Valgevene lipp

Valgevene lipp on Valgevene Vabariigi ametlik riigilipp. Praegune lipuversioon on kasutusel 2012. aastast. Valgevene praegune riigilipp ei erine eriti endisest Valgevene Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi 1951. aastal kasutusele võetud lipust. Lipul on üleval lai punane triip, all kitsam roheline triip ja küljel punavalge rahvusmuster. Erinevalt Nõukogude variandist pole praegusel Valgevene lipul sirpi ja vasarat ega punast tähte ning vertikaalne laid rahvusliku ornamendiga värvid vardapoolses otsas on muudetud vastupidiseks – Valgevene NSV lipul oli ornament valge ja taust punane, kuid praegusel Valgevene lipul on punane ornament valgel taustal. 1991. aastal iseseisvunud Valgevene valis oma esimeseks riigilipuks eksiilis oleva Valgevene Rahvavabariigi valge-puna-valge lipu. 1917. aastal Klaudius Duž-Duševski kavandatud valge-puna-valge lipp võeti esimest korda kasutusele 1918. aastal välja kuulutatud Valgevene Rahvavabariigis, mis oli esimene valgevenelaste katse oma riiki luua. Valgevene Rahvarinne võttis taas valge-puna-valge lipu kasutusele 1988. aastal ning lipp kujunes demokraatliku liikumise üheks sümboliks perestroika ajal. Valgevene Ülemnõukogu valis 19. septembril 1991 valge-puna-valge lipu ametlikult uueks riigilipuks. Valge-puna-valge lipu värvide tähenduse kohta on mitu tõlgendust. Duž-Duševski poeg on väitnud, et isa kujundas lipu lintide järgi, mida kandsid valgevenelastest üliõpilased Peterburis. Eesti ja Läti iseseisvussõdades võidelnud valgevenelastest vabatahtlikud väitsid, et lipu värvid sümboliseerivad higi, verd ja pisaraid. Vaclaŭ Lastoŭski väitis et lipuvärvid tulenevad valgevene talurahva tüüpilistest rahvariietest: valge särk, punane vöö ja valged püksid. Lisaks seotakse valget ja punast värvi Leedu suurvürstiriigi ja Rzeczpospolita heraldika põhivärvidega ning lipuvärvid ühtivad ka tollase Valgevene vapi Pahonia värvidega. Valgevene president Aleksandr Łukašenka algatas 14. mail 1995 referendumi, mille üheks küsimuseks oli riigisümboolika muutmine uuesti nõukogudepäraseks. Riigi võimu all olev meedia rõhutas valge-puna-valge lipu seost Valgevene kollaborantidega, kes tegid teise maailmasõja ajal okupeeritud Valgevenes koostööd Saksamaaga, kelle organisatsioonid kasutasid okupatsiooni ajal valge-puna-valget ning ignoreeris ülejäänud lipu ajalugu. 75 protsenti valgevenelastest hääletas lipu väljavahetamise poolt ning 1995. aasta juunis võeti kasutusele uus lipp. 2012. aastal kohandati riigilippu, mille tulemusel täidab ornament vardapoolse varem valge olnud ääre. Lukašenka võimu kinnistumise järel muutus valge-punane-valge lipp vastuseisu sümboliks president Łukašenka režiimile ning see on levinud Łukašenka-vastastel meeleavaldustel. Kuigi lipp ei ole ametlikult keelatud, kohtlevad võimud seda kui "registreerimata sümbolit", mis tähendab, et lipu kasutamine poliitaktivistide ja/või spordifännide demonstratsioonil võib viia demonstrantide vahistamiseni ja lipu konfiskeerimiseni. Valgevene võimud on 2020. aasta detsembrist ähvardanud valge-puna-valge lipu keelustada, kuid pole seda siiani teinud. Valge-puna-valge lipp Valgevene vapp Valgevene NSV lipp "Belarus: The National Flag". Flags of the World (inglise). Vaadatud 13.12.2022. Inna-Katrin Hein (28.08.2020). "Miks Valgevene vanast lipust, millel on Leedu suurvürstiriigi vapp, sai Lukašenka vastane sümbol?". Elu24. Urmas Kiil (29.02.2020). "Rohkem Euroopat, vähem Venemaad: miks Valgevene vappi muudab?". Saarte Hääl. Vitali Silitski Jr.; Jan Zaprudnik (2010). The A to Z of Belarus. Scarecrow Press.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Per Anders Rudling (2014). The Rise and Fall of Belarusian Nationalism 1906-1931. Pittsburgh: University of Pittsburgh Press. Lk 86-93. "Флаг и герб: краткая история. Праздник в честь этих символов отмечают в Беларуси во второе воскресенье мая". Минск-Новости. 08.05.2022.[alaline kõdulink] "MP: law against glorification of Nazism may appear 'in near future'".