laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pala (Kose)

Pala on küla Harju maakonnas Kose vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Külast läände jääb Lagisoo ja lõunasse Laukesoo. Sooalad on kaitstud Laukesoo looduskaitseala koosseisus. Külas asub kolm arheoloogiamälestist. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Paunaste

Paunaste on küla Harju maakonnas Kose vallas Kõue–Virla tee ääres. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Küla territooriumile ulatub Laukesoo looduskaitseala. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Paunküla

Paunküla on küla Harju maakonnas Kose vallas Pirita jõe ääres. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Külast on leitud kaks aardeleidu (Paunküla aardeleiud) Seal asus Paunküla mõis. Paunküla mõisa park on võetud kaitse alla. Küla järgi on nime saanud läheduses asuv Paunküla veehoidla. Külas asub kolm arheoloogiamälestist (kaks asulakohta ja kalmistu "Surnumägi"). Paunkülas asus Eesti NSV Siseministeeriumi ja hiljem Politseiameti Objekt P-6-68, administratiivhoone ja 3 abihoonet Paunküla maastikukaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Riigi omandusse jääva vara nimekirja kohta SISEMINISTEERIUMI HALDUSES OLEVAD VARAD, RT I 1993, 70, 999
Puusepa (Kose)

Puusepa on küla Harju maakonnas Kose vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Küla läänepiir jookseb mööda Pirita jõge. Külas asub üks arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Puusepa

Puusepa on mitme koha nimi: Puusepa on küla Kose vallas Harju maakonnas Puusepa on küla Võru vallas Võru maakonnas Puusepa tänav Ludvig Puusepa tänav
Anabar

Nimel Anabar on mitu tähendust: Anabari küla on ajalooline küla Naurul Anabari ringkonnas. Anabari ringkond on 1. järgu haldusüksus Naurul. Anabari valimisringkond on valimisringkond Naurul. Anabari jõgi on jõgi Venemaal Sahha (Jakuutia) Vabariigis. Anabari järved asuvad Sahhas. Anabari laht asub Sahhas. Anabari platoo asub Sahhas. Anabari uluss on 2. järgu haldusüksus Sahhas. Anabar on Venemaal toodetav relv.
Meitneerium

Meitneerium (ka meitnerium) on keemiline element järjenumbriga 109. Tuntud isotoopidest stabiilseim on isotoop massiarvuga 276, mille poolestusaeg on 0,72 sekundit. Esimest korda saadi meitneeriumi 1982. aastal Darmstadtis. Element on nimetatud austria-rootsi füüsiku ja matemaatiku Lise Meitneri järgi.
Rava (Kose)

Rava on küla Harju maakonnas Kose vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Küla läbib Ojasoo–Ardu tee ning selle kagunurka ka Tallinna–Tartu maantee. Külas asub teises maailmasõjas hukkunute ühishaud. Arheoloogiamälestiseks on arvatud kalmistu "Kääbastemägi". Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 6 II maailmasõjas hukkunute ühishaud kultuurimälestiste riiklikus registris 18564 Kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Rava

Rava on mitme koha nimi: Rava on küla Järva vallas Järva maakonnas Rava on küla Kose vallas Harju maakonnas Rava on endine küla praeguse Laiusevälja küla koosseisus Rava ehk nasv (väike saareke) Rava maastikukaitseala Rava soo
Anabari valimisringkond

Anabari valimisringkond on valimisringkond Naurul. See moodustub Anabari, Anibare ja Ijuwi ringkonnast. Valimisringkonnas elab 1240 inimest ning selle pindala on 5,1 km2. Anabari valimisringkonnast valitakse Nauru parlamenti kaks saadikut. Praegused saadikud (seisuga jaanuar 2007) on Riddell Akua ja Ludwig Scotty. 3. mail 2003 toimunud valimistel valiti Ludwig Scotty ja teisena Riddell Akua. Kandideerisid veel James Deireragea, Godfrey Waidabu ja David Gadaraoa. 23. oktoobril 2004 toimunud valimistel valiti Ludwig Scotty ja teisena Riddell Akua. Kandideerisid veel James Deireragea, Godfrey Waidabu ja Tyrone Deiye. Nauru valimisringkonnad
Ringkond

Ringkond on haldusüksuse tüüp, mõnedes riikides ühtlasi ka omavalitsusüksus. Ringkonnad varieeruvad suuruselt eri maades, nad võivad hõlmata mitmeid maakondi, kuid ringkond võib olla ka mingi munitsipaalüksuse allüksus.  Pikemalt artiklis Ringkond (Hiina) Hiina Rahvavabariigis on ringkond 2. järgu haldusüksus.  Pikemalt artiklis Ringkond (Saksamaa)  Pikemalt artiklis Ringkond (Inglismaa) Ringkonnad Inglismaal (districts) on omavalitsusüksused. Piirkondades, kus kehtib kahetasandiline kohalike omavalitsuste struktuur, moodustab ringkond tavaliselt alumise tasandi üksuse (ülemise tasandi üksuseks on sel juhul krahvkond). Walesis ametlikult terminit district ('ringkond') ei kasutata. Wales on jagatud 22 tervikomavalitsuseks. Ringkonnad (districts) olid Šotimaal aastail 1975–1996 omavalitsusüksused. Ringkonnad (districts) Põhja-Iirimaal on omavalitsusüksused. Kogu Põhja-Iirimaa territoorium on jagatud 26 ringkonnaks. Venemaal võib ringkond tähendada föderaalsubjektide haldusüksust, näiteks rajoon (район) või rahvusrajoon (национальный район), omavalitsusüksust, näiteks (munitsipaalrajoon (муниципальный район) või suurema linna haldusüksust – linnarajoon (городской район). Regierungsbezirk Valimisringkond Ringkonnakohus
Nauru keel

Nauru keel (dorerin Naoero) on mikroneesia keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Naurul, kus see on kõrvuti inglise keelega ametlik keel. Kõnelejate arv on umbes 6000. Aastal 1937 Sydneys avaldatud aruande kohaselt oli Naurul kuni 1888. aastani, mil Saksamaast sai Nauru koloniaalvõim, ning enne esimeste nauru keeles avaldatud tekstide avaldamist hulk murdeid. Erinevused olid osalt nii suured, et eri paikadest pärit inimestel oli ilmseid raskusi üksteisest arusaamisega. Sedamööda, kuidas kasvas võõrkeelte mõju ning avaldati rohkem naurukeelseid tekste, kujunes ühtne kirjakeel, mida edendasid ka sõnaraamatud ning Alois Kayseri ja Philip Delaporte tõlked. Tänapäeval murdeerinevusi praktiliselt enam ei ole. Ainult Yareni ringkonnas ja selle lähemas ringkonnas kõneldakse veel Yareni murret, mille erinevused kirjakeelest on siiski juba peaaegu kadunud. Nauru keel. Ethnologue.com Kasutatud 24.07.2009 (inglise) Delaporte inglise-nauru-saksa sõnastik (nauru keele vanas kirjaviisis)
Mikroneesia keeled

Mikroneesia keeled on malai-polüneesia keelte haru, millesse kuuluvaid keeli kõneldakse Mikroneesias. Sellesse keelterühma kuulub 20 keelt, mida klassifitseeritakse mitmel erineval viisil. Nauru keelel on võrreldes teiste keeltega niipalju erijooni, et teisi mikroneesia keeli nimetatakse pärismikroneesia ehk tuummikroneesia keelteks.
Riidamäe

Riidamäe on küla Harju maakonnas Kose vallas Ojasoo–Ardu tee ääres. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Küla läbib Kaustajõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rõõsa

Rõõsa on küla Harju maakonnas Kose vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Suur osa küla territooriumist jääb Paunküla maastikukaitseala koosseisu. Kaitsealal asub ka mitmeid järvi (Lindjärv, Rahkjärv, Rõõsa järv, Suur Kaksjärv, Väike Kaksjärv jt). Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saarnakõrve

Saarnakõrve on küla Harju maakonnas Kose valla lõunaosas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Külast põhja jääb Mustla raba. Läände aga Pususoo. Mööda küla idapiiri voolab Lintsi jõgi. Külas asus Saarnakõrve mõis. Mõisa hooned on hävinud. Küla lähistelt Pususoo rabasaarelt leiti 2011. aastal metsavendade punker koos raudpulkadega vaatluspuu, küttepuude riida, kaevu ja laua jäänustega. Aastatel 2013–2014 viidi seal läbi arheoloogilised kaevamised, mille käigus leiti hulgaliselt metsavendade kasutatud esemeid. Uurijatel õnnestus saada kontakt ka inimstega, kes teadsid punkri taustalugu ja kel oli fotosid, mis näitasid punkrielu selle kasutusajal. Leide on eksponeeritud Eesti Sõjamuuseumis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Preliminary results of archaeological investigations of the bunker of the forest brothers in Harju county. Archaeological Fieldwork in Estonia 2014, lk 211–214 Spetsialistid loodavad välja selgitada haruldase metsavendade punkri ajaloo. ERR, 14. september 2014 Milliseid metsavendade saladusi peidavad Saarnakõrve sood?. Maaleht, 13. oktoober 2014 Martin Andreller. Metsavendade elu pildis. Kaitse Kodu 2015, nr, lk 52–57 Milleks neid küll vaja läks? Metsavendade punkritest leiti asju, mille otstarvet ei oska keegi seletada. Maaleht, 21. mai 2023 Eesti sõjamuuseumis näeb metsavendade piimanõudesse peidetud elu. Sirp, 26. aprill 2023
Sae (Kose)

Sae on küla Harju maakonnas Kose vallas Pirita jõe ääres. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Küla läbis varem Tallinna–Tartu maantee (uus neljarealine trass rajati kaugemale lõunasse). Külast saab alguse Paunküla–Vetla tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
SAE

SAE või Sae võib tähendada järgmist: Sae on küla Kose vallas Harju maakonnas Sae on küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas
Naurulased

Naurulased on Mikroneesia saare põhirahvas. Naurulasi on umbes 18 000. Neist 6000 elab Naurul, 1000 Austraalias ja 8000 Ameerika Ühendriikides. Naurulaste päritolu pole lõpuni selge. Võib-olla on nad saarele jõudnud umbes 1200 toimunud rahvaste rändamise käigus. Tõenäoliselt olid naurulaste esivanemad merd sõitnud või merehätta jäänud polüneeslased ja melaneeslased, kes saarele elama jäid. Tolles piirkonnas olid mikroneeslased juba melaneeslaste hulka segunenud.
Silmsi (Kose)

Silmsi on küla Harju maakonnas Kose vallas Paunküla veehoidla ääres. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Külas asub arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht. Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 18563 Asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris
Silmsi

Silmsi on mitme koha nimi: Silmsi on küla Järva vallas Järva maakonnas Silmsi on küla Kose vallas Harju maakonnas Silmsi mõis Silmsi oja Silmsi soo
Sääsküla (Kose)

Sääsküla on küla Harju maakonnas Kose vallas Ojasoo–Ardu tee ääres. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Küla põhjapiir jookseb mööda Kaustajõge. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Triigi (Kose)

Triigi on küla Harju maakonnas Kose vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Külas asub Triigi mõis ehk Kõue mõis. Mitmed mõisahooned ja mõisapark on arvatud kultuurimälestisteks. Küla läänepiir jookseb mööda Kuivajõge ning edelapiir mööda Triigi peakraavi, mis samas Kuivajõkke suubub. Küla põhjaosa läbib ka Kaustajõgi. Mõisa peahoone Mõisa tööhobuste tall Mõisa rehi Mõisa saun Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Uueveski

Uueveski on küla Harju maakonnas Kose vallas Kuivajõe ääres. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vahetüki

Vahetüki on küla Harju maakonnas Kose vallas Kuivajõe ääres. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vanamõisa (Kose)

Vanamõisa on küla Harju maakonnas Kose valla idaosas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Suur osa küla territooriumist on kaetud metsaga. Küla ümbritsevad põhjast, idast ja lõunast paljuski sood. Küla põhjaosa jääb Kõrvemaa maastikukaitsealale. Küla piiril asub Peetsaare järv. Külas asus Peetsaare metsavahikoht. Samuti paiknes seal Vanamõisa mõis, mis oli Saarnakõrve mõisa karjamõis. Samas on pakutud, et see võis olla ka algne Saarnakõrve mõisa asukoht. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pärandkultuuri objekt: Peetsaare metsavahikoht (363:VKK:004) Vanamõisa küla, kunagine Saarnakõrve mõisakoht soomets.blogspot.com
Virla

Virla on küla Harju maakonnas Kose vallas Kõue–Virla tee ääres. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Küla läbib Kuivajõgi, mis saab alguse samast lähedalt. Küla idaossa jääb Lagisoo. Kultuurimälestistest asuvad külas asulakoht ja kalmistu "Kabelimägi". Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Äksi (Kose)

Äksi on küla Harju maakonnas Kose vallas Kose–Purila maantee ääres. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 25 inimest. Kõik olid eestlased. 1. jaanuaril 2014 elas Äksis Rahvastikuregistri andmetel 22 inimest. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda. Külas asub Äksi suur rahn. Samuti asub seal üks arheoloogiamälestiseks arvatud kultusekivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas 18544 Kultusekivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Silmsi (Järva)

Silmsi on küla Järva maakonna Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sae (Vinni)

Sae on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas. Sae küla läbib Voore oja. 18. sajandi kaartide järgi on Voore ojal olnud vesiveski (Lider). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Puusepa (Võru)

Puusepa on küla Võru maakonna Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kantküla (Vinni)

Kantküla on küla Lääne-Virumaal Vinni vallas. Kantküla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus kujul Kandukyl. Millalgi 16. sajandil oli küla jagatud Mõdriku ja Rägavere vahel. 1540. aastal on küla nime mainitud nimega Kantkull ja 1726 nimega Kancüll. Küla asus Viru-Jaagupi kihelkonnas ja kuulus Rägavere mõisale. Küla põhjaossa rajati Roosna karjamõis, mille alale rajati 1922 Roosna asundus. Hiljem liideti see Kantkülaga. 1977. aastal liideti Kantkülaga Liivu, mida on esmamainitud 1913. aastal kujul Liwa, ja Metsaserva küla, mida on esmamainitud 1970. aastal. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas. Külanimi lähtub arvatavasti sõnast "kand" 'tagaosa' või "känd". Tänapäeval hääldub n selles nimes peenendatuna, sest seostub rahva meeles sõnaga "kant : kandi". Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk 170.
Kantküla (Jõgeva)

Kantküla on Jõgevamaal Jõgeva vallas asuv küla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda. Küla on esmamainitud 1419. aastal kujul Candekull. Hiljem mainitud nimekujud: 1599 – wieś Kankula, 1638 – Kantkula ja 1839 – Kaintkull. Küla asus Laiuse kihelkonnas ja kuulus Laiuse mõisale. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 65 elanikku, neist 58 (89,2%) olid eestlased. Paul Johansen võrdles Kantküla nime Soomes asuva Kantokyläga. Sellest lähtudes tuletas Valdek Pall külanime sõnast "kand" ('tagaosa') või "känd". Tänapäeval hääldatakse külanimes n-häälik peenendatult, sest on rahva meelest segunenud sõnaga "kant". Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 170
ThrustSSC

Thrust SSC (SSC – SuperSonic Car) on Suurbritannias kujundatud ja ehitatud kahe reaktiivmootoriga auto. Selle autorid on Richard Noble ja Ron Ayers. ThrustSSC käes on autode kiirusrekord. 15. oktoobril 1997 sai autost Thrust SSC esimene maismaal liikuv sõiduk, mis ületas helikiiruse. Maksimumkiiruseks saavutas auto pärast pikki katsetusi Black Rock kõrbes Nevada osariigis USA-s 1227 km/h. Sõidukit juhtis Andy Green. 1983. aastal purustas Richard Noble oma eelmise reaktiivautoga (Thrust2) rekordi, kui ta saavutas 1018 km/h. Thrust SSC ja Thrust 2 on mõlemad eksponeeritud Coventry transpordimuuseumis Inglismaal. Thrust SSC Thrust SSC meeskond Thrust2 Buckeye Bullet (kiireim elektriauto)
Aude

Aude on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda. Küla läbib Riisipere–Vasalemma tee. Külast lõunasse jääb Orkjärve soo, mille kaitseks on moodustatud Orkjärve looduskaitseala, mis ulatub ka Aude küla alale. Osaliselt ulatub küla territooriumile ka rabas paiknev Laanemaa järv ehk Orkjärv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jaanika

Jaanika on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda. Küla poolitab põhjast lõunasse kulgev Keila–Riisipere raudtee ning selle ääres, küla põhjapiiril, asub Jaanika raudteepeatus. Külast läheb läbi Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Viadukt üle Keila–Riisipere raudtee jääb Jaanika küla piiresse. Nimetatud viadukti juurest saavad küla piires alguse Riisipere–Nurme tee ja Riisipere–Vasalemma tee (viimase algus tegelikult Jaanika ja Vilumäe piiril). Jaanika jaama tee jääb tervenisti küla territooriumile. Küla territooriumil asub osaliselt Orkjärve looduskaitseala. Tõmmapää allikas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Parksepa

Parksepa on alevik Võru maakonnas Võru vallas. Parksepas elab ligi 700 elanikku. Seal asub lasteaed, üle 500 õpilasega keskkool, kaks poodi ja Parksepa raamatukogu. Alevikus tegutseb Parksepa rahvamaja mitme isetegevus- ning huviringiga, samuti spordiklubi. Oluline roll Parksepa alevikuks kujunemisel oli Võru EPT-l, mille allüksustest moodustunud mitu ettevõtet praegugi alevikus tegutsevad. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Parksepa keskkool
Tönnes Maydell (täpsustus)

Tönnes Maydell on olnud mitme Maydellide perekonda kuulunud inimese nimi: Tönnes Maydell oli Saare-Lääne piiskopi vasall enne Liivi sõda Tönnes Maydell oli eelmise poeg, Rootsi admiral ning esimene Eestimaa rüütelkonna peamees Tönnes Maydell oli eelmise pojapoeg ja rittmeister
Lehetu

Lehetu on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda. Lehetu kraav Saida sovhoos Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 29.12.2020.
Lepaste

Lepaste (18. sajandi kaartidel Leppast) on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda. Tuharu allikas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mustu

Mustu on küla Harju maakonna lõunapiiril Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda. Küla territooriumile jääb üks arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht ja ohverdamiskoht "Hiiemägi". Mustu soo jääb enamuses juba naabermaakonnas asuva Pajaka küla territooriumile. Küla kagunurk jookseb mööda Jutapere jõge. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ajalooline aeg

Ajalooline aeg on ajalooperiood, millest on säilinud kirjalikke mälestisi. Ajalooline aeg algas pärast esiaja lõppu kirja kasutuselevõtuga. Eri maades ja piirkondades algas ajalooline aeg erineval ajal, teadaolevalt võeti kiri esimesena kasutusele Mesopotaamias Sumeris (4. aastatuhandel eKr). Tänu kirjalikele allikatele on ajaloolise aja kohta teada ajalooliste sündmuste üksikasju koos nimede ja enam-vähem täpsete daatumitega. Mõnes maas (näiteks Kreekas, Itaalias, Egiptuses, Iraagis, Iraanis, Indias, Hiinas) hõlmab ajalooline aeg Vahemere maade perspektiivist hinnatuna osa vanaajast, keskaja, uusaja ja uusima aja. Teistes piirkondades võis ajalooline aeg alata ka keskajal, uusajal või koguni uusimal ajal. Eestis algas ajalooline aeg 13. sajandi alguses.
Nurme (Saue)

Nurme on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda. Külas asub kahest lahustükist koosnev Alema looduskaitseala. Küla territooriumile jäävad Ellamaa ja Nurme raba, mis on mõlemad läbi kaevatud. Külas asus Nurme mõis, mille peahoone on alates 1980. aasta tulekahjust varemetes. Küla läbivad Vaimõisa–Nurme tee, Riisipere–Nurme tee ja Lehetu–Nurme tee. Neist viimase ääres asub ka Nurme mõisa park ja allee. Asulakoht Nurme külas Alema botaaniline kaitseala Nurme mõisa allee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Odulemma

Odulemma on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda. Küla kirdepiir kulgeb mööda Hingu oja ja loodepiir mööda Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maanteed. Küla läbib Riisipere–Kernu tee. Odulemmas asub kaks arheoloogiamälestiseks arvatud asulakohta ja viis kaitsealust kultusekivi. Külas tegutses Odolemma kool. Nii 19. sajandi lõpus valminud vana koolihoone kui ka 1930. aastatel valminud uus koolihoone on hävinud. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pärandkultuuri objekt: Odolemma kool (518:KOO:002) EELIS
Rehemäe

Rehemäe on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Külas on Rehemäe bussipeatus. Küla edelaosa jääb Marimetsa-Õmma hoiualale. Küla tekkis aastal 1977, mil liideti Kuke küla ja Rõuma küla Nissi külanõukogus asunud osa. Rõuma osas asus ka Rehemäe talu. Küla ladel asus hiljem Saida sovhoosi Rehemäe osakond. Enne 1. märtsi 2017 kuulus küla Harju maakonda Nissi valda. Rõuma kraav Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 20.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 1.03.2019. https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/app/maanteeamet Maa-ameti geoportaal Eesti kohanimede leksikon Rehemäe on tänasest Läänemaa küla online.le.ee
Siimika

Siimika on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda. 1977. aastal liideti Siimika külaga Selgküla. Järveotsa järv Larvi järv Viruküla–Padise tee Järveotsa allikas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Selgküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.