laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Osakapital

Osakapital on mingi teatud summa, mis tuleb enne ettevõtte asutamist sissemaksena esitada. Osakapitali suurus võib olla määratud kindla suurusena või miinimum- ja maksimumkapitalina, kusjuures miinimumkapitali suurus peab olema vähemalt 1/4 maksimumkapitali suurusest. Osade eest tasumise kord ja osaga seotud õiguste või osanike õiguste erisused peavad olema määratud põhikirjas. Osaühingu osakapital peab olema vähemalt 2500 eurot. Osakapital võib olla nii rahaline kui ka mitterahaline ning osa tuleb maksta täielikult, enne Äriregistrisse kandmist. Kui tegu on mitterahalise sissemaksena, siis kantakse põhikirja mitterahalise sissemakse hindamise kord. Mitterahaliseks sissemakseks ei või olla ühingule osutatav teenus ega tehtav töö või asutajate tegevus osaühingu asutamisel. Kui osakapital on vähemalt 25 000 eurot ja mitterahalise väärtus ületab 1/10 osakapitalist või kui sellise osaühingu kõik mitterahalised sissemaksed moodustavad kokku üle poole osakapitalist, peab mitterahalise sissemakse väärtuse piisavuse hindamist kontrollima audiitor. Osanike nimekirja peab juhatus ning aktsiaraamatut peab Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja. Notarite koda. "Äriühingute asutamine". Originaali arhiivikoopia seisuga 2019-01-09. Vaadatud 2018. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend) Äriseadustik § 136, Riigi Teataja, Vastu võetud 15.02.1995 Meryt Consult OÜ. "Mitterahaline sissemakse". Originaali arhiivikoopia seisuga 2019-01-09. Vaadatud 2018. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend)
Avotkalns

Avotkalns (ka Avotkalni) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub valla keskusest Salatsist 8 ja Riiast 102,5 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Avotkalnsis asub Avotkalni bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Korģene

Korģene on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub merepinnast 5 meetri kõrgusel, valla keskusest Salatsist 13 kilomeetri kaugusel. Külas on algkool, lasteaed, raamatukogu, seal asub Korģene bussipeatus. Külas asus varem Vīskalni mõisa keskus. Nõukogude perioodil asus seal kohaliku sovhoosi keskasula. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Aastal 2017 oli külas 203 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk.
Kotlopi

Kotlopi (ka Katlapi ja Kotlops) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub maantee A1 ääres, valla keskusest Salatsist 4,2 ja Riiast 199,4 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Kotlopis asub Jāņkalni bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Käre

Käre on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 1977. aastal liideti küla Toomasmäega ning 2018. aastast on ta taas eraldi küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 18.12.2018. Eesti kohanimeraamat, vaadatud 8.01.2019.
Kuiķule

Kuiķule ( vanasti ka Kuiķulis) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub Svētupe kaldal, valla keskusest Salatsist 10,7 ja Riiast 105,2 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Kuiķules asub Kuiķules skola bussipeatus. Kuiķules asuv Liivi ohvrikoobas on geoloogiline kaitseala, mis on riikliku kaitse all ka arheoloogimälestisena.. Ka külas kasvavad Ķilzumi mänd, Kuiķule lehis, Kuiķule kooli allee pärnad, Kuiķule pärn, Kuiķule männid ja Kuiķule vallamaja pärn on looduskaitse all. Hiiepaigana kasutusel olnud Kuiķuļi pühade tammede salu ase on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Lībiešu Upuralas - kulta vieta Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Kuiķuļu svētozolu birzs vieta - kulta vieta
Lauva

Lauva (ka Lauvas) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub valla keskusest Salatsist 15,1 ja Riiast 109,3 kilomeetri kaugusel, paigas, kus Arupīte Svētupesse suubub. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Lauvas asub Lauvase bussipeatus. Külas kasvav Lauvase tamm on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Šķīsterciems

Šķīsterciems on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub maantee A1 ääres Liivi lahe kaldal, valla keskusest Salatsist 12,5 ja Riiast 91,6 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Vietvārdu datubāze
Svētciems

Svētciems (ka Sveiciems) on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub maantee A1 ääres Svētupe kaldal, valla keskusest Salatsist 6,5 ja Riiast 95 kilomeetri kaugusel. Külas on lasteaed ja raamatukogu, seal asub Svētciemsi bussipeatus. Svētciems on tekkinud Uue-Salatsi mõisa keskuse juurde. Nõukogude perioodil oli see sovhoosi Salacgrīva keskasulaks. Aastal 2017 oli külas 379 elanikku. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Külas on sündinud Läti sõjaväelane Hugo Rozenšteins. Küla juures meres asub looduskaitselune Svētciemsi kivikülv. Külas kasvavad Toberkalnsi tammed, Toberkalnsi männid ja Toberkalnsi allee tamm on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. "Izbraukšana uz Čekoslovākijas kaŗa akadēmiju." Latvijas Kareivis, 30.09.1926. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Laekvere valla vapp

Laekvere valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Laekvere valla vapp. Vapp kinnitati 23. novembril 1995. Kuldse ja rohelisega okaspuulõikes pikuti jaotatud kilp. Vapikujundus märgib Laekvere vallale iseloomulikku metsarikkust ning jahimajandust ja viitab ka tuntud Laekvere männile. Laekvere valla lipp Laekvere valla sümboolika valla kodulehel Laekvere valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Zonapi

Zonapi (ka Zonaps ja Zonepe) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub valla keskusest Salatsist 17,1 ja Riiast 1119,7 kilomeetri kaugusel. Külas asub endise Zonepe mõisa keskus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Vietvārdu datubāze
Unģeni

Unģeni (ka Uņģeni) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub maantee A1 ääres Liivi lahe kaldal, valla keskusest Salatsist 11,4 ja Riiast 92,5 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Külas asuvad bussipeatused Dzintari, Ķirbižu pagrieziens ja Pagrieziens uz Ķirbižiem. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija
Vecsalaca

Vecsalaca on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub merepinnast 11 meetri kõrgusel Salatsi jõe kaldal, valla keskusest Salatsist 3 ja Riiast 105 kilomeetri kaugusel. Külas on lasteaed ja raamatukogu. Seal asub Vecsalaca bussipeatus. Vecsalacat on esmamainitud 1638. aastal. Küla on tekkinud Vana-Salatsi mõisa keskuse juurde. Nõukogude perioodil oli see Salacgrīva metsamajandi keskasulaks. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. 2017. aastal oli külas 196 elanikku. Küla asub osaliselt Salatsi oru maastikukaitsealal. Külas kasvavad Vana-Salatsi ussikuusk, Vana-Salatsi pärn, Vana-Salatsi paju ja üks nimetu paju on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas pagasti: Enciklopēdija. — Rīga: AS Preses nams, 2001—2002. — ISBN 9984-00-412-0 Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Vitrupe

Vitrupe on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub maantee A1 ääres Liivi lahe kaldal, paigas, kus Vitrupe jõgi Liivi lahte suubub. Vitrupe jääb valla keskusest Salatsist 14 ja Riiast 89,8 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Külas asub Vitrupe bussipeatus. Külas kasvav Brasla mänd on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Lüli (sõjandus)

Lüli või lennulüli on sõjaline allüksus õhuväes. Eesti Lennuväes oli kuni 1940. aastani vastava lennuallüksuse nimetus salk. Lüli koosneb harilikult kolmest või neljast õhusõidukist ning nende lennu- ja teenindusmeeskondadest. Mitu lüli moodustavad eskadrilli. Lüli koosneb omakorda lennupaaridest. Suurbritannia kuninglikus õhuväes on lüli juht tavaliselt major. "Militerm - lennulüli". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. jaanuar 2019. Vaadatud 8. jaanuaril 2019. "Militerm - lennupaar". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. jaanuar 2019. Vaadatud 8. jaanuaril 2019. "Royal Air Force's size and structure".
Rakke valla vapp

Rakke valla vapp on endise Eesti haldusüksuse Rakke valla vapp. Vapp on kinnitati 19. septembril 1994. Sinisel kilbil on hõbedane teravik, milles seitsme kroonlehega rukkilill. Kummalgi pool teravikku on hõbedane veepiisk. Hõbedane teravik tähistab paekivi ja sellest toodetavat lupja ning nende kasutamist ehitustel. Rukkilille seitse kroonlehte märgivad Rakke valla moodustanud seitset mõisat. Hõbedased veepiisad osutavad valla maade paiknemisele Pandivere veekaitsealal. Rakke valla lipp Rakke valla sümboolika
Erwin Jaenecke

Erwin Jaenecke (22. aprill 1890 Freren – 3. juuli 1960 Kassel) oli Saksamaa sõjaväelane, 1. veebruarist 1944 kindralooberst. Ta sai Stalingradi lahingus haavata. Jaenecke oli teises maailmasõjas alates 25. juunist 1943 kuni 1944. aastani 17. armee ülem. 9. oktoobril 1942 anti talle Raudristi Rüütlirist. 15. juunil 1945 arreteerisid Nõukogude võimud Jaenecke ning mõistsid ta sõjakuritegude eest surma. See karistus asendati 25-aastase sunnitööga. Ta vabanes 1955.
Waldo park

Waldo Park on ligi kahekümne kolme ruutmeetrine park Ameerika Ühendriikides Oregoni osariigis Salemis. Pargi ainsaks puuks on sinna 1872. aastal istutatud hiidsekvoia ehk mammutipuu (Sequoiadendron giganteum). Park on saanud nime Marioni maakonna XIX sajandi kohtuniku ja poliitiku William Waldo järgi, kes istutas 1872. aastal oma krundile mammutipuu. Hiljem müüs Waldo kinnisvara linnale, tingimusega, et puu säilitatakse. Avaliku pargi staatuse sai maalapp 1936. aastal. 21. sajandi alguses oli puu umbes 26 m kõrgune, tüve ümbermõõt oli 1,4 meetri kõrgusel 6,71 meetrit. Samas osariigis, umbes 75 km kaugusel põhjakirdes asub Guinnessi rekordite raamatu järgi maailma väikseim park, Mill Endsi park. Mill Ends Park "Giant sequoia trees in Waldo Park in Salem, Oregon, United States". www.monumentaltrees.com (inglise). Monumental Trees. Vaadatud 8.01.2018. Young, Amalie (6. mai 2001). "One step and you've left Mill Ends Park". The Los Angeles Times. Associated Press. Vaadatud 7. jaanuaril 2019. Salem's "Littlest Redwood Park in the World." Waldo Park City of Salem – Parks Department Google maps – Street View
Wildeshausen

Wildeshausen (alamsaksa Wilshusen) on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal, Oldenburgi kreisi keskus. See asub Hunte jõe ääres. Linna pindala on 89,47 km². 31. detsembril 2017 elas seal 19 751 inimest. 1648. aastal loovutati Wildeshausen ja ümbruskond Vestfaali rahuga Rootsile, kes läänistas selle osana Rootsi valdusest Bremen-Verdenist kuningas Gustav II Adolfi vallaspojale Gustaf Gustafsson af Wasaborgile. 1679. aasta Nijmegeni rahuga panditi see 100 000-riigitaalrise laenu eest Münsteri vürstlikule piiskopile. Seal on kivimälestisi ja vanu hauapaiku kolmandast aastatuhandest eKr. Üks aladest, Kleinenkneter Steine, rekonstrueeriti 1930. aastatel. Kohalikus turismikeskuses, mis asub vanas raekojas, on kaarte ekskursioonideks ja jalutuskäikudeks. Kurparkis on purskkaev, kõlakoda ja bassein. Suvekuudel toimuvad seal pühapäevahommikuti kell 11 kontserdid. Nelipühade pühapäeva õhtul, kui Schützengilde korraldab traditsioonilise Gildefesti avamiseks juba alates 1403. aastast ilutulestikku, kõlab ka suur õhtusignaal. Wigald Boning, Saksa koomik ja näitleja Jacob H. Muckerheide, USA Wisconsini osariigi poliitik Hertford, Suurbritannia Évron, Prantsusmaa Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wildeshausen.de
Benabena keel

Benabena keel on Üld-Uus-Guinea hõimkonna Kainantu–Goroka keelte Goroka rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Eastern Highlandsi provintsi Goroka ringkonnas. Kõnelejate arv oli 1998. aasta andmetel 45 000. Benabena keeles on 13 konsonantfoneemi: Keeles on viis täishäälikut: ɑ, e, i, o, u. http://www.ethnologue.com/language/bef https://www.ethnologue.com/18/language/bef/ Benabena Organised Phonology Data Benabena sõnaraamat (PDF)
Dötlingen

Dötlingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis. Valla pindala on 101,84 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6177 inimest. Vald asub umbes 6 km Wildeshausenist loodes ja 25 km Oldenburgist kagus, Hunte jõe ääres. See on üks Saksamaa rikkamaid külasid. Natsid andsid Dötlingenile tiitli "Musterdorf von Deutschland", mis tähendab "Parim küla Saksamaal". Dötlingenis on palju kivihaudu ning mõned taimed ja loomad, mis eksisteerivad ainult siin. Dötlingen oli kaks korda "Schönstes Dorf Deutschlands", kõige ilusam küla Saksamaal. Kuigi see on ilus koht, ei ole Dötlingen väga hästi tuntud ja omab isegi saksa keeles väga veidrat nime. Dötlingeni keskel põllukividest ehitatud vana kiriku kõrval asuv tamm on üle 1000 aasta vana. Tamme on tabanud välk ja plahvatus, kuid see on ellu jäänud. Leens, De Marne, Holland Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.doetlingen.de
Vaikuse muusika

Vaikuse muusika või Vaikuse Muusika võib tähendada järgmist: Vaikuse muusika (film) (itaalia keeles "La musica del silenzio"), Andrea Bocelli elulooline film Vaikuse Muusika (stuudio), Tartus
Vaikuse Muusika (stuudio)

Vaikuse Muusika on Tartus aadressil Jakobi tänav 41 tegutsev vanamuusikat õpetav ja esitav muusikastuudio. Stuudio omanik on MTÜ Jakobi Mäe Kultuurikoda. Stuudiot juhib Tõnu Sepp. Stuudio asutati Tõnu Sepa eestvedamisel 1992. aastal Tallinnas ja see hakkas tegutsema Vanalinna Hariduskolleegiumi juures. 2005. aastal kolis stuudio Tartusse. https://vaikusemuusika.wordpress.com/contact/ (vaadatud 07.01.2019) https://vaikusemuusika.wordpress.com/about/ (vaadatud 07.01.2019) Koduleht
Rakvere valla vapp

Rakvere valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rakvere valla vapp. Rakvere vald ja Sõmeru vald ühinesid haldusreformi käigus 2017. aastal ja ühendvalla vapina võeti kasutusele varasem Sõmeru valla vapp. Sinisel vapikilbil on vertikaalselt paiknev kuldne viljapea kahe kuldse ringi (kuldraha) vahel. Vapikilbi sinine värv viitab Virumaa vapivärvile. Kuldne viljapea sümboliseerib viljakat maad ning paikkonna põhitegevusala – põllumajandust. Kuldrahad osutavad maapõuerikkustele (fosforiit, paas), samuti ümbruskonna aardeleidudele. Vapp kinnitati 14. mail 1993. Kilp põikjaotatud; ülemisel, sinisel väljal kaks langevat hõbetriipu; alumisel, hõbedasel väljal roheline tamme kaksikleht. Rakvere valla lipp Sõmeru valla vapp Rakvere valla sümboolika
Ganderkesee

Ganderkesee on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis. Valla pindala on 138,26 km². 31. detsembril 2017 elas seal 31 100 inimest. Ganderkesee paikneb Wildeshauser Geesti looduspargi põhjaservas. Kogukonna kõige põhjapoolsem osa asub Weseri orus. Lõunasse ulatub liivane, kõrgem ja künklik geesti maastik. Ganderkesee valda kuulub 25 asundust: Ganderkesee, Almsloh, Bergedorf, Bookholzberg, Bookhorn, Bürstel, Elmeloh, Falkenburg, Grüppenbühren, Habbrügge, Havekost, Heide, Hengsterholz, Hohenböken, Holzkamp, Hoyerswege, Hoykenkamp, Immer, Neuenlande, Rethorn, Schierbrok, Schlutter, Schönemoor, Steinkimmen ja Stenum. Ganderkeseed on esmamainitud 860. aastal nime all "Gandrikesarde". Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. ganderkesee.de
Augštūja

Augštūja on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub valla keskusest Mustkalnist 9,3, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 32 ja Riiast 75 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Augštūjas asuvad Tallinas Šoseja ja Kaijase bussipeatus. Külas kasvavad Vecmuiža tamm ja kaks nimetut pärna (üks neist ümbermõõduga 3,84 m ja kõrgusega 28 m) on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Duntes skola

Duntes skola on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub maantee A1 ääres, valla keskusest Mustkalnist 1, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 36 ja Riiast 68 kilomeetri kaugusel. Küla on kujunenud endise Dunte koolimaja juurde, mille hoone valmis aastal 1867. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Hoones asub tänapäeval võõrastemaja. Külas asub Muzejsi bussipeatus. Külas kasvavad Jaunklanģi tamm, Dunte kooli lehis ja Dunte kooli mänd on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Viesnīcas Meke atklāšana Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Beebiroosa

Beebiroosa on roosa värvitooni varjund, mis on õrn, hele ja soojatooniline, beebi naha värvi meenutav roosa. Segatud vähesest punasest ja paljust valgest, sooja tooni annab üliväike kogus kollast või ookrit, värvus on põrsaroosast soojem ja küllastatum, vanaroosast ja lõheroosast heledam. Lapsekleit, 1775, Rootsi. Livrustkammaren, Stockholm Roosa ristimiskleit, ca 19. sajand. Nordiska museet, NM.0019886F Paar nahast titesaapaid, 1911. Lastepesu reklaam roosal taustal. 1948. aasta The Ladies' Home Journal Suhkrumassist koogikaunistused katsikuteks ISCC-NBS-i süsteemi järgi on beebiroosa (Baby pink) hele roosa     , hele või keskmine kollakasroosa          või kahvatu lillakasroosa      . Beebiroosa toon puudub RAL Classic värvitoonide hulgas, RAL Design Plus värvikaardi järgi on 010 70 35 Baby rosa soojatooniline, aga keskmise heledusega, mitte kahvaturoosa      . Nimeline veebivärv Baby pink (paralleelnimed Tea rose, Your pink) on hele ja soojatooniline      . Lääne-Euroopa kultuuriruumis kasutatakse beebiroosat värvi tütarlapse sünni märkimiseks ja väikeste tüdrukute riietuses just sama moodi nagu beebisinist kasutatakse väikeste poiste puhul. Traditsioon pole väga vana, enne 1940. aastaid oli värvide jaotus täpselt vastupidine - sinisesse (nagu neitsi Maarja) riietati väikesed tüdrukud ja poiste jaoks oli ette nähtud jõulisem värvitoon punane või 'väike punane' - roosa. Pantone Inc. valis 2016. aasta värvideks ajaloos esmakordselt kaks värvi, õrnsinise ja õrnroosa (värvinäidise nimi oli Rose Quartz), mida nimetati ajakirjanduses ka beebisiniseks ja beebiroosaks, kommenteerides seda osutusega sooküsimusele. 1995. aastal värvisõnavara uurimise käigus tehtud nimetamiskatses (informant nimetab ühe korraga nii palju värvinimesid kui talle meenub) nimetati kokku 285 värvinime, beebiroosa kuulus harvanimetatute hulka (4 informanti 80-st). Eesti keeles on värvinimetust 'beebiroosa' kõige sagedamini kasutatud tekstiilide, rõivaste, harrastustarvete ja kosmeetika värvuse tähistamiseks. Kunstikriitikas on osutatud värvuse seosele kitšilikkusega. http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=beebiroosa Missouri History Museum[alaline kõdulink] https://archive.org/details/coloruniversalla00kell/page/86 https://www.ralcolorchart.com/ral-design/ral-010-70-35 https://encycolorpedia.com/f4c2c2 http://www.99colors.net/name/baby-pink https://www.smithsonianmag.com/arts-culture/when-did-girls-start-wearing-pink-1370097/ https://www.britannica.com/story/has-pink-always-been-a-girly-color https://www.welt.de/print/die_welt/politik/article13232160/Als-richtige-Jungen-noch-Rosa-trugen.html https://nationalpost.com/entertainment/pantone-chooses-baby-pink-and-blue-for-the-2016-colours-of-the-year "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. jaanuar 2019. Vaadatud 15. jaanuaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) U. Sutrop. Eesti keele põhivärvinimed. - Keel ja Kirjandus, 12, 1995 "25 kauneimat Eesti raamatut 2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. jaanuar 2019. Vaadatud 8. jaanuaril 2019. R. Varblane. Kõik on üks. Suur kunst tunnetab tervikut. - Sirp, nr. 6, 11 veebruar 2005
Kumpani

Kumpani (ka Kumpāni) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub maantee A1 ääres, valla keskusest Mustkalnist 3, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 39 ja Riiast 65 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Kumpanis asub Kumpāni bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Ķurmrags

Ķurmrags (ka Ķurmragciems) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub Liivi lahe kaldal, valla keskusest Mustkalnist 16,2, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 29,3 ja Riiast 82 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Külas kasvav Priedkalni mänd on looduskaitse all. Kurmose rehielamu on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Dzīvojamā rija
Rägavere valla vapp

Rägavere valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Rägavere valla vapp. Vapp kinnitati 24. septembril 1994. Kuuselõikega põigiti poolitatud kilbi sinisel ülapoolel hõbedane neljaharuline täht; kilbi alumine pool hõbedane. Vapikilpi poolitav kuuselõige osutab sellele, et Rägavere vald asub metsarikkal alal ning mets on andnud elatist kohalikele elanikele juba vanast ajast. Hõbedane neljaharuline täht (tähtrist) vapi sinisel ülapoolel sisendab elujaatavat usku, et töökaid ning hariduspõllul edasipürgivaid valla inimesi ootab ees parem tulevik. Ka vapitüve hõbedane värvus sümboliseerib hingerahu ja -puhtust, mida saavutavad need, kes hindavad vaimseid väärtusi ja esivanemate vaimuvara. Rägavere valla lipp Rägavere valla sümboolika valla kodulehel Rägavere valla sümboolika
Mētagmuiža

Mētagmuiža (ka Mētakas pusmuiža. Mētaka või Mežciems) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub valla keskusest Mustkalnist 14,4, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 37,2 ja Riiast 80,2 kilomeetri kaugusel. Külas asub endise Mētaka mõisa hoonetekompleks. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Vietvārdu datubāze
Maasi

Maasi küla paikneb Saaremaa vallas Orissaarest neli kilomeetrit loode pool ning oli keskajal Muhu ja Ida-Saaremaa (Maasilinna foogtkonna) halduslik keskus. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda, haldusreformi käigus liideti Maasiga Laheküla. Külas asub ordulinnus (Maasilinna linnus). Eesti üks vanimaid laevavrakke, Maasilinna laev, leiti 1985. aastal Maasilinna ordulinnuse välisreidi vetest Väikesest väinast. Enne 1926. aastat jäi küla Pöide kihelkonna territooriumile. 14. augustil 2006 avati Maasis jäätmejaam. Sealne puurauk on Maasi kihtide üks stratotüüpe. Eesti külade loend Maasi vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017. "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2020. Vaadatud 15. septembril 2020.