laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Cergowa

Cergowa on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas Dukla vallas. Cergowa asub Slovakkia piirist umbes 11 km kaugusel, Duklast ligikaudu 4 km kagus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813307025-0348950?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Chyrowa

Chyrowa (kuni 1968. aastani Hyrowa) on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas Dukla vallas. Chyrowa asub Slovakkia piirist umbes 8,5 km kaugusel. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813307025-0349010?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Kremello

Kremello (inglise keeles cremello) on karvavärvus, mille puhul heledal nahal on väga kahvatu valkjaskollast värvi karvkate ja silmad on sinised. Värvinimetust kasutatakse ainult hobuse värvuse kirjeldamisel, eestikeelne sõna on laen inglise keelest. Kremello hobuse nahk on roosakas, st väga vähese pigmendiga, silmad on sinised ja karvkate on kahvatukollane, kreemikas või peaaegu valge. Kremellot hobust võidakse nimetada lihtsalt valgeks hobuseks. Kremello värvuse määrab kollasegeeni MTAP (cream gene) kahe alleeliga (homosügootne) esinemine raudja põhivärvusega hobusel. Kui hobune pärib kollasegeeni tugeva alleeli mõlemalt vanemalt, on tulemuseks "topeltlahjendus", mis kaotab pigmendi ka nahalt ja silma iirisest, muutes karvkatte valkjaks. Vastavalt põhivärvusele eristatakse inglise keeles värvusi: cremello (raudjal), perlino (kõrvil) ja smokey black (mustal). Karva värvuse kirjeldamiseks sobib eestikeelne nimetus valkjaskollane. perlino http://www.esthorse.ee/index.php?id=varvuste-kirjeldused T. Raudsepp. Heal hobusel ei ole värvi. - Eesti hobune. Artiklite kogumik. Tallinn, 2011 All About The Cremello Horse. - ihearthorses.com (blogi) Cremello horses. - horse-genetics.com
Ropianka

Ropianka on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas Dukla vallas. Ropianka asub Slovakkia piirist 4,5 km kaugusel. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813307025-0349955?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Melodraama

Melodraama on moraliseeriv teos (näidend, film vms) millele on iseloomulikud liialdatud tundeefektid ning põnev ebareaalne sündmustik. Melodraama teemaks on sageli pere- ja suhteprobleemid, identiteedi otsimine, klassierinevused ning soorollid. Melodraamades keskendutakse rohkem dialoogile, mis on sageli ülepaisutatult tundeline, kui tegevusele. Tegelaskujud põhinevad stereotüüpidel või on tajutavalt stereotüüpilised. Melodraamade tegevuspaik on tavaliselt koduses keskkonnas, kus keskendutakse moraalidele ja perekondlikele probleemidele - armastus ja abielu - mis on tihti välise vaenlase rünnaku all (näiteks võrgutaja, kelm või aristokraatlik pahalane). Nii filmis, teatris kui ka televisioonis saadab melodraamat tavaliselt dramaatiline muusika, mis annab publikule aimu esitletavast draamast. Akadeemilises ja ajaloolise muusika kontekstis on melodraama lavateos, mida esitatakse muusika saatel. Näidendina oli melodraama populaarne 19. sajandil kuninganna Victoria aegsel Inglismaal, Eestis August Wiera amatöörteatris. Tänapäeval kasutatakse seda mõistet ka ilma saatemuusikata lavateostest, kirjandusteostest, filmidest ning tele- ja raadiosaadetest rääkides. Nüüdisaja kontekstis kasutatakse sõna "melodraama" pigem halvustavalt, viidates kõnealuse töö puudustele peensuses, tegelaskuju arenemises või mõlemas vallas. Lisaks nimetatakse melodraamat meenutavat keelekasutust või käitumist tihti "melodramaatiliseks", enamasti negatiivse tähenduses. Termin pärineb Prantsusmaal 18. sajandil kreekakeelsest sõnast μέλος melos "laul" tuletatud sõnaosa mélo- ja prantsuskeelsest sõnast drame "draama" loodud uudissõnast mélodrame "laulumäng". Eesti keelde saabus termin saksa keele Melodram "melodraama" kaudu. "Melodraama". Eesti nõukogude entsüklopeedia. Vaadatud 08.01.2021. "Melodraama". koulukino.fi (soome keeles). Vaadatud 08.01.2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Uibo, Udo. ""Melodraama" päritolu". Sõnaveeb. Eesti Keele Instituut. Vaadatud 08.01.2021.[alaline kõdulink]
Paasküla

Paasküla on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Laadivaheldus

Laadivaheldus on astmevahelduse alaliik, mis iseloomustab mõne sisehääliku muutumist, assimilatsiooni või sisehääliku kadu. Sõna tüvevariandid erinevad laadivahelduse korral üksteisest selle poolest, et sõnast puudub või sinna lisandub sulghäälik või s-täht. Laadivahelduse esinemise tuvastamiseks tuleb võrrelda käändsõnade puhul sõna nimetava ja omastava või osastava käände kirjapildi erinevusi. Pöördsõnade puhul tuleb võrdlemiseks kasutada verbi ma-lõpulist algvormi, da-infinitiivi ja oleviku ainsuse esimest vormi. Näide: Nõrgenev laadivaheldus: `tund [tugev aste] : tunni [nõrk aste]: `tundi [tugev aste] `mõtle/ma [tugev aste] : mõel/da [nõrk aste] : mõtle/n [tugev aste] Tugevnev laadivaheldus: tunne [nõrk aste] : `tunde [tugev aste]: tunnet [nõrk aste] Kuna tegusõna algvorm on alati tugevas astmes, saavad astmevahelduslikud tegusõnad laadivahelduse puhul järgida ainult nõrgenevat laadivaheldust. Nõrgeneva laadivahelduse puhul tugeva astmega sulghäälik või s-täht assimileerub, asendub või kaob (vt Tabel 1). assimilatsioon asendumine kadu Tabel 1. Nõrgenev laadivaheldus Tugevnevas laadivahelduses, heliline kaashäälik asendub sulghäälikuga, pikk heliline konsonant asendub (sama konsonandi ja sulghääliku) konsonandiühendiga või sulghäälik lisandub olemasolevatele sisehäälikutele (vt tabel 2). S-häälik ei osale tugevnevas laadimuutuses. dissimilatsioon asendumine lisandumine Tabel 2. Tugevnev laadivaheldus Eesti Keele Instituut (10.11.2014). "Esterm: Laadivaheldus". Esterm. Originaali arhiivikoopia seisuga 24.11.2020. Vaadatud 08.01.2021. Eesti Keele Instituut (2007). "Morfoloogia: Tüvevaheldused". Eesti Keele Käsiraamat. Vaadatud 08.01.2021.
Šatään

Šatään (prantsuse keeles châtain sõnast châtaigne või châtaignier 'kastan' sarnasuse tõttu kastanipuu vilja värvusega, inglise keelde tõlgitakse see enamasti chestnut brown) on juuksevärvus, mis võib olla heledam või tumedam pruun, blondi ja brüneti vahepealne. Tuhkjat šatääni (châtain cendré) juuksevärvust nimetatakse eesti keeles sageli kartulikoorevärviks. Piltidel võrdluseks kastanite ja kartulite värvus - šatään juustevärvus ei tähenda eesti keeles sama mis kastanpruun juustevärvus - viimatinimetatu on soojatooniline punaka varjundiga pruun. Kastanid Kartulid turul Koorimata keedetud kartulid Tumedama šatääni tingib peamiselt eumelaniini sisaldus juuksekarva korteksis, heleda šatääni eumelaniini ja feomelaniini sisaldus. Paljud valge nahavärviga inimesed sünnivad või on lapseeas blondide juustega, mis täiskasvanuks saades muutuvad kas šatääniks või brünetiks. See on loomulik areng ning on seotud tumeda eumelaniini koguse kasvamisega juuksekarvas. Lääne-Euroopas on šatään kõige tavalisem juuksevärvus, Vahemere maades on tavalisem pigem tumepruun (brünett) ja Ida-Euroopa suunas ning Põhja-Euroopas blond. Vanemas ingliskeelses ja saksakeelses kirjanduses on šatääni värvuse järgi kasutatud teatava pruuni värvitooni nimetust Hair Brown või Haarbraun 'juuksepruun'. https://dictionary.cambridge.org/dictionary/french-english/chatain https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=%C5%A1at%C3%A4%C3%A4n&F=M&C06=et Milline juuksevärv sobib mulle? - Anne ja Stiil, 19. september 2010 A. Goodley. 4 Rarest Hair Colors in the World. - rarest.org A. G. Werner, 1749-1817; P. Syme, 1774-1845. Werner's nomenclature of colours : with additions, arranged so as to render it highly useful to the arts and sciences, particularly zoology, botany, chemistry, mineralogy, and morbid anatomy : annexed to which are examples selected from well-known objects in the animal, vegetable, and mineral kingdoms. - James Ballantyne and Co., 1821 E. F. Glocker. Grundriss der Mineralogie. ... Nebst einem Anhange; ein Verzeichniss der bis jetzt in Schlesien aufgefundenen Fossilien enthaltend, 1821
Metsavälja

Metsavälja on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Korrakaitse

Korrakaitse on avalikku korda ähvardava ohu ennetamine, ohukahtluse korral ohu väljaselgitamine, ohu tõrjumine ja avaliku korra rikkumise kõrvaldamine. Korrakaitsega tegelevad pädevad korrakaitseorganid. Korrakaitseorgan Korrakaitseseadus "Korrakaitseseadus". Riigi Teataja. 02.12.2016. Vaadatud 08.01.2021.
Avalik kord

Avalik kord on ühiskonna seisund, milles on tagatud õigusnormide järgimine ning õigushüvede ja isikute subjektiivsete õiguste kaitstus. Avaliku korra kaitsmisega (ka korrakaitse) tegelevad selleks pädevad korrakaitseorganid, kes tegutsevad seda enamus ühiskondades korrakaitseõiguse alusel. Korrakaitse Korrakaitseorgan Korrakaitseõigus "Korrakaitseseadus". Riigi Teataja. § 4. Vaadatud 08.01.2021.
Eesti Täisevangeelne Kirik

Eesti Täisevangeelne Kirik (vene keeles Эстонская Полноевангельская Церковь) on registreeritud aprillis 2017. Kiriku kontor asub Kohtla-Järvel aadressil Keskallee 1. Eesti Täisevangeelne Kirik on Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liidu liige. Eesti Täisevangeelse Kiriku piiskop on pastor Oleg Pronin. Lastelaager "Морское путешествие", Sillamäe Laste-, noortelaager "Ковчег", Vasknarva Eesti Täisevangeelse Kiriku Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus Eesti Täisevangeelse Kiriku Iidla Jumala Sõna Kogudus Eesti Täisevangeelse Kiriku Sompa Jumala Sõna Kogudus Eesti Täisevangeelse Kiriku Mäetaguse Jumala Sõna Kogudus Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Jumala Sõna Kogudus Eesti Täisevangeelse Kiriku Kiviõli Jumala Sõna Kogudus Eesti Täisevangeelse Kiriku Tartu Muutuste Aeg Kogudus Eesti Täisevangeelse Kiriku Narva Majakas Kogudus Eesti Täisevangeelse Kiriku Narva Armu Sõna Kogudus Narva Kogudus Jumala Armu Sõna Veebileht (vene keeles) Eesti Täisevangeelne Kirik YouTube'is Eesti Täisevangeelne Kirik Facebookis Misjon The Ark Facebookis
Ajupiirkond

Ajupiirkond on suuraju ruumiliselt piiritletav piirkond. Üks peaaju uurimise põhilisi lähenemisi on neokorteksi jaotamine anatoomiliselt ja funktsionaalselt eristatavateks piirkondadeks. Neid piirkonde uuritakse seejärel kui peaaju talitluse "ehituskivideks". Tulemuseks on mitmesugused lokalisatsiooni teooriad. Anatoomiliste erinevuste olemasolu suurajus on alati olnud vaieldamatu ja sellele juhtis tähelepanu eriti Korbinian Brodmann. Tema koostatud inimese neokorteksi nummerdatud jaotusskeem on tänapäevani kasutusel. Ka piirkondlikud erinevused peaaju talitluses on tänapäeval üldtunnustatud. Nii näiteks osaleb mitu piirkonda pea tagaosas (nägemiskorteks) eelkõige nägemises, teised piirkonnad vastutavad nähtavasti teiste meelte, motoorika kavandamise ja juhtimise ning teiste vaimufunktsioonide eest. Üksikute piirkondade kahjustus võib järelikult viia üksikute funktsioonide väljalangemiseni (näiteks pimesuseni nägemiskorteksi kahjustuse korral), ilma et teised vaimsed võimed oleksid kahjustatud. Siiski puuduvad tänapäeval ühtsed peaaju jaotused funktsionaalseteks piirkondadeks. Asi on selles, et peaaju modulaarsus paistab piirduvat mõne põhifunktsiooniga, enamikku vaimuprotsesse ei saa piiritleda ühe piirkonnaga. Samuti on peaaju anatoomilised ja funktsionaalsed sageli oluliselt erinevad, nii et piirkondi pole võimalik funktsionaalselt piiritleda. Konnektoom Ajuuurimise ajalugu Karl F. Masuhr, Florian Masuhr, Marianne Neumann. Neurologie, Duale Reihe Neurologie, Thieme: Stuttgart 2013, lk 516–518. ISBN=978-3-13-151697-8. D. U. Silverthorn. Physiologie, Pearson Deutschland 2009, lk 474–476. ISBN=978-3-8273-7333-5.
Bydlin

Bydlin on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Olkuszi maakonnas Klucze vallas. Bydlin asub Olkuszist ligikaudu 12 km põhjakirdes ja Krakówist umbes 41 km põhjaloodes. Küla on esmamainitud 1120. aastal. Bydlin sai linnaõigused 1404. aastal, kuid kaotas need 1530. aastal. Bydlin on suvituskeskus. Wieś Bydlin w liczbach Polska w liczbach Bydlin, Parafia pw. św. Małgorzaty Kuria Diecezjalna w Sosnowcu Bydlin Encyklopedia PWN. Vaadatud 29. detsembril 2023
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus

Eesti Täisevangeelse Kiriku Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus (vene keeles Община Слово Божие Эстонской Полноевангельской Церкви г. Кохтла-Ярве) kuulub Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liitu. Kogudus on venekeelne ja koguneb Kohtla-Järvel aadressil Tuuslari 10. Kohtla-Järve Jumala Sõna Koguduse juhid on Eesti Täisevangeelse Kiriku piiskop Oleg Pronin ja pastorid Anton ja Lidia Karhanin. Koguduse koosolekud toimuvad kolmapäeviti kell 19.00 ja pühapäeviti kell 11.00. Piiskop Pronin[alaline kõdulink] Linkedin Eesti Täisevangeelne Kirik (vene keeles) Eesti Täisevangeelne Kirik YouTube'is Eesti Täisevangeelne Kirik Facebookis Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus Instagramis Kohtla-Järve Jumala Sõna Kogudus kaardil
Marinu

Marinu on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Eesti Täisevangeelse Kiriku Iidla Jumala Sõna Kogudus

Eesti Täisevangeelse Kiriku Iidla Jumala Sõna Kogudus (vene keeles Йидлаская Община Слово Божье Эстонской Полноевангельской Церкви) koguneb Ahtmes aadressil Maleva 4 ning kuulub Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liitu. Iidla Jumala Sõna Koguduse juht on pastor Igor Panenko. Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 15.00. Eesti Täisevangeelne Kirik (vene keeles) Eesti Täisevangeelne Kirik YouTube'is Eesti Täisevangeelse Kiriku Iidla Jumala Sõna Kogudus YouTube'is Eesti Täisevangeelse Kiriku Iidla Jumala Sõna Kogudus TripAdvisoris Eesti Täisevangeelne Kirik Facebookis Iidla Jumala Sõna Kogudus Instagramis Iidla Jumala Sõna Kogudus kaardil
Rodaki

Rodaki on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Olkuszi maakonnas Klucze vallas. Rodaki asub Olkuszist ligi 13 km põhjas ja Krakówist umbes 47 km loodes. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212312042-0215195?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Jumala Sõna Kogudus

Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Jumala Sõna Kogudus (vene keeles Община Слово Божъе Эстонской Полноевангельской Церкви г. Силламяэ) kuulub Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liitu. Kogudus koguneb Sillamäel aadressil Kesk 24a. Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 10.00. Koguduse juht on pastor Valentin Dunajev. Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Kogudus Facebookis Eesti Täisevangeelse Kiriku Sillamäe Jumala Sõna Kogudus Eesti ettevõtete kataloogis Sillamäe Jumala Sõna Kogudus kaardil
Eesti Täisevangeelse Kiriku Tartu Muutuste Aeg Kogudus

Eesti Täisevangeelse Kiriku Tartu Muutuste Aeg Kogudus (vene keeles Община Время Перемен Эстонской Полноевангельской Церкви г. Тарту) kuulub Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liitu. Kogudus koguneb Tartus aadressil Uus 56. Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11.00. Koguduse juhid Igor ja Olga Medvedev. Eesti Täisevangeelne Kirik (vene keeles) Eesti Täisevangeelne Kirik YouTube'is Eesti Täisevangeelne Kirik Facebookis Tartu Muutuste Aeg Kogudus kaardil
Kwaśniów Górny

Kwaśniów Górny on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Olkuszi maakonnas Klucze vallas. Kwaśniów Górny asub Olkuszist umbes 12 km põhjas. Wieś Kwaśniów Górny w liczbach Polska w liczbach
Jaroszowiec

Jaroszowiec on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Olkuszi maakonnas Klucze vallas. Jaroszowiec asub Olkuszist ligi 7 km põhjaloodes. Jaroszowiec asuvad klaasitehas ning klaasitootmise masinate ja seadmete tehas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212312042-0214988?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Jaroszowiec Encyklopedia PWN. Vaadatud 29. detsembril 2023
Tymbark

Tymbark on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas, Tymbarki valla halduskeskus. Tymbark asub Limanowast umbes 8 km lääneloodes ja Krakówist ligikaudu 45 km kagus. Tymbark sai linnaõigused 1353. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Tymbark on turismisihtpunt ja puhkekeskus. Külas asuvad puu- ja köögiviljatöötlemisettevõtted, puidutöötlemisettevõtted ja meierei. Tymbarki ümbruskonnas asuvad viljapuu- ja köögiviljaaiad. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212207122-0467531?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Historia Urząd Gminy Tymbark Tymbark Encyklopedia PWN. Vaadatud 29. detsembril 2023
Mõhhailo Zabrodskõi

Mõhhailo Zabrodskõi (ukraina keeles Михайло Віталійович Забродський, sündinud 24. jaanuaril 1973 Dnipropetrovskis) on Ukraina sõjaväelane ja poliitik. Aastatel 2013–2015 juhtis ta 95. üksikut ründedessantväebrigaadi ja 2015–2019 Ukraina dessantvägesid. 2023. aasta aprillis määrati ta Ukraina relvajõudude ülemjuhataja asetäitjaks. Valiti augustis 2019 Ukraina ülemraada saadikuks. Teatas 2023. aasta 20. märtsil mandaadist loobumisest. 2015 – kindralmajor 2016 – kindralleitnant 2014 - Ukraina kangelane Сергій Албул.Нардеп Михайло Забродський складе мандат - Lb.ua, 17.03.2023 УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №541/2016 Про присвоєння військових звань. 1. Присвоїти військове звання генерал-лейтенанта: генерал-майору ЗАБРОДСЬКОМУ Михайлу Віталійовичу - командувачу високомобільних десантних військ Збройних Сил України; 5. detsember 2016 УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №672/2014 Про присвоєння М. Забродському звання Герой України. За особисту мужність, самовідданість та високий професіоналізм, виявлені у захисті державного суверенітету і територіальної цілісності України, постановляю: Присвоїти звання Герой України з врученням ордена "Золота Зірка" ЗАБРОДСЬКОМУ Михайлу Віталійовичу - полковнику, 23.08.2014
Eesti Täisevangeelse Kiriku Kiviõli Jumala Sõna Kogudus

Eesti Täisevangeelse Kiriku Kiviõli Jumala Sõna Kogudus (vene keeles Община Слово Божъе Эстонской Полноевангельской Церкви г. Кивиыли) on registreeritud aadressil Viru 15, Kiviõli ning kuulub Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liitu. Eesti Täisevangeelne Kirik (vene keeles) Eesti Täisevangeelne Kirik YouTube'is Eesti Täisevangeelne Kirik Facebookis Kiviõli kaardil
Szyk

Szyk on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Jodłowniki vallas. Szyk asub Limanowast umbes 13 km loodes ja Krakówist umbes 40 km kagus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212207042-0430717?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Malla

Malla on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Asub Kundast paekallast pidi vahetult idas. Malla kuulub Lääne-Viru klindilõiku ning asub Malla klindiplatool. Mallas asuvad Malla mõisa varemed, klassitsistlikus vormis teenijatemaja ja mõisapark. Küla järgi on nime saanud Aseri lademe Aseri kihistu Malla kihistik. Mallat mainiti esimest korda 1443. aastal kroonikates. Malla sattus pärast 1620ndaid kuningas Gustav II Adolfi domineerimispoliitika tõttu Rootsi kõrgaadli kätte. Selle tagajärjel hakkas Mallat valitsema Gustav Horn, kes oli üks mõjukamaid isikuid Rootsi kuningriigis. Malla mõisas asus kuni 1963. aastani algkool. Mallas asus ka Kunda-Malla vallamaja, mis asus Kunda ja Malla mõisa teeristil. Vallamaja oli kingitus Kunda mõisa pärishärra Girard de Soucantoni poolt ning ehitati 1902. aastal. 1972. aastani paiknes majas Kunda valla omavalitsus. Küla oli Malla valla ja seejärel Kunda-Malla valla keskus. Küla lähedal leiduvate rändrahnude ja Ehalkivi kohta pärineb mitmeid muistendeid - kivi pildumises olevat osa võtnud Kalevipoeg ja Vanapagan, kes olevat neid kaugelt paistva Malla mõisa pihta visanud. Mallas asub Malla mõis. Keskajal oli mõis välja ehitatud kindlustatud vasallilinnusena. Linnuse oluline roll oli hoida suurt Narva sõjateed valve all. Kahekorruseline barokne paekivist mõisahoone püstitati 17. sajandil, kuid see põles sajandi alguses maha. Mõisa kõrval asusid veel viinaköök, hobusetall ja karjalaut ning hiljem ka galerii ja suletud sisehooviga majandusplokk. Mõis ehitati 1631-1635 uuesti üles, kuid kaua see ei püsinud - 1700. aastal puhkenud Põhjasõda hävitas Malla mõisa täielikult. Praeguse historitsistliku väliskuju sai hoone mitme 18.–19. sajandi ümberehituse käigus (lõplik kuju 1883. aastast). Malla mõis sarnaneb kujunduselt Stockholmi lähedal asuva Häringe lossiga, mille ehitaja oli Malla mõisahärra Gustav Horn. Malla mõisa esmasteks ehitajateks peetakse Wrangelleid. Mõis kuulus Wrangelli suguvõsale 1443. aasta esimesest mainimisest kuni 15. sajandi lõpuni. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Suuroja, Kalle (2005). Põhja-Eesti Klint. Eesti Geoloogiakeskus. Hein, Ants (1996). Hüljatud mõisad. Hattorpe. Malla kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 22.08.2019) Talving, Hanno. Eesti vallamajad. Tänapäev. Maiste, Juhan (2014). 101 Eesti mõisa. Varrak. Malla mõisa kirjeldus eesti mõisaportaalis
Seiklusfilm

Seiklusfilm on mängufilmižanr, mille süžee on köitev ja sisaldab reisimist. Tüüpilises seiklusfilmis on peategelane, kes peab mingi eesmärgi saavutamiseks oma kodust või harjumuspärasest paigast kaugele ära minema. Tegevuspaikadel on seiklusfilmis suur roll, vahel sama suur kui filmitegelastel endil. Seiklusfilmi tegevus toimub enamasti eksootilistes paikades. Süžee on enamasti seotud uue kogemuse ja tundmatu avastamisega. Filmi tegelased on tavaliselt uljad ja julged inimesed. Tegemist võib olla eepilistele ja ajaloolistele filmidele iseloomulike lahendustega (kus kangelased on sageli julged, altruistlikud, patriootilised inimesed, kes tegutsevad oma ideaalide nimel), kadunud kontinentide otsimise, džungli- ja kõrbefilmidega, aardejahiga, katastroofide, otsingute ja avastamisega, võitlusega vabaduse eest ja vallutajate vastu, püüdega aidata taastada õiglust ja mõistlikku ühiskonnakorraldust jms. Seiklusfilm sarnaneb märulifilmile selle poolest, et luuakse tegevusrohke ja energiline kogemus filmivaatajale. Erinevalt mängufilmist ei panda seiklusfilmis suurt rõhku vägivallatsemisele ja kaklemisele, selle asemel suudab seiklusfilm olla elav läbi reiside, vallutuste, uurimisretkede, impeeriumide loomise ning heitluste ja olukordade, millele peategelastel, päris ajaloolistel isikutel või protagonistidel vastu astuda tuleb. Seiklusfilmide sihtrühmaks olid alguses mehed, seetõttu kasvas aastate jooksul välja suuri meeskangelastest staare. Need julged, altruistlikud kangelased võitlesid sageli oma uskumuste nimel, pidasid vabadusvõitlust või võitlesid ebaõiglusega. Tänapäeva seiklusfilmid, millest mõned on olnud edukad menufilmid, on ristanud erinevate filmide tegelasi ja lisanud leidlikke märulikangelasi, paljud neist naised. Mängufilm Märulifilm Eepiline film Ajalooline film "Filmižanrid". Eesti Filmi Andmebaas. Vaadatud 09.01.2021. "Adventure Films". Filmsite (inglise keeles). Vaadatud 09.01.2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Adventure Films. Filmsite
Eluloofilm

Eluloofilm on draamafilmide ja ajaloofilmide alafilmižanr, mis käsitleb olulise või ajaloolise isiku (ka grupi) elukäiku ja tegemisi. Ajaloolistes eluloofilmides vahepeal moonutatakse tõde ja räägitakse isiku elukäigust hajusa täpsusega. Suured eluloofilmid ristuvad mitmete žanridega, kuna see oleneb sellest, kelle eluloofilmiga on tegemist - kuulus kurjategija, poliitik, usujuht, helilooja, meelelahutaja, seikleja, maadeavastaja, kirjanik, leiutaja, arst, laulja, sõjakangelane, sportlane vms. Enamasti pööratakse nendes filmides suuremat tähelepanu suurematele sündmustele (sõjaaeg, poliitiline või sotsiaalne olustik), mis inimese ümber käivad samal ajal kui tema ise tõuseb au ja kuulsuse sisse. Mõned filmid alustavad inimese lapsepõlvest, teised jällegi keskenduvad täiskasvanu eas tehtud saavutustele. Eluloofilmide saavutasid oma suurima populaarsuse 1930. aastatel, aga on tänapäevani silmapaistvad teosed filmimaailmas. Ajaloofilm Draamafilm Mängufilm "Filmižanrid". Eesti Filmi Andmebaas. Vaadatud 09.01.2021. "Biopics Films". Filmsite.org (inglise keeles). Vaadatud 09.01.2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)