laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Deutschland (täpsustus)

Deutschland on Saksamaa saksakeelne nimi. Nime Deutschland on kandnud SMS Deutschland (1874) oli Saksamaa Kaiser-klassi soomuslaev SMS Deutschland (1904) oli Saksamaa drednootide eelse ajastu Deutschland-klassi lahingulaev SMS Deutschland (1914) praam, mida Esimese maailmasõja ajal miiniveeskajana kasutati Deutschland (1933) oli Saksamaa nn tasku-lahingulaev, sõja ajal nimetati ümber Lützowiks. Deutschland (A59) oli Lääne-Saksamaa mereväe laev SS Deutschland oli 1866. aastal ehitatud aurulaev, mis hukkus 1875. aastal ja millest Gerard Manley Hopkins kirjutas luuletuse "The Wreck of the Deutschland". SS Deutschland (1900) oli reisilaev Deutschland oli Wilhelm Filchneri Antarktika ekspeditsiooni laev SS Deutschland (1923) oli Saksamaa ookeanilainer Schulschiff Deutschland oli meremeeste koolitamiseks mõeldud õppelaev, praegu muuseumilaev Bremenis MS Deutschland (1998) on ristluslaev Kaks intsidenti Deutschlandi nime kandnud laevadega Deutschlandi intsident (1902) Deutschlandi intsident (1937) Helmut Deutschland oli Saksa lauatennisemängija Heinz Deutschland on Saksa ajaloolane Jutta Deutschland on endine Saksa priimabaleriin ja koreograaf Joachim Deutschland on Saksa rokkmuusik "Deutschland" on üks Saksa popmuusikaansambli Die Prinzen laul
Triploidsus

Triploidsus on liigiomase kromosoomikomplekti kolmekordsus indiviidi (raku) kromosoomistikus. diploidsus aneuploidsus euploidsus haplodiploidsus haploidsus ploidsus triploidne haab
Tartu linna päev

Tartu linna päev on Tartu linna kaitsepühakute Peetruse ja Pauluse päev (peeterpaulipäev), 29. juuni. Tartlaste jaoks oli see oluline tähtpäev kuni reformatsioonini, seda hakati uuesti tähistama 2003. aastal. Kunstnik Tiina Viirelaid on kujundanud Tartu linna päeva logo. Sellel on kujutatud Peetruse ja Pauluse atribuute - võtit ja mõõka, mis on ka linna vapil. Tartu linna päev Tartu linna kodulehel (vaadatud 4. veebruaril 2013) Tartu linna päeva koduleht Tartu linna päev Facebookis Tartu linna päeva Youtube`i kanal 2013. aasta Tartu linna päeva video Tartu linna kanalil YouTube'is, 12. juuli 2013 Tartu linna päev Instagramis
UHF-sagedusala

UHF-sagedusala (ingl k Ultra High Frequency, ultrakõrgsagedus) ehk detsimeeterlaineala on raadiosageduste vahemikus 0,3–3 GHz (300–3000 MHz). Seda raadiolainete piirkonda nimetatakse detsimeeterlainealaks, sest lainepikkuste vahemik on 1 detsimeetrist 10 detsimeetrini (10 cm kuni 1 m). Detsimeeterlainealast kõrgema sagedusega on sentimeeterlaineala (SHF, Super High Frequency) ja madalama sagedusega meeterlaineala (VHF). Detsimeeterlaineid kasutatakse maapealse leviga televisioonis, mobiilsides, raadiolokatsioonis, Wi-Fi-võrgus jm. Televisioonisaateid edastatakse detsimeeterlainealas sagedusvahemikus 470–862 MHz (kanalid 21–69). Raadiolained Meeterlaineala ITU Jaak Umborg (2017). Raadiotehnika alused. Lk 19.
Ühisloome

Ühisloome (inglise keeles crowdsourcing, saksa keeles Schwarmauslagerung, tõlkevastetena eesti keelde on pakutud ka talguhange ja rahvahange[1]), on tavaliselt kas reaalses aegruumis või onlain toimuv, osalejatelt tavaliselt vabatahtlikku panust eeldav probleemilahenduse meetod. Oma algses tähenduses mõeldakse ühisloome all probleemide lahendamist suure hulga vabatahtlike kaastööliste poolt, kes reageerivad avatud üleskutsele hanke korraldaja poolt pakutud formaadi raames. Ühisloome puhul puuduvad probleemi lahendustel konkreetsed autorid, kaastöölised ei saa palka, st nende töö on vabatahtlik ning nende tasuks on eelkõige intellektuaalne rahuldus. Parimatele kaastöölistele võib probleemi püstitaja panna välja erinevaid autasusid. Ühisloomet iseloomustab ühekülgselt domineeriva positsiooni puudumine või vähene tähtsus, ülesande parim lahendus sünnib võimalikult suure hulga osalejate ühise tarkuse tulemusel. Ühisloomega tihedalt seotud mõisteteks on ühiskatsetus (crowdtesting) ning ühisrahastus (crowdfunding). Ühisloome ideid kasutatakse ka elektroonilistes kanalites toimuva sotsiaalse ettevõtluse (social commerce) puhul, kus kliendid moodustavad teistele klientidele justkui "isikliku filtri", aidates leida parimaid pakkumisi. Allhankest (inglise keeles outsourcing) eristab ühisloomet kaasamise vabatahtlikkus. 2006. aastal võttis ühisloome mõiste esimest korda kasutusele ameerika ajakirjanik Jeff Howe: "Simply defined, crowdsourcing represents the act of a company or institution taking a function once performed by employees and outsourcing it to an undefined (and generally large) network of people in the form of an open call. This can take the form of peer-production (when the job is performed collaboratively), but is also often undertaken by sole individuals. The crucial prerequisite is the use of the open call format and the large network of potential laborers." 2008. aastal pakkus Daren C. Brabham välja ühisloome võimaluse teadustekstide koostamiseks: "Crowdsourcing is an online, distributed problem-solving and production model." 2009. aastal pakkus ühisloome kui sotsiaalmajandusliku nähtuse definitsiooni välja Christian Papsdorf: "Crowdsourcing ist die Strategie des Auslagerns einer üblicherweise von Erwerbstätigen entgeltlich erbrachten Leistung durch eine Organisation oder Privatperson mittels eines offenen Aufrufes an eine Masse von unbekannten Akteuren, bei dem der Crowdsourcer und/oder die Crowdsourcees frei verwertbare und direkte wirtschaftliche Vorteile erlangen.". Selle definitsiooniga eraldab Papsdorf ühisloome mõiste selgelt ka mõistetest nagu avatud lähtekood (open source), individuaalne masstootmine (mass customization, Individualisierte Massenfertigung) või töötav klient (Arbeitender Kunde). Üks tuntumaid ühisloomeprojekte on Vikipeedia, mille eesmärk on koguda entsüklopeedilises vormis kokku kõik maailma teadmised ning teha need võimalikult kõigis keeltes kõigile inimestele kättesaadavaks. Projekti OpenStreetMap eesmärk on luua maailma kaartide vaba andmebaas. Rahvakogu eesmärk on teha Riigikogule ettepanekuid seaduste loomiseks. Ühisloomeprojektide loend ingliskeelses Wikipedias
Eesti Tööandjate Keskliit

Eesti Tööandjate Keskliit (lühend ETKL) on aastal 1997 moodustatud mittetulundusühing, mis ühendab Eesti ettevõtjaid ja nende ühendusi. Keskliit on oma eesmärgiks seadnud järgmise: "esindada ja kaitsta oma liikmete huve suhetes seadusandliku ja täitevvõimuga ning töövõtjate esindajatega, samuti esindada liikmesorganisatsioone rahvusvahelisel, üleriiklikul ja regionaalsel tasandil". ETKLi ajalugu ulatub 1917. aastasse, mil asutati Tallinna Tööstusliku Piirkonna Vabrikantide Ühisus (hilisem nimi: Eestimaa Vabrikantide Ühisus). Eestimaa Vabrikantide Ühisus lõpetas tegevuse Nõukogude võimu käsul 1940. aastal. Pärast Nõukogude perioodi moodustasid 1991. aastal tööstusharude liidud Eesti Tööstuse Keskliidu, mis 1995. aastal reorganiseeriti Eesti Tööstuse ja Tööandjate Keskliiduks. Aastal 1995 moodustasid omaette liidu ka teenindussektori majandusharude liitude ettevõtjad. Selle nimeks sai Eesti Tööandjate Ühenduste Keskliit. Aastal 1997 Eesti Tööstuse ja Tööandjate Keskliit ja Eesti Tööandjate Ühenduste Keskliit ühinesid ja moodustasid ühise liidu - Eesti Tööandjate Keskliit. https://web.archive.org/web/20121016051350/http://www.tooandjad.ee/et/esileht/prioriteedid (vaadatud 03.02.2013) EE 12. köide, 2003: 107. http://www.tooandjad.ee/et/esileht/ajalugu (vaadatud 03.02.2013) Keskliidu koduleht (vaadatud 03.02.2013)
Eesti Akadeemiline Helikunstnike Selts

Eesti Akadeemiline Helikunstnike Selts (lühend EAHS) oli aastatel 1924–1940 tegutsenud kutselisi muusikuid ühendav selts. EAHSi õigusjärglane on aastast 1989 Eesti Heliloojate Liit. EAHSi eestvõttel korraldati kontserte, muusikavõistlusi, anti välja noote ja muusikakirjandust. 1930. aastatel tegutses EAHSi juures Eesti Akadeemilise Helikunstnike Seltsi keelpillikvartett ja puhkpillikvartett. EE 12. köide, 2003: 45.
Eesti Akadeemiline Kutseõiguslikkude Kunstnikkude Koondis

Eesti Akadeemiline Kutseõiguslikkude Kunstnikkude Koondis (lühend: EAKKK; hilisem nimi: Eesti Akadeemiline Kunstnike Koondis) oli aastatel 1935–1940 tegutsenud ühendus, mille moodustasid Eesti kunstnikud. Enamik EAKKKi liikmeid olid kas Riigi Kunstitööstuskooli lõpetajad ja õppejõud, või need, kes olid varem lahku löönud Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingust. EE 12. köide, 2003: 45.
Eesti Akordioniliit

Eesti Akordioniliit (EAL) on 1994. aastal asutatud mittetulundusühing, mis ühendab akordioniõpetajaid ja -õpilasi ning akordionialaga tegelevaid professionaale. EAL peab oma ülesandeks "seista hea akordionialase muusikahariduse käekäigu eest, korraldada erialaseid täiendkoolitusi ja konkursse, koordineerida festivalide ja kontsertide korraldamist, vahendada akordionialast teavet ja kontakte". EAL on Rahvusvahelise Akordioniliidu (CIA) täisliige. EE 12. köide, 2003: 45. https://web.archive.org/web/20130923235326/http://www.akordioniliit.ee/akordioniliit/Avaleht.html (vaadatud 03.02.2013) Mittetulundusühingu koduleht (vaadatud 03.02.2013)
Malm (täpsustus)

Malm võib tähendada mitut asja: Malm on rauasulam, milles on vähemalt 2,14% süsinikku Malm on Helsingi linnaosa Malmi rootsikeelne nimi Malm on küla ja vallakeskus Norras Nord-Trøndelagi maakonnas Malm on perekonnanimi Carl Eduard Malm, kirjamees Friedrich Malm, majandusteadlane Harry Malm, kirjastaja, fotoamatöör ja filatelist Karl Otto Malm, vaimulik
Eesti Antarktika Ekspeditsioon

Eesti Antarktika Ekspeditsioon (lühend: ESTANTEX) on aastal 2002 MTÜ Eesti Antarktika Ekspeditsioonid, Eesti Välisministeeriumi ja Eesti Teaduste Akadeemia Polaaruuringute Komitee koostöös valmiv projekt, mille eesmärk on saada Eestile konsultatiivse lepingupoole staatus (Antarktika lepingu osalisena) ja alustada Eesti rahvuslikku Antarktika uurimisprogrammi. https://web.archive.org/web/20130131121752/http://www.antarktika.ee/ (vaadatud 03.02.2013) EE 12. köide, 2003: 46. Ekspeditsiooni koduleht (vaadatud 03.02.2013)
Candelaro

Candelaro on jõgi Itaalias Apuulia maakonnas Foggia provintsis. Jõe vett kasutatakse põldude niisutamiseks. Jõgi saab alguse Gargano loodejalamilt. 70 km pikkune jõgi suubub Aadria mere Manfredonia lahte Manfredonia linnast lõunas. Candelaro voolab läbi järgmiste asulate: San Paolo di Civitate, San Severo, Rignano Garganico, San Marco in Lamis, San Giovanni Rotondo ja Manfredonia. Torrenti - Torrente Candelaro carta d'identità Manfredonia kaart
Online ja offline

Online ja offline (ka onlain ja offlain, sõnaühendites ka sidus- ja vallas-) on arvutitehnikas ja telekommunikatsioonis vastandmõistete paar, milles online tähistab seadme ühendatud (seotud) ning offline ühendamata (sidumata) olekut. Et mingi seade oleks online, peab ta olema kas teise seadme otsese kontrolli all; teda kontrolliva süsteemi otsese kontrolli all; viivitamatult süsteemis kättesaadav ilma inimese vahelesegamiseta. Seade on offline, kui ta on vooluvõrgust välja lülitatud või muul põhjusel süsteemis kättesaamatu. Ameerika Ühendriikides on mõisted online ja offline määratud standardiga Federal Standard 1037C.
Eesti Klaveriõpetajate Ühing

Eesti Klaveriõpetajate Ühing (lühend EKÜ; rahvusvaheliselt: EPTA Estonia) asutati 1989. aastal Arbo Valdma eestvedamisel. EKÜs on praegu ligi 400 klaveriõpetajat. Aastast 1995 viib EKÜ läbi Eesti klaveriõpetajate päevi. EKÜ on Tallinnas toimuva rahvusvahelise klaverifestivali algatajaid. EKÜ on avaldanud Bruno Luki autoriplaadi ja kogumiku "Eesti heliloojate klaverimuusikat lastele ja noortele". EKÜ andis aastatel 1998–2010 kaks korda aastas välja ajakirja Klaver. Aastast 1991 on EKÜ Euroopa Klaveriõpetajate Assotsiatsiooni (EPTA) liige. https://web.archive.org/web/20160307002801/http://www.epta.ee/sisu.php?nid=6&pid=1 (vaadatud 03.02.2013) "Klaver". ESTER. Ühingu koduleht (vaadatud 03.02.2013)
Eesti Koolinoorsoo Keskliit

Eesti Koolinoorsoo Keskliit oli aastatel 1920–1928 tegutsenud organisatsioon, mis ühendas koolidevahelisi ja vanemate klasside õpilasühinguid. Organisatsioon korraldas üle-eestilisi koolinoorsookongresse, samuti ilmus neilt kaks ajakirja: Uudismaa (ilmus 1914[küsitav]-1924) ja Tõusmed (1926–1927). Organisatsioon lagunes 1928. aastal. EE 12. köide, 2003: 62.
Tesino

Tesino (ladinakeelne nimi Tessuinum) on jõgi Itaalias Marche maakonnas Ascoli Piceno provintsis. Tesino voolab lääne–idasuunaliselt läbi järgmiste asulate: Force, Rotella, Montedinove, Castignano, Montalto delle Marche, Cossignano, Offida ja Ripatransone. Tesino suubub Aadria merre Grottammare keskusest lõunas.
Eesti Meeskoor Austraalias

Eesti Meeskoor Austraalias on aastal 1947 asutatud meeskoor. Meeskoor asutati Saksamaalt Bremenhavenist Austraaliasse reisinud laeval General Stuart Heinzelmann. Laeva pardal olnud 844 sõjapõgenikust olid 148 eestlased. Koori on teiste seas juhtinud Elmar Saarepera ja Uno Polikarpus. http://www.folklore.ee/rl/fo/austraalia/rmt/EAI/haas.htm (vaadatud 03.02.2013) EE 12. köide. Tallinn 2003. Lk 74
Eesti Muusikute Ühing Stockholmis

Eesti Muusikute Ühing Stockholmis oli aastal 1952 asutatud ühing, mis seadis oma ülesandeks toetada Rootsis tegutsevate eestlastest muusikute tegevust. Aastal 1962 võttis ühingu ülesanded üle samal aastal Rootsis loodud Eesti Kultuuri Koondis, täpsemalt selle koondise muusikatoimkond. EE 12. köide, 2003: 78.
Eesti Noorte Huvikeskus Telo

Eesti Noorte Huvikeskus Telo oli aastatel 1994–2001 Tallinnas tegutsenud ja Haridusministeeriumi halduses olnud asutus. Telo asutati 1994. aastal, kui Eesti Noorte Loodusmaja ja Eesti Tehnikaspordi Maja ühinesid. Aastal 1994 oli asutuses umbes 40 huviringi. Telo õpilased osalesid mitmes rahvusvahelises keskkonnaprojektis, näiteks UNESCO Läänemere projektis. Pärast Telo tegevuse lõppemist on rahvusvahelistes keskkonnaprojektides osalemine jätkunud Eesti Noorsootöö Keskuses. EE 12. köide, 2003: 79.
Eesti Rahvuslik Automaatjuhtimise Komitee

Eesti Rahvuslik Automaatjuhtimise Komitee (lühend: ERA) on aastal 1993 asutatud organ, mis loodi eesmärgiga, et eelkõige Eesti Süsteemiinseneride Seltsi kaudu esindada Eestit Rahvusvahelises Automaatjuhtimise Föderatsioonis (IFAC) ja säilitada IFACiga tihe kontakt. EE 12. köide, 2003: 92.
Eesti Rahvuslik Mehaanika Komitee

Eesti Rahvuslik Mehaanika Komitee (lühend: ERMK) on Rahvusvahelise Teoreetilise ja Rakendusmehaanika Liidu (inglise International Union of Theoretical and Applied Mechanics, lühendatult IUTAM) Eesti kontaktorgan. ERMK asutati 1991. Aastal 1992 sai ERMK IUTAMi liikmeks. ERMK on osalenud mitmes Eesti mehaanikaprogrammi töös. https://web.archive.org/web/20160305092224/http://www.akadeemia.ee/et/suhted/organisatsioonid/eestikontakt/ (vaadatud 03.02.2013) EE 12. köide, 2003: 92–93.
Eesti Matemaatika Komitee

Eesti Matemaatika Komitee (lühend: EMK) on Rahvusvahelise Matemaatikauniooni (inglise International Mathematical Union, lühendatult IMU) Eesti kontaktorgan. EMK asutati 1991. Aastal 2001 sai EMK IMU liikmeks. EMKi ülesanne on muu hulgas esindada Eestit rahvusvahelistel matemaatikaüritustel. https://web.archive.org/web/20160305092224/http://www.akadeemia.ee/et/suhted/organisatsioonid/eestikontakt/ (vaadatud 03.02.2013) EE 12. köide, 2003: 74.
Hakaja

Hakaja (vene: Га́кково) oli Ingeri küla Narva lahe idakaldal praeguses Leningradi oblasti Kingissepa rajoonis. Küla on esmamainitud Novgorodi ürikutes 1571. aastal Akui nime all, aastatel 1618–1623 Rootsi alana kui Akaia ja 1676. aastal kui Hackia. Selles külas on sündinud eesti laevakapten Johannes Yllö ja eesti-soome põllumajandusteadlane Leo Yllö. Q127207496
Johannes Yllö

Johannes (John) Yllö (20. aprill 1890 Hakaja – 6. oktoober 1950 Stockholm) oli kapten eesti reisi-aurulaevadel „Kalevipoeg“ ja „Estonia“, mis 1920-1940 kurseerisid Tallinn-Helsingi ja Tallinn-Stockholmi liinil. 1939. aastal autasustatud Rootsi Kuningliku Vaasaordeni teise klassi medaliga. Matti Yllö. Docktor Mattis öden och äventyr under åren 1944-70
Potenza jõgi

Potenza (ladinakeelne nimi Flosis) on jõgi Itaalias Marche maakonnas. Jõgi saab alguse Macerata provintsis asuva Vermenone mäe (1394 m) nõlvalt Kesk-Apenniinides, umbes 800 meetri kõrgusel merepinnast. Potenza suubub Aadria merre Porto Recanati lõunaserval.
Eesti Rahvuslik Geofüüsika Komitee

Eesti Rahvuslik Geofüüsika Komitee (lühend: ERGK) on Rahvusvahelise Geodeesia ja Geofüüsika Liidu (inglise International Union of Geodesy and Geophysics, lühendatult IUGG) Eesti kontaktorgan. ERGK asutati 1991. ERGKi kaudu toimub geofüüsika- ja geodeesiaalane infovahetus IUGGiga, samuti korraldab ERGK Eesti eriteadlaste osalemist rahvusvahelistel üritustel. https://web.archive.org/web/20160305092224/http://www.akadeemia.ee/et/suhted/organisatsioonid/eestikontakt/ (vaadatud 03.02.2013) EE 12. köide, 2003: 92.
Eesti Geograafide Rahvuskomitee

Eesti Geograafide Rahvuskomitee (lühend: EGR) on Rahvusvahelise Geograafia Liidu (inglise International Geographical Union, lühendatult IGU) Eesti kontaktorgan. EGR asutati 1992. Aastal 2002 toimus IGU ja EGRi ühisettevõtmisel Tartus rahvusvaheline konverents "European Permanent Conference of Rural Landscapes". https://web.archive.org/web/20160305092224/http://www.akadeemia.ee/et/suhted/organisatsioonid/eestikontakt/ (vaadatud 03.02.2013) EE 12. köide, 2003: 53.
Eesti Geoloogia Rahvuskomitee

Eesti Geograafide Rahvuskomitee (lühend: EGR) on Rahvusvahelise Geoloogiateaduste Liidu (inglise International Union of Geological Sciences, lühendatult IUGS) Eesti kontaktorgan. EGR asutati 1992. EGR osaleb muu hulgas Balti Stratigraafia Assotsiatsiooni tegevuses. https://web.archive.org/web/20160305092224/http://www.akadeemia.ee/et/suhted/organisatsioonid/eestikontakt/ (vaadatud 03.02.2013) EE 12. köide, 2003: 54.
Eesti Rahvuslik Astronoomia Komitee

Eesti Rahvuslik Astronoomia Komitee (lühend: ERAK) on Rahvusvahelise Astronoomiauniooni (inglise International Astronomical Union, lühendatult IAU) Eesti kontaktorgan. ERAK asutati 1992. aastal. ERAKu ülesanded on muu hulgas astronoomia arengu koordineerimine Eestis ja osalemine Ernst Julius Öpiku stipendiumi väljaandmisel. https://web.archive.org/web/20160305092224/http://www.akadeemia.ee/et/suhted/organisatsioonid/eestikontakt/ (vaadatud 03.02.2013) EE 12. köide, 2003: 92.
Eesti Geomorfoloogia Rahvuskomitee

Eesti Geomorfoloogia Rahvuskomitee (lühend: EGR) on Rahvusvahelise Geomorfoloogide Assotsiatsiooni (inglise International Association of Geomorphologists, IAG) Eesti kontaktorgan. ERAK asutati 1992. ERAKu ja IAGi koostöös valminud metoodikat kasutatakse Eesti geomorfoloogilisel kaardistamisel. https://web.archive.org/web/20160305092224/http://www.akadeemia.ee/et/suhted/organisatsioonid/eestikontakt/ (vaadatud 03.02.2013) EE 12. köide, 2003: 54.
Mare Vint

Mare Vint (neiuna Mare Mänd; 15. september 1942 Tallinn – 10. mai 2020) oli eesti graafik. Oma loomingus kujutas Vint enamasti „ideaalmaastikku”, püüdes tabada looduse ja inimkätega loodu kooskõla. Ta lõpetas aastal 1961 Tallinna 9. Keskkooli. Aastatel 1962–1967 õppis ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, lõpetas selle klaasikunstnikuna. Aastatel 1967–1969 töötas ta Tallinna 46. Keskkoolis kunstiõpetajana, seejärel vabakunstnikuna. Ta oli aastast 1973 Eesti Kunstnike Liidu liige. Mare Vint viljeles tuši- ja pliiatsijoonistust, aastast 1972 valdavalt litotehnikat. Mare Vindi 1960. aastate teise poole ja 1970. aastate alguse loomingus kerkis tugevalt esile laad, mida iseloomustas joonistuste mustvalge kontrast, milles värv kui essents on tinglikum ja pigem markeeriv. Kunstniku 1980.–1990. aastate pildiruum kujutas sageli aedu, parke ja linnu. Motiivid on edasi antud kohati filigraanse joone, täpikeste, rütmide ja vaba pinna mängu abil. 1985 Jaan Jenseni raamatugraafika aastapreemia (õnnitluspostkaardid) 2001 Kristjan Raua preemia (näitus "Pooltoonid" Tallinna Kunstihoone galeriis) 2015 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2019 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali elutööpreemia (Poole sajandi pikkuse isikupäraselt minimalistliku graafikaloomingu eest, mis on tõukunud pildiruumi ideaalse tasakaalu otsinguist ja ümbritsevale ruumilisele kaosele vastandamisest. Mõjukate Eesti naisgraafikute põlvkonda kuuluv kunstnik, kelle looduse ja inimese poolt loodu vahelise täiuslikkuse esteetiline kujutamine on ühteaegu jätkuvalt veenev ja tabamatu ning ületanud elegantselt põlvkondlikud ajalised piirid.) Ta oli aastatel 1967–1976 abielus Tõnis Vindiga, aastast 1987 Andres Toltsiga. Taidre, Elnara. Mare Vindi ideaalmaastikud. Sirp, 15. september 2017. Eesti Kunstimuuseum, Mare Vindi näituse pressiteade, 13. märts 2013. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Billy Mays

Billy Mays (õieti William Darrell Mays; 20. juuli 1958 McKees Rocks, Pennsylvania – 28. juuni 2009 Tampa) oli Ameerika Ühendriikide reklaamitegija. Billy Mays andmekogus IMDb (inglise)
Carrot Top

Carrot Top (õieti Scott Thompson; sündinud 25. veebruaril 1965 Rockledge'is Floridas) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik. IMDb link puudub Carrot Top andmekogus IMDb (inglise)
George Carlin

George Carlin (õieti George Denis Patrick Carlin; 12. mai 1937 New York – 22. juuni 2008 Santa Monica) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja lavakoomik, kes võitis oma komöödiakogumike eest viis Grammy auhinda. Tema viimane, kahekümnes album kandis nime "I Kinda Like It When a Lotta People Die" (ee k "Mulle natuke meeldib, kui paljud inimesed surevad") ning ilmus pärast tema surma 2016. aastal. Carlin oli tuntud musta huumori ja poliitikat, ühiskonda, religiooni, psühholoogiat ja inglise keelt puudutavate vaadete poolest. George Carlin andmekogus IMDb (inglise) "George Carlin". Encyclopedia Britannica. 13. veebruar 2009. Vaadatud 24. novembril 2022. Wright, Megh (24. august 2016). "George Carlin's Unreleased Album 'I Kinda Like It When a Lotta People Die' Is Out Next Month". Vulture. Vaadatud 24. novembril 2022.
2013. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Võistlused toimusid 2.–3. veebruaril Põltsamaal Felixhallis. Eesti meistriks tulid: kuni 55 kg – Taaniel Piiskoppel kuni 60 kg – Anar Zeinalov kuni 66 kg – Kristjan Press kuni 74 kg – Rauno Pajuviidik kuni 84 kg – Eerik Aps kuni 96 kg – Alo Toom kuni 120 kg – Heiki Nabi
Scott Thompson

Scott Thompson on mitme tuntud isiku nimi: Scott Thompson (koomik), Kanada näitleja ja koomik Scott Thompson (korvpallur), Ameerika Ühendriikide korvpallur Scott Thompson (ettevõtja) (sündinud 1957), endine Yahoo tegevjuht Scott Thompson (1983), Austraalia jalgpallur Scott Thompson (1986), Austraalia jalgpallur Scott Thompson (muusik), Ameerika Ühendriikide muusik Scott Thompson (maadleja), maadleja Carrot Top, kodanikunimega Scott Thompson, Ameerika Ühendriikide koomik
Riisselja

Riisselja oli küla Pärnumaal Saarde vallas. Kohanimekäändeks on Riisselga, aga võib öelda ka Riisseljale või Riisseljasse. Riisseljat esmamainiti 1858, kui nimetati Rehhesilla metsavahikohta. 1866 kirjutati metsavahikoht vene keeles kujul Рисилла. Koht asus Saarde kihelkonnas ja kuulus Pati mõisale. Kui 1923 avati külas raudteejaam, kirjutati selle nimi Riiselja. Külaks sai Riisselja alles 1970, aga juba 1977 liideti ta Kalda külaga. Hiljem viidi see paik üle Saunametsa küla koosseisu. Riisseljas oli raudteejaam Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudteel. Riisseljast hargnes Riisselja–Orajõe raudteeharu, mida 1925 pikendati Iklasse ja maailmasõja ajal Heinastesse. 1977 liideti Surju valla 20 asulat, sh. Riisselja. 1997 tehti ettepanek endise kohanime taastamiseks. Raudteejaama nimi tuleb arvatavasti metsavahikoha nimest. Algusosa tuleb sõnast "rehi", mida kohalikus murdes öeldi rihi või riih. Lõpuosa -selja ja -silla vaheldumist on Eestis mujalgi juhtunud. Eesti kohanimeraamat, lk 557 Riisselja raudteejaam, Eesti kitsarööpmelised raudteed, veebiviide, 4. veebruar 2013. "Aiaraudtee pildigalerii: Riisselja-Ikla(Ainaži)". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. jaanuar 2012. Vaadatud 4. veebruaril 2013. Kohanimenõukogu asustusnimede töörühma arvamused ja ettepanekud: PÄRNUMAA, 23.09.1997
Mida teha emaga

"Mida teha emaga" on Mari Saadi 1978. aastal ilmunud lühiromaan. Tekst ilmus esmakordselt 1977. aastal ajakirjas Looming. Romaani tegevus toimub ühel varasuvisel nädalavahetusel, kus maale ema juurde kogunevad töid tegema tema lapsed koos abikaasade ja lastelastega. Ühe perekonna näitel heidetakse pilk hulgale päevakajalistele probleemidele: eaka ema murele üha keerulisemaks muutuva iseseisva toimetulekuga, raskustele kitsaste elutingimustega, valikutele karjääri ja pere vahel, põlvkondade vastuoludele, hirmule lastesaamise ees.