laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jūdaži mõis

Jūdaži mõis (saksa keeles Judasch, läti keeles Jūdažu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Allaži kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Sigulda piirkonnas Sigulda vallas. Mõisa hooned põletati 1905. aastal maha.
Plānupe mõis

Plānupe mõis (saksa keeles Planup, läti keeles Plānupes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Allaži kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgo asub mõisasüda Lätis Sigulda piirkonnas Allaži vallas.
Šķiliņi mõis

Šķiliņi mõis (saksa keeles Schillingshof, läti keeles Šķiliņu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Allaži kihelkonnas.
Henrik Ahven

Henrik Ahven (14. november 1935 Viljandimaa – 2. november 2000 Pärnu) oli eesti koolijuht. Aastatel 1970–1977 oli ta Pärnu Linnakutsekooli nr 13 (1976. aastast Pärnu Kutsekeskkool nr 13) vanemmeister, 1977–1983 sama kooli erialaõpetaja, 1983–2000 oli ta Pärnu Kutsekeskkooli direktor. Ta on maetud Pärnu Alevi kalmistule. 1989 Eesti NSV teeneline õpetaja "Pärnumaa Kutsehariduskeskuse ajalugu – Pärnu Kutsekeskkool". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. november 2017. Vaadatud 15. novembril 2017. Henrik Ahven (nekroloog). Õpetajate Leht, 10. november 2000 Kalmistute register HAUDI
Karl Elken

Karl Elken (sündinud 28. veebruaril 1932) on eesti õpetaja ja koolijuht. 1956. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal. Seejärel töötas Alatskivi Keskkooli füüsikaõpetajana. Aastatel 1959–1997 oli ta Alatskivi Keskkooli direktor. 1985. aastast oli ta Eesti Looduskaitse Seltsi Alatskivi osakonna esimees. Aastatel 1993–1996 ja 2002–2006 oli ta Alatskivi vallavolikogu liige. 1994. aastast oli ta Eestimaa Rahvaliidu liige, nüüd Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. 1988 Eesti NSV teeneline õpetaja 1998 Valgetähe IV klassi teenetemärk 1998 Alatskivi valla teenetemärk Vabariigi Valimiskomisjon. Kohaliku omavalitsuse volikogude valimised 2002. Alatskivi vald. Kandidaat nr 133 - Karl Elken Juhan Liivi nimeline Alatskivi Keskkool. Ajalugu Vabariigi Valimiskomisjon. Valimiste arhiiv "Äriregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. november 2017. Vaadatud 15. novembril 2017. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Eesti Kindlustusseltside Liit

Eesti Kindlustusseltside Liit (lühend EKsL) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab kõiki Eestis tegutsevaid kindlustusandjaid. EKsL-i põhikirjaline eesmärk on "esindada ja kaitsta EKsL-i liikmete huve, aidata luua ja edendada ühiskonnas kindlustusala arengut soodustavaid tingimusi, ühtlustada ja ajakohastada liikmete kindlustustehnilist praktikat ja kahjude ennetusabinõusid, tagades sellega tervetel alustel tegutseva ja kaasaegsetele rahvusvahelistele nõuetele vastava kindlustussüsteemi". EKsL on Euroopa Kindlustusandjate Liidu liige. Eesti Liikluskindlustuse Fond https://lkf.ee/sites/default/files/EKsL_pohikiri.pdf (vaadatud 14.11.2017) EKsL-i koduleht
Eesti Laevaomanike Liit

Eesti Laevaomanike Liit (lühend ELL; inglise Estonian Shipowners’ Association, lühend ESA) on Eesti laevaomanikke ühendav liit. Liit (tollase nimega Laevaomanikkude Ühisus) tegutses aastani 1940. Pärast Teist maailmasõda tegutses liit eksiilis 1970. aastateni. Liit taasloodi 1993. Eesti Laevaomanike Liit Merevikis (vaadatud 15.11.2017) Eesti Laevaomanike Liit Merevikis
Eesti Masinatööstuse Liit

Eesti Masinatööstuse Liit (inglise Federation of Estonian Engineering Industry) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab masina-, metalli- ja aparaaditööstuses tegelevaid ettevõtjaid Eestis. Liidu põhikirjaline eesmärk on "tootmise, ettevõtluse ja turunduse arendamine metallitööstuses, masina- ja aparaadiehituses ning sel alal oma liikmetele soodsate tingimuste loomine ..." https://web.archive.org/web/20171115075546/https://www.emliit.ee/et_EE/slides/slide/pohikiri-2 (vaadatud 15.11.2017) Liidu koduleht
Eesti Rõiva- ja Tekstiililiit

Eesti Rõiva- ja Tekstiililiit on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab rõiva- ja tekstiilitootmisega tegelevaid juriidilisi ja füüsilisi isikuid Eestis. Liidu peaeesmärk on arendada Eesti rõiva- ja tekstiilitööstust ning esindada ja kaitsta rõiva- ja tekstiilitootjate ühiseid huvisid. Liit asutati 1993. Liitu kuulub 51 ettevõtet (2017). https://www.textile.ee/liidust (vaadatud 15.11.2017) Liidu koduleht
Eesti Turbaliit

Eesti Turbaliit on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab turvast tootvaid, töötlevaid ja turustavaid ettevõtjaid Eestis. Liidu tegevdirektor on Erki Niitlaan. http://www.turbaliit.ee/kontakt/ (vaadatud 15.11.2017) Liidu koduleht
Eesti Turvaettevõtete Liit

Eesti Turvaettevõtete Liit (lühend ETEL) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eesti ühiskonna turvalisusega seotud ettevõtjaid. Liit loodi 1993. Liidu juhatuse esimees on Villu Õun (AS G4S Eesti). http://etel.ee/liidust (vaadatud 15.11.2017) http://etel.ee/liidust/juhatus (vaadatud 15.11.2017) Liidu koduleht
Eesti Õliühing

Eesti Õliühing on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab naftasaadustega tegelevaid ettevõtjaid Eestis. Ühing asutati 20. mail 1993. Ühingusse kuulub 13 liiget. https://web.archive.org/web/20171115084638/http://www.oilunion.ee/kes-me-oleme (vaadatud 15.11.2017) Ühingu koduleht
Farsi

Farsi võib tähistada: Fārsi provintsi Iraanis; Pärsia keelt (iraani ehk läänefarsi keel), dari keelt (on kasutatud ka nimetust idafarsi keel) ja edelafarsi keelt (Fārsi provintsis kõneldavad murded); Jalaleddin Farsi, iraani poliitik; Sepideh Farsi; ...
Eesti NSV Kabeföderatsioon

Eesti NSV Kabeföderatsioon oli kabe spordialaliit Eesti NSV-s. Eesti NSV Kabeföderatsioon asutati 1959. aastal. Eesti NSV Kabeföderatsiooni presiidiumi esimehed: 1959–1968 Elmar Osvald Kalme 1969–1976 Valter Johanson ... Eesti NSV Kabeföderatsioon lõpetas tegevuse 1990. aastal, selle asemel alustas tegevust Eesti Kabeliit. Eesti spordi biograafiline leksikon. Elmar Osvald Kalme Eesti spordi biograafiline leksikon. Valter Johanson
Cyrillus Kreegi nimeline Haapsalu Muusikakool

Cyrillus Kreegi nimeline Haapsalu Muusikakool on muusikakool Lääne maakonnas Haapsalus aadressil Kastani tänav 7. Kool asutati 1954. aastal Haapsalu Laste Muusikakoolina. Helilooja Cyrillus Kreek oli pedagoogitöö kaudu Haapsaluga tihedalt seotud. Aastatel 1921–1932 töötas Cyrillus Kreek muusikaõpetajana Läänemaa Õpetajate Seminaris ja aastatel 1954–1956 oli ta seotud ka Haapsalu Laste Muusikakooliga, õpetades lastele muusikalist kirjaoskust. Kool alustas tegevust Haapsalu Rajooni Kultuurimajaga ühistes ruumides aadressil Lossiplats 1. Aastatel 1988-1994 tegutses kool aadressil Lossiplats 6. 1994. aastast asub kool aadressil (Kastani tänav 7) Helilooja mälestuse auks kannab kool 2014. aastast Cyrillus Kreegi nime. Muusikakoolis on õpetajatena töötanud mh Heljo Talmet, Alice Kansa, Mall Padil, Päivi Tõldsepp, Voldemar Rõõmus, Erich Meister, Pärt Ellerhein, Cyrillus Kreek, Magda Pirker, Loit Lepalaan, Marina Sillaste, Heljo Talmet, Jüri-Ruut Kangur, Sirje Kaasik jt. Muusikakooli juures tegutseb kammerorkester, milles mängib 20 muusikakooli õpilast, õpetajat ja vilistlast ning mis loodi 1994. aasta märtsis sümfoniettorkestrina. Dirigent oli kuni 1999. aasta detsembrini Jüri-Ruut Kangur. Alates 2000. aastast on dirigent Lehari Kaustel. 1954-1981 Aade Nurme 1981-1990 Peeter Saar 1990-2017 Andres Kase Alates 2017 Jaak Vasar Neeme Birk (trompet) Katri Rebane (Hallik) Katrin Lehismets (klaver, laul) Taavi Kuntu (trompet) Jaak Vasar (trompet) Madis Kari (klarnet) Ajalugu. Cyrillus Kreegi nimelise Haapsalu Muusikakooli veebisait. Cyrillus Kreegi nimelise Haapsalu Muusikakooli veebisait
Jõgeva Kunstikool

Jõgeva Kunstikool on kunstikool Jõgeval aadressil Piiri tänav 1. Kooli haldab Jõgeva vallavalitsus. Kooli direktor on Kaia Lukats. Kool asutati 1996. aastal. Kontakt. Jõgeva Kunstikooli veebisait. Kooli koduleht
Jõhvi Muusikakool

Jõhvi Muusikakool on muusikakool Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Pargi tänav 40. Kool asutati 1953. aastal Ahtmes. 1956. aastal kolis kool Jõhvisse. Koolis õpib 2017. aasta seisuga 200 õpilast ja töötab 22 pedagoogi. Jõhvi Muusikakool asutati 1953. aasta detsembris Ahtmes, kus kooli tarbeks anti kaks klassiruumi vastvalminud keskkoolihoones. Õpetajatena asusid tööle kaks noort Tallinna Muusikakooli lõpetajat – direktor ja klaveriõpetaja Silva Nirk ning akordioni ja muusikateooria õpetaja Juta Orav (Bock). Sisseastumiseksamitega võeti kooli vastu 27 õpilast, neist 14 klaveri ja 13 akordioni erialale. 1954. aasta sügisel sai kooli direktoriks Juta Orav. 1956. aastal koliti kool Jõhvi. Õpilaste ja õpetajate arvu suurenedes tuli veel mitu korda asukohta vahetada, kuni 1970. aastal jõuti hoonesse, mis oli koolile koduks 35 aastat. 2005. aasta oktoobris sai muusikakool enda kasutusse uued ruumid vastvalminud Jõhvi kontserdimajas. 1958. aastal avati viiuliklass, 1959. aastal puhkpilliklass, 1969. aastal kitarriklass, 1970. aastal ettevalmistusklass, 1976. aastal tšello- ja kandleklass, 1988. aastal kooriklass vene õpilastele, 1996. aastal üldosakond eesti õpilastele, 2000. aastal löökpilliklass, 2006. aastal alustas tööd vabaõppe osakond, 2007. aastal täiskasvanute vabaõppe osakond ning mudilaste laulu-mängukool. Suurematest kollektiividest tegutsevad koolis bigband, keelpilliansamblid, akordionistide orkester, kitarriansamblid, mudilaskoorid, poiste- ja lastekoor. Jõhvi Muusikakooli on teiste hulgas lõpetanud Jüri Tallinn, Anu Tallinn, Henn Rebane, Tõnu Raadik, Mare Puusepp, Margus Vaher, Iive Joamets, Kaupo Uibo, Anneli Tohver, Margit Tohver, Alfia Kamalova, Aleksandra Kamenskaja, Rain Rämmal. 1953–1954 Silva Nirk 1954–1986 Juta Orav 1986–1990 Külli Rohioja 1990–2002 Anne Kaljuvee alates 2002 Margit Raag https://web.archive.org/web/20171115105609/http://johvimk.ee/koolist/ (vaadatud 15.11.2017) Jõhvi Muusikakooli veebisait Jõhvi muusikakool kaardil
Bruno Liljefors

Bruno Andreas Liljefors (14. mai 1860 Uppsala – 18. detsember 1939 Stockholm) oli rootsi maalikunstnik. Ta õppis aastatel 1879–1882 Kuninglikus Kaunite Kunstide Akadeemias. Ta on täiendanud ennast Düsseldorfis animalisti Carl Friedrich Deikeri juures.
Kaiu Muusikakool

Kaiu muusikakool oli muusikakool Rapla maakonnas Rapla vallas Kaiu alevikus. Kool suleti 1. juulil 2022, kui see liideti Kaiu Kooliga. https://web.archive.org/web/20171115110432/http://www.kaiu.ee/kaiu-muusikakool (vaadatud 15.11.2017) Muusikakoolist Kaiu valla kodulehel
Karksi-Nuia Muusikakool

Karksi-Nuia muusikakool on muusikakool Viljandi maakonnas Karksi-Nuias aadressil Tartu tänav 31. Kool asutati septembris 1975 Nuia lastemuusikakoolina. Koolis õpib üle 80 õpilase ja seal töötab 12 pedagoogi. Alates 2007. aastast töötab Karksi-Nuia Muusikakooli direktorina Margus Põldsepp. http://www.muusikakool.karksi.ee/?id=9 (vaadatud 15.11.2017) http://www.muusikakool.karksi.ee/?id=2 (vaadatud 15.11.2017) "Kümme küsimust: Tunne inimest - Margus ja Andres Põldsepp". Valgamaalane, 1.11.2009 Kooli koduleht
Keila Muusikakool

Keila Muusikakool on muusikakool Harju maakonnas Keilas aadressil Ehitajate tee 1. Kool asutati 1976. aastal. Kool alustas õppetööd 1. septembril 1976 Keila Algkooli ruumides. Hiljem toimus õppetöö algkooli, keskkooli ja kultuurimaja ruumides. 1986. aastal sai Keila Muusikakool oma käsutusse osa ruume Keila 1. Keskkooli internaadis aadressil Haapsalu mnt 25. 1994. aastast sai kool maja täielikult enda käsutusse. Selles oli väike kontserdisaal ja 16 klassi. Muusikakool tegutses seal kuni 21. oktoobrini 2011. 31. oktoobrist 2011 tegutseb Keila Muusikakool Keila Kooli D-tiivas. Kool asub kolmel korrusel, on olemas kontserdisaal, kammersaal ja 25 klassiruumi. 1987. aastast on Keila Muusikakooli direktor Andres Teppo. Keila Muusikakooli veebisait. Keila Muusikakooli veebisait
Konstanzi Ülikool

Konstanzi Ülikool (Universität Konstanz) on Saksamaa lõunaosas Baden-Württembergi liidumaal Konstanzi linnas asuv ülikool. Konstanzi Ülikool asutati 21. juunil 1966. Ülikoolis õpib üle 9000 üliõpilase, kes on pärit rohkem kui 80 riigist. Kõik ülikooli teaduskonnad asuvad ülikoolilinnakuna ühes suures hoonetekompleksis Bodeni järve ääres. Loodus-, filosoofia- ja sotsiaalteaduste seast on õppuritel valida ligikaudu 40 eriala vahel. Konstanzi Ülikooli juures tegutsesid pikemat aega Margit ja Urmas Sutrop. 2001–2007 oli Bruno Mölder Konstanzi Ülikooli doktorant ning kaitses doktoritöö, milles ta kaitseb vaimuseisundite interpretivistlikku teooriat (omistusteooriat). Martin Beneke (* 1965), füüsik, Leibnizi auhinna laureaat 2008 Roland Benz (* 1943), Ordinarius Universität Würzburg biotehnoloogias Ekin Deligöz (* 1971), Saksamaa parlamendi liige roheliste fraktsioonis Zoran Djindjić (1952–2003), Serbia poliitik ja filosoof Gerdt Fehrle (* 1961), kirjanik Peter Friedrich (* 1972), parlamendi liige SPD fraktsioonis Werner Fröhlich (* 1953), ülikooli Donau-Universität Krems president aastatel 1999–2006 Petra Gerster (* 1955), teleajakirjanik ja moderaator Birgit Homburger (* 1965), parlamendi liige FDP fraktsioonis Bas Kast (* 1973), menukirjanik[viide?] ja ajakirjanik Asha-Rose Migiro (* 1956), ÜRO asepeasekretär (alates 2007) Ernst Mohr (* 1955), Sankt Galleni Ülikooli rektor (alates 2005) Axel A. Weber (* 1957), Deutsche Bundesbanki direktor Margit Sutrop Zahlen und Fakten. Vaadatud 23.12.2013. Koduleht
Kilingi-Nõmme Muusikakool

Kilingi-Nõmme Muusikakool on muusikakool Pärnu maakonnas Kilingi-Nõmmes. Kooli direktor on Külli Kelu. Kool asutati 1984. https://web.archive.org/web/20171115112620/http://web.zone.ee/knmuusikakool/?Kontakt (vaadatud 15.11.2017) Kooli koduleht
Kuressaare Muusikakool

Joosep Aaviku nimeline Kuressaare Muusikakool on muusikakool Saare maakonnas Kuressaares aadressil Komandandi tänav 9. Kooli direktor on Tarmo Berens. Kool asutati 1950. aasta sügisel ja asus siis Uus-Roomassaare tänaval (tollal Gustav Jõgi tänav). Alates 1979. aastast asub kool aadressil Komandandi tänav 9. Koolis õpetab 25 pedagoogi. https://sites./site/kuressaaremuusikakool/koolist[alaline kõdulink] (vaadatud 15.11.2017) Kooli koduleht
Lihula Muusika- ja Kunstikool

Lihula Muusika- ja Kunstikool on muusika- ja kunstikool Lääne maakonnas Lihulas aadressil Tallinna maantee 25. Kooli direktor on Piia Saak. Kool asutati 1986. aastal Lihula muusikakoolina. Kooli direktoriks määrati üleviimisega Lihula Keskkoolist muusikaõpetaja Õie Liiv, kes töötas Lihula Muusika- ja Kunstikoolis kevadeni 2012. 1991. aastal moodustati kooli juurde ka kunstiosakond ning kool nimetati ümber Lihula Muusika- ja Kunstikooliks. https://web.archive.org/web/20171115120807/http://97969.edicypages.com/ajalugu (vaadatud 15.11.2017) Kooli koduleht
Valentina

Valentina on naisenimi. Nime esineb Venemaal, Itaalias, Kreekas, Makedoonias, Rumeenias, Hispaanias, Horvaatias, Sloveenias ja mujal. Ukrainapärane variant on Valentõna. Valentina on naissoost variant Vana-Rooma mehenimest Valentinus. 1. jaanuari 2017 seisuga elas rahvastikuregistri andmetel Eestis 9357 Valentina-nimelist inimest. See oli populaarsuselt 6. naisenimi Eestis. Valentina oli Eestis keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus on 67). Kõige populaarsem oli eesnimi Valentina vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 261,96. 1. jaanuari 2024 seisuga oli eesnimi Valentina 7576 naisel. Valentina oli populaarsuselt 7. naisenimi. Valentina oli keskmiselt 71 aasta vanune (mediaanvanus on 73). Kõige populaarsem oli eesnimi Valentina üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 232,48. Valentina Golubenko Valentina Matvijenko Valentina Tereškova Valentina Tolkunova http://www.mfnames.com/fnames/v/origin-and-meaning-of-valentina.htm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. september 2017. Vaadatud 15. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.stat.ee/nimed/Valentina
Religion and Dharma

"Religion and Dharma" ('Religioon ja dharma') on õde Nivedita raamat, mis ilmus 1915. aastal. Selles raamatus arutleb Nivedita indiviidi ja ühiskonna kasvu ühiste põhimõtete üle vastavalt dharma seadusele. Nivedita kolis Indiasse aastal 1898. Ta oli lähedalt seotud India õpilaste kogukonnaga, eriti Bengali omaga. Tavaliselt tõlgitakse sõna dharma inglise keelde sõnaga religioon, aga selles raamatus kirjutab autor, et need kaks asja on erinevad ja et dharmal on laiem ja keerukam tähendus. See raamat on esseede kogumik. Nivedita käsitleb selles hinduismi mitmeid aspekte, nagu näiteks hinduistlikud rituaalid, mukti, "hinduism ja organisatsioon", sektantlus, loobumine, religioon ja rahvuslik edu jne.
Verhnedonski rajoon

Verhnedonski rajoon (vene keeles Верхнедонской район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Kazanskaja staniitsa. Rajoon piirneb kirdes Volgogradi oblastiga, idas Šolohhovi rajooniga, kagus Bokovskaja rajooniga, lõunas Kašarõ rajooniga, kagus Tšertkovo rajooniga ja loodes Voroneži oblastiga. Rajooni pindala on 2675 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 900, 2009. aastal 20 937 ja 2002. aastal 23 327. Verhnedonski rajooni asulad kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Don. Q126684906
Otepää Muusikakool

Otepää Muusikakool on muusikakool Valga maakonnas Otepääl aadressil Koolitare 7. Kooli direktor on Helen Kirsi. Otepää Keskkooli juures tegutsenud muusikaklasside baasil välja kujunenud Otepää Lastemuusikakool avati 1975. aastal. 1992. aastal nimetati kool ümber Otepää Muusikakooliks. Kool alustas tööd Otepää Keskkooli ruumides. Aastatel 1990–2003 toimus õppetöö Virulombi tänava õppehoones, alates 2004. aasta algusest tegutseb Otepää Muusikakool nüüdisaegselt renoveeritud vanas keskkooli majas. 1975–1999 Vello Soots 1999–2005 Pirika Sööt 2005–2016 Tuuli Vaher 2016–2018 Tanel Soovares alates 2019. aasta septembrist Helen Kirsi Inimesed. Otepää Muusikakooli veebisait Otepää Muusikakooli ajalugu. Otepää Muusikakooli veebisait. Otepää Muusikakooli õpilased konkursil edukad Otepää Muusikakool tähistas 45.aastapäeva
Kivi-Vigala rahvamaja

Kivi-Vigala rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kivi-Vigala külas. Rahvamaja juhataja on Heli Lints. Rahvamaja asutati 1945. Vana-Vigala rahvamaja https://web.archive.org/web/20171115135212/http://www.rahvakultuur.ee/Kivi-Vigala-Rahvamaja_147?v=264&o=343 (vaadatud 15.11.2017) Rahvamajast Vigala valla kodulehel Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
The Negro

The Negro ('Negriid') on W. E. B. Du Boisi raamat, mis ilmus 1915. aastal. Elektroonilise versiooni andis välja Gutenbergi projekt aastal 2011. See on ülevaade afroameeriklaste ajaloost, alates algsetest Sahara tagustest kultuuridest, nagu Zimbabwe, Ghana ja Songhai. Samuti on juttu Ameerika Ühendriikide ja Kariibi mere regiooni orjakaubandusest ning aafriklaste ajaloost nendes piirkondades.
Lääne-India saarestiku suurlinnapiirkondade loend

Siin loetletakse Lääne-India suurimaid suurlinnapiirkondi. Rahvaarvu andmed põhinevad ametlikel rahvaloendustel või 2015. aasta hinnangutel. Havanna puhul ei ole suurlinnapiirkond ametlikult määratletud, selle asemel on loendatud linna (halduslikult La Habana provintsi) piires asuvat elanikkonda.
Minha formação

Minha formação ('Minu kujunemine' või 'Minu haridus') on Brasiilia kirjaniku, diplomaadi ja abolitsionisti Joaquim Nabuco autobiograafiline raamat. See anti esimest korda välja aastal 1900 ning seda loetakse klassikaliseks Brasiilia kirjanduseks. Autobiograafia räägib 19. sajandi Brasiilia orjapidamisest ja autori reisidest Euroopasse ning Ameerika Ühendriikidesse. Samuti on raamatus ulatuslikud kõrvalekaldumised filosoofia, poliitika ja abolitsionismi teemadel. See kirjeldab tema kohtumisi Leo XIII, George Sandi ja Ernest Renaniga.
Trangviksposten

Trangviksposten oli väljamõeldud Norra väikelinna ajalehe satiiriline paroodia, mis ilmus aastatel 1899–1907 ajalehe Aftenposten pühapäevanumbritena. Selle autor ja toimetaja oli Jacob Hilditch, illustraatorid muuhulgas Olaf Gulbransson, Theodor Kittelsen ja Øyvind Sørensen. Trangviksposten anti välja ka kolme raamatuna ajavahemikus 1900–1907. Aastal 1927 tehtud tummfilmi "Den glade enke i Trangvik" aluseks olid Hilditschi lood ja tegelaskujud.
Szilágy vármegye monográfiája

"Szilágy vármegye monográfiája" ('Sălaj maakonna monograafia') on raamat, mille toimetaja oli Mór Petri. Kõik 6 köidet anti välja Budapestis aastatel 1901–1904. Monograafia hõlmab Szilágy maakonna ajaloo põhijooni.
A Winter Pilgrimage

"A Winter Pilgrimage: Being an Account of Travels through Palestine, Italy, and the Island of Cyprus in 1900" ('Talvine palverännak: aruanne reisidest läbi Palestiina, Itaalia ja Küprose saare aastal 1900') on reisiraamat mille autor oli H. Rider Haggard. See ilmus aastal 1901 Suurbritannias.
Wa‘id

Ḩanān Bakr Yūnīs (araabia keeles حنان بكر يونس‎) on Saudi Araabia laulja ja meelelahutaja Lähis-Idas. Ta on laialt tuntud lavanimega Wa‘id, mis tähendab araabia keeles 'lubadus'. Wa‘id ( وعد ) sündis ja kasvas üles Saudi Araabias. Tema isa on Bakr Younis, üks Saudi Araabia ringhäälingu ja televisiooni asutajaid, ning ta ema on Iraagi päritolu. Juba lapsena nautis Wa‘id muusika kuulamist ning unistas saada lauljaks. Wa‘idi esimene esinemine televisioonis oli siis, kui ta laulis 7-aastaselt lastesaates. Keskkooliõpingute ajal esines ta juba paljudes saadetes ja klubides ning ka heategevusorganisatsioonide kontsertidel. Wa‘idi hääl paistab silma sellepoolest, et sellel on võime väljendada tema olemust ja esitust. See võimaldas tal laulda paljude Saudi heliloojate, näiteks Mohamed Abdu ja Talal Almaddahi kirjutatud lugusid. Wa‘id on esinenud ja andnud intervjuusid paljudele televisiooni- ja raadiojaamadele kogu araabiakeelses maailmas. 2001 – "Jonoun" 2004 – "Wejhat Nazar" 2008 – "Ya Ahlahoum"
Vilve Männa

Vilve Männa (sünninimi Vilve Pukspuu; sündinud 2. septembril 1934 Raplas) on eesti õpetaja. 1952. aastal lõpetas ta Tallinna 7. Keskkooli. 1956. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi emakeele ja kirjanduse õpetajana. Aastatel 1962–1964 õppis kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli saksa keele osakonnas. Aastatel 1956–1965 töötas ta Orissaare Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana. 1965. aastast töötas ta Viktor Kingissepa nimelises Kingissepa Keskkoolis saksa keele õpetajana, aastatel 1967–1996 oli ta sama kooli (hiljem Kuressaare 1. Keskkool ja Saaremaa Ühisgümnaasium) õppealajuhataja, ühtlasi andis eesti keele ja saksa keele tunde. Aastatel 1989–1990 oli ta direktori kohusetäitja. 2004. aastast Isamaaliidu liige, hiljem Isamaa ja Res Publica Liidu ning tänini Isamaa erakonna liige. 1989 Eesti NSV teeneline õpetaja 1998 Valgetähe medaliklassi teenetemärk 2006 Kuressaare linna teenetemärk "Saaremaa Ühisgümnaasiumi ajalooraamat. Väljapaistvaid õpetajaid" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 17. aprill 2012. Vaadatud 15. novembril 2017. Vabariigi Valimiskomisjon. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimised 2005. Kuressaare linn. Kandidaat nr 279 - Vilve Männa "Aili Kukk. Õpetaja Männa – pea pool sajandit koolis. Saarte Hääl, 10.01.2009". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.11.2017. Vaadatud 15.11.2017. "Saaremaa Keskkoolist Kuressaare I Keskkoolini 1944–1990". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. mai 2016. Vaadatud 2. mail 2016. 85 aastat eestikeelset keskharidust Saaremaal "Äriregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. november 2017. Vaadatud 15. novembril 2017. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).