laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Poola-Türgi sõda

Poola-Türgi sõda all võidakse silmas pidada mitut Poola kuningriigi ja hiljem Poola-Leedu ühisriigi Rzeczpospolita poolt Osmanite impeeriumiga peetud erinevaid sõdu: Varna ristisõda (1443–1444) Poola–Türgi sõda (1485–1503) Poola–Türgi sõda (1620–1621) Poola–Türgi sõda (1633–1634) Poola–Türgi sõda (1666–1671) osa Suurest Türgi sõjast: Poola-Türgi sõda (1672–1676) Poola-Türgi sõda (1683–1699)
Lateraani palee

Lateraani palee (itaalia keeles Palazzo Laterano) on palee Rooma kaguosas Lateraani basiilika kõrval. See oli 4. kuni 14. sajandini paavstide residentsiks. Tänapäeval asuvad hoones Rooma dekanaadi (ld k Decanatus) ametiruumid, Rooma piiskopkonna kardinali (Vicario Generale di Sua Santità per la diocesi di Roma) korter, Paavstiriigi ajaloo muuseum ja muud asutused. Lateraani paleel, koos Lateraani basiilika ja teiste kõrvalolevate hoonetega, on ekstraterritoriaalsuse õigus ning see on Püha Tooli täieliku ja välistava jurisdiktsiooni all.
Vabaduspartei (Holland)

Vabaduspartei (hollandi keeles Partij voor de Vrijheid) on paremliberaalne partei Hollandis, mis on tuntud oma islamivastasuse poolest. Vabadusparteil on 2013. aasta seisuga Hollandi parlamendi alamkojas 15 ja ülemkojas 10 saadikut. Vabaduspartei liider on karismaatiline poliitik Geert Wilders. Partei koduleht (hollandi keeles) Geert Wilders Weblog (inglise keeles)
Mõrvaennetajad

"Mõrvaennetajad", ka "Huviorbiidis" (originaalpealkiri "Person of Interest"), on Jonathan Nolani loodud ameerika telesari. Sari esilinastus 2011. aasta 22. septembril. Sarja teine hooaeg esilinastus 2012. aasta 27. septembril. 2013. aasta 27. märtsil pikendas CBS sarja kolmandaks hooajaks, mis esietendus 2013. aasta 24. septembril. Sarja neljanda, 22 jaost koosneva hooaja viimane jagu linastus 5. mail 2015. Sarja viies hooaeg koosnes 13 jaost, viimane jagu linastus 21. juunil 2016. Sarja keskmes on endise CIA agendi ja USA erivägede võitleja John Reese'i (Jim Caviezel) ning eraklikust arvutigeeniusest miljardäri Harold Finchi (Michael Emerson) tegevus raskete ja suure ulatusega kuritegude ennetamisel. Neile on abiks New Yorgi politsei uurijad Lionel Fusco (Kevin Chapman) ja Joss Carter (Taraji P. Henson). Tegevus toimub peaasjalikult New Yorgis. McNamara, Mary (22. september 2011). "'Person of Interest': TV review". Los Angeles Times. Vaadatud 9. aprillil 2013. de Moraes, Lisa. "CBS picking up most of its primetime slate for next season". The Washington Post. Vaadatud 9.04.2013. Kondolojy, Amanda (27. märts 2013). "'The Good Wife', 'Elementary', 'Person Of Interest', '2 Broke Girls', 'NCIS: LA', 'The Mentalist', 'Mike & Molly', 'Hawaii Five-0' & 'Blue Bloods' Renewed by CBS". TV by the Numbers. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. märts 2013. Vaadatud 9. aprillil 2013. "CBS Announces 2013–2014 Premiere Dates". The Futon Critic. Vaadatud 29. detsembril 2013. Ametlik koduleht vaadatud 2013-04-09 "Mõrvaennetajad" IMDb-s vaadatud 2013-04-09 "Mõrvaennetajad" saidil TV.com vaadatud 2013-04-09
Anija looduskaitseala

Anija looduskaitseala on looduskaitseala Harju maakonnas Anija vallas. Kaitseala pindala on 72 ha. Kaitseala moodustati 1990, kui kaitse alla võeti ohustatud taimeliigid, väärtuslikud elupaigad ja mitmekesised maastikuelemendid. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 22. Anija looduskaitseala (KLO1000461) Eesti looduse infosüsteemis
Järveküla looduskaitseala

Järveküla looduskaitseala on looduskaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kaitseala pindala on u 268 ha. Kaitseala moodustati 1990. aastal liigikaitsealana; seal pesitseb[küsitav] merikotkas (I kategooria liik). Järveküla looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 182. Järveküla looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis
Kurimetsa looduskaitseala

Kurimetsa looduskaitseala on looduskaitseala Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Kaitseala pindala on 57 ha. Kaitseala moodustati 1998, kui kaitse alla võeti seal pesitsev kalakotkas (I kategooria liik). Kurimetsa looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 260. Kurimetsa looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis
Kämbla looduskaitseala

Kämbla looduskaitseala on looduskaitseala Harju maakonnas Kose vallas. Kaitseala pindala on 164 ha. Kaitseala on loodud 1991. aastal asutatud Oti botaanilis-zooloogilise kaitseala baasil. Seal kaitstakse haruldasi taime- ja loomaliike koos nende kasvu- ja elupaikadega. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 268. Kämbla looduskaitseala (KLO1000509) Eesti looduse infosüsteemis
SS-Surnupealuusõrmus

SS-Surnupealuusõrmus (saksa keeles SS-Ehrenring, SS-ausõrmus) oli SS-i autasu kõigile liikmetele, kelle liikmenumber oli alla 5000, ja SS-koolide kiitusega lõpetajatele. See ei olnud riiklik autasu, pigem SS-i juhi Heinrich Himmleri isiklik kingitus. Kokku anti välja ligi 16 000 sõrmust. Sõrmus oli kaetud eriliste ruunidega, millelt loodeti saada üleloomulikku väge. Sõrmuse kavandi tegi müstik ja Himmleri soosik Karl Maria Wiligut. Kui sõrmuse omanik lahkus SS-ist või sai surma, tuli sõrmus tagastada Himmlerile, ning see pandi omaniku mälestuseks välja Wewelsburgi lossis. Kui sõrmuste andmine 1944. aastal peatati, laskis Himmler allesjäänud sõrmused matta Wewelsburgi lossi lähedale mäe sisse. Neid ei ole tänaseni leitud. 1945. aasta jaanuariks oli 14 500 sõrmusest tagastatud 64%. Sõja lõppedes maeti paljud mehed ka koos sõrmusega. Umber 3500 sõrmust on tänaseni säilinud. Kuna surnupealuusõrmus on väga haruldane kollektsioneeritav ese, on liikvel palju koopiaid ja võltsinguid. Goodrick-Clarke, Nicholas. 2004. Die okkulten Wurzeln des Nationalsozialismus. lk. 163.
Leigri looduskaitseala

Leigri looduskaitseala on looduskaitseala Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Kaitseala pindala on 459 ha. Kaitseala moodustati 1998, kui kaitse alla võeti seal elavad kaitsealused liigid (sookurg, must-toonekurg, vööthuul-sõrmkäpp, suur käopõll, harilik porss, kahelehine käokeel) ja nende elupaigad. Kaitseala piiresse jääb Leigri soo. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 286. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Nedrema looduskaitseala

Nedrema looduskaitseala (ka: Nedremaa looduskaitseala) on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala pindala on 2441,9 ha. Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1991, mil kaitse alla võeti Nedrema puisniit, ühtlasi moodustati Nedrema-Kalli kaitseala. Urita raba Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2018) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 363. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Paraspõllu looduskaitseala

Paraspõllu looduskaitseala on looduskaitseala Harju maakonnas Raasiku ja Rae valla piiril. Kaitseala pindala on 476,5 ha. Kaitseala moodustati 1999, kui kaitse alla võeti haruldased taimeliigid ja nende kasvukohad. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 403. Paraspõllu looduskaitseala (KLO1000167) Eesti looduse infosüsteemis Paraspõllu looduskaitseala kaitse-eeskiri
Parika looduskaitseala

Parika looduskaitseala on looduskaitseala Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Kaitseala pindala on 2193,1 ha, millest maismaaosa on 2087,6 ha ja veeosa 105,5 ha. Kaitseala eesmärk on kaitsealuste ja rändlinnuliikide ning loodusdirektiivi elupaigatüüpide kaitse. Kaitseala tuumiku moodustab Parika raba koos Parika järvega, kaitseala põhjaosas asub väiksem Särgla raba ning loodeosas kunagisest metsakuivendusest mõjutatud soovikumetsad. Koos Kuhjavere väike-konnakotka püsielupaigaga kuulub kaitseala Parika loodusala nime all Natura 2000 kaitstavate alade võrgustikku. Kaitseala moodustati 1981, kui kaitse alla võeti Parika raba ja sealsed kaitsealused taime- ja loomaliigid. Kaitseala praegused piirid on määratud 2005. aastal. Parika raba Särgla raba Parika järv Parika Väikejärv Parika Pühajärv Parika looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.03.2017) MTÜ Eesti Märgalade Ühing, Piret Kiristaja. "Parika looduskaitseala ja Kuhjavere väike-konnakotka püsielupaiga kaitsekorralduskava 2014-2023" (PDF). Vaadatud 06.03.2017. Parika looduskaitseala Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 06.03.2017) Parika looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis Parika looduskaitseala keskkonnaportaalis
Raudna looduskaitseala

Raudna looduskaitseala oli looduskaitseala Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Raudna külas. Kaitseala moodustati 1994. aastal järve linnustiku kaitseks ja ala arvati kaitse alt välja 2019. aastal, kuna seire ei näidanud enam haruldaste koosluste või linnuliikide esinemist. Kaitseala asus Raudna ürgorus, selle koosseisu kuulusid endisesse kruusakarjääri ehitatud Raudna tehisjärv (pindala 16,6 ha, sügavus 1,8 m) ja selle kaldaalad. Kaitseala oli rändepeatuseks ning pesitsus- ja toitumiskohaks II ja paljudele III kategooria kaitsealustele linnuliikidele (loendatud on ligikaudu 26 liiki linde). Kaitseala pindala oli 30,1 ha, sellest maismaa pindala on 14,2 ha ja veekogu pindala 15,9 ha. Kaitseala põhjaosast läks läbi Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee. Kaitsealused loomaliigid olid kühmnokk-luik, väiketüll, tutkas, hallpõsk-pütt, mustviires, väikekajakas, jõgitiir, suurkoovitaja, kaldapääsuke, harilik kärnkonn ja tiigikonn, kaitsealused taimeliigid olid kahkjaspunane sõrmkäpp ja kuradi-sõrmkäpp. Raudna tehisjärv Raudna ürgorg Raudna looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 13.09.2016) "Vabariigi Valitsus arvas kaitse alt välja Raudna looduskaitseala ja Postiteena tuntud Liiva-Varbuse maanteelõigu". Keskkonnaamet. 04.07.2019. Vaadatud 01.08.2019. Raudna looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis
Ortoire jõgi

Ortoire jõgi asub Trinidadi saare idaosas. Jõe pikkus on 50 km, see on Trinidadi ja Tobago pikim jõgi. Jõgi voolab Nariva maakonna ja Mayaro maakonna piiril, suubudes Atlandi ookeani. Selle suudmes asub Ortoire küla, mis on saanud nime jõe järgi. Towns and Villages J–R National Library of Trinidad and Tobago. Vaadatud 9. aprillil 2013.
Ortoire

Ortoire on küla Trinidadi saarel Mayaro maakonnas Ortoire jõe suudmealal. Küla on nime saanud jõe järgi. Kuni 19. sajandi teise pooleni oli Ortoire koos Mayaro külaga ülejäänud Trinidadist praktiliselt eraldatud: seda piirasid jõgi, läbimatud metsad ja Atlandi ookean. Hiljemalt 1880. aastatel hakati külaga ühenduse pidamiseks kasutama jõeparve. Küla asustasid peamiselt kalamehed, kes kasutasid ära selle soodsat asukohta jõe ja mere ääres. Kuigi 19. sajandi lõpul elas külas tõenäoliselt juba mõnisada inimest, ei käsitletud seda 1901. aasta rahvaloendusel eraldi asulana. Ka tänapäeval on tegemist peamiselt kalurikülaga. Towns and Villages J–R National Library of Trinidad and Tobago. Vaadatud 9. aprillil 2013. Ortoire celebrates St. Peter's Day Trinidad and Tobago Newsday, 14.07.2011. Vaadatud 9. aprillil 2013.
Trinidadi ja Tobago president

Trinidadi ja Tobago Vabariigi president (inglise keeles President of the Republic of Trinidad and Tobago) on Trinidadi ja Tobago riigipea ning relvajõudude ülemjuhataja. Presidendi ametikoht loodi seoses vabariigi väljakuulutamisega 1976. aastal, enne seda oli Trinidadi ja Tobago riigipea kuninganna Elizabeth II. Esimese presidendina vannutati 1. augustil 1976 ametisse senine kindralkuberner Ellis Clarke. Esialgu täitis ta presidendi kohuseid ajutiselt, ametlikult valiti ta sellesse ametisse sama aasta 24. septembril. Esimese presidendi ametisse valimise päeva tähistatakse Trinidadis ja Tobagos vabariigi päevana. Vastavalt 1976. aasta põhiseadusele on Trinidad ja Tobago parlamentaarne vabariik, mis tähendab, et presidendi volitused võimu teostamisel on võrdlemisi piiratud. Tegelik täidesaatev võim riigis kuulub peaministri juhitavale valitsuskabinetile. Presidendi volituste hulka kuulub peaministrikandidaadi ja Senati 9 liikme nimetamine. President valitakse ametisse viieks aastaks valijameeste kogus, mille moodustavad parlamendi mõlema koja liikmed. Presidendikandidaat ei tohi olla noorem kui 35-aastane ja peab olema valimiste ajaks elanud riigis katkematult vähemalt 10 aastat. Alates märtsist 2023 on Trinidadi ja Tobago president Christine Kangaloo. Trinidadi ja Tobago riigipeade loend Trinidadi ja Tobago peaminister The Office of the President (Trinidadi ja Tobago presidendi ametlik veebileht, inglise keeles, vaadatud 9. aprillil 2013)
Ürgimetajad

Ürgimetajad (Prototheria) on imetajate alamklass, kuhu paigutatakse selts ainupilulised. Neid peetakse kõige algelisemate imetajate rühmaks. Nende kehaehituses ja sigimises on ühisjooni roomajatega. Tänapäevased emased ürgimetajad munevad ja hauvad mune (nokkloomlased) või kaitsevad mune kukrus (sipelgasiillased). Nende suguelundkond meenutab roomajate oma: kaks juha suubuvad kloaaki. Pärast koorumist imevad pojad piima piimaväljakult, kuhu piim voolab piimapooridest. Nisad puuduvad. Ürgimetajad ei ole monofüleetiline takson. Sinna on arvatud kõik imetajad, kes ei kuulu rühma Theriiformes (Theria, eluspoegijad imetajad). Seetõttu on hakatud selle taksoni kasutamisest loobuma. See traditsiooniline nimetus võimaldab ürgimetajaid võrrelda alamimetajate (Metatheria) ja pärisimetajatega (Eutheria), mida vaadeldakse kas imetajate alamklassidena või alamklassi eluspoegijad imetajad (Theria) infraklassidena. Nimetused "Prototheria", "Metatheria" ja "Eutheria" pärinevad Thomas Huxleylt ning nad tähendavad umbes 'esimesed loomad', 'järgmised loomad' ja 'päris loomad'. Retsentseid seltse on üks: ainupilulised (Monotremata). Ta kuulub infraklassi Ornitodelphia. Fossiilsed seltsid: Multituberculata Docodonta Tricodonta Pole kindel, kas väljasurnud seltsid on suguluses. Mõnikord arvatakse nad eraldi rühma Allotheria ehk Nontheria, sageli ürgimetajatest erineva alamklassina. Kõigil neil seltsidel on rida ühisjooni. Neil on sarnane kolju (eriti alalõualuu), abaluud ja jäsemed. Kõik need tunnused lähendavad neid roomajatele. Tänapäevased ürgimetajad munevad ja imetavad. Arvatakse, et see kehtib ka fossiilsete vormide kohta, kuid seda ei saa kindlalt tõestada. Megazostrodon Morganucodon Steropodon Ürgimetajad veebisaidil Wikispecies
Aripo

Aripo on küla Trinidadis ja Tobagos Trinidadi saare põhjaosas Põhjaahelikus. Küla on tähtis peamiselt loodusturismi sihtkohana, sest sealt kulgeb tee Trinidadi ja Tobago kõrgeima mäe Aripo otsa. Küla läheduses paiknevad Aripo koopad ja küla läbival Aripo jõel asuv juga ning teisi looduslikke vaatamisväärsusi. Aripo külas elab alla 1000 elaniku. Peamine tegevusala on põlluharimine. Seal tegutsevad joogakeskus ja katoliiklik kool. Ametlikult asutati küla 1949. aastal, selle esimesteks elanikeks olid Caura külast ümber asunud inimesed. Homer, Louis B. Paradise waiting to be explored Trinidad Express Newspapers, 14.08.2011. Vaadatud 9. aprillil 2013.
Kõva ketas

"Kõva ketas" on Ivo Linna ja ansambli Rock Hotel stuudioalbum aastast 1999. Plaadi andis välja firma Hitivabrik. Plaat on salvestatud Eesti Raadio stuudios, helirežissöör Teet Kehlmann ja produtsent Margus Kappel. Ivo Linna, vokaal Tiit Kõrvits, kitarrid, vokaal Harry Kõrvits, trummid Heigo Mirka, bass Margus Kappel, klahvpillid, slide kitarr Veel teevad kaasa Airi Ojamets, Ülari Kirsipuu, Jaan Karp ja Arne Haasma.
Białowieża rahvuspark

Bialowieza rahvuspark on rahvuspark Kirde-Poolas. Hõlmab 105 km² ala Białowieża ürgmetsast Valgevene piiri ääres. Sinna on taasasustatud euroopa piisoneid. Białowieża laane rahvuspark
Battlefield Vietnam

"Battlefield Vietnam" on FPS-mäng ja osa "Battlefieldi" mängude sarjast, "Battlefield 1942" järg. Mängu töötas välja rootsi firma Digital Illusions CE ja selle avaldas Electronic Arts. Mäng leiab aset Vietnami sõja ajal ning mitmed selle kaardid põhinevad ajaloolistel sündmustel nagu Ho Chi Minhi rada, Saigoni langemine, Ia Drangi lahing, Khe Sanhi lahing jne. 15. märtsil 2006 taasavaldas EA mängu kaasajastatud versiooni "Battlefield Vietnam: Redux", mis sisaldas uusi sõidukeid, kaarte ja EA loodud Teise maailmasõja modifikatsiooni. 31. märtsil 2014 suleti mitmikmängu peaserverid seoses GameSpy teenuse kinnipanekuga. Mitmikmäng on siiski võimalik, luues otsese ühenduse konkreetse serveriga. "Battlefield Vietnam" sarnaneb mängija ülesannetelt üsnagi "Battlefield 1942-ga". Enamikul kaartidel on ülesandeks vallutada vastaste kontrollpunktid, mis lubavad meeskonna liikmetel mobiilsemalt kaardil orienteeruda ning annavad meeskonna kasutusse rohkem sõidukeid. Nagu teistes Battlefieldi mängudes, on ka Vietnamis oluline roll "piletisüsteemil", mis määrab tihti võitja ja kaotaja. Mängu ühe osapoole moodustavad Ameerika Ühendriigid, esindatud merejalaväe, maaväe ja mereväega, ja Lõuna-Vietnam, esindatud Vietnami Vabariigi armeega, ning vastasteks Põhja-Vietnam, esindatud Việt Cộngiga. Mäng sisaldab ka palju ajaloolisi relvi ja sõidukeid, näiteks AH-1 Cobra, Mil Mi-8 & Huey helikopterid, F-4 Phantom II, MiG-17, MiG-21 hävituslennukid, M551 Sheridan, M48 Patton, T-54 tankid jne. Mängus on kasutatud mitut ajastukohast laulu. Mängule on loodud mitu modifikatsiooni, neist üks, mille on välja töötanud mängu loojad ise, kannab nime "Battlefield: Vietnam World War II Mod". Modifikatsioon koosneb "Battlefield 1942 kaartidest", mida on graafiliselt uuendatud. Samuti on lisatud uusi relvi, näiteks leegiheitja ja miinipilduja. Üks populaarsemaid kogukonna loodud modifikatsioone on "Battlefield Balkans 1992-1995", mis käsitleb Jugoslaavia sõdu. Mängija saab valida neis sõdades kasutatud relvade ja fraktsioonide vahel, näiteks Bosnia, Horvaatia, Serbia ja Jugoslaavia armeed. Lisaks saab mängida Bosnia mudžahiidina ja Horvaatia Kaitsenõukogu liikmena. Ülevaadete kataloog Metacriticu järgi on "üldiselt soosivad" hinnangud, kogudes 84 punkti 100-st 48 ülevaate põhjal. http://www.pcgamer.com/ea-gamespy-shutdown-update/ http://www.moddb.com/mods/battlefield-balkan-1991-1995 http://www.metacritic.com/game/pc/battlefield-vietnam
Uhuru Kenyatta

Uhuru Muigai Kenyatta (sündinud 26. oktoobril 1961 Nairobis) on Keenia poliitik, alates 9. aprillist 2013 kuni 13. septembrini 2022 Keenia president. Uhuru Kenyatta on Keenia esimese presidendi Jomo Kenyatta poeg. Ta on päritolult kikuju. Tema eesnimi tähendab suahiili keeles 'vabadus'. Ta õppis Nairobi katoliku koolis ning seejärel politoloogiat Ameerika Ühendriikides Amhersti kolledžis. Ta on erakonna The National Alliance esimees. 2001. aastal valiti ta esimest korda parlamenti. Aastatel 2001–2002 oli ta haldusminister, seejärel 2003–2007 opositsiooniliider, 2008. aastal uuesti haldusminister, seejärel kaubandusminster ja aastatel 2009–2012 rahandusminister. Oktoobris 2021 mainiti teda Pandora paberite skandaalis. Koduleht
Happy José (Ching Ching)

"Happy José (Ching Ching)" on Mehhiko mõjutustega laul. Lugu avaldati 1962. aastal mitme artisti poolt, neist esitustest on tuntuim Jack Rossi ja tema orkestri esitatud versioon. Laulule on eestikeelsed sõnad kirjutanud Henno Käo ning see on avaldatud Rock Hoteli 1999. aastal ilmunud plaadil "Kõva ketas" pealkirja "Ching-ching-ching" all.
Mukri maastikukaitseala

Mukri maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Kehtna vallas. Kaitseala pindala on 2147 ha. Kaitseala on moodustatud 1992. aastal, et kaitsta Mukri ja Ellamaa raba ning seal olevaid kaitsealuseid liike. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 341. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Mustoja maastikukaitseala

Mustoja maastikukaitseala on maastikukaitseala Võru maakonnas Setomaa vallas. Kaitseala pindala on 3488,2 ha . Poogandi järve ääres kaitseala idaosas asub RMK hallatav laagriplats. Kaitseala läbib kaks RMK matkarada - Laskevälja rattarada ja Peraküla-Ähijärve matkatee. Venemaa keisririigi ajal asusid Mustoja mõhnastikel kohalike külade ühised karjamaad ning samuti olevat seal kandis paiknenud tsaari ratsaväe harjutusala. Pärast Vabadussõja lõppu hakkas Eesti Kaitsevägi otsima sobivat paika suviseks harjutusalaks ning leidis selle Mustoja juurest, kus oli hõre asustus, kuid hea ligipääs. Kohalike käest osteti maad kokku ning alustati Petseri laskevälja rajamist. Lähedaloleva raudtee tõttu sooritati seal alal ka soomusrongide laskeharjutusi. Värska lähedale Õrsava järve kaldale ehitati Põhjalaager ja Petseri lähedale Voropi külla Lõunalaager. Kraavitamisega kuivendati harjutusala keskel asunud Tedresoo. Samas laskeväljal filmiti ka mängufilmi "Noored kotkad" lahingustseenid. Pärast teist maailmasõda läks ala Nõukogude armee kätte ja koht sai tuntuks Värska polügoonina. Paljudel eestiaegsetel hoonetel lasti laguneda, aga kohati rajati ka uusi. 1990. aastate algul toimusid piirkonnas ulatuslikud evakuatsioonitööd, misjärel jäi piirkond tühjaks. 1998. aastal moodustati kaitseala, et kaitsta muu hulgas haruldasi pinnavorme (nt Mustoja mõhnastik), ökosüsteeme ja kaitsealuseid liike. Poogandi järv Poogandi järve puhkeala Metsatee kaitsealal Männimets kaitsealal Mustoja maastikukaitseala Hooldusraie Tinaliiv Vana kaevikuliin Soine Mustjõe ala Tapetute mägi Tornimägi Mustoja maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis "Mustoja maastikukaitseala militaarne minevik" Eesti Loodus, 2012/8 Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 345. Mustoja maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis Aita Neemre. Mustoja maastikukaitseala – põnev kant Põlvamaa kagusopis Eesti Loodus
Muti maastikukaitseala

Muti maastikukaitseala on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Viljandi ja Mulgi vallas. Kaitseala pindala on 158,8 ha, millest maismaa pindala on 86,5 ha ja veeosa pindala 72,3 ha. Kaitseala on moodustatud 1990. aastal, et kaitsta mitmekesist maastikku, järvi (Muti järv, Muti Umbjärv) ja kaitsealuseid liike. 2014. aastal lisati kaitseala koosseisu Mäeküla järv. Muti maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 31.08.2016) Muti maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 31.08.2016) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 346. Muti maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis Muti maastikukaitseala keskkonnaportaalis Muti - Mäeküla sandurmõhnastik Eesti looduse infosüsteemis
Naissaare looduspark

Naissaare looduspark on looduspark, mis hõlmab kogu Naissaare. Kaitseala pindala on 1887 ha. Kaitseala on moodustatud 1995. aastal ja selle põhieesmärk on "Naissaare looduskompleksi, hinnaliste maastikuelementide, kultuuripärandi ja rekreatsiooniväärtuste kaitse". Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 355. Naissaare looduspark (KLO1000540) Eesti looduse infosüsteemis NAISSAARE looduspargi matkarajad Naissaare Looduspargi kaitse-eeskiri
My Girl Josephine

"My Girl Josephine" (ka "Hello Josephine") on Fats Domino ja Dave Bartholomew' kirjutatud laul. Domino salvestas laulu 1960. aastal ja see jõudis Billboardi R&B edetabelis 7. kohale. Veebisaidi Allmusic järgi on laulu esitanud teiste hulgas veel The Bill Black Combo, Curley Bridges, Van Broussard, Snooks Eaglin, Chris Farlowe, The Flamin' Groovies, Michael Herman, The Holmes Brothers, Jerry Jaye, Jerry Lee Lewis, Sandy Nelson, Tracy Pendarvis, Queen Ida & Her Zydeco Band, Noel Redding, Warren Storm, Super Cat, Them, Billy Vera. ja Hank C. Burnette. Eesti keeles ilmus laul pealkirjaga "Hallo Josephine" Rock Hoteli 1999. aasta heliplaadil "Kõva ketas". Eestikeelsete sõnade autor on Henno Käo. Laulu esitajad saidil allmusic