laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Poorsus

Poorsus ehk urbsus on aine mahutavuse omadus, mille põhjuseks on varjatud (silmaga mittenähtav) tühimike (õõnsuste) olemasolu. Mõiste on kasutusel peamiselt keraamikas, farmaatsias, metallurgias, maa- ja ehitusteaduses. Poorsust iseloomustab poorsustegur (p), mis on pooride mahu (v) suhe pinnase kogumahtu (V) protsentides: p=(v/V)*100% Kivimite poorsus on kõigi tühimike kogum kivimites mineraalsete või muude agregaatide vahel. Kivimite poorsust iseloomustatakse järgmiste näitajate kaudu: üldine poorsus P, mis iseloomustab pooride ruumala (v) osakaalu kogu kivimi ruumala (V) suhtes. Seda väljendatakse protsentides; poorsustegur K – poorsusteguriks nimetatakse pooride ruumala suhet mineraalskeleti ruumalasse. Üldine poorsus ja poorsustegur on omavahel seotud. Teades ühte, on võimalik leida teine. Tekkepõhjuste järgi jagatakse poorid primaarseteks (tekkinud kivimi moodustumise ajal) ja sekundaarseteks (tekkinud hiljem geoloogiliste protsesside käigus). Poorsus on pinnase füüsikalis-mehaaniline tegur. Settekivimitest on suurim poorsus hästi sorteeritud ja hästi ümardatud teradega liivakividel. Sorteerituse halvenedes väheneb ka peaaegu proportsionaalselt setendi poorsus, sest väiksemad osakesed täidavad üsnagi efektiivselt suuremate vahele jääva ruumiosa. Samuti vähendab setendite poorsust tsementatsioon/autigeensete mineraalide kasvamine pooriruumis. Reeglina on magma ja moondekivimid ning ka karbonaadid väikese poorsusega, kuid samas on need massiivsed kivimid tihti lõhelised. LK 4, Ehitusmaterjalide poorsus
Kopa (täht)

Kopa (ka koppa; suurtähena Ϙ, väiketähena ϙ, kreeka ϙοππα) on arhailine kreeka tähestiku täht. Kopa väärtus kreeka numbrina on 90. Kopale vastavad ladina tähestiku Q ja kirillitsa Ҁ. Kopa (inglise keeles)
Lause kõrvalliikmed

Lause kõrvalliikmed on sihitis, öeldistäide, määrus ja täiend. Nii lause pea- kui ka kõrvalliikmete määratlemisel lähtutakse moodustaja sõnaliigist, grammatilise seose tüübist ning moodustaja konkreetsest grammatilisest vormist. Sihitis, öeldistäide ja määrus on verbi seotud laiendid, mis tähendab, et nende olemasolu ja vorm sõltub tegusõna tähendusest. Nende vahel on rektsiooniseos. Mõned määrused võivad olla ka verbist sõltumatud omadus- ja määrsõna laiendid. Täiend aga ei sõltu tegusõnast kunagi, ta on nimisõnafraasi laiendosa. Sihitis ehk grammatiline objekt on verbi laiend, mis näitab, kellele või millele on tegevus sihitud, ning vastab küsimusele keda? mida? kelle? mille? kes? mis? Nt Ma kohtasin sõpra. Ostsin poest suure leiva. Loe see raamat läbi. Öeldistäide ehk predikatiiv on verbi olema laiend, mis näitab, kes, mis või missugune on alusega tähistatu. Nt Laps on haige. Härra Tamm on kunstnik. Inimesi on häid ja halbu. Määrus ehk adverbiaal on verbi, omadus- või määrsõna laiend, mis pole alus, sihitis ega öeldistäide. Nt Käisin poes. Juku rääkist juhtunust emale. Poiss vaatas teda nukralt. Täiend ehk atribuut on nimisõna laiend, mis väljendab nimisõnaga tähistatu tunnust. Nt Riie on täpselt poolteist meetrit lai. Kõik nad olid tudengid. Üks pikk tumedapäine mees. Lauseliige Lause pealiikmed Erelt, M., Kasik, R., Metslang, H., Rajandi, H., Ross, K., Saari, H., Tael, K., Vare, S. 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn, 1993 Erelt, M., Erelt, T, Ross, K. Eesti keele käsiraamat. Tallinn, 2000
Magistratuur

Mitte segi ajada magistrantuuriga Magistratuur on magistraatide kogu. Magistratuuriks võidakse nimetada ka magistraadiametit.
Leninism

Leninism on Lenini poolt marksismi tõlgendamisel loodud ideoloogia, mida Lenin kasutas oma valitsemise ajal Nõukogude Venemaal ning mida järgisid ka teiste maade kommunistlikud parteid.[viide?] Lenin väitis, et imperialism on kapitalismi kõrgeim arengujärk, et kapitalismi saab kukutada ainult revolutsiooniga ning et kõik katsed kapitalismi reformida nii, et see viiks sotsialismi, on määratud läbikukkumisele.[viide?] Lenin ei arvestanud Karl Marxi väidet, et revolutsioon peab toimuma kõigis riikides ühel ajal, vaid lootis, et revolutsioon ühes riigis kutsub selle esile ka kõigis teistes ("sotsialism ühes riigis"). Leninil oli õigus selles, et oktoobrirevolutsioon kutsus tõesti esile revolutsioone teistes riikides, kuid ta eksis, arvates, et see kulutulena üle maailma uusi revolutsioone sütitab ning niiviisi maailmarevolutsioonini viib. Leninism oli Nõukogude Liidus ja ka mujal maailmas levinud eponüüm paljudele liikumistele ja poliitikatele. Leninlikeks, leninistlikeks, leninlasteks jne nimetasid endid sajad erinevad isikud ja rühmitused.[viide?] Leninism oli ühtlasi ka Lenini kultus. Lenini nime kandsid Nõukogude Liidus mitmed linnad, kolhoosid ja sovhoosid, sõjaväeüksused, asutused, organisatsioonid, ehitised, riiklikud preemiad, ordenid ja muud autasud. Kõigis suuremates linnades asus Lenini monument, suurtes asutustes oli Lenini portree või büst. Suuremad rahatähed ja paljud postmargid kandsid Lenini portreed. Lenini surnukeha palsameeriti ning paigutati avalikuks vaatamiseks mausoleumi Moskvas Punasel väljakul. Lenin, Vladimir Iljitš (1954). Imperialism kui kapitalismi kõrgeim staadium (populaarne ülevaade). Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus. Lenin, V. I., United States of Europe Slogan, Collected Works, vol. 18, p. 232. Lane, David (mai 2021). "V.I. Lenin's Theory of Socialist Revolution". Critical Sociology (inglise). 47 (3): 455–473. DOI:10.1177/0896920520958451. ISSN 0896-9205. But he was mistaken to believe that it would break world capitalism. Smith, Trevor J. (1998). "The Collapse of the Lenin Personality Cult in Soviet Russia, 1985-1995". The Historian. 60 (2): 325–343. ISSN 0018-2370. Kommunismi must raamat Marksism-leninism Marksism Stalinism
Marek Talivere

Marek Talivere (sündinud 3. juunil) on Eesti DJ. Alustas raadiotööd Lõuna-Eestis 1990. aastate lõpus: esmalt Raadio Valga, siis Raadio Ruut, seejärel Ring FM. Aastatel 2002-2017 Tallinn Power Hit Radio. DJ festivalidel (Weekend Festival, Airport Jam jms), klubides, ent samuti sünnipäevad-suvepäevad-pulmad jne ning tema muusikavalikus on eelkõige praegused mainstream- ja klubihitid, aga teab-tunneb hästi ka 1980-1990-2000 aastate muusikat. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink]
Sardid

Sardid ehk sardiinlased on rahvas Itaalias Sardiinia saare keskosas. Neid on umbes 1,5 miljonit. Nad kõnelevad sardi keelt.
Ave Kumpas

Ave Kumpas (neiuna Ave Maior; sündinud 17. mail 1936 Harglas) on eesti muusikapedagoog. Tema tuntumate õpilaste hulgas on Maarja-Liis Ilus, Hanna-Liina Võsa ja Kaido Põldma. 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk 2006 Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium 2019 Tallinna ülikooli sajandi vilistlane Tema isa Jaan Maior oli Hargla ja Otepää Maarja koguduse õpetaja, ema Linda Maior oli Otepää Maarja koguduse abiõpetaja, teine ordineeritud naisvaimulik Eestis. "Väikese lapse laulud". Tallinna Raamatutrükikoda 2000. ISBN 4741231113171 "Väikese lapse laulud". Ajakirjade Kirjastus 2006. ISBN 9790540020460 "Väikese lapse laulud 2". Ajakirjade Kirjastus 2008. ISBN 9789949443444 (kahasse Jana Silmaga) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Sajandi vilistlased". Vaadatud 20.03.2019.
Tony Beatz

Tony Beatz (Anti Taar) on Eesti DJ ja produtsent, kes mängib peamiselt Electro Pop, Dirty Electro, Dutch House, Tech - Trance muusikat. Ta on mänginud enamikus suurtes ööklubides Eestimaal (Hollywood, Sunset, Atlantis, Club Von Überblingen jne) ning mitmel suurel festivalil (Dance Planet 7, Sun Dance Music Festival, Freedon Parade jne). Olnud pikka aega seotud Club Visioniga. Astunud üles väga paljude välisartistidega: Tiesto, ATB, Cosmic Gate, Richard Durand, Pendulum, Panacea, Showtek jpt. Produtseerinud muusikat sellistele artistidele nagu Mad-Masterz, Släm, Joanna Vega, M.E.A.N, Kairit Tuhkanen, Vaido Neigaus ja Summerstyle. Tutvustus Club Visioni lehel Mart Rauba. Päevaintervjuu: Diskor miksis end kolmandaks, virumaateataja.ee, 2. aprill 2004
Dokumendi objektimudel

Dokumendi objektimudel (inglise keeles Document Object Model, lühend DOM) on platvormist ja keelest sõltumatu XML-, XHTML- ja HTML- dokumentidega suhtlemise liides. Selle levinumaks rakenduseks on DOM-i implementatsioonid erinevates brauserites, mis võimaldab JavaScriptiga veebilehtede sisu dünaamiliselt muuta. DOM on standardiseeritud W3C poolt. XML L. Liikane, M. Kesa. DOM – Arvutisõnastik. e-Teatmik: DOM, dokumendiobjektide mudel, vallaste.ee W3C DOM-i leht
Ubakalu

Ubakalu oli küla Peetri kihelkonnas Järvamaal. 1840. aastal liideti Koigi mõisaga. Tänapäeval kuuluvad kunagise küla alad Järva maakonna Järva valda. Kesk- ja varauusajal kuulus Ubakalu küla Prandi vakuse koosseisu. Märtsis 1571 toimus seal Moskva–Rootsi sõja lahing Tallinna- ja Paide piiramiselt taganenud hertsog Magnuse väejuhi Tiesenhauseni ja Karl Henriksson Horni juhitud Rootsi väeüksuse vahel, mis lõppes rootslaste võiduga. Põhjasõja ajal 1705. aasta 28. juulil purustas Eestimaa aadlilipu ja Wolmar Anton Schlippenbachi värvatud tragunirügemendi kompaniidest moodustatud 340-meheline väeosa ooberstleitnandi ja vabahärra Joachim Friedrich von Lieveni (1662–1713) juhtimisel Purdi mõisa juurest Ubakaluni jälitades 1000-mehelise Vene rüüsteväe. http://www.eestigiid.ee/?CatID=93&ItemID=1201 Balthasar Russow. "Liivimaa kroonika". Hotger. Tallinn 1993. Lk 206–207 Kalle Kroon. Hoiatus minevikust. Eestlaste ja lätlaste massküüditamistest Põhjasõja ajal. Horisont 5/2005 Kurtze und wahrhafftige Relation von der glücklichen und tapffern Action des Hn. Baron und Obrist Lieutenant Jochim Friedrich von Lieven, welche er den 28 Junii 1705 ein viertel Meyl dieseit Noistfer mit dem Muscowitern angefangen, und jenseit Ubbakal fünfftehalb geschlagene Meyl, von dem Anfang geendet. / Gustaf Floderus: Handlingar hörande til Konung Carl XII:s historia, D. 3. Stockholm 1824, Lk. 150-156 Kort och sann berättelse, om den tappre och lycklige träfningen som herr baron och öfwerst-leutnanten Jochim Frederich von Liven, haft den 28 junii 1705. medh ett starckt partie ryszar af 1000 hästar uthi Estland, hwilken är begynter en fierdings mijhl ifrån Noistfer men ändader på andre sijdan om Ubbakall, som är fulla fyra och en half mijhl.libris.se ESTER Ubakalu rootsiaegne kaart. Eesti Rahvusarhiiv, RA EAA.1.2.C-IV-176
Vabatahtlikkus

Vabatahtlikkus on inimtegevuse üks võimalik alus, mis seisneb sunduse puudumises. Vabadus Vabatahtlik
Sihilisus

Sihilisus ehk transitiivsus on tegusõna omadus väljendada sihilist, suunatud tegevust ja siduda endaga grammatiline objekt ehk sihitis. Transitiivsus kuulub öeldise leksikaalsete kategooriate hulka. Laused, mille öeldist laiendab sihitis, on transitiivlaused ning laused, milles öeldise juures sihitis puudub, on intransitiivlaused. Verbid, mis tavaliselt esinevad koos sihitisega, on sihilised tegusõnad ehk transitiivverbid: arvama, mõistma, usaldama, petma, üllatama. Verbid, mis tavaliselt koos sihitisega ei esine, on sihitud tegusõnad ehk intransitiivverbid: olema, jääma, elama, meenuma, pagema. Transitiivsed verbid võivad esineda ka intransitiivses lauses ja vastupidi, näiteks: sihiline verb laulma intransitiivlauses ehk ilma sihitiseta: Nad laulsid kõvasti ja valesti, vrd Nad laulsid koledaid laule; sihitu verb elama transitiivlauses ehk sihitisega: Igaüks elagu oma elu, vrd Igaüks elagu seal, kus tahab. Intransitiivverbidega koos esinev sihitis on oma sisult ebatüüpiline: Ta nuttis endal silmad peast välja. Sihitis Sihitisesõnastik
Hando Lööper

Hando Lööper on Lääne-Virumaa toitlustusettevõtja ja diskor. Töötas Raadio Virus diskorina, kus juhtis oma show-d õhtuses ajavööndis. Hiljuti avas solaariumisalongi Rakvere südalinnas. Teda on kohatud ka manageerimas kurikuulsat show- ja laulumeest Arnold Oksmaad.
Väikekannel

Väikekannel või ka pisikannel on väike 5–14 keelega kannel. Viiekeelne kannel on olnud Karjalas ja Soomes, kuue- või seitsmekeelne Baltikumis ja Loode-Venemaal. Keeled on tavaliselt häälestatud diatooniliselt. Väikekandleid on võimalik häälestada erinevatesse helistikesse. Kannel on kahtlemata kõige vanem keelpill Eestis. Selle vanuseks arvatakse olevat paar tuhat aastat. Kannel on väga tihedalt seotud läänemeresoome, balti ja Loode-Venemaa rahvakultuuriga. Väikekannel õõnestati peamiselt ühest puust (harilikult kuusest, harvemini männist, pärnast, kasest), kaeti õhukese kõlalauaga. Väikekannel on trapetsikujuline ja 6–7 keelega diatooniline muusikainstrument. Keeled valmistati varasemal ajal hobusesabajajõhvidest või lambasooltest, hiljem ka metallist. Väikekandle muud nimetused on ka kannel ja kannõl.
Paralleelhelistik

Paralleelhelistik on antud helistikuga võrreldes teine, samasuguste võtmemärkidega helistik. Igal mažooril on oma paralleelminoor ning igal minooril oma paralleelmažoor. Mažoori paralleelminoori toonika asub tema VI astmel ning minoori paralleelmažoori toonika asub tema III astmel. Helirida Kvindiring
XML

XML (Extensible Markup Language – 'laiendatav märgistuskeel') on W3C välja töötatud ja soovitatud standardne üldotstarbeline märgistuskeel, mille eesmärk on struktureeritud info jagamine infosüsteemide vahel, eelkõige Interneti (intraneti) veebipõhistes rakendustes. Märgistuste abil defineerib XML ühtseid dokumenditüüpe. XML on SGML-il põhinev metakeel, selle lihtsustatud, hõlpsasti kasutatav kuju. XML on inim- ja masinloetav keel. Dokumendi struktuuri puudutavad andmed diferentseeritakse selgelt, mis tuleb kasuks dokumentide otsingul, automaattöötlusel ja andmehaldusel. XML on laiendatav: alates ülesande püstitamisest on kasutajal võimalik defineerida oma elemente DTD-s. See on XML-i tähtsaim eelis HTML-i ees. XML-i dokumendi vormindamiseks ja graafiliseks esitamiseks kasutatakse XSL-keelt. XML-il põhinevad tuhanded muud keeled, näiteks XHTML, RDF, RSS, MathML, GraphML, MusicXML, XSIL, SVG. TM-XML XML standardi eestikeelne tõlge – Laiendatav märgistuskeel XML 1.0 -- surnud link Serna Free XML Editor Liquid XML Editor
Temir Sarijev

Temir Sarijev (sündinud 17. juunil 1963 Tšüj oblastis) on Kõrgõzstani poliitik ja ärimees, partei Ak Šumkar juht. Ta oli 1. maist 2015 kuni 13. aprillini 2016 Kõrgõzstani peaminister. Lõpetas 1989. aastal Kirgiisi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. 1980. aastatel töötas ekspediitori, ökonomisti ja vanemökonomistina karusnahavabrikus, komsomoli rajoonikomitee osakonnajuhatajana ja Kommunistliku partei rajoonikomitee orgosakonna instruktorina. Aastatel 1990 kuni 1991 oli ta rajooni täitevkomitee aparaadi juhataja, seejärel esimehe asetäitja. 1991–1995 oli Sarijev Kõrgõzstani kaubabörsi president, 1995–2000 tööstusettevõtte Toton peadirektor. 2000. aastal valiti Sarijev Džogorku Kengeži saadikuks ja tegutses maksude, tollide ja muude riigitulude komisjonis. Valiti tagasi 2005. aastal ja jäi Džogorku Kengeži saadikuks aastani 2007. 2006. aastal liitus Sarijev sotsiaaldemokraatidega ja sai oktoobris partei asejuhiks. 2007. aasta märtsis sai temast hoopis partei Demokraatlike Jõudude Liit "Ak Šumkar" kaasesimees, 2008. aasta juunis ainuesimees. 2007. aasta jaanuaris peeti Sarijev Manasi lennuväljal 100 000 deklareerimata dollariga kinni ja peaprokuratuur algatas tema vastu kriminaalasja salakaubavedu käsitleva paragrahvi alusel. 2009. aasta presidendivalimistel kandideeris Sarijev ühena Kurmanbek Bakijevi vastaskandidaatidest ja sai ametlikel andmetel 6,74 protsenti häältest. 2010. aasta aprillis peeti Sarijev Bakijevi kukutamiseni viinud rahutuste algul riikliku julgeolekuteenistuse poolt kinni, kuid vabastati opositsiooni nõudmisel järgmisel päeval. Bakijevi kukutamise järel oli ta ajutise valitsuse rahandusminister. Sügisel toimunud parlamendivalimistel tema partei valimiskünnist ei ületanud. Elulookirjeldus centrasia.ru-s
Transitiivsus

Transitiivsus on binaarse seose omadus, mis seisneb selles, et kui x on seoses y-ga ja y on omakorda seoses z-ga, siis on ka x seoses z-ga. Järjestusseosed ja ekvivalentsiseosed on definitsiooni järgi transitiivsed. Olgu R binaarne seos mingil hulgal A ning x, y ja z hulga A mingid elemendid. Tähistame asjaolu, et x on y-ga seoses R, valemiga xRy. Seose R transitiivsus on defineeritud järgmiselt: ∀ x , y , z : x R y ∧ y R z ⇒ x R z . {\displaystyle \forall x,y,z:xRy\wedge yRz\Rightarrow xRz.} Näiteks seosed "on suurem kui" ja "on võrdne" (võrdsusseos) on transitiivsed: kui A > B ja B > C, siis A > C kui A ≥ B ja B ≥ C, siis A ≥ C kui A = B ja B = C, siis A = C Transitiivsed on veel näiteks seosed "on alamhulk" (sisalduvusseos) "jagab" (jaguvus) "järeldub" (järeldumine) Intransitiivsus Mittetransitiivsus
Lembitu Kuuse

Lembitu Kuuse (11. september 1950 Rakvere – 14. jaanuar 2017 Tartu) oli eesti spordiajakirjanik ja matemaatik. Ta lõpetas aastal 1969 kuldmedaliga Rakvere 1. Keskkooli ja aastal 1974 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna rakendusmatemaatika eriala. Aastatel 1974–1988 töötas ta õppejõuna Tartu Riikliku Ülikooli spordifüsioloogia kateedris (õpetas spordimatemaatikat, nt spordimetroloogiat). 1988. aastast töötas Kuuse Eesti Televisioonis: 1988–1993 oli ETV Tartu korrespondent ning 1993 Eesti Rahvusringhäälingu sporditoimetuse vastutav toimetaja, saatejuht ja reporter (2014 ka juhataja kohusetäitja). Aastatel 1981–1993 oli ta ühtlasi ka Tartu maratoni infotalituse juht ning 1999. aastast suusatamise MK Otepää etapi korralduskomitee liige. Kuuse vahendas aastast 1988 Eesti Raadios ning aastast 1992 Eesti Televisioonis ka olümpiamänge ja muid rahvusvahelisi suurvõistlusi. Kuuse oli abielus Heli Kuusega. 2022. aastal ilmus Ivo Parbuse koostatud elulooraamat "Lembitu Kuuse Kuld". 2005 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2012 – Kuldmikrofon 2012 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (kirglike kommentaaride, säravate sõnastuste ja asjatundliku ajakirjaniku töö eest) 2015 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk 2015 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali elutööpreemia (televisiooni raudvara – võitude ja kaotuste edastaja, kelle häält tunneb iga eestimaalane ning kelle emotsionaalsed ja kaasakiskuvad reportaažid on hullutanud spordisõpru mitu kümnendit) "Vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. november 2011. Vaadatud 30. novembril 2011. https://dspace.ut.ee/handle/10062/55058 [1] Eigo Kaljurand, Ilmar Saabas (7. detsember 2022). "DELFI VIDEO | Jaan Kirsipuu ja Aleksander Tammert meenutavad telelegendi Lembitu Kuuset: jumal tänatud, et selline suur tükk ette võeti". Delfi. Vaadatud 7. detsembril 2022. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Biograafia ESBL-is Suri legendaarne spordireporter Lembitu Kuuse Lembitu Kuuse: amet hakkab juba aastatega selgeks saama
Leiboristlik Partei

Leiboristlik Partei (Labour Party, eesti keeles ka Tööerakond, Tööpartei) on vasaktsentristlik Briti partei. Partei asutati 1900. aastal. Enamusvalitsuse moodustasid leiboristid esimest korda 1945. aastal. Leiboristid olid Suurbritannias võimul alates 1997. aastast, mil peaministriks sai Tony Blair, kuni 2010. aastani. Aastatel 2007–2010 oli parteijuht tollane peaminister Gordon Brown. Leiboristlikku Parteid on nimetatud ka Uueks Tööparteiks (inglise keeles New Labour), mis on pärit 1997. aasta valimisloosungist "New Labour, New Britain" (vaba tõlge: "Uus Tööpartei, Uus Britannia"). 25. septembril 2010 valiti partei esimeheks Ed Miliband. Pärast kaotust 2015. aasta valimistel astus Ed Miliband 8. mail 2015 tagasi. Partei esimehe kohusetäitjaks sai Harriet Harman. 2015. aasta 12. septembrist kuni 2020. aasta 4. aprillini juhtis erakonda Jeremy Corbyn. Alates 2020. aasta 4. aprillist on erakonna esimees Keir Starmer.
Brasiilia president

Brasiilia president on Brasiilia riigipea ja valitsusjuht. Esimene president astus ametisse aastal 1889, kui kehtestati vabariik. Brasiilia presidendiks võib kandideerida vähemalt 35-aastane isik, kes on sünnilt Brasiilia kodakondsusega, elab Brasiilias, on valimisõiguslik ning on mõne partei liige. President valitakse enamusvalimistel neljaks aastaks. Sama inimese võib ametisse valida järjest kaheks ametiajaks. Kui valimiste esimeses voorus ei õnnestu ühelgi kandidaadil saada üle 50 protsendi häältest, korraldatakse kahe enam hääli saanud kandidaadi vahel teine voor. Viimased presidendivalimised toimusid oktoobris 2022, kus presidendiks valiti Luiz Inácio Lula da Silva, kes oli president olnud ka varem, aastail 2003–2010. Enne teda oli 2019–2022 presidendiks Jair Bolsonaro ja 2016–2018 Michel Temer. Temer sai seejuures presidendiks pärast Dilma Rousseffi ametist tagandamist. Brasiilia riigipeade loend Brasiilia presidendi koduleht
Uno Plank

Uno Aleksander Andreas Plank (aastani 1936 Uno Aleksander Andreas Blank; 22. juuni 1902 Rõngu vald, Rõngu kihelkond, Eesti – 21. aprill 2001 Rockville, Maryland, USA) oli eesti vaimulik. Õppis Tartu Reaalkoolis. Oli 1919–1920 Vabadussõjas. Õppis Tartu Ülikoolis 1922–1923 matemaatikat ja 1923–1937 (vaheaegadega) usuteadust, töötas ühtlasi Tartu linnavalitsuses. Oli prooviaastal Kambja koguduses. Ordineeriti 5. juunil 1938 pastoriks. Oli 1938–1939 vikaarõpetaja Suure-Jaanis ja Jõhvis (sel ajal, mil praost Jaak Varik oli kiriku hooldaja). 1939–1944 oli Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. 16. juunil 1940 valiti ta Vastseliina koguduse õpetajaks (enne oli olnud õpetaja kohusetäitja). Põgenes 1944. aastal Saksamaale. Pidas (koos Karl Lippinguga) leeriteenistust Abwehrgruppe 326-s (Poseni ümbruses). 1950 lahkus USA-sse. Oli 1951–1952 Ameerika Calhani evangeelse luterliku koguduse õpetaja. 1953–1971 EELK Baltimore'i ja EELK Washingtoni Markuse koguduse õpetaja. Aastast 1972 emeriitõpetaja. 1998 Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane 2001 Kotkaristi III klassi sõjaline teenetemärk Võru praostkonnale jõuluks 1941; Võru, 1941 Jumala otsijad : valimik pagulaspõlve jutlusi / Uno Plank ; kaas: Rein Murre; Stockholm EVR 1960 Teelolijad : (jutlustekogu) / Uno Plank ; kaas: Kristiina Aunver; Stockholm EVR 1971 Koju jõudnud : (jutlustekogu) / Uno Plank ; Stockholm EVR 1975 Mälestusi Vabadussõja päevilt / Uno Plank ; 1979 Elu pärast elu : [jutluste kogu] / Uno Plank ; Baltimore 1982 http://www.militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?p=5076&sid=d33e5650ca541b59d3ee5d142ce1292b/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2010. Vaadatud 4. mail 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Eesti Kirik 21. september 1939 Eesti Kirik nr. 2. 1985 Uno Plank Vastseliina koguduse õpetajaks. Uus Eesti, 18. juuni 1940, nr. 161, lk. 5. Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Auvilistlased Eesti Üliõpilaste Selts "Teenetemärkide andmebaas". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. juuni 2019. Vaadatud 5. juunil 2019.
Renaldo Veeber

Renaldo Veeber (20. juuli 1937 Leningrad – 1. mai 2010) oli eesti skulptor ja graafik. Renaldo Veeber lõpetas aastal 1958 Tartu Kunstikooli ning 1964 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi skulptuuri erialal. Aastatel 1964–1966 töötas ta Tallinnas kujunduskunstnikuna ning seejärel vabakutselise kunstnikuna. Alates 1993. aastast oli ta Saatse muuseumi juhataja. Tema tuntumate teoste hulgas on 1969. aastal valminud graniidist Madisepäeva lahingu mälestusmärk Lõhavere linnamäel (koos arhitekt Ülo Stööriga), 1985. aastal valminud pronksist Friedrich Reinhold Kreutzwaldi mälestussammas Vinnis, 1986. aastal valminud malmist "Inimene ja kosmos" Sillamäel. Aastal 1989 taastas ta Otepää kiriku Voldemar Melliku tehtud pronksreljeefi. Graafikuna viljeles ta peamiselt sügavtrükitehnikaid. Ta on teinud joonistusteseeriaid muu hulgas eesti mütoloogia teemadel. Ta viljeles ka akvarelli ja maali. Renaldo Veeber on loonud Peko kuju Ulitina külaplatsile ja Kolossova küla Jumalamäele (aastal 2007). 2008 Kreutzwaldi mälestusmedal EKABL Suri skulptor Renaldo Veeber err.ee, 3. mai 2010 Eesti vaim on kätketud kristalli Kultuur ja Elu 1/2003 Kunstnik Renaldo Veeberi juubelinäitus Renaldo Veeberile anti Kreutzwaldi mälestusmedal
Alar Kask

Alar Kask (3. august 1957 – 29. aprill 2010) oli eesti laevakapten. Alar Kask lõpetas 1981. aastal Leningradi Kõrgema Merekooli. Aastatel 1981–1991 töötas ta tüürimehena ja alates 1991. aastast kaptenina. Ta oli reisilaevade Mare Balticum, Regina Baltica, Romantika ja Victoria I kapten. http://www.merekool.ee/?id=989&news_id=83 Suri laevakapten Alar Kask err.ee, 30. aprill 2010