laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Salem

Salem on sagedane kohanimi. Ajalooliselt nimetati nii Palestiina alal asunud Jeruusalemma enne nime "Jeruusalemm" kasutusele võtmist. Kohanimi ilmneb Piiblis 1. Moosese raamatus. Salem võib tähendada ka järgmist: Salem – linn USA-s Massachusettsi osariigis Salemi nõiaprotsessid – 17. sajandi lõpus USA Massachusettsi osariigis Salemi linna ümbruses toimunud nõiaprotsessid Salem – USA Oregoni osariigi pealinn Salem – linn India Tamil Nadu osariigis Salem (Alabama) Salem, Arkansas Salem (Fultoni maakond, Arkansas) Salem (Saline'i maakond, Arkansas) Salem (Connecticut) Salem (Florida) Salem (Georgia) Salem (Idaho) Salem (Illinois) Salem (Indiana) Salem (Iowa) Salem (Kansas) Salem (Kentucky) Salem (Lõuna-Carolina) Salem (Lõuna-Dakota) Salem (Lääne-Virginia) Salem (Maine) Salem (Maryland) Salem (Massachusetts) Salem Maritime National Historic Site Salemi nõiaprotsessid Salem Harbor Salem Sound, veekogu Salem Channel, Salem Soundi osa Salem (Michigan) Salem (Mississippi) Salem (Missouri) Salem (Montana) Salem (Nebraska) Salem (New Hampshire) Salem (New Jersey) Salem Nuclear Power Plant Salemi jõgi, Delaware'i jõe harujõgi Salem (New Mexico) Salem (New York) Salem oli New Yorgi osariigi Broctoni linna varasem nimetus Salem (Ohio) Salem (Oklahoma) Salem (Oregon), osariigi pealinn Salem (Pennsylvania) Salem (Põhja-Carolina) Salem (Utah) Salem (Virginia) Salem (Virginia Beach, Virginia) Salem, Wisconsin Salem (Kenosha maakond, Wisconsin) Salem (Pierce'i maakond, Wisconsin) East Salem (Pennsylvania) Lower Salem (Ohio) New Salem Salem Township Winston-Salem (Põhja-Carolina) Old Salem, ajaloomuuseum Winston-Salemis Kanadas Salem (Ontario) Saksamaal Salem (Baden-Württemberg) Reichskloster Salem, klooster Salem (Schleswig-Holstein) Hispaanias Salem (Valencia) Rootsis Salem (Rootsi) Salemi vald Suurbritannias Salem (Greater Manchester) Oldhamis Inglismaal Salem, Llandeilo lähedal Walesis asuv küla Mujal Salem, Montserrat Abu Salem, 1993. aasta Bombay pommirünnaku toimepanemises süüdistatav Emad Salem, FBI informaator Pamela Salem, Briti näitleja Peter Salem, Ameerika revolutsiooni ajal elanud neegerori Raphaël Salem, matemaatik Salem al-Hazmi, üks viiest 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakutes süüdistatud isikust Salem Chalabi, Iraagi-Ameerika jurist Salem Poor, Bunker Hilli lahingus võidelnud neegersõdur "Salem", telesari
Mithra

Mithra on zoroastristlik iraani jumalus. Tema nimi pärineb indoiraani algkeelest (*mitra) ja tähendas algselt lepingut, sidet, liitlust või sõprust. Arvatavasti on ühisest indoiraani jumalusest arenenud välja ka veedade usundi Mitra – aususe, sõpruse, kohtumiste ja kokkulepete jumalus, kes sageli esineb kaksikjumalana paaris Varunaga. Iraani polüteistlikust usundist välja kasvanud zoroastrismis on Mithra üks kolmest looja-jumalale Ahura Mazdale alluvast maailmakorra asha kaitsjast, tõe ja õigluse eest seisja ning ka kosmilise valguse ja soojuse allikas, keda sageli on kujutatud kiirgava peakattega. Hilisemas zoroastrismis muutus Mithra looja "alluvast" tema kehastuseks ja kõiketeadvaks hingede kohtumõistjaks. Manihheistlikus usundis oli Mithra nime all tuntud kaks inglit – üks, kes päästis esmase inimese pimedusse langemisest, ning teine, kes päästis inimese languses kadunud valguse. Mitrat/Mithrat mainitakse midjanite ja hetiitide rahulepingus aastast 1400 eKr, kus teda kutsutakse koos teiste jumalustega leppe tunnistajaks ja garandiks. Mithra kultus levis Väike-Aasias pärslaste, Aleksandri ja tema järeltulijate impeeriumi võimu all. 3. sajandiks eKr oli kujunenud uskumus, et Mithra on ema-jumaluse Anahita järeltulija. Anahitat on nimetatud ka neitsilikuks emaks. Partlastest valitsejad Armeenias olid Mithra preestrid ning seal maal püsis vastav kultus kõige visamalt. Ajaarvamise vahetuse paiku levis Mithra kultus roomlaste seas ning arvatavasti mõjutas ka varakristlikku õpetust ja mütoloogiat. Mithrale kui valguse andjale pühendatud pidustusi peeti pärast talvist pööripäeva, kui päevad hakkasid muutuma pikemaks. Võimalik, et see on mõjutanud hilisemat kristlikku jõulupühade traditsiooni. Mithra kultus Iraanis Mithra kultus Roomas
Akumulatsioon (hüdroloogia)

Akumulatsioon on mõiste hüdroloogiast, mis tähendab veehulga muutumist arvutusperioodil. Akumulatsioon on seotud mingi veekogu või maa-ala veebilansiga. Veebilansi valemis tähistatakse akumulatsiooni üldjuhul tähega A.
Grampiani mäed (Austraalia)

Grampiani mäed on mäestik Austraalias, osa Suurest Veelahkmeahelikust. Kõrgus kuni 1166 meetrit. Mäestik sai praeguse nime 1836. aastal maadeuurijalt Thomas Mitchellilt, kes nimetas selle oma kodumaal Šotimaal asuva mäestiku järgi.
Barbuda

Barbuda on saar Lääne-Indias, üks Väikestest Antillidest. Pindala 161 ruutkilomeetrit. Saar on madal, kõrgus kuni 44 meetrit. Kuulub Antiguale ja Barbudale. 2011. aasta seisuga elas saarel 1634 inimest.
Marcus Stephen

Marcus Stephen (sündinud 1. oktoobril 1969) on Nauru poliitik ja sportlane. 19. detsembrist 2007 kuni 10. novembrini 2011 oli ta Nauru president ja siseminister. Alustas sportlaskarjääri jalgpallurina, kuid hiljem sai temast tõstja. 1992. aastal osales ta olümpiamängudel Barcelonas Samoa võistkonna koosseisus, sest Naurul puudus sel ajal riiklik olümpiakomitee. Pärast olümpiakomitee asutamist oli tal 1996. aastal võimalik osaleda suveolümpial Atlantas ja 2000. aastal olümpiamängudel Sydneys juba Nauru delegatsiooni liikmena. Kõige paremaid tulemusi on ta saavutanud Rahvaste Ühenduse mängudel: kuldmedal 1990. aastal, kolm kuldmedalit 1994. ja 1998. aastal, kolm hõbemedalit 2002. aastal. Aastast 1997 on ta Nauru Olümpiakomitee laekur. Alates 2003. aastast on ta Nauru parlamendi liige. President René Harrise valitsuses oli ta 2003–2004 haridus- ja rahandusminister. 28. augustil 2007 toimunud presidendivalimistel kaotas ta Ludwig Scottyle, kuid kui parlament avaldas sama aasta 19. detsembril Scottyle häältega 10:7 umbusaldust, valiti Stephen Nauru uueks presidendiks. Lisaks presidendi ametikohale kuulus Stephenile ka siseministri portfell. 18. aprillil 2008 kuulutas ta riigis välja erakorralise olukorra ja saatis parlamendi laiali, sest Nauru parlament ei suutnud sisevastuolude tõttu mitme kuu jooksul oma kohustusi täita. Samuti valitsesid pinged presidendi ja parlamendi vahel; viimane oli süüdistanud 31. märtsil presidenti katses läbi viia riigipööre. Sama aasta 26. aprillil toimunud ennetähtaegsetel parlamendivalimistel saavutasid president Stepheni poolehoidjad 18-kohalises esinduskogus 10 kohta. 10. novembril 2011 astus Stephen seoses korruptsioonisüüdistustega ametist tagasi.
Dumfries and Galloway

Dumfries and Galloway on tervikomavalitsus Šotimaa lõunaosas. Piirneb lõunas Inglismaa Cumbria krahvkonnaga. Omavalitsus loodi 1975. aastal mitme endise krahvkonna liitmisel. 1996. aastal muudeti see omavalitsuseks (unitary authority area). Hõlmab kolm traditsioonilist krahvkonda: Wigtownshire, Kirkcudbrightshire ja Dumfriesshire. 2017. aastal elas seal 149 200 inimest. http://statistics.gov.scot/data/population-estimates-current-geographic-boundaries  Dumfries and Galloway – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis https://www.dumgal.gov.uk/
Põhjala teooria

Põhjala teooria on teooria rassilisest üleolekust, mis oli valdav peamiselt 19. sajandil ja 20. sajandi alguses. Teooria väidab, et Põhja-Euroopa inimesed, eriti skandinaavlased, moodustavad tänu oma kaasasündinud liidri- ja ka loomevõimetele valitseva rassi. Renessansi ajal peeti blonde juukseid ja heledat nahka ilu sümboliks, seda mainiti tihti kirjanduses. Alates 17. sajandist, mil Põhja-Euroopa riigid hakkasid muutuma üha tugevamaks ja teistest tehniliselt arenenumaks, hakkasid Põhjala inimesed rohkem huvituma taolistest ideedest rassilisest üleolekust. Benjamin Franklin pakkus välja mõtte, mille järgi peaks Ameerika Ühendriigid immigrantidena eelistama valgeid eurooplasi, mitte tumedaid eurooplasi, nagu näiteks itaallased, prantslased, venelased ja hispaanlased. Sellised argumendid said eriti tähtsaks, kui 19. sajandi keskel lisandusid arianismi ideed. Selle teooria kohaselt on peamiselt indoeuroopa keelte rääkijad ülimuslikum inimharu, tänu kellele enamik inimkonna saavutustest on olemas. 1880. aasta paiku olid paljud antropoloogid arvamusel, et aarjalased ise pärinevad kusagilt Põhja-Euroopast. Thedor Poesche pakkus välja idee, et aarjalased pärinevad põhjast. Karl Penka populariseeris seda ideed ning lisas, et aarjalaste tunnuseks on blondid juuksed ja sinised või rohelised silmad. Tunnustatud bioloog Thomas Henry Huxley nõustus temaga, kasutades terminit Xanthochroi järeldades, et heledama nahatooniga eurooplased (erinevalt tumedama nahatooniga vahemerelastele, keda Huxley kutsus Melanochroi'deks) on kõrgema intelligentsitasemega ja seega aarjalased. Huxley ideid toetas Charles Morris, kes kirjutas raamatu "The Aryan Race". Raamatus kirjeldas Morris, et aarjalased olid algselt blondide juuste ja siniste silmadega. Vacher De Lapouge kirjutas oma raamatus "L’Aryen", et kõrgema kolbaga blondid on oma liidrieelduste tõttu rahvuslikud liidrid ja seega määratud valitsema madala kolbaga inimeste üle. 1902. aastal väitis Saksa arheoloog Gustaf Kossina, et ta on kindlaks teinud algsete aarjalaste matmispaiga Põhja-Saksamaal. Ta arvas, et aarjalased olid just sealt rännanud teistesse Euroopa piirkondadesse. 20. sajandi alguses tunnustati seda teooriat ka ülikooli tasemel. Sealt edasi hakkasid sotsioloogid kasutama terminit "blond rass" ettevõtlike ja innovaatiliste heledajuukseliste isikute kohta Euroopa populatsioonis. Fakt, et Vahemere rass on loonud suursuguseid antiikkultuure, pani mitmed teadlased arvama, et põhjalalased moodustasid antiikkultuuride ülemised kihid, mis hiljem kadusid.
Ratva lahing

Ratva lahing oli lahing metsavendade rühma ja hävituspataljoni osade vahel 28. juulil 1941. Juulikuu lõpul tapsid metsavennad Arvila metsavahi, kes oli kogunud nende kohta andmeid. Sellele järgnes 28. juulil hävituspataljonlaste haarang Arvila metsa. Kui hävituspataljoni auto peatati Ratva külas Nello talu lähedal maanteel, hiilisid üheksa metsavenda eesotsas A. Nello'ga ~100 meetrit teest asuva kiviaia taha ja avasid auto pihta püssitule. Enamlased olid segaduses – arvati, et tulistatakse Nello talust. Kui paugud kostsid ka Arvila küla poolt, kartsid metsavennad sissepiiramist ja taandusid. Seejärel korraldasid hävituspataljonlased Nello talus läbiotsimise. Saunast leiti Eesti lipp ja püssipuhastamisvahendeid. Talu rüüstati. Eduard Nello arreteeriti ja lasti Jõhvis maha.
Tagil

Tagil on jõgi Aasias Venemaa Sverdlovski oblastis. Algab Kesk-Uurali idanõlvult Nižni Tagilist ida pool. Voolab ülemjooksul põhja, seejärel pöördub kirdesse ja laskub Lääne-Siberi madalikule. Suubub paremalt Turasse. Ülemjooksul on kärestikud, alamjooksul jõgi lookleb. Toitumine on mitmekesine ja vaheldusrikas, peamiselt lume sulamisvetest. Veetaseme kõikumine on umbes 3,3 m. Tagil on jääkattes novembri algusest aprilli teise pooleni. Tagilil asuvad Verhnetagili veehoidla ja Nižnitagili veehoidla ning Verhni Tagil ja Nižni Tagil.[viide?]
Good Girl Gone Bad

"Good Girl Gone Bad" on Rihanna kolmas stuudioalbum. Selle andis välja Def Jam Records. Enamikus Euroopa riikides ilmus see 4. juunil 2007 ja USAs 5. juunil 2007. Album sai maailmas edukaks pärast esimese singli "Umbrella" väljaandmist. Albumilt on ilmunud kolm USA ja mujal maailmas edetabelite esikümnesse jõudnud singlit "Umbrella" koos Jay-Z-ga "Push Up on Me" "Don't Stop the Music" "Breakin' Dishes" "Shut Up and Drive" "Hate That I Love You" koos Ne-Yoga "Say It" "Sell Me Candy" "Lemme Get That" "Rehab" "Question Existing" "Good Girl Gone Bad" Boonuslood "Cry" (Inglismaa/Austraalia/Jaapan/Deluxe väljaande boonuslugu) "Haunted" (Jaapani väljaanne) "Umbrella (Acoustic) (Inglismaa iTunes'i boonuslugu) "Umbrella" koos Jay-Z'ga (Seamus Haji & Paul Emanuel club remix) "Shut Up and Drive" (The Wideboys club remix) "Breakin' Dishes" (Soul Seekerz remix) "Don't Stop the Music" (The Wideboys club mix) "Question Existing" (The Wideboys club mix) "Hate That I Love You" koos Ne-Yoga (K-Klassic remix) "Push Up on Me" (Moto Blanco club mix) "Good Girl Gone Bad" (Soul Seekerz remix) "Haunted" (Steve Mac Classic mix) "Say It" (Soul Seekerz remix) "Cry" (Steve Mac Classic mix) "SOS" (Digital Dog remix) "Take A Bow". KIIS-FM. 14.03.2008. Vaadatud 14.03.2008.[alaline kõdulink]
007 ja Kuldsilm

"007 ja Kuldsilm" (originaalpealkirjaga "GoldenEye") on 1995. aastal valminud 17. ametlik spioonifilm Bondi-sarjas. MI6 agenti James Bondi kehastab seal esmakordselt Pierce Brosnan. Filmi lavastas Martin Campbell. Erinevalt varasematest Bondi-filmidest ei põhinenud see Ian Flemingu loomingul, vaid loo mõtles välja stsenarist Michael France. Filmis röövitakse salajane kosmoserelv Kuldsilm.
Kamõšlov

Kamõšlov (vene keeles Камышлов) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis, Kamõšlovi rajooni keskus. Linn asub Põšma jõe vasakkaldal. Asutatud 1667. aastal Kamõševski kindlustusena, linnaõigused sai 1781. aastal.
Päkapikk

Päkapikk on mitmete rahvaste mütoloogias tuntud väikest kasvu inimese taoline mütoloogiline olend. Tavaliselt peetakse päkapikkude all silmas vanapõhja ehk skandinaavia usundist pärit maa-aluseid olevusi, kes on levinud ka uusaegses fantaasiakirjanduses ning sama traditsiooni alusel loodud teiste žanride teostes. Üks tuntumaid päkapikkude kirjeldusi tänapäeva ulmes on John Ronald Reuel Tolkieni Keskmaa-raamatute sarjas, sh "Kääbikus" ja "Sõrmuste isanda" triloogias leiduv, mis on mõjutanud päkapikkude kujutamist kogu moodsas popkultuuris. Nüüdisaegses Lääne rahvapärimuses on päkapikud jõuluvana abilised, kes valmistavad – ja vahel ka toovad – lastele jõulukingitusi. Eesti rahvausundis niisuguseid tegelasi ei tuntud. Ehkki päkapikk ei ole päriselt sama, mis kääbus (kääbus tähistab uuemas eesti keeles eelkõige üksikjuhtumeid) on vanemas eestikeelses kirjavaras neid sünonüümidena kasutatud, nimetades näiteks "Nibelungide laulu" tegelast Alberichi kääbuseks. Samuti võivad lastekirjanduses päkapikud olla samastatud pöialpoistega, samas kui eepilises fantaasiakirjanduses viimast nimetust ei kasutata. Mütoloogiate ja kirjanduslike traditsioonide keerukuse tõttu võivad eesti sõna päkapikk vasted teistes keeltes olla mitmesugused. Nii on Lumivalgekese muinasjutu seitse päkapikku inglise keeles Seven Dwarfs, jõuluvana abilised aga elves, mis mõnes kontekstis tuleks tõlkida eesti keelde hoopis haldjateks. Haldjas Kääbikud Trollid
Colorado Springs

Colorado Springs on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, El Paso maakonna keskus. Colorado Springs asutati 1871. aastal. Linnas on USA olümpiakomitee peakorter ja peamine treeningukeskus. Linnas on Õhuväe Akadeemia ja selle läheduses paiknevad mitmed sõjaväebaasid. Linna lähedal asub looduspark Jumalate aed (Garden of the Gods). Linna koduleht
Vorarlberg

Vorarlberg on Austria liidumaa. Selle pealinn on Bregenz. Liidumaa piirneb põhjas Saksamaaga (Baieriga), läänes Liechtensteini ning läänes ja lõunas Šveitsiga. Liidumaa läänepiiril voolab Rein ja loodepiiril paikneb Bodeni järv. Kõrgeim tipp on 3312-meetrine Piz Buin. Vorarlbergi valitseja oli kuni 1160. aastani Bregenzi hertsog ja seejärel Montforti krahv kuni 1525. aastani, kui Habsburgid üle võtsid. Peale esimest maailmasõda soovisid paljud elanikud liituda Šveitsiga, 11. mail 1919 toimunud referendumis hääletasid 80% selle poolt. Kuid Šveitsis ei saavutanud see toetust - Šveitsi prantsuse- ja itaaliakeelsed kantonid ei soovinud juurde saada veel ühte saksakeelset osa, ka protestandid ei tahtnud juurde tugevalt katoliiklikku ala. Ka nâiteks Itaalia soovis, et Šveits loobus Ticino kantonist, kui riigi idapiiril peaks toimuma muutusi. Ka Austria ja liitlasväed kartsid jõudude tasakaalu muutumist Kesk-Euroopast. 145 400 (1910) 193 700 (1951) 351 100 (2001) 364 000 (2006) 378 500 (2015) 2008. aastal moodustasid immigrandid 18% elanikest. Suurimad rahvusrühmad on austerlaste järel türklased ja endise Jugoslaavia rahvad. Erinevalt teistes liidumaadest, kus domineerib austriabaieri murre, on Vorarlbergis domineeriv alemanni murre. Sellepärast on Voralberg kultuuriliselt lähedasem rohkem Šveitsile, Liechtensteinile ja Švaabimaale kui muule Austriale. Vorarlberg on asustustihedusega 142 inimest km² kohta Viini järel teine liidumaa. Vorarlbergis on 5 linna: Dornbirn, Feldkirch, Bregenz, Hohenems ja Bludenz. Liidumaa jaguneb 4 ringkonnaks Liidumaal on 96 valda, neist 11 on alevvalla õigustega. http://www.statistik.at/web_de/statistiken/bevoelkerung/volkszaehlungen_registerzaehlungen/bevoelkerungsstand/023290.html www.vorarlberg.at
Strabon

Strabon (vanakreeka keeles Στράβων) (umbes 64/63 eKr – umbes 23/24 pKr) oli Vana-Kreeka ajaloolane ja geograaf. Tema peamised teosed on "Ajalugu" (ka "Ajaloolised ülestähendused") (ei ole säilinud) ja peaaegu täielikult säilinud 17-köiteline "Geograafia", mis on parim omaaegne Vana Maailma geograafia kirjeldus. Himilko, Tacitus 1.2. Antiikautorite kirjeldused põhja- ning idapoolsetest rahvastest, erm.ee Strabo: The Geography, uchicago.edu (inglise keeles)
Abū al-Ḩasan ‘Alī al-Mas‘ūdī

Abu al-Hasan 'Alī al-Mas'ūdī (ka al-Masudi; 896 Bagdad — 956 Al-Fusțāţ (praegu Kairo)) oli araabia ajaloolane, geograaf ja rändur. Teda on nimetatud ka "Araabia Herodotoseks", sest ta oli esimene araabia ajaloolane, kes ühendas ajaloolised ja geograafilised vaatlused.
Valge joon Võrumaa kohale

"Valge joon Võrumaa kohale" on Jaan Kaplinski kolmas luulekogu, mis ilmus Tallinnas 1972. aastal. Kogu sisaldab 54 aastatel 1967–1968 kirjutatud luuletust. "Valge joon Võrumaa kohale" avaldati väikeses formaadis kõvas köites väljaandena, luuletuste vahele oli paigutatud neli Enno Ootsingu graafilist lehte. Pealkiri on võetud seitsmerealisest luuletusest, kus esineb lause "üks lennuk veab valge joone Võrumaa kohale". Pealkirja all seisab tiitellehel alapealkiri: "54 luuletust 1967–1968". Raamatu lõpus on sisukorra asemel iseseisev 54-realine tekst, mille ridadeks on luuletustest nopitud üksikud fraasid (fraaside järjekord vastab luuletuste järjekorrale). Tekst koosneb lühikestest luuletustest, mille stiil ja rütm on sarnased, rõhutades teksti suhtelist pidevust. Kolmkümmend luuletust on taasavaldatud valikkogus "Käoraamat" ja kogu tekst muutmata järjestusega koondkogus "Kirjutatud", lk 173–225 (puudub ainult "Kiire on eluga kiire filosoofiaga"). Autor on hiljem väitnud, et kirjutas enamiku luuletusi väga kiiresti, ühe bussisõidu vältel Tallinna ja Tartu vahel. Hoolimata raamatu pealkirjast nimetatakse luuletustes kõige sagedamini Tartut ja Emajõge. Ilmumisaegne kriitika tõstis esile raamatu tihedust ja ühtlust. Leiti, et teksti seob ühtseks tervikuks "sujuv pealkirjadeta killult killule libisemine... mida seesmiselt toetab iga raamatuga süvenev kaplinskilikkus, see suveräänne sisendusjõuline maailm, mis on aja jooksul ehk mõjusidki vastu võtnud, kuid milles need siitpeale enam eristatavad pole, sest on kujunenud iseseisev luuletaja." Samuti arvati, et autor "on vabanenud mina isekusest ja sellest tuleneb, et luuletused ei mõju pealetükkivalt, vaid laotuvad tasapindselt lahti... Sellest ka nii palju pilte, vaateid ja kirjeldusi, milles olulisem on kirjeldatav, mitte kirjeldaja ise." Kaplinski hilisema loomingu taustal paistab "Valge joon Võrumaa kohale" üleminekuna napisõnalisele laadile, mis puhtal kujul areneb välja sarjas "Seesama meri meis kõigis" (1970-1972) ja valitseb veel raamatus "Raske on kergeks saada" (1982). Silvia Nagelmaa, "Meestelaulu aasta". Looming 1973, nr 4. Ene Mihkelson, "Vastandumine". Keel ja Kirjandus 1973, nr 5. Kolm luuletust kogust "Valge joon Võrumaa kohale"
Kõiguste bioloogiajaam

Kõiguste bioloogiajaam on mereuurimise välibaas Saaremaa vallas Saaremaal. Rajatud 1972. aastal. Kuulub TÜ Eesti Mereinstituudile. Seal on tegeldud peamiselt merebioloogia ja ihtüoloogiaga. Praeguse TÜ Eesti Mereinstituudi (varem kandis pikemat aega nime Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tallinna osakond) Kõiguste välibaas asub Saaremaal Kõiguste lahe ääres. 1972. aastal osteti kohalikult kalakombinaadilt kaks hoonet ja sadam, samal aastal algasid ka väliuuringud - koostöös üleliidulise Kalamajanduse ja Okeanograafia TU Instituudiga katsed sumpades merekalakasvatuse alal. Peale nende, põhilisteks jäänud tööde, on välibaasis tegeldud kalade seire, etoloogia, nn "vee-aluse maja projekti", ihtüopatoloogia, kalade morfoloogia, parasitoloogia jm uuringutega. On kasutatud ka Tartu üliõpilaste ihtüoloogia suvepraktikumi baasina. Välibaasi juhatajaks ja hingeks on olnud Jüri Kolk. Praegu on välibaasi halduriks Urmas Jäe. Jaamas on töötanud Henn Kukk, Aleksei Turovski, Ahto Järvik jpt. Pilt
Lessosibirsk

Lessosibirsk on linn Venemaal Krasnojarski krais. Asub Jenissei vasakul kaldal. Linn loodi 1975. aastal külade liitmise teel. http://region.krasu.ru/cities/lesosibirsk
Nessie

Nessie (ka Loch Nessi järvekoletis; gaeli Niseag) on Šotimaal Loch Nessi järves väidetavalt elav olend, kelle olemasolu ei ole tõestatud. Legendi järgi nähti teda esmakordselt 565. aastal, dokumenteeritult aga alates 1871. aastast. Teda on korduvalt nähtud, pildistatud ja filmitud tänapäevani, eriti sagedasti aga 1930. ja 1960. aastatel. Arvatakse, et ta on 6–14 m pikkune, pika kaela ja loibadega vee-elukas; väidetavalt on teda nähtud ka maa peal. Nessiet on enim pakutud plesiosauruse kaugeks järeltulijaks. Loch Ness nessi.co.uk välja otsitud 6.08.10 If the Loch Ness Monster Exists, What Is It? http://www.nessie.co.uk/
Akste bioloogiajaam

Akste bioloogiajaam (ka Akste mürmekoloogia välilaboratoorium) oli sipelgate uurimise välibaas Kiidjärve lähedal Põlvamaal. Ühest hoonest koosnevale jaamale pandi nurgakivi 5. mail 1972; hoone valmis 1974. aastal. Bioloogiajaam asus suure metsakuklaste koloonia juures ning oligi mõeldud eelkõige selle koloonia uurimiseks. Sipelgakoloonia kaitseks moodustati samas Akste metsakuklaste kaitseala 31. augustil 1977. Hiljem on jaama kasutatud ka muude (eelkõige entomoloogiliste) tööde jaoks ja väiksemate gruppide õppebaasina. Jaama rajasid Vambola Maavara ja Ants-Johannes Martin. Bioloogiajaam kuulus Zooloogia ja Botaanika Instituudile. Bioloogiajaama hoone lammutati 2008. aastal.
Vambola Maavara

Vambola Maavara (enne eestistamist Markvardt; 10. veebruar 1928 Tsooru vald, Rõuge kihelkond, Võrumaa – 14. mai 1999 Tartu) oli eesti entomoloog ja reisikirjanik. Lõpetas 1951. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. Kaitses 1955. aastal bioloogiakandidaadi kraadi. Töötas aastatel 1947–1991 Zooloogia ja Botaanika Instituudis (1978–1980 entomoloogia ja nematoloogia labori juhatajana) ning 1992–1998 Eesti Põllumajandusülikooli taimekaitse instituudis juhtteadurina. Putukate (eriti ühiseluliste putukate) ökoloogia ja etoloogia, metsaentomoloogia, mürmekoloogia ja sotsiobioloogia. Oli Eesti parimaid sipelgatundjaid, avastas umbes 20 uut sipelgaliiki. Oli Akste bioloogiajaamas esimese metsakuklaste kaitseala rajajaid. Leiutas ja võttis kasutusele raskmetallide saaste mõju uurimiseks sipelgaproovide võtmise rahvusvaheliselt tunnustatud meetodi, koostas kasurputukate kaitseks loodussaarekeste rajamise põhimõtted. 1956 "Noore entomoloogi käsiraamat". Autori illustratsioonid 1961 "Metsakaitse". Üks autoreid ja ka illustreerija 1970 "Taimekaitse aktuaalsed küsimused" 1979 "Mägedest mägedeni". Autori illustratsioonid 1986 "Sotsiobioloogia arenguloost ja olemusest". // Biosüsteemide kooseksisteerimise teooria 1988 "Madal- ja siirdesoode loomastik" ja "Rabade loomastik". // Eesti sood 1958–1971 Eesti TA Looduskaitse Komisjon Viljeles kujutavat ja fotokunsti, illustreeris nii enda kui ka teiste raamatuid (nt Eerik Kumari "Eesti lindude välimääraja" 1953, "Eesti kaunis loodus" 1957, "Eesti NSV floora" II ja VII). "Kalana rahnud" (tušijoonistus) "Võõpsu poiss" (graafika) EE 14. Tallinn 2000. Lk 270 E. Köst. Pärastlõunatund Vambola Maavaraga. // Kultuur ja Elu 1/1983 V. Masing. Rikka isiksuse rohked tahud. // Eesti Loodus 2/1988 Ants-Johannes Martin. "Rikka isiksuse lahkumine". // Eesti Loodus 8/1999, lk 351 EE 14. Tallinn 2000. Lk 270 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 2. köide. Tallinn 2005 Ants-Johannes Martin. "Rikka isiksuse lahkumine". Eesti Loodus Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.