laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laasi (perekonnanimi)

Laasi on eesti perekonnanimi. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laasi 85 inimesel: 44 mehel ja 41 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laasi meeste puhul 2458. kohal ja naiste puhul 2990. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Laasi vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,19. Nimi oli kõige sagedasem Lääne maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,88 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Harjumaal Rapla kihelkonnas Ohukotsu mõisavallas, Virumaal Rakvere kihelkonnas Rakvere mõisavallas ja Läänemaal Vigala kihelkonnas Vana-Vigala mõisavallas nimeks Lasi, Laasy ja Lasy (normaalkuju Laasi). Nimede eestistamisel võeti Laasi 1936.–1940. aastal uueks perekonnanimeks 9 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Jurikson, Klaassen (2 isikut), Laasen, Laason, Lasen, Lason, Pat-Path ja Zimmermann. Ants Laasi, eesti geograaf (1909–1989) Evald Laasi, eesti ajaloolane (1931–1993) Ilmar Laasi, eesti arhitekt (1907–1999) Lauri Laasi, Eesti poliitik (1974–) Rivo Laasi, eesti muusik (1963–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 12.02.2023) Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Laasi. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Laasi. Laasi statistikaameti andmebaasis
Viikingimõõk

Viikingimõõk ehk karoling oli varakeskajal Lääne- ja Põhja-Euroopas levinud mõõgatüüp. Viikingimõõk ehk karolingide mõõk arenes välja 8. sajandil merovingide mõõgast, mis kujult ja dünaamikalt sarnanes Rooma ratsaväe spathaga ja pani omakorda aluse kõrgkeskaegsele rüütlimõõgale. Skandinaavia teadlane Jan Petersen on koostanud viikingimõõkade tüpoloogia, mida kasutatakse laialdaselt siiani kogu Euroopas. Peterseni tüpoloogia järgi on enamik varase viikingiaja Eesti territooriumil leitud mõõkadest H-tüüpi. Huvitav on fakt, et Peterseni tüüp AE viikingimõõkasid kasutati siinkandis veel paar sajandit hiljem, pärast viikingiaega, eestlaste muistse vabadusvõitluse perioodil. Petersen töötas välja viikingimõõkade tüpoloogia, mida kasutatakse siiani laialdaselt kogu maailmas nende klassifitseerimiseks, dateerimiseks ja ajaloouuringutes. Viikingimõõkade ehituse iseärasuseks on keeduterase (võltsdamaskuse) tehnoloogia kasutamine, sest kvaliteetset terast tollal nappis ja seda toodi Euroopasse peamiselt Kesk-Aasiast, kus leiutati ja võeti 8. sajandil kasutusele tiigelahjudega rauasulatus. "The Knud Viking Sword". www.albion-swords.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. september 2021. Vaadatud 12. veebruaril 2023. "Mediaeval Sword". www.vikingsword.com. Vaadatud 12. veebruaril 2023.
Aivar Nigol

Aivar Nigol (sündinud 29. mail 1965 Tartus) on eesti omavalitsus- ja sporditegelane. Aastatel 1992–1999 oli ta Otepää linnapea. Lõpetas 1983 Elva Keskkooli, 1990. aastal metsamajanduse insenerina Eesti Põllumajanduse Akadeemia ja 2003. aastal avaliku halduse magistrina Tartu Ülikooli. Nigol oli aastatel 1990–1992 Otepää abilinnapea ja seejärel 1992–1999 Otepää linnapea. Aastatel 1999–2001, 2007–2008 ja 2010–2013 oli ta Otepää vallavolikogu esimees ning aastast 2021 Otepää vallavolikogu aseesimees. 2001–2005 oli ta Otepää vallavanem, Vabariigi Valitsuse ja Omavalitsusliitude Koostöökogu läbirääkimiste keskkonnakomisjoni kaasesimees, MTÜ Võrumaa Arenduskeskus nõukogu liige ja Võrumaa muuseumide nõukogu liige, 2005–2006 Tehvandi Spordikeskuse nõukogu liige. 2003–2005 Euroopa Kohalike Omavalitsuste ja Piirkondade Nõukogu (CEMR) keskkonnakomisjoni liige, 2003–2005 Valgamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse aseesimees, Eesti Linnade Liidu juhatuse liige (periooditi). Nigol kuulub 2006. aastast Eesti Laskesuusatamise Föderatsiooni juhatusse, ta on olnud 2008–2018 selle juhatuse esimees/president. 2022. aastal oli ta laskesuusatamise Otepää MK etapi korralduskomitee juht. Nigol on Oti spordiklubi asutaja ja juhatuse liige. Samuti oli ta 2010–2020 Eesti Olümpia Komitee esindajate kogu liige. 2013. aastast on ta ka AN Teenused OÜ juhatuse liige. 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 2022 – riiklik spordipreemia eduka maailma karikasarja etapi korraldamise eest laskesuusatamises (koos Hillar Zahknaga)
Amatonormatiivsus

Amatonormatiivsus on arvamus, et kõigi lõplik soov on olla pikaajalises, eksklusiivses, romantilises paarisuhtes. "Amatonormativity". Elizabeth Brake (inglise). 29. august 2017. Vaadatud 12. veebruaril 2023.
Olekuvektor

Olekuvektor on analüütilises mehaanikas ja kvantmehaanikas vektor, mis kirjeldab kõikide süsteemi vabadusastmete olekut. Näiteks elektroni asukohta suletud kastis ja magnetväljas kirjeldab elektroni x, y ja z koordinaat, liikumiskiirus kolme koordinaattelje suunas ja elektroni spinni nurk x-y ja x-z tasandi suhtes, ehk kokku 8 arvu. en:state vector[küsitav]
Julia Simon

Julia Simon (sündinud 9. oktoobril 1996 Albertville'is) on Prantsusmaa laskesuusataja. Ta võitis 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis segateatesõidus võistkondliku hõbemedali. 2019. aastal võitis ta maailma karikasarja Östersundi etapil 15 km eraldistardiga sõidus kolmanda koha. Individuaalvõistluses võitis ta 14. märtsil 2020 Soomes Kontiolahtis jälitussõidu. 2021. aasta MM-il Pokljukas tuli ta koos Antonin Guigonnatiga segateate paarissõidus maailmameistriks. Individuaalvõistluses tuli ta maailmameistriks 2023. aastal Oberhofis toimunudmaailmameistrivõistlustel jälitussõidus.
Maagi tänav (Pärnu)

Maagi tänav on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis saab alguse Raua tänavalt. Tänava pikkus on ligikaudu 93 meetrit.
Kiekko-Espoo

Kiekko-Espoo on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Espoos. Klubi mängib Soome tugevuselt teises liigas Mestis.
HockeyAllsvenskan

HockeyAllsvenskan on jäähokiliiga Rootsis. See on Svenska Hockeyligani järel teine kõrgeim liiga Rootsi jäähokis. Liiga moodustati praegusel kujul 2005. aastal. AIK IF Almtuna IS BIK Karlskoga Djurgårdens IF Hockey HC Vita Hästen IF Björklöven Kristianstads IK Modo Hockey Mora IK Södertälje SK Tingsryds AIF Västerviks IK Västerås IK Östersunds IK Ametlik koduleht
Mestis

Mestis (ametlikult Mestaruussarja) on tugevuselt teine jäähokiliiga Soomes. FPS Hermes HK Zemgale/LLU Hokki IPK Imatran Ketterä KeuPa HT Kiekko-Espoo Kiekko-Pojat Kiekko-Vantaa Koovee Peliitat RoKi TUTO Hockey Ametlik koduleht
Elari

Elari on mehenimi. 2023. aasta alguse seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 518. mehenimi. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Elari 174 mehel. https://www.stat.ee/nimed/Elari Elari statistikaameti andmebaasis
Elektronide transpordiahel

Elektronide transpordiahel (ETA) ehk elektrontransportahel on rida ensüümkomplekse, mis võimaldavad vabade elektronide ülekannet läbi redoksreaktsioonide. Protsessi tulemusena tekib prootongradient, mis võimaldab oksüdatiivse fosforüülimise käigus toota ADP molekulist ATP ehk salvestada prootongradiendi elektrokeemiline energia keemilise energiana. Eukarüootsetes rakkudes esineb mitokondriaalne hingamisahel, kus elektronide ülekannet vahendavad neli suurt valkkompleksi mitokondrite sisemisel membraanil. Elektronide doonoriteks on NADH ja FADH2 ning aktseptoriks on molekulaarne hapnik, mis konverteeritakse vastuvõetud elektronide toimel veeks. Taimedes toimib lisaks mitokondriaalsele hingamisahelale ka valguse energiat kasutav (valgusreaktsioonid) fotosünteetiline elektronide transpordiahel. See leiab aset kloroplastides tülakoidide membraanides ja selle töö tulemusena toodetakse muuhulgas vee molekulidest hapniku molekule, mis on oma olemuselt fotosünteesi jääkprodukt. Prokarüootidel puuduvad mitokondrid ja nii asuvad elektrontransportahelate kompleksid plasmamembraani koostises. Teistsugused on ka oksüdatiivse fosforüülimise käigus kasutatavad elektronide aktseptorid ja ETA valgukompleksid. See lubab bakteritel ja arhedel kasvada erinevates keskkondades. J. L. Tymoczko, Jeremy M. Berg, L. Stryer. "Biokeemia lühikursus. Õpik kõrgkoolidele", (tõlkeraamat) TTÜ Kirjastus, 2016. ISBN 9789949239313 (lk 367)
Espoo Blues

Espoo Blues oli Soome jäähokiklubi, mis tegutses Espoos. Ta mängis Soome jäähokiliigas aastatel 1998-2016. Klubi asutati 1984. aastal. Soome jäähokiliiga: Teised kohad (2): 2008, 2011
N-korteež

n-korteež ehk järjestatud ennik (inglise keeles n-tuple) on matemaatikas objektide lõplik jada (indekseeritud hulga erijuht). Matemaatikud kasutavad n-korteeže teatud koostisosadest koosnevate matemaatiliste objektide kirjeldamiseks. Näiteks orienteeritud graafi defineeritakse korteežina (V, E), kus V on tippude hulk ja E on hulga V × V alamhulk, mis määrab servad. Korteeži pikkusega n nimetatakse tavaliselt n-korteežiks. 2-korteež on järjestatud paar; 3-korteež on järjestatud kolmik. n võib olla mis tahes positiivne täisarv. Näiteks kvaterniooni võib esitada 4-korteežina. Põhilised omadused, mis eristavad korteeži näiteks hulgast, on (1) see, et üks ja seesama objekt saab esineda mitu korda, ja (2) see, et objektid esinevad kindlas järjekorras. Omadus (1) eristab korteeži järjestatud hulgast ja omadus (2) eristab korteeži multihulgast. Seda formaliseeritakse sageli kahe n-korteeži identsuse tingimusena: (a1,a2,...,an) = (b1,b2,...,bn) siis ja ainult siis, kui a1=b1, a2=b2 ja nii edasi. Teine viis korteeži mõiste formaliseerimiseks on lähtuda lihtsamatest hulgateoreetilistest konstruktsioonidest (järjestatud paaridest). Näiteks saab n-korteeži defineerida järjestatud paarina (n-1)-korteežist ja viimasest liikmest: (a1,a2,...,an-1,an)= ((a1,a2,...,an-1),an). Kui kasutada järjestatud paari tavalist hulgateoreetilist definitsiooni, saame järgmise rekurrentse definitsiooni: 1-korteež (a1) on lihtsalt a1; kui x on (n-1)-korteež, siis {x,{x,an}} on n-korteež. Selle definitsiooni kohaselt (1,2,2) on ((1,2),2) = ({1,{1,2}},2) = { {1,{1,2}}, {{1,{1,2}},2} } ennik järjend ehk korteež
Amyloporia

Amyloporia on Fomitopsidaceae sugukonda kuuluv seeneperekond. Amyloporia sinuosa – end. näätskorgik Amyloporia xantha – end. kollakas korgik Amyloporia andmebaasis eElurikkus.
Resinoporia

Resinoporia on Fomitopsidaceae sugukonda kuuluv seeneperekond. Resinoporia cretacea – end. kriitkorgik Resinoporia piceata – end. laanekorgik Resinoporia andmebaasis eElurikkus.
Plancki aeg

Plancki aeg on aja mõõtühik Plancki loomulike ühikute süsteemis ja kirjeldab väikseimat võimalikku ajavahemikku, mille kohta veel kehtivad teadaolevad füüsikaseadused. See on aeg, mida valgus (täpsemalt valguse kiirusega liikuv laine või massita osake) vajab Plancki pikkusega (≈1,616 255(18) · 10−35 m) vahemaa läbimiseks. Plancki aega nimetatakse ka ajakvandiks, mis on väikseim ajavahemik, millel on aja tähendus. Plancki aeg määratleb ühtlasi ajaskaalal esimese punkti pärast Suurt Pauku, mida saab füüsikaliselt kirjeldada. Plancki aeg t P {\displaystyle t_{P}} on määratud kolme fundamentaalse füüsikakonstandiga: t P = ℏ G c 5 ≈ 5,391 247 ( 60 ) ⋅ 10 − 44 s , {\displaystyle {\begin{aligned}t_{\mathrm {P} }&={\sqrt {\frac {\hbar G}{c^{5}}}}\\&\approx 5{,}391\,247(60)\cdot 10^{-44}\;\mathrm {s} ,\\\end{aligned}}} , kus G {\displaystyle G} on gravitatsioonikonstant, c {\displaystyle c} on valguse kiirus, ℏ {\displaystyle \hbar } on taandatud Plancki konstant. Plancki aja arvulise väärtuse täpsus oleneb sellest, kui täpselt on teada fundamentaalkonstandid. Arvväärtuse ligikaudsus tuleneb seega füüsikakonstantide mõõtemääramatusest, mitte valemist endast. Seni (2020. aastal) lühim katseliselt reprodutseeritud ajavahemik on 247 · 10−21 s); see on umbes 2 · 1025 korda Plancki ajast pikem.
Jaan Sitska

Jaan Sitska (16. veebruar 1867 Talli vald, Pärnumaa – 31. mai 1937 Tallinn) oli Eesti poliitik, ajaloolane ja majandustegelane. J. Sitska sündis talupidajate peres Pärnumaal; ta õppis Jäärja-Veelikse külakoolis, Halliste kihelkonnakoolis, Viljandi elementaarkoolis, Viljandi kreiskoolis ja Pärnu gümnaasiumis. Aastail 1889–1895 õppis J. Sitska Tartu ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas, mille lõpetas ajalookandidaadi kraadiga. Töötas seejärel Venemaal riigikontrolli- ja aktsiisiametnikuna Peterburis ja Petrozavodskis ning saksa keele õpetajana Permis ja Tambovis. 1904. aastal kutsuti J. Sitska Tallinna Eesti Postimehe toimetajaks ja osanikuks ja ta osales 1905. aasta revolutsiooni käigus Tartus toimunud aulakoosolekul ning anti aulakoosoleku otsuste Eesti Postimehes avaldamise eest kohtu alla. Eesti Postimees suleti 1905. aasta lõpul ja selle toimetajal keelati Baltimaades elamine sõjaseaduse kehtimise ajaks. J. Sitska oli ka Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi esimees. Emigratsioonis viibides mõisteti 1908. aastal Jaan Sitska küll õigeks, kuid sõjaseaduse kehtimise tõttu ei saanud ta veel Eestisse tagasi pöörduda. Äraolekul tegeles Sitska kirjatööga, kui sügisel 1909 naasis J. Sitska Eestisse, valiti ta Tallinna Eesti Laenu- ja Hoiuühisuse (hilisem Eesti Laenupank) juhatuse liikme ja ärijuhi kohale. Tallinna naasmise järel oli ta Tallinna Majaomanikkude Seltsi esimees, Tallinna maleringi esimees ja Eesti teatri osaühisuse «Estonia" ja „Estonia"-seltsi juhatuse liige, Tallinna Teise Vastastikuse Tulekinnituse Seltsi juhatuse esimees. 1917. aastal kandideeris Jaan Sitska, Eesti Radikaaldemokraatliku Erakonna ja Eesti Talurahva Liidu nimekirjas Ülevenemaalisse Asutavasse Kogusse. Ta oli 23. jaanuarist 1920 Eesti Asutava Kogu asendusliige, kus ta asendas Juhan Ostrati, kes asutus tagasi 22. jaanuarist 1920. Jaan Sitska oli aastatel 1909–1929 Eesti Laenupanga juhatuse liige, 1913–1924 kindlustusseltsi «EEKS» juhatuse esimees ja 1933–1937 Tulika tänav 7 asunud AS «Eesti Kunstsarve Tehased O. Kerson & Ko» direktor. Jaan Sitska 50. sünnipäew., Tallinna Teataja (1910-1922), nr. 29, 4 veebruar 1917 "Juhatus ja liikmed". Riigikogu. Vaadatud 26. veebruaril 2021. Robert Nerman, Mere lähedus tõi Mähele suvitajad ja lubas kohalikele tulusat maaäri, www.postimees.ee, 26. oktoober 2007
Pardi tänav (Pärnu)

Pardi tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas. Tänav algab Karusselli tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb A. H. Tammsaare puiestee. Pardi tänav ristub veel Side ja Kanali tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 820 meetrit.
Aporpiaceae

Aporpiaceae on kandseente hõimkonda kuuluv seente sugukond. Aporpium Elmerina
Elmerina

Elmerina on kandseente hõimkonda kuuluv seente perekond. Elmerina caryae – end. harilik tardpoorik Elmerina andmebaasis eElurikkus
Aporpium

Aporpium on kandseente hõimkonda kuuluv seente perekond. Aporpium macroporum – suur tardpoorik
Kaunis kodumaa

"Kaunis kodumaa" on Eesti fotograafi Carl Sarapi fotopostkaartide sari, mis ilmus aastatel 1936–1940, väljaandjaks J. Triefeldti äri Rakveres. Pildistustöid sarja väljaandmiseks alustas Sarap hiljemalt 1934. aastal. Postkaartide tagaküljele trükiti foto pealkiri (enamasti kohanimi), väljaandja nimi, väljaandmise aasta ja sarja järjenumber vahemikus 001 kuni 2050. Sama järjenumbri ja fotoga postkaarte anti vajadusel välja ka korduvalt – muutus vaid kaardile trükitud aastaarv. Üksikutel juhtudel on ühe ja sama järjenumbri all välja antud erineva pildi ja tagatekstiga fotopostkaarte. Väike hulk sarja postkaarte ilmus ka järjenumbrita. Teadaolevalt jõuti sarja raames välja anda ligi 600 erinevat fotopostkaarti (vaata täpsemalt allolevast nimekirjast, koguarv hetkel: 601). Eesti pildis: Geograafilised pildisarjad koolidele Carl Sarapi kiri Riigiparkide valitsusele. 31.03.1936. Rahvusarhiiv, ERA.983.1.46, leht 1 Nimekiri põhineb Carl Sarapi fotopostkaartide sarja "Kaunis kodumaa" ja "Eesti pildis" andmebaasil, mis koostati Eesti mäluasutuste digiteeritud kogude põhjal. Koostaja: Kati Sarapik. 2021–2022. Avaldatud koostaja loal. Andmebaas (seisuga 02.2022): https://docs.google.com/spreadsheets/d/1zegDu0u32RXzaJ-5h-TB0TiBP14QQDQQZCCLjvBpjd0/edit?usp=sharing ja Rene Viljati erakogu fotopostkaartidel sarjast "Kaunis kodumaa".
Eesti pildis: Geograafilised pildisarjad koolidele

"Eesti pildis: Geograafilised pildisarjad koolidele" on koolidele õppevahendiks mõeldud Carl Sarapi pildistustega fotokomplektide sari, mida andis 1939. aastal välja J. Triefeldti äri Rakveres. Ühele kindlale Eesti piirkonnale pühendatud pildikomplekti kuulus paberist ümbriskaas ja 10 erinevat fotot, tagaküljel trükitud teave fotol kujutatu kohta. Pildisarjale tegid kaastööd geograaf August Tammekann ja ajaloolane Arnold Soom. Välja jõuti anda 9 erinevat fotokomplekti (kõik ilmusid 1939). Nimekiri põhineb Carl Sarapi fotopostkaartide sarja "Kaunis kodumaa" ja "Eesti pildis" andmebaasil, mis koostati Eesti mäluasutuste digiteeritud kogude põhjal. Kaunis kodumaa J. Triefeldti äri. ""Eesti pildis" reklaam-tellimisleht. 1939. SA Virumaa Muuseumid kogu, RM 4664 Ar1 579:40". Vaadatud 11.05.2022. Koostaja: Kati Sarapik. 2021-2022. Avaldatud koostaja loal. Andmebaas (seisuga 02.2022): https://docs.google.com/spreadsheets/d/1zegDu0u32RXzaJ-5h-TB0TiBP14QQDQQZCCLjvBpjd0/edit?usp=sharing
Clitocella

Clitocella on perekond seeni sugukonnast punalehikulised. Clitocella mundula – end. mustuv punaheinik Clitocella andmebaasis eElurikkus.
Flaviporus

Flaviporus on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente perekond. Flaviporus americanus – tubaknahkise-antrodiell Flaviporus andmebaasis eElurikkus
Fuscoporia

Fuscoporia on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente perekond. Fuscoporia contigua – end. laustaelik Fuscoporia ferrea Fuscoporia ferruginosa – end. roostepruun taelik Fuscoporia andmebaasis eElurikkus.
Liidunõukogu

Liidunõukogu on võimu teostava institutsiooni nimetus mitmes riigis: Liidunõukogu (Austria) on Austria parlamendi ülemkoda Liidunõukogu (Saksamaa) on Saksamaa parlamendi ülemkoda Liidunõukogu (Šveits) on Šveitsi valitsuse juhtorgan Samuti on Liidunõukogu olnud parlamendi nimetus mitmes ajaloolises riigis: Saksa keisririigi parlamendi ülemkoja nimetus oli Liidunõukogu Nõukogude Liidu parlamendi alamkoja nimetus oli Nõukogude Liidu Liidunõukogu Föderatsiooninõukogu
Daniel Freiman

Daniel Freiman (sündinud 7. aprillil 1933 Noarootsi kihelkonnas Läänemaal) on Rootsi endine poksija. Ta on tulnud kolm korda Rootsi meistriks: 1958. aastal II keskkaalus (kuni 75 kg) ning aastatel 1961–1962 poolraskekaalus (kuni 81 kg). Ta esindas aastatel 1956–1961 Rootsit 17 maavõistlusel, millest võitis 13 võistlust. Tema vanem vend Samuel Freiman oli samuti Rootsi poksija. "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 18. aprillil 2012. Daniel Freiman lehel Ringside. Rootsi keeles
Samuel Freiman

Samuel Freiman (18. veebruar 1929 Noarootsi kihelkond, Läänemaa – 7. november 2013) oli Rootsi poksija. Ta sai Rootsi meistrivõistlustel raskekaalus (üle 81 kg) 1953. aastal hõbemedali ja 1954. aastal pronksmedalimedali. Tema noorem vend Daniel oli samuti Rootsi poksija. Samuel Freiman lehel Ringside. Rootsi keeles
Velda

Velda on naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Velda 83 naisel. Velda oli Eestis levikult 888. naisenimi. Kõige levinum oli eesnimi Velda üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,56, ning Lääne-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,87. Velda oli keskmiselt 77 aasta vanune (mediaanvanus oli 80). Velda Otsus Velda Ratnik Velda Rüütli ... https://www.stat.ee/nimed/Velda
Müürivahe tänav (Tartu)

Müürivahe tänav asus Tartus linnamüüri siseküljel, Vabaduse puiestee lääneküljel. Tänav kulges praegusest Munga tänavast Laia tänavani. Tänav oli kaetud munakivisillutisega ja see on kavas taastada. "6885 Tartu linnamüüri säilmed 1, 13.-15. saj • Mälestiste otsing • Mälestised". Tere tulemast. Vaadatud 14. veebruaril 2023. "HÄVINUD ARHITEKTUURIPÄRANDI EKSPONEERIMINE TARTU KESKAEGSE KIHISTUSE NÄITEL". Google. 17. jaanuar 2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuli 2013. Vaadatud 14. veebruaril 2023. {{cite web}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend) "Hokimängija Tartu linnamüüril. Võimla kõrvalt sai..." Tartu ilukirjanduses. Vaadatud 14. veebruaril 2023. "Linnamüür Vabaduse puiesteel". info.raad.tartu.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. veebruar 2023. Vaadatud 14. veebruaril 2023. "Linnamüür pole mitte kellegi oma". Uudised. 10. detsember 2008. Vaadatud 14. veebruaril 2023.
Keio

Keio on eesti mehenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Keio 137 mehel ja alla viiel naisel. Keio on Eestis levikult 584. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Keio vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,3, ning Jõgeva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,94. Keio oli keskmiselt 31 aasta vanune (mediaanvanus oli 32). https://www.stat.ee/nimed/Keio
Valentine (Texas)

Valentine on linn USA-s Texase osariigis Jeff Davise maakonnas. See on maakonna ainus linn. See asub Davise mägede ja Sierra Vieja mäeaheliku vahelises tasandikulises nõos. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 134. Aastal 2000 oli elanikke 187. Linna rajas 1882. aastal raudtee-ettevõtte Southern Pacific Railroad. See sai nime selle järgi, et see asutati 14. veebruaril ehk valentinipäeval. Postkontor avati Valentine'is 1886. aastal. 16. augustil 1931 toimus Lääne-Texases 5,8–6,4-magnituudiline maavärin, mille epitsenter asus Valentine'i linna lähedal. See on seni teadaolevalt kõige tugevam Texase osariiki tabanud maavärin. See tekitas kahjustusi Valentine'i linna peaaegu kõigile hoonetele. Ühtegi hukkunud maavärin kaasa ei toonud. Valentine asub maantee U.S. Route 90 ääres. See on ainus linn, mis asub Marfa ja Van Horni vahelisel 118 kilomeetri pikkusel maanteelõigul. Valentine'ist umbes kahe kilomeetri kaugusel loodes asub kunstiinstallatsioon "Prada Marfa", mis rajati 2005. aastal. See kujutab keset tühermaad maantee ääres asuvat Prada luksuspoodi. USA laulja Mitski 2022. aastal ilmunud kuuenda stuudioalbumi "Laurel Hell" esimene laul kannab nimi "Valentine, Texas". Valentine 2014. aastal Valentine'i lähedal asuv kunstiinstallatsioon "Prada Marfa" 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Valentine, TX. Handbook of Texas Online. tshaonline.org. Vaadatud 14.2.2023 Valentine's in Valentine, TX (linnas valentipäevaga samal nädalal toimuv Lääne-Texase-teemaline kultuuriüritus)
Ford Puma Rally1

Ford Puma Rally1 on alates 2022. aastast M-spordi poolt WRC-s võistlemiseks kasutatav ralliauto. 2022. aasta MM-hooaja avaetapil saavutas üheksakordne maailmameister Sebastien Loeb auto esimesel rallil esikoha. 2022. aastal kasutasid autot võistlemiseks Craig Breen, Gus Greensmith, kes startisid kõikidel etappidel, Adrien Fourmaux,Sebastien Loeb, Lorenzo Bertelli, Pierre-Louis Loubet, Jourdan Serderidis ja Jari Huttunen, kes tegid kaasa vaid mõned etapid. Tootjate arvestuses lõpetati hooaeg kolmandana. 2023. aastal on põhisõitjateks Ott Tänak ja Pierre-Louis Loubet.
East Palestine

East Palestine on küla USA-s Ohio osariigis Columbiana maakonnas. See asub Pennsylvania osariigi piiril Youngstownist umbes 30 km kaugusel lõunas ja Pittsburghist 64 km kaugusel loodes. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 4761. Aastal 2010 oli elanikke 4721. 2023. aasta veebruaris jooksis külas rööbastelt välja ohtlikke kemikaale vedanud rong, mis põhjustas ulatusliku keskkonnareostuse. Asulast on pärit jäähokimängija J. T. Miller, tantsuõpetaja Martha Hill ja sotsioloog Jesse R. Pitts. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. "ULATUSLIK REOSTUS ⟩ USA kemikaalirongi põlengupaigast tuleb teateid surnud kaladest ja koduloomadest". Postimees. 14. veebruar 2023 http://eastpalestine-oh.gov/
Eesti Komitee

Eesti Komitee oli Eesti Kongressi täidesaatev juhtorgan. See valiti Eesti Kongressi esimesel istungjärgul 78-liikmelisena. Eesti Komitee valitud juhatusse kuulusid esimees Tunne Kelam, aseesimehed Sirje Endre ja Kaido Kama, sekretär Eve Pärnaste, liikmed Jüri Adams, Edgar Savisaar, Endel Lippmaa, Mart Laar, Kalle Jürgenson, Jüri Rätsep, Trivimi Velliste ja Paul-Eerik Rummo . Koos Eesti Vabariigi Ülemnõukoguga moodustas Eesti Komitee 20. augustil 1991 uue põhiseaduse koostamiseks Põhiseaduse Assamblee. Sirje Kiin. Eesti Kongress. Siis ja praegu, Tallinn, 2000, lk 70