laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dūči

Dūči on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla asub valla keskosas Mazupīte jõe ääres. Külas asub Dūči bussipeatus. Aastal 2013 oli külas 23 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Simuny

Simuny on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Juchnowiec Kościelny vallas. Simuny asub Białystoki kesklinnast ligikaudu 18 km lõunas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/062013702052-0031549?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Szerenosy

Szerenosy on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Juchnowiec Kościelny vallas. Szerenosy asub Białystoki kesklinnast umbes 14 km lõunaedelas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/062013702052-0031578?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Urganch

Urganch (varasemad eestikeelsed nimekujud Urgantš ja Urgentš) on linn Usbekistanis, Horezmi vilajeti keskus. Urganch asub Shavati kanali ääres. Urganchi asutasid 1646. aastal ümberasujad Horezmi riigi ajal rajatud Urganchist ehk Köneürgençist ("Vana-Urganchist", jääb tänapäeval Türkmenistani territooriumile). Rajatud asulat kutsuti nimega Yangi Urganch (Uus-Urganch). Praeguse nime ja linnaõigused sai Urganch 1929. aastal. Ургенч, Узбекистан OrexCA
Qarshi

Qarshi (vene keeles Карши Karši) on linn Usbekistanis, Qashqadaryo vilajeti keskus. Qarshi asub Qashqadaryo jõe ääres.
Uchquduq

Uchquduq (vene keeles Учкудук Utškuduk) on linn Usbekistanis Navoiy vilajetis. Linna nimi tähendab usbeki keeles kolme kaevu. Uchquduq asub Kõzõlkumi kõrbes. Uchquduq rajati 1958. aastal seoses uraanimaagi leiukoha kasutuselevõtuga. Linnaõigused sai Uchquduq 1978. aastal. Учкудук : «Три колодца» в пустыне Кызылкум Central Asia Travel
Leidi Veskis

Leidi Veskis (sündinud 19. juulil 1939) on eesti tõlkija. Aastatel 1946-1957 õppis ta Kuressaare (tollal Kingissepa) keskkoolis. Õpinguid jätkas Tartu ülikoolis (1957-1962), kus spetsialiseerus soome-ugri keeltele. Diplomitöö pealkiri oli "Atribuut karjala, isuri ja vepsa keeles" (307 lk, juhendaja E. Vääri). Ülikooli lõpetamise järel töötas kolm aastat Are 8-klassilises koolis õpetajana. Samal ajal õppis Leidi Veskis muusikat Tallinna Georg Otsa nim. muusikakooli kaugõppeosakonnas (1963-1968) ning õppis iseseisvalt ungari keelt. 1965. a. asus tööle Keele ja Kirjanduse Instituuti (praegu Eesti Keele Instituut), kus töötas mitmel ametikohal (viimati sõnaraamatute sektori vanemtoimetajana) kuni pensionile jäämiseni 2008. aastal. Leidi Veskis oli abielus eesti ajaloolase, raamatuteadlase, lastekirjaniku, arhivaari ja kodu-uurija Voldemar Milleriga.  Leidi Veskis avaldas pika aja jooksul paralleelselt tõlketegevusega nupukesi ja ülevaateid Ungari kultuurielust. Esimeseks tõlketeoseks sai huumori- ja satiirivalimik "Väändikäkk" (ungari ‘vendegek’ moonutatud hääldus), seejärel tõlkis valiku Tibor Déry proosast (ilmus 1982). Sellele järgnesid autorid nagu József Balázs, Júlia Székely, István Örkény (koos teiste tõlkijatega), Miklós Mészöly, Milán Füst, Péter Nádas, László Passuth (koos E. Hiedeliga). Hulk aastaid retsenseeris Leidi Veskis Eesti Raadiosse saabunud ungari kuuldemänge ja tõlkis neid arvukalt.  Leidi Veskis oli ka initsiatiivgrupis, mille algatusel alustas uuesti tegutsemist Eesti Ungari Selts.  Leidi Veskis on oma tõlkijatööst rääkinud 1991. aastal raadiosaates “Tõlkijad” (järelkuulatav ERR arhiivis, lisaks on ERR arhiivis järelkuulatavad ka osa Leidi Veskise tõlgitud kuuldemängudest, raadiosaade “Kunstnikud kirjanduses. Raffael”, kus loeti katkendeid E. Hiedeli ja Leidi Veskise tõlgitud raamatust "Kuldses udus külmetavad jumalad"). Tõlkija ja toimetaja Lauri Eesmaa on Leidi Veskist oma blogis iseloomustanud sõnadega: "läbi aegade paremaid ungari keelest tõlkijaid". Leidi Veskist on autasustatud ungari kirjanduse ja kultuuri tutvustamise eest "Pro Cultura Hungarica" auhinnaga (1994) ning Ungari Teeneteordeni Rüütliristiga (2022). Veskis, Leidi (1962). "Atribuut karjala, isuri ja vepsa keeles". DSpace. Vaadatud 17. augustil 2023. "ERR arhiiv". Lauri Eesmaa (21. detsember 2016). ""Mälestuste raamatu" kajastusi". Iselugu.
Lejasozoli

Lejasozoli on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla asub valla kaguosas Aģe jõe kaldal. Lejasozolisse on rajatud aianduskooperatiiv Saulītes, mis on omaette küla staatusega. Külas asub Lejasozoli bussipeatus. Aastal 2006 oli külas 30 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Kluhõno-Baškõrivka

Kluhõno-Baškõrivka (ukraina keeles Клугино-Башкирівка) on küla Ukraina Harkivi oblastis Tšuhujivi rajoonis. Seal paikneb Ukraina maavägede koosseisu kuuluv väeüksus 92. üksik mehhaniseeritud brigaad.
Saulītes (Skulte vald)

Saulītes on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla asub valla kaguosas Aģe jõe ääres. Asula on rajatud Lejasozoli küla lähistele. Vietvārdu datubāze
Universitāte

Universitāte on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla asub valla lõunaosas Aģe jõe ääres. Asula on praktiliselt Skultega kokku kasvanud. Vietvārdu datubāze
Czerwonak

Czerwonak (saksa keeles Rotental) on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Poznańi maakonnas, Czerwonaki valla halduskeskus. Czerwonak asub Warta jõe ääres Poznańi kesklinnast ligikaudu 7 km põhjakirdes. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023016121042-0581971?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022.
Katjuša

Katjuša (vene keeles Катюша) on teatud tüüpi raketisuurtükivägi, mille ehitas ja lasi välja Nõukogude Liit teises maailmasõjas. Sellised mitmed raketiheitjad toimetavad lõhkeaineid sihtpiirkonda intensiivsemalt kui tavaline suurtükivägi, kuid väiksema täpsusega ja laadimiseks on vaja pikemat aega. Need on suurtükiväerelvadega võrreldes haprad, kuid odavad, kergesti valmistatavad ja kasutatavad peaaegu igal šassiil. Teise maailmasõja Katjuušad, esimene Nõukogude Liidus massiliselt toodetud iseliikuv suurtükivägi olid tavaliselt paigaldatud tavalistele veoautodele. See liikuvus andis Katjušale ja teistele iseliikuvatele suurtükivägedele veel ühe eelise: suutmine anda korraga suure löögi ja seejärel liikuda, enne kui nad leitakse ja rünnatakse vastutulega. Teise maailmasõja Katjuuša relvade hulka kuulusid kanderakett BM-13, kerge BM-8 ja raske BM-31. Tänapäeval hüütakse katjuušaks ka uuemate veoautodele paigaldatud mitmikraketiheitjaid. Esialgu ei kasutatud neid opereerinud sõdurid katjuušade sõjaväelist nimetust saladuse hoidmise pärast. Neid kutsuti koodnimedega Kostikovi relvad (Reaktiivse Teadusliku Uurimise Instituudi juhi A. Kostikovi järgi) ja lõpuks klassifitseeriti kaardiväe pommitajateks. Kuna need olid tähistatud tähega K (Voroneži Kominterni tehase jaoks), võtsid Punaarmee väed Mihhail Issakovski populaarsest sõjaaegsest laulust "Katjuša" hüüdnime, mis räägib tüdrukust, kes igatseb oma eemalolevat armastatut, kes lahkus ajateenistusse. Saksa väed lõid hüüdnime "Stalini orel" (Stalinorgel) Nõukogude juhi Jossif Stalini järgi, võrreldes stardiplatvormi visuaalset sarnasust toruoreliga ja relva raketimootorite heli, eristavat ulgumist, mis hirmutas Saksa vägesid. Seda tüüpi relvi tuntakse sama nime all ka Taanis (Stalinorgel), Soomes (Stalinin urut), Prantsusmaal (orgue de Staline), Norras (Stalinorgel), Hollandis ja Belgias (Stalinorgel), Ungaris (Sztálinorgona), Hispaanias ja teistes hispaaniakeelsetes maades (Órganos de Stalin), samuti Rootsis (Stalinorgel). Voronežis ehitatud Katjuuša raketiheitjad paigaldati Teise maailmasõja ajal paljudele platvormidele, sealhulgas veoautodele, suurtükiväetraktoritele, tankidele ja soomusrongidele, aga ka mere- ja jõelaevadele rünnakutoetusrelvadena. Disain oli suhteliselt lihtne, koosnes paralleelsetest rööbastest, millele paigaldati raketid, koos kokkupandava raamiga, mis tõstab rööpad stardiasendisse. Igal veokil oli 14–48 kanderakett. BM-13 süsteemi rakett M-13 oli 80 cm pikk, 13,2 cm läbimõõduga ja kaalus 42,5 kg. Relv on vähem täpne kui tavalised suurtükirelvad, kuid on väga tõhus küllastuspommitamisel. Neljast BM-13 koosnev patarei suudaks tulistada 7–10 sekundiga valangu, mis edastas 40 ha alale 4,35 tonni lõhkeainet, muutes selle võimsuse ligikaudu samaväärseks 72 tavalise suurtükirelvaga. Tõhusa meeskonnaga saaksid kanderaketid kohe pärast tulistamist liikuda kohe uude asukohta, jättes vaenlase võimaluseta vastutuld anda. Katjuušad koondati sageli väga suurteks rühmaks, et tekitada šokiefekti vaenlase vägedele. Relva puuduseks oli kanderaketi uuesti laadimiseks kuluv pikk aeg, erinevalt tavalistest relvadest, mis suutsid hoida pidevalt madalat tulekiirust.
Keerd

Keerd on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Keerd 167 inimesel: 72 mehel ja 95 naisel. Perekonnanimede levikult oli Keerd meeste puhul 1289. kohal ja naiste puhul 999. kohal. Perekonnanimi Keerd oli kõige rohkem levinud üle 85-aastaste vanuserühmas, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,34. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 6,95 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartumaal Kambja ja Rannu kihelkonna ühes mõisavallas, Viljandimaal Kolga-Jaani ja Viljandi kihelkonna ühes mõisavallas, Virumaal Jõhvi, Saaremaal Muhu, Läänemaal Kirbla ning Võrumaal Põlva kihelkonna mõisavaldades talupoegadele nimeks Keerd, Keert ja Kehrd (normaliseeritult Keerd) kokku kaheksal korral. Nimede eestistamise käigus võeti 1936.–1938. aastal Keerd uueks nimeks kokku neljal korral, kui loobuti nimedest Keert, Keertmann, Kerdt ja Kördt. Alfred Keerd, eesti arst (1885–1959) Alfred Keerd, eesti tennisist ja treener (1915–2014) Enn Keerd, eesti näitleja ja lavastaja (1956–) Renate Keerd, eesti koreograaf ja lavastaja (1978–) Tamara Keerd, eesti lauatennisist (1926–2003) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 17.07.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Keerd. Onomastika ndmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Keerd. Keerd statistikaameti andmebaasis
The Best Of, Volume 1

"The Best Of, Volume 1" on Suurbritannia alternatiivroki ansambli Depeche Mode kogumikalbum, mis koosneb seitsmeteistkümnest nende varasemast hitist ja ühest uuest loost, "Martyr". Kogumik jõudis Suurbritannias kõigest 18. kohale, kuid püsis seal kauem kui kolm sellele eelnenud stuudioalbumit. Seda on bändi kodumaal müüdud peaaegu kaks korda rohkem eksemplare kui albumit "Playing the Angel". Personal Jesus (Violator, 1990) Just Can't Get Enough (Speak & Spell, 1981) Everything Counts (Construction Time Again, 1983) Enjoy the Silence (Violator, 1990) Shake the Disease (The Singles 81>85, 1985) See You (A Broken Frame, 1982) It's No Good (Ultra, 1997) Strangelove (Music for the Masses, 1987) Suffer Well (Playing the Angel, 2005) Dream On (Exciter, 2001) People are People (Some Great Reward, 1984) Martyr (Uus lugu, 2006) Walking in My Shoes (Songs of Faith and Devotion, 1993) I Feel You (Songs of Faith and Devotion, 1993) Precious (Playing the Angel, 2005) Master and Servant (Some Great Reward, 1984) New Life (Speak & Spell, 1981) Never Let Me Down Again (Music for the Masses, 1987) "Just Can't Get Enough" – (Režissöör Clive Richardson) "Everything Counts" – (Clive Richardson) "People Are People" – (Clive Richardson) "Master & Servant" – (Clive Richardson) "Shake The Disease" – (Peter Care) "Stripped" – (Peter Care) (Black Celebration, 1986) "A Question Of Time" – (Anton Corbijn) (Black Celebration, 1986) "Strangelove" – (Anton Corbijn) "Never Let Me Down Again" – (Anton Corbijn) "Behind The Wheel" – (Anton Corbijn) (Music for the Masses, 1987) "Personal Jesus" – (Anton Corbijn) "Enjoy The Silence" – (Anton Corbijn) "I Feel You" – (Anton Corbijn) "Walking In My Shoes" – (Anton Corbijn) "In Your Room" – (Anton Corbijn) (Songs of Faith and Devotion, 1993) "Barrel Of A Gun" – (Anton Corbijn) (Ultra, 1997) "It's No Good" – (Anton Corbijn) "Only When I Lose Myself" – (Brian Griffin) (The Singles 86>98, 1998) "Dream On" – (Stephane Sednaoui) "I Feel Loved" – (John Hillcoat) (Exciter, 2001) "Enjoy The Silence 04" – (Uwe Flade) (Remixes 81-04, 2004) "Precious" – (Uwe Flade) "Suffer Well" – (Anton Corbijn)
Vanamõisa (Kadrina)

Vanamõisa oli küla Kadrina kihelkonnas ja Kadrina vallas. Koplimetsa, Tõrma ja Vanamõisa liideti 1977. aastal hajakülatüüpi Ridakülaga.
Svinhult

Svinhult on küla Rootsis Östergötlandis Östergötlandi läänis Ydre vallas. Svinhulti on esmamainitud 1545. aastal. Külas asub Svinhulti kirik, mille praegune hoone ehitati aastatel 1872–1876. Svinhults kyrka Svenska kyrkan
Shivers

"Shivers" on mitme teose pealkiri: "Shivers" on Ed Sheerani laul. ...
Roman Darmohrai

Roman Darmohrai (ukraina keeles Роман Анатолійович Дармограй) on Ukraina sõjaväelane. Korraldas 2022. aasta märtsis Kiievi lahingu ajal Brovarõ rajoonis Puhivka, Roživka ja Kalõnivka asulate kaitsmist. 2022 - Ukraina kangelane 2016 - Isamaa kaitsjale Глава держави вручив ордени «Золота Зірка» військовослужбовцям ЗСУ та членам родин загиблих Героїв України (vaadatud: 18.07.2022) Глава держави вручив ордени «Золота Зірка» військовослужбовцям ЗСУ та членам родин загиблих Героїв України (vaadatud: 18.07.2022) УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №148/2022 Про присвоєння звання Герой України. Присвоїти звання Герой України з врученням ордена “Золота Зірка” ДАРМОГРАЮ Роману Анатолійовичу – майору, 19.03.2022 Указ Президента України № 538/2016. Про відзначення державними нагородами України. Нагородити медаллю «Захиснику Вітчизни»: ДАРМОГРАЯ Романа Анатолійовича - старшого лейтенанта, 02.12.2016
Tamirat Tola

Tamirat Tola Abera (sündinud 11. augustil 1991) on Etioopia pikamaajooksja. 2015. aastal tuli Tamirat krossijooksu maailmameistrivõistlustel kuuendaks ja võitis meeskondlikus arvestuses esikoha. 2016. aastal oli ta poolmaratoni maailmameistrivõistlustel viies ja saavutas meeskondlikus teise koha. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 10 000 meetri jooksus pronksmedali, edestades kaasmaalast Yigrem Demelashi kõigest ühe sajandikuga. 2022. aastal tuli Tamirat maratonijooksus maailmameistriks, püstitades uue maailmameistrivõistluste rekordi 2:05.36. Enne seda oli ta 2017. aasta maailmameistrivõistlustel võitnud maratonis hõbemedali. Tamirat Tola Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Jessica Schilder

Jessica Schilder (sündinud 19. märtsil 1999 Volendamis) on Hollandi kuulitõukaja. 2021. aastal tuli ta Tallinnas kuulitõukes tulemusega 18.11 Euroopa kuni 23-aastaste meistriks. 12. veebruaril 2022 püstitas ta Apeldoornis kuulitõukes Hollandi siserekordi, kui tõukas 19.26. Tema praegune siserekord on 19.72, mis on püstitatud 19. veebruaril 2022. 2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis võitis ta tulemusega 19.48 pronksmedali. Välitingimustes püstitas Schilder esimest korda Hollandi rekordi 12. märtsil 2022 Portugalis Leirias, kui tõukas 18.89 ja ületas 1998. aastast Corrie de Bruinile kuulunud Hollandi rekordi kahe sentimeetriga. 2022. aasta juunis viis ta Hollandi rekordi 19.46-ni. Sama aasta juulis toimunud maailmameistrvõistlustel Eugene'is võitis ta pronksmedali Hollandi rekordiga 19.77. 2022. aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis parandas ta taas Hollandi rekordit ja tuli tulemusega 20.24 Euroopa meistriks. 2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel Roomas kaitses Schilder tiitlit tõugates finaalis 18.77, millega edestas hõbemedali võitnud koondisekaaslast Jorinde van Klinkenit 10 sentimeetriga. Jessica Schilder Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Hehn

Hehn (vene keeles Ген), varem Henn on Frangimaalt Hinterhahist pärit talupoja-, literaadi- ja aadlisuguvõsa. Johann Martin Hehn (1743−1793), Tartu kroonu- ja linnakooli rektor, Tartu Jaani koguduse diakon, Otepää pastor Karl Wilhelm von Hehn (1775−1845), meditsiinidoktor, kolleegiuminõunik, Valga kreisiarst, mõisavaldaja Gustav Heinrich Hehn (1775−1823), filoloogiamagister, Otepää pastor, advokaat, Tartu-Pärnu ülemkirikueestseisja-ameti notar Bernhard Gottlieb Hehn (1776−1856), Rannu ja Otepää pastor Wilhelm Martin Theodor von Hehn (1805−1861), staabikapten, Liivimaa Sotsieteedi alaline sekretär, mõisaomanik- ja rendivaldaja Victor Amadeus Hehn (1813−1890), filoloogiakandidaat, magister, tõeline riiginõunik, Keiserliku Avaliku raamatukogu ülemraamatukoguhoidja, kultuuriajaloolane Anatoli Aleksandrovitš Hehn (1847−1908), tõeline riiginõunik, meditsiinidoktor, kirurg Arist Martin Viktor Adolph von Hehn (1904−1973), Liivimaa rüütelkonna eesistuja Jürgen Arist Bernd Victor von Hehn (1912−1983), filosoofiadoktor, ajaloolane Hans-Adolph von Hehn (sündinud 1934), Liivimaa rüütelkonna eesistuja, Balti rüütelkondade liidu president Arist Martin Gottfried von Hehn (sündinud 1974), õigusteaduse doktor, ettevõtja, Liivimaa rüütelkonna eestseisja kohusetäitja Christian Andreas Arist von Hehn (sündinud 1974), meditsiinidoktor, loodusteaduse doktor Liivimaa eesti distrikt: Ilmjärve (Ilmjerw) (1814−pärast 1861, rendivaldus), Kodijärve (Gothensee, tollal Kodjerw) (1805−1816, pandivaldus), Saarjärve (Saarjerw) (1915−1919), Saverna (Sawwern) (1807 pandi-, 1807−1818 pärusvaldus), Tamme (Tammen) (1833−1838 pandi-, 1838−1860 pärusvaldus), Valgjärve (Weissensee) (1804−1806 pandi-, 1806−1818 pärusvaldus) Liivimaa kubermangu läti distrikt: Druviena (Druween) (1898−1920, jäänukmõis 1920−1939), Kastrāne (Kastran) (1913−1920, jäänukmõis 1920−1939) Novgorodi kubermang: Savinskoje (XIX sajandil) Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 61. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Neue Folge. Bd V. Hamburg: 2015. Lk 291−318. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929. Lk 747−751 [1]. Hehni suguvõsa aadlivapp saidil gerbovnik.ru
Fred Kerley

Fredrick Lee Kerley (sündinud 7. mail 1995 Tayloris Texases) on USA sprinter. Kerley on Michael Normani ja Wayde van Niekerki kõrval üks kolmest, kes on jooksnud 100 meetrit alla 10 sekundi, 200 meetrit alla 20 sekundi ja 400 meetrit alla 44 sekundi. Välisrekordid Siserekordid Fred Kerley Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Keerberg

Keerberg on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Keerberg 67 inimesel: 36 mehel ja 31 naisel. Perekonnanimede levikult oli Keerberg meeste puhul 3143. kohal ja naiste puhul 4182. kohal. Perekonnanimi Keerberg oli kõige levinum vanuserühmas 45–49 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,04. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 2,38 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Läänemaal Märjamaa kihelkonna Mõisamaa ja Sõtke mõisavallas talupojale nimeks Keerberg. Nimede eestistamise käigus loobuti nimest Keerberg 7 korral, kui 1936.–1940. aastal võeti uuteks nimedeks Keerdoja kolmel ja Keerpärg kahel juhul, lisaks võeti nimedeks Kesandi ja Lillessaar. Jaan Keerberg, eesti omavalitsustegelane (1858–1932) Liis Keerberg, eesti keskkonnaaktivist ja rahvamuusik (1978–) Olav Keerberg, eesti taimefüsioloog (1935–2015) Ülle Keerberg, eesti koorijuht ja muusikaõpetaja (1955–2020) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 18.07.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Keerberg. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Keerberg. Keerberg statistikaameti andmebaasis
2 + 2 = 5

2 + 2 = 5 on loogiliselt väära väite sagedane näide. Matemaatikas on tuntud sofismid, mis näivad seda väidet tõestavat. Seda näidet on kasutatud ka näiteks protestides mõtlemise fantaasiavaesuse vastu ja ideoloogilise ajupesu illustreerimiseks.
Zychorzyn

Zychorzyn on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Przysucha maakonnas Rusinówi vallas. Zychorzyn asub Przysuchast ligi 11 km loodes ja Varssavist umbes 95 km lõunaedelas. Wieś Zychorzyn w liczbach Polska w liczbach
Zagnańsk

Zagnańsk on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas, Zagnański valla halduskeskus. Zagnańsk asub Kielcest ligikaudu 12 km põhjas. Zagnańskis asub 700-aastane Barteki tamm. Bartek Oak Tree between Bartkowo and Zagnansk Poland Travel
Lekomin

Lekomin on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas Zagnański vallas. Zagnańsk asub Kielcest ligikaudu 12 km põhjakirdes. Zestawienie statystyczne. Liczba mieszkańców na dzień 31.12.2021 Gmina Zagnańsk
Nichiren

Nichiren (jaapani keeles 日蓮, 1222–1282) oli jaapani budistlik munk ja õpetaja, kes pani aluse omanimelisele koolkonnale (jaapani keeles nichiren shōshū). Saanud 15-aastaselt mungaks, õppis Nichiren mitme koolkonna, kõige rohkem aga tendai õpetajate juures. Vastuolude tõttu eemaldus ta koolkondadest, kuid olles veendunud «Lootossuutra» õpetuse ainuõigsuses, asus seda kuulutama. Nichiren soovitas neil, kel pole aega või suutlikkust lugeda läbi kogu «Lootossuutra», lausuda austusavaldust selle nimele (jaapani keeles daimoku), mis samuti andvat edasi suutra vabastava väe. Nichiren süüdistas teisi jaapani budismi koolkondi valeõpetuste levitamises ja Jaapani allakäigu põhjustamises ning esitas keisrile märgukirju, nõudes piirangute kehtestamist teistele koolkondadele. See põhjustas vaenu tema enda suhtes ning isegi jälitamist ja asumisele saatmist. Nichireni järgijad, üldnimetusega nichiren shū, on jagunenud paljudeks alakoolkondadeks ja moodustavad Jaapanis suuruselt teise religioosse kogukonna (puhta maa koolkonna järel). Tuntumad neist on nichiren shōshū ja sellest lahku löönud ilmalike ühendus sōka gakkai. Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Kaja Kallase teine valitsus

Kaja Kallase teine valitsus on 18. juulil 2022 ametisse asunud 52. Eesti Vabariigi valitsus. Selle moodustasid Eesti Reformierakond, Erakond Isamaa ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond. 3. juunil 2022 tegi peaminister Kaja Kallas president Alar Karisele ettepaneku vabastada ametist seitse Keskerakonna ministrit. President vabastas samal päeval ministrid ametist. Reformierakond tegi ettepaneku koalitsioonikõneluste alustamiseks Isamaale ja Sotsiaaldemokraatlikule erakonnale. 8. juulil teatasid erakonnad, et jõudsid uue koalitsiooni moodustamises kokkuleppele. 14. juulil viis Kaja Kallas presidendile tagasiastumispalve; president tegi talle ettepaneku uue valitsuse moodustamiseks. 15. juulil sai Kaja Kallas volitused Riigikogult valitsuse moodustamiseks (52 poolt, 26 vastu) ja 18. juulil astus uus valitsus ametisse. Kaja Kallase esimene valitsus Kaja Kallase kolmas valitsus "Kallas saatis Keskerakonna valitsusest välja" ERR, 3. juuni 2022 "Kolm erakonda jõudsid uues koalitsioonis kokkuleppele" ERR, 8. juuli 2022 "Kallas teatas ametlikult valitsuse tagasiastumisest" ERR, 14. juuli 2022. Kaja Kallas sai riigikogus volitused valitsuse moodustamiseks DELFI, 15. juuli 2022 President nimetas uue valitsuse ametisse ja ministrid andsid vande ERR 18. juuli 2022