Baškiiri köök

Baškiiri köök on baškiiride toiduvalmistamise traditsioon ja rahvustoidud, nende valmistamine ja tarvitamine. Nende eluviis, mis hõlmas suuresti karjakasvatust, aitas kaasa baškiiride omapärasele kultuurile, traditsioonidele ja köögile. Baškiiri roogasid eristab väike arv klassikalisi vürtse: kasutatakse ainult musta ja punast pipart. Teine baškiiri roogade eripära on liha rohkus kõigis kuumades roogades ja suupistetes. Erilist tähelepanu väärib baškiiride armastus hobusevorsti Qazı ja hobuserasva vastu: baškiirid armastavad süüa hobuseliha paksude pekiviiludega, mille kõrvale juuakse hapupuljongit Qurut (kääritatud piimatoode), neutraliseerides sellega rasva mõju. Poolrändav eluviis (karjakasvatus) viis laia valiku pikaajalise säilivusega toodete tekkeni. Põhilised baškiiri rahvusroogadest on keedetud, kuivatatud ja vinnutatud hobuse- ja lambaliha, piimatooted, kuivatatud marjad, kuivatatud teravili ja mesi. Näited on sellised toidud nagu Qazı (hobusevorst), Qaqlanğan et (basturma), pastille, kumõss, siyəli harı may, moyıl mayı (linnukirsiõli), Qurut (kuiv kashk), irimsik (kodujuust) ja airaan – kõik need söögid säilivad ka suvekuumuses suhteliselt kaua ja neid on mugav kaasas kanda. Traditsiooniliselt valmistati kumõssi teel olles – märapiimaga anum seoti sadula külge ja hoiti seal terve päeva. Traditsiooniline baškiiri roog beshbarmak on valmistatud keedetud lihast ja salmast (erinevad jämedalt hakitud nuudlid), millele on puistatud ohtralt ürte ja sibulat ning maitsestatud qurut'iga. See on veel üks baškiiri köögi märgatav omadus: roogadele serveeritakse sageli piimatoodetega – qurut'i või hapukoorega. Enamik baškiiri roogasid on kergesti valmistatavad ja toitvad. Mitmeid baškiiri toite, nagu airaan, boða (nisu- või kaerahelbejook), qað, qatlama, kumõss, mantı, üyrə (supp), ıvmas aşı peetakse paljude rahvaste rahvusroogadeks Uurali mägedest Kaug-Idani. Boekken Beremes Qazi (kodune hobusevorst) Buza, piimatooted (koumiss, korot) Baškiiri mesi on tuntud oma maitse poolest ja on baškiiride seas väga hinnatud. Ükski teepidu pole võimalik ilma ehtsa baškiiri meega. Baškiiride jaoks on auküsimus tõelise baškiiri mee (Burzyani mesilaste valmistatud) omamine. Qımıð (Koumiss) on baškiiride rahvuslik ravijook. Oskus valmistada maitsvat koumissi on pikka aega hinnatud ja põlvest põlve edasi antud. Koumissi valmistamisel eelistatakse eritõugu hobuseid (baškiiri hobune). Qımıði tarbitakse värskelt, vastasel juhul muutub see kiiresti happeliseks ja kaotab oma raviomadused. See sisaldab väikeses koguses alkoholi. Baškiiride seas on populaarsed teeõhtud pirukatega, yuyasa, keeduliha, vorsti, juustukoogi, hapukoore, moosi ja meega. Baškiirid joovad teed alati piimaga. Teele piima lisamise traditsioon on nii vana, et mõnes piirkonnas tekitab vaidlusi küsimus, millal tassi piima lisada: enne või pärast tee valamist. Pühade ajal valmistavad baškiirid spetsiaalseid roogasid: Beshbarmak, Chak-Chak, Belish, Gubadia ja muud. Chak-chak on kohustuslik osa igast peolauast. Peol on tavaks, et iga külaline toob külakostiks kaasa ulushi – ulukiliha (jäär, hani jne). Baškiiridel on palju pidulikke roogasid, mis valmistatakse erilistel puhkudel: keyeu-bilmene (pelmeenid) – spetsiaalsed väikesed pelmeenid, mis valmistatakse pulmadeks peigmehe auks, keelen-tukmasy (nuudlid) – spetsiaalsed nuudlid, mida pruut oma võimete näitamiseks valmistab: sellised nuudlid peaksid olema eriti õhukesed ja kergesti murenevad. Baškiiride hulgas levinud toidukeelud olid seotud religioossete traditsioonidega (suurem osa baškiire on sunniidid). Keelatud toiduainete hulka kuulusid sealiha, karnivoorid ja jahilinnud (pistrikud) ning mao- ja konnaliha. Samuti lubamatu süüa luikede ja sookurgede liha (baškiiri totemid). Süüa ei tohtinud ka erinevaid kehaosi: kilpnääre, seljaaju ja põrn. Kaladest eelistatakse mitte süüa neid liiki kalu, millel pole soomuseid. Baškiiride lauaetiketi traditsioonilised reeglid hõlmavad järgmist: Toit serveeritakse kohe pärast saabumist Peremees puudutab toitu esimesena. Esimesena serveeritakse vanimale külalisele. Peremees lõpetab söömise niipea, kui külaline lõpetab söömise. Kui toitu ei ole piisavalt ja külaline on näljane, peaks võõrustaja sööma nii vähe kui võimalik, et külalisele rohkem jätkuks. Sööki ja jooki võetakse ainult parema käega. Ärge lõigake äsja küpsetatud leiba noaga. Üldroast tuleks võtta kehvem osa, jättes paremad palad teistele. Söögi ajal hoidke omanikuga rahu ja näige rõõmsameelne. Söögikorra lõpus palvetatakse peremehe heaolu eest. Baškiiri entsüklopeedia. Ch. toim. MA Ilgamov. — Ufa: Baškiiri entsüklopeedia. 3. köide. ZK. 2007 .- 672 lk.ISBN 978-5-88185-064-7 Arslanova I.A. Traditsiooniline ja kaasaegne baškiiri köök. Ufa, 1999. Baškiiri köögi toidud. M : Planeet, 1985. Khazhin R.R. Baškiiri köök. Ufa, 2010. "Рецепты блюд башкирской кухни". supercook.ru. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. aprill 2021. Vaadatud 12. detsembril 2019. "Башкирская Кухня". RBTH, special to; Lyashkevich, Sonya (20. juuni 2016). "Kumis, chak-chak and wild bee: What Bashkir cuisine is famous for". www.rbth.com. "Башкирский мёд: почему его так ценят". russian7.ru. 16. juuni 2017. Baškiiri köögi traditsioonilised retseptid Башкирская кухня (Baškiiri retseptid) Рецепты и полезные советы башкирской кухни Традиционные и авторские рецепты башкирской кухни