laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kasimir I (Pommeri)

Kasimir I (* pärast 1130 – † 1180. aasta sügisel) oli Pommeri hertsog alates onu Ratibor I surmast 1155./56. aastal. Wartislaw I pojana oli ta Pommeri kaasvalitseja koos oma vanema venna Bogislaw I-ga, saades omale Pommeri-Demmini, kui Bogislaw sai Pommeri-Stettini, ning valitsedes ülejäänut ühiselt. Pärast 1164. aasta Vercheni lahingu kaotamist, kus Kasimir ja Bogislaw abistasid obodriidide mässu Saksimaa hertsogi Heinrich Lõvi vastu, ühinesid Kasimir ja Bogislaw Saksimaaga, saades Heinrich Lõvilt lääniks nende vastavad osahertsogkonnad. Kasimir sai ka kolmandiku Taani terra Wolgastist. Kui Saksimaa asus ranide Rügeni kuningriigi allutamiseks 1168. aastal liitu taanlastega, aitasid Kasimir ja Bogislaw Heinrichit. Kasimir suutis allutada ka Tsirtsipaania, laiendades sellega Pommerit läände. Kasimir osales ka teistes Heinrich Lõvi algatatud kampaaniates, nagu 1178./79./80. aasta ekspeditsioon Lausitzisse ja Jüterbogi. Kuid Kasimir hukkus 1180. aastal lahingus Brandenburgi markkrahvi Otto I-ga ning et tal polnud oma naise Pritolawaga lapsi, hakkas Pommeri-Demminit valitsema tema vend Bogislaw ja hiljem Bogislawi teine poeg Kasimir II, esimene poeg Bogislaw II sai Pommeri-Stettini, nii valitseti Pommerit edaspidigi viisil, mis sarnanes Kasimir I ja Bogislaw I valitsemisega. Kasimir asutas kloostrid Brodas (1170) ja Belbuckis (1177). Ta osales Darguni kloostri asutamisel (1172/74) ja andis 1176./80. aastal eesõigusi Wollini piiskopkonnale, mis kolis oma tooli Taani ekspeditsioonide tõttu Kamminisse (Kamień Pomorski). "Casimir I, duke of Pomerania". primidi.com (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 30.10.2023. Vaadatud 14.06.2022. Pommeri hertsogkonnad ja hertsogid Pommeri ajalugu Pommeri hertsogkond Pommeri dünastia
Wartislaw II (Pommeri)

Wartislaw II (u 1160 – u 1184) oli Pommeri-Demmini hertsog. Ta oli kas Bogislaw I ja Walburgise poeg või Szczecini kastellaani Wartislaw Swantiboriczi poeg. Wartislaw abiellus Zofiaga, kuid nad ei saanud lapsi. Wartislaw sai Pommeri-Demmini pärast Kasimir I surma 1180. aastal. Pommeri hertsogkonnad ja hertsogid Pommeri ajalugu Pommeri hertsogkond Pommeri dünastia
Palpatine

Palpatine on tegelane "Star Warsi" filmisaagast. Ta oli galaktilise vabariigi senaator. Ta kukutas galaktilise vabariigi ja lõi Galaktilise Impeeriumi ja hakkas selle imperaatoriks. Palpatine Tähesõdade andmebaasis[alaline kõdulink]
Darth Maul

Darth Maul on tegelane George Lucase filmist "Tähtede sõda: osa I – Nähtamatu oht". Ta tappis Qui-Gon Jinni, kuid Obi-Wan Kenobi suutis Mauli alistada. Sarja ''Star Wars: The Clone Wars'' põhjal jäi Maul siiski ellu.
Admiral Ackbar

Admiral Gial Ackbar on väljamõeldud tegelaskuju "Star Warsi" ulmemaailmas. Ta on mässuliste alliansi veteran ja juhtis teise surmatähe vastu suunatud rünnakut filmis "Jedi tagasitulek". Admiral Ackbar Star Warsi andmebaasis Admiral Ackbar Starwars Vikis
Vapramägi

Vapramägi on järsunõlvaline kõrgendik Tartumaal Vissi külas, Elva ja Tõravere vahel. Vallseljaku absoluutne kõrgus on 79,7 m, suhteline kõrgus mäe jalamil voolava Elva jõe veepinna suhtes umbes 40 m. Mäe kohta on mitmeid legende ja rahvapärimusi, sealhulgas olla siin Kalevipoeg tapnud koletise Tõra. Vapramäel asub kaitsealune betoonist mälestuskivi kahele hiina sõdurile, kes kuulusid Vabadussõjas Punaarmee miinipataljoni ning langesid 16. jaanuaril 1919 Vapramäe lahingus, rünnates Eesti armee soomusrongi Voika raudteesilla juures. Hauakivil on eesti, vene ja hiina keeles kiri: "Igavene kuulsus vapratele hiina punaarmeelastele, kes langesid võitluses nõukogude võimu eest!" Mägi on aastast 1959 looduskaitse all. Aastast 2016 on mägi ja selle laiem ümbrus Elva maastikukaitseala Vapramäe sihtkaitsevööndi (96,4 ha) koosseisus. Mäe loodejalamil asub Vapramäe loodusmaja, mida haldab Vapramäe-Vellavere-Vitipalu Sihtasutus. Digitaalne Eesti põhikaart, vaadatud 26.03.2019. Vapramäe õpperaja kirjeldus, Vapramäe-Vellavere-Vitipalu Sihtasutuse (vaadatud 24.03.2019). Vabadussõjas hukkunute ühishaud kultuurimälestiste riiklikus registris Tõravere alevik veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 25.07.2018) Vapramägi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 09.04.2013) Elva MKA, Vapramäe skv. keskkonnaportaalis, vaadatud 26.03.2019.
Uus vabariik

Uus vabariik (New Republic) on vabariik George Lucase "Star Warsi" ulmemaailmas. See esineb filmis "Star Wars: Jõud tärkab".
Põlõp Orlõk

Põlõp Orlõk (ukraina keeles Пилип Степанович Орлик; 1672–1742, Iași) oli ukrainlaste hetman. Ta koostas 1710. aastal esimese põhiseadusliku dokumendi. Üritas 1711. aastal korraldada ülestõusu, mis ebaõnnestus. Magocsi, P.R. A History of Ukraine, 1998. Lk. 263. До 300-ї річниці Конституції Пилипа Орлика
Johannes Valtonen

Johannes Valtonen (28. august 1916 Kullaküla, Narvusi vald, Jamburgi maakond, Petrogradi kubermang – 19. veebruar 1940) oli Eesti vabatahtlik Soome poolel Talvesõjas. Ta oli väikepõllupidaja Narva vallas Virumaal Eesti-Ingeris, kui ta Talvesõja ajal detsembris 1939 Soome põgenes ja astus Soome sõjaväkke. Ta määrati veebruaris 1940 5. sissipataljoni ja ta langes 19. veebruaril Kuhmo lahingutes Kainuu maakonnas. Ta oli esimene Eesti kodanik, kes langes Teise maailmasõja lahingutegevuses. Johannes Valtose Soome sõjaväe arvestuskaart Soome Rahvusarhiivis Geni
Pauli Toivonen

Pauli Toivonen (22. august 1929 Hämeenlinna – 14. veebruar 2005 Espoo) oli soome rallisõitja. Toivose karjäär algas aastal 1953, kui ta oli Jyväskylä Suurajojen prahtimisliige ja Toivose sugulane Pentti Barck tahtis, et ta seal osaleks. Ta sõitis Wolkswagen Kuplaga. Esimese tehasetiimi sõlmis Toivonen 1959. aasta Simcaga, kuid läks aasta päräst Citroeni tehasetiimi. Aastal 1967-1969 oli ta Porsche tehasetiimisõitja. Toivonen võitis Jyväyskylä Suurajot 1962. aastal. 20. jaanuaril 1966. aastal võitis ta skandaalselt Monte Carlo ralli - tegelikult tuli ta viiendaks, kuid esinelik - Minidel sõitnud Timo Mäkinen, Rauno Aaltonen ja Paddy Hopkirk ning Ford Cortinal sõitnud Roger Clark diskvalifitseeriti, kuna nende esilaternad ei vastanud nõuetele. Toivonenile see ei meeldinud - ta ei uhkustanud oma Monte Carlo võiduga kunagi, ning edaspidi ei sõitnud enam kunagi Citroenil, minnes samal aastal üle Renault' tiimi. Kui aga täpselt 20 aastat hiljem ta poeg Henri võitis Monte Carlo ralli - seekord ausalt - ütles ta: "Nüüd on Toivoneni nimi puhas." Toivonen lõpetas ralli karjääri 1969. aastal. Tal on pojad Henri, kes suri Korsika rallil 1986, ja Harri, kes on samuti rallisõitja.
Nestor Säkki

Nestor Säkki (11. veebruar (vkj)/ 24. veebruar 1916 Kallivere, Narvusi vald, Jamburgi maakond, Petrogradi kubermang – 19. detsember 1995) oli Eesti vabatahtlik Soome poolel Talvesõjas. Ta oli talunik Narva vallas Virumaal Eesti-Ingeris, kui ta Talvesõja ajal põgenes detsembris 1939 Soome ja astus Soome sõjaväkke. Ta määrati 5. sissipataljoni, mille koosseisus ta võitles veebruaris 1940 Kuhmo lahingutes Kainuu maakonnas, kus sai 14. veebruaril raskelt haavata. Tuli paranenuna 10. mail 1940 tagasi Eestisse ja läks koju Eesti-Ingerisse. Ta vahistati NKVD poolt 22. juulil 1940 ehk siis veel ajal, kui Eesti oli vormiliselt iseseisev. Erinõupidamise otsusega 8. märtsil 1941 mõisteti talle 8 aastat vangistust Kaitseliidus ja Soome sõjaväes olemise eest. Oli vangis Komi ANSV-s Vorkutlagi vangilaagris, vabanes 18. jaanuaril 1947. Koju ta enam ei pääsenud, tuli elama Eesti NSV-sse. Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Valdur Raudvassar. "Nestor Säkki — võrulane Soome Talvesõjas". Võrumaa Teataja nr 139, 5. detsember 2009. Lk 9 Valdur Raudvassar. "Talvesõjast tagasi Eestisse. Järg eelmises Võrumaa Teatajas ilmunud kirjutisele "Nestor Säkki — võrulane Soome Talvesõjas"". Võrumaa Teataja nr 142, 12. detsember 2009. Lk 6 Haud Võru linnakalmistul
Milvi Mets

Milvi Mets (neiuna Milvi Kosk; sündinud 27. augustil 1933 Tallinnas) on eesti tekstiiliinsener. Ta on lõpetanud 1957. aastal Leningradi Tekstiiliinstituudi. Töötanud Kergetööstuse Ministeeriumi ettevõtetes ja 20 aastat Rahvakunstimeistrite Koondise UKU direktorina. Tema abikaasa Sulev Mets (1930–2018) oli ajakirjanik, samuti on ajakirjanik poeg Margus Mets (1961). Tütar Triin Soone (1965) Lastekirjanduse Keskuse direktor.
Estelle Reiner

Estelle Reiner (neiuna Estelle Lebost; 5. juuni 1914 Bronx – 25. oktoober 2008 Beverly Hills) oli USA näitleja. Estelle Reiner andmekogus IMDb (inglise)
Kosmoseooper

Kosmoseooper on ulme alamžanr, mis rõhutab kosmosesõda, melodramaatilisi seiklusi, planeetidevahelisi lahinguid, rüütliromantikat ja riskide võtmist. Peamiselt või täielikult maailmaruumis asetleidev konflikt hõlmab tavaliselt kokkupõrkeid vastaste vahel, kellel on arenenud võimed, futuristlikud relvad ja muu keerukas tehnoloogia. Sellel terminil ei ole muusikaga mingit seost, nagu traditsioonilises ooperis, vaid see on mäng terminitega seebiooper, melodramaatiline telesari ja hobuseooper, mis loodi 1930. aastatel, et tähistada klišeelikke ja šabloonseid vesterne. Kosmoseooperid tekkisid 1930. aastatel ja neid luuakse jätkuvalt kirjanduses, filmides, koomiksites, televisioonis ja videomängudes. Üks varajasemaid filme, mis põhines kosmoseooperi koomiksil, oli Alex Raymondi "Flash Gordon" (1936). George Lucase loodud "Star Warsi" filmid (1977–) tõid sellele alamžanrile palju tähelepanu. Pärast konventsioonimurdvat "uut lainet", millele järgnes "Tähtede sõja" filmide tohutu edu, sai kosmoseooperist taas kriitikute aktsepteeritud alamžanr. Aastatel 1982–2002 anti Hugo auhind parima ulmeromaani eest sageli kosmoseooperi nominendile.
Yoda

Yoda on väljamõeldud tegelane George Lucase "Star Warsi" ulmemaailmast. Ta on üks kuulsamaid Jedi meistreid. Ta õpetas Luke Skywalkerit.
Mace Windu

Mace Windu on tegelane "Star Warsi" ulmemaailmas. Ta on üks peamisi jedi meistreid.
Bogislaw II (Pommeri)

Bogislaw II (u 1177 – 23. jaanuar 1220) oli Pommeri-Stettini hertsog 1187. aastast kuni surmani. Bogislaw II oli Bogislaw I ja tolle teise naise Mieszko III Stary tütre Anastazja poeg. Ta oli alaealine, kui tema isa 1187. aastal suri. Bogislaw ja tema vend Kasimir II seisid nende ema ja Swantiboriidide kõrvalliinist kastellaan Wartislaw Swantiboriczi eestkoste all, keda ametlikes dokumentides nimetatakse kuberneriks või vicedominus terrae. Pärast nurjunud katset Taani suveräniteedi alt väljuda pidid Anastazja ja tema pojad minema Taani, et Taani kuningas isiklikult läänistaks Pommeri. Taani mõju üks tagajärg oli see, et sõja ajal Rügeni Jaromar I vastu tehti Jaromar eestkostjaks ja halduriks, asendades Wartislawi, ning Nyborgi rahuga kaotas Pommeri vaidlusalused alad Wolgasti ja Loitzi ümbruses. 1209. aastal alustasid Pommeri hertsogid järjekordset sõda Jaromar I ja tema kaitsel õitsva Stralsundi linna vastu. Ka see sõda oli edutu ja konflikt lahendati Taani 1216. aasta Maapäeval. Taani suveräänsust kinnitati ja sidemeid Taaniga tugevdati abieluga Kasimiri ja Taani printsessi Ingardise vahel. Varsti pärast seda puhkes sõda Taani ja Brandenburgi vahel. Markkrahv Otto II võitis Roskilde Peteri juhitud Taani armeed ja okupeeris Pommeri. Kuid ta ei suutnud püsivalt Pommerit nõuda ja see jäi Taani suveräänsuse alla. Järgnenud troonivaidluse ajal Hohenstaufenist Švaabi Philippi ja Welfist Otto IV vahel haaras Taani kuningas Valdemar II kontrolli Põhja-Saksamaal. Taani jõudis oma võimsuse tippu ja Valdemar valitses kui taanlaste, slaavlaste, jüütide ja nordalbingialaste kuningas. Seda okupatsiooni tunnistas isegi keisririik, selles mõttes, et kui Welfist keiser Otto IV asus Weißensees liitu markkrahv Albrecht II-ga, asus Valdemar liitu Hohenstaufenist keisri Friedrich II-ga. 1214. aastal Metzis läänistas Friedrich II Valdemarile kõik saksa ja slaavi territooriumid Elbe ja Elde jõest põhjas ning selle läänistuse kinnitas paavst. Brandenburg ründas Valdemari saksa territooriume, kuid Valdemar ja Pommeri hertsogid tõrjusid need rünnakud. Pärast seda edu ja piirimuudatusi Rügeniga 1216. aastal hakkas Pommeri tugevnema ja õitsema. Hertsogite suveräänsus Gützkowi ja Demmini üle oli tagatud ning majandust ja kultuuri elavdati saksa asunike sisserändega ja Jaromar I asutatud Eldena kloostriga. Tähtis oli ka piiskop Christiani kohalolek, kes pööras usust taganenud preislased tagasi. Christian ja hertsogid taasasustasid tühjaksjäänud Dargun kloostri. 1218. aastal suri nõrk Kammini piiskop Sigwin ning tema järglaseks sai praost, jõulisem Konrad II. Bogislaw ühines ristisõjaga preislaste vastu. Kasimir II suri 1217. aastal palverännakul pühale maale. Pärast Kasimiri surma valitses Bogislaw üksi. See periood oli enamasti rahulik. Bogislaw II suri 23. jaanuaril 1220. Legendi kohaselt maeti ta Kenizis, tema poolt Pommeri ja Brandenburgi vahelisele piirile ehitatud kindluses. Bogislaw II abiellus Pomereelia hertsogi Mestwin I tütre Miroslawaga. Nad said kolm last: Barnim I (u 1210 – 1278) Woislawa (suri 1229) Dobroslawa
Sith

Sith on ordu George Lucase "Star Warsi" ulmemaailmast. Sithid on Jedide peamised vaenlased. Darth Vader Palpatine Darth Bane Darth Maul Darth Plagueis
Uural

Uural ehk Uuralid (varem ka nimekujudel Uraal või Uraalid) on mäestik Venemaal ja osalt Kasahstanis Euroopa ja Aasia piirialal. Uuralid moodustavad pika (umbes 2500 km, laius kuni 150 km), kuid võrdlemisi madala ning erodeeritud mäestiku Venemaa lääneosas. Geograafiliselt on tegemist Euroopa ning Aasia piiriga (mäestiku idajalamil). Mäestiku jätkuks põhja suunas on Vaigatši saar ja Novaja Zemlja saarestik. Kõrgemad tipud on Narodnaja Lähis-Polaar Uuralis (1895 m) ning Jamantau (1640 m) ja kahetipuline Iremel (1590 ja 1450 m) Lõuna-Uuralis. Uuralite teke Paleosoikumis oli osa viimase hiidkontinendi Pangaea tekkest. Mäestik tekkis kolme laama – Baltika, Siberi ja Kasahstani – kollisiooni ehk kokkupõrke käigus. Hiljem Mesosoikumis toimunud Pangaea lagunemise käigus moodustus Lauraasia laam. Ent Uuralid ei olnud siis enam laama äärel, vaid selle sisemuses. Nii on see püsinud praeguseni. Uuralite tektooniline areng algas Devonis, kui tekkisid Magnitogorski ning Tagili saarkaared (ookeanilise litosfääri subduktsioon teise ookeanilise litosfääri ploki alla). Hilis-devonis järgnes sellele mandrilise Baltika laama ning tekkinud saarkaare akretsioon. Samal ajal moodustus ookeani teisel äärel subduktsioonivöönd ka piki Kasahstani laama piiri. Karboni vältel jätkus ookeanilise basseini sulgumine ning Permi ja Triiase vältel põrkasid omavahel kokku laamade mandrilised osad, mille tagajärjel tekkis mäestik. Keerulise geoloogilise ajaloo tõttu on Uuralis rohkesti mitmesuguseid maavarasid, eriti metallimaake. Mäetööstuslikult on kõige enam hõlvatud Kesk- ja Lõuna-Uural. Mäestiku idajalamilt algavad ulatuslikud gaasi- ja naftamaardlad. Põhja-Uural
Karmo Tõra

Karmo Tõra (sündinud 6. veebruar 1974 Võrus) on Eesti arhitekt. Ta on arhitekt ja osanik firmas ROK-Projekt OÜ. Ta on lõpetanud Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi ja Tallinna Tehnikaülikooli. Tõra on pärit Võrust ja tema käekiri on paljuski nähtav Võrumaal ja Võru linna tänavatel. Nii on tema üheks tuntuimaks tööks Rõuge vaatetorn. Pealinnas on tema nähtavamad tööd Kadrioru Ärikeskus ja ärihoone Pirita teel 102. Mitmed tema tööd on võitnud auhindu konkursil Eesti Parim Puitehitis () 2007. aastal võitis ta peapreemia eramuga Kangru külas, mille projekteeris oma enda perele (). 2012. aastal oli Karmo Tõra Võru linna aasta tegija. Karmo Tõra on abielus ja tal on kolm poega. Ta mängib võrkpalli ja on kuulunud Eesti noortekoondisse. Tema isa Raivo Tõra (1939–1995) oli Võru rajooni RSN Täitevkomitee kapitaalehituse osakonna juhataja. [1] [2] Karmo Tõra tööde näiteid
Yavini lahing

Yavini lahing oli lahing filmis Tähtede sõda: osa IV – Uus lootus.
Coruscant

Coruscant on planeet "Star Warsi" ulmemaailmas.
Triin Soone

Triin Soone (sündinud 9. mail 1965) on eesti raamatukogundustegelane. Triin Soone on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi ning jätkas 2011 õpinguid Tallinna Ülikoolis organisatsioonikäitumise ja loovmeeskondade juhtimise magistriõppes. Soone töötas 2011. aastani rahvusraamatukogus turundusjuhina, kus tema ülesandeks oli ka konverentsikeskuse, näitusetegevuse, kirjastamise ning raamatukogu äriteenuste juhtimine. Enne seda töötas ta samas asutuses mitmel ametikohal. Ta on Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali nõukogu, Eesti Kirjastuste Liidu juhatuse, Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu ning ka Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi liige. 2011. aastast Eesti Lastekirjanduse Keskuse direktor. 2015 ja 2017 Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu aastapreemia 2020 Valgetähe IV klassi teenetemärk Tema ema on Milvi, isa oli Sulev Mets, vend on Margus Mets. Lastekirjanduse keskust hakkab juhtima Triin Soone, Postimees, 7. juuli 2011 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Metsamajandajate konkurss

Metsamajandajate konkurss on Eesti Erametsaliidu poolt alates 1994. aastast igal aastal korraldatav konkurss, mille raames tutvustatakse metsade majandamise mitmekülgsust metsaomanike praktika näitel. Samuti tunnustatakse metsaomanikke, kes oma metsast hoolivad ja seda jätkusuutlikult majandavad. Konkursi raames kuulutatakse igal aastal välja aasta parim metsamajandaja. 2014. aastani kandis konkurss nime "Parima talumetsamajandaja konkurss". Parimate metsamajandajate konkursi tulemused on välja kuulutatud iga-aastasel metsamajandajate kokkutulekul, millest kasvas välja aastast 2017 korraldatav metsandust tutvustav pereüritus Kogu pere metsapäev. Üritust korraldatakse igal aastal mulluse parima metsamajandaja kodumaakonnas. 2017. aastal toimus kogu pere metsapäev Raplamaal Ruunaveres, 2018. aastal Haapsalus, 2019. aastal Rakveres, 2020. aastal Tallinnas, 2021. aastal Pärnus ja 2022. aastal Jõhvis. Parima metsamajandaja auhinna saanud metsaomanikud 1994 – Ants Jürissaar, Kasearu talu, Viljandimaa 1995 – Allar Selg, Seljalepiku talu, Harjumaa 1996 – Viktor Lehtse, Pähkli talu, Iisaku vald, Ida-Virumaa 1997 – Heino Teder, Kaara talu, Tõlliste vald, Valgamaa 1998 – Kaupo Kruusa, Simka-Jaani talu, Vastse-Kuuste vald, Põlvamaa 1999 – Tõnu Mändla, Rästa talu, Valgamaa 2000 – Tõnu Reinvald, Kruusimäe talu, Harjumaa 2001 – Leili Mihkelson, Kobra-Jüri talu, Vändra vald, Pärnumaa 2002 – Heiki Peterson, Õunapuu talu, Raplamaa 2003 – Aivar ja Ruth Vene, Taltsi talu, Tõstamaa vald, Pärnumaa 2004 – Jaak Põldma, Sõrmuse talu, Karksi vald, Viljandimaa 2005 – Eldur Lepik, Lepiku talu, Vinni vald, Lääne-Virumaa 2006 – Erki Sok, Präksa-Kärsna talu, Võrumaa 2007 – Paul Aug, Paju talu, Raplamaa 2008 – Einar Pärnpuu, Vetisilla talu, Kullamaa vald, Läänemaa 2009 – Kalle Laid, Andruse talu, Pühalepa vald, Hiiumaa 2010 – Vahur Eenmaa, Koitjärve küla, Harjumaa 2011 – Enn Raide, Raupa talu, Valgamaa 2012 – Janek Kuuse, Kuuse-Jaani talu, Ida-Virumaa 2013 – Elmut Köösel Pärnumaalt 2014 – Hallan Muusikus Lääne-Virumaalt 2015 – Tõnu Mändla Valgamaalt 2016 – Rain Ajaots Raplamaalt 2017 – Liidia Köster Läänemaalt 2018 – Lauri Salumäe Lääne-Virumaalt 2019 – Ardi Allikmets Harjumaalt 2020 – Mihkel Jürisson Pärnumaalt 2021 - Gunnar Lepasaar Ida-Virumaalt 2022 - Andrus Niit Valgamaalt
Eimuri (Carnikava vald)

Eimuri on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ādaži piirkonnas Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 3 meetri kõrgusel piirkonna lõunaosas, valla keskusest Carnikavast 11 ja Riiast 28 kilomeetri kaugusel. Aastal 2015 oli külas 24 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 13. Vietvārdu datubāze
Mežgarciems

Mežgarciems on küla (mazciems) Lätis Ādaži piirkonnas Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 8 meetri kõrgusel valla kaguosas, valla keskusest Carnikavast 4 ja Riiast 24 kilomeetri kaugusel. Küla on tekkinud kunagisse Nõukogude armee õhutõrjevägede sõjaväelinnakusse. 2015. aastal oli külas 47 elanikku, 2020. aastal 48. Vietvārdu datubāze
Mežciems (Carnikava)

Mežciems on küla (vidējciems) Lätis Ādaži piirkonnas Carnikava vallas. Asula asub Riiast 26 kilomeetri kaugusel. Külas on võõrastemaja. Aastal 2018 oli külas 410 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 54. Vietvārdu datubāze
Laveri

Laveri on küla (mazciems) Lätis Ādaži piirkonnas Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 2 meetri kõrgusel valla kaguosas, valla keskusest Carnikavast 4 ja Riiast 28 kilomeetri kaugusel. Külas asub 21 ha suurune Laveri järv. Aastal 2015 oli külas 11 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 15. Vietvārdu datubāze
Kasimir II (Pommeri)

Kasimir II (poola: Kazimierz II pomorski) (u. 1180 – 1219) oli Pommeri-Demmini hertsog 1187. aastast kuni oma surmani. Kasimir II oli Bogislaw I ja Poola hertsogi Mieszko III Stary tütre Anastazja poeg. Pärast isa surma 1187. aastal sai Kasimir Pommeri-Demmini kui oma osa Pommeri hertsogkonnast, pärast seda, kui tema vanem vend Bogislaw II sai teise osa hertsogkonnast Pommeri-Stettini ja tema teine vanem vend Wartislaw II, kes pidi esimesena saama Pommeri-Demmini nende onult Kasimir I-lt, oli 1184. aastal surnud. Kuna Kasimir oli 1187. aastal veel alaealine, valitses 1194. aastani tema asemel tema ema Anastazja, samuti valitses aastani 1189 Swantiboriidist Wartislaw Swantiboricz, kes oli Szczecini kastellaan, ning seejärel Rügeni vürst Jaromar I. Vaatamata sellele, et tema eelkäijad ühinesid 1181. aastal Saksa-Rooma riiki, pidid Kasimir ja Bogislaw II järele andma Taani survele Pommeris. Taani oli juba allutanud Rügeni vürstkonna ning Bogislaw ja Kasimir said lõpuks Knud VI vasallideks. Taanlased mõjutasid Kasimiri valitsemist mitte ainult vasalli ja liitlase Jaromari määramisega tema seaduslikuks eestkostjaks, vaid ka Pommeri-Demmini põhjapiiri määramisega, mille üle Pommeri ja Rügen vaidlesid, kus Rügen nõudis piiriks Peene jõge ja Pommeri nõudis Rycki jõge kaugemal põhjas. Knudi otsus, mille Anastazja pidi aktsepteerima, soosis Rügeni nõudmisi, ainult Peene-äärsed terrae Wolgast, Lassan ja Ziethen läksid Pommeri kontrolli alla, kusjuures suurem osa vaidlusalusest maast, sealhulgas terrae Lositz (Loitz) ja Wostrose (Wusterhusen), jäid Rügenile. 1198. ja 1199. aastal okupeeris Brandenburgi markkrahv Otto II Brandenburgi ja Taani vahelise sõja käigus Pommeri-Demmini, nihutades Kasimiri valduse põhja poole Rycki jõe lähedale. Kui Valdemar II 1202. aastal Pommeri tagasi vallutas, pidid Kasimir ja Bogislaw II taas leppima Taani ülemvõimuga ja asusid toetama Taanit selle sõjas Brandenburgiga. 1216. aastal lahendati Rügeni ja Pommeri vaheline piir uuesti, lükates selle tagasi peaaegu sinna, kus see oli enne Brandenburgi okupatsiooni. Kui Rügen oli 1199. aastal Rycki jõe lõunakaldale Hilda (nüüd Greifswaldi Eldena ringkonna osa) kloostri asutanud ja andnud sellele tohutud alad vaidlusalusest piirkonnast, kinnitasid Kasimir ja Bogislaw 1218. aastal neid ande, osutades, et need maad olid õieti nende omad olnud. Kasimir abiellus 1210. aastal Taani Ingardisega (suri u. 1236). Nad said poja Wartislaw III ja tütre Elisabethi. Pommeri hertsogkonnad ja hertsogid Pommeri ajalugu Pommeri hertsogkond Pommeri dünastia
Dmitri Kugrõšev

Dmitri Dmitrijevitš Kugrõšev (vene keeles Дмитрий Дмитриевич Кугрышев; sündinud 18. jaanuaril 1990 Balakovos) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib ründajana KHL-i klubis Ufa Salavat Julajev. 2008. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Washington Capitalsi poolt 58. valikuna. Aastatel 2008–2010 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Quebec Remparts. Hooajal 2008–09 oli ta liiga resultatiivseim uustulnukas (34+40) ja pälvis liiga hooaja parimale ründavale uustulnukale antava auhinna Michel Bergeron Trophy. Hooajal 2010–11 mängis ta Capitalsi noorteklubis Hershey Bears American Hockey League'is. 2011. aastal liitus KHL-i klubiga Moskva CSKA. Aastatel 2013–2015 mängis ta Novosibirski Sibiris ja naasis seejärel Moskva CSKA-sse. 2015. aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule. Hooajal 2017–18 mängis ta Omski Avangardi ridades. 2018. aasta mais sõlmis ta lepingu Julajeviga. Aastatel 2008 ja 2009 võitis Kugrõšev Venemaa kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Dmitri Kugrõšev KHL.ru lehel Dmitri Kugrõšev hockeydb.com lehel