laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tšakrate avamine

Tšakrate avamine on meditatsioonitehnika, mis peaks stimuleerima ja lihtsustama psüühiliste tegevustega tegelemist. Tšakrate avamiseks on palju erinevaid moodusi, vastavalt religioonile või siis selle puudumisele. Järgnev näidis ei ole otseselt seotud ühegi religiooniga: Võta sisse endale mugav asend ja rahusta oma hing, keha ja mõtted. Kui oled saavutanud vaikuse ja rahu enda ümber ja mõtetes, siis kujutle kinnise õienupuga lille oma juurtšakra peal. Pane sellele lillele mingi värv, mis parasjagu sulle meeldib. Siis saada sama värv oma tšakrasse ja jätka seda seniks, kui sa arvad, et piisab. Hinga sügavalt sisse ja samal ajal kujutle, et tõmbad seda lille ülespoole järgmise tšakra punktini. Ava lilleõit natuke ja samuti sisesta värvi oma tšakrasse. Jätka samamoodi, kuni sa jõuad kroontšakrani ja lille õis on täielikult avatud. Kui oled värvi kõikidesse tšakratesse sisestanud, siis kujutle enda pea kohal ust, mille avad. Ning läbi ukse saadad sama värvi enda kehasse ja kujutle, kuidas see värv suure mullina sinu kehas ringi liigub. Kui oled lõpetanud psüühilise tegevuse või on midagi, mis tekitab sinus rahulolematust või ebameeldivat tunnet, siis lihtsalt sulge uks oma pea kohal, ja mine sama moodi tšakratega tagasi, nagu sa üles tulid. Kuid seekord sulged lille ja võtad värvi ülevalt alla, mööda tšakrasid liikudes. Tšakrad Meditatsioon
Trabzon

Trabzon (varasemad eestikeelsed nimed Trapesund, Trapezund; vanakreeka kontekstis Trapezus (Τραπεζοῦς)) on linn praegusel Türgi territooriumil, Musta mere lõunakaldal. Trabzon on Trabzoni provintsi halduskeskus. Linna seisukohalt on väga tähtis Musta mere sadam, peale selle asuvad seal Trabzoni ülikool, Karadenizi tehnikaülikool ja lennujaam. Kunagine Vana-Kreeka koloonia, millest sai viimane Bütsantsile kuulunud Trebizondi linnriik enne türklastele alistumist (eksisteeris 1204 kuni 1461). Asutati 756 eKr. Trabzon Hagia Sofia kirik Trabzonis Trabzonspor  Trabzon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Xaraya

Xaraya on laiendatav, avatud lähtekoodiga tarkvara, mis on kirjutatud PHP-programmeerimiskeeles ja litsentseeritud GNU üldise avaliku litsentsiga (GNU General Public License). Xaraya kasutab robustset pääsulubade, sisuhalduse ja eri keeltesse tõlkimise süsteemi andmete andmete dünaamiliseks seostamiseks ja haldamiseks. Xaraya modulaarne, eri andmebaasidest sõltumatu arhitektuur on kujundatud nii, et lahus hoitakse vorm, funktsionaalsus, sisu ja kujundus. Xaraya pakub täielikku infrastruktuuri, mis on vajalik automaatse, eri platvormidel toimiva sisuhaldussüsteemi loomiseks. Vajab täiendamist Xaraya koduleht (allikas)
Reporter

Reporter on esmaallikatest uudiseid hankiv ja reportaaže tegev ajakirjanik.
Virussaare rabasaar

Virussaare rabasaar on looduskaitsealune salumetsaga kaetud moreenkõrgendik Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Maima rabas. Rabasaar paikneb Lavassaare asulast umbes 9 km põhja pool, keset lageraba. Saare läbimõõt on umbes 0,5 km, pindala umbes 12 ha, kõrgus 30 m üle merepinna ja kuni 5 m kõrgemal ümbritsevast rabast. Rabasaare loodeosas asub muinasaegne kindlustuse ase. Varasematel aegadel kasutati Virussaart pelgupaigana. 20. sajandi esimesel poolel oli rabasaar jagatud neljateistkümneks krundiks ning oli kasutusel heinamaana. Hiljem, 1950. aastal loobuti saarel heina tegemisest ja nüüdseks on see metsastunud. Liigiliselt kasvab seal kuuse-segamets, kus leidub pärna, jalakat, saart, tamme ja teisi puuliike. Rabasaar võeti 1957. aastal kaitse alla kui Virussaare (rabasaare) kaitseala. Virussaare rabasaare geograafilised koordinaadid on 58° 35′ 14″ N, 24° 21′ 20″ E. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 09.04.2013) Virussaare rabasaar Keskkonnaregistris Virussaare rabasaar Eesti looduse infosüsteemis
Andorra riigipeade loend

Andorra riigipeade loend loetleb Andorra riigipead. Andorra on omapärane selle poolest, et ta on kondomiinium ja sellisena on tal alati kaks riigipead. Üheks on Urgeli piiskop, teiseks kuni 1618. aastani Foix' krahv, sellest ajast peale Prantsusmaa riigipea. Andorra, on Rulers.org
Arhitektide loend

Arhitekte on loetletud kahes loendis: Välismaa arhitektide loend Eesti arhitektide loend
Abi Titmuss

Abi Titmuss (õieti Abigail Evelyn Titmuss; sündinud 8. veebruaril 1976 Inglismaal Lincolnshire'is Sleafordi lähedal Ruskingtonis) on Briti modell, telesaatejuht ja näitleja. Ta lõpetas 1998 Londoni Linnaülikooli, olles praktiseerinud haiglas St Bartholomew's Hospital, ning asus tööle Londoni haiglas University College Hospital. Aastal 1998 tutvus Titmuss ühel peol telesaatejuht John Lesliega. Neil kujunes peagi suhe. Praktika ajal elas Titmuss vaheldumisi haigla juures ja Leslie kodus Londoni edelaosas Barnesis. Aastal 2002 avaldas telesaatejuht Ulrika Jonsson autobiograafia, kus ta vihjas, et üks tuntud telesaatejuht on teda vägistanud. Mõne nädala pärast ilmusid ajalehe News of the World esiküljel pildid, millel John Leslie tõmbas ühes kohvikus kokaiini sisse. Järgmisel nädalal ilmusid samas lehes pildid, millel kujutati Leslie kodus toimunud seksiorgiat, milles osalesid Leslie ning Titmuss ja teised, sealhulgas sarivägistaja Lanre Onabowale, kes esines korvpallur Jayson Blayde'ina, ja tema sõbratar. Järgmisel nädalal kuulutati Matthew Wrighti hommikutelevisioonisaates "Five", et John Leslie ongi Jonssoni vägistanud telesaatejuht. Metropolitan Police Service arreteeris Leslie ning tema üle mõisteti kohut. Titmuss oli protsessi ajal tagasihoidlikult Leslie kõrval. Titmussi olek oli täielikus vastuolus enne protsessi avaldatud kirjelduste ja fotodega. Enamik juhtkirju suhtus temasse soosivalt. Leslie mõisteti õigeks, kuid tema karjäär jäi soiku. Titmuss, kes esines kaamera ees vabalt, oli aga saanud nii tuntuks, et talle hakati pakkuma telesaatejuhi tööd. Ta võttis vastu osaajatöö Leslie sõprade Richardi ja Judy saate reporterina, jätkates töötamist õena. Mõne kuu pärast kaotas Titmuss aga teletöö, sest Internetti ilmus koduvideo, mis kujutas grupiseksi Leslie, Titmussi ja veel ühe naise vahel. Leslie ja Titmussi suhe katkes kohe. Titmuss väitis, et Leslie on video ajakirjandusele müünud, et saada raha oma pillava elustiili finantseerimiseks. Titmuss tegi panuse oma uuele imidžile sekspommina. Näiteks ajalehele Sunday Mirror ütles ta nii: "Ma pole selline nagu need kaanetüdrukud, kes ütlevad: "ma olen tõesti ihar [dirty], ma olen tõesti paha," ja siis lihtsalt poosetavad [pose around]. Ma olengi ihar ja paha – ma armastan seksi."
Saaremaa superintendent

Saaremaa superintendent oli luteriusu kiriku Saaremaa konsistooriumi vaimulik juht. Eestimaa ja Liivimaa aladel oli superintendent Rootsi ja Venemaa keisririigi võimuajal kõrgeimaks piirkondlikuks vaimulikuks ja kirikuelu korraldajaks. Superintendendid valitsesid piiskoppidest väiksemaid maa-alasid provintsides. Saaremaa superintendendi ametikoht ja Saaremaa konsistoorium kaotati 1890. aastal ja selle asemele loodi VELK Saaremaa konsistooriumiringkonna Saaremaa praostkond. 1627–1641 Christophorus Cothenius 1642–1645 Theodor Pretorius 1645–1650 Joachim Jhering asesuperintendent 1650–1661 Theodor Pretorius 1662–1665 Georg Preuss 1666–1686 Justus Heinrich Oldekop 1686–1704 Johann Stemann 1705–1706 Gabriel Skragge 1707–1710 Hermann Witte 1711–1719 Balthasar Johannes Rubusch 1720–1726 Georg Martin Bürger 1726–1737 Johann Quirinius Metzhold 1738–1747 Eberhard Gutsleff 1750–1784 Leonhard Samuel Swahn 1784–1807 Olaus Kellmann 1808–1814 Johann Werner Gilzebach 1814–1835 August Heinrich Schmidt 1836–1841 Hermann von Harten 1842–1871 Gottlob Alexander von Schmidt 1871–1882 Conrad Eduard Hesse 1882–1890 Reinhold Winkler
Kooraste Kõverjärv

Kõvvõrjärv (ka Kooraste Kõverjärv, Kooraste Kõvvõrjärv) on järv Põlvamaal Kanepi vallas Kooraste külast 1 km ida pool, metsade rüpes paiknev liigestatud kaldajoonega maaliline järv. Järve pindala umbes 10,9 ha, suurim sügavus 10 meetrit. Järve järsemal idakaldal on säilinud ribana tükike põlist, umbes paarisaja aastast männimetsa segus üksikute kuuskedega. Põhjakaldal on supluskoht ja ühenduskraav Mutsina järvega. Siin leiduvad ka mõned muistsed kalmed. Taimestik on järves liigirikas. Leitud on 33 liiki, sealhulgas punakat penikeelt. Järvel tehakse hüdrobioloogilist seiret. Kõvvõrjärv Eesti looduse infosüsteemis Kooraste Kõverjärv veebiportaalis eestigiid.ee
Njandoma rajoon

Njandoma rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Arhangelski oblastis. Rajoonikeskuseks on Arhangelski-Moskva raudtee ääres asuv Njandoma linn. Kohaliku omavalitsuse üksusena on rajoon Njandoma munitsipaalringkond. Rajoonis oli 2022. aastani kolm 3. järgu haldusüksust (муниципальное образование): Njandoma linn, Moša külaasundus ja Šalakuša külaasundus.
Árpádi dünastia

Árpádi dünastia (ungari keeles Árpádok, slovaki keeles Arpádovci, horvaadi keeles Arpadovići) oli dünastia, mis valitses Ungari kuningriiki 9. sajandi lõpust kuni 1301. aastani (vahepeal olid katkestused, näiteks 1038–1046). Dünasti rajaja oli Árpád, keda peetakse ka Ungari riigi rajajaks. Ungari valitsejate loend Ungari ajalugu Ungari vürstiriik Ungari kuningriik
Njandoma

Njandoma (soome-ugri keeltest tuletatuna Mändide maa) on linn Venemaal Arhangelski oblastis, Njandoma rajooni halduskeskus. Rajati 1898, linnaõigused sai 1939. aastal. Njandoma on suur raudteesõlm. Linna läbib Arhangelski–Moskva raudtee. Njandoma linna tekkimine ja areng on läbi ajaloo olnud tihedas seoses linna läbiva magistraalraudteega. Algselt oli põhiliselt raudteeliikluse teenindamise, kogu veeremi remondi, auruvedurite tankimise, vahetamise ja muude operatsioonide teostamise paik. Jaamahoone ja kiriku ehitus algas 1895. 1905 oli asulas 1000 alalist elanikku. 1909 sai raudteejaam telefoniühenduse. 1914–1915 rekonstrueeriti Arhangelsk–Moskva raudtee kitsarööpmelisest laiarööpmeliseks. 1929 oli linnas 6500 elanikku ja ta sai Põhjakrais[küsitav] ringkonna- ja rajoonikeskuseks. http://www.nyandoma-lib.ru/zagad.htm http://geraldika.ru/symbols/17761 Njandoma mälestised (vene keeles)
Saab 39 Gripen

Saab JAS 39 Gripen ('greif') on mitmeotstarbeline (JAS) Rootsi sõjalennuk, mille prototüübi esmalend toimus 1988. aastal. Rootsi lennuvägi (Flygvapnet) sai esimesed Gripenid 1993. aastal. Lennukit ehitatakse Rootsis Saabi lennukiehitusettevõttes Linköpingis. Mõned lennuki jaoks vajalikud komponendid valmistatakse ka teistes Euroopa riikides, Ameerika Ühendriikides ja Lõuna-Aafrika Vabariigis. Gripen on tänapäevane Rootsi universaalne hävituslennuk. Jas-39 on skeemilt tiiva keskasetuse ja esiserva 45° noolsusega deltatiib kanard-pendelkõrgustüüriga partlennuk. Plaanvaates on mõlemal tiivapoolel aerodünaamilise lahendusena n-ö saehammas. Kaks mootori õhukanalit, kummalgi kere küljel üks. Lennuk on konstrueeritud nii, et see oleks töökindel ja seda oleks ka karmides talvetingimustes lihtne kiiresti hooldada, milleks saab tänu sellele osaliselt kasutada ajateenijaid sõdureid. Peale Rootsi lennuväe relvastuses oleva 208 Gripen-tüüpi hävituslennuki on Gripenid antud rendile ka Lõuna-Aafrika Vabariigi (28 lennukit), Ungari (14 lennukit), Tšehhi (14 lennukit) ja Tai õhujõududele. Gripenite ostulepingu on sõlminud ka Brasiilia. Gripeni piloote koolitatakse veel Suurbritannias. JAS 39A Ühekohaline hävituslennuk, mis võeti kasutusele 1996. aastal. 31 neist peaks ümber ehitatama C-versiooniks. JAS 39B A-versiooni kahekohaline lennuk. JAS 39C NATO standarditele vastav ühekohaline hävitaja. Sellel lennukil on uuem avioonika ja võimalus kasutada kõiki uusimaid rakette (nt IRIS-T). Lisaks on see lennuk varustatud õhus tankimise seadmetega. JAS 39D C-versiooni kahekohaline lennuk. Gripen NG 2010. aastaks plaanitud lennuk, millel on uuem avioonika, suurem kasulik koorem, uuema arenduse mootor (F414G), suurem lennukaugus ja muidki uuendusi. JAS 39E SAAB tutvustas JAS 39E lennukit 2016. aastal. Meeskond: 1 või 2 Pikkus: 14,1 m Tiivaulatus: 8,4 m Kõrgus: 4,5 m Tühimass: 6620 kg Suurim lennukaal: 14 000 kg Relvalast: 5300 kg Mootor: 1x Volvo Aero RM12 (GE404) tõukejõuga 54 kN / järelpõlemisel 80,5 kN Kiirus: Mach 2 Tegevusraadius: >1200 km Lennulagi: üle 15 000 m Üks statsionaarne 27 mm automaatkahur AKAN Mauser BK-27, laskemoonavaruga 120 mürsku Neljale tiivaalusele riputuspunktile saab paigaldada relvalasti: pommid, raketid (ka riputupunktidele tiiva otstes), konteinerid, lisakütusepaagid) kogukaaluga kuni 4200 kg  Rootsi  LAV  Ungari  Tšehhi  Ukraina Saab just unveiled its attempt to outdo the F-35 - Business Insider, 13.07.2016 Українські пілоти тестують шведські винищувачі JAS 39 Gripen (vaadatud: 19.08.2023) Postimees: Teema: Gripen Teema: Jas Gripen 18. mai 2011, TV4: Saab müüs hävituslennukeid pististe abil, postimees.ee 1. märts 2012, Rootsi sõjavägi tahab kümneid uusi hävitajaid, postimees.ee 10. detsember 2012, Meedia: Šveits saab Rootsi hävitajad odavamalt kui rootslased ise, postimees.ee Delfi Forte Sõjandus: Miks ei antud Ukrainale Rootsi hävituslennukeid Gripen, mida osa eksperte peab paremaks kui F-16 ?
Avisi dünastia

Avisi dünastia oli dünastia, mis valitses Portugali 1385–1580. 1385–1433 João I 1433–1438 Duarte 1438–1481 Afonso V 1481–1495 João II 1495–1525 Manuel I 1525–1565 João III 1565–1578 Sebastião 1578–1580 Henrique Dünastiate loend
Suurjärv

Suurjärv on järv, mille pindala on suurem kui 100 km². Suurjärv on ka mitme Eesti järve nimi. Ametlik nimi "Suurjärv": Jussi Suurjärv, järv Harjumaal Kuusalu vallas Karinu Suurjärv, järv Järvamaal Kurtna Suurjärv, järv Ida-Virumaal Kooraste Suurjärv, järv Põlvamaal Lehtma Suurjärv, järv Hiiumaal Hiiu vallas Näkijärv, järv Valgamaal Palupera vallas Rõuge Suurjärv, järv Võrumaal Rõuge vallas Udriku Suurjärv, järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas Vetiku Suurjärv, järv Lääne-Virumaal Vinni vallas Mitteametlik nimi "Suurjärv": Aheru järv, järv Valgamaal Taheva vallas Kaisma järv, järv Pärnumaal Vändra vallas Kangruaadu järv, järv Läänemaal Hanila vallas Kikkajärv, järv Võrumaal Varstu vallas Killatu järv, järv Saaremaal Laijärv, järv Harjumaal Kuusalu vallas Matsi järv, järv Tartumaal Kambja vallas Ohepalu järv, järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas Peipsi järv, Eesti-Venemaa piiriveekogu Plaani Küläjärv, järv Võrumaal Haanja vallas Rootsiküla järv, järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Soitsejärv, järv Tartumaal Võnnu vallas Suur Kalajärv, järv Harjumaal Anija vallas Tihu järv, järv Hiiumaal Käina vallas Vaiste järv, järv Pärnumaal Varbla vallas Vahtsõkivi järv, järv Võrumaal Antsla vallas Viitna Pikkjärv, järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas Suurjärv ehk Keeri järv on Keeri järve suurema osa nimi. Väljaspool Eestit: Augstroze Suurjärv, järv Umurga vallas Heas seisundis Võrtsjärv ja keskpärane Peipsi Eesti Loodus 9, 2006
Bonaparte

Bonaparte (Buonaparte) on itaalia päritolu Korsika aadliperekond, mis valitses Prantsusmaad 1804–1814, 1815 ja 1852–1870, Napolit 1806–1808, Hispaaniat 1808–1813, Hollandit 1806–1810 ja Vestfaali 1807–1813. Carlo Maria Buonaparte ja Maria Letizia Ramolino pojast Napoléon Bonaparte'ist sai Prantsuse keiser Napoleon I. Tähtsad olid ka Napoleoni vennad Joseph Bonaparte, Lucien Bonaparte, Louis Bonaparte ning Jérôme Bonaparte, kelle Napoleon pani enda vallutatud või moodustatud riikide etteotsa. Louis Bonaparte pojast Charles Louis Napoléon Bonaparte'ist sai Prantsuse keiser Napoleon III. Napoleon I (1804–1814, 1815) – Prantsusmaa imperaator, samuti Itaalia kuningas (1805–1814) Napoleon II (1815) – Prantsusmaa imperaator, sündides nimetati Rooma kuningaks, kuid ei valitsenud kunagi Napoleon III (1852–1870) – Prantsusmaa imperaator Louis I (1806–1810) – Hollandi kuningas Louis II (1810) – Hollandi kuningas, samuti Bergi suurhertsog (1809–1813) Joseph I (1806–1808) – Napoli kuningas Mathilde Letitia Bonaparte (27. mai 1820 Trieste – 2. jaanuar 1904 Pariis), abiellus San Donato vürsti Anatole Demidoffiga (5. aprill 1813 Moskva – 29. aprill 1870 Pariis) Jérôme I (1807–1813) (15. november 1784 Ajaccio – 24. juuni 1860 Villegen) Vestfaali kuningas, abiellus Württembergi printsessi Catharina Fredericaga (21. veebruar 1783 Peterburi – 29. november 1835 Lausanne) Joseph I (1808–1813) – Hispaania kuningas Elisa Bonaparte (1809–1814) – Toscana suurhertsoginna Napoléon Joseph Charles Paul Bonaparte (1822–1891)
Kursk (allveelaev)

Kursk (ehitatud 1992–1994 Severodvinskis Venemaal) oli vene 949А Antei-klassi (NATO klassifikatsioonis Oscar-II) allveelaev. Laev kuulus Põhjalaevastiku koosseisu. Laev sai nime Kurski lahingu mälestuseks. Laev oli 155 meetrit pikk, kahekordse korpusega niinimetatud uppumatu allveelaev. Kere välimine kest oli valmistatud 8,5 mm paksusest nikkelkroomterasest, mis on vähemagnetiline ja korrosioonikindel. Kursk hukkus 12. augustil 2000 lahinguõppustel 135 km kaugusel Severomorskist. Tõenäoline hukkumise põhjus oli uuetüübilise torpeedo katsetuse käigus toimunud plahvatus. Hukkus kogu laeva meeskond, 118 meremeest, kellest 115 säilmed suudeti leida. Hiljem eemaldati vee all laeva ninas paiknenud torpeedokamber, ninata laev tõsteti Norra ja Taani päästelaevade Giant 4 abil üles ning pukseeriti Severomorski dokki. Сенсационная версия гибели подлодки "Курск"
Chicago koolkond (majandusteadus)

Chicago koolkond oli Chicago koolides moodustunud liberaalsete majandusteadlaste grupp, kes käisid välja teooria, et turg on parim alternatiiv mistahes muule ühiskonna organiseerimise moodusele. Koolkonna liidrid olid George Stigler ja Milton Friedman, kes pälvisid ka Nobeli majandusauhinnad. Chicago koolkonna mõiste tuli esmakordselt kasutusele 1950. aastatel.
Lähisarktiline kliimavööde

Lähisarktiline kliimavööde on põhjapoolkeral asuv vahekliimavööde, kus talvel valitseb arktiline õhumass ja suvel parasvöötme õhumass. Sellele kliimavöötmele on iseloomulikud väga külm talv ja jahe suvi (kõige soojema kuu keskmine temperatuur jääb alla +12 °C) ning väike sademete hulk. Polaarjoonest põhja pool esineb polaaröö ja polaarpäev. Lähisarktiline kliimavööde hõlmab Arktika saarte ning Põhja-Ameerika ja Euraasia põhjaranniku piirkonna. Kliimavööde
Marcelino Sanz de Sautuola

Marcelino Sanz de Sautuola (1831 – 1888 Santander) oli Hispaania maaomanik, harrastusgeoloog ja -arheoloog, kes avastas Altamira koopamaalid. Foto Sautuola ja tütar
Bourbonid

Bourbonid on dünastia, mis valitses Prantsusmaad (1589–1792 ja 1814–1848), Hispaaniat (Borbónid, 1700–1808, 1814–1868, 1874–1931 ja alates 1975), Mõlema Sitsiilia kuningriiki, Luksemburgi (alates 1964) ja teisi piirkondi Euroopas. 1589 sai Navarra kuningas Henri III Henri IV nime all Prantsusmaa kuningaks, pannes aluse Bourbonide võimule Prantsusmaal. Bourbonide dünastia hiilgeaeg oli Louis XIV valitsusajal, kes üle poole sajandi troonil olles kehastas absoluutset võimu. 1589–1610 Henri IV (Bourbon-Vendôme'i hertsog ning Navarra kuningas; Louis IX järeltulija 10. põlvest) 1610–1643 Louis XIII (Henry IV poeg) 1643–1715 Louis XIV (Louis XIII poeg) 1715–1774 Louis XV (Louis XIII lapselapselaps) 1774–1792 Louis XVI (Louis XV lapselaps; kukutati, hukati 1793) 1793–1795 Louis XVII (Louis XVI poeg; ei valitsenud) 1814–1824 Louis XVIII (Louis XVI vend) 1824–1830 Charles X (Louis XVIII vend; kukutati, suri 1836) 1700–1724 Felipe V (Prantsuse Louis XIV pojapoeg) 1724 Luis 1724–1746 Felipe V 1746–1759 Fernando VI 1759–1788 Carlos III 1788–1808 Carlos IV 1808 ja 1813–1833 Fernando VII 1833–1868 Isabel II 1874–1885 Alfonso XII 1886–1931 Alfonso XIII 1975–2014 Juan Carlos I 2014- Felipe VI Bourbonide restauratsioon India Bourbonid
Nigula oja

Nigula oja (Raudja oja) on oja Tartumaal Elva vallas Vehendi külas. Oja saab alguse Mustjärvest ja suubub Trepimäe lahte Võrtsjärves. Oja pikkus on 6,1 km ja valgala pindala 36,9 km². Ojal on tegutsenud vesiveski Nigula talus 20 saj esimesel poolel ja kalakasvatus Oja Talus. Nigula oja. Keskkonnaregister, vaadatud 15.03.2022. 2. Timm, T. (1973) "Võrtsjärv" Valgus. Eesti NSV Teaduste Agadeemia Zoloogia ja Botaanika Instituut
Valguta Mustjärv

Mustjärv (ka Valguta Mustjärv) on järv Tartumaal Elva vallas. Mustjärv asub Võrtsjärve nõos 1,7 km Võrtsjärvest idas. Pindala on 20,4 ha. Väljavool Nigula ojasse. Sisse voolab mitu kuivenduskraavi naabruses asuvast turbarabast. Mustjärv on mudase põhjaga rabajärv, vaba vett on kõige rohkem umbes meetri jagu. Lähikonnas asub endine freesturbaväli, kus nüüd on jõhvika- ja teiste metsamarjade kasvandus. Mustjärv Eesti looduse infosüsteemis
Mustjärv

Mustjärv on mitme Eesti järve põhinimi: Helme Mustjärv, järv Valga maakonnas Tõrva vallas Hino Mustjärv, järv Võru maakonnas Rõuge vallas Holstre Mustjärv, järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Jussi Mustjärv, järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kaadsi Mustjärv, järv Valga maakonnas Valga vallas Kantküla Mustjärv, järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kokora Mustjärv, järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kurtna Mustjärv, järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Leevi Mustjärv, järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leppsilla Mustjärv, järv Harju maakonnas Anija vallas Luhasuu Mustjärv, järv Võru maakonnas Rõuge vallas Nohipalu Mustjärv, järv Põlva maakonnas Räpina vallas Orava Mustjärv, järv Võru maakonnas Võru vallas Paunküla Mustjärv, järv Harju maakonnas Kose vallas Peraküla Mustjärv, järv Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Piigandi Mustjärv, järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Rohusaare Mustjärv, järv Harju maakonnas Anija vallas Timo Mustjärv, järv Põlva maakonnas Räpina vallas Tsolgo Mustjärv, järv Võru maakonnas Võru vallas Turvaste Mustjärv, järv Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Uibu Mustjärv, järv Põlva maakonnas Põlva vallas Valguta Mustjärv, järv Tartu maakonnas Elva vallas Vasavere Mustjärv, järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vedama Mustjärv, järv Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Võrumõisa Mustjärv, järv Võru maakonnas Võru vallas variantnimena Kägari Kaanjärv
Kalme

Kalme on kividest, pinnasest või muust taolisest materjalist tehtud maapealne, vahel ka maa sisse ulatuv muistne rajatis (haud), kuhu on maetud surnud. Kangurkalme Kivikalme Kivikirstkalme Kurgaan Laevkalme Tuhakalme Püramiid Rahnkalme Tarandkalme Kalmistu Kukruse kalmed,[1] Jõelähtme kivikalmed Kunda Hiiemäe kalmed,[2] Võhma kivikalmed, [3] Jabara kalmed Kurevere kivikalmistu Jaagupi tarandkalme Virunuka kivikalmistu Hundikangrud Pärnamäe tuhakalme Lüganuse Tark-Jaagu kalme Kõmsi kalme Kurevere kalme Toila kalme Tõnija kalme Proosa kalme Lehmja kalmed
Bragança dünastia

Bragança dünastia valitses Portugali 1640–1910 ja Brasiiliat 1822–1889. 1640–1656 João IV 1656–1683 Afonso VI 1683–1706 Pedro II 1706–1750 João V 1750–1777 José I 1777–1815 Maria I 1816–1826 João VI 1826 Pedro IV 1826–1828 Maria II 1828–1834 Miguel I 1834–1853 Maria II 1853–1861 Pedro V 1861–1889 Luís I 1889–1908 Carlos I 1908–1910 Manuel II 1822–1831 Pedro I 1831–1889 Pedro II
Kõverjärv

Kõverjärv on mitme Eesti järve nimi või nimeosa: Jussi Kõverjärv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kooraste Kõverjärv ehk Kooraste Kõvvõrjärv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pulli Kõverjärv ehk Viisu Kõverjärv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Põlula Kõverjärv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Päidla Kõverjärv Valga maakonnas Otepää vallas Vatku Kõverjärv ehk Vohnja Kõverjärv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kõverjärve all võidakse mõelda ka järgmisi järvi: Haanja Kõverjärv ehk Kõverjärv Võru maakonnas Rõuge vallas Alavere järv ehk Helmjärv Põlva maakonnas Räpina vallas Helmjärv ehk Alavere järv Põlva maakonnas Räpina vallas Kõvera järv ehk Orava Kõverjärv Võru maakonnas Võru vallas Lammastejärv ehk Suur Kõverjärv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Pangajärv ehk Väike Kõverjärv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Saaluse Alajärv ehk Saaluse järv Võru maakonnas Rõuge vallas Tsolgo järv ehk Kõvvõrjärv Võru maakonnas Võru vallas Ulli järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas