laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tõstutundlikkus

Tõstutundlikkus on kirjutatud sõnade tähenduse muutus sõltuvalt suur- ja väiketähtede kasutamisest. Nii on näiteks Gauss isikunimi, gauss aga magnetilise induktsiooni mõõtühik. Inimkeelte tõstutundlikkus erineb sõltuvalt kasutatavast kirjast. Mõnes kirjasüsteemis tõstutundlikkus puudub, kuna ei eristata suur- ja väiketähti (näiteks hieroglüüfkiri ja kiilkiri). Ehkki tõstutundlikud kirjaviisid aitavad ka inimkeeltes kirjutatud tekste selgemaks muuta, on tõstutundlikkus muutunud märksa tähtsamaks arvutiajastul, kuna tõstutundlikkus võimaldab sama tähemärkide hulgaga edastada rohkem informatsiooni. Teisalt suurendab tõstutundlikkus ohtu, et inimene teeb teksti arvutisse sisestades vea. Arvutites kasutatakse tõstutundlikku teksti: Kasutajanimedes Paroolides Failinimedes Arvutikäskudes Vorminduskäskudes Mõned arvutikeeled on tõstutundlikud (Java, C++, C#, C, Ruby ja XML). Teised on mitte-tõstutundlikud, nagu BASIC (erandiks on BBC BASIC), SQL, HTML ja Pascal.
Ex situ looduskaitse

Ex situ looduskaitse (inglise keeles ex-situ conservation) on elurikkuse komponentide (ka liikide) kaitse väljaspool nende looduslikku esinemiskohta. Kaitsealuseid liike hoitakse sel puhul näiteks looma- või botaanikaaedades. Ex situ looduskaitse vastand on in situ looduskaitse. in situ looduskaitse looduskaitse Eesti eElurikkuse sõnastik. [1][alaline kõdulink] (vaadatud 31.07.2011)
In situ looduskaitse

In situ (ladina keeles in situ, kohapeal) looduskaitse ehk looduskaitse looduses (inglise keeles in-situ conservation) elurikkuse komponentide (ka liikide) kaitse nende looduslikes esinemiskohtades (ka kooslustes). ex situ looduskaitse looduskaitse Eesti eElurikkuse sõnastik. [1][alaline kõdulink] (vaadatud 31.07.2011)
Eesti looduse infosüsteem

Eesti looduse infosüsteem (lühend EELIS) on alates 1999. aastast peetav andmebaas info kogumiseks, hoidmiseks ja üldsusele kättesaadavaks tegemiseks Eesti kaitstavate alade ja liikide kohta. EELIS-es on toodud nt kõik Eestis kaitstavad alad ja nende kaitsekorralduskavad, kaitstavad üksikobjektid, kaitstavad liigid. EELIS-e andmeid hoitakse (2011. aasta seisuga) Postgre andmebaasis ja ruumiandmeid hallatakse MapX tarkvara abil. Mis on EELIS? EELIS-e veebileht. [1] (vaadatud 31.07.2011) EELIS-e veebileht
Sortside saladused

"Sortside saladused", alates 5. köitest "Sortside saladusi" on raamatusari (allikapublikatsioon), mis tutvustab kommunistide kuritegusid okupeeritud Eestis 1941. aastal Venemaal toimunud ülekuulamiste protokollide põhjal. Raamatute autor/koostaja on Mart Arold, kirjanikunimega ka Leo Levala. Raamatud on kirjastatud Tartu kirjastuses Tungal ja ilmunud aastatel 1993–2001. I Kautla koletiste pihtimusi II Valgamaa punased tapatööl III Tartu punased kutsetööl IV Pärnumaa kommunistid kutsetööl V Tartumaa kommunistid kutsetööl VI Võrumaa ja Setumaa kommunistid kutsetööl VII Viljandimaa kommunistid kutsetööl VIII Järvamaa kommunistid kutsetööl IX Virumaa kommunistid kutsetööl I X Virumaa kommunistid kutsetööl II XI Tallinn-Harju kommunistid kutsetööl XII Läänemaa ja saarte kommunistid kutsetööl Eesti Rahvusbibliograafia: Sortside saladused. I, Kautla koletiste pihtimusi / allikpublikatsiooni koostanud L. Levala; eessõna: H. Lindmäe
Karielan Šana

Karielan Šana (vene keeles Карельское слово) on tverikarjalaste rahvuslik-kultuurilise autonoomia ajaleht. Ajaleht hakkas ilmuma aastal 1996, ta ilmub 2 korda aastas tiraažiga 500 eksemplari ja teda trükitakse Tveri oblasti trükikojas. Ajalehe toimetajaks on Ljudmila Gromova. Ajaleht ilmub tverikarjala keeles, aga ka vene ja soome keeles. Ajalehe põhimõtteks on avaldada artikleid karjalaste ajaloost, rahvaluulealaseid uurimusi ja karjalakeelseid kirjandusteoseid. Rubriigid: Kodu-uurijate klubi Meie karjala keele tunnid http://tverinkarielat.ru/catalogue/id/88 http://www.tverlib.ru/karel/sana/sana.htm
Spikker

Spikker (slängis puks)on kirjalik abivahend töö kergendamiseks, milles on informatsioon lühidalt välja toodud. Spikker võib olla ka lühendatud kasutusjuhend. Õppeasutustes on spikrite kasutamine üldiselt keelatud, kuid osades õppeainetes võib see vahel olla lubatud. Spikril on 21. sajandi alguses ka uuem avaliku abivahendi tähendus, näiteks arvuti või teleri kuvaril kiirkasutusjuhend. puks, EKSS spikker, ÕS spikker, EKSS
1926. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

Eesti-Soome esimene maavõistlus poksis toimus 17. detsembril 1926 Helsingis Remanderi maja valges saalis (Aleksanterinkatu 16). Soome võitis 5:3. Kärbeskaal (kuni 112 naela ehk 50,8 kg): Ernst Sonntag (Soome) – Anatoli Luts (Eesti) 3 – 0 Kukk-kaal (kuni 118 naela ehk 53,5 kg): August Leiger (Eesti) – Eino Nikkanen (Soome) 3 – 0 Sulgkaal (kuni 126 naela ehk 57,2 kg): Johannes Viikberg (Eesti) – Ossian Borg (Soome) 3 – 0 Kergekaal (kuni 135 naela ehk 61,2 kg): Nils Strömberg (Soome) – Artur Maasik (Eesti) 3 – 0 Kergekeskkaal (kuni 147 naela ehk 66,7 kg): Ragnar Hagelberg (Soome) – Valter Palm (Eesti) 3 – 0 Keskkaal (kuni 160 naela ehk 72,6 kg): Anatoli Koschkin (Soome) – Heinrich Kuuskmann (Eesti) DQ 3 Poolraskekaal (kuni 175 naela ehk 79,4 kg): Torsten Ström (Soome) – Kustav Stolzen (Eesti) RSC 1 Raskekaal (üle 175 naela ehk 79,4 kg): Karl Tender (Eesti) – Holger Westerberg (Soome) 3 – 0 Eesti-Soome maavõistlused poksis
I Wanna Go

"I Wanna Go" on Britney Spearsi kolmas singel seitsmendalt stuudioalbumilt "Femme Fatale".
1927. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

Eesti–Soome 1927. aasta maavõistlus poksis toimus 25. novembril Tallinnas tollases Grand Marina kinos (hävinenud; selle kohal on Vene Kultuurikeskus, praeguse aadressiga Mere pst 5). Eesti võitis tulemusega 5:3. Kärbeskaal (kuni 112 naela ehk 50,8 kg): Ernst Sonntag (FIN) – Richard Jann (EST) 3 – 0 Kukk-kaal (kuni 118 naela ehk 53,5 kg): Anatoli Luts (EST) – Runar Dickman (FIN) 3 – 0 Sulgkaal (kuni 126 naela ehk 57,2 kg): Johannes Viikberg (EST) – Sulo Tirinen (FIN) 2 – 1 Kergekaal (kuni 135 naela ehk 61,2 kg): Walfrid Resch (FIN) – Artur Maasik (EST) 3 – 0 Kergekeskkaal (kuni 147 naela ehk 66,7 kg): Valter Palm (EST) – Georg Stjärnstedt (FIN) 3 – 0 Keskkaal (kuni 160 naela ehk 72,6 kg): Roman Kuura (EST) – Väinö Ekström (FIN) 2 – 1 Poolraskekaal (kuni 175 naela ehk 79,4 kg): Holger Westerberg (FIN) – Heinrich Kuuskmann (EST) 3 – 0 Raskekaal (üle 175 naela ehk 79,4 kg): Karl Tender (EST) – Juho Åhman (FIN) RSC 3 Eesti-Soome maavõistlused poksis
Peeter Tammearu

Peeter Tammearu (sündinud 31. juulil 1964 Pärnus) on eesti näitleja ja lavastaja. 1986. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (12.lend). Aastani 1994 töötas Peeter Tammearu Ugala teatris näitleja, lavastaja ja kirjandusala juhatajana. Aastatel 1996–2002 töötas ta Tallinna Linnateatris. Alates 2002. aastast töötas Tammearu Ugala peanäitejuhina, alates 2003 direktorina. 2009. aastal lahkus ta sellelt ametikohalt ja töötas 2010. aastani näitlejana. 2012. aastal mängis Peeter Tammearu kriminaal-telesarja "Kättemaksukontor" mõnes osas. Alates 2019. aastast on ta Endla teatri näitleja. 2004 "Sigade revolutsioon" – Malvik, Erki isa 2005 "August 1991" – Mart Siimann 2012 "Kättemaksukontor" – 7. hooaeg, 11.–12. osa (Bill Smith) 2012 "Deemonid" – Alfred 2013 "Kertu" – Jüri, Kertu isa 2015 "1944" 2019 "Tõde ja õigus" – Aaseme Aadu 2021 "Sandra saab tööd" – professor Tamm 2024 "Biwa järve 8 nägu" – Timofei 1985 – Voldemar Panso nimeline auhind 1994 – Ants Lauteri nimeline auhind 1996 – Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind 1999 – Suure Vankri auhind 2003 – Karl Adra nimeline auhind 2005 – Salme Reegi nimeline auhind 2015 – stipendium "Ela ja sära" 2018 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2023 – Raadioteatri näitlejaauhind Peeter Tammearu abikaasa on Triinu Meriste. Neil on pojad Tobias ja Pärtel. VE: Tammearu, Peeter – teater “Ugala” direktor, 13.05.2003 Peeter Tammearu esitas lahkumisavalduse, Sakala, 23.03.2009 Peeter Tammearu ja Ugala teed lähevad lahku, Postimees, 5.02.2010 "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 369 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Jaanus Kulli. Triinu Meriste: "Peeter ei ole sussid jalas mees.", Õhtuleht, 02.12.2003.
ELL

ELL võib tähendada järgmist: Eesti Laevaomanike Liit Eesti Lauljate Liit Eesti Lavastajate Liit Eesti Leiutajate Liit Eesti Leivaliit Eesti Lihaliit Eesti Liisinguühingute Liit Eesti Lilleliit Eesti Linnaliit Eesti Linnade Liit Eestimaa Loomakaitse Liit Ell võib tähendada järgmist: Ell (eesnimi) ELKL
Nomenklatuurikoodeks

Nomenklatuurikoodeks (inglise keeles nomenclature code või code of nomenclature) on bioloogiliste taksonite nimetamist reguleeriv ja taksonite süstematiseerimist korraldav reeglistik, mis on välja töötatud mitme suure organismirühma jaoks. Eraldi nomenklatuurikoodeksid on järgmistel suurrühmadel: loomadel – loomade rahvusvaheline nomenklatuurikoodeks (International Code of Zoological Nomenclature (ICZN)); taimedel (sh seened ja tsüanobakterid) – taimede ja seente rahvusvaheline nomenklatuurikoodeks (International Code of Botanical Nomenclature (ICBN)); kultuurtaimedel – kultuurtaimede rahvusvaheline nomenklatuurikoodeks (International Code of Nomenclature for Cultivated Plants, Cultivated Plant Code, ICNCP)); taimeassotsiatsioonidel – taimeassotsiatsioonide rahvusvaheline nomenklatuurikoodeks (International Code of Phytosociological Nomenclature); bakteritel – bakterite rahvusvaheline nomenklatuurikoodeks (International Code of Nomenclature of Bacteria (ICNB)); viirustel – viiruste taksonoomia rahvusvaheline komitee (International Committee on Taxonomy of Viruses (ICTV)). Nomenklatuurikoodeks ei käi rahvuskeelsete teaduslike taksoninimetuste kohta. eestikeelsed liiginimed
Hải Phòng

Hải Phòng on linn Vietnami põhjaosas Hồng Hà deltas. Linna geograafilised koordinaadid on 20° 51′ N, 106° 41′ E. Hải Phòngis elas 2009. aasta rahvaloenduse järgi 1 884 685 inimest. Ta on elanike arvult Vietnami kolmas linn. Hải Phòng on Vietnami põhjaosa tähtsaim sadamalinn ja populaarne turismi sihtpunkt. Koduleht
Dániel Gyurta

Dániel Gyurta (sündinud 4. mail 1989 Budapestis) on ungari ujuja, mitmekordne maailma- ja Euroopa meister 200 meetri rinnuliujumises. Ta tuli maailmameistriks 2009. aastal Roomas ja 2011. aastal Shanghais ning Euroopa meistriks 2010. aastal Budapestis. Ta võitis hõbemedali Ateena olümpiamängudel. Aastatel 2006, 2007 ja 2009 tuli ta ka lühiraja Euroopa meistriks.
Soo-kuuskjalg

Soo-kuuskjalg (Pedicularis palustris) on mailaseliste sugukonda kuuskjala perekonda kuuluv rohttaim. Soo-kuuskjalg on kaheaastane taim, mis kasvab 1½–4 dm kõrgeks. Tal on sirge ja püstine vars. Lehed paiknevad vastastikku, on kuni 8 cm pikad ja lühikese leherootsuga. Õied on roosad kuni lillad ja koondunud tähka. Ülemine kroonleht on kaardus kolmehõlmalise alumise õielehe kohal. Lill õitseb juunis ja juulis. Vili on ümar või munajas kupar. Eestis on soo-kuuskjalg tavaline. Tal on teada alamliigid P. palustris subsp. palustris P. palustris subsp. opisantha Soo-kuuskjalg andmebaasis eElurikkus
Risto Lumi

Risto Lumi (sündinud 17. mail 1971 Tallinnas) on Eesti sõjaväelane (aastast 2016 kolonel). Aastail 2006–2008 teenis Lumi kaitsejõudude peastaabi luureosakonna (J2) ülemana ja 2008. aastast 31. juulini 2011 Eesti kaitseatašeena Gruusias. Risto Lumi on õppinud Soome Riigikaitsekõrgkoolis jalaväeohvitseri baaskursusel, pataljoniülema kursusel, vanemstaabiohvitseride kursusel ja kindralstaabiohvitseri kursusel, tal on sõjateaduste magistri kraad. Ajateenistuse läbis Risto Lumi Eesti piirivalves ning on teeninud eri ametikohtadel Kalevi Üksik-jalaväepataljonis, kaitsejõudude peastaabi luureosakonnas, Üksik-Vahipataljonis, Kaitseväe Ühendatud Õppeasutustes, maaväe staabis ja kaitsejõudude peastaabis. Risto Lumi pälvis 24. veebruaril 2005 Kotkaristi V klassi teenetemärgi. Sel ajal oli tal veel majori auaste. Kaitseatašee Gruusias on kolonelleitnant Risto Lumi. Delfi, 1. september 2008. (Kasutatud 1. augustil 2011.) Kolonelleitnant Ühtegi hakkab teenima kaitseatašeena Gruusias. BNS-i uudis, 31. juuli 2011. "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 379
Jahutusradiaator

Jahutusradiaator on soojusvaheti, mille ülesanne on jahutatavalt objektilt eralduva soojuse ärajuhtimine. Jahutusradiaatoritest on tuntumad automootorite ja elektroonikakomponentide radiaatorid.  Pikemalt artiklis Elektroonikakomponentide jahutus Soojusvaheti Radiaator
Biogeograafiline rajoneerimine

Biogeograafiline rajoneerimine ehk biogeograafiline rajoonimine on Maa territooriumi või akvatooriumi liigestamine elustiku oluliste erinevuste alusel. Levinumad uuritavad rühmad on taimed (floora) ja loomad (fauna) ja vastavad liigestamised on fütogeograafiline ja zoogeograafiline rajoneerimine. Biogeograafilise rajoneerimise üksused (nii floora kui ka fauna puhul) on tõusvas järjestuses: rajoonid ehk valdkonnad (sarnaste elementaarfloorade ja -faunadega alad), piirkonnad (nt endeemsed liigid), regioonid (nt erinevad perekonnad), riikkonnad (nt erinevad sugukonnad). Kõiki floristilisi üksusi nimetatakse koos fütohooriendiks. loodusvöönd Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus Harak, M., 1999. Biogeograafia Tallinna pedagoogikaülikooli loodusteaduste erialale. Mitteametlik tööversioon 1.0
Eesti NSV – Soome sõpruskohtumised poksis

Eesti NSV ja Soome sõpruskohtumisi poksis peeti aastatel 1958–1969 ning uuesti aastatel 1989 ja 1991. 1958. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 16. novembril Lappeenrannas Maneežis. Soome võitis 6:4. 1959. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 27. detsembril Tallinnas Kadrioru tennisehallis. Eesti NSV võitis 7:3. 1960. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 25. novembril Helsingis, toonase nimega Messuhallis. Eesti NSV võitis 6:4. 1961. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 23. novembril Tallinnas Kadrioru tennisehallis. Eesti NSV võitis 7:3. 1962. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 3. detsembril Helsingis, toonase nimega Messuhallis. Soome võitis 7:3. 1963. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 16. novembril Tallinnas Kalevi spordihallis. Eesti NSV võitis 7:3. 1964. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis jäi ära, kuna tavapärane kohtumise aeg viidi aasta lõpust üle järgmise aasta algusse. 1965. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 15. jaanuaril Helsingis, toonase nimega Messuhallis. Eesti NSV võitis 6:4. 1966. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 9. mail Tallinnas Kalevi spordihallis. Eesti NSV võitis 6:4. 1967. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis jäi ära. 1968. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 19. jaanuaril Helsingis, toonase nimega Messuhallis. Eesti NSV võitis 5:5, sest viigilise tulemuse juures oli otsustav raskekaalu võit. 1969. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 17. jaanuaril Helsingis. Eesti NSV võitis 6:4. 1969. aasta täiendav Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 16. detsembril Tallinnas Kadrioru tennisehallis. Eesti NSV võitis 6:4. 1989. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 11. detsembril Helsingis. Eesti NSV võitis 7:4. 1991. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 17. märtsil Helsingis, Helsingi Spordimajas. Soome võitis 6:6, sest viigilise tulemuse juures oli otsustav üliraskekaalu võit. Vormiliselt oli tegu juba Eesti Vabariigiga, aga see polnud veel sisuline muudatus. Sel hetkel oli Eesti Vabariigi toimimine ametlikult taastamata ja seetõttu on see kohtumine paigutatud Eesti NSV – Soome sõpruskohtumiste alla. Eesti-Soome maavõistlused poksis
Soomukalised

Soomukalised (Orobanchaceae) on sugukond iminõgeselaadsete seltsist. Varasemates süsteemides kuulusid paljud selle sugukonna perekonnad sugukonda mailaselised. Maailmas kuulub sellesse sugukonda umbes 90 perekonda üle 2000 liigiga. Enamik liike on parasiitsed või poolparasiitsed teiste taimede juurtel. Eestis esindatud perekondadest kuuluvad sellesse sugukonda Euphrasia – silmarohi, Melampyrum – härghein, Odontites – kamaras, Orobanche – soomukas, Pedicularis – kuuskjalg, Rhinanthus – robirohi. Teisi perekondi Castilleja – kastilleeja Cistanche – kõrbesoomukas Soomukalised (Orobanchaceae) ITIS andmebaasis www.itis.gov
Vilma Jürisalu

Vilma Jürisalu (sündinud Eero; 1. august 1928 Varja küla – 27. oktoober 2010) oli eesti tõlkija ja toimetaja. Ta lõpetas 1946. aastal Rakvere Gümnaasiumi. 1951. aastal lõpetas Jürisalu saksa filoloogina Tartu Riikliku Ülikooli ja kuus aastat hiljem sai ta kaugõppe õppinult inglise filoloogi diplomi. Jürisalu esimene töökoht oli Eesti Raadio, kust ta ka 1985. aastal pensionile läks. Jürisalu sai kirjandussaadete vastutavaks toimetajaks juba 1953. aastal. Eesti Raadio arhiivis moodustab tema osalusega saadete nimestik 20 lehekülge. Ta tõlkis peamiselt saksa ja inglise keelest, näiteks Jane Austeni, Saul Bellow', John le Carré, Agatha Christie, William Faulkneri, Henry Jamesi, Rudyard Kiplingi, Thomas Manni, William Somerset Maughami, Iris Murdochi, Herta Mülleri, John Steinbecki ja Stefan Zweigi teoseid. Tema abikaasa oli helilooja Heino Jürisalu. Augustikuu tähtpäevad Virumaal Kalender, Sirp, 1. august 2003 https://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.1228.1.504:137 https://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=ERA.3138.1.1113:37 Maris Podekrat, Heino Jürisalu viis kõlab eetris üle 40 aasta, Eesti Päevaleht, 13. august 2005 Rein Veidemann, Tõlkimine algab ja lõpeb lugemisega, Postimees, 18. detsember 2004 Martin Viirand, Suri kirjandusinimene Vilma Jürisalu, Eesti Päevaleht, 5. november 2010
Itis

Itis (soome keeles Kauppakeskus Itis, varem Itäkeskus) on kaubanduskeskus Helsingi idaosas Itäkeskuse asumis. See avati 1984. aasta sügisel. See on Põhjamaade suurim täielikult hoones asuv kaubanduskeskus. Seal on 9,63 ha rendipinda, millel asub ligi 240 kauplemiskohta, sealhulgas umbes 30 söögikohta. Parkimiskohti on 3000. Kõige suuremad kauplused Itäkeskuses on Stockmannil, Anttilal ja H&M-il. Kaubanduskeskus on avatud tööpäeviti kell 10–20, laupäeviti kell 10–18 ja pühapäeviti kell 12–18. Kaubanduskeskus jaguneb nelja ossa: Pasaasi ('passaaž'), Pikku-Bulevardi ('väike puiestee'), Bulevardi ('puiestee') ja Piazza ('väljak'). Kaubanduskeskusel on 5 korrust. Poed ja teised äriteenused on peamiselt kahel alumisel korrusel. Ülejäänud korrustel on põhiliselt parkla ja kontoriruumid. Kaubanduskeskuses on ka Itäkeskuse metroojaam, kus liin hargneb Mellunmäe ja Vuosaari haruks. Itise kaubanduskeskus valmis kolmes järgus. Selle vanim osa, mis kannab tänapäeval nime Pasaasi, valmis 1984 koos metroojaamaga. Selle arhitekt oli Erkki Kairamo. Esialgu kandis see kaubanduskeskus nime Itämarket, selle pindala oli 2,2 ha ja seal oli 41 kauplust. Äri läks väga edukalt ning 1992. aasta septembris valmis juurdeehitis, kuhu mahtus veel 160 kauplust. Seda osa tuntakse praegu nimedega Bulevardi ja Pikku-Bulevardi. 2001 valmis järgmine juurdeehitis, Piazza. Kaubanduskeskuse käive oli 2005. aastal 427 miljonit eurot ja 2006. aastal 439 miljonit eurot. Kasumit tõi ta 2006. aastal 22 miljonit eurot. Esialgu kuulus kaubanduskeskus ettevõttele Sponda Oyj. 2002 müüs ta selle Hollandi ettevõttele Wereldhave NV. http://www.itis.fi/
Parasiittaim

Parasiittaim ehk taimparasiit ehk nugitaim on taim, kes saab kõik või osa süsiniktoidust teistelt organismidelt. Parasiittaimed on näiteks soomukad, võrmid, käopäkk, puuvõõrik. Parasitism
Kirde tänav

Kirde tänav on tänav mitmes asulas: Kirde tänav Elvas Kirde tänav Kuressaares Kirde tänav Tallinnas Kirde tänav Tartus
Kirde tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kirde tänav on tänav Tartus Tammelinnas. Kirde-edelasuunaline tänav algab Kesk kaare tänavalt ja lõpeb Suur kaare tänaval. Tänav on 180 meetrit pikk.
Andres Asser

Andres Asser (29. juuni 1960 – 27. juuli 2011) oli eesti ettevõtja. 1990. aastate keskel oli ta muuhulgas AS-i Tartu Televisioon tegevdirektor. Aastatel 2001–2011 oli ta Tartu Tervishoiu Kõrgkooli haldusdirektor.
Harry Potter ja surma vägised: osa 2

"Harry Potter ja surma vägised: osa 2" on 2011. aastal linastunud Harry Potteri filmisarja viimane film, mis on valminud samanimelise romaani põhjal, mille on kirjutanud inglise kirjanik J. K. Rowling. Filmi režissöör on David Yates, kes lavastas ka kolm eelmist filmi. Stsenaariumi kirjutas Steve Kloves ning produtsentideks olid David Heyman, David Barron ja Rowling. Film filmiti 2D-formaadis, kuid nähes "Avatari" edu, otsustati monteerimise käigus see 3D-formaati teisendada. Filmi muusika on kirjutanud prantsuse helilooja Alexandre Desplat. Film jätkab Harry Potteri teekonna jälgimist, kui ta üritab leida ja hävitada varikätke. Filmi peaosi mängivad Daniel Radcliffe (Harry Potter), Rupert Grint (Ron Weasley) ja Emma Watson (Hermione Granger). Nende kõrval teevad kaasa veel Ralph Fiennes (Lord Voldemort), Helena Bonham Carter (Bellatrix Lestrange) ja Alan Rickman (Severus Snape). Avanädalavahetusel teenis film rekordiliselt 483,2 miljonit dollarit. 31. juuli seisuga on film kokku teeninud 1 328 111 219 dollarit, mis tähistab kaheksandat kohta enim teeninud filmide nimistus. "Surma vägised: osa 2" on kinoajaloo üheksas film, mis on ületanud miljardi dollari piiri ja seda kõigest 19 päevaga. Eestis on film teeninud 24. juuli seisuga 263 040 dollarit, millega see paikneb 2011. aasta filmide nimistus seitsmendal kohal. 2012. aastal kandideerib linateos kolmele Oscarile. Daniel Radcliffe – Harry Potter Rupert Grint – Ron Weasley Emma Watson – Hermione Granger Helena Bonham Carter – Bellatrix Lestrange Jim Broadbent – Horace Slughorn Robbie Coltrane – Rubeus Hagrid Warwick Davis – Filius Flitwick Ralph Fiennes – Lord Voldemort Michael Gambon – Albus Dumbledore John Hurt – Ollivander Jason Isaacs – Lucius Malfoy Gary Oldman – Sirius Black Alan Rickman – Severus Snape Maggie Smith – Minerva McGonagall David Thewlis – Remus Lupin Emma Thompson – Sybill Trelawney Julie Walters – Molly Weasley Filmi on saatnud ülemaailmselt tohutu edu. Näiteks 2012. aastal hoidis Harry Potter ja surma vägised: osa 2 järgnevaid U.S.A./Kanada piletitulu rekordeid (summad USA dollarites): Film hoiab samuti järgnevaid rahvusvahelisi rekordeid (summad USA dollarites): Hollywood Film Awards Announces 10 Nominees for Hollywood Movie Award "Nominations Announced for the 'People's Choice Awards 2012'". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. jaanuar 2012. Vaadatud 10. jaanuaril 2012. "Nextmovie.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. detsember 2012. Vaadatud 10. jaanuaril 2012. [1] "Harry Potter ja surma vägised: osa 2" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) Harry Potter ja surma vägised, osa 2. Blogi lyhiyhendused, 30. juuli 2011
Ribosüüm

Ribosüüm on ribonukleiinhape, millel on katalüütilised omadused. Ribosüümid on ensüümid, mis aga ei koosne polüpeptiididest, nagu enamik ensüüme, vaid polünukleotiididest. Ribosüümide avastamine 1982. aastal näitas, et RNA võib olla nii geneetiline materjal (nagu DNA) kui ka bioloogiline katalüsaator (nagu ensüümid), ning toetas RNA maailma hüpoteesi, mille järgi RNA võis mängida olulist rolli prebiootiliste süsteemide isereplitseerumisel.
Kultuurimälestis

Kultuurimälestis on kultuuripärandisse kuuluv ajaloolise, teadusliku, kunstilise, arhitektuurse, usundiloolise või muu kultuurilise väärtusega objekt, mida peetakse vajalikuks säilitada tulevastele põlvkondadele. Eestis on kultuurimälestis muinsuskaitseseaduse järgi riigi kaitse all olev kinnis- või vallasmälestis või selle osa või asjade kogum või terviklik ehitiste rühm, millel on ajalooline, arheoloogiline, etnograafiline, linnaehituslik, arhitektuuriline, kunstiline, teaduslik, usundilooline või muu kultuuriväärtus, mille tõttu see on muinsuskaitseseaduses sätestatud korras tunnistatud kultuurimälestiseks. Ajaloomälestised Ehitismälestised Arheoloogiamälestised Kunstimälestised Tööstus- ja tehnikamälestised Veealused mälestised Kategooria:Eesti kultuurimälestised Veneetsia harta Vikipeedia:Vikiprojekt Kultuuripärand Muinsuskaitseseaduse kehtiv redaktsioon Kultuurimälestiseks tunnistamine Muinsuskaitseameti koduleht Tallinna objektide kultuurimälestiseks tunnistamise määrus. Kultuuri- ja haridusministri 19. juuli 1995. a. määrus nr. 19/2 Kultuurimälestiste riiklik register