laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hiiu Nädal

Hiiu Nädal oli Hiiu maakonnas ilmunud nädalaleht, mis ilmus 2010. aasta augustist kuni 2012. aasta juulini. Ajalehte andis välja täisühing Oma Saar. Peatoimetaja oli Urmas Lauri, kes ühtlasi toimetas ka veebiportaali Hiiu Elu. "Hiiu Nädal lõpetab ilmumise".
Anton Lander

Sven Anton Lander (sündinud 24. aprillil 1991 Timrås) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Rootsi kõrgliigaklubis EV Zug. Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Timrå IK, mille koosseisus debüteeris Rootsi kõrgliigas hooajal 2007–08. Hooajal 2010–11 lõi ta liigas 11 väravat ja andis 25 väravasöötu ning valiti liiga hooaja parimaks noormängijaks. 2009. aastal valis Edmonton Oilersi ta NHL-i draft '​is 40. valikuna. Oilersiga sõlmis ta lepingu 2011. aasta aprillis. NHL-is lõi Lander esimese värava 17. novembril 2011 mängus Ottawa Senatorsi vastu. Oilersis mängis ta kokku kuus hooaega. Samal ajal mängis ta NHL-i kõrvalt American Hockey League'i (AHL) klubides Oklahoma City Barons ja Bakersfield Condors. 2015. aastal osales ta AHL-i tähtede mängul. 2017. aasta mais liitus Lander KHL-i klubiga Kaasani AK Bars. 2018. aastal võitis ta klubiga Gagarini karika. 2019. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Jaroslavli Lokomotiviga. Hooajal 2021/22 mängis ta Šveitsi kõrgliigaklubis EV Zug, kellega tuli sel hooajal Šveitsi meistriks. 2022. aasta aprillis naasis ta Timråsse, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. 2010. aastal võitis Lander Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Rootsi jäähokikoondise koosseisus on ta osalenud 2015. ja 2019. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2018. ja 2022. aasta taliolümpiamängudel. "Anton Lander vänder hem!". Timrå IK. 4. aprill 2022. Vaadatud 4. aprillil 2022. Anton Lander NHL.com lehel Anton Lander hockeydb.com lehel
Klaasingi tänav

Klaasingi tänav oli tänav Tallinna kesklinnas. Klaasingi, hilisem Paberi tänav kulges praeguse Liivalaia tänava joonel Stockmanni kaubamaja kõrval, kus toona asus ajaloolise Jaaniveski kohal Johansoni paberivabrik. 1885. aastal alustas 2. Gildi kaupmees Eduard Johanson Maakri ja Klaasingi tänava vahelisele alale Tallinna Paberivabriku ehitamist, vabrik alustas tööd 1886. aastal. 1939. aastal planeeriti Tallinna linna ehituskomisjoni poolt linnaplaani muutmine Pronksi ja Klaasingi tänavate rajoonis. Uue linnaplaani kohaselt oli Pronksi tänava kulgemine Narva maanteeni nähtud ette kinnisena. Uue linnaplaani kohaselt pidi teostatama Klaasingi tänava Tartu maantee poolne osa laiendamine, et anda ühtlustavat joont magistraaltänavale, mille üht osa kujutab Raua tänav. Linnavalitsuse kava kohaselt pidi tänava laiendamiseks lammutatama Klaasingi tänava 13 eluhoonet 74 korteriga. 1944. aasta märtsipommitamises hävis suurem osa Lennuki (nüüdse Mardi) ja Tartu maantee ning Klaasingi (umbes tänase Liivalaia tänava joonel) ja Gildi tänava vahele jäävast Keldrimäe hoonestusest. Purustusi oli ka Juhkentali tänavas, kokku hävines üle 150 maja. 1970. aastate alguseni kandis tänase Liivalaia tänava kohal paberivabriku kõrval kulgenud kitsas tänav Paberi tänava nime. Tartu maantee läbimurre Rävala puiesteele rajatigi riivamisi läbi omaaegse Klaasingi ja Puuvilja tänava vahelise kvartali ning otsejoones läbi Tallinna Jaani seegi kiriku ja Maakri tänava vahele jääva ala. Jaak Juske,Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: Stockmanni ümbruse rohkete muutuste lugu, forte.delfi.ee, 14.01.2017 Klaasingi tänaval siiski 13 maja lammutamisele, Päewaleht, nr. 45, 14 veebruar 1939 Uwe Gnadenteich, Millist kahju tekitas Tallinnale venelaste pommirünnak 1944. aasta 9. märtsil, www.postimees.ee, 9. märts 2016 Jaak Juske, Härjapea jõe veskid panid aluse Tallinna tööstusele[alaline kõdulink], www.pealinn.ee, 12. november 2018
IG-11

IG-11 on droid Jon Favreau sarjast The Mandalorian. Ta jahtis pearaha, salapäraste võimetega Yoodat.
BB-8

BB-8 on droid George Lucase "Star Warsi" sarja filmidest. Esimest korda ilmus ta 2015. aastal linastunud filmis "Star Wars: Jõud tärkab". Robotil on kerakujuline keha ja kuplikujuline pea. Ta omanik on Poe Dameron.
Roman Prymula

Roman Prymula (sündinud 4. aprillil 1964 Pardubices) on Tšehhi arst-epidemioloog, maletaja ja poliitik. Ta oli alates 2020. aasta 21. septembrist kuni 29. oktoobrini Tšehhi tervishoiuminister. Ta on lõpetanud Hradec Královés asuva Karli ülikooli arstiteaduskonna. Czech Republic. Ministries, etc. rulers.org
Föderaalringkond (Venemaa)

Föderaalringkond (vene keeles федеральный округ) on Venemaa föderatsiooni subjektide (vabariigid, oblastid, kraid jt) konstitutsiooniga määratlemata rühmitamisüksus. Föderaalringkonnad loodi president Vladimir Putini esimesel ametiajal vastavalt Venemaa Presidendi seadlusele nr. 849 "Venemaa Föderatsiooni Presidendi täievolilisest esindajast föderaalringkonnas" (О полномочном представителе Президента Российской Федерации в федеральном округе) 13. maist 2000. Igasse föderaalringkonda määrab president oma esindaja. Föderaalringkondi oli 19. jaanuarini 2010 seitse: Keskföderaalringkond (Центральный федеральный округ) Lõuna föderaalringkond (Южный федеральный округ) Loode föderaalringkond (Северо-Западный федеральный округ) Kaug-Ida föderaalringkond (Дальневосточный федеральный округ) Siberi föderaalringkond (Сибирский федеральный округ) Uurali föderaalringkond (Уральский федеральный округ) Volga föderaalringkond (Приволжский федеральный округ) 19. jaanuaril 2010 eraldas president Dmitri Medvedev oma dekreediga Lõuna föderaalringkonnast kaheksanda, Põhja-Kaukaasia föderaalringkonna (Северо-Кавказский федеральный округ). 21. märtsil 2014 moodustati Venemaa poolt annekteeritud Krimmis Krimmi Vabariigist ja föderaalse alluvusega Sevastopoli linnast üheksas, Krimmi föderaalringkond. 28. juulil 2016 see kaotati ning selle territoorium liideti Lõuna föderaalringkonnaga. Venemaa haldusjaotus  Föderaalringkond (Venemaa) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Streidase mõis

Streidase mõis (saksa keeles Hessenhof, läti keeles Streidas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Lõuna-Ruhja kihelkonna aladel. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Ķoņi vallas. Ordumeister Bernhard von der Borch läänistas sealsed maad 1479. aastal Claus Hessele. Wolter von Plettenberg lisas 1519. aastal tema järeltulijale Johann Hessele veel adramaa suuruse maatüki. Veerand adramaad lisas veel Wilhelm Fürstenberg. 1634. aastal kuulus mõis Ernst Kreutzile. Tolle pojad Ernst Johann ja Lorenz müüsid 1650. aastal mõisa 1000 taalri eest Ernst von Mengdenile. Tolle poeg Otto von Mengden müüs mõisa omakorda Otto Ernst von Treydenile. 1745. aastal ostis mõisa 2000 taalri eest Gustav Wilhelm von Taube. 1671. aastal ostis selle koos Eriņi ja Mišleri mõisaga 12 000 taalri eest Anna Sophie Catharina von Haudring. 1781. aastal läks see koos Eriņi mõisa ja Mišleri mõisaga Adam Heinrich von Grote valdusse ning kujunes sisuliselt Eriņi mõisa osaks. Hiljem olid sellel ühised omanikud Naukšēni mõisaga, kuni Friedrich von Grote 1880. aastal mõisa oma tütrele Isabella von Grotele kinkis. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 125-126 Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 195-196. Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 126 [1].
Otto II (Pommeri)

Otto II (u. 1380 - 27. märts 1428) oli Pommeri-Stettini hertsog Pommeri dünastiast. Otto II oli Pommeri-Stettini hertsogi Swantibor III ja selle naise Anna vanim poeg. Kui Otto oli umbes 20 aastat vana, üritas isa temast Riia peapiiskopi teha, seda Saksa ordu tahte vastaselt, kes eelistas peapiiskopina Johann von Wallenrodet. Otto kinnitati 1394. aastal kuningas Wenzeli poolt peapiiskopiks ja 1396. aastal läks ta Tartusse, kus ta sõlmis liidu Leedu suurvürsti Vytautasega. Kuid järgnenud aastatel sai võitu Saksa ordu ja Otto läks Pommerisse tagasi ning see vahejuhtum oli püsivate tulemusteta. Otto isa hertsog Swantibor III oli 1409. aastast Brandenburgi osa Mittelmarki kuberner. Kui Nürnbergi linnusekrahv Friedrich VI, hilisem Brandenburgi kuurvürst Friedrich I nimetati keiser Sigismundi poolt Brandenburgi markkrahviks ja hertsog Swantibor asus tööle kui Mittelmarki kuberner, olid tagajärjeks nende kahe relvastatud kokkupõrked. Swantibor III taandus 1412. aastal ja jättis valitsemise oma kahele pojale Otto II ja Kasimir V. Nad võitlesid 12. oktoobril 1412 ebaselges Kremmeri tammi lahingus Brandenburgi vastu. Kui hertsog Swantibor III 21. juunil 1413 suri, otsustasid Otto II ja Kasimir V Pommeri-Stettinit üheskoos valitseda. Sõda Brandenburgiga jätkus. 1415. aastal põlustas keiser Sigismund Friedrich I palvel Otto II ja Kasimir V. 16. detsembril 1415 sõlmisid vennad Eberswaldes Friedrichiga rahulepingu. Pommeri andis rahalise hüvitise eest ära Uckermarki, Boitzenburgi ja Zehdenicki. Sellest hoolimata jätkus võitlus vahelduvate tulemustega. 1419. aastal võttis Otto II Prenzlau linna. Kuid 1420. aastal sai ta hävitava kaotuse Angermündes ja kaotas Prenzlau taas. 1425. aastal suutsid Otto II ja Kasimir V üllatuslikult Prenzlau vallutada. Kuid nad kaotasid selle taas 1426. aastal. Brandenburg tõstatas küsimuse Pommeri otse keisrile allumisest. Brandenburg väitis, et Pommeri oli Brandenburgi vasall; Pommeri hertsog väitis, et allub otse keisririigile. 1417. aastal läänistas keiser Sigismund Pommeri-Stettini Otto II-le, Brandenburgi õiguse alusel; 1424. aastal läänistas keiser Kasimir V-le ilma sellise piiranguta. 1426. aastal astus Friedrich tagasi oma vanema poja Johanni kasuks. Hiljem samal aastal tegid Otto II ja Kasimir V Johanniga rahu ja 16. juunil 1427 sõlmiti Templinis rahuleping Johanni ja kõigi Pommeri hertsogite vahel. Otto II suri 27. märtsil 1428. Sealt alates valitses tema vend Kasimir V Pommeri-Stettinit üksi. Otto II abiellus Mecklenburg-Stargardi hertsogi Johann II tütre Agnesega. Nad ei saanud lapsi. Mõnikord väidetakse, et Otto oli varem abiellunud Leedu suurvürsti Vytautase tütrega. Ajaloolase Martin Wehrmanni sõnul pole sellise abielu kohta tõendeid ja kuulujutt põhineb tõenäoliselt Otto ja Vytautase liidul. Pommeri hertsogkonnad ja hertsogid
Mišleri mõis

Mišleri mõis (saksa keeles Schadenhof, läti keeles Mišleru muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Lõuna-Ruhja kihelkonna aladel. Ordumeister Johann Freitag von Loringhofe läänistas sealsed 1 ja 1/4 adramaa suurused maad 1490. aastal Peter Korfile. Tolle poeg Friedrich müüs selle mõisa Otto von dem Bergele, kes sai 1536. aastal Hermann von Brüggeneilt veel lisaks kõrtsikoha. Hiljem oli mõis mõnda aega Franz Schade valduses, saades sellelt ka oma saksakeelse nimekuju. 1652. aastal kuulus mõis Ernst von Bergile (1591−1684). 1722. aastal müüs Otto Wilhelm von Berg mõisa 2700 taalri eest kapten Reinhold Friedrich von Taubele. 1671. aastal ostis selle koos Eriņi ja Streidase mõisaga 12 000 taalri eest Anna Sophie Catharina von Haudring. 1781. aastal läks see koos Eriņi ja Streidase mõisaga Adam Heinrich von Grote valdusse ning kujunes sisuliselt Eriņi osaks. Hiljem olid sellel ühised omanikud Naukšēni mõisa omanikega, kuni Friedrich von Grote 1880. aastal mõisa oma tütrele Isabella von Grotele kinkis. Stackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, seite 655 Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 125-126 Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 195-196. Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 125-126 [1].
Kałów

Kałów on küla Poolas Łódźi vojevoodkonnas Poddębice maakonnas Poddębice vallas. Kałów asub Poddębicest 7,5 km lõunakagus ja Łódźist ligikaudu 31 km lääneloodes. Kałówit on esmamainitud 1387. aastal. Kałów sai linnaõigused enne 1500. aastat, kuid kaotas need enne 1765. aastat. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/051011811035-0710641?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Bolimów

Bolimów on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Skierniewice maakonnas, Bolimówi valla halduskeskus. Bolimów asub Skierniewicest ligi 14 km põhjas ja Łódźist umbes 61 km idakirdes. Bolimów sai linnaõigused 1370. aasta paiku, neid kinnitati 1519. aastal. Bolimów kaotas linnaõigused 1870. aastal. 1. jaanuaril 2022 sai Bolimów linnaõigused tagasi. Dzieje Bolimowa Gmina Bolimów 10 nowych miast na mapie Polski od 1 stycznia 2022 roku Ministerstwo Spraw Wewnętrznych i Administracji, 30. detsember 2021
Budzynek

Budzynek on küla Poolas Łódźi vojevoodkonnas Poddębice maakonnas Dalikówi vallas. Budzynek asub Poddębicest 12,5 km idakirdes ja Łódźist ligikaudu 29 km loodes. Budzynek sai linnaõigused pärast 1454. aastat, kuid kaotas need pärast 1661. aastat.
Inowłódz

Inowłódz on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Tomaszów Mazowiecki maakonnas, Inowłódzi valla halduskeskus. Inowłódz asub Pilica jõe vasakul kaldal, Tomaszów Mazowieckist umbes 15 km idas ja Łódźist ligikaudu 58 km kagus. Inowłódz sai linnaõigused enne 1370. aastat, kuid kaotas need 1550. aasta paiku. Teist korda sai Inowłódz linnaõigused 1618. aastal, aga kaotas need 1870. aastal. Inowłódz sai linnaõigused tagasi 1. jaanuaril 2024. Romański kościółek w Inowłodzu, woj. łódzkie. Aktualizacja fotograficzna 2019 r. Polaneis.pl Michał Dobrołowicz, Paweł Kmiecik:34 nowe miasta w Polsce od 1 stycznia. Sprawdź listę RMF, 31. detsember 2023. Vaadatud 1. jaanuaril 2024
Bratoszewice

Bratoszewice on küla Poolas Łódźi vojevoodkonnas Zgierzi maakonnas Strykówi vallas. Bratoszewice asub Strykówist 4,5 km kirdes, Zgierzist ligikaudu 19 km idakirdes ja Łódźi kesklinnast 23 km kirdes. Bratoszewice sai linnaõigused enne 1458. aastat, kuid kaotas need 1661. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/051011520085-0415876?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Grzymiszew

Grzymiszew on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Tureki maakonnas Tuliszkówi vallas. Grzymiszew asub Tuliszkówist umbes 6 km kagus ja Turekist ligikaudu 9,5 km lääneloodes. Grzymiszew sai linnaõigused enne 1498. aastat, kuid kaotas need enne 1600. aastat. Wieś Grzymiszew w liczbach Polska w liczbach
Patrice Cormier

Patrice Victor Cormier (sündinud 14. juunil 1990 Cap-Pelés, New Brunswickis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana Saksamaa kõrgliigaklubis Berliini Eisbären. Aastatel 2006–2010 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Rimouski Océanic. 2008. aastal valis New Jersey Devils ta NHL-i draft '​is 54. valikuna. NHL-is debüteeris ta hooajal 2010–11 Atlanta Thrashersi ridades. 7. jaanuaril 2011 lõi Cormier mängus Toronto Maple Leafsi vastu oma esimese ja ainsa värava NHL-is. 2011. aastal kolis klubi Kanadasse ja asus tegutsema nime all Winnipeg Jets. Aastatel 2011–2018 mängis Cormier peamiselt American Hockey League'is Jetsi noorteklubides St. John's IceCaps ja Manitoba Moose. Viiel hooajal pääses ta Jetsi meeskonnas harva jääle ka NHL-is. 2018. aasta juulis siirdus Cormier KHL-i, liitudes Astana Barõsiga. Hooajal 2018–19 lõi ta liigas 18 väravat ja andis 22 väravasöötu. 2019. aasta mais sõlmis ta lepingu Kaasani Ak Barsiga. 2021. aasta mais sõlmis ta kaheaastase samasse liigasse kuuluva [[Jekaterinburgi Avtomobilistiga. 2023. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Berliini Eisbäreniga. 2009. aastal tuli Cormier Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Järgmise aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus ta oli Kanada koondise kapten, võitis ta hõbemedali. https://en.khl.ru/news/2021/05/02/484790.html (vaadatud 3.5.2021) "Patrice Cormier joins the Polar Bears" (German). Eisbären Berlin. 15. mai 2023. Vaadatud 15. mail 2023.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Patrice Cormier KHL.ru lehel Patrice Cormier NHL.com lehel Patrice Cormier hockeydb.com lehel
Raciążek

Raciążek on küla Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Aleksandrów Kujawski maakonnas, Raciążeki valla halduskeskus. Raciążek asub Ciechocineki kesklinnast ligi 3 km lõunakagus ja Aleksandrów Kujawskist umbes 8 km idakagus. Raciążekit on esmamainitud 1066. aastal, linnaõigused sai 1317. aastal. Raciążek kaotas linnaõigused 1870. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/040410801072-0867897?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 3.10.2022. Historia gminy Gmina Raciążek Mirosława Kasowska:Warto zobaczyć: Ruiny zamku w Raciążku Toruń Nasze Miasto, 27. juuli 2011
Wylatowo

Wylatowo (saksa keeles Wilatowen) on küla Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Mogilno maakonnas Mogilno vallas. Wylatowo asub Mogilnost umbes 5,5 km lõunas. Wylatowot on esmamainitud 1147. aastal. Wylatowo sai linnaõigused 1388. aastal, kuid kaotas need 1871. aastal. 1892. aastal hävis tulekahjus 40% asula hoonetest. Historia Wylatowa Wylatowo.pl
Przypust

Przypust on küla Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Aleksandrów Kujawski maakonnas Waganieci vallas. Przypust asub Wisła vasakul kaldal, Waganiecist ligi 3 km kirdes ja Aleksandrów Kujawskist ligikaudu 16 km idakagus. Przypust sai linnaõigused 1274. aastal, kuid kaotas need 1460. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/040410801082-0870936?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 3.10.2022. Drewniany kościół w Przypuście Aktywna Wieś
Pušmucova vald

Pušmucova vald (läti Pušmucovas pagasts) on vald Lätis Ludza piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Blonti, Zvirgzdene, Mežvidi ja Mērdzene vallaga. Valla pindala on 72,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 583 inimest. Aastal 2011 elas vallas 500 lätlast, 73 venelast, 24 valgevenelast, 1 ukrainlane ja 1 poolakas. Valla keskus on Pušmucova küla. Vallavanem on Valentīna Trukšāne. Vallas leiavad aset Latgale hobuste võiduajamised. Aastal 1945 moodustati Mērdzene vallas Pušmucova külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti aga vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Pušmucova külanõukoguga Mežernieki külanõukogu. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Pušmucova vald. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Cibla piirkonda. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Pušmucova katoliku kirik, selle piirdemüür ja väravad. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Bondareva ristikivi. Vald asub suuremalt jaolt Latgale kõrgustikul, osalt ka Velikaja madalikul. Tähtsaim jõgi on Rītupe. Kõrgeim koht (179,8 m) asub Iudri küla juures. Vallas kasvab üks looduskaitsealune raagremmelgas. Vallas on kolmkümmend küla. Valla keskuse Pušmucova (vidējciems ) elanike arv aastal 2020 oli 245. Ülejäänud valla külad on staatusega skrajciems – Avīši 6 elanikuga aastal 2020, Čigani, Fedčenki 1 elanikuga aastal 2020, Gornie 3 elanikuga aastal 2020, Iudri 18 elanikuga aastal 2020, Kazinīki, Ļahi 1 elanikuga aastal 2020, Latiši 22 elanikuga aastal 2020, Masļenki 1 elanikuga aastal 2020, Mežernīki 9 elanikuga aastal 2020, Mērdzine 4 elanikuga aastal 2020, Nūraugi 35 elanikuga aastal 2020, Obščina 11 elanikuga aastal 2020, Perekļi 1 elanikuga aastal 2020, Potaši 1 elanikuga aastal 2020, Pozņakova, Poļaki 15 elanikuga aastal 2020, Sipki 17 elanikuga aastal 2020, Sļapnie 17 elanikuga aastal 2020, Snotiuļi 12 elanikuga aastal 2020, Staupine 19 elanikuga aastal 2020, Steponi 15 elanikuga aastal 2020, Šaraki 4 elanikuga aastal 2020, Škiņči 6 elanikuga aastal 2020, Šmati 6 elanikuga aastal 2020, Zujova 7 elanikuga aastal 2020, Tereki 18 elanikuga aastal 2020, Vacumnīki 25 elanikuga aastal 2020, Valujeva ja Vornaiši 3 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Ethnic composition of Latvia 2011 Ciblas novads, vaadatud 24.10 2020 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink], vaadatud 24.10 2020 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 24.10 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 9.08 2020 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Pušmucova vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pušmucova

Pušmucova (ka Pušmicova või Pušnicova, latgali keeles Pušmycova) on küla (vidējciems) Lätis Ludza piirkonnas, Pušmucova valla halduskeskus. Pušmucova asub merepinnast 145 meetri kõrgusel ja jääb endisest piirkonna keskusest Blontist 5,5 ning Riiast 280 kilomeetri kaugusele. Külas on katoliku kirik, rahvamaja, põhikool, postkontor ja raamatukogu. Küla tekkis Pusmucova mõisa maadele kiriku ja kõrtsi juurde. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cibla piirkonda. Aastal 2008 oli külas 328 elanikku. Aastal 2017 oli elanikke 263, aastal 2020 aga 172 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 220. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Vietvārdu datubāze