laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pokrov

Pokrov on mitme asula nimi: Pokrov, linn Venemaal Vladimiri oblastis Pokrov, linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis Pokrov, küla Venemaal Moskva oblastis Podolski linnaringkonnas Pokrov, küla Venemaal Vologda oblastis Tšerepovetsi rajoonis ...
Pokrov (Venemaa linn)

Pokrov on linn Venemaal Vladimiri oblastis, Petuški rajoonis. Asub Kljazma jõe vasakkaldal, 85 km Moskvast idas ja 82 km Vladimirist läänes. Linn on rajatud 17. sajandil kloostrikülana. 1778. aastal sai linnaõigused. Linnas asub kinnipidamisasutus Pokrovi koloonia nr 2. Q126684906
Merike Jürilo

Merike Jürilo (sündinud 31. jaanuaril 1969) on endine Eesti riigiametnik, Terviseameti peadirektor aastatel 2017–2020. Merike Jürilo omandas 2004. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis haldusjuhtimise erialal magistrikraadi. Töö kaitses ta teemal "Keskastmejuhtide otsustusprotsessi efektiivsuse tõstmise võimalused läbi organisatsioonikultuuri arendamise Kodakondsus-ja Migratsiooniameti (KMA) näitel" Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudis. Aastatel 1999–2007 töötas ta Kodakondsus- ja Migratsiooniametis avalike suhete osakonna juhatajana, aastatel 2007–2009 sama ameti peadirektori asetäitjana. Pärast Kodakondsus- ja Migratsiooniameti liitmist Politsei- ja Piirivalveametiga 2010. aasta alguses töötas Merike Jürilo aastatel 2010–2014 Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori asetäitjana kodakondsus- ja migratsiooni alal. Aastatel 2014–2017 oli ta Politsei- ja Piirivalveameti juhtimisarvestuse ja planeerimise büroo juhataja. 22. augustil 2017 asus ta tööle Terviseameti peadirektorina. Ta valiti ka Tartu Tervishoiu Kõrgkooli nõunike kogusse. 18. juunil 2020 teatas Merike Jürilo Terviseameti juhi kohalt lahkumisest. Tema viimane tööpäev Terviseametis oli 1. juuli 2020. Alates detsembrist 2020 töötab Merike Jürilo eesti keele õpetajana Tallinna Merivälja Põhikoolis. Ülo_Kaevats Eesti Teadusinfosüsteemis Sotsiaalministeerium: Terviseameti uueks juhiks saab Merike Jürilo, 18. juuli 2017 "Tartu Tervishoiu Kõrgkooli veeb. "Kõrgkooli nõunike kogu"". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuni 2020. Vaadatud 15. juunil 2020. Terviseameti juht Merike Jürilo lahkub ametist, Pealinn, 18. juuni 2020 Sotsiaalministeeriumi dokumendiregister. Sotsiaalminister Tanel Kiige 26.06.2020 käskkiri nr 40-T teenistusest vabastamiseks. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. detsember 2021. Vaadatud 12. detsembril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Anna Teele Orav (10.12.2021). "Terviseameti endine juht Merike Jürilo hakkas eesti keele õpetajaks". Eesti Päevaleht. Vaadatud 13.12.2021. Toomas Sildam, "Terviseameti juht Merike Jürilo: koroonakriisiga saime hästi hakkama" Eesti Rahvusringhääling (ERR uudised), 9. juuni 2020 Kadri Tammepuu, Andres Einmann, "Tanel Kiik ja Merike Jürilo selgitavad terviseameti juhi lahkumise tagamaid", Postimees, 18. juuni 2020 "Terviseameti endine juht Merike Jürilo: minu viga oli see, et me ei kiidelnud tehtud tööga", Eesti Päevalehe lisa Laupäevaleht, 18. september 2020
Kondrovo

Kondrovo on linn Venemaal Kaluga oblastis, Dzeržinski rajooni keskus. Asub Šanja jõe ääres, 46 km Kalugast loodes. Linna asutamisaastaks loetakse 1615. aastat. Kondõrevo sai 1929. aastal aleviks. 1938. aastal sai linnaõigused ning uue nime Kondrovo. 2020. aasta alguses oli linna elanike arv 14 591. Linnas on paberitööstuse ettevõtted ning toodetakse ka mähkmeid ja hügieenisidemeid. Q126948259 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2020. Vaadatud 15. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kozelsk

Kozelsk on linn Venemaal Kaluga oblastis, Kozelski rajooni keskus. Asub Žizdra jõe ääres, 70 km Kalugast edelas. Linna on kroonikas mainitud 1146. aastal. 2020. aasta alguses oli linna elanike arv 16 427. Q126948176 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2020. Vaadatud 15. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.kozelsk.ru/
Suhhinitši

Suhhinitši on linn Venemaal Kaluga oblastis, Suhhinitši rajooni keskus. Asub Brõni jõe ääres, 105 km Kalugast edelas. Linn on rajatud 14. sajandil ja seda on kroonikas mainitud 1440. aastal. 1840. aastal sai linnaõigused. 2020. aasta alguses oli linna elanike arv 14 779. Q126948176 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2020. Vaadatud 15. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://info-suhinichi.ru/
Medõn

Medõn on linn Venemaal Kaluga oblastis, Medõni rajooni keskus. Asub Medõnka jõe ääres, 60 km Kalugast loodes. Linna on kroonikas mainitud 1386. aastal. 1708. aastast kuulus Moskva kubermangu. 1777. aastal sai maakonnalinnaks Kaluga kubermangus. 2020. aasta alguses oli linna elanike arv 8239. Q126948176 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2020. Vaadatud 15. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.medyn.ru/
Meštšovsk

Meštšovsk on linn Venemaal Kaluga oblastis, Meštšovski rajooni keskus. Asub Tureja jõe ääres, 85 km Kalugast edelas. Linna on kroonikas mainitud 1238. aastal. 15. sajandil kuulus Leedu suurvürstiriigile. 1503 liideti Moskva suurvürstiriigiga. 1708. aastast kuulus Smolenski kubermangu. 1776. aastal sai maakonnalinnaks Kaluga kubermangus. 2020. aasta alguses oli linna elanike arv 3780. Q126948176 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2020. Vaadatud 15. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kremjonki

Kremjonki on linn Venemaal Kaluga oblastis Žukovi rajoonis. Asub Protva jõe ääres, 32 km Žukovist kagus. Asula tekkis 18. sajandil. 1989 sai aleviks ja 2004. aastal linnaks. 2020. aasta alguses oli linna elanike arv 10 278. Народная энциклопедия «Мой город». Кремёнки "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2020. Vaadatud 15. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://mo-kremenki.ru/
Žukov

Žukov on linn Venemaal Kaluga oblastis, Žukovi rajooni keskus. Asub Protva lisajõe Ugodka ääres, 90 km Kalugast kirdes. Asula tekkis 17. sajandil, esimene kirjalik teade on aastast 1656 nime all Ugodski Zavod. 1974. aastal nimetati Ugodski Zavod marssal Georgi Žukovi auks Žukovoks. 1996. aastal liideti küla lähedalasuva, 1962. aastal aleviks saanud Protva töölisasulaga ja loodi Žukovi linn. 2020. aasta alguses oli linna elanike arv 13 727. Q126948259 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2020. Vaadatud 15. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://my-zhukov.ru/
Mossalsk

Mossalsk on linn Venemaal Kaluga oblastis, Mossalski rajooni keskus. Asub Protva jõe ääres, 90 km Kalugast läänes. Linna on kroonikas mainitud 1231. aastal. 1776. aastal sai maakonnalinnaks. 2020. aasta alguses oli linna elanike arv 4166. Q126948176 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2020. Vaadatud 15. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Spass-Demensk

Spass-Demensk on linn Venemaal Kaluga oblastis, Spass-Demenski rajooni keskus. Asub Demena jõe ääres, 197 km Kalugast läänes. Linna on mainitud Demena vallana 1446. aastal Leedu meetrikaraamatus. 1917. aastal sai linnaõigused. 2020. aasta alguses oli linna elanike arv 4283. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2020. Vaadatud 15. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Sossenski

Sossenski on linn Venemaal Kaluga oblastis Kozelski rajoonis. Asub Žizdra lisajõe Sossenka ääres, 90 km Kalugast edelas ja 13 km Kozelskist idas. Asula tekkis 1952. aastal pruunsöekaevanduse juurde. 1954 sai aelviks ja 1991 linnaks. 2020. aasta alguses oli linna elanike arv 10 419. Q126683186 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2020. Vaadatud 15. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Malojaroslavets

Malojaroslavets on linn Venemaal Kaluga oblastis, Malojaroslavetsi rajooni keskus. Asub Luža jõe paremkaldal, 61 km Kalugast kirdes. Linna on kroonikas mainitud 1402. aastal. 1776. aastal sai maakonnalinnaks Kaluga kubermangus. 2020. aasta alguses oli linna elanike arv 27 795. Q126948176 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2020. Vaadatud 15. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.admmaloyaroslavec.ru/
Jermolino

Jermolino on linn Venemaal Kaluga oblastis Borovski rajoonis. Asula tekkis 16. sajandil, kirjalikes allikates on asulat esmamainitud 1601. aastal. Kaupmees Fjodor Issajev rajas külla 1880. aastal puuvillkanga tootmise vabriku. 2008. aastal sai asulast linn. 2020. aasta alguses oli linnas 10 120 elanikku. Q126948281 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2020. Vaadatud 15. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Peter Norman

Peter George Norman (15. juuni 1942 – 3. oktoober 2006) oli Austraalia jooksja. Ta võitis 200 meetri jooksus ajaga 20.06 hõbemedali 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos. See aeg on endiselt Okeaania rekord. Ta osales 200 m jooksu autasustamistseremoonial, millest kujunes meeleavaldus inimõiguste toetuseks. Tal ei lubatud osaleda 1972. aasta suveolümpiamängudel ja peagi pärast seda teadet lõpetas ta sportlaskarjääri. Riccardo Gazzaniga: "The White Man in That Photo" Films For Action, 15. oktoober 2015
Ivars Ijabs

Ivars Ijabs (sündinud 17. novembril 1972 Riias) on Läti poliitik, politoloog ja muusik (metsasarvemängija). Ta on 2019. aastast Euroopa Parlamendi liige. Ta on lõpetanud Jāzeps Mediņši nimelise Riia Muusikakeskkooli. Ta on mänginud orkestris Rīga ja Liepāja Sümfooniaorkestris metsasarve. 1996. aastal lõpetas ta Läti Muusikaakadeemia. 2003. aastal lõpetas ta Läti Ülikooli ajaloo- ja filosoofiateaduskonna ning sai magistrikraadi filosoofia alal. 2007. aastal omandas ta politoloogia alal doktorikraadi. Valitsus nimetas ta Läti NSV KGB teaduslike uuringute komisjoni liikmeks. Ta on Läti politoloogide liidu esimees, artiklite ja raamatute autor. 30. aprillist 2013 kuni 17. jaanuarini 2019 oli ta Sorosi Läti Fondi juhatuse liige. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta Euroopa Parlamenti valimisnimekirja Arengu Eest/Poolt! esinumbrina; Euroopa Parlamendis kuulub ta Renew Europe gruppi. Ta on abielus viiuldaja Terēze Zīberte-Ijabaga, peres on kolm last. Tema ema on näitleja Baiba Nollendorfa. Ivars Ijabs Euroopa Parlamendi kodulehel
Kuresoo (perekonnanimi)

Kuresoo on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kuresoo uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Kureson, Kuresseon, Kuresson ja Kurr. Andres Kuresoo, eesti ornitoloog (1954–2014) Jürgen Kuresoo, eesti jalgpallur (1987–) Liis Kuresoo, eesti looduskaitsja ja metsaekspert (1984–) Rein Kuresoo, eesti bioloog ja looduskaitsja (1959–) Siim Kuresoo, eesti looduskaitsja (1982–)
Ivika Kärmik

Ivika Kärmik (sündinud Teinmann; 2. märts 1942 Rakvere – 8. veebruar 2020) oli eesti tekstiilikunstnik. Ta õppis 1971–1976 [[Peterburi Kunstide AkadeemiaNSV Liidu KA Tööpunalipulise Repini-nimeline Maalikunsti, Skulptuuri ja Arhitektuuri Instituudis kunstiteooria ja -ajaloo erialal. 1976. aastal ei leidnud ta Tallinnas erialast tööd, noore spetsialisti võttis avasüli vastu sünteetilisi kodu- ja autotekstiile valmistav teadus- tootmiskoondis Mistra. Siit algas vaipade kavandamine ja peagi moodustas toimekas peakunstnik Ivika Kärmik enda ümber tegusatest tekstiilikunstnikest naiskonna. Aastatel 1987–1991 õppis ta Moskva Tekstiiliinstituudi aspirantuuris. 1990. aastate keskel jätkas ta vabakutselise kunstnikuna. Aga ta oli tegus ka kunstigaleriide loojana: 1993. aastal oli ta abiks esimese tarbe­kunstnike galerii – Lühikese Jala Galerii, seejärel 1995. aastal Toompea kunstigalerii juures. Ivika Kärmik oli Toompea kunstigalerii juhataja 2010. aastani. Ivika Kärmik osales tarbekunsti ja tekstiilikunsti näitustel ja oli esimene eesti tekstiilikunstnik, kes kavandas sõlmtehnikas 2005. aastal kootud Eesti-Hiina ühistööna valminud siidvaiba, siidvaipu tehti kaks: ühel 430 000 ja teisel 155 000 sõlme ruutmeetri kohta. Ivika Kärmik 2. III 1942 – 8. II 2020. Sirp, 21. veebruar 2020 Epp Alatalu, Ivika Kärmik - Eesti esimese siidvaiba autor. Eesti Päevaleht, 10. detsember 2005 1991. aastal ilmus Eesti Disainerite Liidu juhtimisel Margus Haavamäe kujundatud 32-leheküljeline suures formaadis ja pehmes köites brošüür "Ivika Kärmik" (eesti ja inglise keeles), mis tutvustab tema loodud vaipu. Haud Tallinna Metsakalmistul Raamatukoi raamatupood
Kõpu (laev)

1963. aastal Saksa Demokraatlikus Vabariigis Rostocki laevaehitustehases ehitatud "Povents"-tüüpi mootorlaeva "Kõpu" pikkus on 105,9 m, laius 14,6 m, parda kõrgus 8,0 m ja süvis 6,5 m; veeväljasurve 6681 tonni, tühikaal 4226 tonni, mahutavus 3722 brt ja 1792 nrt. Masina võimsus on 3250 hj. Kiirus 13,5 sõlme. Laeva kapten aastast 1963 kapten Paul Rohtlaan. Ants Pärna (1975). 100 laeva. Tallinn: Valgus. Lk 144. Ants Pärna (2008). Paul Rohtlaan, laevakapten. Tallinn: SE&JS. Lk 92. ISBN 9789985854891.
Annaberg-Buchholzi Püha Anna kirik

Püha Anna kirik (saksa keeles St.-Annen-Kirche) on Annaberg-Buchholzis Saksimaal asuv rikkaliku interjöörikujundusega hiliskeskaegne kodakirik, mille ehitusstiil kannab nii hilisgootika kui ka renessanssarhitektuuri tunnusjooni. Kirik kuulub oma suuruse, markantse võlvlae ja väärtusliku sisustuse poolest Saksimaa tähtsaimate kultuurimälestiste hulka. Sel on oma oluline koht linna siluetis ja kirik on tunnistuseks Annabergi rikkusest, mille tõi hõbedakaevandamine 16. sajandi algul. Kirik on pühitsetud Maarja emale Annale, keda peeti muuhulgas mäetööliste kaitsepühakuks. Anna kirik ehitati 1499.–1525. aastal roomakatoliku kirikuks, kuid alates 1539. aastast on see evangeelne-luterlik pühakoda. Hoone oma 65 meetrise pikkusega ja 40 meetrise laiusega on suurim hilisgooti kirik Saksimaal. Kirikul on massiivne nelinurgal asetseva oktogooni kujuline kellatorn, mille kõrgus on 78 m ja mida kroonib renessanssvormides tornikiiver. Ehitusmaterjaliks on kasutatud ümbruskonna kivimurdudest saadud gneissi. Lääneportaali kujundus pärineb 1928. aastast. Große Kirchgasse ja Anna kirik Vaade kirikule kirdest Vaade koorilõpmikule Lääneportaal Ehitis on tüüpiline kolmelööviline kodakirik, mille kolm löövi on ühe kõrgusega ja külglöövid vaid vähe pealöövist kitsamad. Kiriku võlvitud siseruum on 28 m kõrge, kujundatud heledates beežides ja kuldpruunides toonides. Aknad on kõrged ja laiad ning ruum mõjub avara, valgusküllase ja kergena. Peamine vaatamisväärsus on kaarjate roietega kujundatud võlvikuteta võrkvõlvlagi, mille roided moodustavad lillederea kujulise mustri piki löövi. Lillede keskkohale annavad oma aktsendi kullatisega kujundatud päiskivid. Roidestikku täiendavad peenejoonelised ornamentaalsed laemaalingud. Hulknurksete piilarite kante rõhutavad kergete püstrihvadena kujundatud piilaritahud, piilareil puuduvad kapiteelid ja roided väljuvad piilaripinnast sujuvalt erinevatel kõrgustel. Kiriku ehitusmeister oli Benedikt Rejti õpilane, Schweinfurdist pärit Jacob Haylmann. Kiriku siseruum vaatega läände Siseruumi vaade ida suunas Pealöövi võlvlagi Külglöövi võlvlagi Vaade peaaltarile ja ristimiskivile Kiriku sisustuses on väärtuslikke hilisgooti kunstiteoseid, nagu skulptor Franz Maidburgi raiutud polükroomne kantsel, Hans Hesse maalitud "Mäealtar", Freibergi toomkiriku Tulbikantsli autori H. W. loodud raiddekooriga siseportaal "Schönes Tür" ja lille õiekrooni kujuline ristimiskivi. Restaureeritud orel pärineb 1884. aastast, sel on üle 4000 vile ja 65 registrit. Kantsel aastaist 1520–1522 Vaade koorirõdule ja kantslile "Mäealtari" keskpaneel Siseportaal "Schönes Tür" Die Annenkirche in Annaberg-Buchholz. – tu-dresden.de https://www.annenkirche.de/st-annenkirche/geschichte Jakob Heilmann. - Sächsische Biographie. - saebi.isgv.de "St. Annenkirche. – annaberg-buchholz.de". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuni 2020. Vaadatud 15. juunil 2020. Kiriku ajaloost kiriku ja koguduse kodulehel (saksa keeles)
Jaan Kreuks (laev)

1959. aastal Ungaris ehitatud Tiszna tüüpi laev. 76,24 m pikk. Kandevõime 1080 tonni. 1959. aasta 14. aprillil määrati laeva kapteniks Paul Rohtlaan. Ants Pärna (2008). Paul Rohtlaan, laekavapten. Tallinn: SE&JS. Lk 79. ISBN 9789985854891.
Koffer.ee

Koffer.ee oli Eesti meelelahutusportaal noortele, mis asus aadressil koffer.ee. Foorumi peamine valdkond oli meelelahutus, kuid alafoorumites arutati ka teisi teemasid. Muuhulgas pakkus Koffer servereid mängule "Counter-Strike: Source". 9. jaanuari 2010 seisuga oli foorumil üle 38 000 kasutaja ja üle 54 500 teema. 2014. aasta alguse seisuga on foorum suletud. Koffer.ee domeen registreeriti 17. detsembril 2003. 10. jaanuaril 2004 avati sellel veebiaadressil foorum. Kofferi kommuun on kujunes eri foorumite liitumisel. Koffer ühines vähemalt nelja veebikeskkonnaga. Esmalt seoti Koffer pagan.ee kogukonnaga 2006. aasta alguses. Sama aasta 3. veebruaril ühineti siineiolekala.net veebiaadressil asunud Amphipolisega, mis tekitas kasutajate seas palju vastukaja. Amphipolis oli foorum, mis hakkas kommuunina tegutsema 30. juulil 2002 ning mis oli suunatud "RuneScape'i" mängijatele. 27. mail 2008 ühinesid Kofferiga Gameland (gameland.ee), mis oli mängude tutvustamisele ja nendele üldiselt spetsialiseerunud foorum, ning TDR (tdr.ee). 20. september 2004 oli TDRi alguseks phpBB platvormil. Enne seda eksisteeris see HTML-kujul ning oli mõnda aega ka tekstipõhine foorum. TDRi loojaks oli Wicki. Ligikaudu aasta pärast foorumi loomist tekkisid probleemid veebimajutajaga. Kasutaja A! kaasabiga aidati foorum taas jalule. Ajanappuse tõttu andis Wicki pool TDRi osalusest Rait Vagulale. 2006. aasta alguses koliti üle Zone serveritest Netpointi omadesse. Sama aasta lõpus tuli TDRil Netpointi veebimajutusteenuse kasutamisest loobuda, sest foorum tekitas liigset koormust Netpointi SQL-andmebaasiserverile. 27. novembril 2006 alustas TDR taas tegevust. Foorum asus nüüdsest xServu veebiserverites. 2008. aastal hakati TDRi ja Kofferi vahel pidama läbirääkimisi, et kaks foorumit omavahel liita. Andmed koffer.ee veebilehelt, 9. jaanuar 2010 Domeeni koffer.ee whois, 9. jaanuar 2010 Kasutaja A! mälestused[alaline kõdulink] – viide kogu teksti kohta lõigus TDR
Katre Kasmel

Katre Kasmel (11. detsember 1976 – 1. jaanuar 2020) oli eesti turundusjuht. 2001–2010 töötas ta turundusjuhina Eesti Päevalehes. Eesti Päevalehest lahkumise järel oli ta teatri NO99 tegevjuht ja seejärel Eesti e-residentsuse turundusjuht. Hetlin Villak-Niinepuu, Katre Kasmel lahkus Eesti Päevalehe turundusjuhi kohalt, Postimees, 2. september 2010 Endine e-residentsuse programmi juht: Eesti on nii väike riik, et kui suudad tuua ühe ettevõtte e-residendiga juurde, on see juba suur samm, Delfi, 15. veebruar 2019
Medvednica

Medvednica on mägi Horvaatia keskosas. Mägi, mille kõrgeim tipp on Sljeme (1035 m), asub pealinna Zagrebi keskusest vaid mõni kilomeeter põhjakirdes. Medvedgrad
5000 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

5000 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad.
Zagrivje (Slantsõ rajoon)

Zagrivje on küla Venemaa Föderatsiooni Leningradi oblasti Slantsõ rajoonis, Zagrivje külaasunduse halduskeskus. Venemaa keisririigis kuulus küla Oudova maakonna Karjati valda. 1920. aasta Tartu rahulepinguga läks Maloje Zagrivje ja Bolšoje Zagrivje küla Eesti Vabariigile, kus see kuulus Virumaa ja Vaivara kihelkonna Raja valda. Vabariigi algusaastatel olid maakonnad jagatud kuni 1926. aastani lisaks valdadele ka kihelkondadeks, kuid ametliku jaotusena kirikukihelkondi seejärel enam ei eksisteerinud. 1944. aastal liideti küla NSV Liidu Leningradi oblasti Slantsõ rajooni Zagrivje külanõukogu territooriumiga.
Lauri Laubre

Lauri Laubre (sündinud 15. juunil 1961) on Eesti muusikaärimees. 1980. aastatel mängis ta ansamblis Proov 583 klahvpille. Ta pani 1994. aastal Haapsalus tööle ööklubi Africa ja 1996. aastal Tallinnas ööklubi Dekoltee. Ta on toonud Eestisse esinema näiteks Michael Jacksoni, Tina Turneri ja ansambli The Rolling Stones. Muuhulgas on ta olnud Kerli Kõivu mänedžer. 2023. aastal avaldas ta albumi Northodoxian. Lauri Laubre Inforegister. "Tõuseb nagu fööniks tuhast: Lauri Laubre hakkas jälle looma!" Kroonika, 4. jaanuar 2019. "Lauri Laubre meenutab 90ndatel ööklubide pidamise pahupoolt: tuli käia kuskil Lasnamäe tühermaal asju klaarimas ja olen ka püssitoru ees seisnud" Kroonika, 24. august 2018. "Michael Jacksoni Tallinnasse toomine maksis toona hiiglasliku summa, vastuseis oli suur" Õhtuleht, 24. august 2018. "Tina Turneri kontsert tegi Lauri Laubrest miljonäri" Eesti Päevaleht, 14. august 2000. "Lauri Laubre: rollingute kontsert jäi kahjumisse" Postimees, 11. august 1998. "Lauri Laubrel valmis unikaalne progeroki album Northodoxian, mis sulandab õigeusu liturgiad eri muusikastiilidega". Kroonika. Vaadatud 13. septembril 2023.
10 000 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

10 000 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad.
Kübarsepp (perekonnanimi)

Kübarsepp on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kübarsepp on pandud kaheksas mõisavallas Järva-, Tartu-, Viru- ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Kübarsepp uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Freiberg, Tidemann ja Tiedemann. Jakob Kübarsepp, eesti tehnikateadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (1947–) Kadi Kübarsepp, eesti metallikunstnik ja graafik (1982–) Külliki Kübarsepp, eesti politoloog ja poliitik (1981–) Raul Kübarsepp, eesti looduskaitsja, õppemängude arendaja, disainer (1975–) Riin Kübarsepp, eesti kunstiteadlane, kultuuriajakirjanik, kuraator (1978–2015)
Külli Sulg

Külli Sulg (15. juuli 1948 Pärnu – 16. veebruar 2020) oli eesti kultuuritöötaja. Ta lõpetas 1966. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli. Külli Sulg oli Venemaa Eesti Seltside Liidu vastutav sekretär ja Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu liige, Peterburi Eesti Kultuuriseltsi juhatuse liige ja Peterburi Jaani koguduse juhatuse esimehe asetäitja. Suure osa elust pühendaski Sulg eestluse ja eesti keele hoidmisele Peterburis ning koguduse esindajana andis ta oma panuse Peterburi Jaani kiriku taastamisse. Ta osales eesti keele päevade korraldamisel, represseeritud eestlaste mälu talletamisel ja ajalehe Peterburi Teataja toimkonna tegemistes. Valgetähe V klassi teenetemärk Jaak Sulg on tema vend. Kärt Anvelt, Külli Sulg: Peterburi Jaani kirik avab uksed veebruaris, Eesti Päevaleht, 2. juuli 2010 Enn Hallik, Külli Sulel on üks lubadus täitmata, Pärnu Postimees, 24. veebruar 2012 Maarius Suviste, Peterburi eestlased: jääme eestlasteks, kus iganes ka ei elaks, Õhtuleht, 7. september 2009 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Rohtlaan

Rohtlaan on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Rohtlaan on määratud nimede eestistamisel isikuile, kelle perekonnanimi oli Berendson, Börjer, Ende, Fröhberg, Grentsmann, Kelt, Kraut, Limonov, Oinas, Paalberg, Palberg, Putting, Räbovõitra, Reimund, Rodeman, Rohhan, Rooberg, Rothgänger, Russak, Sloga, Stein, Stepanov, Tabor, Täkk, Veimen, Zutz ja Zutz. Paul Rohtlaan (1930–2020), eesti laevakapten