laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Noarootsi valla lipp

Noarootsi valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Noarootsi valla lipp. Lipp on kinnitatud riigisekretäri poolt 25. novembril 1996. Noarootsi valla lipp on horisontaalsete laidudega trikoloor, mille ülemine laid on sinine, keskmine must ja alumine kollane. Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ühikut. Lipp heisatakse alaliselt valla ametiasutuse hoone peasissekäigu juurde lipumasti. Lipu võib heisata riiklikel pühadel, valla pidupäevadel, perekondlike sündmuste ja tähtpäevade puhul igaüks, kes järgib käesoleva paragrahvi sätteid. Kui valla lipp heisatakse koos Eesti lipuga ning rahvusvahelise organisatsiooni lipuga ja mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, paigutatakse valla lipp või muu lipp Eesti lipust ja rahvusvahelise organisatsiooni lipust lipurivi tagant vaadatuna vasakule. Valla lippu laualipuna kasutatakse volikogu ja valitsuse istungitel. Lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemisse otsa 10 cm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani. Ilma musta lindita leinalipp heisatakse lipumasti nii, et lipu alumine äär asuks lipumasti keskel. Valla lipu kasutamise korra järgimise üle teostab järelevalvet valitsus. Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. Noarootsi valla vapp Lääne maakond Noarootsi valla sümboolika valla kodulehel Noarootsi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Ásgeir Ásgeirsson

Ásgeir Ásgeirsson (13. mai 1894 – 15. september 1972) oli Islandi poliitik, Islandi president 1952–1968. Ta oli järjekorras teine Islandi president. Ásgeir lõpetas aastal 1915 Islandi Ülikooli teoloogia erialal, kuid teda peeti kirikuõpetajaks ordineerimiseks liiga nooreks. Aastal 1917 abiellus ta Dóra Þórhallsdóttiriga, kelle isa Þórhallur Bjarnarson oli olnud Islandi piiskop aastatel 1908–1916. Dóra vend Tryggvi Þórhallsson oli vahemikus 1927–1932 Islandi peaminister. 29-aastaselt valiti Ásgeir Arengupartei (Framsóknarflokkurinn) ridades Alþingi liikmeks. Aastal 1930, mil tähistati Alþingi tuhandeaastaseks saamist, pidas just tema Alþingi presidendina Þingvelliril kõnet. 1931. aastal sai temast riigi majandusminister ning aasta hiljem juba peaminister. Aastal 1934 lahkus ta Arenguparteist ning osales mõnda aega valimistel sõltumatu kandidaadina. Hiljem astus ta Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse ning oli Alþingi liige kuni presidendiks valimiseni aastani 1952. Kuni presidendiks saamiseni oli ta ka Islandi panga Útvegsbanki Íslands president (aastast 1938). Útvegsbanki ning veel kolme panga põhjal moodustati hiljem Íslandsbanki, mis kannab tänapäeval nime Glitnir. Ásgeirsson valiti 1952. aastal Islandi teiseks presidendiks napi häälteenamusega. Uus president tuli valida eelmise presidendi Sveinn Björnssoni surma tõttu planeeritust varem. Ásgeirssoni peamine konkurent valimistel oli Reykjavíki Toomkiriku õpetaja Bjarni Jónsson, kellel oli sel ajal valitsuses olnud Iseseisvuspartei ja Arengupartei toetus. Siiski õnnestus Ásgeirssonil koguda valimistel 46,7% häältest Jónssoni 44,1% vastu. Kolmas kandidaat Gísli Sveinsson, kes oli varem olnud Iseseisvuspartei ridades ka parlamendis, sai 6,0% häältest. Aastatel 1956, 1960 ja 1964 valiti Ásgeirsson Islandi presidendiks ilma, et keegi oleks tema vastu kandideerinud. Vahetult peale tema neljanda ametiaja algust suri ta abikaasa Dóra leukeemiasse ning aastal 1968 otsustas Ásgeirsson uuesti kandideerimisest loobuda. Eeldati, et tema järeltulijaks presidendiametis valitakse tema väimees Gunnar Thoroddsen, kes aga küsitluste järgi favoriidina alustades kaotas siiski valimistel Kristján Eldjárnile. Tema presidendiks olemise ajal olid ametis järgmised peaministrid: Hermann Jónasson Emil Jónsson Ólafur Thors Bjarni Benediktsson Ólafur Thors Bjarni Benediktsson 1955. aastal anti talle Saksamaa teenetemärk (Sonderstufe des Großkreuzes des Verdienstordens der Bundesrepublik Deutschland).
Kukurbituriilid

Kukurbituriilid (või kukurbit[n]uriilid, kus n on glükooluriili lülide arv molekulis) on makroheterotsüklilised ühendid (C6H6N4O2)n, mille korduvad lülid moodustavad spetsiifilise seest õõnsa rõnga, mille siseservadele on paigutunud hapniku aatomid. Kukurbituriilide suured rõngakujulised molekulid on huvipakkuvad võõrustaja-külalise komplekside moodustamise võime poolest. Sobivad neutraalsed või katioonsed külalismolekulid võivad paigutuda nende molekulide õõnsustesse. Sellise mittekovalentselt seotud kompleksi teket soodustab süsteemi stabiilsemaks muutumine. Heterotsüklid Supramolekulaarkeemia
Lincoln (Massachusetts)

Lincoln on linn USA-s Massachusettsi osariigis Middlesexi maakonnas. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli linnas 6362 elanikku, sealhulgas Hanscomi õhujõubaasi asukad, kes elavad linna piires. Linna pindala on 39 km2. Eurooplastest sisserändajad rajasid Lincolni 1654. aastal osana Concordi linnast. 1754. aastal eraldus see Concordist. Linnale pani nime Bostoni jurist Chambers Russell oma kodulinna järgi, milleks oli Lincoln Inglismaal. Teadaolevalt on Massachusettsi Lincoln arvukaist samanimelistest USA asulatest ainus, mis on saanud nime Inglismaa Lincolni järgi; New Hampshire'i Lincoln sai nime Inglise aadliku, 9. krahv Lincolni järgi ning ülejäänud kas USA presidendi Abraham Lincolni või USA iseseisvussõja aegse kindralmajori Benjamin Lincolni järgi. Lincolnist on pärit Nobeli auhinna laureaat Dudley R. Herschbach. Linnast pärinevad ka ansambli They Might Be Giants kaks asutajaliiget John Linnell ja John Flansburgh, kes panid oma 1988. aastal ilmunud plaadile nimeks "Lincoln".
GHB

GHB (gammahüdroksübutüraat) ehk korgijook on narkoaine, mille tarvitamisel võib tekkida narkojoove. Korgijook on kurikuulus selle poolest, et seda kasutatakse avalikes joogikohtades (diskosaalid, baarid jne) meeste poolt selleks, et sokutada GHB märkamatult naiste joogiklaasidesse. Kui ohvrid on seda pahaaimamatult tarbinud, nõrgeneb nende reaktsiooni- ja vastupanuvõime ning seda kasutatakse ära, et pooljoobes olekus naiste kehasid hiljem kuritarvitada. Viie kilogrammi GHB-ga tabatud mehed pandi vangi, Postimees.
Kristi Paron

Kristi Paron (varem Reinson; sündinud 25. mail 1975) on eesti jurist. Ta on alates 2012. aastast õiguskantsleri nõunik. Varem töötas ta mitmes advokaadibüroos. 1993–1994 Goethe instituut (Saksamaa) 1998 Tartu ülikool, õigusteaduskond, BA 2011 European Young Lawyers Scheme, Edinburgh, õppeprogramm Euroopa juristidele 2021 Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi doktorant Õiguskantsler. "Mida tähendab lapspatsiendi kaalutlusvõime ja kuidas seda hinnata?". Med24. 2. märts 2023. Vaadatud 21. mail 2023. "Selgusid 2021/2022. õppeaasta ÜTI tublid tudengid ja aasta õppejõud". Tartu Ülikool. Vaadatud 21. mail 2023.
Triin Kahre

Triin Kahre (sündinud 29. juunil 1978) on eesti psühholoog, Eesti Koolipsühholoogide Ühingu juht. Nõmme gümnaasiumi psühholoog Eesti Koolipsühholoogide Ühing Tallinn European School "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2020. Vaadatud 23. augustil 2015. Psühholoog: kiusamine ei ole lapse arengu loomulik ega vajalik osa, ERR Uudised. Laps on õnnelik vaid siis, kui tema vanem on õnnelik, Nõmme Sõnumid. Contacts, Tallinn European School.
Lincoln (Suurbritannia)

Lincoln on linn Inglismaal, Lincolnshire'i krahvkonna keskus. 2011. aasta rahvaloenduse andmeil elas Lincolnis 93 541 inimest, kogu Lincolni linnastus (kuhu kuuluvad ka North Hykeham ja Waddington) 119 200 inimest. Lincoln sai alguse Rooma linnast Lindum Coloniast, mis omakorda rajati rauaaegse asula kohale. Lincolni suurimad vaatamisväärsused on gooti stiilis Lincolni katedraal ja 11. sajandist pärinev normanni kindlus Lincolni loss (Lincoln Castle). Linnas tegutsevad Lincolni Ülikool (University of Lincoln) ja Piiskop Grosseteste'i Ülikool (Bishop Grosseteste University), mis sai nime skolastik Robert Grosseteste'i järgi. Lincoln jääb Londonist 227 kilomeetrit põhja ning paikneb kohas, kus katkeb kokku ligi 50 miili pikkune Lincolni kalju. Selle kõrgus üle merepinna on Withami jõe ääres 20,4 m, katedraalikünka otsas aga 72,8 m. Linna pindala on 35,69 km². Office for National Statistics : Census 2011 : cited in James Wilkinson : City of Lincoln Council Lincoln Drivers Report Autumn 2012 (vaadatud 21. novembril 2012) KS01 Usual resident population: Census 2001, Key Statistics for urban areas http://www.scribd.com/doc/157187867/Central-Lincolnshire-Local-Plan-Core-Strategy
Alar Laats

Alar Laats (sündinud 11. mail 1954) on eesti teoloog. Alar Laats on lõpetanud 1972. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika erialal. 1980–1988 õppis ta Usuteaduse Instituudis teoloogiat ja 1988–1989 oli ta külalisüliõpilane Vene Õigeusu Kiriku Leningradi Vaimulikus Akadeemias. 1989–1990 jätkas Alar Laats magistriõpinguid teoloogia alal Birminghami ülikoolis. Aastatel 1991–1995 õppis Alar Laats Cambridge'i ülikooli doktorantuuris, kus ta kaitses süstemaatilise teoloogia valdkonnas filosoofiadoktori kraadi. Alar Laats töötas 1996–2004 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas dotsendi ja professorina süstemaatilise usuteaduse õppetoolis, seejärel luterliku usuteaduse õppetooli professorina. Aastatel 2004–2005 oli ta Usuteaduse Instituudi rektor ja Tartu Ülikooli usuteaduskonna luterliku usuteaduse õppetooli külalisprofessor. 2006–2011 töötas ta Tallinna Ülikooli usundiloo professorina. Ordineeriti 20. mail 2004 õpetajaks. Mais 2012 kustutati ta vaimulike nimekirjast. Alar Laats on osalenud mitme EELK komisjoni töös ja olnud Kirikute Maailmanõukogu komisjoni Faith and Order plenaarkomisjoni, Cambridge'i teoloogiaseltsi ning humanitaar- ja sotsiaalteaduste ajakirja Trames toimetuskolleegiumi liige. Ta oli 2005. aastal Martin Lutheri Ühingu asutajaliige ja esimene esimees. Alar Laatsi tähtsaim teadusvaldkond on süstemaatiline teoloogia, peamisteks uurimissuundadeks suhted ida- ja läänekristluse vahel. Aastal 1980 kirjutas ta alla 40 kirjale. 2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk Tema abikaasa on vaimulik Annika Laats. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2015. Vaadatud 21. aprillil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Otsused "Eesti Kirik" 16. mai 2012 Alar Laats Eesti Teadusinfosüsteemis
Kristiina Treial

Kristiina Treial (Tropp; sündinud 14. aprillil 1979) on eesti psühholoog. Ta õppis aastatel 1986–1995 Viljandi Maagümnaasiumis ja 1995–1997 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastatel 1997–2001 õppis Tartu ülikooli psühholoogiaosakonnas bakalaureuseõppes, aastatel 2001–2004 samas magistriõppes. Aastatel 2006–2018 töötas ta õpetajakoolituse õppejõuna Tartu Ülikoolis. 2018. aastal alustas tööd Tallinna Ülikooli psühholoogia instituudis. Eesti Psühholoogide Liidu ja Eesti Koolipsühholoogide Ühingu liige. Ta on Sihtasutuse Kiusamisvaba Kool üks asutajatest ja juhatuse liige. On avaldanud arvamuslugusid kiusamise vähendamise teemadel. 2023. aastal tunnustati teda Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärgiga. Psühholoog: kiusamine ei ole lapse arengu loomulik ega vajalik osa, ERR Uudised. "President annab tänavu 167 riiklikku teenetemärki" ERR, 6. veebruar 2023 Kristiina Treial Eesti Teadusinfosüsteemis
Lincoln (New Hampshire)

Lincoln on linn USA-s Uus-Inglismaal, New Hampshire'i osariigis Graftoni maakonnas. Pindalalt on see New Hampshire'i teine linn. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli linnas 1662 elanikku. Osalt jääb linna alale Franconia Notchi looduskaitseala (Franconia Notch State Park), suur osa linnast kuulub White Mountaini metsakaitsealale (White Mountain National Forest). Kirdes möödub linnast Apalatšide matkarada (Appalachian Trail). Lincolnis paikneb Loon Mountaini suusakuurort. Linn rajati 1782. aasta paiku piirkonda, kus koloonia kuberner Benning Wentworth 1764. aastal andis 131,34 km2 maad umbes 70 investorile Connecticutist. Lincoln sai nime 9. Lincolni krahvi ja 2. Newcastle'i hertsogi Henry Fiennes Pelham-Clintoni järgi, kes oli Wentworthide sugulane. United States Census Bureau, American FactFinder, 2010 Census figures (vaadatud 23, märtsil 2011) Lincolni koduleht]
Madise ohvrikivi

Madise ohvrikivi (ka Madise küla ohvrikivi) on ohvrikivi Harju-Madise kihelkonna ja Lääne-Harju valla Madise külas. Madise ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Hiiealune

Hiiealune on muinsuskaitsealune hiiekoht Harju-Madise kihelkonna ja Lääne-Harju valla Suurkülas. Hiiealune kultuurimälestiste registris
Ussiviin

Ussiviinaks ehk rästikuviinaks nimetatakse maitsestatud viina, mida kasutatakse rahvameditsiinis ja -veterinaarias nii sees- kui ka välispidise ravivahendina. Ussiviina valmistamiseks püüti harilikult enne jüripäeva (23. aprilli) harilik rästik, kes aeti elusalt pudelisse ja kallati viinaga üle ning ilmselt kinnitati kiiremas korras pudelile ka kork. Toiming pidi olema kiire ja asjatundlik, sest kui rästikul hammustada lasta, siis jäävat ka viina ilma ravitoimeta. Mõnel pool topiti pudelisse üksnes rästiku pea. Ussiviina säilitati kirjelduste kohaselt tulekoldeta hoones. Rästikuviina ravitoime kohta seni põhjalikud teaduslikud uuringud ilmselt puuduvad. Hariliku rästiku mürk (ladina keeles venenum Viperae berus) on ravimpreparaadi Viprosal B peamine toimeaine. VIPROSAL B Ravimiomaduste kokkuvõte[alaline kõdulink], Veebiversioon (vaadatud 11.04.2014) 1. Rahvameditsiin Eestis 19. sajandi II poolel ja 20. sajandil
Lümfosarkoom

Lümfosarkoomiks (ladina keeles lymphosarcoma) nimetatakse osadel loomadel (sh inimestel) vohavat lümfisõlmede pahaloomulist kasvajat. Termin on vananenud ega ole tänapäeval enam käibel. Madudel (Colubridae, Lampropeltis getula californiae) võib lümfosarkoomi ka kõhuõõnes esineda. "Meditsiinisõnastik" 446:2004. Jacobson ER, Seely JC, Novilla MN., Lymphosarcoma associated with virus-like intranuclear inclusions in a California king snake (Colubridae: Lampropeltis). Lühikokkuvõte, J Natl Cancer Inst. 1980 september ;65(3):577-83., veebiversioon (vaadatud 19.08.2014) (inglise keeles)
Leproomid

Leproomideks ehk leproosseteks granuloomideks (ladina keeles ains leproma) nimetatakse lepromatoossesse leeprasse nakatunud inimestel tekkivaid nakkusohtlikke nahaköbrusid. Leproomid koosnevad lümfotsüütidest, epitelioidsetest rakkudest ja plasmarakkudest ning Virchowi leeprarakkudest. Virchowi leeprarakkude tsütoplasma sisaldab lepromatoosse leepra haigustekitajaid leepra mükobaktereid (mycobacterium leprae). Leproomis võib tekkida nekroos. "Meditsiinisõnastik" 405:2004. Ingrid Mesila, Enn Jõeste, Mari-Ann Reintam, Hannes Tamm, Živile Riispere, Maret Murde, Retlav Roosipuu, "Patoanatoomia õpik kõrgkoolile", lk 173, 2012, Tartu Ülikooli Kirjastus, ISBN 978 9949 32 084 4
Quito

Quito on Ecuadori pealinn ja riigi suurim linn. Linn asub Guayllabamba jõe orus umbes 2850 m kõrgusel merepinnast, olles sellega kogu maailmas ametlikest pealinnadest kõrgeim (mitteametlikest La Paz 3640 m). Quito vanalinn on üks terviklikumalt säilinud linnasüdameid kogu kontinendil ning see võeti esimeste seas UNESCO maailmapärandi nimistusse 1978. aastal. Ecuadori Keskülikool  Quito – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Quito Ecuador
Lusitaania teetigu

Lusitaania teetigu ehk portugali teetigu (Arion lusitanicus) on teeteo perekonda kuuluv liik nälkjaid. Liigi levikupiirkond piirdub Lääne-Lissaboni metsadega, sealhulgas Sintra-Cascais'e või Arrábida rahvuspargiga. Suhteliselt muutliku välimusega lusitaania teetigu kasvab kuni 8 sentimeetri pikkuseks. Eestis ei esine. Küll leidub Eestis võõrliigina hispaania teetigu. hispaania teetigu
Kollane teetigu

Kollane teetigu ehk seenekannelnälkjas (Arion subfuscus) on teeteo perekonda kuuluv liik nälkjaid. Täiskasvanud kollase teeteo kehapikkus väljasirutatuna on 5-7 cm. Teo külgedel on kaks tumedat vööti, mis asuvad suhteliselt kõrgel. Vöödid võivad olla hajusa värviga või peaaegu märkamatud. Tald on helehall kuni valge, mitte tume. Tallaserv on tallaga sama tooni, tavaliselt peenikeste tumedate ristjoontega. https://keskkonnaamet.ee/elusloodus-looduskaitse/voorliigid/voornalkjad#kollane-teetigu Kollane teetigu andmebaasis eElurikkus Kollane teetigu Keskkonnaameti lehel
Tiit Kaps

Tiit Kaps (31. jaanuar 1940 – 27. märts 2014) oli eesti keemik. Tiit Kaps õppis 1947–1949 Harku 7-klassilises koolis, 1949–1954 Tallinna 29. 7-klassilises koolis ja 1954–1958 Tallinna 10. Keskkoolis. 1963. aastal lõpetas cum laude Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiateaduskonna keemilise tehnoloogia erialal tehnoloogiainseneri kutsega. Ta töötas aastatel 1965–1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi tahke ja gaasilise kütuse keemia ja tehnoloogia eriala aspirandina ja kaitses samas 1970. aastal keemiateaduste kandidaadi kraadi. Tema teadustöö põhisuunaks oli adhesiooninähtused polükondensatsioonliimid/puit piirpinnal, puitpolümeersete materjalide omadused ja kvaliteet. Täiendas end Poola Teaduste Akadeemia Füüsikalise Keemia Instituudis 1966–1967; Helsingi Ülikoolis 1974–1975; Budapesti Tehnikaülikooli polümeeride tehnoloogia kateedris 1976; Helsingi Tehnikaülikooli puidu ja polümeeride keemia kateedris 1974 ja 1984. Osales puidutöötlemise eriala seminar-nõupidamisel Moskvas 1979. TTMTK Standard 1984. Avaldanud 120 teaduspublikatsiooni. Töötas Tallinna Polütehnilises Instituudis / Tallinna Tehnikaülikoolis aastatel 1963–2014. Oli orgaaniliste ainete tehnoloogia kateedri laboratooriumi juhataja 1963–1965; füüsikalise keemia kateedri assistent 1969–1972; põlevkivikeemia ja -sünteesi probleemlabori (a-ni 1977 polükondensatsiooniliimide probleemlabor) osakonnajuhataja 1972–1979; puidutöötlemise kateedri rajaja ja juhataja 1979–1988, dotsent 1979–1991; keemiateaduskonna dekaan 1988–1991; õppeprorektor 1991–2000; polümeermaterjalide instituudi polümeeride tehnoloogia aseprofessor 1992; puidutöötlemise professor 1998–2005; puidutöötlemise õppetooli juhataja 2003–2010, puidutöötlemise erakorraline professor 2005–2010 ja emeriitprofessor 2010–2014. Tema juhendamisel on kaitstud 6 magistri- ja 2 doktoritööd. Tiit Kaps on olnud Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu ja valitsuse liige; TTÜ nõukogu õppekomisjoni esimees; keemia- ja materjalitehnoloogia valdkonnanõukogu liige; haldusjuhtimise valdkonnanõukogu liige; Eesti TEMPUSe nõukogu liige; Avaliku Teenistuse Koolitusnõukogu liige; keemiateaduskonna nõukogu liige; Eesti Mööblitootjate Liidu juhatuse liige; Eesti Puutööliidu Kutsekomisjoni liige; Tallinna Teadlaste Maja liige. 1979 NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse pronksmedal 1986 Eesti NSV Ministrite Nõukogu teaduspreemia 1990 Tallinna Tehnikaülikooli medal Mente et Manu 2003 Valgetähe IV klassi teenetemärk ETBL 2000, 1 EE 2000, 14 Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade 2008, 115-116 "Lahkunud on TTÜ kauaaegne õppeprorektor, professor Tiit Kaps". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. märts 2014. Vaadatud 31. märtsil 2014. Elulookirjeldus
Hele seenetigu

Hele seenetigu ehk hele-seatigu (Malacolimax tenellus, sünonüüm Limax tenellus) on liik nälkjaid. Hele seenetigu andmebaasis eElurikkus
Kristján Eldjárn

Kristján Eldjárn (6. detsember 1916 – 14. september 1982) oli aastatel 1968–1980 ametis olnud kolmas Islandi president. Tema vanemad olid Tjörnis õpetajana töötanud Þórarinn Kr. Eldjárn ja Sigrún Sigurhjartardóttir. Ta õppis Kopenhaageni Ülikoolis arheoloogiat ning õpetas seejärel Islandi Ülikoolis. Seejärel töötas ta õpetajana Akureyri koolis ja Reykjavíki Laevanduskolledžis. Aastal 1945 asus ta tööle Islandi Rahvusmuuseumi, olles seal esialgu kuraator ning aastast 1947 kuni presidendiks saamiseni direktor. Aastal 1957 sai ta oma Islandi paganlikke matuseid käsitleva teadustöö eest doktorikraadi. Aastatel 1966–1968 juhtis ta äsja loodud riigitelevisioonis (Ríkisútvarpið) mitut hariva sisuga telesaadet, kus demonstreeris mõningaid museaale ja selgitas nende ajaloolist konteksti. Need saated said üpris populaarseks ning tegid temast tuntud ja lugupeetud isiku. Kahtlemata andis just see talle tõuke 1968. aasta presidendivalimistel kandideerimiseks – tal ei olnud seni mingit poliitilist tausta. 1968. aasta valimisi alustas ta "musta hobusena", kandideerides esimeste küsitluste järgi 70% valijate toetusega saadiku Gunnar Thoroddseni vastu. Samas valimistel sai hoopis Kristján sarnase toetuse: 92,2% osaluse juures hääletas tema poolt 65,6% valijatest. Uuesti valiti ta presidendiks aastatel 1972 ja 1976, kuid aastal 1980 otsustas ta enam mitte kandideerida, soovides pühenduda täielikult oma elukestvale akadeemilisele tööle. Ta suri vaid kaks aastat hiljem: 14. septembril 1982 riigi pealinnas Reykjavíkis. Tema presidendiks olemise ajal olid ametis järgmised peaministrid: Bjarni Benediktsson Jóhann Hafstein Ólafur Jóhannesson Geir Hallgrímsson Ólafur Jóhannesson Benedikt Gröndal Gunnar Thoroddsen Kristján Eldjárn oli abielus Ísafjörðuri linnas ärimehe tütrena sündinud Halldóra Ingólfsdóttiriga (1923–2008). Abielust sündis neli last. Nende poeg Þórarinn Eldjárn on üks Islandi kuulsamaid kirjanikke, kes on spetsialiseerunud lühivormidele, kuid kirjutab ka luulet ja romaane. Nende tütar Sigrún Eldjárn on samuti kirjanik ning ka mitme lasteraamatu illustraator.
Ajutüvi

Ajutüvi (ladina truncus encephalicus) on paljude selgroogsete loomade aju osa, mis ümbritseb seljaaju ülaosa. Ajutüvesse kuuluvad keskaju, sild ja piklikaju[viide?]. Laiemas tähenduses arvatakse ajutüve koosseisu ka vaheaju, põhimikutuumad ja haistmisaju. Ajutüvi kuulub arengulooliselt vanimate ajuosade hulka ja reguleerib mitmeid funktsioone nagu hingamine, ainevahetus aga ka sterotüüpseid reaktsioone ja liigutusi. Termin "ajutüvi" ei kuulu kehtivasse anatoomianomenklatuuri. "Meditsiinisõnastik" 21:2004. ajutüvi, Veebiversioon (vaadatud 31.03.2014) Daniel Goleman, "Emotsionaalne intelligentsus Miks võib EQ olla tõhusam kui IQ", Väike Vanker, lk 25, 2007, ISBN 9789985919156 Enn Ernits, Esta Nahkur, "Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 352, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
Rootsi (Lääneranna)

Rootsi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas. 10. jaanuarini 2014 oli osa Seira külast. Statistikaamet, vaadatud 5.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vanamõisa (Lääneranna)

Vanamõisa on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas 10. jaanuarini 2014 oli osa Seira külast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 7.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rootsi-Aruküla

Rootsi-Aruküla on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kuni 2017. aastani kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda ja kandis nime Aruküla. Seoses haldusreformiga sai küla nimeks Rootsi-Aruküla. 10. jaanuarini 2014 oli osa Seira külast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 5.08.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Rootsi (täpsustus)

Rootsi on riik Euroopas. Sama nime kannab mitu Eesti küla: Rootsi (Hiiumaa), küla Hiiu maakonnas Rootsi (Kohila), küla Rapla maakonnas Rootsi (Lääneranna), küla Lääne maakonnas Rootsi raudteejaam