laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti Turbatööstused

Eesti Turbatööstused oli aastatel 1936–1940 tegutsenud turbatööstusega tegelev riiklik aktsiaselts. Ettevõtte eelkäija oli aastatel 1922–1936 tegutsenud Riigi Turbatööstus. Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi Riigi Turbatööstuse põhimäärus kinnitati Riigikogus 27. juunil 1922. Veel samal aastal algasid täiemahulised tööd Rakke ja Einmanni rabas, mis küll peagi majanduslikel kaalutlustel lõpetati. Alustati turbatööstuse arendamist Lavassaare, Ellamaa, Sooniste ja Aruküla rabas ning rajati 2 elektrijaama. Pärast arendatud tööstuste töölerakendamist selgus mitmeid probleeme ja nõnda leidis Riigikontroll oma majandusaasta 1926/1927 ülevaates, et kasumlikult töötasid vaid Ellamaa ja Aruküla ning sellega oli ettevõtte kaasa toonud olulise kahju tekitamise riigile. Selgus, et Sooniste rabast saadi põletamiseks vähekõlbulikku turvast ning et Lavassaares olid turba ülestöötamise ja transpordi kulud kaugelt liiga suured. 1928. aasta aruande järgi olid seis oluliselt paranenud ning Riigikogu kandis sama aasta lõpus maha ligi 97 miljoni marga ulatuses kahjusid. Edasi jätkas tööstus kasumlikult. 1929. aastal muudeti ettevõtte põhimäärust ning Riigi Turbatööstus allutati kõigile kehtivatele maksudele, millest ettevõttel varem vabastus oli. Sellega kaotati eelisseisund eraettevõtete ees. Riigivanem Konstantin Pätsi 25. juunist 1936 pärineva dekreedi alusel korraldati ettevõte ringi. Selle varad ja kohustused anti üle uuele aktsiaseltsile. AS Eesti Turbatööstused alustas tegevust ametlikult 30. septembril 1936. 1930ndate teises pooles asuti riiklikult korraldama kütteainete turgu eesmärgiga vähendada küttepuude osakaalu ning suurendada turba, põlevkivi ja muude alternatiivsete kütteainete kasutamist. Metsa üleraie vähendamiseks ette võetud abinõud tõid kaasa turba müügimahtude olulise kasvu. 1936. aastal asutati ettevõtte poolt Lehtse Turbatööstus ning asutati Rabasaare tööstusküla, keskuse, kus asusid ka Lehtse turbatehase juhtide ning tööliste elamud koos vajalike teeninduspunktidega (söökla, rahvamaja, kauplus, saun jms, hiljem ka lasteaed Lehtse kandis on kolm turbaraba: Läste (turbakihi paksus 3,4m), Rebase (3,2m) ja Pruuna (6,0m). Turbatööstus toimis kuni 1992. aastani. 1937. aastal rajati Pööravere/Tootsi briketivabrik. Juhid 1922–1927 – Aleksander Kink 1927–1936 – Kotri Hangelaid (ehk Gottfried Hacker) Nõukogu esimehed 1922–1925 – O. Hinto 1925–1936 – Juhan Kukk 1936–1939 – Kotri Hangelaid, direktor 1936–1939 – Juhan Kukk, nõukogu esimees Aruküla turbatööstus Ellamaa elektrijaam Ellamaa turbatööstus Lavassaare turbatööstus EE 12. köide, 2003: 106. EE 12. köide, 2003: 482. Uno Trumm: Eesti turbatööstuse ajalugu 1860–1960, Eesti Turbaliit 2011. lk 59–64 Katrin Jõgisaar,Rabasaare: küla, mis sündis ja hääbus koos Lehtse turbatööstusega. bioneer.ee, 27. detsember 2012
Marche

Marche on maakond Itaalias. Marche maakond jaguneb viieks provintsiks: Marche veinipiirkonnad on Verdicchio Castelli di Jesi (DOC), Rosso Conero (DOC), Rosso Piceno (DOC) ja Vernaccia di Serrapetrona (DOCG). Itaalia Riiklik Statistikaamet Itaaliakeelne Marche maakonna koduleht
Eesti Kiviõli

Eesti Kiviõli oli aastatel 1922–1940 tegutsenud aktsiaselts. Asutamise aastal (1922) rajas Eesti Kiviõli Sonda juurde oma põlevkivikaevanduse, milleks oli varem riigilt saanud kontsessiooni. Kaevandatud põlevkiviga tehti katseid põlevkiviõli saamiseks. Aastal 1929 asutas ettevõtte Kiviõlli Kiviõli õlivabriku, 1931. aastal alustas ”Eesti Kiviõli“ põlevkiviõlitehas, tootes päevas 86 tonni kütteõli ja 12 tonni bensiini. Aastal 1940 ettevõte riigistati ja selle alusel moodustati Kiviõli Põlevkivikeemiatehas. Ettevõtte järgi on nime saanud Kiviõli linn. EE 12. köide, 2003: 61.
Sümmeetria (täpsustus)

Sümmeetria üldmõiste Sümmeetria on mõiste füüsikast Sümmeetria on mõiste matemaatikas Sümmeetria on mõiste bioloogiast Graafi sümmeetria Bilateraalne sümmeetria Sümmeetrilisus on binaarse seose omadus olla sümmeetriline seos. Sümmeetriline seos Sümmeetriline maatriks Sümmeetriline vahe
AS Sangla Turvas

AS Sangla Turvas on 1987. aastast Tartu maakonnas Puhjas tegutsev turba kaevandamis- ja töötlemisettevõte. Ettevõtte eelkäija oli 1923. aastal asutatud Ulila Elektrijaam. 1970. aastate keskel koliti turbabriketivabriku briketivabrik Puhja ning Ulilasse jäi kombinaadi filiaal, kus koos alus- ja väetusturbaga valmisid Norma tellimusel autode turvavööde detailid, raudjalastega kelgud ning töötas galvaanikatsehh, kuna turvasüsteemi komponentide omaduste parandamiseks kaetakse neid erinevate pinnakatetega vastavalt toote funktsioonile ja esitatud nõuetele. Ettevõte peamised tegevusalad on turbabriketi ja sellest energia tootmine, toodetakse ka kasvuturvast. Ettevõte kaevandab turvast Sangla turbamaardlast. Aastane turbatoodang on üle 400 000 m3, millest 80% läheb ekspordiks. 2015. aasta kevadel läks ettevõte pankrotti. Ehitus- ja energeetikaettevõtte KMG Inseneriehitus AS tütarettevõte Peat Mill omandas pankrotistunud ettevõtte varad 2016. aasta juuni alguses 2,8 miljoni euro eest ning tehas pandi uuesti tööle. Peat Mill lasi lammutada terve turba tootmiskompleksi aastal 2020. Lammutamisele kuulus katlamaja, turba segaja, tootmisliin ja galerii. https://web.archive.org/web/20150222020300/http://sanglaturvas.ee/?ide=28 (vaadatud 21.02.2013) EE 12. köide, 2003: 506. Sangla Turba varad omandanud Peat Mill käivitas tootmise augustis, Pealinn, 08.10.2016 Ettevõtte koduleht (vaadatud 21.02.2013)
Cazouls-lès-Béziers

Cazouls-lès-Béziers [kas'ul le bez'jee] on asula ja vald Lõuna-Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. Vald asub Béziers' linnast põhja suunas. Asula jääb Vahemerest mõne kilomeetri kaugusele. Kaugel pole Püreneedki, asulast on näha Pürenee mäestikus asuva Canigou mäe tippu. Valla läänepoolseks piirijõeks on Orbi jõgi. Tähtsaim majandusharu on põllumajandus, eriti viinamarjakasvatus ja veinitootmine. Vallaga seotud ühiskonnategelasi: Amédée Borrel, seal sündinud ja surnud prantsuse arst ja bioloog; Francis Mas, seal sündinud ragbimängija. Populations légales 2021  Cazouls-lès-Béziers – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valla koduleht (prantsuse keeles) Erinevaid andmeid valla kohta (prantsuse keeles) väga rohke infoga
Armeenia NSV vapp

Armeenia NSV vapp oli 1922–1936 Taga-Kaukaasia SFNV ja 1936–1991 NSV Liidu haldusüksuse Armeenia NSV vapp. Esimene Armeenia NSV vapp loodi 1920. aastal Punaarmee poolt vallutatud Armeenia aladele loodud Armeenia NSV-le. See oli ümmargune kilp, millel oli kujutatud Ararati mäe tagant tõusvat päikest. Päikese kohale oli kirjutatud ANSV (Armeenia NSV) armeeniakeelses kirjas. Sõõri alumises osas olid ristatud kuldsed sirp ja vasar. Kilbi ümber oleva ringi alumisele osale oli kirjutatud armeenia keeles Kõigi maade proletaarlased, ühinege!. 2. veebruaril 1922, kui Armeenia NSV, Aserbaidžaani NSV ja Gruusia NSV moodustasid Taga-Kaukaasia SFNV, muudeti ka Armeenia NSV vappi. Sirp ja vasar viidi sõõri ülemisele osale päikese kiirtesse, vapile lisati viinamarjaväädid ja oliivipuu oksad. Kilbi ümber oleva ringi ülemisele osale kirjutati armeenia keeles "Armeenia Nõukogude Sotsialistlik Vabariik". Selle vapi autorid olid Martiros Sarjan ja Akop Kodžojan. Viinamarjad vahetult Ararati mäe all meenutasid ühtlasi piiblilegendi sellest, et Noa laev oli pärast ülemaailmset veeuputust jäänud kinni Ararati mäe otsa ja et just Noa olevat maailma esimene viinamarjakasvataja olnud. 29. märtsil 1941 asendati oliivipuu oksad viljapeadega, päike aga punase viisnurkse tähega sirbi ja vasara taustal. Viisnurgast väljusid päikesekiired. Viinamarjaväädid ja viljapead sümboliseerisid põllumajandust. Legendi järgi protestis Türgi Ararati kujutamise üle Armeenia vapil, sest Ararati mägi on osa Türgi territooriumist. Rahvakomissar Anatoli Lunatšarski olevat selle peale vastanud, et Türgi vapil on jällegi kujutatud Kuu, ehkki Kuu ei kuulu Türgile. Armeenia NSV vapp oli kasutusel 19. aprillini 1992. Ta asendati Armeenia vapiga. Armeenia NSV lipp Armeenia vapp Louis, Victor ja Jennifer. "The Complete Guide to the Soviet Union". New York 1976, lk. 98
2006. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus

2006. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus olid XIX Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus. Need toimusid 6.–13. augustil 2006 Rootsis Göteborgis. Eeljooksud ja finaal Eeljooksud ja finaal Eeljooksud ja finaal Eeljooksud ja finaal Finaal Eeljooksud ja finaal Eeljooksud ja finaal Kvalifikatsioon ja finaal Kvalifikatsioon ja finaal Kvalifikatsioon ja finaal Andrei Mihnevitš, Juri Bilonog ja Ville Tiisanoja diskvalifitseeriti positiivse dopinguproovi tõttu. Tulemused Kvalifikatsioon ja finaal Kvalifikatsioon ja finaal Üksikalade tulemused Eeljooksud ja finaal Eeljooksud ja finaal 2006. aasta Euroopa meistrivõistluste koduleht
TTÜ majandusuuringute teaduskeskus

TTÜ majandusuuringute teaduskeskus on Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna struktuuriüksus. Asutuse ajalugu ulatub 1947. aastasse, mil loodi Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse ja Õiguse Instituut, mis aastal 1950 nimetati ümber Eesti NSV TA Majandusinstituudiks. Aastatel 1995-1997 oli Majandusinstituut Eesti Haridusministeeriumi haldusalas. Aastast 1997 kuulub TTÜ koosseisu, misjärel kandis algul nime Eesti Majanduse Instituut[viide?] (lühend: EMI), hiljem reorganiseeriti ja nimetati ümber TTÜ majandusuuringute teaduskeskuseks. Aastal 1988 töötasid EMI teadlased välja esimese Isemajandava Eesti kontseptsiooni.[viide?] http://www.ttu.ee/public/u/ulikool/Oigusaktid_ja_dokumendid/Majandusteaduskonna_pohimaarus.pdf (vaadatud 21.02.2013) EE 12. köide, 2003: 73.
Saint-André-de-Sangonis

Saint-André-de-Sangonis [sen and're de sangon] on asula ja vald Lõuna-Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. Vald asub Montpellier' linnast 34 kilomeetri kaugusel Hérault' jõe orus. Valda läbib liiklusrohke maantee (A 750), mis ühendab Montpellier' linna Millau linnaga. Vallas asub 2 hektari suurune erabotaanikaaed Font de Bézombes. Vallaga seotud ühiskonnategelasi: Joseph Boussinesq, prantsuse matemaatik Ernest Gaubert, prantsuse ajakirjanik, luuletaja ja romaanikirjanik Populations légales 2021  Saint-André-de-Sangonis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valla koduleht Turismiinfo valla kohta
Välismaine Eesti Kirjanike Liit

Välismaine Eesti Kirjanike Liit (nimetatud ka Väliseesti Kirjanike Liit) oli aastal 1945 Stockholmis asutatud pagulaseesti kirjanikke ühendav liit. 2000. aasta oktoobris saatis liit end laiali ning selle liikmed võeti in corpore vastu Eesti Kirjanike Liitu kodumaal[viide?]. Liidu esimehed olid August Mälk (1945–1982), Kalju Lepik (1982–1999) ja Enn Nõu (1999–2000)[viide?]. Liit andis välja oma preemiat. EE 12. köide, 2003: 698. Valev Uibopuu, "Välismaine Eesti Kirjanike Liit" (algselt ilmunud artiklitena ajakirjas Tulimuld 1992, nr 1–4 ning Keel ja Kirjandus 1995, nr 4); toimetanud ja kommenteerinud Sirje Olesk, järelsõna Janika Kronberg; Eesti Kirjanike Liit, Tallinn 2012, 144 lk + 48 lk fotosid; ISBN 9789949307340
Tartumaa Kuldne Tammeoks

Tartumaa Kuldne Tammeoks on Tartu maakonna kõrgeim teenetemärk, millega tunnustatakse Tartumaa kodanikke, kes on oma pikaaegse tegevusega võimestanud ja rikastanud Tartumaa arengut, andnud suure panuse siinsele majandusele, kultuurile, elukeskkonnale ja inimeste heaolule. Teenetemärgid antakse igal aastal üle Eesti Vabariigi aastapäevale pühendatud pidulikul kontsertaktusel. Kuni 2017. aastani andis Kuldset Tammeoksa välja Tartu maavalitsus, selle andis üle Tartu maavanem Eesti Vabariigi aastapäeva vastuvõtul Vanemuise kontserdimajas. Alates 2018. aastast annab maakondlikku tunnustust üle Tartumaa Omavalitsuste Liit. Teenetemärk sai nime Tartu maakonna vapi järgi, mille paremal alumisel poolel on kujutatud kolme lehe ja kahe tõruga kuldset tammeoksa rohelisel taustal. 2005 Helju Mikkel, Aavo Mölder, Aivar Mäe 2006 Hilja Neumann, Alo Ritsing, Kalju Roosve 2007 Aivar Soop, Pertti Juhani Pyhtilä, Tatjana Sosnovskaja 2008 Ilmar Särg, Fjodor Plešankov, Helgi Klein 2009 Endla Peets, Ivar Tedrema, Heiki Unt 2010 Indrek Koemets, Robert Närska, Aime Vilu 2011 Helve Raik, Leelo Suidt, Toomas Kruustük 2012 Ana Kontor, Avo Samarüütel, Tiit Veeber 2013 Krista Aru, Jüri Kalmus, Enn Liba 2014 Külli Must, Ursel Oja, Jaan Sõrra 2015 Indrek Kelk, Liidia Konsa, Andrei Sõritsa 2016 Hando Ivask, Joel Luhamets, Elle Ott 2017 Eha Jakobson, Ago Kõrgvee, Lembit Lump, Ene Pill 2018 Tiina Kallavus, Mati Meos, Andi Kasak 2019 Jaan Einasto, Sirje Eomõis, Jaanus Peri 2020 Andres Metspalu, Olev Saveli, Kaja Udso 2021 Kalev Lindal, Tiia Luht, Üllar Põvvat 2022 Laine Meos, Mart Ustav, Rain Sangernebo 2023 Made-Heljo Ruul, Ene Runtel, Margo Klaos 2024 Aare Kalson, Merike Kull, Kulvo Tamra "Tartumaa Omavalitsuste Liit". Tartumaa Omavalitsuste Liit. Vaadatud 12. märtsil 2024. "Tartumaa Omavalitsuste Liit". Tartumaa Omavalitsuste Liit. Vaadatud 12. märtsil 2024. Teenetemärk Tartumaa Kuldne Tammeoks Tartumaa Omavalitsuste Liidu kodulehel.
Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus

Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus on kergejõustiku Euroopa meistrivõistlused, mida peetakse alates 1934. aastast. Euroopa karikavõistlused kergejõustikus Euroopa võistkondlikud meistrivõistlused kergejõustikus Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus Kergejõustiku maailmameistrivõistlused Võistluste info Euroopa kergejõustikuliidu kodulehel
Eesti Astronoomia Selts

Eesti Astronoomia Selts on aastal 1999 asutatud selts, mis ühendab kutselisi astronoome ja astronoomiahuvilisi. Seltsi tegevuse eesmärk on põhikirja järgi "astronoomia ja sellega seotud teaduste ning astronoomilise hariduse ja kultuuri arendamine Eesti Vabariigis". http://www.astronoomia.ee/selts/pohikiri/ (vaadatud 21.02.2013) EE 12. köide, 2003: 47. Seltsist internetiportaalis astronoomia.ee (vaadatud 21.02.2013)
Lao jõgi

Lao (kreeka keeles: Laos, Λᾶος; ladinakeelsed nimed: Laus, Laos ja Laüs; varemini ka Laino) on jõgi Itaalias Basilicata ja Calabria maakonnas. Ülemjooksul, Basilicata maakonnas, kannab jõgi nime Mercure. Jõgi on saanud nime Magna Graecia linna Laos järgi. Lao jõgi saab alguse Calabria ja Basilicata maakonna piiril asuvalt Serra del Prete mäelt Lõuna-Apenniinides, 2181 meetri kõrgusel merepinnast. Jõgi suubub Türreeni merre Scalea lõunaosas Calabria maakonnas. Riserva naturale valle del fiume Lao Centro Canoa e Rafting Lao Pollino - canoa e rafting sul Lao Viaggiare nel Pollino Lao Canyon Rafting - rafting sul fiume lao Discesa delle gole superiori fiume Lao, Photo Gallery
Sakari Neuvonen

Sakari Neuvonen (sündinud 26. septembril 1964 Savo maakonnas Soomes) soome päritolu estofiil, Tartus elav soome ja eesti kultuuritegelane. Neuvonen on õppinud Jyväskylä, Oulu ja Tartu Ülikoolis. 2000. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis diplomitöö Lydia Koidula ja Antti Almbergi kirjavahetusest erialal eesti keel võõrkeelena. 2011. aastal lõpetas ta Tartu Kõrgema kunstikooli mööbli erialal ning 2013. aastal Tartu Ülikooli magistriõpingud (Design and Development of the virtual environment). Savo maakonnast Pieksämäki linnast pärit Neuvonen elab 1992. aastast Tartus. Sakari Neuvonen on töötanud Tartus alates 1999. aastast Tampere maja kultuuriorganisaatorina. Eestis on ta mänginud ja kirjutanud laule ansamblis Lost Kolhoces. Sakari Neuvose naine on eesti filoloog ja Tampere maja perenaine Tiia Neuvonen, neil on tütar Helmi Nelle (sünd. 2004). Martin Pau "Savo lõuapoolik elustas lambaküpsetustava"[alaline kõdulink] Postimees, 05.05.2005 (vaadatud 21. veebruaril 2013) Lea Jürgenstein "Laulatusest on saamas turismiharu"[alaline kõdulink] Postimees, 25.03.1998 (vaadatud 21. veebruaril 2013) "Sakari Neuvonen". Estofilia. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 05.05.2018. Martin Pau "Savo lõuapoolik elustas lambaküpsetustava" Postimees, 05.05.2005
Lieuran-lès-Béziers

Lieuran-lès-Béziers [ljö'ran le bez'jee] on asula ja vald Lõuna-Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. Valda läbib Libroni jõgi. Populations légales 2021  Lieuran-lès-Béziers – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valla koduleht Info valla kohta
Eesti Diplomaatide Kool

Eesti Diplomaatide Kool (lühend: EDK; inglise Estonian School of Diplomacy) on 1990. aastal Tallinnas asutatud rahvusvaheliste suhete temaatikaga tegelev teadus- ja arendusasutus. EDK asutati eesmärgiga koolitada Eesti vabariigile diplomaatia valdkonna töötajaid. 1998. aastani töötas EDK Eesti Majandusjuhtide Instituudi juures, misjärel EDK organiseeriti ümber eraõiguslikuks sihtasutuseks. EDK-i direktor on 1993. aastast Ekke Nõmm. EE 12. köide, 2003: 48. https://web.archive.org/web/20121106011021/http://edk.edu.ee/page/48 (vaadatud 21.02.2013) EDK-i koduleht (vaadatud 01.11.2022)
Eesti Elektroonikaühing

Eesti Elektroonikaühing (lühend: EEÜ; inglise Estonian Electronics Society) on praegusel kujul aastast 1992 tegutsev kutseühing, kuhu kuuluvad elektroonika, telekommunikatsioonide, raadio- ja televisioonitehnika ja nendele lähedastes valdkondades tegutsevad inimesed ja organisatsioonid. EEÜ on aastal 1958 asutatud A. Popovi nimelise Raadiotehnika, Elektroonika ja Side Teaduslik-Tehnilise Ühingu Eesti Organisatsiooni (lühend RESTTÜ) õigusjärglane. https://web.archive.org/web/20141202062722/http://www.lr.ttu.ee/eeu/ (vaadatud 21.02.2013) EE 12. köide, 2003: 49. EEÜ koduleht EEÜ elektroonika sektsioonide koduleht
Córdoba (täpsustus)

Córdoba võib tähendada järgmist: Córdoba, linn Hispaanias Córdoba (Argentina), linn Argentinas Córdoba (Durango), linn Mehhikos Durango provintsis Córdoba (Veracruz), linn Mehhikos Veracruzi provintsis Kordoba (córdoba), Nicaragua rahaühik Kordoba Cordova
Eesti Geodeetide Ühing

Eesti Geodeetide Ühing (lühend: EGÜ; inglise Association of Estonian Surveyors) on praegusel kujul aastast 1989 tegutsev mittetulundusühing. EGÜ on 1926. aastal asutatud Eesti Geodeetide Ühingu õigusjärglane. Ühingu eesmärkide seas on põhikirja järgi nt: "geomaatika, geodeesia, maakorralduse, territoriaaluuringute, kaardistamise ja maa kasutamisega seotud tegevusalade ning vastava(te) infosüsteemi(de) kujundamine ja edendamine Eestis"; "erialaste sidemete loomine ja arendamine välismaal"; "geodeesia ja kartograafia ning territoriaaluuringute alase seadusandluse ja standardite väljatöötamisele kaasaaitamine". EE 12. köide, 2003: 53. https://web.archive.org/web/20120531031028/http://www.egu.ee/yhing/phikiri (vaadatud 21.02.2013) EGÜ koduleht (vaadatud 21.02.2013)
Eesti Gregoriaani Ühing

Eesti Gregoriaani Ühing on aastal 1997 asutatud mittetulundusühing, mis muu hulgas korraldab vanamuusikaansambli Vox Clamantis tegevust. Aastal 2000 korraldas ühing gregooriuse laulu festivali, kus seminariga esines selle ala ekspert Daniel Saulnier. EE 12. köide, 2003: 54. Ansambli Vox Clamantis koduleht (vaadatud 21.02.2013)
Eesti Hääl

Eesti Hääl on Suurbritannias elavate eestlaste ajaleht, mis ilmub kuulehena. Ajalehte annab välja Inglismaa Eestlaste Ühing. Ajaleht on asutatud aastal 1947 ja algul ilmus see nädalalehena. Seejärel (1981–1999) ilmus kaks korda kuus. Aastast 2000 ilmub kuulehena. 2019. aastal ilmus A4 formaadis 8-küljelisena. Ajalehes põhisisu moodustavad artiklid eestlaste tegevusest Suurbritannias, aga ka mujal. http://www.eestihaal.co.uk/est_index (vaadatud 21.02.2013) EE 12. köide, 2003: 55. Eesti Hääl, 11. aprill 2019 Ajalehe koduleht (vaadatud 21.02.2013)
August Rausch von Traubenberg

August Georg Rausch von Traubenberg (28. september 1808 Tallinn – 7. detsember 1860 Tallinn) oli Lokuta ja Huuksi pärishärra, meeskohtunik. Tema isa oli Jakob Jürgen (Georg) von Traubenberg (1755-1814) ja ema Auguste Louise von Rehbinder (1787-1808). August Rausch von Traubenberg abiellus 16. jaanuaril 1842 Marie von Römlingeniga (1810-1880), neil oli kolm poega: parun Emanuel Rausch von Traubenberg (1843-1909, Juuru mõisnik alates 1875), parun Georg Otto Adolf Rausch von Traubenberg (1845-1927, Lokuta ja Piiumetsa pärishärra) ja parun Karl Thure Rausch von Traubenberg (1847-1924), Huuksi ja Väike-Kareda viimane mõisnik enne riigistamist. Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Eesti Karskusliit AVE

Eesti Karskusliit AVE on praegusel kujul aastast 1989 tegutsev liit. AVE on 1922–1940 tegutsenud Eesti Karskusliidu õigusjärglane. Liidu ajalugu ulatub aastasse 1906, mil asutati Eesti Karskusseltside Keskkoht. Aastatel 1920–1922 kandis see nime Eesti Karskusseltside Kesktoimkond. Aastatel 1922–1940 kandis nime Eesti Karskusliit. Liit taasasutati 1989. Aastast 2003 kandis liit mõnda aega ka nime Ühendus Alkoholivaba Eesti. Põhikirja järgi on AVE eesmärgid järgmised: "tervisliku ja karske eluviisi propageerimine"; "alkoholivastase tegevusega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute koostöö koordineerimine"; "riigi alkoholi- ja uimastipoliitika mõjutamine". Naiste Karskusliit http://ave.ee/?p=98 (vaadatud 21.02.2013) EE 12. köide, 2003: 57. AVE koduleht (vaadatud 21.02.2013)
Eesti Kool (ajakiri, 1935)

Eesti Kool oli ajakiri, mis ilmus aastatel 1935–1940 Tallinnas ning mida andis välja Haridusministeerium. Ajakirja ilmus aastas 10 numbrit. Ajakirja tegevtoimetaja oli Gustav Ollik. EE 12. köide, 2003: 62.
Eesti Lasteaednike Selts

Eesti Lasteaednike Selts (lühend: ELS) oli aastatel 1932–1940 tegutsenud kutseühing, kuhu kuulusid lasteaednikud. ELSi eelkäija oli aastal 1929 asutatud Tartu Lasteaednikkude Seminari Vilistlaskogu. Seltsi eesmärgid olid nt ühendada lasteaednikke, edendada kasvatustööd lasteaias. Tartu Lasteaednikkude Seminar EE 12. köide, 2003: 65.
John Thomas

John Thomas on mitme tuntud inimese nimi: John Thomas, kristadelflaste usulahule aluse pannud briti teoloog (1805–1871) John E. Thomas, Kanada filosoof (1926–1996) John Thomas, USA kergejõustiklane, kõrgushüppaja (1941–2013) John Thomas, Kanada iluuisutaja (1960–) John Thomas, USA korvpallur (1975–)