laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Meelis Vind

Meelis Vind (sündinud 27. detsembril 1964) on eesti helilooja, klarnetimängija. Meelis Vind õppis aastatel 1974–1979 Kiviõlis lastemuusikakoolis, pärast seda Tallinna Muusikakeskkoolis klarnetit. Aastatel 1983–1987 õppis ta klarnetit Peterburi konservatooriumis ja seejärel Tallinna Konservatooriumis, mille lõpetas 1992. aastal, kuid juba viis aastat enne seda hakkas tööle Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris, kus töötab siiani. Musitseerimist alustas ta koolipõlves diksiländorkestris. Alates 1996. aastast on ta esinenud nüüdismuusikale spetsialiseerunud NYYD Ensemble'iga ja aastast 2004 Ansambel U: ridades. Mängib Estonian Dream Big Bandis. Ta mängib peamiselt klassikalist muusikat, džässi, fusion´i ja freejazz´i. Meelis Vind on teinud projekte koos Raivo Tafenau ja Lippajatega. Meelis Vindi enda bändil Vind Project ilmus 2006. aasta aprillis plaat "Twilight Patterns". 2012 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (suurepärane heliplaat „VindPower“  ja aktiivne kontserttegevus) Meelis Vind interpreetide liidu kodulehel (vaadatud 24.08.2017) Meelis Vind muusika infokeskuse kodulehel
Ahto Abner

Ahto Abner (sündinud 29. juulil 1979) on eesti trummar. Ta on alates aastast 2015 TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia rütmimuusika eriala juht. Õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia džässmuusika osakonnas löökpille. Kaasa teinud ja tegev mitmetes pop- ja džässprojektides: Kadri Voorand Quartet, MiaMee, Helin-Mari Arder, Oleg Pissarenko Band, Sofia Rubina, Ewert Sundja, Dave Benton, Slobodan River, Eda-Ines Etti, Siiri Sisask, Tallinna Gospelkoor, Conforte, Ajavares ja Lippajad. On käinud kontserditurneedel Norras, Islandil, Soomes, Rumeenias, Lätis ja Venemaal. Töötas muu hulgas stuudiomuusiku ja Gustav Adolfi Muusikakooli õpetajana. Valminud on pea 90 helikandjat, mõned välja andnud produtsendina. "Iñaki Sandoval Trio | ESP-EST".
Margo Pajula

Margo Pajula on eesti trummar. Mänginud ansamblites Zahir, Lippajad, Phlox, Rumor is News, Beggar's Farm, Kwing-Kungks ja Fuzzolini.
Eno Kollom

Eno Kollom (sündinud 12. septembril 1976) on eesti trummar. Ta on õppinud pop-džässmuusika erialal Helsingi Pop- ja džässmuusika Konservatooriumis ja Eesti Muusikaakadeemia džässiosakonnas. Tal on haridusteaduste magistrikraad. Mänginud koos selliste muusikutega nagu Raul Sööt, Jürmo Eespere, Mihkel Mälgand, Kadri Voorand, Ivi Rausi. Mängib ansamblites Kriminaalne Elevant, Lippajad, samuti Tallinna politseiorkestris, Eesti Muusikaakadeemia Bigbändis, Estonian Dream Big Bandis. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Tallinna politseiorkester. Tallinna linna veebisait. "Valguse kontserdid"
Madis Zilmer

Madis Zilmer (sündinud 19. detsembril 1979) on eesti trummar. Mänginud ansamblites Lippajad, Phlox, BF, Chupacabra, Lolita, Gerli Padar & The Moon, Marten Kuningas, Def Räädu. Soololooming: www.soundcloud.com/madis-zilmer Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink]
Kalle Klein

Kalle Klein (sündinud 30. aprillil 1968) on eesti saksofonimängija ja tõlkija. Klein on mänginud ansamblites Eriti Kurva Muusika Ansambel, Lippajad, Phlox, Too Saxy, Meggan, Pööriöö ja A.P.A. Eriti Kurva Muusika Ansambel – Haua plaadi lood (EKMA 1999) Eriti Kurva Muusika Ansambel – Ebafolklorism (Arm Music 2002) Eriti Kurva Muusika Ansambel – Dagerrotüübid (MKDK Records 2008) Eriti Kurva Muusika Ansambel – Ilus elu (U.L.A. Jazz 2009) Phlox – Piima (MKDK Records 2004) Phlox – Rebimine ja voltimine (MKDK Records 2007) Phlox – Talu (MKDK Records 2010) Phlox – Vali (MKDK Records 2013) B.D.Ö. – Anbdlögged (BDÖ Factories 1993) Erki Meister – Peko Esä (2008) Vokaalansambel Miinus 7 – Täna õhtul (2008) Taak – Läbi halli kivi (Nailboard Records 2008) Erki Meister – Missa Cantico (2008) Halo – III (King Kong Plaadid 2008) BF – Klob (MKDK Records 2009) Rauno Pehka – Aeg maha (U.L.A. Jazz 2006) J.M.K.E. – Mälestusi Eesti NSV-st (Inglikala Grupp 2006) Psychoterror – Greatest Shits (Kaljokotkas/Psühhoterror 2002) Primitivistid – Blondid surevad välja (King Kong Plaadid 2006) Päikesejänkud – Rastaraps (GMG 2006) ImproTest 2005/2006 (MKDK Records 2006) Projekt Unison – Õhk/Air (MKDK Records 2007) Endine tänavamuusik: muusika peab tulema hingest, siis võib mängida ükskõik kus!. Õhtuleht, 15.08.2009.
T-34/85

T-34/85 on Nõukogude Liidus toodetud keskmine tank, mida aastatel 1943–1947 koos komandöri- ja leegiheitjatankidega (ОТ-34-85) ehitati kokku umbes 25 900 masinat. Tank T-35/85 anti tootmisse 1943–1944 aasta talvel ning see oli relvastatud 85 mm suurtükiga. Masinale paigaldatud valatud torn oli esialgselt välja töötatud tankile KV-85. Torn mahutas kolm meest, nii, et komandör sai tegeleda temale ette antud funktsioonidega ja juhtida meeskonna tegevust. Tanki korpus ja veermik jäid praktiliselt samaks mis tankil T-34/76 ning laiad roomikud lubasid masinal sõita missugusel maastikul tahes (lumes, mudas jne). T-34
Tanel Paliale

Tanel Paliale (sündinud 17. aprillil 1974) on eesti klahvpillimängija ja tõlkija. Paliale on õppinud lastemuusikakoolis klaverit ja Eesti Muusikaakadeemias elektronmuusika erialal. Ta mängib ansamblites Kismabande, Galaktlan Grupp, Mirabilia ja Lippajad. Ta on inglise keelest tõlkinud näiteks Bob Brunningi ja Ken Wilson-Maxi muusikateemalisi raamatuid. MySpace'i konto Tanel Paliale andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Rivo Laasi

Rivo Laasi (sündinud 1. mail 1963) on eesti helilooja ja multiinstrumentalist (bassimängija, klahvpillimängija, flöödimängija). Laasi on free jazz'i ansambli Tunnetusüksus üks juhtfiguure. Ta on kirjutanud muusikat teatrilavastustele, mängib lisaks ansamblile Tunnetusüksus ka ansamblis Lippajad.
Louis-Philippe

Louis-Philippe'i nime all on tuntud mitu inimest: Louis-Philippe I oli Orléansi hertsog Louis-Philippe II ehk Philippe Egalité oli Orléansi hertsog Louis-Philippe III oli Orléansi hertsog, hiljem Louis-Philippe I nime all Prantsusmaa kuningas
Litoraal

Litoraal ehk litoraalivöönd on ookeanide, merede, järvede jt veekogude bentaali ökoloogiline sügavusvöönd, mis üldiselt hõlmab ranniku- (kalda-)piirkonna, kus kasvab fütobentos ehk põhjataimestik. Maailmameres eristatakse tavaliselt kolme litoraali sügavusvööndit: supralitoraal ehk pritsmete vöönd eulitoraal ehk loodete vöönd ehk litoraal sensu stricto sublitoraal (vöönd mõõnavee alampiirist kuni fütobentose esinemise lõppemiseni (tavaliselt meredes umbes 200 m sügavusel, enamasti ühtib šelfiga)) Mõnedes meredes (nt Läänemeri), kus loodete mõju on nõrk, eulitoraal puudub. Selliste veekogude veetaseme kõikumise vööndit nimetatakse pseudolitoraaliks. Järvede puhul loetakse litoraali sügavusvööndite hulka eulitoraali ja sublitoraali. Kitsamas tähenduses mõistetakse järve litoraali all suurtaimestikuga kaetud järve põhja ja kuni 1 m sügavamat ala, kus suurtaimi ei esine[viide?]. Jõgede kaldapiirkonda nimetatakse ripaaliks. Sublitoraal Geolitoraal Hüdrolitoraal Pseudolitoraal Rannavöönd
Supralitoraal

Supralitoraal ehk prits(m)ete vöönd on maailmamere bentaali ökoloogiline sügavusvöönd, litoraali üks kolmest põhivööndist (teised on eulitoraal ja sublitoraal). Supralitoraal on vöönd, mis ulatub tõusuvee kõrgeimast piirist kuni pritsmete ülempiirini. Eulitoraal Sublitoraal
Sublitoraal

Sublitoraal on maailmamere bentaali ökoloogiline sügavusvöönd, litoraali üks kolmest põhiosast (teised on supralitoraal ja eulitoraal). Sublitoraal algab vahetult pärast eulitoraali lõppemist ehk mõõnavee alampiirist kuni umbes 200 m sügavusele, ühtudes enamasti ka šelfi lõppemisega. Supralitoraal Eulitoraal EE 8. köide, 1995.
Šiiidid

Šiiidid (araabiakeelsest sõnast شيعة‎ shī‘ah 'partei, rühmitus'; varasemas õigekirjas ši-iidid) moodustavad sunniitide järel islami suuruselt teise suuna. Neid on muslimitest 10–15%. Šiiitide usuvool sai alguse juba islami algaastatel. Nende nimi tähendab, et nad on shī‘atu ‘Alī ehk ‘Alī partei. Pärast prohvet Muḩammadi surma tekkis muslimite seas lahkarvamus, kes peaks saama Muhammadi järglaseks islamikogukonna eesotsas. Enamuse (kellest said alguse hilisemad sunniidid) toetusel valiti kaliifiks Abū Bakr, tema järel ‘Umar ibn al-Khaţţāb ja ‘Uthmān ibn ‘Affān. Šiiidid peavad aga Muhammadi seaduslikuks järglaseks tema onupoega ja väimeest ‘Alīd, kes koos oma naise Fatima ning poegade Hasani ja Husseiniga moodustas Ahl al-bayt'i ehk prohveti perekonna. 680. aastal sai kaliifiks Jazid, kuid šiiidid toetasid Husseini. Husseini tapsid valitsuse väed teel Mediinast Al-Kūfah'sse – see märtrisurm saigi alguseks šiiitide usule. Šiiidid jäid muslimite seas vähemusse, neid kiusati taga ning nad arendasid välja "vaga varjamise" (taqiya) põhimõtte, mis lubab neil oma usku varjata, kui seda on ohtlik avalikult tunnistada. Šiiitide jaoks on imaam koguduse usujuht, kelle tiitel on pärandatav. Jaffar Al-Zadiqi imaamluse ajal kehtestati doktriin, mille järgi imaami juhib Jumal ning imaam on eksimatu ja veatu. Selline imaamluse staatus on põhjustanud koguduse lõhenemisi, mille tulemusel tekkinud olulisimad rühmitused on imamiidid ehk "kaheteistkümne imaami järgijad" ja ismailiidid ehk "seitsme imaami järgijad". Ismailiitide seas tekkis omakorda hulk väiksemaid sekte, kellest olulisemaks on nizariidid, kelle imaami nimetatakse agaa khaan'iks. Nagu sunniitidelgi, on ka šiiitide usu aluseks Koraan ja hadith'id, kuid neile lisanduvad veel täiendavad imaamide hadith'id ja õpetused. Šiiitide õpetuse järgi võib ilmutus toimuda lisaks Koraanile ka hiljem. Suure tähtsusega on ‘Alīle omistatav õpetussõnade kogu "Nahj al-Balagha" ehk 'kõneosavuse tee'. Šiiidid sooritavad palverännakuid Kerbelasse ja Najafi. Šiiidid elavad paljudes maades. Iraan on šiiitlik riik. Aserbaidžaani usklike enamus on šiiidid. Iraagi muslimitest, keda on riigi elanikkonnast 95%, on umbes 2/3 šiiidid. Ba'athi sunniitidele tugineva režiimi ajal olid nad rõhutud olukorras. Palju šiiite elab veel Pakistanis (20%), Saudi Araabias Ash-Sharqīyah provintsis (10%), Bahreinis (peaaegu 70%), Omaanis ning väiksemate rühmadena mujal Pärsia lahe ääres. Liibanonis moodustasid šiiidid 1982. aastal Ḩizb Allāh' (ka Hezbollah, Hizbollah, Hizballah, araabia keeles ‮حزب الله‬) ehk Jumala Partei või Allahi Partei.
Eulitoraal

Eulitoraal ehk loodetevöönd (ka litoraal kitsamas mõttes) on maailmamere bentaali ökoloogiline sügavusvöönd, litoraali üks kolmest põhiosast (teised on supralitoraal ja sublitoraal). Eulitoraal on loodete vahelmine ala (vöönd), ehk tõusuvee ülempiirist kuni madalvee alampiirini. Mõnedes meredes, näiteks Läänemeres, kus loodete mõju on väike, eulitoraal puudub ja veetaseme kõikumise ala nimetatakse pseudolitoraaliks. Järvede puhul peetakse eulitoraali all silmas veetaseme kõikumise vööndit. Supralitoraal Sublitoraal
Johannes Poinsot

Johannes Poinsot (ladina keeles Joannes a Sancto Thoma, Ioannes a Sancto Thoma, Joannes de sancto Thoma, ka Juan de S. Thomas; portugali keeles João Poinsot; inglise keeles John Poinsot, John of St. Thomas) (9. juuni 1589, Lissabon – 17. juuni 1644, Fraga, Hispaania) oli teoloog. Katkendid tema 1632 ilmunud teosest on pealkirja "Tractatus de signis" all koos ingliskeelse tõlkega ja kommenteeridega välja andnud John Deely. Ajakiri Studia Poinsotiana hakkas ilmuma aastal 2024. John of St. Thomas - Catholic Encyclopedia artikkel Poinsot, John 1985. Tractatus de Signis. The semiotic of John Poinsot. (Deely, John, ed.) Berkeley: California University Press. Ajakirja Studia Poinsotiana aadress. Bibliograafia, Marco Forlivesi John Poinsot taasavastamine Annoteeritud bibliograafia, Johannes Poinsot' panus semiootikasse Cursus Philosophicus Thomisticus Ladinakeelne tekst, Johannes Poinsot
Kevin McNally

Kevin Robert McNally (sündinud 27. aprillil 1956 Bristolis) on Briti näitleja. Ta mängis filmides "Kariibi mere piraadid: Musta pärli needus" ja "Kariibi mere piraadid: Maailma lõpus" Joshamee Gibbsi.  Kevin McNally – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kevin McNally andmekogus IMDb (inglise)
.td

.td on Tšaadi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast. Domeeni registreerimine
.vu

.vu on Vanuatu Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
.ws

.ws on Samoa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast. Domeen on tulnud nimest Western Samoa (Lääne-Samoa), mis oli riigi ametlik nimi 1970. aastatel, kui kahetähelisi tippdomeene riikidele määrati. Domeeni tegelik kasutus Samoas on vähene, rohkem kasutatakse seda globaalselt, ws tähistab siis sõnu web site vms.
.ye

.ye on Jeemeni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.yt

.yt on Mayotte'i Interneti tippdomeen. Domeen eraldati 1997. aastal, kuid kahjuks ei ole enam kasutusel.
.yu

.yu oli Jugoslaavia Interneti tippdomeen. Domeen oli kasutusel aastatel 1989–2010. Seoses sellega, et Serbiale ja Montenegrole eraldati 2007. aastal domeenid .rs ja .me, algas kaheaastane üleminekuaeg. Domeeni .yu kasutamine pidi lõppema 30. septembril 2009, kuid Serbia sai ICANNilt loa tähtaega kuue kuu võrra pikendada. Domeeni kasutus lõppes 30. märtsil 2010.
.sn

.sn on Senegali Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
.bf

.bf on Burkina Faso Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
.be

.be on Belgia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1988. aastast. Domeeni haldab mittetulundusorganisatsioon DNS Belgium. 2021. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 1,7 miljoni veebisaidi. Annual report 2021 DNS Belgium (vaadatud 11. aprillil 2022)
.bd

.bd on Bangladeshi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1999. aastast.
.ba

.ba on Bosnia ja Hertsegoviina Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.az

.az on Aserbaidžaani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
.aw

.aw on Aruba Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast. Domeeni haldab Aruba telekommunikatsiooniettevõte SETAR. Domeeni registreerimine
.tz

.tz on Tansaania Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
.tw

.tw on Taiwani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1989. aastast. Domeeni registreerimine
.tv

.tv on Tuvalu Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.tt

.tt on Trinidadi ja Tobago Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
.tr

.tr on Türgi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast. Domeeni haldab Lähis-Ida Tehnikaülikooli arvutikeskus. 2019. aastal oli domeenile registreeritud üle 403 000 saidi. Domeeni registreerimine
.to

.to on Tonga Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast. Domeeni haldab Tonga Network Information Center (Tonic). Kuna to on inglise keeles tihtikasutatav eessõna, millega väljendatakse kuhugi suundumist, on domeeni kasutatud näiteks URL-ide ümbersuunamisplatvormi go.to jms jaoks. Seda on kasutatud ka saitide nagu cr.yp.to või p.ota.to jaoks. Lisaks kasutavad seda mõned Toronto ja Torinoga seotud saidid. Domeeni registreerimine
.tp

.tp oli Ida-Timori Interneti tippdomeen. Domeen oli kasutusel alates 1997. aastast. 2015. aastal domeen suleti.
Progressiivne džäss

Progressiivne džäss oli 1940. aastail ilmunud uuendus džässi valdkonnas, mille peamisteks esitajateks olid valged muusikud. Tänapäeval ei nähta selles küll mitte niivõrd omaette suunda, kuivõrd mõne bigbändi juhi üleminekut tantsuliselt svingilt nõudlikumale, kontsertliku iseloomuga repertuaarile. Teerajajaks sai pianist Stan Kenton koos arranžeerija Pete Rugologa, kes oli kõrgharidusega muusik, õppinud kompositsiooni Ameerikasse emigreerunud prantsuse heliloojalt Darius Milhaud'lt. Progressiivne džäss taotles massiivseid sümfoonilisi kõlasid ja arendatuma vormiga teoseid, milles oli erinevalt svingipaladest rohkem kui üks teema. Sagedased olid vabad kadentsid soolopillidel ja ootamatud tempomuutused. Progressiivse džässiga seoses tuleb mainida Woody Hermanit, kes tellis helilooja Igor Stravinskilt oma orkestrile kuulsa "Ebony Concerto", milles ta esitas ise soolopartiid klarnetil. Ka pianist Dave Brubeck otsis teid džässi avardamiseks, kasutades kolmeosalist ja segameetrumit, klassikalise muusika ja traditsioonilise rahvaste muusika elemente.
.by

.by on Valgevene Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.
Riisipere–Kernu tee

Riisipere–Kernu tee (registrinumbriga 11360) on kõrvalmaantee Saue vallas. Tee pikkus on 12,0 km. Riisipere aleviku tänavana kannab nime Haiba tee, Haiba küla tänavana nime Riisipere tee. Tee saab alguse Riisipere–Nurme tee teisel kilomeetril Riisipere alevikus. Tee kulgeb läbi Riisipere aleviku, Ürjaste, Odulemma, Mõnuste, Haiba ja Kernu külade. Tee lõpeb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 40. kilomeetril Kernu külas. Tee ei ületa ühtegi silda ega ühtegi truupi. Teele jääb neli bussipeatust: Saida, Mõnuste, Haiba ja Kernu. Teega ristub esimesel kilomeetril Nissi tee, üheteistkümnendal kilomeetril Kernu tee. Tee on täies ulatuses mustkattega. Kuni Haiba külani on tee klass V, edasi on tee klassita. Liiklussagedus on Haiba külani kuni 200 autot ööpäevas, edasi 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Riisipere alevikus ja Haiba külas (50 km/h). Haiba külas on lühike teelõik valgustatud.
.co

.co on Colombia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
.at

.at on Austria Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1988. aastast.
.ar

.ar on Argentina Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.
.aq

.aq on Antarktika Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.
.ai

.ai on Anguilla Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
.am

.am on Armeenia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.
.an

.an oli Hollandi Antillide Interneti tippdomeen. Domeen oli kasutusel aastatel 1993–2015. Domeeni kasutamine lõpetati järk-järgult pärast Hollandi Antillide kui haldusüksuse kaotamist 2010. aastal. 2010. aasta novembris oli domeeni alla registreeritud veel üle 800 veebisaidi. 2015. aastaks võeti domeen täielikult kasutusest maha.
Aldo Leopold

Aldo Leopold (11. jaanuar 1887 – 21. aprill 1948) oli ameerika ökoloog, metsamees, keskkonnategelane ja eetik. Leopold andis suure panuse moodsa keskkonnaeetika arengusse ja metsiku looduse kaitse liikumisse. Teda peetakse ka USA ürglooduse kaitsmise isaks. Ta oli jahi- ja kalamees. Leopold suri 1948. aastal naaberfarmi metsatulekahju kustutades südamerabandusse. Leopoldi kuulsaim teos on kolmeosaline "A Sand County Almanac, and Sketches Here and There", millest tähelepanuväärsemad on esseed "Maa eetika" ("Land Ethics") ja "Mõeldes nagu mägi" ("Thinking Like a Mountain").
.cr

.cr on Costa Rica Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1999. aastast.
Kernu tee

Kernu tee (registrinumbriga 11361) on 0,5 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas Kernu külas. Tee saab alguse Riisipere–Kernu tee üheteistkümnendal kilomeetril ja lõpeb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee neljakümne esimesel kilomeetril. Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kernu mõisa tee

Kernu mõisa tee (varem Kernu invakodu tee, registrinumber 11407) on kõrvalmaantee Saue vallas Kohatu külas. Tee pikkus on 0,8 km. Tee saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla maantee kolmekümne kaheksandal kilomeetril. Tee ületab üht truupi ja üht silda (Kernu III sild üle Vasalemma jõe). Tee algus on asfaltkattega, tee keskosa on pinnatud kruusatee, tee lõpuosa on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Abijoon

Abijoon on muusika noodikirja märk, mida kasutatakse nootide märkimiseks väljaspool noodijoonestikku. Abijoon on horisontaalne noodipeast veidi pikem joon, mis kirjutatakse noodijoonestiku alla või ülespoole joonevahe kaugusele. Abijooni kirjutatakse ülestikku nii palju, kui on vajalik helikõrguse märkimiseks, kuid tavaliselt mitte üle viie. Noodikirja parema loetavuse huvides on soovitatav olukorda hinnata ja kasutada vajaduse korral märki 8va, mis transponeerib kirjutatud noodi oktavi võrra madalamale või kõrgemale. 1861. aastal nimetas Johann August Hagen oma orelimängu õpikus abijooni 'abiwirrodeks', sest noodijoone nimetus oli temal 'wiirg'. Andreas Erlemann kasutas 1864. aastal juba nimetust 'abbijoned' ja Karl August Hermann 1905. aastal 'kõrwalised ehk abijooned'. Noodikiri Noodikirja märkide loend Artur Vahter. "Eestikeelse muusikaterminoloogia kujunemine ja areng" Tallinn : Scripta Musicalia, 2003, ISBN 9985935225, lk 21-22
.bh

.bh on Bahreini Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.
.bi

.bi on Burundi tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast. Domeeni alla veebisaitide registreerimiseks ei ole märkimisväärseid piiranguid, kuid sellest hoolimata on kasutus vähene. Selle peamiseks põhjuseks on Burundi vähearenenud poliitiline ja majanduslik olukord.
.bj

.bj on Benini Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast. Kuigi Benini nimi ei sisalda J-tähte, määrati domeen .bj Beninile, kuna domeenid .be, .bn ja .bi olid juba määratud teistele riikidele. Domeeni registreerimine
.bm

.bm on Bermuda Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast. Domeeni registreerimine
.bn

.bn on Brunei Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast. Domeeni haldaja koduleht
.bo

.bo on Boliivia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
Kernu–Kohila tee

Kernu–Kohila tee (registrinumbriga 11220) on kõrvalmaantee Saue ja Kohila vallas. Tee pikkus on 16,9 km, millest esimesed 4,4 km on Kernu ja ülejäänud Kohila vallas. Tee saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 40. kilomeetril Saue valla Kernu külas ja lõpeb Tallinna–Rapla–Türi maantee 28. kilomeetril Kohila valla Urge külas. Tee kulgeb läbi Kernu, Kirikla, Pihali, Hageri, Aandu, Vilivere, Masti ja Urge küla, Hageri aleviku ning Kohila alevi. Tee ületab ühte silda (Kohila sild üle Keila jõe tee 16. kilomeetril) ja kaheksat truupi. Teele jääb seitse bussipeatust: Pihali, Kongo, Hageri, Hageri küla, Päevati, Kohila jaam ja Kohila. Teega ristub kuuendal kilomeetril Pihali–Adila–Rabivere tee, üheksandal kilomeetril Ääsmäe–Hageri tee, kümnendal kilomeetril Tõdva–Hageri tee ja Hageri–Kodila–Kuusiku tee, kolmeteistkümnendal kilomeetril Aandu tee, viieteistkümnendal kilomeetril Kiisa–Kohila tee, kuueteistkümnendal kilomeetril Kohila jaama tee ja Lohu–Kohila tee. Tee on Harju maakonnas mustkattega, edasi kuni Hageri alevikuni asfaltkattega, edasi kuni Masti külani mustkattega, edasi kuni Keila jõeni asfaltkattega, edasi lühike lõik mustkattega ja tee lõpuosa asfaltkattega. Tee klass on Harju maakonnas V, edasi kuni Hageri alevikuni IV, Hageri ja Kohila alevikes on teel tänavaklass, vahepeal on tee klassita. Liiklussagedus on Tõdva–Hageri teeristini 500–1000 autot ööpäevas, Kohila alevikuni 200–500 autot ööpäevas, Kohila alevikus 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Hageri ja Kohila alevike piirkonnas (50 km/h). Hageri alevikus ja Kohila alevis on tee valgustatud. Hageri alevikku on kiriku ristmikust kuni rahvamajani rajatud asfalteeritud kergliiklustee.
.br

.br on Brasiilia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1989. aastast.
.bs

.bs on Bahama Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast. Domeeni haldab Bahama Ülikool. Domeeni registreerimine
.bt

.bt on Bhutani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast. Domeeni registreerimine
.bv

.bv on Norrale kuuluva asustamata Bouvet' saare Interneti tippdomeen. Domeen eraldati 1997. aastal, kuid see ei ole kasutusel. Domeen eraldati, kuna IANA määrab tippdomeenid kõigile üksustele, millel on olemas ISO 3166 kood.
.bw

.bw on Botswana Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
.cd

.cd on Kongo Demokraatliku Vabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.bz

.bz on Belize'i Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
.ca

.ca on Kanada Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.
Azor

Azor (heebrea keeles אָזוֹר) on alev ja omavalitsus Iisraelis Tel Avivi ringkonnas. Asub Tel Avivist umbes 2 kilomeetri kaugusel kagu suunas, Tel Aviv–Ramla maantee ääres. Piirneb edelast H̠oloni linnaga. Elanike arv on 10 200 (2006). Azor on asutatud 1948. aastal, omavalitsuse staatuse sai 1951. https://www.cbs.gov.il/he/publications/LochutTlushim/2020/%D7%90%D7%95%D7%9B%D7%9C%D7%95%D7%A1%D7%99%D7%99%D7%942020.xlsx