laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rannveig Guðmundsdóttir

Rannveig Guðmundsdóttir (sündinud 15. septembril 1940 Ísafjörðuris) on Islandi poliitik. Ta on olnud Alþingi liige, Islandi sotsiaalminister ja Põhjamaade Nõukogu president 2005. aastal. Biograafia (islandi keeles) ja foto
Kuusalu JK Rada

Kuusalu JK Rada on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Kuusalus. Klubi mängijad on peamiselt Kuusalu, Kiiu ja Loksa kandist pärit. Klubi koduväljakuks on naturaalmuruga Kuusalu KK Staadion, mis asub Rihumäel. Toetajateks on: Monier OÜ, Tuuletuka Noorjuuksurite Salong, MMT Production, Kohvik Päike ja Capri Pizzakohvik.
Kadri Tali

Kadri Tali (sündinud 18. juunil 1972 Tallinnas) on Eesti muusikamänedžer ja -produtsent ning poliitik, alates 1. aprillist 2023 XV Riigikogu liige. Ta õppis aastatel 1979–1987 Tallinna 3. Keskkoolis, 1987–1991 Tallinna Muusikakeskkoolis ja 1991–1996 Eesti Muusikaakadeemias koorijuhtimise erialal. Ta oli aastatel 1991–1992 tegev Eesti Raadio noortesaadete toimetuse uudistereporterina. Aastatel 1992–2002 töötas ta kooristuudio Ellerhein dirigendina. Aastal 1996 algatas ta Mittetulundusühingu Hea Muusika Selts ja on selle tegevjuht. Aastatel 1997–2005 oli ta Eesti Kontserdi projektijuht. Aastal 1997 lõi ta Põhjamaade sümfooniaorkestri, on selle mänedžer ja produtsent. Aastatel 2005–2006 oli ta Kremerata Baltica mänedžer. Aastatel 2005–2011 oli ta Tali Management OÜ tegevjuht ja juhatuse liige. 21. märtsist 2011 kuni jaanuari lõpuni 2015 oli ta Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri direktor. Seejärel töötas ta 2019. aastani Soome Rahvusooperi ooperikoori direktori ametikohal. Kadri Tali kandideeris 2019. aasta Riigikogu valimistel erakonna Eesti 200 nimekirjas Pärnumaa ringkonna esinumbrina. Ta sai 872 häält, kuid valituks ei osutunud. Kadri Tali osales 2022. aastal "Tantsud tähtedega" saates ja tantsis seal koos Mairold Millertiga. Kevadel 2023 sai ta Riigikogu liikmeks. Erakonna Eesti 200 Pärnu osakond valis 5. novembril 2023 toimunud üldkoosolekul Kadri Tali osakonna uueks juhiks. Ta kandideeris 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kogus 217 häält ning ei osutunud valituks. Tema abikaasa oli Martin Lehtonen. Neil on kaks poega: vanem poeg on sündinud aastal 2006, noorem poeg aastal 2009. Tema kaksikõde Anu Tali on dirigent. Nende ema Anne Tali on matemaatik. Kadri Tali: au neile, kes oma tee lõpuni käivad. Postimees, 2. aprill 2011. Nädalainfo, 12. nädal, 2011. Kultuuriministeerium. Vaadatud 10.01.2014. Kadri Tali lahkub ERSO juhi kohalt, Õhtuleht, 21. jaanuar 2015 Kadri Tali: Pärnus on isiklik lähenemine säilinud palju rohkem kui pealinnas https://rk2019.valimised.ee/et/voting-result/district-12-voting-result.html Euroopa Parlamendi valimiste detailne hääletamistulemus (11.06.2024). Valimised.ee. Kasutatud 12.06.2024, https://ep2024.valimised.ee/et/detailed-voting-result/index.html
Elmar Valmre

Elmar Valmre (1909 Tartu – 1944) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik. Valmre on töötanud väljaannete Postimees ja Telegramm toimetustes. Ta kasutas pseudonüümi Mart Saareots. Kirjutas libretod operettidele "Õnnelend" (1934), "Napoli pärl" (1935) ja "Igatsetud maa" (1939). "Kindral Naki" (jutt). Loodus, 1936, sarjas "Looduse lasteraamat" nr 13. Kordustrükk: Eesti lastekirjanduse antoloogia. X : Pääsukene, tule koju. Steamark, 2001. Lk 131–143 "Mardi esimene suur teekond" (jutustus). Loodus, 1936, sarjas "Looduse lasteraamat" nr 31 "Ennustus relval" (kriminaalromaan). Loodus, 1937, sarjas "Kriminaalromaan" nr 5. "Vaprad sõdurid" (lasteraamat). Loodus, 1938, sarjas "Kuldne kodu". "Ööl vastu 18. oktoobrit" (kriminaalromaan). Loodus, 1938, sarjas "Kriminaalromaan" nr 22. Kordustrükk: Kuldsulg, 1995 sarjas "Meisterdetektiivid". "Kitsas tee" (romaan). Loodus, 1940, sarjas "Looduse kroonine romaan" nr 136 "Raudpuur" (jutustus). Raamat: "Suletud ümbrik: kilde Eesti raamatu 400 a. juubeli romaanivõistluselt". Loodus, 1934. Lk 118-133. Kriminaalromaan "Ennustus relval" ilmus soome keeles Hannu Oittineni tõlkes kirjastuselt Taifuuni 1994. aastal. Valmre, Elmar, 1909-? ESTER Tallinn Valmre, Elmar. Tikarin ennustus. Kirjat. Like Kustannus. Valmre, Elmar. Eesti biograafiline andmebaas ISIK. Raivo Lööper, Pille Mark. Eesti Kalman taas teatrilaval. Kultuur ja Elu, oktoober 2005. Tomi Aitio. Dekkari- helmi vanhasta Virosta. Valmre Elmar - Tikarin ennustus. Kulttuuri. Helsingin Sanomat, 19. juuli 1994
Gabriel Romanus

Lars Gabriel Romanus (sündinud 25. jaanuaril 1939 Helsingborgis) on Rootsi poliitik, Liberaalse Rahvapartei liige. Aastatel 1978–1979 oli ta sotsiaalminister. Ta oli Riksdagi liige 1969–1982 ja taas 2002–2006. Aastatel 1982–1999 oli ta Rootsi alkoholimonopoli Systembolaget tegevdirektor. Gabriel Romanus on Põhjamaade Nõukogus Rootsi delegatsiooni esimees. Aastal 2004 oli ta Põhjamaade Nõukogu president. "Gabriel Romanus". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2011. Vaadatud 10. juuni 2011.
Parameetriline võnkumine

Parameetriline võnkumine on võnkumine, mis on tingitud võnkuva süsteemi mõne parameetri perioodilisest muutumisest. Parameetrilise võnkumise näitena võib tuua niidi otsa kinnitatud kuuli võnkumise, kui niidi pikkust perioodiliselt muudetakse. Sundvõnkumine Isevõnkumine Saveljev, I. (1978). Füüsika üldkursus I, lk 168. Tallinn: Valgus.
Glasgow' metroo

Glasgow' metroo (inglise keeles Glasgow Subway) on Glasgow's töötav metroosüsteem, mis avati 14. detsembril 1896. Ta on vanuselt kolmas metroo maailmas pärast Londoni ja Budapesti metrood. Glasgow' metrool on üks liin ja 15 jaama. Selle kogupikkus on 10,4 km.
Piccadilly Circuse metroojaam

Piccadilly Circuse metroojaam (inglise keeles Piccadilly Circus tube station) on metroojaam Londonis Piccadilly Circuse ristmikul. See avati 1906. aastal. Jaam asub Piccadilly liini Green Parki ja Leicester Square'i jaama vahel ning Bakerloo liini Oxford Circuse ja Charing Crossi jaama vahel. Jaama kasutas 2009. aastal 38,567 miljonit inimest. [1]
Põhjamaade Magistriõpe

Põhjamaade Magistriõpe (inglise keeles Nordic Master Programme) on innovaatilise ja jätkusuutliku energeetika ning inseneriteaduse õppeprogramm. Koostöös osaleb viie Põhjamaa (Islandi, Norra, Rootsi, Taani ja Soome) kuus suurimat ülikooli: KTH, Chalmersi Tehnikaülikool, NTNU, Taani Tehnikaülikool, Aalto Ülikool ja Islandi Ülikool. ISEE (Põhjamaade Magistriõpe innovaatilise ja jätkusuutliku energeetika ning inseneriteaduse) programmis, mis on maailmas kõrgelt hinnatud energeetikaalane õppeprogramm, andes kogu programmi läbinuile tehnikateaduste magistrikraadi. Põhjamaade Magistriõppe programm võimaldab laialdast spetsialiseerumist. Esimesel semestril õpivad kõik üliõpilased Stockholmis Kuninglikus Tehnoloogia Instituudis (KTH). Teisel semestril võib üliõpilane valida spetsialiseerumise paketi, ühest kuuest osalevast tippülikoolist. Kolmandal semestril toimub sügavam spetsialiseerumine, kus jällegi üliõpilane saab valida ühe kuuest ülikoolist. Neljas semester on lõputöö tegemiseks ja kaitsmiseks. Esimese ja teise õppeaasta vahelisel suvel saavad soovijad osaleda suvekursustel KTH Ülikooli juures. Kandideerida saab veebikeskkonnas, mida koordineerib Rootsi Riiklik Vastuvõtukomisjon: www.studera.nu. Kandideerida saavad tehnikateaduste bakalaureusekraadi omavad inimesed. Rahvusvaheliselt tunnustatud keeletesti tulemuse saab saata hiljem. Kandideerimine avatakse 1. detsembril ja suletakse 15. jaanuaril. Põhjamaade Magistriõpe, ametlik veebileht Veebipõhine kandideerimiskeskkond Rootsi Instituut
KANUKOKA

KANUKOKA (grööni Kalaallit Nunaanni Kommunit Kattuffiat, taani De Grønlandske Kommuners Landsforening) oli Gröönimaa omavalitsusorganite liit. Liidu tegevus lõpetati 2018. aastal. KANUKOKA eesmärgiks oli Gröönimaa kõigi nelja kohaliku omavalitsuse (Kujalleq, Qaasuitsup, Qeqqata, Sermersooq) ühiste huvide esindamine ja nende koostöö edendamine. KANUKOKA asutati 24. juulil 1972, kui Gröönimaal oli 18 valda 3 maakonnas. 2011. aastast oli KANUKOKA juhatuse esimees Martha Abelsen. KANUKOKA peakorter asus Nuukis. KANUKOKA har sidste dag 31. juli, KNR KANUKOKA koduleht (suletud)
Kirptarn

Kirptarn (Carex pulicaris) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kirptarn andmebaasis eElurikkus
Klibutarn

Klibutarn (Carex glareosa) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Klibutarn andmebaasis eElurikkus
Kujalleq

Kujalleqi omavalitsus (grööni keeles Kommune Kujalleq; taani keeles Kujalleq Kommune) on kohaliku omavalitsuse üksus (omavalitsus) Gröönimaa lõunaosas. Kujalleq on üks neljast Gröönimaa omavalitsusest, mis moodustati 2009. aastal omavalitsusreformi käigus. See moodustati Narsaqi, Nanortaliki ja Qaqortoqi vallast. Omavalitsuse pindala on umbes 32 000 km² ja see on Gröönimaa omavalitsuste seas väikseim. Omavalitsuse keskus on Qaqortoq. Elanike arv on 7600. Aappilattoq Alluitsup Paa Ammassivik Eqalugaarsuit Igaliku Nanortalik Narsaq Narsarmijit Narsarsuaq Qaqortoq Qassiarsuk Qassimiut Saarloq Tasiusaq Omavalitsuse koduleht
Kollane tarn

Kollane tarn (Carex flava) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kollane tarn andmebaasis eElurikkus
Kraavtarn

Kraavtarn (Carex pseudocyperus) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kraavtarn andmebaasis eElurikkus
Mehaaniline resonants

Mehaaniliseks resonantsiks nimetatakse mehaanilise süsteemi omadust neelata energiat paremini, kui perioodilite välisjõudude sagedus ühtib süsteemi omavõnkesagedusega. See väljendub võnkeamplituudi järsus kasvamises ning võib viia halvasti konstrueeritud ehitiste nagu hooned, sillad või lennukid lagunemiseni. Ühel objektil võib olla mitu erinevat omavõnkesagedust. Resonaator Resonants Resonants (keemia)
Lakktarn

Lakktarn (Carex spicata) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Lakktarn andmebaasis eElurikkus
Liivtarn

Liivtarn (Carex arenaria) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Liivtarn kasvab enamasti liivaluidetel ning muudel liivastel aladel. Liivtarn andmebaasis eElurikkus
Lodutarn

Lodutarn (Carex loliacea) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Lodutarn andmebaasis eElurikkus
Qaasuitsup

Qaasuitsupi omavalitsus (grööni keeles Qaasuitsup Kommunia; taani keeles Qaasuitsup Kommune) oli kohaliku omavalitsuse üksus (omavalitsus) Gröönimaa lääne- ja loodeosas aastatel 2009–2017. Qaasuitsup oli üks neljast Gröönimaa omavalitsusest, mis moodustati 2009. aastal omavalitsusreformi käigus. See moodustati Kangaatsiaqi, Aasiaati, Qasigiannguiti, Ilulissati, Qeqertarsuaqi, Uumanaqi, Upernaviki ja Qaanaaqi vallast. Omavalitsuse pindala oli umbes 660 000 km². Omavalitsuse keskus oli Ilulissat. Elanike arv oli 17 800. Omavalitsuses oli 8 linna ja 31 küla. Aappilattoq Aasiaat Akunnaaq Attu Iginniarfik Ikamiut Ikerasaarsuk Ikerasak Ilimanaq Illorsuit Ilulissat Innaarsuit Kangaatsiaq Kangerluk Kangersuatsiaq Kitsissuarsuit Kullorsuaq Moriusaq Naajaat Niaqornaarsuk Niaqornat Nutaarmiut Nuugaatsiaq Nuussuaq Oqaatsut Qaanaaq Qaarsut Qasigiannguit Qeqertaq Qeqertat Qeqertarsuaq Saattut Saqqaq Savissivik Siorapaluk Tasiusaq Ukkusissat Upernavik Upernavik Kujalleq Uummannaq Omavalitsuse koduleht
Luhttarn

Luhttarn (Carex elata) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Luhttarn andmebaasis eElurikkus
Läänetarn

Läänetarn (Carex distans) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kõrgus 20–60 cm. Pähikutelt meenutab metstarna. Läänetarn andmebaasis eElurikkus
Qeqqata

Qeqqata omavalitsus (grööni keeles Qeqqata Kommunia; taani keeles Qeqqata Kommune) on kohaliku omavalitsuse üksus (omavalitsus) Gröönimaa lääneosas. Qeqqata on üks neljast Gröönimaa omavalitsusest, mis moodustati 2009. aastal omavalitsusreformi käigus. See moodustati Maniitsoqi ja Sisimiuti vallast ning Kangerlussuaqi alast. Omavalitsuse pindala on umbes 115 500 km². Omavalitsuse keskus on Sisimiut. Elanike arv on 9700. Atammik Itilleq Kangaamiut Kangerlussuaq Maniitsoq Napasoq Sarfannguit Sisimiut Omavalitsuse koduleht
Sermersooq

Sermersooqi omavalitsus (grööni keeles Kommuneqarfik Sermersooq; taani keeles Sermersooq Kommune) on kohaliku omavalitsuse üksus (omavalitsus) Gröönimaa keskosas. Sermersooq on üks neljast Gröönimaa omavalitsusest, mis moodustati 2009. aastal omavalitsusreformi käigus. Omavalitsuse pindala on umbes 531 900 km². Omavalitsuse keskus on Nuuk. Elanike arv on 21 200. Arsuk Isortoq Ittoqqortoormiit Kangilinnguit Kapisillit Kulusuk Kuummiit Nuuk Paamiut Qeqertarsuatsiaat Sermiligaaq Tasiilaq Tiniteqilaaq Omavalitsuse koduleht
Gröönimaa rahvuspark

Gröönimaa rahvuspark on rahvuspark Gröönimaal, mis hõlmab saare põhja- ja kirdeosa. Pindalaga 972 000 km² on see maailma suurim rahvuspark. Loodes ulatub rahvuspark Petermanni liustikuni, kagus Kuningas Oscari fjordini ja Rypefjordini. Rahvuspargi ala ei kuulu ühegi valla koosseisu ning piirneb lõunas Sermersooqi vallaga ja läänes Qaasuitsupi vallaga. Rahvuspargis ei ole püsiasustust. Seal on 6 uurimisjaama, kus elab ajutiselt kokku umbes 30 inimest. Lühikesel suveperioodil liiguvad rannikul grööni kalurid ja kütid. Turistidele korraldatakse Ittoqqortoormiitist algavaid matku rahvusparki. Daneborg (12 inimest) Siriuse patrulli peastaap Danmarkshavn (8) ilmajaam Station Nord (5) sõjaväepost Mestersvig (2) sõjaväepost 1800 m lennurajaga Zackenberg (0) suvel asustatud uurimisjaam Summit Camp (4) Rahvuspark asutati 22. mail 1974 Ittoqqortoormiiti valla asustamata aladest. 1988 laiendati rahvusparki 272 000 ruutkilomeetri võrra tollase Avannaa maakonna asustamata lääneosaga praeguse suuruseni. 1977. aastal lisati rahvuspark rahvusvahelisse biosfäärikaitsealade võrgustikku. Rahvuspargi piiridesse jäävad endised Eismitte ja North Ice'i uurimisjaamad. Rahvuspargis valitseb arktiline kliima. Suurem osa rahvuspargist on kaetud igijääga. Aasta keskmine õhutemperatuur on −9,8 °C kuni −16,7 °C. Talvel võib temperatuur langeda −50 °C-ni. Suvel ei tõuse õhutemperatuur enamasti üle +5 °C. Aastane sademete hulk varieerub 100–430 mm. Sisemaal on väheste sademetega külmakõrb. Põhjarannikul asuv Peary maa on maailma põhjapoolseim jäävaba maismaa-ala. Polaaröö kestab 2,5 kuust lõunas kuni 5 kuuni põhjas Peary maal. Suurimetajatest elab rahvuspargis 5000–15 000 muskusveist ning rannikualadel hulgaliselt jääkarusid, ja morskasid. Lisaks elavad seal polaarrebased, lemmingid, polaarjänesed, kärbid. Põhjapõdrad surid seal välja 1900 ja hundid 1934, kuid hiljem on neid seal uuesti kohatud sisserännanutena Ellesmere'ilt. Meres ja merejääl elavad mitmed hülgeliigid ning meres leidub mitmeid vaalalisi (narval, valgevaal). Lindudest pesitsevad seal näiteks jääkaur, valgepõsk-lagle, lühinokk-hani, jahipistrik, lumekakk, lumepüü, hahk, kuninghahk ja ronk. Rahvuspargi alal leidub üle 200 taimeliigi, nende seas arktika paju, vaevakask, kukemari, harilik drüüas ja pohl. Leidub ka endeemseid liike, nt kivirik Saxifraga nathorstii (Fredskild, n.d.). http://www.eastgreenland.com/database.asp?lang=eng&num=414
Prva liga (Sloveenia)

Prva slovenska nogometna liga (ka 1. SNL, sponsornimega PrvaLiga Telekom Slovenije) on Sloveenia jalgpalliliiga. Ajaloo jooksul on Sloveenia meistriks tulnud kaheksa klubi. Ülekaalukalt on edukaim 16 korda meistriks tulnud Maribor. Neljal korral on võitnud Gorica ja endine Olimpija. UEFA koefitsiendi järgi oli Sloveenia liiga perioodil 2019–2024 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 30. kohal. Hooajal 2024–25 mängivad liigas järgmised 10 klubi: Bravo Celje Domžale Koper Maribor Mura Nafta 1903 Ljubljana Olimpija Primorje Radomlje Konstantin Vassiljev – Lendava Nafta (2007–2011), Koper (2011) Kevin Kauber – Krka (2014–2015) Ilja Antonov – Velenje Rudar (2017–2018) Aleksandr Kulinitš – Krško (2018–2019) Rauno Sappinen – Domžale (2019–2020) Mattias Käit – Domžale (2019–2021) Country coefficients. uefa.com. Vaadatud 23.8.2024 Ametlik koduleht
Maarjamäe kunstmuruväljak

Maarjamäe kunstmuruväljak on kunstmuru kattega jalgpalliväljak Tallinnas. Maarjamäe staadion https://www.spordiregister.ee/et/ehitis/3122/maarjamae_jalgpallikeskus
Inge Lønning

Inge Lønning ( 20. veebruaril 1938 Fana Bergen – 24. märts 2013 Beitostølen) oli Norra teoloog, pedagoog ja poliitik, Norra Konservatiivse Partei liige. Aastatel 1985 kuni 1992 oli ta Oslo ülikooli rektor. Lønning oli aastatel 1997 kuni 2009 Stortingi kolme koosseisu liige. 2003. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
Buffalo

Buffalo on linn Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis, Erie maakonna halduskeskus. Buffalo asub Erie järve ääres, 165 km Torontost kagu pool. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 278 349. Elanike arvult on see osariigis New Yorgi järel teisel kohal. Buffalos asuvad kunstimuuseum Albright–Knox Art Gallery, etenduskunstide keskus Shea's Performing Arts Center, Buffalo ajaloomuuseum, Buffalo teadusmuuseum ja loomaaed. Linnas tegutseb Buffalo filharmooniaorkester. Buffalos mitu kõrgkooli, sealhulgas Buffalo Ülikool, mille põhilinnak asub Buffalo eeslinnas Amherstis, Buffalo State College ja eraõiguslik jesuiidiülikool Canisius College. Buffalos tegutseb 1970. aastal asutatud jäähokiklubi Buffalo Sabres, mis mängib National Hockey League'is (NHL), ja Ameerika jalgpalli klubi Buffalo Bills, mis mängib National Football League'is (NFL). Buffalo linnavalitsushoone ja McKinley monument Buffalo (1880) Buffalo (1945) Buffalo Pauluse kogudus Buffalo sadam Erie kanal Buffalo tiivad 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Linna koduleht
Lünktarn

Lünktarn (Carex disticha) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Lünktarn andmebaasis eElurikkus
Metstarn

Metstarn (Carex sylvatica) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kõrgus 40–100 cm. Leidub ka Eestis. Pähikutelt meenutab läänetarna. Metstarn andmebaasis eElurikkus
Mudatarn

Mudatarn (Carex limosa) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Mudatarn andmebaasis eElurikkus
Mägitarn

Mägitarn (Carex montana) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Mägitarn andmebaasis eElurikkus  mägitarn – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus  Mägitarn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Giorgi Tsintsadze

Giorgi Tsintsadze (sündinud 7. veebruaril 1986) on gruusia korvpallur, kes on mänginud Eesti klubis Tartu Ülikool/Rock. Ta on 192 cm pikk.
Jõgeva SK Noorus-96

Jõgeva SK Noorus-96 on Eesti jalgpalliklubi, mille kodulinn on Jõgeva. Jõgeva SK Noorus-96 Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
FC Kose

FC Kose on Eesti jalgpalliklubi. FC Kose loodi 1998. aasta kevadel Kose-Uuemõisa ja Oru noorte poolt. Meeskond treenis algul Kose Gümnaasiumi staadionil, aga kuna sealsed tingimused olid viletsad, koliti Oru kooli staadionile. Seda kuni Kose koolistaadioni ümberehitustööde lõpuni, misjärel jätkati treeninguid taas Kosel. Praegu kasutatakse mõlemat staadioni. FC Kose jalgpall.ee
Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis

Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis on ametlik Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis. Esinduse peamaja on Tallinnas aadressil Lai tänav 29 ja Tartus on filiaal aadressil Raekoja plats 8. Põhjamaade Ministrite Nõukogu avas oma esinduse Eestis 1991. aasta kevadel. Eesti esindus seisab hea põhjamaiste väärtuste edasikandmise eest Eestis, sest tuntakse end samuti osana Põhjamaadest. Ühingul on erinevate valdkondade nõunikud (näiteks kultuuri-, finants-, kommunikatsiooninõunik). "Viis Põhjamaad ühes Eestis". Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis. Vaadatud 24.10.2013. PMN Eesti esinduse koduleht
Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik

Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik oli Suurbritannia ametlik nimi 1. jaanuarist 1801 kuni 12. aprillini 1927. Kuningriik moodustati Suurbritannia kuningriigi ja Iirimaa kuningriigi liitmisega ning kestis kuni Iirimaa osalise iseseisvumiseni 6. detsembril 1922, kuid ametlikult muudeti riigi nimi aastal 1927. 1801. aasta Uniooni Akt liitis Suurbritannia Kuningriigi ja Iirimaa Kuningriigi Ühendkuningriigiks. George III, 1801–1820 George IV, 1820–1830 William IV, 1830–1837 Victoria, 1837–1901 Victoria, 1837–1901. Dünastia nimi muutus seoses Victoria abiellumisega Saksi-Coburgi-Gotha printsi Albertiga. Edward VII, 1901–1910 George V, 1910–1936 Inglismaa kuningriik, 927–1649 ja 1660–1707 Suurbritannia kuningriik, 1707–1800 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, 1927– Viktoriaanlik ajastu Napoleoni sõjad Royal and Parliamentary Titles Act 1927
Põhjamaade mänguprogramm

Põhjamaade mänguprogramm on Põhjamaade videomängude loometoetuste programm, mille asutas 1. jaanuaril 2006 Põhjamaade Ministrite Nõukogu. Põhjamaade videomängude turg on maailmas 6.-7. kohal. Tarbimine on võrdne Jaapaniga, ulatudes brittide ja angloameeriklaste tarbimisindeksini. Põhjamaade mängutoodangul ja interneti ekspordil on arvestatav globaalne haare. Vaatamata edunäitajatele müüb Põhjamaade turul üks protsent omatoodangu pealkirjadest ja nendest vaid viis protsenti omab Põhjamaisele kultuurile omaseid aspekte. Raskused tulenevad etapilistest keerukustest tarneahelas, tootjast tarbijani kulub pikk aeg, igal Põhjamaa riigil on erinev keel, turg on väike ja vaid mõned videomängud osutuvad edukateks. Probleemseks on osutunud kasvavad arenduskulud ning sellest tulenev võime toota uudseid, omapäraseid Jaapani ja Põhja-Ameerika kontseptsioonist sõltumatuid mänge. Rahvusvaheline videomängude turg on pidevalt tõestanud, et edukad, viimati nimetatud raskustest üle saanud, iseseisvad Põhjamaade videomängude arendajad on regiooni sisesest otsustamisprotsessist välja ostetud. Põhjamaade mänguprogramm tahab tulevikus kindlustada, et tarneahela mõnes etapis ei osteta omatootjaid välja. Niimoodi saavutataks parem Põhjamaade mängu kvaliteet ja laiem levik. Videomängu tarneahelal on neli põhilist komponenti: kontseptsiooni ja prototüübi arendus, tootmine, mitmefaasiline turundus ja reklaamimine ning lõpuks levitamine. Põhjamaade Ministrite Nõukogu toetab selliseid kuluvaldkondi, mis kaasnevad arendajate vahelise infokeskonna loomise, arendamise ja hoidmisega. Kõige mahukamat toetust, ligi 70% kogu investeeringust, nõuab videomängude arendustegevus. Kindlatele kriteeriumitele toetudes valitakse välja mõned parimad mänguprojektid, mis hõlmavad üldisi poliitilisi, kultuurilisi ja majanduslikke väärtusi. Niimoodi investeeritakse ka Põhjamaade kaubamärki. Parim projekt saab aastati pärjatud suure summa toetusrahaga. Lisaks toetab PMN Põhjamaade mängu konverentsi ja osalemist Põhjamaa mängu loojate globaalsetel videomänguüritustel. Põhjala keeltes mängude toetamine ei ole leidnud lõplikku lahendust. Toetussummad kuuluvad ka Põhjamaade veebipõhise müügiplatsdarmi moderniseerimisele, mis tulevikus on ka globaalsele ostjaskonnale avatud. 2006. aastal investeeriti fondi 6 miljonit Taani krooni, 2009. aasta eelarve oli juba üle 10 miljoni Taani krooni ja fond peaks kasvama veelgi. Täpset toetuste jagunemist kajastavat materjali aga ei leidu. Programmi plaanitakse investeerida 2012. aastani. Fondi doonoriks on Põhjamaade Ministrite Nõukogu, investeerimine baseerub kaua kestnud Põhjamaade kultuuride vahelisel koostööl. http://www.nordicgameprogram.org/ http://www.nordicgame.net/ http://nordicgameprogram.org/?id=23 http://nordicgame.com/ 0.134 MDKK = 1 EUR "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. oktoober 2011. Vaadatud 3. aprillil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)