laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Fenrir

Fenrir (ka Fenrisúlfr) oli germaani mütoloogias hiiglaslik hunt, jumal Loki ja härmahiiutar Angrboda poeg ning Heli ja Jörmungandri vend. Jumalad röövisid ja hoidsid teda härjapõlvlaste valmistatud võluköidikuis, kust ta maailma lõpu Ragnaröki ajal lahti rabeleb ja seejärel Odini alla neelab. Jumal Tyr kaotas müüdi järgi Fenriri lõugade vahele oma parema käe. Fenriri köitmiseks otsiti kolm korda sobivaid köisi; kaks esimest purunesid ning kui tuli kolmas kord, keeldus Fenrir uskumast, et jumalad ta pärast köitmist vabastavad. Tyr kui õigluse jumal pidi oma parema käe Fenriri lõugade vahele pistma tagatiseks, et jumalad oma sõna ei murra. Nad aga ei vabastanud Fenririt ning hunt hammustas Tyri käe otsast.
Angrboda

Angrboda (ka Angrboða) oli germaani mütoloogias härmahiiutar. Ta oli Loki armuke ja kolme kohutava koletise – hunt Fenriri, madu Jörmungandri ja tütar Heli ema.
Hel

Hel oli germaani mütoloogias jumal Loki ja härmahiiutar Angrboda pooleldi mädanev tütar. Ta valitses teispoolsust – trööstitut ja külma surnutemaailma Heli, kuhu Odin ta pagendanud oli. Helis oli Helil suurem võim kui Odinil. Heli jõudsid kõik need, kes olid surnud haigevoodis või vanadusse.
Jörmungandr

Jörmungandr (ka Jörmungand, Midgardrimadu ehk Maailmamadu) oli germaani mütoloogias jumal Loki ja härmahiiutar Angrboda maost poeg, kes oli tõmbunud rõngasse ümber kogu Keskmaa ehk Midgardri, inimeste maailma. Jumalad röövisid Loki lapsed - hunt Fenriri (Fenrisúlfri), Heli ja Jörmungandri - ja Odin viskas Jörmungandri ookeani, mis ümbritseb Midgardrit. Madu kasvas nii suureks, et suutis tõmbuda rõngasse ümber kogu Maa ning võtta oma saba suhu. Kui ta oma sabast lahti laseb, tuleb maailma lõpp Ragnarök. Ragnaröki sündmuste ajal tuleb Jörmungandr maa peale ja langeb võitluses oma ürgvaenlase jumal Thoriga, kes upub omakorda tema mürgiloiku. Apopis Lohe Ouroboros
Huginn ja Muninn

Huginn ("Mõte") ja Muninn ("Mälu") olid Skandinaavia mütoloogias peajumal Odini kaarnad, kelle ta saatis igal hommikul välja, et teada, mis kõigis üheksas maailmas toimub. Seejärel pidid nad naasma Odini õlgadele puhkama ja talle nähtust jutustama. Hugin (lennuk)
Einherjerid

Einherjerid olid germaani mütoloogias valküüride poolt Valhallasse valitud sõjasangarid, kes pidi võitlema Odini ja aaside poolel maailmalõpulahingus Ragnarökis Vigridi väljal.
Olev kääne

Olev kääne ehk olev ehk essiiv on kääne, millega väljendatakse olukorda või seisundit, milles ollakse. Oleva käände käändelõpp on -na, mis lisatakse omastavas käändes sõnavormile. Olevas käändes käändsõna kasutatakse seotud laiendina või vaba laiendina. Tavaliselt väljendab olev kääne seisundit põhitegevuse või olukorra kaudu: Ta on direktorina karm. Mari astus porisena tuppa. Ta on vihasena oma toas. Seisundimäärus
Valküürid

Valküürid ("langenute valijad") olid germaani mütoloogias Odini lahingukaaslased või kilbikandjad. Valküürid ratsutasid lahinguväljade kohal ja viies lahingus langenud kangelasi Valhallasse. Parimad kangelastest, kes langesid, said Odini sõdalasteks maailmalõpu lahingus Ragnarökis. Valküürid lõbustasid ja teenisid neid sõdalasi, kes läksid Valhallasse. Valküürid olid algselt tõenäoliselt amatsoonide sarnased jumalannad, kes nautisid lahinguid ja sõjahaavu.
Tulema-tarind

Tulema-tarind on eesti keeles tarind, millel on järgmine ehitus: käändsõna või käändsõnafraas alalütlevas käändes + tuleb + tegusõna da-infinitiiv. da-infinitiivi ees võivad olla laiendid. Tarind väljendab kohustuslikkusmodaalsust või paratamatusmodaalsust: Meil tuleb töö lõpetada. Inimesel tuleb oma saatusega leppida. Käändsõna või käändsõna väljendab agenti, da-infinitiivis tegusõna kohustuslikku või paratamatut tegevust vms. Tulema-verbiga seotud modaaltarind on samas tähenduses kasutatud pidama-tarindi kõrval eesti keele olulisemaid agendikeskse vajalikkuse edasiandmise vahendeid, teatavates tekstitüüpides koguni sagedasim. Ajaloos on tulema-verbi puhul ilmselt olnud primaarne liikumistähendus ning see on saanud aluseks ülejäänud tähenduste kujunemisele, seetõttu on loomulik, et tekstides esineb palju näiteid, mille puhul tõlgendus ei ole otsene ning liikumisega võib protsessi seostada üksnes väga tinglikult: Sepärrast nuttis Jesus sélle ahhastuse pärrast, mis sélle linna peäle piddi tullema, ja wiimseks sai tullema. Vana kirjakeele modaalse tõlgendusega lausetes sarnanevad tulema-verbi semantika ja funktsioonid tänapäevastega, mõnel juhul võib oletada, et tarindi tähenduses sisalduvat kohustatust tajuti praegusest veidi nõrgemana: Mis tulleb tehha, ja mis pead teggema, kui innimesed sind ehk parremaks ehk pahhemaks peawad, kui sa ei olle? Varaseimad modaalse tulema-tarindi näited on pärit 17. sajandi viimasest kümnendist: /mis Iutlusse Ammeti monnisuggust Asja Ajamissel tullep Kirko Wisi nink kombe echk monne mu issipeinse Luggu polest tähhelepanna/. Järgmistel sajanditel on modaalne tarvitus juba küllalt üldine. Samalaadne tulema-verbil põhinev modaalkonstruktsioon on olemas ka teistes läänemeresoome keeltes.
Germaani mütoloogia

Germaanlased uskusid paljudesse jumalatesse; nende usund oli polüteistlik. Teadmised germaani usundist ja mütoloogiast põhinevad peamiselt muinasskandinaavia luulel, kus kirjanduslik fantaasia on segunenud müütiliste pärimustega. Andmeid pärineb ka antiikautoreilt, ruunitekstidest ja nn Merseburgi loitsudest. Polüteistlik maailmapilt püsis ristiusuga kõrvu elavana u I aastatuhande lõpuni (kõige kauem Skandinaavias ja Islandil); surnukultusele ja viljakusmaagiale toetuvad uskumused ja kombed on osalt säilinud tänini. Erinevatel aegadel on germaani usundit ja mütoloogiat mõjutanud suuresti antiikmütoloogia ja kristlus; skaldiluules leidub rohkesti laene keltidelt.
Modaalsus

Modaalsus on filosoofias laad ja viis, kuidas miski on, näib või kuidas sellest mõeldakse. Kitsamas klassikalises tähenduses on modaalsus aleetiline modaalsus: modaalsus on ontoloogias asjaolu olemise laad ja viis või loogikas propositsiooni tõesus. Lisaks lihtsale (faktilisele) tõesusele on olemas paratamatus (Notwendigkeit), võimalikkus (Möglichkeit), võimatus (Unmöglichkeit) ja kontingentsus (Kontingenz). Aleetilise modaalsuse mõiste esineb juba Aristotelese kommentaatoritel. Immanuel Kanti järgi on modaalsuse kategooriad võimalikkus (Möglichkeit), tegelikkus (Wirklichkeit) ja paratamatus (Notwendigkeit), mis vastavad otsustuste modaalsusele (problemaatilisele (võimalikule), assertoorilisele (tegelikule) (assertorische (wirkliche)), apodiktilisele (paratamatule) (apodiktische (notwendige))). Leibnitz eristab nelja propositsioonitüüpide kategooriat: asjaolu võib olla paratamatu, võimalik, võimatu ja kontingentselt tõene (aktuaalne). Laiemas, aleetilisest tulenevas tähenduses mõistetakse modaalsuse all laadi ja viisi, kuidas propositsioon on tõene suhtes väljaütleja teadmiste, väljaütlemise aja või kohustusega. Nende hulka kuuluvad doksastilised (episteemilised) (doxastische (epistemische)), ajalised (temporale) või deontilised (deontische) modaalsused. Nominatiivne modaalsus Nominatiivne modaalsus ehk modaalsus kitsamas mõttes on situatsiooni hinnang: tegelikkusele vastavuse kohta Ta loeb. (reaalne) Ta loeks. (irreaalne) lubatavuse kohta Ta võib lugeda. (lubatud) tõenäosuse kohta Ta vist loeb. (tõenäoline) Ta loeb tõepoolest. (tõsikindel) väärtuse kohta Hea, et ta loeb. (positiivne) Halb, et ta ei loe (negatiivne) Modaalsushinnang toimib operaatorina, mille mõjualaks on kas lause tervikuna või lause fokuseeritud osa. Näiteks: Helena peab Joosepile unejuttu lugema. Unejuttu peab Helena Joosepile lugema. Aleetilised modaalsused
Cumbria

Cumbria on tseremoniaalkrahvkond Inglismaa põhjaosas. Piirneb läänes Iiri merega ja põhjas Šotimaaga. Kirdes asub Northumberland, idas County Durham, kagus North Yorkshire ja lõunas Lancashire. Krahvkonnas asub Lake Districti rahvuspark. Maastik on kohati mägine, 978-meetrine Scafell Pike on kogu Inglismaa kõrgeim tipp. Cumbria jaguneb Cumberlandi ja Westmorland and Furnessi tervikomavalitsuseks. Aastatel 1974–2023 oli Cumbria mittelinnakrahvkond, mis jagunes kuueks ringkonnaks: Allerdale, Barrow-in-Furness, City of Carlisle, Copeland, Eden ja South Lakeland. https://www.citypopulation.de/en/uk/admin/ Turistidele suunatud koduleht
Tarnogski rajoon

Tarnogski rajoon on 2. järku haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Selle keskuseks on Tarnogski Gorodoki küla, kus on 5500 elanikku (2002). Rajoon jaguneb halduslikult 6 kohalikuks omavalitsuseks. Suuremad jõed on Kokšenga ja Uftjuga. 2006 – 14 800 2009 – 14 400 Q126719912 Tarnogski rajoon Vologda oblasti lehel Tarnogski rajooni koduleht
Ansambel "Mahavok"

"Ansambel "Mahavok"" on ansambli Mahavok 1987. aastal Meloodia plaadivabriku välja antud kauamängiv heliplaat. Plaadi kaane on kujundanud Silver Vahtre. Mägede hääl = Голос гор (Heini Vaikmaa / sõnad: Madis Tross) On läinud aastad = Прошли годы (Heini Vaikmaa / sõnad: Madis Tross) Usu ometi = Верь же (Heini Vaikmaa ; sõnad: Doris Kareva) Lootus = Надежда (Heini Vaikmaa / sõnad: Oskar Ove) Tunnete keel = Язык чувств (Heini Vaikmaa / sõnad: Rudolf Rimmel) Kaugel maal = В далекой стране (Heini Vaikmaa / sõnad: Madis Tross) Suletud silmadega = Закрытые глаза (Heini Vaikmaa / sõnad: Madis Tross) Juhtum tänaval = Случай на улице (Heini Vaikmaa) Album Ansambel "Mahavok" E-kataloogis ESTER
Daniel Bernoulli

Daniel Bernoulli (8. veebruar 1700 Groningen – 17. märts 1782 Basel) oli Hollandis sündinud Šveitsi matemaatik. Ta oli Bernoullide suguvõsa liige. Aastatel 1725–1733 töötas ta Peterburi Teaduste Akadeemias. Pärast seda elas ja töötas Baselis. Bernoulli oli üks esimesi hüdrodünaamika ja gaaside kineetilise teooria sõnastajaist, samuti arendas ta tõenäosusteooriat ja statistikat. Ta sõnastas Bernoulli võrrandi. Bernoulli üks tähtsamaid töid oli 1738. aastal publitseeritud "Hüdrodünaamika" ("Hydrodynamica").
Harilik sirpuim

Harilik sirpuim ehk skalaar (Pterophyllum scalare) on sirpuime perekonda kuuluv kalaliik; laialdaselt kasvatatav akvaariumikala. Sirpuim kasvab kuni 13 cm pikkuseks[viide?]. Sirpuimedel esineb soolist dimorfismi. Näiteks emaste kudemisava on isaste omast suurem ja ümaram ning suunatud taha[viide?]. Harilik sirpuim on akvaariumis arg kala, keda tuleb sageli sööta teistest kaladest eraldi[viide?]. Toiduks sobivad talle näiteks vesikirbud. Sirpuim vajab kasvuks veetemperatuuri 23–25°[viide?]. Sobival veetemperatuuril (24°) võib ta akvaariumis kudeda. On tehtud kindlaks, et 26–27° juures vältab marjast koorumine 48 tundi[viide?]. Jaan Kaplinski on kirjutanud skalaarist luuletuse, mis on ilmunud kogus "Õhtu toob tagasi kõik" ("Oli kärekülm talveõhtu ..."). Harilikust sirpuimest
Antibes

Antibes [an'tib] on linn Lõuna-Prantsusmaal Vahemere rannikul Provence-Alpes-Côte d'Azuris. Kuulub Alpes-Maritimesi departemangu. Linn on kuulus luksusliku jahisadama (Port Vauban) poolest. Linn on olnud läbi ajaloo maailmakuulsate kunstnike meeliskoht. Teiste hulgas elas ja töötas selles linnas Pablo Picasso. Seal on elanud ka kirjanikud Nikos Kazantzakis ja Graham Greene ning laevaomanik Aristotélis Onásis. Linnas on surnud kunstnik Nicolas de Staël, kirjanik Paul Arène, sõjaväelane Jean-Étienne Championnet, Montenegro monarh Nikola I Petrović ja Paidest pärit tööstur Julius Möller. Aalborg, Taani Kinsale, Iirimaa Newport Beach, Ameerika Ühendriigid Schwäbisch Gmünd, Saksamaa Eilat (אילת), Iisrael Desenzano del Garda, Itaalia Olümpia, Kreeka Populations légales 2021 http://www.antibes-juanlespins.com/
Hulgasõna

Eesti hulgasõnade kasutamises on toimunud järgmine nihe: ainsusliku osa õpilasi (s.o hulgafraas) asemel kasutatakse üha sagedamini mitmuslikku osad õpilased (s.o nimisõnafraas), samuti nt enamik õpilasi > enamikud õpilased, mitu õpilast > mitmed õpilased. Selle põhjuseks võib olla vajadus eristada hulgasõnade erinevaid funktsioone: kvantifitseeriv funktsioon – näidata hulga suurust; hulgafraas vastab küsimusele kui palju? Klassis oli mitu õpilast / osa õpilasi / enamik õpilasi / palju õpilasi; määratlev ehk piiritlev funktsioon – piirata referentide hulka Need õpilased / mitmed õpilased / osad õpilased / paljud õpilased (=teatud õpilased) tahavad kontrolltööd järgi teha. Määratlevas funktsioonis hulgasõnad ühilduvad fraasi põhisõnaga käändes ja arvus. Nende kahe funktsiooni selge eristus on võimalik ainult nimetavas käändes: mitu õpilast – mitmed õpilased, osa õpilasi – osad õpilased. Mitmust kasutatakse isegi liiga sageli: Ta pakkis kaasa mitmeid käterätikuid. – siin peetakse silmas käterätikute hulka, mitte kindlaid käterätte. osa-tarindite hulgas on kahesuguse tähendusega konstruktsioone: osa õpilasi/õpilastest 'tervikhulk õpilasi' osad õpilased 'mitte tervikhulk õpilasi' Osa õpilasi/õpilastest käis kontrolltööd järgi tegemas. Osad õpilased käivad kontrolltöid järgi tegemas. Mitmuslikku osad õpilased tüüpi tarindeid kasutatakse väga tihti, sest mitmus tähistab selgelt mitmust, muutmine on lihtsam, osa ainsuse nimetava, omastava ja osastava vorm on ühesugune (osa õpilasi, osa õpilasi/õpilaste, osa õpilasi), mitmus aitab vältida segadust (osad õpilased, osade õpilaste, osasid/osi õpilasi). Üksik mitmusevorm osad on üldkasutuses tähenduses 'osa inimesi', nagu ka mõned tähenduses 'mõned inimesed'. Osadele / mõnedele meeldib pargis kõndida. Sõnaliik Täiend
Küsilause

Küsilause väljendab küsimust. Küsilausete liigitamisel lähtutakse sellest, kas küsimusega antakse võimalikud vastused ette või mitte. Valikküsilauseteks ehk alternatiivküsilauseteks nimetatakse küsilauseid, milles vastus on küsimusega ette antud. Kas sul on punane pinal? - Võimalik on vaid jaatav või eitav vastus. Valikküsilaused jagatakse kolmeks alaliigiks. Üldküsilause eeldab jaatavat või eitavat vastust, küsimuse mõjualaks on terve lause. Kas sa nägid seda õnnetust pealt? Ülderiküsilause eeldab jaatavat või eitavat vastust, aga küsimuse mõjualaks on vaid osa lausest. Kas Enn käis Hollandis? Valikküsilause kitsamas tähenduses ei eelda eitavat või jaatavat vastust ega mõju tervele lausele. Kes kukkus pikali, sina või Mari? Kui võimalikke vastusevariante kindlalt ette ei teata, on tegemist eriküsilausega. Kes nägi neid ufosid? Kui mis tahes küsilauses väljenduvad oletused või kahtlused vastuse tõenäosuse suhtes, nimetatakse seda eelistusküsilauseks. Kas ta sind enam armastabki?
Üldküsilause

Üldküsimus eeldab jaatavat või eitavat vastust ja küsimuse mõjualaks on terve lause. Eesti keeles vormistatakse sarnaselt balti keeltega üldküsimusi partikli "kas" abil. Nt: Kas ma olen teid kuskil näinud? Kuna meid mõjutavad mitmed võõrkeeled, siis võib esineda ka ilma partiklita küsilauseid ning on tekkinud kas-küsimuse paralleelvariante. Nt: Kas sul on külm? On sul külm? Samas võib ilma partiklita küsilause väljendada ka neutraalset küsimust, mis muudab finiitverbi sõnajärge või rõhutatust. Nt: Töötama hakkad?, kuid selliste küsimuste moodustusvõimalused on piiratumad kui kas-küsimusel. Kõnekeeles esineb vahel partikkel või/vä?. Nt: Sul on kiire vä?
Sirpuim

Sirpuim (Pterophyllum) on kolmest liigist koosnev kalade perekond ahvenaliste seltsist. Tuntuim liik on akvaariumikalana kasvatatav harilik sirpuim ehk skalaar (P. scalare).
Võtegra rajoon

Võtegra rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Selle keskus on Võtegra linn. Asub oblasti loodeosas, piirneb Leningradi oblasti, Karjala Vabariigi ja Arhangelski oblastiga. Loodepiiril asub Äänisjärv. Rajoonis on 8 omavalitsusüksust, neist 1 linn ja 7 külaasundust (сельское поселение). 2006 – 30 400 2009 – 29 400 2010 – 27 149 (rahvaloendus) 2021 – 23 432 Q126719912 Võtegra rajooni koduleht Võtegra rajoon Vologda oblasti lehel
Ghaznī

Ghaznī on linn Afganistanis, Ghaznī provintsi keskus.
Oscar Verpoest

Oscar Verpoest (27. detsember 1922 Antwerpen – 16. detsember 2007 Brasschaat, Antwerpeni provints) oli Belgia kabetaja, rahvusvaheline meister. Ta tuli 19 korda Belgia meistriks. Maailmameistrivõistlustel jäi ta laeks 4. koht 1948. aastal. 1977. aastal võitis ta Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali. Ka tema vend Hugo oli nimekas kabetaja.
Šveitsi liidupresident

Liidupresident (saksa keeles Bundespräsident, prantsuse keeles Président de la Confédération, itaalia keeles Presidente della Confederazione, romanši keeles President da la Confederaziun) on Šveitsi seitsmeliikmelise valitsuse ehk Liidunõukogu eesistuja. Liidupresident valitakse Šveitsi parlamendi Liidukogu kahe koja ühisistungil üheks aastaks. Tema volitused algavad 1. jaanuaril ja lõpevad sama aasta 31. detsembril. Tavaliselt roteerub positsioon Liidunõukogu liikmete seas viisil, mis võimaldab igaühel neist seitsme aasta kestel korra liidupresidendi ametit pidada (eeldusel, et nad kõik on nii kaua ametis). Tavaliselt valitakse Liidunõukogu liikmed presidendiks vanuse järjekorras ja sama isikut kaheks aastaks järjest ei valita. Liidupresidenti võib tinglikult nimetada valitsusjuhiks, kes täidab ka mõningaid riigipea ülesandeid. Juriidiliselt ei ole ta siiski ei valitsusjuht ega riigipea, sest selliseid ametikohti Šveitsi põhiseaduse kohaselt ei eksisteeri. Võrreldes teiste Liidunõukogu liikmetega ei ole tal mingeid eriõigusi, küll aga kaks täiendavat ülesannet – juhatada Liidunõukogu istungeid ja täita muudes riikides riigipeale kuuluvaid esindusfunktsioone (riigipühadel kõnede pidamine, riigi esindamine teatud rahvusvahelistel üritustel jms). Need ülesanded lisanduvad tema põhiülesannetele, milleks on tema haldusalas oleva osakonna (Eesti mõistes ministeeriumi) juhtimine. Liidupresidendil on otsustav roll täita siis, kui valitsuses toimuval hääletusel on poolt- ja vastuhäälte arv võrdne. Sel juhul otsustab hääletustulemuse liidupresidendi hääl. Šveitsi liidupresidentide loend
Hermann I (Saare-Lääne piiskop)

Hermann I de Bekeshoevede (ka Buxhoeveden, 1230–1285) oli Saare-Lääne piiskop 1262–1285. Hermann pärines Buxhoevedenide suguvõsast. Hiljem on Saare-Lääne piiskoppidest pärinenud sellest suguvõsast Reinhold von Buxhoeveden. Piiskop Hermann pühitseti ametisse 20. augustil 1262 Lübeckis. Tema ajal hävitati, žemaitide poolt 2. veebruaril 1263 Vana-Pärnu. 1262 loovutas Hermann Saksa ordule patronaadiõiguse Kihelkonna kihelkonna (Kiligund) üle. Ta teavitas 1283 Lübecki raadi Tallinna kloostriga seotud legaadi asjus. 1284 uuendas ja kinnitas Hermann oma eelkäijate statuudi piiskopkonna mandriosas kümnise ja andamite kogumisel taasristitud talupoegadelt. Hermann kinnitas 21. augustil 1262 Saare-Lääne piiskopkonnas kaupmeeste privileegid. 1277 taotles ta koos Riia peapiiskopi ja Tartu piiskopiga Läänemerel kauplevatelt kaupmeestelt aktiivsemat kauplemist Eestimaal ja Liivimaal. 29. märtsil 1277 andis ta koos Riia peapiiskopi Johannes I von Luneni ja Liivi ordu maameistri Ernst von Ratzeburgiga kaupmeestele privileege. Kaupmeestele lubati vabadusi tollimaksust ja rannaõigusest, samuti sadamate, karjamaade ja rannariba kasutamist, puude võtmist kütteks ja laevaparanduseks ning õigust sõltumatu kohtupidamise osas. Ta tänas 4. veebruaril 1278 koos Riia peapiiskopi ja Tartu piiskopiga Läänemerel kauplevaid kaupmehi nende poolt antud lubaduse eest venelastega kauplemisel. Hermann I rajas 1279 Haapsalu piiskopilinnuse (fundata ecclesia cathedrali in Hapsal). Hermann I viibis septembris 1262 ja 31. juulil 1283 Lihulas ning 1284 Haapsalus. Buxhoeveden Friedrich Asfchenfeldt: "Urkundenbuch der Stadt Lübeck". 1843 Aleksandr Turgenev: "Historica Russiae Monumenta Ex Antiquis Exterarum Gentium Archivis" 1. kd. 1841 Leonid Arbusow, "Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert". Friedrich Georg von Bunge, "Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten". Robert von Toll: "Est- und Livländische Brieflade". Dritter Band. Chronologie. Riga, Moskau, Odessa 1879. lk. 228–230. Joanna Wyżlic: "Hermann, Bischof von Oesel, erneuert und bestätigt die von seinem Vorgänger über die Leistung von zehnten und Abgaben Aller Art durch die neubekhrten erlassenen Statute, im Jahr 1284: Herman, biskup Ozylii, przedłuża i potwierdza postanowienia..."" Meritum 4,2012: 197-200
Heinrich II (Saare-Lääne piiskop)

Heinrich II (surnud 1294) oli Saare-Lääne piiskop 1290–1294. Teda on mainitud Kuramaa piiskopi kirjas 10. mail 1290 kui Lihula piiskoppi. Heinrich II loovutas 1292 Liivi ordule Pärnu jõe ääres asunud ala (asus Pyronowe ja Corbe kandis). 30. aprillil 1293 saavutas ta kokkuleppe Liivi orduga. Leonid Arbusow, "Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert". Friedrich Georg von Bunge, "Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten".
Konrad I (Saare-Lääne piiskop)

Konrad I oli Saare-Lääne piiskop 1294 (või 1297)–1307. 1298 vallutasid ordu väed Saaremaa ja Haapsalu ning piirasid Lihulat, kus viibis piiskop. Konrad I saatis augustis 1299 Saksa ordule memorandumi, milles kirjeldas Saare-Lääne piiskopkonna olukorda. 1302 oli Saare-Lääne piiskopkonna ja Saksa ordu vahelises tülis vahendajaks Riia peapiiskop. 29. novembril 1304 sõlmis Konrad koos teiste Liivimaa maaisandatega liidulepingu Riia vastu. Konrad I tõotas 23. märtsil 1306 koos Riia linnaga leppida kokku mõrvatud isiku asjus, mille osas saavutati 1. mail 1307 kokkulepe. Leonid Arbusow, "Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert". Friedrich Georg von Bunge, "Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten".
Hartung

Hartung (ka Garttungus, surnud 1321) oli Saare-Lääne piiskop 1310–1321. Teda on 16. juunil 1302 mainitud Riia peapiiskopi otsuses Saare-Lääne piiskopi Konrad I ja ordu vahelises tülis kui Saaremaa kanoonikut. 1309 on teda mainitud kui Saaremaa toomhärrat, kes saatis Riiga Gregorius IX privileegi koopia. 23. veebruaril 1318 kohustas paavst Johannes XXII Hartungi saatma kuuria juurde prokuraatorit. Hartung lähetas 23. augustil 1320 skolastik Gottfried von Memeli paavsti juurde saadikuks seoses Liivi ordu liikmete jõhkra käitumisega piiskopkonnas. Hartung manitses koos Tallinna piiskopi Heinrichiga ja Taani Eestimaa asehalduriga 15. mail 1313 Läänemaal Voose külas Saksa ordut ja Riia linna sõlmima omavahel rahu. 1312 puhkes piiskopil vaidlus Riia linnaga mõrvatud praost Wedekini, Henricus de Lubecke ja Mauritius de Hude pärast, mille osas langetas Riia peapiiskop Friedrich von Pernstein 27. veebruaril 1312 otsuse. 15. juunil 1319 saavutas Hartung Lihulas kokkuleppe mõrvatud praosti asjus. Leonid Arbusow: "Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert". Friedrich Georg von Bunge: "Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten". Bunge DCXLIV v. 78