Iiri Vabariigi väljakuulutamine

Mitte segi ajada Iirimaa iseseisvusdeklaratsiooniga Iiri Vabariigi väljakuulutamine (iiri Forógra na Poblachta, inglise Proclamation of the Republic) on lihavõtteülestõusu ajal 24. aprillil 1916. aastal toimunud Iirimaa iseseisvuse välja kuulutamine. Tegemist oli esimese katsega luua kaasaegset ja iseseisvat Iirimaad. Trükkal Christopher Brady ning toimetajad Michael Molloy ja Liam Ó Briain trükkisid dokumendi Liberty Hallis lihavõttepühapäeval ja ülestõusmispühade esmaspäeva hommikul. Tööd tehti kiirustades: nappis nii aega kui ka trükipressi tähetempleid. Seetõttu tuli dokument trükkida kahes osas. Peale teksti esimese osa trükkimist tõsteti tähetemplid lahti, et saaks laduda teksti teine pool. Trükimasina vanuse ja halva töökorra tõttu on üksikutel eksemplaridel näha ka eripärasid tindisurves ja sõnavahedes. Ei ole teada mitu eksemplari Iiri Vabariigi proklamatsioonist trükiti, kuid on arvatud, et ligemale 2500. Ülestõusmispüha esmaspäeval, 24. aprillil 1916. aastal kell 12.45 luges Dublini peapostkontori ees Patrick Pearse ette “Iiri Vabariigi proklamatsiooni”. Dokument oli ametlik taotlus Iiri Vabariigi iseseisvuseks ja ühtlasi Iirimaa õiguste deklaratsioon. Samal päeval saadeti kella 12 ja 13 vahel trükitud koopiad Ühendkuningriikide peapostkontorisse (G.P.O.) ja sealt edasi erinevatesse piirkondadesse. Seitse allakirjutanut - Thomas J. Clarke, Seán Mac Diarmada, Patrick H. Pearse, James Connolly, Thomas MacDonagh, Éamonn Ceannt ja Joseph Plunkett, mõisteti surma sõjakohtu all ja hukati pärast rahvusliku lihavõtteülestõusu ebaõnnestumist. „POBLACHT NA hÉIREANN IIRI VABARIIGI AJUTISELT VALISTUSELT IIRIMAA RAHVALE IIRI MEHED JA IIRI NAISED: Jumala ja kõigi surnud põlvkondade nimel, kellelt ta on pärinud oma vanad traditsioonid ja rahvusluse, kutsub Iirimaa meie kaudu oma lapsi ühinema enda lipu alla ja võitlema tema vabaduse eest. Olles organiseerinud ja treeninud oma meessugu oma salajase revolutsioonilise organisatsiooni, Iiri Vabariikliku Vendluse, ja avatud sõjaliste organisatsioonide, Iiri Vabatahtlike ja Iiri Rahvusarmee kaudu, olles kannatlikult täiuseni viinud oma distsipliini, olles otsusekindlalt oodanud õiget hetke enese paljastamiseks, kasutab ta nüüd sellest hetkest ja, toetatud oma pagendatud lastest Ameerikas ja vapratest liitlastest Euroopas, kuid toetudes esmalt omaenda tugevusele, ründab ta, täies veendumuses oma võidukuses. Me deklareerime Iirimaa rahva õigust olla Iirimaa omanikud ja piiranguteta kontrollida Iirimaa saatust, olla iseseisev ja igikestev. Nende õiguste pikaaegne anastamine võõra rahva ja valitsuse poolt ei ole seda õigust kustututanud ega saa seda iial kustutada, välja arvatud siis, kui Iiri rahvas purustatakse. Iga põlvkonna iirlased on kinnistanud oma õigusi rahvuslikule vabadusele ja suveräänsusele: viimase kolmesaja aasta jooksul on nad kuuel korral relvastatult seda kinnitanud. Seistes selle fundamentaalse õiguse eest ning taas kord kinnitades seda relvistunult maailmale, kuulutame Iiri Vabariigi  suveräänseks iseseisvat riigiks ja pühendame oma ja oma relvavendade elu selle vabadusele, heaolule ja ülistusele riikide [k.1] seas. Iiri vabariigil on õigus iga iiri mehe ja iiri naise truudusele ja ta nõuab seda. Vabariik tagab religioosse ja kodanliku vabaduse, võrdsed õigused ja võrdsed võimalused kõigile kodanikele ja kuulutab otsust püüelda kogu rahvuse õnne ja õitsengu poole, pidades võrdselt kalliks kõiki oma rahva lapsi, unustades võõra valitsuse juurutatud erimeelsused, mis on minevikus lahutanud vähemuse enamusest. Kuniks meie relvad on toonud õige hetke, et rajada riigi alaline valitsus, on kogu Iirimaa rahvast kõigi meeste ja naiste  ühisel häälel esindama valitud ja käesolevaga moodustatud Ajutine Valitsus, mis haldab Vabariigi tsiviil- ja militaarküsimusi rahva huvides. Me usaldame Iiri Vabariigi põhjuse kõigeväelise Jumala hoolde, kellelt palume õnnistust oma relvadele, ja palvetame, et mitte keegi, kes tegutseb selle eesmärgi nimel, ei häbista seda argpükslikkuse, ebainimlikkuse või rüüstamisega. Sel üleval tunnil peab Iiri rahvas oma vapruse ja distsipliini ning oma laste valmisolekuga ohverdama end ühise hüvangu nimel, tõestades, et on väärt seda austusväärset saatust, milleks ta on kutsutud. Allkirjastatud Iiri Vabariigi Ajutise Valitsuse nimel THOMAS J. CLARKE SEAN Mac DIARMADA,    P. H. PEARSE JAMES CONNOLLY,         THOMAS MacDONAGH EAMONN CEANNT,          JOSEPH PLUNKETT“ Lihavõtteülestõus Iirimaa iseseisvusdeklaratsioon (1919) "The Proclamation of the Irish Republic". Iiri rahvusmuuseum. Vaadatud 7. juunil 2024.