laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sfäärilised koordinaadid

Sfäärilised koordinaadid on kolmemõõtmelise ruumi koordinaadisüsteem, kus punkti asukoht antakse kaugusega määratud nullpunktist ning kahe nurgaga: esimene nurk on nurk teatud määratud suuna A suhtes ja teine nurk on tasandi suhtes, mis on rist suuna A sirge ja suuna A sirge ristprojektsiooniga. Geograafias ja astronoomias kasutatakse nurkade jaoks mõisteid laiuskraad ja pikkuskraad. Kõrgus võib sel juhul olla kas merepinnast või teatud keskpunktist. Sfäärilisteks koordinaatideks teisendatakse ristkoordinaate valemitega r = x 2 + y 2 + z 2 θ = arccos ⁡ z x 2 + y 2 + z 2 = arccos ⁡ z r φ = arctan ⁡ y x {\displaystyle {\begin{aligned}r&={\sqrt {x^{2}+y^{2}+z^{2}}}\\\theta &=\arccos {\frac {z}{\sqrt {x^{2}+y^{2}+z^{2}}}}=\arccos {\frac {z}{r}}\\\varphi &=\arctan {\frac {y}{x}}\end{aligned}}} ning vastupidi x = r sin ⁡ θ cos ⁡ φ y = r sin ⁡ θ sin ⁡ φ z = r cos ⁡ θ {\displaystyle {\begin{aligned}x&=r\,\sin \theta \,\cos \varphi \\y&=r\,\sin \theta \,\sin \varphi \\z&=r\,\cos \theta \end{aligned}}} Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem Silindrilised koordinaadid
Rasvaprotsent

Rasvaprotsent inimesel näitab rasva osakaalu organismis. Rasvaprotsendi normid olenevad soost ja vanusest. Naistel on normaalne rasvaprotsent kehas umbes 10% suurem kui meestel. Liiga suur rasvaprotsent võib viidata rasvumusele, mis võib põhjustada mitmesuguseid veresoonkonna probleeme. Rasvaprotsenti saab mõõta BIA-meetodil, kaliipermeetodil. Üldrasvaprotsendist eraldi jälgitakse veel vistseraalset ehk siseelundeid ümbritsevat rasva. Meeste ja naiste rasvaprotsendi normitabelid Poiste ja tüdrukute rasvaprotsendi normitabelid
BIA-meetod

BIA-meetod ehk bioelektrilise impedantsi analüüsi meetod on meetod, millega mõõdetakse keha rasvaprotsenti inimestel, et diagnoosida rasvumist. Kuid seda kasutatakse ka toiduainete rasvaprotsendi mõõtmiseks. Meetod on kasutusel suuremates spordi- ja fitnessikeskustes üle maailma. BIA-meetodi tehniline spetsiifika, autentsus, täpsus Kehakoostise mõõtmistehnikad
TIN-kõrgusmudel

TIN-kõrgusmudel (Triangulated irregular network) on kolmnurkadest moodustatud reljeefimudel. TIN moodustub kolmnurkadest, mille küljed võivad olla erineva pikkusega ja tipud asuvad erinevatel kõrgustel. See võimaldab kolmnurga tipud asetada reaalsete mõõtmistulemustega kohakuti või võimalikult nende lähedale. Nii peegeldab mudel paremini andmeid, kuid arvutused kipuvad olema keerukamad. Selline mudel luuakse enne reljeefianalüüsi ja see on üks kahest levinumast mudelist võrkmudeli (DEM) kõrval. TIN-mudelist saab DEMi ja vastupidi alati genereerida, kuid algsele kujule tagasi jõudes on tulemus juba erinev, seda eelkõige interpoleerimisel tekkinud muudatuste tõttu. Jagomägi, Teet (1999), Geoinfosüsteemid praktikule, Regio, lk 18.
Mestalla staadion

Mestalla staadion (hispaania Estadio de Mestalla) on jalgpallistaadion Hispaanias Valencias. Mestalla kuulub klubile Valencia CF. Staadion mahutab 55 000 inimest.
Maailma Kultuurinõukogu

Maailma kultuurinõukogu (inglise keeles World Cultural Council, WCC) on 1981. aastal loodud organisatsioon, mis toetab teadmiste levikut ning arendab suhteid inimeste, riikide, valitsuste ja teadusvaldkondade vahel. Organisatsiooni keskus asub Mexicos. Kultuurinõukogu annab välja Albert Einsteini teadusauhinda, José Vasconcelose haridusauhinda ning Leonardo da Vinci kunstide auhinda. Igal aastal antakse auhinnad üle eri ülikoolis, 2011. aasta auhinnatseremoonia toimub Tartu Ülikoolis. Maailma kultuurinõukogu
Mäeeraldis

Mäeeraldis on kaevandamisloaga maavara kaevandamiseks määratud maapõue osa. See ei ole piirkond maapinnal vaid ruum, millel on ka kindel sügavusmõõde. Mäeeraldise kaevandatav maavaravaru ei tohi olla suurem kui kaevandamise aastamäära või lubatud maksimaalse aastamäära ja kaevandamisloa kehtivusaja (aastates) korrutis. Kaevandamisloa omanik on kohustatud mäeeraldise piiri tähistama ja vajadusel ka tarastama. Tähistus peab olema piisavalt nähtav, et ära hoida inimeste juhuslik viibimine kaevetööde ohupiirkonnas. Pärast kaevandamistööde lõppemist peab kaevandaja mäeeraldise ja selle teenindusmaa korrastama. Mäeeraldise teenindusmaa [1] Maapõueseadus, RT I 2004, 84, 572 [2] Maapõueseaduse muutmise seadus RT I 2008, 28, 183. Maapõueseadus, RT I 2004, 84, 572 Maapõueseaduse muutmise seadus RT I 2008, 28, 183
Therese Zenz

Therese Zenz (15. detsember 1932 Merzig, Merzig-Waderni maakond, Saarimaa – 22. oktoober 2019 Merzig) oli Lääne-Saksamaa ja Saksamaa aerutamistreener ning Saarimaa, Saksamaa ühendvõistkonna ja Lääne-Saksamaa aerutaja. Zenz sai Saarimaa eest võisteldes naiste ühesüstaga 500 mm aerutamises 1952. aasta Helsingi olümpiamängudel 9. koha. Ta sai Saksamaa ühendvõistkonna eest võisteldes hõbemedali naiste ühesüstaga 500 mm aerutamises 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängudel ja 1960. aasta Rooma olümpiamängudel ning kahesüstaga (paariline Ingrid Hartmann) 500 m aerutamises 1960. aasta Rooma olümpiamängudel. Zenz võitis Saarimaa eest võisteldes kuldmedali ja tuli maailmameistriks naiste ühesüstaga 500 mm aerutamises 1954. aasta maailmameistrivõistlustel (Mâcon, Burgundia). Ta sai Lääne-Saksamaa eest võisteldes pronksmedali naiste ühesüstaga 500 mm aerutamises ja kahesüstaga (paariline Ingrid Hartmann) 500 mm aerutamises 1958. aasta maailmameistrivõistlustel (Praha). "Therese Zenz lehel SportReference. Inglise keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2012. Vaadatud 4. novembril 2011.
Mäeeraldise teenindusmaa

Mäeeraldise teenindusmaa on kaevandamisloaga maavara kaevandamiseks määratud territoorium mäeeraldise kohal või ümber. Mäeeraldis [1] Maapõueseadus, RT I 2004, 84, 572 Maapõueseadus, RT I 2004, 84, 572
Stravinski purskkaev

Stravinski purskkaev on Igor Stravinskile pühendatud purskkaevude kompleks Pariisis Pompidou keskuse lähedal Stravinski väljakul. Purskkaevukompleksi autorid on kunstnikest abielupaar Jean Tinguely ja Niki de Saint-Phalle. See valmis 1982–1983.
Mads Mikkelsen

Mads Dittmann Mikkelsen (sündinud 22. novembril 1965 Kopenhaagenis) on taani filminäitleja. Mads Mikkelsen on mänginud filmides "Mina olen Dina", "Pärast pulmi", "Casino Royal", "Leek ja Sidrun" ja "Coco Chanel & Igor Stravinski". Mads Mikkelsen andmekogus IMDb (inglise)
Hallitusseened

Hallitusseened on erinevatesse süstemaatilistesse rühmadesse kuuluvad seened, kes tekitavad kohevaid ja sametisi seeneniidi- ja eoskandjakirmeid (hallitust). Eesti põllumajandusentsüklopeedia 1. köide. 1998. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Lamberti koosinusseadus

Lamberti koosinusseadus on optikareegel, mille kohaselt kiirgava keha kiirgusvoog sõltub otseselt kiirgava pinna normaali ja vaatleja sihi vahelise nurga koosinusest. d 2 Q n = d Q n ⋅ d ω ⋅ cos ⁡ φ . {\displaystyle d^{2}Q_{n}=dQ_{n}\cdot d\omega \cdot \cos \varphi .} Vahel nimetatakse seda seadust ka koosinuse kiirgusseaduseks või Lamberti kiirgusseaduseks. See on nimetatud Johann Heinrich Lamberti järgi. fotomeetria radiomeetria
Calvörde vald

Calvörde vald (saksa keeles Gemeinde Calvörde) on vald Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Börde kreisis. See asub ligikaudu 15 km Haldenslebenist loodes Ohre jõe ja Mittellandkanali vahel. Calvörde on osa Flechtingeni liitvallast. Enne 1944. aastat oli Calvörde (Amt) osa Braunschweigi hertsogkonnast. Paika on esmamainitud 1196. aastal. Kohas, kus veel praegugi on sild, oli Ohre jõe koolmekoht. Kagust tulnud kaubatee ristus seal jõega. See viis Leipzigist üle Magdeburgi Lüneburgi ja Hamburgi. Oli ka teine tee, mis tuli Braunschweigist. Koolmekoha teket seostatakse Kale-nimelise mehega. Sel viisil on "Calvörde" ajalooline tähendus Kale koolmekoht. Berenbrock Calvörde Dorst Elsebeck Grauingen Klüden Lössewitz Mannhausen Velsdorf Wegenstedt Zobbenitz Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.calvoerde.de
Hügieen

Hügieen on arstiteaduse haru, mis käsitleb inimese tervist mõjutavaid tegureid ja abinõusid (eriti puhtuse tähtsust) tervise säilitamiseks. Teadlane, kes tegeleb hügieeniga, on hügieenik. Geohügieen Keskkonnahügieen Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 04.11.2011)
Keskkonnahügieen

Keskkonnahügieen ehk keskkonnatervishoid ehk keskkonnatervis on teadus, mis uurib keskkonnategurite mõju inimese tervisele ja heaolule. Hügieen Geohügieen Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 04.11.2011)
SACD

SACD (Super Audio Compact Disc) on optiline andmekandja heli salvestamiseks, CD edasiarendus. Seda arendasid koos Sony ja Philips ning avaldasid 1999. aastal.
Julius Eslon

Julius Eslon (8. juuli 1894 Kolga vald – 4. november 1982 Polli) oli eesti puuviljandusteadlane ja sordiaretaja. Ta oli aastatel 1909–1915 Tallinnas raamatuköitja sell. Ta osales aastatel 1915–1921 Esimeses maailmasõjas ja Vene kodusõjas. 1924–1929 õppis Julius Eslon Leningradi Põllumajanduse Instituudis, praktika läbis Ivan Mitšurini juures. Aastatel 1929–1932 oli ta Saraatovi oblastis aiandusagronoom, 1932–1933 Leningradi köögiviljakasvatuse katsejaama teadur ning 1933–1941 Leningradi puuviljanduse ja marjakasvatuse katsejaama teadur, aastatel 1941–1942 oli ta samas sordiaretusosakonna juhataja. Aastatel 1942–1943 oli ta Leningradi linna TSN TK köögiviljakasvatusagronoom. Aastatel 1943–1945 oli ta Eesti Laskurkorpuses. Aastast 1945 oli Eslon Polli Aianduse ja Mesinduse Uurimise Instituudi teadusdirektor. 1946. aastast sai see asutus Põllumajanduse Instituudi filiaaliks, kus Eslon töötas kuni 1952. aastani puuviljanduse osakonna juhatajana ja kuni 1964. aastani vanemteadurina. Koos Arthur Jaamaga aretas ta Pollis ploomisordid Julius , Polli Viljakas, Polli munaploom, Suhkruploom, Karksi, Esloni varane ning Polli viljakas ja Polli varane. Ta osales ka musta sõstra sortide Festival, Hiline must, Polli pikk-kobar ja Uus must aretamisel. Julius Eslon, Arthur Jaama ja Aleksander Siimon. "Eesti pomoloogia". Tallinn, Valgus, 1970 Kert Karu. Sordiaretus ja sordiaretajad Pollis läbi aegade. Akadeemiake, 2011, nr. 2 "Julius". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 4. novembril 2011. "Aedploomipuu 'Polli Viljakas'". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2014. Vaadatud 4. novembril 2011. Kalju Kask Millised ploomisordid annavad Eestis kõige paremini saaki?[alaline kõdulink], Maakodu, 22.01.2011
Kasurid

Kasurid ehk kasutoovad organismid on põllumajanduses ja aianduses need selgrootud, kes tolmeldavad taimi, on taimekahjurite vaenlased, soodustavad mulla tekkimist jne.[viide?] Kasuritele vastanduvad kahjurid.
Müncheni Olümpiastaadion

Müncheni olümpiastaadion on staadion Saksamaal Münchenis. Staadionil on peetud spordivõistlusi erinevatel aladel, näiteks: kergejõustik, jalgpall, murdmaasuusatamine, lumelauasõit, jalgratta trekisõit, speedway, autoringrajasõit. Ka on staadion olnud paljude kontsertide toimumispaik, samuti on teda kasutatud jumalateenistuste läbiviimiseks. Nii on staadionil pidanud missat ka Johannes Paulus II. Enne Allianz Arena valmimist 2007. aastal staadion oli koduväljakuks klubidele Müncheni Bayern ja TSV 1860 München.
Abaris

Abaris (vanakreeka keeles Ἄβαρις) (arvatavasti 8. sajand eKr) oli legendaarne hüperborealaste ehk sküütide ravitseja, imetegija ning Apolloni preester. Teda mainivad oma teostes Herodotos ("Historia" 4.36) ja Platon ("Charmides" 158b). Uuspütagoorlased pidasid teda Pythagorase õpetajaks.
Abas

Abas (vanakreeka keeles Ἄβας) oli vanakreeka mütoloogias Argose valitseja. Ta oli Lynkeuse ja Hypermestra poeg, Akrisiose ja Proitose isa ning Perseuse vaarisa.
Clement Quartey

Clement Quartey (sündinud 12. aprillil 1938 Accras) on Ghana endine poksija. Ta oli esimene Ghana sportlane, kes võitis olümpiamedali. Quartey sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Bohumil Němečekile (Tšehhoslovakkia). 17. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tulemused inglise keeles
Hektor

Hektor (vanakreeka keeles Ἕκτωρ, ladinapäraselt Hector) oli vanakreeka mütoloogias Trooja valitseja Priamose ja Hekabe vanim poeg. Ta oli Trooja sõja suurim kangelane Trooja poolel ning tappis esimese kreeklase, kes astus Trooja pinnale. Jumal Apolloni abiga surmas ta ka Patroklose, kes võitles Achilleuse relvadega. Karistuseks selle eest surmas Achilleus Hektori ning mõnitas tema laipa, lohistades seda oma sõjavankri järel. Hektori abikaasa oli Andromache, neil oli poeg Astyanax.
Janika Päll

Janika Päll (sündinud 18. septembril 1965) on eesti klassikaline filoloog ja tõlkija. Tema eelistatud uurimisteemad on vanakreeka keel ja antiikkirjandus, retoorikaajalugu, tõlkeküsimused, antiikaja traditsioon renessansis ja varauusajal ning raamatulugu. Janika Päll õppis aastail 1973–1982 Tartu 2. Keskkoolis, omandades seal põhihariduse. Seejärel õppis ta 1982–1986 Tartu Muusikakoolis, saades klaveriõpetaja kutse ja keskerihariduse. Aastatel 1986–1991 õppis ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, lõpetades selle klaveriõpetaja ja kontsertmeistri kvalifikatsiooniga. 1991. aastal astus ta Tartu Ülikooli, mille lõpetas 1995 bakalaureusekraadiga klassikalises filoloogias. Samal aastal jätkas ta õpinguid magistriõppes ning kaitses aastal 2000 teadusmagistri (MA) kraadi klassikalises filoloogias tööga "Stroofipiir ja selle ületamine Sappho ja Alkaiose luules". Ta kaitses 2007. a. doktorikraadi klassikalises filoloogias väitekirjaga "Form, style and syntax: towards a method of description and analysis of Greek prose rhythm: on the example of "Helen's encomium" by Gorgias". 1991–1996 oli Janika Päll Ülenurme Muusikakooli klaveriõpetaja. Alates 1995 töötas ta Tartu Ülikoolis, alguses klassikalise filoloogia assistendina, 2003–2013 klassikalise filoloogia osakonna lektorina. 2013. aastast töötab teadurina Tartu Ülikooli Raamatukogus. 1996. aastal õpetas ta ka kirikuladina keelt Viljandi Kultuurikolledžis. Alates 2018. aastast Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia professor. Janika Päll kuulub humanitaarteadusliku veebiajakirja Studia Humaniora Tartuensia toimetuskolleegiumisse. Ta on tegev mitmes rahvusvahelises erialaorganisatsioonis, kuulub ülemaailmse retoorikaajaloo ühingu ISHR juhatusse (2015–2019). Samuti on ta osalenud mitmes rahvusvahelises uurimisrühmas, näiteks antiigi meetrika ja rütmika uurimisrühmas DAMON (aastast 2000), ning juhib praegu Lundi, Helsingi ja Tartu Ülikooli Helleno-Nordica uurimisrühma Humgraeca andmebaasi töörühma. 1995 ajakirja Teater. Muusika. Kino aastapreemia artikli "Muusika tee kirjandusse. Vaateid J. Joyce'i loomingule" eest 2007 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia (koos Kristi Viidingu ja Jana Orioniga, antoloogia "O DORPAT, URBS ADDICTISSIMA MUSIS …, Valik 17. sajandi Tartu juhuluulet" koostamise eest) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. jaanuar 2010. Vaadatud 21. detsembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Doktoritöö täistekst "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. september 2018. Vaadatud 16. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Studia Humaniora Tartuensia − Editorial Team http://ishr-web.org/aws/ISHR/pt/sp/board https://www.eris.ee/user.cv.preview.php?id=3949 http://portal.research.lu.se/portal/en/projects/hellenonordica-the-humanist-greek-heritage-of-the-swedish-empire%287a415562-3287-4f96-8231-2de06f518c92%29.html https://utlib.ut.ee/humgraeca Janika Päll TÜ klassikalise filoloogia osakonna kodulehel Janika Päll Eesti Teadusinfosüsteemis Janika Päll: vanakreeka autorid õpetavad, kuidas vältida tülisid ja sõdu, ERR
Viljakas poolkuu

Viljakas poolkuu on piirkond, mis hõlmab võrdlemisi niisked ja viljakad alad keset muidu kõrbelist ja poolkõrbelist Lääne-Aasiat. Termini võttis kasutusele arheoloog James Henry Breasted. Viljakas poolkuu hõlmab Mesopotaamia ehk Tigrise ja Eufrati jõe piirkonna: tänapäeva Iraagi ja väikese osa Iraani, Kuveiti ja Türgit. Tüüpiliselt arvatakse selle osaks ka Vahemere idarannik ehk Levant (tänapäeva Süüria, Jordaania, Iisrael, Liibanon ja Läänekallas ning sageli ka Niiluse org (Egiptus). Viljaka poolkuu aladel tekkisid mitmed varaseimatest tsivilisatsioonidest.
Volga Laevakompanii

Volga Laevakompanii (täielik ametlik nimetus alates 18. augustist 1998 vene keeles Открытое акционерное общество Судоходная компания «Волжское пароходство» - Otkrõtoje aktsionernoje obštšestvo Sudohhodnaja kompanija "Volžskoje parohhodstvo", lühike vorm: vene keeles ОАО «СК «Волжское пароходство»; eesti keeles Avatud aktsiaselts Laevakompanii „Volga Laevakompanii“, lüh. OAO SK Volga Laevakompanii, ka OAO Volga-flot) on Venemaa laevakompanii, mis on registreeritud Nižni Novgorodis Volga ääres Venemaal. Laevakompanii moodustati alates 1. detsembrist 1954 NSV Liidus olnud Volga Ühendatud Jõelaevakompaniist (vene keeles Волжское объединённое речное пароходство, lühend ВОРП), mis 24. märtsil 1994 muudeti aktsiaseltsiks, esialgselt (vene keeles Акционерное общество открытого типа Судоходная компания «Волжское пароходство»), lühivorm AO Volga flot. Laevandusettevõte on asutatud 1843. aastal ja on oma andmeil vanim tegutsev laevafirma Venemaal. Aktsiaselts tegeleb kauba- ja reisijaveoga, 2010. aasta kaubaveomaht oli üle 5 miljoni tonni. Ettevõtte tegutsemispiirkond on Loode-Venemaal, Moskva oblastis ning Volga ja Kama jõel, samuti Volga-Doni ja Valge mere – Läänemere kanalil. Volga laevandusel on üle 250 laeva. 2009. aasta lõpul telliti laevastiku uuendamiseks kümme 140 m pikkust kaubalaeva (projekt RSD44). 2011. aastal müüdi riigi osalus Volga Laevakompaniis. 2011. aastal sai laevakompanii suurimaks aktsiaomanikuks firmas Havensight Shipping Cyprus Limited lõppkasusaajaga Vladimir Lissini isikus. Personaal (vene keeles) Info Volga Laevakompaniie kodulehel (inglise keeles) Владимиру Лисину все-таки удалось купить госпакет Волжского пароходства (vene keeles) Volga laevanduse koduleht (vene keeles)
Claude Makélélé

Claude Makélelé Sinda (sündinud 18. veebruaril 1973 Kinshasas Sairis) on endine jalgpallur, kaitsev poolkaitsja. Karjääri kolm viimast hooaega mängis Paris Saint-Germainis. Varem mängis ta klubides Nantes, Marseille Olympique, Celta de Vigo, Madridi Real ja Londoni Chelsea. Aastatel 1995–2008 mängis Claude Makélélé Prantsusmaa jalgpallikoondises. Prantsusmaa meister (1): 1994–1995 UEFA Meistrite Liiga (1): 2001–2002 Euroopa superkarikas (1): 2002 Hispaania meister (2): 2000–01, 2002–03 Supercopa de España (2): 2001, 2003 Intercontinental Cup (1): 2002 Inglismaa meister (2): 2004–05, 2005–06 Football League Cup (2): 2004–05, 2006–07 FA Community Shield (1): 2005 FA Cup (1): 2006–07 Coupe de France 2009–10
Hocine Soltani

Hocine Soltani (27. detsember 1972 Thénia, Thénia piirkond, Boumerdès' provints, Alžeeria – 1. märts 2002 Marseille) oli Alžeeria poksija. Ta oli esimene ja on seni ainus Alžeeria sportlane, kes on võitnud kaks olümpiamedalit. Soltani võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale olümpiavõitjale Andreas Tewsile (Saksamaa). Soltani sai sulgkaalus (kuni 57 kg) pronksmedali 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Kirkor Kirkorovile (Bulgaaria). Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 7. maailmameistrivõistlustel (Tampere, 1993), kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõitjale Vasile Nistorile (Rumeenia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Soltani poksis novembrist 1998 kuni jaanuarini 2000 elukutselisena ning pidas kokku 4 kohtumist ja võitis need kõik (neist 2 nokaudiga). Soltani surma asjaolud pole tänini selged. Ta kadus Marseille's märtsis 2002 ning tema surnukeha leiti alles septembris 2004. Tõenäoliselt ta tapeti ning tema surma aeg ja koht on oletuslikud. Hocine Soltani vennapoeg Mebarek on samuti tuntud Alžeeria poksija. 26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tulemused inglise keeles 25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tulemused inglise keeles 6. maailmameistrivõistlused poksis. Sydney 1991. Tulemused inglise keeles 7. maailmameistrivõistlused poksis. Tampere 1993. Tulemused inglise keeles Hocine Soltani veebisaidil BoxRec (inglise)
Paul Laasik

Paul Laasik (sündinud 29. juulil 1949 Idrinski rajoonis Krasnojarski krais) on eesti näitleja. Paul Laasik elas 7. eluaastani Siberis 1968. aastal lõpetas Loksa Keskkooli ja 1972. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lend). Ta töötas aastatel 1972–1996 Tallinna Linnateatri näitlejana. Seejärel olnud vabakutseline näitleja. 1975 – "Indrek" – Vutt 1977 – "Surma hinda küsi surnutelt" – poiss 1979 – "Kõrboja peremees" – Villu kambamees 1980 – "Ideaalmaastik" – Prillidega 1984 – "Hundiseaduse aegu" – Tunneti salga liige 1986 – "Keskea rõõmud" – Leitnant Kaseorg 1990 – "Regina" – Elmar 1991 – "Surmatants" – Varas 1992 – "Need vanad armastuskirjad" – Mees õllesaalis 1992 – "Lammas all paremas nurgas" – III kordnik 1993 – "Tallinn pimeduses" – Surnud politseinik Luks 1994 – "Tulivesi" – Restoranikülaline 1999 – "Sellised kolm lugu: Kõrbekuu" – Teener 2007 – "Sügisball" – Telekaparandaja 2007 – "Jan Uuspõld läheb Tartusse" – Seemendaja 2010 – "Punane elavhõbe" – 2.taksojuht 2012 – "Seenelkäik" – Korraldaja metsas 2015 – "Vehkleja" – Lapsevanem koosolekul 2016 – "Perekonnavaled" – Elektrik Eini 2020 – "Kratt" – Heino 2023 – "Taevatrepp" – Onu Arno 2006-2007 – "Kelgukoerad" – Volli 2010 – "Ühikarotid" – komandant 2010-2011 – "ENSV" – seltsimees Endel Võsa 2012 – "Süvahavva" – Rene 2016 – "Savisaare protsess" – Eesti kodanik 2016 – "Kättemaksukontor" – Vitja Malkin 2019 – "EnsV" – seltsimees Endel Võsa Paul Laasik on olnud abielus Zoja Melloviga. Jõekalda, Norma (10.12.1989). "Näitleja: Paul Laasik". Eesti Rahvusringhääling. Vaadatud 23.09.2018. Eesti teatri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Eesti Teatriliit. Tallinn 2000 Paul Laasik andmebaasis IMDb PAUL LAASIK Kolgakülast: „Näitlejaks viis õppima mu vali hääl.”
Margus Oopkaup

Margus Oopkaup (sündinud 11. märtsil 1959 Kuressaares) on eesti näitleja. Ta on lõpetanud 1977. aastal Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa Keskkooli, õppinud aastatel 1977–1978 Tallinna Merekoolis. 1982. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (10. lennu). Lisaks õppis ta aastatel 1985–1989 Tartu Ülikoolis psühholoogiat. Margus Oopkaup töötas aastatel 1982–2000 Endla Teatri näitlejana. 1981 Jevgeni Švarts "Draakon" (kass) 1982 Vladimir Arro "Näete, kes tuli!" (King) 1983 Ödön von Horvath "Lood Viini metsadest" (Erich) 1983 Franz Pocci "Sinihabe" (Kasperl Pläralära) 1984 Brian Friel "Tõlkijad" (Yolland) 1984 Ivan Turgenev "Kuu aega maal" (Beljajev) 1984 August Kitzberg/Joel Sang "Kaval-Ants ja Vanapagan" (Kaval-Ants) 1985 Aleksis Kivi "Nõmmekingsepad" (Iivari) 1986 Arvo Valton "Vägede valitsejad" (Valdet) 1987 Lev Tolstoi "Ja pimeduses paistab valgus" (Stjopa) 1989 Raimond Kaugver "Saturnuse lapsed" (Martin) 1989 György Spiró "Kanapead" (Poiss) 1990 August Strindberg "Erik XIV" (Erik XIV) 1992 Mika Waltari "Käbi kukub" (Filosoof) 1993 Tammsaare/Raivo Adlas "Armastuse võimalikkusest Vargamäel" (Oru Eedi) 1993 Gerhart Hauptmann "Rotid" (Erich Spitta) 1994 Pierrette Bruno "Pepsie" (Cyprien) 1996 Sławomir Mrożek "Läbi öö" (Poisu) 2019 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk Eesti teatri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Eesti Teatriliit. Tallinn 2000 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Margus Oopkaup andmebaasis IMDb Margus Oopkaup Eesti filmi andmebaasis
Eskapism

Eskapism on reaalsusest eemaldumise, argielust kuhugi kaugele eemale (näiteks kujutlusse) põgenemise soov.
Angerja Issanda Taevaminemise kirik

Angerja Issanda Taevaminemise kirik; ka Kohila kirik on õigeusu kirik Kohilas. Kirikut kasutab Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Angerja Issanda Taevaminemise kogudus. Kohila kirikut ehitati aastail 1899–1900 arhitekt Vladimir Lunski projekti järgi. See pühitseti 28. jaanuaril 1901. EAÕK[alaline kõdulink]