laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Naast (riietus)

Naast on metallist, pärlmutrist, luust vm materjalist kaunistav, tugevdav või kinnitav ehisplaadike või -nupuke mingil esemel (nt rõival, vööl, relval). Naastud võidi kinnitada kaunistatavale materjalile õmmeldes, neetides või naelutades. Vasesulamist vöönaast 14.-15. sajandi vahetusest Inglismaalt Kullast vöönaast aasaga, 700. aastad Hiliskeskaegne hõbenaast laekalt või raamatukaanelt Keskaegne hõbenaast neediaukudega Elevandiluust naast Hunti muuseumis, oletatavasti Türgi päritolu Maalinguga pärlmutternaastu katke Metropolitani Kunstimuuseumis. Kopti kunst, 8.-9. sajand Litrid Malid Tinulised Ehisnael Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 176. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 01.06.2013).
Bhutani ngultrum

Bhutani ngultrum (dzongkha keeles དངུལ་ཀྲམ (dNgul Tam 'hõbemünt')) on Bhutani rahaühik. Valuutatähis standardi ISO 4217 järgi on BTN. Lühend on Nu. Ngultrum võeti kasutusele 1974. Üks ngultrum jaguneb 100 tšhertrumiks (Chhertrum; lühend Ch). Kuni 1979. aastani jagunes see 100 tšetrumiks (Chetrum). Ngultrum võrdub väärtuselt India ruupiaga. India aitas Bhutanil 1960ndatel Bhutani majandust arendada. Kui ngultrum kasutusele võeti, seoti see India ruupiaga. Põhjuseks on Bhutani majanduse tihe seos India majandusega: India arvele läheb umbes 95% Bhutani ekspordist ja 80% Bhutani impordist. Ngultrum on otseselt konverteeritav ainult India ruupiaga, teiste valuutadega India ruupia kaudu. Ngultrumit aktsepteeritakse Bhutani lähedal asuvates India piirkondades. Seisuga 7. jaanuar 2005 võrdus USA dollar 43,8400 ngultrumiga ja euro 57,2443 ngultrumiga. Seisuga 2. oktoober 2005 oli vahetuskurss 1 euro 54,04 ngultrumi vastu ja 1 ngultrum 0,02 euro vastu. Vahetuskurss 24. augustil 2006 1 USA dollar = 46,5333 ngultrumit 1 euro = 59,4456 ngultrumit 1 Hiina jüaan = 5,83453 ngultrumit 1 Suurbritannia naelsterling = 88,0495 ngultrumit Vahetuskurss 23. oktoobril 2009 1 euro = 69,89 ngultrumit 1 Eesti kroon = 4,4668 ngultrumit Käibel on järgmised pangatähed: 1 ngultrum 5 ngultrumit 10 ngultrumit 20 ngultrumit 50 ngultrumit 100 ngultrumit 500 ngultrumit 1000 ngultrumit Käibel on järgmised mündid: 20 tšhertrumit 25 tšhertrumit 50 tšhertrumit 1 ngultrum Käibel esinevad väga harva ka mündid: 5 tšhertrumit 10 tšhertrumit Enne ngultrumi kasutuselevõtmist jagunes ruupia 1957. aastani Bhutanis 64 paisa'ks ja hiljem 100 naya paisa'ks. Enne kui Bhutan 1961 välismaailmale avanes, puudus Bhutanil rahamajandus. India ja Tiibetiga käis piiratud kaubavahetus, kuid kogu sisemaine kaubandus oli vahetuskaubandus. Isegi pärast 1961. aastat puudus Bhutanil oma valuuta, kuid India ruupia oli sestsaadik tihedalt käibel ning on jäänud siiani kehtivaks maksevahendiks. 1960ndatel asutati rahandussekretariaat, millest 1968 sai rahandusamet. Aastal 1968 asutati maa esimene pank, Bank of Bhutan. Pangatähed võeti kasutusele 1974. Aastal 1975 asutati kindlustuskompanii Royal Insurance Corporation of Bhutan. Aastal 1982 asutati eriseadusega Bhutani keskpank Royal Monetary Authority nime all. Aastal 1988 asutati Bhutan Development Finance Corporation. Aastal 1993 asutati börs Royal Securities Exchange. Aastal 1996 asutati esimene erapank The Bhutan National Bank. Bhutani valuuta ajalugu ning rahatähtede ja müntide kirjeldused ja kujutised (inglise keeles) Endiste ja praeguste pangatähtede kujutised Artikkel Bhutani ja India valuuta seotuse kohta (inglise keeles; pdf) Bhutan National Bank Aasia Arengupanga Bhutani lehekülg Bhutani pangasüsteem
Hardingi maakond

Hardingi maakond (Harding County) on maakond USA-s Lõuna-Dakota osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Buffalo. Maakonna pindala on 6935 km², millest 18 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1255. Aastal 2000 oli elanike arv 1353. Bowmani maakond (põhjas) Adamsi maakond (kirdes) Perkinsi maakond (idas) Butte'i maakond (lõunas) Carteri maakond (läänes) Falloni maakond (loodes) Hardingi maakond moodustati 26. veebruaril 1909 Maury maakonna osast. Custer metsakaitseala (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Hardingi maakonna koduleht (inglise keeles)
Mänd (etnograafia)

Mänd on talurahva majapidamises tavaliselt toitude ja vedelike segamiseks ja kloppimiseks kasutatav vahend. Vahend on tehtud noore männi ladvast. Lutsumänd Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 01.06.2013) Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 174
McDowelli maakond (Põhja-Carolina)

McDowelli maakond (McDowell County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis . Maakonna halduskeskus on Marion. Maakonna pindala on 1155 km², millest 13 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 44 996. Aastal 2000 oli elanike arv 42 151. Mitchelli maakond (põhjas) Avery maakond (põhjas ja kirdes) Burke'i maakond (idas) Rutherfordi maakond (lõunas) Buncombe'i maakond (läänes) Yancey maakond (loodes) McDowelli maakond moodustati 1842. aastal Burke'i ja Rutherfordi maakonna osadest. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liikme Joseph McDowelli järgi. Blue Ridge Parkway (osa) Pisgahi metsakaitseala (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. McDowelli maakonna koduleht (inglise keeles)
Vanutamine

Vanutamine (ka uhtmine) on aurutatud või kuuma veega niisutatud villase materjali (tavaliselt kanga) hõõrumine või muljumine eesmärgiga muuta materjal vastupidavamaks. Vanutamisel kasutati vee lisandina seepi ja leelist, vahel lisati ka lihasoolvett. Enamasti kasutati vanutusrulli, kuid seebitatud kangast nühiti ka erinevatel aluspindadel: nööridega mähitud laual, kummulikeeratud tünni või tõrre põhjal, ukse peal, linalõuguti vahel, vankriredelite vahel jne. Saartel tambiti villaseid kangaid puulasnadega suure tõrre sees. Vanutatud kangas loputati ja mähiti ümber puukaika, seejärel keerati linase riide sisse ning pandi mõneks tunniks ahju kuivama. Vanutamisel töötas tavaliselt kuus inimest. Tööd tehti peamiselt saunas või saunakojas kevadtalvel, kui ilmad juba soojenesid. 19. sajandi lõpul hakati veskites kasutama mehaanilisi vanutusrulle. vanutusrull vanutustalgud Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 01.06.2013) Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 231 Vildi vanutamine. Eesti Rahva Muuseum Kuidas vanutada....
Kangas

Kangas on kangaspuudel või kudumismasinal kootud pikk riidetükk, millest saab teha rõivaid ja muid tekstiilesemeid. Eestis osati juba muinasaja lõpul, 9.–12. sajandil, kududa üsna keeruliste koekirjadega linaseid ja villaseid kangaid. Taludes hoiti kangaid rullikeeratuna kirstus ja need olid oluline osa pruudi kaasavarast. 19. sajandi lõpul loobuti rõivakangaste valmistamisest, kuna rahvarõivaste kandmine vähenes . Eesti taludes kooti mitmesuguseid linaseid ja takuseid, labaseid või toimseid põlle- ja särgikangaid, samuti suviseid seeliku-, püksi- jms kangaid. Poolvillaseid ja villaseid kangaid kooti koerips- ja mitmes toimses tehnikas. Harvem kasutati atlasstehnikat ülerõiva-, sõba-, teki- jm kangaste kudumiseks. Linaseid ja takuseid kangaid pesti, hautati tuhaleelises ning seejärel pleegitati päikeses. Villaseid kangaid vanutati. kangaspuud kangareha kangasõlg Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 01.06.2013) Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 65
Tete provints

Tete provints on 1. järgu haldusüksus Mosambiigis. Provintsi pindala on 100 724 km² ja elanike arv 1 551 949 (2006). Provintsi halduskeskus on Tete. Tete provintsist lõunas asub Sofala provints, kirdest Malawi, loodest Sambia, läänes ja edelas Zimbabwe. Tete provints jaguneb kaheteistkümneks ringkonnaks: Angónia ringkond Cahora-Bassa ringkond Changara ringkond Chifunde ringkond Chiuta ringkond Macanga ringkond Magoé ringkond Marávia ringkond Moatize ringkond Mutarara ringkond Tsangano ringkond Zumbo ringkond
Nuu keel

Nuu keel (ka n|uu, nǁng, keelekood ngh) on lõunakhoisani keelte hulka kuuluv keel, mida kõnelevad nuud Lõuna-Aafrika Vabariigis. Nuu keel on kriitiliselt ohustatud – 2013. aasta märtsi seisuga oskas seda rääkida vaid 5 inimest (kõik kõrges eas naised), teistel andmetel 6või 2 inimest. Valdav osa umbes 500 nuust kõnelevad afrikaani ja nama keelt. Nuu lähimad sugulaskeeled on väljasurnud hami keel ja elavatest keeltest hoo keel. Nuu keelel on kaks säilinud murret: nǀuu (nǀhuki) ja ǁʼau. Väljasurnud murrete seas on ǂkhomani ja langebergi. Nuu keele kohta tarvitatakse ka nimetust nǁng, mis tuleb sõnast /ᵑǁŋ̀ŋ̀ ǂé/ 'inimesed'. Nimetus "nuu" tuleb tegusõnast, /ᵑǀùú/ 'nuu keelt rääkima', kuid ǁʼau murde rääkijad seda oma keele jaoks ei kasuta. Nuu keeles, nagu ka teistes lõunakhoisani keeltes on väga palju foneeme, sealhulgas ka imihäälikuid. Nuu keele rääkijate peal on ultraheliga uuritud imihäälikute artikulatsiooni. http://www.eki.ee/knab/lgv/kh3.htm http://www.endangeredlanguages.com/lang/ngh http://www.unesco.org/culture/languages-atlas/en/atlasmap/language-id-132.html http://www.timeslive.co.za/local/2013/01/18/only-two-speakers-of-south-africa-s-oldest-san-language-left http://www.ethnologue.com/language/ngh http://multitree.org/codes/ngh Classifying 'clicks' "Disappearing Nu language of the San", videokatked nuu keelejuhtidest
Limestone'i maakond (Alabama)

Limestone'i maakond (Limestone County) on maakond USA-s Alabama osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Athens. Maakonna pindala on 1572 km², millest 101 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 82 782. Aastal 2000 oli elanike arv 65 676. Gilesi maakond (põhjas) Lincolni maakond (kirdes) Madisoni maakond (idas) Morgani maakond (kagus) Lawrence'i maakond (edelas) Lauderdale'i maakond (läänes) Limestone'i maakond moodustati 6. veebruaril 1818. aastal. Maakond sai nime Limestone Creeki jõe järgi. Wheeler National Wildlife Refuge (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Limestone'i maakonna koduleht (inglise keeles)
Carassai

Carassai on vald Itaalias Marche maakonnas Ascoli Piceno provintsis. Carassai asub 365 meetri kõrgusel merepinnast. Asustustihedus on keskmiselt 47 inimest ruutkilomeetri kohta. Carassai piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cossignano, Montalto delle Marche, Monte Vidon Combatte (FM), Montefiore dell'Aso, Ortezzano (FM), Petritoli (FM), Ripatransone Carassai halduspiirides, 4 km kaugusel Carassaist, asub Rocca Monte Varmine asula, 14. sajandil endise ehitise varemetele ehitatud Monte Varmine lossiga. 1. aastatuhandel eKr oli maa-ala asustatud pitsendi hõimude poolt. Alates 3. sajandist eKr hakkas Carassai langema roomlaste mõju alla. Santa Maria del buon Gesù kirik (Chiesa di Santa Maria del buon Gesù). Umbes 1470. aastal püstitatud ehitise näol oli tegemist ühe suure ruumiga, mida kasutati koosviibimisteks. 1472. aastal valmis kiriku lööv. Rocca Monte Varmine https://demo.istat.it/?l=it M. Leopardi. Vita di Niccolo Bonafede vescovo di Chiusi. Pesaro G. P. Polini, Storia di Carassai, Liguori Napoli 1975 G. Michetti, Rocca Monte Varmine, Fermo 1986 L. Pallottini, Itinerario culturale-archeologico turistico di Carassai, Archeoclub di Carassai, Pollenza (MC) 1989 E. Tassi (a cura di), Storia della chiesa e della confraternita di Santa Monica di Carassai, Comitato per la promozione dello studio e della cultura, Carassai 1990 L. Mozzom e G. Paoletti (a cura di), Lorenzo Lotto, Comune di Jesi Pinacoteca Comunale, 1996 S. Virgili, Carassai. Pagine di vita paesana, Carassai 1997 G. Paci - R. ROSSI, Monete ed inscrizioni romane di Carassai, Tivoli editrice 1997 L. Pallottini, I castelli del territorio di Carassai e Rocca Monte Varmine, Archeoclub di Carassai, Grottammare (AP) 1957 S. Virgili, Castrum Campori dopo la distruzione, Carassai 1998 G. Capriozzi Vittozzi, Oggetti, idee, culti egizi nelle Marche, Tivoli, Editrice Tivoli 1999 F. Regi e S. Virgili. Personaggi Piceni, Centobuchi (AP) 2000 G. Pannelli, B. Alfei e A. Satinelli (a cura di), Varietà di olivo nelle Marche. Assam, Urbania (PU) 2001 L. Pallottini, Novana nel Piceno, Fermo 2004 L. Pallottini. Vicende fermane del Cinquecento, in Il Montani Associazione ex Allievi dell'I.T.I. Montani, Fermo 2006 S. Virgili, 11 castello di Monte Varmine, Fermo, Andrea Livi Editore, 2007  Carassai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Limestone'i maakond

Limestone'i maakond (Limestone County) on maakond USA-s Texase osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Groesbeck. Maakonna pindala on 2416 km², millest 62 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 23 384. Aastal 2000 oli elanike arv 22 051. Navarro maakond (põhjas) Freestone'i maakond (kirdes) Leoni maakond (kagus) Robertsoni maakond (lõunas) Fallsi maakond (edelas) McLennani maakond (läänes) Hilli maakond (loodes) Limestone'i maakond moodustati 11. aprillil 1846 Robertsoni maakonna osast. Maakonna keskuseks sai siis Springfield, 1873. aastal sai keskuseks Groesbeck. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Limestone'i maakonna koduleht (inglise keeles)
Colfaxi maakond (New Mexico)

Colfaxi maakond (Colfax County) on maakond USA-s New Mexico osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Raton. Maakonna pindala on 9759 km², millest 28 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 750. Aastal 2000 oli elanike arv 14 198. Taosi maakond (läänes) Mora maakond (lõunas) Hardingi maakond (lõunas) Unioni maakond (idas) Las Animase maakond (põhjas) Costilla maakond (loodes) Originaalne Colfaxi maakond moodustati 1852. aastal Taosi maakonna osast ja maakond oli üks üheksast algsest maakonnast New Mexico territooriumil. 1859. aastal moodustati Taosi maakonna idaosast ja kogu Colfaxi maakonna territooriumist Mora maakond. Colfaxi maakond moodustati 25. jaanuaril 1869. aastal Mora maakonna põhjaosast ja sai nime asepresident Schuyler Colfaxi järgi. Maakonna halduskeskuseks sai Elizabethtown. Pärast 1872. aasta kullapalviku lõppu viidi halduskeskus üle Cimarronasse. 1881. aastal viidi maakonna halduskeskus üle Springeri, mis asus endisel Atchison, Topeka & Santa Fe Railroadi raudteeliinil. 1893. aastal moodustati Colfaxi, Mora ja San Migueli maakonna osadest Unioni maakond. Pärast 1897. aasta referendumit viidi maakonna halduskeskus üle Ratoni. Carsoni metsakaitseala (osa) Kiowa National Grassland (osa) Maxwell National Wildlife Refuge 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Colfaxi maakonna koduleht (inglise keeles)
Tiigi efekt

Tiigi efekt ehk Marshi efekt põhineb James A. Davise 1966. aasta uurimusel, kus selgus, et õpilased hindavad oma akadeemilist võimekust võrdluses sama kooli õpilastega ning kõrgema akadeemilise kvaliteediga koolides on õpilaste akadeemiline minapilt madalam. Davise töös käsitletakse seda paradoksi kui konnatiigi efekti (Frog Pond effect), mida hakati sotsioloogia valdkonnas uurima seoses õpilaste minapildiga koolikeskkonnas ja kollektiivse enesehinnangu kujunemisega gruppides. 1960. aastatel hakati lisaks Festingeri sotsiaalse võrdluse teooriale üha enam tähelepanu pöörama relatiivse deprivatsiooni ilmnemisele kooli keskkonnas. Wertsi ja Watley seletuse kohaselt seisneb relatiivse deprivatsiooni teooria selles, et kõrge tasemega eliitkoolides õppivad õpilased saavad halvemaid hindeid, kui nad saaksid keskmise tasemega koolides, ning see viib madalamate enesekohaste hinnangute tekkimiseni. Davise ideed arendas psühholoogia vallas edasi Herbert W. Marsh, nimetades seda nähtust tiigi efektiks (Big-Fish-Little-Pond Effect). Marshi põhjal on tiigi efekti alustaladeks nii sotsiaalse võrdluse teooria kui relatiivse deprivatsiooni teooria. Marshi järgi seisneb tiigi efekt selles, et võrdse võimekusega õpilastel on kõrge akadeemilise tasemega koolides madalam akadeemiline minapildiga kui madala akadeemilise tasemega koolides. Tänapäeval uuritakse tiigi efekti valdavalt psühholoogia vallas ning selle üldistatavuse kontrollimiseks on riigiti tehtud mahukaid uurimusi. Davis, J.A. (1966). The Campus as a Frog Pond: An Application of the Theory of Relative Deprivation to Career Decisions of College Men. American Journal of Sociology, 72.1, 17–31. Werts, C.E., & Watley, D.J. (1969). A Student’s Dilemma: Big Fish–Little Pond or Little Fish–Big Pond. Journal of Counseling Psychology, 16, 1, 14–19. Marsh, H. W. (1987). The big-fish-little-pond effect on academic self-concept.Journal of Educational Psychology, 79(3), 280–295.
Colfaxi maakond

Colfaxi maakond (Colfax County) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Schuyler. Maakonna pindala on 1085 km², millest 13 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 515. Aastal 2000 oli elanike arv 10 441. Dodge'i maakond (idas) Butleri maakond (lõunas) Platte'i maakond (läänes) Stantoni maakond (põhjas) Cumingi maakond (kirdes) Colfaxi maakond moodustati 1869. aastal. Maakond on saanud nime USA asepresidendi Schuyler Colfaxi järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Colfaxi maakonna koduleht (inglise keeles)
Perkinsi maakond (Lõuna-Dakota)

Perkinsi maakond (Perkins County) on maakond USA-s Lõuna-Dakota osariigis. Maakonna halduskeskus on Bison ja suurim linn Lemmon. Maakonna pindala on 7487 km², millest 49 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2982. Aastal 2000 oli elanike arv 3363. Adamsi maakond (põhjas) Corsoni maakond (idas) Ziebachi maakond (kagus) Meade'i maakond (lõunas) Butte'i maakond (edelas) Hardingi maakond (läänes) Perkinsi maakond moodustati 3. novembril 1908. aastal. Maakond on saanud nime Henry E. Perkinsi järgi. Grand River National Grassland (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Perkinsi maakond (Nebraska)

Perkinsi maakond (Perkins County) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Grant. Maakonna pindala on 2290 km², millest 3 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2970. Aastal 2000 oli elanike arv 3200. Lincolni maakond (idas) Hayesi maakond (kagus) Chase'i maakond (lõunas) Phillipsi maakond (edelas) Sedgwicki maakond (läänes) Keithi maakond (põhjas) Perkinsi maakond moodustati 1887. aastal. Maakond on saanud nime raudteepresident Charles E. Perkinsi järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Perkinsi maakonna koduleht (inglise keeles)
Tazewelli maakond (Virginia)

Tazwelli maakond (Tazewell County) on maakond USA-s Virginia osariigi edelaosas. Maakonna halduskeskus on Tazewell. Maakonna pindala on 1347 km². Veekogusid ei ole. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 45 078. Aastal 2000 oli elanike arv 44 598. McDowelli maakond (põhjas ja läänes) Merceri maakond (kirdes) Buchanani maakond (loodes) Russelli maakond (läänes) Smythi maakond (lõunas) Blandi maakond (idas) Tazewelli maakond moodustati 20. detsembril 1799 Wythe'i ja Russelli maakonna osadest. Maakond on nime saanud USA senaatori Henry Tazewelli järgi. Jeffersoni metsakaitseala (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Tazewelli maakonna koduleht (inglise keeles)
Slavna

Slavna (ukraina keeles Славна) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 514. Pindala on 1,387 km².
Tazewelli maakond

Tazewelli maakond (Tazewell County) on maakond USA-s Illinoisi osariigis. Maakonna halduskeskus on Pekin. Maakonna pindala on 1704 km², millest 23 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 135 394. Aastal 2000 oli elanike arv 128 485. Woodfordi maakond (põhjas) McLeani maakond (idas) Logani maakond (lõunas) Masoni maakond (edelas) Fultoni maakond (läänes) Peoria maakond (loodes) Tazewelli maakond moodustati 31. jaanuaril 1827. aastal Peoria ja Fayette'i maakonna osadest. Maakond on saanud nime Virginia kuberneri Littleton Waller Tazewelli järgi. Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Pekinis −10 °C (14 °F) ja kõrgeim juulis 30 °C (86 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1884. aasta jaanuaris −33 °C (−27 °F) ja kõrgeim temperatuur 1936. aasta juulis 45 °C (113 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 38 mm jaanuari ja mai 106 mm vahel. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. ""Monthly Averages for Pekin, Illinois"". The Weather Channel. (inglise keeles). 27. jaanuar 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Tazewelli maakonna koduleht (inglise keeles)
Ranet Lepik

Ranet Lepik (sündinud 23.novembril 1980 Pärnus) on eesti jalgpallitreener. Ta tegutseb klubis Vändra JK Vaprus.
Käitumisökonoomika

Käitumisökonoomika on majandusteaduse haru, mis uurib, kuidas inimesed käituvad, vastandudes seejuures "ratsionalistlikule" majandusteooriale. Käitumisökonoomika eeldab, et inimesed ei käitu alati ratsionaalselt ning nende otsuste tegemisel mängivad rolli emotsioonid, tunded, sotsiaalsed normid ja muud irratsionaalsed tegurid. Käitumisökonoomika uurib erinevaid valdkondi nagu tarbimiskäitumine, investeerimisotsused, tööotsingu käitumine, sotsiaalne mõju, tervisekäitumine, keskkonnakäitumine jne. Käitumisökonoomika aluseks on kahe peamise mõttekoolkonna - eksperimentaalse ja käitumusliku majanduse - ideed. Eksperimentaalne majandus kasutab laborikatseid, et uurida, kuidas inimesed käituvad erinevates majanduslikes stsenaariumides. Käitumuslik majandus keskendub sellele, kuidas psühholoogilised ja sotsiaalsed tegurid mõjutavad majanduslikku käitumist. 19.sajandi lõpul valitses füüsikute seas üldine arvamus, et on avastatud kõik, mida saab avastada. Arvati, et kõik suured avastused on juba tehtud ja tuleviku teadlaste osaks jääb vaid detailide lihvimine. Majandusteadus tundub praegu olevat mõneti sarnases seisus. Majanduslikus mõttes on iga süsteem seda efektiivsem, mida korrastatum ja täpsemalt reguleeritud ta on. Pürgimine suurema tõhususe poole on majandusarengu alus. Ülereguleerimine on aga küllaltki ohtlik. Siit ilmnebki käitumisökonoomika kahesugune väärtus. Ühest küljest aitab arusaam meie otsustusprotsessi ebatäiuslikkusest puudujääke kompenseerida ja seeläbi targemaid otsuseid langetada. Teisalt avab see omamoodi Pandora laeka, rajades seniste müügivimkade asemel teed teaduslikul alusel töötavate manipuleerimistehnoloogiate loomisele. Ideaalses maailmas teevad inimesed alati optimaalse valiku, mis tooks neile kõige rohkem kasu või rahuldust. Majanduses ütleb aga ratsionaalse otsuse teooria seda, et kui inimestele esitada mitmeid valikuid tingimuses, kus neil pole suurt midagi, valivad nad valiku, mis on neile endile kõige rohkem rahuldust pakkuv. See teooria eeldab, et inimene teeb oma piirangute ja eelistuste raames alati kõige ratsionaalsema otsuse, võttes arvesse iga valiku kulusid ja kasulikkust. Lõplikuks otsuseks saab alati parim valik selles olukorras selle teatud isiku jaoks. Ratsionaalset inimest ei mõjuta emotsioonid ning ta on enesevalitsev, selle tõttu teab täpselt, mis on talle parim. Paraku selgitab käitumisökonoomika, et inimesed ei ole ratsionaalsed ja pole võimelised tegema parimaid otsuseid. Thaler, Richard H. (2017). Misbehaving: The Making of Behavioral Economics (inglise). W. W. Norton & Company. Lang, L. "Käitumisökonoomika". Vatsar, Raul (21. veebruar 2017). "Käitumisökonoomika ehk otsustamisteadus". Kenton, Will (16. jaanuar 2023). "What Is Behavioral Economics? Theories, Goals, and Applications".
Johann Heidrich

Johann Heidrich (2. veebruar 1625 Tallinn – august 1657 Harju-Jaani) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Tallinna gümnaasiumis ja eraviisiliselt ka magister Michael Caesari juures. Immatrikuleeriti Tartu Ülikooli 4. veebruaril 1642, Greifswaldi ülikooli 10. oktoobril 1645, oli kohal veel aastal 1649, õppis ka Rostocki ülikoolis, immatrikuleeriti suvesemestriks 1652 Leipzigi ülikooli, on käinud ka (puudub matriklis) Wittenbergi ja Jena ülikoolis. Ordineeriti detsembris 1655 õpetajaks. Ta oli aastatel 1655–1657 Harju-Jaani koguduse õetaja. Augustis 1657 suri ta katku ja ta maeti 1. septembril Tallinnas. Tema vend Anton Heidrich oli Keila Miikaeli koguduse õpetaja. Liivi Aarma "Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885", Tallinn 2007