laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Võidusõidukaater

Võidusõidukaater on veemotospordis kasutamiseks valmistatud kaater või mootorpaat. Offshore ehk sportpaatide klassis liigitatakse paate mootori töömahu ja paadikorpuse mõõtmete järgi. Mootoreid võib forsseerida reeglitega piiratud ulatuses. Mõnes riigis võisteldakse rahvuslikes klassides ja oma riigi reeglite järgi. Võisteldakse peamiselt merel, aga ka siseveekogudel. Offshore 3/B (1,3-liitrise mootoriga) paadiklassi paat tohib olla kuni 5,0 m pikk ja kuni 500 kg raske (ilma sõitjateta). Paadid tohivad olla nii katamaraanid kui ka ühe kerega. Mootori töömaht tohib olla kuni 1350 cm³. Paatide kiirus on pisut üle 130 km/h. Offshore 3/C (2-liitrise mootoriga) paadiklassi paat tohib olla kuni 6,2 m pikk ja kuni 775 kg raske (ilma sõitjateta). Mootori töömaht tohib olla kuni 2050 cm³. Kiirused kasvavad üle 150 km/h. Suurima paadiklassi Offshore 3/D paat tohib olla kuni 7,6 m pikk ja kuni 1675 kg raske (ilma sõitjateta). Paadis peab olema turvakokpit. Kasutatakse sisemootorit või kaht päramootorit, mille töömahtude summa tohib olla kuni 6000 cm³. Selle paadiklassi kiirus ületab 180 km/h. Selles paadiklassis kasutatakse sisemootoreid ja katamaraane, mille kiiruse maailmarekord 2003. aastal oli 220,49 km/h. [viide?] Eestis võisteldakse kaatritel kolmes klassis Sisemootoriga kaatrid Päramootoriga kaatrid mootori töömahuga alla 1100 cm³ Päramootoriga kaatrid mootori töömahuga üle 1100 cm³ Lõbusõidupaadid Rahvusvaheline Veemoto Liit (UIM) Ringrajapaadid
Nõmmeküla paemurd

Nõmmeküla paemurd on endine paemurd Harju maakonnas Kiili vallas Arusta külas. Paemurrus esinev Nõmmeküla paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Algselt oli see Nabala lademe stratotüübiks, kuid praegu seda stratotüübina ei kasutata. Paemurd on kinni kasvanud. Aastal 1954 paljandus selle seinas 60 cm ulatuses Paekna kihistu lubjakivi ja aastani 1991 paljandus lubjakivi kivimurru põhjas. Tänapäeval seal paljandit ei esine ja murrus kasvavad suured puud. Nõmmeküla paemurd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Stratigraafia terminoloogia Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Nõmmeküla paemurd Eesti looduse infosüsteemis
Nõmmeküla paljand

Nõmmeküla paljand on paljand endises Nõmmeküla paemurrus; halduslikult Harju maakonnas Kiili vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit käsitles Arvo Rõõmusoks 1976. aastal (käsikirjas ka varem) Nabala lademe stratotüübina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Sewardi maakond (Kansas)

Sewardi maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. Lõunas piirneb maakond Oklahoma osariigiga. 2010. aastal elas maakonnas 22 952 inimest. Maakonna keskus on Liberal, kus elab enamik maakonna elanikest (2020. aasta seisuga oli seal 19 825 elanikku). Maakonna ainus teine linn on Kismet (340 elanikku). Sewardi maakond on suurima ladinaameeriklaste osatähtsusega maakond osariigis – ladinaameeriklased moodustavad maakonna elanikkonnast 65,6%. Maakonna pindala on 1659 km². Veepindala on 3 km² Haskelli maakond (põhjas) Meade'i maakond (idas) Beaveri maakond (Oklahoma) (kagus) Texase maakond (Oklahoma) (edelas) Stevensi maakond (läänes) Sewardi maakond moodustati 20. märtsil 1873. Maakond sai nime Ameerika Ühendriikide riigisekretäri William Henry Sewardi järgi. Sewardi maakonna koduleht (inglise keeles)
Ojaküla paemurd

Ojaküla paemurd on endine paemurd Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Ojakülas. Paemurrus esinev paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on Aseri lademe Ojaküla kihistiku stratotüüp. Sealne paljand esineb kolme astmena. Ülemises astmes on ülemised 20 cm üksikute raudooididega lubjakivist, allpool sisaldab kivim rohkem ooide. Teises astmes koosnevad ülemised 10 cm savikast ooididega lubjakivist, allpool esineb 55 cm pruunide ooididega lubjakivikihte vaheldumisi ooidideta lubjakivikihtidega. Ülemised kihid kuuluvad kõik Ojaküla kihistikku. Kolmanda astme moodustab fossiiliderohke ooidideta Malla kihistiku lubjakivi. Ojaküla vana paemurd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) "Eesti stratotüüpsed paljandid". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2020. Vaadatud 22. augustil 2019. Ojaküla vana paemurd Eesti looduse infosüsteemis
Paekna paemurd

Paekna paemurd on kasutatav paemurd Harju maakonnas Kiili vallas Sookaera külas. Paemurrus esinev paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit loetakse Paekna kihistu stratotüübiks. Murd on kaheosaline. Idaosa on vanem ja võsastunud, pinnas on seal kõrgem. Lääneosa on noorem ja sügavam. Murru mõõdud on 200x100 meetrit. Paemurru põhjas paljandub Rägavere kihistu lubjakivi. Paekna kihistu kivimid asuvad paemurru seinte ülaosas, ent on nüüdseks mattunud taimestiku alla. Paekna paemurd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Eesti stratotüüpsed paljandid Paekna paemurd Eesti looduse infosüsteemis
Sewardi maakond

Sewardi maakond (Seward County) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Seward. Maakonna pindala on 1492 km². Veepindala on 3 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 16 750. Aastal 2000 oli elanike arv 16 496. Butleri maakond (põhjas) Lancasteri maakond (idas) Saline'i maakond (lõunas) Fillmore'i maakond (edelas) Yorki maakond (läänes) Polki maakond (loodes) Sewardi maakond moodustati 1867. aastal. Maakond on saanud nime USA välisministri William H. Sewardi järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Sewardi maakonna koduleht (inglise keeles)
Ashland

Ashland on mitme tuntud koha nimi: Ashland, linn Alabama osariigis USA-s Ashland, linn Kansase osariigis USA-s Ashland, linn Kentucky osariigis USA-s Ashland, linn Massachusettsi osariigis USA-s Ashland, linn Missouri osariigis USA-s Ashland, linn Ohio osariigis USA-s Ashland, linn Oregoni osariigis USA-s Ashland, linn Wisconsini osariigis USA-s Ashlandi maakond, maakond Ohio osariigis USA-s Ashlandi maakond, maakond Wisconsini osariigis USA-s
Mootorpaat

Mootorpaat on põhiliselt jõuseadme (mootori) abil liikumiseks mõeldud paat. Üldjuhul on mootorpaadi pikkus alla 12 m. Saksa- või ingliskeelse laenuna on vanemas kõnepruugis sageli kutsutud mootorpaatideks ka kaatreid. Mootorpaate kasutatakse tavaliselt väikelaevanduse mõistes lõbusõiduks, kalastamiseks või veespordiks, harvem ka ametiasutuste poolt järelevalveks, merepäästetöödeks jne. Tavaliselt on mootorpaadid võrreldes kaatritega kergemad (tavaliselt kerghaagisel transporditavad), odavamad ja lihtsamini kasutatavad. Mootorpaat võib olla sageli laeva või kaatri abipaat või päästepaat. Sõltuvalt sertifitseeringust võivad mootorpaadid pardale võtta tavaliselt 5–12 inimest ja nendega on võimalik liigelda siseveekogudel või rannikulähedasel merel (väikelaeva kategooriad D, C). Mootorpaadi kere on tavaliselt valmistatud: plastist metallist puidust kummist või mitmest materjalist (RIB-paat) Enamik mootorpaate on päramootoriga, kuid on ka sisemootoriga mootorpaate. Osaliselt kinnises mootorpaadis võib olla väike, paari magamiskohaga kajut. Paljude tänapäeval valmistatavate mootorpaatide lahtisele osale saab n-ö katusena paigaldada presentkatte. Paljusid mootorpaate on võimalik hõlpsalt transportida spetsiaalsel auto järelhaagisel – paaditreileril. Autohaagisega sobivas kohas vette tagurdamisel on tavaliselt võimalik paate ka veesata. Väikelaev Kaater Paat Kummipaat Jaht Progress (mootorpaat)
Mortoni maakond (Kansas)

Mortoni maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. 2010. aastal elas maakonnas 3233 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Elkhart (20 218 elanikku). Suuremad asulad on veel Rolla (453) ja Richfield (45). Maakonna pindala on 1891 km². Stantoni maakond (põhjas) Stevensi maakond (idas) Texase maakond (lõunas) Cimarroni maakond (edelas) Baca maakond (läänes) Mortoni maakond moodustati 20. veebruaril 1886. Maakond on saanud nime USA poliitiku ja Indiana kuberneri Oliver P. Mortoni järgi. Cimarron National Grassland (osa) Mortoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Mortoni maakond (Põhja-Dakota)

Mortoni maakond (Morton County) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Mandan. Maakonna pindala on 5038 km². Veepindala on 49 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 27 471. Aastal 2000 oli elanike arv 25 303. Oliveri maakond (põhjas) Burleigh' maakond (kirdes) Emmonsi maakond (idas) Sioux' maakond (kagus) Granti maakond (lõunas) Starki maakond (läänes) Merceri maakond (loodes) Mortoni maakond moodustati 1873. aastal. Maakond on saanud nime Indiana kuberneri Oliver P. Mortoni järgi. Lake Patricia National Wildlife Refuge 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Mortoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Tiirhanna paemurd

Tiirhanna paemurd on endine paemurd Võru maakonnas Setomaa vallas. Paemurrus olev paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Tiirhanna paemurd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Tiirhanna paemurd Eesti looduse infosüsteemis
Tivoli (täpsustus)

Tivoli on linn Itaalias Lazio maakonnas, mille järgi on nime saanud paljud teised asjad. Jardin de Tivoli oli park Pariisis, mis rajati Itaalia Tivoli linna Villa d'Este pargi eeskujul Tivoli on lõbustuspark Kopenhaagenis, nimetatud Pariisi pargi järgi Tivoli, väikelinn New Yorgi osariigis Hala Tivoli on spordihall Ljubljanas Tivoli staadion Uus Tivoli, staadion Aachenis Vana Tivoli, staadion Aachenis Tivoli-Neu, staadion Innsbruckis
Tamsalu karjäär

Tamsalu karjäär (ka: Tamsalu paemurd, Tamsalu-Sääse peamurd) on endine karjäär Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Karjääris leiduv esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Karjäär on Tamsalu kihistu stratotüübiks. Tamsalu-Sääse paemurd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Stratigraafia terminoloogia Tamsalu-Sääse paemurd Eesti looduse infosüsteemis
Rägavere paemurd

Rägavere paemurd on endine paemurd Lääne-Viru maakonnas Rakvere linna piiril Vinni valla Piira külas. Paemurrul esinev esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit loetakse Rakvere lademe ja Rägavere kihistu stratotüübiks. Aastal 1977 paljandus seal 3,5 meetri ulatuses Rakvere lademe paekivi. Veel aastal 1983 oli paljandi kõrgus peaaegu sama, end järgnenud on kiire kinnikasvamine. Tänapäevaks on suur osa paemurrust rohtu kasvanud ja selle seinad enamasti mattunud, ent stratotüüpsest paljandist on säilinud 1,9 meetri kõrgune ülemine osa. Rägavere paemurd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Porkuni lade. Stratigraafia terminoloogia, ESK. Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Rägavere paemurd Eesti looduse infosüsteemis
Arizona kummituslinnade loend

Siin on USA Arizona osariigis asuvate kummituslinnade loend. Suurem osa Arizonas asuvatest kummituslinnadest on endised buumilinnad, mis hüljati pärast kaevanduste sulgemist.
Päri paemurd

Päri paemurd on endine paemurd Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Päri külas. Paemurrus olev esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on Adavere lademe ja Rumba kihistu neostratotüüp. Päri paemurd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Päri paemurd Eesti looduse infosüsteemis
Porkuni paemurd

Porkuni paemurd on endine paemurd Valgejõe ürgoru nõlval, halduslikult Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Paemurrus olev esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit loetakse Porkuni lademe stratotüübiks. Seda täiendab kamariku puurauk, kuna paemurrus puudub Kamariku kihistik. Paljand asub Porkuni parkmetsas. Aastal 2017 puhastati sealset paljandit. Ülevalt alla moodustavad esimesed 1,5 meetrit Ärina kihistu Tõrevere kihistiku helehallid korall-lubjakivid. Järgmised 1,5 meetrit koosnevad Ärina kihistu Siuge kihistiku hallikaspruunidest kuni pruunidest teralis-mudalistest lubjakividest. Järgmine meeter koosneb Ärina kihistu Vohilaiu kihistiku hallidest bioklastilistest lubjakividest. Sellele järgnevad 1,5 meetrit koosnevad Ärina kihistu Röa kihistiku kollakas- kuni pruunikashallist dolomiidist. Alumised 0,3 meetrit moodustab Adila kihistu kollakashall või kollane savikas dolomiit. Paemurdu on uuritud juba aastast 1854, mil seda uuris Karl Eduard von Eichwald ja eristas omaette kivimitüübiks Borkholmi dolomiidi (tänapäeva Röa kihistiku). Aastal 1858 eristas Friedrich Schmidt seal nelja erinevat kivimitüüpi, mis vastavad praegustele kihistikele. Aastal 1881 defineeris ta nende alusel Porkuni lademe. Aastal 1923 kirjeldas murdu detailselt A. Wahl, kelle töös oli peamine rõhuasetus sealsete kivimikihtide kivististe koosseisul. Paemurd on üks rikkalikumaid ordoviitsiumi lõpu kivististe leiupaikasid maailmas, kust on leitud üle 150 kivistiseliigi. Porkuni paemurd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Eesti stratotüüpsed paljandid Helle Perens, Tamsalu-Porkuni paeala, 2009. Porkuni paemurd Porkuni paemurd Eesti looduse infosüsteemis
Paluküla paemurd

Paluküla paemurd on endine paemurd Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palukülas. Paemurrus olev esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit loetakse Pirgu lademe alumist piiri määratlevaks stratotüübiks. Paluküla paemurd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Paluküla paemurd Eesti looduse infosüsteemis
Raivo Suviste

Raivo Suviste (sündinud 26. märtsil 1954) on eesti teleprodutsent. Suviste õppis 1961–1964 Valtu 8-klassilises Koolis, 1964–1969 Kehtna 8-klassilises Koolis ja 1969–1972 Rapla Keskkoolis. 1972–1974 jätkas õpinguid Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonnas. Ta on õppinud 1976–1977 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris näitlemist ja 1977–1980 Tallinna Pedagoogikaülikoolis näitejuhtimist. Teletööd alustas ETVs, töötades aastatel 1973–1974 lavaseadjana, pärast seda 1974–1976 režissööri assistendina ning 1980–1987 režissöörina. Aastatel 1987–1991 jätkas režissöörina NSV Liidu ja Soome ühisettevõttes Maurum. Aastatel 1991–1993 oli muusikaüritusi korraldava ettevõtte Makarov Muusik direktor ning 1993–1994 EVTV ja 1994–1995 Kanal 2 peadirektor. Raivo Suviste on teleproduktsioonifirma BEC omanik ja juht. 1993–... – "Õnne 13" 1995–1998 – "M Klubi" 1999–2000 – "Härrad abikaasad" 2001–2012 – "Pehmed ja karvased" 2001 – "Nagu Nool" (dokumentaalfilm) 2001 – "Mount Everest 6. osa" (dokumentaalfilm) 2003–2011 – "Kodu keset linna" 2006–2007 – "Ohtlik lend" 2006 – "Helena" 2008, 2013 – "Tuulepealne maa" 2009–... – "Kättemaksukontor" 2011 – "Heeringas Veenuse õlal" 2012–2013 – "Elu keset linna" 2013 – "Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus" 2014–2016 – "Viimane võmm" 2014 – "Väikelinna detektiivid" 2015, 2017 – "Vabad mehed" 2015 – "Keeris" 2016–2018 – "Siberi võmm" Raivo Suviste poeg Uku Suviste on laulja. 2022 – Panus Eesti televaldkonda 2023 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Raivo Suviste, menusaadete meister[alaline kõdulink] Postimees.ee, 4. november 2006 Raivo Suviste pikast telekarjäärist: see on olnud uskumatu rada Err.ee, 17. september 2022 President annab tänavu 167 riiklikku teenetemärki Err.ee, 6. veebruar 2023
Living Next Door to Alice

"Living Next Door to Alice" (eesti keeles pealkirjaga "Alice") on Nicky Chinni ja Mike Chapmani populaarne laul. Originaalesitajaks oli Austraalia trio New World. 1972. aastal avaldatud singel jõudis sealmaal edetabelis 35. kohale, mujal jäi aga praktiliselt tähelepanuta. Maailmakuulsaks sai lugu ansambli Smokie esituses. Laulu peategelane on üks nimeta mees, kelle naaber oli 24 aastat tema lapsepõlvesõber Alice. Ühel päeval teatab talle nende ühine sõber Sally, et Alice kolib minema, mispeale, nähes Alice'i maja ees limusiini, mõtleb oma lapsepõlvemälestustest koos Alice'iga, ta oli Alice'sse armunud, kuid ei tunnistanud seda kunagi. Samas aga tunnistab Sally talle, et oli ka temasse armunud ja oli ka 24 aastat oodanud ("Alice is gone, but I'm still here, you know I've been waiting for twenty-four years"). Inglise ansambel Smokie avaldas singli 1976. aasta novembris. Suurbritannias jõudis laul 5. kohale ning USA-a edetabelis Billboard Hot 100 1977. aasta märtsis 25. kohale. Laul oli aga esikohahitt Saksamaal, Austrias, Iirimaal, Hollandis, Norras, Šveitsis ja Austraalias. 1995. aastal koos koomik Roy Chubby Browniga tehtud paroodiaversioon ("Who The F*ck Is Alice") jõudis Suurbritannia singlimüügiedetabelis isegi 3. kohale. See versioon on ajendatud aga hoopis hollandlaste ansambli Gompie versioonist. 1995. aastal andis laulu pealkirjaga "Alice, Who the Fuck Is Alice?" (kirjapilt singlil on kujul "Alice, Who the X Is Alice?") singlina välja Hollandi ansambel Gompie. See versioon jõudis esikohale Hollandi ja Belgia (Flandria) edetabelites ning esikümnesse Austrias, Norras, Saksamaal ja Šveitsis. Lisaks Roy Chubby Browni versioonile on see aluseks ka näiteks The Steppersi tehtud klubiversioonile, mis oli Austraalia müügiedetabelis 2. kohal. 1977. aastal avaldas oma versiooni laulust "Living Next Door to Alice" USA kantrilaulja Johnny Carver. See versioon jõudis Billboardi kantriedetabelis 29. kohale. 1982. aastal avaldas punkbänd Chron Gen laulust oma versiooni plaadil "Chronic Generation" Kevin Wilson avaldas loost paroodiaversiooni "Living Next Door to Alan" oma 1985. aastal ilmunud plaadil "Kev's Back (The Return of the Yobbo)". 1996. aastal andis Jimmy Sturr laulu välja polkana Grammy pälvinud plaadil "Polka! All Night Long". 1996. aastal avaldati laul ka joonissarja "Smurfid" heliplaadil "The Smurfs Go Pop!". Selle laulu jaoks on sõnu tunduvalt muudetud ning lugu kannab pealkirja "Smurfland". Eesti keeles esitas lugu ("Alice") Tarmo Pihlap koos ansambliga Palderjan. Eestikeelsete sõnade autor on Vello Salumets. Soomekeelse versiooni "Viisitoista kesää" ("Viisteist suve") plaadistas 1977. aastal Kari Tapio. Sõnade autor on Juha Vainio. Saksakeelse versiooni "Tür an Tür mit Alice" salvestas 1977. aastal lõuna-aafriklane Howard Carpendale. Tšehhikeelse versiooni "Alenka v říši divů" salvestas Karel Zich. Vene keeles kannab lugu pealkirja "Кто такая Элис?". Esitanud on seda Mihhail Bašakov ja ansambel Konets Filma (Конец Фильма).
Kopli karjääri paljand

Kopli karjääri paljand Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Koplis on maastikust kadunud seoses Kopli mäe rajamisega ja keskkonnaregistrist eemaldatud . Eesti põhikaart
Kullamäe koopad

Kullamäe koopad (ka: Kullamäe urud) on koopad Tarvastu jõe kaldal; halduslikult Viljandi maakonnas Tarvastu vallas. Nii koopad kui ka sealsamas olev Kullamäe paljand on arvele võetud ürglooduse objektidena, samuti kuuluvad need koos ümbritseva alaga Kullamäe maastikukaitseala koosseisu. Kullamäe paljand Kullamäe maastikukaitseala Tarvastu jõgi Kullamäe urud ja paljand Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.08.2016) Kullamäe maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.08.2016) Kullamäe urud ja paljand Eesti looduse infosüsteemis
Kullamäe paljand

Kullamäe paljand on kaitsealune paljand Tarvastu jõe kaldal; halduslikult Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Nii paljand kui sellesse tekkinud Kullamäe koopad on arvele võetud ürglooduse objektidena, samuti kuuluvad need koos ümbritseva alaga Kullamäe maastikukaitseala koosseisu. Kullamäe koopad Kullamäe maastikukaitseala Tarvastu jõgi Kullamäe urud ja paljand Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.08.2016) Kullamäe maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.08.2016) Kullamäe urud ja paljand Eesti looduse infosüsteemis
Kõrgemäe paljand

Kõrgemäe paljand (ka: Kõrgekalda paljand) on paljand Helme jõe kaldal; halduslikult Valga maakonnas Tõrva vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kalahari kõrb

Kalahari kõrb (afrikaani keeles dorsland 'janune maa' või 'kuiv maa') on Aafrikas asuv pooleldi põuane liivane savann pindalaga 900 000 km². See katab suure osa Botswanast ning osa Namiibiast ja Lõuna-Aafrika Vabariigist. Tegemist on poolkõrbega, kus on rohkem loomi ja taimi kui päris kõrbes. Vihma sajab vähe (tavaliselt 110–190 mm aastas) ja suviti on temperatuurid väga kõrged. Ainus aasta ringi voolav jõgi Okavango moodustab loodes elurikka delta. Bušmanid on elanud Kalaharis kui kütid ja korilased juba 20 000 aastat. Dorsland Trek, Encyclopædia Britannica. 2009. Encyclopædia Britannica Online. 13-10-2009 The Dorsland Trekkers, Tourbrief.com - The Dorsland Trekkers Dorsland trekkers, klausdierks.com - CHRONOLOGY OF NAMIBIAN HISTORY. 02-01-2005 Mary Sadler-Altena, "Kalahari: Introduction" webpage: SouthernCape-Kalahari: Kalahari name/climate/reserves and history. Marshall, Leon (16. aprill 2003), "Bushmen Driven From Ancestral Lands in Botswana", National Geographic News, Johannesburg, vaadatud 22. aprillil 2009
Lasnamäe paljand

Lasnamäe paljand on paljand Tallinnas Laagna tee lõunaküljel endisest Lasnamäe karjäärist loodes. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina ning see on üksikobjektina looduskaitse all. Paljandi kogupaksus on 11 meetrit. Sellel paljanduvad Kunda, Aseri, Lasnamäe ja Uhaku lade. Paljandit loetakse Lasnamäe lademe stratotüübiks. Paljandist vahetult Kesklinna pool asub Laagna tee ääres Mäekalda paljand. Lasnamäe vana paemurru paljand Lasnamäe paljand Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 10.01.2018. Lasnamäe paljand keskkonnaportaalis
Lasnamäe vana paemurru paljand

Lasnamäe vana paemurru paljand on paljand Tallinnas Pae järve kagukaldal. Paljanduvad Uhaku lademe kivimikihid. Paljand on Lasnamäe lademe Pae kihistiku stratotüüp. Paljand on tunnistatud kaitstavaks looduse üksikobjektiks. Karjääri põhjakaldal paljandub 5,54 meetrit lubjakivi, kaguosas on paljandi kõrgus veepinna kohal 5,45 meetrit, ent seal on paesein taimestikust ja rusust puhastatud. Aastal 1970 paljandus karjääris 8,7 meetrit paasi, milles Pae kihistik oli alumises osas. Seega on kihistiku kivimid tänaseks vee alla jäänud. Ajaloolise Jõelähtme kihelkonna Nehatu Laksbergi paemurru rendiõigused omandas 1898. aastal Karl Reinhold Christian Koch (1841–1909) ja seejärel Andreas Robert Alexander Koch ja 1916. aastast Artur Johanson ning 1926. aastast Apollonie Oldekop. Lasnamäe Paemurd asus aadressil Lasnamägi 18. Lasnamäe veerule vana paemurru kohale asuti elumaju ehitama 20. sajandi alguses. 1960. aastatel suletud Lasnamäe paemurd on tänaseks veega täitunud (sügavus 8 meetrit) ja Pae järve ümbrus on kujundatud Paepargiks.  Pikemalt artiklis Pae järv Lasnamäe vana paemurru paljand Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 10.01.2018. Pae kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 17.08.2019) "Eesti stratotüüpsed paljandid". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2021. Vaadatud 19. augustil 2019. Laksbergi paemurd, Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Lasnamäe paas wäljaweokaubaks?, Päewaleht, nr. 126, 10 mai 1936 Jaak Juske, Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: Sikupilli, Lasnamäe vanalinna lugu, forte.delfi.ee, 20.11.2016 Lasnamäe vana paemurru paljand keskkonnaportaalis Rein Einasto, Paevana, Lasnamäe ehituspae lasundi murdmiskihtide nimed, Horisont nr 1/2010
Leetse paljand

Leetse paljand on paljand Pakri poolsaarel; halduslikult Harju maakonnas Paldiski linnas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis