laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vahe-Kaanjärv

Vahe-Kaanjärv on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Pala külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 351 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Suur Kaanjärv

Suur Kaanjärv (ka Esimene Kaanjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Pala külas. Veekogu pindala on 4,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 913 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pakasjärv

Pakasjärv (ka Pakase järv, Suur Pakase järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgu külas. Veekogu pindala on 17,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1623 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väike Pakasjärv

Väike Pakasjärv (ka Väike Pakase järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 550 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Udriku laugas

Udriku laugas on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kõrvekülas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1613 m. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rava järv

Rava järv (ka Rava paisjärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Rava külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1290 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Preediku järv

Preediku järv (ka Mägise paisjärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Aravete alevikus, Kurisoo ja Sääskülas. Veekogu pindala on 6,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1981 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pikaveski järv

Pikaveski järv (ka Pikaveski paisjärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pikva külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 454 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vetla paisjärv

Vetla paisjärv on järv Harju maakonnas Anija vallas Vetla külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 327 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rabajärv (Harju maakond)

Rabajärv on järv Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Vihterpalu külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 409 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kreo Linajärv

Kreo Linajärv (ka Linajärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Vetla külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 419 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väike Kalajärv

Väike Kalajärv (ka Kreo Väikejärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Vetla külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 369 m. Järv paikneb Kõrvemaa maastikukaitsealal. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Änni järv

Änni järv (ka Ännijärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 10,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1449 m. Änni järv (1862/1864 Enni-jerw) on nime saanud järve kaldal asunud Änni talult (1726 Henni Tönno), see omakorda tugineb isikunimel Enn, mis on nime Heinrich lühendvorm. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. "Charte von dem im Ehstländischen Gouvernement, Jerwschen Kreise und Ampelschen Kirchspiele belegenen zum Gute Lechts gehörigen Walde, genannt Körwe mets". 1862–1864. Vaadatud 11.09.2024.{{netiviide}}: CS1 hooldus: kuupäeva vorming (link) Puss, Fred. "Eesti kohanimeraamat: Änni järv". Vaadatud 11.09.2024. Ernits, Enn. "Eesti kohanimeraamat: Änni". Vaadatud 11.09.2024.
Kivisilla Linajärv

Kivisilla Linajärv (ka Linajärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 201 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Orgi Linajärv

Orgi Linajärv (ka Linajärv, Änni Linajärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 589 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jäneda Veskijärv

Jäneda Veskijärv (ka Veskijärv, Jäneda paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Jäneda külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 612 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väike Allikajärv

Väike Allikajärv on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Jäneda külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 698 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Edgar Talvik

Edgar Talvik (kuni 1936 Edgar Tamberg; 24. september 1911 Kohila vald, Harjumaa – 20. mai 1992 Tallinn) oli eesti õigusteadlane. Kuulus EÜS-i. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Koonusteod

Koonusteod või koonuskarbid on suure rühma (üle 800 liigi) nii väikeste kui ka suurte ülimürgiste ja röövellike meritigude üldnimetus, kes kuuluvad teoliste molluskite hulka. Nad on levinud troopilistes ja lähistroopilistes vetes. Mürgiselt koonusteolt nõelata saanud inimene sureb mürgistusse paari minuti jooksul, sellele puudub antidoot. Ühest piisast piisab, et tappa paarkümmend inimest. Neid tigusid nimetatakse rahvasuus ka sigarett-tigudeks, sest pärast nõelatasaamist jääb inimesel veel surmani vaid nii palju aega, et üks sigarett suitsetada[viide?].
PAL (täpsustus)

PAL või Pal võib tähendada järgmist: PAL on analoogtelevisiooni standard Pal on Palamuse kihelkonna lühend Pal (perekonnanimi) Pál on ungaripärane mehenimi ...
Väo küla

Väo oli küla Harjumaal, tänapäevase Väo asumi juures. Küla järgi on nimetatudki Väo asum. Küla on esimest korda mainitud 1242 (Uvæ tho). 1975 liideti Väo küla Tallinnaga. Küla järgi on nimetatud Väo kihistu. Küla maa-alalt on leitud pronksiaegne asulakoht. Asulakohast on leitud ka laevkalme (Väo kalmed). Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 341 Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 07.04.2018)
Väo kalmed

Väo kalmed on Tallinna idaosas asuvad kalmed, mis pärinevad nooremast rauaajast. Kalmed koosnevad kivikirstkalmetest ja ühest laevkalmest. See laevkalme on Mandri-Eesti ainus teadaolev laevkalme. Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 340
Wittenhofi suvemõis

Wittenhofi suvemõis oli Tallinna suvemõis, mis tänapäeval jääb Endla, Keemia ja Välja tänava ning Mustamäe tee juurde (mõisahoone Endla tn 77). Mõis kandis algul nime Meuslershof, mis oli nimetatud perekond Meusleri järgi. 1737 ostis mõisa Suurgildi liige, Tallinna bürgermeister Jürgen Witte ja mõis nimetati Wittenhofiks. 19. sajandi alguses omandas mõisa Bernhard Johann Meier ja mõisa nimeks sai Meiersdorf . Seejärel omandas mõisa alampolkovnik N. Nejelev ja mõisahoones avati restoran Cap de bonne Esperence ('hea lootuse neem'). N. Nejeloffi (Nejelev) omanduses sai Wittenfofi suvemõisast kümblusasutus, mille juurde kuulus restoran. Muuhulgas oli neis võimalik võtta ravi eesmärgil kuumi ja külmi merevanne. 1842. aastal ostis endise Hea Lootuse Neeme koos selle juurde kuuluva maatükiga apteeker Ernst August Bienert. 1870. aastatel lammutati mõisa ja restorani lehtlad ja paviljonid, säiliti üksnes mõisahoone ja selle abihooned. 1904. aastal ostis Albert Koba osaliselt säilinud hoonestusega Wittenhofi suvemõisa, tükeldas selle ja müüs kruntideks ning nii sai alguse Lilleküla asum. 1913. aastal rajati sinna Pumpjansky ja Levini valutöökoda, veidi hiljem naha- ja saapavabrik Eestimaa, AS Union kroomnahavabrik ja Eesti NSV ajal naha- ja jalatsitootmiskoondis Kommunaar. Kommunaari ajal kohandati suvemõisa hoone kortermajaks ja sinna paigutati elama Kommunaari töötajad. 21. sajandi alguses oli aladel tegutsev Polaria jalatsitööstus. Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 336 Josef Kats, Wittenhofi mõisa Hea Lootus, Kristiine Leht, juuli 2014 Jaak Juske, Tallinna suvemõisate kadunud maailm, Jaak Juske blogi (vaadatud 15.10.2020) "Kristiine suvemõisad", Kristiine Leht nr 7(68), 22.06.2006 771. Natsionaliseerimisele kuuluvad tööstusettevõtted.[alaline kõdulink], Riigi Teataja, nr. 81, 26 juuli 1940
Imastu järv

Imastu järv (ka Imastu allikas) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Imastu külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 533 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Saksi järv

Saksi järv (ka 2. Saksi mõisa järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Saksi külas. Veekogu pindala on 23,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 5648 m. Järves on kolm saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kalle järv

Kalle järv (ka Kalle veski pais) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Vahakulmu külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 555 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lundi paisjärv

Lundi paisjärv on järv Harju maakonnas Jõelähtme vallas Koila ja Koogi külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 480 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tammiku veehoidla

Tammiku veehoidla on veehoidla Harju maakonnas Jõelähtme vallas Jägala külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 622 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pilli järv

Pilli järv (ka Soeotsa Mustjärv, Naku järv) on järv Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Hatu külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 634 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Laanemaa järv

Laanemaa järv on järv Harju maakonnas Saue vallas Aude ja Tabara külas. Veekogu pindala on 9,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2941 m. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Riisipere järv

Riisipere järv (ka Riisipere paisjärv) on järv Harju maakonnas Saue vallas Vilumäe külas. Veekogu pindala on 3,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1729 m. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Haiba veehoidla

Haiba veehoidla ehk Haiba tiik on järv Harju maakonnas Saue vallas Haiba külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1242 m. Järves on neli saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Paatre järv

Paatre järv (ka Laitse järv) on järv Harju maakonnas Saue vallas Pohla külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 417 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vaheru järv

Vaheru järv (ka Väheru järv, Mäejärv, Vaharu järv) on järv Harju maakonnas Saue vallas Tagametsa külas. Veekogu pindala on 10,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1562 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pikklaug

Pikklaug (ka Ida-Pikklaug, Kaksiklaugas) on järv Rapla maakonnas Kohila vallas Rabivere külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 631 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lääne-Pikklaug

Pikklaug (ka Lääne-Pikklaug, Kaksiklaugas) on järv Rapla maakonnas Kohila vallas Rabivere külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 494 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lohu paisjärv

Lohu paisjärv on järv Rapla maakonnas Kohila vallas Lohu ja Loone külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2195 m. Järves on kolm saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pirgu paisjärv

Pirgu paisjärv on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Pirgu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 557 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kohila paisjärv

Kohila paisjärv on järv Rapla maakonnas Kohila vallas Kohila alevis. Veekogu pindala on 4,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1477 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Purila paisjärv

Purila paisjärv on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Purila külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 167 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Leva järv

Leva järv (ka Kirivalla järv, Mahtra Mudajärv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Nõrava külas. Veekogu pindala on 10 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1467 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Röövlirahnu Martin

"Röövlirahnu Martin" on 2005. aasta Eesti film. Film esilinastus Eesti kinodes 24. veebruaril 2005. Film räägib kohanemisraskustega poisist Martinist, kes kolib emaga elama uude kohta. Martinil on komme alatasa kõikvõimalikesse jamadesse sattuda ja viimasel koolipäeval läheb kõik valesti. Martinile meeldib koolidirektori tütar Marta, aga tüdruk meeldib ka kooli kõige popimale poisile Kevinile, kellel on uhke roller. Viimases hädas tuleb Martinile appi riukalik võlurkass Nitram, kes toob kaasa uusi seiklusi. Madis Ollikainen – Martin Ott Sepp – Nitram Andry Žagars – Kevin Kadi Sink – Marta Piret Kalda – Martini ema Maria Avdjuško – Kevini ema Jaan Rekkor – Marta isa, koolidirektor Lembit Ulfsak – Ruudi Juhan Ulfsak – Juku 2005. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 29 863 vaatajat. 2005 Põhjamaade filmifestivali auhind laste- ja noortefilmide kategoorias. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2013. Vaadatud 20. augustil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Röövlirahnu Martin" tunnistati Põhjamaade parimaks lastefilmiks[alaline kõdulink] Postimees, 7. november 2005 Röövlirahnu Martin andmekogus IMDb (inglise) Inna Grünfeldi artikkel "Kasspoiss hiilib Mustojal"" Virumaa Teatajas Tarmo Rajametsa artikkel "Ilus päev" Eesti Ekspressis
Rõõsa järv

Rõõsa järv on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 517 m. Suuremad sügavused jäävad alla 5 meetri. Järv jääb Paunküla maastikukaitseala territooriumile. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Paekna järv

Paekna järv (ka Paekna paisjärv) on järv Harju maakonnas Kiili vallas Paekna külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 856 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Paunküla linajärv

Paunküla linajärv (ka Sipelga linajärv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Sõmeru küla lõunaosas. Järv jääb Paunküla maastikukaitseala territooriumile. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 205 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Teadus- ja arendusasutus

Teadus- ja arendusasutus (lüh TA-asutus; inglise research and development institution, lüh R&D institution) on juriidiline isik, kelle (üheks) põhitegevuseks on vähemalt üks teadus- ja arendustegevuse kolmest komponendist: alusuuringud, rakendusuuringud või eksperimentaalarendus. Eestis reguleerib teadus- ja arendusasutuste tegevust teadus- ja arendustegevuse korralduse seadus (TAKS). TAKSi järgi on teadus- ja arendusasutuse juriidiline isik või asutus, mis vastab järgmistele tunnustele: põhitegevus on alusuuringute, rakendusuuringute või arendustegevuse või mitme nimetatud tegevuse läbiviimine; põhitegevusega kaasnevaks tegevuseks on levitada teadmisi õpetamise, publitseerimise või tehnoloogiasiirde kaudu; liikmeskonda kuuluvad põhitegevuse läbiviimiseks vajalikud teadustöötajad; hooned, ruumid, sisustus ja muu vara on piisavad ning sobivad põhitegevuse läbiviimiseks; riigieelarvelistest vahenditest finantseeritud põhitegevuse tulemused, millega ei kaasne intellektuaalomandiõigused, on avalik teave; punktides 1 ja 2 nimetatud tegevuste tulemustest, sealhulgas intellektuaalomandiõigustest saadud kasum, investeeritakse teadus- ja arendustegevusse, selle tulemuste levitamisse või õpetamisse; majandustegevuse (toodete ja teenuste pakkumine teataval turul) ja mittemajandusliku tegevuse (punktides 1 ja 2 nimetatud tegevused mittemajanduslikul eesmärgil) kulud ja rahastamine on asutuse raamatupidamises selgelt eristatud. Teadus- ja arendusasutused jagunevad üldjoontes kolme rühma: ülikoolid riiklikud teadus- ja arendusasutused eraõiguslikud teadus- ja arendusasutused Eestis on teadus- ja arendusasutusel on õigus taotleda oma teadus- ja arendustegevuse finantseerimist riigieelarvest juhul, kui tema teadus- ja arendustegevus on vähemalt ühes valdkonnas korraliselt positiivselt evalveeritud. 2018. aastal oli Eestis 20 positiivselt evalveeritud teadus- ja arendusasutust, neist seitse ülikooli, seitse riiklikku ja kuus eraõiguslikku teadus- ja arendusasutust. https://www.riigiteataja.ee/akt/834781?leiaKehtiv
NSV Liidu auradist

"NSV Liidu auradist" (vene keeles Почетный радист СССР) oli Nõukogude Liidu rinnamärk (1945–1991), esimene sõjajärgne teenetemärk NSV Liidus. Teenetemärk asutati 2. mail 1945 NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu määruse nr 939 punktiga 5. Selle alusel autasustatakse rinnamärgiga "Auradist" isikuid panuse eest raadio arengusse teaduse, tehnika, tootmise või ekspluatasiooni valdkonnas. Aasta hiljem, 4. aprillil 1946, kehtestati rinnamärgi statuut ja kirjeldus NSV Liidu Ministrite Nõukogu määrusega nr 729. Informatsioon märgi "NSV Liidu auradist" kohta ilmus ajakirja Radio sõjajärgses esimeses numbris 1946. aasta aprillis. Esimesed autasustamised toimusid 1946. aastal, nende seas Ernst Krenkel. Eesti NSV-s on rinnamärgi "NSV Liidu auradist" saanud raadiotehnikateadlane Eduard Schults. 2007. aastal asutati Venemaal rinnamärk "Venemaa auradist". Знак "Почётный радист"[alaline kõdulink]. mir-faleristiki.ru Почетный радист СССР. allfaler.ru
Wismari haigla

Wismari haigla on psühhiaatriahaigla Tallinnas aadressil Wismari tänav 15. Haiglat haldab AS Wismari Haigla. Haigla asutati 1985. 1985–1990 kandis haigla nime Tallinna Vabariiklik Narkoloogiadispanser. 1990–2001 kandis haigla nime Tallinna Wismari Haigla. http://www.wh.ee/kontaktandmed (vaadatud 26.07.2018) Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 336 Haigla koduleht
Malev (täpsustus)

Malev võib tähendada mitut asja: Malev, sõjaväeline üksus (Eesti) ajaloos Kaitseliidu malev, Kaitseliidu struktuuriüksus Pioneerimalev oli V. I. Lenini nimelise Üleliidulise Pioneeriorganisatsiooni allüksus, mis koosnes ühe kooli pioneeridest Rahvamalev Õpilasmalev, samuti üliõpilasmalev – noortele (suvist) tööpraktikat võimaldav organisatsioon "Malev", Eesti film "Malev", TV3 saade "Malev", mehenimi Malév – Ungari lennufirma
Vigala maja

Vigala maja on hoone Tallinnas aadressil Toom-Kooli tänav 13. Hoone ehitati keskajal. Hiljem anti sellele barokne ilme. Hoone kuulus kuni Vene-Liivi sõjani ja aastast 1840 kuni 19. sajandi lõpuni Vigala mõisa omanikele Stackelbergidele. Hoones tegutseb Kanada suursaatkonna Riias Tallinna esindus. Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 328 https://vm.ee/et/riigid/kanada?display=foreign_representations (vaadatud 22.03.2019)
Väike Kaksjärv

Väike Kaksjärv (ka Kaksjärv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 434 m. Selle lähedal asub Suur Kaksjärv. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rahkjärv

Rahkjärv (ka Mustjärv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas. Järv jääb Paunküla maastikukaitseala territooriumile. Veekogu pindala on 4,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 806 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Paunküla Mustjärv

Paunküla Mustjärv (ka Mustjärv, Seapilli järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 699 m. Järv jääb Paunküla maastikukaitseala territooriumile. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Punamäe järv

"Seapilli järv" suunab siia. Samas vallas asuva samanimelise teise järve kohta vaata artiklit Paunküla Mustjärv. Punamäe järv (ka Punajärv, Punane järv, ka Seapilli järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Sõmeru küla lõunaosas. Veekogu pindala on 4,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 850 m. Järv jääb Paunküla maastikukaitseala territooriumile. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kaatsjärv

Kaatsjärv (ka Kootsjärv, Tõnismäe järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 453 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lindjärv

Lindjärv (ka Tudre järv, Tudra järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas. Veekogu pindala on 6,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1232 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Käpajärv

Käpajärv (ka Kõrvenurga Käpajärv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Kiruvere külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 436 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Malev

Malev oli Muinas-Eestis sõjaväe koondüksus, mis oli kogutud ühest või mitmest kihelkonnast või maakonnast. Sõna malev pärineb eesti- ja/või liivikeelsest sõnast malewa (arvatava tähendusega "sõjavägi"), mida ladinakeelse teksti sees kasutab Henriku Liivimaa kroonika. Sõna esineb seal 5 korral, tähistades vastavalt sakslaste ja semgalite, saarlaste, eestlaste (harjulaste jt), paganate (virulaste) ning liivlaste väeüksust. Sõna laenati kohalikku Liivimaa ladina (malva) ja saksa keelde (malwe, malowe), kus see tähendas nii sõjaväge kui sõjakäiku, täpsemalt maakaitset (vastandina maalt välja suundunud sõjaretkedele). Sõna püsis käibel kuni 16. sajandini. Eesti keeles säilis sõjaväge tähistav maleva või mal(e)vi vaid rahvalauludes. Tänapäeval elustatud malev on kunagise maleva lõpukaoline vorm. Družiina Faalanks Malev, Eesti Entsüklopeedia Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Peatükk IX (3), kommentaar 8 Mart Lätte. Eestlaste sõjalised kohustused keskajal. Eesti Sõjaajaloo Aastaraamat / Estonian Yearbook of Military History, vol 1, 2011. Lk 14–15 Paul Alvre. Eesti ja liivi keeleaines Henriku Liivimaa kroonikas, II : Isikunimed. Keel ja Kirjandus, 1984, nr 6, lk 340 Jüri Kivimäe, Henricus the Ethnographer: Reﬂections on Ethnicity in the Chronicle of Livonia, kogumikus: Crusading and Chronicle Writing on the Medieval Baltic Frontier. A Companion to the Chronicle of Henry of Livonia, toim. Marek Tamm, Linda Kaljundi, Carsten Selch Jensen. 2011. Lk 81 Alan V. Murray, tõlkija Kristiina Ross. Eesti keel Henriku kroonikas. Suulisus ja suhtlus XIII sajandi Liivimaa misjonis. Keel ja Kirjandus, 2009, lk 562 Heiki Valk, Anti Selart. Muutused ja järjepidevus 13. sajandi Liivimaal. Teoses: Eesti ajalugu. II. 2012, lk 69 Henriku Liivimaa kroonika, IX (3), lk 48–49 Henriku Liivimaa kroonika, XIX (9), lk 170–171 Henriku Liivimaa kroonika, XX (2), lk 172–173 Henriku Liivimaa kroonika, XXIII (7), lk 202–203 Henriku Liivimaa kroonika, XIV (8), lk 108–109