laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Männiku tee

Männiku tee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas. See läbib kolme asumit: Rahumäe, Liiva ja Männiku asumit. Männiku tee 2, Circle K tankla, Männiku tee 6, Silikaadi Rimi mini, Männiku tee 89, Hotell Dzingel, Männiku tee 99, Neste automaattankla, Männiku tee 100, Pihlaka Rimi super, Enne remondi Hotell Dzingel, Männiku tee 89 Pihlaka Säästumarket, Männiku tee 98 Männiku tee 101 Männiku tee linnapiiri lähedal Vaade Remmelga tänavaga ristmikule Männiku tee algus Kerese bussipeatus Busside 5, 32 ja 33 alg- ja lõpp-punkt Männiku tee rajati umbes 1938. aastal, kui koos Vabaduse puiesteega (rajati arvatavasti 1937) sai Nõmme linn esimese betoontee. "Betoonteede ajalugu Eestis". Männiku tee kapitaalremont sulgeb liikluse 28. augustil – Postimees, 24. august 2007 Männiku tee elanikud kutsuvad kõiki puid kaitsma – Postimees, 3. september 2007 Hotelli Dzingel koduleht
Akt

Akt tähendab järgmist: akt, alasti inimkeha kujutis kas fotol, maalil, joonistusel; akt, toiming, tegu; akt, ametlik dokument; toimik, dokumendikaust; akt, glossemaatika mõiste; "Akt", skulptuur Hirvepargis; akt, vanemas kirjanduses sama mis vaatus. AKT tähendab järgmist: proteiinkinaas B
1751

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1747 | 1748 | 1749 | 1750 | 1751 | 1752 | 1753 | 1754 | 1755 | ► | ►► 1751. aasta (MDCCLI) oli 18. sajandi 51. aasta. ... ... 23. jaanuar – Jakob Michael Reinhold Lenz, baltisaksa päritolu saksa kirjanik 20. veebruar – Johann Heinrich Voss, saksa luuletaja ja tõlkija 5. märts – Jan Křtitel Kuchař, tšehhi organist, helilooja ja õpetaja 16. märts – James Madison, Ameerika Ühendriikide neljas president 2. aprill – Johann David Malsch, Eesti vaimulik 10. aprill – Peter Anton Hasselblatt, Eesti vaimulik 9. mai – Jakob Friedrich von Abel, saksa filosoof, psühholoog ja pedagoog 27. mai – Christoph Adam von Richter, baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane 22. august – Timothy Palmer, USA sillaehitaja 11. oktoober – Jean-François Tartu, Prantsuse sõjaväelane 28. oktoober – Dmitri Bortnjanski, ukraina helilooja ja koorijuht Venemaal 24. november – Antonio Benedetto Carpano, Itaalia leiutaja 10. detsember – George Shaw, inglise botaanik ja zooloog 17. jaanuar – Tomaso Albinoni, Itaalia helilooja 29. jaanuar – Martin Knutzen, saksa filosoof 8. veebruar – Nicola Salvi, Itaalia skulptor ja arhitekt 25. märts – Fredrik I, Rootsi kuningas 30. august – Christopher Polhem, rootsi leiutaja ja tööstur 11. november – Julien Offray de La Mettrie, prantsuse arst ja filosoof 30. november – Philippe Loys de Chéseaux, Šveitsi astronoom 15. detsember – Christian Gabriel Fischer, saksa õpetlane 19. detsember – Louise, Taani ja Norra kuninganna
Akt (kunst)

Akt on alasti inimkeha kujutis kujutavas kunstis. Akt võib olla maal (aktimaal), joonistus, foto (aktifoto) või skulptuur.  Pikemalt artiklis Aktifoto Aktifoto, millel pildistatav isik on äratuntav, on aktiportree[viide?]. Kunstilisel aktifotol pole pildistatava nägu ja selle ilme alati peateema ning vahel polegi nägu nähtav, sest olulisem on pildistada ja edastada vaatajale kehavorme[viide?]. Aktifoto erineb erootilisest fotost, sest siin pole seksuaalsuse väljendamine ja edastamine oluline[viide?]. Nii aktifoto kui ka aktimaal on tavaliselt tervikteos, millel jälgitakse kogu pildi kompositsiooni, kuid peatemaatika on inimene, tema mõtte- ja tundemaailm.[viide?] Kehavormide paremaks edastamiseks kasutatakse pildistamisel valgust, varju (valgus-varju) ja vahel ka mustvalget gradatsiooni. Samal eesmärgil vahel keha õlitatakse või tehakse märjaks.
Ma Lin

Ma Lin (hiina 马琳, Mǎ Lín; sündinud 19. veebruaril 1980 Shenyangis Liaoningi provintsis) on Hiina lauatennisist, 3-kordne olümpiavõitja. Ta oli ITTF meeste edetabelis 5. detsembril 2007 üksikmängus 2. kohal. 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas tuli ta olümpiavõitjaks paarismängus. 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis tuli ta olümpiavõitjaks üksikmängus ja Hiina meeskonna koosseisus. Maailmameistrivõistlustel on ta 3 korral tulnud hõbedale ja võitnud 7 korral maailma karika. Ma Lin on agressiivne mängija, kes on tuntud erinevate servide, kiire jalgade töö ja võimsate kolmanda palli rünnakute poolest. Ta on 173 cm pikk ja kaalub 73 kg. Lauatennis 2008. aasta suveolümpiamängudel
Feromoonid

Feromoonid on loomade poolt keskkonda eritatavad bioaktiivsed ained, mis samasse liiki kuuluvatel isenditel kutsuvad esile käitumuslikud, harvem ka füsioloogilised muutused. Feromoonide eritamiseks on loomadel spetsiaalsed näärmed, mis asuvad näiteks peas ja tiibadel, nende ainete vastuvõtmiseks on loomadel erilised retseptorid ehk sensillid. Feromoonid liigitatakse sugu-, agregaat-, häire- ja paljudeks muudeks feromoonideks. Põllumajanduses kasutatakse feromoone sageli taimekasvatuses seoses kahjurputukate tõrjega. Kahjurputukate suguferomoonidega (atraktandid) püüniseid saab kasutada asurkonna seireks või väljapüügiks. Näiteks õunamähkuri tõrjel kasutatakse väljapüüki. Feromoonpreparaadid toimivad valikuliselt, meelitades püünisesse ainult kindla liigi või lähedaste liikide isendeid. Nende kasutamisel välditakse keskkonna saastamist ja resistentsuse tekkimist. Tartu Ülikoolis töötati välja õunamähkuri suguferomooni sünteesimeetod ja preparatiivsed rakendused. Eesti NSV TA Keemia Instituudis alustati Koit Läätse juhitud orgaanilise sünteesi sektoris 1970. aastate teisel poolel NSV Liidu levinumate teraviljakahjurite naksurlaste (Elateridae) perekonna Agriotes suguferomoonide – peamiselt geraniooli ja farnesooli estrid – sünteesimenetluste väljatöötamist lähtudes isopreeni telomerisatsiooniproduktidest. Saadi feromoonide sünteetilised analoogid: butaan-, heksaan-, oktaan-, palderjan- ja isopalderjanhapete geraniooli ning äädikahappe farnesooli estrid. СН3–С(СН3)=СН–СH2[–CH2–С(СН3)=СН–СH2]n–OC(O)R, kus n = 1 või 2 Neile, suure puhtusega toimeainetele, töötati välja katsetootmise tehnoloogia, mis juurutati Männikul katsetehases, ja valmistati püünistesse sobivad preparaadid, mida katsetati põldudel koostöös Põhja-Kaukaasia Fütopatoloogia Instituudi putukauurijatega. Välja töötati meelitussegud kuuele naksurmardika liigile nende püünistesse meelitamiseks väljapüügi või seire eesmärgil, aga ka inhibeerivad segud putukate keemilise kommunikatsiooni häirimiseks ning isasputukate desorienteerimiseks paaritusajal. Toimeainetele ja meetoditele saadi kaheksa autoritunnistust. Aastail 1983–1989 tehti naksurmardikate seiret 420 tõrjejaamas NSV Liidu lõunaregioonides ja kokku kasutati üle 300 tuhande peibutuspüünise. Sellesuunaline tegevus katkes 1992. aastal seoses Eesti iseseisvuse taastamisega. K. Siirde, K. Lääts, A. Erm, A. Kogerman, I. Kudrjavtsev, V. Ismailov, V. Pristavko. Structure-activity Relationship of Synthetic Pheromone Components in Sex Communication of Click Beetles (Coleoptera Elateridae). – J. Chem. Ecology 1993, 19(8), 1597-1606. Putukate feromoonid Roberto Tirindelli, Michele Dibattista, Simone Pifferi, Anna Menini, From Pheromones to Behavior, Physiological Reviews, 1 juuli 2009, 89. köide, nr 921-956, DOI:10.1152/physrev.00037.2008, veebiversioon (vaadatud 05.05.2014) (inglise keeles)
1752

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1748 | 1749 | 1750 | 1751 | 1752 | 1753 | 1754 | 1755 | 1756 | ► | ►► 1752. aasta (MDCCLII) oli 18. sajandi 52. aasta. Benjamin Franklin katsetas esimest korda maailma esimest piksevarrast. ... ... ...
Li Nan

Li Nan (hiina 李楠, Lí Nǎn; sündinud 25. septembril 1976 Harbiinis Heilongjiangi provintsis) on Hiina korvpallur. Ta mängib Ningbo Bayi Rocketsis. Ta osales Hiina meeskonna koosseisus 1996, 2000, 2004 ja 2008. aasta suveolümpiamängudel. Ta on 198 cm pikk ja kaalub 104 kg.
1753

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1749 | 1750 | 1751 | 1752 | 1753 | 1754 | 1755 | 1756 | 1757 | ► | ►► 1753. aasta (MDCCLIII) oli 18. sajandi 53. aasta. 6. juuni – asutati Briti Muuseum, vanim tegutsev muuseum maailmas. Kartul jõudis Eestisse. Talupoegadele anti seemnekartuleid külviks, aga nad sõid need ära. 15. mai – Nikolai Lvov, Venemaa arhitekt 4. august – Gottfried Silbermann, saksa oreliehitaja
1754

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1750 | 1751 | 1752 | 1753 | 1754 | 1755 | 1756 | 1757 | 1758 | ► | ►► 1754. aasta (MDCCLIV) oli 18. sajandi 54. aasta. 31. märts – Kopenhaagenis avati Kuninglik Taani Kunstiakadeemia. 1. mai – ilmus Carl von Linné esimene taimede süstemaatika "Plantarum". ... 2. veebruar – Charles Maurice de Talleyrand-Périgord, prantsuse diplomaat ja poliitik 3. veebruar – Ludwig August Mellin, baltisaksa päritolu kartograaf ja poliitik 15. märts – Archibald Menzies, Šoti kirurg, botaanik ja loodusteadlane 21. märts – Otto Friedrich von Pistohlkors, baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane 30. märts – Jean-François Pilâtre de Rozier, prantsuse keemia ja füüsika õpetaja ning aeronaut 14. aprill – Nikolai Rumjantsev, Venemaa diplomaat, poliitik ja teadusearendaja 16. mai – Johann Wilhelm Friedrich von Hezel, teoloog, orientalist ja keeleteadlane 31. mai – Andrea Appiani, itaalia maalikunstnik 10. juuni – Johann von Hiller, Austria väejuht 19. juuni – Jean-Baptiste Marie Meusnier, prantsuse matemaatik, insener ja sõjaväelane 28. juuli – Abraham Niclas Edelcrantz, Soomes sündinud Rootsi luuletaja ja loodusteadlane 6. august – Friedrich Adolf von Stackelberg, Stackelbergide aadlisuguvõsast pärit baltisaksa mõisnik 23. august – Louis XVI, prantsuse kuningas 19. september – Louis Claude Richard, prantsuse botaanik 26. september – Joseph Louis Proust, prantsuse keemik 1. oktoober – Paul I, Venemaa keiser 11. november – Joachim Gottlieb Schwabe, baltisaksa päritolu Eesti kirikuõpetaja ja kirjanik 27. november – John Parke Custis 9. aprill – Christian Wolff, saksa filosoof 23. mai – John Wood vanem, inglise arhitekt 5. august – James Gibbs, šoti päritolu Suurbritannia arhitekt 13. detsember – Mahmud I, Osmanite riigi sultan
1755

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1751 | 1752 | 1753 | 1754 | 1755 | 1756 | 1757 | 1758 | 1759 | ► | ►► 1755. aasta (MDCCLV) oli 18. sajandi 55. aasta. 1. november – Lissaboni maavärin. Leonhard Euler avaldab hüdrostaatika diferentsiaalvõrrandid. ... 1. aprill – Jean Anthelme Brillat-Savarin, prantsuse jurist, poliitik, epikuurlane ja gastronoom. 16. aprill – Élisabeth-Louise Vigée-Le Brun, prantsuse maalikunstnik 21. aprill – Maria Johanna von Aachen, saksa luuletaja 29. august – Jan Henryk Dąbrowski, Poola kindral 4. september – Hans Axel von Fersen, Rootsi aadlik, sõjaväelane ja diplomaat 26. september – Hans Henrik von Essen, Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane 2. november – Marie-Antoinette, prantsuse kuninganna 12. november – Gerhard von Scharnhorst, Preisi sõjaväelane 17. november – Louis XVIII, prantsuse kuningas 30. november – Vinko Knežević, Horvaatia aadlik ja Austria väejuht 28. oktoober – Joseph Bodin de Boismortier, prantsuse barokkhelilooja 1. detsember – Maurice Greene, inglise helilooja 29. detsember – Johann Friedrich Gauhe, saksa teoloog, ajaloolane ja genealoog
Kassari laht

Kassari laht (ka Hiiu väin) on Väinamere lääneosa, mereala Hiiumaa, Muhu ja Saaremaa vahel. Tinglikult on läänepiiriks Soela väin, idapiiriks mõtteline joon Hiiumaalt Sarve poolsaarelt Muhu Seaninani. Laht on 35 kilomeetrit pikk ja 22 kilomeetrit lai ning kuni 10 meetrit sügav. Merepõhjas leidub palju agarikku (furtsellaariat). Hiiu väina laevatee
Kaevatsi laid

Kaevatsi laid on 1,25 km² suurune laid Väinameres Hiiumaast kagus. Laid asub Sarve küla territooriumil. 1564 on laidu nimetatud Kwiste, 1565 Caesthe, 1576 oli laiu peremees Kaiatze Matz up Swinholm, 1586 Kaatzholm, 1656 Kayetze ja 1708 Kaiuatzelayd. Paul Ariste arvates tuletub laiu nimetus nimisõnast "kaev" või tegusõnast "kaevama". Lauri Kettunen pakkus, et laiu nimi tuletub sõnast "kaevand". Kaevatsi asub Sarve poolsaarest 400 meetri kaugusel. Laiu ja Hiiumaa vahel on madal meri, vahemaad on võimalik jalgsi läbida. Kaevatsi asub Saarnaki ja Heinlaiu vahel; Saarnaki jääb 2,7 km läände ja Heinlaid 2,4 km itta. Hanikatsi laid jääb 2,7 km lõuna-edelasse. Kaevatsi ümber paiknevad väiksemad rahud (Võrkrahu, Paasrahu). Põtkurahu on Kaevatsi laiuga liitunud. Laid on sirpja kujuga, läänerannik on sopiline. Kaevatsi ja Saarnaki varjus asub Sarve sadam. Rohuküla–Heltermaa laevateelt vaadates sulandub saar Hiiumaaga ühte. Kaevatsi laid ulatub põhjaosas kuni 7,7 meetrit üle merepinna. Eesti Geoloogiateenistuse ja Tartu Ülikooli geoloogid avaldasid 2022 aruande, mille alusel leidub Kaevatsi laiu lähistel magnetilist rauamaaki. Kaevatsit katab valdavalt kadastik, samuti leidub metsa ja võsa. Kaevatsi ja lähedalasuvad rahud arvatakse küll Hiiumaa laidude hulka, kuid ei kuulu Hiiumaa laidude maastikukaitseala koosseisu. Kaevatsi laid kuulub Väinamere hoiuala koosseisu. 2015. aastal sattus saarele hunt ja murdis seal lambaid. Kirjalikes allikates on Kaevatsi laidu esmamainitud 1564. aastal, siis olnud Kaevatsil kaks talu. 1780. aastatel (teistel andmetel 1778) oli Kaevatsil kohaliku tähtsusega paemurd. 1970. aastal elas saarel 7 elanikku. 1974. aastal jäi Kaevatsi püsielanikest tühjaks. Hooned on säilinud. Saarel töötas tuuleveski. Sarnaselt Saarnaki laiu Saarnakite ja Hanikatsi laiu Hanikattidega kandsid (ja kannavad) laiult pärit inimesed perekonnanime Kaevats. Kaevatsi laid Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 1. juulil 2019. Marja Kallasmaa: "Hiiumaa kohanimed." Eesti Keele Sihtasutus Tallinn 2010. Jüri Plado, Tiina Harak, Mihkel Štokalenko, Anu Veski, Martin Liira ja Sten Suuroja. 2022. "Kaevatsi magnetanomaalia hinnang." Aruanne. Eesti Geoloogiateenistus, Rakvere. "Hiiumaal saab väljaspool jahihooaega küttida kaks hunti". ERR Uudised. 28. august 2015. Haide-Ene Rebassoo. Laidude raamat. Tallinn 1972, lk 93–95 "Riiklik Looduskaitsekeskus: Hiiumaa laiud". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuni 2007. Vaadatud 9. juunil 2007. Kaevatsi laid Eesti looduse infosüsteemis Aerofoto 360°
1756

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1752 | 1753 | 1754 | 1755 | 1756 | 1757 | 1758 | 1759 | 1760 | ► | ►► 1756. aasta (MDCCLVI) oli 18. sajandi 56. aasta. 8. november – asutati Salto, Uruguay linn ... August Wilhelm Schulinus, kes on Tartu linnaarst, hakkab Eestis esimesena rõugete vastu kaitsesüste tegema. ... 17. jaanuar – Michael von Kienmayer, Austria väejuht 27. jaanuar – Wolfgang Amadeus Mozart, austria helilooja 6. veebruar – Aaron Burr, USA 3. asepresident 1801–1805 22. veebruar – Georg Friedrich von Martens, saksa jurist ja diplomaat 13. aprill – Gustav von Berg, mõisaomanik ja rüütelkonnategelane 13. mai – Wojciech Żywny, tšehhi päritolu Poola viiuldaja, pianist ja helilooja 27. mai – Maximilian I, Baieri kuningas 20. august – Henri Joseph Bernard van den Nieuwenhuysen, Belgia maalikunstnik 25. august – Johann von Luce, estofiil, pastor ja kirjanik 28. august – Heinrich von Bellegarde, sõjaväelane, feldmarssal ja väejuht, kes teenis Saksimaa ja Austria sõjavägedes 29. august – Jan Śniadecki, poola matemaatik, filosoof ja astronoom 30. november – Ernst Chladni, saksa füüsik ja muusik 6. detsember – Gustav Diedrich von Rehbinder, baltisaksa poliitik, Virumaa kreisimarssal 10. detsember – Friedrich Franz I, suurhertsog 6. märts – Eberhard Reimers, Eesti vaimulik 21. aprill – Christopher Engelbrecht von Kursell, baltisaksa poliitik 30. mai – Christian Ludwig II, Mecklenburg-Schwerini hertsog 15. juuni – Johann Georg Tideböhl, Eesti vaimulik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 100
1757

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1753 | 1754 | 1755 | 1756 | 1757 | 1758 | 1759 | 1760 | 1761 | ► | ►► 1757. aasta (MDCCLVII) oli 18. sajandi 57. aasta. ... ... 5. veebruar – Carl Friedrich Meyer, saksa õigusteadlane, Tartu ülikooli professor ja rektor 25. aprill – Johann Tobias Lowitz, saksa päritolu Vene keemik ja farmatseut 22. juuni – George Vancouver, ohvitser Suurbritannia kuninglikus mereväes 1. juuli – Johann Wilhelm Krause, Liivimaa arhitekt 13. juuli – Thomas Rowlandson, inglise karikaturist ja raamatute illustraator 4. august – Vladimir Borovikovski, ukraina päritolu Vene portree- ja ikoonimaalija 9. august – Thomas Telford, šoti ehitusinsener, arhitekt ja sillaehitaja 9. oktoober – Charles X, Prantsusmaa kuningas 26. oktoober – Carl Leonhard Reinhold, saksa filosoof 1. november – Antonio Canova, itaalia skulptor 23. november – Alexander Wilbrecht, matemaatik, geograaf, kartograaf ja astronoom 28. november – William Blake, inglise luuletaja, graafik ja maalija 15. aprill – Rosalba Carriera, Itaalia maalikunstnik 28. juuni – Sophia Dorothea, Preisimaa kuninganna 23. juuli – Domenico Scarlatti, itaalia helilooja 28. august – David Hartley, inglise filosoof ja psühholoogia assotsianistliku kooli rajaja 30. oktoober – Osman III, sultan
Eesti soojumikas

Eesti soojumikas (Saussurea alpina subsp. esthonica) on korvõieliste sugukonda kuuluv õistaim, mida enamasti käsitletakse alpi soojumika alamliigina. Lehed on paljad või õrnalt karvased, pealt läikivad ja tumerohelised, alt heledamad. Alumised lehed on rootsuga ja pika terava tipuga ning nende servadel on väiksed pehmed ogad. Ülemised lehed on rootsudeta. Kahvatulillad õied on koondunud 1–2 cm läbimõõduga õisikutesse. Enam-vähem ühel kõrgusel asetsevad õisikud moodustavad pöörise. Taime kõrgus on 40–80 cm. Eesti soojumikas kasvab peamiselt Lääne- ja Kesk-Eestis ning puudub saartel. Lätis on teada kaks leiukohta (Pope ja Tukums). Meie soojumika kasvukohtadeks on peamiselt lubjarikkad madalsood, soostunud niidud ning soised hõredad metsad. Kaasliikidena esinevad pruun sepsikas, sinihelmikas, lubikas, raudtarn ja muud väga niiskeid kasvukohti eelistavad lubjalembesed taimed. Arvatavalt jõudis alpi soojumikas Eesti aladele subarktilise kliimaperioodi lõpul või preboreaalis, mil meie aladel kasvasid peamiselt tundra- ja metsatundra taimekooslused. Järgnenud soojematel ajajärkudel jäi soojumikas kasvama vaid soisetele lubjarikastele muldadega aladele ning põhiliigist eraldatuna arenes alpi soojumikast uus alamliik. Taim paljuneb nii seemnetega kui ka vegetatiivselt risoomi abil. Seetõttu kasvab soojumikas tihti hõredate puhmikutena. Soojumikas õitseb meil juulis-augustis. Seemnete idanevus on kesine, keskmiselt 14%. Eestis kuulub soojumikas kaitse alla 1994. aastast alates. 1994–2004 kuulus soojumikas II kaitsekategooriasse, 2004–2014 III kategooriasse ja 2014. aastast alates on uuesti kantud II kategooriasse. Samuti kuulub eesti soojumikas Euroopa Nõukogu loodusdirektiivi II ja IV lisasse. Soojumikat ohustab meil põhiliselt kasvukohtade võsastumine-metsastumine ning kuivendamine. Õitsev taim Ära õitsenud taim Valminud seemned Põldkimalane soojumikal Kasvukoht Niitvälja soos Saussurea alpina – eesti soojumikas Eesti taimede määraja (toim. M. Leht). 2007. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu, lk 269 Poliitiliselt ebakindel eesti soojumikas Taxonomic status of Saussurea alpina subsp. esthonica (Asteraccae): phenetical analysis. Vabariigi Valitsuse 20. mai 2004. a määruse nr 195 „I ja II kaitsekategooriana kaitse alla võetavate liikide loetelu” muutmine. Loodusdirektiivi liigid Eestis (PDF). Eesti soojumikas andmebaasis eElurikkus Toomas Kukk: "Poliitiliselt ebakindel eesti soojumikas" Eesti Loodus, 11/2002
Lillemustriga postmargid

Lillemustriga postmargid olid esimesed Eesti postmargid, mis anti välja aastail 1918–1919. Margid kujundas Rudolf Zero ning need trükiti litograafiatehnikas Georg Bölau trükikojas Nõmmel. Kokku anti marke välja neljas nimiväärtuses (1 kopikas = 2 penni). Margid on lõigatud äärtega, välja arvatud osa 15-kopikalisi marke. Lillemustriga margid kehtisid kuni 30. juunini 1926. E. Ojaste, S. Roove. Die ersten estnischen Briefmarken "Blumenmuster". Eesti Filatelist, nr. 32, 1978, lk. 1–15. Eesti posti lillemustriline esiklaps Eesti postmark nr. 1, mis asetas Eesti Euroopa kaardile The flower design issue Filateelia
Kurdistan

Kurdistan on ajalooline kurdide asuala Lääne-Aasias. Praegu jääb Türgi, Iraagi, Iraani ja Süüria aladele. 1925. aastal väisas Põhja-Iraaki Rahvasteliidu mõjukas uurimiskomisjon, mida juhatas kindral Johan Laidoner. Komisjoni eesmärk oli uurida kohalike meeleolusid, et Rahvasteliit saaks otsustada, kuidas tõmmata Türgi-Iraagi piir. Ekslikult on arvatud, et Laidoner otsustas Türgi-Iraagi piiri paiknemise, milles ei arvestatud Kurdistaniga. Mingeid otseseid soovitusi Mosuli piirkonna kuuluvuse kohta Laidoner ei andnud. Küll aga leidsid inglased, et ettekanne häälestas Rahvasteliidu neile soodsalt. Detsembris 1925 otsustaski Rahvasteliidu nõukogu, et Mosuli piirkond peab jääma Iraagile. Türgi tunnustas seda 1926. aastal Suurbritanniaga sõlmitud Ankara lepingus. Kurdistanis on enamuses kurdidega asustatud linnadeks ... Kurdistan vanal kaardil aastast 977 Kurdistan 11. saj kaardil sõjapiirkond 1. veebruar 2016 seisuga Iraagi Kurdistan Iraani Kurdistan Süüria Kurdistan Türgi Kurdistan http://epl.delfi.ee/news/kultuur/laidoner-iraagis?id=50978334 Indrek Tarand "Kurdi riigi apoloogia" Diplomaatia, aprill 2016