Riniit

Riniit ehk ninapõletik ehk nohu 2 on koondnimetus osal loomadel (sh nt inimestel ja madudel) esineda võiv ninalimaskesta põletik, mis liigitatakse hingamisteede põletike hulka. Riniit võib olla infektsioosne ja mitteinfektsioosne ning sel on nii äge kui ka krooniline alavorm. Riniit võib tekkida anatoomilistel põhjustel või olla ravimtekkeline. Riniidi tüüpilised kliinilised sümptomid on ninakinnisus, vesine eritis ehk sekretsioon, aevastamine. Inimese riniidi all peetakse silmas riniidi mitmeid vorme, mille täpsetes diagnoosikoodides ja liigitustes puudub üksmeel. Hingamiselundite haiguste patoloogia mõistes võidakse hingamisteede põletik riniit liigitada järgmiselt: äge infektsioosne riniit (rhinitis acuta infectiosa) krooniline infektsioosne riniit (rhinitis chronica infectiosa) hüperplastiline ja hüpertroofiline krooniline riniit atroofiline krooniline riniit granulomatoosne krooniline riniit äge mitteinfektsioosne riniit (rhinitis acuta noninfectiosa) allergiline riniit vasomotoorne riniit krooniline mitteinfektsioosne riniit (rhinitis chronica et noninfectiosa) Wegeneri granulomatoos eesmine kuiv (atroofiline) krooniline riniit Riniiti põhjustab kõige rohkem viiruslik või bakteriaalne infektsioon, põhjustades tavalist nohu (ehk nasofarüngiiti). Kõige sagedamini esinevad rinoviirused, respiratoone süntsütiaalviirus, paragripiviirused ja adenoviirused. Bakteriaalset riniiti põhjustavad bakterid Streptococcus pneumoniae, Haemophilus influenzae ja Moraxella catarrhalis. Eristatakse ägeda (lad k Rhinitis acuta infectiosa) ja kroonilise infektsioosse riniidi (lad k Rhinitis chronica infectiosa) vormi. Atroofilise kroonilise riniidi puhul esineb limaskesta atroofia ja sageli katteepiteeli lamerakuline metaplaasia. Allergiline riniit on tavaliselt krooniline ja selle sümptomid esinevad teatud ajal aasta jooksul (hooajaline ehk sesoonne) või sõltumata aastaajast (aastaringne ehk perenniaalne). Raskemal juhul võib tekkida anafülaktiline reaktsioon. Allergeenide mõjul vabaneb nuumrakkudest ja basofiilidest histamiini ja vallandub seroosne eksudatsioon ehk vesine-limane eritis ninast, mis on tingitud ninalimaskesta ärritusest. Sagedamini esinevad allergeenid on õietolm (põhiliselt lehtpuud, heinad ja lilled), hallitusseente eosed, kodutolm, koduloomade karvad ja ka olmekeemia. Vasomotoorne riniit sarnaneb allergilise nohuga, kuid nohu vallandavat allergeeni ei ole. Täpne tekkepõhjus on teadmata. Arvatakse, et põhjuseks on ninalimaskesta närvide ja veresoonte regulatsiooni häire, mille tõttu nina reageerib liiga aktiivselt välistingimustele (näiteks toast õue minnes), põhjustades sellega kroonilise nohu tekke. Nohu ägestab põhiliselt külm ja kuiv õhk. Ravimite liigtarvitamine võib põhjustada nohu kroonilise vormi. Käsimüügiravimite mittetoimimisel nädala jooksul tuleks pöörduda eriarsti poole. Anatoomilised tegurid võivad põhjustada nohu. Sellised tegurid on näiteks adenoid, nina vaheseina kõverus (kaasasündinud või näotrauma), alumise ninakarbikute suurenemine, koaani arteesia ehk nina tagasõõrme läbimatus, ninapolüüp, tuumorid. Astma Immunoteraapia Ninaga seotud lümfikude Sinusiit e ninakõrvalurkepõletik IX HINGAMISELUNDITE HAIGUSTE PATOLOOGIA, veebiversioon (vaadatud 19.05.2015) Allergiline riniit James G. Wagner ja Jack R. Harkema, From Mouse to Man: Translational Value of Animal Models of Allergic Rhinitis, Michigan State University Bruce Lawhorn, Atrophic Rhinitis Inimestel: N S Jones & N Fergie, Allergic rhinitis in children: management guidelines, CPD Bulletin Immunology and Allergy 2004; 3(3): 68-72 Allergilise riniidi Eesti käsitlusjuhend, Eesti Arst 2011; 90(3):145−158 145 Katerina D. Samara, Stylianos G. Velegrakis ja Alexander D. Karatzanis, Allergic Rhinitis and Its Impact on Bronchial Asthma Richard D deShazo, MD, Stephen F Kemp, MD, Jonathan Corren, MD, Anna M Feldweg, MD, Patient information: Trigger avoidance in allergic rhinitis, UpToDate Kodeeringud Specific code 2012 ICD-9-CM Diagnosis Code 477.2 Allergic rhinitis due to animal (cat) (dog) hair and dander