laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tartu Puiestee kool

Tartu Puiestee kool (ka Puiestee kool) oli erivajadusega lastele mõeldud venekeelse õppekeelega kool Tartus.[viide?] Kool suleti 31. augustil 2002. Vaimupuudega lapsed võisid seejärel õppima minna Tartu Kroonuaia kooli ja õpiraskustega lapsed Tartu slaavi gümnaasiumi. http://epl.delfi.ee/news/eesti/sel-aastal-suletakse-eestis-16-kooli?id=50917138 (vaadatud 03.06.2018)
Tartu spordikool

Tartu spordikool oli spordikool Tartus. Kool tegutses 1945–2000. Kool kandis järgmisi nimesid: 15.11.1945–31.12.1949 Tartu Laste Spordikool 01.01.1950–31.07.1954 Tartu Noorte Spordikool 01.08.1954–31.10.1967 Tartu Laste Spordikool 01.11.1967–31.05.1992 Tartu Linna Laste- ja Noorte Spordikool 1992–2000 Tartu Spordikool. Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Tartu spordikool (vaadatud 03.06.2018)
Tartu Teeninduskool

Tartu Teeninduskool oli kutsekool Tartus. Kool tegutses aastatel 1984–2002. Kool alustas tegevust 1. septembril 1984 nime all kutsekool nr 44. 1992 nimetati kool ümber Tartu Toidutööstus- ja Teeninduskooliks. 1998 nimetati kool ümber Tartu Teeninduskooliks. Kool lõpetas tegevuse 31. augustil 2002, kui Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool, Tartu Teeninduskool, Tartu Tööstuskool ja Tartu Õppekeskus liideti Tartu Kutsehariduskeskuseks. 1984-1992 Kutsekool nr 44 1992-1998 Tartu Tööstus- ja Teeninduskool 1998-2002 Tartu Teeninduskool Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Tartu Teeninduskool (vaadatud 03.06.2018) Tartu Kutsehariduskeskuse arengukava 2019-2023. Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Tartu Teeninduskool
Tartu Tööstuskool

Tartu Tööstuskool oli kutsekool Tartus. Kool tegutses 1944–2002. Aastal 2002 liideti Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool, Tartu Teeninduskool, Tartu Tööstuskool ja Tartu Õppekeskus Tartu Kutsehariduskeskuseks. Kool kandis järgmisi nimesid: 01.10.1944–07.10.1949 Tööstuskool nr.12 07.10.1949–28.01.1954 Eritööstuskool nr 12 28.01.1954–30.09.1960 Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tööstuskool nr 3 01.10.1960–01.10.1963 Tööstuskool nr 17 01.10.1963–1970 Kutsekeskkool nr 17 1970-06.1992 Tartu Kutsekeskkool nr 17 10.06.1992–31.08.2002 Tartu Tööstuskool. 1983–2001 Vladimir Šokman ... Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Tartu Tööstuskool (vaadatud 03.06.2018) Tartu Kutsehariduskeskuse arengukava 2019-2023. Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Tartu Tööstuskool
Douglas (LAV)

Douglas on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Siyancuma valla halduskeskus. Douglas asutati misjonijaamana 1848. aastal, linnaõigused sai 1867. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Douglase elanikest värvilisi 58,28%, mustanahalisi aafriklasi 32,12%, valgeid 7,98%, India või Aasia päritolu inimesi 0,76% ja teisi 0,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,12%, tsvana keelt 2,26% ja inglise keelt 1.53%. Douglas Karoo Information https://census2011.adrianfrith.com/place/376005
Fraserburg

Fraserburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas. Esimesed eurooplastest asunikud saabusid piirkonda 1759. aastal. Fraserburg on rajatud 1851. aastal, linnaõigused sai 1862. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Fraserburgi elanikest värvilisi 84,75%, valgeid 9,51%, mustanahalisi aafriklasi 4,79%, India või Aasia päritolu inimesi 0,63% ja teisi 0,30%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,73% inimesi, koosa keelt 1,27% ja inglise keelt 0,99%. Fraserburg / Nothern Cape[alaline kõdulink] Saffers Mall https://census2011.adrianfrith.com/place/367003
Masqaţ

Masqaţ (varem ka Maskat) on Omaani pealinn ja suurim linn. See asub Araabia mere ääres Omaani lahe kaldal. Selle ümbrusse jäävad mäed Jabal Shams, Al-Jabal al-Akhḑar ja Jabal Mishţ. Masqaţ on Masqaţi kubernerkonna keskus. Eurooplastest esimeste seas külastas linna Vasco da Gama. 1507. aastal vallutasidki linna portugallased, kuid nad aeti välja sealt 1650. aastaks. 1808. aastast on Masqaţ residendiks Omaani sultanitele. Thomas Danielli maal "Idast vaade Jellali ja Merani fortidele Maskatis" (1793) Maţraḩis asuv jahisadam Al-Qurmi linnaosa rand Tänavapilt Linna teenindab Sultan Qābūsi sadam, vanalinnast 34,5 km kaugusel paikneb Masqaţi rahvusvaheline lennujaam. Masqaţi vanalinn
Tõramaa

Tõramaa oli küla Pärnumaa ja Viljandimaa piiril. Küla kaotati 1977, mil enamik alast liideti Tipu ja mõned talud Riisa külaga. Veel umbes aastal 1900 oli Tõramaa talude rühmana. Tõramaa jõgi Marja Kallasmaa: artikkel "Tõramaa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kauksi järv

Kauksi järv (ka Vanaküla järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas. Järve pindala on 11,3 ha. Järvest saab alguse Lutsu jõgi. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. Kauksi järv keskkonnaportaalis
Dornum

Dornum on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis. Vald asub Põhjamere rannikul, ligikaudu 15 km Nordenist idas ja 20 km Aurichist põhjas. Valla pindala on 69,32 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4636 inimest. Dornumi vallas asuvad: Neßmersiel, Dornumersiel, Nesse, Roggenstede, Westerbur, Westeraccum, Schwittersum. Dornumis on luterlik Püha Bartholomäuse kirik. Kirikus on Gerhard von Holy ehitatud orel. Orelit peetakse rahvuslikuks aardeks. Dornumis on ka ainus säilinud sünagoogihoone Ida-Friisimaal. Europipe I ja II gaasi vastuvõttev terminal asub Dornumis. Gaas saadetakse siit läbi 48 km torujuhtme Emdenisse kvaliteedi ja mahu mõõtmiseks. Sealt suunatakse gaas klientide gaasivõrgustikku. Tšehhi ja Austria saavad gaasi Europipe II kaudu Dornumist. Miene Schönberg (hiljem tuntud kui Minnie Marx), sündis Dornumis aastal 1865; ta oli Marxi-vendade ema. Tema vend Al Shean sündis aastal 1868 samuti Dornumis. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.dornum.de Orelituur
Madliena kirikumõis

Madliena kirikumõis (saksa keeles Pastorat Sissegal-Altenwoga, läti keeles Madlienas mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Madliena vallas. Mõisas on sündinud baltisaksa maalikunstnik Karl Huhn.
Aderkaši mõis

Aderkaši mõis (saksa keeles Fistehlen, läti keeles Aderkašu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Taurupe vallas Aderkaši külas.
Lakstene mõis

Lakstene mõis (saksa keeles Hohenheyde, läti keeles Lakstenes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Taurupe vallas Lakstene külas.
Laubere mõis

Laubere mõis (saksa keeles Laubern, läti keeles Lauberes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Laubere vallas Krodzinieki külas.
Taurupe mõis

Taurupe mõis (saksa keeles Taurup, Trauen, Tauren, varem Astrau ja Asterow, läti keeles Taurupes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Taurupe vallas Taurupes. Taurupe mõisa hoonetekompleks (sealhulgas häärber, ait, park, teenijate maja ja Valge Maja nimeline mõisavalitseja maja) on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
Lembit Kandrov

Lembit Kandrov (24. detsember 1937 Ordžonikidze krai, NSV Liit – 30. märts 2017 Haapsalu) oli eesti poksija. Poksis aastatel 1952–1967 Pärnu Spartakis (treener Hugo Soasepp) ja Tallinna Spartakis (treener Evald Seepere). Ta osales kokku 133 kohtumisel, millest võitis 121 kohtumist. Ta oli kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1954 ja 1955 Eesti NSV noortemeister. Ta oli Eesti NSV meister kergekaalus (kuni 60 kg) 1956. aastal ning sai Eesti NSV meistrivõistlustel aastatel 1963 ja 1966 III koha. Ta lõpetas Haapsalu Õhtukeskkooli 1979. aastal. Ta tegutses hiljem ettevõtjana rahvameditsiini ja ravitsemise alal. Ta kandideeris üksikkandidaadina IX Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 5 (Harju ja Rapla maakond), kuid sai vaid 19 häält ega osutunud valituks. Eesti Roerichi Selts (ka selle esimees) Ta oli pärit Kaukaasia eesti asunikest, kuid tema sünnikoht pole täpselt teada. Kuulutused&teated. Lääne Elu nr 27, 8. märts 2007. Lk 7 IX Riigikogu valimised. Kandidaat nr. 1403 Нина Рачинская. "Вечно странствующий Рерих". Molodjož Estonii, 17. märts 1998. Lk 3. Vene keeles Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 370 Lembit Kandrovi sporditulemused Haud Haapsalu Metsakalmistul
Plātere mõis

Plātere mõis (saksa keeles Weißensee, läti keeles Plāteres muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Madliena vallas Plāteres. Mõisa häärber põletati 1905. aastal maha.
Zādzene mõis

Zādzene mõis (saksa keeles Saadsen, läti keeles Zādzenes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Madliena vallas Zādzenes.
Lielāmuiža mõis

Lielāmuiža mõis (saksa keeles Essenhof, läti keeles Lielāmuiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Madliena vallas Lielāmuižas.
Ķeipene mõis

Ķeipene mõis, ka Jaunķeipene (saksa keeles Kaipen, ka Neu-Kaipen, läti keeles Ķeipenes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Ķeipene vallas.
Dildo

Dildo on enamasti kummist või silikoonist valmistatud ja tavaliselt peenise kujuga seksmänguasi. Strap-on dildo
Harutjun Therzjan

Harutjun Therzjan (armeeniapäraselt Հարություն Թերզյան; läbi vene keele ka Arutjun või Arutjan ning Terzjan või Terezjan; 31. detsember 1934 Bhatras, Prantsuse Süüria mandaatmaa; tänapäeval Idlibi provints, Idlibi kubermang, Süüria – 9. märts 1989 Tallinn) oli eesti poksija. Poksis Tallinna Kalevis (treener Raimond Turja) ning Nõukogude relvajõududes Tallinnas. Ta oli kukk-kaalus (kuni 54 kg) kokku neljakordne Eesti NSV meister aastatel 1954–1957. Tegutses hiljem poksikohtunikuna (sai 1974. aastal Eesti NSV vabariikliku kategooria). Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 407 Harutjun Therzjani sporditulemused Haud Tallinna Metsakalmistul
Uus Selektsioon

Uus Selektsioon oli Keavas aastatel 1987–1989 tegutsenud punkbänd. Vaido Petser – vokaal, basskitarr Helmut Hark – soolokitarr Mait Re – trummid, vokaal jt. Laulude sõnu
Libadu

Libadu oli küla Harjumaal, ajalooliselt Valtu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Juula ja Väljataguse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Külast on teateid alates 1241 (Lepat). 19. sajandiks oli küla arvatavasti hääbunud. 19. sajandi II poolel moodustus endise küla alale Väljataguse. 1977-1997 oli Libadu Väljataguse ja Juula küla ühisnimi. Seejärel löödi need külad lahku.[viide?] Peeter Päll: artikkel "Libadu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Põllussaare

Põllussaare oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Eidapere aleviku alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Eidapere alevikuga. Põllussaare oli küla staatuses alates umbes 1939. Varem nimetati seda ala nimega Eidapere II. Marja Kallasmaa: artikkel "Põllussaare" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kaasmaru

Kaasmaru oli küla Tartumaal, ajalooliselt Tähtvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nõgiaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nõo kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nõgiaru külaga. Külast on teateid arvatavasti alates 1627 (Kasamah Kulla). Enn Ernits: artikkel "Kaasmaru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Leetsi

Leetsi oli küla Tartumaal, ajalooliselt Tähtvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ilmatsalu ja Kardla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nõo kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil osa alasid liideti Ilmatsalu ja osa Kardla külaga. Külast on teateid alates 1627 (Leetzi Kuella). Enn Ernits: artikkel "Leetsi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tiksoja

Tiksoja oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Tähtvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tähtvere külaga. Külast on teateid alates 1922 (Kandi). Tiksoja matkarajad Tiksoja raudteepeatus Enn Ernits: artikkel "Tiksoja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 03.06.2017)
Levitatsioon

Levitatsioon on õhus hõljumine. See saab toimuda ainult gravitatsiooni tasakaalustava jõu toimel. Meissneri efekt
FA Cup

FA Cup (Football Association Challenge Cup) on Inglismaa klubijalgpalli väljalangemissüsteemis karikavõistlused. Karikavõitja saab õiguse osaleda UEFA Euroopa Liigas. Esimesed võistlused toimusid 1872. aastal, mis olid maailma esimesed jalgpallivõistlused. See turniir arendas jalgpalli sellega, et seadis Lõuna-Inglismaa amatöörmeeskonnad vastamisi põhja pool edukalt mängivate elukutselistega. (la.) – mäng läks lisaajale. (K) – võitja selgitamiseks peeti kordusmäng. (pen.) – võitja selgitati penaltiseeria läbi. Koduleht Inglismaa karikavõistluste sait
Rauno Gutman

Rauno Gutman (esinejanimega Rau Gutman; sündinud 1. augustil 2001) on eesti laulja. Ta osales telesaate "Eesti otsib superstaari" seitsmenda hooaja saadetes ning saavutas kokkuvõttes 9. koha. Tema debüütsingel Better U ilmus 15. augustil 2020. Tema vanaisa oli näitleja Robert Gutman. "Saa tuttavaks". kroonika.delfi.ee. 21. märts 2018. Vaadatud 24.06.2018. {{cite web}}: eiran teksti "Staariankeet: Rauno Gutman armastab karaoket ja kuulab salaja Ronan Keatingut" (juhend)
Valdeko Viru

Valdeko Viru (13. märts 1925 Pärnu – 5. jaanuar 2006 Tartu) oli eesti dirigent ja helilooja. Aastatel 1939–1943 õppis ta Tallinna konservatooriumis klaverit Aino Kõrbi ja Artur Lemba juhendamisel. 1944. aastal lõpetas Viljandi 2. Gümnaasiumi. 1949. aastal lõpetas Tartu Muusikakooli muusikateooria ja kompositsiooni erialal Johannes Bleive klassi. 1967. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi kompositsiooni erialal Eugen Kapi klassi. Aastatel 1944–1946 töötas Viljandis Ugala teatri orkestris ning Viljandi kultuurimajas naiskoori juhina ja klaverisaatjana. Töötas aastaid Vanemuise teatris, 1946–1950 ja 1967–1969 kontsertmeistrina, 1950–1958 koormeistrina, 1958–1967 muusikaala juhatajana, 1969–1991 dirigendina. Aastatel 1966–1996 oli ta ühtlasi Tartu Muusikakooli muusikateoreetiliste ainete õpetaja. Ta on kirjutanud koorimuusikat, sümfoonilist muusikat ning instrumentaal- ja vokaalkammermuusikat. 1976 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Tema vend oli Atko-Meeme Viru. Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990 Valdeko Viru 50. Sirp ja Vasar, 14. märts 1975
Tartu ülikooli raamatukogu humanitaarraamatukogu

Tartu ülikooli raamatukogu humanitaarraamatukogu (lühemalt Humanitaarraamatukogu) oli Tartu ülikooli raamatukogu allüksusi, mis asus aadressil Jakobi tänav 1 (Tartu ülikooli kirik). Raamatukogu suleti 2006. 1956 muudeti kirikusaal raamatukoguks ja jagati raudbetoonist vahelagedega neljaks korruseks. Hoonet kasutati Tartu riikliku ülikooli õpperaamatukoguna, mis kandis hüüdnime Tuubikum. 1981 kolis Tuubikum vastvalminud raamatukoguhoonesse aadressil Struve tänav 1. Tühjaks jäänud ruumidesse viidi peahoones asunud ajaloo- ja keeleteaduskonna raamatukogu, mis hiljem nimetati ümber humanitaarraamatukoguks. https://utlib.ut.ee/kogud/omeka/items/show/63 (vaadatud 04.06.2018) Kaur Alttoa. 101 Eesti pühakoda. Tallinn: Varrak, 2015, lk 52–53 https://www.postimees.ee/1504771/humanitaarraamatukogu-lopetab
Munakivitee

Munakivitee on munakivisillutisega tee. Tuntud munakiviteede sekka kuuluvad Eestis näiteks Võiküla munakivitee, Soonda küla munakivitee ja Levala küla munakivitee, mis on arvatud kultuurimälestisteks. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 04.06.2018) Tõnu Sepp, KAS MUNAKIVITEE EHITAMINE ON JUBA KADUNUD KUNST?
Põlluküla (Saaremaa)

Põlluküla on küla Saaremaal Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda. Põlluküla tekkis 20. sajandil Tõnija külast ja sai nime 1936. aastal. Külas asub Tuulingumäe tarandkalme. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Võiküla munakivitee

Võiküla munakivitee on munakivitee Saare maakonnas Muhu vallas Kuivastu külas. Tee on tunnistatud kultuurimälestiseks. Tee algab Kuivastu sadama lähedalt. Tee pikkus on 3 km ja laius 8 m. Tee on ehitatud vahetult enne I maailmasõda, et transportida relvastust, rannapatarei nr 32-le, Võiküla ja Rässa küla vahel ja rannapatarei nr 36-le Võiküla lähedal;. Tee oli osa Peeter Suure merekindluse kaitsepositsioonide Väinamere positsioonist (Monzunskaja pozitsija). Võiküla Võiküla munakivitee kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 04.06.2018) Võiküla munakivitee kultuurimälestiste riiklikus registris
Eduard Pitšugin

Eduard Anatoljevitš Pitšugin (vene keeles Эдуард Анатольевич Пичугин; sündinud 27. septembril 1972 Donetski oblastis Ukraina NSV-s) on vene filmiprodutsent, filmitegelane ja ettevõtja. Ta on 2012. aastast Lenfilmi peadirektor. Ühtlasi on Pitšugin Peterburi Kino ja Televisiooni Riikliku Instituudi majandus- ja sotsiaalprotsesside juhtimise kateedri professor. Ta on Venemaa Produtsentide Gildi juhatuse liige. 2013. aastast on Pitšugin Jakutski rahvusvahelise filmifestivali president. Ta kuulub poliitilise partei Ühtne Venemaa ridadesse. Pitšugin on produtseerinud mitu filmi, sealhulgas sõjafilmi "Kolm päeva kevadeni" ("Три дня до весны"), mille eest sai ta koos filmi lavastajaga 2017. aastal Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse loomepreemia. Pitšugin lõpetas Peterburis Možaiski-nimelise Sõjalise Inseneri- ja Kosmoseakadeemia, seejärel ka Venemaa Siseministeeriumi Peterburi Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna ja Peterburi Riikliku Inseneri- ja Majandusülikooli rahanduse ja krediidi erialal. 2009. aastal kaitses ta väitekirjaga "Rahavoogude juhtimine filmilevi ettevõtetes" majanduskandidaadi kraadi. Эдуард Анатольевич Пичугин. gukit.ru Правление. kinoproducer.ru Подведены итоги Конкурса ФСБ России на лучшие произведения литературы и искусства о деятельности органов федеральной службы безопасности 2017 года. fsb.ru Управление денежными потоками предприятий кинопроката. dissercat.com Koduleht. pichugin.com
Eesti arhiivide loend

Siin on loetletud Eestis olevaid ja olnud arhiive, samuti väliseesti arhiive. Balti Arhiiv DIGAR Eesti Ajalooarhiiv Eesti Arhiiv Austraalias Eesti Arhiiv Ühendriikides Eesti Filmiarhiiv Eesti Rahva Muuseumi arhiiv Eesti Rahva Muuseumi sanitaar-topograafiline arhiiv Eesti Rahvaluule Arhiiv Eesti Sotsiaalteaduslik Andmearhiiv Eestimaa rüütelkonna arhiiv Rahvusarhiiv Riigiarhiiv (Eesti) Tallinna Linnaarhiiv Eesti muuseumide loend Eesti raamatukogude loend Arhiivide loend
Leenart Strastin

Leenart Strastin (2. oktoober 1941 Kaarepere vald, Tartumaa – 20. detsember 1994 Viljandi) oli eesti poksija. Ta lõpetas 1961. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1969. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise teaduskonna. Poksis aastatel 1954–1967 Tartu Kalevis ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia spordiklubis Erich Lukini, Evald Lillo ja Vello Kade juhendamisel. Ta osales kokku 74 kohtumisel, millest võitis 57 kohtumist. Ta oli I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) kahekordne Eesti NSV meister aastatel 1965 ja 1966. Tartu 3. Keskkooli 1961. aastal lõpetanud Eesti Põllumajanduse Akadeemia 1969. aastal lõpetanud Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 402–404 Leenart Strastini sporditulemused Haud Viljandi Metsakalmistul
Turukapitalisatsioon

Turukapitalisatsioon (turukapital) on börsil noteeritud firma väljastatud aktsiate turuväärtuste summa. Turukapitalisatsioon võrdub aktsia hind korrutatud aktsiate arvuga.  Market highlights for first half-year 2010 World Federation of Exchanges (veebiarhiivis) Market Capitalization Definition "Financial Times Lexicon". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. september 2016. Vaadatud 4. juunil 2018.
Lohja linn

Lohja on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Uusimaa maakonnas. Asub Helsingist läänes. Lohja linna keskus on Lohja. Lohja kihelkonda on mainitud 1323. aastal. 1926. aastal nimetati Lohja aleviks 1969. aastal sai linnaõigused. 1997. aastal ühines Lohja linnaga Lohja vald. 1. jaanuaril 2009 ühines linnaga Sammatti vald. 2013. aastal liideti linnaga Nummi-Pusula vald ja Karjalohja vald. Lohja suurim vaatamisväärsus on Lohja Püha Laurentsiuse kirik. Lohjal elas kirjanik Eeva Joenpelto. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years  Lohja linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Lohja koduleht
Laur (eesnimi)

Laur on eesnimi. Nime Laur nimepäev on 10. august. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Laur 234 mehel. Laur on populaarsuselt 405. mehenimi Eestis. Kõige populaarsem on eesnimi Laur Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 4,71.
Inglismaa Jalgpalliliit

Inglismaa Jalgpalliliit (inglise keeles The Football Association, The FA) on Inglismaa jalgpalliliit. FA on Inglismaa ning Suurbritannia kroonisõltlaste Jersey, Guernsey ja Mani jalgpalli kõrgeim juhtorgan. Inglismaa Jalgpalliliit vastutab Inglismaa jalgpallikoondise eest, mis on tulnud korra maailmameistriks. Samuti vastutab ta Inglismaa naiste jalgpallikoondise eest, mis on võitnud maailmameistrivõistlustel hõbe- ja pronksmedali ning Euroopa meistrivõistlustel kuld- ja kaks hõbemedalit. Inglismaa Jalgpalliliit on Suurbritannia Olümpiaassotsiatsiooni liige, mis tähendab, et Inglismaa Jalgpalliliit vastutab Suurbritannia jalgpallikoondise eest, mis esindab Suurbritanniat olümpiamängudel ja on tulnud 3 korda olümpiavõitjaks. Inglismaa Jalgpalliliit moodustati 26. oktoobril 1863 Londonis. Ta on esimene jalgpalliliit maailmas ja seetõttu pole tema ametlikus, ingliskeelses nimes geograafilist piirkonda mainitud. Rahvusvaheline Jalgpalliliit FIFA asutati 1904. Inglismaa Jalgpalliliit pole selle asutajaliige, ta ühines 1905. Briti saarte jalgpalliliidud lahkusid FIFA-st 1920 protestiks Keskriikide võtmise vastu FIFA-sse, kuid Inglismaa tuli 1924 tagasi. 1928 astus ta uuesti FIFA-st välja lahkarvamuste tõttu amatöörmängijatele maksmises ja ta taasühines FIFA-ga alles 1946. Inglismaa Jalgpalliliit on säilitanud erilise koha jalgpalli arendamisel ning seda väljendab tema liikmelisus Rahvusvahelises jalgpalliliitude Nõukogus (IFAB), mis vastutab jalgpalli reeglite eest. Sellesse organisatsiooni kuuluvad ainult 5 Briti saarte jalgpalliliitu, kuid FIFA-l on selles organisatsioonis 50%-line hääleõigus. Inglismaa Jalgpalliliidu ametlikuks asukohaks on Wembley staadion.
Tõnu Veeremaa

Tõnu Veeremaa (sündinud 24. detsembril 1944) on Eesti teisitimõtleja ja poliitik. Ta on sünni poolest eestlane, kuid tema esivanemad olid Tsaari-Venemaa alamad, peab ta ennast jätkuvalt Venemaa kodanikuks. Veeremaa on poliitiliselt väga aktiivne. Parteide nimekiri, "kuhu kodanlikud parteikaabakad" teda olevat "sundkorras ja vabatahtlikult kandnud, välja visanud ja koos varastatud parteiga lahkunud,“ on järgmine: ERSP, Isamaaliit, IRL, Keskerakond, RÜE, Eestimaa Ühendatud Vasakpartei. Ta osales EÜV nimekirjas ka 2015. aasta Riigikogu valimistel ja sai Lääne-Viru ringkonnas 17 häält. Helsingin Sanomat on nimetanud Veeremaad "Eesti putinistiks"[1]. „Alates 13-aastaselt kasvasin ilma vanemateta. Tänu nõukogude võimule, kes hoolitses oma laste eest, ei jätnud lapsi nälga ja vaesusesse nagu tänapäeva Eesti röövkapitalistid.“ "Tapa inimesed peaksid Veeremaad tundma: aeg-ajalt pildistab, kui mõnel eestimeelsel üritusel ausamba jalamile lilli asetatakse või miskit muud „natsionalistlikku“ tehakse." (Aivar Ojaperv) Kandidaat nr 567 TÕNU VEEREMAA Riigikogu valimised 2015 Teisitimõtleja Tapalt: palju pätte ja kaabakaid
Brieži mõis (Suntaži kihelkond)

Brieži mõis (saksa keeles Bresemoise, ka Breesche ja Fresenhof, läti keeles Briežu muiža) oli rüütlimõis, hiljem Suntaži karjamõis Liivimaal Riia kreisis Suntaži kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Suntaži vallas.