laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nutt (botaanika)

Nutt (capitulum) on õisik, mille laienenud õiepõhjale kinnituvad õieraotud või väga väikese õieraoga õied. Nuti alusel asuvaid kõrglehti nimetatakse üldkatiseks. Nutt esineb liblikõielistel, uniohakalistel, sarikalistel jt.
Juurekael

Juurekael on taime juure üleminekukoht võsuks. Tavaliselt asub mulla piiril. Seemikjuurestikuga taimedel on muutmatu asukohaga juurekael: taime sügavamale istutamisel juurekaela asukoht ei muutu. Lisajuurestikuga taimedel esineb ebajuurekael, mille asukoht sõltub istutussügavusest. Kuivendatud turvasmuldadel võib juurekaela asukoht asuda maapinnast tunduvalt kõrgemal, tuiskliivadel aga olla mattunud liiva alla.
Peremees

Peremees on millegi valdaja või omaja. Sõna on kasutusel ka terminina: taluperemees Bioloogias on "peremees" (ka peremeesorganism) teatav organism, kelle sees või kehapinnal elab teine organism, keda üldjuhul vaadeldakse kui parasiiti. Vaheperemees ... Vaheperemees
Võrsumine

Võrsumine taime harunemise vorm, kus esimese järgu külgharud moodustuvad ainult võrse alusel, tavaliselt maapinna lähedastest või maa-alustest pungadest. Võrsumine on iseloomulik põõsastele ja mitmeaastastele rohttaimedele.
Børselv

Børselv (kveeni Pyssyjoki) on umbes 250 elanikuga Norra asula Finnmargi maakonnas Porsangeri vallas, umbes 42 km kaugusel Lakselvist. Asulat läbib Børselva jõgi. Läheduses tegutseb kveeni keele ja kultuuri keskus – Kainun institutti. Norrakeelne vikipeedia Børselvi koduleht Kveenide koduleht Porsangeri valla leht
Villem Sikk

Villem Sikk (18. märts 1865 Pakaste mõis – 6. aprill 1921) oli esimene Jõgeva alevivanem aastail 1919–1920. Tema isa oli Pakaste mõisas viinameister. Isa suri varakult ning ema kolis koos lastega Härjanurme valda Jõunesse. Villem Sikk õppis Jõune külakoolis ja lõpetas Kursi kihelkonnakooli. Pärast kihelkonnakooli lõpetamist hakkas ta Jõunes koolmeistriks. Sikk oli tegev Kursi Karskuse Seltsis: tema eestvedamisel pandi alus pasuna- ja laulukoorile ning lavastati näitemänge. 1913. aastal valiti Sikk vastasutatud Jõgeva Rahvahariduse Seltsi aseesimeheks. Ta oli ka Jõgevale tuletõrjeseltsi asutamise ja seltsimaja ehitamise eestvedaja. Jõgeva Vabatahtlike Tuletõrjujate Seltsi esimesel, 1908. aastal toimunud üldkoosolekul valiti Sikk seltsi esimeheks ja ta jäi sellesse ametisse kuni 1920. aastani. 1914. aastal korraldas Jõgeva Rahvahariduse Selts Jõgeval oma esimese laulupäeva, millest võtsid osa ümbruskonna laulukoorid. Villem Sikk oli kooride peajuht. 1915. aastal läks Villem Sikk kooliõpetaja ametist pensionile ja asus elama Jõgevale, kus pidas seltsimaja einelauda kuni oma surmani 1921. aasta aprillis. Ta maeti Kursi kalmistule.
Kainun institutti

Kainun institutti (norra keeles: Kvensk institutt) on jaanuaris 2007 avatud kainu ehk kveeni keele ja kultuuri keskus Norras Børselvis. (2005. aastani tegutses Norsk senter for kvensk språk og kultur. ) Asutuses on Norra Kuningriigi palgal kuus töötajat. Juhataja on Hilde Skanke. Tööülesannete hulka kuuluvad : haridus ja teavitustöö nii Norras kui ka välismaal; kveeni keele kasutusala laiendamine kohalikul tasandil; kveeni keele arendamine (sõnaraamatute ja õppematerjalide koostamine); kultuuriürituste korraldamine. Instituudi juhatuses on ühe häälega esindatud nii Norske Kveners Forbund / Ruijan kveeniliitto, Porsangeri omavalitsus, Pyssyjokilaiset ja Ruijan Kväänit, Tromsø ülikool kui ka Finnmargi Ülikooli Kolledž. Samas tegutseb ka 2007. aastal asutatud Kveeni keele nõukogu. . Tutkielmia vähemmistökielistä Jäämereltä Liivinrantaan. Vähemmistökielten tutkimus- ja koulutusverkoston raportti V "Kvensk institutt - Kainun institutti". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuli 2007. Vaadatud 29. juunil 2009. Kvensk Språkråd (PDF)[alaline kõdulink] Kainun institutti koduleht [1]
Paul Jürmann

Paul Rudolf Jürmann (11. august 1876 Põltsamaa – 18. aprill 1946 Põltsamaa) oli Jõgeva ärimees, alevivolikogu ja linnavolikogu esimees aastail 1928–1939 ja 1937–1941 Jõgeva tuletõrjedivisjoni pealik. Ta kaotas kogu oma varanduse 1941. aastal tulekahjus ja suri 1946 Põltsamaal. http://www.geni.com/people/Paul-Rudolf-J%C3%BCrmann/6000000006292954292
Peoleo

Peoleo (Oriolus oriolus) on linnuliik peoleolaste sugukonnast peoleo perekonnast. Peoleo on pesitsusajal laialt levinud Euraasias – mandri läänerannikust kuni Lääne- ja Kesk-Aasiani. Peoleo on rändlind Euroopas ja Lääne-Aasias, talvitab troopilises Aafrikas. Eestisse saabub ta maikuu keskpaiku, lahkub augusti keskel või kuu teisel poolel. Peoleo rändab üksi või paarikaupa. Eestis on peoleo üsna üldlevinud harilik haudelind, kelle arvukust hinnatakse 30 000 – 50 000 paarile. Peoleo on rästa suurune, kuid saledam. Keha pikkus 23–30 cm, mass 62–83 g. Lend on kiire ja lainjas. Maapinnal kulgeb ta kohmakalt hüpeldes. Peoleo teise kalendriaasta isaslind sarnaneb emaslinnuga, kuid ta on kollakama alapoole ja kontrastsema saba mustriga. Enamik emaslinde on rohekad, kollase päranipuala, tumedate tiibade ja heledama alapoolega. Eredama sulestikuga emaslinnud sarnanevad vanade isaslindudega, kuid neil pole noka ümbruses musta värvust. Peoleo elab vanades lehtmetsades, kasesaludes, puisniitudel, parkides ja kuivades männikutes. Suurtes metsades eelistab ta pesitseda servaosas või raiesmikel. Peoleo ehitab kõrgele puu otsa, tavaliselt kahe oksaharu vahele rippuva pesa. Täiskurna kolme kuni viie munaga leidub juuni keskel. Pojad saavutavad lennuvõime juuli teisel poolel ja seejärel hulguvad pesakonnad lalalt ringi. Peoleo on peamiselt putuktoiduline, kuid sööb ka marju ja puuvilju. Ta oskab putukaid õhust püüda nagu kärbsenäpp. BirdLife International (2004). Oriolus oriolus. 2006 IUCNi punane nimistu. IUCN 2006. Vaadatud 12 May 2006. Database entry includes justification for why this species is of least concern "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Jonsson, L. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000 Peoleo andmebaasis eElurikkus
Lateks

Lateks on üldnimetus polümeersetest peenosakestest vesikeskkonnas moodustunud stabiilsele pihussüsteemile (emulsioonile). Päritolult võivad lateksid olla nii looduslikud kui sünteetilised. Mõistet "lateks" võidakse mõelda kitsamalt: Lateks ehk piimmahl on botaanikas teatud taimedes olev piimjas vedelik. Lateks on mingist kautšukipuust (näiteks brasiilia heveast) eritunud vedelik (emulsioon), mis koaguleerudes muutub kautšukiks. Lateks on sünteetiline kautšukitaoline ühend, mida kasutatakse paberitööstuses. Kautšuk Lateksvärv Lateksliim
Pistik

Pistik on paljundamise eesmärgil emataime küljest eraldatud lehe-, varre- või juureosa, mis sisaldab kõiki taimekudesid ja on seetõttu võimeline soodsas kasvukeskkonnas regenereerima puuduolevad organid. Puuduvad elundid taastuvad pistikule arenevatest lisajuurtest või lisapungadest. Pistikutega paljundamine on vegetatiivse paljundamise meetod. Pistik on esialgu, kuni moodustuvad juured, väga haavatav. Pistikutega paljundatakse paljusid aia- ja metsataimi. Pistikutega paljundamise hulka loetakse ka paljundamine pistvaiade, haljaspistikute ja juurepistikutega. Pistikud liigitatakse taimeosa järgi: juurepistikud (pappel, kirsipuu) ladvapistikud lehepistikud (sh terve lehe ja leheosade pistikud) (begoonia, havisaba) oksapistikud ehk pistoksad (roos, paju) varrepistikud (sõstar, karusmari, luulusalvei). Pistikute võtmine oleneb taime liigist, elutsüklist, kasvupiirkonnast ja pistikute liigist. Paljundamise meetodi rakendamise eelselt tuleks eraldada paljundataval taimel generatiivsed võrsed ja vegetatiivsed võrsed (kasvuoksad). Olles tuvastanud kasvuoksa võib kaaluda pistiku võtmist. Selleks sobivaim paik oleks osadel taimedel näiteks lõikus sõlmekohtade alt, siis on pistikul juurdumiseks paremad eelised, kuna sõlmekohad sisaldavad taime kasvuks vajalike hormoone. Pistikud tuleks peale taimelt eemaldamist vastavalt taimeliigile paigutada kas vette, mulda, liiva sisse või kasvusubstraati. Kui seda pole kohe võimalik teha siis tuleks püüda paljundusmaterjal paigutada kas niisutatud paberisse või näiteks kilekotti panna. Pistikute juurdumine oleneb taime liigist ja ka taime arengutsüklist jpt teguritest, nii näiteks saab piparmünti (jt mündi perekonna taimi) paljundada pistoksaga mis on pistetud veega täidetud anumasse ja juured moodustuvad üsna ruttu. Elupuu pistikud aga vajavad kunstlikes tingimustes mitme kuu pikkust juurdumisaega. Steven Bradley, Paljundamise alused, Maalehe Raamat, lk 70, 2008 Spectral Mindustries,THE SALVIA DIVINORUM GROWER'S GUIDE, 1998, Veebiversioon (vaadatud 23.02.2014) (inglise keeles) Steven Bradley, Paljundamise alused, Maalehe Raamat, lk 71, 2008 Elupuude paljundamine pistikutega, 21. mai 2008, Veebiversioon (vaadatud 24.02.2014) Urmas Tokko, Taimede paljunemisviisid, Tartu Tamme Gümnaasiumi bioloog Olev Abner,Elupuu paljundamine pistikutega, 02. august 2011 Paljundamine pistikutega
Polaarsus

Polaarsus on mingi süsteemi, keha vm omadus, mis võimaldab neil eristada vastaspooli või -suundi. Termin on kasutusel mitmes valdkonnas: Polaarsus on füüsikas kahe eristatava vastassuuna või pooluse (nt magnetpooluse, elektrilise pooluse) olemasolu. Bioloogias on polaarsus mingi taimeorgani (tavaliselt on selleks võsu) vastastipuosade erinev füsioloogiline talitlus või selle potentsiaal. Molekuli polaarsus keemias. Bipolaarsus Polarisatsioon
Phil Hellmuth

Phillip Jerome Hellmuth, Jr (sündinud 16. juulil 1964 Madisonis Wisconsini osariigis) on USA elukutseline pokkerimängija. Tal on 2018. aasta juuli seisuga rekordarv (15) World Series of Pokeri (WSOP) käevõrusid. Ta on 1989. aasta WSOP peaturniiri võitja ehk pokkeri maailmameister. Tema käevõrudest 13 on võidetud Texas Hold'emis, kaks seitsme kaardiga razzis. 2016. aastaks on ta live-turniiridelt võitnud üle 19,3 miljoni USA dollari ning ta on sellega kõige aegade tabelis seitsmendal kohal. "Phil Hellmuth's Texas Hold 'Em" (2005) ISBN 0-06-083460-9 "Bad Beats and Lucky Draws: Poker Strategies, Winning Hands, and Stories from the Professional Poker Tour" (2004) ISBN 0-06-074083-3 "Play Poker Like the Pros"(2003) ISBN 0-06-000572-6
Poor

Poor (ka urve) on mingil kehal või selle sees olev väike ava või õõs. Nähtust, kus mingil kehal esineb palju poore, nimetatakse poorsuseks ehk urbsuseks. Teadusharuti kasutatakse mõistet erinevalt: Anatoomias tähistab poor higinäärme ava nahal. Botaanikas on poor taime rakukestal paiknev ava. Poor (perekonnanimi) Urve (eesnimi) Poorsus
Lisajuur

Lisajuur on juur, mis areneb mõnedel taimeliikidel varrest või isegi lehtedest, kui need satuvad niiskesse keskkonda.
Lisapung

Lisapungad ehk adventiivpungad on pungad, mis tekivad mõnede taimede juurtel või puude vanematel okstel ja juurekaelal. Juurtel tekkinud lisapungadest arenevad juurevõsud, mille abil taim vegetatiivselt paljuneb. Selliseid pungi moodustavad näiteks vaarikas, astelpaju ja osad ploomi- ja kirsipuu sordid. Puude vanematel okstel arenevad lisapungadest vesivõsud ja juurekaelalt kännuvõsud.
Evolutsiooniline progress

Evolutsiooniline progress (ka aromorfoos, arogenees, anagenees) on organismirühma(de) evolutsiooniline kvalitatiivne edasiminek, mis avaldub peaasjalikult organisatsioonitüübi täiustumises ja seeläbi keskkonda paremini sättudes. Aromorfoosiks võib nimetada näiteks hulkraksuse teket. Allomorfoos Katamorfoos Idioadaptatsioon
Progress

Progress on millegi edu, areng, muutuva süsteemi kindlasuunaline kvalitatiivne teisenemine (arenemine). Sageli eristatakse tehnilist progressi, majanduslikku progressi ja ühiskondlikku progressi. Progressiidee on uusaja maailmavaadet iseloomustav mõiste. Arenemine Progressioon Regress Progress. – EE. 7. kd. Tallinn : Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1994, 480 Georg Henrik von Wright, "Progressi müüt. Lisandusi vaidlusele modernismi üle". Tõlkinud Jaan Kaplinski – Akadeemia 1990, nr 12, lk 2483–2517
Proliferatsioon

Proliferatsioon on mingi koe rakkude vohamine, kiire paljunemine. Proliferatsioonist saab rääkida näiteks embrüogeneesi ja vähkkasvaja koe või muu kasvajakoe juhul.
New Haven

New Haven on linn Ameerika Ühendriikide Connecticuti osariigis, mis on ühtlasi New Haveni maakonna halduskeskus. Linn asub Long Islandi väina kaldal Milli ja Quinnipiaci jõe suudmes. Linnas asub Yale'i Ülikool. New Havenis on sündinud Ameerika Ühendriikide 43. president George W. Bush. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Linna koduleht
Nõmm

Nõmm (ka kanarbikunõmm) on lage või väheste kadakate ja mändidega ala, millele on iseloomulik toitainetevaestel kuivadel liivastel leetmuldadel kasvav taimekooslus, milles harilikult domineerivad puhmarinde moodustavad kanarbikud. Nõmmed on sageli tekkinud hävinud nõmmemetsa asemele. Nõmmemets
Nägemispuue

Nägemispuue on inimese nägemisvõime osaline või täielik kadu. Sisaldab mitmeid eriliike (nõrk nägemine, perifeerse nägemise puudumine, värvipimedus jpm), kuid üldiselt saab analoogiliselt kuulmispuudega rääkida kahest põhirühmast: vaegnägijad ehk nörbikud ja pimedad inimesed. Nägemispuue võib olla kaasasündinud või haiguse või trauma tagajärjel tekkinud. Andrea Bocelli Louis Braille Homeros Aldo Kals Arvo Tering Eesti Abi- ja Teraapiakoerte Ühing Eesti Nägemispuuetega Laste Vanemate Liit Eesti Pimedate Liit link Eesti Pimedate Spordiliit link Eesti Pimekurtide Tugiliit link Eesti Pimemassööride Ühing Juht- ja Abikoerte Kool Lõuna-Eesti Pimedate Ühing link Nägemispuudega Inimeste Rehabiliteerimiskeskus Põhja-Eesti Pimedate Ühing link Tartu Emajõe Kool link
Hannah Montana film

"Hannah Montana film" ("Hannah Montana: The Movie") on Ameerika Ühendriikide muusikafilm. Filmi produtsendid on David Blocker, Billy Ray Cyrus, Alfred Gough, Miles Millar, Steven Peterman ja Michael Poryes. Filmis osalevad Miley Cyrus, Emily Osment, Mitchel Musso, Jason Earles, Moises Arias, Lucas Till, Vanessa L. Williams, Billy Ray Cyrus jt. Filmimine kestis 2008. aasta aprillist juulini. Suurem osa filmimisest toimus Columbias ja Los Angeleses. Film esilinastus Ameerika Ühendriikides ja Kanadas 10. aprillil 2009. Kui superstaar Hannah Montanana edukat karjääri teinud Miley Stewartile kuulsus pähe lööb, otsustab ta isa, et tüdrukul on aeg keskkonda vahetada. Hollywoodi sära asemel peab Miley leppima maaeluga Tennessee farmis. Ta naaseb oma kodukanti ning seisab elu tähtsaima valiku ees. Kas ta suudab olla korraga nii Miley Stewart kui ka Hannah Montana? Sõprade abiga peab neiu valima – kumb roll on talle elus tähtsam. Film on täis seiklusi, nalja, romantikat ja muusikat. Miley Cyrus – Miley Stewart/Hannah Montana Billy Ray Cyrus – Robby Ray Stewart Emily Osment – Lilly Truscott/Lola Luftnagle Jason Earles – Jackson Stewart Mitchel Musso – Oliver Oken Moises Arias – Rico Suave Lucas Till – Travis Brody Margo Martindale – Vanaema Ruby Vanessa L. Williams – Vita Melora Hardin – Lorelai Peter Gunn – Oswald Granger Beau Billingslea – Crowley Cornersi linnapea Tyra Banks Taylor Swift Rascal Flatts Barry Bostwick Steve Rushton Bucky Covington William Gentner
Nokk

Nokk on lindude peas olev elund, mis on moodustunud oluliselt pikenenud näoluudest ja üla- ning alalõualuust, nokka katab sarvkest. Lindude nokk on sõltuvalt eluviisist ja süstemaatilisest rühmast eriomane ja väga varieeruv.
Børselva

Børselva (kveeni keeles Pyssyjoki, põhjasaami keeles Bissojohka) on tuntud lõhejõgi Norra Finnmargi maakonnas Porsangeri vallas. Jõgi voolab umbes 7 km kaugusel Børselvi asulast läbi Silfari kanjoni (koordinaatidega: 70° 21' 59.17" N 25° 44' 28.72" E), mis on üks sügavamaid Põhja-Euroopas . "Panoramio: Canyon at Børselv river". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuni 2012. Vaadatud 30. juunil 2009. "Round trip from Tana to Lakselv - Norway official travel guide". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. mai 2009. Vaadatud 30. juunil 2009.
Claes Tott

Krahv Claes Åkesson Tott (Claudius Tott, soome Klas Åkenpoika Tott; 14. august 1630 Ekolsund, Uppland – 15. juuli 1674 Pariis) oli Rootsi poliitik ja diplomaat. Ta sai 20. märtsil 1652 Rootsi krahvtiitli (nr 16) ja Karleborgi (soome Kaarlepori ehk Uusikaarlepyy) krahvkonna Pohjanmaal, oli ülemkammerhärra (10. juuli 1653), riiginõunik (3. oktoober 1653), kaardiväe kaptenmajor ("grand capitaine") (12. oktoober 1653), saadik Pariisis 1661–1662, Stockholmi ülemkomandant 1664, feldmarssal (26. juuli 1665), 27. oktoobrist 1665 Liivimaa kindralkuberner ja 1672. aastast erakorraline saadik Prantsusmaal Pariisis. 1671. aastal andis krahv Tott välja politseikorralduse, millega siinsed aadlikud said Rootsi riigivõimu heakskiidu sunnismaisusele. Ta oli Carlborgi krahv, Siundby vabahärra, Mälareni järve äärse Ekolsundi, Läänemaal Lihula linnuselääni, ning Soomes Liuxala ja Gerknäsi härra. Talle kuulusid muu hulgas Läänemaal isalt päritud Lihula kihelkonna Lihula (Leal) ja Karuse kihelkonna Matsalu (Matzal) mõis, ning Kirbla kihelkonna Keskküla mõis. Krahv Tott suri lastetuna Pariisis ja on maetud Jädersi kirikusse Södermanlandis. Tema Läänemaal asunud mõisad päris tema onu, vabahärra Sten Bielke (surnud 1684). Tema vanemad olid kammerjunkur ja hilisem feldmarssal Åke Henriksson Tott (1598–1640) ning tema esimene naine vabapreili Sigrid Bielke (1607–1634). Claes Tott abiellus Stockholmis 6. juulil 1665 Tallinna linnuses sündinud krahvitari Anna Margareta Oxenstiernaga (1650–1672), kes oli riiginõuniku ja riigikantsleri Södermore krahvi Erik Oxenstierna (1624–1656) ja Elsa Elisabeth Brahe (1632–1689) tütar. Abielust nad lapsi ei saanud. Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk 15-17 Suomi, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2009 lk 217 Kansallisbiografia: Tott, Klas Åkenpoika (1630 - 1674) Georg Gezelius: Försök til et biographiskt Lexicon Öfver Namnkunnige och Lärde svenske män. D. 3, S-Ö., 1780, lk 290-291 August Wilhelm Hupel: Historisch-chronologisch-biographische Nachrichten von den liefländischen Generalgouverneuren, Gouverneuren und Statthaltern des Schlosses zu Riga zur königl. schwedischen Regierungszeit. / "Nordische Miscellaneen" St. 18-19, Riga: Hartknoch 1789, lk 489-490 Nordisk familjebok, 1919, lk 498-499 (rootsi keeles) Svenskt biografiskt handlexikon, 1906, lk 633 (rootsi keeles) Pekka Erelt: Rootsi aja tagasitulek, Eesti Ekspress, 27. märts 2009 Lasse Lucidor: Helicons blomster, v. 4, 1835 lk 231 Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Lihula mõis Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Matsalu mõis Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Keskküla mõis (Kirbla khk) "Oxenstierna Family Website: Anna Margareta Oxenstierna af Södermöre (1650 - 1672)".[alaline kõdulink]
Antiik

Sõna "antiik" kasutatakse eesti keeles tihti lühivormina sõnade antiikaeg ja antiikkultuur asemel. Antiik võib tähendada ka vanakraami. Antiikfilosoofiaks nimetatakse õhtumaist filosoofiat selle algusest kuni hellenismi lõpuni.
Mimees (bioloogia)

Mimees ehk mimetism on loomade kaitsekohastumuse tüüp, mis väljendub nende käitumise ja välimuse sarnanemisega mingi elutu (näiteks kiviga) või elus objektiga (teise loomaga). Looma, kellel see kaitsekohastumus avaldub, nimetatakse mimeediks, vastava eeskuju andnud objekti aga modelliks. Mimeesi erivorm on mimikri. Jäljendamine Mimetism. – EE. 6. kd. Tallinn : Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995, 345.
Demobiliseeritud Sõjaväelaste Liit

Demobiliseeritud Sõjaväelaste Liit oli Vabadussõja veteranidest koosnev Eesti poliitiline organisatsioon aastail 1921–1925. Liit asutati 1921. aasta jaanuaris Tartus. 1922. aastal oli liidul 148 osakonda 44 000 liikmega. 1923. aastal valiti liidu esindajana II Riigikogu liikmeks Heinrich Laretei. Demobiliseeritud Sõjaväelaste Liit likvideerus pärast Kaitseliidu tegevuse taastamist 1925. aastal. Demobiliseeritud sõjaväelaste ühingud kuulusid kaitsepolitsei poolt jälgitavate organisatsioonide hulka. Reigo Rosenthal, Marko Tamming. Sõda pärast rahu. SEJS, Tallinn, 2010, lk. 162.
Mimikri

Mimikri on kohastumuse tüüp, mis väljendub organismi (looma, taime) tunnuste sarnanemises teise liigi tunnustega, keskkonnaelemendiga või kummagi üldistusega. Näiteks võib ohutu loomaliik sarnaneda välimuselt hoiatusvärvust kandva mürgise loomaga. Mimikriga on paralleelselt kasutusel mimeesi mõiste, millega tähistatakse tavaliselt sarnasust keskkonnaelemendiga. Mimikri tüüpidena eristatakse Bates'i mimikrit, Mülleri mimikrit, agressiivset mimikrit, reproduktiivset mimikrit ja teisi. Batesi mimikri puhul sarnaneb ohutu või kaitsetu organism teise liigiga, kes on mürgine või söödamatu. Mülleri mimikri ehk Mülleri konvergentsi korral sarnanevad üksteisega kaks mürgist, söödamatut või muu kaitsekohastumusega liiki (näiteks on eri liiki liblikatel sarnane tiivamuster). Agressiivse mimikri puhul on teise liigiga, keskkonnaelemendiga või kummagi üldistusega sarnanev organism kiskja (see tüüp on levinud näiteks ämblikel). Reproduktiivse mimikri puhul osaleb kohastumus organismi paljunemisel või levimisel. Mõned autorid peavad mimikri all silmas kõiki loomade kuju ja värvusega seotud kaitsekohastumusi, sel juhul hõlmab see ka mimeesi ja varjevärvusi. Eestis tegeleb mimikri uurimisega Timo Maran. Mimetism. – EE. 6. kd. Tallinn : Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995, 345. Maran, Timo 2008. Mimikri semiootika. Tartu Ülikooli doktoritöid. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, 109–116.
Simuna (Laukaa)

Simuna on küla Soomes Kesk-Soome maakonnas Laukaa valla idaserval muust asustusest eemal Tarvaala ja Lankamaa vahel. Küla on tuntuks saanud Soome presidendi Urho Kekkose ja tema Laukaalt pärit ihuarsti Rikhard Sotamaa kalastusretkedest Simuna kosele. Lievestuorelt läheb Simunale Saarilampi kaudu nõelsirge tee, mis riigistati eraomanikult 1960. aastatel. LOMALAUKAA
Moone (bioloogia)

Moone ehk metamorfoos ehk metaboolia on organismide arengu käigus toimuv põhjalik kuju ja eluviisi muutus. Moonet reguleerivad hormoonide vahendusel organismisisesed keerukad füsioloogilised protsessid. Moondega organismid on paljud selgrootud ja osa selgroogseid (kalad, kahepaiksed). Putukail eristatakse vaegmoonet ehk hemimetabooliat ja täismoonet ehk holometabooliat. Täismoone Vaegmoone Ametaboolia
Metamorfoos

Metamorfoos on millegi muundumine, kujumuutus, moone. Mõiste on kasutusel mitmes valdkonnas: Zooloogias on metamorfoos sama mis moone. Botaanikas on metamorfoos taime mingi osa kuju ja talitluse muundumine. "Metamorfoos" on Franz Kafka novell. ...
Animism

Animism (ladina keeles animus hing, vaim) on hingeusk, usk elusolendite ning elutute esemete (sealhulgas taeva ja maa) ja loodusnähtuste hingestatusesse. Mõiste võttis kasutusele briti antropoloog Edward Burnett Tylor 1871 aastal ilmunud teoses "Primitiivne kultuur". Tylori väitel esineb teatud koguses animismi kõikides usundites. Animismi peetakse üheks varaseimaks religiooni vormiks, mis esines juba paleoliitikumis. Monoteismieelsetes usundites kasutati palju tõrje- ja kaitsemaagiat. animatism animalist