2004

◄ | 20. sajand | 21. sajand     ◄ | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | 2000. aastad | 2010. aastad       ◄◄ | ◄ | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | ► | ►► Jaanuar | Veebruar | Märts | Aprill | Mai | Juuni | Juuli | August | September | Oktoober | November | Detsember Sündinud · Surnud 2004. aasta (MMIV) oli 21. sajandi 4. aasta. See oli liigaasta. Juudi kalender: 5764, 5765 Hinduistlik kalender: 5105, 5106 Islami kalender: 1424, 1425 Iraani kalender: 1382, 1383 Sirvikalender: 10217 Vastlapäev: 24. veebruar Tuhkapäev: 25. veebruar Palmipuudepüha: 4. aprill Suur neljapäev: 8. aprill Suur reede: 9. aprill Vaikne laupäev: 10. aprill Esimene ülestõusmispüha: 11. aprill Taevaminemispüha: 20. mai Esimene nelipüha: 30. mai Advent: 28. november – esimene advendipühapäev, liturgilise kirikuaasta algus. Rahvusvaheline tehnika-aasta Rahvusvaheline riisiaasta (FAO) Rahvusvaheline spordikasvatuse aasta Genova ja Lille on Euroopa kultuuripealinnad. 1. jaanuar – Joseph Deiss sai Šveitsi liidupresidendiks. 1. jaanuar – Iirimaa sai Euroopa Liidu eesistujariigiks. 3. jaanuar – lennufirma Flash Airlines lennul FSH604 olev lennuk (vaata Flash Airlinesi lend FSH604) kukkus Egiptuse rannikul Punasesse merre. Surma sai 145 Prantsuse, Jaapani ja Maroko turisti ning 7 meeskonnaliiget. 4. jaanuar – Mihhail Saakašvili võitis Gruusia presidendivalimised. 4. jaanuar – NASA marsikulgur Spirit maandus Marsile. 4. jaanuar – Jaap de Hoop Scheffer asus ametisse NATO peasekretärina. 13. jaanuar – Usbekistanis Taškendi lähedal kukkus alla lennufirma Uzbekistan Airways lennuk Jak-40. Hukkus 37 inimest. 14. jaanuar – Gruusia lipp: Gruusia parlament kehtestas uue riigilipu. 15. jaanuar – Lõuna-Korea välisminister Yoon Young-kwan astus tagasi. 22. jaanuar – Euroopa Liit keelustas linnuliha impordi Taist linnugripi tõttu Kagu-Aasias. 24. jaanuar – NASA marsikulgur Opportunity maandus Marsile. 25. jaanuar – Mihhail Saakašvili vannutati Gruusia presidendiks. 3. veebruar – CIA möönis, et enne 2003. aasta sissetungi Iraaki ei olnud otsest ohtu Iraagi poolt. 4. veebruar – Mark Zuckerberg asutas Facebooki. 6. veebruar – pommiplahvatuses Moskva metroos hukkus 40 inimest. 10. veebruar – Prantsusmaa Rahvuskogu võttis vastu seaduse, mis keelustab religioosse sünbooliks ja riietuse koolides. 13. veebruar – Lõuna-Korea teadlased teatasid 30 inimloote kloonimisest. 20. veebruar – Iraanis toimusid parlamendivalimised, mille võitsid vanameelsed. 22. veebruar – Haiti mässulised vallutasid Cap-Haïtieni linna. 23. veebruar – USA saatis Haitile merejalaväepataljoni. 24. veebruar – Marokos oli maavärin, milles hukkus üle 500 inimese. 29. veebruar – Haiti president Jean-Bertrand Aristide astus tagasi. Ajutiseks presidendiks vannutati Boniface Alexandre. 4. märts – Horst Köhler lahkus Rahvusvahelise valuutafondi (IMF) juhi ametist, et kandideerida Saksamaa presidendiks. 9. märts – Läti Seim kinnitas ametisse vähemusvalitsuse eesotsas Indulis Emsisega. 9. märts Venemaa president Vladimir Putin nimetas uueks välisministriks Sergei Lavrovi. 10. märts – Haiti ajutine president Boniface Alexandre nimetas ajutiseks peaministriks Gérard Latortue. 11. märts – Madridis plahvatas kolmes raudteejaamas üheaegselt 10 lõhkekeha. Hukkus 199 ja sai vigastada umbes 1400 inimest. 12. märts – Lõuna-Korea parlament tagandas president Roh Moo-hyuni. 14. märts – Venemaa presidendivalimised võitis ülekaalukalt Vladimir Putin. 14. märts – Hispaania parlamendivalimised võitis Hispaania Sotsialistlik Töölispartei. 20. märts – Taiwanil olid presidendivalimised. Senine president Chen Shui-bian võitis Guomindangi esimeest Lien Chani. 22. märts – Iisraeli kopterirünnaku käigus tapeti Palestiina äärmusrühmituse Hamas vaimne juht šeik Ahmed Yassin. 28. märts – Gruusias toimusid parlamendivalimised. Ülekaalukalt võitis president Mihhail Saakašvili partei Rahvuslik Liikumine/Demokraadid. 29. märts – Bulgaaria, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Leedu, Läti ja Eesti liitusid NATO-ga. 4. aprill – Slovakkias toimusid presidendivalimised. 24. aprill – Hollandi prints Johan Friso abiellus Delftis Mabel Wisse Smitiga. 1. mai – Euroopa Liidu laienemine 2004: Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi ja Ungari said Euroopa Liidu liikmeteks 2. mai – Poola peaminister Leszek Miller lahkus ametist. Tema asemele nimetati Marek Belka. 9. mai – Tšetšeeni Vabariigi president Ahmat Kadõrov hukkus pommiplahvatuses. 10. mai – Filipiinidel olid valimised, millel valiti president ja peaaegu kõik teised valitavad ametiisikud. 10. mai – biotehnoloogifirma Monsanto loobus protestitormi survel plaanist lasta käiku maailma esimene geneetiliselt muundatud nisu. 14. mai – Lõuna-Korea konstitutsioonikohus ennistas presidendiks Roh Moo-hyuni. 15. mai – Türgis toimus 49. Eurovisiooni lauluvõistluse finaal. Võitis Ukraina laul. 23. mai – Saksamaa liidupresidendiks valiti Horst Köhler. 8. juuni – toimus Veenuse konjunktsioon (Veenus läheb Päikese eest läbi). See juhtus esimest korda pärast 1882. aastat. Järgmine kord on 2012. aastal. 10. juuni – Suurbritannias toimusid Euroopa Parlamendi valimised ja kohalikud valimised. 12. juunist 4. juulini toimusid Hispaanias Euroopa meistrivõistlused jalgpallis. 13. juuni – toimusid Euroopa Parlamendi valimised. 28. juuni – Iraagis anti võim üle iraaklastest koosnevale valitsusele. 1. juuli – Holland sai Euroopa Liidu eesistujariigiks. 1. juuli – kosmoseaparaat Cassini-Huygens sisenes Saturni orbiidile. 16. juuli – Filipiinid alustasid oma relvajõudude väljaviimist Iraagist. 26. juuli – Bostonis avati USA Demokraatliku Partei kongress. 3. august – Cape Canaveralilt startis NASA missioon MESSENGER, mis suundus uurima Merkuuri. 13. augustist 29. augustini – Ateenas toimusid 2004. aasta suveolümpiamängud. 23. august – Aleksander Tammert võitis Ateena olümpiamängudel kettaheites pronksmedali. 30. august – New Yorgis algas USA Vabariikliku Partei kongress. 1. september – Beslani pantvangikriis. 29. september – asteroid 4179 Toutatis möödus Maast neljakordselt Kuu kauguselt. 1. oktoober – Manchesteri Victoria Ülikool ja UMIST ühinesid Suurbritannia suurimaks ülikooliks Manchesteri Ülikooli nime all. 14. oktoober – Kagu-Aasias ja Vaikse ookeani põhjaosas oli nähtav osaline päikesevarjutus. 2. november – USA-s olid presidendivalimised, millel valiti tagasi George W. Bush. 1. detsember – Ukraina parlament avaldas umbusaldust Viktor Janukovõtši valitsusele. 8. detsember – Peruus pandi alus Lõuna-Ameerika Rahvaste Ühendusele, kuid vaid pooled loodetavast 12 liikmest saabusid asutamisleppele alla kirjutama. 26. detsembril kell 00:58:53 maailmaaja järgi (kell 7:58:53 kohaliku aja järgi) toimus 2004. aasta India ookeani maavärin ja hiljem selle tagajärjel hiidlaine. 31. detsember – avati Taipei 101 1. jaanuar – jõustus vanemahüvitise seadus. 1. jaanuar – Politsei reorganiseeriti ning senise 17 prefektuuri asemel alustas tööd neli politseiprefektuuri. 11. jaanuar – Otepää suusatamise MK-etapi teine võistluspäev. Naiste 4x5 km teatesõidus jäi Eesti naiskond, kuhu kuulusid Piret Pormeister, Silja Suija, Kristina Šmigun, Kaili Sirge, viimasele – 10. kohale. Meeste 4x10 km teatesõidus saavutas Eesti I meeskond (Aivar Rehemaa, Andrus Veerpalu, Jaak Mae, Priit Narusk) 7. koha. 15. jaanuar – valitsus nimetas Siim Kallase Euroopa Komisjoni voliniku kandidaadiks. 18. jaanuar – avati Lasnamäe uus kergejõustikuhall. 21. jaanuar – Riigikogu ratifitseeris ühehäälselt Eesti Euroopa Liidu ühinemislepingu. 6. veebruar – Prantsusmaa ratifitseeris viimase riigina Eesti astumise NATO-sse. 7. veebruar – Rahvaerakonna Mõõdukad üldkogu otsustas võtta erakonnale uueks nimeks Sotsiaaldemokraatlik Erakond. 23. veebruar – Tartus avati August Traksmaa bareljeef. 23. veebruar – Tartus avati Jaan Kruusi bareljeef. 28. veebruar – Iraagis hukkus Eesti kaitseväelane Andres Nuiamäe. 10. märts – Riigikogu ratifitseeris Põhja-Atlandi lepingu. 27. märts – kell 20.30 Eesti aja järgi sai NATO liikmeks. Kell 18 alustasid NATO lennukid Eesti õhuruumi kaitsmist. 22. aprill – asutati Emajõe Lodjaselts. 1. mai – Eesti sai Euroopa Liidu liikmeks. 12. mai – 49. Eurovisiooni lauluvõistlusel ei saanud Eesti laul poolfinaalist edasi. 13. juuni – toimusid 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised. 29. juuni – Tartus avati Kivisilla makett. 29. juuni – Tartus avati Villem Reimani monument. 14. august – Tallinnas toimus Eesti ja ühtlasi ka Baltimaade esimene geiparaad. 2. september – politsei kaitse all teisaldati Lihula monument. 23. september – Laine Jänes sai Tartu linnapeaks. 6. oktoober – Eesti Teaduste Akadeemia presidendiks valiti Richard Villems. 14. oktoober – Tallinna linnavolikogu avaldas linnapeale Edgar Savisaarele umbusaldust ja valis linnapeaks Tõnis Paltsu. 11. november – ilmuma hakkas tasuta nädalaleht Kuressaare Sõnumid 24. november – EELK Kirikukogu valis peapiiskopiks Andres Põdra.  Pikemalt artiklis Sündinud 2004  Pikemalt artiklis Surnud 2004 13. jaanuar – Harold Shipman, Briti arst, sarimõrvar 16. jaanuar – Kalevi Sorsa, Soome poliitik 17. jaanuar – Czesław Niemen, poola laulja 23. jaanuar – Helmut Newton, fotograaf 25. jaanuar – Fanny Blankers-Koen, hollandi kergejõustiklane 28. jaanuar – Eeva Joenpelto, soome kirjanik 6. veebruar – Henn Mikkin, eesti psühholoog 13. veebruar – Zelimhan Jandarbijev, Tšetšeenia poliitik 17. veebruar – José López Portillo, Mehhiko poliitik 21. veebruar – Sergei Averintsev, vene kirjandusteadlane 26. veebruar – Boris Trajkovski, Makedoonia poliitik 26. veebruar – Adolf Ehrnrooth, Soome sõjaväelane 28. veebruar – Andres Nuiamäe, Eesti kaitseväelane 4. märts – Kalev Raave, eesti kolhoosiesimees ja vaimulik 13. märts – Lembe Hiedel, eesti tõlkija ja toimetaja 17. märts – Aleksander Elango, eesti pedagoogikateadlane 19. märts – Eerik Teder, eesti kirjandusteadlane 20. märts – Juliana, Madalmaade kuninganna 22. märts – Ahmed Yassin, Hamasi juht 28. märts – Peter Ustinov, Briti näitleja 6. aprill – Larissa Bogoraz, Vene õiguskaitsja 19. aprill – John Maynard Smith, briti evolutsioonibioloog 24. aprill – Lia Laats, eesti näitleja 29. aprill – Aleksandr Bovin, ajakirjanik ja diplomaat 4. mai – Boriss Petrovski, kirurg 9. mai – Ahmat Kadõrov, Tšetšeenia poliitik 17. mai – Gunnar Graps, eesti muusik 2. juuni – Nikolai Gjaurov, bulgaaria laulja 5. juuni – Ronald Reagan, USA filminäitleja ja poliitik 10. juuni – Ray Charles, muusik 17. juuni – Jacek Kuroń, Poola poliitik 26. juuni – Ott Arder, eesti luuletaja 1. juuli – Marlon Brando, USA näitleja 4. juuli – Andrian Nikolajev, kosmonaut 5. juuli – Aleksandr Lerner, Nõukogude ja Iisraeli küberneetik 20. juuli – Veera Saar, eesti kirjanik 28. juuli – Francis Crick, inglise bioloog 2. august – Heinrich Mark, Eesti Vabariigi peaminister presidendi ülesannetes 14. august – Czesław Miłosz, poola kirjanik 18. august – Allan Laur, Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku piiskop 20. september – Kalmer Tennosaar, eesti laulja 29. september – Christer Pettersson, Olof Palme mõrvas kahtlustatu 1. oktoober – Robert Vaidlo, eesti lastekirjanik 8. oktoober – Jacques Derrida, Prantsuse filosoof 15. oktoober – Lüüdia Vallimäe-Mark, eesti maalikunstnik 19. oktoober – Paul Nitze, USA diplomaat 20. oktoober – Evald Saag, eesti teoloog 24. oktoober – Maaja Ranniku, eesti maletaja 25. oktoober – Andres Vanapa, eesti kirjanik 30. oktoober – Rein Otsason, eesti majandusteadlane ja pangandustegelane 11. november – Yasser Arafat, Palestiina juht 20. november – Mihkel Hansen, Eesti poliitik, viimne elusolev Riigivolikogu liige 24. november – Arthur Hailey, kirjanik 26. november – Hannes Walter, eesti sõjaajaloolane 27. november – Arvo Mägi, eesti kirjanik 28. november – Concordia Klar, eesti graafik 1. detsember – Esko Tasa, eesti raadioajakirjanik 22. detsember – Vello Vensel, eesti majandusteadlane 28. detsember – Susan Sontag, USA esseist füüsika – David Gross, David Politzer ja Frank Wilczek keemia – Aaron Ciechanover, Avram Hershko ja Irwin Rose meditsiin – Richard Axel ja Linda Buck kirjandus – Elfriede Jelinek rahu – Wangari Muta Maathai majandus – Finn Kydland ja Edward Prescott Eelmine aasta – Järgmine aasta – Sada aastat tagasi Riisiaasta peaeesmärk on juhtida tähelepanu toidunappusele ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015) "Homoparaad läks rahulikult". Eesti Päevaleht. 14. august 2004. Vaadatud 9. juuli 2017.