laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Suurbritannia jäähokikoondis

Suurbritannia meeste rahvuslik jäähokikoondis (tuntud ka kui Team GB) on rahvuslik jäähokikoondis, mis esindab Ühendkuningriiki. Rahvusvahelise Jäähokiföderatsiooni (IIHF) asutajaliige 1908. aastal, meeskonda kontrollib Ice Hockey UK (Ice Hockey UK (IHUK) on Ühendkuningriigi jäähokispordi riiklik juhtorgan.). 2021. aastal oli Suurbritannia IIHF-i edetabelis 16. kohal, mis on nende kõigi aegade kõrgeim IIHF-i edetabelis. Meeskond oli 20. sajandi alguses jõudsalt rahvusvahelisel areenil, võites 1910. aastal kõigi aegade esimese IIHF-i Euroopa meistrivõistlused, sai 1924. aasta taliolümpiamängudel PrantsusmaalChamonix’s pronksmedali ja tuli 1936. aastal taliolümpiamängudel Garmisch-Partenkirchenis olümpiavõitjaks. Kuldmedali võitnud olümpiameeskond koosnes peamiselt briti kanadalastest, kellest paljud olid õppinud ja mänginud Kanadas. Sellest ajast peale on rahvusmeeskond aga jäähokit vähe mõjutanud. Enne seda, kui nad üllatuslikult 2019. aasta MM-turniirile kvalifitseerusid, jõudsid nad viimati tipptasemel maailmameistrivõistlustele 1994. aastal. Suurbritannia pääses viimati taliolümpiale 1948. aastal Sankt Moritzis, kus sai 5. koha. Suurbritannia jäähokiliidu veebileht
Reola

Reola on küla Tartu maakonnas Kambja vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda. Külas asus Reola mõis, mis oli lähedalt seotud Uhti mõisaga. Mõisa juures alustas 1766. aastal tegevust Reola kool. Oma koolimaja saadi 1839. Järgmise koolimaja ehitus algas 1927. Hiljem koliti õppetegevus Ülenurmele. Küla territoorium jaguneb kaheks. Keskosa läbivad Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ja Tartu–Petseri raudtee. Kogu asustus on lääneosas, idaossa jääb Reola luht ehk Aardla ürgorg. Reola loodeosas asuvad Tartu Ülenurme lennujaam ja Eesti Lennuakadeemia. Reola pood A. Le Coqi Reola tootmishooned Reola asulakoht Reola teraviljaelevaator Reola luht Reola mõis Reola raudteejaam Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Ajalugu Ülenurme Gümnaasium "Tekst raamatust "Tartumaa pärandkultuurist"". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. oktoober 2016. Vaadatud 15. oktoobril 2016.
Baie-D'Urfé

Baie-D'Urfé on linn Kanadas Québeci provintsis Montréali halduspiirkonnas. See moodustab provintsi suurima linna Montréali ja kolmeteise muu äärelinnaga Suur-Montréali linnastu. Linnad asuvad kõik Montréali saarel, erandiga selle lähedasel väiksel Dorvali saarel. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Baie-D'Urfé – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Beaconsfield (Québec)

Beaconsfield on linn Kanadas Québeci provintsis Montréali halduspiirkonnas. See moodustab provintsi suurima linna Montréali ja kolmeteise muu äärelinnaga Suur-Montréali linnastu. Linnad asuvad kõik Montréali saarel, erandiga selle lähedasel väiksel Dorvali saarel. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Beaconsfield (Québec) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Côte-Saint-Luc

Côte-Saint-Luc on linn Kanadas Québeci provintsis Montréali halduspiirkonnas. See moodustab provintsi suurima linna Montréali ja kolmeteise muu äärelinnaga Suur-Montréali linnastu. Linnad asuvad kõik Montréali saarel, erandiga selle lähedasel väiksel Dorvali saarel. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Côte-Saint-Luc – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Dollard-des-Ormeaux

Dollard-des-Ormeaux on linn Kanadas Québeci provintsis Montréali halduspiirkonnas. See moodustab provintsi suurima linna Montréali ja kolmeteise muu äärelinnaga Suur-Montréali linnastu. Linnad asuvad kõik Montréali saarel, erandiga selle lähedasel väiksel Dorvali saarel. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Dollard-des-Ormeaux – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Dorval

Dorval on linn Kanadas Québeci provintsis Montréali halduspiirkonnas. See moodustab provintsi suurima linna Montréali ja kolmeteise muu äärelinnaga Suur-Montréali linnastu. Linnad asuvad kõik Montréali saarel, erandiga selle lähedasel väiksel Dorvali saarel. L'Île-Dorval https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Dorval – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hampstead (Québec)

Hampstead on linn Kanadas Québeci provintsis Montréali halduspiirkonnas. See moodustab provintsi suurima linna Montréali ja kolmeteise muu äärelinnaga Suur-Montréali linnastu. Linnad asuvad kõik Montréali saarel, erandiga selle lähedasel väiksel Dorvali saarel. Canada 2016 Census  Hampstead (Québec) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kirkland (Québec)

Kirkland on linn Kanadas Québeci provintsis Montréali halduspiirkonnas. See moodustab provintsi suurima linna Montréali ja kolmeteise muu äärelinnaga Suur-Montréali linnastu. Linnad asuvad kõik Montréali saarel, erandiga selle lähedasel väiksel Dorvali saarel. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Kirkland (Québec) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Räni alevik

Räni on alevik Tartu maakonnas Kambja vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Ülenurme valda. Räni küla läbivad kaks põhimaanteed, ümberringi on põllud ning üks suurem tiik. Küla laieneb tänu kinnisvaraarendusele kiiresti. Räni alevikus asuvad kunagise Räni mõisa jäänused. Räni oli 2013. aastani ametlikult küla. Ränilinn Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. EKI KNAB (vaadatud 21.05.2016)
L'Île-Dorval

L'Île-Dorval on linn Kanadas Québeci provintsis Montréali halduspiirkonnas. See moodustab provintsi suurima linna Montréali ja kolmeteise muu äärelinnaga Suur-Montréali linnastu. Linnad asuvad kõik Montréali saarel, erandiga selle lähedasel väiksel Dorvali saarel. https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2021/ref/amendments-modifications-fra.cfm, vaadatud 7.10.2023. Dorval  L'Île-Dorval – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Montréal-Est

Montréal-Est on linn Kanadas Québeci provintsis Montréali halduspiirkonnas. See moodustab provintsi suurima linna Montréali ja kolmeteise muu äärelinnaga Suur-Montréali linnastu. Linnad asuvad kõik Montréali saarel, erandiga selle lähedasel väiksel Dorvali saarel. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Montréal-Est – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Montréal-Ouest

Montréal-Ouest on linn Kanadas Québeci provintsis Montréali halduspiirkonnas. See moodustab provintsi suurima linna Montréali ja kolmeteise muu äärelinnaga Suur-Montréali linnastu. Linnad asuvad kõik Montréali saarel, erandiga selle lähedasel väiksel Dorvali saarel. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Montréal-Ouest – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mont-Royal

Mont-Royal on linn Kanadas Québeci provintsis Montréali halduspiirkonnas. See moodustab provintsi suurima linna Montréali ja kolmeteise muu äärelinnaga Suur-Montréali linnastu. Linnad asuvad kõik Montréali saarel, erandiga selle lähedasel väiksel Dorvali saarel. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Mont-Royal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pointe-Claire

Pointe-Claire on linn Kanadas Québeci provintsis Montréali halduspiirkonnas. See moodustab provintsi suurima linna Montréali ja kolmeteise muu äärelinnaga Suur-Montréali linnastu. Linnad asuvad kõik Montréali saarel, erandiga selle lähedasel väiksel Dorvali saarel. https://www.donneesquebec.ca/recherche/fr/dataset/repertoire-des-municipalites-du-quebec/resource/c27b1830-2b46-4e80-819b-6238ff7c3b03, vaadatud 20.01.2021.  Pointe-Claire – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sainte-Anne-de-Bellevue

Sainte-Anne-de-Bellevue on linn Kanadas Québeci provintsis Montréali halduspiirkonnas. See moodustab provintsi suurima linna Montréali ja kolmeteise muu äärelinnaga Suur-Montréali linnastu. Linnad asuvad kõik Montréali saarel, erandiga selle lähedasel väiksel Dorvali saarel. Ministry of Municipal Affairs and Housing, vaadatud 7.01.2020.  Sainte-Anne-de-Bellevue – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Westmount

Westmount on linn Kanadas Québeci provintsis Montréali halduspiirkonnas. See moodustab provintsi suurima linna Montréali ja kolmeteise muu äärelinnaga Suur-Montréali linnastu. Linnad asuvad kõik Montréali saarel, erandiga selle lähedasel väiksel Dorvali saarel. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Westmount – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Roger

Roger on mehenimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Roger 284 mehel. Roger oli populaarsuselt 380. mehenimi. Roger oli keskmiselt 19 aasta vanune (mediaanvanus oli 14). Kõige populaarsem oli eesnimi Roger vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,13. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Roger 303 mehel. Roger oli populaarsuselt 386. mehenimi. Roger I, Sitsiilia krahv Roger II, Sitsiilia kuningas Roger Bannister, Suurbritannia jooksja ja neuroloog Roger B. Chaffee, Ameerika Ühendriikide mereväelane, aeronautikainsener, katselendur ja astronaut Roger Ebert, Ameerika Ühendriikide kirjanik, filmikriitik ja telesaatejuht Roger Federer, Šveitsi tennisist Roger Guillemin, Prantsuse-Ameerika bioloog Roger Kornberg, Ameerika Ühendriikide biokeemik Roger Moore, Briti filminäitleja Roger Myerson, Ameerika Ühendriikide majandusteadlane Roger Penrose, inglise füüsikateoreetik Roger Pontare, Rootsi muusik Roger Sperry, Ameerika Ühendriikide neuropsühholoog Roger Vadim, prantsuse ajakirjanik, näitleja ja režissöör ... https://www.stat.ee/nimed/Roger
Napsikulised

Napsikulised (Pluteaceae) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Pluteus – napsik Volvariella – tupplehik Volvopluteus – tuppnapsik Napsikulised andmebaasis eElurikkus.
Soinaste

Soinaste on küla Tartu maakonnas Kambja vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda. Soinaste küla maad, kuulusid algselt Tartu kreisi Tartu-Maarja kihelkonna Ropka mõisa maade hulka. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Luiteseen

Luiteseen (Tulostoma) on šampinjoniliste sugukonda kuuluv perekond seeni. Tulostoma brumale – hiline luiteseen Tulostoma fimbriatum – ripsmeline luiteseen Tulostoma kotlabae Tulostoma simulans Luiteseen andmebaasis eElurikkus.
Psatürellilised

Psatürellilised (Psathyrellaceae) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Candolleomyces Coprinellus – pisitindik Coprinopsis – tindik Lacrymaria Parasola – krooktindik Psathyrella – psatürell Psatürellilised andmebaasis eElurikkus.
Nööbikulised

Nööbikulised (Marasmiaceae) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Crinipellis – karvanööbik Marasmius – nööbik Nööbikulised andmebaasis eElurikkus.
Kärbseseenelised

Kärbseseenelised (Amanitaceae) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Amanita – kärbseseen Limacella – limaloorik Kärbseseenelised andmebaasis eElurikkus.
Šampinjonilised

Šampinjonilised (Agaricaceae) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Agaricus – šampinjon Battarrea Chamaemyces – säärissirmik Chlorophyllum Coprinus – tindik Cystolepiota – jahusirmik Echinoderma – soomussirmik Lepiota – harisirmik Leucoagaricus – ebašampinjon Leucocoprinus – voltsirmik Macrolepiota – sirmik Melanophyllum – värvlehik Tulostoma – luiteseen Šampinjonilised andmebaasis eElurikkus.
Sirmik

Sirmik (Macrolepiota) on šampinjoniliste (Agaricaceae) sugukonda, šampinjonilaadsete (Agaricales) seltsi kuuluv perekond seeni. Macrolepiota excoriata – sametsirmik Macrolepiota mastoidea – kühmsirmik Macrolepiota permixta – tohtsirmik Macrolepiota procera – suur sirmik, lõoseen
Šampinjon

Šampinjon (Agaricus) on šampinjoniliste (Agaricaceae) sugukonda, šampinjonilaadsete (Agaricales) seltsi kuuluv perekond seeni. Agaricus arvensis – aasšampinjon Agaricus augustus – kuningšampinjon Agaricus bernardii – rannikušampinjon Agaricus bernardiiformis – randšampinjon Agaricus bisporus – aedšampinjon Agaricus bitorquis – linnašampinjon Agaricus campestris – arušampinjon Agaricus dulcidulus – kühmšampinjon Agaricus langei – verišampinjon Agaricus luteoflocculosus – kollaseebemeline šampinjon Agaricus porphyrizon – väätšampinjon Agaricus rusiophyllus – kääbusšampinjon Agaricus semotus – pisišampinjon Agaricus subperonatus – pruunisoomuseline šampinjon Agaricus sylvaticus – soomusšampinjon Agaricus sylvicola – metsšampinjon Agaricus urinascens – suureeoseline šampinjon Agaricus xanthodermus – mürkšampinjon Šampinjon andmebaasis eElurikkus.
Vöödikulised

Vöödikulised (Cortinariaceae) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Calonarius Cortinarius – vöödik Flammulaster Gymnopilus – tulinutt Hemistropharia Leucocortinarius – ebavöödik Phlegmacium Vöödikulised andmebaasis eElurikkus.
Maksakulised

Maksakulised (Fistulinaceae) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Fistulina – maksak Maksakulised andmebaasis eElurikkus.
Hymenogastraceae

Hymenogastraceae on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Galerina – tanuk Gymnopilus – tulinutt Hebeloma – hebel Hymenogaster – maapähkel Naucoria – lepanigerik Phaeocollybia – juurkõrges Psilocybe – paljak Hymenogastraceae andmebaasis eElurikkus.
Narmasnutilised

Narmasnutilised (Inocybaceae) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Inocybe – narmasnutt Inosperma Pleurotellus – pleurotell Narmasnutilised andmebaasis eElurikkus.
Soosilla

Soosilla on küla Tartu maakonnas Kambja vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vakkseenelised

Vakkseenelised (Nidulariaceae) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Crucibulum – külimitseen Cyathus – vakkseen Mycocalia – pesaseenik Nidularia – pesaseen Vakkseenelised andmebaasis eElurikkus.
Hõlmikmunalised

Hõlmikmunalised (Mycenastraceae) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Mycenastrum – hõlmikmuna Hõlmikmunalised andmebaasis eElurikkus.
Täsvere

Täsvere on küla Tartu maakonnas Kambja vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tõlvikulised

Tõlvikulised (Clavariaceae) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Camarophyllopsis – kaarnutt Clavaria – tõlvik Clavicorona – kroonharik Clavulinopsis – klavulinopsis Hodophilus – haisuseen Ramariopsis – ramariopsis Tõlvikulised andmebaasis eElurikkus.
Torujalalised

Torujalalised (Bolbitiaceae) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Bolbitius – torujalg Conocybe – sametkübarik Panaeolus – sõnnikuseen Pholiotina Torujalalised andmebaasis eElurikkus.
Omphalotaceae

Omphalotaceae on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Sugukonda kuulub 12 perekonda. Collybiopsis Gymnopus – metskõrges Lentinula Marasmiellus – nupik Mycetinis Omphalotus – laternseen Paragymnopus Rhodocollybia – punakõrges Omphalotaceae andmebaasis eElurikkus.
Physalacriaceae

Physalacriaceae on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Armillaria – külmaseen Cylindrobasidium Hymenopellis Flammulina – sametkõrges Rhodotus – võrkheinik Strobilurus – käbikõrges Xerula – ebakõrges Physalacriaceae andmebaasis eElurikkus.
Fess

Fess (türgi keeles fes) on pika rippuva tutiga idamaine tüvikoonusekujuline, tavaliselt punane vildist peakate. Fessi on esmamainitud 1803. aastal. Peakate muutus populaarseks Vahemerd ümbritsevates maades 19. sajandi vältel, eriti Osmanite riigis. Peakatte nimetus on tulnud Maroko linna Fès nimest. Fessi populaarsus vähenes 20. sajandi keskpaiku, mil enamik Vahemere-äärseid maid loobus rahvuslike rõivaste ja peakatete igapäevasest kandmisest. "Fess". Keelenõu. Vaadatud 02.02.2022. "Fez". Merriam Webster. Vaadatud 02.02.2022. "Fez". Britannica. Vaadatud 02.02.2022. "Tarboosh". Britannica. Vaadatud 02.02.2022.
Uhti

Uhti on küla Tartu maakonnas Kambja vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda. Küla on teadaolevalt esmamainitud 1299. aastal (Huchten). Külas asub Uhti raudteepeatus. Uhti kõrtsihoones tegutseb Uhti Avatud Ateljee. Hoone on arvatud ehitismälestiseks. Küla idaosas voolab Porijõgi ja kagunurgas ka esimesega liituv Tatra jõgi. Küla läänepiir jookseb mööda Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteed. Küla läbib Põlva–Reola maantee. Uhti kõrtsihoone Uhti raudteesild Uhti raudteepeatus Küla kirdeosa Uhti mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Schizophyllaceae

Schizophyllaceae on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Schizophyllum – lõhislehik Schizophyllaceae andmebaasis eElurikkus.
Typhulaceae

Typhulaceae on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Macrotyphula – suurtõlvik Typhula – pisitõlvik Typhulaceae andmebaasis eElurikkus.
Johann Leberecht Eggink

Johann Lebrecht Eggink (ka Johann Leberecht, vene keeles Иван Егорович Эггинк; 20. november jul. / 1. detsembergreg 1784. Pievika mõis, Pāvilosta, Kuramaa – 7. märtsjul. / 19. märtsgreg 1867. Jelgava) oli baltisaksa ajaloomaalija ning portretist. Johann Lebrecht Eggink oli Läti majapidajanna Lovisa Brīviņa ja mõisnik Friedrich Diedrich Freiherr Knigge (1748–1803) vallaspoeg. Ta kasutas varjunimena oma isa nime tagurpidi. Maalimisega tutvus Eggink aastatel 1811–1812 Tartu Ülikoolis filosoofiat õppides. 1813–1814 õppis külalisüliõpilasena Peterburi Kunstide Akadeemias. Sel ajal sai temast vabamüürlaste looži liige. Seejärel reisis ta Dresdenisse, Berliini, Bonni, Münchenisse ja Itaaliasse, kus tegeles peamiselt ajaloomaaliga. 1818 asus elama Peterburi, kus töötas 1830–1831 suurvürst Mihhail Pavlovitši ülesandel sõdurite mundrite kujundamisega. 1833. aastal sai vabakunstniku, 1834. aastal akadeemiku nimetuse I. A. Krõlovi portree eest. 1837–1858 oli Jelgava gümnaasiumi joonistusõpetaja. https://artvee.com/artist/johann-leberecht-eggink/ Voldemar Vaga (1978). Kunst Tallinnas XIX sajandil. Tallinn: Kunst. Lk 108.
Õssu

Õssu on küla Tartu maakonnas Kambja vallas. See asub Märja aleviku ja Tartu linna vahel ning Tartu–Viljandi maantee ääres. 2019. aasta alguses elas külas 448 inimest. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda. Küla keskosas asub Eerika tiik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Amylocorticiaceae

Amylocorticiaceae on seltsi Amylocorticiales kuuluv sugukond seeni. Amylocorticium Anomoloma – laipoorik Anomoporia – marlpoorik Ceraceomyces Irpicodon Plicatura – lumivoldik Plicaturopsis – lehvikvoldik Amylocorticiaceae andmebaasis eElurikkus.
Johann August Hagen

Johann August Hagen (3. aprill (14. aprill ukj) 1786 Pirna, Saksimaa – 21. juuni 1877 Tallinn) oli baltisaksa organist, helilooja ning koorilaulu ja orelikunsti arendaja. 14-aastaselt astus Dresdenis gümnaasiumi, 19-aastaselt Friedrichstadti seminari, mille lõpetas 21-aastaselt ning asus tööle õpetajana Nachtgalli instituudis Dresdenis. 1809. aastal kutsus August von Kotzebue ta enda juurde Vardi mõisa laste koduõpetajaks. Lisaks Kotzebue poegadele õppis tema juures ka mõisa küti poeg, tulevane Nikolai I ihuarst Philipp Jakob Karell. Samal ajal töötas mõisas ka kunstnik Carl Sigismund Walther. Tallinna asus ta püsivalt elama 1815. aastal. 1815. aastast töötas Tallinna koolides muusikaõpetajana (1815–1823 Tallinna linna tütarlastekoolis, 1821–1851 Tallinna kubermangugümnaasiumis) 1823 asutas oma poeglastegümnaasiumi, mis tegutses 1832. aastani, ja samal aastal asutas ta Eestis esimese lauluseltsi (Saksa lauluselts Singverein) ja varsti ka Eesti lauluseltsi – J. A. Hageni lauluselts. 1827. aastast sai temast lisaks õpetajatööle Tallinna Oleviste kiriku organist. Ta pidi hoolitsema koori- ja koguduselaulu eest kirikus. Oleviste kiriku juurde asutas ta 1835. aastal ka poistekoori. Hagen komponeeris oratooriumi ja soololaule, ta on loonud muusikat A. Kotzebue laulumängu- ja operetitekstidele. Üheks suurejoonelisemaks ettevõtmiseks oli Hageni lauluseltside osavõtt Oleviste kiriku taasavamisest 1840. aasta 16. juunil Hageni poolt selleks loodud oratooriumi ettekandega. 1815. aastal abiellus ta tütarlastekooli käsitööõpetaja Frederike Dorothea Franzeniga (1798–1846). Abielust sündis 8 last: 5 poissi, kõigil üks eesnimedest August ja 4 tüdrukut. Perekonna koduks oli Oleviste koguduse pastoraadihoone Lai tn 37. 1856. aastal tõsteti Hagen aadliseisusse. Ta suri 92 aasta vanuses 21. juunil 1877 Tallinnas ja maeti Tallinna Kopli kalmistule. Johann August Hagen (1786–1877). Eesti Lauljate Liidu muusikaleht. nr 2. 1928. Baltisaksa esemed Eesti muuseumikogudes. Tallinna Linnaarhiiv Kulturstiftung der deutschen Vertriebenen. Hagen, Johann August von
Käsper

Käsper on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Käsper 290 inimesel: 136 mehel ja 154 naisel. Perekonnanimede levikult on Käsper meeste puhul 528. ja naiste puhul 496. kohal. Perekonnanimi Käsper on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 3,95. Gohar Markosjan-Käsper, armeenia päritolu kirjanik (1949–2015) Henri Käsper, eesti ettevõtja, suhtekorraldaja ja kolmekordne Eesti meister turniiripokkeris (1972–) Kalle Käsper, eesti kirjanik (1952–) Kari Käsper, eesti jurist ja inimõigusaktivist (1981–) Veljo Käsper, eesti filmirežissöör (1930–1982) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/Käsper (vaadatud 02.02.2022)
Tõrvandi

Tõrvandi on Tartumaal Kambja vallas asuv alevik. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Ülenurme valda. Tõrvandi asub Tartu kesklinnast 5 km lõunas ja Ülenurmest kilomeetrijagu loodes. Tõrvandit on esmamainitud 1426. aastal kujul Tarwen, mil Tõrvandi mõis läänistati Claus Walmesele. Hiljem sai sellest Tähtvere mõisa karjamõis. Tänapäeval jääb selle keskus Soinaste külla. Karjamõisa saksakeelne nimi oli Törwant. Tõrvandi küla asus karjamõisast lõunas. Seda on mainitud 1533. aastal kujul Tarwenn, 1582. aastal kujul Derwenth ja 1638. aastal kujul Terwanto kyllo. 1920. aastate alguses rajati karjamõisa maadele asundus, mis oli asundusena kirjas 1970. aastateni. Tõrvandisse moodustati Tartu masina-traktorijaam, millest hiljem sai Eesti Põllumajandustehnika Tartu osakond. Tähtsa asutuse tõttu nimetati Tõrvandi 1977. aastal alevikuks. Lauri Kettunen on arvanud, et asula nimi on tekkinud sõnast "tõrvand", mis tähendab tõrvast puitu. See on tulnud sõnast "tõrv" nd-liite abil. Kettuse meelest tuleb kohanimi tõmmu esmaasuka lisa- või hüüdnimest, näiteks Rõuge kandis tähendas tõrvand musta olendit või eset. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, tabel 32 Eesti kohanimeraamat, lk. 690