laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bebri vald

Bebri vald (läti keeles Bebru pagasts) on vald Lätis Aizkraukle piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Irši, Koknese, Klintaine ja Vietalva vallaga ning Ogre piirkonna Meņģele, Krape ja Madliena vallaga. Valla pindala on 120 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1160 inimest. Nende seas oli 1068 lätlast, 57 venelast, 16 valgevenelast, 5 ukrainlast, 3 poolakat ja 6 leedulast. Valla keskuseks on Vecbebri küla, vallavanem on Ilze Pabērza. Vald asub Kesk-Läti madalikul. Kõrgused ulatuvad 117,8 meetrist valla idaosas (Cūkkalns) 80 meetrini. Vallas voolavatest jõgedest tähtsaimad on Pērse jõgi ja Bebrupe. Vald moodustati aastal 1866 haldusreformi käigus. Aastal 1935 oli Bebri valla pindala 116 km² ja seal oli 1256 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Bebri ja Jaunbebri külanõukogu, sellal kui vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Bebri külanõukoguga likvideeritav Vērene külanõukogu. Aastal 1960 arvati osa külanõukogust Plātere külanõukogu koosseisu, aga aastal 1962 liideti sellega osa Ratnicēni külanõukogust. Aastal 1990 organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Koknese piirkonda. Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Vecbebri mõisa hoonetekompleks ja park, sealhulgas kelder, tall ja ait. Mõisa häärber on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Looduskaitse all on neli nimetut põlispuud. Valla lääneosas asub Šķibese soo hoiuala pindalaga 524 hektarit. Vallas on kaheksa küla. Valla keskus Vecbebri on staatusega lielciems ja seal oli 2015. aastal 563 elanikku. Kaks valla küla on staatusega skrajciems – Blankas 77 elanikuga aastal 2015 ja Vēži 16 elanikuga aastal 2015. Viis valla küla on staatusega mazciems – Brencēni 31 elanikuga aastal 2015, Gaidupes 22 elanikuga aastal 2015, Ozoli 56 elanikuga aastal 2015, Tupiešēni 36 elanikuga aastal 2015 ja Zutēni 36 elanikuga aastal 2015. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Ethnic composition of Latvia 2011 Koknese novads, vaadatud 6.02 2022 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2021. Vaadatud 6. veebruaril 2021. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Bebri vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Gorzędziej

Gorzędziej on küla Poolas Pomorze vojevoodkonnas Tczewi maakonnas Subkowy vallas. Gorzędziej asub Wisła vasakul kaldal, Tczewist ligi 7,5 km lõunas. Gorzędziej sai linnaõigused 1287. aastal, kuid kaotas need 1312. aastal. Wieś Gorzędziej w liczbach Polska w liczbach Robert Krzysztofik. Lokacje miejskie na obszarze Polski : dokumentacja geograficzno-historyczna, Katowice 2007, Lk. 32-33.
Märten Metsaviir

Märten Metsaviir (sündinud 15. märtsil 1994 Tallinnas) on eesti näitleja. Ta on lõpetanud 2020. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (29. lennus) ja töötab alates jaanuarist 2021 Eesti Draamateatris näitlejana. 2019 arst – Maksim Gorki, "Päikese lapsed" (Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 29. lennu bakalaureuselavastus) 2021 Dom – Brian Friel, "Igatsuse rapsoodia" 2021 Marcolus Grandolare, Manuhh Virid – Helen Käit, Mehis Pihla, "Lohe needus" 2022 osatäitja – Mehis Pihla, "Solist" 2018 osatäitja – Antoine de Saint-Exupéry, "Väike prints" (Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 29. lennu bakalaureuselavastus, Tallinna Linnateater) 2019 osatäitja – "Valgete vete sina" (Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 29. lennu bakalaureuselavastus, Sakala 3 teatrimaja) 2019 Pale Ivory – "Drag show, vol 2" (Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli lavastus, Sakala 3 teatrimaja) 2023 - teleseriaal "Kättemaksukontor" - Madis Toor Märten Metsaviir kehastab nimitegelast ajalooliste mängufilmide sarjas "Apteeker Melchior" (2021, režissöör Elmo Nüganen). Varem on ta mänginud tudengifilmis "Ainult meie kolm" (Balti Filmi- ja Meediakool, 2011) ja dubleerinud animafilmi "Lotte ja kadunud lohed" (2019). Märt Metsaviir. Eesti Draamateatri veebisait.
Tuulilehvik

Tuulilehvik (kirderanniku murdes ka löühkä) oli lehvikutaoline riist, millega lehvitades eemaldati vilja tuulamisel puhta vilja hunnikule kukkunud praht. Tuulilehviku valmistamiseks lõhestati puit harudeks (või painutati vits loogataoliselt) ning nende harude vahele või külge kinnitati kahekordne kasetoht, tihe takune riie vms. Tuulilehvikut kasutati 19. sajandil Kirde-Eestis, kuid rohkem oli ta tuntud ingerlaste ja vadjalaste juures ning Soome kagu ja lõunaosas. kolk koot pahmamine pahmas rehepeks Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 318 Tuulelehvik jm esemed Vadja külas. Eesti Rahva Muuseum Endla Jaagosild. Tuulamine Eestis. 1969
Gorzkowice

Gorzkowice on küla Poolas Łódźi vojevoodkonnas Piotrków Trybunalski maakonnas, Gorzkowice valla halduskeskus. Gorzkowice asub Piotrków Trybunalskist umbes 22 km lõunaedelas. Gorzkowice sai linnaõigused 1494. aastal, kuid kaotas need enne 1520. aastat. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/051011710032-0539800?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Robert Krzysztofik. Lokacje miejskie na obszarze Polski : dokumentacja geograficzno-historyczna. Katowice 2007, Lk. 32-33.
Zegrze

Zegrze on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Legionowo maakonnas Serocki vallas. Zegrze asub Zegrze veehoidla ääres, Varssavi kesklinnast umbes 26 km põhjas. Zegrze sai linnaõigused enne 1400. aastat, kuid kaotas need enne 1540. aastat. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071412908045-0008467?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Robert Krzysztofik. Lokacje miejskie na obszarze Polski : dokumentacja geograficzno-historyczna. Katowice 2007, Lk. 86-87.
Kropõvnõtskõi rajoon

Kropõvnõtskõi rajoon (ukraina keeles Кропивницький район) on rajoon Ukrainas Kirovohradi oblastis. Rajooni halduskeskus on Kropõvnõtskõi linn. 2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Kropõvnõtskõi rajooniga seitsme endise rajooni alad ning Kropõvnõtskõi ja Znamjanka linn. https://decentralization.gov.ua/news/12639 Rajooni koduleht
Adolf Wiklund

Adolf Wiklund (5. juuni 1879 Långserud – 2. aprill 1950 Stockholm) oli rootsi helilooja, dirigent ja muusikapedagoog. Adolf Wiklund sündis organisti pojana. Tema vanem vend Victor Wiklund, kes oli talle suureks eeskujuks, oli koorijuht ja muusikapedagoog. Adolf Wiklund õppis aastail 1897–1901 Stockholmi Kuninglikus Muusikakõrgkoolis oreli ja muusikapedagoogi erialal. Seejärel täiendas end klaverimängijana Richard Anderssoni käe all ja õppis kontrapunkti Johan Lindegreni juhendamisel. Aastatel 1911–1924 oli ta Kuningliku Teatri dirigent. Adolf Wiklundi tuntumad teosed on klaverikontsert nr. 1 op. 10, klaverikontsert nr. 2 B-minoor op. 17 ja sümfooniline poeem "Sommarnatt och soluppgång".
Modrze

Modrze on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Poznańi maakonnas Stęszewi vallas. Modrze asub Poznańist umbes 29 km edelas. Modrze sai linnaõigused enne 1458. aastat, kuid kaotas need enne 1565. aastat. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023016121145-0595039?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Robert Krzysztofik. Lokacje miejskie na obszarze Polski : dokumentacja geograficzno-historyczna. Katowice 2007, Lk. 52-53.
Ordre national du Mérite

Ordre national du Mérite (prantsuse keelest 'riiklik orden teenete eest') on Prantsusmaa riiklik teenetemärk, mis asutati president Charles de Gaulle'i dekreediga 3. detsembril 1963 teenetemärkide reformi käigus, mil kaotati hulk ametkondlikke teenetemärke ja asendati ühe ühtse sõjaliste ja tsiviilteenete eest antava teenetemärgiga. Ordre national du Mérite on Auleegioni ordeni, Vabastusordeni ja Médaille militaire'i järel Prantsusmaa tähtsuselt neljas teenetemärk. Ordenil on viis astet (samad, mis Auleegioni ordenil): Suurristi kavaler (Grand-croix) Suurohvitser (Grand officier) Komandör (Commandeur) Ohvitser (Officier) Rüütel (Chevalier)  Ordre national du Mérite – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Roy Harris

Roy Harris (24. veebruar 1931 – 9. veebruar 2015) oli inglise keeleteadlane. Ta peamiseks uurimisalaks olid integratsionism, kommunikatsiooni teooria ja semiootika. Synonymy and Linguistic Analysis, 1973, Oxford, Blackwell. The Language-Makers, 1980, London, Duckworth. The Language Myth, 1981, London, Duckworth. F. de Saussure: Course in General Linguistics, 1983, London, Duckworth. The Origin of Writing, 1986, London, Duckworth. Reading Saussure, 1987, London, Duckworth. The Language Machine, 1987, London, Duckworth. Language, Saussure and Wittgenstein, 1988, London, Routledge. La Sémiologie de l'écriture, 1994, Paris, CNRS. Signs of Writing, 1996, London, Routledge. The Language Connection, 1996, Bristol, Thoemmes. Signs, Language and Communication, 1996, London, Routledge. Introduction to Integrational Linguistics, 1998, Oxford, Pergamon. Rethinking Writing, 2000, London, Athlone. Saussure and his Interpreters, 2001, Edinburgh, Edinburgh UP. The Necessity of Artspeak, 2003, London, Continuum. The Linguistics of History, 2004, Edinburgh, Edinburgh UP. The Semantics of Science, 2005, London, Continuum. Integrationist Notes and Papers 2003–2005, 2006, Crediton, Tree Tongue. Mindboggling, 2008, Luton, The Pantaneto Press. Rationality and the Literate Mind, 2009, London, Taylor & Francis. After Epistemology, 2009, Gamlingay, Bright Pen. The Great Debate About Art, 2010, Prickly Paradigm Press. Integrationist Notes and Papers 2009–2011, 2011, Gamlingay, Bright Pen. Integrationist Notes and Papers 2012, 2012, Gamlingay, Bright Pen. Integrating Reality, 2012, Gamlingay, Authors Online Ltd. Language and Intelligence, 2013, Gamlingay, Authors Online Ltd.
Sankt Gilgen

Sankt Gilgen (keskbaieri: Sankt Gieng) on vald (Gemeinde) Wolfgangsee ääres Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal Salzkammerguti piirkonnas. Sankt Gilgenit on dokumentides esmamainitud 1376. aastal. 1863. aastal algas laevaliiklus Wolfgangsee järvel ja tõi tähelepanu väikesele külale. Salzkammergut-Lokalbahni ehitamine 1893. aastal viis turismi järjekordse suurenemiseni. Rikkad viinlased, nagu kirurg Theodor Billroth, hakkasid sinna suvekodusid ehitama. Sankt Gilgen asub Wolfgangsee järve loodekaldal, Strobli ja Ülem-Austria St. Wolfgangi valla lähedal. Küla asub 545 m üle merepinna. Kihelkonnakirik on pühitsetud pühale Aegidiusele (ladinapäraselt), mis peegeldub Sankt Gilgeni nimes. Sankt Gilgen on tuntud reisisihtkoht. Sankt Gilgeni paadid seilavad Wolfgangseel, pakkudes transporti ja vaateid ümbritsevatele mägedele. Algset püha Aegidiuse eraklat võib näha kabeli tagant Falkensteini kaljudel St. Wolfgang im Salzkammergutist läänes ja Fürberg am Wolfgangseest idas. 2005. aastal reklaamis Wolfgangsee turismiamet Sankt Gilgenit "Mozarti külana". Kuigi Wolfgang Amadeus Mozart ei külastanud Sankt Gilgenit kunagi (kuigi ta kavatses), töötas paigas tema vanaisa, sündis Sankt Gilgenis tema ema ja tema õde Nannerl kolis sinna pärast abiellumist. Külas on nüüd uhke esmaklassiline Sankt Gilgeni rahvusvaheline kool. Gut Aichi abiklooster (benediktiinide) asutati Sankt Gilgenis 1993. aastal. Kihelkonnakirik ja kalmistu Sankt Gilgeni keskel Sankt Gilgeni raekoda Kai Wolfgangsee järvel Anna Maria Mozart (1720–1778), Wolfgang Amadeus Mozarti ema August Brunetti-Pisano (1870–1943), helilooja David Steindl-Rast (1926–), benediktiini munk ja religioonidevaheline õppejõud rahu ja tänulikkuse teemal Michael Jeannée (* 1943), ajakirjanik Miguel Herz-Kestranek (* 1948), näitleja Hubert Raudaschl (* 1942), purjekatootja ja endine olümpiasportlane Helmut Kohl (1930–2017), endine Saksamaa liidukantsler elas siin suviti. Salzkammergut Wolfgangsee Salzkammergut-Lokalbahn Schafberg Schafbergbahn Brunnwinkl Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Schleedorf

Schleedorf on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. Vald asub Flachgaus Köstendorfi-Mattsee maanteel. Vallaosad on Schleedorf, Engerreich ja Wallsberg. Edasine alajaotus on Grabenmühle. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Seeham

Seeham on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. See asub Flachgaus Obertrumeri järve läänekaldal. 2018. aasta alguse seisuga elas seal 1939 inimest. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Pargi tänav (Räpina)

Pargi tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna keskosas, on ida-läänesuunaline ja ületab Võhandu jõe. Tänav on 810 meetrit pikk ja põhiosas 16 meetri laiune, lääne pool on kitsam 8–13 meetrit. Võhandu tänav saab alguse linna keskväljakult, mis külgneb Võõpsu maanteega (Tartu–Räpina–Värska maantee). Lääne poole suundudes ristub Hariduse tänava, Rahu tänava ja Võhandu tänavaga. Ületab seejärel Võhandu jõel Räpina Paberivabriku tammi, ristub Jõe tänavaga ning lõpeb lühikese (70 m) Pargi põik tänava kohal. Tänava alguses paiknevad kauplused Maxima X (Pargi 1) ja Räpina A ja O / Meister (Pargi 3). Tänava ääres asuvad põhiliselt korterelamud ja ühepereelamud. Võhandu ja Pargi tänava ristmikul aadressil Pargi 23 paikneb Räpina Paberivabrik. Tänava lõpus (Pargi 28), Võhandu jõe poolsaarel, asub klassitsistlikus stiilis Sillapää loss, mis oli kunagise Räpina mõisa peahoone. Tänapäeval tegutsevad lossis Räpina Koduloo- ja Aiandusmuuseum ja Räpina Muusikakool. Räpina kaart Geoportaal (vaadatud 06.02.2021) Vaade Pargi ja Võhandu tänavate ristmikule idast
Liza Marklund

Liza Marklund (täisnimega Eva Elizabeth Marklund; sündinud 9. septembril 1962) on rootsi ajakirjanik ja kirjanik. Liza Marklund oli UNICEFi hea tahte saadik 2004. aastal. Tema kriminaalromaane, mille üks peategelasi on ühe õhtulehe kriminaaluudiste osakonna juhataja Annika Bengtzon, on tõlgitud 30 keelde. Kaks dokumentaalromaani, mille peategelane on Maria Eriksson, ja ühe ulmeromaani on ta kirjutanud kahasse Lotta Snickarega. Liza Marklund sündis ja kasvas üles Rootsi Piteå valla väikeses Pålmarki külas. Pärast kooli lõpetamist töötas ta Rootsis koristaja ja krupjeena, Iisraelis oliivipakendajana, Londonis ettekandjana ja Hollywoodis statistina. Ajakirjanikuhariduse omandas Kalixi rahvaülikoolis. Liza Marklund on töötanud ajakirjanikuna sellistes Rootsi väljaannetes nagu Arbetaren, Aftonbladet, Expressen ja Metro ning telejaamas TV4 uudisteosakonna juhina. Praegu on ta vabakutseline kirjanik ja kõmulehe Expressen kolumnist. Koos Jan Guillouga ja Ann-Marie Skarpiniga asutas ta 1999. aastal kirjastuse Piratförlaget AB, mis on Rootsis suuruselt kolmas kirjastus. "Pommuudis" – Sprängaren, 1998; eesti keelde tõlkinud Anu Saluäär. Suur Eesti Raamatuklubi 2001. Aastal 1998. võitis teos Rootsi kriminaalkirjanduse eriauhinna debüütromaani kategoorias (Debutant-diplomet). "Studio Sex" – Studio sex, 1999; eesti keelde tõlkinud Malle Veisserik. Suur Eesti Raamatuklubi 2003. "Paradiis" – Paradiset 2000; eesti keelde tõlkinud Kadi-Riin Haasma. Varrak 2011. "Prime time" (2002) "Punane hunt" – Den röda vargen, 2003; eesti keelde tõlkinud Kadi-Riin Haasma. Varrak 2011 "Nobeli testament" – Nobels testamente (2006); eesti keelde tõlkinud Kadi-Riin Haasma. Varrak 2012. "Eluaegne" – Livstid (2007); eesti keelde tõlkinud Maarja Aaloe. Varrak 2014. "Koht päikese all" – En plats i solen (2008); eesti keelde tõlkinud Annika Kupits. Varrak 2014. "Gömda" (1995) "Asyl" (2004) "Härifrån till jämställdheten" (1998) "Det finns en särskild plats i helvetet för kvinnor som inte hjälper varandra" (2005) "Postcard Killers" (2010) National. UNICEF People UNICEF Om Liza Marklund - Personligt. Piratförlaget AB Liza Marklund. DekkariNeti Ann Rudberg. Liza debuterade i Mitt livs novell. SKTFtidningen, 17. august 2007 Liza Marklund. DekkariNeti
Adolf Wiklund (laskesuusataja)

Adolf Wiklund (õieti Adolf Jakob Wiklund; 19. detsember 1921 Rossön – 21. september 1970 Frösön) oli rootsi laskesuusataja, esimene laskesuusatamise maailmameister. Esimestel, 1958. aastal Saalfeldenis toimunud laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel, tuli Wiklund maailmameistriks 20 km individuaaldistantsil ja 20 km teatesõidus. 1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valleys sai ta 19. koha.
Pizzagate

Pizzagate on vandenõuteooria, mille kohaselt 2016. aasta USA presidendivalimiste eel Hillary Clintoni abiliste tellitud pitsad olevat tegelikult olnud lapsed, keda seksuaalselt kuritarvitati. 2016. aasta märtsis murti sisse Hillary Clintoni valimiskampaania juhi John Podesta isikliku e-posti kontole ja novembris avalikustati tema e-kirjad WikiLeaksi kaudu. Sotsiaalmeedias hakati levitama valeuudiseid, nagu oleksid nendes e-kirjades sisalduvad pitsade tellimused hoopis kodeeritud sõnumid, millega Demokraatliku Partei juhtfiguurid olevat seksuaalseks kuritarvitamiseks tellinud lapsi. Pitsarestorani Comet Ping Pong rünnati korduvalt tulirelvadega, selle omanik ja töötajad said tapmisähvardusi. Mitmed Pizzagate'i jutupunktid on kandunud üle QAnoni vandenõuteooriasse. 05. veebruar 2021, Vaba Akadeemia loeng, Mihhail Lotman "Vandenõud pandeemia ajal: Covid-19 ja QAnon"
Mniszew

Mniszew on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Kozienice maakonnas Magnuszewi vallas. Mniszew sai linnaõigused 1382. aastal, kuid kaotas need 1807. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071422707062-0628856?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Robert Krzysztofik. Lokacje miejskie na obszarze Polski. Dokumentacja geograficzno-historyczna. Katowice 2007, Lk. 52-53.
Pärna tänav (Räpina)

Pärna tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna keskosas ning suunaga loodest kagu suunas. Tänav on 650 meetrit pikk ning keskmise laiusega 10,5 meetrit. Pärna tänav saab alguse Meeksi maanteelt (Räpina-Aravu teelt), ristub kagu suunas kulgedes Rahu tänava ja Pärna põik tänavaga ning lõpeb Metsa tänava ristmikul. Tänav on paralleelne Tartu-Räpina-Värska maanteega (Räpina piires Võõpsu maantee). Tänavat ääristavad kogu ulatuses ühepereelamud koos abihoonetega, kõnniteed puuduvad. Räpina kaart (vaadatud 05.02.2021) Geoportaal
Vesinikbromiidhape

Vesinikbromiidhape on gaasilise vesinikbromiidi lahus. Vesinikbromiidhape on tugev hape ja selle käsitsemisel tuleb olla ettevaatlik. Vesinikbromiidhape on kõikide metallibromiidide lähtehape. Vesinikbromiidhape on tugev, üheprootoniline ja hapnikuta hape, mis eraldab happejäägina lihtaniooni Br-. Hape lendub lahusest kergesti. Vesinikbromiidhape on mürgine.
Niedzbórz

Niedzbórz on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Mława maakonnas Strzegowo vallas. Niedzbórz asub Mławast umbes 20 km lõunas ja Varssavist ligikaudu 88 km põhjaloodes. Niedzbórz sai linnaõigused 1503. aastal, kuid kaotas need enne 1800. aastat. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071422513052-0126971?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Robert Krzysztofik. Lokacje miejskie na obszarze Polski : dokumentacja geograficzno-historyczna. Katowice 2007, Lk. 54-55.
Koen Lenaerts

Koen Lenaerts (sündinud 20. detsembril 1954) on Belgia jurist, Euroopa Kohtu esimees. 1974, Namuri ülikool, õigusteaduse kandidaat (summa cum laude) 1978, Harvardi ülikooli õiguskool, õigusteaduse magister 1979, Harvardi Kennedy kool, avaliku halduse magister 1982, Katholieke Universiteit Leuven, õigusteaduse doktor 1979–1983 oli ta assistent Katholieke Universiteit Leuveni ülikoolis, seejärel sama kooli Euroopa õiguse professor. 1984–1985 oli ta Euroopa Kohtu õigusnõunik. 1984–1989 Collège d'Europe professor. 1986–1989 oli ta Brüsseli advokatuuri liige. Euroopa Kohtu esimese astme kohtu kohtunik 25. septembrist 1989 kuni 6. oktoobrini 2003. Euroopa Kohtu kohtunik alates 7. oktoobrist 2003. Euroopa Kohtu asepresident alates 9. oktoobrist 2012 kuni 7. oktoobrini 2015; Euroopa Kohtu president alates 8. oktoobrist 2015. Euroopa Liidu Kohtu veebileht. Liikmete elulood.
Jan Passer

Jan Passer (sündinud 1974. aastal) on Tšehhi jurist, Euroopa Kohtu kohtunik alates 6. oktoobrist 2020. Ta on olnud õppejõud (sh Euroopa Liidu õiguses) Praha Karli ülikoolis (2001–2003), Brno Masaryki ülikoolis (2006–2016), Olomouci Palacký ülikoolis (2014–2016) ja Tšehhi Vabariigi õigusakadeemias (2001–2016). Praha Karli ülikooli õigusteaduse diplom (1997) Stockholmi ülikooli õigusmagistri diplom (2000) Praha Karli ülikooli õigusteaduse doktor (2007) kohtujurist Praha linnakohtus (1997–2001) Praha teise linnajao esimese astme kohtu kohtunik (2001–2005) Tšehhi Vabariigi kõrgeima halduskohtu kohtunik (2005–2016) Euroopa Kohtu üldkohtu kohtunik (2016–2020) Euroopa Kohtu kohtunik (2020–...) Euroopa Liidu Kohtu veebileht. Liikmete elulood.
Astrid Asi

Astrid Asi (sündinud 16. veebruaril 1978) on Eesti jurist, kohtunik. 2005. aastal omandas ta õigusmagistri kraadi Akadeemias Nord. 2017 omandas It-õiguse magistrikraadi Tartu Ülikoolis. Enne kohtunikuks nimetamist töötas Asi prokuröri abina riigiprokuratuuri järelevalve ja rahvusvahelise koostöö osakonnas ning seejärel mõne kuu süüdistusosakonnas, ringkonnaprokurörina Põhja ringkonnaprokuratuuri majandus- ja korruptsioonikuritegude osakonnas ning justiitsministeeriumis karistusõiguse ja menetluse talituse juhatajana. 27. jaanuaril 2012 nimetas Eesti president Toomas Hendrik Ilves Riigikohtu üldkogu ettepanekul Astrid Asi alates 1. märtsist 2012 esimese astme kohtunikuks. Ta asus tööle Viru Maakohtu Narva kohtumajja. 22. detsembril 2016 nimetas Eesti justiitsminister ta alates 2. jaanuarist 2017 Viru Maakohtu juhatajaks. 10. septembril 2020 nimetas Eesti justiitsminister ta alates 1. jaanuarist 2021 Harju Maakohtu juhatajaks. Ta on Eesti Kohtunike Ühingu liige. Aastatel 2017–2020 oli ta Riigikohtu juures asuva distsiplinaarkolleegiumi liige. Justiitsministeeriumi dokumendiregister. Justiitsministri 22.12.2016 käskkiri nr 282-k "Viru Maakohtu esimeheks nimetamine".[alaline kõdulink] Justiitsministeeriumi dokumendiregister. Justiitsministri 10.09.2020 käskkiri nr 125-k "Kohtuniku üleviimine ja Harju Maakohtu esimeheks nimetamine". "Viru maakohtu esimeheks sai Astrid Asi". Põhjarannik, nr. 220, 23. detsember 2016. Arhiveeritud veebilehed (archive.org). Prokuratuuri veebileht. "Kontaktandmed" seisuga 6. mai 2005. Arhiveeritud veebilehed (archive.org). Prokuratuuri veebileht. "Kontaktandmed" seisuga 13. oktoober 2007. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 27.01.2012 otsus nr 45 "Kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 30.01.2012, 1. Kohtute veebileht. Kohtute haldamise nõukoja 92. istungi protokoll, 9. detsember 2016, 2. päevakorrapunkt "Tartu Maakohtu esimehe ja Viru Maakohtu esimehe nimetamiseks nõusoleku andmine".[alaline kõdulink] Kohtute veebileht. Kohtute haldamise nõukoja 111. istungi protokoll, 9. ja 10. september 2016, 2. päevakorrapunkt "Harju Maakohtu esimehe nimetamiseks nõusoleku andmine".[alaline kõdulink] Eesti Kohtunike Ühingu veebilehekülg. "Liikmed". Kohtunike XVI täiskogu (09.–10. veebruar 2017) protokoll, lk 5.
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kuueteistkümnes parandus

Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kuueteistkümnes parandus on Ameerika Ühendriikide põhiseaduse täiendus maksustamisest. Parandus võeti vastu Kongressis 12. juulil 1909 ning ratifitseeriti osariikide tasemel 3. veebruar 1913.