laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sārī

Sārī (pärsia keeles ساری) on linn Iraanis, Māzandarāni provintsi keskus ja Kirde-Iraani suuruselt teine linn. Sārī oli Tapuria ja hiljem Pärsia pealinn 1782–1796. Umbes pooled elanikest on masandaranlased. جمعیت به تفکیک تقسیمات کشوری, vaadatud 29.10.2023. Sārī koduleht
Luht-kastevars

Luht-kastevars (Deschampsia cespitosa) on kõrreliste sugukonda kastevarre perekonda kuuluv taimeliik. Luht-kastevars andmebaasis eElurikkus
Võnk-kastevars

Võnk-kastevars (Deschampsia flexuosa) on kõrreliste sugukonda ja kastevarre perekonda kuuluv üheiduleheline taim. Kasvab kuivades metsades, nõmmedel. Levikult Eestis tavaline. Otsing: Avenella flexuosa andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele)
Tartu vanalinna muinsuskaitseala

Tartu vanalinna muinsuskaitseala asub Tartu kesklinnas ja on kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse. Muinsuskaitseala koosneb ajaloolisest linnatuumikust ning seda ümbritsevast muldkindlustuste alast koos Toomemäe pargiala ja haljasvööndi ning hiljem kujunenud tänavate ja hoonestusega. Tartu vanalinna muinsuskaitsealal asub 390 kultuurimälestist. 1966. aastal loodud Tallinna vanalinna muinsuskaitseala andis eeskuju sarnaste kaitsealade loomiseks teiste linnade juures. Nii võeti Tartus keskajal linnamüüriga piiratud olnud ala koos seda ümbritsenud bastionide vööndiga kaitse alla 1973. aastal. Seda territooriumi laiendati 1976. aastal Veski tänavani ja 1990. aastatel J. Kuperjanovi ja Kitsa tänavani ning liideti hiljem juurde sektor Jakobi ja Tähtvere tänava vahel. Gildi 1 Küütri 1 Küütri 2 Raekoja plats 2 Raekoja plats 6 Raekoja plats 8 ‎ Raekoja plats 10 ‎ Raekoja plats 12 Ülikooli 15 Ülikooli 17 Ülikooli 21 Kultuurimälestiste riiklik register: Tartu vanalinna muinsuskaitseala Mälestised kaitsealade kaupa. Tartu Linnavalitsuse koduleht[alaline kõdulink] Tartu vanalinna muinsuskaitseala ja kaitsevöönd tartu.ee Tartu vanalinna muinsuskaitseala kultuurimälestiste riiklikus registris
Sügisene pööripäev

Sügisene pööripäev ehk sügisene võrdpäevsus on ööpäev iga aasta 22. või 23. septembril, millal on kogu Maal päev ja öö sama pikad - 12 tundi. Päike asub seniidis ekvaatori kohal. Põhjapoolusel lõpeb polaarpäev ja algab polaaröö, lõunapoolusel lõpeb polaaröö ja algab polaarpäev. See on astronoomilise sügise algus, lõunapoolkeral kevade algus, põhjapoolkeral sügise algus. Sügisesest pööripäevast alates ületab öö pikkus põhjapoolkeral päeva pikkuse, lõunapoolkeral aga ületab päeva pikkus öö pikkuse. Sügiseseks pööripäevaks nimetatakse ka kevadist pööripäeva lõunapoolkeral. Võrdpäevsus Équinoxe de printemps entre 1583 et 2999 Solstice d’été de 1583 à 2999 Équinoxe d’automne de 1583 à 2999 Solstice d’hiver
Carabobo osariik

Carabobo osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas. Halduslikult jaguneb 14 omavalitsusüksuseks. Osariigi valitsuse koduleht (hispaania keeles)
Trujillo osariik

Trujillo osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas. Halduslikult jaguneb 20 omavalitsusüksuseks. Osariik moodustati 1863. aastal.
Trujillo

Trujillo on mitme asula nimi: Trujillo, linn Hispaanias Cácerese provintsis Trujillo, linn Hondurases Trujillo, linn Peruus Trujillo, linn Venezuelas Trujillo osariik Rafael Leónidas Trujillo
Suvine pööripäev

Suvine pööripäev ehk suvine päikeseseisak on ööpäev iga aasta 20. või 21. juunil, mil on põhjapoolkeral pikim päev ja lühim öö, aga lõunapoolkeral on pikim öö ja lühim päev. Päike asub seniidis põhjapöörijoone kohal. Põhjapooluselt põhjapolaarjooneni on polaarpäev ja lõunapooluselt lõunapolaarjooneni on polaaröö. See on astronoomilise suve algus, põhjapoolkeral suve algus, lõunapoolkeral talve algus. Suvisest pööripäevast alates põhjapoolkeral öö pikkus suureneb ja päeva pikkus väheneb, aga lõunapoolkeral päeva pikkus suureneb ja öö pikkus väheneb. Suviseks pööripäevaks nimetatakse ka talvist pööripäeva lõunapoolkeral. päikeseseisak Équinoxe de printemps entre 1583 et 2999 Solstice d’été de 1583 à 2999 Équinoxe d’automne de 1583 à 2999 Solstice d’hiver
Talvine pööripäev

Talvine pööripäev ehk talvine päikeseseisak on ööpäev iga aasta 21. või 22. detsembril, mis on põhjapoolkeral lühim päev ja pikim öö, lõunapoolkeral aga pikim päev ja lühim öö. Päike asub seniidis lõunapöörijoone kohal. Põhjapooluselt põhjapolaarjooneni on polaaröö ja lõunapooluselt lõunapolaarjooneni on polaarpäev. See on astronoomilise talve algus, põhjapoolkeral talve algus, lõunapoolkeral suve algus. Talvisest pööripäevast alates põhjapoolkeral päeva pikkus suureneb ja öö pikkus väheneb, aga lõunapoolkeral öö pikkus suureneb ja päeva pikkus väheneb. Talviseks pööripäevaks nimetatakse ka suvist pööripäeva lõunapoolkeral. päikeseseisak ehk solstiitsium Toomapäev fenoloogilised aastaajad klimaatilised aastaajad meteoroloogilised aastaajad astronoomilised aastaajad Équinoxe de printemps entre 1583 et 2999 Solstice d’été de 1583 à 2999 Équinoxe d’automne de 1583 à 2999 Solstice d’hiver
Astronoomiline suvi

Astronoomiline suvi algab põhjapoolkeral suvisel pööripäeval ja lõpeb sügisesel pööripäeval, lõunapoolkeral algab see talvisel pööripäeval ja lõpeb kevadisel pööripäeval. Suvi
Astronoomiline talv

Astronoomiline talv algab põhjapoolkeral talvisel pööripäeval ja lõpeb kevadisel pööripäeval , lõunapoolkeral algab see suvisel pööripäeval ja lõpeb sügisesel pööripäeval. Talv Fenoloogilised aastaajad Klimaatilised aastaajad Meteoroloogilised aastaajad
Astronoomiline kevad

Astronoomiline kevad algab põhjapoolkeral kevadisel pööripäeval ja lõpeb suvisel pööripäeval, lõunapoolkeral algab see sügisesel pööripäeval ja lõpeb talvisel pööripäeval. Kevad
Astronoomiline sügis

Astronoomiline sügis algab põhjapoolkeral sügisesel pööripäeval ja lõpeb talvisel pööripäeval, lõunapoolkeral algab see kevadisel pööripäeval ja lõpeb suvisel pööripäeval. Sügis
Rumeenia riigipeade loend

Rumeenia riigipeade loend loetleb Rumeenia riigipead alates Valahhia ja Moldova vürstiriigi ühendamisest 1861. aastast.
Kunst (täpsustus)

Kunst on üldisemas tähenduses meisterlik oskus (technē) mis tahes loomingulisel tegevusalal. Kaunid kunstid Kokakunst Sõjakunst Vabad kunstid Dō (Jaapani rahvuslike kunstide nimetus) Võitluskunst Kunst, kirjastus Eestis Kunst, ajakiri (almanahh) Eestis kunst.ee, kunsti- ja visuaalkultuuri ajakiri Kunst.ee
Bugsy Siegel

Benjamin "Bugsy" Siegel (sünninimega Benjamin Siegelbaum, 28. veebruar 1906 Brooklyn, New York – 20. juuni 1947 Beverly Hills, Los Angeles) oli USA gangster, kelle ideedest sai alguse Las Vegase muutumine maailma õnnemängude pealinnaks. Ta lasti maha oma kodus Mikey Coheni meeste poolt.
1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 34. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 6. mail 1989. Selle võitis Jugoslaavia, keda esindas Riva lauluga "Rock Me".
Lascăr Catargiu

Lascăr Catargiu (13. november 1823 – 11. aprill 1899) oli Rumeenia riigimees. Ta oli neli korda peaminister (1866, 1871–1876, 1889, 1891–1895). Catargiu sündis Moldovas vanas valahhi perekonnas, mille ühe liikme oli Valahhia vojevood Matei Basarab 17. sajandil pagendanud, nii et ta oli elama asunud Moldovasse. Vürst Grigore Ghica valitsemise (1849–1856) ajal sai Catargiu Iași politseiprefektiks.
Anneli Saaristo

Terttu Anneli Orvokki Saaristo (sündinud 15. veebruar 1949 Joikionineni vallas) on soome laulja ja näitleja. Ta esindas lauluga "La dolce vita" Soomet 1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Šveitsis, kus saavutas 76 punktiga 7. koha. Aina aika rakkauden (1980) Elän hetkessä (1984) Näin jäätiin henkiin (1985) Tuuli, laivat ja laulu (1987) La dolce vita (1989) Appelsiinipuita aavikkoon (1992) Kypsän naisen blues (1995) Helminauha (1999) Kaksi sielua (2004) Uskalla rakastaa (2009) Kissan mieli (2012) Koduleht
Aragua osariik

Aragua osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas. Halduslikult jaguneb 18 omavalitsusüksuseks. Osariigi valitsuse koduleht (hispaania keeles)
Barinas

Barinas on linn Venezuelas, Barinase osariigi pealinn.
Barinase osariik

Barinase osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuelas. Halduslikult jaguneb 12 omavalitsusüksuseks. Osariik moodustati 1937. aastal. Sealt oli pärit president Hugo Chávez. Osariigi valitsuse koduleht (hispaania keeles)
Portuguesa osariik

Portuguesa osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuelas. Halduslikult jaguneb 14 omavalitsusüksuseks. Osariigi valitsuse koduleht (hispaania keeles)
Sucre osariik

Sucre osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas Kariibi mere ääres. Halduslikult jaguneb 15 omavalitsusüksuseks. Osariigi valitsuse koduleht (hispaania keeles)
Vargase osariik

Vargase osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas Kariibi mere ääres. Osariik eraldati 1998. aastal Liiduringkonna põhjaosast ja sai nime president José María Vargase järgi. Halduslikult koosneb ta ühest omavalitsusüksusest. 1999. aasta detsembris toimunud üleujutustes hukkus tuhandeid inimesi. Osariigis asub Simon Bolivari rahvusvaheline lennujaam. Osariigi valitsuse koduleht (hispaania keeles)
Fenomen (täpsustus)

Fenomen, filosoofiline mõiste Fenomen (1996) ("Phenomenon"), USA 1996. aasta draamafilm John Travoltaga peaosas. Fenomen II ("Phenomenon II"), eelmisest filmist televisiooni jaoks valmistatud üks versioon 2003. aastast. Fenomen (sari) ("Phenomenon"), reality-sari (kokku 5 episoodi)
Gheorghe Gheorghiu-Dej

Gheorghe Gheorghiu-Dej [ge'orge ge'orgju deež] (8. november 1901 Bârlad – 19. märts 1965 Bukarest) oli Rumeenia riigitegelane ja kommunistliku partei peasekretär 1944–1965. 2. juunist 1952 kuni 3. oktoobrini 1955 oli ta veel ka Rumeenia Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt valitsusjuht) ja 21. märtsist 1961 kuni 19. märtsini 1965 Riiginõukogu president (formaalselt riigipea). http://www.rulers.org/rulqr.html
Portugalikeelne kirjandus

Portugalikeelne kirjandus on portugali keeles kirjutatud kirjandus. José Eduardo Agualusa Matias Aires Jorge Amado Eugénio de Andrade Sophia de Mello Breyner Andresen Arlindo Barbeitos Agustina Bessa-Luís João Cabral de Melo Neto Luís de Camões Antonio Candido Paulo Coelho Mia Couto José Craveirinha Autran Dourado José Maria Eça de Queiroz Lygia Fagundes Telles Vergílio Ferreira Jorge Carlos Fonseca Rubem Fonseca Damião de Góis Ferreira Gullar Vitório Káli Paulo Lins Monteiro Lobato António Lobo Antunes Eduardo Lourenço Joaquim Maria Machado de Assis Fernando Namora Agostinho Neto "Pepetela" Artur Carlos Maurício Pestana dos Santos Fernando Pessoa Manuel António Pina Rachel de Queiroz João Ubaldo Ribeiro José Saramago Alberto da Costa e Silva Antonio Tabucchi Miguel Torga Dalton Trevisan Maria Velho da Costa Arménio Vieira José Luandino Vieira Camõesi auhind Portugali kirjandus Brasiilia kirjandus Angola kirjandus
Erna Kreischmann

Erna Kreischmann (sünd Montiner 5. detsember 1885 Riia – 9. veebruar 1929 Pärnu) oli baltisaksa maalikunstnik. Sai kunstihariduse Pärnus Eugen Dückeri õe Marie Dückeri juures ja 1918–1920 M. Arnemanni juures ning 1922–1926 Tallinnas August Janseni, Aleksei Jegorovi ja Ants Laikmaa ateljeedes. Loomingu enamiku moodustavad lüürilised portreed ja akvarelltehnikas maastikupildid. Suur tema loomingu kogu asub Pärnu muuseumis, mis on tema loomingut tutvustanud ka näitustel. Ta on maetud Pärnu Alevi kalmistule.
Fenomen (1996)

"Fenomen" (inglise keeles "Phenomenon") on 1996. aasta müstiline draamafilm. Filmi režissöör on Jon Turteltaub ja stsenarist Gerald Di Pego. Helilooja on Thomas Newman, filmi kõige tuntum lugu on aga Eric Claptoni esitatud "Change The World" (autorid Tommy Sims, Gordon Kennedy ja Wayne Kirkpatrick). Film räägib automehaanikust (kehastab John Travolta), kes saab 37. sünnipäevaks kingituseks telekineetilised võimed, ja sellest, kuidas ta elu selle tõttu muutub. Peaosi mängivad John Travolta, Kyra Sedgwick, Forest Whitaker ja Robert Duvall.
Starsky & Hutch

"Statsky & Hutch" on Ameerika Ühendriikide telesari, mida toodeti aastatel 1975–1979 (esmaeeter 30. aprillist 1975 kuni 15. maini 1979). Kaks tänavaelu tundvat politseinikku, Starsky ja Hutch, võitlevad kurikaeltega. Nad sõidavad Starsky punase-valgetriibulise Ford Torinoga, mille hüüdnimi on Striped Tomato ('triibuline tomat'). Neid aitab Huggy Bear. Paul Michael Glaser – detektiiv Dave Starsky David Soul – detektiiv Ken "Hutch" Hutchinson Bernie Hamilton – politseiülem kapten Harold Dobey Antonio Fargas – Huggy Bear Sarja tutvustav avajagu (1975; 90 minutit) 1. hooaeg (1975–1976; 18 jagu) 2. hooaeg (1976–1977; 22 jagu, millest 3 on kaheosalised) 3. hooaeg (1977–1978; 21 jagu, millest 2 on kaheosalised) 4. hooaeg (1978–1979, 20 jagu, millest 1 on kolmeosaline)
Novõi Urengoi

Novõi Urengoi (vene 'uus Urengoi') on linn Venemaal Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas. Linn asub Lääne-Siberis Jevojahha jõe ääres. Linna hakati rajama 1973. aastal Urengoi gaasimaardlasse. 1980 sai linnaõigused. Novõi Urengoi on Venemaa suurim maagaasi tootmise keskus. Linnal on raudteeühendus Tjumeniga ja lennujaam. Q126719912 Novõi Urengoi koduleht
Jaamamõisa

Jaamamõisa on Tartu linnaosa Tartu kirdeosas. Linnaosa piirideks on: linna piir – Jaama tänav – Puiestee tänav – Pärna tänava pikendus. Jaamamõisa pindala on 150 ha ja 1. jaanuaril 2012 oli elanike arv 3202. 2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Jaamamõisas 3261 inimest, neist 1828 naist ja 1433 meest. Jaamamõisa elanikest 320 olid vanuses 0–6 aastat, 415 vanuses 7–18 aastat, 1974 vanuses 19–64 aastat ja 552 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 2174 in/km2. Jaamamõisas elas 1,50% tartlastest. Rahvasuus kutsutakse seda linnaosa Hiinalinnaks. Jaamamõisas asub Rahumäe kalmistu Veekogudest on alles Jaamamõisa oja Ida Jaama Jaamamõisa Käbi Ladva Lehe Lääne Oksa Puiestee Põhja puiestee Rõõmu tee Tüve "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 6, ptk "Asend" "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 29, ptk "Rahvastik" "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 28, ptk "Rahvastik"
Bait (täpsustus)

Bait on informatsiooni mõõtühik. "Bait" (eesti keeles "Peibutis") on 2000. aasta põnevusfilm Jamie Foxxiga peaosas.
Kesklinn (Tartu)

Kesklinna linnaosa paikneb Tartu südalinnas Emajõe paremal kaldal. Kesklinna piirid on Veski tänav – Jakobi tänav – Kroonuaia tänav – Emajõgi – Aida tänav – Kalevi tänav – Pargi tänav – Tähe tänav – Väike-Tähe tänav – Võru tänav – Filosoofi tänav – Riia tänav – Kastani tänav – Näituse tänav. Kesklinna pindala on 180 ha ja seal elas Rahvastikuregistri andmeil 2012. aasta 1. jaanuari seisuga 6575 inimest. 2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Kesklinnas 6517 inimest, neist 3718 naist ja 2799 meest. Kesklinna elanikest 675 olid vanuses 0–6 aastat, 805 vanuses 7–18 aastat, 3894 vanuses 19–64 aastat ja 1143 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 3621 in/km2. Kesklinnas elas 6,66% tartlastest. Algselt peeti Kesklinnaks Tartu vanalinna, tänapäeval moodustavad selle aga Vanalinna, Uueturu, Riiamäe ja Toometaguse asumid, linnaplaneerimisel arvatakse linnakeskuse kui laiendatud Kesklinna hulka ka Sadama asum ja osa Ülejõe asumist kuni Kroonuaia silla ja Sauna tänavani. Tartu Kesklinnas asuvad haljasalad: Barclay plats Kassitoome Keskpark Kuningaplats Lillemägi Pirogovi park Politsei plats Päeva tänava park Suveaed Tartu Ülikooli Botaanikaaed, kus on saarega tiik Toomemägi Uueturu plats Vabaduse puiestik Vanemuise park, kus paikneb Vanemuise tiik Linnaosa servas voolab Emajõgi. Aida Akadeemia Aleksandri K. E. von Baeri Era Filosoofi Gildi Jaani Jakobi Hezeli Kalevi Kaluri Kastani Kitsas Kloostri Kompanii Kroonuaia J. Kuperjanovi Küüni Küütri Lai Lao J. Liivi Lille Lossi Lutsu Lüübeki Magasini Magistri Munga Näituse Oru Pargi Pepleri Poe Promenaadi Päeva Raekoja plats Riia Rüütli Sadama Soola W. Struve Tiigi Turu Tähe Uueturu Uppsala Vabaduse puiestee Vallikraavi Vanemuise Veski Võru Väike-Turu Väike-Tähe Õpetaja Ülikooli "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 6, ptk "Asend" "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 29, ptk "Rahvastik" "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 28, ptk "Rahvastik"
Vattenfall

Vattenfall AB on Rootsi elektrienergiatootja. Vattenfall tähendab rootsi keeles langevat veejuga või koske. Vattenfall kuulub täielikult Rootsi riigile. 2009. aasta seisuga oli Vattenfall AB Euroopa suuruselt viies elektrienergia- ja suurim soojusenergia tootja. 2009. aastal sai Vattenfall 51% toodetud elektrienergiast fossiilkütustest, 26% tuumajaamadest ja 21% hüdroelektrijaamadest. 2010. aasta septembris avas Vatenfall Inglismaa kaguranniku lähistel La Manche väinas sajast turbiinist koosneva Thaneti tuulepargi. Jaam võimsusega 300 megavatti on avamishetke seisuga maailmas seni rajatud avamere tuuleparkidest suurim. Vattenfalli hüdroelektrijaamad asuvalt peamiselt Põhja-Rootsis, kaks tuumaelektrijaama asub Rootsis (Forsmarkis ja Ringhalsis) ja kaks Saksamaal. Maagaasi ja kivisütt põletavad elektrijaamad asuvad Saksamaal ja Poolas. Ettevõtte tegevjuht ja president on Øystein Løseth. 2013. aastal oli ettevõtte käive 171,7 miljardit Rootsi krooni. "Vatenfalli 2009. aasta aruanne" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. juuli 2010. Vaadatud 25. septembril 2010. Vatenfalli pressiteade Thaneti avemeretuulepargi rajamisest, 23. september 2010. Vattenfalli koduleht
Orpheus (Monteverdi)

"Orpheus" ("L'Orfeo, favola in musica") on üks maailma vanimaid oopereid. See esietendus 1609. aastal. Ooper sisaldab proloogi ja viis vaatust. Muusika on kirjutanud Claudio Monteverdi ja libreto Alessandro Striggio. La Musica (sopran või metsosopran) Pastore I (esimene karjane; sopran) Pastore II (teine karjane; tenor) Una Ninfa (nümf; sopran) Orfeo (Orpheus; tenor või kõrge bariton) Eurydike (sopran) Silvia Messaggiera (metsosopran või alt) La Speranza (sopran või metsosopran) Caronte (bass) Proserpina (sopran või metsosopran) Plutone (bass) Tre spiriti infernali (kolm põrguvaimu; tenor, tenor, bass) Echo (tenor) Apollo (tenor) Ninfe, pastori e spiriti (nümfid, karjased ja vaimud; koor)
Kanada kobras

Kanada kobras (Castor canadensis) on näriliste seltsi kopra perekonda kuuluv loom. Sellesse perekonda kuulub peale kanada kopra veel teine liik, euroopa kobras. Nad on välimuselt ja eluviisilt väga sarnased. Kanada koprad on väiksemad, väiksema ja ümarama peaga, lühema ja laiema koonuga, paksema, pikema ja tumedama aluskarvaga, laiema ja ovaalsema sabaga ning pikemate sääreluudega, mis võimaldab kanada kopral tagajalgadel paremini liikuda kui euroopa kopral. Ninaava on kanada kopral ruudukujuline, euroopa kopral kolmnurkne. Anaalnäärmed on kanada kopral väiksemad, paksema seinaga ja mahutavad vähem nõret. Mingil määral erineb ka kobraste jaotus värvi järgi. Kanada kobrastest on 50% helepruunid, 25% punakaspruunid, 19% tumepruunid ja 6% mustad, euroopa kobrastest on 66% helepruunid, 20% punakaspruunid, 8% tumepruunid ja 4% mustad. Kanada kobras on levinud Põhja-Ameerika metsavööndis. Tema levila vähenes kunagi küttimise tõttu tunduvalt, kuid on tänapäevaks pärast kaitseabinõude rakendamist ja reaklimatiseerimist peaaegu taastunud. Sellepärast kuulub kanada kobras soodsas seisundis liikide hulka. Ta suudab elada isegi tiheda inimasustusega aladel. Väikest kopra asurkonda peetakse inimasustatud aladel isegi soovitatavaks. Vangipõlves on kanada kopra eluiga ulatunud 19 aastani. Kanada kobras saab vee all olla kuni veerand tundi järjest. USA Montana osariigis teatakse 700 meetri pikkust kopratammi, mille kuhilpesa kõrgus ulatub iga-aastase juurdeehituse tõttu 13 meetrini. Euroopas on Kanada kobras introdutseeritud ainult Soome. Ta on levinud Soome kagu- ja idaosas. Soomest on kanada kobras levimas Rootsi. Euroopa ja kanada kobras ei anna omavahel järglasi. Euroopa kopral on 48 kromosoomi ja kanada kopral 40. Venemaal on tehtud rohkem kui 27 katset neid kaht liiki hübridiseerida, kasutades isast kanada ja emast euroopa kobrast. Tulemuseks oli üks surnult sündinud järglane. Ta on Kanada rahvusloom. Tema kujutis on Kanada 5-sendisel mündil. Mõnes Kanada piirkonnas peetakse teda siiski kahjuriks. Kanada kobras on ka USA Oregoni osariigiloom. Ta on paljude insenere ettevalmistavate õppeasutuste, sealhulgas California Tehnoloogiainstituudi ja Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi embleemiks. "Loomade elu", 7. kd., lk. 132 Guy Musser, beaver (genus Castor) Encyclopædia Britannica Online
Casino Royale (film 2006)

"Casino Royale" (eesti filmilevis ka "007: Casino Royale"; "Agent 007: Casino Royale") on aastal 2006 esilinastunud 21. film James Bondi sarjast. Film põhineb Ian Flemingi 1953. aasta samanimelisel romaanil. Filmi stsenaariumi kirjutasid Neal Purvis, Robert Wade ja Paul Haggis. MI6 salaagenti kehastab esimest korda Daniel Craig. Film on omakorda kolmas ekraaniseering Ian Flemingi romaanist. Varem on selle põhjal valminud 1954. aastal telesarjaosa ja 1967. aastal mitteametlik satiiriline film. "Casino Royale'i" tegevus toimub James Bondi karjääri algusaastatel, mil ta on alles saanud agendiks 007 ning on haavatavam ja vähem kogenud kui teistes filmides. Seetõttu peab Bond filmi alguses sooritama kaks tapmist 00-staatuse saamiseks. Daniel Craig – James Bond Eva Green – Vesper Lynd (rolli pakuti ka Angelina Joliele ja Charlize Theronile, kuid Jolie ei saanud rolli raseduse pärast ja Theron keeldus) Mads Mikkelsen – Le Chiffre Caterina Murino – Solange Dimitrios Judi Dench – M Jeffrey Wright – Felix Leiter Giancarlo Giannini – Rene Mathis Jesper Christensen – Mr. White Ivana Miličević – Valenka Simon Abkarian – Alex Dimitrios "Casino Royale (film 2006)" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) Ametlik "Casino Royale" blogi Ametlik "Casino Royale" MySpace 007: Casino Royale. Forum Cinemas Estonia Site Casino Royale (2006). Blogi ancientboy sodipodi, 5. jaanuar 2008
Anning

Anning (hiina keeles 安宁市 'Anningi linn' (Anning Shi) on 3. järgu haldusüksus (maakonna õigustega linn) Hiinas Yunnani provintsis, mille keskus asub 28 km Kunmingist edelas. Haldusüksusena moodustab osa Kunming Shi ringkonna õigustega linnast. Aastani 1995 oli sel alal Anningi maakond. Halduslikult jaguneb linn Lianrani ja Jinfangi kvartaliks[küsitav], Bajie, Xianjie, Taipingi, Wenquani, Qinglongi, Caopu ja Lubiao aleviks. http://www.ynan.gov.cn/ (hiina keeles)
Alnarp

Alnarp on asula Rootsis Skåne läänis Lomma vallas Lomma, Åkarpi ja Arlövi vahel. Ta kuulub Lomma kihelkonda. Asula pindala on 37 hektarit, elanike arv 2005. aasta andmetel 75. Alnarpi park on külastajatele avatud botaanikaaed. Pargis on Alnarpi loss, mis ehitati 1862. Seal asub Rootsi Põllumajandusülikooli üks osakondi, kus saab õppida aiandusagronoomiks ja maastikuarhitektiks (viieaastane akadeemiline õppekava) ning aiakujundajaks (trädgårdsingenjör) ja põllumeheks (lantmästare). Pargi sees on Alnarpi talu (Alnarpsgården). Pärast täielikku renoveerimist 1996 on talus lõbustusasutused. Alnarpi põllumajandusmuuseumis on põllutöömasinad ja -riistad, sealhulgas Rootsi esimene kombain, mis konstrueeriti Axelvoldi talus. Småorter 2010, vaadatud 9.07.2016. Småorter 2010, vaadatud 9.07.2016. Rootsi Põllumajandusmuuseum Alnarpis Alnarpi pargi sõprade selts
Bäckaskog

Bäckaskog on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis Kristianstadi vallas. Tiheasustusega paikkonna pindala oli 38 ha ja elanike arv 2005. aasta andmetel 308. Bäckaskog tekkis nüüd lammutatud Bäckaskogi jaama juurde Kristianstadi ja Sölvesborgi vahelisel raudteel. Praegu möödub asulast maantee E22. Mõni kilomeeter lõunas on Trolle Ljungby loss, mõni kilomeeter põhjas Bäckaskogi loss. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Falkenbergi vald

Falkenbergi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Hallandi läänis. Vald loodi 1971. aastal, kui kuus maaomavalitsust ja osa seitsmendast ühendati Falkenbergi linnaga. Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 Falkenbergi valla koduleht