laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Iulius Paulus Prudentissimus

Iulius Paulus Prudentissimus ehk Iulius Paulus (2.–3. sajand pKr) oli Vana-Rooma jurist ja keiser Alexander Severuse valitsemise ajal pretoriaanide prefekt. Iulius Pauluse elust on tänapäeval vähe teada. Arvatakse, et ta oli Kreeka juurtega ning pärit ühest vähetuntud Foiniikia linnast või Pataviumist (tänapäevase nimega Padova). Pauluse õpetaja oli jurist Cervidius Scaevola. Keiser Septimius Severuse valitsemisajal töötas Paulus maksudekogujana preetori ametis, olles ühtlasi valitseva keisri nõukogu liige ning keisri arhiiviülem. Legendide järgi määras keiser Elagabalus Pauluse 219. aastal pretoriaanide prefektiks, kui keiser abiellus Pauluse arvatava tütre Iulia Cornelia Paulaga. Abielu lahutati 220. aastal ning pärast seda Paulus pagendati. Keiser Alexander Severus kutsus oma valitsemisajal Pauluse tagasi. Seejärel jätkas Paulus tööd nõunikuna. Kuna Iulius Paulus ja Ulpianus olid mõlemad silmapaistvad keisri nõunikud, arvatakse, et kaks juristi võisid olla omavahel rivaalid. Lex citationum valis Pauluse 5. sajandil viie olulisema juristi hulka koos Ulpianuse, Gaiuse, Papinianuse ja Modestinusega. Tänu targale olemusele andis keiser Gordianus III Paulusele aunime Prudentissimus (tõlkes "kõige targem"). 50 aasta jooksul kirjutas Iulius Paulus üle 300 raamatu (libri), mille hulgas oli 16 raamatut tsiviilõigusest (Ad Sabinum) ning 78 preetori edikti (Ad edictum praetoris). Lisaks nendele teostele kirjutas Paulus märkmeid varasemate kirjanike teostest ja monograafiate põhjal eri teemadest. Iulius Pauluse tuntuimad teosed on valminud tema karjääri algusaastatel. Pauluse tööde hulgast leiab 26 raamatut "Quaestiones" ehk "Probleemid" ning 23 raamatut "Responsa" ehk "Arvamused", mis põhinevad eelkõige juristi enda töökogemusel. Pauluse tuntuse tõttu on talle omistatud ka palju teoseid, mille autor ta tegelikult pole. Näiteks kuulutas keiser Constantinus Suur 3. sajandil kirjutatud teose "Pauli sentiantiae" ("Pauluse seisukohad") Pauluse kirjapanduks. Iulius Pauluse kirjutised moodustavad 17% keiser Justinianuse koostada lastud tsiviilõiguse kogumiku "Corpus iuris civilis" ühest osast Digesta. Kogumiku koostanud komisjon valis teosesse üle 2000 Pauluse kirjutatud lõigu. Tema kirjutised on eelkõige akadeemilised ning sarnased doktriinidega. Oma seisukohtade sõnastamisel on Paulus olnud pigem ettevaatlik ning püüdnud tagada oma ideede pidevat arengut. Tema ideed on mõjutanud nii Aristotelese loomuõiguse kui ka stoikute filosoofiat. Pauluse ja Ulpianuse teosed kinnistasid ühiskonnas Rooma õigust. Iulius Paulus on öelnud: "Non omne quod licet honestum est" (Mis on lubatud, ei ole alati aus (õiglane)). (D.50.17.144) Oxford Reference. Iulius Paulus. – http://www.oxfordreference.com/view/10.1093/oi/authority.20110803100311493 (28.03.2017). Antiigileksikon II. Tallinn: Valgus 1983. A. Giardina. Vana-Rooma inimene. Tallinn: Avita 2004. (lk 110). A. Giardina. Vana-Rooma inimene. Tallinn: Avita 2004. M. C. Howatson. The Oxford Companion to Classical Literature. Oxford: Oxford University Press 2011. S. Hornblower, T. Spawforth. Who's Who in the Classical World. Oxford: Oxford University Press 2003.
Liivaoja tänav

Liivaoja tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Liivaoja tänav sai nime 18. augustil 2004. Tänav on saanud nime kunagise Liiva oja järgi. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 279
Maarjaheina tänav

Maarjaheina tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Maarjaheina tänav sai nime 18. augustil 2004. Tänav on saanud nime Maarjamäe lossi ja Maarjamäe tänava mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 281
Pikksilma tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Pikksilma tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Pikksilma tänav sai nime 6. septembril 2011. Tänav on saanud nime lähedal asuva Tallinna lahe mõjul. Tänava nimi on Kiikri tänava paarisnimi. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 287
Kiikri tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kiikri tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Kiikri tänav sai nime 6. septembril 2011. Tänav on nime saanud lähedal asuva Tallinna lahe mõjul. Tänava nimi on Pikksilma tänava paarisnimi. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 273
Carl Woiwodt

Carl Woiwodt (1770 – 1826 Maarja-Magdaleena) oli aastani 1826 Maarja-Magdaleena Koguduse köster. Carl Woiwodt'i vanemad olid Metsavahi Kaarel ja Leena. Tema abikaasa Maria Elisabeth Woiwodt (Kürsa) sündis 1769. ja suri 1846. aastal. Lapsed Eleonora Catharina Woiwodt; Carolina Sophia Woiwodt; Carl Gustaw Woiwodt; Johann Göttfried Woiwodt; Alexander Friedrich Woiwodt; Christina Lowisa Woiwodt; Johann Ludwig Daniel Woiwodt ja Paul Fromhold Peter Woiwodt.
Alexander Friedrich Woiwodt

Alexander Friedrich Woiwodt (1805 Maarja-Magdaleena – ? ) oli köster ja muusik. Aastatel 1827–1834 oli Alexander Friedrich Woiwodt Maarja-Magdaleena Koguduse köster. Alexander Friedrich Woiwodt'i abikaasa Christine Helena Woiwodt (np Kürsa) sündis 1912. aastal. Lapsed Hermine Sophie Woiwodt ja Emilie Helena Woiwodt.
Johann Masik

(Köstre) Johann Masik (1685 – 25. oktoober 1734 Maarja-Magdaleena) oli köster. Aastatel 1709– 1734 oli Johann Masik Maarja-Magdaleena Koguduse köster. Tema abikaasa oli Marrie Masik. Lapsed: Andres Masik; Tanel Masik (Taniel Masik); Karl Masik; Ann Masik; Johann Masik; Leen; Krõõt; Kadri Masik; Mari ja Jaan Masik.
Andres Masik

Andres Masik (1712 Maarja-Magdaleena – 4. aprill 1739 Maarja-Magdaleena) oli köster. Aastatel 1734–1739 oli Andres Masik Maarja-Magdaleena Koguduse köster. Andres Masiku abikaasa oli Marie Masik. Lapsed: Hendrik Masik ja Madis Masik.
Kirjastus Hermes

Kirjastus Hermes on Eesti kirjastus, mis kirjastab ilu-, laste- ja teabekirjandust. Kirjastus asutati 1997 Fontese tütarettevõttena (Fontese Kirjastus). Aastast 2006 kannab praegust nime Kirjastus Hermes. http://www.raamatupood.ee/ (vaadatud 29.05.2017) Kirjastuse koduleht
Karl Masik

Karl Masik (ka Kaarel Masick; 1721 Maarja-Magdaleena – 10. detsember 1771 Maarja-Magdaleena) oli köster. Aastatel 1740–1771 oli Karl Masik Maarja-Magdaleena Koguduse köster. Karl Masiku abikaasa Mari Masik sündis 1718. ja suri 16 jaanuaril 1790. aastal. Lapsed Mari; Andres või Andreas Masik / Masing; Elias Masik / Masing;
Inreko Press

Inreko Press oli Eesti kirjastus, mis lõpetas tegevuse 2016. Kirjastus kirjastas peamiselt spordiväljaandeid, sh 1993-1995 andis välja Eesti Spordi Lehte. 1997 tootis Inreko Press koos Eesti Telefilmiga Erika Salumäest rääkiva dokumentaalfilmi "Erika". https://www.efis.ee/et/filmiliigid/film/id/2371/ (vaadatud 29.05.2017)
Johann Masing

Johann Masing (ka Jaan Masik; 11. jaanuar 1775 Maarja-Magdaleena – 7. september 1822 Maarja-Magdaleena) oli köster. Aastatel 1772–1799 oli Johann Masing Maarja-Magdaleena Koguduse köster.
Jumalikud Ilmutused

Jumalikud Ilmutused OÜ on Eesti kirjastus, mis asutati 2004[viide?]. Kirjastus alustas kirjastustegevust 2006. Kirjastus on keskendunud eesti luuletajate loomingu avaldamisele. Kirjastust juhib Sven Kivisildnik. Kirjastus avaldab teoseid seitsme kaupa ja neid ilmub täpselt nii palju, kui on nõudjaid (inglise print on demand). http://headread.ee/2014/?page_id=1104 (vaadatud 29.05.2017) http://www.err.ee/353132/kirjastus-jumalikud-ilmutused-esitlesid-seitset-uudisteost (vaadatud 29.05.2017) http://www.err.ee/353132/kirjastus-jumalikud-ilmutused-esitlesid-seitset-uudisteost
Käsipuu

Käsipuu on käega haaratav piire, mis pakub astujale või seisjale tuge ja aitab tasakaalu hoida. Käsipuid kasutatakse peamiselt treppidel ja eskalaatoritel, et vältida ohtlikke kukkumisi. Käsipuud on tavaliselt postidega toestatud või paigaldatud otse seinale. Käsipuud on ka sildadel, rõdudel ja mujal, kus on oluline ohutuse tagamine. Vanima teadaoleva trepikäsipuu avastas prantsuse arheoloog Pierre St. Jamaine Lõuna-Iraagis Nippuri linnriigi Assüüria tsivilisatsiooni varemetest. Briti standard ja Briti standardi tegevusjuhis on kokku sobitatud Euroopa normaaliga (EN). Trepikäsipuu kõrgus on seatud vahemikku 0,9–1 meetrit. Detailsemalt leiab infot Suurbritannia valitsuse kodulehelt. Käsipuu kõrguseks astme keskelt mõõdetuna on üldjuhul 900 mm. Peamiselt laste kasutatavates hoonetes (koolid, lasteaiad jms) on vajalik ka teine käsipuu, mis on 600–700 mm kõrgusel. Käsipuu kaugus seinast või kinnisest piirdest peab olema vähemalt 45 mm. Trepivõre pulkade vahekaugus ei tohi ületada 110 mm. Käsipuu peab olema ümmarguse või ristkülikukujulise profiiliga, vastavalt läbimõõtudega ümarprofiilil 30–40 mm ja ristkülikukujulisel käsipuul 120–180 mm. Treppide lahtine pool tuleb varustada käsipuu või piirdega (peab olema vähemalt ühel pool). Ohutuks liikumisteeks loetakse käsipuuga varustatud kolme või enama astmega treppi. Teistes riikides võivad standardmõõdud ja nõuded vähesel määral varieeruda. Balustraad Rinnatis Reeling Suurbritannia valitsuse koduleht Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse eelnõu seletuskirja lisa Nõuded liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes
Blokeering

Blokeering (saksa sõnast blockieren 'tõkestama') on meetodite ja vahendite kompleks, mis tagab aparaadi, masina, elektrilülituse, tööseadise (elemendi) või tehnilise süsteemi teatava seisundi kinnistumise, kusjuures see seisund säilib ka pärast blokeeringu rakendumist põhjustanud teguri mõju lakkamist. Blokeering suurendab seadmete ohutust ja töökindlust: teda rakendatakse transpordiseadmeis (näiteks rongiliikluse ohutuse kindlustamiseks, blokeering), energiasüsteemides, elektrijaamades ja -alajaamades ning mitmesugustes tööstus- ja olmeseadmeis. Blokeering realiseeritakse mehaanilise, optilise, magnetilise või elektrilise sidestusega. Blokeeringu toime lakkab, kui aparaadi- või masinaosa viiakse lähteasenndisse või lubatavasse uude asendisse. Seega: blokeering tagab aparaadi, masina, elektrilülituse, tööseadise (elemendi) või tehnilise süsteemi lubatud (ohutud) seisundid ja töö, ning väldib lubamatud seisundid (ohtliku olukorra). Blokeering. Tehnikaleksikon. Tallinn: Kirjastus Valgus 1981 lk 54
Krasnõi Holmi rajoon

Krasnõi Holmi rajoon (vene keeles Краснохолмский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Krasnõi Holmi linn. Rajoon piirneb põhjas Vesjegonski rajooniga, idas Jaroslavli oblastiga, lõunas Sonkovo rajooniga, edelas Bežetski rajooniga ja läänes Molokovo rajooniga. Rajooni pindala on 1496 km². Rajoonis on 207 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja kolme külaasunduse koosseisu. Q126684906
Eksterjöör

Eksterjöör on hoone terviklik välisilme ehk väliskujundus. Interjöör
Interjöör

Interjöör on hoone või ruumi sisemus ehk siseruum või selle kujundus. Hotelli fuajee interjöör Varssavis Talumaja interjöör rahvusarhitektuuri kaitsealal Slovakkias Sisekujundus Eksterjöör
Konstantin Ušinski

Konstantin Ušinski (vene keeles Константин Дмитриевич Ушинский; 3. märts (vkj. 19. veebruar) 1823 Tula – 3. jaanuar 1871 (vkj. 22. detsember 1870) Odessa) oli Venemaa pedagoog, kirjanik ja pedagoogikateadlane. Ta sündis aastal Tulas eruohvitseri peres. Tema isa oli 1812. aasta isamaasõja veteran. Varsti määrati isa Tšernigivi kubermangu Novgorod-Siverskisse. Tema lapsepõlv möödus isa omandatud mõisas Desna jõe ääres. Ema Ljubov (sündinud Karpinskaja) suri, kui poeg oli 12-aastane. Konstantin lõpetas 1840 Novgorod-Siverskis gümnaasiumi, misjärel asus õppima Moskva Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1844. 1846–49 oli ta professor Jaroslavlis Demidovi lütseumis, kuid sunniti sealt lahkuma liberaalsete vaadete tõttu. Pärast poolteist aastat kestnud töötust sai ta väikeametniku (täpsemalt lauaülema) koha Välisusundite osakonnas, mida ta nimetas kõige igavamaks võimalikuks töökohaks. 1854 sai Ušinski tänu endisele kolleegile Demidovi instituudist vene keele õpetajaks Gattšina orbudekodusse. 1855–59 oli ta samas inspektor. 1859–62 oli Ušinski inspektor Smolnõi Aadlidaamide Pansionis, 1860–62 oli ta ühtlasi rahvavalgustusministeeriumi ajakirja peatoimetaja. Tal tekkis konflikt ministeeriumiga, misjärel ta oli sunnitud tööst Venemaal loobuma ja ta suundus Lääne-Euroopasse. Ta külastas Šveitsis, Saksamaal, Prantsusmaal, Belgias ja Itaalias mitmesuguseid õppeasutusi, sealhulgas lasteaedu, neidukoole ja internaatkoole ning pidas neid Venemaa koolidega võrreldes märksa paremat haridust andvateks.
Ehisraamistik

Ehisraamistik ehk maasvärk on gootikale omane sirkliga konstrueeritud geomeetriline raamistus aknal, nišil jms.
Ferm

Ferm ehk turvik ehk tasandsõrestik on katuste, galeriide, sildade ja muude selliste ehitiste sildamiseks kasutatav tala-, raam- või kaarkonstruktsioon.
Loode põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Loode põik on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Sada esimest

"Sada esimest" (inglise "The 100") on Ameerika Ühendriikide televisiooni ulmesari, mis põhineb Kass Morgani samanimelisel romaanisarjal. Eestis on sarja näidanud televisioonikanal Sony Turbo. Sajand pärast seda, kui Maad on laastanud tuumasõda, saadetakse 100 kosmosejaama elanikku tagasi Maale, et teha kindlaks, kas see on elamiskõlblik. Eliza Taylor - Clarke Griffin Bob Morley - Bellamy Blake Marie Avgeropoulos - Octavia Blake Lindsey Morgan - Raven Reyes Thomas McDonell - Finn Collins Christopher Larkin - Monty Green Devon Bostick - Jasper Jordan Paige Turco - Dr. Abigail Griffin Henry Ian Cusick - Marcus Kane Isaiah Washington - Thelonious Jaha Ricky Whittle - Lincoln "The 100". Netflix. Vaadatud 28.05.2017.
Õllu

Õllu oli Eesti kirjastus. Kirjastuse omanik ja esimees oli Heino Kiik. Kirjastus avaldas palju Heino Kiige päevikuraamatuid. Kirjastus kustutati äriregistrist 2004. http://www.sirp.ee/archive/2003/19.09.03/Kirjand/kirjand1-1.html (vaadatud 29.05.2017)
Karkass

Karkass (prantsuse keeles carcasse 'luustik') on ehitise tugisõrestik ehk raamistik, mis kannab peamist koormust ning tagab hoone konstruktiivse jäikuse. Puitkarkass
Kavatis

Kavatis on arhitektuuriteose plaaniline ja ruumiline üldlahendus.
Välis-Eesti & EMP

Välis-Eesti & EMP oli Rootsi eestlaste kirjastus. Kirjastus asutati 1972 kirjastuste EMP ja Välis-Eesti ühinemisel.[viide?] Kirjastuse tegevust juhtis Lembit Kriisa. Kirjastus oli eriti aktiivne 1980. aastatel, avaldades palju ilu- ja poliitilist kirjandust, samuti teatmeteoseid ja mälestusteraamatuid. http://epl.delfi.ee/news/kultuur/eesti-raamat-paguluses?id=51092899 (vaadatud 29.05.2017)
Kolonnaad

Kolonnaad on sammastik või talastikku kandev sammaskäik või sambarida, mis võib paikneda nii väljaspool hoonet kui ka interjööris.
Konstruktsioon

Konstruktsioon ehk tarind on terviklik kogum omavahel seostatud osiseid. Selle mõiste all võidakse silmas pidada: grammatiline konstruktsioon ehk tarind, mõiste keeleteaduses ehituskonstruktsioon ehk ehitustarind, mõiste arhitektuuris konstruktsioon ehk tarind on masina, mehhanismi, aparaadi, sõiduki, eseme vms kokkuseade või ülesehitus
Roman Mänd

Roman Mänd (29. oktoober 1915 Lehtse vald, Järvamaa – 4. mai 1991 Tallinn) oli eesti kunstnik. Ta oli abielus Ene Falkenbergi ja Heljo Männiga. Ahti Mänd on tema poeg teisest abielust. http://kultuur.postimees.ee/3486939/heljo-mand-ema-ja-abikaasa-armastus-tegid-minust-kirjaniku
Lagi

Lagi on siseruumi ülaltpoolt lõpetav pind. Samuti on see katuslae ja vahelae alune pind. Ripplagi sinna süvistatud valgustitega Shrewsbury raamatukogu lagi Peeglitega kaetud lagi Hongkongis Peegellagi Kassettlagi Põrand Sein
Moodul (arhitektuur)

Moodul (lad. k. modulus = mõõr, rütm) on mõõtühik proportsioonide reguleerimiseks. Klassikalise moodulsüsteemi mooduliks on tüvese alumise osa raadius, mille abil arvutatakse samba kõrgus, sammaste vahe, antablemaani ja kapiteeli proportsioone jms.
Paneel

Paneel ehk seinatahveldis on seina plaadikujuline ehitusdetail, mis katab seina osaliselt. Interjöör Lambrii Paneelelamu
Pannoo

Pannoo on raamiga piiratud maaling või madalreljeef seinal, lael või uksepaneelil. Pannooks võib nimetada suurt, harilikult konkreetsele ruumile loodud kunstiteost.
Sonkovo rajoon

Sonkovo rajoon (vene keeles Сонковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Sonkovo asula. Rajoon piirneb põhjas Krasnõi Holmi rajooniga, idas Jaroslavli oblastiga, lõunas Kessova Gora rajooniga ja läänes Bežetski rajooniga. Rajooni pindala on 970 km². Sonkovo rajoonis on 182 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja seitsme külaasunduse koosseisu. Q126684906
Budistlikud suurkogud

Sanghakogud või budistlikud suurkogud, ka budismi suurkogud, on budismi ajaloos olulise tähtsusega munkade kogunemised, kus arutatakse Buddha õpetuse tõlgendamise üle ning retsiteeritakse ja kontrollitakse üle kogu kanooniline pärimus. Esimene sanghakogu toimus Mahākāšjapa eesistumisel varsti pärast Buddha parinirvaanat (seega pärast 486 e.m.a) Rādžagrihas, kus olevat viibinud 500 munka. Buddha nõbu Ānanda Thera retsiteeris seal mitme kuu vältel ette Buddha poolt antud õpetuste (dhamma) osa ning munk Upāli Thera mungaelu korralduslike juhiste osa (vinaya). Kinnitati Sūtrapiṭaka ja Vinayapiṭaka esialgsed versioonid. Esimese budistliku sanghakogu kirjeldus leidub Tipiṭaka Vinaya Piṭaka, Cullavagga osas. Teine sanghakogu toimus 100 või 110 aastat pärast parinirvaanat (386 või 376 e.m.a) Vaišālīs, kus osales 700 munka ja kus arutleti peamiselt vinaja üle. Sanghakogus tekkisid lahkarvamused sthaviravaada ja mahasanghika suuna vahel. Vaišālī suurkogu järel lagunes budistlik kogudus koolkondadeks, mida oli vähemalt 18. Kolmandat sanghakogu Pātaliputras umbes 250 e.m.a patroneeris Ašoka. Sellel püüti leida konsensust koolkondade vahel, fikseeriti arvatavasti paali kaanon, millele lisati ka ‘kolmas korv’ – Abhidhammapiṭaka. Ka otsustati misjonäride saatmine teistesse maadesse. Neljas sanghakogu toimus umbes 100 m.a.j Kušaani keisri Kaniška I eestkoste all tema pealinnas Purušapuras Gandhāras. Seal koostati ulatuslikud kommentaarid sarvastivaada Tripiṭaka’le. Viies suurkogu toimus 1871. aastal 2400 theravaada munga osalusel Birmas Mandalays kuningas Mindoni valitsemise ajal. Selle peamine ülesanne oli retsiteerida Buddha õpetusi ning hoolikalt üle kontrollida kõik võimalikud muudatused, vahelejätmised ja moonutused. Kogu Tipiṭaka retsiteerimine kestis viis kuud. Samuti kinnitas see sanghakogu 729 marmorplaadile birma kirjas raiutud Tipiṭaka teksti. Kuues sanghakogu toimus 1954. aastal Birmas (praeguse nimega Myanmar), Rangoonis (praeguse nimega Yangon), Kaba Ayes, Birma valitsuse toetusel ja eestkostel, kaheksast riigist pärineva 2500 theravaada munga osalusel. Traditsiooniline budistliku kaanoni retsiteerimine kestis mitmete munkade gruppide poolt kaks aastat. Kontrollimise käigus leiti vaid väheseid lahknevusi ning see pälvis sanghakogu ametliku kinnituse. Kogu Tipitaka koos kommentaaridega anti trükki. Budismi ajalugu Ida mõtteloo leksikon: Budismi suurkogud. [1] Skilton, A., Budismi lühiajalugu, Tln: Kirjastus Koolibri, 2012. Bollée in Pratidanam (Kuiper Festschrift), pub Mouton, the Hague/Paris, 1968 Prebish, Charles S. (1974). "A Review of Scholarship on the Buddhist Councils"; Journal of Asian Studies 33 (2), 239–254 La Vallée Poussin, Louis de (1976). The Buddhist Councils, Calcutt : K.P. Bagchi
Vesjegonski rajoon

Vesjegonski rajoon (vene keeles Весьегонский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Vesjegonski linn. Rajoon piirneb põhjas Vologda oblastiga, kagus Krasnõi Holmi rajooniga, lõunas Molokovo rajooniga ja edelas Sandovo rajooniga. Rajooni pindala on 2047,26 km². Rajoonis on 264 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja kuue külaasunduse koosseisu. Q126684906
Ojapera oja

Ojapera oja (ka Kolga oja) on oja Sakala kõrgustiku lääneosas, Viljandi maakonnas Viljandi ja Põhja-Sakala vallas, Kõpu jõe parempoolne lisajõgi. Ojapera oja pikkus on 10 km, valgla pindala 11,8 km², langus 50 m ja lang 5 m/km. Oja saab alguse 80,5 m kõrgusel Tõrreküla külas ning suubub Vanaveski külas 30,5 m kõrgusel paremalt poolt Kõpu jõkke 4,9 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Ojapera oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30.05.2017) Ojapera oja keskkonnaportaalis (vaadatud 30.05.2017) Ojapera oja Eesti looduse infosüsteemis Ojapera oja keskkonnaportaalis
Kullamäe asulakoht

Kullamägi on muistne asulakoht, mis asub Kastre vallas Kastre küla territooriumil Emajõe kaldast 180 m lõunas soost esilekerkival kühmul. Kullamägi oli vaheaegadega asustatud alates kolmanda aastatuhande teisest poolest kuni esimese aastatuhande esimese pooleni eKr. Kullamäe asulakohal on palju ühiseid jooni Akali asulakohaga, mis jääb 2,5 kilomeetrit ida poole. Kullamäe asulakoht portaalis Archaeology, Authority and Community./ Kullamäe asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris
Vanausse oja

Vanausse oja (ka Rabusti oja) on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Kõpu jõe parempoolne lisajõgi. Vanausse oja pikkus on 7,9 km, valgla pindala 17,5 km², langus 40 m ja lang 5,06 m/km. Oja saab alguse 116,5 m kõrgusel Sudiste külas ning suubub Ainja külas 76,5 m kõrgusel paremalt poolt Kõpu jõkke 53,9 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Vanausse oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30.05.2017) Vanausse oja keskkonnaportaalis (vaadatud 30.05.2017) Vanausse oja Eesti looduse infosüsteemis Vanausse oja keskkonnaportaalis
Tammiskilp

OÜ Tammiskilp oli Eesti kirjastus. Kirjastus on avaldanud Mati Õuna koostatud ajalookirjandust. Kirjastuse raamatud Eesti Rahvusraamatukogu andmebaasis
Verb (kirjastus)

Verb on Eesti kirjastus, mis asutati 2004. Kirjastus on avaldanud luule- ja proosateoseid. Kirjastuse juhatusse kuuluvad teiste seas Doris Kareva, Piia Ruber. http://www.verb.ee/index.php?id=kirjastus (vaadatud 30.05.2017) https://www.inforegister.ee/11080278-KIRJASTUS-VERB-OU (vaadatud 30.05.2017) Kirjastuse koduleht
Sulemees

OÜ Sulemees on Eesti ettevõte, mis muu hulgas tegeleb kirjastamisega (eriti kalendrite). Ettevõte asutati 1996. Ettevõte juhatuse esimees on Ivar Maasik. Ettevõte toodab aastas umbes 1 miljon kalendrit, millest umbes pool eksporditakse Soome turule. Ettevõttes töötab 28 inimest. https://web.archive.org/web/20170820030551/http://sulemees.ee/index.php?route=information%2Finformation&information_id=7 (vaadatud 30.05.2017) Kirjastuse koduleht
Steamark

Steamark on Eesti kirjastus, mis kirjastab laste- ja noorsookirjandust. Kirjastus asutati 3. novembril 1997 Tallinnas. Aastast 1997 annab kirjastus välja 15-köitelist eesti lastekirjanduse antoloogiat ja aastast 2002 sarja "Jutulaegas". https://web.archive.org/web/20170702161452/http://www.steamark.ee/ (vaadatud 30.05.2017) Kirjastuse koduleht
Olga Padosep

Olga Padosep (1899–1969) oli eesti õpetaja. Ta töötas Tartu 4. Keskkooli õpetajana. 1950 rinnamärk "Haridustöö eesrindlane" 1950 Tööpunalipu orden 1955 Eesti NSV teeneline õpetaja Olga Padosep (nekroloog). Edasi, 8. juuli 1969
Radan

Radan (serbia keeles Радан) on Serbia kõige lõunapoolseim mägi, mille kõrgeimaks tipuks on Šopot (1408 m). Radanit on peetud kummalise gravitatsiooni või magnetvälja anomaaliaga mäeks, sest selle kohal oli II maailmasõja ajal teadmatul põhjusel Natsi-Saksamaa armee lennukeid alla kukkunud. Radan (mägi) - ronimine, reisimine ja mägironimine. (en:Radan (mountain) – Climbing, Hiking & Mountaineering.), mountain-forecast.com. Loetud 29.5.2017. (inglise keeles). Radan. 29.08.-31.08.2008., Vladislav Matković. Loetud 27.5.2017. (serbia keeles). Nõlvade (magnetvälja) illusioon Radanis. (en:Slope illusion (magnetic hill) in Radan.), Department of Psychology, Ritsumeikan University, Kyoto, Japan. Akiyoshi Kitaoka. Loetud 27.5.2017. (serbia keeles). Ülespoole allamäge Radan mäel: ime või põnev optiline illusioon? (en:Upward downhill on the Mt. Radan: miracle or exciting optic illusion?), Serbia.com. (serbia ja inglise keeles).