laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nõeliku tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Nõeliku tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Nõeliku tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime kalastusvahendi nõeliku järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 285
Müta tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Müta tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Müta tänav sai nime 19. septembril 2001. Tänav on saanud nime kalastusvahendi müta järgi (mütt – 'kalapüügi nui'). Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 284
Mardipere tänav

Mardipere tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Mardipere tänav sai nime 16. mail 1989. Tänav on saanud nime Mardipere talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 281  Mardipere tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Maimu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Maimu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Maimu tänav sai nime 18. augustil 2003. Tänav on saanud nime kalandustermini "maim" järgi. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman], Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 281
Lemle tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lemle tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Lemle tänav sai nime 19. septembril 2001. Tänav on saanud nime veetaimede lemleliste järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 278
Käba tänav

Käba tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Käba tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime kalastusvahendi käba järgi (käba – 'võrgu või õnge ujuk'). Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 276
Korese tänav

Korese tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Korese tänav sai nime 30. jaanuaril 2013. Tänav on saanud nime mullandustermini "kores" järgi (kores – 'mulla jämedamad osad'). Tänav on kavandatud kulgema Veerise tänava ja Saviliiva tee vahel ning selle kogupikkuseks on plaanitud ligi 550 meetrit. 2019. aasta seisuga oli tänavast välja ehitatud vaid ligikaudu 120 meetri pikkune lõik Veerise tänava poolses otsas. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 274
Kiini tänav

Kiini tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Kiini tänav sai nime 19. veebruaril 1999. Tänav on saanud nime tööriista kiini järgi (kiin – 'terariist võsa raiumiseks'). Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 273
Moskva vürst (Ney)

Moskva vürst (Prince de la Moskowa) on Napoleon I poolt marssal Michel Neyle pärast Borodino lahingut, 25. märtsil 1813, antud tiitel. Alates 1928. aastast kandsid Moskva vürstid ka Elchingeni hertsogi tiitlit, mis oli Michel Neyle antud 1808. aastal ja mille ta pärandas oma teisele pojale Michelile. Viimane Moskva vürst Michel Ney suri 19. detsembril 1969 ja tema ainus tütar Laetitia 10. veebruaril 2005. Moskva vürsti tiitlit on kandnud järgmised isikud: 1813–1815 Michel Ney (Elchingeni hertsog ja Moskva vürst, hukatud, 1769–1815) 1815–1857 Joseph Ney (eelmise vanim poeg, brigaadikindral, 1803–1857) 1857–1882 Edgar Ney (Michel Ney neljas poeg, diviisikindral, 1812–1882) 1882–1928 Napoléon Ney (Elchingeni hertsogi Michel Ney vanem poeg, 1870–1928) 1928–1933 Charles Ney (alates 1881 ka Elchingeni hertsog, Elchingeni hertsogi Michel Ney noorem poeg, 1873–1933) 1933–1969 Michel Ney (ka Elchingeni hertsog, eelmise ainus poeg, 1905–1969) [1] [2]
Margo Külaots

Margo Külaots (sündinud 1. juulil 1972) on eesti energeetikategelane. Ta on lõpetanud 1990. aastal Tartu 10. Keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli majandusküberneetika erialal ning 2020. aastal Tallinna Tehnikaülikooli, kus õppis magistrikava "Digimuutused ettevõttes". On korporatsiooni Revelia liige. 1994. aastast on ta tegutsenud soojusmajanduse valdkonnas. Margo Külaots on 2009. aastast Fortum Tartu AS-i juhatuse esimees ja 2011. aastast Fortum Eesti AS-i juhatuse esimees. Lisaks on ta AS Fortum Tartu tütarettevõtete AS Anne Soojus, AS Tartu Keskkatlamaja ja AS Tartu Jõujaam nõukogude esimees. Ta on olnud ka aktsiaseltside Eesti Gaas ja EG Võrguteenus ja Võrguteenus Valdus nõukogu liige. Ühiskondlikus korras on Margo Külaots Eesti energeetika- ja soojavaldkonna ettevõtteid esindava asutuse Eesti Jõujaamade ja Kaugkütte Ühing juhatuse liige, Eesti Maaülikooli kuratooriumi liige, Eesti Taastuvenergia Koja volikogu liige ja Eesti Turbaliidu juhatuse liige. 2016 – Tartu medal Margo Külaots[alaline kõdulink] Inforegister (vaadatud 26. mail 2017) Tartu linnalt tunnustusavalduse saanud isikud : Margo Külaots[alaline kõdulink] tartu.eu Organisatsioon ja juhtimine[alaline kõdulink] Fortum Tartu "Eesti jõujaamade ja kaugkütte ühing valis uue juhatuse" Ärileht (Delfi), 18. aprill 2012 "Eesti Maaülikooli kuratooriumi esimeheks valiti Madis Ajaots" Maaleht, 30. oktoober 2015 Juhtimine taastuvenergeetika.ee "Põlvamaalasest Tartu medali kavaler Margo Külaots" lounaleht.ee, 2. juuli 2016 Margo Külaots - Kaugküte versus lokaalküte, reaalsed lahendused YouTube video "Margo Külaots: tark linn kasutab energia ülejäägi kaugkütteks" Kinnisvarauudised, 15. märts 2017 "Margo Külaots: kaugküttevõrgu laienemine jätab ahikütte alles" Tartu Postimees, 29. aprill 2019 "Margo Külaots: põlevkivielektril pole tulevikku, alustame energiapööret!" Tööstusuudised, 10. oktoober 2019
Kinešma rajoon

Kinešma rajoon (vene keeles Кинешемский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Kinešma linn (ei kuulu Kinešma rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Zavolžski rajooniga, kirdes Kostroma oblastiga, idas Jurjevetsi rajooniga, lõunas Luhhi rajooniga ja läänes Vitšuga rajooniga. Rajooni pindala on 1582,70 km² (olles suurimaks rajooniks Ivanovo oblastis). Kinešma rajoonis on 171 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse (Navoloki) ja kuue külaasunduse koosseisu. Q126709394
Jurjevetsi rajoon

Jurjevetsi rajoon (vene keeles Юрьевецкий район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Jurjevetsi linn. Rajoon piirneb põhjas Kostroma oblastiga (ja Volga jõega), idas Nižni Novgorodi oblasti (ja Volga jõega), lõunas Putšeži rajooniga, edelas Luhhi rajooniga ja läänes Kinešma rajooniga. Rajooni pindala on 859,72 km². Jurjevetsi rajoonis on 165 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna (Jurjevetsi) ja kolme külaasunduse koosseisu. Q126709394
Maie Aasa

Maie Aasa (19. jaanuar 1926 – 16. aprill 2013) oli eesti muusikapedagoog. 1953. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi klaveri erialal (Bruno Luki klassis). Ta oli Tallinna Muusikakeskkooli klaveri eriala õpetaja ja Nõmme Laste Muusikakooli direktor. Tema õpilasi on Merike Aarma, Rene Eespere, Olav Ehala, Mart Humal, Margus Kappel. 1970 Eesti NSV teeneline õpetaja Tema abikaasa oli viiuldaja Harald Aasa. Ta on maetud Rahumäe kalmistule. Uusi helikunstnikke. Sirp ja Vasar, 3. juuli 1953 Kalmistute register HAUDI
Ääre tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ääre tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Trummi põik

Trummi põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Trummi põik sai nime 27. oktoobril 1927. Tänav on saanud nime Trummi tänava mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna tänavad ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 298
Tihniku tänav

Tihniku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla ja Vana-Mustamäe asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Sooviku tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sooviku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Sooviku tänav sai nime 17. oktoobril 2012. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 295
Leonhard Oja

Leonhard Oja (11. märts 1894 Erastvere vald – 9. august 1983 Maarja-Magdaleena) oli eesti köster ja muusik. Leonhard Oja lõpetas Kanepi kihelkonnakooli ja omandas muusikahariduse Peterburis. Ta oli koolmeister Võrumaa Rahvahariduse Seltsi ühisgümnaasiumis ning seltsielutegelane Erastveres, Kanepis ja Võrus. 1922. aasta Võrumaa laulupäeval võitis tema ja ta venna Ludvigi juhatatud Kanepi Lauluseltsi meeskoor esikoha. Aastatel 1933–1976 oli Leohnard Oja Maarja-Magdaleena koguduse köster. Leonhard Oja abikaasa oli Hilda Oja (sünd. Reinvald, 1903–1992).
Pikakase tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Pikakase tänav (varem Soone põik) on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Tänav oli algselt mõeldud ühendama Soone ja Trummi tänavat ning kandis nime Soone põik. Kuna tänava ühendus Soone tänavaga on katkenud, siis nimetati see 2017. aastal ümber Pikakase tänavaks. Tallinna tänavanimed Nõmme saab Pihlamarja ja Pikakase tänava. Pealinn, 28. november 2017.
Rajametsa tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Rajametsa tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Rajametsa tänav sai nime 16. mail 1958. Tänav on saanud nime Tallinna varasema piiri ehk raja mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 290
Moora umbtänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Moora umbtänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Moora tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Moora tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Lohu tänav

See artikkel räägib Tallinna tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Lohu tänav (täpsustus). Lohu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Lohu tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 71
Lauka tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lauka tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Lauka tänav sai nime 16. mail 1952. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 64
Külmallika põik

Külmallika põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Kitsarööpa tee

Kitsarööpa tee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu ja Vana-Mustamäe asumis. Kitsarööpa tee sai nime 14. mail 2014. Kitsarööpa tee on kergliiklustee, mis on rajatud endise Peeter Suure merekindluse kompleksi kuulunud kitsarööpmelise kindlusraudtee tammile. Tee kulgeb Männiku teest Tähetorni tänavani. Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring kohanimeandmebaasis Eesti kohanimed Uwe Gnadenteich. Nõmme kergliiklustee sai ametliku nime. Postimees, 7. august 2014 Kitsarööpa tee skeem
Kaste tänav

Kaste tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Kaste tänav sai nime 11. novembril 1959. Tänav algab Külmallika tänavalt ja lõppeb Trummi tänavaga, samas ühendab Tiigi tänava lõppu. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 49
Hoo tänav

Hoo tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Hoo tänav algab Tähetorni tänavast ja ulatub kuni Vete tänavani. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Harkumetsa tee

Harkumetsa tee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis ja Haabersti linnaosas Mäeküla ja Astangu asumis. Harkumetsa tee sai nime 13. oktoobril 2010. Päring andmebaasis Eesti kohanimed Tallinn saab Harkumetsa tee tallinn.ee, 12. oktoober 2010
Alliksoo tänav

Alliksoo tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Gustav Inn

Gustav Inn (17. august 1863 Mõisamaa, Jõgeva vald – 1939) oli köster ja koolijuht. Gustav Inn lõpetas Valgas Cimze seminari. Ta oli aastatel 1915–1933 Maarja-Magdaleena Koguduse köster ja aastatel 1915–1920 ühtlasi koolmeister Maarja-Magdaleena kihelkonnakoolis. Hiljem töötas ta Koerus ja Venemaal. Gustavi abikaasa oli Ida Emelie Inn (Juhanson) sünd. 28. november 1882, lapsed Arvo (Max) Valdur (Inn); Marta Alvine Inn ja Helga Inn.
Naturaaltasu

Naturaaltasu ehk loonustasu on millegi eest tasumine kaupade või teenustega (see tähendab natuuras), aga mitte rahaga. Enamasti natuuras tasuja maksab selle natuuraga, mille valmistamise või müümisega tööandja tegeleb. Uno Mereste. Majandusleksikon, II osa. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003. Lk 7
Uša (Nemunas)

Uša on jõgi Valgevenes Minski ja Hrodna oblastis, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Уша (ka Вуша), vene keeles on jõe nimi samuti Уша. Jõe pikkus on 105 km, valgla on 1220 km². Jõe langus on 0,5 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk suudmes on 7,3 m³/s. Jõe laius suudmes on 35 meetrit. Uša algab Niasviži rajoonist merepinnast 175 meetri kõrguselt. Jõgi voolab läbi Niasviži linna, kus jõe saarel asub Niasviži loss. Seejärel voolab Uša üldjoontes põhja poole, läbib Kareličy rajooni ja suubub merepinnast 135,6 meetri kõrgusel Nemunasesse. Nii Niasviži kui ka Kačanovičy küla juures on jõel paisjärved. Jõe org pole üldiselt välja kujunenud ja selle kaldad on soostunud. Jõe lamm on alamjooksul 2,5 km laiune, ülem- ja keskjooksul ulatub selle laius sajast meetrist kilomeetrini. Lähtest alates on jõgi 7,3 kilomeetri ulatuses maaparandustööde käigus õgvendatud, samuti on see õgvendatud 2,8 kilomeetri ulatuses Jeśkavičy ja Kruty Bierahi külade vahel. Блакітная кніга Беларусі: энцыкл. / Рэдкал.: Н. А. Дзісько, М. М. Курловіч, Я. В. Малашэвіч і інш.; Маст. В. Г. Загародні. — Мн.: БелЭн, 1994.
Riverside

See artikkel räägib linnast California osariigis. Washingtoni osariigi linna kohta vaata artiklit Riverside (Washington). Wyomingi osariigi linna kohta vaata artiklit Riverside (Wyoming). Riverside on linn Ameerika Ühendriikides California osariigi lõunaosas, Riverside'i maakonna keskus. See asub Inland Empire'i piirkonnas Los Angelese kesklinnast 80 km kaugusel kagus 262 m kõrgusel merepinnast. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 314 998. Aastal 2010 oli elanikke 303 871. See on elanike arvult Inland Empire'i suurim ja osariigi 12. linn. Linna asutas 1870. aastatel John W. North. Linn on saanud nime tänu asukohale Santa Ana jõe ääres (inglk riverside 'jõekallas'). Riverside sai linnaõigused 11. oktoobril 1883. Riverside on California tsitrusekasvatuse tekkekoht. Linnas asub California Ülikooli kampus, California Baptistlik Ülikool ja La Sierra ülikool. Riverside'i hotell Mission Inn on tuntud kultuurimälestisena. Riverside'il on üheksa sõpruslinna: Cần Thơ, Vietnam Cuautla, Mehhiko Ensenada, Mehhiko Erlangen, Saksamaa Gangnam, Lõuna-Korea Hyderabad, India Jiangmen, Hiina Obuasi, Ghana Sendai, Jaapan 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Sister Cities. riversideca.gov. Vaadatud 23.2.2023  Riverside – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis http://www.riversideca.gov/
Agrolinnake

Agrolinnake (valgevene keeles аграгарадок, vene keeles агрогородок) on Valgevene asulatüüp, kus on välja arendatud sotsiaalne ja tööstuslik infrastruktuur, tagamaks sealse elanikkonna ja ümbritsevate alade elustandardit. Taoline asulatüüp loodi riigis aastal 1998 vastu võetud seadusega, kus oli ka kirjas, et kui külanõukogus on üks agrolinnake, siis peab see olema külanõukogu halduskeskuseks. Agrolinnakese hoonetes peab olema veevärk ja tsentraliseeritud gaasivarustus, selle tänavad peavad olema kattega teed ja asulal peab olema ühendus nii oblasti- kui ka rajoonikeskustega, samuti peavad seal olema ruumid kultuuriürituste läbiviimiseks. Nimetuse võttis kasutusele Alaksandr Łukašenka. Hiljem on nõuetele lisandunud veel kooli olemasolu, telefoni- ja mobiiltelefoniühenduse olemasolu, postkontori, tuletõrjebrigaadi ja ambulantsi olemasolu ja paljud teised nõuded. Esimeseks agrolinnakeseks sai aastal 2005 Čerykaŭ rajoonis Jaziory. Aastaks 2011 oli loodud agrolinnakeste arv juba 1481. Agrolinnakeste rajamine on toonud kaasa massilise uute majade ehitamise. Ehitustööde käigus on aga juhtunud, et kannatanud on loodusmälestised või ajaloolis-kultuurilise väärtusega ümbruskond (Halšany),, ka on juhtunud, et nende ehitamise käigus on lammutatud väärtuslikke ajaloolisi hooneid (Prazaroki) või suletud muuseume. Samuti on agrolinnakestes üldiselt madalad palgad. "Закон Республики Беларусь от 5 мая 1998 г. №154-З "Об административно-территориальном делении и порядке решения вопросов административно-территориального устройства Республики Беларусь"". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. juuni 2010. Vaadatud 27. mail 2017. Жана Шчарбініна (29 лістапада 2011) Жыцьцё ў Аўсянцы гарадзкое. Партал пра Горацкі, Дрыбінскі і Мсьціслаўскі раёны. Прэс-канфэрэнцыя А. Лукашэнкі беларускім СМІ, 17 чэрвеня 2011 г. Парк-помнік пілуюць на дровы // «Наша Ніва», 11 жніўня 2009 г. Аграгарадок замест габрэйскага банку // «Наша Ніва», 23 жніўня 2006 г. Аграгародак у Празароках зьнішчыць традыцыйную забудову мястэчка // «Наша Ніва», 22 жніўня 2007 г. Магілёўшчына: музэй зьнішчылі дзеля эканоміі // «Радыё Свабода», 26 траўня 2008. "Добро пожаловать в агрогородок". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. oktoober 2012. Vaadatud 27. mail 2017.
Noorte Majandusteadlaste Klubi

Noorte Majandusteadlaste Klubi (lühend NMK) oli Eesti Majandusteaduse Seltsi (EMS) noorliikmeid ühendav organisatsioon. NMK asutati 1981. EMS korraldas igal aasta aprillis-mais vabariikliku noorteadlaste teaduskonverentsi. Organisatsiooni presidente: Ivar Raig, Rein Kaarepere, Andres Root. Uno Mereste. Majandusleksikon, II osa. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003. Lk 15
Versailles' Saint-Quentin-en-Yvelinesi Ülikool

Versailles' Saint-Quentin-en-Yvelinesi Ülikool on ülikool, mis asub Versailles' linnas Yvelinesi departemangus Prantsusmaal. Ülikool on asutatud 1991. aastal. UVSQ-s töötab ligi 1000 õppejõudu ja õpib üle 20 000 üliõpilase. "L'UVSQ FÊTE SES 25 ANS". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuli 2017. Vaadatud 27. mail 2017. Université de Versailles Saint-Quentin-en-Yvelines  Versailles' Saint-Quentin-en-Yvelinesi Ülikool – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Štiavnica mäestik

Štiavnica mäestik (slovaki keeles Štiavnické vrchy, saksa keeles Schemnitzer Berge) on vulkaanilise päritoluga mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi osa Slovaki keskmäestikust. Mäestiku kõrgeim tipp on Sitno (1009,2 m). Tähtsaim asula on Banská Štiavnica. Štiavnica mäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega: põhjas Kremnica mäestiku; läänes Žiari nõo, Pohronský Inoveci ja Vtáčnikiga; lõunas Doonau küngastikuga; idas Pliešovce nõo ja Krupinská planinaga. Štiavnica mäestik on osa Štiavnica mäestiku kaitstavast maastikust. Mäestik koosneb valdavalt Neogeenis tekkinud andesiidist ja rüoliidist, seal leidub ka bretšat ja tuffi. Suurem osa mägedest asub Miotseeni Štiavnica kihtvulkaani kaldeera kohal. Tõenäoliselt oli sealne vulkaan varem Slovakkia vulkaanidest kõrgeim – hinnanguliselt ulatus selle tipp 4000 meetrit üle merepinna. Mäestikust on leitud 140 liiki mineraale, seal leidub ka mitmeid maake. Varem kaevandati Banská Štiavnica ümbruses hõbedat. https://www.dusekarpat.cz/slovensko/polana/ Infot piirkonna kohta; fotod (tšehhi keeles)
Võtme tänav

Võtme tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. Võtme tänav sai nime 2. oktoobril 2013. Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring Eesti Keele Instituudi kohanimeandmebaasis
Veerenni põik

Veerenni põik on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. Veerenni põik sai nime 4. novembril 1952. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 135
Pille tänav

Pille tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. Pille tänav sai nime 4. novembril 2009. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 287
Vana-Veerenni tänav

Vana-Veerenni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. Vana-Veerenni tänaval asus 1909. aastal insener Ernst Boustedti projekti järgi toiduainetööstur ja vabakoguduste liikumise tegelase Jakob Eduard Lilienthali (1871–1952) krundile (tollal Veerenni tänav 4) evangeeliumi kristlaste palvelahoone. Evangeeliumi kristlased olid luteri kirikust eraldunud sõltumatu usuliikumine. Erilisi õpetusi neil pole, esiplaanile asetatakse isiklik pöördumine ja vaga elu praktiseerimine omavahelistes osadusgruppides. 1918. aastal ehitati neljakandiline tööstushoone-palvelahoone ümber kirikupäraseks ning sellele lisati torn. Algse tagasihoidliku projekti tegi insener Karl Jürgenson, hilisema kõrge torniga lahenduse aga arhitekt Eugen Habermann. 1930. aastal müüdi Tallinna Veerenni kiriku hoone metodisti kirikule. Kirikus peeti lisaks eestikeelsetele ka vene- ja saksakeelseid jumalateenistusi. 1938. aastal ehitati arhitekt Eugen Sachariase projekti järgi hoone ümber, hoone hävis 9. märtsil 1944. aastal. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Treufeldt, Tallinna puitarhitektuur. Eesti Arhitektuurimuuseum, 2014. 400 lk, ISBN 9789949907878
Luku tänav

Luku tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. Luku tänav sai nime 2. oktoobril 2013. Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring kohanimeandmebaasis Eesti kohanimed
Tiiu tänav

Tiiu tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. Tiiu tänav sai nime 4. novembril 2009. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 297
M16

"M16", "M-16" või "M 16" võib tähistada alljärgnevaid asju: M16, Ameerika Ühendriikide automaatrelv M16, Ameerika Ühendriikide hüppemiin. Grigorovitš M-16, Esimese maailmasõja aegne Venemaa Keisririigi vesilennuk M16 (raketiheitja), Teise maailmasõja ja Korea sõja aegne Ameerika Ühendriikide mitmelasuline raketiheitja M16 MGMC, Ameerika Ühendriikide M3 roomikauto õhutõrjeks kohandatud variant M16 on meeterkeerme märgis 16 mm läbimõõdu korral(standarditud alates 1898) M16, Kotka udukogu ja selle seotud täheparv Midland M16, Midland F1 Racingu poolt kasutatav Vormel 1 auto Miles M.16 Mentor, Suurbritannia treeninglennuk M16 on maantee Ühendkuningriigis MI6 (M, I, 6), Suurbritannia välisluureteenistus M15 M17 Keermete tähistamine joonisel "Meeterkeerme nimimõõdud ja sammud". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. august 2017. Vaadatud 27. mail 2017.
Putšeži rajoon

Putšeži rajoon (vene keeles Пучежский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti idaosas. Rajooni keskus on Putšeži linn. Rajoon piirneb põhjas Jurjevetsi rajooniga, idas Nižni Novgorodi oblastiga (ja Volga jõel asuva Gorki veehoidlaga), lõunas Nižni Novgorodi oblastiga, edelas Pestjaki rajooniga, ja läänes Luhhi rajooniga. Rajooni pindala on 784,60 km². Putšeži rajoonis on 165 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna (Putšeži) ja nelja külaasunduse koosseisu. Q126709394