laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Atlandi harta

Atlandi harta oli 14. augustil 1941. aastal sõjalaeva pardal Newfoundlandi lähedal Atlandi ookeanil USA presidendi Franklin D. Roosevelti ja Suurbritannia peaministri Winston Churchilli vahel sõlmitud kokkulepe, milles sõnastati sõja eesmärgid ja sõjajärgse maailmakorralduse põhimõtted. Atlandi hartas lubati mitte taotleda uusi territooriume ega nõustuda territooriumide muutmisega ning austada rahvaste õigust valida endale ise valitsemisvorm. Ometigi õnnestus NSV Liidul mõne aja pärast lääneliitlastelt välja pressida, et seda põhimõtet ei laiendataks MRP tulemusel NSV Liiduga liidetud aladele. Balti riikidele tähendas see sõja lõppedes taas Moskva võimu alla minemist. Baltimaad olid ainsad riigid, kelle iseseisvust ei taastatud. Suurbritannias ütles parlamendiliige John Rhys Davies: "Me alustasime seda sõda suurte eesmärkide ja kõrgete ideaalidega. Avaldasime Atlandi harta ja siis sülitasime sellele, trampisime selle peal jalgadega ning põletasime lõpuks selle, mis oli järele jäänud, nii et nüüd pole midagi alles." Atlandi harta oli tõhus propagandarelv Saksamaa vastu peetavas sõjas. Nende poolt esindatud riigid ei taotle oma territooriumi ega mõjuvõimu laiendamist. Nende soov on mitte näha territoriaalseid muudatusi, mis ei ole kooskõlas neil territooriumidel elavate rahvaste vaba tahtega. Nad respekteerivad kõikide rahvaste õigust valida omale riigikord, mille all nad tahavad elada; nad soovivad, et kõikidele rahvastele tagastatakse nende suveräänsus ja nende poolt valitud riigikord, kellelt see on jõuga ära võetud. Nad püüavad, neile pandud kohustuste piires, edutada kõikide riikide, nii suurte kui ka väikeste, nii võitjate kui ka kaotajate võrdväärset juurdepääsu nende maade majanduse arenguks vajalikele toorainetele ja kaubandusele. Nende sooviks on majanduse alal eduka koostöö arendamine kõikide rahvaste vahel, eesmärgiga luua parandatud töötingimuste standardid ja edumeelset sotsiaalkindlustust kõikidele. Peale natsistliku türannia hävitamist nad loodavad taastada rahu, mis võimaldab kõikidel rahvastel elada rahus oma riigi piirides ja tagada, et kõik inimesed kõikides maades on vabad hirmust ja viletsusest. Sarnane rahu peab võimaldama juurdepääsu kõikidele meredele ja ookeanidele ilma takistuseta. Nad loodavad, et kõik maailma rahvad loobuvad nii praktilistel kui ka moraalsetel kaalutlustel jõu kasutamisest. Tuleviku rahu ei saa säilitada, kui rahvaste maa-, mere- või õhujõudu kasutatakse kas ähvardusteks või agressiooniks väljaspool nende piire. Nad usuvad, et laialdase ja permanentse kindlustussüsteemi loomisest tulenevalt on sarnaste rahvaste desarmeerimine oluline. Samuti soovivad nad ergutada kõiki võimalikke menetlusi, mis võiksid vähendada rahu armastavate rahvaste relvastamise koormat. Ühinenud Rahvaste deklaratsioon Balti apell Keith Lowe. Metsik manner. Euroopa pärast Teist maailmasõda. Tänapäev, 2013, lk 207 "Atlandi charta't" pole iial olnudki. Võitleja, mai 1960, nr. 5, lk. 8.
Tugipunkt (CNC)

Tugipunktiks nimetatakse CNC pinkidega töödeldavate detailide selliseid punkte, kus muutuvad kas lõikeriista suund või liikumise funktsioon. CNC pinkide programm kirjeldab kuidas toimub liikumine ühest tugipunktist teise. Liikumise kirjeldamiseks kasutatakse ettevalmistavaid funktsioone, millised on: G00-kiirpaigutus G01-Lineaarne interpolatsioon G02-Ringinterpolatsioon, liikumine päripäeva G03-Ringinterpolatsioon liikumine vastupäeva G04-Paus G06-Paraboolinterpolatsioon G33-Keermelõikamine G34-Suureneva sammuga keermelõikamine G35-Väheneva sammuga keermelõikamine Muud funktsioonid, mis sõltuvad konkreetse pingi juhtsüsteemist. Peale ettevalmistava funktsiooni on lauses vaja märkida tugipunkti koordinaat, ettenihke suurus, pöörlemissagedus ja muud vajalikud parameetrid. G-kood
Tugipunkt

Tugipunkt võib eri valdkondades tähendada eri asju. Tugipunkt on sõjanduses ringkaitseks ette valmistatud kaitsepositsiooni tugevaim osa. Tugipunktiks nimetatakse CNC-pinkidega töödeldavate detailide selliseid punkte, kus muutuvad kas lõikeriista suund või liikumise funktsioon. ...
Uneärevus

Uneärevus on unehäire liik, mille korral inimesel esinevad korduvalt ärevust ja hirmu põhjustavad unenäod. Need on tavaliselt kuidagi ohtliku või alandava sisuga ning põhjustavad inimese ärkamist, mille järel mäletatakse unenägu üldiselt väga detailselt. Sageli võib sama või sarnane unenägu korduda. Tavaliselt ärgatakse une teisel poolel, kuigi ärgata võib kogu öö jooksul. Ärgatakse kiiresti, ei esine segasust ega desorienteeritust. Tüüpilised on ärevuse vegetatiivsed nähud: südamekloppimine, hingamissageduse tõus, higistamine, värisemine, jms. Erinevalt näiteks unepaanikast ei esine uneärevuse korral häälitsemist ega ülemäärast motoorset aktiivsust.
Ronald Coase

Ronald Harry Coase (29. detsember 1910 – 2. september 2013) oli inglise päritolu ameerika majandusteadlane. Coase lõpetas 1931. aastal London School of Economicsi. Aastal 1991 sai ta Nobeli majandusauhinna. Tema tähtsamad tööd on essee "The Nature of the Firm" ja ajakirjas Journal of Law and Economics ilmunud teadusartikkel "The Problem of Social Cost". Viimases tutvustas ta ka Coase'i teoreemi. Ronald H. Coase. "Firma, turg ja õigus" (tõlkinud ja järelsõna Hardo Pajula) (Tallinn: Pegasus 2003)
Käntu soo

Käntu soo on soomassiiv Lääne-Eesti madalikul Vigala ja Kasari jõe vahelisel veelahkmealal. Pindalast (844 hektarit, teistel andmetel 738) suurema osa hõlmab raba, põhjapoolses osas on siirdesoo ja madalsoo. Rabas leidub suhteliselt palju õõtsikuid. Käntu soo servi (eriti idaservas) on oluliselt mõjutanud kuivendamine. Käntu-Kastja hoiuala "Märgalade seisundi hindamine ja keskkonnaeesmärkide määramine" Tallinna Ülikooli Ökoloogia Instituut, Tallinn 2012, lk 47
Francesco Petrarca

Francesco Petrarca (20. juuli 1304 – 19. juuli 1374) oli Itaalia humanismi suurkuju, silmapaistev poeet, teadlane. Ta õppis ülikoolis õigusteadust. Huvitus Vergiliuse ja Cicero loomingust. Asus elama mägikülla, kus haris end ja tegeles luuleloominguga. Vanaduses elas Milanos ja Veneetsias. Lembeluulet Petrarca stiilis nimetatakse petrarkismiks. Francesco Petrarca teostest on eesti keelde tõlgitud peamiselt luulet, kuid ka üks kiri, traktaat "Secretum" ja memuaare. Tõlkijate seas on Villem Ridala, Ain Kaalep, Mari Murdvee, Heigo Sooman, Ülar Ploom ja Rein Raud. Petrarca ekloogi "Parthenias" ja antiiktekstide alusel tegi Antiigiteater 2005. aastal Tartus lavastuse "Hinge killud" (koreograafia Külli Kressa). Värssteos "Africa" luuletused kogumikus "Canzoniere" (Lauluraamat) u 300 sonetti, kantsooni, ballaadi ja madrigali. "Secretum" (pihtimuslik filosoofiline traktaat). Tõlkinud ja eessõna: Ülar Ploom; Hortus Litterarum, Tallinn 1995 Kiri Francesco Dionigile Borgo San Sepolcrost. Tõlkinud ja kommenteerinud Mari Murdvee – Akadeemia 1996, nr 5, lk 951–960 "Järeltulijatele" (memuaarid). Tõlkinud Heigo Sooman – Looming 2005, nr 7, lk 1032–1039 "Kevade tagasitulek". Tõlkinud Villem Ridala – Looming 1923, nr 1, lk 2 "Kantsoon" (Le Rime, CCCXXIII). Tõlkinud Ain Kaalep – Looming 1974, nr 8, lk 1325–1327 6 sonetti, madrigal ja kantsoon, tõlkinud Ain Kaalep – "Renessansi kirjanduse antoloogia", Eesti Raamat 1984, lk 34–39 (samas lk 32–34 dialoog "Põlgusest", tõlkinud Ülo Torpats) 3 sonetti ja "Surma triumf" (katkend). Tõlkinud ja saatesõna: Rein Raud – Vikerkaar 1988, nr 5, lk 34 ja 37–39 "On kõhuorjus, laiskus, lõbujanu"; "Mind nõnda sidunud on patupigi"; "Kesk talvist ööd ma seilan purjekaga" (7., 81. ja 189. sonett). Tõlkinud Ülar Ploom – Looming 1991, nr 3, lk 360–361 Ülar Ploom, "Petrarca: moodsa inimese kriis?" – Looming 1991, nr. 3, lk. 357–361 Marju Lepajõe, "Petrarca 700" – Vikerkaar 2005, nr. 3, lk. 97–99 Jüri Talvet, "Francesco Petrarca sõnum" – Looming 2005, nr. 7, lk. 1040–1046 Ilmar Vene, "Francesco Petrarca ja tundmisviisi teisenemine" – Looming 2005, nr. 7, lk. 1047–1053
Reiki

Reiki on jaapanlase Mikao Usui poolt 20. sajandi algul välja töötatud vaimne tehnika, mis selle praktiseerijate väitel aitab parandada inimese vaimset ja füüsilist seisundit nn energia(te)ga manipuleerimise abil käte pealepanemise teel. Usui kinnitusel oli ta ravivõime saanud Kurama mäel mediteerides. Arvatakse ka, et ta taasavastas reiki vanu sanskritikeelseid tekste uurides. Sõna reiki tuleneb hiinakeelse sõna língqì (靈氣) jaapanikeelsest hääldusest (霊気: reiki; rei tähendab vaimu ja ki energiat või väge). Eesti keelde on see sõna tulnud jaapani keelest inglise keele vahendusel ning mõnikord kasutatakse ka inglise keeles levinud pseudotransliteratsiooni ("universal life energy") otsetõlget "universaalne eluenergia". On mitmeid Reiki koolkondi, mis jagunevad üldplaanis kaheks: traditsioonilised Jaapani Reiki koolkonnad ja Lääne Reiki koolkonnad. Üldiselt usutakse, et reikiravija on vahendajaks reikienergiale ning see väljub tema peopesade kaudu abivajajasse, kusjuures tegu on nn intelligentse energiaga, mis ise teab, kuidas ravitavat on vaja mõjutada. Levinud on ka seisukoht, et reikiravijaks saamiseks tuleb eelnevalt läbida teatud pühitsusprotsess. Reikiravi aluseks oleva ki olemasolu on spekulatiivne ja teaduslikult tõestamata. Mõnedel andmetel on reiki avaldanud uuringute käigus patsientidele lõõgastavat, rahustavat, valu vaigistavat ja vererõhku alandavat mõju , samas näiteks uuringutes kemoteraapiat saavate onkoloogiliste patsientidega ei ole reiki efektiivsus võrreldes platseebomenetlusega ühest kinnitust leidnud ning patsientide suurenenud heaolu seostatakse lihtsalt füüsilise puudutuse mõju ja kellegi toetava kohaloluga 2007. aasta andmeil olevat pakkunud lisateraapiana reikiravi võimalust oma patsientidele ~15% USA haiglatest (üle 800). Alternatiivmeditsiin Qigong Jooga "Reiki". Cancer Research UK. Originaali arhiivikoopia seisuga 18.03.2015. Vaadatud 5.01.2014. Catlin, A.; Taylor-Ford, LR. "Investigation of standard care versus sham Reiki placebo versus actual Reiki therapy to enhance comfort and well-being in a chemotherapy infusion center". Oncology Nursing Forumum. 38 (3): E212–E220. 2011. DOI:10.1188/11.ONF.E212-E220. ISSN 0190-535X. Vaadatud 5.01.2014. "Reiki In Hospitals". reiki.org. Vaadatud 5.01.2014.
Silva meetod

Silva meetod ehk Silva meelekontroll ehk Silva meelekontrolli meetod on José Silva poolt 1950.–1960. aastatel välja töötatud vaimne tehnika eesmärgiga avardada teadvust, arendada meeltevälist taju, suurendada loovust, parandada intuitsiooni ja õppimisvõimet. Selleks püütakse saavutada teadvuse nn alfaseisund ajulainete sagedusel 7…14 Hz. Alfalained on ajus valdavad sügava lõõgastuse korral, kui puudub visuaalne ärritus ning mõttetegevus ei ole kontsentreeritud. Silva õpetuse järgi on just selline ajuseisund ning parema ajupoolkera aktiviseerimine vajalik varjatud vaimsete võimete avanemiseks ning edu saavutamiseks selles. Vajalike meelekontrolli harjutuste tutvustamiseks on välja antud hulgaliselt raamatuid ning korraldatakse kursusi.
August Kerem

August Kerem (11. oktoober 1889 Karula vald, Võrumaa – 28. mai 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti agronoom, põllumajandustegelane ja poliitik. Ta sündis Võrumaal Karula vallas Mähkli talus, omandas Riia Polütehnilise Instituudi põllumajandusosakonnas agronoomi kutse. Osales I maailmasõjas ja Vabadussõjas. Kuulus Eesti Rahvaerakonda, oli Riigikogu I–V koosseisu liige. 30.7.1920–26.10.1920 Tõnissoni valitsuses, 2.8.1923–26.3.1924 Pätsi valitsuses, 26.3.1924–16.12.1924 Akeli valitsuses, 16.12.1924–15.12.1925 Jaaksoni valitsuses 9.7.1929–12.2.1931 Strandmani valitsuses 23.7.1926–4.3.1927 Jaaksoni valitsuses, 4.3.1927–9.12.1927 Teemanti valitsuses 9.12.1927–4.12.1928 Tõnissoni valitsuses 12.2.1931–19.2.1932 Pätsi valitsuses, 19.2.1932–19.7.1932 Teemanti valitsuses, 19.7.1932–1.11.1932 Eenpalu valitsuses, 18.5.1933–21.10.1933 Tõnissoni valitsuses Tema kaitseministriks oleku ajal müüdi Peruu valitsusele Eesti miiniristlejad "Vambola" ja "Lennuk". Järgnenud skandaali käigus anti August Kerem kohtu alla, kuid mõisteti 1934. aasta detsembris õigeks. Kerem oli Eesti Seemnevilja Ühisuse nõukogu esimees, OÜ Mootor direktor 1933–1940, Eesti Lennuliinide AS Ago juhatuse esimees ja asjaajaja-direktor 1939–1940. August Kerem arreteeriti Nõukogude võimude poolt 4. juunil 1941 ja lasti maha Sosva vangilaagris Sverdlovski oblastis. 1928 – Eesti Punase Risti I järgu II astme teenetemärk August Keremi vend Arnold Aleksander Kerem (1893–1942) oli 1925–1940 Palamuse koguduse pastor ja teenis alates 1940. aastast Tartu Jaani kogudust. Tema äi oli ajakirjanik Anton Jürgenstein. August Kerem oli korporatsioon Vironia liige. Eesti ajakirjanduse analüütiline bibliograafia Eesti ajakirjanduse analüütiline bibliograafia
Cervantes

Cervantes on asula Lääne-Austraalias India ookeani ääres. Asub Perthist 220 kilomeetri kaugusel põhjas. https://catalogue.data.wa.gov.au/dataset/localities/resource/55e1dae5-f9c4-418d-baf7-3b35c2d4533f
Oruliustik

Oruliustik ehk alpi liustik ehk mäestikuliustik on liustikutüüp. Oruliustik erineb jääkilpidest ja jäämütsidest selle poolest, et jää ei valgu liustiku keskmest suvalises suunas, vaid liigub mööda liustiku pikkusega võrreldes suhteliselt kitsast sängi. Termineid "oruliustik", "alpi liustik" ja "mäe(stiku)liustik" peetakse tavaliselt samatähenduslikeks, ehkki alpi liustikuks nimetatakse tihti ainult pikki "jääjõgesid". Oruliustike seas eristatakse veel ka orvandi-, oskulaarseid, ripp- ja jalamiliustikke.
Glatsioloogia

Glatsioloogia on teadus, mis uurib peamiselt liustikke. Glatsioloogia alla kuulub tegelikult kogu maapinnal oleva jää uurimine, kuid liustikud moodustavad sellest tähtsaima ja uurituima osa, mistõttu nimetatakse glatsioloogiat mõnikord ka liustikuteaduseks. Ei saa märkimata jätta, et glatsioloogial on ka kolmas nimetus – jääteadus.[viide?] Glatsioloogiaga tegelevad glatsioloogid. Glatsiolooge ühendab 1936. aastal asutatud Rahvusvaheline Glatsioloogia Ühing. Louis Agassiz Sigurður Þórarinsson Jens Esmark Boriss Fedtšenko James David Forbes Mihhail Grosvald Aleksandr Kemmerih Vjatšeslav Koništšev Vladimir Kotljakov Louis Lliboutry Louis Rendu Aleksei Rudoi Wilhelm Sievers Olga Solomina Mihhail Tronov John Tyndall Ignaz Venetz Natalja Voloditševa
Filmiveeb

Filmiveeb.ee on Eesti filmiportaal. Filmiveebis saab teavet järgmiste teemade kohta: filmid, seriaalid, näitlejad, lavastajad ja filmiuudised. Portaalil ka foorum. Filmiveeb.ee
Gustav Hägglund

Gustav Hägglund (sündinud 6. septembril 1938 Viiburis) on Soome erukindral. Ta oli Soome kaitseväe juhataja 1. november 1994 – 3. juuni 2001. Pärast erruminekut oli ta 2004. aastani Euroopa Liidu sõjalise komitee esimees.
Juhani Kaskeala

Pauli Juhani Kaskeala (sündinud 26. juulil 1946 Kuopios) on Soome admiral, Soome kaitseväe juhataja (2001–2009). Ta lõpetas 1969 Soome meresõjakooli ja 1981 sõjakõrgkooli. 1975–1976 oli ta ÜRO sõjaline vaatleja Lähis-Idas. 1982–1989 oli ta Soome presidendi Mauno Koivisto adjutant: algul kolmas, siis teine ja lõpuks alates 1987 esimene adjutant. 1989–1991 oli ta rannikulaevastiku 1991–1994 oli ta Soome sõjaväeatašee Londonis, Haagis ja Brüsselis. 1994–1997 töötas ta kaitsenõukogu esimese sekretärina. 1997–1998 oli ta Turu–Pori sõjaväeringkonna ülem. 1998–2001 oli ta Soome kaitseministeeriumis kaitsepolitsei peadirektor. Soome kaitseväe juhataja 4. juunist 2001 kuni 1. augustini 2009. 2001. aastast oli ta Soome sõjaväe esindaja Euroopa Liidu ja NATO juures Brüsselis. 2009. aastal jäi ta pensionile ning tema ametijärglaseks sai kindralleitnant Ari Puheloinen. 2001 Kotkaristi I klassi teenetemärk Ari Puheloisesta tulossa uusi puolustusvoimain komentaja, iltalehti.fi, 21. jaanuar 2009 CV kaitsevägede saidil
Falun

Falun on tiheasustusega paikkond Rootsi keskosas, Faluni valla ja Dalarna lääni keskus. Falunis toimusid 1954., 1974., 1993. ja 2015. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused. Falunis leidub suurel hulgal vasemaaki. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Promulgeerimine

Promulgeerimine on õigusloome protsess, mis koosneb õigusakti algatamisest, arutamisest, vastuvõtmisest ja jõustamisest.
Pilukoon

Pilukoon (Solenodon, ka pilukoonu) on imetajate klassi putuktoiduliste seltsi pilukoonlaste sugukonna üks kahest perekonnast. Solenodon arredondoi (välja surnud) Solenodon cubanus (kuuba pilukoon, kuuba piluhammas, Atopogale cubane) Solenodon marcanoi (välja surnud) Solenodon paradoxus haiiti pilukoon – tüüpliik
Einsteinium

Einsteinium on keemiline element järjenumbriga 99. Kõik einsteiniumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga isotoobi massiarv on 252 ja poolestusaeg on 472 ööpäeva. Omadustelt on einsteinium aktinoid. Einsteinium avastati 1952. aastal. Facts About Einsteinium Live Science
Alūksne rajoon

Alūksne rajoon oli 1. juulini 2009 1. järgu haldusüksus Lätis. Rajoonis oli 2 linna: Alūksne ja Hopa. Rajooni alal loodi kaks piirkonda: Alūksne piirkond ja Hopa piirkond. Koivaliina vald
Eesti kaitsealad

Eestis on 4 peamist tüüpi kaitsealasid: rahvuspargid, looduskaitsealad ja maastikukaitsealad ehk looduspargid ja programmialad. Neis eristatakse loodusreservaate, sihtkaitse- ja piiranguvööndeid. Samuti on Eestis moodustatud sookaitsealad, veekaitseala, biosfääri-kaitseala, Ramsari alad, Natura alad. Eesti looduskaitseseadus 2004 [1] toob välja küll vaid osa neist. Eesti kaitsealade loend Eesti katisealade trükised.
Kiltkajakas

Kiltkajakas (Larus occidentalis) on suur kajakas, kes elab Põhja-Ameerika läänerannikul.
Konuvere linnus

Konuvere maalinn (nimetatud ka Puenkalle, Paekalle) oli muinasaegne linnus, mille asukoht jääb tänapäeval Rapla maakonna Märjamaa valla Konuvere külla. Linnamägi asub Vigala jõe paremal kaldal umbes üks kilomeeter Tallinna–Pärnu maanteesillast ülesvoolu. Linnamäe põhjapoolseks piirdeks on kuni kuue meetri kõrgune seljaku looduslik nõlv, ida poolt piirab kolme meetri kõrgune astang; ülejäänud kaartest on piirjooned raskesti eraldatavamad. Lõunakaartest oli linnuse looduslikuks takistuseks veerohke Vigala jõgi ning ka jõkke suubuv ojake. Linnuseala suurus on umbes 2000 ruutmeetrit. Väljakaevamisi teostati linnamäel aastail 1971–1973 arheoloog Evald Tõnissoni juhtimisel. Leiti söestunud linnusevalli jäänuseid, nelja hoone tukid ning kunagisi tulekollete (ahjude) detaile rohkete põlenud kividena. Leiti veel savinõude kilde ning pronksist ehtedetaile. Kultuurikihi paksus on 0,3–0,7 meetrit. Varasemad üksikud leiud ulatuvad 5.–6. sajandisse. Uuemad leiud pärinevad 11.–12. sajandist. See lubab oletada, et Konuvere maalinn hävitati juba enne ristisõdijate saabumist. Seda oletust kinnitab ka Henriku Liivimaa kroonikast vihjete puudumine Konuvere linnuse kohta. Samas oma potentsiaali ja suuruse poolest võis olla tegemist kunagi tähtsa kantsiga. Kuni 13. sajandi esimese pooleni moodustasid hilisemad Märjamaa, Vigala ja Kullamaa kirikukihelkond ühtse muinasaegse Läänemaa hulka kuuluva muinaskihelkonna, mille nime ei ole ajaloolistest allikatest teada. Arheoloog Evald Tõnisson ja koduloolane Mihkel Aitsam (1877–1953) on oletanud, et Konuvere maalinn oligi selle kihelkonna keskseimaks linnuseks. Lisaks on arvatud, et peale Konuvere linnuse hävimist võis kihelkond sattuda sõltuvusse edelapoolsest naabrist – Soontaganast. Sellest võib tulla ka vihjete puudumine Henriku Liivimaa kroonikast. Kihelkonna territooriumil on teada väiksemate linnustena Kullamaa Rohumägi ja Sõtke linnus ja oletatava linnusekohana hilisem Kivi-Vigala vasallilinnuse asukoht. Tõenäoliselt juba 13. sajandi esimesel poolel (tõenäoliselt mitte enne Saare-Lääne piiskopkonna moodustamist 1234. aastal) lagunes see kihelkond Märjamaa, Vigala ja Kullamaa kirikukihelkonnaks. Eesti linnuste loend Kihelkond Konuvere linnus kultuurimälestiste riiklikus registris
Aleksandr Kandaurov

Aleksandr Kandaurov (sündinud 17. jaanuaril 1956 Moskvas) on Venemaa kabetaja, esimene maailmameister Brasiilia kabes (1985), neljakordne NSV Liidu meister Vene kabes (1982, 1987, 1989 ja 1991). Ta on ka veebilehe www.shashki.com eestvedaja. http://angryogr.ucoz.ru/index/0-15
Massiarv

Massiarv (tähis A {\displaystyle A} ) on nukleonide (prootonite ja neutronite) koguarv aatomi tuumas. Massiarv võrdub prootonite arvu Z {\displaystyle Z} (aatomnumber) ja neutronite arvu N {\displaystyle N} summaga: A = Z + N . {\displaystyle A=Z+N\,.} Massiarv esitatakse koos keemilise elemendi nimetuse või sümboliga, kui on vaja tähistada teatud nukliidi ehk elemendi isotoopi, näiteks süsinik-12 või C-12. Massiarvu tähistatakse ka ülaindeksiga elemendi sümbolist vasakul, selle all võib siis olla prootonite arv. Näiteks   6 14 C {\displaystyle {}_{\ 6}^{14}\mathrm {C} } on süsiniku isotoop massiarvuga 14. tuumas 6 prootonit ja 8 neutronit. Aatommass
Naanu linnus

"Tantsumägi" suunab siia. Tõrva linnas asuva mäe kohta vaata artiklit Tantsumägi (Tõrva). Naanu linnamägi (ka Tantsimägi Tantsumägi[viide?]) on linnamägi Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Muinasajal oli seal neemiklinnuse tüüpi linnus. Linnamägi asub Saarepeedi küla keskel, Auksi-Saarepeedi tee ääres, kunagise Naanu talu karjamaal mäeseljaku loodepoolses otsas. Linnuseala on ülejäänud seljandikust kagu poolt eraldatud kraavi ja otsavalliga. Kaguvalli kõrgus kraavi põhjast on 7 m. Loodeotsas oleva valli kõrguseks 0,7 m ning see eraldab linnuseala seljandiku madalduvast otsanõlvast. Vallide ehituseks on peamiselt kasutatud liiva. Õueala on kolmnurkse põhiplaaniga, 75 m pikk ja 40 m lai, pindalaga 1700 ruutmeetrit. Väljakaevamised toimusid 1952. ja 1953. aastal Harri Moora juhtimisel. Väljakaevamistel leiti, et vallide harjal ja vastu nõlvu olid palkkonstruktsioonid, mille põlemise järel oli varisenud valli sisekülg siseõuele. Palkkonstruktsioonid olid ka ülejäänud linnuse külgedel. Kindlustused olid tõenäoliselt ehitatud korraga. Vallitaguselt õuealalt leiti mitmeid postiauke, mille kohta arvati, et need postid kandsid valliäärseid varjualuseid. Väljakaevamistel on linnuselt leitud käsitsi- ja kedrakeraamikat, esemeleidudest noakujuline nooleots, mõned ehted (ristpeaga rinnanõela katke, hoburaudsõlg, käevõru, sõrmus, ripatsid), ämbri sang jt esemeid. Ühe kividest laotud kolde ümbrusest leiti metallisulatuseks kasutatud tiiglite katkeid, milles sisaldunud metallijääkide analüüsimisel leiti väärismetallide ja messingi sulatamise jälgi. Leidude suhtelist vähesust põhjendati linnuse lühikese kasutusajaga. Linnus on dateeritud 12 sajandisse. Kuna see asus lähedal Viljandi linnusele (sellest 9 km kirdes) ja Sinialliku linnusele, siis pidid Heiki Valgu arvates nende tagamaad ja huvisfäärid paratamatult kattuma. Tema hinnangul oli tegu konkureerivatele suguvõsadele või nende liitudele kuulunud kindlustustega. Võimalust, et Naanus oli Viljandi linnuse sõjaline eelpost, ei pea Valk usutavaks, sest see asus eemal suurtest teedest, vastu soiseid ääremaid. Kuna ammunooleotsi väljakaevamistel pole leitud, siis arvatakse, et linnus jäeti maha enne 13. sajandi alguse vallutust. Legendi järgi on linnamägi tekkinud mullaga kaetud laeva jäänustest või mahakukkunud kiriku tornist.[viide?] Naanu linnamägi Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 09.08.2019) Evald Tõnisson (2008). Eesti muinaslinnad, lk 273–275. Harri Moora (1955). Muistsete linnuste uurimise tulemustest Eesti NSV-s. – Muistsed asulad ja linnused. Arheoloogiline kogumik, 1. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, lk 46–94, siin lk 78–79. Saage, Ragnar; Wärmländer, Sebastian K. T. S. (juuni 2018). "Metal residues in 5th c. BCE–13th c. CE Estonian tools for non-ferrous metal casting". Journal of Archaeological Science. Reports. 2018 (19): 35–51 – cit. via Elsevier Science Direct. Heiki Valk (2015). Viljandi muinasaeg. Kogumikus: "Viljandi ordulinnus ja Lossimäed läbi aja / The Teutonic Order's Castle and Castle Hills in Viljandi through Time" (lk 5−23). Viljandi Muuseum. (Viljandi Muuseumi Toimetised; V). Lk 19–20 Naanu linnus kultuurimälestiste riiklikus registris
Fermium

Fermium on keemiline element järjekorranumbriga 100. Kõik fermiumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on isotoop massiarvuga 257, tema poolestusaeg on 100,5 päeva. Omadustelt on fermium aktinoid. Fermium avastati 1952. aastal. Nimetatud itaalia füüsiku Enrico Fermi järgi. Facts About Fermium Live Science