2005

◄ | 20. sajand | 21. sajand     ◄ | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | 2000. aastad | 2010. aastad       ◄◄ | ◄ | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | ► | ►► Jaanuar | Veebruar | Märts | Aprill | Mai | Juuni | Juuli | August | September | Oktoober | November | Detsember Surnud 2005. aasta (MMV) oli 21. sajandi 5. aasta. Juudi kalender: 5767, 5768 Hinduistlik kalender: 5106, 5107 Islami kalender: 1425, 1426 Iraani kalender: 1383, 1384 Sirvikalender: 10218 5. jaanuar – Michael E. Browni juhitud rühm avastas 21. oktoobril 2003 Palomari observatooriumis tehtud fotodelt kääbusplaneet Erise. 14. jaanuar – Euroopa Kosmoseagentuuri maandur Huygens laskus Titani pinnale. 18. jaanuar – Toulouse'is toimus maailma suurima reisilennuki Airbus A380 esmaesitlus. 20. jaanuar – George W. Bush alustas teist ametiaega USA presidendina. 30. jaanuar – Iraagis toimusid esimesed vabad parlamendivalimised. 10. veebruar – Põhja-Korea teatas ametlikult, et omab tuumarelva. 14. veebruar – hakkas tööle veebisait YouTube. 14. veebruar – Liibanoni peaminister Rafic Hariri hukkus Beirutis toimunud autopommiplahvatuses. 17.–27. veebruar – toimusid suusaalade maailmameistrivõistlused Saksamaal Oberstdorfis. 24. märts – Kõrgõztanis kukutati Tulbirevolutsiooni käigus president Askar Akajev, kes põgenes Venemaale. 2. aprill – suri Poola päritolu paavst Johannes Paulus II, kes juhtis katoliku kirikut 26 aastat ja mängis olulist rolli kommunismi kokkuvarisemises Euroopas. 19. aprill – konklaavil valiti paavstiks Joseph Ratzinger, kes võttis nimeks Benedictus XVI. 10. mai – Saksamaa avas pealinnas Berliinis memoriaali natsismi ajal tapetud juutidele. 13. mai – Usbekistanis Fergana orus Andijonis toimus Andijoni veresaun. 21. mai – Kiievis peeti 50. Eurovisiooni lauluvõistlus. 29. mai – Prantsusmaa valijad hääletasid Euroopa põhiseaduse leppe vastu. 1. juuni – Hollandi valijad hääletasid Euroopa põhiseaduse leppe vastu. 7. juuli – Londonis toimusid pommiplahvatused metroos ja bussis. 22. juuli – Londonis metroojaamas tapsid politseinikud brasiilia päritolu elektriku Jean Charles de Menezesi, kelle puhul nad kahtlustasid, et too võib olla terrorist. Hiljem küll selgus, et mees oli süütu. 26. juuli – NASA taasalustas kosmosesüstiku lende, kui esimest korda pärast kosmosesüstiku Columbia katastroofi startis kosmosesüstik Discovery missioonile STS-114. 12. august – Cape Canaveralilt startis NASA Mars Reconnaissance Orbiter. 14. august – Kreekas kukkus alla Helios Airwaysi lend 522. Hukkus 121 inimest. 29. august – USA Louisiana, Mississippi ja Alabama osariiki räsis orkaan Katrina. Enim sai kannatada New Orleans. Tormi ja sellele järgnenud üleujutuste tõttu hukkus piirkonnas vähemalt 1417 inimest. 12. september – Gaza sektorist lahkus viimane Iisraeli sõdur. Sellega jõudis lõpule piirkonna üleminek palestiinlastele. 30. september – Taani päevaleht Jyllands-Posten avaldas nime all Muhamedi nägu 12 Muhamedi karikatuuri. Millele järgnesid islami organisatsioonide, kohati vägivaldsed, protestid üle maailma. 27. oktoober – Prantsusmaal said elektrilöögist surma kaks politseinike eest põgenenud ja elektrijaamast varju otsinud noorukit. See sündmus sai ajendiks rassirahutustele algul Pariisi eeslinnades, hiljem aga ka juba mujal Prantsusmaal. 22. november – Angela Merkelist sai Saksamaa esimene naisliidukantsler. 9. jaanuar – 2005. aasta jaanuaritorm: torm tekitas merevee taseme tõusu ja üleujutuse Lääne-Eesti saartel ning Lääne-Eesti rannikul, sealhulgas Pärnus ja Haapsalus. 2. veebruar – Tallinna Toomkirikus pühitseti ametisse EELK peapiiskop Andres Põder. 23. veebruar – Eesti Draamateatri direktoriks sai Kristian Taska. 24. veebruar – esilinastus film "Röövlirahnu Martin". 15. mai – avati Tallinna Ülikool. 18. mai – kirjutati alla Eesti-Vene piirilepingule. 19. juuni – avati Eduard Tubina monument. 27. juuni – Tartus avati Antoniuse õu. 1. juuli – Viljandi Kultuuriakadeemia ühines Tartu Ülikooliga. 10. august – Tallinna lahel kukkus helikopter merre. Hukkus 14 inimest. 8. september – asutati Sillamäe narkorehabilitatsioonikeskus. 16. oktoober – toimusid kohalike omavalitsuste valimised. Asutati Kaksikdiagnoosiga Klientide Päevakeskus. 30. jaanuar – Hashem bin al-Abdullah, Jordaania prints 8. aprill – Leah Isadora Behn, Norra kuningliku perekonna liige 29. aprill – Dipangkorn Rasmijoti, Tai prints 5. juuni – Irene, Hispaania kuningliku perekonna liige 7. juuni – Henry Russell, Tavistocki markii, Briti aristokraat 23. juuli – Georgina, Liechtensteini printsess 26. juuni – Alexia, Madalmaade printsess 26. juuni – Luana, Madalmaade kuningliku perekonna liige 4. oktoober – Emmanuel Leopold Guillaume François Marie, Belgia prints 15. oktoober – Christian Valdemar Henri John, Taani prints 31. oktoober – Leonor, Hispaania infanta 3. detsember – Sverre Magnus, Norra prints 13. detsember – Nicolas Casimir Marie, Belgia prints 13. detsember – Aymeric Auguste Marie, Belgia prints Pikem nimekiri leheküljel Surnud 2005 8. jaanuar – Aksella Luts, eesti filmitegija 9. jaanuar – Leo Urge, eesti jurist 21. jaanuar – Kaljo Raid, eesti helilooja 3. veebruar – Ernst Mayr, evolutsioonibioloog 3. veebruar – Sirje Kuusk, eesti ajakirjanik 3. veebruar – Zurab Žvania, Gruusia poliitik 10. veebruar – Arthur Miller, USA näitekirjanik 27. veebruar – Heino Gustavson, eesti ajaloolane 8. märts – Aslan Mashadov, tšetšeeni iseseisvuslaste juht 25. märts – Riho Laanemäe, Eesti diplomaat 26. märts – James Callaghan, Suurbritannia poliitik 28. märts – Aivo Lõhmus, eesti kirjanik 31. märts – Rein Tuus, eesti laulja 2. aprill – Johannes Paulus II, Rooma paavst 5. aprill – Saul Bellow, kirjanik 6. aprill – Rainier III, Monaco vürst 9. aprill – Andrea Dworkin, USA feminist 16. aprill – Herbert Kuurme, EELK vaimulik 20. aprill – Ea Jansen, eesti ajaloolane 24. aprill – Ezer Weizmann, Iisraeli poliitik 24. veebruar – Arkadi Vainer, Vene kirjanik 30. aprill – Kaarel Kilvet, eesti näitleja, lavastaja ja laulja 12. mai – Monica Zetterlund, rootsi laulja ja näitleja 17. mai – Eduard Vääri, eesti keeleteadlane 20. mai – Paul Ricœur, prantsuse filosoof 21. mai – Olav Neuland, eesti filmirežissöör 31. mai – Viktor Maamägi, eesti ajaloolane 4. juuni – Helju-Liidia Tauk, eesti muusik 6. juuni – Anne Bancroft, USA näitleja 10. juuni – Helle Mustonen, eesti laulja 11. juuni – Rolf Uusväli, eesti orelikunstnik 11. juuni – Vasco Gonçalves, portugali poliitik 13. juuni – Álvaro Cunhal, portugali poliitik 25. juuni – Olga Lauristin, eesti kommunistlik revolutsionäär 6. juuli – Claude Simon, prantsuse kirjanik 17. juuli – Edward Heath, Suurbritannia poliitik 25. juuli – Jaakko Kaurinkoski, Soome diplomaat 31. juuli – Wim Duisenburg, Hollandi pankur ja poliitik 1. august – Fahd, Saudi Araabia kuningas 3. august – Ruth Peramets-Püss, eesti telediktor ja saatejuht 6. august – Gunnar Kilgas, eesti näitleja ja lavastaja 6. august – Robin Cook, Suurbritannia poliitik 16. august – vend Roger, Taizé kloostri asutaja 16. august – Aleksandr Gomelski, Vene korvpallitreener 22. august – Mati Unt, eesti kirjanik ja lavastaja 27. august – Aleksander Rjabov, Eesti klarnetimängija 31. august – Jaan Kiivit juunior, eesti kirikutegelane 18. september – Michael Park, Markko Märtini kaardilugeja 20. september – Simon Wiesenthal, sõjakurjategijate jälitaja 26. september – Ain Sarv, eesti pärimusmuusika propageerija 7. oktoober – Arnold Keyserling, Austria filosoof 14. oktoober – Oleg Lundström, vene džässmuusik 18. oktoober – Aleksandr Jakovlev, Nõukogude poliitik 18. oktoober – Märt Tiru, Eesti sõjaväelane 20. oktoober – Liis Bender, eesti näitleja 24. oktoober – Rosa Parks, kodanikuõiguste eest võitleja USA-s 3. november – Aenne Burda, Saksa kirjastaja 3. november – Otto Lācis, Vene ajakirjanik 5. november – John Fowles, inglise kirjanik 17. detsember – Haljand Udam, eesti tõlkija ja entsüklopedist füüsika – Roy J. Glauber, John L. Hall, Theodor W. Hänsch keemia – Robert Grubbs, Richard Schrock ja Yves Chauvin meditsiin – Barry J. Marshall, J. Robin Warren kirjandus – Harold Pinter rahu – Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur (IAEA) ja Muḩammad al-Barāda‘ī majandus – Robert Aumann, Thomas Schelling