laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tula oblast

Tula oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Keskföderaalringkonnas, Kesk-Vene kõrgustikul. Piirneb põhjas Moskva, idas Rjazani, kagus Lipetski, lõunas Orjoli ja läänes Kaluga oblastiga. Kõrgus merepinnast on 108–293 m. Tula oblastis elas 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 1 675 758 inimest, kellest 1 595 564 (95,2%) olid venelased, 22 260 (1,3%) ukrainlased ja 8968 (0,5%) tatarlased. Rahvaarv väheneb väljarände ja negatiivse loomuliku iibe tõttu (loomulik iive oli 2004. aastal –22 500, 2009. aastal –15 290, 2016. aastal –10 200, 2018. aastal –11 800 ja 2020. aastal –16 392). 2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 553 100, 2019. aasta alguses 1 478 800. Oblastis on 19 linna, suuremad linnad on Tula, Novomoskovsk, Donskoi, Aleksin, Štšokino ja Uzlovaja. 74,8% rahvastikust elab linnades ja alevites. Oblast on jaotatud 23 rajooniks: Aleksini rajoon (Алексинский район) Arsenjevo rajoon (Арсеньевский район) Beljovi rajoon (Белевский район) Bogoroditski rajoon (Богородицкий район) Dubna rajoon (Дубенский район) Jasnogorski rajoon (Ясногорский район) Jefremovi rajoon (Ефремовский район) Kamenski rajoon (Каменский район) Kimovski rajoon (Кимовский район) Kirejevski rajoon (Киреевский район) Kurkino rajoon (Куркинский район) Leninski rajoon (Ленинский район) Novomoskovski rajoon (Новомосковский район) Odojevi rajoon (Одоевский район) Plavski rajoon (Плавский район) Suvorovi rajoon (Суворовский район) Štšokino rajoon (Щекинский район) Zaokski rajoon (Заокский район) Tjoploje-Ogarjovo rajoon (Тепло-Огаревский район) Tšerni rajoon (Чернский район) Uzlovaja rajoon (Узловский район) Venjovi rajoon (Веневский район) Volovo rajoon (Воловский район) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. mai 2021. Vaadatud 31. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Tula oblast – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Zruč nad Sázavou

Zruč nad Sázavou (saksa keeles Srutsch an der Sasau) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Kutná Hora ringkonnas. Linn asub Sázava jõe ääres, Kutná Horast umbes 26 km lõunaedelas ja Praha kesklinnast ligikaudu 61 km kagus. Zruč nad Sázavou paikneb merepinnast 344 meetri kõrgusel. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Zruč nad Sázavou Místopisný průvodce po České Republice
Vidrik Võsoberg

Vidrik Võsoberg (sündinud 1980 Räpinas) on eesti ajakirjanik. Ta on töötanud ajakirja DI toimetaja ja raadiojaama Tartu FM-i saatejuhina. Kolmesajandana sündis Liisa Lembe, Koit, 13. detsember 2005
Taimar

Taimar on mehenimi. Eestis oli 2021. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Taimar 137 mehel. Taimar oli levikult 550. mehenimi. Taimar oli keskmiselt 36 aasta vanune (mediaanvanus oli 39). Kõige populaarsem oli eesnimi Taimar vanuserühmas 40–44 ja Põlva maakonnas. Taimar Peterkop, eesti ametnik https://www.stat.ee/nimed/Taimar
Lütke

Lütke (vene keeles Литке) oli Brandenburgist pärit aadlisuguvõsa. Viitseadmiral Friedrich Benjamin von Lütke (1797−1888) võeti 1846. aasta 10. septembril (vkj) Eestimaa rüütelkonna matriklisse. Lisaks sellele võeti suguvõsa 20. oktoobril (vkj) 1856. aastal Kaluga kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse. Johann Philipp Lütke (1705−1771), Peterburi akadeemilise gümnaasiumi konrektor, Peterburi Peetri kooli rektor, Peterburi Anna koguduse abipastor, Moskva Uue koguduse pastor Peter August von Lütke (1750−1808), 2. järgu major, tõeline riiginõunik, Peterburi tolliameti direktor Krahv Friedrich Benjamin von Lütke (1797−1888), admiral, Tallinna ja Kroonlinna sadama peakomandör, Riiginõukogu liige, Keiserliku TA president, mõisaomanik Krahv Konstantin Peter von Lütke (1837−1892), kontradmiral Krahv Nikolai Johann von Lütke (1839−1887), tõeline riiginõunik, kammerhärra, mõisaomanik Polkovnik krahv Konstantin Benjamin von Lütke (1873−1915) Eestimaa: Avanduse (Awandus) (1849−1889) Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930, lk 305. Шилов, Д. Н., Кузьмин, Ю. А. Члены государственного совета Российской империи 1801−1906. Биобиблиографический справочнк. С.-Петербург: Издательство "Дмитри Булганин", 2007, lk 454. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 305-306 [1]. Lütke suguvõsa krahvivapp saidil gerbovnik.ru
Smederevo

Smederevo (serbia kirillitsas Смедерево) on linn Serbia idaosas, Podunavlje ringkonna ja Smederevo valla halduskeskus. See asub Doonau paremal kaldal, umbes 45 kilomeetrit pealinnast Belgradist allavoolu. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 64 105 inimest, Smederevo vallas 108 209 inimest. Linna ajalugu algab Rooma impeeriumi vallutustega 1. sajandil eKr, kui loodi asula nimega Vinceia. Kaasaegse linna juured ulatuvad hiliskeskaega, mil see oli Serbia despootkonna pealinn (1430–1439 ja 1444–1459). Seejärel vallutas linna Osmanite riik. Smederevo kindlus Smederevo Püha Georgi kirik  Smederevo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kasvandu

Kasvandu on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1993–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kaiu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Arteri kvartal

Arteri kvartal (ka Liivalaia kvartal) on rajatav ärihoonete kompleks Tallinnas aadressil Liivalaia 34 // 36. Kompleks koosneb 28-, 15- ja 9-korruselisest hoonest, millest esimene on 111 m kõrgune. Hooneid ühendab 470-kohaline parkimismaja.. Hooned ehitatakse arhitekt Martin Aunini projekti järgi Radisson Blu Hotel Olümpia vahetusse lähedusse. Ehitust alustati 2021. aastal ning hooned valmivad 2024. aastal. 6. Septembril 2023 saavutati 28-korruselise hoone kõrgus ehk 111 meetrit. 28-korruselisse hoonesse kolib Swedbank oma peakontori Eestis, mis asub praegu samas tänavas. Keset Tallinna kerkib uus 100-miljoniline arendus Portfell. Kapitel. Tallinna kesklinna kerkib Eesti kõrgeim büroohoone Liivalaia kvartal. RE Kinnisvara. Tallinnas hotell Olümpia vastas algas Liivalaia kvartali ehitus Swedbank kolib peakorteri südalinna uusimasse kõrghoonesse Veebileht
Vaopere

Vaopere on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1993–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kaiu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 2. Koduloo-uurimus https://vaopere.wordpress.com/ 15.10.2017
Uusmodernism (arhitektuur)

Uusmodernism on reaktsioon postmodernse arhitektuuri keerukusele ja eklektikale, otsides laiemat lihtsust. Uusmoderne arhitektuur jagab paljusid modernismi põhiomadusi. Mõlemad lükkavad tagasi klassikalise ornamentika, kaunistused ja tahtlikud ambitsioonid jätkata modernismi-eelseid traditsioone. Sellised hooned, nagu ka modernistlikud, on kavandatud olema suures osas monoliitsed ja funktsionaalsed. Beetham Tower Varso
Vana-Kaiu

Vana-Kaiu on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1993–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kaiu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Reyes Maroto

María Reyes Maroto Illera (sündinud 19. detsembril 1973 Medina del Campos Valladolidi provintsis) on Hispaania majandusteadlane ja poliitik, ta on Hispaania Sotsialistliku Tööpartei liige. Ta on 7. juunist 2018 Hispaania tööstus-, kaubandus- ja turismiminister Pedro Sáncheze esimeses ja Pedro Sáncheze teises valitsuses. Ta sündis aastal 1973 Medina del Campos Valladolidi provintsis. Ta on lõpetanud Valladolidi Ülikooli ökonomisti kvalifikatsiooniga. Ta on 7. juunist 2018 Hispaania tööstus-, kaubandus- ja turismiminister (nii Pedro Sáncheze esimeses kui ka Pedro Sáncheze teises valitsuses).
Alex Schulman

Alex Schulman (sündinud 17. veebruaril 1976 Trelleborgi vallas Skåne läänis) on rootsi ajakirjanik, blogija ja kirjanik. Ta sündis 1976. aastal (praeguse haldusjaotuse järgi Trelleborgi vallas Skåne läänis), kuid kasvas üles Uddeholmis (asub Värmlandi läänis) ja Stockholmis. Ta on õppinud Stockholmi Ülikoolis filmiteadust, kirjandusteadust ja filosoofiat. 2005. aastal asutas ta veebisaidi Stureplan.se. Samal aastal esines ta koos vend Calle Schulmaniga TV4 saates "Postkodmiljonären". 2006. aastal hakkas ta blogi pidama ja seejärel töötas Aftonbladetis. Ta kirjutas ajaveebiartikleid, avaldas raamatuid ja sai hiljem saatejuhiks. Ta alustas kirjanikuteed autobiograafiliste teostega. 2009 "Skynda att älska" ('kiirusta armastusega') rääkis tema isast Allan Schulmanist, 2011 "Att vara med henne är som att springa uppför en sommaräng utan att bli det minsta trött" ('temaga koos olemine on nagu suvine üle heinamaa jooksmine ilma vähimatki väsimata') oma abikaasa Amanda kohta, 2016 "Glöm mig" ('unusta mind') oma ema Lisette Schulmani alkoholi kuritarvitamise kohta, 2018 "Bränn alla mina brev" ('põleta kõik mu kirjad') vanavanemate Sven ja Karin Stolpe kohta. 2020. aastal ilmus talt romaan "Överlevarna", mis ilmus 2021. aastal sarjas "Põhjamaade romaan" pealkirjaga "Ellujääjad" (tõlkija Ruth Laidmets).
Carl Danhammer

Carl Johan Danhammer (sünninimi Jouko Kalevi Juvonen; 13. juuli 1957 Pieksämäki, Soome – 31. august 2021) oli soome ettevõtja. "Suri Anu Saagimiga abielus olnud skandaalne ärimees Carl Danhammer" elu24.postimees.ee, 2. september 2021
Toomja

Toomja on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1993–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kaiu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kesk-Serbia

Kesk-Serbia (serbia keeles централна Србија või ka ужа Србија) on Serbia piirkond, mis asub väljaspool Vojvodina provintsi põhjas ja väljaspool vaidlusalust Kosovo territooriumi. Mõistet kasutatakase kokkuleppeliselt ning sellel puudub igasugune eraldi haldusvorm. Lõuna-Serbia
The Link

The Link on 241 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. Praegu ehitamisel valmib torn 2025. aastal.
Tolla küla

Tolla on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1993–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kaiu vallas. 1977. aastal liideti Tolla külaga Viirika küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ráma kuningriik

Ráma kuningriigi nimetust kasutasid ungari allikad Bosnia sünonüümina. Kuningriiki kui sellist ei eksisteerinud. Ungari kuningriik kui Kesk-Euroopa suurriik hõivas Bosnia territooriumit alates 12. sajandist ning valitses väiksemate või suuremate katkestustega kuni 16. sajandi alguseni. Kuninglik tiitel Ráma oli ungari valitsejate kätes kuni 13. novembrini 1918, mil kehtestati Eckartsau deklaratsioon. Ráma oli piirkonna nimi Bosnia kaguosas. Samanimeline on kitsas orus voolav oja Bosnia ja Hertsegoviina piiril.
Yuri Beletsky

Yuri Beletsky (valgevene keeles Юрый Бялецкі Jurõi Bjaletski; vene keeles Юрий Белецкий Juri Beletski) on Valgevene päritolu astronoom ja astrofotograaf. Minskist pärit Yuri Beletsky lõpetas Odessa Ülikooli astronoomia erialal. Seejärel astus ta Müncheni Ludwig Maximiliani Ülikooli doktorantuuri. Samaaegselt oli ta Euroopa Lõunaobservatooriumi (ESO) kraadiõppur. Pärast doktorantuuri lõpetamist Münchenis jätkas ta teadlaskarjääri ESO-s, mille kõik observatooriumid asuvad Tšiilis. Ta kolis Münchenist Santiagosse. Järgmised viis aastat töötas ta ESO-le kuuluvas Atacama kõrbes asuvas Paranali observatooriumis teadurina ja 8,2-meetriste teleskoopide seadistajana. Seejärel vahetas töökohta ja asus tööle Carnegie Instituudile kuuluvas Las Campanase Observatooriumis (asub samuti Tšiilis). Beletsky teadushuvid on seotud pruunide kääbuste uurimisega. Ta on uurinud ka kvasared. 2015. aastal ilmus teadusajakirjas Nature artikkel "An ultraluminous quasar with a twelve-billion-solar-mass black hole at redshift 6.30", mille üks kaasautoreid on Beletsky. Beletsky on eksponeerinud oma astrofotograafilisi töid näitustel. Tema fotosid on avaldatud ka ajakirjades. 2010. aastal tunnistati tema Paranali observatooriumis töötamise aegu tehtud pilt "Laser Towards Milky Ways Centre" Wikimedia Commonsi aasta parimaks pildiks. От первого лица: Юрий Белецкий - астроном и астрофотограф. YouTube, 3. juuni 2015 An ultraluminous quasar with a twelve-billion-solar-mass black hole at redshift 6.30. nature.com Beletsky pilte. iceland-photo-tours.com
Tulistamine Permi Ülikoolis

Tulistamine Permi Ülikoolis oli 2021. aasta 20. septembril Permi Riikliku Ülikooli linnaku territooriumil toimunud tulistamine, mille käigus õigusteaduskonna esimese kursuse 18-aastane pumppüssiga relvastatud üliõpilane avas valimatult tule üliõpilaste ja õppejõudude pihta ning tappis kuus inimest (1 mehe ja 5 naist) ja vigastas 47 inimest. Sündmuskohale jõudnud korrakaitsjad avasid ründaja pihta tule, haavasid teda ja vangistasid. 22. septembri seisuga oli ründaja haiglas kriitilises seisundis. "Six killed in Russian university shooting, gunman in hospital". Reuters (inglise). Moskva. 20. september 2021. Vaadatud 24. septembril 2021. Pavel Aksenov (22. september 2021). "Russian students grieve after deadly Perm university attack". BBC News (inglise). Perm. Vaadatud 24. septembril 2021. "Число пострадавших в результате стрельбы в пермском вузе увеличилось до 47". ТАСС (vene). Vaadatud 25.09.2021. "Number of people injured in Russia's Perm University shooting climbs to 43". Yahoo! News (inglise). Asian News International. 22. september 2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2021. Vaadatud 22. septembril 2021. Kaasani koolitulistamine (21. mai 2021, 9 hukkunut, 23 haavatut) Тимур Бекмансуров, устроивший стрельбу в пермском университете, приговорен к пожизненному заключению. BBC News Русская служба, 28. detsember 2022
Karitsa (Rapla)

Karitsa on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1993–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kaiu vallas. Esmamainitud 1241. a Taani hindamisraamatus kui Kariscae (5 adm). Hiljemalt 1287. a omandas küla Tallinna Püha Miikaeli nunnaklooster. 1651. a kinkis Rootsi kuninganna Kristiina Kuimetsa mõisa, mille külade hulka kuulus ka Karitsa küla, Eestimaa Rüütelkonnale lauamõisaks. 1663. a eraldati Kuimetsa mõisast Kaiu mõis (sh. Karitsa küla). Aastatel 1669-1678 küla mõisastati ja rajati Karitsa mõis. 1919. a maaseaduse alusel mõis võõrandati ja rajati Karitsa asundus. 1977. a liideti Karitsa asundus ja Salutaguse küla ning moodustus Karitsa küla. Karitsa mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kask, Kalev. Karitsa küla ja mõisa lugu. Karitsa 2011, lk. 117.
Astmeskirik

Astmeskirik ehk astmikkirik (saksa keeles Stufenhalle, Staffelkirche) on hilisgooti kodakiriku tüüp, mille kesklööv on veidi kõrgem kui külglöövid, valgmik puudub ja kõiki lööve katab ühine kõrge viilkatus. Saalkirik Kodakirik Astmeskirik Pseudobasiilika Basiilika Prantsusmaal Poitou romaanikas ilmub kõrgendatud kesklööviga ruumitüüp juba 11. sajandil, kusjuures kesklöövi katab seal silindervõlv, aga külglööve ristvõlvid. 1150. aastal valminud Poitiers' Notre-Dame-la-Grande on iseloomuliku näitena külglöövidest kõrgema kesklööviga. 15. sajandil ehitati eelkõige Frangimaal paljud kihelkonnakirikud astmeskirikutena. Ehitustüüp oli levinud mujalgi Kesk-Euroopas ja ka paljud Taani kihelkonnakirikud on seda tüüpi. Suured astmeskirikud on Ingolstadti toomkirik, Püha Stefanuse toomkirik Viinis ja Königsbergi toomkirik endisel Ida-Preisimaal. Lisatud kabelilöövid andsid mõnikord tulemuseks väliselt viieklöövilise kiriku, nagu on Eggenfeldeni kirik. Ka Prantsusmaa kõrggootikas leidus astmeskirikuid, nagu Poitiers' katedraal. Notre-Dame-la-Grande Poitiers' Notre-Dame-la-Grande Ingolstadti toomkiriku sisevaade Ingolstadti toomkirik Viini Püha Stefanuse katedraal Poitiers' katedraali sisevaade Königsbergi toomkirik Königsbergi katedraali kesklööv, vaade läände Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 Staffelhalle. - de-academic.com
Suurekivi

Suurekivi on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1993–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kaiu vallas. Suurekivi küla paikneb Harju maakonna ja Järva maakonna piiri lähedal. Külast edelas paikneb Põlliku, kagus aga Vahastu küla. Küla moodustati 1977. aastal Leedi, Päri, Määrisoo (endine Vahastu vald) ja Taga-Põlliku külast (end Kuimetsa vald). Küla nimi tuleneb Kuimetsa–Vahastu maantee ääres paikneva Vahastu Suurkivi järgi, mis on arvatud vabariikliku tähtsusega looduskaitseobjektide hulka. Suurekivi külast kirdes paikneb endine Taga-Põlliku küla (18. sajandi kaartidel Takka Pollik). Taga-Põllikust kirdesse jääb Harju maakonna Aela küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Valašské Klobouky

Valašské Klobouky (saksa keeles Wallachisch Klobouk) on linn Tšehhis Zlíni maakonnas Zlíni ringkonnas. Valašské Klobouky asub Slovakkia piirist umbes 7 km kaugusel, Zlínist ligikaudu 26 km idakagus. Valašské Kloboukyt on esmamainitud 1341. aastal, linnaõigused sai 1356. aastal. Valašské Klobouky vanalinn on alates 22. septembrist 1995 ajalooline linnakaitseala. Valašské Kloboukys on sündinud slovaki kirjanik ja ajakirjanik Ladislav Mňačko (1919–1994). Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Současnost města Valašské Klobouky Město Valašské Klobouky Valašské Klobouky : právní ochrana Národní památkový ústav Ladislav Mňačko The Modern Novel
Laila Kaasik

Laila Kaasik (sündinud 13. juunil 1991) on eesti fotograaf ja bioloog. Juunist 2019 on ta Eestimaa Roheliste erakonna liige. Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 182 häält ning ei osutunud valituks. Tema vanemad on Helle ja Marko Kaasik. Valimisringkond nr 10 valimised.ee (andmed seisuga 07.03.2023 19:45) Marko Kaasiku elulugu Laila Kaasik Eesti Teadusinfosüsteemis Koduleht
Wilhelm Süß

Wilhelm Süß (9. märts 1882 Friedberg – 12. juuli 1969 Mainz) oli saksa klassikaline filoloog, Tartu Ülikooli professor. Süß sai doktorikraadi 1904. aastal Gießeni ülikoolis väitekirjaga "De personarum antiquae comoediae Atticae usu abque origine". Ta habiliteerus samas 1909. aastal teosega "Ethos. Studien zur älteren griechischen Rhetorik". Aastatel 1909–1916 töötas ta eradotsendina Leipzigi Ülikoolis, 1916–1922 oli ta samas erakorraline professor. Aastatel 1923–1934 oli ta Tartu Ülikooli professor, seejärel Gießeni (1934–1940), Breslau (1940–1945) ja Mainzi Ülikooli professor (1947–1950). Tema teadustöö käsitles peamiselt antiikkomöödia ja retoorika stilistikat. https://research.uni-leipzig.de/catalogus-professorum-lipsiensium/leipzig/Suess_354/ Wilhelm Süß Leipzigi Ülikooli professorite kataloogis
Ernst Raatma

Ernst Raatma (kuni 1935. aastani Ernst Rosenberg; 17. veebruar 1891 Helme vald, Viljandimaa – 21. september 1959 Rakvere ) oli Eesti poliitik. Ernst Rosenberg õppis Helme vallakoolis, Helme kihelkonnakoolis ja hiljem Volmari õpetajate seminaris, mille lõpetas 1910 aasta. Tegutses aasta õpetajana Pikaristi (Viru-Nigula) kihelkonnakoolis, 1911. aasta sügisel asus Rakveresse, kus oli õpetajaks esiteks Julius Seljamaa juhitud Rakvere Eesti Hariduse Seltsi eestikeelses haridusseltsi III järgu algkoolis laulmise, muusika ja eesti keele õpetajana, siis viis aastat Rakvere õpetajate seminaris ja Rakvere Linna tütarlaste gümnaasiumis. RÕSis oli Ernst Rosenberg seminari muusikaelu juht, klassivälise töö innustunud suunaja. Rosenberg õpetas ka igasuguse tasuta eesti keelt, mis oli seminari kolme esimese klassi tunnikavas vabatahtlik aine. Ernst Rosenberg oli 1918. aasta novembrikuust Viru maakonnavalitsuse liige ja haridusosakonna (hiljem koolivalitsuse) juhataja, Ernst Rosenberg-Raatma tegutses Viru maakonna haridusjuhina kuni 1940. aastani. Samuti oli ta Viru maakonnanõukogu liige ja Eesti Maakondade Liidu nõukogu ning 1924-st aastast juhatuse liige. Ernst Rosenberg oli ka Rakvere Rahvamaja ja Haridusseltsi segakoori koorijuht. Ta juhatas mitmeid Rakvere laulukoore ja oli Virumaa laulupidude üldjuhiks. Oli Virumaa rahvaülikooli Seltsi asutajaliige ja juhatuse liige. Ernst Rosenberg oli III Riigikogu (1926–1929) liige, Eesti Tööerakonna nimekirjas . Ta oli riigikogu liige alates 24. oktoobrist 1928. aastast. Ta asendas Kristjan Kaarnat Ta pälvis 1938. aastal Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärgi. Endel Molotok, Andres Pulver, Õpetajate seminar oli karm kool, virumaateataja.postimees.ee, 13. detsember 2011 Maaomavalitsus nr 18. Ernst Rosenberg, Eesti Maakondade Liidu häälekandja 25. novembril 1925, lk 316 "Juhatus ja liikmed". Riigikogu. "Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk, seeria 817". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. september 2021. Vaadatud 25. septembril 2021. Endel Molotok, Andres Pulver, Õpetajate seminar oli karm kool, virumaateataja.postimees.ee, 13. detsember 2011 Odette Kirss, Rakvere Eesti Haridussselts aitas EESTLUST edendada, Virumaa Teataja 23. aprill 2013 Raatma, Ernst - Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK Ernst Raatma Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Tamsi

Tamsi on Eestis mitme koha nimi: Tamsi, küla Järva maakonnas Järva vallas Tamsi, küla Rapla maakonnas Rapla vallas Tamsi, endine küla praeguse Põltsamaa valla alal Põltsamaa kihelkonnas
Ängelholm

Ängelholm on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis, Ängelholmi valla keskus. 2015. aastast on tiheasustusega paikkonna (rootsi keeles tätort) ametlik nimi Ängelholm och Vejbystrand, sest linn on kokku kasvanud Skepparkrokeni ja Vejbystrandi asulaga. Väike osa sellest kuulub Båstadi valda. 2015. aasta lõpus oli seal 27 500 elanikku. Linn asutati 1516. aastal kui Luntertuni ehk Rynestadi elanikud pidid kuningas Christian II käsul rannikult kolima mööda Rönne jõge mõned kilomeetrid ülesvoolu. Ängelholmis tegutseb autotootja Koenigsegg. 7 km kesklinnast põhja pool asub Ängelholm-Helsingborgi lennujaam. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020 http://www.statistikdatabasen.scb.se/goto/sv/ssd/LandarealTatort
Kaasani koolitulistamine

Kaasani koolitulistamine oli 2021. aasta 11. mail Kaasani 175. gümnaasiumis toimunud rünnak, mille käigus 19-aastane kooli vilistlane avas tule kooli töötajate ja õpilaste pihta. Laskemoona lõppemisel lõhkas ta isetehtud lõhkekeha (IED). Rünnaku tulemusel sai surma üheksa inimest ning vigastada 23 inimest. "Venemaal hukkus koolitulistamises üheksa inimest". ERR. 11. mai 2021. Vaadatud 25. septembril 2021. "Source: the one who organized the shooting at the Kazan school graduated from the educational institution four years ago". TASS (vene). 11. mai 2021. Vaadatud 11. mail 2021. "Напавший на школу в Казани арестован". Interfax (vene). 11. mai 2021. Vaadatud 11. mail 2021. Tulistamine Permi Ülikoolis (20. september 2021, 6 hukkunut, 47 vigastatut) Venemaa leinab koolitulistamise ohvreid. ERR, 12.05.2021
815

815. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad - 810. aastad - 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad Aastad: 810 811 812 813 814 - 815 - 816 817 818 819 820 ... ... ...