laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Blake Griffin

Blake Austin Griffin (sündinud 16. märtsil 1989) on USA endine professionaalne korvpallur. Griffin oli 2009. aasta NBA draft'i esimene valik, kuid pidi vigastuse tõttu avahooaja vahele jätma. Griffin pääses Los Angeles Clippersi meeskonnas väljakule hooajal 2010/11, tuues meeskonna kasuks keskmiselt 22,5 punkti ja 12,1 lauapalli mängus. Samal hooajal valiti Griffin aasta parimaks uustulnukaks, ta pääses NBA tähtede mängule ja võitis seal pealtpanekuvõistluse. Clippers pääses tänu triole Griffin, Chris Paul ja DeAndre Jordan aastatel 2012–2017 regulaarselt väljalangemismängudele, kuid läänekonverentsi poolfinaalist kaugemale ei jõudnud. 2018. aasta jaanuaris vahetati Griffin Detroit Pistonsisse, kelle koosseisus tõi ta hooajal 2018/19 karjääri parimad 24,5 punkti mängus. 2021. aasta märtsis vahetas Griffin klubi ja liitus Brooklyn Netsiga. 16. aprillil 2024 teatas Griffin, et taandub professionaalsest korvpallist. 6 korda valitud NBA tähtede mängule (2011–2015, 2019) 3 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (2012–2014) 2 korda valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (2015, 2019) NBA aasta uustulnuk (2011) NBA pealtpanekuvõistluse võitja (2011) NBA drafti esimeste valikute loend Blake Griffin – NBA.com Blake Griffin – Basketball-Reference.com
Ignar Fjuk

Ignar Fjuk (sündinud 12. märtsil 1953 Tartus) on Eesti arhitekt, poliitik ja õppejõud. Ta on lõpetanud 1971. aastal Tartu 1. Keskkooli ning 1976. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektina. ERR Klassikaraadio vahendusel on aastaid eetris olnud tema juhitud vestlussaade "Räägivad". 1987. aastal loodi tema algatusel Eesti NSV loomeliitude kultuurinõukogu. Ignar Fjuk on olnud Keskerakonna (1992–1994) ja Reformierakonna (1994–2021) liige. Ignar Fjuk kuulus Põhiseaduse Assambleesse. Ta oli VII, VIII ja IX Riigikogu koosseisu liige. 2012. aastast on ta taaskäivitanud arhitektuuriõpet Tallinna Tehnikaülikoolis, kus ta on juhtinud Arhitektuuri ja Urbanistika Akadeemiat ning töötab tänini õppejõuna. 8. juulist 2019 töötab ta Tallinna linnaplaneerimise ameti juhatajana, 2018. aastast oli ta sama ameti juhataja kohusetäitja. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel erakond Eesti 200 nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 900 häält ning ei osutunud valituks. On 20. Augusti Klubi liige. Ta räägib inglise, vene ja poola keelt. 2001 – Riigivapi III klassi teenetemärk Loomeliitude kultuurinõukogu Loomeliitude ühispleenum Riigikogujad hiilgavad vene keele oskusega, delfi.ee, 2001-01-09 Piret Lindpere. "Fjuk, Ignar". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 76–77 Siiri Rebane. “Vabaduse juurde kuulub vastutus” – Elukiri 2011, nr 8
Põlvkonnasisene õiglus

Põlvkonnasisene õiglus (inglise keeles intragenerational equity) on säästva arengu põhimõte, mille kohaselt ühe sotsiaalse rühma tootmine, tarbimine jm tegevus ei tohi halvendada teise sotsiaalse rühma ökoloogilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke eeldusi säilitada või parandada oma elukvaliteeti. Keskkonnaõiglus Põlvkondadevaheline õiglus Sotsiaalse mõju hindamine Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 16.12.2011)
Vilistlane

Vilistlane on õppeasutuse lõpetanu. (Näiteks: "Tallinna 21. Kooli vilistlane".) Tavaliselt ei nimetata vilistlaseks endist (üli)õpilast, kellel on (antud) kool lõpetamata jäänud (ülikooli mitte lõpetanud endist üliõpilast nimetatakse buršvilistlaseks, eriti üliõpilasorganisatsioonides). Kitsamas tähenduses: akadeemilise organisatsiooni liige, kes on kõrgkooli (diplomi või teaduskraadiga) lõpetanud. Akadeemilise lühendina vil! (mitmus vil!! või vil! vil!). Buršvilistlane Filister
Keskkonnategevuskava

Keskkonnategevuskava (inglise environmental action plan, environmental programme) on süstemaatiliselt keskkonnapoliitika ja/või keskkonnastrateegia põhjal või iseseisva dokumendina määratletud tegevused ja protseduurid keskkonnakaitse eesmärkide saavutamiseks, nende täitjad, vajaminev raha ning rahastusallikad. Enamasti on keskkonnategevuskavas välja toodud ka keskkonnaindikaatoritega seirekava. Valdkondlike arengueesmärkide ja keskkonnakaitse eesmärkide paremaks sidustamiseks koostatakse ka sektorite keskkonnategevuskavasid. Eestis on keskkonnastrateegia elluviimiseks riiklikke keskkonnategevuskavasid koostatud 1997. aastast. Keskkonnaküsimuste sidustamine Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 16.12.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 16.12.2011)
Loodusala

Loodusala (inglise special area of conservation, SAC) on ühenduse tähtsusega ala (Euroopa Liidu Nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (loodusdirektiiv) alusel määratletud ala direktiivi I lisa looduslike elupaigatüüpide ja II lisa liikide elupaikade kaitseks), mille Euroopa Komisjon on heaks kiitnud ja mille kaitse tagab Euroopa Liidu liikmesriik. Hoiuala Linnuala Natura 2000 Linnu- ja elupaikade direktiivi estuaarides ja rannikualadel rakendamise suunised  Loodusala – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
John McCormack (poksija)

John McCormack (9. jaanuar 1935 Glasgow – 23. mai 2014) oli Šotimaa ja Suurbritannia poksija. McCormack oli Šotimaa ja Suurbritannia meister I keskkaalus (kuni 71 kg) 1956. aastal. Ta on võistelnud harrastajana kokku 109 korda ning on võitnud neist 103 (neist 51 nokaudiga) ja kaotanud 6 kohtumist. McCormack sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale José Torresile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. McCormack poksis veebruarist 1957 kuni juunini 1966 elukutselisena. Ta osales kokku 45 kohtumisel ning võitis neist 38 (neist 4 nokaudiga) ja kaotas 7 (neist 4 nokaudiga) kohtumist. 16. suveolümpiamängude poksivõistlus. Melbourne 1956. Tulemused inglise keeles John McCormack (poksija) veebisaidil Olympedia (inglise) John McCormack veebisaidil BoxRec (inglise)
Ken Buchanan

Ken Buchanan (28. juuni 1945 Edinburgh – 1. aprill 2023) oli Šotimaa ja Suurbritannia poksija. Buchanan oli Suurbritannia meister sulgkaalus (kuni 57 kg) 1965. aastal. Ta osales kukk-kaalus (kuni 54 kg) 15. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 1963), kuid kaotas 1. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Reiner Poserile (Ida-Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja). Ta sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 16. Euroopa meistrivõistlustel (Ida-Berliin, 1965) pronksmedali, kaotades poolfinaalis oma kohtumise hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Stanislav Stepaškinile (NSV Liit). Buchanan poksis septembrist 1965 kuni jaanuarini 1982 elukutselisena. Ta osales kokku 69 kohtumisel ning võitis neist 61 (neist 27 nokaudiga) ja kaotas 8 (neist 1 nokaudiga) kohtumist. Ta on olnud elukutseliste erinevate kaalukategooriate ja poksiorganisatsioonide Suurbritannia, Euroopa ja maailmameister. 15. Euroopa meistrivõistlused poksis. Moskva 1963. Tulemused inglise keeles 16. Euroopa meistrivõistlused poksis. Ida-Berliin 1965. Tulemused inglise keeles Ken Buchanan lehel BoxRec. Inglise keeles
Looduse õigused

Looduse õigused (inglise rights of nature) on keskkonnaeetika kategooria, mis omistab loodusele õigusi, nagu neid on inimeselgi. Loodusele inimkonnaga sarnaste õiguste omistamisega püütakse sageli põhjendada vajadust loodust kaitsta ja inimtegevust selle arvel piirata. Õiguste omistamisele on omane teatud astmeline laienemine: kõige levinum on nn loomaõiguste tunnustamine, kuid selle mõtteviisi abil ei ole alati võimalik põhjendada ulatuslikumat keskkonnakaitset. Järgmiseks sammuks on olnud õiguste omistamine kõigele elavale ja lõpuks – püsivaks kestmiseks võimelistele ökosüsteemidele. Viimase sammu filosoofiline probleem on selle ühepoolne kommunikatsioon: nimetatud õigusi saavad loodusele omistada omavahelise kokkuleppe alusel ainult inimesed ning looduse kui õigustatud subjekti tagasiside tõlgendamine on samuti ühiskondliku kokkuleppe küsimus. Looduskesksus (ökotsentrism) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 16.12.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 16.12.2011)
Maa Nõukogu

Maa Nõukogu (inglise Earth Council) on 1992. aastal loodud rahvusvaheline valitsusväline organisatsioon Rio konverentsil vastu võetud otsuste elluviimise toetamiseks. Maa Nõukogu toetusel loodi paljudes riikides säästva arengu nõukogud (komisjonid). Maa Nõukogu eesotsas on 23-liikmeline juhtkond 18 riigist, kuhu kuuluvad poliitika-, teadus- ja äriringkondade ning valitsusväliste organisatsioonide esindajad viiest maailmajaost. Aastal 2006 avas Maa Nõukogu uue halduskeskuse Stockholmis. Varem oli keskus Costa Ricas, mis pärast 2006. aastat jätkas eeskätt keskkonnahariduslikku tegevust. Maakera harta ÜRO keskkonna- ja arengukonverents Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 16.12.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 16.12.2011) Earth Councili veebileht
Ksv!

Ksv! on lühend sõnast 'kaasvõitleja', mis tähistab ülikoolis õppivat akadeemilise organisatsiooni liiget. Mitmuses kasutatakse ksv!! või ksv! ksv!.
Clipper Ranger

Clipper Ranger on Malta laevakompaniile Challenge Shipping Co. Ltd. kuuluv ro-ro-laev, mida käitab Seatruck Ferries Ltd. Laev on ehitatud Hispaanias Astilleros de Huelva laevatehases Huelvas riigiaktsiaseltsi Eesti Merelaevandus tellimusel kui teine selle seeria laev Lembitu. See valmis 1998. aastal, juba pärast Eesti Merelaevanduse erastamist. Eesti lipp heisati laeval 4. aprillil 1998 ja see alustas sõitu liinil Liverpool-Dublin. Lembitu kuulus eri nimede all Eesti Merelaevandusele või selle tütar- ja sidusettevõtteile kuni 2007. aastani. 2001. aastal sõitis laev jälle Lembitu nime all Eesti Merelaevanduse tütarettevõtte liinil Tallinn-Helsingi-Rostock ja seejärel samal liinil Scandlinesi kaubamärgi all. 2011. aastal sõitis laev liinil Heysham–Larne. Alates 1. märtsist 2013 sõidab Clipper Ranger Mani lipu all Stornoway–Ullapool liinil. Kodusadam on Douglas. "Fakta om Fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 5.09.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles) Laev Det Norske Veritas kodulehel (inglise keeles) Meremees, 1998, nr 6-7 Laev Det Norske Veritas kodulehel (inglise keeles) Lembitu ookeanil Fakta om Fartyg (rootsi keeles)
Diphilos

Diphilos [d'ifilos] (vanakreeka keeles Δίφιλος, ladinapäraselt Diphilus; 4. sajand eKr Sinope – 3. sajand eKr Smürna) oli vanakreeka komöödiakirjanik. Diphilos oli koos Menandrose ja Philemoniga tuntumaid uusatika komöödiakirjanikke. Ta veetis suurema osa elust Ateenas, kuhu ta ka maeti. Antiikallikate järgi kirjutas Diphilos 100 näidendit ning võitis kolmel korral lenaiadel peetud komöödiavõistluse. Tänapäeval on teada 60 pealkirja ning säilinud on u 130 katkendit. Nende põhjal hinnates olid tema näidendid uuele komöödiale iseloomulikud linnakodanike elu käsitlevad naljamängud. Diphilose näidendid avaldasid mõju Rooma komöödiakirjanikule Plautusele. Fragmendid on avaldatud väljaandes Poetae comici Graeci, vol. 5: Damoxenus–Magnes, ediderunt R. Kassel et C. Austin. Berlin; New York: de Gruyter, 1986
Carl Joachim Classen

Carl Joachim Classen (15. august 1928 Hamburg – 29. september 2013 Bad Homburg) oli saksa klassikaline filoloog. Carl Joachim Classen õppis klassikalist filoloogiat Hamburgi (doktorikraad 1952), Göttingeni (habilitatsioon 1961) ja Oxfordi Ülikoolis (B. Litt. 1956, D. Litt. 1987). Aastatel 1956–1959 töötas ta klassikalise filoloogia lektorina Nigeerias Ibadanis, 1960–1966 lektori ja dotsendina Göttingeni Ülikoolis, oli 1964–1965 õppetooli hoidja Tübingeni Ülikoolis, 1966–1969 klassikalise filoloogia professor Berliini Tehnikaülikoolis, 1969–1973 Würzburgi Ülikoolis ning 1973–1993 Göttingeni Ülikoolis. Alates 1993. aastast oli ta emeriitprofessor. Classen oli paljude ülikoolide külalisprofessor. 1994. ja 1996. aastal pidas ta loenguid ka Tartu Ülikoolis. 2000. aastal nimetati Classen Tartu Ülikooli audoktoriks. Classeni teadustöö teemad olid antiikaja historiograafia, Vana-Kreeka filosoofia, Rooma retoorika, satiir, humanism, teaduslugu. Ta käsitles põhjalikumalt antiikaja väärtusi ja väärtushinnanguid ning tegeles piiblitekstide retoorilise tõlgendamisega. Göttingeni Teaduste Akadeemia Accademia di Archeologia, Lettere e belle Arti, Napoli (välisliige) Ateena Teaduste Akadeemia (korrespondentliige) Mommsen-Gesellschaft (esimene esimees aastail 1983–1987) Fédération Internationale des Associations d'Études Classiques (FIEC, viitsepresident 1994–1997, president 1997–2002) Poola Filoloogiaühing (Polskie Towarzystwo Filologiczne, auliige) Kreeka Filoloogiaühing Parnassos (Φιλολογικός Σύλλογος Παρνασσός, auliige) International Society for the History of Rhetoric (president 1987–1989) Classical Association American Philological Association (1968–2009) Société internationale des Amis de Cicéron (teadusnõukogu liige) Matica srpska Beiträge zur Altertumswissenschaft (1976–2010) Gnomon (1988–2006) Voces (1990–surmani) Catalogus Commentariorum et Translationum (1993–surmani) Emerita (2002–surmani) Studia Humaniora Tartuensia (2006–surmani) Surmakuulutus ajalehes Süddeutsche Zeitung, 4. oktoober 2013 "Tartu Ülikooli audoktorid". Tartu Ülikool. Vaadatud 13. detsembril 2022. Wolfram Ax (Hrsg.). Memoria rerum veterum. Neue Beiträge zur antiken Historiographie und alten Geschichte. Festschrift für Carl Joachim Classen zum 60. Geburtstag. Stuttgart: Steiner, 1990. Siegmar Döpp (Hrsg.). Antike Rhetorik und ihre Rezeption. Symposion zu Ehren von Professor Dr. Carl Joachim Classen D. Litt. Oxon. am 21. und 22. November 1998 in Göttingen. Stuttgart: Steiner, 1999. Carl Joachim Classen Göttingeni Ülikooli kodulehel Carl Joachim Classen (15.08.1928 ‒ 29.09.2013). In memoriam, Universitas Tartuensis nr 11, detsember 2013
Adriana

Adriana oli väike ristluslaev, mis ehitati Kreeka laevakompanii Hellenic Mediterranean Lines (HML) tellimusel kui Aquarius United Shipping Yardi laevatehases Péramas Kreekas 1972. aastal. 2011. aastal kasutas Vene firma Tropicana Cruises laeva Havannas Kuubal. Alates 6. detsembrist 2011 sõidab laev Saint Kittsi ja Nevise lipu all ja selle kodusadam on Basseterre. Laeva kapten (seisuga 2011) on Vassili Borovski. Laev renoveeriti aastatel 1992, 2003 ja 2010. 2013. aastal laeva kasutati Mustal merel: Odessa – Novorossiisk – Sevastopol. Ristluslaevade loend Fakta om Fartyg (rootsi keeles) ShipParade (inglise keeles) Adriana, Kompanii Tropicana Cruises Ltd.(vene keeles) Lühike kirjeldus(vene keeles) Adriana pilt 2002 "Laeva kutsung, IMO-number, online-asukoht ja pildid saidil marinetraffic.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. juuni 2013. Vaadatud 3. mail 2012. Новый российский круиз вокруг Кубы стартует в канун Нового года (vene keeles) Adriana Cruise Ship docks in Santiago de Cuba as part of its Cuba holidays itinerary[alaline kõdulink] (inglise keeles) Tropicana Cruises Set to Start Cuba Service with Adriana (inglise keeles) Adriana Especificaciones (hispaania, inglise ja vene keeles) Adriana, Kompanii Tropicana Cruises Ltd. (vene keeles) Описание круизного лайнера "АДРИАНА" (vene keeles) Adriana - IMO 7118404, "Tropicana Cruises" Aquarius - Adriana (inglise keeles) Fakta om Fartyg (rootsi keeles) Sõiduplaan 2012 (vene keeles)
Fabian Picardo

Fabian Picardo (sündinud 18. veebruaril 1972 Gibraltaril) on Gibraltari poliitik, alates 9. detsembrist 2011 Gibraltari peaminister. Ta õppis 1990–1993 Oxfordi Ülikoolis õigusteadust. Ta on töötanud advokaadi ja õigusnõuandjana. Fabian Picardo on alates aprillist 2011 Gibraltari Sotsialistliku Tööpartei esimees. http://vox.gi/Local/4220-fabian-picardo.html
Teaduslik materialism

Teaduslik materialism on filosoofiline käsitlusviis, mille kohaselt inimene ei erine põhimõtteliselt muust loodusest. Teaduslikud materialistid väidavad, et teadvus ja tunnetus on seletatavad kesknärvisüsteemi toimimisega ja füüsikaline (loodusteaduslik) lähenemisviis annab neile (sh keha ja vaimu probleemile) piisava põhjenduse. Teaduslik materialism kujunes välja 1950ndail loogilise positivismi ja biheiviorismi arendustest. Tuntud teaduslikud materialistid on teiste seas Ernest Nagel, Richard Rorty ja Paul Feyerabend. Teaduslikud materialistid tuginevad teaduslikele seisukohtadele, jättes kõrvale üleloomulikud, müstilised vaated maailma kohta. Teaduslikule materialismile on lähedased funktsionaalne materialism ning emergentne materialism. EE 9. köide, 1996. EE 9. köide, 1996.
Mesofiil

Mesofiilid ehk mesofiilsed mikroobid ehk mesofiilsed mikroorganismid on mikroobid, kelle soodsaim elu- ja kasvutemperatuur on vahemikus 20–45 °C. Enamik mesofiile kuulub bakterite rühma ja enamik baktereid eelistab keskmisi keskkonnatingimusi (temperatuuri 20–45 °C) ehk on mesofiilid. ekstremofiilid psührofiilid Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 17.12.2011)
Auvilistlane

Auvilistlane on akadeemilise organisatsiooni vilistlane (vil!), kes on valitud erilise austuseavaldusena auvilistlaseks ehk auliikmeks. Akadeemilise lühendina auvil! - lühend sõnast "auvilistlane" - au+vil!. Friedrich Akel (Korporatsioon Fraternitas Estica) Matthias Johann Eisen (Eesti Üliõpilaste Selts) Karl Ipsberg (Korporatsioon Vironia) Elmar Järvesoo (Üliõpilasselts Liivika) Jaan Kross (Eesti Üliõpilaste Selts) Johan Kõpp (Eesti Üliõpilaste Selts) Abel Käbin (Korporatsioon Rotalia) Artur Mägi (Üliõpilaste Selts Raimla) Ester Mägi (Korporatsioon Lembela) Enn Nõu (Üliõpilaste Selts Raimla) Heinold Okas (Korporatsioon Sakala) Aleksander Paldrok (Korporatsioon Fraternitas Estica) Udo Petersoo (Eesti Üliõpilaste Selts Otto Pukk (Korporatsioon Fraternitas Estica) Konstantin Päts (Korporatsioon Fraternitas Estica) Artur Taska (Eesti Üliõpilaste Selts) Jaan Tõnisson (Eesti Üliõpilaste Selts) Konrad Veem (Eesti Üliõpilaste Selts)
NADP

NADP ehk nikotiinamiidadeniindinukleotiidfosfaat on koensüüm, mis osaleb ainevahetuse sünteesireaktsioonides (anabolism), nt lipiidide ja nukleiinhapete sünteesis, samuti fotosünteesis (niinimetatud pimereaktsioonides kloroplastide stroomas) olles redutseerunud vormina (NADPH-na) reaktsioonides redutseerija, elektronide ja ka prootonite loovutaja. Üks positiivselt laetud NADP+ molekul seob korraga 2 vesiniku aatomit. NADP vananenud nimetus on trifosfopüridiinnukleotiid ehk lühendina TPN. Erinevalt NAD-ist on NADP-l üks fosfaatrühm, fosforhappe jääk rohkem. NADP avastasid 1931. aastal hobuse erütrotsüütides Otto Heinrich Warburg ja William Christian. NAD
Ott ja sõbrad

"Ott ja sõbrad" on Ott Leplandi neljas lapsepõlves ilmunud kassett, mis sisaldab nii luuletusi kui ka laule. Kogumik on välja antud ka CD-l. Plaadil teevad teiste seas kaasa ansamblid Beergrass ja Külmast võetud. Lisaks Otto-Triin ja Ilona.
Miguel Dias

Miguel Brito dos Reis Dias (sündinud 1. aprillil 1968 Santa Marias Sali saarel Roheneemesaartel) on Hollandi endine poksija. Dias osales kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Dias sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Dariusz Michalczewskile (Saksamaa). Dias poksis märtsist 1995 kuni maini 2002 elukutselisena. Ta osales kokku 10 kohtumisel ning võitis neist 9 (neist 8 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumise. 25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Barcelona 1992. Tulemused inglise keeles 29. Euroopa meistrivõistlused poksis. Göteborg 1991. Tulemused inglise keeles Miguel Dias veebisaidil Olympedia (inglise) Miguel Dias veebisaidil BoxRec (inglise)
Irisbus

Irisbus on bussitootja, mis tekkis Fiati, Iveco ja Renault' bussitootmisüksuste liitumisel 1999. aastal. Firma peakorter asub Lyonis. Irisbusi bussidel kasutatakse Fiati mootoreid. Tallinna Linnatranspordi AS kasutab linnaliinidel kümmet diiselmootoriga Irisbus Crosswayd, mis osteti Hispaaniale müüdud saastekvoodi eest 2011. aasta sügisel. Irisbusse kasutavad ka AS Harjumaaliinid (AS Atko), OÜ Lüganuse HVM, AS Sebe (OÜ Eesti Bussid), Põhjaregioon (Jõhvi), AS Samat ja AS MTG (Atko) Viljandi osakond. http://www.irisbus.com/en-us/irisbus/pages/history.aspx Irisbusi koduleht
Maa Säästva Arengu Tippkohtumine

Maa Säästva Arengu Tippkohtumine (World Summit on Sustainable Development), ka Johannesburgi tippkohtumine oli Lõuna-Aafrika Vabariigis Johannesburgis 2002. aastal ÜRO eestvedamisel toimunud järjekordne säästva arengu tippkohtumine. Mitteametlikult on seda tippkohtumist kutsutud ka nimega "Rio+10". Sellel tippkohtumisel võeti vastu 4-leheküljeline poliitiline deklaratsioon ja ligi 70-leheküljeline tegevuskava. ÜRO keskkonna- ja arengukonverents Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 17.12.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 17.12.2011)
Maailma looduskaitseharta

Maailma looduskaitseharta (World Charter for Nature) oli 1982. aastal ÜRO Peaassambleel vastu võetud harta, mis oli hilisema Maakera harta eelkäija. Maailma looduskaitsehartas olid välja toodud inimese eetilised kohustused ökosüsteemide kaitsmiseks. Maakera harta Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 17.12.2011)
Ott ja Valged Jänesed

"Ott ja valged jänesed" on Ott Leplandi kolmas lapsepõlves ilmunud kassett, mis sisaldab nii luuletusi kui ka laule. Kogumik on välja antud ka CD-na. Plaadil teevad teiste seas kaasa ansamblid Beergrass, Ummamuudu, Külmast Võetud, Kukerpillid ja Folkmill. Lisaks esinevad Jansa, Andres Loigom ja Musamari.
Merikell

Merikell (Pelagia nocticula) on karikloomade klassi kuuluv mereeluline ainuõõsne. Merikellade keha on radiaalselt sümmeetriline. Neil on 8 m pikad kombitsad[viide?]. Närvisüsteem on primitiivne. Liikumine on piiratud ainult vertikaalselt. Liikumine on põhjustatud karika pulseerimisest. Nende värvus on roosa ja kahvatulilla, mõnikord ka kuldkollane. Neil on võime pimedas helendada. Nad vilguvad ainult suhteliselt lühikese kestusega ja valgus järk-järgult kaob. Merikella levilaks on soojaveelised ja parasvöötme veed, sealhulgas Vahemeri, Punane meri ja Atlandi ookean. Teda on leitud ka Vaiksest ookeanist.