laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Anu Mõistlik

Anu Mõistlik (sündinud 27. veebruaril 1980 Tallinnas Nõmmel) on endine eesti ajakirjanik. Ta on kasutanud pseudonüümi Helen Sandström. 1998 lõpetas Tallinna Reaalkooli kuldmedaliga. 2003 kaitses bakalaureusetööd Tartu Ülikoolis ajakirjanduse erialal, teema "Nõukogude naiseideaal Eesti ajakirjanduses 1950. aastatel ja 1970. aastate teisel poolel". 2007 sai Tartu Ülikoolist magistrikraadi tööga "Võimusuhete konstrueerimine nõukogude ajalehediskursuses". Ta on olnud reporter Õhtulehes ja päevatoimetaja Postimehes. 2001 Tartu Ülikooli üliõpilaslehe peatoimetaja (III kursuse üliõpilasena) 2006. aasta 15. augustist 2007. aasta augustini töötas Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete osakonnas pressinõunikuna. Augustist 2007 SLÕhtulehe veebitoimetuse juht. Tema hobiks on orienteerumine, ta on Orienteerumisklubi Orion liige. 2003 Haridusministeeriumi teaduspreemia diplom sotsiaalteaduste valdkonnas. Kuulus aastail 1998–2000 tegutsenud Tallinna noorte kirjanike rühma Tallinna Noored Tegijad. Tema vanemad on Ilmar ja Ülle Mõistlik. 2008. aastal sündis Anu Mõistlikul tütar. Tallinna Reaalkooli kuld- ja hõbemedaliga lõpetanud läbi aegade, Tallinna Reaalkooli koduleht, 28. jaanuar 2022 Kadri Tonka, "Puugihaigus võttis metsarõõmud", Järva Teataja, 25. aprill 2009
Niimiste

Niimiste oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tammiste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kuiaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuiaru külaga. 1515 on esimest korda mainitud nime Memysste, seejärel 1624 Memmest, 1797 Nemisdi. Marja Kallasmaa: artikkel "Niimiste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Neitsiküla

Neitsiküla oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Pärnumaale Tõlla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõlla külaga. Külast on teateid alates 1922. Marja Kallasmaa: artikkel "Tõlla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Al-Qashbān

Al-Qashbān on asula Araabia Ühendemiraatide kirdeosas Ra's al-Khaymah' emiraadis.
Oraste

Oraste oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Sindi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vainu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vainu külaga. 1561 on esimest korda mainitud nime Urrast, seejärel 1638 Urrast Ewert, Urrast Hanss (talupojad Sindi ja Surju mõisas), 1774 Urraste Külla, 1795 Orraste Michel (talupoeg Sindi mõisas), 1922 Oraste. Marja Kallasmaa: artikkel "Oraste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ivalo lennujaam

Ivalo lennujaam (IATA: IVL, ICAO: EFIV) on rahvusvaheline lennujaam Ivalo linnas Inaris Soomes. Lennujaam asub 11 kilomeetrit Ivalo linnast. Lennujaam on kõige põhjapoolseim lennujaam Soomes ja Euroopa Liidus.
Syllepte phricosticha

Syllepte phricosticha on liik pisiliblikaid sugukonnast rohuleediklased (Crambidae). Seda liiki kirjeldati Alfred Jefferis Turneri poolt aastal 1908. See koi leidub Austraalias, kus on seda põhiliselt leitud Queenslandist. Tiivaulatus on umbes 32 millimeetrit.
Pabarsoo

Pabarsoo oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Rätsepa ja Venekuusiku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil üks osa liideti Rätsepa ja teine osa Venekuusiku külaga. Külast on teateid alates 1922. Marja Kallasmaa: artikkel "Rätsepa2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Marja Kallasmaa: artikkel "Venekuusiku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Padina

Padina oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Häädemeeste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Papisilla küla ja Häädemeeste aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Papisilla küla ja Häädemeeste alevikuga. 1782 on esimest korda mainitud nime Paddina Iack (metsavahikoht), seejärel umbes 1900 Падина (küla), 1922 Padina (küla). Marja Kallasmaa: artikkel "Padina" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
San Carlose vald (El Salvador)

San Carlose vald on omavalitsusüksus Morazáni departemangus El Salvadoris.
Saaremaa Toetava Hariduse Keskus

Saaremaa Toetava Hariduse Keskus (kuni 2020. aastani Kallemäe Kool) on üldhariduskool Saaremaa vallas Kallemäe külas ja Kuressaares aadressil Suur-Põllu tänav 4. Keskuses toimub õppetöö põhikooli lihtsustatud õppekava alusel, lihtsustatud, toimetuleku- ja hooldusõppes ning põhikooli riikliku õppekava alusel. Koolimaja ehitamist Kallemäele alustati 1937. aastal. See valmis 1940. aastal ja samal aastal alustas tööd alustas Kallemäe Mitteametlik Keskkool. 1950. aastal nimetati kool Kallemäe 7-klassiliseks Kooliks ja 1961. aastal Kallemäe 8-klassiliseks Kooliks. 1976. aastal reorganiseeriti kool erikooliks ja hakkas kandma nime Kallemäe Eriinternaatkool. 1991. aastal nimetati kool ümber Kallemäe Kooliks. Kuressaare 4. Lastepäevakodu juures oli 1992. aastal avatud puuetega laste rühm. 1994. aastal avati puuetega laste klass Kuressaare Vanalinna Kooli juurde. Viimane koliti 1995. aasta sügisel Puuetega Inimeste Koja majja Pikal tänaval, peale selle moodustati täiendavalt kolm klassi Kuressaare Väikelastekodus. 1998. aasta sügisel viidi Puuetega Inimeste Koja majas olnud klass üle Kuressaare 6. lasteaeda aadressil Tallinna tänav 64, kuhu moodustati juurde veel üks klass. 1999. aasta sügiseks koondati 6. lasteaeda kokku olemasolevast kuuest klassist neli. 1. septembril 2005 liideti erivajadustega laste klassid Kallemäe Kooliga ja neist sai Kallemäe Kooli Kuressaare filiaal. Sellest ajast tegutseb kool Kallemäel ja Kuressaares. Alates 2007/2008. õppeaastast asuvad Kallemäe Kooli Kuressaare filiaali toimetulekuklassid aadressil Suur-Põllu tänav 4 olevas koolihoones. 19. juunil 2020 otsustas Saaremaa vallavolikogu võtta Kallemäe Kooli Eesti Vabariigilt üle ja 27. augustil 2020 nimetati see ümber Saaremaa Toetava Hariduse Keskuseks. 26. märtsil 2021 vastu võetud otsusega liitis Saaremaa vallavolikogu senise Saaremaa Toetava Hariduse Keskuse, Saaremaa Laste ja Perede Tugikeskuse ning Kuressaare Perekodu uueks ühendasutuseks nimega Saaremaa Toetava Hariduse Keskus. Uus ühendasutus alustas tegevust 1. jaanuaril 2022. Selle esimeseks direktoriks oli Kaire Kiil. Alates 2023. aastast on õppeasutuse direktor Gabriela Rooso. Õppeasutuse struktuuris on kolm osakonda: õppeosakond, haridustugiteenuste osakond ning sotsiaalteenusteosakond. Ajalugu. Saaremaa Toetava Hariduse Keskuse veebisait. "Saaremaa Toetava Hariduse Keskus - Õppeosakond - Tutvustus". "Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatava asutuse Kallemäe Kooli pidamise ülevõtmine ning volituste andmine läbirääkimiste pidamiseks ja halduslepingu sõlmimiseks". Saaremaa Vallavalitsuse volikogu istungite infosüsteem. "Saaremaa Toetava Hariduse Keskuse põhimäärus". Saaremaa Vallavalitsuse volikogu istungite infosüsteem. "Saaremaa Toetava Hariduse Keskuse, Saaremaa Laste ja Perede Tugikeskuse ning Kuressaare Perekodu tegevuse ümberkorraldamine". Saaremaa Vallavalitsuse volikogu istungite infosüsteem. Saaremaa Toetava Hariduse Keskuse koduleht Alver Kivi, Kallemäe kool sai lipu, Meie Maa, 24. august 2011 Kallemäe kooli direktoriks saab Kaire Kiil, Saarte Hääl, 11. mai 2012
Kuusamo lennujaam

Kuusamo lennujaam (IATA: KAO, ICAO: EFKS) on rahvusvaheline lennujaam Kuusamos Soomes. Lennujaam asub 6 kilomeetrit Kuusamo linnast.
Pahja

Pahja oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Uue-Vändra mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Säästla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Säästla külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Säästla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Palgimetsa

Palgimetsa oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Saarde küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Saarde külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Saarde2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Joensuu lennujaam

Joensuu lennujaam (IATA: JOE, ICAO: EFJO) on lennujaam Liperis Soomes. Lennujaam teenindab Joensuu linna. Lennujaam asub Joensuust 11 kilomeetrit.
Vaasa lennujaam

Vaasa lennujaam (IATA: VAA, ICAO: EFVA) on rahvusvaheline lennujaam Vaasa linnas Soomes. Lennujaam asub umbes 9 kilomeetrit Vaasa linnast. Regulaarselt lendavad lennujaam Finnair ja SAS, kuid lennujaama lendavad ka Aegean Airlines (tšarter) ja Thomas Cook Airlines Scandinavia (hooajaline).
Kokkola-Pietarsaari lennujaam

Kokkola-Pietarsaari lennujaam (IATA: KOK, ICAO: EFKK) on rahvusvaheline lennujaam Kokkolas Soomes. Lennujaam asub umbes 19 kilomeetri kaugusel Kokkola kesklinnast.
Kemi-Tornio lennujaam

Kemi-Tornio lennujaam (IATA: KEM, ICAO: EFKE) on rahvusvaheline lennujaam Kemis Soomes. Lennujaam asub umbes 18 kilomeetrit Kemi kesklinnast. Lennujaama omab ja haldab Finavia.
Ķoniņciems

Ķoniņciems on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Turlava vallas. Küla asub merepinnast 60 meetri kõrgusel, valla keskusest Turlavast 2, piirkonna keskusest Kuldīgast 22 ja Riiast 172 kilomeetri kaugusel. Ķoniņciems on üks Kura kuningate vabaküladest, Peniķiste pere elukoht (Peniķiste suguvõsa sai õiguse kura kuningate hulka kuuluda Wolter von Plettenbergilt). Külas sündis Läti väejuht Mārtiņš Peniķis. Aastal 1948 põles küla peaaegu täielikult maha. Külas asuv hiiepaik Ķoniņciemsi Puuslikukaasik on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Looduskaitse all on kaks seal kasvavat pärna. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=51487 "Turlavas pagasta vēsture". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2015. Vaadatud 24. aprillil 2018. Agris Dzenis. Divi dokumenti par Kurzemes brīvajiem latviešu zemturiem 18. gs. otrajā pusē lk. 44 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2020. Vaadatud 6. oktoobril 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Tampere-Pirkkala lennujaam

Tampere-Pirkkala lennujaam (IATA: TMP, ICAO: EFTP) on rahvusvaheline lennujaam Soomes Pirkkalas. Lennujaam asub Tampere kesklinnast umbes 13 kilomeetri kaugusel. Lennujaama omab ja haldab Finavia. Lennujaam on ka Soome õhuväe baas.
Pori lennujaam

Pori lennujaam (IATA: POR, ICAO: EFPO) on rahvusvaheline lennujaam Poris Soomes. Lennujaam asub 2,6 kilomeetrit Pori kesklinnast. Lennujaama omab ja haldab Finavia.
Maarianhamina lennujaam

Maarianhamina lennujaam (IATA: MHQ, ICAO: EFMA) (rootsi keeles Mariehamns flygplats, soome keeles Maarianhaminan lentoasema) on rahvusvaheline lennujaam Jomala vallas Ahvenamaa maakonnas. Lennujaam asub umbes 3 kilomeetrit maakonna pealinnast Maarianhaminast. Lennujaama omab ja haldab Finavia.
Savonlinna lennujaam

Savonlinna lennujaam (IATA: SVL, ICAO: EFSA) on lennujaam Savolinnas Soomes. Lennujaam asub umbes 15 kilomeetrit Savolinnast.
Enontekiö lennujaam

Enontekiö lennujaam (IATA: ENF, ICAO: EFET) on lennujaam Enontekiös Soomes. Lennujaam teenindab Hetta linna ning see asub umbes 9,3 kilomeetrit Hetta kesklinnast. Lennujaama omab ja haldab Finavia.
Jyväskylä lennujaam

Jyväskylä lennujaam (IATA: JYV, ICAO: EFJY) on lennujaam Jyväskyläs Soomes. Lennujaam asub Jyväskyläst umbes 20 kilomeetrit. Lennujaama omab ja haldab Finavia.
Anu Saagim

Anu Saagim (Anu Nataly Saagim-Ratia; sündinud 9. aprillil 1962) on Eesti seltskonnategelane ja -ajakirjanik. Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 1. Keskkooli. Kooli ajal osales ta malevasuvedel Harjumaal ja Lõuna-Eestis. Ta saavutas esikoha vabariiklikul umbrohu kitkumise võistlusel. Saagim sai tuntuks reklaaminäitlejana 1980. aastatel Eestis tehtud telereklaamide (peamiselt režissöör Harry Egipt) ja muusikavideote kaudu. Aastatel 2004–2008 oli ta seltskonnaajakirja Just! peatoimetaja ja 2008–2017 Postimehe meelelahutusportaali Elu24.ee peatoimetaja. Alates 1. juunist 2017 oli ta Õhtulehe veebi loovjuht. Pärast 2019. aasta Riigikogu valimisi töötab Õhtulehe TV saadete toimetaja-saatejuhina. Anu Saagim kandideeris 2019. aasta Riigikogu valimistel Erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas ja kogus 667 häält, millega ei osutunud valituks. Ta on soome keelest tõlkinud Kari Heusala raamatu "Naise seksuaalsus" (Tallinn, Crosfield 2007). 1984. aastal tegi ta kaasa Eesti Telefilmi muusikafilmis "Panen aga põsepuna palgele" (režissöör Kristjan Svirgsden). 2004. aastal mängis ta noortefilmis "Sigade revolutsioon" (režissöörid Jaak Kilmi ja René Reinumägi). 2011. aastal mängis ta komöödiafilmis "Kormoranid ehk nahkpükse ei pesta" (režissöörid Andres Maimik ja Rain Tolk) Elukapteni naist. Pärast keskkooli lõpetamist läks ta fiktiivabieluga Soome, abielu lahutati. Peagi abiellus ta soome-rootsi ärimehe Carl Danhammeriga, kolis Rootsi, et teda tagasi Nõukogude Liitu ei saadetaks, sai elamisloa ja seejärel õige pea lahutas. 1994. aastal abiellus ta soome disaineri Ristomatti Ratiaga. 2016. aasta veebruaris lahutasid nad abielu.. Saagim elab Saaremaal. Gustav Adolfi Gümnaasiumi 62. lend "HEA TÜDRUK | Anu Saagim kunagisest valearusaamast: arvasin, et seks käibki nii, et üks on all ja teine peal". Naistekas. Vaadatud 2. jaanuaril 2024. Reklaamfilmid [videosalvestis] = World famous TV commercials]. Idee autor ja režissöör Harry Egipt. Keila, H. Egipt : Timeless World (levitaja), 2008. 1 DVD (1 tund 47 minutit). Muusikavideo Jaak Joala esitatud Raimonds Paulsi laulule "Я рисую", 1982. http://publik.delfi.ee/news/inimesed/anu-saagim-oma-uuest-tookohast-sealt-on-vana-kopituslohn-lainud-ja-on-varsket-hingamist?id=78193454 Toomas Sildam Uustulnuk Anu Saagim: EKRE mind ei kutsunud, neile olen vist liiga rebel ERR, 05.02.2019. Helena-Reet Ennet Anu Saagim: "Olen kahetsenud, et abiellusin kaks korda selleks, et midagi saada" ohmygossip, 10.06.2009 Anu Karttunen, Rita Tainola Ristomatti Ratia ja Anu Saagim yllättävät: ”Voisimme mennä uudestaan naimisiin”. Iltasanomat, 24.05.2016. "Kirjutan neist, kes tahavad kah anusaagimiteks", Intervjuu Anu Saagimiga, Õhtuleht 15. märts 2008 https://www.ohtuleht.ee/teemalehed/anu-saagim https://www.ohtuleht.ee/846468/videointervjuu-erika-salumae-olen-andestanud-koigile-kes-mulle-haiget-on-teinud https://www.ohtuleht.ee/845155/hommikusook-staariga-merle-liivak-ja-hele-mai-alamaa-kutsuvad-sind-sooma-metsa-puu-otsa
Terfens

Terfens on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 591 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 15,22 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2146 inimest. Terfens paikneb umbes 20 km Innsbruckist kirdes Alam-Inntalis. Inn moodustab valla lõunapiiri. Põhjas ja idas on piiriks Vomperbach, mis voolab Inni. Terfensi naabervallad on Weer, Kolsass, Weerberg, Pill, Fritzens ja Kolsassberg. Terfensi kapell (Bundesmusikkapelle Terfens), traditsiooniline vaskpilliorkester, asutati aastal 1796 Maria Larchi kiriku taasavamise käigus. Aastal 2016 oli kapellis 55 tegevmuusikut. Sügiseti on tava korraldada Almabtrieb Engalmist Lamsenjochi ja Vompi tänavate kaudu Terfensisse, see tähendab, et lehmad Almilt, traditsiooniliste lilledekoratsioonidega nende peas, tuuakse külla. Nagu teisteski Schwazi ringkonna valdades, tähistatakse kevaditi Grasausläuten'it. Külapoisid lähevad kelladega läbi küla, et teatada talve lõpust. Üks Terfensi suurtest maamärkidest on Maria Larchi palverännukirik. Kirik asutati aastal 1678 lehise puu külge kinnitatud neitsi Maarja kuju endises asukohas. Kuju pärineb aastast 1665; see pandi siia, kuna taluniku naine palvetas lehise puu poole, ja kui naine rääkis loo erak Johann Weissile, tegi see savikuju. Kirik renoveeriti aastal 1994. Terfens on kuulus oma tagurpidi maja poolest, millest sai turismiatraktsioon. Selle rajasid aastal 2012 kaks Poola arhitekti. Maria Larchi kirik Tagurpidi maja Terfensis Abikaasad Paul ja Karola Unterkircher, kes tegid Lõuna-Tiroolis pommirünnakuid eesmärgiga saada Lõuna-Tirool Itaalia asemel taas Austria osaks, elasid Terfensis. Terfensi vallavolikogu korraldas kampaaniat Karola Unterkircherile armuandmiseks pärast tema vahistamist. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.terfens.tirol.gv.at
Ziemeļciems

Ziemeļciems (vanasti ka Jaunziemeļi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Turlava vallas. Küla asub merepinnast 60 meetri kõrgusel Rīva jõe kaldal, valla keskusest Turlavast 1, piirkonna keskusest Kuldīgast 21 ja Riiast 171 kilomeetri kaugusel. Ziemeļciems (vanasti Semel) on üks Kura kuningate vabaküladest, Sirkantsite (Šmēdiņsite) pere elukoht http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5155 "Turlavas pagasta vēsture". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2015. Vaadatud 24. aprillil 2018.
Kajaani lennujaam

Kajaani lennujaam (IATA: KAJ, ICAO: EFKI) on lennujaam Kajaanis Soomes. Lennujaam asub umbes 7 kilomeetrit Kajaani kesklinnast. Lennujaama omab ja haldab Finavia.
Jaunziemeļi

Jaunziemeļi on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Turlava vallas. Küla asub valla põhjaosas Rīva jõe kaldal. Varem kandis sama nime ka Ziemeļciemsi küla. Külast lõunas asub riikliku kaitse all olev muinsusmälestis Birzmaļi asulakoht. Vietvārdu datubāze "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2020. Vaadatud 7. oktoobril 2020.
Kuopio lennujaam

Kuopio lennujaam (IATA: KUO, ICAO: EFKU) on rahvusvaheline lennujaam Rissalas Soomes. Lennujaam asub umbes 14 kilomeetrit Kuopio kesklinnast. Lennujaama omab ja haldab Finavia.
Kalējciems

Kalējciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Turlava vallas. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel Rīva jõe kaldal, valla keskusest Turlavast 1.5, piirkonna keskusest Kuldīgast 22 ja Riiast 172 kilomeetri kaugusel. Kalējciems on üks Kura kuningate vabaküladest, Kalējiste (Šmitide) pere elukoht http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5150 "Turlavas pagasta vēsture". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2015. Vaadatud 24. aprillil 2018.
Finavia

Finavia, endine Soome tsiviillennundusamet, on Soome valitsuse omanduses olev aktsiaselts. Finavia vastutab 21 lennujaama ja Soome aeronavigatsioonisüsteemi säilitamise ja arendamise eest. Finavia peakorter asub Helsingi Vantaa lennujaama aladel. 2012. aasta jaanuarist on Finavia tegevjuht Kari Savolainen. Helsingi Vantaa lennujaam Oulu lennujaam Rovaniemi lennujaam Turu lennujaam Vaasa lennujaam Kittilä lennujaam Tampere–Pirkkala lennujaam Kuopio lennujaam Ivalo lennujaam Joensuu lennujaam Jyväskylä lennujaam Kajaani lennujaam Kokkola-Pietarsaari lennujaam Maarianhamina lennujaam Savonlinna lennujaam Pori lennujaam Kemi-Tornio lennujaam Kuusamo lennujaam Halli lennujaam Utti lennujaam
Pliķi

Pliķi on endine küla Lätis Kuldīga piirkonna Turlava valla põhjaosas. Küla asus merepinnast 65 meetri kõrgusel Vilgāle järve kaldal, valla keskusest Turlavast 5,5 kilomeetri kaugusel. Pliķi (Plike) oli üks Kura kuningate vabaküladest, Tontegodede pere elukoht. Tänapäeval seal elanikke ei ole, ent säilinud on küla kalmistu. Endise küla aladel kasvavad mitmed looduskaitsealused põlispuud (Pliķi vaher, Pliķi kastan ja Pliķi saar). "Turlavas pagasta vēsture". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2015. Vaadatud 24. aprillil 2018. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Turlava

Turlava (vanasti ka Lipaiķi) on küla (vidējciems) Lätis Kuldīga piirkonnas, Turlava valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 20 ja Riiast 171 kilomeetri kaugusel. Turlavas on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Seal asub Turlava bussipeatus. Külas asub arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all olev Lipaiķi luteri kirik. Teised vaatamisväärsused on vana kirikla ja koolimaja. Küla tekkis kiriku ja endise Lipaiķi kirikumõisa (Lipaiken) juurde. Nõukogude perioodil oli Turlava kohaliku «Turlava» (hiljem — «Druva») kolhoosi keskasulaks. Külas kasvavad pärnad ümbermõõtudega 4.44 meetrit ja 5.82 meetrit ning hõberemmelgas ümbermõõduga 6.53 meetrit on looduskaitse all. Külas oli 2018. aastal 293 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 280. Turlava nime kandis varem ka Grantiņi küla. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=13190 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 7. oktoobril 2020. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 408. lk. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Euroopa aastad

Euroopa aastad on Euroopa Liidu initsiatiiv ühel kalendriaastal teatud teemale rohkem tähelepanu pöörata. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=LEGISSUM:c11044 Euroopa aastad europa.eu
Pikla

Pikla oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tahkuranna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võiste aleviku ja Piirumi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Külast on teateid alates umbes 1866 (Пилинурме). 1920. aastatel jagati küla kaheks (Pikla I ja Pikla II) ja hiljem moodustati veel Pikla III. 1977 liideti Pikla I ja Pikla II Võiste alevikuga ja Pikla III Piirumi külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Pikla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ohtene sõnajalg

Ohtene sõnajalg (Dryopteris carthusiana L.) on sõnajalaliste sugukonda sõnajala perekonda kuuluv taimeliik. Ohtese sõnajala muud nimetused on kõrbe sõnajalg ja okas-sõnajalg. Liik on saanud nimetuse iseloomuliku määramistunnuse järgi: lehe serval asuva hamba tipul on ogaterav ohe. Mitmeaastase taime kõrgus on 30–80 cm. Eoslad paiknevad kahe reana eoskuhjades ülemistel lehekestel. Eoskuhjad on kaetud väike looriga. Ohtese sõnajala eosed on pruunid, neerukujulised, peenikeste nõelakujuliste paksenditega. Eoseid moodustab juulis-augustis. Lehed on kahelisulgjad, helerohelised, jäigad ja püstised ning paiknevad tihedate kimpudena. Lehekesed on munakujulised kuni pikliksüstjad. Lehekeste alumine paar on vastamisi asetsev ja võrreldes teistega natuke rohkem eemaldunud, teised vahelduvalt. Lehekeste servad on ogateravate hammastega. Leheroots on pikk (umbes laba pikkune) ja peenike, mis on roheka või kollaka värvusega. Leherootsu ülemine osa on sügavalt rennikujuline ja seal on vähe sõkalsoomuseid, alumisel osal on aga rohked ühtlaselt värvunud kahvatupruunide sõkalsoomused. Varreks on risoom. Risoom on lühike, paikneb mullas horisontaalselt või poolviltu. Risoomi nooremad osad on kaetud sõkalsoomustega, vanemad osad on aga üsna tihedalt kaetud vanade lehtede tüügastega. Kuna risoom on päris lühike, paljuneb peamiselt eoste abil. Eostest areneb kahesuguline eelleht. Eellehe alumisel küljel arenevad emas- ja isassuguorganid, millest hiljem valmivad sugurakud. Uus taim areneb viljastunud munarakust. Taim sisaldab fenoolseid ühendeid ja antotsüaane. Lehtedest on leitud eeterlikku õli. Kasvab võsastikes ja poolniisketes metsades. On levinud Põhja- ja Kesk-Euroopas, Ida- ja Lääne-Siberis, Kesk-Aasia mäestikes ja Põhja-Ameerika idaosas. Sageli leidub Eestis. Ravimtaimena ekstrakti valmistamiseks kasutatakse ohtese sõnajala risoomi. See saab aidata pael- ja laiusside vastu. Risoomis sisalduvad toimeained on samad kui maarja-sõnajalal, aga arvatakse, et ohtese sõnajala risoomis on neid palju rohkem. Ravimi annustamisel on vaja olla ettevaatlik ja täpne, kuna on võimalik saada mürgistuse. Halvematel juhtudel võib mürgistus lõppeda naha ja limaskestade siniseksvärvumise, teadvusetuse, õhupuuduse ning surmaga. Kergematel juhtudel esineb peavalu, oksendamine ja kõhulahtisus. Kasvatatakse ilutaimena. Tartu Ülikooli LO (2008). "Ohtene sõnajalg". Originaali arhiivikoopia seisuga 19.05.2011. Vaadatud 25.04.2018. Tartu Ülikooli LO. "Dryopteris carthusiana". Vaadatud 25.04.2018. Sõukand, Renata ja Kalle, Raivo. "Ohtene sõnajalg Dryopteris carthusiana". 2008. Vaadatud 25.04.2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) П. Д. Соколов (1994). Растительные ресурсы России и сопредельных государств. Санкт-Петербург: Наука. Ленинградское отделение. Ain Raal (2010). Maailma ravimtaimede entsüklopeedia. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.