laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aivar Juhanson

Aivar Juhanson (sündinud 15. augustil 1962) on eesti kunstnik. Eesti Kunstiakadeemia graafikaosakonna lõpetas 1992. aastal. Peamiselt joonistab portreid ja šarže Eesti Ekspressile, kus on avaldatud juba üle 2000 portree. Esimene šarž oli seal Andrus Öövelist, järgmine oli Lennart Merist ja kolmas Hardo Aasmäest. 2015. aastal tunnustati teda maailma ühel mainekamal illustratsioonikonkursil World Press Cartoon, kus ta märgiti ära Eesti Ekspressis ilmunud patriarh Kirilli šarži eest. Kujundanud laulupeole pühendatud margiploki ja illustreerinud raamatuid. 1995 – Aivar Juhanson "Luiskaja muinasjutt" – ruumiliste piltide ja papist lehtedega lasteraamat 1998 – Madis Jürgen "Ratsa läbi Eesti riigi" – joonistused: Aivar Juhanson (Eesti Ekspressi Kirjastus) 2010 – Erkki Kõlu "10 000 uut anekdooti Erkki Kõlult", esikaane illustratsioon Aivar Juhanson, ISBN 9789949903542 (lisaks veel 2 ja 3 osa) 2011 – Aimée Beekman "Metsasigudik ja printsessi koer", illustreerinud Aivar Juhanson, ISBN 9789949240913 2014 – Reet Bobõlski "Peegel 2" : 8. klassi eesti keele õpik, illustreerinud Aivar Juhanson (Koolibri) Püsinäitus Eesti Huumorimuuseumis 2008 – Mädapea mõisas, "Graafilised šaržid Eesti Ekspressis 1992–2007" 2009 – Tallinn, KuKu klubis 2012 – Eesti Lastekirjanduse Keskus 2016 – Kuusalu rahvamajas 2018 – veebruar–märts, Tallinn, VIPEX AS-i salongis isikunäitus "EV 100 portreed" 2018 – september–november, Viljandi Kondase keskus 2021 Valgetähe V klassi teenetemärk Eesti Kunstiakadeemia > Graafika Mari Vallikivi. "Aivar, tema pliiats ja ratsmed". Kondase keskus. Vaadatud 01.10.2018. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Autolammutuskoda

Autolammutuskoda (ka romula) on töökoda, kus lammutatakse autosid ja kaubeldakse nende töökõlblike osadega. Romula on ka autolammutuskoja juures olev maa-ala, kus lammutamisele minevad autod asuvad.[viide?] Näiteks USAs tuleb igal aastal lammutada umbes 12 miljonit autot, Lääne-Euroopas aga umbes 15 miljonit autot. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 01.10.2018)
Half-Earth

"Half-Earth: Our Planet's Fight for Life" on Briti evolutsioonibioloog E. O. Wilsoni 2016. aastal avaldatud populaarteaduslik raamat evolutsiooni mehhanismidest. Teoses argumenteerib autor, et pool Maast tuleks muuta inimestevabaks looduskaitsealaks, et säilitada planeedi elurikkust. Dreifus, Claudia (1. märts 2016). "A plea, while there's still time". The New York Times. Lk D5.
Nõukogude Liidu 1959. aasta rahvaloendus

Nõukogude Liidu 1959. aasta rahvaloendus viidi läbi enne 15. jaanuarit 1959. 1959. aasta rahvaloenduse metoodikas ja organisatoorsetes küsimustes lepiti kokku juunis 1957 toimunud üleliidulisel statistikanõupidamisel. Rahvaloenduse tulemuste järgi elas Nõukogude Liidus 208,8 miljonit inimest. 48% inimestest elas linnas. Eestlasi oli 988 616. Tabelis on toodud Nõukogude Liidu rahvaarvu tulemused etniliste rühmade järgi. Tabelis on tulemused 1939., 1959., 1970., 1979. ja 1989. aasta kohta.
Nõukogude Liidu 1970. aasta rahvaloendus

Nõukogude Liidu 1970. aasta rahvaloendus toimus 15.-22. jaanuarini 1970. Rahvaloenduse tulemuste järgi elas Nõukogude Liidus 241,7 miljonit inimest. Eestlasi oli 1,007 miljonit. Tabelis on toodud Nõukogude Liidu rahvaarvu tulemused etniliste rühmade järgi. Tabelis on tulemused 1939., 1959., 1970., 1979. ja 1989. aasta kohta.
Nõukogude Liidu 1979. aasta rahvaloendus

Nõukogude Liidu 1979. aasta rahvaloendus viidi läbi enne 17. jaanuarit 1979. Rahvaloenduse tulemuste järgi elas Nõukogude Liidus 262 436 227 miljonit inimest. Eestlasi oli 1 019 851. Tabelis on toodud Nõukogude Liidu rahvaarvu tulemused etniliste rühmade järgi. Tabelis on tulemused 1939., 1959., 1970., 1979. ja 1989. aasta kohta.
Nõukogude Liidu 1989. aasta rahvaloendus

Nõukogude Liidu 1989. aasta rahvaloendus viidi läbi 12.-19. jaanuarini 1989. See oli viimane Nõukogude Liidus läbi viidud rahvaloendus. Rahvaloenduse tulemuste järgi elas Nõukogude Liidus 286,7 miljonit inimest. Eestlasi oli 1 026 649. Tabelis on toodud Nõukogude Liidu rahvaarvu tulemused etniliste rühmade järgi. Tabelis on tulemused 1939., 1959., 1970., 1979. ja 1989. aasta kohta.
Dali sõnaraamat

"Vene keele seletav sõnaraamat" (vene keeles "Толковый словарь живого великорусского языка"; ka Dali sõnaraamat) oli Vladimir Dali koostatud vene keele sõnaraamat; ühtlasi üks mahukamaid vene keele sõnaraamatuid. Raamat ilmus 1863–1866 neljas köites. Raamat sisaldab umbes 200 000 sõna ja umbes 30 000 vanasõna, kõnekäändu, mõistatust. Dal koostas raamatut 53 aastat.
Michael Caesar

Michael Caesar (surnud 1710) oli Tallinna raehärra. Ta oli advokaat, sai 1694. aastal Tallinna kodanikuks ja 19/30. märtsil 1703 raehärraks, suri katku.
186 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 200. aastad eKr | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 189 eKr | 188 eKr | 187 eKr | 186 eKr | 185 eKr | 184 eKr | 183 eKr | ► | ►► 186. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXVIII (568). Vana-Rooma konsuliteks olid Spurius Postumius Albinus ja Quintus Marcius Philippus. Ptolemaios VI Philometor ...
Boris Aareandi

Boris Aareandi (kuni 1923 Boris Villmann; hiljem Saksamaal ka Berendt Willmann; 12. august (vkj)/ 25. august 1902 Pärnu – 30. aprill 1942 Kirovi oblast, Vene NFSV) oli Eesti vaimulik. Osales Vabadussõjas. Ta lõpetas 1930. aastal Tallinna Rahvaülikooli Seltsi Erakolledži. Ta õpingute ajal ka alates 1926. aastast Tartu Ülikooli usuteaduskonna vabakuulaja, õppis samas 1930–1931 (lõpetas), 1931 filosoofiateaduskonnas ja 1932 uuesti usuteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Fraternitas Liviensise liige. 1932–1934 Käina, Kärdla ja Pühalepa koguduse õpetaja. Ta eemaldati 1934. aastal ajutiselt ametist kahtlustatuna vägistamises. Läks edasi Saksamaale, tuli 1939. aastal Eestisse tagasi. Arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimu poolt 10. veebruaril 1941. aastal. "Kes on õieti Boris Aareandi?" Lääne Teataja nr 1, 6. jaanuar 1934. Lk 2 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Kendall Jenner

Kendall Nicole Jenner (sündinud 3. novembril 1995 Los Angeleses) on Ameerika modell, teda tuntakse peamiselt tõsieluseriaalist "Keeping Up with the Kardashians". Kendall Jenneri isa on olümpiakulla võitnud kümnevõistleja Bruce Jenner (nüüd Caitlyn Jenner) ja ema televisioonitöötaja Kris Jenner. Kendalli teine nimi Nicole oli pandud ema parima sõbranna Nicole Brown Simpsoni auks, kes suri enne Kendalli sündi. Kendall kasvas suures perekonnas, kus olid poolõed Kim, Khloé, Kourtney, poolvennad Robert, Brandon ja Sam ning õde Kylie. Kendall käis Sierra Canyoni koolis ja seejärel oli koduõppel. Ta lõpetas kooli 2014. aastal.  Kendall Jenner – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Khloé Kardashian

Khloé Alexandra Kardashian (sündinud 27. juunil 1984 Los Angeleses) on Ameerika tõsielusarja tegelane, ettevõtja ja modell. Ta sai tuntuks USA tõsielusarjas "Keeping Up with the Kardashians". Khloé Kardashiani ema on Kris Jenner ja isa advokaat Robert Kardashian. Tal on vanemad õed Kim ja Kourtney, noorem vend Robert ning poolõed Kendall ja Kylie (ema teisest abielust Bruce Jenneriga). Kardashian on õppinud Marymounti keskkoolis Los Angelese osariigis. 2001. aastal sattus ta autoõnnetusse ja sai ajukahjustuse. 27. septembril 2009 abiellus ta korvpallur Lamar Odomiga. Nad abiellusid kuu aega pärast tutvumist, kuid lahutasid abielu Kardashiani algatusel 2015. aasta juulis. Pärast seda on ta elukaaslane korvpallur Tristan Thompson. Neil on 2018. aastal sündinud tütar True Thompson.  Khloé Kardashian – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kris Jenner

Kristen Mary Jenner (sünninimi Houghton; sündinud 5. novembril 1955 San Diegos) on Ameerika Ühendriikide tõsielusarja tegelane, produtsent ja ettevõtja. Ta on tuntud tõsielusarjast "Keeping Up with the Kardashians". Kris Jenner oli Mary Jo Shannoni ja Robert True Houghtoni esimene laps. Jenner lõpetas Clairemonti keskkooli 1976. aastal. Kris Jenner abiellus advokaat Robert Kardashianiga 8. juulil 1978. Neil on neli last: tütred Kourtney (sündinud 1979), Kim (sündinud 1980), Khloé (sündinud 1984) ja poeg Rob (sündinud 1987). Nad lahutasid abielu 1991. aastal, kuid jäid väga headeks sõpradeks kuni Roberti surmani 2003. aastal. 1991. aasta aprillis abiellus Jenner olümpiavõitjast kümnevõistleja Bruce Jenneriga. Neil on tütred Kendall (sündinud 1995) ja Kylie (sündinud 1997). Paar lahutas abielu 2014. aastal.  Kris Jenner – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Raul Vibo

Raul Vibo (sündinud 27. märtsil 1970) on eesti teedeinsener, transpordi ja logistika spetsialist. Ta on olnud Eesti maanteeameti planeerimisosakonna juht. Ta on portaali "Liiklus.Ohutus.Audit" kaasasutaja. [1] Tanel Saarmann 2017. Eksperdi terav kriitika: raudteeühendus Euroopaga on olemas, kuid selle kasutamist takistab väiklane kolkamentaliteet. Ärileht, 7. juuni.
Mart Hiob

Mart Hiob (sündinud 4. aprillil 1975) on eesti linnaplaneerija. Ta kaitses doktoritöö 2016. aastal teemal "Paradigma muutus Eesti ruumilises planeerimises: Kogukonna aktiivsuse esiletõus ja väljakujunenud linnapiirkonna säilitamine Tartu ajaloolise linnaosa Supilinna näitel. Ta on töötanud Tallinna Tehnikaülikooli Tartu kolledži õppejõuna. Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas ja kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 108 häält ning ei osutunud valituks. ETIS "Mart Hiobi doktoritöö". Tallinna Tehnikaülikool. Vaadatud 7. detsembril 2022. Valimisringkond nr 10 valimised.ee (andmed seisuga 07.03.2023 19:45) Mart Hiob Eesti Teadusinfosüsteemis
Prooviabielu

"Prooviabielu" oli TV3 loodud tõsielusari. Tõsielusarja "Prooviabielu" esimene osa oli eetris 22. veebruaril 2017, sari filmiti oktoobris 2016. Sarja tegevus toimus Tartus ja Tallinnas. Sari piirdus ühe hooajaga. Sarja peatoimetaja oli Raimo Kummer. Saate peategelased Helen ja Liisa on avalikkusele varem tuntud tõsielusarjast “Abielust esimesest silmapilgust”. Sarja tegelased Kalvi-Kalle Kruusamäe ja Helen Kõpp on meedias palju tähelepanu pälvinud. Nüüdseks on nende omavaheline suhtlus lõppenud. Oma tegemisi hakkas Helen Kõpp kajastama Õhtulehe veebiväljaandes teemalehel "Heleni beebiblogi". Osalejad on väitnud, et kogu saate ülesehitus rajanes saate loojate poolt manipulatsioonile, pettusele ja ähvardustele. Kokku monteeritud saade ei kajastanud reaalsust. Peategelane Helen sattus ränkadelt võtetelt suure koormuse tõttu haiglasse ning katkestas seetõttu saates osalemise. Telesarjas peavad kaks naist elama kolme nädala vältel, iga nädal eri mehega. Saate lõpuks peavad naised valima ühe mehe, kellega ühist elu alustada. 1Vanus saate eetris oleku ajal 1 Koht TV3 saadete vaadatavuse edetabelis TNS Emori Eesti teleauditooriumi ülevaadete põhjal. Sarja lõpus pidid kaks naist valiku tegema. Peategelased Liisa ja Helen tegid oma valikud järgmiselt: Liisa otsustas Žiga kasuks ning Helen valis montaaži abil Kalvi-Kalle, kuid tegelikult sattus Helen koormavate võtete tõttu mitmeks nädalaks haiglasse ning lõpetas saates osalemise. Helen on avaldanud kahetsust, et lasi end saatesse rääkida, ning paljastanud, et saate sisu filmimine ei vastanud kokkulepitule. Täpselt sama on väitnud teine peaosaleja Liisa ning öelnud, et osalejatega manipuleeriti saamaks vajalikke stseene. "Prooviabielu". TV3. Vaadatud 01.10.2018. Joa, Vahur (16. juuli 2020). "Helen Kõpp Kalvi-Kalle lubadeta sõitmisest: tal oli ükskõik. Lihtsalt ta oli hea mitte vahele jäämises". Kroonika. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.07.2020. Vaadatud 30.07.2020. https://elu.ohtuleht.ee/teemalehed/heleni-beebiblogi https://www.ohtuleht.ee/teemalehed/heleni-beebiblogi Sky.ee (06.12.2022). "Helen Kõpp meenutab õudusega tõsielusaates osalemist – naine viidi mitmeks nädalaks haiglasse". Sky.ee. Rudi, Helle (28. aprill 2021). "Liisa Pärtel: prooviabielu-Liisa asemel tahaksin hoopis olla pereblogija". Naisteleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. detsember 2022. Vaadatud 28. detsembril 2022. Elu24 (5. oktoober 2019). "Helen Kõpp kahetseb iga päev, et saatesse läks: mind peteti saates osalema!". Elu24.ee. "Teleauditooriumi ülevaade veebruarikuus 2017". Emor. Vaadatud 01.10.2018. "Teleauditooriumi ülevaade aprillikuus 2017". Emor. Vaadatud 01.10.2018. "Teleauditooriumi ülevaade märtsikuus 2017". Emor. Vaadatud 01.10.2018. Viitamistõrge: <references>-siltide vahel olevat <ref>-silti nimega "mou6M" ei kasutata eelnevas tekstis. «Prooviabielu» parimad palad: skandaalne saade vallandas Facebookis meemihulluse!. elu24.postimees.ee, 1. märts 2017. TV3 uus suhtesari “Prooviabielu”, kus üks peategelane on Saaremaalt pärit medõde Liisa Kuusmaa, on pannud kihama nii kõmu- kui ka sotsiaalmeedia. Saarte Hääl, 3. märts 2017.
Etnomusikoloogia

Etnomusikoloogia (inglise ethnomusicology) on teadusharu, mis uurib rahvamuusikaga seotut. Etnomusikoloogia puutub tihedalt kokku muusikateaduse, etnograafia ja folkloristikaga. Etnomusikolooge õpetatakse välja näiteks konservatooriumis. Eestis tegutseb etnomusikoloogiaga näiteks Eesti Kirjandusmuuseumi etnomusikoloogia osakond.
Mihkel Langebraun

Mihkel Langebraun on eesti esseist. Lõpetanud Hugo Treffneri Gümnaasiumi 2005. aastal ja 2010. aastal Tallinna Tehnikaülikooli bakalaureuseõppe rahvamajanduse erialal.[viide?] Tema kirjatöid on autasustatud esseekonkurssidel[viide?], ka Hansapanga stipendiaat 2008. Õppinud Karlova Gümnaasiumi muusikaklassis, olnud Tartu Poistekoori liige ja lõpetanud 2004. aastal Tartu I Muusikakooli klarneti erialal Tiit Veigeli klarnetiklassis, sh aastatel 2002-2004 Tartu Klarnetikvintetis. Õpingute vältel osalenud üleriigilistel ja rahvusvahelistel konkurssidel.[viide?] Tudengipõlves on laulnud Tallinna Tehnikaülikooli Kammerkooris ja segakooris HUIK!. Osalenud avalikus debatis Rail Balticu ehituse teemal, sh arvamusartiklitega 2012-2018, 222 kirja ja 400 kirja allakirjutanu. Harrastaja tasemel on ta tegelenud alpinismiga, läbinud 2008./2009. aastal Jaan Künnapi Alpinismiklubi baaskursuse, käinud 2009. aastal õppereisil Elbrusel ja samal hooajal Mont Blanci tipus 36 tunniga jalamilt. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/mihkel-langebraun-eesti-100-votame-laenu-ja-teeme-oma-suurprojektid-viimaks-teoks?id=81219001 https://www.apollo.ee/sajand-tartu-rahulepingut-1920-2020.html https://arvamus.postimees.ee/2093660/mihkel-langebraun-narva-rindel-sundis-solzenitson http://www.tut.ee/ttu-uudised/uudised/arvamus/mihkel-langebraun-2/ http://epl.delfi.ee/news/arvamus/mihkel-langebraun-ettepanek-simsoni-miljonite-paremaks-kasutamiseks?id=80470468 http://www.delfi.ee/archive/mihkel-langebraun-rail-baltic-voiks-rekkad-ja-kaubaveo-viia-maanteedelt-roobastele?id=67781427 http://maaleht.delfi.ee/news/maaleht/arvamus/mihkel-langebraun-praamiliiklus-silla-hinnaga?id=73633935 https://arvamus.postimees.ee/2809114/mihkel-langebraun-maaelu-kriisi-juured-ja-viljad http://www.delfi.ee/archive/mihkel-langebraun-neivelti-miinimumpalga-idee-nurka-viskamine-on-rumalus?id=68924671 https://arvamus.postimees.ee/1164242/langebraun-butsantslik-venemaa-oskab-leida-morasid-baltimaade-uhises-valispoliitikas https://arvamus.postimees.ee/1037698/mihkel-langebraun-tartu-rahu-piir-viidata-voi-tuhistada https://www.lasering.ee/elu-pohjataeva-all-life-under-the-northern-sky-cd.html
Jaan Vanakamar

Jaan Vanakamar (12. märts 1886 Kamara, Viljandimaa — 1918 Petrograd), oli eesti kunstnik ja karikaturist. Tema vanemad olid Jaak Vanakamar (1837–1902) ja Anu Vanakamar, sündinud Vares (1838–1924). 1904. aastal asus õppima Ants Laikmaa ateljeekoolis, kus andeka õpilasena sai prii õppimise ja elamisvõimaluse. Võttis osa 1905. aasta revolutsioonilistest sündmustest, mille eest karistati teda 25 kepihoobiga. 1910. aastal täiendas end Münchenis (Ants Laikmaa poolt Viljandi Eesti Põllumajandusseltsile tehtud Carl Robert Jakobsoni portree eest saadud 200 rubla eest). Juba 1910. aastal võttis ta kümmekonna portree ja maastikuga osa Tallinna Eesti Kunstiseltsi näitustest. 1911—1913 õppis koos Jaan Vahtraga Riia kunstikoolis. 1914 — 1915 töötas Estonia teatris dekoraatorina ja osales Viljandi karskusseltsi "Vabadus" näiteringis näitlejana, näitejuhina ja lavadekoraatorina. 1917. aastal Oktoobrirevolutsiooni päevil kujunes temast üks aktiivsemaid bolševistlikke tegelasi, võttes jällegi osa revolutsioonilistest sündmustest Viljandis, nimetati 1917. aasta novembris Viljandi Maavalitsuse liikmeks. Alates 1918. aastast oli Viljandi Rahvamaja juhataja. 1918. aastal evakueerus Nõukogude Venemaale, kus hukkus liiklusõnnetuses (teise allika järgi hukkus Punaarmee ridades võideldes). Tema karikatuure avaldati huumori ja satiiriajakirjades Mulk (1908) ja Ulak (1908), kasutades pseudonüümi Rooskaja. Kunstiteadus. Kunstikriitika 4, 1984 Rein Loodus - Viljandi Kunstielu. Tallinn: Kunst. (lk 100-101) Sakala kalender 1991 - Hardu Toomet "Ühe maali lugu" (lk 96-97) https://www.geni.com/people/Jaan-Vanakamar/6000000001584613801 Tiiu Männiste (23. veebruar 2005). "Kunstnikud jäädvustavad aja kulgu". Sakala. Jaan Vahtra "Minu noorusmaalt", III, lk 81-90 Viljandi maavalitsus pöörde ja heitluse aegadel, Sakala (1878-1940), nr. 136, 18 november 1938 Rein Loodus - Viljandi Kunstielu. Tallinn: Kunst. Lk 100-101 Sakala kalender 1991 - Hardu Toomet "Ühe maali lugu" (lk 96-97)
Gaia Akadeemia

Gaia Akadeemia on Eestis tegutsev täiskasvanutele mõeldud rahvahariduslik akadeemia. Akadeemia tegutseb Eesti Ökokogukondade Ühenduse juures. Akadeemia alustas tegevust 2015. aastal Toomas Trapido eestvedamisel. Gaia Kool Gaia Gaia Akadeemiast Ökokogukondade Ühenduse kodulehel. Gaia AKadeemia esimene lend. Gaia Akadeemia koduleht.
Eesti Ökokogukondade Ühendus

Eesti Ökokogukondade Ühendus on kogukonnaliikumist edendav organisatsioon Eestis. Ühendus rajati aastal 2008. Eesti Ökokogukondade Ühendus annab alates aastast 2010 välja ajakirja KoguKonnad. Gaia Akadeemia kogukonnaarengu projektid ökoasum Eesti Ökokogukondade Ühenduse portaal
KoguKonnad

KoguKonnad on Eesti Ökokogukondade Ühenduse ajakiri. Ajakiri hakkas ilmuma aastal 2010. Ajakirjanumbrid DIGARis
25143 Itokawa

25143 Itokawa on Apollo-tüüpi asteroid, mille diameeter on umbes 350 meetrit. Selle avastas 1998. aastal LINEAR ning see on nimetatud Jaapani raketiteadlase Hideo Itokawa järgi. 2005. aastal uuris Itokawat Jaapani kosmoseaparaat Hayabusa ning see on seni väikseim asteroid, mida on uurinud ja pildistanud kosmoseaparaat. "25143 Itokawa". NASA. Vaadatud 2. oktoober 2018.
STS-61

STS-61 oli Hubble'i kosmoseteleskoobi esimene teenindusmissioon ja kosmosesüstik Endeavouri viies missioon. Missioon startis 2. detsembril 1993 Kennedy Kosmosekeskusest. Missioon parandas ära teleskoobi peapeegli vea, mille tõttu polnud see suutnud saavutada täielikku fookust ning pildikvaliteeti. STS-61 toimus rohkem kui kolm ja pool aastat pärast missiooni STS-31, mis viis Hubble'i orbiidile. STS-61 vahetas välja päikesepaneelid ja mitmed seadmed. Missioon kestis 11 päeva ja NASA on nimetanud seda üheks keerulisimaks Space Shuttle'i missiooniks. Meeskonnaliikmed käisid missiooni jooksul viis korda avakosmoses ja lennuplaan oleks meeskonnal võimaldanud veel kaks korda avakosmosesse minna, kuid viimased kaks väljumist otsustati ära jätta. Meeskonnaliikmete üleväsimuse vältimiseks olid kosmosekõnnid ära jagatud kahe paari vahel, kes töötasid vahetustega. "SM1". NASA. Vaadatud 2. oktoober 2018. "STS-61". NASA. Vaadatud 2. oktoober 2018. "STS-61". Astronautix. Vaadatud 2. oktoober 2018.
Stavenhageni maja

Stavenhageni maja (läti keeles Štafenhāgena nams) on ehitis Lätis Kuldīgas aadressil Baznīcas iela 17. Maja ehitati 17. sajandil Kuldīga bürgermeister Stavenhagenile. Põhjasõja ajal elas majas Rootsi kuningas Karl XII. Hiljem on majas elanud baltisaksa kunstnik Wilhelm Siegfried Stavenhagen.
Balti vabaduse päev

Balti vabaduse päev (inglise Baltic Freedom Day) on 14. juunil. Sel päeval 1941 alustas Nõukogude Liit Baltimaade inimeste küüditamist (juuniküüditamine). Fraasi Balti vabaduse päev on esimest korda mainitud 14. juunil 1982 Ronald Reagani proklamatsioonis nr 4948. http://www.presidency.ucsb.edu/ws/?pid=42652 (vaadatud 02.10.2018)
Barisova

Barisova (ka Barisava või Borisova) on küla (vidējciems) Lätis Balvi piirkonnas, enne 2009. aastat Balvi rajoonis. Barisova on Vecumi valla keskus. Barisova asub Riiast 252,9 ja piirkonna keskusest Viļakast 6,5 kilomeetri kaugusel. Asula tekkis Viļaka mõisa karjamõisa juurde, mis kujunes maareformi järel suurmajandiks. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 1983 muudeti see Vecumi külanõukogu halduskeskuseks, kuhu aastal 1989 rajati ka raamatukogu ja postkontor. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Viļaka piirkonda. Külas on ka rahvamaja, spordiväljak ja aastal 2001 ehitatud vabaõhulava. Vietvārdu datubāze Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Viļakas novada dome
Vanakamar

Vanakamar on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Vanakamar (Wanakammar) on pandud Viljandi mõisas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vanakamar Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel. Jaan Vanakamar (1886–1918), eesti kunstnik, karikaturist ja kommunist. http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=Vanakamar&q=1 https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/VANAKAMAR[alaline kõdulink]
Hayabusa

Hayabusa (jaapani keeles はやぶさ 'rabapistrik') oli Jaapani kosmoseagentuuri JAXA kosmoseaparaat, mille eesmärk oli tuua Maale pinnaseproovid asteroidilt 25143 Itokawa. Hayabusa, varasema nimega MUSES-C ehk Mu Space Engineering Spacecraft C, startis 9. mail 2003 ning saabus Itokawa juurde septembris 2005. Pärast Itokawa juurde saabumist uuris Hayabusa asteroidi kuju, pöörlemist, topograafiat, värvi, koostist, tihedust ja ajalugu. Novembris 2005 maandus aparaat asteroidi pinnale ja kogus asteroidikübemeid, mis jõudsid Maale 14. juunil 2010. Hayabusa viis Itokawale ka maanduri MINERVA, mis emalaevast eraldumisel tekkinud vea tõttu kadus kosmosesse ja ei jõudnud Itokawa pinnale. "Hayabusa". NASA. Vaadatud 2. oktoober 2018. "Hayabusa: The falcon has landed – what's it caught?". New Scientist. Vaadatud 2. oktoober 2018. "Success Of Hayabusa Mission Looking Doubtful". Space Daily. Vaadatud 2. oktoober 2018.
Arst-Rebane

Arstrebane on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Arstrebane (Arstrebbane) on pandud Imukvere mõisas Palamuse kihelkonnas Tartumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise nimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=Arstrebane&q=1 https://www.stat.ee/public/apps/nimed/ARSTREBANE[alaline kõdulink]
Osvald Jungberg-Noormägi

Osvald Jungberg-Noormägi (Oswald August Otto Jungberg; 16. november 1880 Tartu – 8. oktoober 1937 Tallinn) oli eesti maalikunstnik. Ta sündis 1880. aastal Tartus kaupmehe perekonnas. (Sageli on ekslikult kasutusel sünniaeg 20. november 1881.) Jungberg-Noormägi õppis Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja kunsti õppis Tartu Saksa Käsitööliste Seltsi joonistuskoolis R. J. von zur Mühleni juures. Oli 1898–1905 Peterburis A. L. Stieglitzi kunsttööstuskoolis vabakuulaja. Täiendas end K. Manovski juures ja 1912 Pariisis Academie Julianis. Omandas Peterburis 1909 KA juures joonistamisõpetaja elukutse. Töötas Tallinnas joonistamisõpetajana 1912–1914 Tallinna Linna Tütarlaste Kommertskoolis, hiljem pikemat aega Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasiumis ja 1932–1933 Vene Ühisgümnaasiumis. Joonistas ka karikatuure, mida avaldati väljaannetes Naer ja Lõbu (1906) ja Meie Mats (1911). Tema juugendlikke joonistusi avaldati veel väljaannetes Lasteleht, Linda (1904–1905), Tervis, Kodu (1908–1909 ja 1920–1922) ja Virulane. Tema maaliloomingust on kõige rohkem hinnatud portreemaale. Osales Vabadussõjas. Oli üks Eesti Kunstnikkude Liidu asutajatest (1923). Kirjutanud raamatud „Kunstnik ja modell” (1923) ja „Itaalia renaissance” (1923). Ta on kavandanud Tallinna Linna Tütarlaste Gümnaasiumi lipu. Oswald Jungberg-Noormägi on maetud Tartu Maarja kalmistule. 1910 – esmaesinemine Eesti Kunstiseltsi näitusel Tallinnas 1923 – Eesti Kunstnikkude Liidu näitused 1932 – EKKKÜ näitus Tema onu oli skulptor August Weizenberg. Päevaleht 1930 29. nov - Osvald Jungberg 50 aastane "Osvald Jungberg-Noormägi". Eesti Kirik, nr. 41. 14. oktoober 1937. Vaadatud 02.10.2018.