laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Skafander

Skafander on suletav tehiskeskkond, mille eesmärk on kaitsta astronauti avakosmoses valitsevate tingimuste eest. Esimesed skafandrid leiutati 1930. aastatel stratosfääris toimuvate õhupallilendude tarbeks, kuna teatud kõrgusest alates polnud lenduritel enam tavalisest hapnikumaskist kasu. Skafander peab vastama paljudele ohutusnõuetele: stabiilne siserõhk. See võib olla tavalisest õhurõhust tunduvalt madalam, kuna inimkeha tööks ei ole vaja lämmastikku, mille sisaldus õhus on 78%. Madal rõhk võimaldab astronaudil kergemini end liigutada, kuid siiski on vaja 100% hapnikku, mis aga teeb skafandri seestpoolt väga tuleohtlikuks. hapnikuvarustus mitmeks tunniks. Enamikul skafandritel asub hapnikuvaru seljal paiknevates balloonides. jahutussüsteem, mis kaitseb astronauti ülekuumenemise eest. Olgugi et varjus on kosmose temperatuur vaid −270 °C (2,7 kelvinit), on seal siiski vaakum, millel puudub võime osakeste liikumise teel soojust ära kanda. kaitse ultraviolettkiirte ja mikrometeoriitide eest. manööverdamissüsteem, mis peamiselt toimib väikeste gaasitõukuritega, ja kommunikatsioonisüsteem, mis toimib raadio teel ning võimaldab astronautidel omavahel sidet pidada. Inimene saab avakosmoses skafandrita ellu jääda vaid lühikeseks ajaks. Rõhuta keskkonnas lahkub hapnik vereringest ja inimene kaotab umbes 15 sekundi jooksul teadvuse. Lahtised kehavedelikud (sülg) hakkavad keema, kuid keha sees paiknevad mitte, sest rakud ja nahk on piisavalt tugevad, et seista tekkivale aururõhule vastu. Loomkatsed on näidanud, et elu on võimalik päästa umbes 90 sekundi jooksul, kui ohver ei hoia hinge kinni, mis vaakumis võib lõppeda eluohtliku kopsutraumaga. Tänapäeval on peamiseks probleemiks skafandrite juures asjaolu, et sees paikneva ülerõhu tõttu on astronautidel end raske liigutada. Selle lahendamiseks on välja pakutud uute (Bio-suit) skafandrite versioone, millel oleks ainult gaasiga täidetud kiiver, kuid ülejäänud kehale tagaks rõhu venivast materjalist liibuv kest. Selline skafander oleks praegustest palju kergem, võimaldaks astronautidel teha kiiremaid liigutusi ning tulevastel Marsi missioonidel keerukal maastikul töötada. Berkut Jastreb Orlan Sokol Tuukriülikond http://imagine.gsfc.nasa.gov/docs/ask_astro/answers/970603.html http://www.astronautix.com/craft/biosuit.htm
Konsonants

Konsonants (ladina keeles "kooskõla") on kahe või enama ühise osaheliga sonants (kõlasobivus), mis tunnetuslikult mõjub pingevabana, rahulikuna. Konsonantsideks on näiteks puhas priim (p1), väike terts (v3), suur terts (s3), puhas kvint (p5), väike sekst (v6), suur sekst (s6). Konsonantsi vastand on dissonants. Intervall
Raske vesi

Raske vesi on vesi, mille molekulis on vesiniku aatomitest üks prootiumi ja teine deuteeriumi aatom (valemiga HDO) või mõlemad deuteeriumi (D2O) aatomid. Raske vee füüsikalised ja keemilised omadused on küllaltki sarnased hariliku vee omadega. Loodusvetes on tavaliselt 1 deuteeriumi aatomi kohta 6800 vesiniku aatomit. Loodusvetes esineb valdav osa rasket vesinikku HDO kujul. Kui vee molekulis on üks või kaks triitiumi aatomit, siis räägitakse üliraskest veest. Üliraske vesi Raske vesi. – EE. 8. kd. Tallinn : Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995
Sumatra ninasarvik

Sumatra ninasarvik (Dicerorhinus sumatrensis) on ninasarviklaste sugukonda ninasarviku perekonda kuuluv kabjaline. Sumatra ninasarvik on nüüdisaegsetest ninasarvikutest kõige vanapärasem. Ta on lähedane tertsiaaris elanud fossiilsetele liikidele. Tema kõrvadel on karvatutid ja kogu tema keha on kaetud karvadega, vaatamata soojale kliimale Sumatra saarel. Veel on tal säilinud lõikehambad, mis esinesid ninasarvikute eellastel. Ta on väikseim ninasarvik, kelle tüvepikkus on 2,5–2,8 m ja õlakõrgus 1,1–1,5 m. Ta kaalub umbes 1000 kg. Sumatra ninasarvikul on kaks sarve; eesmine on kuni 25 cm kõrge, aga tagumine on vaid madal kühm. Varem oli sumatra ninasarvik levinud laialt nii Ida-Pakistani, Ida-India, Birma, Tai, Kambodža ja Laose territooriumil, Malaka poolsaarel ning Sumatra ja Kalimantani saarel. Alles on vaid 100–150 isendit, neist Sumatral paarkümmend ja Birmas 20–25, üksikud isendid on veel Kalimantanil, Tais, Kambodžas ja Malakal. Metsaraie ja põllumajanduskõlvikute laiendamine ning salaküttimine seavad kahtluse alla sumatra ninasarviku eksistentsi vabas looduses. Sumatra ninasarvikuid on peetud loomaaedades ligi 150 aastat. Londoni loomaaed hankis kaks sumatra ninasarvikut 1872. aastal. Üks neist, emane Begum, püüti Chittagongist 1868 ja ta elas Londoni loomaaias 1900. aastani, mis on vangistuses elanud sumatra ninasarvikute rekord. Enne väljasuremist oli vähemalt 7 alamliigi Dicerorhinus sumatrensis lasiotis isendit loomaaedades ja tsirkustes. Vangistuses pole sumatra ninasarvikute paljundamine õnnestunud. Kalkuta loomaaias sündis 1889 üks vasikas, kuid kogu 20. sajandil ei sündinud loomaaedades ühtegi sumatra ninasarvikut. 1972 suri viimane vangistuses peetud sumatra ninasarvik Kopenhaageni loomaaias. 1984–1996 püüti 40 sumatra ninasarvikut loodusest ja viidi maailma loomaaedadesse, et neid vangistuses uurida ja paljundada. 1990. aastate lõpuks ei olnud sündinud ühtegi ninasarvikut ja programm tunnistati ebaõnnestunuks. 1997. aastaks oli 20 vangistatud loomadest surnud. 2001. aasta septembris sünnitas Los Angelese loomaaia emane sumatra ninasarvik Emi pärast hormooniravi terve isase vasika, kes sai nimeks Andalas. Andalas oli esimene vangistuses sündinud sumatra ninasarvik pärast 112 aastat. 30. juulil 2004 sündis Emil vasikas, kellele pandi nimeks Suci. 29. aprillil 2007 poegis Emi kolmandat korda, tuues ilmale isase vasika, kes sai nimeks Harapan. van Strien, N.J., Manullang, B., Sectionov, Isnan, W., Khan, M.K.M, Sumardja, E., Ellis, S., Han, K.H., Boeadi, Payne, J. & Bradley Martin, E. (2008). Dicerorhinus sumatrensis. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2008. "Loomade elu", 7. kd., lk. 307 Ingliskeelne sumatra ninasarvikute kirjeldus Ingliskeelne kirjeldus National Geographicu veebilehel "Üliharuldased kaadrid sumatra ninasarvikutest" SL Õhtuleht, 25.04.2007
Avahi betsileo

Avahi betsileo on öise eluviisiga avahiliik. Toitub puuviljadest, lehtedest, putukatest ja seemnetest. Kaalub umbes 1 kg. Üsna väikesearvuline liik.
Avahi occidentalis

Avahi occidentalis on väga haruldane avahiliik, kes elab väikestes rühmades. Ta elab Madagaskari lääneosa kuivades heitlehistes metsades. Ta on öise eluviisiga ning toitub lehtedest.
Rānchi

Rānchi (santali: ᱨᱟᱺᱪᱤ) on linn Indias, Jharkhandi osariigi pealinn ja Rānchi ringkonna keskus. Rānchi on rasketööstuse keskus. 2011. aasta rahvaloenduse andmeil elas linnas 1 456 528 inimest. Linnas asub Birla Tehnoloogiainstituut. Rānchi Birsa Munda rahvusvaheline lennujaam asub 7 km kesklinnast lõunas. Rānchi koduleht
Dissonants

Dissonants ( < ladina k "ebakõla") on kahe või enama heli kooskõla, mis tunnetuslikult mõjub pingestatuna, rahutuna. Klassikalises harmoonias nõuab dissonants lahendust. Dissonantsi vastand on konsonants. intervall.
Blobism

Blobism (inglise keeles blob-architecture või blobitecture; tuleneb sõnast blob, mis tähendab plekki või tilka) on 20. sajandi lõpul tekkinud arhitektuuristiil, mida üldjuhul iseloomustavad orgaanilised, kumera välise kujuga vormikad hooned, millega üritatakse jäljendada amööbi kuju ja liikumist. Seda peetakse üsna tavatuks taotluseks. Blobism hakkas levima 1990. aastate keskpaigas, kuid mõiste defineeriti esimest korda alles 2002. aastal. Sageli kasutatakse seda ka lihtsalt mõnd muud stiili esindava ülivormika hoone kohta. Blobismi juures on suur roll arvutitehnoloogial, kuna ilma selleta on taoliste majade projekteerimine peaaegu võimatu. Blobismi peetakse ka väga vastandlikuks stiiliks – kui osa selles stiilis ehitatud hoonetest on lopergused, siis osa võivad olla geomeetriliselt korrapärased. Blobism on väga levinud ka tööstusdisainis, olles VW Beetle'i ja Maci kuvarite koondnimetus. Tuntumad blobistlikud ehitised on: Bilbao Guggenheimi muuseum (arhitekt Frank Gerhy); Allianz Arena Münchenis (arhitektid Jacques Herzog ja Pierre de Meuron); Selfridgesi kaubamaja Birminghamis (arhitektuuribüroo Future Systems); Disney Hall New Yorgis (arhitekt Frank Gehry). Londoni raehoone Sage Gateshead interjöör Ericsson Globe Allianz Arena Aqua, Chicago Kunsthaus Graz ehk Grazi kunstimuuseum "Allianz Arena avaldab muljet ka oma suurepäraselt kujundatud siseruumidega". Caparoli koduleht. Vaadatud 22.01.2020.
Bruce Springsteen

Bruce Frederick Joseph Springsteen (sündinud 23. septembril 1949 New Jerseys) on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja. Ta on pälvinud oma loomingu eest rohkesti auhindu, sealhulgas üheksateist Grammyt, kaks Kuldgloobust ja ühe Oscari. RIAA andmetel on Springsteeni plaate müüdud üle 65 miljoni eksemplari Ameerika Ühendriikides ja 120 miljonit üle maailma. Tema laulud keskenduvad reeglina elu hammasrataste vahele jäänud inimestele (enamasti töölisklassist) ja nende unelmatele. Bruce Springsteen "The Boss" on tuntud ka oma kontsertide tõttu, mis võivad kesta koguni 4 tundi. Tähtsamad stuudioalbumid (koht Billboardi Top 200-s): 1973 – Greetings from Asbury Park, N.J. (#60) 1973 – The Wild, the Innocent & the E Street Shuffle (#59) 1975 – Born to Run (#3) 1978 – Darkness on the Edge of Town (#5) 1980 – The River (#1) 1982 – Nebraska (#3) 1984 – Born in the U.S.A. (#1) 1987 – Tunnel of Love (#1) 1992 – Human Touch (#2) 1992 – Lucky Town (#3) 1995 – The Ghost of Tom Joad (#11) 2002 – The Rising (#1) 2005 – Devils & Dust (#1) 2006 – We Shall Overcome – The Seeger Sessions (#3) 2007 – Magic (#1) 2009 – Working on a Dream (#1) 2012 – Wrecking Ball (#1) 2014 – High Hopes (#1) 2019 – Western Stars 2020 – Letter to You 2022 – Only the Strong Survive 2021 – National Medal of Arts "Dancing in the Dark" "Fire (Bruce Springsteeni laul)" "The Ties That Bind" "Tougher Than the Rest" "Top Selling Artists". riaa.com. Vaadatud 04.09.2008. Bruce Springsteen i ametlik koduleht Bruce Springsteeni täielik diskograafia Bruce Springsteen "The Boss" Glastonburys 2009. aastal
Harmoonia (muusika)

Harmoonia on muusikas akordide ühendamine ja suhted. Harmooniaks nimetatakse ka akordide ühendamise ja suhete teooriat ning õpetust. Harmoonia mõiste hõlmab nii üheaegselt kõlavatest helidest moodustuvaid akorde kui ka akordide järgnevusi. See tähendab, et harmoonia tekib üheaegselt kõlavate helide kombineerimisel akordideks ning akordijärgnevustes. Harmoonia mõistet kasutatakse ka üheaegselt kõlavate helide kombinatsioone reguleerivate struktuursete põhimõtete süsteemi tähenduses. Harmoonia kui teooria käsitlemisel on läbi sajandite tekkinud terve teoreetilise kirjanduse korpus. Laiendatud tonaalsus
Michael Bloomberg

Michael Rubens Bloomberg (sündinud 14. veebruaril 1942 Bostonis) on juudi päritolu Ameerika Ühendriikide ettevõtja ja poliitik. Ta oli 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2013 New Yorgi linnapea. 2020. aastal püüdis ta saada Demokraatliku Partei presidendikandidaadiks. Michael Bloomberg on lõpetanud Johns Hopkinsi Ülikooli elektriinsenerina ning saanud ärijuhtimise magistrikraadi Harvard Business Schoolis. Ta on majandustarkvarafirma ja uudisteagentuuri Bloomberg L.P. peamine omanik. Ta on Ameerika Ühendriikides rikkuse poolest 13. inimene. Kuni 2001. aastani kuulus Michael Bloomberg Demokraatlikku Parteisse, kuid New Yorgi linnapeaks kandideerimise eel otsustas liituda vabariiklastega. 2001. aastal valiti ta linnapeaks ja 2005. aastal valiti ametisse tagasi. 2007. aastal otsustas ta hakata sõltumatuks. 2008. aastal õnnestus tal läbi suruda seadusemuudatus, mille tulemusel sai ta õiguse kandideerida linnapeaks ka kolmandaks ametiajaks. Ta valitigi 3. novembril 2009 uuesti ametisse tagasi. Kuigi New Yorgi linnapea kuupalk oli siis 225 000 dollarit, keeldus ta sellest ja sai oma töö eest aastas kõigest ühe dollari. forbes.com vaadatud 23.08.11. lwvnyc.org vaadatud 23.08.11. "ERR USA-s: demokraatide kandidaadiks pürgiv Bloomberg on vastuoluline poliitik" ERR, 28. veebruar 2020
Rudolph Giuliani

Rudolph William Louis Giuliani (Rudy Giuliani, sündinud 28. mail 1944 New Yorgis Brooklynis) on Ameerika Ühendriikide jurist, ärimees ja poliitik. Giuliani alustas poliitikas demokraadina. Ta armastas Kennedyte perekonda ja kui Robert Kennedy kandideeris presidendiks, töötas tema kampaanias vabatahtlikuna. Alates ajast, mil Gerald Ford oli USA president (1974–1977), hakkas Giuliani vabariiklastelt tööd saama ja 1975 lahkus ta Demokraatlikust Parteist. 8. detsembril 1980, kuu aega pärast Ronald Reagani valimist presidendiks, liitus ta vabariiklastega. 1983 määrati Giuliani New Yorgi lõunapiirkonna riiklikuks süüdistajaks. Süüdistajana keskendus Giuliani uimastikaubanduse, maffia ja korruptsiooni vastu võitlemisele. Ta saavutas oma ametiajal 4152 süüdimõistvat kohtuotsust, millest ainult 25 tühistati. Paljusid nendest kohtuprotsessidest kajastati ajakirjanduses laialdaselt. Ta astus ametist tagasi 1989. aasta jaanuaris pärast seda, kui Reagan ametist lahkus. 1985–1986 oli Giuliani süüdistaja suures maffiaprotsessis, kus vahistati kõigi 5 suurima New Yorgi organiseeritud kuritegeliku rühmituse juhid ja 6 nende alluvat. Kõik nad mõisteti aastakümneteks vangi. Niisugused protsessid suurendasid Giuliani tuntust ja populaarsust. Esimest korda kandideeris Giuliani New Yorgi linnapeaks 1989, aga kaotas David Dinkinsile kõige tasavägisematel valimistel New Yorgi ajaloos. Järgmistel valimistel 1993 ta võitis Dinkinsit, keskendades oma kampaania suurele kuritegevusele linnas. 1. jaanuarist 1994 kuni 31. detsembrini 2001 oli ta New Yorgi linnapea. Linnapeana pani ta suurimat rõhku kuritegevuse vähendamisele ning juurutas niinimetatud nulltolerantsi seaduserikkumiste suhtes. See poliitika osutus üllatavalt edukaks: kui 1993, enne Giuliani linnapeaks saamist sooritati New Yorgis iga 100 elaniku kohta umbes 8 kuritegu ja USA keskmine oli pisut üle 5, siis 2003 sooritati iga 100 elaniku kohta New Yorgis 3 ja USA-s 4 kuritegu. Tegevuse eest 11. septembri rünnakute ajal nimetas ajakiri Time Rudy Giuliani 2001. aasta inimeseks. Aastal 2008 kandideeris ta presidendivalimistel Vabariikliku Partei eelvalimistel, kuid loobus varakult toetajate vähesuse tõttu ja asus toetama John McCaini kandidatuuri.
Poti

Poti ehk pada on kaardimast. Poti kui sümboli ♠ Unicode'i kood on U+2660.
Plaadifirma

Plaadifirma (inglise keeles recording company) on heli-, sealhulgas muusika salvestuse ja müügiga tegelev ettevõte, tavaliselt äriühing, mille nimi on registreeritud kaubamärgina. Eesti õigusruumis kasutatakse ka nimetust "fonogrammitootja". Nime seotus sisuga on näha ettevõtte tootes, mis mõningatel juhtudel 21. sajandi alguses on veel plaadikujuline, CD, DVD, Blu-ray. Aidem Pot ARM Music Corelli Music Elwood Muusik Estonian Record Productions Fucking Cunt Records Hitivabrik Hyper Records Kulundpea Records LeHelMus MFM Records Michael Pärt Musik OÜ Mindnote Records MKDK Moonwalk (ettevõte) O.K. Records OÜ Crunch Industry OÜ Forte Records 2000 Roy Strider Records Seksound TopTen Ulmeplaadid Umblu Records Õunaviks Autoriõiguse seadus
Paralleelreaktsioonid

Paralleelreaktsioonid ehk konkureerivad reaktsioonid (competing reactions) on samal ajal kulgevad keemilised reaktsioonid, millel on vähemalt üks ühine lähteaine. Harvem esineb paralleelseid reaktsioone, milles osalevad erinevad lähteained, kuid on ühine produkt. Iga reaktsiooni korral esineb põhimõtteliselt konkurents võimalike (mitte kõikvõimalike!) reaktsioonisuundade vahel. Oluline on, mil määral üks või teine suund realiseerub: kas 0,1 või kuni 99,9%. Näiteks elimineerimisprotsessides on E1 ja E2 mehhanismid kaks konkureerivat reaktsiooni teed. Lisaks esineb elimineerimisreaktsioonide konkurents nukleofiilse asenduse reaktsioonidega: E2 vs SN2 ja E1 vs SN1. Veelgi enam, karbokatioonsete mehhanismide korral (E1 ja SN1) võivad esineda mitmed karbokatioonidele iseloomulikud reaktsioonid, näiteks isomerisatsioon. Näiteid: Fenooli nitreerimisel moodustuvad orto-, meta- ja para-nitrofenoolid. Bensooli ja toluooli nitreerimimisel lämmastikhappega on viimane ühiseks lähteaineks mõlemas reaktsioonis. Elimineerimisreaktsioonide konkurents nukleofiilse asenduse reaktsioonidega. Kui paralleelselt kulgevad sama järku reaktsioonid, siis moodustuvate produktide X1, X2 ja X3 kontsentratsioonid igal ajamomendil on määratud vastavate produktide moodustumise kiiruskonstantidega k1, k2 ja k3: [X1]:[X2]:[X3] = k1:k2:k3 (kehtib eeldusel, et [X1]0 = [X2]0 = [X3]0 = 0). Keemiline reaktsioon Keemiline kineetika Kemoselektiivsus
Neeme Katt

Neeme Katt (sündinud 21. augustil 1962) on eesti õpetaja, Jõgeva Põhikooli keemia- ja informaatikaõpetaja, õppematerjalide autor. Neeme Katt lõpetas keemia eriala Tartu Riiklikus Ülikoolis 1985. aastal. Õpetas alates 1985. aastast Jõgeva 2. Keskkoolis, hiljem Jõgevamaa Gümnaasiumis ja Jõgeva Põhikoolis. Juhendas Jõgeva 2. Keskkoolis matkaringi ning õpetab Jõgevamaa Gümnaasiumis valikkursust "Matkamise alused". Neeme Katt on ka juutuuber, tema omanimelisel Youtube'i lehel on arvukalt keemiateemalisi videoid. Ta on koostanud mitmeid e-õppematerjale: Moodle'i kursused "Uurimistöö alused" ja "Programmeerimine I, II, III; "Informaatika 8. klassile". 2017 – Jõgevamaa Kuldrist 2013 – Aasta gümnaasiumiõpetaja (riiklik) 2013 – Maakonna parim gümnaasiumiõpetaja Neeme Kati juhendatud õpilaste uurimistööd on korduvalt edukalt osalenud vabariiklikel ja rahvusvahelistel uurimistööde konkurssidel, töid on avaldatud õpilaste teadusajakirjas "Akadeemiake". 2000, uuendatud 2017 – "Keemia lühikursus gümnaasiumile" 2004, täiendatud 2007, uuendatud 2021 – "Keemia lühikursus põhikoolile" Ta vanemad olid õpetajad. Tema abikaasa on Jõgeva Muusikakooli direktor ja koorijuht Merike Katt, neil on lapsed Maria, Anna ja Joosep. Huvitub matkamisest ja fotograafiast ning on korraldanud õpetajakarjääri algusest peale matku õpilastega nii mägedesse kui ka kõrbetesse. Tema kursusekaaslane oli muusik ja saatejuht Onu Bella ehk Igor Maasik. Tal on leitnandi auaste. Sirje Pärismaa (7.1.2022). "Keemiaõpetajaga rappa ja mägedesse". Õpetajate Leht. Vaadatud 11.1.2022. TRÜ füüsika-keemiateaduskonna keemia osakonna lõpetajad 1985. aastal[alaline kõdulink] "Aasta gümnaasiumiõpetaja jätkab tööd kahes Jõgeva koolis". Vooremaa. 8.10.2013. Vaadatud 11.1.2022. "Neeme Katt". Youtube. Vaadatud 11.1.2022. "JÕGEVAMAA GÜMNAASIUMI ÕPETAJAD PÄLVISID TUNNUSTUSE". Jõgeva Gümnaasium. 2017. Vaadatud 11.1.2021. "Saage tuttavaks: õpilasleiutaja Ander Järv ja keemia õpikeskkond". Kirjastus Argo. 18.12.2021. Vaadatud 11.1.2022. Raivo Juurak (12.11.2009). "Neeme Katt – palverändur ja nomaad". Delfi Kultuurileht. Vaadatud 11.1.2022. Riina Mägi (18.11.2017). "Merike Katt, virulase ja saarlase verd direktor". Vooremaa. Vaadatud 11.1.2022. "Jäljed". Neeme Kati matkablogi. Vaadatud 11.1.2022. Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt. Viide nimega :2 on ilma tekstita. "Sõjaväeliste auastmete andmine". Riigi Teataja. 18.02.2013. Vaadatud 11.1.2022. [1] Neeme Katt Youtube'is
Rudolf Virchow

Rudolf Ludwig Carl Virchow (13. oktoober 1821 Schivelbein (praegu Świdwin, Poola) – 5. september 1902 Berliin) oli saksa arstiteadlane ja antropoloog. Die Cellularpathologie in ihrer Begründung auf physiologische und pathologische Gewebelehre, Berliin, 1858  Rudolf Virchow – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jõgeva alevivolinike loend

Siin on loetletud Jõgeva alevivolikogu volinikke. 8. ja 9. detsembril 1929 valiti Jõgeva alevivolinikeks järgmised isikud, kelle volitused algasid 1930. aasta jaanuaris. Üürnikkude ja teenijate koonduse rühm Artur Kangur Richard Jakobson Ernst Lehtmets Joosep Guss Alevi kõigi kodanikkude huvide kaitse rühm Kristjan Jukk August Meos August Jukk Voldemar Pruuli Majaomanikkude ja kinnisvara pooldajate rühm Paul Jürmann Jaan Luha Väikemajaomanikkude ja käsitööliste rühm Martin Lall August Vindi Jaan Soplepmann Väiketöösturite ja üürnikkude rühm Aleksander Tani Osvald Eglit 14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Jõgeva alevivolinikeks järgmised isikud (RTL 1934, 18): Alevi heakorra ja õigluse pooldajate valimisliit Peeter Valge Ernst Lehtmets Orest Lääne Ametnikkude, väikemajaomanikkude ja tööliste ühine kandidaatide valimisliit August Jukk Artur Kangur Jõgeva alevi majaomanikkude valimisliit Jaan Madisson Vabadussõjalaste rahvaliikumise valimisliit Ernst Hansson August Vindi Voldemar Pruuli Eduard Tedre Väiketöösturite, kaupmeeste ja üürnikkude valimisliit Aleksander Tani Vaba ruutudega valitud volinikud Paul Jürmann August Meos Richard Jakobson Johannes Võsu Jõgeva linnavolinike loend
Konsekutiivsed reaktsioonid

Konsekutiivsed reaktsioonid ehk jadareaktsioonid ehk järjestikused reaktsioonid (consecutive reactions) on keemilised reaktsioonid, milles esmase reaktsiooni stabiilne saadus on lähteühendiks teisele reaktsioonile. Näiteks metaani kloorimisel moodustuvad üksteisele järgnevalt CH3Cl, CH2Cl2, CHCl3 ja CCl4. Siin nimetatud reaktsioone tuleb eristada astmelisetst reaktsioonidest (stepwise reaction), mis kulgevad üle ebastabiilsete intermediaatide. Lihtsaim järjestikuliste reaktsioonide juht on kaks pöördumatut esimest järku reaktsiooni: A → B → C kiiruskonstantidega k1 ja k2 Vastavad kineetilised võrrandid saame: d[A]/dt = -k1[A] d[B]/dt = k1[A] - k2[B] d[C]/dt = k2[B] algmomendil (t=0) lähtekontsentratsioonid [B]0 = [C]0 = 0 Nende võrrandite integreerimine annab kontsentratsioonid ajas: [ A ] = [ A ] 0 e − k 1 t {\displaystyle [A]=[A]_{0}e^{-k_{1}t}} [ B ] = [ A ] 0 k 1 k 2 − k 1 ( e − k 1 t − e − k 2 t ) {\displaystyle [B]=[A]_{0}{\frac {k_{1}}{k_{2}-k_{1}}}\left(e^{-k_{1}t}-e^{-k_{2}t}\right)} [ C ] = [ A ] 0 k 2 − k 1 [ k 2 ( 1 − e − k 1 t ) − k 1 ( 1 − e − k 2 t ) ] = [ A ] 0 ( 1 + k 1 e − k 2 t − k 2 e − k 1 t k 2 − k 1 ) {\displaystyle [C]={\frac {[A]_{0}}{k_{2}-k_{1}}}\left[k_{2}\left(1-e^{-k_{1}t}\right)-k_{1}\left(1-e^{-k_{2}t}\right)\right]\quad =[A]_{0}\left(1+{\frac {k_{1}e^{-k_{2}t}-k_{2}e^{-k_{1}t}}{k_{2}-k_{1}}}\right)} Siinjuures vahesaaduse B kontsentratsioon reaktsiooni algperioodil kasvab, kuid lõpupoole kahaneb. Selleks et saada saadus B, tuleb protsess katkestada madalal või mõõdukal konversiooni astmel. Keemiline reaktsioon Keemiline kineetika Statsionaarne olek (keemia)
Urvalind

Urvalind (Acanthis flammea) on linnuliik vintlaste sugukonnast ohakalinnu perekonnast. Rahvapäraseid nimetusi: urvalind, kasesiisike, lepavarblane, linalind. Urvalind elab Euraasia ja Põhja-Ameerika põhjaosas. Eestis on urvalind tavaline läbirändaja ja talikülaline, kelle talvist arvukust hinnatakse 10 000 – 500 000 isendile. Ta on väga seltsiv ja tegutseb peaaegu alati salkadena. Sügisel nähakse Eestis esimesi urvalinde augustis-septembris. Suuremad parved saabuvad oktoobris ja novembris, nendest väiksem või suurem osa jääb ka talveks kohale. Kevadel nähakse meil esimesi läbirändajaid tavaliselt märtsis, läbiränne saavutab haripunkti aprillis ja vaibub mais. Urvalinde satub meile harva ka suviste invasioonide ajal. Üldpikkus 12–14 cm. Koheva sulestikuga väike lind. Sulestiku värvus on muutlik. Ülapool hallikaspruun ja alapool valkjas.Tiival on kaks kitsast heledat vööti. Laubal on punane laik ja lõua all väike must tähn. Esimesel talvel võib punane laubalaik puududa. Lühike ja terav nokk on õlgkollane ja tumeda seljakuga. Hundsulestikus isaslinnul on laup ja puguala karmiinpunased, mistõttu ta sarnaneb isase kanepilinnuga. Põhjapoolseid alamliike on raske eristada hele-urvalinnust. Lennuhäälitsus on korratav dje-dje-dje... või tšä-tšä-tšä..., tihti ka tugevakõlaline trrrrr. Kutsehüüd on tõusva lõpuga düüi või duüii. Laul on vuristav ja sidistav sädin. Laulab nii lennul kui istudes. Elab põõsastikes, tundra- ja mägikaasikutes, metsaservades ja hõredates metsades. Ehitab paksuseinalise pesa madalale puule, põõsale või kõrgele kuusele. Kurnas on 4–6 muna, mida emaslind haub umbes poolteist nädalat. Urvalinnu esmakordne pesitsemine Eestis tõestati 2008. aastal, mil Saaremaal Loode kadastikus vaadeldi kogu pesitsusperioodi jooksul territoriaalset paari ning nähti ka poegi toitvaid vanalinde. Sööb seemneid ja putukaid. Nokib meelsasti kase- ja lepaurbasid. Urvalind (alamliik) "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Hirundo 2:2009 Urvalind andmebaasis eElurikkus