laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Raadi-Kruusamäe

Raadi-Kruusamäe on Tartu linnaosa ja paikneb Tartu kirdeosas. Linnaosa piirid on Pärna tänava pikendus – Puiestee tänav – linna piir – Narva maantee – linna piir. Linnaosa pindala on 283 ha ja elanike arv oli rahvastikuregistri andmeil 1. jaanuaril 2012. aastal 4626. 2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Raadi-Kruusamäel 4498 inimest, neist 2452 naist ja 2046 meest. Raadi-Kruusamäe elanikest 423 olid vanuses 0–6 aastat, 542 vanuses 7–18 aastat, 2698 vanuses 19–64 aastat ja 835 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 1589 in/km2. Raadi-Kruusamäel elas 4,60% tartlastest. Linnaosas asuvad suured haljasalad: Raadi kalmistu Raadi park Uus-Peetri kalmistu Raadi pargi veeres asub Raadi järv. Peetrituru platsil asub Peetri tiik. Raadil asub kuuest Tartu linna looduskaitsealast neli. Looduskaitsealused objektid Raadil on Aruküla koopad, Devoni liivakivipaljand, Ebatsuugaallee Raadi kalmistul ja Raadi park. Raadil asuvad Eesti Rahva Muuseum, Raadi mõisa kompleks koos Raadi pargiga, Tartu Seikluspark, Tagurpidi Maja ja Kobraste. Raadi järve kaldal on alates 2012. aastast toimunud igal aastal punkfestival Punk'n'Roll ning Raadi mõisa aladel tähistatakse Tartu jaanipäeva. Kasarmu tänav Kruusamäe tänav Liiva tänav Liivamäe tänav Puiestee tänav Kasarmu tänav Kasarmu tänava militaarpiirkond Raadi mõis Raadi lennuväli Raadi kalmistu Raadi järv Raadi vald "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 6, ptk "Asend" "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 29, ptk "Rahvastik" "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 28, ptk "Rahvastik"
Ropka

Ropka on linnaosa Tartu lõunaosas, Emajõe paremkaldal. Linnaosa sai nime kunagise Ropka mõisa järgi. Linnaosa piirideks on Tartu–Petseri raudtee – sadama raudtee – Turu tänav – Ropka tee – Aardla tänav – Tähe tänav – Sirbi tänav – Vasara tänav – Sepa tänav – Jalaka tänav – Sepikoja tänav – Võru tänav. Ropka pindala on 144 ha. Rahvastikuregistri andmeil elas seal 2012. aasta 1. jaanuari seisuga 5120 inimest. 2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Ropkas 5078 inimest, neist 2855 naist ja 2223 meest. Ropka elanikest 528 olid vanuses 0–6 aastat, 597 vanuses 7–18 aastat, 2909 vanuses 19–64 aastat ja 1044 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 3526 in/km2. Ropkas elas 5,19% tartlastest. 2017. aasta seisuga elas linnaosas 2116 meest ja 2683 naist ehk kokku 4799 inimest. Ropka linnaosas asuvad Pauluse kalmistu Ropka park Pauluse kalmistu keskel on tiik. Aardla Aardlavälja Aianduse Alasi Heki Jalaka Jalakakuru põik Jalakakuru Kabeli Kirsi Kolde Leegi Metalli Pihlaka Piima Ploomi Rahu Ropka tee Ropka Sepa Sepakuru Sepavälja Sepikoja Sirbi kaar Sirbi Sireli Toominga Turu Tähe Vasara põik Vasara Võru Võruvälja Väike-Sepa Ääsi Ülenurme Ropka luht Ropka mõis Ropka park Ropka raudteejaam Ropka vald Ropka tänav Ropka tööstusrajoon "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 6, ptk "Asend" "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 29, ptk "Rahvastik" "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 28, ptk "Rahvastik" Tartu Statistika Aastaraamat 2017
Lollipop (Mika)

"Lollipop" on Mika kuues singel plaadilt "Life in Cartoon Motion". See anti singlina välja koos looga "Relax, Take It Easy" 2007. aasta viimasel päeval. See laul jõudis juba 2007. aastal Suurbritannia edetabelisse, seda tänu uutele edetabeli reeglitele. Mika on intervjuudes öelnud, et see on ta lemmiklaul oma plaadilt ja ta kirjutas selle oma õele[viide?].
Bahia osariik

Bahia osariik on Brasiilia osariik, 1. järgu haldusüksus Kirdepiirkonnas. Asub Atlandi ookeani rannikul. Bahia on pindalalt viies ja rahvaarvult neljas Brasiilia osariik. Osariik jaguneb 417 omavalitsusüksuseks. Suuremad linnad on Salvador, Feira de Santana, Vitoria da Conquista, Ilhéus ja Itabuna. Suurem osa elanikest on Nigeeriast ja Beninist pärit Brasiilia neegerorjade järeltulijad. Bahias on säilinud vaid üksikud indiaanlaste kogukonnad, neist tuntuimad on pataxó '​d. Esimesed eurooplased jõudsid Bahia rannikule 1500. aastal. 1549 asutati Salvadori linn. 16.–18. sajandil oli Bahia suhkroroo kasvatamise keskus. Tänapäeval on osariik Brasiilia suurim kakao tootja ja eksportija. Instituto Federal da Bahia http://www.ibge.gov.br/home/estatistica/populacao/estimativa2012/estimativa_dou.shtm Osariigi valitsuse koduleht (portugali keeles)
Deșteaptă-te, române!

"Deșteaptă-te, române!" [deštjaptö-te romõõne] 'Ärka, rumeenlane!' on Rumeenia riigihümn. Hümni sõnad on kirjutanud Andrei Mureșanu (1816-1863) ja viisi autor on Anton Pann (1796-1854). Laul kirjutati 1848. aasta revolutsiooni ajal. Selle nimi oli algul "Un răsunet" (Kaja). Esimest korda lauldi seda 29. juunil 1848 Râmnicu Vâlcea linnas. See võeti kohe kasutusele revolutsiooni hümnina ning ta sai nimeks "Deșteaptă-te, române". "DEȘTEAPTĂ-TE ROMÂNE!" Deșteaptă-te, române, din somnul cel de moarte, În care te-adânciră barbarii de tirani Acum ori niciodată croiește-ți altă soarte, La care să se-nchine și cruzii tăi dușmani. Acum ori niciodată să dăm dovezi în lume Că-n aste mâni mai curge un sânge de roman, Și că-n a noastre piepturi păstrăm cu fală-un nume Triumfător în lupte, un nume de Traian. Înalță-ți lata frunte și caută-n giur de tine, Cum stau ca brazi în munte voinici sute de mii; Un glas el mai așteaptă și sar ca lupi în stâne, Bătrâni, bărbați, juni, tineri, din munţi și din câmpii. Priviți, mărețe umbre, Mihai, Ștefan, Corvine, Româna națiune, ai voștri strănepoți, Cu brațele armate, cu focul vostru-n vine, "Viața-n libertate ori moarte" strigă toți. Pre voi vă nimiciră a pizmei răutate Și oarba neunire la Milcov și Carpați Dar noi, pătrunși la suflet de sfânta libertate, Jurăm că vom da mâna, să fim pururea frați. O mamă văduvită de la Mihai cel Mare Pretinde de la fii-și azi mână d-ajutori, Și blastămă cu lacrămi în ochi pe orișicare, În astfel de pericul s-ar face vânzători. De fulgere să piară, de trăsnet și pucioasă, Oricare s-ar retrage din gloriosul loc, Când patria sau mama, cu inima duioasă, Va cere ca să trecem prin sabie și foc. N-ajunge iataganul barbarei semilune, A cărui plăgi fatale și azi le mai simțim; Acum se vâră cnuta în vetrele străbune, Dar martor ne de Domnul că vii nu oprimim. N-ajunge despotismul cu-ntreaga lui orbie, Al cărui jug de seculi ca vitele-l purtăm; Acum se-ncearcă cruzii, cu oarba lor trufie, Să ne răpească limba, dar morți numai o dăm. Români din patru unghiuri, acum ori niciodată Uniți-vă în cuget, uniți-vă-n simțiri. Strigați în lumea largă că Dunărea-i furată Prin intrigă și silă, viclene uneltiri. Preoți, cu crucea-n frunte căci oastea e creștină, Deviza-i libertate și scopul ei preasfânt. Murim mai bine-n luptă, cu glorie deplină, Decât să fim sclavi iarăși în vechiul nost'pământ. Romania: Deșteaptă-te, române! – Video with scores and authentic video material of the Romanian revolution 1989 of the national anthem of Romania, with information in description and Creative Commons resources for Download in description
Love Today

"Love Today" on Mika teine singel albumilt "Life in Cartoon Motion". Seda laulu sai Suurbritannias internetist alla laadida alates 16. aprillist 2007. CD-na ilmus see 23. aprillil 2007. Kõrgeim koht Suurbritannia singlite edetabelis on kuues. Austraalias ilmus singel 23. juulil 2007, edetabeli kõrgeim koht samuti kuues. Esikohal on "Love Today" olnud Läti raadioedetabelis ja Leedu singlite edetabelis. Laul pälvis 2008. aastal Grammy auhindade jagamisel nominatsiooni kategoorias "Best Dance Recording". "Love Today" – 3:57 "The Only Lonely One" (demo) "Billy Brown" (akustiline) "Love Today" (Switchi remix) – 5:41 Läti raadiote edetabel 24. nädal. Online 12.08.07 Leedu singlite edetabel 27.05.2007. Online 12.08.07 Ametlik muusikavideo
Ropka tööstusrajoon

Ropka tööstusrajoon on Tartu linnaosa, mis paikneb Tartu lõunaosas Emajõe paremal kaldal. Linnaosa piirideks on linna lõunapiir - Võru tänav - Sepikoja tänav - Jalaka tänav - Sepa tänav - Vasara tänav - Sirbi tänav - Tähe tänav - Aardla tänav - Ropka tee - Turu tänav - sadamaraudtee - Emajõgi. Linnaosa pindala on 364 ha ja elanike arv oli rahvastikuregistri andmeil 1. jaanuaril 2012. aastal 2511. 2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Ropka tööstusrajoonis 2424 inimest, neist 1361 naist ja 1063 meest. Ropka tööstusrajooni elanikest 225 olid vanuses 0-6 aastat, 285 vanuses 7-18 aastat, 1411 vanuses 19-64 aastat ja 503 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli hõreduselt kolmas: 666 in/km2. Ropka tööstusrajoonis elas 2,48% tartlastest. Linnaosa ulatub Emajõe kaldani. Emajõe ääres on võrdlemisi ulatuslik jõeluht. Alasi Jalaka Ringtee Ropka tee Ropkamõisa Sepa Sepikoja Sirbi Tehnika Turu Tähe Vasara Võru "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 6, ptk "Asend" "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 29, ptk "Rahvastik" "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 28, ptk "Rahvastik"
Life in Cartoon Motion

"Life in Cartoon Motion" on Liibanonis sündinud laulja Mika debüütalbum. Suurbritannias anti see välja 5. veebruaril 2007 ja USA-s 27. märtsil. "Relax (Take It Easy)" (2006. aasta lõpus) (juuli 2007 Kanadas) "Grace Kelly" (jaanuar 2007) "Love Today" (aprill 2007) "Big Girl (You Are Beautiful)" (juuli 2007) "Happy Ending" (oktoober 2007) "Lollipop" (31. detsember 2007) "Grace Kelly" – 3:07 "Lollipop" - 3:03 "My Interpretation" – 3:35 "Love Today" – 3:55 "Relax (Take It Easy)" – 4:30 "Any Other World" – 4:19 "Billy Brown" – 3:14 "Big Girl (You Are Beautiful)" – 4:08 "Stuck in the Middle" – 4:08 "Happy Ending" – 4:35 / 10:21 (sisaldab varjatud laulu "Over My Shoulder" – 4:45)
Uglitš

Uglitš on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Uglitši rajooni keskus. Asub Volga jõe kaldal, 110 km Jaroslavlist lääne pool. Linn on asutatud 937. aastal, 1218 kuni 1328 oli väikse Uglitši vürstiriigi keskus. Linnas on kellatehas "Tšaika", masinatehas ja hüdroelektrijaam. Uglitši hüdroelektrijaam http://www.goroduglich.ru/
Ariane

Ariane on naisenimi, sellenimelised on: Ariane (Hollandi printsess), Hollandi printsess Ariane, Euroopa kanderakett ...
Iraani riigipeade loend

Iraani riigipeade loendis on Iraani riigipead alates riigi iseseisvumisest 1502. aastal.
Ränilinn

Ränilinn on linnaosa Tartu edelaosas. Linnaosa piirideks on linna piir – Lääneringtee – Tartu–Valga raudtee. Ränilinna pindala on 122 ha, elanikke oli rahvastikuregistri andmeil 1. jaanuari 2012 seisuga 1732. Linnaosas asuvad muu hulgas teadusasutused Tartu Ülikooli Füüsika Instituut ja Tartu Teaduspark. 2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Ränilinnas 1674 inimest, neist 952 naist ja 722 meest. Ränilinna elanikest 171 olid vanuses 0–6 aastat, 160 vanuses 7–18 aastat, 969 vanuses 19–64 aastat ja 374 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 1372 in/km2. Ränilinnas elas 1,71% tartlastest. Ränilinna nimi pandi selles piirkonnas asunud Räni küla järgi. Seal on asunud Räni mõis, saksa keeles Renningshof. Rüütlimõisast on teateid 16. sajandist, nimi pärineb 17. sajandi omanikult Hans Rennilt. Aardla Kristalli Kvartsi Laseri Lääneringtee Raudtee Riia "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 6, ptk "Asend" "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 29, ptk "Rahvastik" "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 28, ptk "Rahvastik"
Valli valge mänd

Valli valge mänd ehk Valge mänd on looduskaitsealune põõsastunud võraga põlispuu (liigiliselt Pinus strobus, ehk valge mänd) Järvakandi mõisa südames Valli külas Rapla maakonnas. Valli valge mänd Keskkonnaregistris
Táchira osariik

Táchira osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela lääneosas. Halduslikult jaguneb 29 omavalitsusüksuseks. 1 177 300 (2007) 1 220 500 (2009) Osariigi valitsuse koduleht (hispaania keeles)
Mérida osariik

Mérida osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela lääneosas. Osariik hõlmab Mérida Kordiljeeride keskosa, seal asub Venezuela kõrgeim tipp Bolívari mägi (Pico Bolívar; 4979 m). Halduslikult jaguneb 23 omavalitsusüksuseks. Peamised majandusharud on põllumajandus (sealhulgas kartulikasvatus) ja turism. Osariigi valitsuse koduleht (hispaania keeles)
Miranda

Miranda on ladina päritolu naisenimi, mis on kasutusel ka kohanimena: Miranda, Uraani kuu Miranda, Sydney eeslinn Miranda, linn ja vald Brasiilias Mato Grosso do Sulis Miranda osariik, Venezuela osariik Miranda vald Hispaanias Miranda vald Itaalias Miranda on programmeerimiskeel Miranda (1948) on Briti komöödiafilm Miranda (2002) on Briti komöödiafilm Miranda on Brasiilia jalgpallur
Miranda osariik

Miranda osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas. Halduslikult jaguneb 21 omavalitsusüksuseks. Aastast 2008 on Miranda osariigi kuberner Henrique Capriles Radonski. Osariigi valitsuse koduleht (hispaania keeles)
Blue Tattoo

Blue Tattoo võib tähendada mitut asja. "Blue Tattoo" on Vanilla Ninja album. "Blue Tattoo" on Vanilla Ninja laul.
Waiblingen

Waiblingen on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Rems-Murr-kreisis. Asub Stuttgardist 15 km kirdes. Waiblingeni on esmamainitud 885. aastal. 1250. aastal sai linnaõigused. Kolmekümneaastases sõjas 1634. aastal hävis linn täielikult, elanikud põgenesid või nad tapeti. Pärast sõda linn taastati. Linnas asub mootorsaage tootva firma "Stihl" peakorter. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Waiblingeni koduleht
Nigula looduskaitseala

Nigula looduskaitseala on looduskaitseala Pärnumaa lõunaosas, Häädemeeste ja Saarde vallas. Kaitseala pindala on 6430,9 ha. Looduskaitseala on loodud Nigula soostiku ja sellega piirnevate alade koosluste ning kaitsealuste liikide elupaikade ja maastiku kaitseks. Kaitsealused liigid ning elupaigad on loetletud kaitse-eeskirjas. Samast dokumendist võib lugeda ka Nigula looduskaitsealal kehtivast kaitsekorrast. Nigula rabas on 6,8 km pikkune looduse õpperada, väljaspool olemasolevaid õpperadasid liikumiseks peab olema looduskaitseala kaitse korraldaja Keskkonnaameti Pärnu-Viljandi regiooni luba. Nigula raba älvestik Lehmad Reinu külas Nigula looduskaitsealal Lehmad Reinu külas Nigula looduskaitsealal Vaatetorn Nigula rabas Hoone Nigula rabas Nigula raba õpperada Nigula raba õpperada Nigula raba õpperada Nigula järv Nigula looduskaitseala kaitse-eeskiri Õpperada Nigula looduskaitseala Estonica Nigula looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis
Manija maastikukaitseala

Manija maastikukaitseala on kaitseala Pärnu linnas, mis hõlmab Manilaiu ja Annilaiu. Selle suurus on 203,6 hektarit. Laiud võeti kaitse alla 1991. aastal (tollase nimega Manilaiu kaitseala ehk Manilaiu-Hanilaiu kaitseala; 202 hektarit). Praegused piirid ja staatus kinnitati aastal 2006. Manija maastikukaitseala Eesti Loodus, 2006, nr 12
Daniel Craig

Daniel Craig (sündinud 2. märtsil 1968) on Briti Akadeemia auhinnale esitatud Suurbritannia näitleja. Ta on eelkõige tuntud järjekorras kuuenda James Bondi kehastajana, tehes oma debüüdi salaagendina 2006. aasta filmis "Casino Royale". Bondi kehastab ta veel filmides "007: Veidi lohutust (2008), "007 Skyfall" (2012) ja "007 Spectre" (2015). Lisaks on ta mänginud filmides "Tomb Raider - Seikleja", "Teekond hukatusse", "Ema" (The Mother), Sword of Honour, "Igavene armastus" (Enduring Love) ja München". His Hair Style: Mid Taper Fade 6. oktoobril 2021 sai ta endale Hollywoodi kuulsuste alleele oma tähe. 31. detsembril 2021 annetas kuninganna Elisabeth II talle autasu Companion of the Order of St Michael and St George (CMG). Daniel Craig andmekogus IMDb (inglise) Daniel Craig andmekogus Filmiveeb Daniel Craig Bio
Boris Tadić

Boris Tadić (Борис Тадић; sündinud 15. jaanuaril 1958 Sarajevos) on Serbia poliitik, Serbia president aastatel 2004–2012, Demokraatliku Partei juht 2003. aastast. Ta oli Serbia president alates 11. juulist 2004. 2008. aastal valiti Tadić uuesti presidendiks, kuid ta lahkus ametist omal soovil enne teise ametiaja lõppu, 5. aprillil 2012. Tadić on lõpetanud Belgradi ülikooli sotsiaalpsühholoogia erialal ning õpetanud Belgradi 1. Keskkoolis psühholoogiat. 2000. aastal oli Tadić Jugoslaavia telekommunikatsiooniminister, aastatel 2003–2004 Serbia ja Montenegro kaitseminister. Ta on teist korda abielus. Esimene abielu oli lastetu, teisest on Tadićil kaks last. 2007 – Euroopa poliitilise kultuuri auhind Serbia presidendi koduleht
Norfolk

Norfolk on krahvkond Inglismaa idaosas (East Anglia). Piirneb põhjas ja idas Põhjamerega. Norfolk jaguneb 7 omavalitsusüksuseks: Krahvkond on suhteliselt hõredalt asustatud, peamised majandusharud on põllumajandus ja turism. https://www.citypopulation.de/en/uk/admin/ http://www.norfolk.gov.uk/ Norfolki turismiportaal
Norfolk (täpsustus)

Norfolk on krahvkond Inglismaal Norfolki saar on Austraaliale kuuluv saar Vaikses ookeanis Norfolki saare ala on Austraaliale kuuluv ala Vaikses ookeanis Norfolk on linn Massachusettsi osariigis USA-s Norfolk on linn Virginia osariigis USA-s
Helena (My Chemical Romance)

"Helena" on kolmas singel ja esimene laul My Chemical Romance'i teiselt stuudioalbumilt "Three Cheers For Sweet Revenge". Laulu sõnad kirjeldavad bändi laulja Gerard Way tundeid oma varalahkunud vanaema Elena Lee Rushi vastu. Kõik Elena sõbrad kutsusid teda Heleniks ning selle tõttu oli ta Gerardi jaoks alati Helena, sellest ka laulu pealkiri. "Helena" on My Chemical Romance'i seitsmes singel. "Helena" – 3:24 "I'm Not Okay (I Promise)" (live) – 3:06 "You Know What They Do to Guys Like Us in Prison" (live) – 3:10
Pühajärve sõjatamm

Pühajärve sõjatamm asub Pühajärvel. Tamm on nime saanud 1841. aastal toimunud talupoegade vastuhakust Pühajärve mõisniku vastu. Tamme ümbermõõt on tamme juures oleva teabetahvli andmete järgi 698 cm ja kõrgus 22 meetrit. Tema vanus arvatakse olevat 300-400 aastat. Tamm on looduskaitse all. Puu on 2010. aasta augustis kaks korda tugevalt kannatada saanud, esimene torm murdis tüvest lahti läänepoolse võraosa ning tekitas tamme tüves lõhe kuni maapinnani. Pärast tormi toestati tamme võra ida- ja läänepoolne osa omavahel. Samal ajal toestati ka läänepoolse võraosa kaks suuremat võraoksa, mille vahele on 1990. aastate keskpaigas tamme tüveõõnsuse sulgemiseks paigaldatud betoonplomm. Teise tormi käigus murdus tüve idapoolsest võraosast keskmine tüveharu, mis tuli võrast eemaldada. Et vältida tamme tüve laialivajumist, paigaldati tüve ümber metallvöö. 2011. aasta juulis murdus tamme läänepoolse võraosa üks haru. Allesjäänud haru on murdekohast pikuti keskelt lõhki väändunud . Pühajärve sõjatammik (Roht 2011) Otepää looduspargi, Pühajärve pargi, Otepää hoiuala ja Hinnomäe väike-konnakotka püsielupaiga (Otepää loodusala) kaitsekorralduskava 2014-2023, lk. 131 Looduskaitsjad pelgavad Pühajärve sõjatamme hävimist Tartu Postimees, 31. august 2011 360° aeropanoraam / aerofoto
Teenagers

"Teenagers" on neljas singel ja üheksas lugu My Chemical Romance'i kolmandalt stuudioalbumilt "The Black Parade". See laul on üldse My Chemical Romance'i kaheteistkümnes singel.
Blue Tattoo (laul)

"Blue Tattoo" on esimene singel ja ka esimene laul Eesti tüdrukutebändi Vanilla Ninja samanimeliselt albumilt. Laulul on ka eestikeelne versioon, mille pealkirjaks on "Kauge kuu". Laul jõudis Saksamaa singlite müügiedetabelis üheksandale kohale. Laulab Lenna Kuurmaa, taustavokaal Piret Järvis. Laulu unplugged-versiooni leiab albumi "Traces of Sadness" limiteeritud väljaandest. "Blue Tattoo" (Radio Edit) – 4:07 "Blue Tattoo" (Unplugged Version) – 4:07 "Blue Tattoo" (Extended Version) – 9:20 Video
Pühajärve sõjatammik

Pühajärve sõjatammik asub Pühajärvel. See ligikaudu saja-aastaste puudega tammesalu on nime saanud 1841. aastal toimunud Pühajärve mõisniku vastu suunatud talupoegade vastuhaku järgi. Pühajärve sõjatammik on looduskaitse all. Tammesalu keskel asub Pühajärve sõja mälestuskivi, mis avati Pühajärve sõja 130. aastapäeval (11. septembril 1971). Monumendi autor on skulptor Lembit Paluteder. Pühajärve sõja mälestuskivi Pühajärve sõjatamm
Haga loss

Haga loss (rootsi keeles Haga slott) on loss Rootsis Stockholmis Solna vallas Hagas Haga pargis. Seal sündis ja kasvas praegune Rootsi kuningas Karl XVI Gustav.
Pühajärve sõja mälestuskivi

Pühajärve sõja mälestuskivi asub Pühajärvel Pühajärve sõjatammikus. Mälestuskivi püstitati Pühajärve sõja 130. aastapäevaks ja avati 11. septembril 1971. Mälestuskivi autor on skulptor Lembit Paluteder. Mälestuskivi kujutab endast suurt kivirahnu, mille peale on raiutud tekst, et kivi on püstitatud 1841. aasta Pühajärve sõjas kannatada saanud talupoegade mälestuseks. Kivi allosas on graveeritud mälestuskivi avamise kuupäev.
Päikeseseisak

Päikeseseisak ehk solstiitsium leiab aset talvisel ja suvisel pööripäeval, mil ühel poolkeral on päev pikem kui öö ning teisel poolkeral on öö pikem kui päev. Päike asub seniidis pöörijoone kohal. Sellel poolkeral, kus päev on pikem kui öö, on suvi ja poolusest polaarjooneni on polaarpäev. Teisel poolkeral on talv ja poolusest polaarjooneni on polaaröö. Suvine päikeseseisak Talvine päikeseseisak Équinoxe de printemps entre 1583 et 2999 Solstice d’été de 1583 à 2999 Équinoxe d’automne de 1583 à 2999 Solstice d’hiver
Beiersdorf

Beiersdorf on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. Gebirge, Neulauba, Schmiedental, Zeile ja Zwenke.
Barsebäck

Barsebäck on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis Kävlinge vallas umbes 4 km kaugusel Barsebäckshamnist. Asula pindala on 45 hektarit ja elanike arv 509 (2005). Aastal 1996 oli elanikke 420. Varem töötas seal Barsebäcki tuumaelektrijaam reaktoritega Barsebäck 1 ja Barsebäck 2. Barsebäcki lähedal on golfirada Barsebäck Golf & Country Club, kus peetakse igal aastal maailmatasemel golfiturniir. Barsebäcki loss Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Poolkera (geograafia)

Poolkera ehk hemisfäär on pool maakerast või teise planeedi kerast. Maa jagatakse tinglikult kaheks poolkeraks ekvaatori suhtes: põhjapoolkera - poolkera ekvaatori tasapinnast põhja pool; lõunapoolkera - poolkera ekvaatori tasapinnast lõuna pool. Ka jagatakse Maa tinglikult kaheks poolkeraks nullmeridiaani suhtes: idapoolkera - poolkera nullmeridiaani tasapinnast ida pool; läänepoolkera - poolkera nullimerdiaani tasapinnast lääne pool. Samuti saab jagada Maad maismaapoolkeraks ja ookeanipoolkeraks. Põhjapoolkera Lõunapoolkera Idapoolkera Läänepoolkera Maismaapoolkera Ookeanipoolkera
Sibylla

Rootsi printsess Sibylla, Västerbotteni hertsoginna (Sibylla (sünd. Sibylle) Calma Maria Alice Bathildis Feodora; 18. jaanuar 1908 Gotha – 28. november 1972 Stockholm) oli Rootsi printsi Gustav Adolfi abikaasa ja Rootsi kuninga Karl XVI Gustavi ema. Tema isa oli Charles Edward, Saksi-Goburgi-Gotha hertsog, ja ema Victoria Adelaide, Schleswig-Holsteini printsess. Emapoolsed vanavanemad olid Caroline Mathilde, Schleswig-Holstein-Sønderburg-Augustenburgi printsess ja Friedrich Ferdinand, Schleswig-Holstein-Sønderburg-Glücksburgi hertsog. Tema isapoolne vanaisa oli Leopold, Albany hertsog, kes oli Suurbritannia kuninganna Victoria neljas poeg. 1932. aastal abiellus printsess Sibylla oma nõo, Rootsi printsi Gustav Adolfiga, Västerbotteni hertsogiga. Nii Sibylla kui ka Gustav Adolf olid kuninganna Victoria lapselapselapsed. Sibylla ei saanud kroonprintsessiks, kuna prints Gustav Adolf suri enne oma vanaisa (Gustav V). Margaretha Birgitta Désirée Christina prints Karl Gustav (hilisem kuningas Karl XVI Gustav) Sibylla jäi leseks, kui prints Gustav Adolf hukkus 1947. aastal Kopenhaagenis lennuõnnetuses. Nende üheaastane poeg Karl Gustav tõusis troonijärjekorras teisele kohale ning kolme aasta pärast sai temast kroonprints. Pärast oma ämma, kuninganna Lovisa surma 1965. aastal sai Sibyllast kuningapere vanim printsess ning ta toetas oma äia Gustav VI Adolfit. Sibylla suri enne oma poja troonile saamist. Kirjaniku ja ajakirjaniku Henrik Arnstadti väitel oli Sibylla nagu ta isagi Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei liige (NSDAP). Tema Kõrgus Saksi-Goburgi-Gotha printsess Sibylla, Saksimaa hertsoginna (1908–1932) Tema Kuninglik Kõrgus Rootsi printsess Sibylla, Västerbotteni hertsoginna (1932–1972)