27. september

27. september on Gregoriuse kalendri 270. (liigaastal 271.) päev. Juliuse kalendri järgi 14. september (1901–2099). 1804 – 8 õpetaja ja 17 õpilasega alustas tegevust Tartu kubermangugümnaasium. Tööd alustasid ka Tartu, Võru ja Kuressaare kreiskool ning esimene uutele alustele rajatud, linnakooli tüüpi kihelkonna- ehk elementaarkool Võrus (Võru kihelkonnakool). 1805 – praost Johann Philipp von Roth avas Kanepi kihelkonnakooli. 1908 – ilmuma hakkas päevaleht Pealinna Teataja. 1914 – püstitas Johannes Villemson Tallinnas esimese ametliku kinnituse saanud Eesti rekordi 100 m jooksus – 11,0. Rekord püsis ligi 21 aastat. 1924 – asutati Eesti Mootorispordi Keskliit. 1925 – Tallinnas Kadrioru ringteel toimusid Eesti esimesed meistrivõistlused jalgrattaspordis. 1939 – Nõukogude Liidu raadiojaamad teatasid, et samal päeval olevat tundmatu allveelaev Narva lahel põhja lasknud Nõukogude auriku "Metallist". Tegelikult oli tegemist provokatsiooniga ja "Metallisti" rammis põhja Nõukogude sõjalaev "Tutša". 1990 – asutati Eesti Rojalistlik Partei. 2007 – Anna-Maria Galojan oli sunnitud tagasi astuma Eesti Euroopa Liikumise juhataja ametikohalt. 1322 – pühitseti Kölni toomkirik, keskaja kunsti tippsaavutus, mida oli ehitatud 1248. aastast alates. 1422 – Saksa ordu ja Poola-Leedu sõlmisid Melno rahulepingu. 1529 – Suleiman I juhtimisel algas türklaste esimene Viini piiramine. 1540 – ametlikustati jesuiitide ordu. 1605 – Rootsi-Poola sõda: Rootsi kaotas Poolale Salaspilsi lahingu. 1821 – Mehhiko sai Hispaaniast sõltumatuks. 1822 – Jean-François Champollion teatas Rosetta kivi dešifreerimisest. 1825 – Suurbritannia linnade Darlingtoni ja Stocktoni vahel avati esimene üldkasutatav raudtee maailmas. 1908 – Detroitis ehitati esimene Ford T. 1937 – tapeti viimane Bali tiiger. 1940 – Adolf Hitleri initsiatiivil sõlmiti Teises maailmasõjas Jaapani, Itaalia ja Saksamaa vahel Kolmikpakt. 1983 – Richard Stallman asutas GNU-projekti. 1987 – Kairos avati esimene metroo Aafrika mandril. 1993 – Suhhumi massimõrvas tapati Abhaasias üle 7 000 grusiinist tsiviilelanikku. 1996 – Taliban hõivas Afganistani pealinna Kabuli ning tappis endise riigipea Moḩammad Najībullāh'. 2001 – Šveitsis Zugis laskis Friedrich Leibacher kantoni parlamendi hoones maha 14 inimest ja sooritas enesetapu. Lisaks sai 10 inimest vigastada.  Pikemalt artiklis Sündinud 27. septembril 1389 – Cosimo de' Medici, Firenze pankur ja türann 1533 – Stefan Batory, Poola kuningas 1601 – Louis XIII, Prantsusmaa kuningas 1627 – Jacques Bénigne Bossuet, prantsuse jutlustaja 1722 – Samuel Adams, USA riigimees 1783 – Agustín de Iturbide, Mehhiko keiser 1803 – Prosper Mérimée, prantsuse kirjanik 1871 – Grazia Deledda, itaalia kirjanik, Nobeli laureaat 1926 1921 – Isi Trapido, eesti fotograaf 1923 – Helmut Orusaar, eesti dirigent 1923 – Arvo Niitenberg, eesti energeetik 1929 – Bruno Junk, eesti käija 1943 – Asta Õim, eesti keeleteadlane 1947 – Mari Saat, eesti kirjanik ja majandusteadlane 1953 – Rait Maruste, kohtunik 1958 – Tiit Matsulevitš, Eesti diplomaat ja poliitik 1962 – Vaiko Vooremaa, eesti jääpurjetaja 1969 – Teet Jagomägi, eesti kartograaf 1972 – Gwyneth Paltrow, USA filminäitleja 1977 – Andrus Värnik, eesti odaviskaja 1984 – Avril Lavigne, Kanada laulja  Pikemalt artiklis Surnud 27. septembril 1590 – Urbanus VII, Rooma paavst 1783 – Étienne Bézout, prantsuse matemaatik 1891 – Ivan Gontšarov, vene kirjanik 1917 – Edgar Degas, prantsuse kunstnik 1921 – Engelbert Humperdinck, saksa helilooja 1924 – Toomas Uttendorf, eesti õpetaja 1944 – Aristide Maillol, prantsuse kunstnik 1967 – Feliks Jussupov, Grigori Rasputini tapja 1986 – Cliff Burton, Metallica bassimängija 2015 – John Guillermin, Briti filmilavastaja 2024 – Maggie Smith, inglise näitleja Rahvusvaheline turismipäev Eestikeelse kalendri järgi: Elo, Loone, Õrne ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 114 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 173 ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015) Liivi Uuet, Erich Kaup. Sotsialistliku revolutsiooni käsiraamat : dokumentide kogumik Eesti okupeerimisest 1940. aastal. Tallinn, 2011, lk. 98 "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. aprill 2016. Vaadatud 27. september 2016.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Tiit Made. Ükskord niikuinii. Tallinn, 2006, lk. 227 Paavo Kangur. Hakkaja tüdruk : Anna-Maria Galojani tõus ja langus. Tallinn, 2012, lk. 70-71 http://news.bbc.co.uk/onthisday/hi/dates/stories/september/27/newsid_2539000/2539769.stm