laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ookeaniline mägi

Ookeaniline mägi ehk veealune mägi on ookeanis paiknev veealune mägi, mille tipp on võrreldes lameda tipuga gaiotitega teravam. Ookeaniliste mägede tipud on gaiotitega võrreldes teravamad, sest nad pole kunagi üle merepinna ulatunud ega merelainete poolt erodeeritud. Ookeanilised mäed on kuuma täpi vulkanismi saadus. Aktiivse vulkanismi korral võivad nad aja jooksul saada ookeanilisteks saarteks. Tavaliselt peetakse ookeanilise mäe nime vääriliseks vaid neid merepõhja pinnavorme, mis tõusevad ümbritsevast alast rohkem kui 1000 meetrit kõrgemale. Ookeanilised mäed esinevad peamiselt Vaikses ookeanis.
Abüssaalne tasandik

Abüssaalne tasandik ehk abüssaalitasandik on tasane ala ookeani põhjas. Abüssaalset tasandikku defineeritakse tavaliselt kui ookeanipõhja, mille nõlva kalle on väiksem kui 1:1000. Abüssaalne tasandik moodustab vähem kui poole ookeanide põhjast. Abüssaalne tasandik paikneb ookeanilisel maakoorel. Tasandiku aluspõhi koosneb peamiselt aluselistest vulkaanilistest kivimitest, mida katavad merelised setted. Tasandikku katkestavad ookeani keskahelikud, gaiotid, ookeanilised mäed, süvikud jms. Mandrile lähenedes läheb abüssaalne tasandik üle mandrijalamiks. Abüssaalse tasandiku sügavus on kuni 5,5 kilomeetrit. Maa suurimaks on Suhmi abüssaalne tasandik, mis laiub Põhja-Atlandi ookeanis. Abüssaalne kivim Abüssaalisete
Emasõis

Emasõis on õis, milles on üks või mitu emakat, kuid puuduvad tolmukad. isasõis kahekojalisus
Traatkopikas

Traatkopikas on Vene rahasüsteemi münditüüp, mida valmistati kindla kaaluga (pikkusega) tükeldatud hõbetraadi münditempliga ülelöömise teel.
Halmstadi vald

Halmstadi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Hallandi läänis. Steninge Halmstadi valla koduleht
Ühekojaline taim

Ühekojaline ehk monoöötsiline ehk liitsuguline taim on taim, millel nii isas- kui emassuguorganid asuvad samal isendil. Nende hulka kuuluvad nii ühesuguliste kui ka mõlemasuguliste õitega taimed. Ühekojalise taime vastand ehk taim, millel isas- ja emassuguorganid on eri isenditel, on kahekojaline taim. Ühekojalisus on seesama mis hermafrodiitsus, ent kui kojalisus on eelistatud termin botaanikas, siis zooloogias on kasutatavam hermafrodiitsus. Kojalisusest räägitakse peamiselt sammaltaimedel ja soontaimedel, sest nende taimede elutsüklis domineerib haploidne faas diploidse üle, kuid põhimõtteliselt võib ju neid mõisteid teistestki taimedest rääkides kasutada. Nii ühe- kui kahekojalistel taimedel on loodusliku valiku mõttes nii eeliseid kui ka puudusi, mis kahtlemata ongi põhjuseks, miks nad mõlemad tänapäeval eksisteerivad. Ühekojalised taimed saavad kergesti suguliselt paljuneda, sest mõlemad sood on samal organismil koos. Kuid teisalt võib see viia sugulusaretuseni ja geneetilise mitmekesisuse vähenemiseni asurkonnas. Seevastu kahekojalised taimed peavad suguliseks paljunemiseks tingimata teiste organismidega geene vahetama, mis suurendab organismide heterosügootsust ja muutlikkust järgmises põlvkonnas. Seevastu isoleeritud kahekojalised organismid saavad paljuneda ainult mittesuguliselt, mis pika aja peale muutub puuduseks. Enamik õistaimi on ühekojalised. Niihästi ühe- kui kahekojalistel taimedel valmivad sugurakud pigem mitoosi kui meioosi teel. See tähendab, et nii seemne- kui munarakud on geneetilise materjali poolest oma vanemaga identsed.
Palma de Mallorca

Palma (ametlikult Palma de Mallorca) on linn Hispaanias Mallorca saarel, Baleaaride autonoomse piirkonna keskus. RCD Mallorca Municipal Register of Spain of 2023 Linna koduleht
Biogeenne kivim

Biogeenne kivim on settekivim, mis on osaliselt või täielikult moodustunud organismide elutegevuse tulemusel tekkinud materjalist. Selliseks materjaliks, neist moodustunud kivimeiks või moodustisteks võivad olla turvas, biogeense tekkega lubimuda, korallrahud, põlevkivi, biogeense tekkega fosforiit, kriit jne. Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend bio- ja kemogeensete kivimite kohta Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.
Lubimuda

Lubimuda on kaltsiumkarbonaadist rikastunud muda. Lubimuda võib tekkida kaltsiumkarbonaadi keemiliselt veest väljasadenemise teel, näiteks allikalubi, aga ka kaltsiumkarbonaadist toesega organismide (foraminifeerid, kokolitofoorid jms) hukkumisjärgse veekogu põhja vajumise läbi. Merelist biogeense tekkega lubimuda nimetatakse tavaliselt pelaagiliseks lubimudaks. Lubimudast moodustub kivistumisel lubjakivi. Erinevad lubimuda setted Balti alal
Aino Seep

Aino Seep-Breede (25. veebruar 1925 Tartu – 8. juuli 1982) oli eesti laulja (sopran). 1949. aastal lõpetas ta Tartu Muusikakooli (praegu Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool) ning hakkas Vanemuise ooperi- ja operetisolistiks. 1969 Eesti NSV teeneline kunstnik Aino oli abielus eesti sõjaväelase Ago Breedega. Koorijuht Lauri Breede on nende poeg.
Õigusinformaatika

Õigusinformaatika on teadusharu, mis uurib infotehnoloogia rakendamise võimalusi õigusteaduses. 22.–24. veebruar 2007 IRIS 2007 21.–23. veebruar 2008 IRIS 2008Internationales Rechtsinformatik Symposion Universität Salzburg 12.–13. november 2009 [1]XXIV Nordiske konferanse i rettsinformatikk Rovaniemi (FI)Oikeusinformatiikan instituutti Lapin yliopisto Stockholm (SE) Institutet för rättsinformatik Stockholms Universitet Oslo (NO) Senter for rettsinformatikk Universitetet i Oslo Saarbrücken (DE) Institut für Rechtsinformatik Universität des Saarlandes Hannover (DE) Institut für Rechtsinformatik Universität Hannover Viin (AT)Arbeitsgruppe Rechtsinformatik, Universität Wien Leuven (BE) Interdisciplinary Centre for Law & ICT (ICRI), Katholieke Universiteit Leuven Namur (BE) Centre de Recherches Informatique et Droit (CRID) Facultes Universitaires Notre-Dame de la Paix Namur Amsterdam (NL) Instituut voor Informatierecht Universiteit van Amsterdam Tilburg (NL) Tilburg Institute for Law, Technology, and Society of the Schoordijk Institute Tilburg University Stanford Law Scool (USA) The Center for Internet and Society (CIS) Chicago (USA) Center for Law and Computers Chicago-Kent College of Law Õigusinformaatikast polaarjoone taga. H.Pisuke Eesti Jurist 1992 nr 2. Õigusinformaatika (PDF 82 lk; Lapi Ülikooli Õigusinformaatika instituudi juhataja prof Ahti Saarenpää raamat soome keeles) Tartu Ülikooli raamatukogu andmebaasi märksõna õigusinformaatika
Aragoniit

Aragoniit on karbonaatne mineraal. Aragoniidi keemiline valem on CaCO3 (kaltsiumkarbonaat). Aragoniit on looduses vähem levinud kui temaga polümorfne kaltsiit. Aragoniit esineb peamiselt karbonaatsetes sinikildafaatsiese moondekivimeis ja settekivimeis. Normaaltingimustel on aragoniit metastabiilne ning kristalliseerub aja jooksul ümber kaltsiidiks. Aragoniidist ehitavad oma toese paljud merelised organismid. Näiteks pärlid koosnevad aragoniidist.
Mopti piirkond

Mopti piirkond on piirkond Malis. Piirneb põhjas Timbuktu piirkonnaga, kagus Ségou piirkonnaga ja edelas Burkina Fasoga. Läbi piirkonna voolab Nigeri jõgi, millega ühineb Mopti linna juures Bani jõgi. Piirkonda jäävad Nigeri jõe delta Mopti linna ümbruses, kivine tasandik Bankassi läheduses Burkina Faso piiri ääres ning Mali kõrgeim punkt Hombori mäel (1153 m) Hombori linna lähistel. Peamised rahvusgrupid on bozod, songaid, dogonid, fulbed ja bambarad. Piirkonna suurimad linnad on Mopti, Sévaré, Djenné, Bandiagara, Bankass ja Youvarou. Transpordis on tähtis koht piirkonda läbivatel jõgedel. Nagu Malis üldiselt, on majanduse aluseks põllumajandus, kuid Mopti piirkonna elanikele on oluline ka kalandus ja turism. Piirkonna tähtsaim vaatamisväärsus on maailma suurim mudast ehitis Djenné suur mošee. Mopti piirkond jaguneb kaheksaks cercle'iks, mis jaotatakse 108 vallaks. Cercle'id on järgmised: Bandiagara cercle Bankassi cercle Djenné cercle Douentza cercle Koro cercle Mopti cercle Tenenkou cercle Youwarou cercle
Oaas

Oaas on kõrbest ümbritsetud piiratud ulatusega viljakas ala. Oaasid paiknevad tavaliselt seal, kus põhjaveehorisont lõikub maapinnaga ja kus seetõttu tekivad allikad ja järved. Kõrbi läbivad kaubateed kulgesid enamasti läbi oaaside. Praegu asuvad neis kohtades linnad. Antarktiline oaas
Juan Fernándeze saarestik

Juan Fernándeze saarestik on Tšiilile kuuluv saarestik Vaikses ookeanis. Pindala 185 ruutkilomeetrit. Koosneb mitmest saarest, millest suurimad on Robinson Crusoe saar, Alejandro Selkirki saar ja Santa Clara saar. Saared on mägised, kõrgus kuni 1650 meetrit.
Hombori mägi

Hombori mägi on mägi Malis Mopti piirkonnas, Hombori linna lähistel. Kõrgeim punkt (1153 meetrit) on ühtlasi Mali kõrgeim punkt. Oluline arheoloogiline piirkond, mis asustati umbes 2000 aastat tagasi. Hombori mäe pildid
Hasongad

Hasongad (prantsuse keeles Khassonkés) on etnos Malis Kayesi piirkonnas. Hasongad räägivad mande keelte hulka kuuluvat hasonga keelt, mis sarnaneb bambara keelega. Neil on omapärased traditsioonilised muusikainstrumendid: dundunba (suur silindriline trumm, kahe nahaga), jingò (väike silindriline trumm, kahe nahaga); tantanwò (väike trumm), tamandinwo ja mitmesugused jahiviled. Rahva koduleht (prantsuse keeles)
Republican

Republican on jõgi Põhja-Ameerikas Suurel tasandikul. Voolab valdavalt ida ja kagu suunas. Ühinedes Smoky Hilli jõega, moodustab Kansase jõe. Jõe pikkus on 729 km.
Penniini Alpid

Mitte segi ajada Penniinidega Penniini Alpid (prantsuse keeles Alpes valaisannes, saksa keeles Walliser Alpen ('Valais' Alpid')) on mäestik Euroopas Šveitsi ja Itaalia piirialal, osa Lääne-Alpidest. Kulgeb ida-lääne suunas. Kõrgus kuni 4634 meetrit (Monte Rosa massiivi tipp Dufourspitze, Šveitsi kõrgeim tipp ja Lääne-Euroopas teine Mont Blanci järel). Samasse ahelikku kuulub ka teravatipuline Matterhorn.
Senegali jõgi

Senegali jõgi on 1790 kilomeetri pikkune jõgi Lääne-Aafrikas. Jõgi moodustub Bakoy ja Bafingi jõe liitumise tulemusena Bafoulabé linna juures Malis. Jõgi suubub Atlandi ookeanisse. Senegali jõgikonna pindala on 483 181 ruutkilomeetrit, aastane vooluhulk 8 miljonit kuupkilomeetrit. Eurooplastele oli jõgi tuntud juba antiikajal. Plinius Vanem on seda nimetanud Bambotuse jõeks, Klaudios Ptolemaios Niase jõeks. Arvatavasti käis mööda jõge tihe kaubavahetus Kartaagoga kuni Kartaago langemiseni 146 eKr.
Andres Ojamaa

Andres Ojamaa (3. august 1969 Tartu – jäi 8. augustil 1993 teadmata kadunuks) oli eesti sulgpallur. Ta lõpetas 1987. aastal Tartu 5. Keskkooli. Oli aastatel 1986–1993 13-kordne Eesti NSV ja Eesti mester: 6 korda üksik-, 4 korda meespaaris- ja 3 korda segapaarismängus. Kuulus 1987–1989 NSV Liidu noortekoondisse ning 1986–1992 Eesti NSV ja Eesti koondisse. 1986 NSV Liidu meistersportlane Biograafia ESBL-is
Mäetipp

Mäetipp on mäe suurima absoluutse kõrgusega punkt. Mäetippu ümbritsev mäeosa võib olla nii lauge kui ka järsu kaldega. Järsud kaljused mäetipud tekivad tavaliselt mitme liustike erodeeriva tegevuse tulemusel tekkinud tsirkusoru liitumise teel. Lamedad mäetipud võivad olla näiteks vulkaanilistel mägedel, kus kõrgemaks punktiks võib olla kraatri serv. Suurima absoluutse kõrgusega mäetipp Maal on Džomolungma mäel Himaalajas (8848 m). Eesti kõrgeim punkt on Suure Munamäe tipp (318 m). Mäetippe eristatakse välise kuju järgi: koonus, püramiid, kuppel, torn, sarv, hammas, nõel. Laugete mägede kõrgeim osa võib olla ka tipuplatoo, kus täpse kõige kõrgema punkti leidmine on raske. Paljudel mägedel on mitu tippu. Neid nimetatakse tihti ilmakaarte järgi. Näiteks Rootsi kõrgeimal mäel Kebnekaisel on lõuna- ja põhjatipp. Nende omavaheline kõrgus sõltub aastaajast ja lumeoludest - lumine lõunatipp on kevadel põhjatipust kõrgem, suvel aga lumi sulab ja kõrgemaks saab kaljune põhjatipp. Sama mäe eri tippe võib käsitleda nii eraldi mägedena kui sama mäe eri osadena. Ülo Kangur (koostaja). Mägireljeefi elemendid. Metoodiline õppematerjal mägimatka keskõppekoolidele. Tallinn, Eesti Vabariiklik Turismi- ja Ekskursiooninõukogu, 1988 "Eesti Matkaliit. Väike matkaterminoloogia sõnastik". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2016. Vaadatud 9. veebruaril 2016. "Southern peak of Kebnekaise now stands one metre below the northern peak". Stockholmi ülikooli veebileht. 5.september 2019. Vaadatud 9. august 2023. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |kuupäev= (juhend)
Hombori

Hombori on linn Malis Mopti piirkonnas. Linn on üks maailma kuumimaid paiku. Temperatuur on ööpäev läbi 30 kraadi ümbruses. Linna lähedal asub Hombori mägi, mis on populaarne mägironijate hulgas. Mäel asub Mali kõrgeim punkt (1153 meetrit).
Kati

Kati on linn Malis Koulikoro piirkonnas, Bamakost 15 kilomeetrit põhja pool. Linn on Kati cercle'i keskus. Linnas on sõjaväehaigla ja tsiviilhaigla. Kati asub Dakari-Nigeri raudtee, Bamako-Kolokani maantee ning Kati-Négéla-Kita maantee ääres. Elanikkonna enamik on moslemid. Linnas on ka väike kristlaste kogukond. Enamik elanikest räägib bambara keelt. Puteaux Prantsusmaal on alates 1985. aastast Kati sõpruslinn.
Kati cercle

Kati cercle on cercle Malis Koulikoro piirkonnas. Rahvaarv on 948 128 (2009). Cercle'i halduskeskus on Kati. Koosneb 37 vallast: Baguineda vald Bancoumana vald Bossofala vald Bougoula vald Dabani vald Diagoni vald Dialakoraba vald Dialakorodji vald Dio-gare'i vald Dogodoumani vald Dombila vald Doubabougou vald Kalabankoro vald Kalifabougou vald Kambila vald Kati vald Kourouba vald Mandé vald Moribabougou vald Mountoungoula vald N'gabakoro vald N'Gouraba vald N'Tjiba vald Niagadina vald Nioumamakana vald Ouelessebougou vald Safo vald Sanankoro Djitoumou vald Sanankoroba vald Sangarebougou vald Siby vald Sobra vald Tiakadougou faraba vald Tiakadougou-Dialakoro vald Tiélé vald Torodo Diedougou vald Yélékébougou vald
Kumari laid

Kumari laid on 17 hektari suurune asustamata laid Väinameres Matsalu rahvuspargi Väinamere vabavee sihtkaitsevööndis Lääne maakonnas Puise küla territooriumil. Laid on kolmnurkse kujuga, rannajoone pikkus on 3,8 kilomeetrit. Laiust edelasse jääb madal ja piklik Sipelgarahu ning põhja poole kormoranide koloonia poolest tuntud Tondirahu. Sellest omakorda veidi põhja pool asub Valgerahu. Lähim punkt mandril, milleks on Puise nina, asub 5,5 kilomeetrit idas; Muhu saar jääb 11 kilomeetrit edelasse ja lähim Hiiumaa laid, Kõverlaid, 9 kilomeetrit läände. Laiust läänes asub Kumari madal, lõunas Kumari lee. Laiust mandri pool asub Kumari kanal, mida tänapäeval ei kasutata; laevatee kulgeb laiust läänes. Kumari laiule on iseloomulik tihe kadastik, samuti leidub seal ranna- ja aruniite. Laiul pesitseb ja peatub rohkesti linde. Laiul on juttselg-kärnkonnade ehk kõrede populatsioon. Saarele on toodud lambaid, kellest osa on metsistunud ja elab saarel aasta läbi. Talviti kuhjuvad randa rüsijäävallid. Kumari laiul asusid kõrts ja muud hooned, mida tänapäevaks säilinud ei ole. Kumari laiul ning selle ümber 500 meetri laiusel veealal on keelatud inimeste viibimine kaitseala valitseja nõusolekuta, välja arvatud teaduslikeks uurimistöödeks ning järelevalve- ja päästetöödeks. Suviti käivad looduskaitsetöötajad ja vabatahtlikud laiul heina niitmas ja kadakaid raiumas. Saare põhjaosas asub Kumari päevamärk, mille Veeteede Ameti 2009. aastal kasutusest kõrvaldas. Laiu järgi muutis 1938 oma nime ornitoloog Eerik Sits (Eerik Kumari). Kumari nime kandis laevakompaniile G. Sergo & Ko kuulunud aurulaev, mis sõitis suvel 1937 liinil Narva-Jõesuu – Kotka. Kumari laid Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 11. juulil 2019. Silvia Lotman (8. juuni 2007). "Kumari kõrele meeldib, kui kord aastas heina niidetakse". Roheline Värav. Pdf. Vaadatud 09.08.2009. {{netiviide}}: |arhiivimisurl= nõuab parameetrit |arhiivimisaeg= (juhend) "Matsalu Rahvuspargi kaitse-eeskiri". "ELF talgud Kumari laiul". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. jaanuar 2010. Vaadatud 9. augustil 2009. Kaie Ilves (27. mai 2006). "Juttselg–kärnkonnade elupaigast leiti naftareostus". Lääne Elu. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 4. märtsil 2015. Teadaanded meremeestele[alaline kõdulink], nr 11, 2009, lk 7 Haide-Ene Rebassoo. Laidude raamat. Tallinn, 1972.  Kumari laid – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kéniéba

Kéniéba on linn Malis Kayesi piirkonnas, Kéniéba cercle'i keskus.
Kéniéba cercle

Kéniéba cercle on cercle Malis Kayesi piirkonnas. Ta kaguneb 12 vallaks: Baye' vald Dabia vald Diafalara vald Dombia vald Faléa vald Faraba vald Guenegore'i vald Kassama vald Kéniéba vald Kouroukoto vald Sagalo vald Sitakili vald Territoorium on kullarikas.
Kidal

Kidal on linn Mali põhjaosas, Kidali piirkonna ja Kidali cercle'i halduskeskus. Elanikud on valdavalt tuareegid. Kunstnike maja Kidalis Linna nimi kaljul linna piiril
Kidali cercle

Kidali cercle on cercle Malis Kidali piirkonnas. Halduskeskus on Kidal.
Sipelgarahu

Sipelgarahu on 3,52 hektari suurune asustamata rahu Väinameres. Saar asub Lääne maakonnas Haapsalu linna alal ja kuulub Matsalu rahvusparki, kus moodustab Sipelgarahu loodusreservaadi. Sipelgarahu asub Kumari laiust 1 km edelas, Muhu põhjatipus paiknevast Seaninast 10 km kirdes, Puise ninast mandril 7 km läänes ja Hiiu maakonna idapoolseimast punktist Kõverlaiul jääb Sipelgarahu 7,5 km itta. Saar on kivise pinnamoega. Suuri puid saarel ei kasva. Saarel pesitsevad kormoranid. Sipelgarahu loodusreservaadis on keelatud inimeste viibimine, välja arvatud teaduslikel välitöödel ning järelevalve- ja päästetöödel, samuti majandustegevus ja loodusvarade kasutamine. Samuti on keelatud inimeste viibimine 500 meetri laiusel veealal ümber Sipelgarahu, välja arvatud teaduslikeks uurimistöödeks ning järelevalve- ja päästetöödeks. Sipelgarahu Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 18. augustil 2019. Kormoran püüab kala rohkem kui kalamees. Eesti Ekspress, 4. mai 2000.
Kolokani

Kolokani on linn Malis Koulikoro piirkonnas, Kolokani cercle'i halduskeskus.
Kolokani cercle

Kolokani cercle on cercle Malis Koulikoro piirkonnas. Koosneb 10 vallast: Didieni vald Guihoyo vald Kolokani vald Massantala vald Nonkoni vald Nossombougou vald Ouolodo vald Sagabala vald Sebecoro vald Tioribougou vald
Sergej Stanišev

Sergej Dmitrievič Stanišev (venepäraselt Sergei Dmitrijevitš Stanišev; bulgaaria ja vene keeles Сергей Дмитриевич Станишев; sündinud 5. mail 1966 Hersonis) on Bulgaaria poliitik, peaminister 17. augustist 2005 kuni 27. juulini 2009, Bulgaaria Sotsialistliku Partei esimees. Ta sündis Ukraina NSV-s Hersoni linnas. Tema isa oli endine Bulgaaria Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär Dimitǎr Jakov Stanišev (1924–2000), kes vastutas Bulgaaria Kommunistliku Partei rahvusvaheliste suhete eest, ja ema Sofia Ülikooli slaavi filoloogia professor Dina Sergejevna Muhhina (1927–2015). Tal on vanem vend, arhitekt Georgi Stanišev (sündinud 1952). Ta lõpetas Sofias keskkooli, mis praegu on Dobri Vojnikovi nimeline 35. Keskkool. 1989. aastal lõpetas ta kiitusega Moskva Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna. 1994. aastal kaitses ta seal doktoriväitekirja teemal "Kõrgemate tsiviilauastmete teenistusliku edutamise süsteem Venemaal ja selle evolutsioon 19. sajandi teisel poolel". Aastatel 1994–1995 töötas Stanišev vabakutselise ajakirjanikuna. Ta on avaldanud üle 50 välispoliitikateemalise artikli Bulgaaria ja välismaa ajakirjandusväljaannetes. 1995. aastal määrati ta Bulgaaria Sotsialistliku Partei Ülemnõukogu peanõunikuks. Aastatel 1996–2001 töötas ta sealsamas osakonnajuhatajana. 1998. aastal õppis ta politoloogiat (Moskva Poliitiliste Uuringute Kool) ja 1999–2000 rahvusvahelisi suhteid (London School of Economics). Mais 2000 valiti ta Bulgaaria Sotsialistliku Partei Ülemnõukogu liikmeks. Juunis 2001 valiti ta 19. Ruse mitmemandaadilisest valimisringkonnast Bulgaaria parlamenti (Rahvakogusse). Detsembris 2001 valiti ta Bulgaaria Sotsialistliku Partei Ülemnõukogu esimeheks ning fraktsiooni Koalitsioon Bulgaaria Eest esimeheks. 2005. aasta valimistel 25. juulil valiti ta saadikuks 2. Burgase mitmemandaadilisest valimisringkonnast. Tema partei sai 31% häältest. Enne peaministriks valimist oli ta fraktsiooni Koalitsioon Bulgaaria esimees Rahvakogu 40. koosseisus. 16. augustil 2005 valiti ta 168 rahvaesindaja häältega Bulgaaria Vabariigi peaministriks ning asus ametisse 17. augustil. Tema koalitsioonivalitsusse kuulusid Koalitsioon Bulgaaria Eest, Rahvuslik Liikumine Simeon Teine ja Liikumine Õiguste ja Vabaduste Eest. 2014. aastast on ta Euroopa Parlamendi liige. Sergej Stanišev sai Bulgaaria kodakondsuse alles 1996 (enne seda oli tal Nõukogude Liidu ja Venemaa kodakondsus). Kuigi tema isa on bulgaarlane, kannab ta endiselt venepärast isanime. Tema elukaaslane on ajakirjanik Elena Jončeva. Lapsi ei ole. Ta armastab sõita mootorrattaga. 2002. aastal hämmastas ta erakonnakaaslasi, sõites Buzludža mäele erakonna nõupidamisele mootorrattal ja kandes nahktagi kirjaga seljal "Kui sa näed seda kirja lugeda, siis peab Elena olema tagant maha kukkunud." Võimuvõitlus Bulgaarias Bulgaaria Sotsialistliku partei koduleht
Ivan Kostov

Ivan Jordanov Kostov (Иван Йорданов Костов; sündinud 23. detsembril 1949 Sofias) on Bulgaaria poliitik, peaminister 27. maist 1997 kuni 24. juulini 2001.
Stefan Sofijanski

Stefan Antonov Sofijanski (ka Stefan Antonov Sofiyanski; bulgaaria Стефан Антонов Софиянски; sündinud 7. novembril 1951 Sofias) on Bulgaaria poliitik, peaminister 13. veebruarist 1997 kuni 21. maini 1997.
Žan Videnov

Žan Videnov (ka Zhan Vasilev Videnov; bulgaaria Жан Василев Виденов; sündinud 22. märtsil 1959 Plovdivis) on Bulgaaria poliitik, peaminister aastatel 1995–1997.
Leo Jogiches

Leo Jogiches (17. juuli 1867 Vilnius – 10. märts 1919 Berliin) oli juudi päritolu Saksamaa poliitik. 1. jaanuaril 1919 asutas ta koos Karl Liebknechti ja Rosa Luxemburgiga Saksamaa Kommunistliku Partei. Märtsis 1919 ta arreteeriti ning mõrvati 10. märtsil eeluurimisvanglas.
Tööpartei

Tööparteideks nimetatakse erakondi, mis asuvad tsentrumist vasemal pool, sest vastandina kodanlikele erakondadele kaitsevad nad töötajate huve. Tööparteiks nimetatakse anglosaksi traditsiooni järgi sotsiaaldemokraatlikke parteisid. Tavaliselt on nad tekkinud ametiühingutest. Belgia Tööpartei Iisraeli Tööpartei Leiboristlik Partei (Suurbritannia) Norra Tööpartei Suriname Tööpartei Tööpartei (Holland) Tööpartei (Iirimaa) Tööpartei (Leedu) Tööpartei (Malta) Tööpartei (Mauritius) Tööpartei (Mehhiko)
Reneta Indžova

Reneta Ivanova Indžova (ka Reneta Ivanova Indzhova; bulgaaria Ренета Иванова Инджова; sündinud 6. juulil 1953 Nova Zagoras) on Bulgaaria poliitik, Bulgaaria peaminister 1994–1995.
Ljuben Berov

Ljuben Borisov Berov (ka Lyuben Borisov Berov; bulgaaria Любен Борисов Беров; 6. oktoober 1925 Sofia – 7. detsember 2006 Sofia) oli Bulgaaria poliitik, peaminister 1992–1994.
Filip Dimitrov

Filip Dimitrov Dimitrov (bulgaaria Филип Димитров Димитров; sündinud 31. märtsil 1955 Sofias) on Bulgaaria poliitik, Bulgaaria peaminister 1991–1992.
Rahvusvaheline temperatuuriskaala

Rahvusvaheline temperatuuriskaala ehk praktiline temperatuuriskaala on praktilistel kaalutlustel loodud temperatuuri mõõtmise skaala. Esimene praktiline temperatuuriskaala kinnitati 1927. aastal, selle aluseks võeti Celsiuse skaala. Praegu kehtiv rahvusvaheline praktiline temperatuuriskaala ITS-90 (International Temperature Scale of 1990) võeti vastu 1990. aastal ning see on järjekorras seitsmes. Rahvusvahelise temperatuuriskaala sisuks on 17 loodusliku etaloniga tagatud püsipunkti (referentspunkti) olemasolu vahemikus 3 K – 1358 K, mis on sobitatud 17 punktis Celsiuse skaalasse. Püsipunktideks on madalatel temperatuuridel gaaside kolmikpunktid ja kõrgetel temperatuuridel metallide sulamistemperatuurid. Temperatuuriskaala ITS-90 defineerib nii rahvusvahelise kelvini temperatuuri, mille tähis on T 90 {\displaystyle T_{90}} (ühiku kelvin tähis K) kui ka rahvusvahelise Celsiuse temperatuuri t 90 {\displaystyle t_{90}} (°C). Ühtlasi seotakse Kelvini ja Celsiuse skaala väärtused omavahel: T 90 [ K ] = t 90 [ ∘ C ] + 273 , 15 {\displaystyle T_{90}\;[{\text{K}}]=t_{90}\;[\mathrm {{}^{\circ }C} ]+273,15} Temperatuuriskaala Celsiuse skaala Kelvini skaala Temperatuuriskaalad
Dimitǎr Popov

Dimitǎr Iliev Popov (Димитър Илиев Попов; 26. juuni 1927 – 5. detsember 2015) oli Bulgaaria poliitik, peaminister 7. detsembrist 1990 kuni 8. novembrini 1991. Ta oli Bulgaaria esimene valitsusjuht pärast kommunistliku režiimi kokkuvarisemist.