Kolmeosaline mina-sõnum

Kolmeosaline mina-sõnum (ingl three-part I-message või 3-part I-message) on üks viisidest, kuidas selget eneseväljendamist kasutades kehtestaval viisil reageerida teise osapoole käitumisele, sh probleemidele. Mina-sõnum on täielik siis, kui kirjeldab toimuvat kolmest aspektist: Ülaltoodud tabelist selguvad eri autorite kaks osaliselt erinevat mina-sõnumi ülesehitust: Tabeli vasakpoolses veerus kirjeldab mina-sõnum olukorda, seejärel rääkija tundeid ja viimasena olukorra mõjul tekkinud kahju või kasu rääkija vaatevinklist (kirjeldus + tunne + kahju/kasu). Sõnumi saajale jääb autonoomse isikuna vabadus ise otsustada, kas ja kuidas ta oma käitumist muudab. Kui mina-sõnum ütleb sõnumi saajale lahenduse ette, rikub mina-sõnumi ütleja teise isiku piire (vähendab otsustusruumi). Kriitilistes olukordades võib selline mina-sõnum reageerimist kiirendada, tavaolukordades aga tekitada sõnumi saajas vastupanu. Mina-sõnum parempoolses veerus kirjeldab samuti selle ütleja olukorda ja tundeid, kuid sõnumi viimane osa väljendab üheselt, mida rääkija sõnumi saajalt soovib või ootab (tema käitumise kirjeldus + kirjeldus mõjust minule). Mõlemad autorid peavad vajalikuks, et mina-sõnumist selguks nii olukord (neutraalse kirjeldusena) kui olukorra mõjul mina-sõnumi ütlejas tekkinud tunne. Eesti Suhtlemistreenerite Ühingu suhtlemiskoolitajad ja -treenerid ning Thomas Gordon peavad oma kogemuste najal paremaks kirjeldada mina-sõnumis olukorda, seejärel mõju (kasu või kahju) ja alles viimasena tunnet (kirjeldus + kahju/kasu + tunne), sest siis on sõnumi saajal kergem aru saada, millisest tema käitumise tagajärjest sõnumi saatja tunne tuleneb, ja  oma tunnetest avatult rääkimine pole eesti kultuuris levinud, nii et sõnumi saaja võib ütleja tunnetest kuuldes sedavõrd üllatuda, et tal ei jätku tähelepanu oma käitumise mõju mõistmiseks. Sellise sõnumi sõnavalik eeldab täpsust, mitte tormakaid või ebamääraseid mõtteavaldusi.Kehtestav sõnum on lühike, see peab mahtuma soovitatavalt ühteainsasse lausesse. Selguse huvides on nii kõnes kui kirjas kasulik hoida faktid eraldi oma arvamustest, vajadustest ja tunnetest. (Ta sai eksami D. Ma ise mõtlen, et...). Enamasti on mina-sõnumis kõige keerulisem tunnete väljendamine. Seda kahel põhjusel: rääkija pole oma tunnetest teadlik (Mida ma tunnen? Midagi ma ei tunne!)   kuulaja võib endast tulenevatel põhjustel tunda ebamugavust (Ära mine emotsionaalseks!) Lisaks olukorra hinnanguvabale kirjeldusele tuleb mina-sõnumis kirjeldada olukorra mõjul tekkinud kahju või kasu. Sellise sõnumi osad on: 1. Olukorra kirjeldus faktipõhiselt ja hinnanguvabalt 2. Olukorra tekitatud konkreetne ja mõõdetav mõju (kasu või kahju) 3. Olukorra tekitatud tunded Näide: Kui ratas on sissesõiduteel, pean ma hoovi sõitmiseks autost välja tulema ja see häirib mind kõvasti! Sellist sõnumi osade järjestust peetakse kõige mõjusamaks. Need kolm osa võivad olla erinevalt järjestatud ja vahel piisab ka kahest või vaid ühest osast – kõik oleneb kontaktist. Olukorra hinnanguvabale kirjeldusele järgneb olukorrast rääkijale endale tuleneva kahju või kasu kirjeldus. Olukorra mõjul tekkinud tunde või tunnete sõnastamise eel on kehtestajal soovitav hetkeks keskenduda, et valida oma tunnet ja selle intensiivsust kõige paremini väljendav(ad) sõna(d). Seega on ennast kehtestava mina-sõnumi õnnestumiseks vaja:   Selleks, et kolmeosaline minasõnum tuleks välja konkreetne ja kehtestavale käitumisele omane, on hea kinni pidada järjestusest sina – mina –mina ehk kirjelduse osas ainult sinu käitumine, mõju osas ainult mõju minule ja tunde osas ainult minu tunne. Teisel osapoolel on kergem mõista, kui tuua välja rahaline kasu või kahju ja/või võidetud või kaotatud aeg. Niisiis kirjeldada teisele osapoolele kasu või kahju, mis parandas või halvendas rahalist seisu suurendas või vähendas omandi väärtust suurendas või vähendas käsil olnud töö efektiivsust võimaldas mingi töö ära teha kiiremini ja väiksema vaevaga või jätta see hoopis tegemata või vastupidi, põhjustas lisatööd. Kui üks suhtlejatest räägib sellest, mis teda rõõmustab, hirmutab, ärritab jne, mõistavad teised teda paremini ja kontakt suhtlemises osalejate vahel muutub sügavamaks. Tundele nimetuse andmiseks on abiks tunnete teadvustamine ja eesti keele lai emotsioonisõvara. Mina-sõnum Kehtestav käitumine Käiguvahetus suhtlemisel McKay, M., Davis, M., Fanning, P. (2004). Suhtlemisoskused. Väike Vanker.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Gordon, T. (2004). Tõhus juht. Väike Vanker. Bolton, R. (2005). Igapäevaoskused. Väike Vanker. Gordon, T. (2008). Parent Effectiveness Training: The Proven Program for Raising Responsible Children. Vainik, E. (2002). Millest on tehtud eestlaste emotsioonisõnavara?. Keel ja Kirjandus, nr 8. Lk 537−553.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: koht sisaldab numbrit (link)