laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Korrelatsioon (muusika)

Korrelatsioon (prantsuse keeles corrélation) on muusikas Pierre Schaefferi kasutatud mõiste, mille all mõistetakse helisignaali kui füüsikalise heli ja heliobjekti kui tajutava heli vastastikust seost.
Anamorfoos

Anamorfoos (kreeka keeles anamorphōsis, kujumoonutus) on filmitehnikas optilise kujutise erinev suurendus eri suundades silinderläätsede abil.
Euroopa saunamaraton

Euroopa saunamaraton on Eestis Otepääl igal aastal toimuv võistlus. Eesmärgiks on teatud aja jooksul külastada võimalikult paljusid Otepää saunu. Üritust korraldavad Otepää Kultuurikeskus ja Otepää Vallavalitsus. Saunamaratonil saab külastada mitut tüüpi saunu: Soome saun, maasaun, iglusaun, kümblustünn, torusaun, indiaanisaun, tünnisaun, telksaun, suitsusaun, kilesaun ja tantsusaun. Pärast saunas käimist lähevad osalejad jääauku ja jääujulasse. Saunamaratoni lõpetab kontsert ehk järelpidu. Võistkonnad on neljaliikmelised. Võistkonna liikmed peavad kõikides saunakategooriates vastu pidama vähemalt kolm minutit. Stardis jagatakse võistkondadele orienteerumis- ja saunakaardid. Saunakaardile lisab sauna omanik kinnituse, et võistkond on saunas käinud vastavalt reeglitele. Võitjaks osutub võistkond, kes läbib võimalikult vähese ajaga kõige rohkem saunu. 2016. aasta 6. veebruaril Kääriku Spordikeskuse juures toimunud seitsmendal saunamaratonil osales 217 võistkonda, millest rahvusvahelisi oli 12 (Kreekast, Leedust, Lätist, Venemaalt, Prantsusmaalt, Saksamaalt, Inglismaalt). Maratonil osales umbes 900 võistlejat. Võitnud võistkond Here4Beer läbis saunamaratoni 21 sauna 2 tunni ja 55 minutiga. Osalejate arvates tegi parima sauna Sokka Puhkekeskus. Poliitikutest osales seitsmendal saunamaratonil oma meeskonnaga Briti suursaadik Eestis Chris Holtby. 10. Euroopa Saunamaratonil Otepääl finišeerus kokku 134 võistkonda. Osalejaid oli üle 20 riigist. XI Euroopa Saunamaraton toimus 15.02.2020. Start anti suurele saunapeole Pühajärve äärest lauluväljakult. Uhke auhinnagala peeti maha Otepää Gümnaasiumi spordihoones. Osales 162 meeskonda, läbida tuli 19 saunapunkti. Osalejaid oli 18 erinevast maast. Kahel aastal koroona tõttu ära jäänud Euroopa Saunamaraton naasis Eesti spordi- ja festivalimaastikule 2023. aastal, suuremalt ja uhkemalt kui kunagi varem. Osales ligi 800 inimest 22 riigist ning esimest aastat saunatati maratonil kahel päeval. Euroopa saunamaratonil võeti saunatamises üksteiselt mõõtu, Otepää vald (vaadatud 7.2.2016). "Euroopa Saunamaraton Otepääl | 2-3. veebruar 2024". Euroopa Saunamaraton. Vaadatud 16. novembril 2023. http://www.delfi.ee/teemalehed/saunamaraton
Walter Romberg

Walter Romberg (27. detsember 1928 Schwerin – 23. mai 2014 Teltow) oli saksa matemaatik ja poliitik ning Saksa DV riigitegelane. Walter Romberg lõpetas 1947. aastal Schwerinis gümnaasiumi ning õppis seejärel matemaatikat Rostocki Ülikoolis ja Berliini Humboldti Ülikoolis, mille lõpetas 1954. aasta algul. Doktorikraadi sai 1965. aastal. Alates 1953. aastast töötas ta Saksa DV Teaduste Akadeemias. 1965–1977 oli ka ajakirja Zentralblatt für Mathematik peatoimetaja. 1978–1990 oli Romberg Saksa DV Teaduste Akadeemia Matemaatika Instituudi osakonnajuhataja. Teadusliku tegevuse kõrval osales ta alates 1960. aastast kiriku töös. Alates 1976. aastast võttis ta osa Saksa DV Evangeelsete Kristlaste Liidu tööst. 1989. aasta oktoobris astus Walter Romberg vastasutatud Saksa DV Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 1990. aasta 5. veebruarist kuni 18. märtsini oli ta portfellita minister Hans Modrow' valitsuses. 1990. aasta 12. aprillist kuni 15. augustini oli Walter Romberg Saksa DV rahandusminister. 1991–1994 töötas Walter Romberg vaatlejana Euroopa Parlamendis. Walter Romberg : deutscher Mathematiker und Politiker (Berlin); Finanzminister der DDR (1990); SPD; Dr. Munzinger Stephan Laude. Abschied von Walter Romberg : Trauerfeier für den letzten Finanzminister der DDR in Teltow Märkische Allgemeine, 8. juuni 2014 Dr. Walter Romberg, geboren am 27. Dezember 1928 in Schwerin, verstorben am 23. Mai 2014 in Teltow. www.deutsche-einheit-1990.de German Democratic Republic. Ministries, political parties, etc. rulers.org Peter Pragal, Renate Rauch. Walter Romberg und Theo Waigel haben vor zehn Jahren die Währungsunion ausgehandelt. Ein Gespräch über die Schwierigkeiten, die Ostmark abzuschaffen. Bei Geld hört die Freundschaft auf[alaline kõdulink] Berliner Zeitung, 10. juuni 2000
Proof

"Proof" [pruuf] tähendab inglise keeles 'tõestus'. Seda nime kannavad mõned kunstiteosed: David Auburni näidend '"Proof" ("Tõestus ") selle näidendi järgi tehtud John Maddeni film "Proof" ("Tõestus"; 2005) Jocelyn Moorhouse'i film "Proof" (1991) Proof oli USA räppar (õieti DeShaun Holton). Proof on ka müntide valmistamise tehnika.
Lembit Kolk

Lembit Kolk (sündinud 18. juulil 1944 Helme vallas Valgamaal) on Eesti kergejõustiklane, karatetreener ja politseiametnik. Kolk veetis noorusaja Tõrvas. 1972. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna. 1969–1975 võitis ta Eesti meistrivõistlustel teivashüppes 2 kuldmedalit ja 6 hõbemedalit. 1970–1982 osales ta ka karatevõistlustel. 1978–1992 oli ta Eesti karatekoondise peatreener. 1991 oli ta Eesti Politseiakadeemias käsitsivõitluse õpetaja. 1992–2003 oli ta Politseiameti K-komando politseikomissar. 2003. aastal läks ta pensionile. Pärast seda läks ta abikaasa Linda töökohustuste tõttu elama Türki. 2009–2013 oli ta Haabersti halduskogu esimees. Ta asutas karatekooli Lembitu. Kolk on olnud kaskadöör. Ta on töötanud Tallinna 1. keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana. 2016. aastal ilmus tema elulooraamat – ajakirjanik Enno Tammeri "Raudse rusika looja. Lembit Kolk ja K-komando". Aastast 2017 kuulub Kolk Reformierakonda. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 230 häält ning ei osutunud valituks. Biograafia ESBL-is (vaadatud 07.02.2016) K-komando looja Lembit Kolk: elu käis toona noateral Biograafia ESBL-is
Arved Eichhorn

Arved Eichhorn (20. mai 1879 Väike-Maarja – 21. veebruar 1922 Tartu) oli Eesti arhitekt. Lõpetas 1897. aastal Tallinna Reaalkooli, õppis 1899–1901 Riia Polütehnilises Instituudis inseneriks ja 1901–1907 sealsamas arhitektiks. Pärast instituudi lõpetamist oli ta Tartu linnaarhitekt ja lühikest aega Tartu ülikooli arhitekt. 1912 – koolihoone Kroonuaia tänaval (praegune Tartu Kesklinna Kooli vana hoone Kroonuaia 7) 1913 – Kuradisild (selle Aleksander I bareljeefi autor Constanze von Wetter-Rosenthal) 1914–1918 – Saksa Käsitööliste Seltsi teatrimaja (praegune Vanemuise väike maja) 1921–1922 – Tammelinna planeering 1921–1922 – Ropka aianduslinnaosa planeering Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996. Lk 64 Robert Treufeldt "Arhitekt Anatoli Podtšekajev". // Kunstiteaduslikke Uurimusi. Studies on Art and Architecture. Studien für Kunstwissenschaft 3–4 (13)/ 2004. Eesti Kunstiteadlaste Ühing. Tallinn 2004. Lk 90 Leo Gens. "Eichhorn, Arved". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996. Lk 64
Teatrite loend

Siin on loetletud teatreid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Abaj-nimeline Kasahhi Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater Vaso Abašidze nimeline Thbilisi Muusika- ja Draamateater Abbey Theatre Ajateater Aleksandra teater Aleksei Rõbnikovi teater Antiigiteater Aserbaidžaani Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater AX-teater Balti Laevastiku Draamateater Brjantsevi-nimeline Noorsooteater Cabaret Rhizome David H. Koch Theater De Nederlandse Opera Eesti Draamateater Emajõe Suveteater Endla Teater ERMi teater Rahvusooper Estonia ET Teater Gorki-nimeline Primorje draamateater Hansahoovi Teater Hommikteater Improgrupp Jaa! Josefstadti teater Juudi Muusikaline Kammerteater Kehra Nukk Krimmitatari riiklik akadeemiline muusika- ja draamateater Kuressaare Teater Kuusalurahva Teater Kärdla Nukuteater La Scala Lasteteater Trumm Läti Kunstiteater Läti Rahvusteater Manoeli teater Maria teater Monte Carlo ooperiteater Moskva Kunstiteater Navoiy teater Norilski Polaarjoonetagune Draamateater NUKU teater Odéon Peterburi Maria teater Gorki-nimeline Primorje Krai Akadeemiline Draamateater Puškini-nimeline vene draamateater Põlva Eksperimentaalteater Pärimusteater Loomine Rakvere Teater Riia Vene Teater Sadamateater Sahha akadeemiline teater Sahha estraaditeater Sahha rahvuslik tantsuteater Sahha ooperi- ja balletiteater Salle Favart San Juan Theater Soome Rahvusteater Suur Teater Svenska Teatern Taganka teater Tallinna Kammerteater Tallinna Linnateater Tallinna Töölisteater Tartu Teatrilabor Tartu Uus Teater Tartu Üliõpilasteater Teater NO99 Teater NORA Teatrike Teatro Olimpico Théâtre Royal de la Monnaie Theatrum Tovstonogovi-nimeline Suur Draamateater Tšehhovi-nimeline Moskva Kunstiteater Turu Linnateater Turu Rootsi Teater Ugala Uru Noorteteater Uus Riia Teater Uus Vana Teater Valmiera Draamateater Vana Baskini Teater Vanalinnastuudio Vanemuine VAT Teater Vene Teater Viini Riigiooper Von Krahli Teater Võru Linnateater Üle-Eestiline Noorte Muusikaliteater
Riho Kuld

Riho Kuld (sündinud 10. mail 1936 Tallinnas) on eesti sõudja ja skulptor. Ta lõpetas 1956. aastal Pärnu 2. Keskkooli ja 1962. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. Aastatel 1962–1967 töötas ta sealsamas õppejõuna. Sportima hakkas 1950. aastal keskkoolis, tema sõudmistreenerid olid Erich Seiler ja Jüri Kurul. Võitis 1958. aastal Nõukogude Liidu meistrivõistlustel paarisaerulisel kahepaadil pronksmedali ja spordiühingu Spartak üleliidulistel meistrivõistlustel hõbemedali. Tulnud seitse korda Eesti meistriks: 1957 roolijata kahepaadil, 1956–1959 paarisaerulisel kahepaadil, 1958–1959 kaheksapaadil. Olnud Spordipropaganda Föderatsiooni presiidiumi liige. 1967. aastast on ta vabakunstnik. Tehumardi mälestussammas ‎(1967) Energia (1980) 1973 Kristjan Raua preemia ("Raju" (pronks)) 1981 Eesti NSV teeneline kunstnik Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996. Lk 216. https://www.esbl.ee/biograafia/Riho_Kuld Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996. Lk 216. Biograafia ESBL-is
Voldemar Peil

Voldemar Peil (5. november 1907 Narva – 17. oktoober 1999) oli eesti teatrikunstnik. Voldemar Peili isa töötas malmivalajana Sinovjevi tehases ja ema kangruna Kreenholmis. Ta õppis Narva Eesti Kooliseltsi algkoolis ja seejärel Narva linna 3. algkoolis. 1926. aastal lõpetas ta Narva I Ühisgümnaasiumi ja 1930. aastal Pallase kunstikooli joonistusõpetajana. Esimest korda esines oma loominguga 1929. aastal Narva Kunstiühingu näitusel. Aastatel 1932–1940 töötas ta Narva Teatri dekoraatorina. Aastatel 1940–1964 oli ta Vanemuise teatri, 1964–1970 Tallinna Draamateatri ja 1971–1977 Vene Draamateatri peakunstnik. Ta kujundas üle 300 lavastuse. Oli kuue üldlaulupeo kujundaja, lisaks kujundas rahvakunstiõhtuid, vabariiklikke pidulikke miitinguid ja kontserte, näiteks Tammsaare juubelikontserdi Moskva Suures Teatris ja "Haapsalu legendi" nimelise vabaõhuetenduse Haapsalus. 1973. aastast hakkas tegelema rohkem maalikunstiga ning eksponeeris oma loomingut kolmel isikunäitusel. 1946. aastal ilmus temalt raamat "Lavakujunduse alged". 1955 Eesti NSV teeneline kunstitegelane 1968 Eesti NSV rahvakunstnik http://www.sirp.ee/archive/1999/22.10.99/Kunst/kunst1-6.html (vaadatud 07.02.2016) Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996. Lk 378 Omakäeline elulugu. Eesti Kunstimuuseumi arhiiv EKMA.136.13.7/103 Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996. Lk 378
Lilian Hansar

Lilian Hansar (neiuna Lilian Virveste; sündinud 6. septembril 1949 Kuressaares) on Eesti arhitekt, muinsuskaitsja ja Eesti Kunstiakadeemia emeriitprofessor. Aastal 1968 lõpetas ta Kingissepa Keskkooli ja aastal 1975 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi. Pärast kooli lõpetamist töötas aastani 1979 Vabariiklikus Restaureerimisvalitsuses. 1979–1994 oli ta Saaremaa peaarhitekt. 1994–2003 oli ta Kuressaare peaarhitekt. 2003–2007 töötas ta Muinsuskaitseametis Saare maakonna vaneminspektorina. 2007. aastast õpetas ta Eesti Kunstiakadeemias. Oli 2010–2015 Eesti Kunstiakadeemia muinsuskaitse ja restaureerimise osakonna juhataja ning 2016–2021 Kunstikultuuri teaduskonna dekaan. 1982 – Eesti NSV riiklik preemia 1988 – Alar Kotli arhitektuuripreemia 1997 – Hendrik Krummi nimeline kultuuristipendium 2003 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (linnakeskkonna pikaajaline ja eeskujulik arendamine linnaarhitektina) 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996. Lk 98 https://www.etis.ee/Portal/Persons/Display/867522d4-95c6-471e-a56d-a4192fa87af0 (vaadatud 07.02.2016) Emeriitprofessorid ja -dotsendid EKA (vaadatud 28. novembril 2022) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 07.02.2016) Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996. Lk 98
Jean-François Regnard

Jean-François Regnard (7. veebruar 1655 Pariis – 4. september 1709 Dourdan) oli prantsuse näitekirjanik. Looming: "La sérénade" (1694) "Le bal" (1696) "Le joueur" (1696) "Le distrait" (1697) "Démocrite amoureux" (1700) "Les folies amoureuses" (1704)
Ukraina Rahvuslik Liit (URL)

Ukraina Rahvuslik Liit (URL) (ukraina keeles Український Національний Союз (УНС)) on 2009. aastal alguse saanud ühendus Ukrainas. Organisatsioonina alustati tegevust 19. detsembril 2009. Oleg Goltvjanskõi (2009 – 2012) Vitali Krivošejev (2012 – 2020) "naso.org.ua". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 7. veebruaril 2016. ametlik koduleht Ukraina Rahvuslik Liit
Dourdan

Dourdan on linn Prantsusmaal Essonne'i departemangus. Troungoumbé, Mali Bad Wiessee, Saksamaa Lac-Mégantic, Kanada Great Dunmow, Inglismaa Populations légales 2021 Koduleht
Lia Sildver

Lia Sildver (aastani 1954 Lia Taso; 22. september 1926 Tallinn – 3. veebruar 2021 Viimsi) oli eesti arstiteadlane ja pediaater. Ta lõpetas 1942. aastal Tallinna 4. Gümnaasiumi, 1946. aastal Tallinna Meditsiinikooli ning 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Ta kaitses TRÜ-s 1963. aastal väitekirja “Uurimus tuberkuloosse meningiidi haigete laste ravi lähi- ja kaugtulemustest” ning sai meditsiinikandidaadi kraadi. 1953. aastast töötas ta TRÜ õppejõuna peamiselt arstiteaduskonna pediaatriakateedris, sealhulgas oli aastatel 1971–1975 ja 1977-1991 dotsent. Eesti Lastearstide Seltsi auliige Ravimite annustamine lastele. Kaasautor. Tartu 1969 К вопросу о применени бикарбоната натрия у детей, больных острой пневмонией. Kaasautor Leida Keres. // Педиатрия (1969) 9 Педиатрическому отделению медицинского факультета ТГУ 10 лет. // TÜ Toimetised 496 (1979) Hemokoagulopaatiad lastel. Tartu 1976, ²1982 Sepsisepuhune sklereem enneaegsel vastsündinul. Kaasautor Eve Rattasep. // NET (1984) 3 Lastehaigused: bronhopulmonoloogia ja hematoloogia. Kaasautor. Tallinn 1986 L. Kavasaki sündroom ehk äge lümfomukokutaanne sündroom. Kaasautor Aino Paves. // NET (1986) 6 Некоторые проблемы диагностики и терапии врождённой герпетической инфекции у новорождённых. // Педиатрия (1986) 7 Возможности диагностики и терапии синдрома Фишер-Ивенса у детей. Kaasautorid Kaie Pruunsild ja Elsa-Ene Kikerpill. // TÜ Toimetised 821 (1988) Tema abikaasa oli arstiteadlane Ants Sildver (1928–1999). Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 246 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
ICE 3

ICE 3 ehk Intercity-Express 3 on Deutsche Bahni kasutatav elektrikiirrongide seeria. Seeriasse kuuluvad klassid 403 (ICE 3), 406 (ICE 3M) ja 407 (Uus ICE 3). Neli ICE Internationali nime kandvat mitmiksüsteemiga rongi kuuluvad Nederlandse Spoorwegenile (Hollandi Raudtee). Põhinedes ICE 3M/F-ile, arendas Siemens välja enda Siemens Velaro rongiseeria nii Hispaania, Hiina, Venemaa, Suurbritannia, Türgi ning samuti koduriigi Saksamaa jaoks. ICE 3 (Klass 403) eesmärk oli luua kergem, kuid suurema võimekusega rong, kui seda olid selle eelkäijad. Selle saavutamiseks jaotati kogu rongi alla 16 veomootorit. Rong võib sõita 330 km/h ja on katsesõitudel saavutanud 368 km/h. Tavalistel Intercity-Express teenustel sõidavad nad kiirusel 300 km/h, mis on saksa kiirraudteede ülemine piirkiirus. Kuna rongil ei ole vedavat vedurit (ing. k powerhead), on rongi igas vagunis reisijakohad, seehulgas esimeses vagunis. "Salongiistmed" on juhist kohe tagapool; juhi ja reisijate vahel on ainult klaasist sein. 1997. aastal telliti 50 rongikoosseisu Frankfurdi ja Kölni vahelise kiirraudteeliini jaoks. Need rongikoosseisud ehitasid Siemens ja Adtranz (nüüdne Bombardier). ICE 3M (M tähendab mitmiksüsteemi) arendati välja kasutamiseks nelja erineva raudteedel kasutatava elektrisüsteemiga, mida kasutatakse Euroopa peatrassidel koos erinevate rongikaitsesüsteemidega. Deutsche Bahn (DB) tellis 1994. aastal 13 sellist koosseisu, NS (Hollandi Raudtee) tellis neid ronge 4. 2007. aastal anti välja luba nende rongide kasutamiseks Hollandis, Belgias ja Prantsusmaal. Praegu sõidavad need rongid riikidevahelistel rongiliinidel Hollandis, Saksamaal, Belgias ja Prantsusmaal. Prantsuse LGV Est liinil jõuavad rongid kiiruseni 320 km/h. 2008. aasta novembris tellis Deutsche Bahn 500 miljoni euro eest 15 rongikoosseisu. 18. aprillil 2010 esitles DB esimest Velaro D rongi Siemensi Krefeldi tehases. Mudeli valmistajakiirus on 320 km/h, kusjuures on see laiem, vaiksem ja energiasäästlikum kui eelmised mudelid. Uus klass 407 (uus ICE 3) rong pidi Saksamaal teenindamist alustama 2011. aasta lõpus, kuid seda kuupäeva on mitu korda edasi lükatud. 2013. aasta detsembris sai DB esimesed neli rongi kätte ning nendega alustati riigisisest reisijatevedu.
Eksponendieelne tegur

Eksponendieelne tegur (ka eksponendieelne faktor) on keemilises kineetikas Arrheniuse võrrandisse kuuluv eksponendieelne konstant (A). See väljendab temperatuuri (T) ja reaktsiooni kiiruskonstandi (k) vahelist empiirilist seost. Kui selle teguri väärtus on leitud katseliselt siis tähistatakse tavaliselt A-ga. Esimest järku reaktsioonide korral on A ühikuks s−1, mistõttu nimetatakse seda tihti ka sagedusfaktoriks (kokkupõrgete sagedus ajas). Sagedusfaktori (A) väärtus sõltub sellest et kui tihti molekulid reaktsioonisegus üksteisega põrkuvad kui kõikide reaktsioonis osalevate ainete kontsentratsioonid on 1 mol/L. Lisaks sõltub see väärtus ka kokkupõrgetel sobivat orientatsiooni omavate molekulide arvust ehk molekulide arvust, mis on kokkupõrkel üksteise suhtes sobiva küljega et kokkupõrke tulemusel reageerida, mitte lihtsalt üksteisest põrkuda. Arrheniuse võrrand
Punaarmee (Hiina)

Punaarmee, Hiina kommunistide relvajõudude nimi nende loomisest 1927. aastal kuni Hiina rahvavabastussõja (ka Teine Hiina-Jaapani sõda) lõpuni 1945. aastal. Punaarmee koosnes kahest suuremast väekoondisest – 8. ja 4. armeest (vastavalt 8. ja 4. kolonn) – ning kasutas peamiselt sissitaktikat. 1945. aastal nimetati Punaarmee Hiina rahvavabastusarmeeks.
Urve Eslas

Urve Eslas (sündinud 20. aprillil 1972) on eesti ajakirjanik. Ta on olnud ajalehe , Eesti Päevalehe kolumnist, Kuku raadio saate "Vahetund Postimehega" ja Vikerraadio saate "Vasar" üks saatejuhte. 2004. aastal kaitses ta Eesti Humanitaarinstituudis bakalaureuse- öga "The Eye of he Face of the Other in dialogue without communication through the rupture of il y a" (juhendaja Eero Tarasti; avaldatud 2003. aastal ühe köitena: bakalaureusetöö osa "Other in anuel Levinas. Totality of the Same and Resistance of the Other", magistritöö osa "Speculation or ought: dialogue without communication"). 2014. aasta seisuga õppis taarinstituudi filosoofia eriala doktorantuuris. Eesti Humanitaarinstituudi filosoofia eriala lõputööd[alaline kõdulink] (arhiveeritud leht) Urve Eslas ajalehe Diplomaatia saidil Urve Eslase blogi
Hamm

Hamm on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus. Asub Lippe jõe ääres. Hamm on asutatud 1226. aastal. 1350. aastal jäi pärast katkuepideemiat ellu vaid 7 perekonda. Teises maailmasõjas hävis pommitamiste tagajärjel 60% linnast. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Hammi koduleht
Carolina Panthers

Carolina Panthers on Ameerika Ühendriikide Ameerika jalgpalli liigas NFL osalev meeskond. Meeskonna kodulinn on Charlotte ja kodustaadion Bank of America Stadium. Meeskond mängib konverentsi NFC Lõunadivisjonis koos Atlanta Falconsi, New Orleans Saintsi ja Tampa Bay Buccaneersiga. Meeskonna värvid on sinine, must, hõbedane ja valge. Meeskonna logo kujutab sinimusta pantrit. Carolina Panthers on tulnud NFC meistriks aastatel 2003 ja 2015.  Carolina Panthers – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Suur-Aguli tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Suur-Aguli tänav on tänav Narvas Kerese linnaosas. Suur-Aguli tänav on Paul Kerese tänavalt algav umbes 325 meetrit pikk umbtänav, mis kulgeb lõunasse. Tänaval paiknevad tööstus-, büroo- ja laohooned. 1905. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi Форштадская улица, 1912. aasta plaanil – Alewi tänav, 1927. aastal ja hiljem – Suur-Aguli tänav. See tänav lõppes linna põhjaosas ristudes Rakvere tänavaga. Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel.–Narva Muuseumi Toimetised, nr. 7, 2007, lk. 108-127.
Võlukübar

Võlukübar on muinasjutuline kübar, mis annab selle kandjale imevõimeid. Sõõlamiskübar Harry Potteri lugudes Bastinda võluri kuldne võlukübar Aleksandr Volkovi muinasjuttudes Mustkunstniku võlukübar Küüntest kübar
Lippe

Lippe on jõgi Euroopas, Reini lisajõgi. Jõe pikkus on 255 km ja valgla 4881,8 km². Keskjooksul Hammi lähedal on jõe vooluhulk 23 m³/s. Lippe algab Bad Lippspringe linna lähedalt 134 meetri kõrguselt üle merepinna ja kannab nime Alme kuni ühinemiseni Paderiga. Tema suurimad lisajõed on lähtest suudme poole Pader, Heder, Glenne, Ahse, Seseke ja Stever. Ahse ja Seseke on vasakpoolsed, teised parempoolsed lisajõed. Reini suubub ta Weseli linnas 20 meetrit üle merepinna. Lippe ääres asuvad lähtest suudme poole Paderborn, Lippstadt, Hamm, Waltrop, Marl ja Wesel, samuti hulk väiksemaid asulaid. Lippe voolab läbi tööstuspiirkonna. Tema sängi on korduvalt muudetud ja seetõttu oli jõe ökoloogiline seisund kohutav. Tänapäeval tehakse pingutusi jõe fauna taastamiseks. Lippel sõitsid laevadega juba vanad roomlased. 1826 avati Lippel laevaliin. Lippstadtist Hammini nägi sõiduplaan ette 1 päeva, sealt Weselini veel 4, kokku 5. Laevaliin suleti, kui raudteeliiklus kiiremaks ja odavamaks sai. Lippe jõe koduleht (saksa keeles, väga head kaardid)
Stiihia (laul)

"Stiihia" on eesti laulja Renate 2013. aastal avaldatud laul. Laul anti välja raadiosinglina ning selle võib leida ka ta albumilt "Teispoolsusest". Laulu viisi ja sõnade autor on laulja ise. Laul oli 2013. aastal YouTube'is vaadatavuselt Eesti lauludest neljandal kohal[viide?], Raadio 2 Aastahiti valimistel viies ja Power Hit Radio aastaedetabelis seitsmes[viide?]. Laul YouTube'is
Silvi Teesalu

Silvi Teesalu (sündinud 24. oktoobril 1947) on eesti kultuuritegelane ja tõlkija. Ta on töötanud Taani Kultuuri Instituudi juhatajana. "Sirelid õitsevad juunis: minu ema lugu" (2003; taani keeles "Deporteret til Sibirien", 2009) "Kilde Taani suhetest Eestiga" (2010) 2013 – Taani Kuningriigi Dannebrogi orden "Taani Kultuuri Instituudi juhataja Silvi Teesalu saab Dannebrogi ordeni" Taani Eestis, 7. november 2013
Colombia peeso

Colombia peeso (ISO kood COP, sümbol $) on Colombia rahaühik. Colombia peeso jaguneb 100 sentaavoks. Käibel on 1000, 2000, 5000, 10 000, 20 000, 50 000 ja 100 000 peeso väärtuses rahatähed ning 50, 100, 200, 500, 1000 peeso väärtuses mündid. Peeso