laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Anyang

Anyang (hiina 安阳) on ringkonna õigustega linn Hiinas Henani provintsis. Piirneb läänes Shanxi ja põhjas Hebei provintsiga. Anyang on üks Hiina kaheksast ajaloolisest pealinnast. Anyangi loodeosas asuvad, Shangi dünastia aegse pealinna Yini (14.–11. sajand eKr) varemed (Yinxu), mis kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse. 1928. aastast on sealt leitud ennustuskonte varase hiina kirjaga. Ringkonna õigustega linn jaguneb neljaks linnarajooniks, üheks maakonna õigustega linnaks ja neljaks maakonnaks: Beiguani linnarajoon Long'ani Huei linnarajoon Wenfengi linnarajoon Yindu linnarajoon Linzhou Anyangi maakond Hua maakond Neihuangi maakond Tangyini maakond Anyangi koduleht
Södermanlandi hertsog

Södermanlandi hertsog (rootsi keeles hertig av Södermanland) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud Rootsi kuningliku perekonna liikmed. Alates 1772. aastast on tegemist aunimetusega. 1303 Erik Magnusson 1560–1604 Karl (hilisem kuningas Karl IX) 1609–1622 Karl Filip 1772–1809 Karl (hilisem kuningas Karl XIII) 1810–1844 Oscar (hilisem kuningas Oscar I) 1852–1854 Carl Oscar 1884–1965 Wilhelm 2016– Alexander, Södermanlandi hertsog
Kompvek

Komm ehk kompvek on väike magus suupiste, maiustuste hulgas kõige väiksem (enamasti söödav ühe ampsuga). Kuigi eesti keeles eristatakse ka väikeste maiuspalade mitmesuguseid liike, siis komm on käibel üldnimetusena kõigi nende jaoks (klaaskommid, lutsukommid ,karamellkommid, šokolaadikommid, kummikommid, köhakommid, iirised, nätsukommid, pulgakommid jne). Kommid on enamasti pakendatud ja võrreldes teiste maiustustega säilivad kaua.
Östergötlandi hertsog

Östergötlandi hertsog või hertsoginna (rootsi hertig (hertiginna) av Östergötland) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid ja üks printsess. Sune Sik (12. sajand, müütiline, Sverker I poeg) 1560–1569 Magnus (1552–1595, Gustav I poeg) 1604–1618 Johan (1589–1618, Johan III poeg) 1612–1618 Maria Elisabet (1596–1618, eelmise abikaasa) 1772–1803 Fredrik Adolf (1750–1803, Adolf Fredriki poeg) 1829–1872 Oscar (1829–1907, Oscar I poeg, sai Rootsi ja Norra kuningaks Oscar II nime all) 1857–1872 Sofia (1836–1913, eelmise abikaasa, sai Rootsi ja Norra kuningannaks) 1911–1937 Carl (1911–2003, Västergötlandi printsi Carli poeg, loobus troonipärimisõigusest) 2012–... Estelle (sündinud 2012, kroonprintsess Victoria tütar)
Smålandi hertsog

Smålandi hertsog (rootsi hertig av Småland) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid. 1557–1560 Erik 1782–1783 Karl Gustav 1909–1932 Lennart
Märts 2005

Märts 2005, kroonika Austraalia põhjaosas paluti inimestel valmistuda lähenevaks 5. kategooria troopiliseks tsükloniks. Tartumaal asuva Laguja küla elanikud võitsid aastaid kestnud võitluse Tuulemäe jäätmekeskusega. Eesti Vabariigi valitsuse otsusega moodustati Laidevahe looduskaitseala Saaremaal ja Leidissoo looduskaitseala Läänemaal.
Dalarna hertsog

Dalarna hertsog (rootsi hertig av Dalarna) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid. 1831–1873 August 1916–1946 Carl Johan
Médéric Collignon

Médéric Collignon (sündinud 6. juulil 1970 Villers-Semeuse’is) on prantsuse džässmuusik, pikolotrompetimängija, kornetimängija ja laulja. Ta alustas trompetiõpinguid viieaastaselt. 1984. aastast õppis Charleville-Mézières’i konservatooriumis ja 1989. aastal lõpetas Nancy konservatooriumi. Collignoni on mõjutanud mitmesugused muusikažanrid (funk, hard rock, džässrokk) ning klassikalistest heliloojadest Olivier Messiaen ja Edgard Varèse. Ta loomingus on ka Frank Zappa ja Cristian Vanderi mõjusid. Tema hääletehnikaid on võrreldud Jimi Hendrixi kitarrimänguga ja vokaalset paindlikkust Bobby McFerriniga. Hääleeksperimentaatorina on ta võimeline tekitama imeõrna naisehäält, röökima, läbilõikavalt kriiskama ning nägu ja kõri beatbox’ina kasutama. Soolovokaaletteastete toena kasutab ta tihti live-elektroonikat, löökriistu, klahvpille ja mänguasju. Collingon on töötanud koos selliste tuntud prantsuse džässmuusikutega nagu François Jeanneau, Louis Sclavis, Michel Portal ja Denis Badault. Collignon on mitmel korral esinenud ka Tallinnas Jazzkaare festivalil. "Esmaspäev: Collignon andis tavatu kontserdi". Jazzkaare koduleht, 26. aprill 2005.
Aovere–Kallaste–Omedu tee

Aovere–Kallaste–Omedu tee (registrinumbriga 43) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Jõhvi–Tartu–Valga tee 123. kilomeetril Aovere ja Haava küla piiril. Tee pikkus on 57 km. Tee lõpeb Jõhvi–Tartu–Valga tee 80. kilomeetril Nõmme külas. Alatskivi alevikus kannab nime Tartu maantee. Kasepää külas kannab nime Kallaste maantee. Aovere küla, Väägvere küla, Viidike küla, Kauda küla, Kuusiku küla, Vara küla, Undi küla, Matjama küla, Alajõe küla, Kusma küla, Sookalduse küla, Meoma küla, Koosa küla, Metsakivi küla, Saburi küla, Rupsi küla, Naelavere küla, Lahepera küla, Alatskivi alevik, Alasoo küla, Kõdesi küla, Haapsipea küla, Pusi küla, Kallaste linn, Tedreküla, Torila küla, Kodavere küla, Ranna küla, Sassukvere küla, Äteniidi küla, Sääritsa küla, Raatvere küla, Piibumäe küla, Omedu küla, Kaasiku küla, Kasepää küla, Nõmme küla. Teeregister
Kaifeng

Kaifeng (hiina 开封) on ringkonna õigustega linn Hiinas Henani provintsis. Piirneb kirdes Shandongi provintsiga. Keskasula asub Kollase jõe ehk Huang He lõunakaldal. Kaifeng on üks kaheksast Hiina ajaloolisest pealinnast ja on ajaloost tuntud ka nimedega Bianliang, Bianjing, Daliang ja Liang. Linna vanim arhitektuurimälestis on 1049. aastal ehitatud 55 meetri kõrgune Raudpagood. Arvatakse, et 11. sajandil oli Kaifeng maailma suurim linn umbes 600 000–700 000 elanikuga. Kaifengi õitseng lõppes 1127. aastal, kui tšurtšenid linna vallutasid ja rüüstasid. Viimase 3000 aasta jooksul on linna tabanud ligi 40 üleujutust. Neist suurim oli 1642. aastal, mille käigus hukkus ligi 300 tuhat inimest. Ringkonna õigustega linn jaguneb viieks linnarajooniks ja viieks maakonnaks: Gulou linnarajoon (鼓楼区) Longtingi linnarajoon (龙亭区) Yuwangtai linnarajoon (禹王台区) Jinmingi linnarajoon (金明区) Shunhe Huei linnarajoon (顺河回族区) Weishi maakond (尉氏县) Qi maakond (杞县) Tongxu maakond (通许县) Lankao maakond (兰考县) Kaifengi maakond (开封县) Satelliidipilt Raudpagood Storozum, M., Lu, P., Wang, S. et al. Geoarchaeological evidence of the AD 1642 Yellow River flood that destroyed Kaifeng, a former capital of dynastic China Sci Rep 10, 3765 (2020) Kaifengi koduleht
Üksinda kodus 4

"Üksinda kodus 4" (inglise keeles "Home Alone 4") on USA jõuluteemaline komöödiafilm, mis on loodud 2002. aastal. Koguperefilm loodi televisioonis näitamiseks, esimest korda oli see ABC eetris 3. novembril 2002. See on kolmas järg 1990. aasta filmile "Üksinda kodus". Neljandas filmis võib näha paljusid varasematest filmidest tuttavaid tegelasi, kuigi kõiki neid mängivad uued näitlejad. See on sarja ainus film, mis on filmitud väljaspool Ameerikat. Kuigi filmi tegevuspaik on Chicago, toimusid võtted Lõuna-Aafrikas.
Soome hertsog

Soome hertsog (rootsi hertig av Finland, soome Suomen herttua) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid (lisaks printsidele kandis tiitlit ka Magnus IV armuke Bengt Algotsson). 1284–1291 Bengt Birgersson 1302–1317 Valdemar Magnusson, Rootsi kuninga (1290–1319) Birger Magnussoni vend, kes oli abielus Norra kuninga Eirik II tütre, Norra printsessi Ingeborg (Ölandi hertsoginna) (1297–1357), Rootsi Upplandi, Ölandi hertsoginna ja Soome hertsoginnaga 1355–1357 Bengt Algotsson 1556–1563 Johan, hilisem Rootsi kuningas 1568–1592 Johan III, 1581. aastast võttis ta endale Soome suursuurvürsti tiitli. 1590–1606 Johan Soome suurhertsog Tiit Saare, Soome (Suomi, Finland) vapi lugu, Õpetajate Leht, 7. apr. 2017
Stegeborgi hertsog

Stegeborgi hertsog (rootsi hertig av Stegeborg) on Rootsi aadlitiitel. 1651–1652 Johann Kasimir 1652–1654 Karl Gustav 1654–1689 Adolf Johan
Hallandi hertsog

Hallandi hertsog (rootsi hertig av Halland) on Rootsi aadlitiitel. Knut Porse vanem (surn. 1330), Hallandi, Samsø, Eestimaa hertsog, Kalundborgi krahv, Taani kuninga läänivasall 1353–1356 Bengt Algotsson, Taani kuninga läänivasall 1912–1997 Bertil, Rootsi kuningriigis 2021– Julian
Västmanlandi hertsog

Västmanlandi hertsog (rootsi hertig av Västmanland) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud kaks Rootsi printsi. 1609–1611 Gustav Adolf (hilisem kuningas Gustav II Adolf) 1889–1918 Erik
Värmlandi hertsog

Värmlandi hertsog (rootsi hertig av Värmland) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitu Rootsi printsi. 1611–1622 Karl Filip 1798 Karl Adolf 1858–1907 Gustaf 1979– Carl Philip
Närke hertsog

Närke hertsog (rootsi hertig av Närke) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid. 1560–1604 Karl (ka Södermanlandi ja Värmlandi hertsog, Gustav I poeg, sai Rootsi kuningaks) 1611–1622 Karl Filip (ka Södermanlandi ja Värmlandi hertsog, eelmise poeg) 1865–1947 Eugen (Oscar II poeg)
Västergötlandi hertsog

Västergötlandi hertsog või hertsoginna (rootsi hertig (hertiginna) av Västergötland) on Rootsi aadlitiitel. Praegu kannavad tiitlit Rootsi troonipärija Victoria ja tema abikaasa Daniel. 1302–1318 Erik Magnusson 1312–1361 Ingeborg Håkansdotter 1861–1951 Carl 1980– Victoria 2010– Daniel
Upplandi hertsog

Upplandi hertsog (rootsi keeles hertig av Uppland) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid. 1827–1852 Gustaf 1907–1934 Sigvard
Skåne hertsog

Skåne hertsog (rootsi hertig av Skåne) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid. 1826–1859 Karl 1882–1950 Gustaf Adolf Skåne maakond
Aovere–Luunja tee

Aovere–Luunja tee (registrinumbriga 44) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Aovere–Kallaste–Omedu tee esimesel kilomeetril Aovere külas. Tee pikkus on 11,4 km. Tee lõpeb Tartu–Räpina–Värska tee 10. kilomeetril Kakumetsa külas. Aovere küla, Möllatsi küla, Vesneri küla, Pilka küla, Savikoja küla, Kakumetsa küla, Sirgu küla.
Edda Paukson

Edda Paukson (sündinud 10. veebruaril 1949) on eesti astroloog. Ta on Eduard Pauksoni lesk. Koos abikaasaga on Edda välja andnud raamatkalendreid "Astroloogiline abimees", pärast abikaasa surma jätkab seda üksi. Paukson on ettevõtte Luna Radix OÜ juhatuse liige. Eddal ja Eduardil on kaks poega ja üks tütar. "Luna Radix OÜ - Ülevaade @ Inforegister.ee". Inforegister.
Tartu–Räpina–Värska tee

Tartu–Räpina–Värska tee (registrinumbriga 45) on Eesti tugimaantee. See saab alguse Tartu linnas Jõhvi–Tartu–Valga tee (Tartu linnas Narva maantee) 134. kilomeetril. Tee pikkus on 85,5 km. Tee lõpeb Värska alevikus Värska–Podmotsa ja Värska–Ulitina teede alguses (Värska alevikus Pikk tänav). Tartu linna tänavatena kannab nimesid Raatuse tänav, Puiestee tänav, Jaama tänav, Räpina maantee (alates ristumisest Nõlvaku tänavaga). Ahja alevikus kannab nime Tartu maantee. Räpina linna tänavatena kannab nimesid Tartu maantee, Vabaduse tänav, Võõpsu maantee. Võõpsu aleviku tänavatena kannab nimesid Räpina maantee, Sadama tänav. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Tartu linn, Lohkva küla, Põvvatu küla, Kakumetsa küla, Sirgu küla, Luunja alevik, Vana-Kastre küla, Sarakuste küla, Sudaste küla, Melliste küla, Hammaste küla, Issaku küla, Kurista küla, Rookse küla, Kosova küla, Ahja alevik, Kärsa küla, Viisli küla, Säässaare küla, Mooste alevik, Jaanimõisa küla, Kaaru küla, Suurmetsa küla, Leevaku küla, Saareküla, Toolamaa küla, Nulga küla, Köstrimäe küla, Räpina linn, Ristipalo küla, Võõpsu alevik, Võõpsu küla, Toomasmäe küla, Laossina küla, Mikitamäe küla, Rõsna küla, Karisilla küla, Tonja küla, Lobotka küla, Värska alevik.
Lembit Annus

Lembit Annus (vene keeles Lembit Elmarovitš Annus, Лембит Эльмарович Аннус) (17. september 1941 Kohtla-Järve – 4. juuli 2018) oli eesti kommunist ja Eestimaa Kommunistlik Partei tegelane, NSV Liidu kommunistide platvormi toetava Eestimaa Kommunistlik Partei (NLKP) 1. sekretär 1990. aasta detsembrist 1991. aasta oktoobrini. Lembit Annus õppis Tallinna Ehitustehnikumis, mille lõpetas 1960. aastal, pärast seda teenis Nõukogude armees. 1973. aastal lõpetas ta NLKP KK juures asuva Kõrgema Parteikooli, 1979. aastal kaitses ta ajalookandidaadi väitekirja. 1961. aastast töötas Tallinna Remondi- ja Ehitusvalitsuses algul meistri ja brigadirina, hiljem tsehhiülemana. Lembit Annus oli NLKP liige 1963. aastast, aastatel 1964–1971 oli komsomolitööl. Aastatel 1971–1979 EKP Tallinna Linna Mererajooni Komitee osakonnajuhataja, instruktor, ELKNÜ Keskkomitee osakonnajuhataja, 1979–1983 EKP Keskkomitee osakonna ülema asetäitja ja EKP Keskkomitee 1. sekretäri abi. Aastatel 1983–1989 oli ta ajakirja Eesti Kommunist peatoimetaja ja 1989–1990 EKP Keskkomitee inspektor.1990. aastast EKP Tallinna Linna Kalinini Rajooni Komitee I sekretär, NLKP Keskkomitee liige aastail 1990–1991. Eesti NSV Ülemnõukogu saadik 1990–1992; kuni augustiputšini kuulus ta saadikurühma "Kommunistlik fraktsioon" (pärast augustiputši otsustasid saadikurühmad "Virumaa", "Võrdsete õiguste eest", "Koostöö" ja "Kommunistlik fraktsioon" minna laiali). Oli NLKP KK Poliitbüroo liige 1991. aasta 31. jaanuarist kuni 23. augustini. Eestimaa Kommunistlik Partei (NLKP) 1. sekretär 1990. aasta detsembrist 1991. aasta oktoobrini, pärast Aleksandr Gussevit. Aastatel 1991–1994 ajalehe Pravda korrespondent Eestis. 1993. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel sai KVL Vene nimekirjas Revel (Tallinna 8. ringkonnas) 4116 häält, oli 1993–1996 Tallinna Linnavolikogu liige. 1996. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel sai nimekirjas Vene Erakond Eestis (Tallinna 8. ringkonnas) 995 häält, oli 1996–1999 Tallinna Linnavolikogu liige. 1999. aasta kohalikel valimistel (kandideeris KVL Vene Ühises Nimekirjas (Tallinna 8. ringkonnas) ja sai 341 häält) ja 2002. aasta kohalikel valimistel (kandideeris "Eestimaa Ühendatud Rahvapartei" nimekirjas (Tallinna 8. ringkonnas), sai 94 häält) ei osutunud linnavolikokku valituks. http://www.vvk.ee/varasemad/k99/kandidaadid/2273.html Аннус Лембит Эльмарович e-reading.club. http://www.vvk.ee/varasemad/k93/tulemus/124000000.html http://www.vvk.ee/varasemad/k96/tulemus/124000000.html https://ekspress.delfi.ee/artikkel/27691065
Kirst (täpsustus)

Kirst võib tähendada järgmist: Kirst on kaanega laudkast, mida kasutatakse riiete, relvade, toiduainete või väärtesemete hoidmiseks. Kirst (perekonnanimi) Hans Hellmut Kirst oli saksa kirjanik Joachim Kirst on endine saksa kümnevõistleja Jutta Kirst on endine saksa kõrgushüppaja Rita Kirst on endine saksa kergejõustiklane
Müra (täpsustus)

Müra on mitmetähenduslik sõna: müra on akustikas, raadiotehnikas ja infoedastuses ilmnevad juhuslikud akustilised või elektrilised võnkumised, mis häirivad signaali vastuvõttu. müra on muusikas heli, mis tekib heliallika korrapäratul võnkumisel. müra on elektroonikas häire, mis on seotud juhuslike elektriliste võnkumistega. Mürareostus
Eesti Kongressi esimene istungjärk

Eesti Kongressi esimene istungjärk oli Eesti Kongressi kokkutulek, mis toimus 11.03.1990- 12.03.1990. Avakõne pidas Tunne Kelam. Kongressi esimest istungit valiti juhtima Endel Lippmaa ja Rein Tamme. Esimesed ettekanded ("Deklaratsioon Eesti Kongressi volitustest ja õiguspädevusest" ja "Eesti Kongressi deklaratsioon seaduslike riigivõimu taastamisest Eesti Vabariigi maa-alal") tegi Trivimi Velliste. Küsimusele, kas Eesti Kongress saab Eesti Vabariigi välja kuulutada, vastas Velliste negatiivselt, kuna Eesti Vabariik kuulutati välja juba 72 aastat tagasi. Eesti Kongress Eesti Komitee Eesti kodanike komiteed Sirje Kiin. Eesti Kongress. Siis ja praegu, Tallinn, 2000, lk 63
Luoyang

Luoyang (hiina 洛阳) on ringkonna õigustega linn Hiinas Henani provintsis. Linn asub Luo jõe ääres. Luoyang on üks Hiina tsivilisatsiooni hällidest ja üks kaheksast Hiina ajaloolisest pealinnast. Linn oli umbes aastast 770 eKr Zhou dünastia pealinn. Luoyang oli hiljem ka Hani dünastia ja Wei riigi pealinn. Jini dünastia oli 311 sunnitud pealinna viima Chang'ani, kui xiongnud linna vallutasid. 68. aastal rajati Luoyangi Hiina esimene budistlik pühamu. Linnas asuvad Longmeni koobastemplid kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse. Ringkonna õigustega linn jaguneb kuueks linnarajooniks, üheks maakonna õigustega linnaks ja kaheksaks maakonnaks: Jianxi linnarajoon (涧西区) Xigongi linnarajoon (西工区) Laochengi linnarajoon (老城区) Chanhe linnarajoon (瀍河区) Luolongi linnarajoon (洛龙区) Jili linnarajoon (吉利区) Yanshi (偃师市) Luanchuani maakond (栾川县) Luoningi maakond (洛宁县) Mengjini maakond (孟津县) Ruyangi maakond (汝阳县) Songi maakond (嵩县) Xin'ani maakond (新安县) Yichuani maakond (伊川县) Yiyangi maakond (宜阳县) Luoyangi koduleht
Latorpi lade

Latorpi lade on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus. Latorpi lade oli Alam-Ordoviitsiumi lade, mis on asendatud kahe uue lademega, milleks on Hunnebergi ja Billingeni lademed. Latorpi lademe stratotüüp, nagu ka teda asendavate lademete stratotüübid, asus Rootsis Närkes, selleks oli Stora Brotteti kivimurd Latorpis. Lademe silmatorkavaks kivimiks on roheline glaukoniitliivakivi, mis paljandub ka Põhja-Eesti paekaldas. Praegusel ajal vastab lademele umbkaudu Latorpi ülemlade, kus lisaks Hunnebergi ja Billingeni lademetele eristatakse veel Leetse kihistut, Kagu-Eestis ka Zebre kihistut ja selle Kalvene, Zante ning Zirni kihistikke. Ordovician of the Siljan District, Sweden Jan Ove R. Ebbestad& Anette E.S. Högström
Dali Bai autonoomne ringkond

Dali Bai autonoomne ringkond on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Yunnani provintsis. Jaguneb üheks maakonna õigustega linnaks, kaheksaks maakonnaks ja kolmeks autonoomseks maakonnaks: Dali Xiangyuni maakond Binchuani maakond Midu maakond Yongpingi maakond Yunlongi maakond Eryuani maakond Jianchuani maakond Heqingi maakond Nanjiani Jii autonoomne maakond Weishani Jii-Huei autonoomne maakond Yangbi Jii autonoomne maakond Ringkonnavalitsus
Skvottimine

Skvottimine (inglise keeles squatting) on mitte kasutuses oleva või mahajäetud maa-ala või hoone loata hõivamine ja kasutamine eluasemena või ürituste korraldamiseks. Skvott (inglise squat) on hõivatud hoone, maa või hõivatud maale rajatud ehitis. Jõukates lääneriikides seostub skvottimine tihti kapitalismile ja eliidile vastanduvate ideoloogiatega. Vaesemates või suure sotsiaalse ebavõrdsusega riikides on skvottimise peamiseks ajendiks elamispinna kättesaamatus ühiskonna vaesemate kihtide hulgas. Esimesel puhul hõivatakse tavaliselt mahajäetud hooneid, teisel puhul rajatakse linna asustamata aladele ebaseaduslik hoonestus. Paljudes riikides on skvottimine ebaseaduslik, kuid harvad ei ole ka juhud, kus skvotid aja möödudes legaliseeritakse. Omavoliliselt hõivatud hoone selle hõivanute kasutusse andmise eelduseks võib olla, et hoone hõivanud isikud on seal alaliselt elanud üle ühe aasta ja neid ei ole selle aja jooksul püütud hoonest välja tõsta. puuküürnik
Delhi (Hiina)

Delhi ehk Delingha (hiina keeles 德令哈 Delingha) on maakonna õigustega linn (linnaks nimetatav haldusüksus) Hiinas Qinghai provintsis Haixi Mongoli-Tiibeti autonoomses ringkonnas. Nimi "Delhi" pärineb mongoli keelest. "Delingha" on selle hiinapärastatud kuju. Delhi asub Tiibeti kiltmaal. Linnast lõunas asub madalam tasandikuline kõrb Qaidam, põhja jäävad kõrgendikud, nimelt Qinghai Nanshani ahelik, mille kõrgeim, 5030 m kõrgune tipp asub pisut Delhist põhjas. Delhit läbib Bayani jõgi, mis voolab kirdest edelasse ning jagab linnaks nimetatava haldusüksuse kaheks vallaks, mille nimed on Hedong (tõlkes 'jõgi-ida') ja Hexi (tõlkes 'jõgi-lääs'). Haldusasutused asuvad Hedongis ja sellepärast on see arenenum, aga Hexi on rohkem põllumajanduslik. Bayani jõgi lõpeb Delhi lähedal äravooluta Tosoni järves. Delhist saab maanteed ja raudteed pidi sõita itta Xinyuani kaudu ümber Kukunori järve Qinghai halduskeskusse Xiningi. Delhist läheb maantee läände Da Qaidamisse ja raudtee edelasse Golmudi kaudu Tiibetisse. Delhi haldusüksus moodustati 1988 ja selles on 100 tuhat elanikku. Umbes 60 tuhat neist asub Delhi asulas, mille kaugus Xiningist on umbes 500 km ja Golmudist 390 km. Suure maailma atlase järgi on asulas elanikke alla 50 000. Delhis on aasta keskmine õhutemperatuur +3 °C. Kõige palavamad kuud on juuli ja august, mille keskmine temperatuur on +16 °C. Kõige külmemad kuud on jaanuar (–11 °C) ja detsember (–9 °C). Delhi aastane keskmine sademete hulk on 150 mm. Kõige sajusem on suvel: juunis sajab keskmiselt 34 ja juulis 33 mm. Talvel peaaegu ei saja: igal kuul novembrist kuni märtsini on keskmine sademete hulk alla 4 mm. Delhis asuvad 4 tuumarakettide DF-4 stardiseadist. Delhi on üks viiest kohast, kus Hiina hoiab alates 1998. aastast 10–20 tuumaraketti DF-4. Linn on välismaalastele suletud. Suur maailma atlas, lk 86 Delhi koduleht
Tatjana Nikolajeva

Tatjana Mihhailovna Nikolajeva (Татьяна Михайловна Николаева; 19. september 1933 Leningrad – 21. oktoober 2015 Moskva) oli vene keeleteadlane ja semiootik. Ta lõpetas 1957. aastal Moskva Riikliku Ülikooli vene keele ja kirjanduse alal. Alates 1989. aastast juhatas ta Slavistika Instituudis võrdleva keeleteaduse osakonda, mille uurimisrühm on vene lingvistikas olnud pikka aega üks mõjukamaid (selles osakonnas töötasid näiteks Vjatšeslav Vsevolodovitš Ivanov ja Vladimir Toporov). Alates 2002. aastast oli ta ajakirja Voprossõ Jazõkoznanija peatoimetaja. Ta osales Tartu-Moskva semiootikakoolkonna suvekoolides Eestis.
Harju

Harju on mitme koha nimi: Harju, küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Harju, Hiiumaa vallas asuva (ja varem Pühalepa vallas asunud Pühalepa-Harju küla nimi kuni 2017. aastani Harju, asum Helsingis Harju maakond ehk Harjumaa, praegune maakond Harjumaa ehk Harju maakond, endine maakond Harjumaa ehk Harju maakond, muinasmaakond
Jõhvi lade

Jõhvi lade on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus. Seda hakkas esimesena eristama Friedrich Schmidt 1858. aastal. Jõhvi lade oli Ülem-Ordoviitsiumi lade (vana klassifikatsiooni järgi Kesk-Ordoviitsiumi lade), mis koos endise Idavere lademega on liidetud uueks lademeks, mille nimi on Haljala lade. Sellest ajast peale loetakse Jõhvi ladet Haljala lademe Jõhvi alamlademeks. Lade on saanud nime Jõhvi linna järgi. Litostratigraafiliselt vastas sellele Jõhvi kihistu, mida peetakse Kahula kihistu osaks. Kihistus eristatakse omakorda Aluvere, Madise ja Pagari kihistikke. Jõhvi alamlademe stratotüüp paikneb Tartu–Jõhvi maantee ääres, Jõhvist 2 kilomeetrit lõuna pool asuvas Kämbemäe paemurrus, kus 3,9 meetri ulatuses paljandub endine Jõhvi lade, kaasaarvatud selle alumine piir. Alamlademe laiendatud stratotüübiks on Pagari puurauk. Jõhvi-Keila lademe paljandid Pääsküla kõvikul http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=J%C3%B5hvi%20alamlade
Jämtlandi hertsog

Jämtlandi hertsog (rootsi hertig av Jämtland) on Rootsi aadlitiitel, mida 1946–1973 kandis Rootsi prints Garl Gustaf (praegune kuningas Carl XVI Gustaf).
Gotlandi hertsog

Gotlandi hertsog (rootsi hertig av Gotland) on Rootsi aadlitiitel, mida 1859–1888 kandis Rootsi prints Oscar.
Västerbotteni hertsog

Västerbotteni hertsog (rootsi hertig av Västerbotten) on Rootsi aadlitiitel, mida 1906–1947 kandis Rootsi prints Gustaf Adolf.
Hälsinglandi ja Gästriklandi hertsoginna

Hälsinglandi ja Gästriklandi hertsoginna (rootsi hertiginna av Hälsingland och Gästrikland) on Rootsi aadlitiitel, mida alates 1982. aastast kannab Rootsi printsess Madeleine.
Ölandi hertsoginna

Ölandi hertsoginna (rootsi hertiginna av Öland) on Rootsi aadlitiitel, mida 1340–1357 kandis Norra ja Rootsi printsess Ingeborg Eriksdotter.