laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eduard Vilde monument

Eduard Vilde monument on Eduard Vilde mälestuseks püstitatud monument Harju tänaval Tallinna Kirjanike Maja vastas. Monumendile pandi nurgakivi 4. märtsil 1965 Eduard Vilde 100. sünniaastapäeva tähistamiseks. Tseremooniast võttis osa ka kirjaniku lesk Linda Vilde-Jürmann. Monumendi loomiseks korraldati konkurss, mille võitis arhitekt Allan Murdmaa ja skulptor Albert Eskli kavand. Konkursil sai kolmanda koha Endel Taniloo ja Ülo Sirbi kavand jalutavast kirjanikust, mille kipsist makett asub Eduard Vilde muuseumi arhiivis. Oma kavandi esitasid ka arhitektid Rein Kersten ja Peep Jänes. Ehitustöid vedasid eest insener Leonhard Sokk ja Tallinna Remondi- ja Linnaehitus. Mustjala karjäärist pärit punakast dolomiidist monument kujutab endast avatud raamatut, mille parempoolsel küljel on Eduard Vilde pronksist reljeefportree ja autogramm ning tekst ja vasakpoolsel küljel stseenid tema ajaloolisest triloogiast ("Mahtra sõda", "Kui Anija mehed Tallinnas käisid", "Prohvet Maltsvet"). Monumendil on Eduard Vilde tekst: "Januneb inimese hing loodusesunduslikult ilu järele, siis januneb ta ühes sellega tõe järele – elutõe, ilutõe, kunstitõe järele, ja kas ei ole teile teatavaks saanud nähtus, et suured ja sügavad vaimud kõigist rahvustest – kirjanikud, luuletajad, filosoofid – et nad kõik tõe, õiguse ja õigluse teenistuses seisavad, et nende sulg välja astub rõhutute eest ja rõhujate vastu, vaevatute eest ja vaevajate vastu, et esteetik ja eetik nende teostes üheks akordiks koonduvad. Nad ei saa teisiti, kui inimest armastada." Monumendi ees on mitu massiivset betoonist dekoratiivvaasi.[viide?] Vilde, Eduard Turismiportaal Eestigiid.ee, 8. jaanuar 2011 Õnnetu klassiku mainega Vilde Eduard Vilde muuseum, 8. jaanuar 2011 114: monument eduard vildele Blogi "Linnad ja märgid", 2. oktoober 2010. Leonhard Sokk: Lugeja mäletab: Eduard Vilde ausamba püstitamine Ajaleht Pealinn, 2. juuni 2008.
1472

1472. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad - 1470. aastad - 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad 1520. aastad Aastad: 1467 1468 1469 1470 1471 - 1472- 1473 1474 1475 1476 1477 ... Läbi Tallinna ja Tartu reisis Venemaale Bütsantsi keisri Konstantinos Palaiologose vennatütar Sofia, kes abiellus seal Ivan III-ga. ... ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 53
27. strategeem

27. strategeem 36 strategeemist on "mängi lolli, kaotamata tasakaalu ". Narr. 假癡不癲 (Jiǎ chī bù diān) Peitu lolli, joodiku või hullu maski, et tekitada segadust oma kavatsuste ja motiivide mõistmisel. Tee nägu, et ei näe vaenlase pandud püüniseid, ja saa sellest kasu. Pane ta uskuma oma üleolekut! Pane vastane alahindama oma võimeid, oskusi, mõistust ja informeeritust, kuni ta kaotab valvsuse. Siis võib rünnata. 21. võimuseadus: püüdmaks jobu, mängi tobu. Parem on teha nägu, et ei tea midagi ja ei soovi midagi teha, kui teha nägu, et tead midagi ja tegutseda arutult. See, kes viibib rahus, ei reeda oma plaane. Tuleb teada ja teha nägu, et ei tea. Kui pole võimalik tegutseda, siis teha nägu, et ei kavatsegi tegutseda, kui on võimalik siis tegutseda. Kuni pole saabunud aeg tegutsemiseks ,on vaja säilitada rahu ja näha võimalikult loll välja. Kui sarnaselt tõelise lollpeaga anda oma tahtele voli, siis reedad oma tõelised sihid ning su tegevus osutub mitteaegseks ja kutsub esile üldise kahtluse. "Sunzi" 4. : Kes on sõjaasjanduses osav, võidab seal kus on kerge võita. Seetõttu kui sõjaasjanduses osav võidab, ei omanda ta asjatundja kuulsust ja kangelase teeneid (autasusid julguse eest). Kõu pilvedes, Kuusjoon 3. Zhun (Algraskus, idu). Songi dünastia ajal sai Di Wuxiang (1008–1057) keisrilt käsu alistada mässulised barbarite hõimud impeeriumi lõunapiiril. Lõuna elanikud olid väga ebausklikud ja ei võtnud ühtegi asja ette ilma palveteta jumalate poole. Et tõsta oma sõdurite võitlusvaimu, korraldas ka Di Wuxiang palveteenistuse ja lausus sellise palve: “Ma ei tea, kas ma võidan või kaotan. Siin on sada münti. Ma viskan need õhku ja kui saatus on meile armuline, siis kukuvad need kõik kull ülespoole." Di Wuxiangi lähedased tõttasid teda ta meeletuses ümber veenma, aga ta jäi kindlaks. Mündid visatud, langesid need kõik kull ülespoole! Kogu vägi vastas sellele rõõmuhõiskega, mis veeres kajana läbi oru. Ta lausus: “Kui me naaseme võiduga, siis ma toon need mündid ohvrianniks jumalatele,” lasi mündid põranda külge naelutada ja katta siidilooriga. Seejärel viis ta väed mässuliste vastu ja saavutas hiilgava võidu. Naasnult laagri käskis ta mündid kokku koguda. Siis nägid kõik, et neist igal oli mõlemal küljel kull! (Sarnane juhtum Jaapanis on ära toodud "Kivide ja liiva kogus".) Gracian, Baltasar. Kasuta rumalust, Seda teevad vahetevahel isegi kõige targemad inimesed. On olukordi, kus suurim tarkus seisneb selle nähtavas puudumises. Kes peab end ülal nagu loll, see võidab. Aga kes näeb ennast nagu loll, see kaotab. "Teeseldes lolli on võimalik seista vastu vastasele ja juhtida seejuures väge." В.В. Малявин (V. Maljavin) 36 стратагем. Китайские секреты успеха. 27. Gracian, Baltasar. The Art of Wordly Wisdom Nayika, 2009, ISBN 978-0955958311 English and French translation of the Thirty-Six Stratagems 27. Taiwanilt pärinevast 36 strategeemist 27. 27. algtekst Hiina Vikipeedias tõlkega inglise keelde
Vanglaekspress

"Vanglaekspress" on 1997. aasta USA mängufilm, mille režissöör on Simon West. Peategelased on Cameron Poe (Nicolas Cage), Vince Larkin (John Cusack) ja Cyrus Grissom (John Malkovich). Film oli nomineeritud Oscarile parima laulu ja parima heli kategoorias, kuid mõlemas kategoorias saatis edu hoopis "Titanicut".
1474

1474. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad - 1470. aastad - 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad 1520. aastad Aastad: 1469 1470 1471 1472 1473 - 1474 - 1475 1476 1477 1478 1479 ... ... ... ...
1475

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1440. aastad | 1450. aastad | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1471 | 1472 | 1473 | 1474 | 1475 | 1476 | 1477 | 1478 | 1479 | ► | ►► 1475 (MCDLXXV) oli 15. sajandi 75. aasta. 10. jaanuar – Vaslui lahing: Moldova vürstiriigi väed tõrjusid Ștefan III juhtimisel Vaslui linna lähedal tänapäeva Rumeenia aladel tagasi osmanite rünnaku. 29. august – pärast Inglismaa ja Burgundia hertsogkonna sissetungi sõlmis Prantsusmaa Inglismaaga Picquigny lepingu, mille tulemusena vabastati Prantsusmaa kuningas Louis XI. Vasco Núñez de Balboa, hispaania konkistadoor Jacob Haylmann, saksa kiviraidur ja arhitekt 6. märts – Michelangelo, itaalia maalikunstnik, skulptor, luuletaja ja arhitekt 6. september – Sebastiano Serlio, itaalia arhitekt, maalikunstnik ja kunstiteoreetik 13. september – Cesare Borgia, itaalia kondotjeer 11. detsember – Leo X, paavst 24. veebruar – Karl I, Badeni markkrahv 6. mai – Dieric Bouts, Madalmaade kunstnik 2. november – Bartolomeo Colleoni, itaalia kondotjeer 10. detsember – Paolo Uccello, itaalia maalikunstnik, mosaiigimeister ja matemaatik
Astrolaab

Astrolaab (< kreeka astron 'täht' + lambanein 'võtma, haarama') ehk tähesihik on vahend taevakehade kõrguse mõõtmiseks ja kalendriarvutuste tegemiseks. Tuntuim on tasapinnaline taevaskera kujutav astrolaab, mille aluseks on ekvaatori tasandile kujundatud taevaskera. Tüüpiline astrolaab oli vasest, kuni 60 cm läbimõõduga plaat, millele oli kraabitud taevakaart. Plaadi keskpunkti oli kinnitatud 15 cm läbimõõduga ring, mis oli jaotatud kraadideks ja tundideks. Ringile oli kinnitatud sihikuga visiir ehk alidaad, mis suunati taevakehale. Tagaküljele graveeriti arvutuste tegemiseks vajalikud nomogrammid (näiteks araabia astrolaabidel olid seal palvuse aja ning Meka suuna leidmise skaalad). Antiik-Kreeka esimesi taevauurijaid Hipparchos, kes koostas täheteatmiku, leiutas ka riista taevakeha kõrguse mõõtmiseks, mida loetakse esimeseks astrolaabiks. Taolist vahendit kasutas ka Ptolemaios. Keskajal kasutasid taevakehade kõrguse, kohaliku aja ja kohaliku laiuse määramiseks laialt astrolaabi araablastest taevauurijad, meremehed ja ennustajad. Mekasse suunduvad palverändurid leidsid kõrbes tee samuti astrolaabi abil. Araabia taevauurija Muhammad al-Fazari leiutas esimesena astrolaabi pärsia-araabia rahvaste seas, järgnevalt al-Battani ja az-Zarqali täiendasid astrolaabi nii, et vaatlusi sai teostada mitte üksnes kindlal geograafilisel laiusel, vaid igal pool. Keskaegsesse Euroopasse tuli astrolaab läbi islami võimu all oleva Andaluusia 12. sajandil. 15. sajandist on säilinud Abraham Zacuto poolt jäädvustatud astrolaabi kirjeldus ja kasutusjuhend Lissabonis. Astrolaab jäi tuntuimaks taevakehade mõõtmisvahendiks 17. sajandi keskpaigani, mil selle vahetasid välja lihtsamini kasutatavad mõõteriistad. Arvestades astrolaabi kohmakust, mitme inimese osaluse vajadust vaatlusel ja kasutamiskeerulisust õõtsuval laeval, leidis astrolaab meresõidus vähest kasutust. Selle asemel võeti tarvitusele lihtsustatud mereastrolaab, mis koosnes vaid kraadideks jaotatud ringist koos alidaadiga. Sellist vahendit kirjeldas esimesena Mallorcalt pärit taevauurija Ramon Llull 1292. aastal ning see oli meresõidu puhul kasutusel kuni 17. sajandi lõpuni, mil seda hakkasid asendama veelgi lihtsamini käsitletavad kvadrant ja Davise kvadrant. Sfääriline astrolaab "Mereleksikon". Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996 The Astrolabe
Vassili Dokutšajev

Vassili Vassiljevitš Dokutšajev (vene keeles Василий Васильевич Докучаев; 1. märts (17. veebruar vkj) 1846 — 8. november (26. oktoober vkj) 1903) oli vene geoloog ja mullateadlane, vene mullateaduse kooli ja mullageograafia rajaja. Vassili Dokutšajevi järgi on muld eriline looduslik keha. Dokutšajev avastas muldade geneesi ja paiknemise peamised seaduspärasused.
1476

1476. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad - 1470. aastad - 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad 1520. aastad Aastad: 1471 1472 1473 1474 1475 - 1476 - 1477 1478 1479 1480 1481 ... ... ... ...
Piparmündiõli

Piparmündiõli (Menthae piperitae aetheroleum) on piparmündi maapealsetest värsketest osadest veeauruga destilleeritud eeterlik õli. Õli on kahvatu- või rohekaskollase värvusega, tugeva, meeldiva lõhna ja maitsega. Seistes muutub õli viskoosseks ja värvuselt tumedamaks. Külmutatud õlist kristalliseerub välja mentool. Õli sisaldab 50–55% mentooli ning lisaks metüülatsetaati, mentooni ja väiksemas koguses muid komponente. Piparmündiõli on üks kõige populaarsemaid ja sagedamini kasutatavaid eeterlikke õlisid. See on kergelt antibakteriaalse ja valu vaigistava toimega. Selle õliga maitsestatakse alkohoolseid jooke, maiustusi, kompvekke, närimiskumme, seepe, pastille, sigarette jne. Meditsiinis kasutatakse piparmündiõli ülemiste hingamisteede katarride korral, välispidiselt lihase- ja närvivalude leevendamiseks. Õli on kasutusel nohu- ja reumasalvide koostisosana, kosmeetikas ja hügieenivahendite (hambapastad, suuloputusveed) tootmisel. Raal, A., Tervist ja vürtsi maailma maitsetaimedest, Valgus, Tallinn, 2005 Peppermint Leaves
Vadim Makšejev

Vadim Makšejev (Вадим Николаевич Макшеев; 4. september 1926 Leningrad – 7. veebruar 2019 Tomsk) oli lapsepõlve Eestis veetnud vene kirjanik ja ajakirjanik. Vadim Makšejevi isa oli valgekaardi ohvitser, kes osales Krimmi vabastamises ja pärast selle ebaõnnestumist lahkus Venemaalt üle Türgi ja Prantsusmaa Eestisse Tartusse. 12. novembril 1923 laulatati Tartu Uspenski kirikus tulevase kirjaniku vanemad. 1926. aastal sõitis Vadimi rase ema Leningradi oma lähedaste juurde Leningradi sünnitama, Vadim sündis 4. septembril. Mõne kuu pärast sõitsid ema ja Vadim tagasi Tartusse. Aastatel 1930–1931 töötas Vadimi isa Tartu–Petseri raudtee ehitusel kümnikuna, olles õppinud Tartu ülikoolis aastatel 1923–1926 kaubandust ja aastatel 1927–1928 majandust (matr. nr. 8410). 1933. aastast töötas tema isa Kiviõlis, olles vabal ajal vene emigrantide lastest moodustatud skaudimaleva juhiks. Samal aastal hakkas Vadim algkoolis käima. 1939. aastal õppis Vadim Tartu eesti reaalkoolis, 1940. aastast aga Narva Vene Gümnaasiumis (hilisema nimetusega Narva 2. Keskkool). Küüditati 14. juunil 1941 koos ema ja õega Siberisse Tomski oblastisse Vasjugani rajooni Volkovosse. Ema ja õde surid aastal 1942. Isa suri aastal 1941 Sverdlovski oblastis, Stupino kinnipidamiskohas. Vasjuganis elas Makšejev 20 aastat, nendest 14 aastat eriväljasaadetuna. Ta töötas mitmes kolhoosis, pidades mitmeid ameteid, elatades end nii füüsilise töö kui ka raamatupidamisega. 1950. aastate keskel hakkas Makšejev ajakirjandusele kaastööd tegema. Aastal 1960 võeti ilma passita kolhoosnik Vadim Makšejev ajakirjanike liidu liikmeks. Aastal 1960 ühinesid Vasjugani ja Kargasoki rajoonid ning Makšejev suunati Kargasoki rajooni ajalehe Severnaja Pravda maaelu osakonna juhatajaks. Aastal 1962 asus ta ümber Tomskisse, oblasti ajalehe Krasnoje Znamja maaelu osakonna juhatajaks. Samuti hakkas ta ka pikkamööda päris kirjanduse poole kalduma. 2011 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk Makšejev, Vadim. Viige talle lilli! Jutud. Vene keelest tõlkinud Averonika Beekmann, Jaan Viira; kunstnik Igor Balašov. Tallinn: Aleksandra, 2009 Makšejev, Vadim. Narõmi kroonika. Vene keelest tõlkinud Jüri Ojamaa. Tallinn: Varrak, 2011 Makšejev, Vadim. Damoklese mõõk. Vene keelest tõlkinud Peep Varju, Jaan Viira, Averonika Beekmann. Eessõna: Peep Varju. Tallinn: Valge Raamat, 2018 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 470 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. mai 2011. Vaadatud 27. juunil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://tomskhistory.lib.tomsk.ru/page.php?id=10 http://tomskhistory.lib.tomsk.ru/files2/20.pdf
Mullageograafia

Mullageograafia on loodusgeograafia ja mullateaduse allharu, mis tegeleb maakera muldade levimise seaduspärasuse uurimisega mullageograafilise rajoneerimise eesmärgiga.
Aramil

Aramil on linn Venemaal Sverdlovski oblasti lõunaosas, Aramili linnaringkonna keskus. Linn asub Isseti ääres 15 km Jekaterinburgist kagus. Asula tekkis 1675. aastal riigi lõunapiirile rajatud sõjaväeposti juurde. Linnaõigused sai 1966. aastal.
Tea Varrak

Tea Varrak (sündinud 15. veebruaril 1960) on endine Tallinna Tehnikaülikooli prorektor ja Eesti riigiametnik. Tea Varrak lõpetas aastal 1992 Tallinna Tehnikaülikooli raamatupidamise ja majandusanalüüsi erialal. Aastal 1998 kaitses ta Tartu Ülikoolis magistrikraadi ärijuhtimises. Ta on olnud Mainori Majanduskooli, Audentese ja Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse juht. 5. septembrist 2005 kuni 26. jaanuarini 2006 oli ta Rahandusministeeriumi abiminister ning 27. jaanuarist 2006 kuni 26. jaanuarini 2011 Rahandusministeeriumi kantsler. Alates märtsist 2011 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli innovatsiooni- ja ettevõtluskeskuse direktor ja alates septembrist 2013 innovatsiooni- ja rahvusvaheliste suhete prorektor. Alates 27. märtsist 2017 kuni 19. detsembrini 2018 oli ta Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsler. 2019. aasta kevadel asus ta tööle ilukliiniku Decus International OÜ juhatuse liikme ja tegevjuhina, kuid sealt lahkus ta kümne kuu pärast. 16. märtsil 2020 asus Tea Varrak tööle Sotsiaalministeeriumis sotsiaalvaldkonna nõunikuna. 2005 ettevõtluse sõber 2010 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk 2011 Valgetähe III klassi teenetemärk 2011 aasta naine 2015 Mente et manu Tema abikaasa oli energeetikainsener ja keskmaajooksja Peeter Varrak (1936–2018). Tea Varrak. CURRICULUM VITAE www.ttu.ee (vaadatud 26.09.2015) Tea Varrak siirdub Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsleriks Tallinna Tehnikaülikool, 23. märts 2017 "Tea Varrak astub kantsleriametist tagasi" ERR, 19. detsember 2018 Riik, Marvel. Kes otsib juhti? Ekskantsler Tea Varrak lahkus ilukliiniku tööpostilt. Õhtuleht, 7. jaanuar 2020. Sotsiaalministeerium moodustab töörühma toiduabi kättesaadavuse parandamiseks. Sotsiaalministeerium, pressiteade, 12. märts 2020. Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärgi saajad läbi aegade. Eesti Kaubandus-Tööstuskoja veebisait. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Suri aastaid NSVLi tippu kuulunud jooksja Peeter Varrak" Postimees Sport, 20. veebruar 2018 Euro-kantsler Tea Varraku saatus selgub järgmisel nädalal Delfi, 4. jaanuar 2011 Euro peatehnik, e24.ee, 8. jaanuar 2011
1477

1477. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad - 1470. aastad - 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad 1520. aastad Aastad: 1472 1473 1474 1475 1476 - 1477 - 1478 1479 1480 1481 1482 Tübingeni Ülikool on asutatud. Uppsala Ülikool on asutatud. ... ... ...
Simona Senoner

Simona Senoner (13. juuni 1993 Bolzano – 7. jaanuar 2011 Freiburg, Baden-Württemberg) oli Itaalia suusahüppaja. Tragöödia: 17-aastane Itaalia naissuusahüppaja suri, Postimees.ee, 8. jaanuar 2011
1514

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1510 | 1511 | 1512 | 1513 | 1514 | 1515 | 1516 | 1517 | 1518 | ► | ►► 1514. aasta (MDXIV) oli 16. sajandi 14. aasta. ... ... 31. detsember – Andreas Vesalius, Madalmaade anatoom ja arst ...
1530

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1526 | 1527 | 1528 | 1529 | 1530 | 1531 | 1532 | 1533 | 1534 | ► | ►► 1530. aasta (MDXXX) oli 16. sajandi 30. aasta. 10. mai – Philipp Melanchthonil valmis Augsburgi usutunnistus. 25. juuni – Augsburgi usutunnistus anti Karl V-le üle. 11. august – Püha-Rooma keisririigi väed taastasid Firenzes Medicite dünastia. Tallinna raekoja torni asetati sõjasulase (Vana Toomas) kujuga tuulelipp. Liivimaa ordumeister sai Saksa-Rooma keisri vasalliks ja riigivürstiks. ... 25. august – Ivan IV Groznõi, Vene tsaar 30. oktoober – Georg von Tiesenhausen, Saare-Lääne ja Tallinna piiskop
Südajas leht

Südajas leht on lehealusel sügava terava väljalõikega ja ümarate hõlmadega munajas leht. Kask, M.; Vaga, A. (toim.) 1966. Eesti taimede määraja. Tallinn: Valgus, lk. 1076.
Odajas leht

Odajas leht on leht, mille lehelabast on enamik piklikult kolmnurkne ja mille aluse moodustavad kaks külgedele suunatud teravat hõlma.
1531

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1527 | 1528 | 1529 | 1530 | 1531 | 1532 | 1533 | 1534 | 1535 | ► | ►► 1531. aasta (MDXXXI) oli 16. sajandi 31. aasta. 26. jaanuar – toimus maavärin Portugalis Lissabonis, hukkus mitu tuhat inimest. Esimest korda mainiti Ropka mõisa. 1531. aasta katkuepideemia Eestis ... ...
Santa Fe Instituut

Santa Fe Instituut on uurimisasutus Santa Fe linnas, Ameerika Ühendriikides. Instituut loodi aastal 1984, ning selle peamiseks uurimisvaldkonnaks on keerukate süsteemide teooria. See sisaldab nii bioloogiliste, sotsiaalsete kui majanduslike süsteemide uurimist. Santa Fe Instituut on maailma tuntumaid interdistsiplinaarseid uurimisrühmi keerukate süsteemide teooria alal. Santa Fe Instituudi koduleht
Jing Fang

Jing Fang (京房 pinyin: Jīng Fáng, 78–37 eKr), sünninimega Li Fang (李房) ja lisanimega Junming (君明), oli silmapaistev vanahiina matemaatik, muusikateoreetik, astronoom, astroloog ja “Muutuste raamatu” asjatundja. Elas Hani dünastia ajal. Sündis Puyangi linnas (praeguses Henani provintsis). Õppis ja uuris “Yi Jingi” kanonistist idzingisti Meng Xi õpilase Jjao Yanshou juhendusel. Jing Fani sulest pärineb traktaat "Jingxi Yizhuan" (京氏易傳, Isand Jingi Muutuste traditsioon), mis kujutab endast "Yi Jingi" kasutusele tuginevat astroloogilist kalendrit. Rida tema poolt kasutusele võetud reegleid ja guade korrastusi on "Yi Jingi" traditsioonis ja taoismis laialt levinud. Tuntumad on järgmised korrastused: Kaheksa palee korrastus, milles on 64 kuusjoont jagatud 8 rühmaks. Skeem leidis kasutust sisemises alkeemias, akupunktuuris ja astroloogias. Reegel nаjia, mis määrab vastavused 64 kuusjoone, 60 tsükli märkide, tüvede, oksade, kuu faaside ja kuu peatuste vahel. Reeglit kasutatakse astroloogias ja sisemises alkeemias. McClain, Ernest. Chinese Cyclic Tunings in Late Antiquity, Ethnomusicology Vol. 23 No. 2, 1979. pp. 205-224. Ban Gu, Han Shu : Biography of Jing Fang (part 88 roll 58). Huang, Xiangpeng, "Jing Fang". Encyclopedia of China (Music and Dance Edition), 1st ed. McClain, Ernest and Ming Shui Hung. "Chinese Cyclic Tunings in Late Antiquity," Ethnomusicology, Vol. 23, No. 2 (1979): 205-224. Needham, Joseph (1986). Science and Civilization in China: Volume 3, Mathematics and the Sciences of the Heavens and the Earth. Taipei: Caves Books, Ltd. Еремеев В.Е. Порядок Вэнь-вана и лунные стоянки Jing Fangi paleed Сазонов В.А. Солнечные и лунные циклы в интерпретации “И цзина”. - “Общество и государство в Китае” 1985. Агеев Н.Ю. Учение Цзин Фана о Восьми дворцах и календарные приложения этого учения // XXXIV научная конференция "Общество и государство в Китае" М., 2004.- С. 134-141.
1532

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1528 | 1529 | 1530 | 1531 | 1532 | 1533 | 1534 | 1535 | 1536 | ► | ►► 1532. aasta (MDXXXII) oli 16. sajandi 32. aasta. Antonio Sedeño püüdis esimesena Trinidadile kolooniat rajada, kuid sai indiaanlastelt lüüa. 26. aprill – Türgi sultan Suleiman I anastas Ungari ja alustas liikumist Viini suunas. 16. november – Francisco Pizarro vangistas inka Atahualpa. ... ... ...
Peter Carlblom

Peter Carlblom (21. november/2. detsember 1785 Haapsalu – 22. mai/3. juuni 1834 Kroonlinn) oli Eesti vaimulik. Ta õppis aastatel 1802–1805 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 11. novembril / 23. novembril 1806 õpetajaks. Ta oli aastatel 1806–1821 (kutsuti 10. septembril / 22. septembril 1806) Risti koguduse õpetaja. Jäi 1. veebruaril / 13. veebruaril 1821 tervislikel põhjustel emerituuri. Elas seejärel Kroonlinnas ja töötas Peterburis eraõpetajana. Tema vanaisa Jonas Laurentii Carlblom ja isa Gustav Carlblom olid Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetajad, teine vanaisa Joachim Heinrich Dahl oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa Andreas Hollming oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja, onu Johannes Carlblom vanem oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja, vend Friedrich Carlblom oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, vend Paul Carlblom oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, vend Johannes Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema poeg Wilhelm Gustav Johann Carlblom oli luterlik vaimulik Bessaraabias Artsize,; Alatskivi ja Kodavere Mihkli koguduse õpetaja ning Moskva Konsistooriumi superintendent ja vaimulik asepresident. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
1533

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1529 | 1530 | 1531 | 1532 | 1533 | 1534 | 1535 | 1536 | 1537 | ► | ►► 1533. aasta (MDXXXIII) oli 16. sajandi 33. aasta. 25. jaanuar – Anne Boleyn abiellus salaja Inglismaa kuninga Henry VIII-ga. 11. juuli – Paavst Clemens VII heitis Inglismaa kuninga Henry VIII kirikust välja. 26. juuli – Konkistadoor Francisco Pizarro käsul hukati viimase inkade kuninga Atahualpa. 14. november – Hispaanlased jõudsid inkade impeeriumi pealinna Cusco. Arvatavasti Rootsi ja Soome kaudu jõudsid Eestisse esimesed mustlased. 7. september – Elizabeth I, Inglismaa kuninganna 1558–1603. 6. juuli – Ludovico Ariosto, itaalia luuletaja 26. juuli – Atahualpa, inkade kuningas 20. september (arvatavasti) – Veit Stoss, saksa skulptor 3. detsember – Vassili III, Moskva suurvürst Lucas van Leyden, Madalmaade kunstnik ja graafik Jacob Cornelisz van Oostsanen, Madalmaade kunstnik