laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mihhail Saltun

Mihhail Mihhailovitš Saltun (15. märts 1967 Lüübnitsa – 21. juuni 2016 Narva) oli Eesti õigeusu vaimulik. Saltun sündis toonases Põlva rajoonis ohvitser Mihhail Saltuni perekonnas. Vaimuliku hariduse omandas ta Moskvas vaimulikus seminaris ja Õigeusu Püha Tihhoni Humanitaarülikoolis. 15. veebruaril 2004 pühitses Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Kornelius ta diakoniks. Preestriks pühitseti isa Mihhail 12. juunil 2005, ta kuulus Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku vaimulikkonda. Aastatel 2005–2013 teenis ta preestrina Nina Jumalaema Kaitsmise kogudust. Seejärel oli ta 2013. aastast kuni surmani Narva-Jõesuu Jumalaema Kaasani Ikooni koguduse esipreester ja teenis ühtlasi ka Narva-Jõesuu Püha Vladimiri kirikus. Vaimuliku teenistuse kestel pälvis ta mitmeid vaimulikke autasusid – puusaehte, kamilavka ja rinnaristi. 21. juuni öösel 2016 tungiti Saltunile tema kodus terariistaga kallale. Raskete kehavigastustega preester toimetati Narva haiglasse, kus ta suri saadud haavadesse. Rünnakus kahtlustatavana peeti kinni tema 20-aastane poeg Daniil Saltun. Vahejuhtum pälvis laialdast meediakajastust nii eesti- kui ka venekeelses ajakirjanduses. Daniil suunati hiljem Viru Maakohtu otsusega psühhiaatrilisele ravile. Mihhail Saltuni matusetalitus toimus 28. juunil 2016 Narva-Jõesuu Jumalaema Kaasani Ikooni kirikus, selle viis läbi Narva ja Peipsiveere piiskop Laatsarus. Tema surnukeha maeti Kuremäe kloostri kalmistule. Трагически погиб священник Михаил Салтун Эстонская Православная Церковь Московского Патриархата, 21.06.2016 (vaadatud 1.08.2016) MPEÕK Nina Jumalaema Kaitsmise Kogudus MTÜ Inforegister.ee (vaadatud 1.08.2016) Narvas tapeti jõhkralt õigeusu preester Delfi, 21.06.2016 (vaadatud 1.08.2016) В Нарве жестоко убит священник Михаил, подозреваемый в убийстве его 20-летний сын задержан ERR Uudised, 21.06.2016 (vaadatud 1.08.2016) В Нарве зверски убит православный священник, подозревается сын Postimees (vene keeles), 21.06.2016 (vaadatud 2.08.2016) Одаренный мальчик из хорошей семьи убил отца-священника из-за компьютера? Postimees (vene keeles), 21.06.2016 (vaadatud 2.08.2016) Убийцу священника в Нарве отправили на психиатрическое лечение rus.err.ee, 19.12.2016. Отпевание священника Михаила Салтуна Нарвская Газета, 29.06.2016 (vaadatud 1.08.2016)
Vanamõisa paisjärv

Vanamõisa paisjärv (ka Vanamõisa järv, Vanamõisa-Saadu järv, Saadu järv ja Pärsti Vanamõisa järv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Vanamõisa külas. Järve pindala on 6,3 ha, keskmine sügavus 2,3 m, suurim sügavus 4 m, vee maht 156 000 m³, kaldajoone pikkus 1,853 km ja kõrgus merepinnast 93,5 m. Järv on paisutatud Lemmjõele. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järv on ehitatud aastatel 1972-1973 Viljandi Näidissovhoosi tellimusel ja Viljandi EPT poolt ja kandis algselt nime Vanamõisa-Saadu järv. Põhja ja nõlva ettevalmistamiseks veeti pinnasest välja turvast. Järve pais on 4,80 m kõrgune ja 80 m pikkune muldkehand, filtratsioonitõkkeks on saviekraan. Järv võeti kasutusse 1973. aastal. Vanamõisa järv (Pärsti Vanamõisa järv) Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.04.2017) Vanamõisa järv (Pärsti Vanamõisa järv) keskkonnaportaalis (vaadatud 02.04.2017) Lemmjõgi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016) Vanamõisa järv (Pärsti Vanamõisa järv) Eesti looduse infosüsteemis Vanamõisa järv (Pärsti Vanamõisa järv) keskkonnaportaalis
Friedrich Julius von Baltz

Friedrich Julius von Baltz (vene Фёдор Карлович (Фридрих-Юлиус) Бальц; 20. aprill 1800 Pärnu – 27. juuli 1873 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväeinsener, kindralmajor (1851). Ta sündis Pärnu kaupmehe Carl Gottlieb Baltzi peres. 1822. aastal lõpetas Peterburis sõjaväeinseneride õppeasutuse Главное инженерное училище (hilisem Nikolai insenerikool) alamporutšiku auastmes. Tema esimeseks teenistuskohaks sai Dünaburgi insenerikomando. Hiljem teenis ta mitmel pool, sealhulgas Riias, Moldaavias ja Kroonlinnas. Sõjaväeinsenerina ehitas ta sildu, fortifikatsioone ja hospitale. Ta võttis osa Vene-Türgi sõjast (1828–1829). 1841. aastal anti talle polkovniku auaste. 1844. aastal ta aadeldati. 1855. aastal läks erru. 1858. aastal ostis ta mõisa Domašovo külas Jamburgi maakonnas. Tema poeg Alexander Nikolai Julius von Baltz oli Venemaa sõjaväelane, kindralleitnant.
Viru Varietee

MTÜ Viru Varietee on Tallinnas aadressil Liikuri tänav 42-44 registreeeritud varietee. Varietee avati 6. mail 1972 ja tollal tegutses see Viru hotellis. See oli esimene Eesti NSV varietee. Esimest varietee-etendust juhtis Lembit Mark. Varietee esimesed programmid panid kokku Inge Põder ja Ago-Endrik Kerge. Esimese kolme programmi muusika lõid spetsiaalselt varietee jaoks tuntud Eesti heliloojad: Gennadi Taniel, Arne Oit ja Uno Naissoo. Kostüümikunstnik oli Aime Unt, hiljem tegeles sellega peamiselt Kustav-Agu Püüman. Viru varietee kavu ja tantse lavastasid ka koreograafid Heino Aassalu, Mai Murdmaa, Kalju Saareke ja Mait Agu. Varietee tegutses aastani 1994. Varietee asutati uuesti 2003. Varietee Tallinn http://varietee.ee/view/history (vaadatud 01.08.2016) http://varietee.ee/view/2012-2014 (vaadatud 01.08.2016) Viru Varietee koduleht
Ragnar Lothbrok

Ragnar Lothbrok (vanapõhja keeles Ragnarr Loðbrók) oli legendaarne viikingihõimude kuningas, keda kirjeldatakse vanapõhja luules ja saagades.
Tõeväidete süsteem

Tõeväidete süsteem on mõisteühend, mida nüüdisfilosoofias kasutatakse metafüüsika nimetuse asemel (näiteks dekonstruktsionismis). Leho Lamus. Mõtlemise mõistevõrk, lk 352.
Bačka Palanka

Bačka Palanka (serbia kirillitsas Бачка Паланка) on linn Serbias Vojvodinas Lõuna-Bačka ringkonnas, Bačka Palanka valla keskus. Linn asub Doonau vasakkaldal. Teisel pool jõge asub Horvaatia linn Ilok. Ilokiga ühendab linna 740 meetrit pikk sild.  Bačka Palanka – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Bačka Palanka koduleht
Romans Suta

Romans Suta (28. aprill 1896 Dzērbene vald, Võnnu kreis – 14. juuli 1944 Thbilisi) oli läti maalikunstnik, graafik, illustraator, stsenograaf ja sisekujundaja. Suta õppis Riias Jūlijs Madernieksi erakunstistuudios ja Riia Kunstikoolis, ent oli kunstnikuna peamiselt autodidakt. Esimese maailmasõja ajal kolis ta koos perega 1915. aastal ajutiselt Venemaale. Ta jätkas kunstiõpinguid Penzas, kus tutvus ka oma tulevase abikaasa Aleksandra Beļcovaga. Oktoobrirevolutsiooni ajal viibis Suta Peterburis, kus tutvus noorte vene kunstnikega. 1917. aasta detsembris naasis ta Riiga. 1922. aasta lõpus abiellus Romans Suta Aleksandra Beļcovaga ning suundus temaga koos Euroopa-reisile. Nad viibisid Berliinis, Dresdenis ja Pariisis ning naasid Lätisse 1923. aastal. 1924. aastal rajati Suta initsiatiivil portselanimaali stuudio Baltars, mis aga lõpetas finantsraskuste tõttu töö 1928. aasta lõpus. 1929. aastal sai Sutast Riia Rahvaülikooli joonistusstuudio juht, pärast kooli sulgemist 1934. aastal jätkas ta õpetamist oma erastuudios. 1930. aastail jätkas ta ka tööd portselani ja keraamika dekoreerijana. Pärast 1940. aasta okupatsiooni töötas ta kunstnikuna Riia Filmistuudios. 1941. aastal deporteeriti ta koos stuudiopersonaliga esmalt Moskvasse, seejärel Almatõsse ja viimaks Thbilisisse, kus ta 1943. aastal arreteeriti, väidetavalt leivatalongide võltsimise eest. 14. juulil 1944 ta hukati. Suta rehabiliteeriti postuumselt 1959. aastal. Suta ja tema abikaasa olid esimesi läti kunstnikke, kes viljelesid nn rahvuslikku konstruktivismi ja kubismi. Romans Suta ja Aleksandra Beļcova kunagises korteris Riias aadressil Elizabetes iela 57a asub alates 2008. aastast memoriaalmuuseum ja -galerii (läti keeles Romana Sutas un Aleksandras Beļcovas muzejs), mis on Läti Rahvusliku Kunstimuuseumi filiaal. Muuseumis on hoiul üle 4000 eseme, millest enamiku on annetanud kunstnikupaari tütar Tatjana Suta. Google Arts&Culture veebiväljapanek Roman Suta kunstist
Kütioru Avatud Ateljee

Kütioru Avatud Ateljee (ühend KAA) on Võru maakonnas Võru vallas Tohkri külas Valdur ja Eetla Ohaka endises suvekodus asuv ateljee. KAA asutati 1997. KAAsse on oodatud kunstnikud, muusikud, literaadid ja mõtlejad, kes saavad seal teha oma loometööd. KAAs korraldatakse ka näitusi. https://web.archive.org/web/20160801161409/http://www.metsas.ee/et/ateljee (vaadatud 01.08.2016) http://www.rahvakultuur.ee/?&v=182&o=27477 (vaadatud 01.08.2016) Kütioru Avatud Ateljee metsas.ee veebilehel
Õ-Fraktsioon

OÜ Õ-Fraktsioon on Eesti loominguline rühmitus. Ettevõte loodi 2003. aastal Tõnis Lehe eestvedamisel. Rühmitus on iseseisvalt või koostöös teiste filmistuudiotega loonud neli filmi: 2003 "Jäätants" (dokumentaalfilm, režissöörid Kaaren Kaer, Andres Korberg, Lauri Lippmaa, Erik Moora, Tõnis Leht) 2003 "Raisakotkad" (dokumentaalfilm, režissöörid Kaaren Kaer, Andres Korberg, Tõnis Leht, Erik Moora, Lauri Lippmaa) 2003 "Suvevärvid" (dokumentaalfilm, režissöörid Kaaren Kaer, Andres Korberg, Tõnis Leht, Lauri Lippmaa, Erik Moora) 2005 "Malev" (mängufilm, režissöör Kaaren Kaer) Sissekanne Äriregistris. Vaadatud 31.08.2023. https://web.archive.org/web/20160801182628/http://www.ut.ee/et/946269 (vaadatud 01.08.2016). Õ-Fraktsioon Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 01.08.2016) Õ-Fraktsioon Eesti filmi andmebaasis
Kobruvere paisjärv

Kobruvere paisjärv (ka Kalju paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kobruvere külas. Järv on paisutatud Lemmjõele. Järve pindala on 1,8 ha, valgla suurus 25 km², kaldajoone pikkus 1 km ja kõrgus merepinnast on 74 m. Järves asub kaks saart pindalaga 0,08 ha. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järve põhjakaldal asub riikliku kultuurimälestisena arvele võetud arheoloogiamälestis kalmistu Kadakamägi. Järve idapoolsest otsast möödub Viljandi – Suure-Jaani tee. Kobruvere paisjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016) Lemmjõgi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016) Kobruvere paisjärv keskkonnaportaalis (vaadatud 19.08.2016) Kalmistu "Kadakamägi" kultuurimälestiste riiklikus registris Kobruvere paisjärv Eesti looduse infosüsteemis Kobruvere paisjärv keskkonnaportaalis
Tammeveski järv

Tammeveski järv (ka Tammeveski paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Kobruvere külas. Järv on paisutatud Lemmjõele. Järve pindala on 3,1 ha, kaldajoone pikkus 2 km, kõrgus merepinnast 63,5 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,26 ha. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järve paisu truubist 100 m lõuna suunas asub kaitsealune Tammeveski kivi. Lemmjõgi Kobruvere Tammeveski kivi Tammeveski järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016) Lemmjõgi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016) Tammeveski järv keskkonnaportaalis (vaadatud 19.08.2016) Tammeveski järv Eesti looduse infosüsteemis Tammeveski järv keskkonnaportaalis
Võlli paisjärv

Võlli paisjärv on paisjärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Võlli külas. Järve pindala on 0,5 ha, valgla suurus 65 km², kaldajoone pikkus 312 m ja kõrgus merepinnast 35 m. Järv on paisutatud Lemmjõele. Võlli järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Võlli paisjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016) Lemmjõgi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016) Võlli paisjärv keskkonnaportaalis (vaadatud 19.08.2016) Võlli paisjärv Eesti looduse infosüsteemis Võlli paisjärv keskkonnaportaalis
MeetTheMixer

"MeetTheMixer" on iganädalane raadiosaade Raadio 2s. Saade on eetris alates 2005. aasta 1. jaanuarist igal laupäeval kella 22–23. Saate eesmärk on tutvustada noori andekaid Eestis elavaid DJ-sid ja produtsente. Saates mängitakse house'i, drum and bass'i, tekno-, dancehall-, progressiivset ja hiphopmuusikat. Iga kuu viimases saates kõlab "MeetTheMixeri" edetabel – tund värsket Eesti muusikat. Iga kuu teisel laupäeval on eetris "MeetTheMixer EXTRA", mis keskendub peamiselt briti grime- ja hiphopmuusikale, samuti dancehall'ile. Raadiosaade on osa suuremast projektist, mis hõlmab ka klubiüritust klubis Privé. Saatejuhid on Kuldar Kullasepp (Diggy) ja Päär Pärenson (MC J.O.C.). "MeetTheMixeri" saatest võttis ühel laupäevaõhtul kuni keskööni välja otse Miamist osa urbanmuusikaga DJ Slin. Ühena esimestest Eestis eetrisolevastest raadiosaadetest levib "MeetTheMixer" digitaalselt, kasutades selleks taskuhäälingut. Taskuhäälingusaadete tirimiseks saab kasutada näiteks programmi iTunes, otsides saadet kataloogist "Podcasts".
Carl Warner

Carl Warner (sündinud 1963 Liverpoolis) on inglise fotograaf. Ta on tuntud kui toidumaastike (foodscapes) pildistaja. Carl Warner's Food Landscapes A World of Food Koduleht A World of Food: amazing foodscapes by Carl Warner, telegraph.co.uk Foodscapes: amazing food art by Carl Warner, telegraph.co.uk Rik Sharma. Good enough to eat! 'Willy Wonka' artist creates magical fairytale scenes using sweets, cheese and chocolate, dailymail.co.uk, 28. november 2012 James Cave. Carl Warner’s ‘Foodscapes’ Are Beautiful Enough To Eat, huffingtonpost.com, 17. juuli 2015
Cieszyn

Cieszyn (Tšehhi keeles Těšín, saksa keeles Teschen, ladina keeles Tessin) on linn Lõuna-Poolas Sileesia vojevoodkonnas, Cieszyni maakonna keskus. Linna pindala on 28,61 km², kõrgus merepinnast 249–378,5 m, rahvaarv 2013. aasta andmeil 36 119 ja rahvastiku tihedus 1262 in/km². Linnas ja seda ümbritsevates omavalitsustes on Poola keskmisest oluliselt kõrgem protestantide osakaal, Cieszynis paikneb ka üks Poola tuntumaist ajaloolistest luteri kirikutest, ent valdav on siiski roomakatoliiklus. Alates 2018. aastast on linnapea Gabriela Staszkiewicz. Cieszyni asutamisaastaks loetakse 810. aastat, ehkki daatum põhineb kaudsetel järeldustel. Linnaõigused sai asula 1220. aastal, 13. sajandi lõpust oli see Cieszyni hertsogkonna keskus. Cieszyni linnusest on peaaegu puutumatult säilinud linnuse romaani ümarkirik, Poola üks vanemaid ehitismälestisi Cieszyni Püha Nikolause kirik. Ajalukku on linn läinud ka Austria pärilussõja lõpetanud Cieszyni rahulepingu sõlmimise kohana. Pärast esimest maailmasõda jagati varem ühtne Cieszyn Tšehhoslovakkia (nüüdne Tšehhi Vabariik, mille poolele jääb Český Těšín) ja Poola vahel. Mnisztwo
ProgeTiiger

ProgeTiiger on Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutuse (HITSA) üks kahest programmist (teine on IT Akadeemia) ProgeTiigri programmi eesmärk on märkimisväärne ja Eesti elu edendav, selleks on tõsta õppurite tehnoloogilist kirjaoskust ja digipädevust. Selle hulka kuulub: õppe- ja näidismaterjalide loomine ja uuendamine, tõlkimine ja kohandamine; koolitused õpetajatele ja juhendajatele (sh tehnoloogiategevuste juhendajatele, kes toetavad programmi teemavaldkondades tegevuste elluviimist)ja programmi võrgustike kaudu uute koolitajate pealekasvu tagamine. Võrgustiku liikmed on koolitusprogrammi koolitajad ja valdkonna populariseerijad oma piirkonnas; haridusasutustele ProgeTiigri programmi rakendamiseks ja õppetööks vajalike tehnoloogiliste seadmete soetamise toetamine; teavitus- ja populariseerimisürituste korraldamine, infomaterjalide koostamine, tehnoloogilist kirjaoskust arendavate õpilasürituste ja -konkursside korraldamine; õpilaste ja õpetajate toetamine rahvusvahelistel õpilaskonkurssidel osalemisel, programmi ja selle tulemuste tutvustamine laiemale avalikkusele. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2016. Vaadatud 2. augustil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Proge Tiigri koduleht
Tänassilma-Viljandi-Raudna org

Tänassilma-Viljandi-Raudna org on Viljandi maakonnas asuv Sakala kõrgustiku suurim ürgorg, mis eraldab kõrgustiku põhjaosa muust alast. Org on S-kujuline, ligi kilomeetri laiune ja kuni 40 m sügavune. Org jaguneb tinglikult kolmeks: Tänassilma ürgorg, Viljangi ürgorg ja Raudna ürgorg. Tänassilma oru ja Viljandi oru vahel on Ida-Eesti vesikonna ja Lääne-Eesti vesikonna piir. Viljandi ja Raudna ürgorud on vanimad Sakala kõrgustikul, olles tekkinud enne viimast jääaega. Oru aluspõhi koosneb kesk-devoni liivakivist, mida katavad hilisemad setted. Selles asuvad suuremad veekogud olid osa oletatavast Pärnu–Viljandi–Tartu veeteest. Tänassilma ürgorg on Tänassilma-Viljandi-Raudna oru idapoolsem osa. Org algab Kösti oja ligidalt ja kulgeb algul põhja-kirdesuunal ning pöörab Vana-Võidu küla juures itta. Kohe pärast pööret suubub orgu põhjasuunast Tääksi-Välgita-Kehklase ürgorg ja lõunast Ärma ürgorg. Edasi kulgeb org aina madaldudes kuni Sakala kõrgustiku servani ja lõppeb Tänassilma küla ligidal. Orus saab alguse Tänassilma jõgi, mis voolab kogu oru ulatuses ja suubub Võrtsjärve. Orus asuvad ka Rutsniku Mädajärv ja Vana-Võidu Mädajärv. Oru serval kasvab Viiralti tamm. Kaitsealustest aladest asub Tänassilma orus Vana-Võidu Mädajärve serval Kivistiku metsapark, Tusti külas asub oru nõlval Tusti metsapark. Tänassilma jõe ülemjooksule (mis jääb jõe lähte ja Ärma jõe suudme vahel) on aastakümneid juhitud Viljandi linna reovett. Orus asuvat lammisood läbiva kogumiskraavist põhja poole asuv laiuv märgala on ühetaolise, äärmuseni vaesunud taimestikuga soo, mida katab lausjalt laialehine hundinui. Edela-kirdesuunaline Viljandi ürgorg asub Tänassilma-Viljandi-Raudna oru keskosas. Oru kese on 4 km pikkune Viljandi järv, millest voolab edelasse välja Raudna jõgi. Oru keskossa suubub põhjast Valuoja org, oru põhjaossa aga Uueveski org. Oru loodenõlval asub Viljandi linn. Oru lõunapoolse osa veergudel on rohkesti allikaid. Viljandi ürgorg kuulub Viljandi maastikukaitseala koosseisu. Raudna ürgorg asub Tänassilma-Viljandi-Raudna oru lääneosas ja kulgeb alguses edelasuunal ning pöörab Paistu ürgoru suubumisel Ramsi küla juures loodesse. Edasi kulgeb org järjest madalamaks muutudes kuni Sakala kõrgustiku servani ja lõppeb Tohvri küla ligidal. Raudna orus voolab kogu oru pikkuses Raudna jõgi, selles asub ka Raudna tehisjärv. Raudna ürgorg kuulub osaliselt Loodi looduspargi koosseisu. Tänassilma jõgi Raudna jõgi Viljandi järv Pärnu–Viljandi–Tartu veetee Viljandi maastikukaitseala Loodi looduspark Ivar Arold (2005). "Eesti maastikud" (PDF). Tartu Ülikooli Kirjastus. Viljandi maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis Viljandi järv kui ürglooduse objekt Eesti looduse infosüsteemis Tänassilma jõgi Eesti entsüklopeedia veebiversioonis Kivistiku metsapark Eesti looduse infosüsteemis Tusti metsapark Eesti looduse infosüsteemis "Saarepeedi valla üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruanne, 2008". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2016. Vaadatud 3. augustil 2016. Viljandi järv Eesti looduse infosüsteemis Loodi looduspark Eesti looduse infosüsteemis
Sulle kõik nüüd ütlen

"Sulle kõik nüüd ütlen" oli ETV muusikasaate "Horoskoop" üks populaarsemaid laule. Laulu esitasid Helgi Sallo ja Kalju Terasmaa. Eestikeelse teksti kirjutas Kustas Kikerpuu. Laulu autor ja esmaesitaja on ABBA-st tuntud Agnetha Fältskog. Originaali pealkiri rootsi keeles on "Jag Var Så Kär". Loo kirjutamise ajal polnud Agnetha veel ABBA liige, ta oli siis alles 17-aastane. Lugu salvestati oktoobris 1967 Philips Studios Stockholmis ning see ilmus Agnetha Fältskogi esimesel singlil "(CUPOL CS 45-211)" novembris 1967. "Sulle kõik nüüd ütlen" – CD-kogumikus "Estraadiklassika", Hitivabrik, 2000 "Sulle kõik nüüd ütlen" – DVD-kogumikus, ETV, 2007 Kuula laulu: Helgi Sallo ja Kalju Terasmaa "Sulle kõik nüüd ütlen". Elutark, 27. november 2016 Kalju Terasmaa portaalis Muusika.ee Laulu "Sulle kõik nüüd ütlen" helifail YouTube'is
Pjotr Voznessenski

Pjotr Nikolajevitš Voznessenski (vene Пётр Николаевич Вознесенский; 23. detsember 1867 Peterburi – 25. jaanuar 1918 Peterburi) oli vene insener ja sillaehitaja. Voznessenski lõpetas 1891. aastal Keiser Aleksander I teedeinseneride instituudi Peterburis ja astus Teedeministeeriumi teenistusse, kus tegeles uute raudteeliinide rajamisel eeluurimistöödega ja järelevaatajana käimasolevatel raudtee-ehituse objektidel. 1915. aastal sai ta V klassi inseneriks, mis vastas Venemaa Keisririigi teenistusastmete tabelis riiginõuniku astmele. Pjotr Voznessenski hukkus 25. jaanuaril 1918. Voznessenski tegeles ka tehnorajatiste projekteerimisega. Tema tuntuim sillaprojekt on Riia raudteesild üle Daugava jõe (projekteerimine algas 1902. aastal, sild valmis alles 1914). Tema jooniste järgi valmistati Poolas Riias asuva Aleksandri viadukti fermid (1906, hiljem, 1960. aastatel viadukt kapitaalselt rekonstrueeriti). Ta koostas Sõzrani–Vjazma raudteele kavandatud umbes 10-verstase tunneli viimistlustööde projekti. Tunnel pidi Volga jõesängi alt ühendama Batraki ja Obšarovka raudteejaamu. Seoses Esimese maailmasõja algusega ehitus külmutati ja hiljem loobuti sellest. 1916. aastal korraldas Teedeministeerium piiratud osavõtuga konkursi mitmeavalise kahekorruselise konsooltala-sõrestiksilla projekteerimiseks üle Volga jõe Saratovis. Silla pikkuseks oli kavandatud 2,5 km ja suurima ava silde pikkuseks 160 m. Voznessenski konkursiprojekt jäi kolmandaks, parimaks lahenduseks hinnati professor Grigori Perederi eelprojekt. Проблемы обеспечения долговечности пятидесятилетнего моста через Волгу. cyberleninka.ru. Lk 2. Postkaart. Voznessenski projekteeritud Aleksandri viadukti fermid (1906)
Eesti Kohtuarstlik Ekspertiisibüroo

Eesti Kohtuarstlik Ekspertiisibüroo oli Justiitsministeeriumi alluvuses olev riigiasutus (büroo), mis asus Tallinnas aadressil Narva maantee 46. Büroo tegevuse põhieesmärk oli büroo põhimääruse järgi teha kohtuarstlikke, kohtukeemia- ja kohtubioloogiaekspertiise. Büroo asutati 2001[viide?] ja see lõpetas tegevuse 2007. aasta lõpul, kui Eesti Kohtuarstliku Ekspertiisibüroo ja Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse ühinemisel moodustati uus asutus: Eesti Kohtuekspertiisi Instituut. https://www.riigiteataja.ee/akt/1024543 (vaadatud 02.08.2016) "Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi üldtutvustus". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2014. Vaadatud 13. märtsil 2014. Põhimäärus eRTis
Keskuurimisbüroo

Politsei Keskuurimisbüroo (lühend KUB) oli Eesti Politseiameti alluvuses tegutsenud riigiasutus . 1993. aastal politseiseaduse muutmisega ja Vabariigi Valitsus 1993. aasta 31. mai määrusega nr 165, moodustati Riikliku Kohtueelse Uurimise Ameti baasil Riigi Politseiameti alluvuses Politsei Keskuurimisbüroo. KUBil olid oma territoriaalsed uurimisbürood politseiprefektuurides, sh Tallinna Uurimisbüroo, direktor Kalle Järvekülg. 1. veebruarist 1998 muudeti Politseiameti Keskkriminaalpolitsei tegevusvaldkondi ja allosakondade struktuuri. Keskkriminaalpolitsei tegevusvaldkond olid: kuritegude ennetamine, tõkestamine ja avastamine käesolevas põhimääruses sätestatud juhtudel ning kriminaalasjade kohtueelne uurimine kriminaalkohtumenetluse korras ja käesolevas põhimääruses sätestatud juhtudel. 1. juulil 1998 liideti KUB koos mitme teise asutusega Keskkriminaalpolitseiga. KUBi maakondlikud uurimisbürood liideti maakondade politseiprefektuuridega. ... Ain Seppik (26. aprill 1994 – 2. jaanuar 1995) Priit Männik, Keskuurimisbüroo abidirektor (1991–1995) Raivo Öpik (1995–1996) Aleks Uibo (1996–1998), Kersti Jundas, Keskuurimisbüroo abidirektor (–1998) Eesti Vabariigi politseiseaduse muutmise ja täiendamise seadus. § 8. Politsei ülesehitus, RT I 1993, 20, 355 AVALIKUD ASJAD. Tunnistaja kaitse, arhiiv.err.ee, 10.11.1997 CV: Raivo Öpik - ETIS[alaline kõdulink] Keskuurimisbüroo direktor lahkub ametist esimesest märtsist, www.postimees.ee, 17. veebruar 1996 Asus tööle uus Ida-Viru politseiprefekt, 20. MÄRTS 2002 Ida-Viru saab uue prefekti , epl.delfi.ee, 25.01.1998 Siseminister läks keskuurimisbüroo kallale, www.postimees.ee, 30. oktoober 1997
Joutseno linn

Joutseno linn on endine vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas. Asub Saimaa järve kaldal. Joutseno vald nimetati linnaks 2005. aastal. 1. jaanuaril 2009 liitus Joutseno linn Lappeenranta linnaga. Valla keskus oli Joutseno. Joutseno linna haldusalas asusid järgmised külad: Ahola, Anola, Arpolahti, Eiskola, Haukilahti, Hyvättilä, Hämäläinen, Jokela, Joutseno (kirikuküla), Jänhiälä, Karhula, Karjalainen, Karsturanta, Kesola, Kohoniemi, Korpi, Korvenkanta, Kähärilä, Leppälä, Lipiälä, Luukulkkula, Meltola, Mietinsaari, Myllärilä, Nevala, Nyrkkölä, Parjala, Pätilä, Ravattila, Roiskola, Soljala, Suokumaa, Tiimola, Tiuruniemi, Tujula, Tyrminen, Vesikkola, Virkkilä. Joutseno koduleht