laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Konstantin Fehrenbach

Konstantin Fehrenbach [f'eerenbahh] (11. jaanuar 1852 Wellendingen, Badeni suurhertsogkond – 26. märts 1926 Freiburg) oli Saksa poliitik, Saksamaa riigikantsler 1920–1921. Ta sündis külakoolmeistri pojana. Katoliiklikud vanemad soovisid, et pojast saaks vaimulik, ja panid ta 1865 Freiburgi kloostrikooli, mille Fehrenbach 1871 lõpetas. Järgnes teoloogia õppimine Freiburgi Albert Ludwigi Ülikoolis. Seal jõudis ta järeldusele, et tsölibaat ei ole tema jaoks sobiv eluviis, mis välistas vaimuliku karjääri. Seetõttu läks ta 1874 üle õigusteaduskonda, mille lõpetas 1879. Samal aastal ta abiellus ja sellest abielust sündis tütar. Ta valiti Badeni Maapäeva 1885 Katoliikliku Keskpartei liikmena, kuid erimeelsused partei juhtkonnaga kirikupoliitika osas sundisid teda 1887 Maapäevast lahkuma. 1901 valiti ta tagasi ning ta jäi maapäeva liikmeks 1913. aastani. Aastatel 1907–1909 oli ta maapäeva president. 1903 valiti ta Saksa Riigipäeva (Reichstag) ning temast sai üks parema kõneoskusega parlamendi spiikreid. 1917 sai ta parlamentaarkomisjoni esimeheks ja 1918 Keiserliku Saksamaa Riigipäeva viimane president. Kui loodi vabariiklik valitsus, oli ta 1919–1920 Weimari rahvuskogu president. Juunis 1920 määrati ta vabariigi kantsleriks ja ta moodustas Saksamaa Weimari vabariigi esimese mittesotsialistliku kabineti, Keskpartei koalitsiooni Saksa Demokraatliku Partei ja Saksa Rahvaparteiga. Suutmata pidada edukaid läbirääkimisi liitlastega reparatsiooni küsimuses, oli ta mais 1921 sunnitud tagasi astuma. Aastal 1923 valiti ta Katoliikliku Keskpartei esimeheks, parteid juhtis ta kuni oma surmani.
Süütu (telesari)

„Süütu“ on 2018. aasta kevadel Ühendkuningriigis näidatud neljajaoline minitelesari. Belgias näidati sarja 31. märtsist 2020, Eesti Televisioonis 2018. aasta suve alguses ja kordusena suvel 2020. Abikaasa tapmises süüdistatud ja selle eest eluaegse vangistuse saanud kahe lapse isa David Collins (Lee Ingleby) vabaneb sarja alguses vanglast, olles viibinud vangistuses 7 aastat. Sarja lõpul tunnistab teo üles mõrva tegelik toimepanija. Sarja esimene hooaeg (180 minutit) avaldati DVD-l 21. mail 2018. Innocent [DVD] [2018]
Valdar Mälk

Valdar Mälk (12. veebruar 1898 – 20. september 1970) oli eesti põllumees ja omavalitsustegelane. Omandanud Pärnu ja Kuressaare merekoolis kaugesõidutüürimehe kutse, osalenud Vabadussõjas. Ta oli Lümanda vallavanem ja Kihelkonna põllumeeste konvendi liige. Tema vend oli kirjanik August Mälk.
Rudolf Bernakoff

Rudolf Bernakoff (18. september 1885 Rõngu vald – 21. oktoober 1959 Tartu) oli eesti arstiteadlane.
Pičas

Pičas on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas. Küla asub valla lõunaosas ja jääb valla keskusest Abavniekist 7,8, piirkonna keskusest Tukumsist 18 ja Riiast 83,4 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze
Sautiņi

Sautiņi on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas. Küla asub valla lõunaosas ja jääb valla keskusest Abavniekist 6,6, piirkonna keskusest Tukumsist 22,9 ning Riiast 88,3 kilomeetri kaugusele. Asulas on Sautiņi bussipeatus.. Vietvārdu datubāze "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 18. juulil 2020.
Gerhard Beil

Gerhard Beil (28. mai 1926 Leipzig – 19. august 2010 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane. Gerhard Beil oli pärist tisleri perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta kaubandust. 1943–1945 oli ta Riigi Tööteenistuses. 1944. aasta juulis esitas ta avalduse Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse astumiseks, kuid sama aasta oktoobris lükati see tagasi. 1945–1951 töötas ta ehituslukksepana, masinistina, teenistujana ja kaevurina. 1954–1958 töötas ta Kohaliku Majanduse Sekretariaadis referendina, peareferendina ja osakonnajuhatajana. 1957. aastal lõpetas ta Berliini Humboldti Ülikooli majanduse erialal. 1953. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1958–1961 töötas ta Saksa DV kaubandusesinduses Austrias. 1962–1965 oli ta Saksa DV Väliskaubanduse Ministeeriumi Lääne-Euroopa osakonna juhataja. 1965–1968 oli ta Saksa DV väliskaubanduse ministri asetäitja. 1968. aastal omandas ta Potsdamis Saksa DV Riigi ja Õigusteaduste Akadeemias doktorikraadi poliitikateaduste alal. 1968–1977 oli ta Saksa DV Väliskaubanduse Ministeeriumi riigisekretär. 1977–1986 oli ta Saksa DV väliskaubanduse ministri esimene asetäitja. Gerhard Beil oli alates 1976. aastast Saksamaa Sotsialistliku Ühtsusparei Keskkomitee liikmekandidaat ja aastatel 1981–1989 liige. Aastatel 1986–1990 oli ta Saksa DV väliskaubanduse minister. Gerhard Beil Munziger Beil, Gerhard : 28.5.1926 - 19.8.2010 Minister für Außenwirtschaft Bundesstiftung Aufarbeitung Gerhard Beil Prabook David Childs:Gerhard Beil: Politician who helped bring down the Berlin Wall Independent, 6. november 2010 Gerhard Beil (* 28.05.1926) between 1986 - 1989 Minister of Foreign Trade of the GDR, between 1981 - 1989 Member of the Central Committee of SED Alamy Frieda Groß:Die halbe Wahrheit : Gerhard Beil verstorben. Das leztes Zeugnis eines Außenhändlers Neues Deurtschland, 21. august 2010 Liste der Mitglieder und Kandidaten des ZK der SED nach dem XI. Parteitag LinkFang
Bruži

Bruži on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas. Küla asub valla keskosas ja jääb valla keskusest Abavniekist 2,8, piirkonna keskusest Tukumsist 19,1 ning Riiast 84,5 kilomeetri kaugusele. Asulas on Karjersi bussipeatus.. Vietvārdu datubāze "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 18. juulil 2020.
Zvejnieki (Jaunsāti vald)

Zvejnieki on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas. Küla asub valla põhjaosas Abava jõe ja Jaunsāti kruusakarjääri moodustunud tiikide vahel. Zvejnieki jääb valla keskusest Abavniekist 2,7, piirkonna keskusest Tukumsist 16,4 ning Riiast 81,8 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze
Aizas

Aizas on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas. Küla asub valla kirdeosas ja jääb valla keskusest Abavniekist 5,2, piirkonna keskusest Tukumsist 13,2 ning Riiast 78,6 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze
Marie Sepp

Marie Sepp (1862–1943), tuntud ka kui Kõue Marie, oli Eesti rahvalaulik ja rahvaluulekoguja Viljandimaalt Kolga-Jaani kihelkonnast. Sepp sündis Võrtsjärve põhjakalda paigus Soosaare vallas. Ta isa Hans Kõu oli lähipiirkonnas ainuke mees, kes jõudis pärast 21-aasta pikkust nekrutiteenistust Vene Keisririigi armees tervena koju tagasi. Mõisateenijast ema õpetas Mariele tollastest laulikutest nii kiriklikke kui ilmalikke laule ja lugemist. On teada, et nelja-aastaselt oskas Marie lugeda, misjärel õpetas isa talle kirjutamist. Soosaare vallakoolis paistis ta silma nii oma kirjutamisoskuse kui vaimsete võimete poolest, kuid sai seal kokku käia ainult 11 nädalat. Leeriskäimise järel töötas ta aastatel 1897–1886 teenijana regilaulik Mari Pärtensi perele kuuluvas Purtsi ehk Eessaare talus Vissuvere külas. 1937. aastal salvestati 17 regilaulu Riigi Ringhäälingus, hiljem saatis Sepp ise Muusikamuuseumile tema kogutud ja üles kirjutatud pärimusmaterjali. regilaulik Mari Pärtensi elulookirjelduse. Temalt salvestatud lõikuslaulu "Väljad karja käia" ja lüro-eepilist regilaulu "Ema haual" on hiljem esitanud pärimusmuusikaansambel Duo Ruut. "Marie Sepp". Eesti rahvamuusika antoloogia. Eesti Kirjandusmuuseum. 2016. Vaadatud 18. juuli 2020. Oras, Janika. "Laulik jutustab laulikust. Marie Sepa elulooesitused suulise ja kirjaliku kultuuri piiril". Keel ja Kirjandus (8–9): 634–650. ISSN 0131-1441. "Väljad karja käia" Marie Sepa esituses. Eesti rahvamuusika antoloogia "Ema haual" Marie Sepa esituses. Eesti rahvamuusika antaloogia
Ķīši

Ķīši on küla (aprupes ciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas. Küla asub valla idaosas Abava jõe kaldal. Külas asub riikliku sotsiaalhoolekandekeskuse Zemgale Ķīši pansionaat, kus elavad psüühikahäiretega inimesed. Küla idaosas asuvad Vecsāti linnus ja asulakoht on muinsusmälestistena kaitse all . Vietvārdu datubāze "VSAC "Zemgale"". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. juuli 2020. Vaadatud 1. juulil 2022. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. juuli 2020. Vaadatud 18. juulil 2020.
Gong Li

Gong Li (sündinud 31. detsembril 1965 Jinanis ShanDongis) on ​​Hiina päritolu Singapuri näitleja. Ta on üks tähtsamaid naisnäitlejaid Hiinas. Tema tähtsamate tööde hulka kuuluvad "Punane sorgo", "Rippuvad punased laternad", "Qiu Ju kohtuasi", "Ju Dou" jne.
Pant (kalandus)

Pant (ka kolk) oli eesti etnograafias vöö või lint, millega veeti suurt rannanoota. Pant oli tuntud mitmel pool Euroopas, Eestis kasutati teda peamiselt Pärnu piirkonna rannas. Pant koosnes üle selja käivast laiast riide-, naha- või pärnakoore ribast ja selle otste vahele kinnitatud puust kolgist. Kolk oli tugeva nööri või köie abil ühendatud nooda veoköiega. Pantidega vedas ühekorraga noota kuni 20 inimest, liiguti piki randa selg ees. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 202 Pant ehk kolk. Eesti Meremuuseum
Vilkāja

Vilkāja on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas. Küla asub valla keskusest Tumest 9,6, piirkonna keskusest Tukumsist 4,4 ja Riiast 76,2 kilomeetri kaugusel. Küla kujunes endise Vilkāja mõisa (Wilkajen) keskuse juurde. Vietvārdu datubāze
Zaķi (Tume vald)

Zaķi on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume valla kirdeosas. Küla asub valla keskusest Tumest 8,5, piirkonna keskusest Tukumsist 3 ja Riiast 71,9 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze
Liepkalni

Liepkalni on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas. Küla asub valla idaosas ja jääb valla keskusest Tumest 8,6, piirkonna keskusest Tukumsist 3,1 ning Riiast 72 kilomeetri kaugusele. Liepkalni lähistel asub looduskaitse all olev Vāgneri aia dendropark, kus kasvab arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Vecmokas

Vecmokas on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas. Küla asub valla keskusest Tumest 10, piirkonna keskusest Tukumsist 6,5 ja Riiast 73 kilomeetri kaugusel. Asulas on Vecmokase bussipeatus.. Vecmokases on ka raamatukogu. Küla kujunes endise Vecmokase mõisa (Alt-Mocken) keskuse juurde. Vecmokase linnamägi on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. Aastal 1942 asus külas juutidele mõeldud koonduslaager, küla lähistel Vecmokase metsas asuvad juutide ühishauad. Vecmokas oli aastani 1949 Vecmokase valla keskuseks. Vecmokasest algab 1,5 kilomeetri pikkune pärnaallee. Kokku on Vecmokases kolm looduskaitsealust pärna-vahtra alleed kogupikkusega 1,9 kilomeetrit. Vietvārdu datubāze "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 18. juulil 2020. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuli 2020. Vaadatud 18. juulil 2020. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Gaiļi

Gaiļi on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas. Küla asub Vašleja jõe kaldal ja jääb valla keskusest Tumest 4,1, piirkonna keskusest Tukumsist 4,8 ning Riiast 68,6 kilomeetri kaugusele. Gaiļit läbib maantee A10. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,07 meetrit on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Krīvi

Krīvi on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas. Küla asub valla idaosas Tume kraavi kaldal ja jääb valla keskusest Tumest 2,5, piirkonna keskusest Tukumsist 4,2 ning Riiast 69,6 kilomeetri kaugusele. Asulas on Vetslimnīca bussipeatus.. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 5,52 meetrit on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 18. juulil 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Pant (täpsustus)

Pant on mitme tähendusega sõna: pant on tagatisvara või piiratud asjaõiguste üks grupp. pant on heina- või õlekuhjale paigaldatav oks tuule kaitseks. pant on noodapüügi abivahend. pant on pandimängus lunastatav ese. pant on peigmehe poolt pruudile kihlusel antav kink. Pant on perekonnanimi Eestis, Indias, Pakistanis, Nepalis.
Sēlīši

Sēlīši on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas. Küla asub valla keskosas Vašleja jõe kaldal ning jääb valla keskusest Tumest 5,2, piirkonna keskusest Tukumsist 6,4 ja Riiast 71,8 kilomeetri kaugusele. Sēlīšist möödub maantee A10, millel asub küla juures ka bussipeatus.. Vietvārdu datubāze "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 18. juulil 2020.
Sloklejas

Sloklejas on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas. Küla asub valla lääneosas Slocene jõe kaldal ja jääb valla keskusest Tumest 9.4, piirkonna keskusest Tukumsist 10,6 ning Riiast 76 kilomeetri kaugusele. Asulas on Biržjāni bussipeatus.. Vietvārdu datubāze "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 18. juulil 2020.
Daibes

Daibes on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas. Küla asub valla lõunaosas Slocene jõe kaldal ja jääb valla keskusest Tumest 3,9, piirkonna keskusest Tukumsist 9,6 ning Riiast 74,9 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze
Pārupe

Pārupe on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas. Küla asub Slocene jõe kaldal maantee A10 lähistel. Pārupe jääb valla keskusest Tumest 4,1, piirkonna keskusest Tukumsist 4,8 ning Riiast 69 kilomeetri kaugusele.
Līdums

Līdums on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas. Küla asub Slocene jõe kaldal ja jääb valla keskusest Tumest 4, piirkonna keskusest Tukumsist 5,2 ning Riiast 70,6 kilomeetri kaugusele. Līdumsit läbib maantee A10. Külas suubuvad Slocene jõkke Vašleja jõgi ja Tume kraav. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,07 meetrit on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Malk

Malk on eesti etnograafias puuvarb, peenem ritv millegi kinnitamiseks või toeks. Kuhjamalgad (ehk pandid) olid heina- või õlekuhjale tippu paigaldatavad ridvad tuule kaitseks. Nendeks valiti 2–8 pikemat kase-, lepa- või pajuoksa, mis seoti latvupidi kokku ja pandi ülevalt kuhjale. Vihma eest kaitses kuhjavarda otsa pandud mätas. Malgad pandi ka õlgkatuse harja peale ühesuguste vahedega harja tugevdamiseks. Malk tähendab ka pikemat kepikujulist löömisvahendit, peenemat kaigast, malakat. Eesti keele seletav sõnaraamat vaadatud 18.07.2020 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 102
Garauši

Garauši on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Degole vallas. Küla asub valla põhjaosas Vašleja jõe kaldal ja jääb valla keskusest Vienībast 1,3, piirkonna keskusest Tukumsist 9,7 ning Riiast 71 kilomeetri kaugusele. Seal asub Garauši bussipeatus. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,44 meetrit, hõberemmelgas ümbermõõduga 5.55 meetrit ja künnapuu ümbermõõduga 6,1 meetrit on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 18. juulil 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Degole

Degole on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Degole vallas. Küla jääb valla keskusest Vienībast 4,9, piirkonna keskusest Tukumsist 11,8 ning Riiast 77,2 kilomeetri kaugusele. Seal asub Degole bussipeatus. Küla on tekkinud endise Degole mõisa (Degahlen) keskuse juurde. Aastal 2006 oli külas 35 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 31. Küla järgi on nimetatud siluri Adavere lademesse kuuluvad Dēgole kihid. Vietvārdu datubāze "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 18. juulil 2020. "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 15. septembril 2020.
Parisnik

Parisnik oli varem hangeldaja, sahkerdaja üldine nimetus. Parisnik oli eeskätt hobusekaupmees, kes rändas laadalt laadale. Eestis olid parisnikud peamiselt venelased (nagu rändkaubitsejad üldse). Sageli kasutasid parisnikud hobusemüügil petuvõtteid, mis olid rahvusvaheliselt kujunenud, sellest ka nimetus (vene keeles on барышник 'liigkasuvõtja'; 'sahkerdaja', 'hangeldaja'; see on tulnud vene sõnast барыш 'vaheltkasu'). Parisnike tegevus lõppes Eestis valdavalt 20. sajandi keskpaiku, kui kadusid hobuselaadad. Lisaks hobuseparisnikele on olnud levinud ka kalaparisnikud ja metsaparisnikud. Ebaeetilise metsamüügi kontekstis kasutatakse sõna "metsaparisnik" ülekantud tähenduses kasuahne metsakaupmehe kohta ka tänapäeval. Seda on pruukinud oma artiklites näiteks metsakonsulent Ülle Läll ning ajakirjanik ja suhtekorraldaja Urmas Glase , kunstnik Peeter Laurits , Eesti Rohelised, kultuurilehe Sirp peatoimetaja Kaarel Tarand jt. Seda on mainitud isegi Tartu Ülikooli sotsiaalteaduslike rakendusuuringute keskuse (RAKE) 2018. aasta uuringus "Sihtrühmade ootused metsanduse arengukavale: analüüs metsanduse arengukava alusuuringusse". Ajalehe Vooremaa ajakirjanik Helve Laasik on väitnud metsaparisnikke iseloomustades: „Lisaks on mõjutanud avalikku arvamust kiire kasumi peal väljas olnud, tihti 1990. aastate algul metallikaubandusest tulnud metsaparisnikud. Oma hariduselt ega mõttelaadilt pole nad sageli metsamehed.“ – Helve Laasik (Vooremaa, 7. jaanuar 2008) Eesti keele seletav sõnaraamat vaadatud 18.06.2020 Eesti etümoloogiasõnaraamat vaadatud 18.06.2020 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 202. Sõna "parisnik" Eesti keele seletav sõnaraamat. Vaadatud 18.06.2020. Vastulause artiklile "Surve all metsaomanikud müüvad aina rohkem maad" Järva Teataja, 12.02.2020. Urmas Glase. Metsa tulevik keerleb ruletilauas Blogi Glase Heietused, 03.04.2019. Peeter Laurits. Metsakalmistu. ERR Kultuur, 26.03.2017. Peeter Laurits. Peeter Laurits: me topime metsa põlevkivikateldesse ja kutsume kõike seda väärindamiseks Uued Uudised, 01.01.2020. Krister Kivi. Rohelise 9 varjundit Erakonna Eesti Rohelised koduleht, 01.03.2019. Kaarel Tarand. Üürikorter vääriselupaigas Sirp, 11.06.2021. Sihtrühmade ootused metsanduse arengukavale: analüüs metsanduse arengukava alusuuringusse. Tartu Ülikooli sotsiaalteaduslike rakendusuuringute keskuse (RAKE) uuring. Tartu, 2018. Helve Laasik. Lemeksi juht kontserni müügimõtteid ei hau Vooremaa, 07.01.2008. Hobuseparisnikud - ärimehed .... Eesti Naine 24. juuni 2015 Laadalelled. Eduard Vilde
Narva Linna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu Täitevkomitee

Narva Linna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu Täitevkomitee oli Narva Linna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu täitevvõimu organ Narvas aastatel 1917–1918. 1917. aastal kuni Narva linna okupeerimiseni Saksa vägede poolt 4. märtsil 1918, oli Narva linnas peale valitud linnapea Ants Daumani võimul ka Narva Linna TSSN Täitevkomitee, mille esimees oli Arnold Neibut (Нейбут Арнольд Яковлевич (õige nimi – Арнольд Екабович)[viide?], pärast Eesti Töörahva Kommuuni väljakuulutamist 1918. aasta novembrist olid Narvas kohaliku nõukogude võimu esindajad Ants Dauman ja Narva Linna TSSN Täitevkomitee esimees Albert Tiimann. Peale 28. novembril 1918 alanud Nõukogude Venemaa vägede pealetungi ning Narva vallutamist moodustati Narvas 29. novembril 1918 Eesti Töörahva Kommuun. ETK organiseeris 29. novembrist 1918 kuni 31. jaanuarini 1919 valitsusasutused viies täielikult hõivatud maakonnas (Narva, Tartu, Rakvere, Võru, Valga) ja neljas osaliselt hõivatud maakonnas määrati ajutised valitsusasutused. ETK Nõukogu moodustas 1. detsembril 1918, 1917. aasta detsembris Peterburi kubermangust eraldunud ja Eestimaa kubermanguga liitunud Narva linnast ja eeslinnadest iseseisva haldusüksuse, kuhu kuulus 14 valda (Järve vald, Jõhvi vald, Iisaku vald, Mäetaguse vald jt) ning millel oli omaette valitsusasutus Narva Töörahva Nõukogu, mida juhatas kommunist Jaan Saks, kuid linnal ja maakonnal oli ühine Virumaa RSN ja Täitevkomitee. Narva kohalikuks võimuks kujunes ETK poolt määratud ajutine Narva täitevkomitee (esimees Albert Tiimann), 5. detsembril valiti Narva Tööliste ja Punaväelaste Saadikute Nõukogu ning Narva TPSN TK esimeheks valiti A. Tiimann, Täitevkomitee liikmeteks: O. Klaser, V. Anni (TK sekretäriks), A.Kits, M. Danilov, A. Vilkes jt. Nõukogus moodustati 7 osakonda: rahvamajanduse, administratiiv-, sõjaväe-, sotsiaalkindlustuse, rahvahariduse, üld- ja põllumajanduse osakond. Narvas moodustati lisaks kogu ETK "Nõukogude Eesti" valitsusorganile ka kohalik VK(b)P Narva komitee, kuhu 4. detsember 1918 valiti juhtidena Aleksander Kits ja Aleksander Randmer; liikmetena Aleksandr Balevski jt. VSDT(b)P Narva komitee tegutses Narvas senise karskusühingu "Võitleja" ruumides. Moodustati ka VK(b)P Ivangorodi rajoonikomitee Narva Kalevi- ja Linavabriku kommunistidest, komitee koosseisu valiti Jaan Viltšak, Ansis Daumanis, Gavriil Derjagin jt ja VK(b)P Kreenholmi rajoonikomitee Narva Kreenholmi kommunistidest, komitee koosseisu valiti Albert Mesilane, Aleksander Kallas, Aleksandr Nikolajev jt. ETK korraldusel viidi Narvas läbi tööstusettevõtete natsionaliseerimine, mille käigus natsionaliseeriti: Kreenholmi Manufaktuur, Kalevi- ja Linavabrik, malmivabrik, Erikssoni telefonivabrik, metallitehas, mööblivabrik mis allutati ETK Rahvamajanduse Valitsusele. Narva Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee Narva linnapea Narva Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu Täitevkomitee (linnavalitsus) liikmed.
Dārtsmuiža

Dārtsmuiža on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Irlava vallas. Küla asub valla idaosas Dārtsmuiža kraavi kaldal ja jääb valla keskusest Irlavast 6,6, piirkonna keskusest Tukumsist 17,5 ning Riiast 82,9 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Dārte karjamõisa (Dorotheenhof) keskuse juurde. Vietvārdu datubāze
Vaski

Vaski on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Irlava vallas. Küla asub valla kaguosas Abava jõe kaldal ja jääb valla keskusest Irlavast 5,7, piirkonna keskusest Tukumsist 17,2 ning Riiast 82,6 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Irlava mõisa (Irmlau) keskuse juurde. Külas on raamatukogu. Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Irlava muinaskalmed, sinna jääb ka Vaski bussipeatus. Vietvārdu datubāze https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuli 2020. Vaadatud 19. juulil 2020. "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 19. juulil 2020.
Pētertāle

Pētertāle on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Irlava vallas. Küla asub valla lõunaosas Abava jõe kaldal ja jääb valla keskusest Irlavast 8,5, piirkonna keskusest Tukumsist 20,1 ning Riiast 85,5 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Pētertāle mõisa (Petertal) keskuse juurde. Külast idas asuvad Vaski tiigid (ka Tukumsi tiikide majanduskompleks) pindalaga 240,2 hektarit. Külas asub Pētertāle bussipeatus.. Vietvārdu datubāze "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 19. juulil 2020.
Snapji

Snapji on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Irlava vallas. Küla asub valla keskosas ja jääb valla keskusest Irlavast 3,3, piirkonna keskusest Tukumsist 20,5 ning Riiast 85,9 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Snapji mõisa (Friedrichsberg) keskuse juurde. Külas asub Snapji bussipeatus.. Vietvārdu datubāze "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 19. juulil 2020.
Kalnmuiža (Irlava vald)

Kalnmuiža on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Irlava vallas. Küla asub valla keskosas Abava jõe kaldal ja jääb valla keskusest Irlavast 2,8, piirkonna keskusest Tukumsist 18,8 ning Riiast 84,2 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze