laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gänserndorf

Gänserndorf on linn (Stadtgemeinde) Marchfeldis, Austria Alam-Austria liidumaal, ja see on Gänserndorfi ringkonna keskus. See asub u. 20 km kirdes Viinist, millega ühendab seda nii Angerner Straße kui ka Nordbahn. Maastikupark Gänserndorfis on ligikaudu 70 000 m² suurune ja seda kasutatakse laialdaselt puhkealana. Park pakub nii jalutusteid kui ka palju jalgrattateid piki pajupuudega ääristatud oja. Kellergasse on eriti ilus, kus on kuristik, viinamäed, keldrituurid, barokkpaleed, paljud muuseumid, Niedersulzi muuseum ja Kesk-Euroopa kõige põnevamad lammid. 1925. aastal ümberehitatud ajaloolise raekojaga on Gänserndorf ajaloomälestisena kaitstud ja esitleb end jõulude ajal 24 kaunistatud aknaga. Gänserndorf on tuntud oma suveürituste, sealhulgas kunstigaleriide avamiste, raamatute ettelugemiste ja kontsertide, elava muusika programmide ja paljude teiste festivalide poolest. Gänserndorfi linn ja maakond korraldavad soojadel kuudel palju tegevusi, millest osavõtt on alati suur. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Selma (Alabama)

Selma on linn Ameerika Ühendriikides Alabamas Dallase maakonnas. See asub Alabama osariigi lõunaosas, umbes 80 km kaugusel Montgomery linnast. Selma on ajalooliselt oluline linn, eriti seoses kodanikuõiguste liikumisega.
Florian Thilo von Thilau

Florian Thilo von Thilau (1665 – 1720. aastad) oli Rootsi sõjaväelane, ooberstleitnant ja Alūksne komandant, kes osales Põhjasõjas. Florian Thilo von Thilau sündis 1665. aastal Liivimaal Victorin Thilo von Thilau peres. 1680. aastal astus Thilau Tartus kahurväelasena sõjaväkke. 1681. aastal astus ta Taube jalaväerügementi, kus sai samal aastal kapraliks. 1684. aastal edutati ta seersandiks ning hiljem adjutandiks. Kaks aastat hiljem oli Thilau veltveebel ning 1689. aastal lipnik. 1694. aastaks oli ta ülendatud leitnandiks. 1690. aastate lõpus määrati Thilau Vastseliina linnuse komandandiks. 1700. aastal määrati Thilau rügemendi kortermeistriks ja järgmisel aastal ülendati ta kapteniks. Oma juulis-septembris saadetud kirjades Erik Dahlbergile teavitas Thilau oma informaatoritelt saadud teadete põhjal Pihkva ümber suurenenud Vene agressioonist, sealsete Rootsi ametnike arreteerimisest ja kaubanduse seiskumisest. Järgmise aasta lõpus vallutasid Vene väed Vastseliina. Thilau põgenes ja vallutas linnuse 27. novembril tagasi. 1702. aastal naasid venelased Vastseliina alla ning vallutasid selle taas. Thilau langes vangi ja naasis kodumaale alles 1721. juulis. Järgmisel aastal läks ta ooberstleitnandina erru. Florian Thilo von Thilau abiellus Margaretha Elisabeth Thilo von Thilauga. Abielust sündis Carl Florian Thilo von Thilau. "Florian Thilo von Thilau". Vaadatud 03.11.2023. "Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar". Vaadatud 03.11.2023. "PEETER I REIS LÄBI SUURE NÄLJA AEGSE LIIVIMAA". Horisont. 54 (4): 9–12. "News from the border post Neuhausen". Vaadatud 03.11.2023. "The Malmberg papers: neglected sources for the history of the Great Northern War" (PDF). Vaadatud 03.11.2023.
Indrek Jets

Indrek Jets (sündinud 6. aprillil 1970 Haapsalus) on eesti kunstiajaloolane, kunstnik ja pedagoog. Ta sündis aastal 1970 Haapsalus inseneri ja pedagoogi perekonnas. 1988 lõpetas Haapsalu I keskkooli. Samal aastal astus TTÜsse. 1995.a lõpetas Cum laude Tallinna Pedagoogika Ülikooli kunstiõpetuse erialal (vastab magistri kraadile) 1994.aastast Haapsalu Kunstikooli õpetaja. Külalisena TÜ Viljandi Kultuuriakadeemias, TLÜ Haapsalu kolledžis, Haapsalu Kutsehariduskeskuses. Tema õpilased on filmikunstnik Matis Mäesalu, kunstnikud Urmas Lüüs, Elis Saareväli, Karel Rahu, disainer Triin Heimann. 2013.a kaitses väitekirja kunstiajaloo ja arheoloogia piirilt: "Lahingu maod. Skandinaavia 9.-11. sajandi kunstistiilid Eesti arheoloogilistel leidudel ja sai filosoofiadoktori kraadi. Huvid keskendunud perioodile 5.-12.sajand Eestis: ajalugu, kunst, ornamentika. Nn. ajaloo taaskehastamisega tegeleva MTÜ Rotelevik asutajaid. Pidanud loenguid ja töötubasid, osalenud Kiruvere muinaslaagri korraldamisel. Valik teadustöid •Lahingumaod. Skandinaavia 9-11 saj kunstistiilid Eesti arheoloogilistel leidudel. Doktori väitekiri 2013 ●Skandinavian Late Viking Age Art Styles as a Part of the Visual Display of Warriors in 11th Century Estonia. EstonianJournal of Arheology 2012 16.2 pp 118 - 139. ●Local Shape, Foreign decoration. Shared cultural values in dress pins from the Viidumäe sacrificial site on Saaremaa. M.Mägi, I. Jets Fornvänner Journal of Swedish antiquasian research 110(4) 2015 pp 257 -266. ●Eesti kunsti ajalugu I Tallinn 2023 Muud tööd ●Eesti identiteedist Ümin 47 - 63) Lee Tartu Eesti Rahva Muuseumi sõprade Selts Tartu 1997 Jääkaru Haapsalu Promnaadil (koopia R. Haavamäe skulptuurist, koos Mai ja Ursula Aavasaluga) Näitused Unund barbaarsuse lumm (ehted) A-Galeriis "2021, Rakvere teatris 2022, Pärnu muuseumis näituse "Kings and guards " juures 2023
Piiskop Platoni mälestussammas

Piiskop Platoni mälestussammas on esimese eesti rahvusest õigeusu piiskopi – Platoni – mälestuseks püstitatud sammas Tallinnas Issanda Muutmise peakiriku hoovis. Piiskop Platoni osaks sai märtrisurm, kuna ta seisis Eesti iseseisvuse eest. Mälestussammas avati 13. jaanuaril 1929. Samba autor on Amandus Adamson. Mälestussamba avamiseks valiti päev enne Platoni surma aastapäeva, kuna see langes pühapäevale, võimaldades rohkematel inimestel osaleda avamisest. Samba avas tollane metropoliit Aleksander. Arvatakse, et Platoni büst ei olnud algselt mõeldud mälestussambale, vaid oli kavandatud piiskopi hauale paigutatud sarkofaagi päitsisse. Taastatud samba pidulik avamine toimus 1986. aastal, ettevõtmise eestvedaja oli Suur-Kloostri Kild. Kivimäe, Juta. "Amandus Adamson piiskop Platoni mälestuse jäädvustajana (lk 78–85)". Tuna. Vaadatud 3. novembril 2023. https://www.eoc.ee/puhad-isad/puha-marterpiiskop-platon/?v=a57b8491d1d8 https://www.ra.ee/tuna/amandus-adamson-piiskop-platoni-malestuse-jaadvustajana-lk-78-85/
Võrdtempereeritud 72-helisüsteem

Võrdtempereeritud 72-helisüsteem ehk duoseptuagesimaalsüsteem ehk 72vjo on muusikas helisüsteem, milles oktav jagatakse seitsmekümne kaheks võrdseks intervalliks – 72vjo astmeks – sagedussuhtega f 2 f 1 = 2 1 72   {\displaystyle {\frac {f_{2}}{f_{1}}}={\sqrt[{72}]{\frac {2}{1}}}\ } = 21/72 ehk 16,667 tsenti. Võrdtempereeritud 72-helisüsteemi võib mõista ka kui edasiarendust võrdtempereeritud 12-helisüsteemist, mille pooltoon on jagatud kuueks võrdseks intervalliks. 72edo. Xenharmonic Wiki
Paulsoni loengud

Paulsoni loengud on akadeemiline loengusari kaasaja religiooniuuringute vallas. Loengusari on nimetatud Ivar Paulsoni (1922–1966) järgi. Loenguid korraldab Eesti Akadeemiline Usundiloo Selts koostöös Tartu Ülikooli usuteaduskonnaga alates 2022. aastast. 2022 november – Paolo E. Rosati, India tantra uurija 2023 november – Kocku von Stuckrad, Euroopa animismide teemal Paulsoni loengud Usundiloo Seltsi lehel TÜ lehel
Regulaarne temperatsioon

Regulaarne temperatsioon (inglise keeles regular temperament) on muusikas temperatsioon, mille puhul helisüsteemi kõigi helide intervallide saamiseks piisab lõplikust arvust generaatorintervallidest. Regular temperament. Xenharmonic Wiki
Carl Friedrich von Stern

Carl Friedrich von Stern (18. jaanuar 1859 Vana Salis, Liivimaa – 1. veebruar 1944 Posen) oli baltisaksa ajaloolane. "Beiträge zur historischen Geographie des Ostbaltikums". Riga, "Ernst Plates", 1937.
Glinzendorf

Glinzendorf on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas. Glinzendorf asub 10 km Viinist idas. Vaid u. 0,83 % valla territooriumist on metsaga kaetud. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sütiste Metsa Selts

Sütiste Metsa Selts (lühend SMS) keskendub peamiselt Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala algupärase loodusliku koosluse kaitsmisele. Piirkonnale on märgatav surve nii kinnisvaraarendajate, spordiklubide kui ka riikliku sektori poolt, mis kahjustab eelkõige antud kaitseala ainulaadset, eriti liigirikast kooslust ja miljööd. Kuid siinsed metsad on läbi aegade ka ümbruskonna elanikele tervistava liikumise harrastamiseks ja puhkehetke pidamiseks häid võimalusi pakkunud. Lisaks osaleb Selts ka teistes Tallinna linnalooduse ja elukeskkonnaga seonduvate arengute suunamisel, kus ristuvad peamiselt üksikute isikute või väikeste gruppide ärihuvid kohalike asukate huvidega. MTÜ Sütiste Metsa Selts asutati ametlikult 23.05.2022 ümbruskonna elanike poolt Kaire Jakobsoni eestvedamisel, kui Männi pargis peeti asutamiskoosolek. Seltsi tegevus ja moodustumine algas juba varem tol kevadel. Peamiseks ajendiks oli sama aasta märtsis avalikkuse eest varjatult nn terviseradade II etapiga seonduvate raadamistööde ja ehitustegevuse peatamine maastikukaitsealal, mis ka kohaliku elanikkonna kaasabil õnnestus. SA Eesti Terviserajad projekti järgi kavandati Sütiste metsa ja Hüppetornide metsa ereda valgustusega asfalteeritud ja killustiku kattega kergliiklusteid. Alustuseks jõuti Keskkonnaameti ja Tallinna Linna heakskiidul juba 787 ilusat puud maha võtta. Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala terviseradade 2. ehitusetapi põhiprojekti seletuskiri Vaadatud 07.11.2023 Sütiste Metsa Selts Facebooki leht Kohalike võit! Tallinn peatab Nõmme-Mustamäe terviseradade rajamise   Delfi Roheportaal, 12.05.2022 Pealinlased pöördusid kodumetsa kaitsmiseks Tallinna vastu kohtusse   Delfi Roheportaal, 19.07.2022 Sütiste ehitustööd lõppesid projekti tühistamisega   Postimees, 09.08.2022 Mets võideldi asfaldivabaks! "Kaks prouat lausa nutsid, et nende kodumetsa maha võetakse"   Õhtuleht, 10.08.2022 Sütiste Metsa Seltsi esitatud eelnõu jõuab linnavalitsuse ette   Postimees, 19.09.2022 Looduskaitsjad loodavad Sütiste metsa tallunud arendust peatada   Postimees, 01.11.2022 Sütiste Metsa Selts korraldab ise Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala jätkukoosoleku   Harju Elu, 14.02.2023
Pööriselektriväli

Pööriselektriväljaks nimetatakse muutuva magnetvälja poolt tekitatud elektrivälja. Pööriselektriväli (ingl solenoidal electric field) erineb elektrostaatilisest väljast selle poolest, et ta pole vahetult seotud elektrilaengutega. Tema jõujooned on suletud kõverad. Pööriselektrivälja töö laengu liikumisel mööda suletud kõverat võib olla nullist erinev.
Jõepere lahingupaiga mälestuskivi

Jõepere lahingupaiga mälestuskivi on 20. augustil 2017 avatud mälestuskivi endises Jõepere mõisa küünis. Mälestuskivi on püstitatud Eesti Vabadussõja Jõepere lahingus hukkunud kaheksale võitlejatel, kes viibisid mõisa küünis, kui seda tabas 22. detsembril 1918 juhuslik mürsk. Hukkunute hulgas oli neli ohvitseri ja neli sõdurit. Mälestuskiviga mälestatakse järgnevaid sangareid: alamkapten Jüri Hünerson leitnant Hans Kõiva lipnik Oskar Arnemann lipnik Hendrik Kurm reamees Kustas Sutt reamees Julius Ventsel kaks sõdurit, keda ei ole olnud võimalik tuvastada Soov mälestuskivi rajada tekkis juba 1930-nendatel, kuid okupatsiooni alguse tõttu ei jõutud seda teha ning väljavalitud kivi jäi samasse küüni ootama soodsamaid aegu. Mälestuskivi hakati rajama uuesti 2012. aastal Urmas Leesnurm ja Jaan Viktori eestvedamisel. Neile lisandus ajaloolane Jaak Pihlak. Avatud mälestustahvel kinnitati sama kivi külge, mis valiti välja 1930-nendatel. Mälestusteenistuse viis läbi kaplan Tauno Toompuu. Mälestustahvel avati aupaukude saatel ja oli üks osa Kaitseliidu sajanda aastapäeva üritustest. Sikk, Rein (31. august 2017). "Jõepere perede lugu: kiivalt varjatud Vabadussõja saladus". Delfi.ee. Vaadatud 4. novembril 2023. https://viru.kaitseliit.ee/et/joepere-lahingu-malestustahvli-avamine https://www.delfi.ee/artikkel/79325440/joepere-perede-lugu-kiivalt-varjatud-vabadussoja-saladus
Keskkool (bänd)

Keskkool on Lääne-Virumaal Võsul loodud Eesti hiphopansambel. Keskkooli lood on ajaloost, metsadest, huntidest, viikingitest ja alkoholist. Mitte ükski ansambli liige ei ole päriselt Keskkoolis käinud. Ansambli liikmed on Merlin Uusküla, Tõnu Trubets, Ott Seep ja Rait Laurentius. 2023. aasta suvel teatas Suller Saluneem, et lahkub ansamblist. Bänd loodi 2016. aastal ning muutus noorte seas väga populaarseks. Laulude sõnades on palju ropendamist ja slängi. Algusaastatel sai ansambel palju vastukaja just vanema generatsiooni poolt. Mitte Nii Sitad Demod (2016) More Songs About Buildings And Food (2017) Elu On Peldik (2018) XX Sajandi Lapsed (2019) For Those About To Rock (2020) Viimane Kaitseliin (2021) Guard Your Nation (2022) Code One II (2023)
Puberteet (ansambel)

Puberteet on eesti popmuusikaansambel, mis tegutses 1995. aasta kevadest kuni 2007. aastani. Ansambel moodustati esialgu üheks suveks, kuid tegutseb walteri toel kahjuks edasi. Algul oli Puberteet trio, kuna Koit Toome ja Sirli Hiiusega oli laval süntesaatorimängija Paul Lilje. Aeg-ajalt esineti ka koos tantsutüdrukutega. Duett osales arvukatel suveturneedel, millest esimene ja üks menukamaid oli "Kolm säravat silma" (1995, koos Jami ja Hovery Coveryga Eesti vabaõhulavadel). Edaspidi tuuritati koos Maarja-Liis Ilusaga, ansamblitega Zone, E-Miljon, Kuldsed Lindid jm. Puberteet'i üheks suuremaks hitiks võib lugeda 1995. aasta jõulude eel ilmunud singlit "On küll hilja", mis püsis Eesti Televisiooni edetabelisaates "7 vaprat" järjepanu neli kuud, ja alati esikohal, enne kui lugu edetabelist välja langes.
79. üksik ründedessantbrigaad

79. üksik Tauria nimeline ründedessantbrigaad (79 окрема десантно-штурмова Таврійська бригада) on Ukraina dessantvägede väeüksus. Brigaad osales Ühendjõudude operatsioonis. Brigaad kannab alates 20. movembrist 2023 nimetust 79. üksik Tauria nimeline ründedessantbrigaad. Из зоны ООС в Николаев вернулись бойцы 79-й бригады (vaadatud: 04.11.2023) УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №769/2023 Про присвоєння почесного найменування 79 окремій десантно-штурмовій бригаді Десантно-штурмових військ Збройних Сил України. 1. Присвоїти 79 окремій десантно-штурмовій бригаді Десантно-штурмових військ Збройних Сил України почесне найменування «Таврійська» та надалі іменувати її — 79 окрема десантно-штурмова Таврійська бригада Десантно-штурмових військ Збройних Сил України, 20.11.2023
Svratka jõgi

Svratka on jõgi Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas, Thaya vasakpoolne lisajõgi. Jõgi saab alguse Tšehhi-Morava kõrgustikus umbes 771 meetri kõrguselt üle merepinna. Voolab valdavalt kagusse. Brno linna lähedal ühineb Svitava jõega. Suubub Mikulovi linna lähedal umbes 162 meetri kõrgusel üle merepinna vasakult Thayasse. Svratka jõe pikkus on 173,9 km, valgala pindala 7112,79 km². Suurim jõeäärne linn on Brno. Väiksematest asulatest asuvad jõe kaldal Svratka, Tišnov ja Rajhrad. Jõgi on populaarne veematkajate ja parvedega kärestikest laskujate seas. DIBAVOD, vaadatud 3.03.2023. "Řeka Svratka" (tšehhi keel). Vaadatud 4. novembril 2023.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  Svratka jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Gaaslahendus

Gaaslahendus on elektrilaengute suunatud liikumine gaasikeskkonnas ehk elektrivool gaasis. Laengukandjateks on gaasis vabad elektronid ja ioonid. Gaaslahenduse tekkimiseks ja püsimiseks on vajalik elektriväli; gaaslahendusseadistes luuakse see seadise elektroodidele rakendatava elektripingega. Gaaslahenduse avaldumisvorm sõltub gaasi ionisatsiooni tasemest, samuti gaasi rõhust ja koostisest, lahendusvahemiku pikkusest ja kujust. Kui gaaslahendust põhjustab ainult välise ionisaatori mõju (nt ioniseeriv kiirgus), siis nimetatakse lahendust sõltuvaks. Kui aga lahendus jätkub ka ilma väliste ionisaatoriteta, siis on tegemist sõltumatu lahendusega. Sel juhul tekivad lahendust säilitavad laengukandjad gaasis endas peamiselt põrkeionisatsiooni tulemisel gaasi molekulide põrkumisel elektrivälja mõjul liikuvate elektronidega. Sõltuva lahenduse üleminekut sõltumatuks lahenduseksnimetatakse gaasi elektriliseks läbilöögiks ja üleminekupinget süttimispingeks. Sõltumatu gaaslahenduse liigid on huumlahendus, kaarlahendus, koroonalahendus ja sädelahendus. Nende lahendustega kaasneb elektromagnetkiirgus, sealhulgas ka valguskiirgusena. Gaaslahendust rakendatakse mitut liiki gaaslahenduslampides, gaaslaserites, plasmotronides ehk plasmageneraatorites (metallide tehnoloogias), loendurites (Geigeri loendur), osonaatorites jm. Elektrilahendus Huumlahendus Kaarlahendus Sädelahendus Koroonalahendus Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus, 1981, lk 121 ENE, 3. kd, 1988, lk 95
Takatsuki

Takatsuki (jaapani 高槻市) on linn Jaapanis Ōsaka prefektuuris. Asub Ōsaka prefektuuri kirdeosas, 21,2 km kaugusel Ōsaka kesklinnast ja 21,6 km kaugusel Kyōto kesklinnast. Takatsuki sai linnaks 1943. aastal. 2003. aastal sai chūkakushi ('tuumlinna') staatuse. Märtsis 2023 oli linnas 348 020 elanikku. 大阪府／大阪府の毎月推計人口, vaadatud 2.04.2021. jaapani keel. Takatsuki koduleht
Hirakata

Hirakata (jaapani 枚方市) on linn Jaapanis Ōsaka prefektuuris. Asub prefektuuri kirdeosas, Yodo jõe ääres. Piirneb idas Ikoma mägedega. Hirakata sai linnaks 1947. aastal. 2014. aastal sai chūkakushi ('tuumlinna') staatuse. Oktoobris 2023 oli linnas 392 256 elanikku. 大阪府／大阪府の毎月推計人口, vaadatud 2.04.2021. Hirakata koduleht
Tábor

Tábor (saksa keeles Tabor) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas, Tábori ringkonna halduskeskus. Tábori vanalinn on alates 31. augustist 1961 ajalooline linnakaitsereservaat. Tábor asub Lužnice jõe ääres, České Budějovicest ligikaudu 50 km põhjas ja Prahast umbes 75 km lõunas. Linna rajasid hussiidid 1420. aastal. Táborist kujunes hussiitide liikumise keskus. Hussiitide radikaalse suuna esindajad taboriidid said endale nime linna järgi. 1452. aastal vallutas kuningas Jiří Poděbradyst linna ja hussiitide liikumisele saabus lõpp. 15. sajandi lõpul algas linna arengus rahulikum periood, mil ehitati palju. 1532. ja 1559. aastal laastasid linna suured tulekahjud. Uuesti ülesehitatud linn koosnes kivimajadest. Kolmekümneaastase sõja ajal rüüstati linna 1621. ja 1648. aastal. 19. sajandi keskpaiku kujunes Tábor oluliseks kultuurikeskuseks, 1862. aastal avati linnas esimene tšehhi õppekeelega reaalgümnaasium. Dole, Prantsusmaa Konstanz, Saksamaa Nové Zámky, Slovakkia Orinda, Ameerika Ühendriigid Škofja Loka vald, Sloveenia Wels, Austria Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Tábor Národní památkový ústav. Památkový katalog. Vaadatud 4. novembril 2023 About city Visit Tabor. Vaadatud 4. novembril 2023 Christ’s communists: the radical religious sect that challenged the Holy Roman Empire History Extra. Vaadatud 4. novembril 2023
Induktsioonivool

Induktsioonivool on elektrivool, mis tekib suletud juhtmekeerus magnetvälja muutumisel. Nähtuse avastas 1831. aastal Michael Faraday. Näiteks tekib elektrivool paljudest juhtmekeerdudest koosnevas poolis, kui viimase läheduses või sees liigutada püsimagnetit. Induktsioonivoolu suund kontuuris sõltub sellest, kas magnetvoog läbi kontuuri pinna kasvab või kahaneb, samuti magnetinduktsiooni vektori suunast kontuuri pinna suhtes. Üldise reegli induktsioonivoolu suuna määramiseks andis Emil Lenz 1833. aastal. Lenzi reegli võib sõnastada järgmiselt: "Suletud kontuuris tekkiv induktsioonivool on suunatud nii, et tema magnetvoog läbi kontuuri pinna püüab kompenseerida induktsioonivoolu esilekutsuvat magnetvoo muutumist". Elektromagnetiline induktsioon Lenzi reegel
Cheb

Cheb (saksa keeles Eger) on linn Tšehhis Karlovy Vary maakonnas, Chebi ringkonna halduskeskus. Chebi vanalinn on alates 1. oktoobrist 1981 ajalooline linnakaitsereservaat. Cheb asub Ohře jõe ääres, Saksamaa piirist 5 km kaugusel, Karlovy Varyst ligikaudu 40 km lääneedelas ja Prahast umbes 150 km läänes. Chebi on esmamainitud 1061. aastal. 1203. aastal nimetati Chebi ürikutes esimest korda linnaks. 1376. aastal kinnitas kuningas Wenzel Chebi privileegid. 1389. aastal kogunes Chebis Riigipäev. 1430. aastal piirasid linna hussiidid. 1472. aastal hävis suures tulekahjus 111 maja. Kolmekümneaastase sõja ajal 1647. aastal vallutasid Chebi ja rüüstasid seda Rootsi väed. 1945. aastal saadeti Chebi saksa rahvusest elanikkond riigist välja. Bắc Ninh, Vietnam Hof, Saksamaa Nová Dubnica, Slovakkia Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Cheb Národní památkový ústav. Památkový katalog. Vaadatud 4. novembril 2023 Timeline Encyclopaedia of the town of Cheb. Vaadatud 4. novembril 2023
Bílina jõgi

Bílina on jõgi Tšehhis Ústí maakonnas, Elbe jõe parempoolne lisajõgi. Jõgi saab alguse Maagimäestikus mõne kilomeetri kaugusel Chomutovist põhjas. Suubub Ústí nad Labemis Elbesse. Jõe pikkus on 50 km, valgala pindala 1071 km². Bílina jõe ääres asuvad Jirkov, Most, Bílina, Hostomice, Trmice ja Ústí nad Labem. DIBAVOD, vaadatud 3.03.2023. "Řeka Bílina – perla průmyslového severu" (tšehhi). Vaadatud 4. novembril 2023.  Bílina jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jihlava jõgi

Jihlava on jõgi Tšehhis Vysočina ja Lõuna-Morava maakonnas, Svratka jõe parempoolne lisajõgi. Jõgi kuulub Doonau jõgikonda. Jihlava saab alguse Böömi-Määri mägismaal Jihlávka küla lähedalt umbes 760 meetri kõrguselt üle merepinna. Suubub Svratka jõkke. Jõe pikkus on 184 km, valgala pindala 2998 km². Jihlava jõe ääres asuvad Jihlava, Batelov, Luka nad Jihlavou, Dolní Kounice, Pohořelice ja Třebíč. Suurimad lisajõed on Jihlávka ja Třešťský potok. DIBAVOD, vaadatud 3.03.2023. "Řeka Jihlava – od Jihlávky až k Novým Mlýnům" (tšehhi keel). Vaadatud 4. novembril 2023.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  Jihlava jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Norbergi vald

Norbergi vald (Norbergs kommun) on vald Kesk-Rootsis Västmanlandi maakonnas. Selle keskus asub Norbergi linnas. Kesk-Rootsi kaevanduspiirkonnas Bergslagenis asuv piirkond on ajalooliselt olnud raua kaevandamise piirkond. 1970. aastatel dateerisid arheoloogid Lapphyttani kõrgahju päritolu 12. sajandisse. 1390. aastatel sündis Norbergi lähedal talus Engelbrekt Engelbrektsson. 1434. aastal juhtis ta märkimisväärseid kaevandustööliste ja talupoegade ülestõuse Rootsi kuninga vastu. Vapp loodi 1948. aastal ning registreeriti omavalitsuse vapina 1971. aasta vallareformiga. Selle alumine pool viitab Engelbrekt Engelbrektssoni vapile: kolm pooliiliat kolmnurgas; ülemisel poolel on raua märk. Norbergi linn asub Norbergsåni jõe ääres, mille kallastel asub ka asula vanim osa, sealhulgas Norbergi kirik ja veski, mis pärinevad 14. sajandist. Mitmed majad Norbergis on pärit 18. sajandist. Raasiku vald, Eesti Nastola vald, Soome Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980  Norbergi vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Norberg Municipality – valla koduleht