10. jaanuar

10. jaanuar on Gregoriuse kalendri kümnes päev. Juliuse kalendri järgi 28. detsember (1901–2099). 1525 – reformatsiooniaegsed rahutused: 200 linlast üritasid vallutada Tartus Toomemäge. Toomkirik ja toomhärrade majad rüüstati, Linnust ei suudetud vallutada. 1918 – Maanõukogu otsustas kuulutada Eesti iseseisvaks kohe, kui Saksa vägede sissetungi oht muutub vahetuks. Maanõukogu otsustas moodustada välisdelegatsiooni, tutvustamaks maailmale Eesti olusid ja hankimaks ka rahvusvahelist tunnustust Maanõukogule. 1919 – Eestis kehtestati Kesk-Euroopa aja asemel Tallinna aeg. 1932 – asutati Eesti Üliõpilaste Seltside Vilistlaskogude Liit. 1935 – Tallinna-Haapsalu rahukogu mõistis Jäneda riigimõisa endise valitseja Kustas Tonkmanni puudujäägi tõttu pooleteiseks aastaks vangiroodu, kuid Riigikogu liikmena jäi ta vabadusse. 1938 – alustas tegevust Valimiste Peakomitee. 1939 – põllumeeste konventides algas poola põllutööliste tellimine. 1992 – peaminister Edgar Savisaar tegi koos põllumajandusministri ja materiaalsete väärtuste ministriga üllatusvisiidi Tallinna lähedal Ääsmäel asuvasse osaühingu "Rävala" lattu. Teleuudistes näidati võikastide virnu, mis pidid tõendama, et tootjad ei taha valitsuse kiusamiseks rahvale midagi müüa. 1994 – Tallinna raekojas peeti Eesti Diplomaatide Kooli avaaktus. 1994 – Tallinnas peeti Eesti Avatud Ühiskonna Instituudi esimene, korraldav koosolek. Instituudi nõukogu esimeheks valiti Ameerika Notre Dame'i ülikooli professor Igor Gräzin. 1995 – Tallinna Linnakohtu otsusega kuulutati välja venekeelse ajalehe Estonija pankrot. Lehte hakkas välja andma uus firma. 1996 – Tiit Vähi valitsus otsustas anda välismaalase passi ligikaudu 300 000 Eestis elavale veel määratlemata kodakondsusega isikule. 2004 – Otepääl leidis aset suusatamise kahepäevane maailma karikasarja etapp. Esimesel päeval oli kavas naiste 15 km ühisstardiga klassikasõit, kus Kristina Šmigun saavutas 2. koha ja meeste 30 km ühisstardiga klassikasõit, kus Andrus Veerpalu sai 4. koha. 0 49 eKr – Caesar ületas oma vägedega Rubico jõe ning võttis suuna Roomale. Algas kodusõda Caesari ja Pompeiuse vägede vahel. 402 – Ida-Rooma keiser Arcadius kuulutas oma alla aastase poja Theodosiuse agustuseks ja seega ka kaasvalitsejaks. 1072 – normannist Apuulia hertsog Robert Guiskard vallutas araablastelt Palermo ning tegi oma vennast Rogerist Sitsiilia krahvi. 1430 – Burgundia hertsog Philippe III rajas Kuldvillaku ordu. 1475 – Vaslui lahingus võitis Moldova ülekaalukaid Türgi vägesid. 1806 – hollandi asunikud Kaplinnas alistusid inglastele. 1810 – kohtus lahutati Napoleon I ja Joséphine'i abielu. See oli esimene Napoleoni koodeksi alusel lahutatud abielu. 1821 – admiral Fabian Gottlieb von Bellingshausen avastas Lõuna-Jäämeres saare, mille ta nimetas Peeter I saareks. 1863 – Londonis avati maailma esimene metroo. 1889 – Elevandiluurannikust sai Prantsusmaa protektoraat. 1919 – Reinimaal kuulutati välja Flaschenhalsi Vabariik. 1920 – asutati Rahvaste Liit. Ratifitseeriti Esimese maailmasõja lõpetanud Versailles' rahuleping. 1923 – Leedu liidendas Memeli. 1946 – Londonis kogunes esimest korda ÜRO Peaassamblee. 1966 – Taškendis lõppesid Nõukogude Liidu Ministrite Nõukogu esimehe Aleksei Kossõgini vahendatud rahukõnelused India peaministri Lal Bahadur Shastri ja Pakistani presidendi Muhammed Ayub Khan. Teine India-Pakistani sõda lõpetati ning pandi paika riikidevaheline kontrolljoon Kashmiris. 1979 – pärast seda, kui Vietnami üksused olid võimult kukutanud punased khmeerid, asutati Kambodža Rahvavabariik. 1984 – pärast 117-aastast vaheaega taastasid USA ja Vatikan täielikud diplomaatilised suhted. 1990 – ühinesid Time Inc. ja Warner Communications, Inc.. Tulemusena moodustus Time Warner, Inc. 2001 – Aserbaidžaani president Heydər Əliyev ja Venemaa president Vladimir Putin sõlmisid poliitilise, majandusliku ja sõjalise koostööleppe. 2003 – Põhja-Korea teatas oma väljaastumisest Tuumarelvade leviku tõkestamise lepingust.  Pikemalt artiklis Sündinud 10. jaanuaril 1769 – Michel Ney, Prantsusmaa marssal 1869 – Grigori Rasputin, Vene müstik ja avantürist 1879 – Armanda degli Abbati, ooperilaulja ja pedagoog 1883 – Aleksei Tolstoi, vene kirjanik 1898 – Friedrich Kurg, Eesti sõjaväelane 1900 – Natalie Mei, eesti teatrikunstnik, raamatugraafik ja pedagoog 1903 – Voldemar Väli, eesti maadleja 1910 – Aadu Hint, eesti kirjanik 1913 – Gustáv Husák, Tšehhoslovakkia poliitik 1916 – Sune Bergström, rootsi biokeemik 1922 – Ester Mägi, eesti helilooja 1925 – Peter Colotka, Tšehhoslovakkia poliitik 1934 – Leonid Kravtšuk, Ukraina poliitik 1936 – Robert Woodrow Wilson, ameerika füüsik 1939 – Bill Toomey, ameerika kergejõustiklane 1942 – Henno Käo, eesti lastekirjanik ja luuletaja 1945 – Rod Stewart, Briti laulja 1947 – Tiit Vähi, Eesti majandusmees ja endine poliitik 1949 – Linda Lovelace, ameerika pornotäht 1949 – George Foreman, USA profipoksija 1958 – Kalle Muuli, eesti ajakirjanik 1963 – Francesco Panetta, itaalia kesk- ja pikamaajooksja 1966 – Taavi Aas, Eesti poliitik 1972 – Thomas Alsgaard, norra suusataja 1978 – Tanel Tein, eesti korvpallur  Pikemalt artiklis Surnud 10. jaanuaril 1778 – Carl von Linné, rootsi loodusteadlane 1862 – Samuel Colt, USA leiutaja 1895 – Benjamin Godard, prantsuse helilooja 1905 – Kārlis Baumanis, läti helilooja (Läti hümni autor) 1917 – Buffalo Bill (William Frederick Cody) 1926 – Eino Leino, soome kirjanik 1935 – Edwin Flack, Austraalia kergejõustiklane 1951 – Sinclair Lewis, ameerika kirjanik, Nobeli auhinna laureaat 1957 – Gabriela Mistral, Tšiili luuletaja ja diplomaat 1961 – Dashiell Hammett, ameerika kirjanik 1971 – Coco Chanel, prantsuse moelooja 1976 – Howlin' Wolf, ameerika muusik 1986 – Jaroslav Seifert, tšehhi kirjanik 1997 – Alexander Robertus Todd, šoti biokeemik 2004 – Alexandra Ripley, USA kirjanik 2005 – Kalevi Hämäläinen, soome murdmaasuusataja 2007 – Carlo Ponti, itaalia filmiprodutsent 2011 – Tiiu Vahi, eesti telerežissöör 2012 – Erich Loit, eesti muusik ja muusikapedagoog 2014 – Avo Hirvesoo, eesti muusikateadlane 2015 – Francesco Rosi, itaalia filmilavastaja 2016 – David Bowie, inglise poplaulja, näitleja ja muusikaprodutsent Õigeusu kirikus Nyssa piiskopi Gregoriose ja vaga piiskop Feofani mälestuspäev 2007 – kõrgeim õhutemperatuur Tallinnas (+9,1 °C) ja Tartus (+9,6 °C) 2007 – kõrgeim õhutemperatuur Moskvas (+4,3 °C) Kalle Muuli, Tiit Pruuli. Vilja teine elu. Tallinn, 2015, lk. 114 David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst. Lk 25-32.