laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Wiktor Tomir Drymmer

Wiktor Tomir Drymmer (ka Viktor Tomir Drymmer; 24. mai 1896 – 27. juuli 1975) oli Poola sõjaväelane ja salateenistuja. 1923 anti talle Vabadusristi I liik 3. järk. 20. mail 1938 anti talle Valgetähe II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola välisministeeriumi konsulaarosakonna direktorina. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 24.04.2015) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 24.04.2015)
Włodzimierz Kurnik

Włodzimierz Kurnik (sündinud 20. novembril 1950 Góra Kalwarias) on Poola tehnikateadlane. 2005–2012 oli ta Varssavi Tehnikaülikooli rektor. 18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Varssavi Tehnikaülikooli prorektorina. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 24.04.2015)
Tümopoees

Tümopoees on tänapäevastel toimiva tüümusega sündinud selgroogsete loomadel tüümuses toimuvate protsesside koondnimetus, mille käigus luuüdist migreerunud tümotsüüdid diferentseeruvad (rakkude arvukuse suurenemine, positiivne selektsioon tüümuse koores ja negatiivne selektsioon tüümuse säsis) küpseteks T-rakkudeks. Tümopoeesis osalevad mitmed tsütokiinid, kasvufaktorid ja hormoonid. Mõned autorid kirjeldavad nimetatud protsessi tüümuse migratsioonina, mis sisaldab selektsiooni, diferentseerumist ja paljunemist.
Marina Timofejeva

Marina Timofejeva (sündinud 24. veebruaril 1984 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja (jäätantsija). Ta on uisutanud koos Jevgeni Striganoviga, kellega nad võitsid 2003 ja 2004 Eesti meistrivõistlused.
Natalja Zabijako

Natalja Zabijako (Natalia Zabiiako; vene keeles Наталья Александровна Забияко; sündinud 15. augustil 1994 Tallinnas) on Eesti ja Venemaa iluuisutaja (paarissõitja). Tema ema on Eesti kodanik ja tema isal on välismaalase pass. Kuni 2014. aastani esindas ta Eestit. Ta on uisutanud koos Sergei Muhhiniga, Serhi Kulbatšiga ja Aleksandr Zabojeviga. Koos Zabojeviga sai ta 2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel 10. koha. 2015. aastast on ta partneriks Aleksandr Enbert, kellega koos saavutati 2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel pronksmedal ja kuuluti XXIII taliolümpiamängudel hõbeda võitnud Venemaa võistkonda.
Liina-Grete Lilender

Liina-Grete Lilender (sündinud 14. oktoobril 1979 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja ja iluuisutamistreener. 1997 tuli ta iluuisutamises Eesti meistriks.
Gelibolu poolsaar

Gallipoli (türgi Gelibolu Yarımadası; kreeka Καλλίπολη ("ilus keel")) on poolsaar Türgi-Traakias, Türgi Euroopa osas, Egeuse merest läänes ja Dardanellidest idas. Esimese maailmasõja käigus 24. aprillil 1915 alanud Gallipoli kampaanias hukkus üle 130 000 inimese. "Gallipoli centenary: Australia and New Zealand mark Anzac Day". BBC News Online. 25. aprill 2015. Vaadatud 25. aprillil 2015.
Blue (Da Ba Dee)

"Blue (Da Ba Dee)" on Itaalia ansambli Eiffel 65 liikmete loodud ja esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. "Blue (Da Ba Dee)" laulu sõnad "Blue (Da Ba Dee)" YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Blue (Da Ba Dee) seisuga 24.04.2015.
99 Luftballons

"99 Luftballons" (ingliskeelne pealkiri "99 Red Balloons") on Saksa bändi Nena sõjavastane protestilaul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 1983 avaldas bänd oma esimese albumi "Nena", millel avaldati singlid "Leuchtturm" ("Tuletorn") ja "99 Luftballons" ("99 õhupalli"). Viimast neist saatis tohutu rahvusvaheline edu: see tõusis esikohale Austraalias, Austrias, Hollandis, Iirimaal, Kanadas, Rootsis, Saksamaal, Suurbritannias, Šveitsis ja Uus-Meremaal, teiseks USA-s ja neljandaks Norras. Laulu ingliskeelne pealkiri on "99 Red Balloons", ehkki saksakeelses versioonis pallide värvi ei mainita. Huvitav on seejuures, et Billboardi edetabeli teisele kohale jõudis just saksakeelne versioon, ingliskeelsel versioonil seal nii hästi ei läinud. Küll aga jõudis ingliskeelne versioon edetabelite tippu Suurbritannias, Kanadas ja Iirimaal. Nena ise ei olnud aga ingliskeelse tekstiga rahul ning kontsertidel ei ole ta seda kunagi esitanud. "99 Luftballons" laulu sõnad "99 Luftballons" YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:99 Luftballons seisuga 24.04.2015.
Aleksandr Zabojev

Aleksandr Zabojev (sündinud 1. septembril 1989 Sverdlovsk) on Venemaa iluuisutaja. Ta on uisutanud koos Natalja Zabijakoga, kellega esindas Eestit. Nad said 2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel 10. koha.
Dmitri Antoni

Dmitri Antoni (sündinud 18. augustil 1983 Velskis Venemaal) on Eesti iluuisutaja. Ta sai 2002. aasta Eesti meistrivõistlustel pronksmedali.
Jekaterina Nekrassova

Jekaterina Nekrassova (sündinud 24. juunil 1981) on endine Eesti iluuisutaja (paarissõitja) ja iluuisutamistreener. Ta on uisutanud koos Valdis Mintalsiga, kellega ta on kaks korda võitnud Eesti meistrivõistlused iluuisutamises. https://ok.ru/profile/102757213523 http://www.uisuklubi.ee/klubi/liikmed/treenerid/jekaterina-nekrassova/
Nothing’s Gonna Change My Love for You

"Nothing's Gonna Change My Love for You" on Gerry Goffini ja Michael Masseri kirjutatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 1987 – Engelbert 1988 – Richard Clayderman 1989 – The Shadows 1998 – Roland Kaiser ("Niemand ändert meine Gefühle für dich") 2001 – Dana Winner 2002 – Oliver Petszokat 2005 – Westlife Laulu "Nothing's Gonna Change My Love for You" sõnad "Nothing's Gonna Change My Love for You" YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Nothing's Gonna Change My Love for You seisuga 24.04.2015.
Jevgeni Striganov

Jevgeni Striganov (sündinud 23. märtsil 1982 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja (jäätantsija). Tema uisupartner on Marina Timofejeva. Nad on tulnud 2003. ja 2004. aastal Eesti meistriks.
Jekaterina Golovatenko

Jekaterina Golovatenko (sündinud 15. oktoobril 1979 Keilas) on endine Eesti iluuisutaja. Ta on mitu korda võitnud medaleid Eesti iluuisutamismeistrivõistlustelt.
Johanna Allik

Johanna Allik (sündinud 7. aprillil 1994 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja. Individuaalselt tuli ta 2008. ja 2010. aastal Eesti meistrivõistlustel hõbedale. Aastast 2011 tegeleb ta jäätantsuga, uisutades koos Paul Bellantuonoga.
Cristel Vahtra

Cristel Vahtra (sündinud 20. märtsil 1972 Jõgevamaal) on eesti endine murdmaasuusataja. Ta lõpetas 1990. aastal Ülenurme Keskkooli, 1998. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna ja aastal 2007 Jyväskylä Ülikooli magistriõppe. 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris sai ta 5 kilomeetri klassikatehnikas 27., jälitussõidus 42., 15 kilomeetri vabatehnikas 45., 30 kilomeetri klassikatehnikas 35. ja teatesõidus 12. koha. 1998. aasta taliolümpiamängudel Nagano sai ta 5 kilomeetri klassikatehnikas 53., jä­litussõidus 50., 15 kilomeetri klassikatehnikas 46. ja 30 kilomeetri vabatehnikas 29. koha. Tema parimaks kohaks maailmameistrivõistlustel jäi 1995. aasta maailmameistrivõistlustel Thunder Bays 15 km klassikatehnikassõidus saadud 17. koht. Biograafia ESBL-is (vaadatud 23.04.2015) Cristel Vahtra FIS-i lehel
Kurtuvėnai

Kurtuvėnai on alev Leedus Šiauliai rajoonis Bubiai vallas. Alevis on Kurtuvėnai regionaalpargi halduskeskus. Kurtuvėnai asub Venta-Dubysa kanali ja Kurtuva järve kaldal. Alevis on algkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1796 püstitatud barokkstiilis katoliku kirik ja Kurtuvėnai mõisa hoonetekompleks. Kurtuvėnaid on esimest korda mainitud XIII sajandil, kuigi alevis asuv linnamägi oli arheoloogilistel andmetel kasutusel juba esimesel aastatuhandel pKr. Piirkond alevi ümbruses kuulus žemaitide Knituva muinasmaakonda. Aastal 1495 püstitati Kurtuvėnaisse esimene kirik ja sellest sai kihelkonna keskus. XVI sajandi algusest kuni aastani 1614 kuulus see protestantidele, seejärel ehitasid need alevisse uue kiriku ja vana kirik anti katoliiklastele tagasi. XVII sajandi lõpuks oli see lagunenud ja nii ehitati aastal 1796 selle asemele praegune kirik. Aleviks nimetati Kurtuvėnaid esimest korda aastal 1514. XVII sajandi lõpus ja XVIII sajandi alguses laastasid asulat sõjad. Kuni XVIII sajandi alguseni kuulus see Nagurskistele, seejärel aga Plater-Zyberkidele. Aastal 1804 asutati alevisse kihelkonnakool. Ajal, mil ladina tähestikus välja antud leedukeelne kirjandus keelustatud olid, levitasid seda Kurtuvėnais ja selle ümbruskonnas O. Butkutė, Meškauskiste ja Vitkauskiste pered, Povilas Višinskis. Esimese maailmasõja ajal, aastal 1915, põles alev maha. Aastal 1919 toimus alevi all lahing Pavel Bermondt-Avalovi vägede ja Leedu sõjaväe vahel. Kahe ilmasõja vahelisel perioodil kandis alev nime Kurtavėnai. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Kurtuvėnai Kurtuvėnai Kurtuvėnai kirik Kurtuva järv Kurtuvėnai mõis Kurtuvėnai kool, kultuurimaja ja raamatukogu Kurtuvėnai kalme Kurtuvėnai linnamägi Venta-Dubysa kanal Paisjärv alevi külje all Jonas Nagurskis – Rzeczpospolita poliitik ja sõjaväelane Stefan Plater-Zyberk – Leedu fotograaf ja kunstnik [1]  Kurtuvėnai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Alev portaalis vietoves.Lt Alev Poola geograafilises sõnastikus
Võimu kants

"Võimu kants" on Taani draamasari. Sarja keskseks tegelaseks on poliitik Birgitte Nyborg, kellest saab ootamatult Taani esimene naissoost peaminister. Sarja originaalpealkiri "Borgen" tuleneb Christiansborgi paleele antud hüüdnimest (borg tähendab taani keeles kindlust, lossi). Seal asuvad Taani peaministri kabinet, Taani parlament ja Taani ülemkohus. Sarjal on kokku kolm hooaega, millest igaüks on jaotatud kümneks osaks.
Alma Tamm

Alma Tamm (1. mai 1910 Narva-Jõesuu – 19. juuni 1979 Tallinn) oli Eesti koorijuht ja pedagoog. Alma Tamm omandas alghariduse Narva-Jõesuu 6-klassilises algkoolis ja keskhariduse Narva Ühisgümnaasiumis. Aastatel 1929–1933 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna majandusteaduse osakonnas. Pärast ülikooli lõpetamist töötas aastatel 1935–1950 õpetajana Narvas, Rakveres ja Tallinnas. 1950 lõpetas Alma Tamm Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikapedagoogika erialal. Alma Tamm on olnud laulja Eesti Raadio Segakooris, töötanud Tallinna Polütehnilise Instituudi graafikakateedris, olnud õppejõud Tallinna Pedagoogilise Instituudi muusikakateedris ja koolimuusika lektor-metoodik Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. Alma Tamm on Tallinna Polütehnilise Instituudi naiskoori (nüüd Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor) asutaja-dirigent ja juhatas koori 22 aastat. Oli Wachi-nimelise Määrimaa Naisõpetajate koori auliige. Alma Tamm on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. Alma Tamm. Elulookirjeldus. [1] Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor 60 [2]
Gaitana

Gaita-Lurdes Essami (ukraina keeles Ґайта-Лурдес Ессамі, esinejanimega Gaitana (ukraina Ґайтана); sündinud 29. septembril 1979 Kiievis) on Kongo juurtega Ukraina laulja ja laulukirjutaja. Tema muusikas esineb nii džässi, funki, souli kui ka folgi elemente. Gaitana esindas lauluga "Be My Guest" Ukrainat 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus, kus ta saavutas 65 punktiga 15. koha. Tema laulud on ukraina, inglise ja vene keeles. Lisaks oskab ta ka prantsuse ja lingala keelt. Tema isa Klaver Essami on sündinud Kongos. Gaitana on seal isaga elanud viis aastat. Ametlik koduleht
Paežeriai (Šiauliai rajoon)

Paežeriai on küla Leedus Šiauliai maakonnas Šiauliai rajoonis Raudėnai vallas samanimelise järve kaldal. Külas asub Paežeriai mõisa hoonetekompleks, selle lähistel metsas asuvad kaks põlist tamme, Paežeriai tamm ja Dugnai tamm. [1]
Paežeriai mõis (Šiauliai rajoon)

Paežeriai mõis (leedu keeles Paežerių dvaras) on endine mõis Leedus Šiauliai rajoonis Raudėnai vallas Paežeriais. Kuni XIX sajandini oli mõis Nagurskistele kuuluv karjamõis. XIX sajandi lõpus sai sellest iseseisev mõis, mille omanikuks oli Zigmantas Nagurskis. Aastal 1910 valmis järve kaldale mõisa eklektiline peahoone, selle juurde jõuti rajada ka kaks teenijate maja, aga nende asemele on tänapäeval uued elamud ehitatud. Aastail 1900-1905 rajati mõisa park, mis võtab enda alla 500 meetri pikkuse ja kuni 300 meetri laiuse riba järve kaldal. Nõukogude ajal asus mõisa peahoones Pavenčiai suhkruvabriku puhkebaas, tänapäeval on see kasutusel noortelaagrina. Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (leedu keeles) Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (leedu keeles) Fotod mõisa peahoonest (leedu keeles)
Gruzdžiai

Gruzdžiai on alev Leedus Šiauliai rajoonis, Gruzdžiai valla halduskeskus. Alev asub merepinnast 103 meetri kõrgusel. Haridust annavad gümnaasium ja Joniškise põllumajanduskooli filiaal. Vaatamisväärsusteks on aastail 1896–1904 püstitatud uusgooti stiilis katoliku kirik, kirikuaia müür ja selle väravad, Gruzdžiai mõisa hoonetekompleks, kirjanik Marius Katiliškise maja, pühamu, vana apteegihoone ja hobuste muuseum. Gruzdžiai mõisa on esimest korda mainitud XVI sajandil, küla aga aastal 1623. Asulale ja mõisale on ilmselt nime andnud sealsete valduste omanik Kristupas Gruzdys. Aastal 1636 sai see Užmūšė või Zamūšė nime all aleviks. Aastal 1649 põles asula maha. Aastal 1670 ehitati sinna esimene kirik. Aastast 1676 on teada, et alevis oli 40 maja, neist 35 olid kõrtsid. Põhjasõja ajal laastasid alevit Rootsi väed. Aastal 1793 sai asula omanikuks Platon Zubov. XIX sajandi alguses ehitati Gruzdžiaisse puidust sünagoog, mis põles Teise maailmasõja ajal maha. Aastal 1830 laastas alevit koolera. Ka kannatas see korduvate tulekahjude käes, põledes aastail 1891, 1910, 1915, 1929 ja 1931. Aastal 1936 püstitati Gruzdžiaisse raamatukogu. Aastal 1923 rajati mõisa juurde põllumajanduskool. Aastal 1941 lasid Saksa okupatsiooniväed maha 40 alevist pärit juuti. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Gruzdžiai kohaliku kolhoosi keskasula. Gruzdžiai Gruzdžiai kirik Gruzdžiai põllumajanduskool Gruzdžiai gümnaasium Jonas Šliūpas – Leedu ärkamisaja avaliku elu tegelane Feliksas Vaitkus – USA lendur [1]  Gruzdžiai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Alev portaalis vietoves.Lt Alev Poola geograafilises sõnastikus
Ilona Laaman

Ilona Laaman (10. veebruar 1934 Tallinn – 26. juuni 2017 Uppsala) oli eesti luuletaja. Anna Ilona Laaman oli eesti ajakirjaniku ja poliitiku Eduard Laamani (1888–1941) tütar. Pärast Eesti okupeerimist nõukogude vägede poolt arreteeriti ta isa 1941. aasta veebruaris okupatsioonivõimude poolt ning hukati mõni kuu hiljem Kirovi vanglas. Isa saatusest teavitati perekonda alles destaliniseerimise käigus. 1944. aastal põgenes Ilona Laaman koos ema, õigusteadlase Tatjana Poska-Laamani (1900–1988) ja õe Silviaga Rootsi. Pärast abituuriumi lõpetamist 1953. aastal õppis ta 1954/1955. aastal Uppsala Ülikoolis. Seitsme aasta jooksul töötas ta meditsiiniõena vaimse puudega inimeste hooldekodus. 1983. aastal tegi ta lõpueksamid prantsuse, vene ja eesti filoloogia erialal. Ilona Laaman on tuntuks saanud eelkõige luuletajana. Tema tihti irooniliste luuletuste teemadeks on muuhulgas protest kehtivate normide vastu. Tihti on tajutav ka tema skeptilisus religiooni suhtes. Ta kuulus Välismaisesse Eesti Kirjanike Liitu. Tema teosed on ilmunud väliseesti kirjastustes Kanadas (Toronto), Ameerika Ühendriikides ja Rootsis. Laaman kuulub nende väliseestlaste põlvkonda, kes on oma koolihariduse omandanud valdavalt väljaspool Eestit. Lisaks luuletustele kirjutas Laaman ka lühiproosat ning tõlkis eesti keelest rootsi keelde ilukirjandust, sealhulgas Valev Uibopuu loomingut. 1997. aastal avaldas ta kergelt võõrandatud, ilukirjanduslikus vormis oma autobiograafia "Vesi ahjus". 1970 "Mis need sipelgad ka ära ei ole" 1974 "Süda vaatab kiikriga" 1980 "Üks üsna kerge haigus" 1984 "Nii on see inimeseks olemine" 1994 "Mõttekriips" 1999 "Mulle ei meeldinud su nimi" 2003 "Maakulgur on maandunud" 2003 Valgetähe V klassi teenetemärk "LAAMAN, ILONA ANNA (ISIK)". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 24. aprillil 2015. Süda vaatab kiikriga "Spanner in the Works (Vesi ahjus)". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2012. Vaadatud 14. juulil 2012. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti elulood. Tallinn: Eesti entsüklopeediakirjastus 2000 (Eesti Entsüklopeedia 14) ISBN 9985-70-064-3, S. 216 Ilona Laaman. Eesti biograafilises andmebaasis Short outlines of books by Estonian authors Ilona viimane tulemine Eesti Päevaleht 5. veebruar 2000 Ilona Laaman tähistas juubelit Postimees 13. veebruar 2004
Voose lahingu mälestussammas

Vabadussõja Voose lahingu mälestussammas on Harju maakonnas Anija vallas Voose külas Vabadussõja Voose lahingut meenutav mälestussammas. Sammas on arvele võetud ajaloomälestisena. Sammas avati 20. juulil 1930. Samba autor oli vabakunstnik R. Sõrmus. Samba hävitamise aeg ei ole teada. Sammas taasavati Voose küla päeva raames 24. augustil 1991. Voose lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 24.04.2015) Voose lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Lucia Demetrius

Lucia Aurora Demetrius (16. veebruar 1910 Bukarest – 29. juuli 1992 Bukarest) oli rumeenia kirjanik ja tõlkija. Ta kirjutas romaane, novelle ja näidendeid ning tõlkis rumeenia keelde kirjandust vene (Nikolai Gogol, Ivan Bunin, Lev Tolstoi, Ivan Turgenev, Konstantin Trenjov, Anton Makarenko, Konstantin Stanislavski jt), prantsuse (Victor Hugo, Alexandre Dumas, Charles Perrault, Guy de Maupassant, Honoré de Balzac, Gustave Flaubert, Louis Frederic Rouquette, Thomas Raucat, Marcel Achard, René Barjavel) ja inglise keelest (William Shakespeare, Louis Bromfield, Julien Green). Eesti keeles on ilmunud tema novell "Viimane Tauber" (rumeenia keelest tõlkinud Aleksander Kurtna, Loomingu Raamatukogu 27/28, 1963; originaal "Ultima Tauber" ilmus 1956).
Laar (perekonnanimi)

Laar on perekonnanimi. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis perekonnanimi Laar 127 mehel ja 163 naisel. Perekonnanimede levikult on Laar meeste puhul 582. ja naiste puhul 468. kohal. Nimi on levinuim Põlva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 7,01. Anton Laar, eesti õigeusu kiriku vaimulik ja kooliõpetaja Getter Laar, eesti jalgpallur Hans Laar, eesti koduloolane ja koolijuht (1929–2001) Mart Laar, eesti ajaloolane ja poliitik ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/LAAR[alaline kõdulink]
Laht (perekonnanimi)

Laht on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laht 362 inimesel: 174 mehel ja 188 naisel. Perekonnanimede levikult on Laht meeste puhul 371. kohal ja naiste puhul 374. kohal. Tarmo Laht, eesti arhitekt Uno Laht, eesti proosakirjanik ja luuletaja Urmas Laht, eesti poliitik ... https://web.archive.org/web/20190812093721/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/LAHT (vaadatud 12.08.2019)
Leok

Leok on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Leok 29 mehel ja 34 naisel. Aigar Leok, eesti motokrossisõitja Avo Leok, eesti motokrossisõitja Tanel Leok, eesti motokrossisõitja ... "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. detsember 2019. Vaadatud 18. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Lepmets

Lepmets on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Lepmets Eestis 42 mehel ja 54 naisel. Sergei Lepmets, eesti jalgpallur (väravavaht) Tõnno Lepmets, eesti korvpallur ... Nimede statistika (vaadatud 8. novembril 2019)
Lepp (perekonnanimi)

Lepp on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lepp 1587 inimesel: 770 mehel ja 817 naisel. Perekonnanimede levikult on Lepp meeste puhul 25. kohal ja naiste puhul 26. kohal. Arne Lepp, eesti arstiteadlane, anatoom Artur Lepp, eesti arst Rootsis Ela Kogerman-Lepp, eesti arstiteadlane, anatoom Feliks Lepp, eesti arstiteadlane Hans Peter Lepp, eesti päritolu Rootsi kunstiteadlane ja diplomaat Ignace Lepp, eesti päritolu prantsuse kirjanik, publitsist, psühholoog ja katoliku preester Jaan Lepp, Eesti sõjaväelane, Vabadussõja veteran Kadri Lepp, eesti näitleja Marta Lepp, eesti kirjanik ja publitsist Nieves Lepp, eesti laulja (sopran) ja näitleja Peeter Lepp, eesti poliitik Ülo Lepp, eesti arstiteadlane ... https://www.stat.ee/nimed/pere/LEPP (vaadatud 1.07.2019)
Tim

Tim on mehenimi. See võib olla iseseisev nimi või Timothy hüüdnimi. Eestis oli 2022. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Tim 68 mehel. Tim oli populaarsuselt 796. mehenimi. Tim oli keskmiselt 22 aasta vanune (mediaanvanus oli 21). Kõige populaarsem oli eesnimi Tim vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,62. Tim Allen, USA näitleja Tim Bendzko, saksa laulja ja laulukirjutaja Tim Bergling (Avicii), rootsi DJ ja produtsent Tim Berners-Lee, inglise arvutiteadlane Tim Burke, USA laskesuusataja Tim Burton, USA filmilavastaja, produtsent ja stsenarist Tim Cahill, Austraalia jalgpallur Tim Duncan, USA korvpallur Tim Howard, USA jalgpallur Tim Ingold, šoti antropoloog Tim Krul, hollandi jalgpallur Tim Lobinger, saksa teivashüppaja Tim Montgomery, USA jooksja Tim Owens, USA laulja Tim Rice, muusikalide laulusõnade autor Tim Sandlin, USA kirjanik Tim Tscharnke, saksa murdmaasuusataja https://www.stat.ee/nimed/Tim
The Hunt for Red October

"The Hunt for Red October" on mitme teose originaalpealkiri. "Punase Oktoobri jälitamine", Tom Clancy romaan "Jaht Punasele Oktoobrile", Tom Clancy romaani järgi tehtud film
Dâmbovița maakond

Dâmbovița maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Maakonna põhjaosa jääb Lõuna-Karpaatidesse, lõunaosa jääb Rumeenia tasandikule. Maakonnas on 81 omavalitsust, millest 6 on linnad. Fieni Găești Moreni Pucioasa Târgoviște Titu 2021 Romanian census Dâmbovița maakonna koduleht Dâmbovița
Gruzdžiai mõis

Gruzdžiai mõis (leedu Gruzdžių dvaras) on endine mõis Leedus Šiauliai rajoonis Gruzdžiais. Mõisa on esimest korda mainitud XVI sajandi alguses. Aastal 1793 läks see Platon Zubovi valdusse ja kuulus aastani 1858 tema suguvõsale. Seejärel ostis mõisa Aleksander Narõškin, tema järglastele kuulus mõis kuni Esimese maailmasõjani. Aastal 1923 hakkas mõisakompleksis tegutsema Gruzdžiai põllumajanduskool. Mõisakompleks ehitati välja aastail 1810–1812. Lisaks peahoonele on tänapäeval alles ka palju kõrvalhooneid, nende seas rohkesti lautu, veetorn, kontor, meierei, auruveski-kuivati ja majandusjuhi elamu. Laohoone Veetorn Auruveski, kuivati ja pruulikoda Kontorihoone, tagaplaanil teenijate maja Lehmalaut Tall Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (leedu keeles) Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (leedu keeles)
Güzäl Sitdikova

Güzäl Sitdikova (baškiiri Гүзәл Ситдиҡова, vene Гузаль Ситдыкова; sündinud 10. juunil 1952 Inzeris Beloretski rajoonis Baškortostanis) on baškiiri luuletaja, tõlkija ja ühiskonnategelane, Baškortostani teeneline kultuuritöötaja (2007). 1976–1980 õppis Sitdikova Tšeljabinski riiklikus kultuuriinstituudis. 1989–1995 töötas Beloretski rajoonilehe Ural peatoimetajana. 1991 valiti ta Baškiiri ANSV Ülemnõukogu liikmeks. 1995–2008 oli ta Baškortostani Vabariigi riigikogu Kurultai liige. 2011–2012 oli ta Baškortostani Vabariigi Ühiskondliku Koja liige ja 2004–2011 Baškiiri Naiste Ühingu esinaine. Sitdikova luuletusi on avaldatud alates 1976. aastast ning esimene luulekogu ilmus 1984. aastal almanahhis "Yäş köstär" ("Йәш көстәр"). Ta on aktiivne osaleja Wikimedia projektides, baškiirikeelse Vikipeedia vabatahtlik toimetaja ning Vikiinkubaatoris olevate baškiiri Vikisõnastiku, Vikitsitaatide ja Vikiraamatukogu arendaja. '"Текетек:шиғри әкиәт" - Kitap, Ufa 1994. ISBN 5-295-01186 '"Бүрене еңгән бәрәс: шиғри әкиәт" - Kitap, Ufa, 1994. ISBN 5-295-02338-9 '"Башҡорттарҙың ғаилә тормошо - мәҡәлдәрҙә һәм әйтемдәрҙә" - Ufa, 2002. ISBN 5-901900-03-0 '"Үҙ Ҡояшым, үҙ Айым: шиғри әкиәт, мәҡәлдәр донъяһы, яҙмышнамә" - Kitap, Ufa 2002. ISBN 5-295-03172-1 '"Йәннәт баҡсаһы" - Ufa, 2005 '"Йәш ғаиләгә нәсихәттәр" - Ufa, 2006. ISBN 5-94524-045-1 '"Күсле ил - көслө ил: күңел сәхифәләре, шиғырҙар". - Kitap, Ufa 2007. ISBN 978-5-295-04224-9 '"Ҡыштарҙың да бар бит үҙ ҡоштары: шиғырҙар" - Ufa, 2010. '"Машина ниңә "дүрт-дүрт", ти: шиғырҙар, әкиәттәр, хикәйәләр" - Kitap, Ufa 2010. ISBN 978-5-295-05113-5 Artikkel Baškiiri entsüklopeedias