laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaagjärve-Mäemõisa mõis

(Kaagjärve-)Mäemõisa mõis (saksa keeles Grotenhof, Kawershof Fabrik) oli Kaagjärve mõisa kõrvalmõis Karula kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Valga valda. Mõis rajati 1880. aastatel Kaagjärve mõisast 2,5 km lääne poole. Mõisa alale ehitati tööstuskompleks, sh püstitati õllevabrik, jahuveski, saeveski, villavabrik, ketruskoda. Kaagjärve-Mäemõisa mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 26.01.2016) Kaagjärve-Mäemõisa mõis Eesti mõisaportaalis
Maaska mõis

Maaska mõis (saksa keeles Maaska) oli Timo mõisa kõrvalmõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 26.01.2016) Maaska mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Partsi mõis (Põlva)

Partsi mõis (saksa keeles Parzimois) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Põlva valda. 17. sajandil oli mõisa omanik Tartu ülikooliga seotud Johann Skytte. Hiljem on mõisa omanikud mitu korda vahetunud. Partsi mõis (Põlva) Eesti mõisaportaalis (vaadatud 26.01.2016) Partsi mõis (Põlva) Eesti mõisaportaalis
Peri mõis

Peri mõis (saksa keeles Perrist) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Põlva valda. Mõis rajati keskajal ja esimesed teateid mõisast on 1544. Peri mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 26.01.2016) Peri mõis Eesti mõisaportaalis Mõisa ait Mõisa park Mõisa park
Saarjärve mõis

Saarjärve mõis (saksa keeles Saarjerw) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Mõis rajati 1806 Peri mõisast eraldatud alast. Saarjärve (Põlvamaa) http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 26.01.2016) Saarjärve mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Saarjärve mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Timo mõis

Timo mõis (saksa keeles Klein-Kirrumpäh-Koiküll) oli riigimõis Võrumaal Põlva kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõis Põlva maakonda Veriora valda. Varasemal ajal kuulusid Timo mõisa maad Kirumpää lossiala koosseisu. Viimane läänistati 1626. aastal Måns Palmile (1572−1644). Reduktsiooniga langes see valdus riigile. Mõis rajati Timosse 1795. ja 1811. aasta vahel, mil see eraldati Vastse-Koiola mõisast. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 243 [1]. Timo mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 243 [2]. Timo mõis Kultuurimälestiste riiklikus registris Timo mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tõdu mõis

Tõdu mõis (saksa keeles Tödwenshof) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Kanepi valda. Tõdu mõis on saanud nime Wilhelm Tödweni järgi, kellele mõis kuulus Liivi sõja algul. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 26.01.2016) Herbert Ligi. Põlva ala 13.-17. sajandil. Põlva rajoonis. Tallinn, 1978 Tõdu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Uibujärve mõis

Uibujärve mõis (saksa keeles Appelsee) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Mõis rajati 1805 Partsi mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 26.01.2016) Uibujärve mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Uibujärve mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vana-Koiola mõis

Vana-Koiola mõis (saksa keeles Alt-Koiküll-Kirrumpäh) oli riigimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Põlva valda. Mõis rajati 17. sajandi algul. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 26.01.2016) Vana-Koiola mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Vana-Koiola mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Johannes Võsu

Johannes Võsu (6. august 1887 – 3. mai 1948) oli esimene Jõgeva linnavanem. Ta oli Jõgeva alevivanem 19. aprillist 1934 kuni 30. aprillini 1938 ja esimene linnavanem 1. maist 1938 kuni 25. juulini 1940. 11. detsembril 1939 valis uus Jõgeva linnavolikogu oma esimesel koosolekul ta tagasi 7 häälega poolt, 4 vastu ja 1 erapooletuga (vastaskandidaadiks seatud August Meos keeldus kandideerimast), palgaks määrati 50 krooni. Ta oli linnavanem ka 25. juulist 1941 kuni 7. jaanuarini 1942. Ta asutas 1919. aastal Jõgeval värvimistöökoja, mida juhtis 1940. aastani. Johannes Võsu nimetati 3. juulil 1937 (Eesti Tuletõrje Korpuse pealiku käskkiri nr. 10) Jõgeva alevi tuletõrje kompanii pealikuks. Ta oli ka 1940. aastal asutatud Jõgeva vabatahtliku kodanliku õhukaitse ühingu esimees. Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, 1940 Jõgeva vanad linnaisad tagasi. Rahvaleht, 12. detsember 1939, nr. 292, lk. 6. Ostu-müügileping
Viira mõis

Viira mõis (saksa keeles Wiera) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Räpina valda. Mõis rajati 1770 Partsi mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 26.01.2016) Viira mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Viira mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tülba mõis

Tülba mõis (saksa keeles Tülp) oli eramõis Mündi mõisa alluvuses Paide kihelkonnas Järvamaal. Tülba mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Tülba mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Viraksaare mõis

Viraksaare mõis (saksa keeles Wiraksare) oli Prääma mõisa karjamõis Paide kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Paide linna. Viraksaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Viraksaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Rõhu mõis

Rõhu mõis (saksa keeles Rehho) oli Preedi mõisa kõrvalmõis Koeru kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Järva valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 26.01.2016) Rõhu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vaali mõis

Vaali mõis (saksa keeles Wahlhof, varem Meyfer ehk Metsataggo) oli rüütlimõis Koeru kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Järva valda. Mõisast on teateid alates 1586. 19. sajandil jäi mõis mõnda aega ka Peetri kihelkonda. Vaali mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 26.01.2016) Vaali mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Küti mõis (Peetri)

Küti mõis (saksa keeles Kütti) oli Esna mõisa kõrvalmõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 26.01.2016) Küti mõis (Peetri) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Väike-Öötla mõis

Väike-Öötla mõis (saksa keeles Klein-Oethel) oli eramõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Mõis rajati 17. sajandi lõpul Suur-Öötla mõisast eraldatud alast. Väike-Öötla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Väike-Öötla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Hundisaare mõis

Hundisaare mõis (saksa keeles Sorgenfrei) oli Türi-Alliku mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Hundisaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Hundisaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kärevere mõis (Türi)

Kärevere mõis (saksa keeles Kerrefer) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Kärevere mõis kuulus Wolmar Wrangellile, Pärnu linnusekrahvile Arend Ekkhofile, Reinhold Buxhöwdenile, Joachim Hagemeisterile, Jacob Reinhold ja major Gustav Otto von Helwigitele, Gustav Otto von Riesenkampffile, Christian Siegfried von Bockile, 1846–1874 Justinus Freyle. 1874. aastal omandas Kärevere mõisa, rentnik Jaan Kuldkepp. 1900. aastal kinkis Jaan Kuldkepp mõisa oma pojale Albert Kuldkepile ja 1913 ostis mõisa Talurahva Põllupanga Tallinna osakond. Mõis rajati 1797 Oisu mõisast eraldatud alast, kui Oisu mõisa omanikuks on Gustav Otto Riesenkampff-Rehekampff (1730–1812). http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 26.01.2016) Kärevere mõis (Türi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Kärevere mõis (Türi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Kärevere mõis (Türi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Kärevere mõis (Türi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Liivamäe mõis

Liivamäe mõis (saksa keeles Liwamä) oli Vahastu mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Liivamäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Liivamäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Georg Kold

Georg Kold (Georg Gold, 1. detsember 1884 Katsioja talu, Pööravere vald – 8. juuni 1948) oli Põltsamaa linnapea aastail 1930–1938 ja linnavanem 1938–1940 ning 1941–1942. Aastail 1918–1919 oli ta Irkutski kubermangu Kirenski maakonnalinna linnapea. Ta võitles bolševike vastu, langes vangi, põgenes, varjas end, vangistati 1923 uuesti ja mõisteti surma; vahetati 1926 välja bolševik Juri Jurkovski vastu. 1941. aastal oli ta metsavend, 24. juulil 1941 asus uuesti Põltsamaa linnavanema kohuste täitmisele. Aastatel 1942–1944 oli ta vangis. Aastast 1944 kuni oma surmani 1948. aastal oli Georg Kold metsavend. Heiki Raudla. "Georg Kold - igavesti truu Eesti Vabariigile". - Viljandi Muuseumi Aastaraamat 2008. Lk 62-90 Heiki Raudla. "Georg Kold - igavesti truu Eesti Vabariigile". - Viljandi Muuseumi Aastaraamat 2008 "Põltsamaa Muuseumis avatakse Georg Koldi 125. sünniaastapäevale pühendatud näitus". Eesti Muuseumide Infokeskus, 2009 Toomas Reinpõld. "Linnapea Georg Kold mõisteti kolm korda surma". Vooremaa, 5. detsember 2009
Mäeküla mõis (Türi)

Mäeküla mõis (saksa keeles Mehheküll) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Mõisa keskus asus Mäeküla külas. Mõis rajati 18. sajandi esimesel poolel Särevere mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 26.01.2016) Mäeküla mõis (Türi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Mäeküla mõis (Türi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Nehatu mõis (Türi)

Nehatu mõis (saksa keeles Nehhato) oli Väätsa mõis karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nehatu mõis (Türi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Nehatu mõis (Türi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Oisu mõis

Oisu mõis (saksa keeles Oiso) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Türi valda. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Amalie Rausch von Traubenberg. Oisu mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 26.01.2016) Oisu mõis Eesti mõisaportaalis Oisu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Taikse mõis

Taikse mõis (saksa keeles Taicks) oli Särevere mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Türi valda. Taikse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Taikse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tedre mõis (Türi)

Tedre mõis (saksa keeles Tedre) oli Kirna mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Tedre mõis (Türi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Tedre mõis (Türi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tori mõis (Türi)

Tori mõis (saksa keeles Torri) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Türi valda. Mõis rajati 17. sajandi lõpul Särevere mõisast eraldatud alast. Tori mõis kuulus Hermann von Nierothile, Venemaa keisririigi Admiraliteedile 1710–1724, kreisimarssal Otto Fabian von Uexküll-Güldenbandile ning Freyde suguvõsale. Tori mõis (Türi) Eesti mõisaportaalis (vaadatud 26.01.2016) Kärevere mõis (Türi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Tori mõis (Türi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Tori mõis (Türi) Eesti mõisaportaalis Kärevere mõis (Türi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Vahastu mõis

Vahastu mõis (saksa keeles Wahhast) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Rapla valda. Mõis rajati 17. sajandil. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 26.01.2016) Vahastu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Vahastu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Varmassaare mõis

Varmassaare mõis (saksa keeles Warmesaar) oli poolmõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Mõis rajati 1795. ja 1811. aasta vahel Mäeküla mõisast eraldatud alast. Varmassaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Varmassaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vissuvere mõis

Vissuvere mõis (saksa keeles Wissofer) oli Kirna mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Vissuvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 26.01.2016) Vissuvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kambi mõis (Harju-Jaani)

Kambi mõis (saksa keeles Kampen) oli Raasiku mõisa kõrvalmõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Raasiku valda. Mõis rajati keskajal ja seda on esmamainitud 1565. aastal. 1866. aastal asutas krahv Eduard Karl Jakob Sievers (1820–1900) kolm eraldiseisvat Sieversite fideikomissi: Liivimaa kubermangu 1. Läti aladel asuvad Volmari kreisis Matīši kihelkonna Vilzēni mõis, Aloja kihelkonna Stakenberģi mõis koos Puršēni mõisaga. 2. Harjumaa Raasiku, Kambi ja Paenurme koos Topi metsaga. 3. Läänemaa Märjamaa kihelkonna Vana- ja Uue-Kasti koos Uue-Märjamaa maakohaga. Kambi mõis (Harju-Jaani) Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016) Kambi mõis (Harju-Jaani khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Kambi mõis (Harju-Jaani) Eesti mõisaportaalis
Evald Nõmm

Evald Nõmm (19. veebruar 1906 – 31. detsember 1990) oli Eesti ja Nõukogude sõjaväelane (kapten) ning loomaarst, Eesti Põllumajanduse Akadeemia professor. Sõjaväehobuste haigestumus ja suremus viimaseil aastail. Sõdur, 21. detsember 1939, nr 50–52, lk 1142–1144. Evald Nõmm Eesti ohvitseride andmekogus Biograafia ESBL-is
Kaserahu mõis

Kaserahu mõis (saksa keeles Birkenruh) oli poolmõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Anija valda. Mõis asutati 1884 Pikva mõisast eraldatud alast. 20. sajandi algul oli mõisa omanik ühiskonnategelane Eduard Virgo. Seal perioodil suvitasid ja kirjutasid seal oma teoseid näiteks Marie Under, Friedebert Tuglas, Artur Adson ning A. H. Tammsaare. Näiteks valmis seal A. H. Tammsaare romaan "Kõrboja peremees". Kaserahu mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016) Kaserahu mõis Eesti mõisaportaalis
Kaunissaare mõis

Kaunissaare mõis (ka Kaunisaare mõis[viide?]; saksa keeles Kaunisaar) oli poolmõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Anija valda. Keskajal oli hilisema Kaunissaare mõisa alal piiskopimõis, mida on esimest korda mainitud 1346 (curia nostra Kaunizaar); ühtlasi oli see piiskopimõis Põhja-Eesti üks vanimaid mõisaid. Tollase mõisa rajas Tallinna piiskop. Piiskopimõisa keskne hoone oli arvatavasti kindlustatud mõisahoone ehk vasallilinnus. Kaunissaare mõis sai iseseisva mõisa staatuse (poolmõis) 1815 Peningi mõisast eraldatud alast. Kaunissaare mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016) Kaunissaare mõis Eesti mõisaportaalis
Paasiku mõis

Paasiku mõis (saksa keeles Pasik) oli rüütlimõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Anija valda. Mõis asutati 1858 Jägala mõisast eraldatud alast. Paasiku mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016) Paasiku mõis Eesti mõisaportaalis
Perila mõis

Perila mõis (saksa keeles Pergel) oli rüütlimõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Praeguse haldusjaotuse järgi jääb mõis Harju maakonda Raasiku valda. Keskajal oli hilisema Perila mõisa lähedal Tallinna Mihkli nunnakloostri majandusmõis. Majandusmõisa mainiti esimest korda 1298. Mõisasüda asus arvatavasti Perila Veskimäel. Majandusmõis hävis Liivi sõjas. Rootsi ajal asutati mõis uuesti ja seda mõisa mainiti teadaolevalt esimest korda 1643., kui 1643. aastal võeti Viimsi mõis Rootsi riigile ja anti hüvitisena Tallinna bürgermeister (1608–1630) Johann Derenthali (1575–1630) pärijaile vastu Perila mõis. Perila mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016) Viimsi mõis (Jõelähtme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Perila mõis Eesti mõisaportaalis Perila mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Perila mõis (Harju-Jaani khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Rätla mõis

Rätla mõis (ka Retla mõis; saksa keeles Rettel) oli Perila mõisa kõrvalmõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Raasiku valda. Mõis asutati mitte varem kui 1645 Perila mõisast eraldatud alast. Rätla mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016) Rätla mõis Eesti mõisaportaalis
Jõgeveste mõis

Jõgeveste mõis (saksa keeles Beckhof) oli rüütlimõis Helme kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Tõrva valda. Mõis asutati 1718 Helme mõisast eraldatud alast. 19. sajand algul olid mõisa omanikud Barclay de Tolly suguvõsa esindajad. Mõisasüdamest 1,5 km eemal asub Barclay de Tolly mausoleum. Jõgeveste mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016) Jõgeveste mõis Eesti mõisaportaalis
Kõpu kirikumõis

Kõpu kirikumõis (saksa keeles Pastorat Fellin-Köppo) oli kirikumõis Kõpu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Põhja-Sakala valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016)
Peipsi Laevastiku Divisjon

Peipsi Laevastiku Divisjon oli Eesti merejõudude üksus aastail 1919–1940, mis baseerus Tartus ja oli 2. Diviisi operatiivalluvuses. Merejõudude juhataja Johan Pitka päevakäsuga 27. jaanuarist 1919 asutati Peipsi järve suurtükilaevade divisjon, hilisem Peipsi Sõjalaevastiku divisjon ehk Peipsi laevastiku divisjon. Selle esimeseks ülemaks määrati 29. jaanuarist lipnik Aleksander Vunk. Esialgu koosnes divisjon kolmest suurtükipaadist ehk tolleaegse keelepruugi järele suurtükilaevast: Taara, Uku ja Vanemuine, millistele 1. märtsist lisandus Tartu. Aleksander Vunk armastas vastast kaugelt paugutada ja ohuolukorras pageda ning 13. juunil asendati ta leitnant Ferdinand Wichmaniga. 10. septembrist vahetas Wichmani divisjoniülema kohal omakorda välja leitnant August Maanidi. 1919 aasta maikuus Peipsi Sõjalaevastiku divisjon täies suurtükilaevaga Ahti ja 1919. aasta sügisel oli divisjonis 5 suurtükilaeva; lisaks veel väiksemaid laevu. Rahuajal jäid divisjoni koosseisu vaid suurtükipaadid Ahti ja Tartu koos soomuskaatritega Kõu ja Maru ning mõne mootorpaadiga. Divisjoni ülemaks sai 1. juulist 1920 leitnant Jaan Usin, kes püsis selles ametis 20 aastat, kuni Eesti okupeerimiseni 1940. aastal. Just selle aasta 24. veebruaril oli Jaan Usin ülendatud mereväekapteniks. 1930. aastail võeti divisjoni reservi suurtükipaadid Vanemuine ja Ilmatar. II maailmasõja alates oli Peipsi Sõjalaevastiku divisjonis tegevlaevana vaid suurtükipaat Tartu koos mootorpaadiga nr 2; ka Ahti oli reservi viidud. Peipsi Laevastiku Divisjoni kuulusid erinevatel aegadel suurtükipaadid: Ahti, Ilmatar, Taara, Tartu, Uku, Vanemuine. Peipsi Laevastiku Divisjoni kuulusid soomuskaatrid: Kõu, Maru. Aleksander Vunk – 29. jaanuar 1919 – 13. juuni 1919 Ferdinand Vichmann – 13. juuni 1919 – 10. september 1919 August Maanidi – 10. september 1919 – 1. juuli 1920 Jaan Usin – 1. juuli 1920 – 23. august 1940 [1]
Pinska mõis

Pinska mõis (saksa keeles Lapinsky) oli Puiatu mõisa kõrvalmõis Kõpu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda. Mõisast on teateid alates 1583. aastast. http://www.mois.ee/pikknimp.shtml (vaadatud 27.01.2016) Pinska mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 27.01.2016) Pinska mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Soosaare mõis

Soosaare mõis (saksa keeles Soosaar) oli rüütlimõis Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda. Mõis asutati 17. sajandil. 1790. aastal omandas Soosaare mõisa Õisu Siversi liini Friedrich Wilhelm von Siversi pärijate kokkuleppel Reinhold Heinrich von Sivers (1768–1820). 1859. aastal läks pärijate kokkuleppel Soosaare mõis Karl Magnus Adolph Ernst von Siversi (1765–1830) ainuomandisse, kuid Liivimaa õuekohtu otsusega lks Soosaare mõis testamendita pärimise korras Reinhold Heinrich von Siversi pärijate ühisomandisse. 1869. aastal, Karl Magnus Adolph Ernst von Siversi surma järel läks Soosaare mõis tema pärijate ühisomandisse ja seejärel Karl von Siversi pärijate kokkuleppel läks Soosaare mõis Robert Heinrich Magnus von Siversi ainuomandisse. 1918. aastal päris Soosaare mõisa Robert Heinrich Magnus von Siversi seaduslik pärija, poeg Karl Edward John Nikolai von Sivers. 1919. aasta maareformiga Soosaare mõis võõrandati Herbert von Siversilt. 1929. aasta suvel Soosaare endine omanik ei soovinud enam maad enda käes rendil pidada. Ilma omavalitsuse arvamist küsimata planeeriti endisele mõisnikule von Sieversile 200-hektariline maa-ala. Selle peale andsid maatahtjad protesti põllutööministeeriumile. Von Sieversi talu planeeriti ümber ja muist põldu anti asunikkudele ja endisele omanikule anti sood juurde. Von Sievers sai 4 asundustalu sooparanduse eriotstarbeks. Soosaare mõisa ühekorruseline väike kivist peahoone on ehitatud arvatavasti 19. sajandi keskpaiga kandis. Peahoone on pikka aega tühjalt seisnuna rüüstatud ning lagunenud. Soosaare mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016) Soosaare mõis (Kolga-Jaani khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Endine mõisnik hakkab sood harima., Postimees (1886-1944), nr. 304, 8 november 1930 Soosaare mõis Eesti mõisaportaalis
Jõksi mõis (Paistu)

Jõksi mõis (saksa keeles Jöxi) oli Tuhalaane mõisa kõrvalmõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Jõksi mõis (Paistu) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Pirmastu mõis

Pirmastu mõis (saksa keeles Pirmast) oli Holstre mõisa kõrvalmõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda. http://www.mois.ee/pikknimp.shtml (vaadatud 27.01.2016) Pirmastu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vasila mõis

Vasila mõis (saksa keeles Wasila, ka Weissenhof) oli Holstre mõisa kõrvalmõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda. http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 27.01.2016) Vasila mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris