laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ambla-Aravete Kool

Ambla-Aravete Kool oli lasteaed-põhikool Järva maakonnas Järva vallas (varem Ambla vallas) Ambla asulas. Kool suleti 2023. aastal. Kool asutati 1866. aastal. 1919. aastal asutati Amblasse gümnaasium. Sellele koolile ehitati kohaliku haridusseltsi ja maakonnavalitsuse toel uus koolimaja. Gümnaasium suleti 1930. aastal ja koolimaja müüdi Ambla vallavalitsuse kaudu Ambla algkoolile. Ambla algkool alustas ostetud hoones tööd 1930. aastal. 1. septembril 2018 liideti Ambla Lasteaed-Põhikooliga Aravete lasteaed Mesimumm. Uue õppeasutuse nimeks sai Ambla-Aravete Kool. 1. septembril 2023 muudeti Järva valla koolivõrgu reorganiseerimise tulemusel Aravete Keskkool põhikooliks ja sellega liideti Albu Põhikooli ja Ambla-Aravete Kooli kooliosa. Reorganiseeritud Aravete Keskkooli nimi on alates 1. septembrist 2023 Põhja-Järva Kool, millel on kolm õppekohta: Aravetel, Amblas ja Albus. Albu Põhikooli lasteaiaosa liideti Ambla-Aravete Kooli lasteaiaosaga. Koolieelse lasteasutuse nimi on alates 1. septembrist 2023 Põhja-Järva Lasteaed, millel on neli õppekohta: Albus, Aravetel, Amblas ja Ahulas. 1919 Ambla 6-klassiline kool 1940 Ambla Alg- ja Täienduskool 1944 Ambla Mittetäielik Keskkool 1956 Ambla Keskkool 1985 Ambla 9-klassiline Kool 1990 Ambla Põhikool 2008 Ambla Lasteaed-Põhikool 2018 Ambla-Aravete Kool Peegel, Mari. Ülevaade: koolide sulgemine sügisel puudutab pea kõiki maakondi. ERR, 3. aprill 2023. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 153 Põder, Madli. Ambla kool. Ambla Vallaleht, 1. september 2016. "Ambla-Aravete Kooli veebisait". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. oktoober 2021. Vaadatud 25. oktoobril 2021. Ambla-Aravete Kooli veebisait
Imavere Põhikool

Imavere Kool on põhikool Järva maakonnas Järva vallas (varem Imavere vallas) Imavere külas. Kool asutati 1827. 1944 Imavere mittetäielik keskkool 1951 Imavere 7-klassiline Kool ... 1993 Imavere Põhikool 2022 Imavere Kool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 155
Paide Slaavi Gümnaasium

Paide Slaavi Gümnaasium oli vene õppekeelega gümnaasium Järva maakonnas Paides. Kool asutati 1969. aastal ja see kandis nime Paide 2. Keskkool. 1995. aastal nimetati kool ümber Paide Slaavi Gümnaasiumiks. Kool suleti 2007. aastal ja liideti Paide Ühisgümnaasiumiga. Martin Kaasik. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. 2001. Lk 166 Ajalugu. Paide Hillar Hanssoo Põhikooli koduleht
Paide Täiskasvanute Keskkool

Paide Täiskasvanute Keskkool on Paide linnavalitsuse haldusalas tegutsev üldhariduslik munitsipaalkool, mis asub aadressil Lai tänav 33. Koolis on põhikooli III kooliaste (7.–9. klass), gümnaasium (10.–12. klass) ja rahvaülikool. Põhikoolis toimub õppimine mittestatsionaarses õppevormis kolmel päeval nädalas 9. klassis ja kahel päeval nädalas 7.–8. klassis. Gümnaasiumi mittestatsionaarses õppevormis õpitakse üldaineid kahel päeval nädalas ning lisaks projektipõhiseid valikaineid kolmandal päeval. Et koolil on ka rahvaülikooli üksus, siis on kooli nimetatud ka Paide täiskasvanute keskkool-rahvaülikooliks. Kool asutati 1963. aastal. 1963 Paide Kaugõppekeskkool 1987 Paide Õhtukeskkool 1997 Paide Täiskasvanute keskkool "Paide Täiskasvanute Keskkooli veebisait". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. mai 2021. Vaadatud 1. mail 2021. https://web.archive.org/web/20171202000026/https://www.eesti.ee/est/kontaktid/koolid/jarvamaa_1/paide_taiskasvanute_keskkool (vaadatud 01.12.2017) Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 167 Koduleht
Foo Fighters

Foo Fighters on Ameerika alternatiivroki ansambel, mille moodustas 1994. aastal Nirvana trummar Dave Grohl. Bänd sai nime II maailmasõja ajal liitlasvägede lennukipilootide poolt kasutusel olnud hüüdnimest tundmatute lendavate objektide kohta. Bändi debüütalbumi "Foo Fighters" (1995) lood kirjutas Grohl ise ja mängis salvestusel kõik instrumendid sisse. Seejärel sattus Grohl kokku endiste Sunny Day Real Estate'i liikmetega. Grohl andis neile kasseti oma lugudega ning mõne aja pärast liitusidki bändiga bassist Nate Mendel ja trummar William Goldsmith, samuti Nirvana turneedel kaasa teinud Pat Smear. Foo Fighters alustas esinemisi Portlandis (Oregon). Goldsmith lahkus bändist albumi "The Colour And The Shape" (1997) lindistuse alguses, kui ta läks tülli Grohliga. Smeari lahkus 6 kuud hiljem. 1997. aastal asendati trummar Taylor Hawkinsi ja kitarrist Franz Stahliga, kuid Stahlil paluti lahkuda enne kolmanda albumi "There Is Nothing Left to Lose" (1999) salvestamist. Bänd jätkas kolmekesi, salvestades albumi "There Is Nothing Left to Lose", kuni Chris Shiflett liitus bändiga (1999). Foo Fighters salvestas oma neljanda albumi "One By One" 2002. aastal. Ja pärast seda kahe CD-ga albumi "In Your Honor" (2005), mis oli jagatud akustiliseks plaadiks ja rokilikumaks verisiooniks. Foo Fightersi kuues album "Echoes, Silence, Patience & Grace" ilmus 2007. aastal. Aastal 2010 kinnitati, et Smear oli ametlikult bändiga uuesti liitunud pärast tuuritamist koos Foo Fightersiga kui mitteametlik liige aastatel 2006–2009. Bänd on oma karjääri jooksul nomineeritud kuuel korral ja võitnud Grammy auhinna kolmel korral parima rokkalbumi eest. Bändi seitsmes stuudioalbum, "Wasting Light", ilmus 2011. aasta aprillis. "Concrete and Gold" ilmus välja 2017. aasta septembris. See album erines teistest, kuna album oli loodud koostöös produtsent Greg Kurstiniga, kes on produtseerinud peamiselt kuulsaid popartiste nagu näiteks Adele ja Sia. Dave Grohl (laul, kitarr) Nate Mendel (basskitarr) Chris Shiflett (kitarr) Pat Smear (kitarr) William Goldsmith (löökriistad) (1995–1997) Franz Stahl (kitarr) (1997–1999) Taylor Hawkins (trummid) (1997–2022) "Foo Fighters" 1995 "The Colour And The Shape" 1997 "There Is Nothing Left To Lose" 1998 "One By One" 2002 "In Your Honor" 2005 "Echoes, Silence, Patience and Grace" 2007 "Greatest Hits" 2009 "Wasting Light" 2011 "Sonic Highways" 2014 "Concrete and Gold" 2017 "Medicine at Midnight" 2021
Peetri kool (Järva vald)

Peetri kool on kool Järva maakonnas Järva vallas (varem Kareda vallas) Peetri asulas. Esimesed kirjalikud teated kooli kohta pärinevad aastast 1829. Kooli on mainitud 1911. aastal ülevenemaalise algkoolide loenduse materjalides. Sealt selgub, et tollane koolimaja oli ehitatud 1850. aastal. Kool oli mõisa ülalpidamisel. 20. sajandi alguseks oli koolimaja muutunud selliseks, et remonti teha polnud enam võimalik. Otsustati ehitada uus. Uue koolimaja ehitamise võttis vähempakkumisel 8. oktoobril 1913 enda kätte Gustav Blitze. Maja valmis tähtajaliselt ja võeti vastu 4. oktoobril 1915. aastal. 1920. aastal avati koolis 6 klassi. 1938/1939. õppeaastal oli õpilasi 57. Õpilaste arvu kasv tõi kaasa ruumipuuduse. 1940. aastal asus osa klasse kooli kõrval asuvas majas. Alates 1. oktoobrist 1944 oli kool 7-klassiline. 1950. aastate algul anti kooli käsutusse endine kirikumõis. 1966. aastal oktoobri alguses valmis juurdeehitus. Kogu koolimaja sai asuda õppima ühte majja. 1961 Peetri 8-klassiline kool 1988 Peetri 9-klassiline kool 1992 Peetri põhikool 1852 Mart Telsen 1869 Hans Miilen 1869–1905 Andres Eglon 1905–1906 Hindrek Peerand 1906 Hans Miilen 1906–1914 Paalberg 1919 Aleksander Viirmann 1921–1941 Jaan Aan 1941–1969 Emil Nero 1969–1975 Aita Saumägi 1975–1981 Anne Raava 1981– 2011 Ene Reinla 2011–2015 Janno Nau 2015–2016 Marina Vou 2016–2018 Rainer Tõnnis 2018– 2022 Raigo Prants Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 169 Peetri Kool. Ajalugu. Kooli koduleht Mõisakool
Purdi põhikool

Purdi põhikool oli põhikool Järva maakonnas Paide vallas Purdi asulas. Kool asutati 1920. Kooli nimed: 1920 Purdi 6-klassiline kool ... Eesti NSV ajal Purdi algkool 1989 Purdi põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 170
Nurme Kool

Nurme Kool on hariduslike erivajadustega lastele mõeldud põhikool Järva maakonnas. Koolil on kaks õppekohta: Päinurme külas ja Paide linnas. Kool asutati 1970 Päinurme internaatkoolina. 1997 nimetati kool ümber Päinurme internaatkooliks. https://web.archive.org/web/20160915095719/http://mudaneh.nw.eenet.ee//media/Dokumendid/2013,09.06NurmeKoolipohimaarus103092013034.pdf (vaadatud 23.11.2017) Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 171
The Greatest Hits (The Sun)

"Greatest Hits" on The Suni debüütalbum, mis anti välja 2005 aastal. "Saadan kuradile" "Kuu on päike" "Unistus" "A.S.A.P." "Lõhu ring" "Nagu merelaine" "Nii siis jääbki" "Welcome to Estonia" "Tead sa?" "Sõnad läinud" "Vale" "Neljapäev" "Welcome to Estonia" [R2 otsesaade] "Welcome to Estonia" [Def Räädu remix] The Greatest Hits andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Sargvere põhikool

Sargvere põhikool oli põhikool Järva maakonnas Paide vallas Sargvere külas. 2011 liideti Sargvere ja Tarbja kool ning moodustati uus õppeasutus: Paide valla lasteaed-kool. Kool asutati 1920. Kooli nimed: 1920 Sargvere 6-klassiline algkool ... Eesti NSV ajal Sargvere 8-klassiline kool 1992 Sargvere põhikool http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/sargvere-lasteaed-algkool-saadab-koolinime-sargvere-tana-ajalooholma?id=47149406 (vaadatud 23.11.2017) Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 175
Tarbja lasteaed-algkool

Tarbja lasteaed-algkool on lasteaed-algkool Järva maakonnas Paide vallas Tarbja külas. 2011 liideti Tarbja ja Sargvere kool ning moodustati uus õppeasutus: Paide valla lasteaed-kool. Paide valla lasteaed-kool tegutses 2018. aastani ja siis korraldati kool taas ümber ja taastati varasem nimi Tarbja lasteaed-kool. Õppeasutus asutati 1990. Õppeasutuse nimed: 1990 Tarbja 2-klassiline algkool ... 1994 Tarbja 5-klassiline lasteaed-algkool http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/sargvere-lasteaed-algkool-saadab-koolinime-sargvere-tana-ajalooholma?id=47149406 (vaadatud 23.11.2017) https://www.riigiteataja.ee/akt/427032018025 (vaadatud 19.05.2019) Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 176
Dünaamika (täpsustus)

"Dünaamika" on mitmetähenduslik sõna. Üldkeeles mõeldakse dünaamika all hoogsat liikumist või muutuste kulgu. Dünaamika on mehaanika osa, mis uurib kehadevahelist vastasmõju. Dünaamika on muusikas kitsamalt õpetus helitugevuse muutustest ning laiemalt muusikas toimuvatest muutumisprotsessidest. Populatsioonidünaamika, ökoloogia haru Dünaamikamudel, matemaatiline mudel
Heljo Talmet

Heljo Talmet (30. september 1922 Tallinn – 30. august 1974 Haapsalu) oli eesti rahvatantsujuht. Ta sündis Tallinnas, õppis Nõmme gümnaasiumis ja Tallinna konservatooriumis. 1942. aastal asus ta elama Haapsallu. Töötas algul Haapsalu haigla laborandina, hiljem kirurgiaõena. Õppis rahvatantsu 1946. aastal Ullo Toomi juhendatud tantsujuhtide seminaris. Aastatel töötas 1951–1956 töötas haiglatöö kõrvalt klaveriõpetajana Haapsalu Pedagoogilises Koolis, 1954. aastast oli ta ka Haapsalu Laste Muusikakooli klaveriõpetaja. Ta on loonud tantse, millest tuntumad on 1955. aastal segarühmadele kirjutatud "Läki tantsule" ja 1956. aastal naisrühmadele kirjutatud "Kalurineiud". Tema tantse on tantsitud üldtantsupidudel ja noorte tantsupidudel. 1971. aastal hakkas ta korraldama kalurikolhoosis Lääne Kalur varietee-etendusi. 2007. aastal ilmus tema 85. sünniaastapäevaks raamat "Heljo Talmet ja tema tantsud" (koostajad Helgi ja Ants Miller). Ta on maetud Haapsalu Metsakalmistule. 1972 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Tema onu (ema vend) oli helilooja Adolf Vedro. Läänemaa portaal. Heljo Talmet (1922-1972) oli eesti rahvatantsu edendaja, tuntud ja legendaarne tantsuõpetaja Läänemaal Heljo Talmet 85. Lääne Elu, 25. september 2007 "Cyrillus Kreegi nimeline Haapsalu Muusikakool". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. november 2017. Vaadatud 24. novembril 2017. Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts. Heljo Talmet 85 Haapsalus E-kataloog ESTER. Helgi ja Ants Miller (koostajad. Heljo Talmet ja tema tantsud. Haapsalu: Läänemaa Tantsujuhtide Ühendus, 2007 Kalmistute register HAUDI[alaline kõdulink]
Henno-Allan Sein

Henno-Allan Sein (1. november 1932 Viljandi – 7. juuni 1992) oli eesti laulja. 1959. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli klassikalise laulu erialal. 1964. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Muusika- ja Teatrikunsti Instituudi laulu erialal (Aleksander Arderi klassi). 1956. aastast laulis ta Estonia teatri kooris, tegi ka hääleseadet ning osales ooperirollides. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1985 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Tema abikaasa oli viiuldaja Reet Sein, naise isa (äi) oli kirjanik Paul Viiding. "Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. oktoober 2016. Vaadatud 25. novembril 2017. Eesti Muusikaakadeemia lõpetajad Henno-Allan Sein (nekroloog). Sirp, 12. juuni 1992 Kalmistute register HAUDI
Jordaan

Jordaan on Hollandi pealinna Amsterdami linnaosa, mis paikneb kesklinnast läänes. Jordaani idapiiriks on Prinsengracht ja läänepiiriks Lijnbaansgracht. Nimi Jordaan arvatakse tulevat prantsuskeelsest sõnast jardin 'aed', sest selle linnaosa esimesed elanikud olid protestantidest hugenotid, kes põgenesid 16. ja 17. sajandil oma kodumaalt Hollandisse. Prantsuse päritolule osutab ka asjaolu, et paljud selle linnaosa tänavad ja kanalid on nimetatud puude ja lillede järgi. Teise levinud seletuse kohaselt on Jordaani linnaosa on nime saanud sõna joden järgi, mis märgib hollandi keeles juute, sest see piirkond oli populaarne ka juutidest põgenike seas. Jordaan on rajatud 17. sajandil töölisklassi ning prantsuse, inglise, hispaania jt riikide immigrantide tarbeks. Kuna piirkond oli asustatud vaestega, siis otsustasid linnavõimud jätta selle 1610. aasta linnaplaneeringust välja. Seetõttu pole Jordaani puhul järgitud ranget linnakorralduskava, vaid tänavad paiknevad seal, kus varem olid polderkuivenduskanalid. 19. sajandi teiseks pooleks oli Jordaanist kujunenud linna üks keerulisimate oludega piirkondi, sest seal paiknes linna töölisklass. Jordaani elanikud teenisid leiba peamiselt lastijate ja tehasetöölistena, töötades dokkidel, ladudes, tehastes jm. Aastal 1900 oli Jordaanis ligikaudu 80 000 elanikku. Kuna majad olid väikesed, lisaks puudus neis kanalisatsioon ja tsentraalne joogivesi, siis olid elutingimused rasked. Jordaani elanikkonda tõi muutuse kinnisvarahindade hüppeline kasv 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses, sundides keskklassi inimesi otsima elamispindu väljastpoolt. Tänapäeval on Jordaan üks nõutumaid linnaosi, kus elada. M. Dunford, P. Lee, K. Densley (2007). The rough guide to Amsterdam. New York, London, Delhi: Rough Guides.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Amsterdam.info. "Jordaan District in Amsterdam". Jordaani infoleht (inglise keeles)
Lamerihmülekanne

Lamerihmülekanded on kiilrihmülekannetest eelistatavamad suuremate pöörlemiskiiruste, telgede suure vahe ning ülekande maksumuse võimaliku vähendamise korral. Ülekantav võimsus on tavaliselt 0,5...50 kW, kuid esineb ka lamerihmülekandeid võimsusega 1000 kW ja rohkem. Praktikas kasutatakse mitmesuguste skeemide järgi kujundatud lamerihmülekandeid. Lahtist ülekannet kasutatakse, kui võllid on paralleelsed ja pöörlevad samas suunas. Ristuva rihmaga ülekannet kasutatakse, kui võllid on paralleelsed, kuid pöörlevad vastassuunas. Poolristuva rihmaga ülekannet kasutatakse kiivate võllide puhul. Juhtrullidega ülekannet kasutatakse samuti kiivate võllide puhul, kusjuures rihma liikumissuunda muudetakse juhtrullidega. lamerihm lamerihmaratas rihmülekanne
Pestšanokopskoje rajoon

Pestšanokopskoje rajoon (vene keeles Песчанокопский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Pestšanokopskoje küla. Rajoon piirneb põhjas Salski rajooniga, idas Kalmõkkiaga, kagus Stavropoli kraiga, edelas Krasnodari kraiga ja loodes Tselina rajooniga. Rajooni pindala on 1882 km². Elanike arv oli 2017. aastal 28 171. Pestšanokopskoje rajooni asulad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu. Q126684906
Kaksikute paradoks

Kaksikute paradoks on erirelatiivsusteooria mõtteline eksperiment identsete kaksikutega, kus üks neist teeb raketiga reisi kosmosesse ning naasnult märkab, et teine, koju jäänud kaksik on oluliselt rohkem vananenud. Stsenaariumi saab lahendada erirelatiivsusteooria standardraamistikus: reisil oleva kaksiku trajektoor sisaldab kahte erinevat inertsiaalset raami, üks väljasõiduks ja teine tagasisõiduks, nii et kahe kaksiku ruumitee ei ole sümmeetriline. Seepärast ei ole kaksikute paradoks paradoksaalne loogilises tähenduses.
Villevere algkool

Villevere algkool oli algkool Järva maakonnas Türi vallas Villevere külas. Kool suleti 2000. Kool asutati 1820. Kooli nimed: 1928 Villevere 4-klassiline algkool ... 1988 Villevere algkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 181
Kõue külanõukogu

Kõue külanõukogu (1945-1954 Kõu külanõukogu) oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kõue vallas. Külanõukogu pindala oli 241 km² (1977). Kõue külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Käina külanõukogu

Käina külanõukogu oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Käina vallas. Külanõukogu pindala oli 220 km² (1977). Käina külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Kärkna külanõukogu

Kärkna külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kärkna külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Äksi vallas. Külanõukogu keskus asus Mõisa külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kärkna külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu. 1954 juunis Kärkna külanõukogu likvideeriti, selle territooriumist koos likvideeritud Kukulinna külanõukogu maadega moodustati Äksi külanõukogu. Kärkna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kärla külanõukogu

Kärla külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kärla vallas. Külanõukogu pindala oli 209 km² (1977). Kärla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Kärstna külanõukogu

Kärstna külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tuhalaane vallas. Külanõukogu pindala oli 121 km² (1977). Kärstna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Kääpa külanõukogu

Kääpa külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Võru külanõukogu ja Lasva külanõukoguga. Kääpa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Laatre külanõukogu

Laatre külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Laatre külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Tõlliste vallas. Külanõukogu keskus asus Tsirgulinna alevikus. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Laatre külanõukogu 1950 septembris Valga rajooni koosseisu. 1954 juunis Laatre külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Tõlliste külanõukoguga. Laatre külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Valga maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 517 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Laekannu külanõukogu

Laekannu külanõukogu oli külanõukogu Mustvee rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Ulvi külanõukoguga. Laekannu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Laeva külanõukogu

Laeva külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Laeva külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Laeva vallas. Külanõukogu keskus asus Laeva alevikus. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Laeva külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu. 1954. aasta juunis Laeva külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kärevere külanõukoguga. 1968. aastal nimetati Kärevere külanõukogu aga ümber Laeva külanõukoguks. 1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 207 km² ja elanike arv 1129. 1976. aasta detsembris Laeva külanõukogu taas likvideeriti ja selle territoorium liideti Tähtvere külanõukoguga. 1987. aasta märtsis moodustati Laeva külanõukogu uuesti ning selle koosseisu arvati 25 329 ha suurune osa Tähtvere külanõukogu territooriumist, millel asusid Kärevere, Kämara, Laeva, Siniküla, Valmaotsa ja Väänikvere küla ning Laeva katsesovhoosi ja Tartu Metsamajandi maakasutused. 11. juulist 1991 sai omavalitsusliku staatuse Laeva vald ja varasem külanõukogu lõpetas tegevuse. Laeva külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 4, 1972, lk-d 296, 335 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 27. detsembri 1976 seadlus "Tartu rajooni Koosa ja Laeva külanõukogu likvideerimise ning Haaslava, Kambja, Lemmatsi ja Nõo külanõukogu piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1977, 1, 6 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. märtsi 1987 seadlus "Tartu rajooni Laeva külanõukogu moodustamise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1987, 11, 144 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi 11. juuli 1991 seadlus "Harju maakonna Rae ja Ida-Viru maakonna Lüganuse valla, Lääne-Viru maakonna Tapa linna, Saare maakonna Orissaare valla, Tartu maakonna Haaslava, Laeva, Nõo, Rannu, Rõngu ja Vara valla ning Kallaste linna, Valga maakonna Helme, Põdrala ja Tõlliste valla, Viljandi maakonna Halliste valla ja Karksi-Nuia alevi ning Võru maakonna Urvaste valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta". RT 1991, 24, 287
Lahepera külanõukogu

Lahepera külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Lahepera külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Alatskivi vallas. Külanõukogu keskus asus Lahepera külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Lahepera külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu. 1954 juunis Lahepera külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Alatskivi külanõukoguga. Lahepera külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Laimjala külanõukogu

Laimjala külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Laimajala vallas. Külanõukogu pindala oli 115 km² (1977). Laimjala külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Laitse külanõukogu

Laitse külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Vasalemma külanõukogu ja Nissi külanõukoguga. Laitse külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Lauka külanõukogu

Lauka külanõukogu oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kõrgesaare vallast. Pärast 1954. aastal Malvaste ning 1963. aastal Luidja ja Lauka külanõukogu ühendamist hõlmas Lauka külanõukogu Kõrgessaare valla ala. Külanõukogu pindala oli 361 km² (1977). Lauka külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)