitjateks ja üks määrati Ukraina Julgeolekuteenistuse juhi asetäitjaks. "About us". KVARTAL 95. Originaali arhiivikoopia seisuga 31. märts 2019. Vaadatud 23. aprillil 2019. "Team History". KVARTAL 95. Originaali arhiivikoopia seisuga 31. märts 2019. Vaadatud 23. aprillil 2019. Walker, Shaun; Roth, Andrew (7. märts 2020). "Volodymyr Zelenskiy: 'My White House invitation? I was told it's being prepared'". The Guardian. Vaadatud 21. juunil 2022. "Зеленский Владимир Александрович". LB.ua. Vaadatud 9. juunil 2020. "Пресс-конференция бывшего участника "Квартала 95" Манжосова не состоялась, он исчез". Интерфакс-Украина (vene). Vaadatud 9. juunil 2020. "Ukraine election: Comedian Zelensky wins presidency by landslide". BBC News. 22. aprill 2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. aprill 2019. Vaadatud 23. aprillil 2019. "Нові кадри в Адміністрації. Кого Зеленський привів на Банкову". Українська правда. "Zelensky's childhood friend appointed SBU's first deputy chief (Document)".
Gundega Muzikante

Gundega Muzikante (sündinud 15. novembril 1964 Riias) on läti illustraator. Ta on Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu (IBBY) Läti osakonna aktiivne liige. Gundega Muzikante õppis aastail 1984–1990 Läti Kunstiakadeemias graafika erialal, 2009. aastal sai magistrikraadi. Oma esimese raamatu illustreeris ta 1990. aastal ja juba samal aastal võitis ta lasteraamatute illustraatorina Indrikis Zeberiņši auhinna. Sellest ajast peale on ta illustreerinud või kujundanud igal aastal vähemalt ühe raamatu. Paljude teiste seas on Gundega Muzikante illustreerinud Juhani Püttseppa lasteraamatu "On kuu kui kuldne laev" (Tammerraamat, 2020), mis sai 2020. aastal Eesti Lastekirjanduse Keskuse Aasta Rosina auhinna ja 2022. aastal ilmunud "Pauline unistuste mets". "Gundega Muzikante" (PDF). ibby.org. Vaadatud 4. aprillil 2023.
Nalivka

Nalivka on marjadel või puuviljadel hoitud piiritusest valmistatud poolkuiv või magus alkohoolne jook alkoholisisaldusega 15–35%. Kõige sagedamini valmistatud kirsist, aga ka murakast, mustikast või ploomist, Eestis on levinud ka mustsõstrast ning arooniast valmistatud nalivka. Nalivka valmistamiseks hoitakse piiritust värsketel või külmutatud marjadel 1–6 kuud, seejärel marjad kurnatakse ning piiritusesegule lisatakse vajadusel magustamiseks suhkrut või alkoholisisalduse alandamiseks vett (suhkru saab kindlaks kujunenud retsepti puhul lisada ka protsessi alguses). Piiritusena kasutatakse kõige sagedamini teraviljapiiritust, aga ka viinamarja-, kirsi- või õunapiiritust. Nalivka tööstuslikuks valmistamiseks kasutatakse ka marjakontsentraate, sel juhul jääb marjade piirituses leotamise protsess ära. Marjakontsentraadist valmistatud nalivka erineb enda maitse poolest marjade leotamise teel saadud nalivkast. Nalivka on levinud jook Poolas, Ukrainas, Balkanil ja teistes Ida-Euroopa maades.
Ernst-Karl Kõo

Ernst-Karl Kõo (6. detsember 1932 – 17. märts 2018) oli eesti arstiteadlane, kirurg. Ernst-Karl Kõo sündis Kuigatsi vallas Valgamaal talupidajate Peeter Madissoni ja Elfriede Kõo pojana. 1941–1948 õppis Priipalu, Kuigatsi ja Arula algkoolis ning 1948–1952 Tartu 6. Keskkoolis. Astus 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1958 arstina (cum laude). Aastatel 1958–1960 oli Ahtme haigla peaarst ja kirurg. 1960–1963 oli sihtaspirantuuris Nõukogude Liidu Meditsiiniakadeemia Kardiovaskulaarse Kirurgia Instituudis Moskvas. Pärast sihtaspirantuuri töötas Ernst-Karl Kõo Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas, kus oli 1964–1980 assistent ja 1980. aastast dotsent. Stažeerinud 1970–1971 Viini Ülikooli südamekirurgia osakonnas. Tartu Ülikoolis õpetanud kardiokirurgiat, katastroofimeditsiini, välikirurgiat, hospitaalkirurgiat ja traumatoloogiat. Oli kardiokirurgia juurutajaid Tartus. On sooritanud Eesti esimese südame sondeerimise (1966). Teinud Eestis esimese südamesisese kasvaja eemaldamise operatsiooni. Sihtaspirantuuris alustatud teadustöö alusel vormistas Ernst-Karl Kõo kandidaadiväitekirja (vt jaotist „Publikatsioone“), mille kaitses NSV Liidu Meditsiiniakadeemia kirurgianõukogus ja sai 1964. aastal meditsiiniteaduste kandidaadi kraadi. Uurinud südamekasvajate esinemissagedust ja kirurgilist ravi, südameklappide, südamepauna ja aordi kirurgilist patoloogiat ning naha termilisi kahjustusi. Avaldanud üle 70 teaduspublikatsiooni. 1970. aastal pälvis Ernst-Karl Kõo Nõukogude Eesti preemia prof. Albert Kliimani juhitud autorite kollektiivis endokriinse ja kardiokirurgia teadusliku läbitöötamise, juurutamise ning arendamise eest. Eesti Vabariikliku Kardioloogide Seltsi III konverentsil (Tallinn, 1978) tunnustati tema tööd lastekardioloogia valdkonnas. Кыо, Э. П. Тромбоэмболические осложнения при операции митральной комиссуротомии: Автореферат диссертации на соискание ученой степени кандидата медицинских наук, АМН СССР, Москва, 1963. Кыо, Э. П. Исследование свертываемости крови у больных митральным стенозом до, во время и после операции. Хирургия, 1963, 1, 27. Kõo, E., Kliiman, A., Pokk, L., Liiv, I., Keis, M. Vasaku südamekoja müksoomi juht. Nõukogude Eesti Tervishoid, 1978, 6, 511. Кыо, Э. П., Покк, Л. Р. Доброкачественные опухоли сердца. Tartu Riikliku Ülikooli toimetised, 1985, 717, 24. Tema vend on tehnikateadlane Jakub Kõo. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 2. köide: Kj–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2005, lk. 212 Samarütel, J., Ress, M. Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Tartu, 2004, 150. TEA entsüklopeedia. 12. köide, Kuuda-Liibüa, TEA Kirjastus, Tallinn, 2015. Tartu ülikooli ajalugu 1918–1982. 3 köide, koostanud Karl Siilivask ja Hillar Palamets. Tallinn, 1982. Riiv, J. Eesti Vabariikliku Kardiolooloogide Seltsi III konverents. Nõukogude Eesti Tervishoid, 1978, 4, 358. Albert Kliiman. " Tervise toob tagasi lõikus Edasi, 22. juuni 1970 Aime Jõgi. "Millal saata südamesse sond" Tartu Postimees, 22. aprill 2016
Sõnumilühend

Sõnumilühend on andmetest tuletatud lühike väärtus, näiteks räsi või kontrollsumma. Näiteks saab sõnumilühendi abil kontrollida, kas andmed on edastatud muutmata kujul, võrreldes omavahel saatja ja vastuvõtja poolel räsifunktsiooniga arvutatud räsi.
Egert Belitšev

Egert Belitšev (sündinud 6. detsembril 1984) on Eesti piirivalve ja migratsioonivaldkonna kõrge politseiametnik, aastast 2023 Politsei- ja Piirivalveameti (PPA) peadirektor. Egert Belitšev alustas avalikku teenistust Kodakondsus- ja Migratsiooniametis migratsioonijärelevalve valdkonnas. Pärast PPA loomist jätkas ta Eesti migratsioonivaldkonna arendamist ja õigusloomes osalemist ning esindas Eestit Euroopa Liidu Nõukogu rände töögruppides. 2016. aastal sai temast justiits- ja siseasjade nõunik Eesti alalises esinduses Euroopa Liidu juures, Brüsselis. Belitšev vastutas piirivalve, tagasisaatmise ja politseikoostöö teemade eest, sh juhtrollis Eesti Euroopa Liidu eesistumise perioodil 2017. aasta teisel poolel. 2020. aasta 8. mail allkirjastas Jüri Ratase teise valitsuse siseminister Mart Helme PPA põhimääruse muudatuse, millega loodi ameti sees piirivalveosakond ning Egert Belitšev asus PPA peadirektori asetäitja ametikohale piirivalve alal. Egert Belitšev on viimastel aastatel juhtinud mitmete kriiside lahendamist. Ta vastutas COVID-19 leviku tõkestamiseks kehtestatud piirikontrolli taastamise eest ja juhtis põgenikega seotud hädaolukorra lahendamist Vene Föderatsiooni Ukraina-vastase sõjalise agressiooni algusperioodil. Ta on olnud üks Eesti idapiiri väljaehitamise eestvedajaid.  Alates 24. märtsist 2023 täitis ta pärast Elmar Vaheri ametist kõrvaldamist Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori ülesandeid. Kaja Kallase teine valitsus nimetas Egert Belitševi PPA peadirektori ametikohale alates 3. maist 2023. 2006–2007 Kodakondsus- ja migratsiooniameti vaneminspektor, peainspektor 2007–2010 Kodakondsus- ja migratsiooniameti migratsioonijärelevalve peaspetsialist 2010–2016 Politsei- ja Piirivalveameti (PPA) integreeritud piirihalduse büroo juhtivpiiriametnik 2016–2018 Eesti esindus Euroopa Liidu juures, justiits- ja siseasjade nõunik 2018-2018 PPA integreeritud piirihalduse büroo juhtivpiiriametnik 2018–2020 PPA integreeritud piirihalduse büroo juht 2020–2023 PPA peadirektori asetäitja piirivalve alal 2023– PPA peadirektor 2003 Saaremaa Ühisgümnaasium 2011 Sotsiaalteaduste bakalaureus Õigusteadustes, Tartu Ülikool 2013 Õigusteaduste magister, Tartu Ülikool 2017 Politseikapten 2020 Politseimajor 2020 Politseikolonelleitnant Egert Belitšev on pärit Kuressaarest. Ta on abielus ja tal on kaks last. PPA uus juht Egert Belitšev: turvalisust ei saa luua inimene, kes ei tunne ennast turvaliselt – Eesti Päevaleht (delfi.ee) FOOKUS Egert Belitšev: Vajadus piiri kaitsta ei kao – Issuu Piirivalve tagasitulek: piirivalvejuhiks saab Egert Belitšev (postimees.ee) Magistritöö: Alaealise kinnipidamine väljasaatmismenetluses Bakalaureusetöö: Vabatahtlik tagasipöördumine Eestis naasmisdirektiivi rakendamisel PIIRIEHITUS. Ehituslik meistriklass
Hiilgav Pippa

Hiilgav Pippa (sündinud 2016) on kollane eesti ratsaponi, kellega Joosep Tikk on käinud kagupiiril piirivalve patrullis. Ta on osalenud pikkadel matkadel ning saanud kogemuse nii ratsakoolis, kolmevõistluses kui ka ratsaorienteerumises. Hiilgav Pippa on teinud rolli Nedsaja küla bändi muusikavideos „Seda veel ei tea“. Hea tervisega Hiilgav Pippa on Soome juurtega. Elab Võrumaal. Üks järglane. VIDEO | Ratsapatrulliga kagupiiril: „Näe, selles kohas rööviti Eston Kohver!“ Maaleht, 30. oktoober 2022
Takistustraat

Takistustraat on traat, mis on mõeldud takistite tegemiseks. Takistustraadi valmistamiseks kasutatakse erinevaid sulameid, mis toimivad kütteelemendina, et reguleerida elektrivoolu. Efektiivsem on kasutada sulamit, millel on kõrge temperatuuritegur ja korrosioonikindlus, mis võimaldab kasutada lühemaid traate. Vajadusel on takistustraat isoleeritud keraamilise pulbriga ja kaetud mõne teise sulamiga. Takistustraate kasutatakse elektritakistites elektriahela juhtimiseks ja kontrollimiseks. Levinud kasutused on temperatuuri reguleerimine, elektrivoolu juhtimine ja reguleerimine ning vooluahelas lühiste ennetamine. Takistust mõjutavad kõige rohkem neli erinevat tegurit, millele peab mõtlema, arvutades traadi takistust. Materjal Kõikidel materjalidel on loomulik takistus. Pikkus Pikematel traatidel on tugevam takistus elektrijuhtivusele kui lühematel traatidel. Ristlõikepindala Väiksema ristlõikepindalaga traadil on tugevam takistus. Temperatuur Kõrgematel temperatuuridel on elektronidel raskem transportida elektrivoolu, mistõttu traadi takistus suurem. "Resistance Wire". Pelican Wire (Ameerika inglise). Vaadatud 4. aprillil 2023. "What is Resistance Wire? (with picture)". About Mechanics (Ameerika inglise). Vaadatud 4. aprillil 2023. "Energiasalvesti ühenduskaabli juhtide takistust mõjutavad tegurid – Uudised – Xiamen Kabasi Electric Co., Ltd". Xiamen Kabasi Elektriline Co., Ltd. Vaadatud 4. aprillil 2023.
Arhitekt

Arhitekt on ehitisi projekteeriv kunstnik. Arhitektuur kuulub ainelisse kultuuri ja kunsti, mistõttu arhitekti töö sõltub oluliselt nii ajastu ehitustehnikast (eriti ehitusmaterjalidest ja konstruktsioonitüüpidest) ning otstarbenõudeist kui ka ilupõhimõtteist ja kunstivaadetest. arhitektuur välismaa arhitektide loend Eesti arhitektide loend Eesti NSV teeneline arhitekt linnaarhitekt Eesti entsüklopeedia 1, lk 290
Läti Vabariigi okupeerimise päev

Läti Vabariigi okupatsiooni päev (läti keeles Latvijas Republikas okupācijas diena) on Lätis ametlik mälestuspäev ja seda peetakse 17. juunil. Sel päeval mälestatakse Nõukogude okupatsiooni Lätis 1940. aastal. 17. juunil 1940 tungisid Nõukogude väed Lätti ja hõivasid sillad, posti-, telefoni-, telegraafi- ja ringhäälingukontorid. Samal päeval tutvustas NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu esimehe asetäitja Andrei Võšinski ennast Läti presidendile Kārlis Ulmanisele kui Nõukogude Liidu erisaadikut; kaks päeva hiljem külastas Võšinski uuesti Ulmanist, seekord edastamaks Moskvas eelnevalt kinnitatud nimekirja Läti valitsuse kabineti uutest liikmetest. Varsti pärast seda likvideeriti riigihaldurid ja asendati Nõukogude kaadritega, mille käigus küüditati või tapeti 34 250 lätlast ja Läti liideti Nõukogude Liiduga Läti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigina. Nõukogude okupatsiooni päev sai ametlikuks mälestuspäevaks 18. mail 2000. Moldova ajutine president Mihai Ghimpu kehtestas 2010. aastal Nõukogude okupatsiooni päeva püha, et meenutada Nõukogude okupatsiooni 28. juunil 1940, kuid konstitutsioonikohus tühistas tema dekreedi 12. juulil 2010. Gruusia järgis eeskuju ja kuulutas 25. veebruari Nõukogude okupatsiooni päevaks, et meenutada Punaarmee sissetungi Gruusiasse 1921. aastal. Likums "Par svētku, atceres un atzīmējamām dienām" Wettig, Gerhard, Stalin and the Cold War in Europe, Rowman & Littlefield, Landham, Md, 2008, ISBN 0-7425-5542-9, page 20–21 Simon Sebag Montefiore. Stalin: The Court of the Red Tsar. Lk 334. "Grozījumi likumā "Par svētku un atceres dienām"". Vaadatud 17. septembril 2016. Vladimir Socor, Moldovan Government Chickens out of Historical Assessment of Communism www.publika.md (24. juuni 2010). "În fiecare an, pe 28 iunie, Moldova va comemora Ziua ocupaţiei sovietice şi victimele regimului totalitar comunist". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2015. Vaadatud 17. septembril 2016. Vladimir Socor, Russia Defends Soviet Occupation of Moldova "Moldovan Leader: Court Ruling Against 'Soviet Occupation Day' Was Political". Radio Free Europe/Radio Liberty. 12. juuli 2010. Vaadatud 17. septembril 2016 – cit. via Radio Free Europe / Radio Liberty. Moldpres, Moldovan top court says presidential decree on Day of Soviet Occupation unlawful Arhiiviversioon Georgia declares February 25 Soviet Occupation Day "Georgia: Feb. 25 Declared 'Soviet Occupation Day'". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2012. Vaadatud 17. septembril 2016. Riias meenutati Nõukogude okupatsiooni Rihards Treijs "Par Latvijas okupāciju 1940.gadā" Latvijas Avīze "17. jūnijs – Latvijas Republikas okupācijas diena" (17.06.09.) "Latvijas okupācija:vēsturiskie un starptautiski tiesiskie aspekti" AllMoldova.md: "28. juuni kuulutati välja Nõukogude okupatsiooni päevaks'", 24. juuni 2010 RIA Novosti: "Moldova "sisuliselt tühistab" nõukogude okupatsiooni päeva tehtud dekreedi", 28. juuni 2010 RFE/RL: "'Soviet Occupation Day' Causes Rift In Moldova's Ruling Alliance", 3. juuli 2010
Tessie Camilleri

Tessie Camilleri (6. jaanuar 1901 – 2. oktoober 1930) oli esimene naissoost lõpetaja Malta ülikoolis. Camilleri sündis Sliemast pärit hästi haritud perekonda. Üks tema tädidest oli koolide inspektor ja kolm tädi pidasid Vallettas erakooli.. Camilleri astus 1919. aasta oktoobris Malta ülikooli inglise kirjanduse, filosoofia ja ladina kirjanduse kursustel. Ta lõpetas B. Litti 2. mail 1922. Hiljem abiellus ta Malta ülikooli administraatori (ülikooli nõukogu sekretäri) Edgar Stainesiga, kellega tal oli neli last. Ta suri 29-aastaselt 2. oktoobril 1930. Ajakirja Daily Malta Chronicle 2. mai 1922. aasta väljaanne teatas tema lõpetamisest, öeldes: "Miss Camilleri oli kirjanduse alal väga silma paistnud, paljastades intellektuaalseid annetusi ja ebaolulisi saavutusi, ning me õnnitleme teda südamest ärateenitud edu puhul, mis on pälvinud talle tunnustuse, kuna ta on esimene Malta ülikooli lõpetanud naine." 2007. aastal nimetas Malta Ülikool ühe oma kõnniteedest tema austusavalduseks Vjal Tessie Camilleriks. Camilleri, Patricia (2007). "The Rise and Rise of the Female Graduate: Some milestones in tertiary education for women in Malta" (PDF). University of Malta. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2018. Vaadatud 25. märtsil 2019. "Malta's first female graduate". Times of Malta. 25. november 2007. Vaadatud 31. märtsil 2019. "University immortalises first female graduate". Times of Malta. 23. november 2007. Vaadatud 31. märtsil 2019.
Raivo Puusepp

Raivo Puusepp (sündinud 21. märtsil 1960) on eesti arhitekt. Ta on projekteerinud muu hulgas SEB Eesti Ühispanga peakontori (1999), WW Passaaži (1997), Sikupilli ärikeskuse, Opeli keskuse hooned, Solarise keskuse (2009) ja Lasnamäe linnaosavalitsuse hoone (2011) Tallinnas, Põltsamaa tuletõrjedepoo (koos Krista Väärtnõu ja Peeter Looga; 2000), Tervise Paradiisi Pärnus (2004) ning Tartu Kaubamaja Tartus (2005). Puusepp lõpetas 1983. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. 1992. aastal asutas arhitektibüroo Raivo Puusepp OÜ, kus tegutseb juhi ja vastutava arhitektina. Askur Alas "Raivo Puusepp: Tartu kaubamaja idealistlik autor" Eesti Päevaleht, 15. oktoober 2005 Piret Peensoo "Ühispanga pilvelõhkuja lõi “city” arengule hääled sisse" Eesti Päevaleht, 18. mai 2007 Muusika minus. Raivo Puusepp. ERR arhiiv, oli eetris 19. oktoobril 2008 Urve Eslas "Solarise arhitekt Raivo Puusepp: linnaruum ei ole lahinguväli" Postimees, 10. oktoober 2009
Iseseisvuse park (Šõmkent)

Iseseisvuse park (kasahhi keeles Тәуелсіздік саябағы, Täuelsızdık saiabağy) on linnapark Kasahstanis Šõmkenti linnas. Park avati 2011. aasta oktoobris iseseisvuspäeva 20. aastapäeva auks. Pargi keskne sissepääs on kaunistatud kaarega ja territooriumi sees on laulev purskkaev ja arvukalt lillepeenraid mille jaoks on taimed toodud Hollandist. Keskel on Kasahstani rahva ühtsust esindav Altyn Shanyraqi monument, mis on loodud 137 metallelemendist, mis sümboliseerivad 137 Kasahstani Vabariigi territooriumil elavat rahvust. Parki on paigaldatud suur lipuvarras kõrgusega 50 meetrit. Suur rauast jalakäijate sild ühendab parki Al Farabi väljakuga, mis sümboliseerib üleminekut linna ajaloolisest minevikust tänapäeva. "Independence Park – Shymkent Sweet Texas". shymkentsweettexas.com (Briti inglise). 10. oktoober 2016. Vaadatud 30. oktoobril 2020.{{cite web}}: CS1 hooldus: url-olek (link) "Парк Независимости". sxodim.com (vene). 9. juuni 2017. Vaadatud 30. oktoobril 2020.{{cite web}}: CS1 hooldus: url-olek (link)
Lestrem

Lestrem (hollandi: De Stroom; pikardi: Létrin) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Väike põllumajandus- ja kergetööstuslinn asub u. 13 km Béthune'ist põhjas ja 31 km Lille'ist läänes, teede D122, D178 ja D975 ristumiskoha ümbruses, Lawe jõe kallastel. Linn hävines Esimese maailmasõja ajal. 1940. aastal toimus lahingus Prantsusmaa pärast Le Paradisi asunduses valla lõunaosas Briti vägede veresaun. Sõpruslinnaks on Swanland Inglismaal East Riding of Yorkshire'is. St. Amé kirik, pärineb 16. sajandist. Veel kaks kirikut La Fosse'i ja Le Paradisi asundustes. Sõjakalmistu. Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Kalev Velthut

Kalev Velthut (sündinud 23. jaanuaril 1955) on Eesti klarnetist, ERSO orkestrant 1975–2005. Rahvusvaheliste konkursside laureaat: Šiauliai 1983 II preemia ja Odessa 1983 II preemia.
Lières

Lières (lääneflaami: Lier) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Lières asub u. 16 km Béthune'ist loodes ja 53 km Lille'ist läänes, teede D185 ja D91 ristumiskoha ümbruses, Nave'i jõe kallastel. St. Adrieni kirik, pärineb 15. sajandist. Talumaja, pärineb 17. sajandist, kõik, mis järel iidsest lossist. Feodaallinnuse vall sügava kraaviga. Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021