laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Victor Crone

Victor Crone (kodanikunimega Victor Fritz-Crone; sündinud 31. jaanuaril 1992 Österåkeri vallas) on Rootsi muusik. Ta esindas Eestit 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Tel Avivis Iisraelis, kus jõudis finaali ja saavutas 20. koha. Victor kasvas üles Österåkeri vallas Rootsis. Tema esiisa, sakslane Heinrich Christian Krone on pärit Goslerist Alam-Saksimaalt. Perekond siirdus sealt Taani ja seejärel Rootsi. Victor Crone esivanemate seas on nii taanlasi kui ka rootslasi. Victor oli pikka aega hokimängija, ta mängis aastatel 2008–2014 ründajana klubides IFK Österåker ja IK Waxholm. Ta hakkas juba lapsena õppima ka kitarrimängu ning hiljem läks muusikakallakuga klassi. Keskkooli lõpupoole hakkas ta ise laule kirjutama. Esimene salvestatud laul oli armastuslaul. Crone siirdus pärast keskkooli elama Ameerika Ühendriikidesse Los Angelesse ja Nashville'i, et kirjutada laule koos tunnustatud artistide Diane Warreni, Desmond Childi ja Eric Bazilianiga. Tollal kandis ta esinejanime Vic Heart. Crone alustas laulude kirjutamist juba kooliajal. Tänu Bosse Lundqvistile valmis tal laul, millega ta pääses 2015. aastal Melodifestivaleni lauluvõistlusele. Tema esimene singel kandis pealkirja "Burning Man", mis räägib depressioonist. Laulu kaasautor on Jens Handell. Victor on teinud koostööd ka Tungevaag & Raabaniga, kellega koos on esitanud laulu "Coming Up". 2019. aastal võitis Victor Crone Eesti Laulu Stig Rästa kirjutatud lauluga "Storm". 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esines Crone 1. poolfinaalis järjekorranumbriga 14 ja pääses edasi finaali. Laul saavutas finaalis 20. koha. Tal on poeg. "Väga armas! Daniel Levi abikaasa avalikustas Eesti Laulu otse-eetris kolmanda lapse soo". Kroonika. Vaadatud 18. veebruaril 2024.
Târgu Mureș

Târgu Mureș (varasemas kirjaviisis Tîrgu Mureș; ungari keeles Marosvásárhely, saksa keeles Neumarkt am Mieresch) on linn Rumeenias Transilvaanias, Mureși maakonna keskus. Linn asub Mureși jõe ääres. Kirjalikes allikates on Târgu Mureșit esimest korda mainitud 1332. aastal (Novum Forum Siculorum). Alates 1439. aastast toimusid linnas Transilvaania parlamendi istungid. Alates 1918. aastast kuulub Târgu Mureș Rumeenia koosseisu (lühikest aega aastatel 1940–1944 kuulus taas Ungarile). Târgu Mureș oli aastatel 1952–1960 Madjarite autonoomse piirkonna ja 1960–1968 Mureși-Ungari autonoomse regiooni keskus. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Târgu Mureși elanikest rumeenlasi 52,0%, ungarlasi 44,9%, mustlasi 2,5%, sakslasi 0,15%, juute 0,05% ja teistest rahvustest inimesi 0,5%. Chișinău, Moldova Ilmenau, Saksamaa Baja, Ungari Kecskemét, Ungari Szeged, Ungari Budapesti XI ringkond (Újbuda), Ungari Zalaegerszeg, Ungari Güzelçamlı, Türgi East Renfrewshire, Suurbritannia Bournemouth, Suurbritannia Târgu Mureș Transylvania Beyond Tîrgu Mureș Info Transylvania
John Klingberg

John Andersson Klingberg (sündinud 14. augustil 1992 Göteborgis) on Rootsi jäähokimängija. Ta mängib kaitsjana NHL-i klubis Minnesota Wild. Ta alustas karjääri Rootsi klubis Frölunda. Debüüdi Rootsi kõrgliigas tegi ta 2010–11. Osa hooajast 2011–12 mängis ta Soome kõrgliigaklubis Jokerit. Selle hooaja teise poole ning järgmise hooaja mängis ta Skellefteås ja hooajal 2013–14 taas Frölundas. 2010. aastal valis Dallas Stars ta NHL-i draft '​is 131. valikuna. Põhja-Ameerikas mängib ta alates hooajast 2014–15. Ta alustas seda hooaega Dallas Starsi noorteklubis Texas Stars American Hockey League'is. Dallas Starsi meeskonnas tegi ta NHl-is debüüdi 20. novembril 2014 mängus Arizona Coyotesi vastu. Esimese värava lõi ta kuus päeva hiljem, kui kohtuti taas Coyotesiga. Debüüthooajal kogus ta 58 punkti, mis oli uustulnukatest parim näitaja ja ta valiti hooaja uustulnukate sümboolsesse koosseisu (NHL All-Rookie Team). Dallas Starsis mängis Klingberg kokku kaheksa hooaega. 2018. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. Hooajal 2019/20 jõudis ta Starsiga Stanley karika finaalmängudele, kus kaotati Tampa Bay Lightningile. 2022. aasta juulis sõlmis ta aastase lepingu Anaheim Ducksiga. 2023. aasta märtsis kaubeldi ta Ducksist Minnesota Wildi. Rootsi jäähokikoondise koosseisus on ta tulnud aastatel 2017 ja 2018 maailmameistriks. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta turniiri parimaks kaitsjaks. Tema vanem vend Carl Klingberg on samuti jäähokimängija. "Klingberg signs one-year contract with Ducks". NHL.com. 29. juuli 2022. Vaadatud 30. juulil 2022. "Minnesota Wild acquires John Klingberg from the Anaheim Ducks". Minnesota Wild. 3. märts 2023. Vaadatud 3. märtsil 2023. John Klingberg NHL.com lehel John Klingberg hockeydb.com lehel
Itelmeeni keel

Itelmeeni keel (itelmeeni keeles итәнмән’ин крвэӆхатас) on tšuktši-kamtšadali keelte hulka kuuluv paleoaasia keel, mida kõnelevad itelmeenid Kamtšatka poolsaare läänerannikul (Kamtšatka krais). 2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal itelmeeni keelt 82 inimest, peamiselt vanemad inimesed. Itelmeeni keel on äärmiselt ohustatud. Üle 95% itelmeenidest räägivad vaid vene keelt. Vähesed rääkijad on valdavalt üle 65 aasta vanad ja elavad hajusalt. Lastele keele loomulikul teel edasiandmine lõppes üle 50 aasta tagasi. Itelmeeni keel liigitatakse tšuktši-kamtšadali keelte hulka, kuid see erineb oluliselt teistest sama keelerühma keeltest. Seetõttu ei ole kõik uurijad üksmeelel. Näiteks vene uurija Aleksandr Volodin ja Ameerika lingvist Dean Worth on seisukohal, et itelmeeni keel ei ole geneetilises suguluses tšuktši ja korjaki keelega ning ühised jooned on tekkinud konvergentsi teel. 19. sajandini oli tõenäoliselt 3 itelmeeni keelt: ida-, lõuna- ja lääneitelmeeni keel. Tänapäeval on säilinud vaid lääneitelmeeni keel kahe murdega: lõunamurre ja põhja- ehk sedanka murre. Lõunamurdes eristatakse Hairjuzovi ja Napani murrakut, mida on peetud ka eraldi murreteks. Itelmeeni häälikusüsteem koosneb 5 täishäälikust ja 25 kaashäälikust. Sõna võib alata 2-7 kaashäälikust koosneva kaashäälikuühendiga, nt кстк’ԓкнан 'ta hüppas'. Itelmeeni tüved on ühe-, kahe- ja kolmesilbilised. Itelmeeni keel on aglutinatiivne, tüvele võivad liituda prefiksid ja sufiksid. Nimisõnal on 12 käänet. 1932. aastal loodi itelmeeni keele kirjapanekuks 27 tähest koosnev ladina kirjal põhinev tähestik. Selles kirjas anti välja 1932. aastal aabits "Ntanselqzaalkicen!" ja 1933. aastal aritmeetikaõpik, kuid selle kasutamisest loobuti peagi. Uuesti loodi kirjakeel 1986. aastal lõunamurde põhjal, siis juba kirillitsas. Tänapäeval kasutatav itelmeeni tähestik. Lisaks eeltoodud tähemärkidele kasutatakse ka labialisatsioonimärki (˚) ja kõrisulghääliku märki (ʼ). Enamasti ei kasutata tähti ă, ŏ ja ў. 1988. ja 1993. aastal anti välja itelmeenikeelne aabits. Ilmunud on itelmeeni-vene-itelmeeni koolisõnaraamat. Itelmeeni keelt õpetatakse mõnedes koolides algklassides ainena, kuid ka õpetajad ei valda seda. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2021. Vaadatud 6. jaanuaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Володин А. П. Ительменский язык. teoses "Языки мира. Палеоазиатские языки." - М., 1997. - lk 62. https://www.twirpx.com/file/2165462/[alaline kõdulink] Я. П. Алькор, Языки и письменность народов Севера. Москва-Ленинград, 1934. Халоймова К. Н. Итәнмән’ин крвэӆӽатас 2. СПб, 2001 http://socioling.narod.ru/database/lang/itelmen/itelmen.html http://www.kulturstiftung-sibirien.de/itd_R.html
Sfântu Gheorghe

Sfântu Gheorghe (varasemas kirjaviisis Sfîntu Gheorghe; ungari keeles Sepsiszentgyörgy) on linn Rumeenias Transilvaanias, Covasna maakonna halduskeskus. Linn asub Olti jõe ääres. Sfântu Gheorghet on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1332. aastal. Linnaks on Sfântu Gheorghet esimest korda nimetatud 1431. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sfântu Gheorghe elanike arv 54 312, neist ungarlasi oli 73,62% ja rumeenlasi 21,08%. Sfântu Gheorghe on Miercurea-Ciuci kõrval üks olulisemaid seekelite kultuuri keskusi. 2021 Romanian census Sfântu Gheorghe Consiliul Județean Covasna  Sfântu Gheorghe – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Odorheiu Secuiesc

Odorheiu Secuiesc (ungari keeles Székelyudvarhely, saksa keeles Oderhellen) on linn Rumeenias Transilvaanias Harghita maakonnas. Kirjalikes allikates on Odorheiu Secuiesci mainitud esimest korda 1334. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Odorheiu Secuiesci elanikest ungarlasi 95,8%, rumeenlasi 2,6% ja mustlasi 1,5%. Békéscsaba, Ungari Barcs, Ungari Subotica, Serbia Budapesti I ringkond (Várkerület), Ungari Budapesti XII ringkond (Hegyvidék), Ungari Vác, Ungari Dunajská Streda, Slovakkia Budapesti XXIII ringkond (Soroksár), Ungari Tatabánya, Ungari Törökbálint, Ungari Tihany, Ungari Cegléd, Ungari Hajdúdorog, Ungari Zoetermeer, Holland 2021 Romanian census
Eesti kohanemisprogramm

Eesti kohanemisprogramm on mõeldud kõigile välismaalastele, kes on vähem kui viis aastat seaduslikul alusel elanud Eestis. Programm koosneb lühikestest interaktiivsetest koolitusmoodulitest. Programmis saavad osaleda: Välismaalased, kellele on antud Eestis tähtajaline elamisluba välismaalaste seaduses või välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduses sätestatud alusel Euroopa Liidu kodanikud, kes on omandanud Eestis tähtajalise elamisõiguse Euroopa Liidu kodaniku seaduses sätestatud alusel Euroopa Liidu kodanike perekonnaliikmed, kellele on antud Eestis tähtajaline elamisõigus Euroopa Liidu kodaniku seaduses sätestatud alusel Iga moodul kestab 5-8 tundi. A1-taseme keeleõpe kestab 80 akadeemilist tundi. Moodulite teemad: Baasmoodul (riigi toimimispõhimõtted, ühiskond, kultuur jne) Töö ja ettevõtlus Õppimine Teadus Perekond Lapsed ja noored Rahvusvaheline kaitse A1 tasemel eesti keele õpe settleinestonia.ee
Irlava

Irlava (varem Valdheimas) on küla (lielciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Irlava valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel Abava jõe kaldal, asudes piirkonna keskusest Tukumsist 18 ja Riiast 81 kilomeetri kaugusel. Irlavas asuvad kultuurimaja, raamatukogu ja põhikool, seal tegutseb Rainise nime kandev lastekodu. Irlavat on esmamainitud 1453. aastal. Tänapäevane Irlava küla moodustus XIX sajandil kohaliku kihelkonnakooli juurde, hiljem rajati sinna aga Irlava ja Grenči valla ühine vallamaja. Algselt kandis asula nime Valdheimas. 1840. aastal asutati Irlavasse Kuramaa rüütelkonna rahaga õpetajate seminar, kus said haridust Kuramaa kubermangu koolide lätikeelse õpetajad. Kool suleti venestamise käigus aastal 1900. Koolis õppisid dirigent Jānis Bētiņš, publitsist Pauls Dauge, jurist Atis Ķeniņš, helilooja Ernests Vīgners jt. Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu, kuhu on maetud 250 sõdurit. Küla lõunaservas asuv hiiepaik Peņķi terviseallikas on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all. Irlavas asuvad Irlavas vidusskola, Irlava, Bērnu namsi ja Dzintarkalni bussipeatus. Külas kasvav pärn ümbermõõduga 3,8 meetrit ja 20 Irlavas kasvavat mändi on looduskaitse all. Küla järgi on nime saanud siluri Adavere lademe Irlava kihid. 2018. aastal oli külas 533 elanikku, 2020. aastal oli elanikke 518. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3309 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Arthur Hoheisel. Das lettische Lehrerseminar der Kurländischen Ritterschaft in Irmlau. Lk. 33-41. Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuli 2020. Vaadatud 19. juulil 2020. "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 19. juulil 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. juuli 2021. Vaadatud 15. septembril 2020.
Nikšas

Nikšas on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Aloja vallas. Küla asub valla keskusest Alojast 2 ja Riiast 120 kilomeetri kaugusel. Aastal 1944 asutati seal õunte ja marjade kasvatamisega tegelev aiand Vecnikšas. Külas on Nikšase bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Autotransporta direcija
Smilgas

Smilgas on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Aloja vallas. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel, valla keskusest Alojast 2 ning Riiast 118 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Vietvārdu datubāze
Sünkroontõlge

Sünkroontõlge (ka simultaantõlge, inglise keeles simultaneous interpreting) on tõlkeviis, mille puhul toimub lähteteksti tõlge samal ajal, kui kõneleja seda esitab, ilma kõnelejat katkestamata. Tõlk istub helikindlas kabiinis ja kuulab kõnelejat kõrvaklappide kaudu, esitades samal ajal tõlget enda ees olevasse mikrofoni. Kuulajad omakorda kuulevad tõlget oma vastuvõtuseadmete külge ühendatud kõrvaklappidest. Kui tõlge toimub mitmesse keelde, valib kuulaja vastuvõtuseadme puldilt talle sobiva kanali. Sünkroontõlge on levinuim suulise tõlke meetod. Sünkroontõlk peab kuulama ja tõlkima samaaegselt, jäädes kõnelejast tõlkes maha vaid mõne sekundi jagu. Paus tehakse vaid kõne interpreteerimiseks. Seda tüüpi tõlget kasutatakse tihti ÜRO konverentsidel ja suurtel rahvusvahelistel üritustel. Sünkroontõlke eesmärgiks on algteksti võimalikult täpne edasiandmine, mitte parafraseerimine. Hea sünkroontõlk peab olema tõlgitavas valdkonnas kompetentne ja suure kogemuste pagasiga. Samuti peab ta olema hea avalik esineja. Tõlkimisel ei saa kasutada sõnastiku abi. Sünkroontõlkimine nõuab suurt vaimset pingutust, mistõttu tõlgid töötavad 20–30-minutiste vahetuste kaupa. Seepärast on pikema sünkroontõlke tegemiseks vaja vähemalt kahte tõlki. Esimest korda kasutati sünkroontõlget Nürnbergi kohtuprotsessil pärast II maailmasõja lõppu. Sosintõlke puhul on tegemist ilma tõlkekabiinita sünkroontõlkega. Tõlge toimub lähteteksti esitamisega samal ajal. Tõlk istub või seisab tõlget vajava isiku kõrval või selja taga ning esitab talle vaiksel häälel tõlget kõrva. Vaatamata nimetusele tehakse sosintõlget harva sosistamisena, sest sosistamine kurnab häälepaelu ja kurgulihaseid ning nõuab ka kuulajalt suur pingutust. Pigem räägib tõlk lihtsalt vaiksel häälel. Sosintõlget saab tavaliselt teha vaid paarile isikule korraga, sest kuulajad peavad olema tõlgi vahetus läheduses. Suuremale grupile tõlkimiseks kasutatakse sosintõlkeseadmeid. Need koosnevad komplektist, mis sisaldab mikrofoni tõlgile ja kõrvaklappidega vastuvõtuseadmeid kuulajatele. Tõlkekabiin puudub ja tõlk viibib kuulajatega samas ruumis. Mõnes riigis kasutavad sosintõlkeseadmeid ka kohtutõlgid. Selleks, et teha sünkroontõlget täielikus vaikuses, kasutatakse vahel sünkroontõlkekabiine, mis on helikindlad ja võivad olla kaasaskantavad või alalised. Kabiinis on tavaliselt ruumi 2–4 inimese jaoks. Need on ideaalsed koosolekuteks või väikesteks kogunemisteks. Kabiini heaks küljeks on see, et tõlk saab teha oma tööd täielikus vaikuses, ilma et keegi teda segaks. sünkroonsus Margus Puusepp (2013). Suuline tõlge. Eesti Keele Sihtasutus. Lk 90-91. "Simultaneous Interpretation and Its Importance". United Translations. 16.10.2017. Vaadatud 02.01.2019. "6 Major Types of Interpreting". Language Scientific. 05.06.2017. Vaadatud 03.01.2019. "What Is The Difference Between Translation And Interpreting?". Language Scientific. 04.12.2017. Vaadatud 03.01.2019. Margus Puusepp (2013). Suuline tõlge. Eesti Keele Sihtasutus. Lk 92.
Stābeģi

Stābeģi on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Aloja vallas. Küla asub valla keskusest Alojast 2 ning Riiast 120 kilomeetri kaugusel. Külas asus varem Stabegi vasallilinnus, hiljem aga Stakenberģi mõisa keskus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Külas kasvavad Stābeģi pärn, Stābeģi saar ja Stākenberģi uus tamm on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Vecdreimaņi

Vecdreimaņi on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Aloja vallas. Küla asub merepinnast 68 meetri kõrgusel, valla keskusest Alojast 6 ja Riiast 123 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda. Vietvārdu datubāze
Rakvere vapp

Rakvere vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti linna Rakvere vapp. Rakvere linna vapil on kuldne aadlikroon kahe suure ja kahe väikese hõbedase vääriskiviga. Krooni all asetseb kuldne kuusnurkne täht. Vapi kilp on jaotatud vertikaaljoonega kaheks võrdseks osaks, millest üks on punane ja teine sinine. Linna vapil on kaks kuju: kilbiga vapp ja kilbita vapp. Vapil sümboliseerib kroon kõrgemat võimu ning kuueharuline täht õitsengut. Kilbita või kilbiga, värvilisena või mustvalgena kasutatakse linna vapi kujutist linnavolikogu, linnavalitsuse, munitsipaalettevõtete ja -asutuste dokumendiblankettidel, pitsatitel, trükistel, kaartidel, ümbrikutel, kuulutustel, meenetel ning nimekaartidel. Rakvere linna vanimal pitseril on kujutatud kroonitud tarvapead. Järgmine vapp pärineb 1390. aastast, selleks oli kroon vapikilbil ning selle all kuusnurkne täht. 1788. aasta 4. oktoobril kinnitati Rakvere linna vapiks hõbedasel kilbil kuldne kroon ning selle all kuldne kuusnurkne täht. Vapi kujundamisel oli eksitud heraldika reeglite vastu, nimelt metalli ei paigaldata metallile. 1864–1865 kogus Venemaa Senati Heraldikadepartemang linnade vappide jooniseid ning siis oli Rakvere linna vapiks omapärase nelinurkse kujuga vapikilp, mille väli oli must ja ümbritsetud hõbedase raamiga. mustal väljal üksteise all olevad kroon ja kuusnurkne täht olid kuldsed. 1909. aastal kinnitati vapiks punasepõhjaline kilp ning sellel olevad kroon ja kuusnurkne täht olid kuldsed. Peale Eesti iseseisvumist 1918. aastal kinnitati 23. augustil 1934 Rakvere linna vapiks sinisepõhjaline kilp kuldse krooni ja kuusnurkse tähega. 16. detsembril 1937 muudeti vappi taas, kilp jagati kaheks võrdseks väljaks, siniseks ja punaseks, keskel olid nagu ka eelmistelgi vappidel kuldne kroon ja kuldne kuusnurkne täht (selline vapikuju on ka praegu kasutusel). Nõukogude ajal linna vappi ei kasutatud, kuid peale Eesti taasiseseisvumist kinnitati 29. aprillil 1994 linna vapp taas. Rakvere lipp Lääne-Viru maakond "Sümboolika - Rakvere Linnavalitsus". rakvere.ee. Vaadatud 17. juulil 2024. Rakvere sümboolika linna kodulehel Rakvere sümboolika Riigikantselei lehel 700 aastat Lübecki linnaõigust Rakveres Ajalooline leid Rakvere Vallimäelt
Kaarma vald (täpsustus)

Kaarma vald oli mitme valla nimi: Kaarma vald (Kaarma kihelkond) Kaarma vald (1939), aastal 1939 moodustatud vald Saaremaal Kaarma vald, vald Saaremaal aastatel 1991–2014 Kaarma vald (Väike-Maarja kihelkond)
Põlgaste pansionaat

Põlgaste pansionaat on munitsipaalasutus (pansionaat), mis asub Põlva maakonnas Kanepi vallas Põlgaste külas aadressil Saia tee 2. Pansionaat avati 2009. aasta oktoobris Põlgaste koolimajas valminud juurdeehitises. Samas majas asub veel lasteaed, lastehoid ja raamatukogu-külakeskus. Pansionaat asub looduskaunis kohas oma aia ja sillutatud kõnniteedega. Aias on paviljon, mis kaitseb vihma ja tuule eest. Põlgaste pansionaat on ettevõte, kes osutab ööpäevaringset üldhooldusteenust Kanepi valla elanikele ning vabade kohtade olemasolul ka teistele klientidele. Asutust haldab Kanepi vald. Pansionaadi kahel korrusel on kokku 12 tuba: 3 ühekohalist, 8 kahekohalist ja 1 kolmekohaline tuba. Põlgaste pansionaadis on kohti 22 kliendile: 21 kohta üldhooldusteenuseks ja 1 koht intervallteenuse osutamiseks. Põlgaste pansionaadi kohamaks (2019. aasta seisuga) on 630 eurot kuus, millele lisandub isiklikuks otstarbeks kasutatud ravimite, hügieenivahendite ja mähkmete maksumus . Eesmärk on tagada eakatele või puuetega inimestele selline hooldus ja rehabilitatsioon, mis vastab nende eale ja seisundile . Osutatavad teenused : hooldus; päevahoid; klientide rehabilitatsioon; esmatasandi arstiabi; sotsiaalnõustamine; huvialased tegevused ja suhtlus; lähedase või eestkostja puudumisel matuse korraldamine. Põlgaste pansionaadil pole võimalik osutada hooldusteenust raske dementsussündroomiga inimestele. Pansionaati juhib juhataja, kes korraldab pansionaadi tegevust ning vastutab selle ülesannete täitmise eest . Personali hulka kuulub (2019. aasta seisuga) kuus hooldustöötajat, üks tegevusjuhendaja, kaks kokka ja kaks majahoidjat. Põlgaste Pansionaadi moodustamine. (2009). Riigi Teataja, KO 2009, 143, 1923, 24.09.2009. Loetud aadressil https://www.riigiteataja.ee/akt/13221373 Drenkhan, M. (2016, 1. detsember). Põlgaste Pansionaadi seitse aastat. Kanepi Teataja, lk 3. Kanepi Vallavalitsus. Põlgaste Pansionaat. Loetud aadressil http://kanepi.kovtp.ee/polgaste-pansionaat Põlgaste Pansionaadi kohamaksu kehtestamine 2018. aastaks. (2017). Riigi Teataja, RT IV, 30.12.2017, 54, 20.12.2017. Loetud aadressil https://www.riigiteataja.ee/akt/430122017054 Põlgaste Pansionaadi põhimäärus. (2009). Riigi Teataja, KO 2009, 80, 1130, 23.04.2009. Loetud aadressil https://www.riigiteataja.ee/akt/13176123
Kuke

Kuke on mitme küla nimi: Kuke (Lääne-Nigula), küla Läänemaal Kuke (Lääneranna), küla Pärnumaal Kuke (Saaremaa), küla Saaremaal
Topeltkodakondsus Eestis

Topeltkodakondsus on Eestis keelatud, kuid selle eest ei ole kehtestatud karistusi ning sünnijärgset Eesti kodakondsust ei saa inimeselt ära võtta. Topeltkodakondsus suurendab mitme inimrühma valikuvõimalusi, võimaldades kergemini reisida, töötada, saada sotsiaalseid hüvesid ja valida mitmes riigis parlamenti. Miinusteks peetakse sõjaväekohustuse täitmist, topeltmaksustamise ohtu ja julgeolekuriske. Arvamused topeltkodakondsuse suhtes erinevad suuresti, näiteks on rahvusvaheliste suhete doktor Mart Nutt toonud esile topeltkodakondsuse suurima probleemi: ''Riikidele on topeltkodakondsusest ja mitmikkodakondsusest (ühel isikul võib teoreetilist olla ka neli või rohkem kodakondsust) enamasti rohkem probleeme kui kasu. Kodakondsus on leping riigi ja isiku vahel ja mitmikkodakondsus tähendab ühe ja sama isiku samasugust lepingut mitme riigiga. Siit kerkib küsimus, kuidas sellises olukorras lepingut täita ja kuidas näeb välja olukord, kus mitmel riigil on üheaegselt kohustus seda isikut kaitsta, isikul aga kohustused üheaegselt mitme riigi ees''. Minister Ligi on avaldanud topeltkodakondusele aga poolehoidu, tuues välja keelu tagamaad: ''Põhiseadus sünnijärgset Eesti kodakondsust ära võtta ei luba, ent kodakondsusseaduse topeltkodakondsuse keelu tõttu kaotame siiski Eesti kodanikke“. Topeltkodakondsus on võimalik kui: Isik on alaealine ning on saanud või omandanud Eesti või mõne muu riigi kodakondsuse alaealisena. Sellisel juhul on ta kohustatud loobuma Eesti või teise riigi kodakondsusest kolme aasta jooksul pärast 18 aastaseks saamist Isik on saanud Eesti Vabariigilt või muult Euroopa Liidu liikmesriigilt rahvusvahelise kaitse, olukord tema päritoluriigis ei ole muutunud ning seetõttu ei saa endisest kodakondsusest loobuda "Jürgen Ligi topeltkodakondsusest".
Kuke (Lääne-Nigula)

Kuke on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Külas on Riiaküla bussipeatus. Peale küla ühendamist Lääne-Nigula vallaga asub külas Läänemaa kõrgeim punkt. Kuke küla tekkis hiljemalt XVIII sajandil. 1977. aastal liideti küla Rehemäega ning 2018. aastast on ta taas eraldi küla. Küla nime vanimaks kirjapanekuks võib olla aastast 1586 pärit teade sepast nimega Kukk, kellele kuulus kaks adramaad. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 16.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 18.12.2018. https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/app/maanteeamet Eesti kohanimeraamat, vaadatud 6.01.2018.