8. oktoober

8. oktoober on Gregoriuse kalendri 281. (liigaastal 282.) päev. Juliuse kalendri järgi 25. september (1901–2099). 1882 – avati Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi maja. 1917 – kirjandusliku rühmituse Siuru (Henrik Visnapuu, August Gailit, Marie Under, Artur Adson, Friedebert Tuglas jt) esimene avalik õhtu Tallinnas Estonia saalis. 1921 – asutati Eesti Arhitektide Ühing. 1922 – moodustati Eesti Kirjanikkude Liit. 1932 – kaitseseisukorra piirkonnast saadeti välja musta börsi tegelased Salomon Epstein ja Karl Stein. 1936 – avati Õpetajate Koda. 1943 – Moskvas algas eesti kirjanike kongress. Kongressi raames asutati Eesti Nõukogude Kirjanike Liit. 1944 – Teine maailmasõda: hilisõhtul toimus Tehumardi öölahing. 1994 – Tallinnas asutati venekeelset elanikkonda esindav Eestimaa Ühinenud Rahvapartei. 0314 – Liciniuse otsustav kaotus Constantinus I-le. 451 – peeti Kalchedoni kirikukogu 1111 – pühitseti sisse Avignoni katedraal. 1480 – algas Vastasseis Ugra jõel Ivan III vägede ja Kuldhordi vägede vahel. 1600 – San Marino võttis vastu põhiseaduse. 1856 – algas Teine oopiumisõda. 1871 – puhkes Chicago suur tulekahju, milles hukkus vähemalt 300 inimest ja 90 000 jäi kodutuks. 1906 – Londonis esitles juuksur Karl Ludwig Nessler elektrilist püsilokkide aparaati. 1912 – Montenegro sõjakuulutusega Türgile algas Esimene Balkani sõda. 1939 – Teine maailmasõda: Saksamaa liidendas Poola lääneosa. 1958 – Stockholmis paigaldas kirurg Åke Senning esimese inimkehasisese südamestimulaatori. 1982 – Poola parlament saatis laiali ametiühinguliikumise Solidaarsus. 1988 – Riias asutati Läti Rahvarinne. 1991 – Horvaatia parlament kuulutas Horvaatia Jugoslaaviast iseseisvaks. 2005 – Kašmiri maavärinas hukkus umbes 80 000 inimest.  Pikemalt artiklis Sündinud 8. oktoobril 1850 – Henry Le Chatelier, prantsuse keemik ja füüsik 1873 – Ejnar Hertzsprung, taani astronoom 1882 – Aleksei Gastev, vene revolutsionäär 1884 – Walter von Reichenau, Saksamaa sõjaväelane 1882 – Marina Tsvetajeva, vene luuletaja 1895 – Juan Perón, Argentina poliitik 1895 – Ahmed Zogu, Albaania president ja kuningas Zog I 1900 – Georg Meri, Eesti diplomaat, kirjandusteadlane ja tõlkija 1902 – Eduard Kriisa, eesti orelimeister 1903 – Ferenc Nagy, Ungari poliitik 1908 – Edgar Hark, eesti vaimulik 1909 – Piotr Jaroszewicz, Poola poliitik 1910 – Gus Hall, USA poliitik 1911 – Helmut Tarand, eesti luuletaja 1912 – John Gardner, USA kirjanik 1913 – Arvo Horm, eesti majandusteadlane 1925 – Rein Kull, eesti keelemees 1925 – Andrei Sinjavski, vene kirjandusteadlane ja kirjanik 1929 – Valeri Bezzubov, kirjandusteadlane 1930 – Tōru Takemitsu, jaapani helilooja 1931 – Julian Semjonov, vene kirjanik, stsenarist ja ajakirjanik 1931 – Sergei Issakov, Eesti kirjandusteadlane 1935 – Rein Järlik, eesti ajakirjanik 1941 – Jesse Jackson, USA aktivist 1946 – Jaak Allik, Eesti teatritegelane ja poliitik 1949 – Sigourney Weaver, USA filminäitleja 1949 – Andres Tolts, eesti maalikunstnik ja graafik 1951 – Janno Reiljan, Eesti poliitik ja majandusteadlane 1953 – Harri Tiido, Eesti ajakirjanik ja diplomaat 1966 – Allan Martinson, eesti tehnoloogiaettevõtja 1970 – Matt Damon, USA filminäitleja 1983 – Mihkel Kukk, eesti odaviskaja  Pikemalt artiklis Surnud 8. oktoobril 1469 – Filippo Lippi, itaalia maalikunstnik 1803 – Vittorio Alfieri, itaalia kirjanik 1869 – Franklin Pierce, USA 14. president (1853–1857) 1957 – Anna Altleis, eesti näitleja 1964 – Augustin Müristaja, eesti jurist 1967 – Clement Attlee, Suurbritannia peaminister 1945-1951 1973 – Gabriel Marcel, prantsuse filosoof ja kirjanik 1980 – Voldemar Eiso, eesti õigusteadlane 1992 – Willy Brandt, Saksamaa liidukantsler 1969–1974 2008 – George Palade, Rumeenia/USA bioloog, Nobeli auhind 1974 2013 – Valda Raud, eesti tõlkija 2014 – Heino Pars, eesti nukufilmirežissöör 2018 – Uno Laur, eesti kapten 2019 – Liisi Ojamaa, eesti luuletaja, tõlkija, kirjanduskriitik ja toimetaja ... Tallinna maksimumtemperatuur +19 °C (1964) Tallinna miinimumtemperatuur –2,5 °C (1956) Tartu maksimumtemperatuur +20,3 °C (1964) Tartu miinimumtemperatuur –5 °C (1890) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 150 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 185 Eesti ajalugu: kronoloogia. Koostanud Sulev Vahtre. Kolmas trükk. 2015 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2016. Vaadatud 23. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst. Lk 33-37. http://www.latvija20gadsimts.lv/apkopojums/notikumu-hronologija/