laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Moonaküla

Moonaküla on Rakvere loodepoolsem linnaosa ja paikneb Tallinna–Narva raudteeliinist põhja pool. Moonaküla on nime saanud Rakvere mõisa moonakate järgi. Moonaküla sai linnaosaks pärast mõisamaade võõrandamist. Esimesed tänavad planeeriti 1920. aastatel. Praegu paiknevad linnaosas järgmised tänavad: Koidu, Eha, Lääne, Põhja, Valguse, Videviku, Pilve, Looduse, Kiire, Kesk, Tähe, Söödi, Lina, Niidu, Välja, Mahla, Pilve, Lääne põik, Põhja põik, Kesk põik ja Koidu põik tänavad. Üks peatänavaid on Näituse tänav, mis saab alguse lõuna pool raudteed paiknevast Mõisavälja linnaosast ning jätkub Moonakülast põhja pool, Rakvere valla territooriumil, Põhjakeskuse suunas. Elanikke on kokku u 300. Selles linnaosas on elanud dirigent ja haridusjuht Ernst Rosenberg-Raatma (1891–1959) ja arhitekt Ado Eigi (1938–2008). Tänapäeval elavad seal näiteks luuletaja Urve Tinnuri, näitleja Erik Ruus, avaliku elu tegelased Marko Torm, Ain Suurkaev, Marko Pomerants. Moonakülast põhja pool, Rakvere valla Tõrremäe külas, asub maakonna suurim ostukeskus - Põhjakeskus. Moonaküla linnaosas asuvad ettevõtted Virumaa Mööbel, AS Maag Konservitööstus, Puider OÜ, metallitehas AS Astera. Elamutest on Moonakülas ehitatud peamiselt viilkatustega eramaju, aga ka paariselamuid ning ridaelamuid. Moonaküla linnaosa vanem on Jüri Eljas. "Moonaküla asukoht kaardil". "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 26. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Rakvere mõis". Vaadatud 14. septembril 2017. Teele Üprus (5. juuni 2014). "Moonaküla külapood on Põhjakeskus". Virumaa Teataja. Vaadatud 14. septembril 2017. Kirss, O (2007). Jalutaja teejuht. Rakvere, Tallinn: Solnessi Arhitektuurikirjastus. Lk 157. "Geoportaal". "Rakvere Majaomanike Seltsi linnaosavanemate nimekiri". 18. märts 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. september 2017. Vaadatud 14. septembril 2017.
Kukeküla

Kukeküla on Rakvere linnaosa. Kukeküla asub Rakvere linna põhjaosas. Linnaosa piirneb põhjas Tallinna–Narva raudteeliiniga, läänes Võidu tänavaga, idas Heina ja Kauba tänavaga ning lõunas Saue tänavaga. Linnaosa läbib üks Rakvere keskseid tänavaid – Tallinna tänav. Kukeküla ümber paiknevad Rakvere linnaosad Roodevälja, Kurikaküla, Südalinn, Lilleküla ja Lennuvälja. Herne Härma Kuke Küti Malmi Sepa Terase Tuule Uus Vene Kukeküla on nime saanud Kuke tänaval asunud Kuke kõrtsi järgi (avati 1870), mis omakorda on saanud nime oma omaniku järgi. Enne linnaosa arengu algust asusid Kukeküla aladel mõisamaad. 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul oli Kukeküla raudteeagul, elamu- ja tööstusrajoon. Malmi tänaval asus lihatööstus. Peamiselt on linnaosa hoonestatud 1920. ja 1930. aastatel, osa hooneid ehitati Nõukogude okupatsiooni ajal. Praeguses Kukekülas domineerivad pärast sõda ehitatud Nõukogude aja algupoole elamud. Aadressil Kuke 3 asus 1960. aastast linna avalik saun, hoones tegutses ka ööklubi Carola. PÄTS Sahver Ararat Grill pubi Kurva Kodu Alma Tominga mälestusmärk Rakvere raudteejaam endine kino (Võidu 19) endine linnasaun (Kuke 3) Mõnes kohas on säilinud teedel munakivisillutis (Härma tänaval) ja paeplaatidest kõnniteed. Kukekülas asub Rakvere Rohuaia lasteaed, mis rekonstrueeriti 2015. aastal Nõukogude Liidu aegsest tüüpehitisest omanäoliseks hooneks. Ehituse käigus rajati lasteaiale klaaskatusega siseõu – aatrium. Projekti autor on arhitekt Raul Kull. Alma Toming – Eesti esimene naisprofessor, farmatseut Bonzo – laulja, muusik Karl Mäesepp – linnaosavanem Riin Alatalu, Oliver Orro, Inga Raudvassar, Robert Treufeldt. "Miljööväärtuslikud hoonestusalad" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14.09.2017. Vaadatud 14.09.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Andres Pulver (29.05.2014). "KUKEKÜLA on kui Tartu Supilinn". Virumaa Teataja. Vaadatud 14.09.2017. "Geoportaal".
Tammiku (Rakvere)

Tammiku on Rakvere linnaosa, mis asub Lõuna-Rakveres. Tammiku linnaosa on nime saanud seal asuva tammiku järgi, mis on üks väheseid tammemetsi Põhja-Eestis. Tammik võeti looduskaitse alla 1939. aastal. Alates 1999. aastast asub seal maastikukaitseala, mille suuruseks on 23 hektarit. 2002. aasta seisuga on Tammikus pesitsemas 39 linnuliiki. Lisaks nendele on seal ka ajutiselt peatuvaid või ülelendavaid linde. Tammemetsa põhjapoolset osa nimetatakse Uueks Tammikuks. Tammiku lõunatippu kutsutakse rahvasuus Musumäeks. Uues Tammikus asub Johannes Lepiksaare mälestustamm, mis istutati 1992. aastal. Selle taga kõrgub mälestusmärk "Okaskroon", mis avati 14. juuni 1991. See mälestusmärk on püstitatud Nõukogude võimu ajal alusetult represseeritute mälestuseks. Mälestusmärgist lõuna pool asub 1944. aastast pärit Saksa sõjaväekalmistu. Tammiku tänava ääres asub vana mõisakõrts Villa Tammik, mis oli 19. sajandi teisel poolel linnarahva poolt armastatud suvepidude paik. Musumäel asuvat kahte tammi kutsuti vanasti kas Jüriks ja Mariks või Tõnniks ja Manniks. Linnalegendi põhjal käisid seal nii linna kui ka ümbruskonna noored musutamas. Õie ja Orase tänava nurgal asub kunstniku Concordia Klar-Ulase lapsepõlvekodu. Samuti on see ka tema tütre, Maria-Kristiina Ulase (graafik) sünnikodu. Tammiku tänaval asub majutus-, konverentsi- ja söögikoht Villa Theresa, mis ehitati 1893. aastal kunagiseks Rakvere vallamajaks. Õie Tammiku Nõmme Urva Tulika Kirsi Mooni Põllu Kesa Kõrre Orase Tulbi Nelgi Ülase Odette Kirss (2007). Jalutaja teejuht. Tallinn: Solnessi Arhitektuurikirjastus. Lk 83–85.
Seminari

Seminari on Rakvere linnaosa praeguse Seminari tänava ümbruses. Linnaosa hakati rajama 1960. aastatel seoses suurema hulga kortermajade vajadusega. Linnaosa sai nime piirkonna vanima hoone Wesenbergi õpetajate seminari järgi, mis alustas Piiri tänaval tööd 1915. aastal. Algselt olid piirkonnas eramajad ja põllud. Kortermaju hakati ehitama 1960. aastatel kavandatava fosforiidikaevanduse töötajatele. Rajati katlamaja, valmis uus sünnitusmaja. Korrusmajade projekt jäi pooleli, sest kaevandust ei tulnud. Rakvere õpetajate seminari staadionil peeti kergejõustiku- ja paaril korral motopallivõistlusi. Õpetajate seminari majas on asunud kaitseväe staap, praegu asub selles Rakvere Ametikool. Seminari tänavale tahetakse kujundada roheala, uuendatakse majade välisilmet. Kortermajade ümbrusse on plaanitud mänguplatsid, piknikualad, võimlemisnurgad jms. Seminari linnaosa piirideks on Rägavere tee, Tuleviku ja Vabaduse tänav ning Rakvere haigla ala. Piirkonda läbivad keskelt Karja ja Seminari tänav. Rakvere Haigla, Rakvere Ametikool, Seminari pood, Rakvere Gümnaasium, endine lastepolikliinik, Kesko Agro, Kia müügiesindus, GBF kummikeskus OÜ, Seminari lillepood, Pihlaka kondiitri Seminari kauplus Kristi Ehrlich (5. juuli 2014). "Piirkond pidi täituma kortermajadega". Virumaa Teataja. Vaadatud 14. september 2017. Kristi Ehrlich (5. juuli 2014). "Linnaosale andis nime 100aastaseks saav kool". Virumaa Teataja. Vaadatud 14. september 2017. Odette Kirss (2007). Jalutaja teejuht. Rakvere. Tallinn: Solnessi Arhitektuurikirjastus. Lk 102. Kristi Ehrlich (5. juuli 2014). "Seminari tänavast peaks kujunema linnasüdame roheala". Virumaa Teataja. Vaadatud 14. september 2017. "Rakvere Seminari tn projekt". Vaadatud 14. september 2017. Rakvere Ametikool
Lilleküla (Rakvere)

Lilleküla on Rakvere linna keskosast, Südalinna linnaosast, põhja pool asuv linnaosa, mis ulatub Tallinna–Narva raudteeni. Põhjas piirneb Lilleküla linnaosa raudteega ja sellega paralleelse Jaama puiestee lõiguga. Teisel pool raudteed asuvad Lennuvälja ja Moonaküla linnaosa. Lääne pool asuvad Mõisavälja ja Vanalinna linnaosa. Piiritänavateks on Näituse, Vabriku, Tiigi ja Tööstuse tänav. Lõuna pool asub Südalinna linnaosa, piiriks on Tallinna tänav. Ida pool paikneb Kukeküla linnaosa, piiritänavaks on Võidu tänav. Lilleküla oli veel 20. sajandi alguses vähese hoonestusega, mis paiknes Tallinna ja Võidu tänavate ääres. Piirkonna areng algas, kui Tööstuse tänava äärde ehitati puidust kortermajad, kus asusid elama haritlased ja linnaametnikud. Oluliseks sai ka 1929. aastal valminud (aadressil Tööstuse tn 12 paiknev) omaaegne Rakvere Linna 1. Algkooli koolimaja, praegune Rakvere Eragümnaasiumi hoone. 1944. aasta sügisel hävis Punaarmee pommirünnakute tagajärjel suur osa puithoonestust, mis võimaldas pärast sõja lõppu pikendada Tööstuse tänavat lõuna suunas Tallinna tänavani. Linnaosa areng ja tänavavõrgu kujunemine jätkus pärast II maailmasõda hoonestamata alade kruntideks jagamise ning ühepereelamute ja korterelamute ehitusega. Lilleküla hõlmab Jaama puiestee, Tiigi ja Tööstuse tänava lõike ning Kibuvitsa, Roosi, Lille, Lehe ja Kalda tänavat. Linnaosa põhjaosas on põhiliselt individuaalelamud, lõunaosas on rohkem korterelamuid. Muudest ehitistest on Lillekülas olulisemad Rakvere Eragümnaasium, endine Rakvere Vene Gümnaasiumi hoone (Tallinna tn 29 // Võidu tn 26), Hotell Wesenbergh (Tallinna tn 25), endise õmblusvabriku Virulane hoonestu (Jaama pst 45) ning Rakvere Lille Kodu (Lille tn 8). Lille tänav 15 on tuntud lastekirjaniku Aino Perviku sünnimaja. Hiljem elas samas majas lapsepõlve- ja kooliaastatel klaasikunstnik Tiia-Lene Vilde. Aadressil Roosi 12 paiknes kauaaegse Rakvere Teatri näitleja Eldor Valteri sünnikodu. Elamu hävis 19. septembril 1944 Punaarmee pommirünnakute tagajärjel. Tiigi tänav 6 oli andeka romaanikirjaniku Helga Pärli-Sillaotsa viimane elupaik.. Elamus Tööstuse 7 elas lavastaja, näitleja ja näitekirjanik Kulno Süvalep, kes oli ka Rakvere Teatri peanäitejuht. Rakvere linnaosad Rakvere interaktiivne kaart Odette Kirss. "Jalutaja teejuht, Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007.lk 154 Geoportaal (vaadatud 18.12.2020) Risto Kukk (23. august 2014). "Lilleküla – sigade arvel kerkinud". Virumaa Teataja. Sirli Naska (2009). "Miljööväärtuslikud hoonestusalad" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. september 2017. Odette Kirss. "Jalutaja teejuht, Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007.lk 153
Kurikaküla

Kurikaküla on Rakvere linnaosa, mis asub Rakvere idapiiril. Seda ümbritseb viis linnaosa: Roodevälja, Kukeküla, Südalinn, Seminari ja Paemurru. Kurikaküla mitteametlik linnaosavanem on Eha Prääm. Esimesed kümmekond maja ehitati Kurikaküla alale 19. sajandil. Esimesed elanikud olid Vene sõjaväes käinud mehed ja nende pered. Kurikakülas asus katoliku kirik, mida pärast Teist maailmasõda kasutati elamuna. Endise puukiriku kohale ehitati 1973. aastal avatud Rakvere 3. Keskkool, mis nüüd kannab nime Rakvere Reaalgümnaasium. Kurikaküla nime saamise kohta on mitu legendi. Esimese legendi kohaselt oli Kurikaküla ala kunagi soine, laugaste juures käisid pesunaised kurikatega pesu pesemas. Pesu peksti kurikatega nii kõvasti, et hoobid kostsid ka linna. Teise legendi järgi olid endised soldatid head kurikameistrid. Kolmas legend räägib aga, et kurikaid kasutati ka omavaheliste tülide lahendamisel. Kurikakülast on pärit kunstnik Egor Madiberg ja spordiajakirjanik Lembitu Kuuse. Liiva Mulla Soo Tuleviku Ussimäe tee Võidu Toomas Herm (26. juuli 2014). "Kuulsad elanikud Kurikakülas". Virumaa Teataja. Vaadatud 14. september 2017. "Rakvere linnavalitsus". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. september 2017. Kirss, O (2005). Rakvere ajalugu kõige varasemast ajast kuni 1944. aastani. Rakvere: Tänapäev. Lk 76. Toomas Herm (26. juuli 2014). "Nime andsid pesunaised". Virumaa Teataja. Vaadatud 14. september 2017. "Rakvere Reaalgümnaasium".
Anna Zalewska

Anna Elżbieta Zalewska (sündinud 6. juulil 1965 Świebodzices) on Poola poliitik, ta kuulub Õiguse ja Õigluse erakonda. Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 4. juunini 2019 Poola haridusminister. Ta sündis aastal 1965 Świebodzices Świdnica maakonnas Alam-Sileesia vojevoodkonnas. Ta lõpetas aastal 1989 Wrocławi Ülikooli poola filoloogina. Ta on töötanud kooliõpetajana ja õppealajuhatajana Świebodzices. Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 4. juunini 2019 Poola haridusminister Beata Szydło valitsuses.
Üksküla (perekonnanimi)

Üksküla on eesti perekonnanimi. Eestistamisel anti seda isikutele, kelle perekonnanimi oli enne Eindorf, Neuhof, Trempi ja Trimpe. Üksküla ei ole seotud ega tuletatud Uexküllide perekonnanimest. Nime kandjaid: Aarne Üksküla, eesti näitleja (1937–2017) Kristjan Üksküla, eesti näitleja, eelmise pojapoeg (1987–) Siina Üksküla, eesti näitleja, Aarne Üksküla abikaasa (1938–)
Jeletsi rajoon

Jeletsi rajoon (vene keeles Елецкий район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Jeletsi linn (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Stanovoje rajooniga, kirdes Krasnoje rajooniga, idas Zadonski rajooniga, lõunas Dolgorukovo rajooniga ja läänes Izmalkovo rajooniga. Rajooni pindala on 1185 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 898, 2009. aastal 28 219 ja 2002. aastal 29 627. Jeletsi rajoonis on 99 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Bõstraja Sosna, Vorgol, Voronets, Jeltšik, Palna ja Panikovets. Q126709394
Rise of the Blood Legion: Greatest Hits (Chapter 1)

"Rise of the Blood Legion: Greatest Hits (Chapter 1)" on esimene kompilatsioonialbum Ameerika metal-ansamblilt In This Moment. See avaldati 4. mail 2015 Century Media plaadifirma kaudu. Albumis on laulud, mis on ilmunud nende neljal albumil koostöös Century Mediaga (hiljem nad vahetasid plaadifirmat). Materjal nende 2014. aasta albumilt "Black Widow" ei ole esindatud. Laulude nimekirja koostas bänd ise. DVD (ainult USA-s ilmunud) sisaldas kõiki nende muusikavideoid, välja arvatud "Call Me". Albumi pealkiri on inspireeritud In This Momenti lojaalsest fännibaasist "The Blood Legion", mis on ühtlasi nende 2012. aasta albumi "Blood" 13. laulu pealkiri. Albumi kaanepilt avaldati 21. märtsil 2015 internetis. AVALDATUD AINULT AMEERIKAS Maria Brink – esivokaalid, klaver Chris Howorth – esikitarr, taustavokaalid Blake Bunzel – rütmikitarr Jeff Fabb – trummid Kyle Konkiel – basskitarr Tom Hane – trummid Randy Weitzel – basskitarr Travis Johnson – rütmikitarr Kane Churko – insenerlahenduste ja produktsiooni abijõud Kevin Churko – kujundamine, muusika miksimine, tootmine, salvestamine Eric Rachel – tootmine
Zadonski rajoon

Zadonski rajoon (vene keeles Zadonski rajoon) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Zadonski linn. Rajoon piirneb kirdes Lebedjani rajooniga, idas Lipetski rajooniga, lõunas Hlevnoje rajooniga, edelas Terbunõ rajooniga, läänes Dolgorukovo rajooniga ja loodes Krasnoje rajooniga. Rajooni pindala on 1520 km². Elanike arv oli 2012. aastal 34 728, 2009. aastal 35 153 ja 2002. aastal 37 244. Zadonski rajoonis on 123 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Zadonski linna) ja seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Don, Snova, Repets, Hmelinka ja Kamenka. Q126709394
Fototransistor

Fototransistor on bipolaartransistor, mille baasi valgustamisel tekib elektrivool, mida sama seadis ka võimendab. Räni-fototransistor on kõige tundlikum infrapunakiirguse piirkonnas, lühemalainelise kiirguse (seega ka nähtava valguse) suunas väheneb tundlikkus kiiresti. Bipolaartransistori poolläbipaistva baasikihi kaudu siirde piirkonda langev valgus suurendab kollektorsiirde vastuvoolu. See vool toimib ühtlasi baasivooluna, mistõttu resulteeriv kollektorivool suureneb vooluülekandeteguri kordselt. Sellest tulenevalt on fototransistor 50‒200 korda fotodioodist tundlikum. Et aga vastavalt kasvab ümberlülituskestus, jääb fototransistori piirsagedus madalamaks. Näiteks 0,01 mm² suuruse valgustatava pinnaga fototransistoride tundlikkus on 0,1‒0,5 A/lm ja valguse intensiivsuse või spektri muutusele reageerimise kiirus mõnisada mikrosekundit (piirsagedus sadades kilohertsides). Kiiretoimelisemad on pn-väljatransistori struktuuriga fotodetektorid. Levinud on ka fotodioodist ja MOSFET-transistorist koostatud lülitus. Fototransistore kasutatakse optronites, kiirgusloendurites ja -tajurites, fotosensorites, pildipunktide lugemisel skaneerimisel ja mujal. Fotodiood
Hlevnoje rajoon

Hlevnoje rajoon (vene keeles Хлевенский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Hlevnoje küla. Rajoon piirneb kirdes Lipetski rajooniga, idas Usmani rajooniga, lõunas Voroneži oblastiga, läänes Terbunõ rajooniga ja loodes Zadonski rajooniga. Rajooni pindala on 910 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 990, 2009. aastal 20 566 ja 2002. aastal 22 251. Hlevnoje rajoonis on 48 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Don ja Voroneži jõgi. Q126709394
Blood at the Orpheum

"Blood at the Orpheum" on Ameerika metal-bändi In This Moment esimene kontsertalbum. Albumi avaldas digitaalselt Century Media 21. jaanuaril 2014. DVD ja Blu-ray kontserdist oli kaasas nende neljanda spetsiaalselt taasavaldatud albumiga "Blood". Limiteeritud koguses üksik DVD versioon avaldati Euroopas 17. veebruaril. 16. aprillil 2013 kuulutas In This Moment Facebooki vahendusel, et hakkavad filmima oma esimest kontserdi DVD-d Madisonis Wisconsinis Orpheumi teatris. Kontsert filmiti 21. mail ning selleks puhuks tehti eriline lavakujundus, kostüümide vahetused, rekvisiidid ja olid ka tantsijad. See kontsert oli esimene, kus bänd esines oma tantsijatega (nimega Blood Girls). Laulude nimekiri koosnes enamasti "Blood" albumi lugudest ja ka Nine Inch Nails "Hurt" kaverist, mis on selle väljalaske puhul välja jäetud. Samuti sisaldab DVD/Blu-ray versioon intervjuusid Mariaga ja stseene lavatagusest elust. Filmi režissöör oli Brad Golowin ning live-audiot miksis ja töötles produtsent Kevin Churko. Albumi treiler ilmus YouTube'i 23. detsembril 2013. 10. jaanuaril 2014 laaditi üles ka laul "Beautiful Tragedy" kontsertesituses. Maria Brink – laulusolist, klaver Chris Howorth – esikitarr, taustavokaalid Tom Hane – trummid Randy Weitzel – basskitarr Travis Johnson – rütmikitarr Kevin Churko – kujundamine, muusika miksimine, tootmine, salvestamine
Heinrich Johann von Winkler

Heinrich Johann von Winkler (11. juuli (ukj 22. juuli) 1798 Rakvere – 4. august (ukj 16. august) 1864) oli Eestimaa haridustegelane ja Ulvi mõisnik. Heinrich Johann von Winkler sündis Rakvere Kolmainu koguduse pastori Abraham Nicolaus Winkleri (1762−1848) pojana. Õppis Rakvere kreiskoolis ja aastatel 1812−1816 Tallinna kubermangugümnaasiumis, seejärel kuni 1819. aastani Tartu ülikoolis teoloogiat. 1819−1822 täiendas end Bonni ülikoolis. 1823−1826 oli ta Rakvere kreiskoolis õpetaja ja seejärel aastani 1843 inspektor. 1838. aastaks oli ta ülendatud titulaarnõunikuks. 1843−1845 oli Paide kreiskooli inspektor. 1850. aastal oli ta kolleegiuminõunik. Päris 1847. aastal isalt Ulvi mõisa, mis samal aastal tema nimele kinnistati. Winkler Hradetzky, Heinrich. Schüler-Verzeichnis des Revalschen Gouvernements-Gymnasiums 1805-1890. Reval: Kluge & Ströhm, 1931. Nr 115. EAA, f. 3057, n. 1, s. 16, L 162p. EAA, f. 1864, n. 2, s. IX-90, L 272. Kinnistute register. Nr 92. Ulvi. Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
Üleminekuperiood (1990–1992)

Üleminekuperiood oli Eesti Vabariigi Ülemnõukogu poolt 1990. aasta kevadel välja kuulutatud periood, mille lõppeesmärgiks oli Eesti Vabariigi taastamine iseseisva riigina ning luua riigile omased tunnused. Riigi nimi: Eesti Nõukogude Sotsialistlik Vabariik Pindala: 45 215,4 km² Rahvaarv: 1 565 662 (01.01.1989 rahvaloendus) Pealinn: Tallinn Haldusjaotus: 15 rajooni ja 6 vabariikliku alluvusega linna Riigikeel: eesti keel Rahaühik: rubla (rubla = 100 kopikat) Riigitähis: ENSV Riigikord: NSV Liidu liiduvabariik Põhiseadus (faktiliselt): Eesti NSV 1978. aasta konstitutsioon Riigi nimi: Eesti Vabariik Pindala: 45 215,4 km² Rahvaarv: 1 565 662 (01.01.1989 rahvaloendus) Pealinn: Tallinn Haldusjaotus: 15 maakonda Riigikeel: eesti keel Rahaühik: rubla (rubla = 100 kopikat) Riigitähis: EV Riigikord: NSV Liidu liiduvabariik Põhiseadus (faktiliselt): Eesti NSV 1978. aasta konstitutsioon Riigi nimi: Eesti Vabariik Pindala: 47 450 km² Rahvaarv: 1 565 662 (01.01.1989 rahvaloendus) Pealinn: Tallinn Haldusjaotus: 15 maakonda Riigikeel: eesti keel Rahaühik: rubla (rubla = 100 kopikat) Riigitähis: EV Riigikord: parlamentaarne vabariik Põhiseadus (faktiliselt): Eesti NSV 1978. aasta konstitutsioon Riigi nimi: Eesti Vabariik Pindala: 47 450 km² Rahvaarv: 1 565 662 (01.01.1989 rahvaloendus) Pealinn: Tallinn Haldusjaotus: 15 maakonda Riigikeel: eesti keel Rahaühik: kroon (kroon = 100 senti) Riigitähis: EV Riigikord: parlamentaarne vabariik Põhiseadus (faktiliselt): Eesti NSV 1978. aasta Eesti NSV konstitutsioon Riigi nimi: Eesti Vabariik Pindala: 47 450 km² Rahvaarv: 1 565 662 (01.01.1989 rahvaloendus) Pealinn: Tallinn Haldusjaotus: 15 maakonda Riigikeel: eesti keel Rahaühik: kroon (kroon = 100 senti) Riigitähis: EV Riigikord: parlamentaarne vabariik Põhiseadus (faktiliselt): Eesti Vabariigi 1992. aasta põhiseadus 11. märts 2015, Heiki Suurkask, Eesti Kongress ja Ülemnõukogu: Suur tüli ja neli otsust, mis viisid Eesti iseseisvuse taastamiseni 15. aprill 1997, 0:00, Mart Nutt, Üleminekuperiood jätkub
Usmani rajoon

Usmani rajoon (vene keeles Усманский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Usmani linn. Rajoon piirneb põhjas Grjazi rajooniga, idas Dobrinka rajooniga, lõunas Voroneži oblastiga, läänes Hlevnoje rajooniga ja loodes Lipetski rajooniga. Rajooni pindala on 1910 km². Elanike arv oli 2012. aastal 50 453, 2009. aastal 50 403 ja 2002. aastal 54 027. Usmani rajoonis on 65 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Usmani linna) ja kahekümne nelja külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Usmani jõgi. Q126709394
Mafia III

"Mafia III" on kolmas mäng Mafia videomängude sarjast. Mäng jõudis müügilettidele 7. oktoobril 2016. Mäng tehti saadavaks platvormidele Microsoft Windows, PlayStation 4 ja Xbox One. MacOS-i versioon ilmus 11. mail 2017. Mängu tegevus toimub 1968. aastal väljamõeldud New Bordeaux' linnas, mis on kujundatud New Orleansi põhjal. Mängu peategelane on afroameeriklasest Vietnami sõja veteran Lincoln Clay. "Mafia III Soundtrack"
Dobrinka rajoon

Dobrinka rajoon (vene keeles Добринский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Dobrinka asula. Rajoon piirneb põhjas ja idas Tambovi oblastiga, lõunas Voroneži oblastiga, läänes Usmani rajooniga ning loodes Grjazi rajooniga. Rajooni pindala on 1680 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 787, 2009. aastal 38 557 ja 2002. aastal 40 809. Dobrinka rajoonis on 116 asulat, mis kuuluvad kaheksateistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Tšamlõk, Plavitsa, Matrjonka ja Bitjug. Q126709394
Briquet griffon vendéen

Briquet griffon vendéen on Prantsusmaalt Vendée departemangust pärinev koeratõug (grifoon). Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: "Seda hagijat kasutatakse jahikoerana suurte metsloomade jahil, samuti rebase- ja jänesejahil. Nad on harjunud töötama väikestes karjades." "BRIQUET GRIFFON VENDEEN" (pdf) (inglise). FCI. Vaadatud 14.09.2017. "Võõrsõnade leksikon | grifoon". Eesti Keele Instituut. Vaadatud 15.09.2017. • zool karedakarvaline Prantsuse linnukoeratõug "VENDÉENI KESKMINE GRIFOON" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 15.09.2017. Renée Willes: All världens hundraser, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9 Carl-Johan Adlercreutz: Hundar i världen, Västerås 2006, ISBN 91-534-2870-6 Bo Bengtson: All världens hundar, Stockholm 1995, ISBN 91-86448-34-X Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3  Briquet Griffon Vendéen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Vendeeni keskmine grifoon koer.ee saidil
Grjazi rajoon

Grjazi rajoon (vene keeles Грязинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Grjazi linn. Rajoon piirneb põhjas Dobroje rajooniga, idas Tambovi oblastiga, kagus Dobrinka rajooniga, lõunas Usmani rajooniga ja läänes Lipetski rajooniga. Rajooni pindala on 1440 km². Elanike arv oli 2012. aastal 75 827, 2009. aastal 72 904 ja 2002. aastal 73 622. Grjazi rajoonis on 63 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Grjazi linna) ja kuueteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Voroneži jõgi, Matõra, Baigora, Dvuretška ja Lukavka; lisaks asub rajoonis Matõra veehoidla. Q126709394