laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alaküla

Alaküla on mitme asula nimi Eestis: Alaküla küla Tartu maakonnas Kastre vallas Alaküla küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Alaküla küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas Ala küla ehk Alaküla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Alaküla on ka Logina küla nimevariant Alaküla on olnud Olehkova küla nimevariant Alaküla oli Silminitsa paikkonna varasem nimmi Alaküla on ka eesti perekonnanimi, mille tuntumad kandjad on: Allan Alaküla Kaljo Alaküla Ruth Alaküla Alaküla külanõukogu
Skorogoszcz

Skorogoszcz (saksa keeles Schurgast) on küla Poolas Opole vojevoodkonnas Brzegi maakonnas Lewin Brzeski vallas. Asulat on esmamainitud 1223. aastal, linnaõigused sai 1271. aastal. Teises maailmasõjas hävis 50% linna hoonetest. 1945. aastal läks Skorogoszcz Saksamaa koosseisust Poolale ja kaotas linnaõigused. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/031613101045-0498282?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Skorogoszcz. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
Jean Delville

Jean Delville (19. jaanuar 1867 Leuven – 19. jaanuar 1953 Brüssel) oli Belgia kunstnik. Üks ta võimsamaid töid on "Platoni akadeemia" (1889).
Tiina Rinne

Tiina Rinne (õieti Tiina Maarita Rinne, abielus Tiina Maarita Rinne-Reitala; 24. mai 1929 Turu – 27. jaanuar 2021 Helsingi) oli soome näitleja. Tiina Rinne mängis Soome draamasarja "Kotikatu" 380 osas Maija Mäkimaad (1995–2012). Aastatel 1955–1961 oli ta Turu Linnateatri näitleja, aastail 1965–1977 Helsingi Linnateatri näitleja ja 1977–1994 kuulus ta Soome Rahvusteatri koosseisu. 1987. aastal sai ta Pro Finlandia medali. Tiina Rinne isa Jalmari Rinne ja ema Anni Aitto olid samuti näitlejad. Ta oli abielus kunstiajaloolase Aimo Reitalaga ja neil oli kolm last. Poeg Mikko Reitala on tuntud näitleja ja kirjanik. Tiina Rinne andmekogus IMDb (inglise)
Haaslava

Haaslava (kohalikus kõnepruugis ka Aaslavva) on küla Tartu maakonnas Kastre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda. Haaslava moodustati 1920. aastate alguses endisaegse Haaslava mõisa alale Haaslava asundusena. 1977 muudeti asundus külaks. Küla nimi tuleb 14.–15. sajandi mõisaomanike Hasselow’de nimest. Haaslava parv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Enn Ernits: artikkel "Haaslava" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 78.
Igevere

Igevere on küla Tartu maakonnas Kastre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Madonna della Corona pühamu

Madonna della Corona on neitsi Maarjale pühitsetud katoliiklik palverännukoht (kirik) Verona provintsis, kuhu kogunevad aeg-ajalt palverändurid. Selles kontekstis ei tähenda corona mitte 'krooni', vaid 'kaljut' või 'kaljumüüri'.  Madonna della Corona pühamu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Flannani saarte tuletorn

Flannani saarte tuletorn on tuletorn Eilean Mòri kõrgemais punktis Flannani saartel, mis kuuluvad Välis-Hebriididesse. Tuletorn on tuntud oma kolme hoidja jäljetu kadumise tõttu 1900. aastal; juhtumit ei ole tänini lahendatud. Alates 1971. aastast on tuletorn automatiseeritud, mistõttu pole saartel ka elanikke. Flannan Isle (luuletus)  Flannani saarte tuletorn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Flannani saared

Flannani saared (inglise keeles Flannan Isles, gaeli keeles Na h-Eileanan Flannach) on väike saarerühm Šotimaal Välis-Hebriidides, umbes 32 kilomeetrit Lewise saarest läänes. Saared on arvatavasti nimetatud 7. sajandi iiri jutlustaja ja abti püha Flannáni järgi. Alates Flannani saarte tuletorni automatiseerimisest 1971. aastal ei ole saartel alalisi elanikke. Püha Flannani kabel
Iisaku väljak

Iisaku väljak (vene keeles Исаакиевская площадь) on Peterburi linna üks peamisi keskväljakuid. See asub Iisaku katedraali ja Maria palee vahel, ületades kohati 97,3-meetri laiust Sinist silda. Senati väljak (Peterburi)  Iisaku väljak – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Verknė kihistu

Verknė kihistu on siluri ajastu Gėluva lademe ja Jaagarahu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1958. Kihistut eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Jočionysi kihistul ja sellel lasub Nevėžise kihistu. Kihistu stratotüüp on Prienai-3 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 422,8–464,8 meetril. Selle neostratotüüp on Jočionys-299 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 128,9–173,6 meetril. Kihistu on kuni 45 meetri paksune, selle moodustavad savikas dolomiit ja dolomiidustunud mergel. Kihistus eristatakse alumist ja ülemist kihistikku. Kihistu on nime saanud Verknė jõe järgi Leedus. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 19
Verknė

Verknė on jõgi Leedus, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. Jõe valgla on 703 km², pikkus on 77 kilomeetrit. Verknė algab Trakai rajoonis, voolab läände ja suundub Prienai rajoonis Birštonase lähistel Nemunasesse. Ülemjooksul läbib jõgi Vilkokšnise järve. Jõel asuvad Jundeliškėse paisjärv pindalaga 22 ha ja Aukštadvarise hüdroelektrijaama paisjärv pindalaga 293 hektarit. Jõe alamjooksul on viimased kaks kilomeetrit Kaunase veehoidla poolt üles paisutatud. Jõe keskjooksul asub Verknė ihtüoloogiline kaitseala. Jõe nimi tuleneb tõenäoliselt tüvest verk-, virk-, mis tähendab pisaraid, nuttu. Kazimieras Būga arvates võib see tuleneda ka indoeuroopa algkeele tüvest ver-, mis tähendab vett. Jõe järgi on nimetatud Gėluva lademe ja Jaagarahu lademe Verknė kihistu. Verknė. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 489 lk. Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 19  Verknė – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ignase

Ignase on küla Tartu maakonnas Kastre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Birštonase kihistu

Birštonase kihistu on siluri ajastu Gėluva lademe ja Jaagarahu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1958. Kihistus eristatakse Jonava kihistikku ja Dotnuva kihistikku. Kihistut eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Paprieniai kihistul ja sellel lasub Nevėžise kihistu. Kihistu stratotüüp on Prienai-3 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 471–543,5 meetril. Kihistu on kuni 197 meetri paksune, selle moodustavad lubjakivi ja mergel. Kihistu on nime saanud Birštonase linna järgi Leedus. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 19
Sutkai kihistik

Sutkai kihistik on siluri ajastu Paprieniai kihistu alumine kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Juozas Paškevičius ja Petras Lapinskas aastal 1978. Kihistikku eristatakse Leedu idaosas, kus sellel lasub Vilkija kihistik. Selle stratotüüp on Ledai-179 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 765–783,6 meetril. Kihistik on kuni 27 meetri paksune, selle moodustab lubjakivi vahekihtidega mergel. Kihistik on nime saanud Sutkai küla järgi Leedus. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 20
Vilkija kihistik

Vilkija kihistik on siluri ajastu Paprieniai kihistu ülemine kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Juozas Paškevičius ja Petras Lapinskas aastal 1978. Kihistikku eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Sutkai kihistikul ja sellel lasub Jonava kihistik. Selle stratotüüp on Ledai-179 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 713,9–765 meetril. Kihistik on kuni 51 meetri paksune, selle moodustab lubjakivi vahekihtidega mergel. Kihistik on nime saanud Vilkija linna järgi Leedus. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 19-20
Jonava kihistik

Jonava kihistik on siluri ajastu Birštonase kihistu alumine kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Juozas Paškevičius ja Petras Lapinskas aastal 1976. Kihistikku eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Vilkija kihistikul ja sellel lasub Dotnuva kihistik. Selle stratotüüp on Ledai-179 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 687–713,9 meetril. Kihistik on kuni 158 meetri paksune, selle moodustab lubjakivi vahekihtidega mergel. Kihistik on nime saanud Jonava linna järgi Leedus. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 19-
Dotnuva kihistik

Dotnuva kihistik on siluri ajastu Birštonase kihistu ülemine kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Juozas Paškevičius ja Petras Lapinskas aastal 1976. Kihistikku eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Vilkija kihistikul. Selle stratotüüp on Ledai-179 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 649,4–687 meetril. Kihistik on kuni 39 meetri paksune, selle moodustab organogeenne detriiti sisaldav lubjakivi . Kihistik on nime saanud Dotnuva linna järgi Leedus. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 19-
Sutkai

Sutkai on küla Leedus Šakiai rajooni Kriūkai vallas. Külas asub aastal 1825 valminud katoliku kirik. Küla järgi on nimetatud Paprieniai kihistu Sutkai kihistik. 2011 m. surašymas LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 20
Hellenite kuningriik

Hellenite kuningriik (kreeka keeles Βασίλειον τῆς Ἑλλάδος) või Kreeka kuningriik asutati 1832. aastal ja oli Esimese Kreeka Vabariigi järglane. Rahvusvaheliselt tunnustas seda Konstantinoopoli leping, millega Kreeka kindlustas täieliku iseseisvuse neli sajandit kestnud Osmanite võimust. Hellenite kuningriik lagunes kaks aastat pärast Kreeka-Türgi sõda aastal 1924, mil loodi Teine Kreeka Vabariik. Sõjaline riigipööre taastas monarhia 1935. aastal ja Kreekast sai 1973. aastani taas kuningriik, mida katkestas Teine maailmasõda. Kuningriik lõpetati seitsmeaastase sõjalise diktatuuri (1967–1974) tagajärjel ja Kolmas Kreeka Vabariik loodi pärast 1974. aastal toimunud referendumit. Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Kingdom of Greece seisuga 31.01.2021.
Kitseküla

Kitseküla on küla Tartu maakonnas Kastre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Püha Flannán

Flannán mac Toirrdelbaig oli 7. sajandil Iirimaal elanud pühak. Ta oli Dál gCais'st pärinenud pealiku Toirdhealbhachi poeg. Ta astus Püha Molua kloostrisse Killaloes, kus arvatakse, et temast sai abt. Teda mäletati kui suurt jutlustajat. Ta tegi palverännaku Rooma, kus paavst Johannes IV pühitses ta esimeseks Killaloe piiskopiks. Küla kaitsepühakuks on ta tänini. Ta jutlustas ka Hebriididel, tema järgi on nimetatud Flannani saared. Tema pidupäev on 18. detsember.
Killaloe

Killaloe (iiri keeles Cill Dalua, otsetõlkes 'Lua kirik') on küla Iirimaal Clare'i krahvkonnas. Küla asub Shannoni jõe ääres, Lough Dergi järve kaldal. Küla kaitsepühak on Püha Flannán. Ballina  Killaloe – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jermolai Solženitsõn

Jermolai Aleksandrovitš Solženitsõn (vene keeles Ермолай Александрович Солженицын; inglise keeles Yermolai Solzhenitsyn; sündinud 1970 Moskvas) on vene juhtimiskonsultant, McKinsey & Company vanempartner. Jermolai sündis vene kirjaniku, dissidendi ja nobelisti (1970) Aleksandr Solženitsõni perekonnas. Jermolai ema Natalija Svetlova (sündinud 1939) töötas 1960. aastatel akadeemik Andrei Kolmogorovi juhtimisel Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli matemaatilise statistika laboris; seejärel alates 1968. aastast oli ta kirjanik Solženitsõni abiline. Pere elas Moskvas aadressil ulitsa Gorkovo 12. Veebruaris 1974 kirjanik Solženitsõn vangistati. Teda süüdistati kodumaa reetmises, talt võeti kodakondsus ja saadeti Nõukogude Liidust välja. Märtsis lasti perel (emal koos nelja alaealise lapsega) riigist lahkuda. Taasühinemise järel elas pere kuni 1976. aastani Šveitsis, seejärel USA-s Vermonti osariigis. Mais 1994 naasis Solženitsõnite pere (sealhulgas 24-aastane Jermolai) Venemaale. Jermolai Solženitsõn on lõpetanud Harvardi Ülikooli bakalaureusekraadiga Ida-Aasia uuringute erialal. Magistrikraadi sai ta Princetoni Ülikoolist rahvusvaheliste suhete erialal. Õpingute ajal käis ta Hiinas keelt täiustamas. Mitu aastat töötas ta Taiwanis, seejärel konsultandina Washingtonis Maailmapangas. Alates 1998. aastast töötab Solženitsõn rahvusvaheliselt tegutsevas juhtimiskonsultatsioonifilmas McKinsey & Company, kus tegutseb mitme ekspertgrupi töös. Ta juhib firma mäe- ja metallurgiatööstuse ekspertgruppi EMEA majandusregioonis (Euroopa, SRÜ, Lähis-Ida ja Aafrika) ning on McKinsey energeetika ja toorme globaalse ekspertgrupi üks juhtidest. Varem (2010) on ta olnud McKinsey Moskva harukontori juht. Jermolai Solženitsõnil on kaks last: Jekaterina (sündinud 2001) ja Ivan (s. 2002). Tema vend Ignat Solzhenitsyn (s. 1972) on USA dirigent ja pianist. Vend Stepan Solženitsõn (s. 1973) on suurfirma juht Venemaa söetööstuses. Ермолай Солженицын. mckinsey.com Фамильная этика. solzhenitsyn.ru Ермолай Солженицын. solzhenitsyn.ru Хорошо иметь троих детей. kommersant.ru Ермолай Солженицын о ПМЭФ 2018. youtube.com, 5. juuni 2018
Koke

Koke on küla Tartu maakonnas Kastre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda. Külas asub Kiigeoru hiiesalu ja ohvriallikas. Kuulub ajaloolisse Võnnu kihelkonda. Koke oja Koke peakraav Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kristján Þór Júlíusson

Kristján Þór Júlíusson (sündinud 15. juulil 1957) on Islandi poliitik (Iseseisvuspartei). Kristján Þór Júlíusson lõpetas gümnaasiumi 1977. aastal. 1978. aastal sooritas Reykjavíki merekoolis 1. ja 2. taseme mereväeeksami. 1984. aastal lõpetas ta Islandi Ülikooli islandi kirjanduse ja üldise kirjandusteaduse alal. Aastatel 1978–1981 ja 1981–1985 töötas ta suviti Dalvíkis tüürimehe ja kaptenina. Ta oli Dalvíki merekooli õppejõud aastatel 1981–1986 ja õpetaja Dalvíki koolis 1984–1986. 1986–1994 oli ta Dalvíki linnapea, Ísafjörðuri linnapea 1994–1997 ja Akureyri linnapea 1998–2007. Kristján Þór Júlíusson on Alþingi liige alates 2007. aastast. 2013–2017 oli ta Islandi tervishoiuminister ja 2017. aastal Islandi hariduse, teaduse ja kultuuri minister. 30. novembrist 2017 kuni 28. novembrini 2021 oli ta Islandi kalanduse ja põllumajanduse minister. Kristján Þór Júlíusson Ganga í flokkinn Kristján Þór Júlíusson Alþingi
Turu tänav (täpsustus)

Turu tänav on tänav järgmistes Eesti asulates: Turu tänav on tänav Aegviidu alevikus Anija vallas Turu tänav on tänav Haapsalus Turu tänav on tänav Jõgeval Turu tänav on tänav Järvakandi alevis Kehtna vallas Turu tänav on tänav Kallastel Turu tänav on tänav Kanepi alevikus Kanepi vallas Turu tänav on tänav Kehras Turu tänav on tänav Keilas Turu tänav on tänav Kihelkonna alevikus Saaremaa vallas Turu tänav on tänav Kilingi-Nõmmes Turu tänav on tänav Kiltsi alevikus Väike-Maarja vallas Turu tänav on tänav Kiviõlis Turu tänav on tänav Koeru alevikus Järva vallas Turu tänav on tänav Kohila alevis Kohila vallas Turu tänav on tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas Turu tänav on tänav Kundas Turu tänav on tänav Kuressaares Turu tänav on tänav Kiisa alevikus Saku vallas Turu tänav on tänav Kärdlas Turu tänav on tänav Käru alevikus Türi vallas Turu tänav on tänav Märjamaa alevis Märjamaa vallas Turu tänav on tänav Narvas Turu tänav on tänav Pärnus Turu tänav on tänav Raasiku alevikus Raasiku vallas Turu tänav on tänav Räpinas Turu tänav on tänav Simuna alevikus Väike-Maarja vallas Turu tänav on tänav Sindis Turu tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis Turu tänav on tänav Tapal Turu tänav on tänav Tartus Kesklinna ja Karlova linnaosas Turu tänav on tänav Valgas Turu tänav on tänav Vastseliina alevikus Võru vallas Turu tänav on tänav Viljandis Turu tänav on tänav Võõpsu alevikus Räpina vallas Turu tänav on tänav Vändra alevis Põhja-Pärnumaa vallas Turu tänav on tänav Ülde külas Põhja-Sakala vallas Väike-Turu tänav Tartu Kesklinna linnaosas Väike-Turu tänav Viljandis
Tuisu tänav (täpsustus)

Tuisu tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Tuisu tänav on tänav Narvas Tuisu tänav on tänav Pärnus Tuisu tänav on tänav Rakveres Tuisu tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve ja Tondi asumis Tuisu tänav on tänav Viljandis Tuisu tee
Torni tänav (täpsustus)

Torni tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Torni tänav on tänav Iisaku alevikus Alutaguse vallas Torni tänav on tänav Kehras Torni tänav on tänav Kiiu alevikus Kuusalu vallas Torni tänav on tänav Kuressaares Torni tänav on tänav Käärdi alevikus Elva vallas Torni tänav on tänav Siimusti alevikus Jõgeva vallas Torni tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis Torni tänav on tänav Tõravere alevikus Nõo vallas Torni tänav on tänav Uuemõisa alevikus Haapsalu linnas Torni tänav on tänav Valgas Torni tee Torni põik Iisaku alevikus
Let Go

"Let Go" on Kanada laulja Avril Lavigne'i debüütalbum, mis ilmus 4. juunil 2002 plaadifirma Arista Records all. Album sisaldab singleid "Complicated", "Sk8er Boi", "I'm with You", "Losing Grip" ja "Mobile", mis avaldati singlina ainult Uus-Meremaal. "Losing Grip" "Complicated" "Sk8er Boi" "I'm with You" "Mobile" "Unwanted" "Tomorrow" "Anything but Ordinary" "Things I'll Never Say" "My World" "Nobody's Fool" "Too Much to Ask" "Naked"
Toome tänav (täpsustus)

Toome tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Toome tänav on tänav Aaviku külas Rae vallas Toome tänav on tänav Abja-Paluojal Toome tänav on tänav Halliste alevikus Mulgi vallas Toome tänav on tänav Jõõdre külas Haapsalu linnas Toome tänav on tänav Kohila alevis Kohila vallas Toome tänav on tänav Märjamaa alevis Märjamaa vallas Toome tänav on tänav Narvas Toome tänav on tänav Põlvas Toome tänav on tänav Tamsalus Toome tänav on tänav Viljandis Toome tänav on tänav Võrus Toome tänav on tänav Uudeküla külas Tapa vallas Suur-Toome tänav Pärnus Väike-Toome tänav Pärnus Toome tee Toome põik
Kriimani

Kriimani on küla Tartu maakonnas Kastre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda. 19. sajandi teisel poolel leiti Kriimanist ja Varnjast haruldasi Bütsantsi päritolu hõbenõusid. Kriimani nõu leiti kivivarest, kus täheldati tarandkalmele iseloomulikku kaht paralleelset ja neid ühest otsast ühendavat kivirida. Tarandkalmele osutab ka koos hõbenõuga leitud kinnine pronkssõrmus. Seda tüüpi sõrmused ilmusid Eesti tarandkalmetesse 2. sajandil, olid siinmail soositud ka 3. sajandil ja mõnes piirkonnas ilmselt veel 4. sajandilgi. Kriimani kivikalme Eesti esiaeg#Rauaaeg (500 eKr – 13. sajand) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Quast, D.; Tamla, Ü.; Felten, S. (2010). The fifth century AD Byzantine silver bowls from Estonia. Estonian Journal of Archaeology, 14, 2, 99−122. Kalmre, Eda (2022). Kriimani kriimud lood. Mõis ja saja-aastane küla. Dieter Quast ja Ülle Taimla, KAKS VIIENDA SAJANDI BÜTSANTSI HÕBENÕU EESTIST, 17. helmikuuta 2011
Kākciems

Kākciems on küla (vidējciems) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla lõunaosas. Külas asuvad Oškalnu darbnīca ja Kākciemsi bussipeatus. Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistu, mis on tähistatud mälestusmärgi ja obeliskiga. 2020. aastal oli külas 367 elanikku, 2015. aastal 409. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
Akureyri Ülikool

Akureyri Ülikool (islandi keeles Háskólinn á Akureyri) on Islandil Akureyris asuv riiklik ülikool, mis on asutatud 1987. aastal. 2015. aastal oli ülikoolis umbes 170 töötajat ja ligikaudu 1800 üliõpilast. Akureyri Ülikoolil on seitse teaduskonda: Sotsiaalteaduste teaduskond Haridusteaduskond Õigusteaduskond Tööteraapia teaduskond Õendusteaduskond Loodusressursse teaduskond Ärijuhtimise teaduskond
Lielkangari

Lielkangari on küla (vidējciems) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla lõunaosas. Külas asuvad Lielkangari ja Stacija Kangari bussipeatus. Küla juures asub Lielie Kangari oos. 2020. aastal oli külas 134 elanikku, 2015. aastal 129. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija
Tolli tänav (täpsustus)

Tolli tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Tolli tänav on tänav Narvas Tolli tänav on tänav Kuressaares Tolli tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis Tolli tänav on tänav Türi Tolli tänav on tänav Valgas Tolli põik on tänav Narvas Tolli põik on tänav Kuressaares
Vāverkrogs

Vāverkrogs on küla (mazciems) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub Riiast 37 kilomeetri kaugusel valla lõunaosas. Külas asub Vāverkrogsi bussipeatus. Küla juures asub Lielie Kangari hoiuala. Aastal 2020 oli külas 40 elanikku, aastal 2018 oli elanikke 43. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Tihase tänav (täpsustus)

Tihase tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Tihase tänav on tänav Jõgeva alevikus Jõgeva vallas Tihase tänav on tänav Haapsalus Tihase tänav on tänav Kose alevikus Võru vallas Tihase tänav on tänav Narvas Tihase tänav on tänav Paldiskis Tihase tänav on tänav Paralepa alevikus Haapsalu linnas Tihase tänav on tänav Sindis Tihase tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Tihase tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas Tihase tänav on tänav Türil Tihase tänav on tänav Vasalemma alevikus Lääne-Harju vallas Tihase tee
Villasmuiža

Villasmuiža on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla keskusest Ropažist 4,5 ja Riiast 40 kilomeetri kaugusel. Külas asuvad Upmaļi, Ceriņi ja Pagrieziens uz Remīnes staciju bussipeatus. 2020. aastal oli külas 231 elanikku, 2015. aastal 219. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija
Kurepalu

Kurepalu on küla Tartu maakonnas Kastre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Haaslava valla halduskeskus. Haaslava külanõukogu Riietuskabiin Kurepalu rannas (kujundus PRTKR, 2023) Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Augšciems

Augšciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla idaosas Lielā Jugla jõe kaldal. Külast lõunas asub Augšciemsi bussipeatus. Varem asus selle juures ka Augšciemsi raudteepeatus. Aastal 2020 oli külas 91 elanikku, aastal 2015 oli elanikke 112. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Kangari

Kangari on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel, valla keskusest Ropažist 4,5 ja Riiast 34 kilomeetri kaugusel. Küla on tekkinud endise Kangari raudteejaama ja Pepermuiža talu ümbruskonda. XX sajandi lõpus ja XXI sajandi alguses rajati piirkonda arvukalt individuaalelamuid. Kangaris asub Kangaru stacija bussipeatus. Külas kasvav mänd kõrgusega 11 ja ümbermõõduga 3,4 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2009 oli külas 134 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 191. Vietvārdu datubāze https://www.atd.lv/pieturvietas/15605 direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Bajārkrogs

Bajārkrogs on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub Lielā Jugla jõe kaldal, valla keskusest Ropažist 7 ja Riiast 30 kilomeetri kaugusel. Külas asub Bajāri bussipeatus. Sealne Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistu on tähistatud mälestusmärgiga. Aastal 2015 oli külas 13 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 18. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики