laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sile tondipea

Sile tondipea (Dracocephalum ruyschiana) on huulõieliste sugukonda tondipea perekonda kuuluv looduskaitsealune rohttaimeliik. Sile tondipea on harunenud risoomiga 20–60 sentimeetri kõrgune püsik. Puhmikud koosnevad mitmest püstisest lühikarvasest või paljast varrest. Pealt tumerohelised ja alt kahvatumad rootsutud lehed on peaaegu lineaalsed ning terve ja enamasti keerdunud servaga. Lehtede kaenlaist arenevad kitsamate lehtedega lühivõrsed. Kuuekaupa ebamännastesse koondunud õied kasvavad kuni 10 sentimeetri pikkuste õisikutena varte tippudes. Õied on lillakassinised. Viljadeks on mustjaspruunid pähklikesed. Õitseb juunist augustini. Viljad valmivad alates augustist. Sile tondipea on hea meetaim. Kasvab kuivadel niitudel ja metsades, nõlvadel ning servadel, samuti ka kõrgendikel, seljakutel, loo- ja sürjametsades, valgusrikastel ja poolvarjulistel liivase või paese pinnasega kohtades. Kasvab kontinentaalses Euraasias. Levila põhjapiiril asuvas Eestis on levinud paiguti, sagedam riigi põhja- ja kaguosas. Naaberaladel on sileda tondipea sagedus vähenenud. Puudub Soomes ja Taanis, kasvab aga Lõuna-Norras ja Laadoga-Ilmeni piirkonnas. Lääne pool lõpeb levik Kesk-Euroopaga. Sile tondipea kuulutati Eestis 1994. aastal II kaitsekategooriaaluseks liigiks. Teda leidub Elva-Vitipalu maastikukaitsealal, Ohepalu looduskaitsealal ja Jalase küla kaitsealal. Eesti punases raamatus on ta määratletud kolmanda kategooria ehk haruldase liigina. Sile tondipea kuulub Euroopa looduskaitselepingu Berni konventsiooni järgi rangelt kaitstavate taimeliikide nimekirja. Tammiku looduskaitseala Vulbi maastikukaitseala Sile tondipea andmebaasis eElurikkus
Saksa DV Sotsiaaldemokraatlik Partei

Saksa DV Sotsiaaldemokraatlik Partei (saksa keeles Sozialdemokratische Partei in der DDR) oli partei Saksa DVs 1989. aasta oktoobrist kuni 1990. aasta septembrini. Saksa DV Sotsiaaldemokraatlik Partei asutati Saksa DV 40. aastapäeval 7. oktoobril 1989 Berliini lähedal Schwante külas pastorimajas. 1989. aasta novembri lõpus oli parteil 10 000 liiget, 1990. aasta veebruaris ligikaudu 100 000. 18. märtsil 1990 toimunud esimestel ja ainsatel vabadel Saksa DV Rahvakoja valimistel kogus Saksa DV Sotsiaaldemokraatlik Partei 21,9% häältest ja sai 88 mandaati. Valimiste järel osales Saksa DV Sotsiaaldemokraatlik Partei Lothar de Maizière juhitud koalitsioonivalitsuses kuni 20. augustini 1990, mil koalitsioon lagunes ja sotsiaaldemokraatide ministrid valitsusest lahkusid. 26. septembril 1990 ühines Saksa DV Sotsiaaldemokraatlik Partei Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Parteiga ja lakkas iseseisva parteina olemast. Stephan Hilsberg 7. oktoober 1989 – 22. veebruar 1990 Ibrahim Böhme 22. veebruar 1990 – 1. aprill 1990 Markus Meckel 1. aprill 1990 – 9. juuni 1990 Wolfgang Thierse 9. juuni 1990 – 27. september 1990 Sozialdemokratische Partei in der DDR gründet sich Die Bundesregierung Sozialdemokratische Partei der DDR (SDP) Chronik der Wende 18. März 1990: Erste freie Volkskammerwahl Bundeszentrale für politische Bildung Sozialdemokratische Partei in der DDR (SDP) / Sozialdemokratische Partei Deutschlands (SPD) runde-ecke-leipzig.de Geschichte der Ortsverein seit 1989 SPD-Ortsverein Leipzig-Ost/Nordost German Democratic Republic. Ministries, political parties, etc. rulers.org
Seitsmenda Päeva Adventistide Türi kogudus

Seitsmenda Päeva Adventistide Türi kogudus on adventkogudus Türil. Kogudus tegutseb aadressil Koidula 34 pastor Rein Kalmuse juhtimisel. Türi adventkoguduse koduleht
Türi Kristlik Misjonikogudus

Türi Kristlik Misjonikogudus on kristlik kogudus Türil, mis alustas tegevust 1998. aastal. Kogudus tegutseb aadressil Viljandi 1a. Koguduse koduleht Türi Kristlik Misjonikogudus infopangas Türi Kristlik Misjonikogudus facebookis Türi Kristlik Misjonikogudus kaardil Reality misjon
Kakinomoto no Hitomaro

Selles Jaapani isikunimes on perekonnanimeks Kakinomoto. Kakinomoto no Hitomaro (柿本人麻呂 või 柿本人麿; ca 662 – ca 708), ka Kakinomoto Hitomaro, oli Asuka perioodi lõpul elanud jaapani waka-luuletaja ja aristokraat, üks kolmekümne kuuest luulepühakust. Teda peetakse üheks esimeseks oluliseks jaapani kirjandustegelaseks ja esimese jaapani luuleantoloogia "Man'yōshū" ("Kümne tuhande lehe kogu"), milles ilmus 95 Hitomaro luuletust, tuntuimaks luuletajaks. "Kakinomoto Hitomaro". Encyclopædia Britannica (Inglise keeles). Vaadatud 24. juuni 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Fujiwara no Teika; Allik, Alari (2014). Sada luuletust, sada luuletajat. Tallinna Ülikooli kirjastus. Tallinn. lk 39. ISBN 9789-985-58-775-1  Kakinomoto no Hitomaro – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kakinomoto Hitomari Encyclopædia Britannicas (inglise keeles) Hitomaru biograafia ja valik luuletusi. Wakapoetry.com (inglise keeles)
Seitsmenda Päeva Adventistide Haapsalu kogudus

Seitsmenda Päeva Adventistide Haapsalu kogudus on adventkogudus Haapsalus. Esimesed koguduse liikmed ristiti 1907. aastal, mida peetakse ka koguduse asutamisaastaks. 1913. aastal oli koguduses 27 liiget. Kogudus kasutab Haapsalu Adventkirikut. "Haapsalu adventkoguduse ajalugu". haapsalu.advent.ee. Koguduse koduleht
Daniel (Kärkna abt)

Daniel oli Kärkna abt aastail 1295–1298. 5. mail 1295 (Livl. U.B. III DLXa, regest 640a) leppis ta kokku Järvamaal asuvate kloostri valduste ja Liivimaa ordu vahelise piiri asjus. Prior Henricuse ülekuulamisprotokollis 20. märtsist 1312 (Livl. U.B. II DCXXXVIII, regest 737) on mainitud 1297. või 1298. aastal ametis olnud abt Danieli. http://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691392_00060.html http://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691391_00058.html
Seitsmenda Päeva Adventistide Jõhvi kogudus

Seitsmenda Päeva Adventistide Jõhvi kogudus on adventkogudus Jõhvis. 2012. aastast kasutab kogudus Jõhvi adventkirikut. Koguduse veebileht
Johannes de Hapsele

Johannes de Hapsele oli Kärkna abt enne 1304. aastat. Ta oli endise abtina (Iohannis quondam abbatis ibidem dicti de Hapsele) Dünamünde müügilepingu tunnistaja 26. mail 1305 (Livl. U.B. II DCXIV, regest 707). http://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691391_00036.html http://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691391_00478.html
Ilzene vald

Ilzene vald (läti keeles Ilzenes pagasts) on vald Lätis Alūksne piirkonnas. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni. Vald piirneb sama piirkonna Zeltiņi ja Alsviķi vallaga, Smiltene piirkonna Trapene ja Gulbene piirkonna Lejasciemsi vallaga. Valla pindala on 62,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 389 inimest. Valla keskus on praegu Jaunzemi küla, kuigi ajalooliselt on selleks olnud Čonkas. Vallavanem on Ingrīda Sniedze. Ilzene valla nimi tuleneb eesti keelest, sõnast "ilus". Valla maad kuulusid varem latgalite Adsele muinasmaakonda. Piirkond on traditsiooniline leivude asuala. Vald asub suuremalt jaolt Tālava madalikul. Kõrgeim tipp Zāgadu kalns ulatub 143,3 m üle merepinna. Valda läbib Peetri jõgi. Vald moodustati aastal 1920 Ilzene mõisa (Ilsen) maadest, mille pindala oli 1840,54 ha, ja Ādami mõisa (Schwarzbeckshof) maadest pindalaga 699,13 ha. Aastal 1935 oli valla pindala 148,3 km² ja seal oli 2338 elanikku.1 945. aastal moodustati vallas Ilzene ja Čonkase külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Ilzene külanõukoguga likvideeritava Čonkase külanõukogu maad. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda. Kohaliku kaitse all on muinsusmälestistest Mežslokase muinaskalmed ja Ilzene mõisa hoonekompleks (härrastemaja ja pumbamaja). Looduskaitse all on Ilzene pärn, Austrumi pärn, Ilzene mänd, Ilzene park, Melderi tammed, Arāji tammed, Mežrozītese tamm, Gutupurise tamm, Gailīši mänd, Sodise pärn, Jaunzvirgzdiņi saar ja Jaunzvirgzdiņi tamm. Aastal 2011 elas vallas 350 lätlast, 13 venelast, 1 valgevenelane, 8 ukrainlast ja 1 leedulane. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Alūksnes novads, vaadatud 23.06 2017 Alūksnes novads, vaadatud 23.06 2017 Latviešu konversācijas vārdnīcas VII sējuma 12583-12584 slejas. Rīgā, 1931.-1932. M. Salnais, A. Maldups. Pagastu apraksti (pēc 1935. gada tautas skaitīšanas materiāliem). Valsts Statistiskās pārvaldes izdevums, Rīgā, 1935. a Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-4 12-0. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2021. Vaadatud 8. juunil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Ilzene vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Alsviķi

Alsviķi (vanasti ka Alsviķis) on küla (vidējciems) Lätis Alūksne piirkonnas, Alsviķi valla halduskeskus. Küla asub piirkonna keskusest Alūksnest 7,5 ja Riiast 190 kilomeetri kaugusel merepinnast 190 meetri kõrgusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel kool, rahvamaja, raamatukogu, postkontor ja lasteaed, külas tegutseb ka Jaunanna kunsti- ja muusikakooli osakond. Seal asub Alsviķi bussipeatus. Aastal 1576 rajati sinna Alsviķi mõis (Alswig), mis on saanud nime oma esimeste omanike Halswigide järgi. Hiljem kuulus see Wulffidele. Aastal 1903 avati Valga–Mõniste–Ape–Alūksne–Gulbene raudtee ja küla lähistele rajati Alsviķi raudteejaam. Küla lähistel kasvav Alsviķi mänd on looduskaitse all. Alsviķi mõisa hoonetekompleks (park, kelder, laut, moonakamaja, häärber, mõisavalitseja maja ja kuivati) on kohaliku tähtsusega muinsuskaitse objektid. Aastal 2017 oli külas 290 elanikku, aastal 2019 aga 286 elanikku. Alsviķi mõis Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2021. Vaadatud 23. juunil 2019. Vietvārdu datubāze
Karva

Karva (ka Korva) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub valla keskusest Alsviķist 10, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 185 kilomeetri kaugusel; merepinnast 122 meetri kõrgusel. Külas asub Karva bussipeatus. Küla on tekkinud varasema Karva mõisa juurde. Karvat läbib Vaidva jõgi. Jõel asub küla kohal kärestik, millel asus varem vesiveski. 1960. aastatel rajati kärestikule väike hüdroelektrijaam. Külas kasvav Karva pärn on looduskaitse all. Karva mõisa magasiait, tall ja mõisavalitseja maja on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Vietvārdu datubāze[alaline kõdulink] Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2021. Vaadatud 23. juunil 2019.
Smarty

Smarty on mallimootor, mis on kirjutatud PHPs. Smarty eraldab PHP HTMList ja põhiliselt kasutatakse teda dünaamilise HTML sisu tekitamiseks, lubades dokumendis spetsiaalseid Smarty märgendeid. Lubatud märgendite hulgas on muuhulgas muutujad nagu {$muutuja}, ja valik loogika ning tsükli operaatoreid. Kõige sagedamini kasutatakse Smartyt PHP-põhistes rakendustes, et eraldada "äriloogikat" esitlusest. Nii on võimalik hoida lähtekoodi palju puhtamana ja tema muutmine on paindlikum. Näiteks võib tavaliselt muuta Smarty-põhise rakenduse välimust (või, rüüd) hõlpsasti, ilma, et peaks üldse jälgima äriloogikat või PHP koodi. Smarty võimaldab mallidega programmeerimisel kasutada: regulaaravaldisi foreach'i if nl2br ja palju teisi lisavõimalusi. Ka teised mallimootorid toetavad neid käske mallides. Kuna Smarty eraldab PHP HTMList, on tegemist kahe failiga: <!DOCTYPE html PUBLIC "-//W3C//DTD XHTML 1.1//EN" "http://www.w3.org/TR/xhtml11/DTD/xhtml11.dtd"> <html> <head> <title>{$title_text}</title> <meta http-equiv="content-type" content="text/html; charset=iso-8859-1" /> </head> <body> {* See on väike kommentaar, mis ei ole HTML lähtekoodis nähtav *} <p>{$body_text}</p> </body><!-- see on väike kommentaar, mis on HTML lähtekoodis nähtav --> </html> Äriloogika lähtekoodis saab Smarty häälestada kasutama seda malli: define('SMARTY_DIR', 'smarty-2.6.9/' ); require_once(SMARTY_DIR . 'Smarty.class.php'); $smarty = new Smarty; $smarty->config_dir = SMARTY_DIR; $smarty->template_dir = './tmpl'; $smarty->compile_dir = './tmpl/compile'; $smarty->compile_check = TRUE; $smarty->debugging = FALSE; $smarty->assign('title_text', 'See on Smarty lihtne näidis ...'); $smarty->assign('body_text', 'See on sõnum, mis seati assign() käsuga'); $smarty->display('basic.htm'); Bitweaver last.fm bBlog Gallery Ozone PHP Framework TikiWiki XOOPS paFileDB ATK - Achievo ToolKit Zoop Framework for PHP Supersite CMScout Flickr Trybes by Accepté (Netherlands) Ametlik Smarty allikate veebileht. PRADO, komponendipõhine veebiarendusraamistik PHP5le CakePHP, PHP veebiarendusraamistik inspireerituna Ruby on Railsist Ametlik Smarty koduleht (inglise keeles) Smarty Foorum (inglise keeles) - teised keeled Smarty kasutajate Wiki PHP Templating with Smarty Cezar Floroiu - Smarty õpetus Smarty versus XML/XSLT - DevPapers.com, Sergei Makogon Artikkel "Templates, Gift from Heaven or Syntactic Junk Food?", Nathan Oostendorp Peatükk Smarty PHP Template Programming and Applications raamatust.
Alheit Uxkull

Alheit Uxkull oli Tartu naistsistertslaste abtiss (ebdische des jungfrawen closters und conventes S. Catherinen binnen der stadt Dorpt) 1514. aastal. 29. juunil 1514 müüs ta Johan Luggenhusenile 4-adramaalise Kulmeferi talu. Livländische Güterurkunden. Band II, Riga 1923, Nr. 172.
Dithmarus

Dithmarus oli Kärkna abt 1305. aastal. 26. mail 1305 osales ta Dünamünde kloostri müümises Liivimaa ordule (Livl. U.B. II DCXIV, regest 707). http://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691391_00034.html http://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691391_00478.html
Saksa Vabade Ametiühingute Koondis

Saksa Vabade Ametiühingute Koondis (saksa Freier Deutscher Gewerkschaftsbund, lühend FDGB) oli ametiühingute keskorganisatsioon Saksa DV-s. Saksa Vabade Ametiühingute Koondise asutamiskongress toimus Nõukogude okupatsioonitsoonis Ida-Berliinis 1946. aasta 9. kuni 11. veebruarini. Saksamaa Sotsialistlik Ühtsuspartei kasutas Saksa Vabade Ametiühingute Koondist oma poliitika elluviimiseks. Saksa Vabade Ametiühingute Koondis kuulus Saksa DV Rahvusrindesse ja tal oli oma fraktsioon Saksa DV Rahvakojas (parlamendis). Saksa Vabade Ametiühingute Koondisse kuulus 16 erialaametiühingut. FDGB häälekandja oli ajaleht Tribüne. Saksa Vabade Ametiühingute Koondis oli Saksa DV suurim massiorganisatsioon. 1989. aastal oli Saksa Vabade Ametiühingute Koondisel 9,5 miljonit liiget, mis moodustas 98% kõigist riigi töötavatest inimestest. 14. septembril 1990 otsustati Saksa Vabade Ametiühingute Koondise kongressil alates 30. septembrist 1990 laiali minna. Ida-Saksa erialaametiühingud ühinesid 1991. aastal Lääne-Saksa vastavate ametiühingutega. Hans Jendretzky mai 1946 – 25.oktoober 1948 Herbert Warnke 25. oktoober 1948 – 26. märts 1975 Harry Tisch 26. aprill 1975 – 2. november 1989 Annelis Kimmel 2. november 1989 – 9. detsember 1989 Werner Peplowski 9. detsember 1989 – 1. veebruar 1990 Helga Mausch 1. veebruar – 9. mai 1990 FDGB - Freier Deutscher Gewerkschaftsbund Mitteldeutscher Rundfunk Freier Deutscher Gewerkschaftsbund (FDGB) Chronik der Wende Freier Deutscher Gewerkschaftsbund (FDGB) runde-ecke-leipzig.de FDBB DDR-Lexikon Freier Deutscher Gewerkschaftsbund (FDGB) Jugendopposition Freier Deutscher Gewerkschaftsbund (FDGB) Zeitzeugen der Gewerkschaften German Democratic Republic. Ministries, political parties, etc. rulers.org
Hermannus

Hermannus oli Kärkna abt aastail 1327–1336. Tema ametiaja piirdaatumid on määratud kahe ürikuga 15. septembrist 1327 (Livl. U.B. III DCCXXXIIa, regest 865a) ja 15. novembrist 1336 (Livl. U.B. DCCLXXVIII, regest 920). http://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691392_00075.html http://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691392_00505.html http://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691391_00177.html http://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691391_00567.html Padise abti pitser 1327. aastast
Wendre

Wendre on Eesti tekstiiliettevõte. Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1935, kui linakasvatajate kooperatiiv avas Vändras tehase. 1993. aastal sai ettevõte nimeks Wendre ning alustati tekkide ja patjade tootmist. 1996. aastal omandas ettevõtte aktsiad Peter Hunt. 2010. aastal pälvis Wendre juht Peter Hunt aasta ettevõtja aunimetuse.[viide?] https://web.archive.org/web/20170624200547/http://www.wendre.ee/ettevottest/wendre-lugu/ (vaadatud 24.06.2017) Ettevõtte koduleht
Väätsa prügila

Väätsa prügila on prügila, mis asub Järva maakonnas Türi vallas Roovere külas. Prügilat haldab AS Väätsa Prügila ja prügila omanikud on kohalikud omavalitsused (Järva vald, Paide linn ja Türi vald). Prügila avati 15. novembril 2000. https://web.archive.org/web/20170624201227/http://www.prygila.ee/kontakt/vaatsa-prugila/ (vaadatud 24.06.2017) Prügila koduleht "Mängus on miljonid eurod: Väätsa Prügila pärast käib kibe poliitiline ja äriline võitlus" Eesti Ekspress, 6. oktoober 2021
Televõrgu AS

See artikkel räägib ettevõttest. USA filmi kohta kohta vaata artiklit Televõrk (film). Televõrgu AS oli Eesti telekommunikatsiooniettevõte; Eesti Energia tütarettevõte. 2015 ühines Televõrgu AS ettevõttega Tele2 Eesti. Ettevõte asutati 2001. 2007 hakkas ettevõte pakkuma Kõu internetiteenust. https://web.archive.org/web/20170624202310/https://tele2.ee/uudised/Televorgu_Tele2_Eestile/ (vaadatud 24.06.2017) https://web.archive.org/web/20170624202247/https://tele2.ee/ettevotja/uudised/Tele2EestiAS_ja_TelevorguAS_uhinevad_31martsist2016/ (vaadatud 24.06.2017)
Everhardus

Everhardus oli Kärkna abt 1346. aastal. 20. oktoobril 1346 andis Burchard von Dreileben Paide püha Katariina kirikus teada, et Taani kuningas Valdemar IV on sama aasta 15. augustil vabastanud Eestimaa elanikud nende ustavusvannetest. Kohalviibijana on nimetatud ka Everhardus (Everhardus der veltmoneke en abbet to Valkena). Akten und Rezesse der livländischen Ständetage. Erster Band, Riga 1907, nr. 44.
Ovaalne kuldkann

Ovaalne kuldkann (Helianthemum ovatum) on kuldkanniliste sugukonda kuldkanni perekonda kuuluv taimeliik. Ovaalne kuldkann avastati Eestis 2017. aasta juunis Põlvamaal Voropi külast idas. Ovaalne kuldkann on lõunapoolse levikuga. Lätis on teda harva kohatud, Leedus sagedamini ning kasvab ka Lõuna-Rootsis ja Pihkvamaal. "Kas tõesti sõnajalaõis? Ei, botaanik leidis uue kuldkanniliigi." Postimees 25.06.2017.
Johannes (Kärkna abt 1354)

Johannes oli Kärkna abt 1354. aastal. 31. mail 1354 loovutas ta Liivimaa ordule kuus adramaad Arwekulle külas Cattele kihelkonnas, saades vastu kolm adramaad Meckere külas ja kolm Lakedeni külas Yeve kihelkonnas (Livl. U.B. III CMLIa regest 1121a). http://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691392_00095.html http://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10691392_00517.html Pitser
Ariwara no Narihira

Selles Jaapani isikunimes on perekonnanimeks Ariwara. Ariwara no Narihira (在原 業平; 825–880), tuntud ka kui Zai Go-Chūjō, Zai Go, Zai Chūjō, Mukashi-Otoko, oli Heiani ajastu algul elanud jaapani õukondlane ja waka-luuletaja, kes kuulus nii kolmekümne kuue kui ka kuue luulepühaku hulka. Teda peetakse üheks 9. sajandi kuulsaimaks jaapani meesluuletajaks. Jaapani keiserlikes luuleantoloogiates on tema luuletusi ilmunud ligemale 90, lisaks üks luulekogus "Ogura Hyakunin Isshu". Narihira on tuntud oma paljude armuseikluste poolest, mida kirjeldatakse detailsemalt luulekogus "Ise lood" (Ise monogatari). Legendide järgi oli tal näiteks suhe Ise Suure Pühamu kõrgpreestrinna ja luuletaja Ono no Komachiga. Ariwara no Narihira sündis 825. aastal paguluses oleva prints Abo ja printsess Ito pojana, olles ühtlasi ema kaudu keiser Kanmu ja isa kaudu keiser Heizei lapselaps. Narihira isa Abo pagendati 824. aastal tolleaegsest jaapani pealinnast Heijō-kyōst (tänapäeva Nara) Tsukushi provintsi (tänapäeva Fukuoka prefektuur) seoses tema osalusega ebaõnnestunud riigipöördekatses, mida nimetatakse Kusuko intsidendiks. Allik 2014 lk 67. Keene 1999, lk 224; McMillan 2010, lk 135 kommentaar 17. Okada 1991, lk 140. Fujiwara no Teika; Allik, Alari (tlk.) (2014). Sada luuletust, sada luuletajat. Tallinna Ülikooli kirjastus. Tallinn. ISBN 9789-985-58-775-1 Keene, Donald (1999),.A History of Japanese Literature, Vol. 1: Seeds in the Heart – Japanese Literature from Earliest Times to the Late Sixteenth Century. New York, NY: Columbia University Press. ISBN 978-0-231-11441-7. McMillan, Peter (2010). One Hundred Poets, One Poem Each. New York: Columbia University Press. Okada, Richard H. (1991). Figures of Resistance: Language, Poetry, and Narrating in The Tale of the Genji and Other Mid-Heian Texts. Duke University Press. ISBN 0-8223-1192-5. Narihira biograafia ja valik tema luuletusi Wakapoetry.com (inglise keeles)
Põhja-Mariaanid

Põhja-Mariaanid on Ameerika Ühendriikidega assotsieerunud riik Vaikse ookeani lääneosas. Asub Hawaii ja Filipiinide vahel. Riigi territooriumi moodustavad Mariaani saarestiku 16 põhjapoolset saart, millest suuremad on Saipan, Rota ja Tinian. Saarte hulgas on kolm tihedasti koos paiknevat saart (Maugi saared), mida mõnikord loetakse üheks saareks, nii et saarte koguarvuks saadakse 14. 2020 United States Census, vaadatud 29.08.2022.
Ana Brnabić

Ana Brnabić (serbia keeles Ана Брнабић; sündinud 28. septembril 1975 Belgradis) on Serbia poliitik, 15. juunist 2017 Serbia peaminister. Ta lõpetas aastal 1984 Belgradi 5. Keskkooli. Seejärel õppis ta ärijuhtimist bakalaureuseõppes Midlandis Michigani osariigis Northwoodi Ülikoolis ja magistriõppes Inglismaal East Riding of Yorkshire'i tseremoniaalkrahvkonnas Hulli Ülikoolis. Aastal 2001 pöördus ta tagasi Serbiasse. 11. augustil 2016 sai tast Serbia avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse minister. 15. juunil 2017 sai temast Serbia peaminister. 2016. aastal sai Brnabićist Serbia esimene valitsuse liige, kes on avalikult lesbi. Pärast tema valimist Serbia peaministriks sai temast riigi esimene naissoost peaminister. Ühtlasi on ta Serbia esimene avalikult lesbist peaminister ning viies avalikult LGBT valitsusjuht maailmas (järgnedes Jóhanna Sigurðardóttirile, Elio Di Rupole, Xavier Bettelile ja Leo Varadkarile). Ta valdab täiuslikult inglise ja vene keelt. Joseph Patrick McCormick (28. juuli 2017). "Serbia's PM doesn't want to be known just for being gay". Pink News. Vaadatud 24. august 2017.