Saue mõis

Saue mõis (saksa keeles Friedrichshof) oli mõis Harjumaal Keila kihelkonnas, tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Saue linna territooriumile Harju maakonnas. Looduskaitsealune park, pargiskulptuurid ja looklev teedevõrk moodustavad Saue mõis peahoonele sobiva tausta. Varaklassitsistlik park (ca 15 ha) on esi- ja tagaväljaku osas kujundatud regulaarstiilis, metsapargi osas vabakujuline. Saue mõisa järgi on nime saanud Keila lademe Saue kihistik. Saue varasem ajalugu on tihedalt seotud sellest 8 kilomeetrit idas asuva Sausti mõisaga (saksa k Sauß), millele Saue ümbruse alad kuulusid. 1620. aastatel eraldasid Sausti mõisa omanikud von Scharenbergid oma valduste lääneosa eraldiseisvaks mõisaks, mis sai nimeks Väike-Sausti (saksa k Klein-Sauß). 1453. aastal esmamainitud Sausti mõisat hakati sellest ajast peale nimetama Suure-Saustiks (saksa k Groß-Sauß). Johan Holmbergi 1693. aasta kaardil kirjelduses on mainitud, et Väike-Sausti küla 7 adramaad on olnud kaua tühi, nüüd on seal 4 talu ja 2 vabadikukohta. 1786. aastast sai mõis Friedrich Hermann von Fersenilt (1741 Ridala - 1798) uue nime – Friedrichshof. Kuigi mõisaehitusest võlgadesse sattunud Fersen algselt pantis, siis müüs mõisa Saku mõisaomanikule ja õlletehase asutajale von Rehbinderile, elas Fersen Sauel oma elupäevade lõpuni. Mõisal olnud palju valdajaid: 1629 – Eestimaa rüütelkonna peamees Berend von Scharenberg 1663 – Ewoldt Scharenberg 1677 – kapten Johan Fuhrmann 1678 – pandihoidja kapten Robert Segener 1696 – rentnik Avelus Liffman 1715 – leitnant Scharenbergi lesk ja kaks poega 1724 – haagikohtunik Ewold Johann von Scharenberg, rentnik Berend Johann Zint 1748 – Franz Heinrich von Scharenberg 1750 – leskproua von Scharenberg 1774 – major Friedrich Hermann von Fersen 1792 – krahv Karl Friedrich von Rehbinder 1844 – krahv Paul Eduard von Rehbinder 1852 – mereväe eruleitnant (hiljem kreisikohtunik) Otto von Ruckteschell 1871 – Wilhelm Reinhold Otto von Straelborn 1912 – Straelborni pärijad – tema naine Elise Sophie (sünd von Tiesenhausen) ja kaks poega Barokkstiilis kahekorruseline kivist mõisahäärber valmis 18. sajandi viimasel veerandil. Peahoone projekteeris arvatavasti Eestimaa kubermangu arhitekt Johann Schultz. Pärast 1919. aasta mõisate sundvõõrandamist kinkis Eesti Vabariik mõisa Vabadussõjas silma paistnud Johannes Ermile. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid mõisa peahoones mitmed asutused: vanadekodu, kroonikute haigla, masinatraktorijaam, Eesti Põllumajandus Tehnika kontor (restaureerimistööd), lasteaed, Saue linnavalitsus ja Saue linnavalitsusele kuuluv firma SAUREM. Samuti kunstide kool ja EPT osakond. Aidahoone ühes tiivas töötas väike rotaprindi trükikoda. 1995. aastast on Saue mõis eraomanduses. 1981. aasta filmiti mõisas osa kaheosalisest Tõnis Kase telefilmist "Kaks päeva Viktor Kingissepa elust". Täpsemalt stseenid, kus Kingissepp ja Erast Meister võtavad J. Poskalt kubermangu valitsemise üle. Jääkelder Pargipaviljon Ait Park Mõisa pargi skulptuur "Herakles" Mõisa pargi skulptuur "Leda luigega" Eesti mõisate loend "Kultuurimälestiste riiklik register". Saue kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 17.08.2019) ""Saue mõis"". www.mois.ee. Vaadatud 25.02.2012. Johan Holmberg (1693). "Lilla Sautz Byy i Kegel Sochn & Lilla Sautz i Kegel Sochn". Riigiarhiivi kaardiserver. Saue mõis (Keila khk). Kinnistute register Rahvusarhiivis Saue mõisa peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 25.02.2012) ""Ajalugu"". www.sauemois.ee. Vaadatud 25.02.2012. Saue mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Saue mõis (Keila khk). Kinnistute register Rahvusarhiivis Saue 360° aeropanoraam / aerofoto Saue mõis. Inventariseerimine. Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid Mõisa laetalade alt leitud vanad armastuskirjad: Loe mõisahärra kirjutisi oma pruudile