laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nähri põrgud

Nähri põrgud (ka: Nähri põrgukoopad) on koopad Jõku jõe kaldajärsakul; halduslikult Valga maakonnas Tõrva vallas. Koopad koos kaldajärsaku (ühtlasi ka Nähri paljand) ja uuretega on arvele võetud ürglooduse objektidena. Enne Jõku jõe paisutamist oli kaldajärsakul praeguste koobaste lähedal samuti Nähri põrguks nimetatud koobas; praegu on see koobas vee all. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Koorküla paljand

Koorküla paljand on paljand Jaoma oja kaldal; halduslikult Valga maakonnas Tõrva vallas. Paljand on koos lähedal asuvate Koorküla koobastega arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Oinamäe paljand

Oinamäe paljand on paljand Võru maakonnas Antsla vallas. Paljand koos sellega koos oleva Oinamäe koopaga on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand asub Oina talust 200 m ida suunas paiknevas sälkorus. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Oinamäe koobas

Oinamäe koobas on koobas Võru maakonnas Antsla vallas. Koobas, mis on tekkinud Oinamäe paljandisse, on arvele võetud ürglooduse objektina. Koobas asub Oina talust 200 m ida suunas paiknevas sälkorus. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Suislepa paljand

Suislepa paljand (ka: Uue-Suislepa paljand) on paljand Õhne jõe vasakul kaldal Uue-Suislepa mõisa pargi juures; halduslikult Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Paljand koos sellesse inimese tehtud Suislepa koopaga on arvele võetud ürglooduse objektidena. Suislepa paljand ja koobas (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 18.03.2017) Suislepa paljand keskkonnaportaalis Suislepa paljand (kaitsealune üksikobjekt) Eesti looduse infosüsteemis Suislepa paljand ja koobas (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis
Suislepa koobas

Suislepa koobas on tehiskoobas Õhne jõe vasakul kaldal Uue-Suislepa mõisa pargi juures; halduslikult Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Koobas koos Suislepa paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektidena. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Sõmerpalu paljand

Sõmerpalu paljand on paljand Pühajõe kaldal; halduslikult Võru maakonnas Võru vallas. Paljand koos sellesse tekkinud Sõmerpalu koopaga on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Sõmerpalu koobas

Sõmerpalu koobas on koobas Pühajõe kaldal; halduslikult Võru maakonnas Võru vallas. Koobas koos Sõmerpalu paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Vaida paljand

Vaida paljand on paljand Hendrikhansu oja kaldal, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Veelikse külas. Paljand koos sellesse tekkinud Vaida koopaga on arvele võetud ürglooduse objektidena. Vaida paljand ja koobas (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.03.2017) Vaida paljand keskkonnaportaalis Vaida paljand ja koobas (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis Vaida paljand (kaitsealune üksikobjekt) Eesti looduse infosüsteemis
Vaida koobas

Vaida koobas on koobas Hendrikhansu oja kaldal; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Koobas koos Vaida paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektidena. Vaida paljand ja koobas (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.03.2017) Vaida paljand ja koobas (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis Vaida põrguaugu koopaallikas (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis
Vana-Kariste tehiskoobas

Vana-Kariste tehiskoobas on tehiskoobas Koodiorus; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas Päigiste külas. Koobas koos lähedal asuvate Koodioru paljanditega on arvele võetud ürglooduse objektidena. Koobaste lähedal asunud Koodioru koopad on praeguseks kinni varisenud. Vana-Kariste tehiskoobas ja Koodioru paljandid Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Vana-Kariste tehiskoobas ja Koodioru paljandid Eesti looduse infosüsteemis
Koodioru paljandid

Koodioru paljandid on Koodiorus asuvad liivakivipaljandid; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas Päigiste külas. Paljandid koos Vana-Kariste koopaga on arvele võetud ürglooduse objektidena. Koodioru paljandid Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Koodioru paljandid Eesti looduse infosüsteemis
Männiku plahvatus

Männiku plahvatus on 15. juunil 1936 Männiku laskemoonaladudes toimunud plahvatused, õhku lendasid ka laboratoorium ja laadimistöökoda koos nendes viibinud inimestega. Kustutus- ja hädaabitöid juhtima saabus kindral Johan Laidoner isiklikult. Plahvatuses hukkunute arvuks loendati lõpuks 63 inimest. Seda tragöödiat on peetud kõige suuremaks õnnetuseks rahuaegses Eesti Vabariigis. Hommikul kella 10.10 paiku kostis laadimistöökodadest kaks tugevat plahvatust, mille järel lõid hoonetest tulesambad välja. Põlevad lauad ja puurisu lendasid ümberolevasse noorde männikusse, kus süttis kuiv kanarbik. Esimene haavatu jõudis kaitseväe haiglasse kell 10.35 hommikul. Kell 13.21 saabus õnnetuskohale Riigivanem Konstantin Päts, kohtuminister Johan Müller ja sotsiaalminister Oskar Kask. Riigivanem viibis umbes 20 minutit õnnetuskoha lähedal. Kindral Johan Laidoner oli Männikul kuni kella kolmeni pärastlõunal, mille järel jäid kustutustöid juhtima kindral Herbert Brede ja kolonel Jaan Junkur. Männiku plahvatuse põhjuste uurimise erikomisjoni kuulusid Albert Assor, Friedrich Kuusekänd ja Elmar Tambek, asjatundjatena Johan Stahl, Aleksandr Malevitš ja Arthur Puksov. 2012. aastal sai Päästeameti Demineerimiskeskuse pommirühm Kaitseväe kaudu väljakutse. Kohale läinud demineerijad leidsid käsigranaadi ja natuke lõhkeainet. Kui ümbrust kontrollima hakati, leiti veel lõhkeainet. "Järgmisel päeval saime lausa šoki, sest kaevamise ajal hakkas välja tulema üks tükike ja kui me oleme harjunud arvestust pidama grammides, siis see tükike muudkui kasvas ja kasvas, kuni saime aru, et oleme sattunud tonnide otsa" kirjeldas leidu päästeameti demineerimiskeskuse juhataja Arno Pugonen. Kui hakati uurima põhjuseid, miks 15 tonni lõhkeainet maasse kaevatud oli, siis selgus, et pärast seda, kui tehas õhku lendas ja see suleti, kaevati lõhkeaine jääkide hävitamiseks lihtsalt maasse ning see jäi sinna 76 aastaks. Tapal hävitatud lõhkeaine oli suurim kogus lõhkeainet, mis sõjajärgses Eesti Vabariigis on leitud. Demineerijad leidsid Männikult hiigelkoguse lõhkeainet Männikult leiti 15 tonni lõhkeainet, ERR Uudised, 30. mai 2012 Männiku plahvatusel üle 30 surmaohvri, Uus Eesti eriväljaanne, 15. juuni 1936 Elmar Tambek. Tõus ja mõõn. 2010, lk. 128 "Ajavaod" 15. juuni 1936 Mati Talviku saade Männiku plahvatuse kohta ETV sarjas "Ajavaod" Männiku laskemoonaladude plahvatusohvrite ühismatus Kaitseväe kalmistul Tallinnas 18. juunil 1936.a.
Takehiko Nakao

Takehiko Nakao (jaapani keeles 中尾 武彦 Nakao Takehiko; sündinud 1956) on jaapani rahandustegelane, alates 28. aprillist 2013 Aasia Arengupanga president. Tal on bakalaureusekraad Tōkyō ülikoolist majandusteaduse alal ja magistrikraad California Ülikoolist Berkeleys ärijuhtimise alal. 1978. aastast töötas ta Jaapani rahandusministeeriumis, muu hulgas aseministrina. New ADB President Takehiko Nakao Assumes Office
Nsuaem Kyekyewere

Nsuaem Kyekyewere on linn Ghana lõunaosas Keskpiirkonnas, Lõuna-Assini ringkonna halduskeskus. 16. aprillil 2013 varises Nsuaem Kyekyeweres kokku suletud kullakaevandus. Hukkus vähemalt 16 ebaseaduslikult kaevanduses viibinud inimest.
Ben Roy Mottelson

Ben Roy Mottelson (9. juuli 1926 Chicago – 13. mai 2022 Kopenhaagen) oli USA päritolu Taani tuumafüüsik. Ta lõpetas 1947. aastal Purdue ülikooli ja sai 1950. aastal Harvardi ülikoolist doktorikraadi tuumafüüsika alal. Ta asus tööle Kopenhaageni ülikooli teoreetilise füüsika instituuti (millest sai hiljem Niels Bohri instituut), seejärel töötas Kopenhaagenis CERNi uurimisgrupis ja 1957. aastal sai Põhjamaade Teoreetilise Füüsika Instituudi professoriks. 1971. aastal sai ta Taani kodakondsuse. Mottelson uuris eelkõige aatomituuma struktuuri. Ta alustas 1950. aastal koostööd Aage Bohriga, et otsida seletust eelkõige raskete tuumade kuju ja laengujaotuse ebasümmeetriale. Aastatel 1952–1953 tõestasid Bohr ja Mottelson katseliselt, et teatud tuumade energiatasemeid saab kirjeldada rotatsioonispektri abil. Nad avastasid tuumaaine juures ka ülijuhtivuse ja ülivoolavuse ilminguid. Bohr, Mottelson ja James Rainwater jagasid 1975. aastal Nobeli füüsikaauhinda oma töö eest aatomituuma struktuuri selgitamisel, sealhulgas seose leidmise eest tuuma liikumise ja selles sisalduvate osakeste liikumise vahel. Ben R. Mottelson - Biographical. NobelPrize.com, vaadatud 26.08.2020. Ben R. Mottelson veebisaidil NobelPrize.org
Vapramäe paljand

Vapramäe paljand on paljand Voika oja orus; halduslikult Tartu maakonnas Nõo vallas. Paljand koos sellesse tekkinud Vapramäe koopaga on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Vapramäe koobas

Vapramäe koobas on koobas Voika oja orus; halduslikult Tartu maakonnas Nõo vallas. Koobas koos Vapramäe paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Sänna paljand

Sänna paljand (ka: Purlaku paljand, Liivhavva paljand) on paljand Pärlijõe orus; halduslikult Võru maakonnas Rõuge vallas. Paljand koos sellesse tekkinud kahe Sänna koopaga on arvele võetud ürglooduse objektidena. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Sänna koopad

Sänna koopad (ka: Purlaku koopad, Liivhavva koopad) on koopad Pärlijõe orus; halduslikult Võru maakonnas Rõuge vallas. Koopa koos Sänna paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektidena. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Vihula koopad

Vihula koopad on kuus väikest koobast Mustoja kaldal Vihula mõisa pargis; halduslikult Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Koopad on arvele võetud ürglooduse objektina. Vihula paljand Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Vihula paljand

Vihula paljand on paljand Mustoja kaldal; halduslikult Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on Pakerordi lademe piire määratlevaks stratotüübiks. Vihula koopad Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Stratigraafia terminoloogia Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Tagavere paemurd

Tagavere paemurd on paemurd Saare maakonnas Saaremaa vallas. Paemurrus esinev paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on Jaagarahu lademe Tagavere kihtide stratotüüp. Paemurd on aktiivselt kasutusel ja seetõttu selle profiil muutub. Karjääris paljandub ülemisel 1,35 meetril kollakas dolomiit, mille alumises osas ilmuvad savikamad vahekihid. Selle all on 1,2 meetrit tumehalli rohkete katkestuspindadega dolomiitset lubjakivi ja veel allpool on tumehall massiivne dolomiitne lubjakivi. Tagavere murrud Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Tagavere murrud Eesti looduse infosüsteemis
Pärtlioru paljand

Pärtlioru paljand on paljand Purtse jõe kaldal; halduslikult Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Paljand koos lähedal asuva Kõrgekalda paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektidena. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kõrgekalda paljand

Kõrgekalda paljand (ka: Purtse-Kõrgekalda paljand) on paljand Purtse jõe kaldal; halduslikult Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Paljand koos lähedal asuva Pärtlioru paljandiga on arvele võetud ürglooduse objektidena. Paljandi järgi on nime saanud Kõrgekalda kihistu, ühtlasi on see ka kihistu stratotüübiks. Paljand on ligi 20 meetri pikkune ja sellel on kõrgust üle 3 meetri. Paljandi alumine osa jääb vee alla. Panga ülemine osa eendub, koosnedes puhtamatest kukersiiti sisaldavatest lubjakividest, allpool on paas savikam. Alumine osa ulatub laugemalt jõe poole, koosnedes kõvemast lubjakivi kihist. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=K%C3%B5rgekalda+kihistu Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Perry maakond (Arkansas)

Perry maakond (Perry County) on maakond USA-s Arkansase osariigis. Maakonna halduskeskus on Perryville. Maakonna pindala on 1452 km². Veepindala on 25 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 445. Aastal 2000 oli elanikke 10 209. Conway maakond (põhjas) Faulkneri maakond (kirdes) Pulaski maakond (idas) Saline'i maakond (kagus) Garlandi maakond (edelas) Yelli maakond (läänes) Perry maakond moodustati 18. detsembril 1840. aastal Conway maakonna osast. Maakond on saanud nime USA mereväe ohvitseri Oliver Hazard Perry järgi. Ouachita metsakaitseala (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Tobrova paljand

Tobrova paljand (ka: Tobrova liivakivipaljand) on paljand Tuhkvitsa oja orus; halduslikult Võru maakonnas Setomaa vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Doori maakond

Doori maakond (Door County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Maakonna halduskeskus on Sturgeon Bay. Maakonna pindala on 6138 km². Veepindala on 4888 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 27 785. Aastal 2000 oli elanike arv 27 961. Kewaunee maakond (lõunas) Oconto maakond (läänes) Marinette'i maakond (loodes) Menominee maakond (loodes) Delta maakond (põhjas) Doori maakond moodustati 1851. aastal Browni maakonna osast. Gravel Island National Wildlife Refuge Green Bay National Wildlife Refuge 2020 United States Census 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Doori maakonna koduleht (inglise keeles)
Uhaku sängi paljandid

Uhaku sängi paljandid (ka: Uhaku jõe kanjoni paljandid) on paljandid Uhaku ehk Erra jõe sängis; halduslikult Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganusel.. Paljandid on arvele võetud ürglooduse objektidena. Paljandid on Uhaku lademe ja Koljala kihistiku stratotüübiks. Paljanduv paas asub kunagise joa juures. Paljandi kõrgus on 1,15 meetrit. Ülemise osa moodustab 80 cm halli õhukesekihilist porsunud lubjakivi, seejärel esineb kahe 15 cm kõrguse astmena kollakashall keskmisekihiline savikas lubjakivi. Astangu all on põrandana 0,5 meetrit tugevamat lubjakivi. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 4.05.2013) Eesti stratotüüpsed paljandid Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Õisu põrguoru paljandid

Õisu põrguoru paljandid (ka: Õisu paljandid) on paljandid Vidva oja kaldal; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Paljandid on arvele võetud ürglooduse objektina. Õisu põrguoru paljandid Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Õisu põrguoru paljandid Eesti looduse infosüsteemis Õisu maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Page'i maakond

Page'i maakond (Page County) on maakond USA-s Iowa osariigis. Maakonna halduskeskus on Clarinda. Maakonna pindala on 1387 km². Veepindala on 1 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 932. Aastal 2000 oli elanike arv 16 976. Montgomery maakond (põhjas) Taylori maakond (idas) Nodaway maakond (kagus) Atchisoni maakond (edelas) Fremonti maakond (läänes) Page'i maakond moodustati 24. veebruaril 1847. aastal Pottawattamie maakonna osast. Maakond on saanud nime Mehhiko-Ameerika sõja kangelase John Page'i järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Page'i maakonna koduleht (inglise keeles)
Lickingi maakond

Lickingi maakond (Licking County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Newark. Maakonna pindala on 1781 km². Veepindala on 13 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 166 492. Aastal 2000 oli elanike arv 145 491. Knoxi maakond (põhjas) Coshoctoni maakond (kirdes) Muskingumi maakond (idas) Perry maakond (kagus) Fairfieldi maakond (edelas) Franklini maakond (läänes) Delaware'i maakond (loodes) Lickingi maakond moodustati 30. jaanuaril 1808. aastal Fairfieldi maakonna osadest. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Lickingi maakonna koduleht (inglise keeles)
Perry maakond

Perry maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis: Perry maakond (Alabama) Perry maakond (Arkansas) Perry maakond (Illinois) Perry maakond (Indiana) Perry maakond (Kentucky) Perry maakond (Mississippi) Perry maakond (Missouri) Perry maakond (Ohio) Perry maakond (Pennsylvania) Perry maakond (Tennessee)
Rõstla karjäär

Rõstla paekarjäär on karjäär Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Karjääris kaevandatud toormest valmistatakse dolomiidikillustikku. Karjääris on esinduslik Raikküla lademe paljand, mis on arvele võetud ürglooduse objektina. Rõstla karjäär Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Rõstla karjäär Eesti looduse infosüsteemis
Palm Beachi maakond

Palm Beachi maakond (Palm Beach County) on suurim maakond Florida osariigis USA-s. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on West Palm Beach. Maakonna pindala on 6181 km². Veepindala on 1068 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1 320 134. Aastal 2000 oli elanikke 1 131 184. Martini maakond (põhjas) Browardi maakond (lõunas) Hendry maakond (läänes) Perry maakond (loodes) Fairfieldi maakond (loodes) Palm Beachi maakond moodustati 30. aprillil 1909 endise Dade'i maakonna põhjaosast. Maakond sai nime maakonna keskuse West Palm Beachi järgi. Arthur R. Marshall Loxahatchee National Wildlife Refuge https://public.tableau.com/shared/C6N94RNQX, vaadatud 31.08.2021. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Palm Beachi maakonna koduleht (inglise keeles)
Kämbemäe paemurd

Kämbemäe paemurd on endine paemurd, mis asub Jõhvist 1,5–2 km lõunas Kämbemäe talu lähedal. Paemurrus on esinduslik paljand Haljala lademe Jõhvi alamlademest, mis on ka selle alamlademe stratotüüp, litostratigraafias aga Jõhvi kihistu stratotüüp. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on suures osas mattunud, paas on nähtav vaid 20 cm ulatuses. Aastal 1960 paljandus seal 64 cm paekivi, ülevalt alla algul 7 cm bentoniiti, seejärel 35 cm kollakashalli lubjakivi, siis 2 cm bentoniiti ja taas 20 cm kollakashalli lubjakivi. Aastal 1980 paljandus paas 4,51 meetri ulatuses, aastaks 2002 oli selle alumine osa rusukalde alla mattunud. Kämbemäe paemurd. Eesti geokogude portaal, vaadatud 4.05.2013. Kämbemäe paemurd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 4.05.2013) Jõhvi alamlade Stratigraafia terminoloogia Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Kämbemäe paemurd Eesti looduse infosüsteemis
Westmorelandi maakond (Virginia)

Westmorelandi maakond (Westmoreland County) on maakond USA-s Virginia osariigis. Maakonna halduskeskus on Montross. Maakonna pindala on 655 km². Veepindala on 60 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 17 454. Aastal 2000 oli elanike arv 16 718. Charlesi maakond (põhjas) St. Mary maakond (kirdes) Northumberlandi maakond (kagus) Richmondi maakond (lõunas) Essexi maakond (edelas) King George'i maakond (loodes) Westmorelandi maakond moodustati 1653. aastal Northumberlandi osast. Westmorelandi maakonnas on sündinud USA esimene president George Washington. Rappahannock River Valley National Wildlife Refuge (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Westmorelandi maakonna koduleht (inglise keeles)
Westmorelandi maakond

Westmorelandi maakond (Westmoreland County) on maakond USA-s Pennsylvania osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Greensburg. Maakonna pindala on 2683 km². Veepindala on 28 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 365 169. Aastal 2000 oli elanike arv 369 993. Armstrongi maakond (põhjas) Indiana maakond (kirdes) Cambria maakond (idas) Somerseti maakond (kagus) Fayette'i maakond (lõunas) Washingtoni maakond (edelas) Allegheny maakond (läänes) Butleri maakond (loodes) Westmorelandi maakond moodustati 26. veebruaril 1773 endise Bedfordi maakonna osast. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Westmorelandi maakonna koduleht (inglise keeles)
Santa Barbara maakond

Santa Barbara maakond (Santa Barbara County) on maakond USA-s California osariigi lõunaosas. Maakonna halduskeskus on Santa Barbara ja suurim linn Santa Maria. Maakonna pindala on 9810 km². Veepindala on 2730 km². Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 448 229. Aastal 2010 oli elanikke 423 895. Asustustihendus on 63 in/km². Santa Barbara maakond hõlmab neli Channel Islandsi (Kanalisaared) saarestikku kuuluvat saart, milleks on San Miguel, Santa Cruz, Santa Rosa ja Santa Barbara. Need saared moodustavad suurema osa Channel Islandsi rahvuspargist, mille juurde kuulub veel Ventura maakonda jääv Anacapa saar. Santa Barbara maakonna siseosa on mägine. Suurem osa rahvastikust on koondunud lõunarannikule. Suurimad mäeahelikud maakonnas on Santa Ynezi mäed lõunas ning San Rafaeli mäed ja Sierra Madre mäed põhjas. Suurema osa mägisest alast hõlmab Los Padrese metsakaitseala. Kõrgeim mägi on San Rafaeli mägedes asuv Big Pine Mountain (2079 m). Naftatööstus sai Santa Barbara maakonnas alguse 1886. aastal. Viimaste aastakümnetel on naftatööstuse tähtsus oluliselt vähenenud. Rannikualadel on peamiseks majandusallikaks turism. Samuti tegeldakse põllumajandusega, sealhulgas maasikate kasvatamise ja veini tootmisega. San Luis Obispo maakond (põhjas) Kerni maakond (kirdes) Ventura maakond (idas) Enne eurooplaste saabumist elasid Santa Barbara maakonna alal tšumaši indiaanlastest kütid-korilased. Esimeste eurooplastena saabusid piirkonda 1542. aastal Juan Rodríguez Cabrillo juhtimisel hispaanlased, kes seda ala uurisid. 1602. aastal seilas teine Hispaania maadeuurija, Sebastián Vizcaíno, mööda California rannikut ja jõudis mandri ja Channel Islandsi vahele jäävale Santa Barbara kanali, mille ta nimetas pühak Barbara järgi, kuna ta oli sinna jõudnud Barbara mälestuspäeval 4. detsembril. Santa Barbara maakonna siseosa piirkonda uuriti esimest korda alles 18. sajandi teises pooles. 1782. aastal ehitati praeguse Santa Barbara linna alale kindlustis ja 1786. aastal avati seal misjonikeskus. Santa Barbara maakond moodustati 18. veebruaril 1850 ja see on üks 26 esimesest maakonnast Californias. 1873. aastal moodustati Santa Barbara maakonnast Ventura maakond. 1969. aastal lekkis Santa Barbara kanali ligi 100 000 barrelit toornaftat, millega oli see ajaloo suurim nafataleke California ja üks suurimaid USA ajaloos. Naftaleke tekitas tohutut kahju mereelustikule ja lindudele. Channel Islandsi rahvuspark (osa) Guadalupe-Nipomo Dunes National Wildlife Refuge (osa) Los Padresi metsakaitseala (osa) Dick Smith Wilderness San Rafael Wilderness USA ajalooliste paikade riiklikku registrisse National Register of Historic Places on Santa Barbara maakonnas 2023. aasta mai seisuga kantud 48 objekti. Santa Barbara maakonna koduleht (inglise keeles)