laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Annilaid

Annilaid (ka Anilaid või Hanilaid, kihnu murrakus Anõlaid) on 2,6 hektari suurune laid Pärnu linnas Manilaiust 400 meetrit kagus. Laiu rannajoone pikkus on 1,3 kilomeetrit. Annilaid kuulub koos Manilaiuga Manija maastikukaitseala koosseisu. Laid asub Anilaiu sihtkaitsevööndis. Saare geograafilised koordinaadid on 58° 12′ 13″ N, 24° 7′ 41″ E. Hõbekajaka tibu Kühmnokk-luiged saarel Varesepojad vanas kormorani pesas Annilaid Eesti looduse infosüsteemis
Tellin

Tellin (vallooni keeles Telin) on asula Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis, Tellini valla keskus.
Iván Pedroso

Iván Lázaro Pedroso Soler (sündinud 17. detsembril 1972 Havannas) on endine Kuuba kergejõustiklane (kaugushüpe). Olümpiavõitja ja üheksakordne maailmameister. Ivan Pedroso ei andesta Itaalia kergejõustikujuhtidele, kes tühistasid tema 29. juulil 1995 Sestrieres hüpatud maailmarekordi 8.96. Itaalia Kergejõustikuföderatsioon karistas ka kolme kohtunikku, kelle tegevus ei võimaldanud Pedroso hüppe ajal saada õiget tuulekiiruse näitu. Üks kolmest kohtunikust, kes seisis tuulemõõtja ees, diskvalifitseeriti eluks ajaks. Kaks nädalat pärast Sestriere hüpet tuli Petroso Göteborgi MM-il 8.70-ga maailmameistriks. 2000 Sydney olümpiavõitja 8.55 1995 Göteborg maailmameister 8.70 1997 Ateena maailmameister 8.42 1999 Sevilla maailmameister 8.56 2001 Edmonton maailmameister 8.40 1993 Toronto sisemaailmameister 8.23 1995 Barcelona sisemaailmameister 8.51 1997 Pariis sisemaailmameister 8.51 1999 Maebashi sisemaailmameister 8.62 2001 Lissabon sisemaailmameister 8.62 1992 Havanna 1. koht 7.97 1998 Johannesburg 1. koht 8.37 1995 Monaco 1. koht 8.49 1997 Fukuoka 1. koht 8.53 Iván Pedroso Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Andenne

Andenne (prantsuse [ɑ̃.dɛn]) on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis. Semois' jõe kallastel asuva valla piiridesse kuuluvad järgmised asulad: Andenne, Bonneville, Coutisse, Landenne, Maizeret, Namêche, Sclayn, Seilles, Thon-Samson ja Vezin. Maas Raekoda Andenne, vaadatud 2.03.2021.  Andenne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles) Info ja fotod
Tenneville

Tenneville (vallooni keeles Tiniveye) on asula Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis, Tenneville'i valla keskus.
Couvin

Couvin (prantsuse [ku.vɛ̃]) on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis. Tournai' järel pindalalt Belgia suuruselt teise valla piiridesse kuuluvad järgmised asulad: Couvin, Aublain, Boussu-en-Fagnes, Brûly, Brûly-de-Pesche, Cul-des-Sarts, Dailly, Frasnes-lez-Couvin, Gonrieux, Mariembourg, Pesche, Petigny, Petite-Chapelle ja Presgaux. Petigny Cul-des-Sarts Mariembourg Presgaux Eau Noire'i jõgi Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Couvin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Merelind

Merelind on lind, kes on kohastunud eluks merekeskkonnas. Pole selget teaduslikku definitsiooni, millised grupid, perekonnad või liigid kuuluvad merelindude hulka. Mõnest perekonnast võib üks liik olla merelind, teine mitte. Pole üksmeelt ka selles, kas merelinnud peaksid toitu otsima ainult merest. Üldjuhul elavad merelinnud kauem, paarituvad hiljem ning saavad vähem järglasi kui teised linnuliigid. Paljud linnud elavad kolooniates.
Paadisadam

Paadisadam (ka paadisild) on paatide sildumiseks ja hoidmiseks ehitatud lihtne väikesadam. Paadisadamad asuvad üldjuhul kaitstud vete ääres lahe- või jõesoppides ja on mõeldud peamiselt kohalike inimeste veesõidukitele. Paadisadam koosneb harilikult statsionaarsest või ujuvast paadisillast, paatide veeskamiseks sobivast kohast (slipist) ja mõnikord ka paadikuurist või muust väiksemast hoonest paadi juurde kuuluvate asjade hoidmiseks. Paatide paremaks kinnitamiseks võivad paadisilla ümber vees olla ankrupoid või vaiad. Paadisadamas on võimalik ohutult silduda tavaliselt vaid väikese süvisega (kuni 1 m) ja lühematel (kuni 7 m) veesõidukitel. Paljud paadisadamad pole kantud sadamaregistrisse, ei osuta teenuseid ega oma alalist valvet. Külalisaluste sildumine või veeskamine toimub praktiliselt kokkuleppel valdajaga ja külalise omal vastutusel. Väikesadam Lauter Jalalaud
Walcourt

Walcourt (prantsuse [walkuʁ]) on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis. Lisaks Walcourt'ile paiknevad valla piirides veel Berzée, Castillon, Chastrès, Clermont, Fontenelle, Fraire, Gourdinne, Laneffe, Pry, Rognée, Somzée, Tarcienne, Thy-le-Château, Vogenée ja Yves-Gomezée. Berzée Chastrès Fraire Thy-le-Château Tarcienne Laneffe Walcourt Walcourt Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Walcourt – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Raadiokell

Raadiokell on kell, mida sünkroonitakse spetsiaalseid ajasignaale saatva raadiosaatja saadetavate signaalidega. Raadiokellasid toodetakse seina-, laua- ja käekelladena, samuti kombineeritult muude funktsioonidega (kalender, termomeeter, äratus). Lihtsamad raadiokellad on kvartskellad, mis sünkroonivad oma käiku kord tunnis. Kui raadiosignaal puudub, käib niisugune kell kui tavaline kvartskell. Kasutusel on erinevad ajasignaalide standardid. Tavaliselt võtab raadiokell vastu ainult ühe standardi ajasignaale. Ajasignaalide raadiojaamad kasutavad sagedusi 40 kHz kuni 20 MHz (lainepikkused vastavalt 7,5 km kuni 15 m), saatjate võimsused mõni kilovatt kuni mõnikümmend kilovatti. Eesti jääb Frankfurdi lähedal Mainfligenis töötava 77,5 kHz sagedusega 50 kW võimsusega DCF77 kodeeringuga ajasignaale edastava saatja garanteeritud vastuvõtuala piirile. Mainflingeni saatja edastab kohaliku aatomkella ajasignaale. See kell on sünkroonitud Braunschweigi Physikalisch-Technische Bundesanstalti aatomkellaga. Kellaaja signaale edastavad ka paljud ringhäälingusaatjad. Need signaalid on lisatud digitaalsete koodidena raadiolaineid moduleerivale signaalile. Kui muusikakeskusel või autoraadiol on RDS-funktsioon ja selle koosseisus CT-koodide vastuvõtu võimalus, siis saabuvad koos ringhäälingusignaaliga iga minuti järel raadioseadme oma kella käiku sünkroonivad signaalid. Ferriitantenniga raadiokella sisemus Raadio-ajasignaalidega sünkroonitav äratuskell Firma Junghans esimene raadio-käekell (digital) Firma Junghans esimene raadio-käekell (analog) Maailmaaeg Kristallostsillaator Kvartsresonaator
Gembloux

Gembloux (prantsuse [ʒɑ̃.blu]) on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis. Linn arenes välja ümber 10. sajandil rajatud Gembloux' kloostri. Gembloux' kellatorn on üheks 2005. aastal UNESCO poolt maailmapärandi nimistusse kantud Belgia ja Prantsusmaa kellatornidest. Valla piirides paiknevad järgmised asulad: Gembloux, Beuzet, Bossière, Bothey, Corroy-le-Château, Ernage, Grand-Leez, Grand-Manil, Isnes, Lonzée, Mazy ja Sauvenière. Gembloux Gembloux Gembloux Corroy-le-Château, Corroy' loss Grand-Leez Corroy-le-Château Gembloux' klooster  Prantsusmaa - Epinal, alates 1974  Suurbritannia - Loughborough, alates 1993  Kreeka - Skýrose vald, alates 1994  Hispaania - Aller, alates 2007 Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Gembloux – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (saksa, inglise, hispaania, hollandi ja prantsuse keeles)
Shemar Moore

Shemar Franklin Moore (sündinud 20. aprillil 1970 Oaklandis) on USA näitleja. Ta on Eesti televaatajale tuntud seriaalist "Kurjuse kannul" (Derek Morgan) ja filmist "Kuidas abielluda miljardäriga" (2000).
Liivimaa pastoraal

"Liivimaa pastoraal" on Riho Sibula laul Villu Kanguri sõnadele, mis on tuntud Eesti ansambli Ultima Thule repertuaarist. Rahvuslikule eneseirooniale vaatamata on sellest saanud üks tuntumaid eesti rahvuslikke laule. Laulu tekstis on hulgaliselt vihjeid Eesti kultuuriloole ja kõnekäändudele: August Alle "Eesti pastoraal", Väägvere koor, lohisev mõisa köis jts. "Liivimaa pastoraali" on esitanud teisedki artistid, nende seas Mari Pokinen Eesti Vabariigi aastapäeva kontserdil 2012. aastal. Samuti esitati seda 11. noorte laulu- ja tantsupeol 2011. aastal dirigent Siim Aimla juhatusel. Laul ilmus Ultima Thule topelt-CD "Kogutud teosed 1987–2002" esimesel plaadil. 1990. aastal ilmus "Liivimaa pastoraal" kogumikus "Laulge kaasa". Saatesarja "Eesti otsib lemmiklaulu" 6. saates esitas seda 2009. aastal laulu muusika autor Riho Sibul. "Laulupidu. Liivimaa Pastoraal" ERR-i arhiiv "Noored rokkisid laulukaare all "Liivimaa pastoraali"" Postimees, 03.07.2011 "Villu Kangur meenutas, kuidas sündis "Liivimaa pastoraal"" ERR, 23.06.2015
Tuletoojate marss

"Tuletoojate marss" on Uno Naissoo poolt 1980. aasta suveolümpiamängude purjeregati avamise tuletseremoonia tarbeks kirjutatud muusikapala, mille esmaettekannet Naissoo ise ei kuulnud. Tänapäeval kasutatakse seda pala võidupühal võidutule toomise ja jagamise ajal.
Punased kaljud

Punased kaljud või Punased Kaljud on mitme loodusobjekti nimi: Sarkanās klintis, liivakivipaljandid Lätis Salatsi jõel Veczemi punased kaljud (Veczemju sarkanās klintis), loodusobjekt Liepupe vallas Sarkanās klintis ehk Raiskumsi liivakivi (Raiskuma iezis), liivakivipaljandid Lätis Koiva vanajõel Ežurgi punased kaljud (Ežurgu Sarkanās klintis), liivakivipaljandid Lätis Ežurga jõel
San Pietro in Ciel d'Oro

San Pietro in Ciel d'Oro (itaalia keeles 'Püha Peetrus kuldses taevas') on 12. sajandist pärit kirik Itaalias Pavia linnas. Püha Peetruse kirikut Pavias on esimest korda mainitud 604. Aajavahemikul 720–725 laskis langobardide kuningas Liutprand kiriku renoveerida ja ta on sinna ka maetud. Praeguse romaani stiilis kiriku pühitses paavst Innocentius II 1132. Kunagist kuldset lage, mille järgi kirik oma nime sai, enam ei ole. Varasemat kuldseks värvitud lage on oma teostes maininud Dante ja Boccaccio. Kirik on Itaalia kirikutele iseloomuliku lihtsa välisarhitektuuriga. Põrand asub tänavapinnast tunduvalt allpool seitsme sajandi jooksul kogunenud "kultuurkihi" tõttu. Kirik on kuulus seal asuva Püha Augustinuse pühamu tõttu. Augustinuse säilmed olevat 8. sajandil Kartaagost Paviasse toonud Lombardia kuningas Luitprand. Augustinuse säilmeid hoitakse suures gooti stiilis marmorist sarkofaagis Arca di Sant'Agostino (1362). Krüptis on aastal 524 või 525 surnud kristliku filosoofi Boëthiuse haud. Tema auks on kiriku fassaadil tsitaat Dante "Jumalikust komöödiast", mille osas "Paradiis" ta Boëthiuse hauda mainib.
Karl August Hermanni tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Karl August Hermanni tänav on tänav Tartus Tähtvere linnaosas. Tänav algab Jakobi tänavalt ning lõpeb Vikerkaare tänava ja Anna Haava tänava ristmikul. Tänav on 550 meetri pikkune. Tänav on nimetatud Karl August Hermanni mälestuseks Tartu linnavolikogu otsusega 24. oktoobrist 1932, aastatel 1950–1989 Lauristini tänav, rahvasuus ka "professorite tänav". K. A. Hermanni ja A. Haava tänava nurgal asub Karl Ristikivi Seltsi hoone, kirjanik Karl Ristikivi kunagine elupaik ja Karl Ristikivi Muuseumi endine maja. Hermanni tänaval on elanud paljusid eesti tuntud tegelasi: klaverikunstnik Natalia Muižniek (Nata-Ly Sakkos, majas nr 3), helilooja Heino Eller, kirjanik Peet Vallak ja pedagoog Lauri Leesi (majas nr 5), õigusteadlane Helmut Kadari (maja nr 2a), õigusteadlane ja poliitik Igor Gräzin (maja nr 2), teatrijuhid Kaarel Ird ja Epp Kaidu (maja nr 4), Eesti peaminister Mart Siimann, keeleteadlased Arnold Kask ja Priidu Puusepp (majas nr 10), sporditegelane ja treener Fred Kudu (maja nr 13), kirjandusteadlane Ele Süvalep, Tartu Ülikooli rektor Feodor Klement, kriminaalõiguse professor Ilmar Rebane jt.
Bouillon

Bouillon on linn Belgias Valloonias, Bouilloni valla keskus. Vaatamisväärsuseks on Bouilloni loss.
Bouilloni vald

Bouilloni vald on kahe valla nimi: Bouilloni vald on vald Belgias. Bouillon on vald Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangus.
Ukraina NSV lipp

Ukraina NSV lipp oli NSV Liidu haldusüksuse (1919–1922 Punaarmee poolt vallutatud ala) Ukraina NSV lipp. Esimese lipu sai Ukraina NSV 1919. aastal, see oli punane kangas mille vardapoolses ülanurgas olid kuldsed tähed "УССР". Plagu oli kasutusel kuni 1937. aastani. Aastatel 1929–1937 oli kasutusel ka lipu teine variant, see erines teisest vaid selle poolest, et talle oli lisatud tähtede ümbere kollane ristkülik (kollased olid vaid alumine ja lehvi poolne külg). 1937. aastal muudeti lipul kirja, "УССР"-ist sai "УРСР", tähtede kohale aga lisati kuldsed ristatud sirp ja vasar. 21. november 1949 võeti kasutusele uus lipp. Lippu väli oli punane, mille alaserva oli paigutatud sinine horisontaalne laid, vardapoolsesse ülanurka aga ristatud kuldsed sirp ja vasar ning punane kuldse äärisega viisnurkne täht. Proportsioonid 1:2. See lipp oli kasutusel 24. augustini 1991. Ukraina NSV vapp Ukraina lipp
Musson

Musson on asula Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis Mussoni vallas. 2013. aastal elas seal 1794 inimest.
Eesti Maaülikooli taastuvenergia keskus

Eesti Maaülikooli taastuvenergia keskus on Eesti Maaülikooli uurimis- ja arenduskeskus. Keskus on rajatud 2006. aastal ning see on üks Eesti peamisi taastuvenergia, eriti bioenergia uurimisega tegelevaid teadusrühmi. Taastuvenergia keskuse juhataja on Argo Normak. Keskuse koduleht
Paliseul

Paliseul (vallooni keeles Palijhoû) on asula Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis, Paliseuli valla keskus.
Eesti Maaülikooli mahekeskus

Eesti Maaülikooli mahekeskus on Eesti Maaülikooli uurimis- ja arenduskeskus. Mahekeskus tegeleb teadus- ja rakendusuuringutega mahepõllumajanduses, keskkonnasäästlike eluviiside ja mahetoidu tutvustamisega, koolitusega mahemajanduse valdkonnas ning koostöös ettevõtjatega lahenduste leidmisega mahesektori arendamiseks Eesti majanduses. Mahekeskuse juhataja on Elen Peetsmann. Keskuse koduleht
Arlon

Arlon (prantsuse Arlon, letseburgi ja saksa Arel, vallooni Årlon) on linn Belgias Valloonias. Arlon on Luxembourgi provintsi, Arloni ringkonna, Arloni kohturingkonna ja Arloni valla keskus. Koos Tongereni ja Tournaiga on Arlon Belgia kõige vanemate linnade seas.
Leedu NSV lipp

Leedu NSV lipp oli NSV Liidu haldusüksuse Leedu NSV lipp. Esimene lipp võeti kasutusele 25. augustil 1940. Lipul oli punane väli, mille vardapoolsesse ülanurka oli kirjutatud kahes reas "LIETUVOS (ülemises reas) TSR (alumises reas), nende all aga kuldsed ristatud sirp ja vasar. Aastatel 1953 – 1989 kasutusel olnud lipp oli punane kangas, mille alumises servas olid valge (kitsam) ja roheline (laiem) laid. Roheline sümboliseeris tammemetsasid ja valge – rahu. Vardapoolses ülanurgas olid kuldsed ristatud sirp ja vasar ning nende kohal punane kuldse äärisega viisnurk. Leedu NSV lipp 1940–1953 Leedu NSV lipp 1953–1988 Lipu esikülg Leedu NSV lipp 1953–1988 Lipu tagakülg Leedu NSV lipp 1988–1990 Leedu NSV vapp Leedu lipp
Argo Normak

Argo Normak (sündinud 14. oktoobril 1973) on eesti energeetikavaldkonna insener. Tema uurimisalaks on biogaasi tootmine ja kasutamine. Ta on Eesti Maaülikooli taastuvenergia keskuse juhataja. Argo Normak Eesti Teadusinfosüsteemis
Elen Peetsmann

Elen Peetsmann (sündinud 20. juulil 1984) on eesti maamajandusteadlane. Ta tegeleb mahetootmise uurimisega. Ta töötab Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis. Ta on EMÜ Mahekeskuse juhataja. Koduleht
Kersti Tombak

Kersti Tombak (sündinud 30. aprillil 1977) on eesti näitleja. Ta lõpetas Viljandi Kultuurikolledži näitekunsti erialal 1999. aastal. Töötas aastatel 1999–2005 näitlejana Rakvere Teatris. Alates 2005. aastast on olnud vabakutseline näitleja, mängides kandvaid osi MTÜ Oma Lava lavastuses "Andmed Liina Pihlapuust", Tõstamaa mõisa suvelavastuses "Tsepeliin" jm. Tal oli 2011. aastal osa Eesti Televisiooni lasteseriaalis "Nöbinina". 2016. aastal mängis ta TV3 seriaalis "Doktor Silva" pereõde Ester Käbinit. Ta on mänginud ka seriaalides "Kartulid ja apelsinid", "Pilvede all" ja "Padjaklubi". 2002 – Eesti Teatriliidu naiskõrvalosatäitja auhind
Sesselich

Sesselich (prantsuse [zεs.liʃ]; letseburgi keeles Siesselech) on küla Arloni vallas Luxembourgi provintsis Valloonia piirkonnas Belgias. Küla asub Arlonist 4 km kaugusel lõunas. Office du Tourisme d'Arlon: Sesselich (prantsuse keeles)
Udange

Udange [üd'anž] (saksa keeles Udingen, letseburgi keeles Eiden) on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Arloni vallas Toernichi osavallas. Ta jääb valla keskusest 7 km edelasse. Elanike arv on umbes 500 (2010). Vana nimi Udingen on teada 1473. aastast. Nimi on moodustatud germaani eesnimest Udo järelliitega -ingen või -ange ning tähendab 'Udo omade juures'. Udange'i mets on üks väheseid säilinud põlismetsi Belgias. Seda peetakse Belgia ilusaimaks pöögimetsaks. See on habras kooslus. Paljud puud on märkimisväärsetena arvele võetud. Mets paikneb künkal, millelt avaneb vaade Prantsusmaa ja Luksemburgini. Udange kuulus Luksemburgi hertsogkonnas Koerichi mõisa ja Udange'i mõisa alla ning Wolkrange'i kihelkonda. Enne valdade liitmist 1977. aastal kuulus küla endisesse Toernichi valda, kuhu ta lülitati Prantsuse võimu ajal. 7. jaanuaril 1945 kukkus Udange'i lähedale USA pommituslennuk Boeing B-17 Flying Fortress. Udange'is on Udange'i Saint-Servais' kirik. Udange on tüüpiline Belgia Lorraine'i küla. Iseloomulikud on pikad laudad ning eesõued (usoir). Säilinud on 17. ja 18. sajandist pärit ristikäigupeatused, mida kasutati enne Udange'i kiriku rajamist. Messancy, Chiersi ja Semois' kaudu Maasi jõkke voolava oja ääres on 18. sajandist pärit pesula ja veski. Aerofotod
Bernburg

Bernburg on linn Saksamaal Saksi-Anhaltis, Salzlandkreisi pealinn. See paikneb Saale jõe ääres umbes 30 km Hallest allavoolu. Linn on tuntud oma suure renessansslossi poolest, kus tegutseb muuseum, samuti populaarse, hiljuti uuendatud karuaugu poolest selle vallikraavis. St. Stephani kirikut Waldau külas (mis sai Bernburgi osaks aastal 1871) on esmamainitud 964. aastal; praegune ehitis on umbes 1150. aastast. See on peatus Romaani teel (Strasse der Romanik). Bernburgis on üks kohalik ülikool. Natsiajastul Teise maailmasõja ajal kasutati väidetavalt linna vaimuhaigla tiiba niinimetatud T4-eutanaasiaprogrammi tarvis (vaata Bernburgi Eutanaasiakeskus). Bernburgi sõpruslinnad: Anderson, USA, aastast 1994 Fourmies, Prantsusmaa, aastast 1967 Rheine, Saksamaa, aastast 1990 Tarnowskie Góry, Poola Chomutov, Tšehhi Trakai, Leedu Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Bernburgi Eutanaasiakeskus Linna ametlik koduleht (saksa keeles) Bernburgi loomaaed Zoo-Infos.de kodulehel (inglise keeles) Bernburgi loss
Toernich

Toernich [törn'išš] (prantsuse [tœʁ.niʃ]; letseburgi keeles Ternech või Täernech, vallooni keeles Tournich) on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Arloni vallas. Ta jääb valla keskusest 4,5 km edelasse. Elanike arv on umbes 450. 1978. aastal kõneles 70% elanikest letseburgi keelt. Toernich on suurtest teedest kõrval. Toernich paikneb 465 m üle merepinna ulatuva Hirtzenbergi ('Hirvemägi') jalamil. Enne valdade liitmist 1977. aastal oli Toernich omaette vald. Külas on Toernichi Saint-Denis' kirik. Külas on 1874. aastast pärinev purskkaev, riste ja märkimisväärseid puid. Aerofotod
Karjala-Soome NSV lipp

Karjala-Soome Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi lipp oli Nõukogude Liidu liiduvabariigi Karjala-Soome Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi ametlik lipp. Pärast Talvesõda rajas Nõukogude Liit 31. märtsil Karjala-Soome Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi, liites kokku 1940. aastal Soomelt vallutatud alad Ida-Karjalas asuva Karjala Autonoomse Nõukogude Sotsialistliku Vabariigiga. Uuele Nõukogude liiduvabariigile loodi ka tollasele Nõukogude standardile vastav lipp. Esimene lipp oli kasutuses aastatel 1940–1953 ja selle välimus sai paika pandud Karjala-Soome põhiseaduses. Lipp oli peaaegu täielikult punane - vaid selle vardapoolses ülanurgas oli kuldsed ristatud sirp ja vasar viieharulise tähega, mille all oli ametlikes liiduvabariigi keeltes kirjas kuldete tähtedega kirjutatud KSNSV nimi: ülemisel real oli soomekeelne kiri "Karjalais-Suomalainen SNT", selle all aga venekeelne kiri "Карело-Финская ССР". Lipu pikkuse ja laiuse suhe oli proportsioonides 1:2. 1947. aastal koostas Karjala-Soome NSV Ülemnõukogu Presiidium Karjala-Soome jaoks uue riikliku lipu. KSNSV riigilipp pidi selle järgi olema punalipp, mille ülanurgas on kuldne sirp ja vasar punase viieharulise tähega varrepoolses otsas. Sirbi ja vasara all on kirjas "K-SNSV" soome ja vene keeles. Lisaks sellele oli lipul altotsast 11 cm kaugusel 5 cm laiune roheline triip, mis sümboliseerib Karjala-Soome metsarikkust ja vabariigi majanduse alust. Rohelisesest triibu sentimeeter eemal on 17 cm laiune sinine riba, mis tähistab Karjala-Soome rohkeid jõgesid ja järvi. Sinine riba on kaunistatud kuuse kuju moodustava rahvusliku kaunistusega. Lipu laiuse ja pikkuse suhe oli 1:2. Lipu projekt saadeti Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi, kuid kuna sealt (heakskiitvat) vastust ei tulnud, siis lippu kasutusse ei võetud. Alles pärast Stalini surma otsustas KSNSV Ülemnõukogu Presiidium uuesti välja kuulutada 13. märtsil 1953 plaani muuta riigilippu. KSNSV III Ülemnõukogu istungil 1. septembril 1953 võeti kasutusele uus Karjala-Soome lipp. Riigilipp oli punane, kuid selle alaservas oli kaks horisontaalset laiu - üleval sinine ja all roheline. Vardapoolses ülanurgas olid ristatud kuldsed sirbi ja vasara kujutised, nende kohal punane kuldse äärisega viisnurk. Punane värv tähendas kuulumist Nõukogude Liitu, tumesinine värv sümboliseeris Karjala järvi ja jõgesid ning roheline värv tähendas Karjala tohutut metsamaad. Lipp oli kasutusel 1956. aastani, mil Karjala-Soome NSV muudeti tagasi Karjala Autonoomseks Nõukogude Sotsialistlikuks Vabariigiks. Edaspidi kasutati territooriumi tähistamiseks kasutati Karjala ANSV lippu. Nõukogude Liidu lagunemise järel võttis 16. veebruaril 1993 Karjala ANSV järglane Karjala Vabariik kasutusele ametliku riigilipu, mis oli inspireeritud Karjala-Soome NSV viimasest lipust ning kasutab sarnaseid lipuvärve. Karjala-Soome NSV vapp Karjala ANSV lipp Karjala Vabariigi lipp "The Flags of Karelia". Heininen. Vaadatud 05.12.2022. Aleksandr Paskov (1994). Karjalan vaakunat ja liput. Petroskoi: КАРЭКО. Lk 228-249.
Attert

Attert [at'ert] (prantsuse Attert [atεʁt], letseburgi Atert, vallooni Ater) on asula Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis, Atterti valla keskus.
Aleksandr Tšaplõgin

Aleksandr Tšaplõgin (vene Александр Чаплыгин; sündinud 20. augustil 1964) on Eesti ajakirjanik ja poliitik, Keskerakonna liige, XV Riigikogu liige. Ta on venekeelse ajalehe Stolitsa peatoimetaja. Koos Ainar Ruussaarega juhtis ta Eesti Televisiooni saadet "Unetus". Aleksandr Tšaplõgin kuulus aastatel 2002–2004 Keskerakonda. Aleksandr Tšaplõgin astus 14. aprillil 2023 uuesti Keskerakonna liikmeks. 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kogus ta Tallinnas Keskerakonna nimekirjas 1326 häält ja pääses Tallinna Linnavolikokku. 2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris Tšaplõgin Keskerakonna nimekirjas ja valiti 303 häälega Tallinna linnavolikogu liikmeks. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Keskerakonna nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 1809 häält ning osutus valituks. Tšaplõgin on kirjutanud, et Eesti poliitika rahvusvähemuste suhtes paneb teda kadestama neegreid apartheidi-aegses Lõuna-Aafrika Vabariigis. "Päring Äriregistri teabesüsteemist". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2013. Vaadatud 2. septembril 2012. "Päring Äriregistri teabesüsteemist". Vaadatud 13. jaanuaril 2014. http://kov2013.vvk.ee/district_0784_1.html https://kov2021.valimised.ee/et/election-result/tallinn-mandates.html Чаплыгин: апартеид лучше эстонских реалий, Dzd.ee, 30. mai 2011
Libin

Libin on asula Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis, Libini valla keskus.
Mussy-la-Ville

Mussy-la-Ville on asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Mussoni vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Mussy-la-Ville omaette vald. Aerofotod
Signeulx

Signeulx (prantsuse [siɲø]) on asula Mussoni vallas Luxembourgi provintsis Valloonia piirkonnas Belgias. Enne valdade reorganiseerimist 1977. aastal kuulus 565 elanikuga (2008) asula Virtoni valla halduspiiridesse. Aerofotod
Thiaumont

Thiaumont (endise nimega Diedembourg) on asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Atterti vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Thiaumont omaette vald. Aerofotod