laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dūmele

Dūmele (ka Dūmelciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla põhjaosas. Dūmele jääb valla keskusest Dundagast 25 ja Riiast 178 kilomeetri kaugusele. Külas asub Dūmele kalmistu. Looduskaitse all on mänd ümbermõõduga 2,6 meetrit. Osa külast jääb Slītere rahvusparki. Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Gavsene

Gavsene (ka Gausensciems või Gausenesciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Gavsene jääb valla keskusest Dundagast 3,5 ja Riiast 156 kilomeetri kaugusele. Külas kasvavad looduskaitse all olev tamm ümbermõõduga 5,11 meetrit ja pärn ümbermõõduga 6,9 meetrit. Gavsenes asuvad Dundaga lennuväli ja Kluči kalmistu. Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Kārļmuiža

Kārļmuiža (vanasti ka Kārļumuiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Kārļmuiža jääb valla keskusest Dundagast 2,5 ja Riiast 155 kilomeetri kaugusele. Küla on kujunenud endise Kārļi karjamõis]a (Karlshof, Carlshof) juurde. Seal asub Dundaga metskond. Külas kasvab üks looduskaitsealune põline tamm. Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Klārmuiža

Klārmuiža (vanasti ka Klārasmuiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Klārmuiža jääb valla keskusest Dundagast 6,5 ja Riiast 159 kilomeetri kaugusele. Küla on kujunenud endisest Klāra karjamõisast (Klarafeld) põhja poole. Külas kasvab kaks looduskaitse all olevat tamme. Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Muņi

Muņi (ka Muņciems või Muņuciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla põhjaosas. Muņi jääb valla keskusest Dundagast 9,5 ja Riiast 167 kilomeetri kaugusele. Külas asuv Jauncelmi keskaegne kalmistu on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis. Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. veebruar 2019. Vaadatud 7. jaanuaril 2020.
Sūde

Sūde on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla idaosas Zvērupe kaldal. Talsi jääb valla keskusest Dundagast 4,3 ja Riiast 158 kilomeetri kaugusele. Küla on kujunenud endise Sūde karjamõisa (Suden) juurde. Sūdes asub Jaundundaga kalmistu; sealne õigeusu kalmistu on suletud. Jaundundaga ja Sūde piiril asub Slimnīca bussipeatus. Külas kasvab looduskaitsealune mänd ümbermõõduga 2,7 meetrit. Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 17. mail 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Vīdale

Vīdale on küla (vidējciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla loodeosas merepinnast 75 meetri kõrgusel Zilije kalni Šlītere nõlval. Vīdale jääb valla keskusest Dundagast 14 ning Riiast 164 kilomeetri kaugusele. Nõukogude perioodil ehitati küla välja kui kohaliku kolhoosi keskasula. Külas on raamatukogu. Külas asub Vīdale kalmistu. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Lauki muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Pagrabkalnsi muinaskalmed. Vīdales asuvad looduskaitsealused kivid Zeltapse maakivirahn ja Silkalēji Rootsi kivi. Lisaks on looduskaitse all kaks tamme. Osa külast jääb Kaļķupe oru hoiualale, osa ka Ģipka soiste niitude hoiualale. Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 Dundagas pagasta teritorijas plānojums 2005. a lk. 21 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/dundagas-novada-vidales-biblioteka Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.08 2017 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.08 2017 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 08.08 2017
Kaļķi

Kaļķi (vanasti ka Kaļķmuiža või Kaļķumuiža) on küla (vidējciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Kaļķi jääb valla keskusest Dundagast 9 ja Riiast 166 kilomeetri kaugusele. Küla on kujunenud endise Kaļķi karjamõisa (Kalken) juurde. Aastail 1845-1971 oli see Kaļķi külanõukogu halduskeskuseks. Nõukogude perioodil ehitati küla välja kui kohaliku kolhoosi keskasula. Külas on raamatukogu. Seal asub ka Kaļķi kalmistu. Osa Kaļķist jääb Kaļķupe oru hoiualale. Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 Dundagas pagasta teritorijas plānojums 2005. a lk. 21 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/dundagas-novada-kalku-biblioteka Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Jaundundaga

Jaundundaga on küla (vidējciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Jaundundaga jääb valla keskusest Dundagast 2 kilomeetrit põhja poole ja Riiast 156 kilomeetri kaugusele. Külas asub Jaundundaga bussipeatus, Jaundundaga ja Sūde piiril aga Slimnīca bussipeatus. Küla on kujunenud endise Dundaga kirikumõisa juurde. Suurem osa sealsetest hoonetest rajati 1920. aastatel. Dundaga kirikumõisa eluhoone ja selle juures asuv park on riikliku muinsuskaitse all. Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 17. mail 2020. Dundagas pagasta teritorijas plānojums 2005. a lk. 21 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 22.02 2019
Labdzere

Labdzere (ka Labdzersciems või Labdzeresciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla edelaosas. Labdzere jääb valla keskusest Dundagast 11 ja Riiast 159 kilomeetri kaugusele. Külas asub looduskaitsealune Liepniekvalksi (Peldanga) labürint. Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Kaali

Kaali on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. Seal asub Kaali kraater ja Kaali mõisahoone vundamendile ehitatud hoones Kaali Kool, Presidentide tamm, Ivan Reinwaldi ja Agu Aaloe mälestuskivi. Elumaja Kaali külas Kaali külastuskeskus ja pood, august 2020 Kaali Kool, august 2020 Kaali külastuskeskuse hotell Meteoriidikraatri uurijate malestuskivi Kaali kooli vastas Kaali kindlustatud asula Kaali külastuskeskus Kaali külastuskeskuse meteoriitika- ja paekivimuuseum Eesti külade loend Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 21.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kaali 360° aeropanoraam / aerofoto. 8 mai 2012
Laukmuiža (Dundaga vald)

Laukmuiža on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub Dundagast lõunas merepinnast 60 meetri kõrgusel. Küla on kujunenud endise Laukmuiža karjamõisa (Feldhof) juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019
Lateve

Lateve (ka Latevsciems või Latevesciems, vanasti ka Lateva või Latevasciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas Zilije kalni Šlītere nõlval. Lateve jääb valla keskusest Dundagast 11 ja Riiast 169 kilomeetri kaugusele. Külas asub Lateve kalmistu. Lateves asub Daiķi jugapuusalu hoiuala. Looduskaitse all on veel kaks sangleppa ja tamm ümbermõõduga 4,6 meetrit. Osa Latevest jääb Kaļķupe oru hoiualale. Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Upenieki

Upenieki (ka Upeniekciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla edelaosas Raķupe jõe kaldal. Upenieki jääb valla keskusest Dundagast 13 ja Riiast 171 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad muinsuskaitsealused Iernieki muinaskalmed. Upeniekis asub Akmeņkalnsi kuradi jalajäljega kivi, seal kasvab ka üks looduskaitsealune pärn. Osa külast jääb Raķupe oru hoiualale. Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Kailuka

Kailuka on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Vätta poolsaare idarannikul. Küla kuulus kunagi Püha kihelkonda. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. Nõukogude ajal kuulus Kailuka küla Pihtla külanõukogusse. Kailuka ümbruses on suured kadastikud (Kailuka nõmm). 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Kailukas 2011. aasta 31. detsembri seisuga 64 inimest, sealhulgas 34 meest ja 30 naist. Nendest 62 olid eestlased. Aastal 1970 oli elanike arv 112. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Kailukas 2000. aasta 31. märtsi seisuga 75 inimest, sealhulgas 35 meest ja 40 naist. Alalisi elanikke oli 74 (35 meest ja 39 naist). Eestlasi oli alaliste elanike seas 73 (35 meest ja 38 naist). Kailukas on ka suvilaid. Kailukal tegutsevad haljastusfirma Rassiaru OÜ ja kalandusettevõte Kärsa Rand OÜ. Nõukogude ajal oli Kailuka Sandla sovhoosi maa-alal. Külas oli Vätta kalasadam ja kalavastuvõtupunkt, mis kuulusid Kingissepa kalakombinaadile. Kailuka küla läbib Kuressaare–Vätta bussiliin (nr 483). Küla on esmamainitud rootslaste külana (Kauszkulle) 1520. aastal. Taani aja algul kuulus Kailuka küla Vätta maavakusesse. Endises meiereihoones töötas kuni 2001. aastani Kailuka Algkool. Kailuka külas on arheoloogiamälestiseks tunnistatud kalmistu Vareseranna kabel. Jaan Kaplinski mainib Kailuka küla luuletuses "***Kuusikut Sa mäletad" luulekogus "Valge joon Võrumaa kohale". Külas on raamatukogu. Kailuka külast on pärit Tarmo Kõuts. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saustere

Saustere (vanasti ka Sausterciems) on küla Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla lõunaosas. Saustere jääb valla keskusest Dundagast 4,4 ja Riiast 149 kilomeetri kaugusele. Külas asub riikliku kaitse all olev kultuurimälestis Kubele koolimaja, kus töötas õpetajana Ernests Dinsbergs. Saustere territooriumile jäävad ka Saustere ja Kužnieki kalmistud. Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.02 2019 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.08 2017
Klaukkala

Klaukkala (rootsi keeles Klövskog) on asula Soomes Uusimaa maakonnas, Nurmijärve valla lõunapoolsem asula. See asub 30 km kaugusel Helsingist. Mäntysalo Kalliola, Matti (2011). Ison kylän tarina: Klaukkalan kyläkirja. Klaukkala: Klaukkalan kyläkirjatoimikunta. ISBN 9789529288106 Nurmijärvi vald: Klaukkala
Meresõit sõltub tüürimehest

"Meresõit sõltub tüürimehest" (hiina keeles 大海航行靠舵手; pinyin'is Dàhǎi hángxíng kào duòshǒu) on 1964. aastal loodud hiina revolutsiooniline laul. Laulu autor on Wang Shuangyin. Suureks Tüürimeheks nimetati tol ajal ülekantud tähenduses Mao Zedongi. Kuna laul on lühike, siis lauldi seda enamasti kaks korda järjest. Kultuurirevolutsiooni ajal laulsid seda laulu hungveipingid. Show glorifying chaotic decade offends public Global Times, 7. mai 2016 "Meresõit sõltub tüürimehest" Youtube'is
Rasmus (eesnimi)

Rasmus on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 57. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2609 mehel. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2687 mehel. Rasmus oli populaarsuselt 52. mehenimi. Rasmus oli keskmiselt 15 aasta vanune (mediaanvanus oli 12). Kõige populaarsem oli eesnimi Rasmus vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 74,84. 2018. aastal pandi Eestis eesnimi Rasmus 72 vastsündinule. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2834 mehel. Rasmus oli populaarsuselt 50. mehenimi. Rasmus oli keskmiselt 16 aasta vanune (mediaanvanus oli 14). Kõige populaarsem oli eesnimi Rasmus vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 75. Rasmus Erismaa, eesti laulja ja dirigent Rasmus Haugasmägi, eesti veemootorisportlane Rasmus Kagge, eesti ajakirjanik Rasmus Kaljujärv, eesti näitleja Rasmus Kangro-Pool, eesti kirjandus- ja teatrikriitik Rasmus Kangropool, eesti arhitektuuriajaloolane Rasmus Kull, eesti ooperilaulja Rasmus Merivoo, eesti režissöör Rasmus Mägi, eesti jooksja Rasmus Puur, eesti helilooja ja dirigent Rasmus Rändvee, eesti laulja https://www.stat.ee/nimed/RASMUS (vaadatud 22.02.2019) https://www.stat.ee/nimed/Rasmus "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 28. detsember 2019. Vaadatud 28. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Rasmus statistikaameti andmebaasis
Daniil

Daniil (vene keeles Даниил) on vene mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 94. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Daniil 1913 mehel. Daniil Granin Daniil Harms ... Daniel https://web.archive.org/web/20171025141724/http://www.stat.ee/public/apps/nimed/DANIIL (vaadatud 22.02.2019) Daniil statistikaameti andmebaasis
Anastasia

Anastasia võib tähendada järgmist: Anastasia (film), 1997. aasta USA film Anastasia (eesnimi), naisenimi ...
Anastasia (eesnimi)

Anastasia (kreeka Ἀναστασία) on kreeka päritolu naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 88. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Anastasia 1940 naisel. Anastasía Kelesídou Anastasia Lemberg-Lvova ... Anastassia Anastassija https://web.archive.org/web/20171025153008/http://www.stat.ee/public/apps/nimed/ANASTASIA (vaadatud 22.02.2019) Anastasia statistikaameti andmebaasis
Polina

Polina võib tähendada järgmist: Polina (film), 2016. aasta Prantsusmaa film Polina (eesnimi), naisenimi ...
Polina (eesnimi)

Polina on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 131. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Polina 1464 naisel. Polina Gagarina ... https://web.archive.org/web/20200801120648/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/POLINA (vaadatud 22.02.2019) Polina statistikaameti andmebaasis
Daniel (eesnimi)

Daniel on mehenimi. Eestis on Daniel kasutusel ka naisenimena (alla 5 naise). 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 104. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Daniel 1689 mehel. 2023. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 86. mehenimi. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Daniel 1988 mehel. Kõige populaarsem oli eesnimi Daniel vanuserühmas 5–9, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 45,62. Daniel Chee Tsui Daniel (Rootsi prints) ... https://web.archive.org/web/20171025155234/http://www.stat.ee/public/apps/nimed/DANIEL (vaadatud 22.02.2019) Daniel statistikaameti andmebaasis
Mirtel

Mirtel on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 258. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mirtel 637 naisel. Mirtel Pohla ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/MIRTEL[alaline kõdulink] (vaadatud 22.02.2019) Mirtel statistikaameti andmebaasis
Alisa

Alisa on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 196. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Alisa 942 naisel. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Alisa 1148 naisel. Alisa oli populaarsuselt 164. naisenimi. Alisa Jakobi Alisa Rosenbaum ... Aliisa Alissa Alice https://www.stat.ee/nimed/ALISA (vaadatud 22.02.2019) Alisa statistikaameti andmebaasis
Lisandra

Lisandra on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 257. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lisandra 640 naisel. Lisandra oli keskmiselt 6 aasta vanune (mediaanvanus oli 6). Lisandra Teresa Ordaz Valdés, Kuuba maletaja ... https://web.archive.org/web/20200801120657/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/LISANDRA (vaadatud 22.02.2019) Lisandra statistikaameti andmebaasis
Milana

Milana on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 214. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Milana 801 naisel. ... https://web.archive.org/web/20200801120639/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/MILANA (vaadatud 22.02.2019) Milana statistikaameti andmebaasis
Marten

Marten võib tähendada järgmist: Marten (Bulgaaria), Bulgaaria linn Marten (eesnimi), mehenimi ...
Marten (eesnimi)

Marten on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 128. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marten 1392 mehel. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Marten Eestis levikult 121. mehenimi. Eesnimi Marten oli 1436 mehel ja poisil. Marten Esko Marten Kokk Marten Kuningas Marten Liiv Marten Mütt Marten Seppel Marten Vill ... Märten https://web.archive.org/web/20200727111846/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/MARTEN (vaadatud 22.02.2019) https://web.archive.org/web/20200727111846/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/MARTEN (vaadatud 14.09.2019) Marten statistikaameti andmebaasis
Sofia (eesnimi)

Sofia on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 94. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Sofia 1895 naisel. (2016 – 1626 naisel) 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Sofia 1999 naisel. Sofia oli levikult 87. naisenimi. Sofia oli keskmiselt 16 aasta vanune (mediaanvanus oli 8). Kõige populaarsem oli eesnimi Sofia vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 80,81. Aastatel 2016–2018 sai eesnime Sofia 366 last ja see oli populaarseim eesnimi Eestis. 2021. aasta 1. jaanuaril oli Eestis eesnimi Sofia 2197 naisel. Sofia oli levikult 73. naisenimi. Sofia Hallik Sofia Hellqvist Sofia Joons Sofia Rotaru Sofia Rubina Sofia Vitória ... Sophia Sofija Sofía Sonja Viiu https://www.stat.ee/nimed/SOFIA (vaadatud 22.02.2019) Eestlaste kirjut nimemaastikku läbivad tuhanded käänulised teed, EPL, 11. mai 2016 https://www.stat.ee/nimed/SOFIA (vaadatud 1.01.2020) https://www.stat.ee/nimed/Sofia Sofia statistikaameti andmebaasis
Robert

Robert on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 72. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Robert 2282 mehel. 2019. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 68. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Robert 2349 mehel. 2020. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 67. mehenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Robert 2405 mehel. 2021. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 62. mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Robert 2482 mehel. 2023. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 59. mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Robert 2507 mehel. Robert Coleman Richardson Robert Nerman Robert Rool Robert Täht, eesti võrkpallur Robert Viiber, eesti võrkpallur Robert I Robert II Robert III ... https://web.archive.org/web/20190530055539/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/ROBERT (vaadatud 22.02.2019) Robert statistikaameti andmebaasis
Arina

Arina on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 170. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Arina 1124 naisel. 2022. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 143. naisenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Arina 1273 naisel. Arina Tanemura ... https://web.archive.org/web/20200801120716/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/ARINA (vaadatud 22.02.2019) https://www.stat.ee/nimed/Arina Arina statistikaameti andmebaasis
Mia (eesnimi)

Mia on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 216. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mia 800 naisel. 2020. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 185. naisenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Mia 1009 naisel. Mia oli keskmiselt 8 aasta vanune (mediaanvanus oli 6). Kõige populaarsem oli eesnimi Mia vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 50,45. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mia 1088 naisel. Mia oli populaarsuselt 172. naisenimi. 2021. aastal oli see kõige enam tütarlastele pandud nimi Eestis (85 korda). 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Mia 1183 naisel. Mia oli populaarsuselt 156. naisenimi. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mia 1324 naisel. Mia oli populaarsuselt 142. naisenimi. Mia Farrow Mia Hamm Mia Martini ... https://www.stat.ee/nimed/MIA (vaadatud 22.02.2019) https://www.stat.ee/nimed/MIA (vaadatud 29.02.2020) https://www.stat.ee/nimed/MIA https://www.stat.ee/nimed/TOP_AASTAD Mia statistikaameti andmebaasis Popimad nimed 2019 – Sebastian ja Mia, Statistikaameti ajaveeb
Eliise

Eliise on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 176. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eliise 1052 naisel. 2021. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 154. naisenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Eliise 1205 naisel. Eliise Paula Roosa Eliise Hollas ... Elise https://www.stat.ee/nimed/ELIISE (vaadatud 22.02.2019) https://www.stat.ee/nimed/ELIISE (vaadatud 20.01.2022) Eliise statistikaameti andmebaasis
Lenna (eesnimi)

Lenna on naisenimi. 2020. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 289. naisenimi (2018 – 350.). 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Lenna 533 naisel (2018 – 389). Lenna oli 2020. aasta alguses keskmiselt 7 aasta vanune (mediaanvanus oli 4). Kõige populaarsem oli eesnimi Lenna vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 38,85. Lenna Kuurmaa ... https://web.archive.org/web/20190530053222/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/LENNA (vaadatud 22.02.2019 ja 29.02.2020) Lenna statistikaameti andmebaasis
Aada (eesnimi)

Aada on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 1239. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aada 40 naisel. Aada (Lemeki naine), Vana Testamendi tegelane ... Ada (eesnimi) https://web.archive.org/web/20200808121230/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/AADA (vaadatud 26.05.2019) Nimest Statistikaameti andmebaasis
AGE

AGE võib tähendada järgmist: advanced glycation end-products (AGEs) Age võib tähendada järgmist: Aģe, Läti jõgi Age (eesnimi), naisenimi ...
Kiritu

Kiritu on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aaro

Aaro on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 672. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Aaro 89 mehel. Aaro Pärn Aaro Toomela ... Aro (eesnimi) https://web.archive.org/web/20200805222904/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/AARO (vaadatud 22.02.2019) Nimest Statistikaameti andmebaasis
Ado (eesnimi)

Ado on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 511. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ado 144 mehel. Ado Grenzstein Ado Vabbe ... https://web.archive.org/web/20200805223721/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/ADO (vaadatud 22.02.2019) Nimest Statistikaameti andmebaasis
Agnes (eesnimi)

Agnes on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 175. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agnes 1042 naisel. Agnes oli keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus oli 37). Kõige populaarsem oli eesnimi Agnes üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 23,29. Agnes Aaliste Agnes Antik Agnes Aunapuu Agnes Jürgens Agnes Kolga Agnes Lamp-Mikk Agnes Levandi Agnes Lill Agnes Obel Agnes Saag ... https://web.archive.org/web/20200804130006/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/AGNES (vaadatud 11.07.2019) Nimest Statistikaameti andmebaasis