laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lehrbuch der Botanik

"Lehrbuch der Botanik" ('Botaanikaõpik'), kuni 35. trükini "Lehrbuch der Botanik für Hochschulen" ('Botaanikaõpik kõrgkoolidele'), saksa kõnekeeles Der Strasburger, on botaanika standardteos, millele pani aluse Bonni botaanikaprofessor Eduard Strasburger. Peagi pärast esmatrüki ilmumist 1894 sai raamatust saksa keeleruumis "botaanikute piibel", ja see maine on tal tänapäevani. Raamat on tõlgitud mitmesse keelde. Strasburger kirjutas esmatrüki koos oma Bonni kolleegide Fritz Nolli, Heinrich Schencki ja Andreas Franz Wilhelm Schimperiga. See traditsioon, et tekste kirjutab neli (aja jooksul vahelduvat) õppejõudu, kes tegelevad botaanika eri harudega tsütoloogiast taimegeograafiani, on kestnud üle saja aasta. Seetõttu on seda raamatut nimetatud ka nelja mehe raamatuks (Vier-Männer-Buch). Aastal 1958 anti välja 27. trükk, mis sisaldab 697 lehekülge ja 952 (peamiselt mustvalget) illustratsiooni. Uue redaktsiooni koostasid õppejõud Dietrich von Denffer (Gießen), Franz Firbas (Göttingen), Richard Harder (Göttingen) ja Walter Schumacher (Bonn). 35. trükis (2002) jaotati varem Friedrich Ehrendorferi vastutada olnud valdkond kahe uue autori vahel: Joachim W. Kadereit võttis enda peale evolutsiooni ja seemnetaimede süstemaatika ning Christian Körner ökoloogia. Füsioloogia osa kirjutas Elmar Weiler. 36. trükis (2008) oli Peter Sitte vanuse tõttu kõrvale astunud; ehituse osa võttis üle Gunther Neuhaus. Füsioloogia osa võttis üle Uwe Sonnewald. Uueks pealkirjaks sai "Lehrbuch der Botanik". 37. trükis vahetas Neuhausi välja Benedikt Kost. Uueks pealkirjaks sai "Strasburger – Lehrbuch der Pflanzenwissenschaften". Eduard Strasburger. Lehrbuch der Botanik für Hochschulen, Fischer; Jena 1894. 4. trükk, Fischer: Jena 1900. Digiteeritud väljaanne 5. trükk. Fischer: Jena 1902. Digiteeritud väljaanne 8. trükk. Fischer: Jena 1906. Digiteeritud väljaanne Peter Sitte, Elmar Weiler, Joachim W. Kadereit, Andreas Bresinsky, Christian Körner. Lehrbuch der Botanik für Hochschulen, Begründet von E. Strasburger, Spektrum Akademischer Verlag: Heidelberg 2002 (35. trükk), ISBN 3-8274-1010-X. Andreas Bresinsky, Christian Körner, Joachim W. Kadereit, Gunther Neuhaus, Uwe Sonnewald. Strasburger – Lehrbuch der Botanik. Begründet von E. Strasburger. Spektrum Akademischer Verlag, Heidelberg 2008 (36. trükk). ISBN 978-3827414557. Joachim W. Kadereit, Christian Körner, Benedikt Kost, Uwe Sonnewald. Strasburger – Lehrbuch der Pflanzenwissenschaften, Springer Spektrum, 37. täielikult ümbertöötatud ja ajakohastatud trükk, Berlin & Heidelberg 2014. ISBN 978-3-642-54434-7 (trükis); ISBN 978-3-642-54435-4 (e-raamat). Hildegard Finke. 100 Jahre Strasburgers Lehrbuch der Botanik für Hochschulen 1894-1994, Spektrum Akademischer Verlag, Heidelberg 1994. ISBN 3-8274-0850-4.
Budești

Budești on linn Rumeenias Călărași maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas. Budești paikneb Bukarestist umbes 30 km kagus. Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Aprozi, Buciumeni ja Gruiu. Asulat on ürikutes esmamainitud 1526. aastal, linnaõigused sai 1989. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Budești elanikest rumeenlasi 55,81%, mustlasi 34,11% ja teistest rahvustest inimesi 0,09%. Rahvus oli teadmata 9,98%-l inimestel. 2021 Romanian census
Brăila

Brăila on linn Rumeenias, Brăila maakonna keskus. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas. Brăila asub Doonau vasakul kaldal ja on oluline sadamalinn. Brăila sai linnaõigused 1400. aasta paiku. 2021 Romanian census
Sărmașu

Sărmașu (ungari keeles Nagysármás) on linn Rumeenias Mureși maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania piirkonnas. Linna haldusalasse kuulub seitse küla: Balda (Báld), Larga (Lárga), Moruț (Marocháza), Sărmășel (Kissármás), Sărmășel-Gară (Bánffytanya), Titiana (Titiána) ja Vișinelu (Csehtelke). Asulat on esmamainitud 1329. aastal. Linnaõigused sai Sărmașu 2003. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sărmașu elanikest rumeenlasi 65,52%, ungarlasi 21,66%, mustlasi 10,01% ja teistest rahvustest inimesi 0,04%. Rahvus oli teadmata 2,75%-l inimestest. Sărmașu Mureș City Council. Vaadatud 10. detsembril 2023
Väljaküla (Saaremaa)

Väljaküla ehk Välja küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda. Küla kuulus Valjala kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Laste- ja noortesõbralik ettevõte

Tallinna laste- ja noortesõbralik ettevõte Tartu laste- ja noortesõbralik ettevõte Viljandi laste- ja noortesõbralik ettevõte
Nurme

Nurme on mitme koha nimi Eestis: Nurme, küla Harju maakonnas Saue vallas Nurme, küla Järva maakonnas Paide linnas Nurme, küla Lääneranna vallas Lääne maakonnas Nurme, küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Nurme, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Nurme, küla Saare maakonnas Muhu vallas Nurme, küla Pärnu maakonnas Tori vallas Nurme, küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas ... Nurme on Sokolova küla variantnimi, Venemaal Petseri rajoonis Nurme oli Saaremaa vallas asuva Valjala-Nurme küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi. Nurme oli Pootsiku küla nimi aastatel 1933–1977. Nurme (perekonnanimi) Minni Nurme oli Eesti kirjanik. Nurme tänav
Imik

Imik ehk rinnalaps on laps alates sündimisest kuni üheaastaseks saamiseni. Reisimisel võidakse arvestada alla ühe aastast last kokku koos emaga. Zooloogias ja põllumajanduses nimetatakse imikuks ka imemisealist noorlooma. Imiku toitmine Imiku piimasegu Imikuvoodi Imikuiga Imiku rauavaegusaneemia Imikusuremus Imikusuremuskordaja Rinnapiim Vastsündinu Imik, Eesti keele seletav sõnaraamat (vaadatud 30. jaanuaril 2019) MSOS, §2. 30, Reisijaks ei loeta isikut ... ning alla ühe aasta vanust last;
Nunnudus

Nunnudus ehk nunnusus ehk armsus on välimuse ning käitumise meeldivus või ligitõmbavus, mida seostatakse imiku- ja lapseealisuse (ümar näokuju, suured silmad, lai laup, kohmakad liigutused jne) omadustega. Nunnud võivad olla inimlapsed, aga ka loomad või ka asjad. Eesti kõnekeeles kasutatakse väljendit nunnumeeter meeldivuse väljendamiseks. Millegi nunnuks pidamine võib olla bioloogiline, tekitades soovi abitu ja kohmaka olevuse eest hoolitseda. Teisalt võidakse mõned nunnususe tunnused ka teise kultuuriruumi importida, näiteks on suurte silmadega seonduv nunnusus lääneriikidesse toodud paljuski Jaapani ja Ida-Aasia animatsioonidega. Nunnusust kasutatakse sageli animatsioonides, muutes vahel meeldivaks ka liigid, keda muidu ehk peljatakse, näiteks ämblikud. Säärane liigi kujutusviis võib tagada selle ellujäämise – näiteks hiidpanda. Nunnu eelistamisega äärmusesse kaldumisel on ka oma kahjulik mõju. Nii võidakse mõned tõud aretada välimuselt nunnuks, arvestamata sealjuures selle kahjuliku mõjuga vastava loomatõu füüsisele: näiteks mopsid, kel on aretuse tulemusel hingamisprobleemid. Samuti mõjutab see negatiivselt neid loomaliike, keda ei peeta üldiselt nunnuks: need pälvivad vähem tähelepanu ja ei vääri üldsuse arvates alalhoidu või ka vastupidi – mõne liigi nunnuna kujutamise tulemusel võib suureneda selle liigi salakaubana import. Ligi pooled inimestest tajuvad midagi nende jaoks nunnut nähes agressiivseid tundeid (ing k cute aggression), tekib soov nunnut objekti lämmatavalt kallistada, pigistada, näpistada või isegi lüüa. Erinevalt muudest agressiivsusolukordadest ei tulene need tunded soovist kahju teha, vaid emotsioonide üle voolamisest. Mõnede ekspertide hinnangul võib olla tegemist omamoodi emotsionaalse "hädapiduriga", mis aitab ülevoolavat positiivset emotsiooni negatiivsega tasakaalustada. Seda hüpoteesi toetavad teised negatiivsed reaktsioonid nunnudusele: mossitava või kurva näo tegemine, nukralt "avv" häälitsused jne. Psühholoogias langeb see dimorfse ilmingu kategooriasse, kus väline väljendusviis vastandub inimese tunnetele – näiteks naerupisarad või rõõmust rusikaga vehkimine. dopamiin elulised vajadused inimlikud vajadused inimvajaduste hierarhia kawaii seksapiil "Hiirtest ja inimestest" Heleri All (24. jaanuar 2019). "Nn nunnuteadlane: tõuaretuses on inimesed nunnuks muutmisega üle piiri läinud". ERR Menu. Vaadatud 30. jaanuar 2019. Airika Harrik (30.08.2021). "Nunnu multikategelane võib mõjutada loomaliikide käekäiku". ERR Novaator. Vaadatud 31.08.2021. Spalding, Dr. Katie (14. november 2022). "Symptoms of Cute Aggression: Why Do I Want To Murder Adorable Things?". IFLScience. Vaadatud 3. juunil 2023. Jason Mario Dydynski. Perception of cuteness in animal mascots/characters. Master’s Thesis. University of Tartu, department of semiotics, 2017.
Jaunāmuiža

Jaunāmuiža on mitme koha nimi. Jaunāmuiža, küla Kauguri vallas Jaunāmuiža, küla Līgo vallas Jaunāmuiža, küla Skrunda vallas Jaunāmuiža, küla Hopa vallas Jaunāmuiža, küla Vilpulka vallas Jaunāmuiža, küla Zvārtava vallas Jaunāmuiža, küla Zemīte vallas Jaunāmuiža, küla Liezēre vallas Jaunāmuiža, küla Mārciena vallas Jaunā muiža, küla Gudenieki vallas Jaunā muiža, küla Kabile vallas
Kungla

Kungla on küla Saaremaa vallas (Valjala vallas enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi). Kungla oli Saaremaa vallas asuva Kaarma-Kungla küla nimi enne 2017. aasta haldusreformi. Kungla on õnnemaa eesti mütoloogias. Kungla on eesti segakoor. Kungla Karskuse Selts oli Haapsalu eesti selts. Kungla (kolhoos), Jõgeva rajoonis Kungla (sovhoos), Harju rajoonis Kungla, kino Tallinnas Kungla tänav on tänav mitmes Eesti linnas. Korporatsioon Kungla oli Tartu Ülikooli juures tegutsenud korporatsioon.
Meelika Aava

Meelika Aava (sündinud 7. aprillil 1954 Harjumaal) on Eesti jurist, kohtunik. Ta lõpetas 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õiguse erialal. Aastatel 1978–1992 töötas ta Harju Rajooni Prokuratuuris (alates 08.05.1990 Eesti Vabariigi Prokuratuur) järjest prokuröri abi, prokuröri vanemabi, prokuröri, vanemprokuröri ja osakonna prokurörina. 1992–1993 oli ta Politseiameti vanemreferent. Vabariigi President nimetas 14. septembril 1993 Riigikohtu üldkogu ettepanekul Meelika Aava kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse. Ta töötab Tallinna Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumis. Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 108. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 17. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 17. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 14.09.1993 otsus nr 178 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1993, 61, 849. "Eesti kohtute veebilehekülg (kohus.ee). Tallinna Ringkonnakohtu kontaktandmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. november 2018. Vaadatud 30. jaanuaril 2019.
Urmas Reinola

Urmas Reinola (sündinud 6. septembril 1957 Viljandis) on Eesti jurist, endine kohtunik. Ta lõpetas 1983. aastal õpingud Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas. Aastatel 1982–1990 töötas ta Viljandi rajooni prokuratuuris stažööri ja uurijana. 1990–1991 oli ta ettevõttes juhataja asetäitja, 1991–1993 Viljandi linnavalitsuse linnasekretär. 5. oktoobril 1993 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Urmas Reinola esimese astme kohtunikuks Viljandi Maakohtusse. Ta on olnud Viljandi Maakohtu kohtu esimees. 28. juunil 2006 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Urmas Reinola teise astme kohtunikuks. Ta töötas Tallinna Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumis. 31. augustist 2022 on ta pensionil. Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 108. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 17. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 17. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 05.10.1993 otsus nr 188 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1993, 65, 925. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 28.06.2006 otsus nr 1044 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RTL 2006, 53, 976. "Eesti kohtute veebilehekülg. Tallinna Ringkonnakohtu kontaktandmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. november 2018. Vaadatud 30. jaanuaril 2019. Justiitsministeeriumi veebilehekülg (just.ee). "Tallinna ringkonnakohtu uus esimees on Villem Lapimaa". Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 22.11.2021 otsus nr 14 "Kohtunikuametist vabastamine". Avaldamismärge: RT III, 23.11.2021, 3.
Andres Parmas

Andres Parmas (sündinud 3. juunil 1977) on Eesti jurist, kohtunik, 2020. aastast riigi peaprokurör. Ta lõpetas 1995. aastal Tartu 3. Keskkooli. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis õiguse erialal bakalaureuseõppes aastatel 1996–2002, magistriõppes 2002–2005. Alates 2005. aastast on tal õpingud pooleli doktoriõppes. Ta on olnud Tartu Ülikooli Balti õpingute programminõukogu liige 2007–2011 ning Tartu Ülikooli õigusteaduskonna nõukogu liige 2008–2012. Ta on pidanud 2003–2017 Tartu Ülikoolis loenguid kriminaalõiguse alal. 2. juunil 2014 nimetas president Toomas Hendrik Ilves Riigikohtu üldkogu ettepanekul Andres Parmase kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse alates 1. juulist 2014. Ta töötas kuni 2. veebruarini 2020 Tallinna Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumis, mil tema volitused peatati seoses tema nimetamisega riigi peaprokuröriks. 9. jaanuaril 2020 nimetas Jüri Ratase juhitud Vabariigi Valitsus Parmase viieks aastaks riigi peaprokuröri ametikohale alates 3. veebruarist 2020. Ta on olnud järgmiste erakondade liige: Demokraadid – Eesti Demokraatlik Partei (29.04.1997–01.01.2006) ning Isamaa ja Res Publica Liit (09.01.2006–06.03.2013). 2002–15.06.2013 Eesti Vabariigi Riigikohus, kriminaalkolleegiumi nõunik 2003–2013 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kriminaal- ja karistusõiguse õppejõud juuni 2013 – juuni 2014 EULEX Kosovo, apellatsioonikohtu nõunik 2013–2017 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna karistusõiguse lektor 01.07.2014–02.02.2020 Tallinna Ringkonnakohus, kohtunik 07.02.2017–02.02.2020 Kosovo kohtu erikolleegiumid, kohtunik alates 3. veebruarist 2020 Riigi peaprokurör Andres Parmas Eesti Teadusinfosüsteemis Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Valitsuse 09.01.2020 otsus nr 2 "Riigi peaprokuröri ametikohale nimetamine ". Avaldamismärge: RT III, 14.01.2020, 1. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 02.06.2014 otsus nr 446 "Kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 03.06.2014, 6. Valitsus nimetas riigi peaprokuröriks Andres Parmase err.ee, 9. jaanuar 2020 Registrite ja Infosüsteemide Keskus (RIK). Äriregistri teabesüsteem. Erakondade liikmete nimekirjad. Päring: Andres Parmas.[alaline kõdulink] "Uus peaprokurör Andres Parmas: karistus on alati ühiskonna kättemaks". err.ee, 14. jaanuar 2020. "Andres Parmas. Oportuniteedi põhimõtetest". intervjuu Vikerraadios 9. oktoobril 2020. "Peaprokurör Andres Parmas: on äärmiselt inetu, et prokuratuuri püütakse segada poliitilisse mängu". Eesti Päevaleht, 17. veebruar 2021.
Rahu (kino)

Rahu oli kino Tallinnas Pelgurannas Pelguranna, Kopli ja Sõle tänava ristil, ametliku aadressiga Kopli 69b. Pelguranna rajatava asumi ühte keskusse kavandati ka kino. Hoonet hakati projekteerima 1955. aastal, projekt valmis 1956. aastal. Projekti alusena kasutatud üleliidulist tüüpprojekti muutsid ja sidusid arhitektid Heili ja August Volberg. 502 istekohaga kino valmis 1959. aastal. See oli esimene laiekraankino Tallinnas. Teise korruse fuajeesse valmistas kunstnik Dolores Hoffmann 1963. aastal ruumi üht seina katva freskomaali. Kino lõpetas tegevuse 1994. aastal. Pärast seda on hoones tegutsenud sisustusmaterjalide esinduspood ja kuni 1. detsembrini 2018 oli seal kasiino. Hoone lammutati aprillis 2019 ja asemele ehitati Maxima kaubanduskeskus Olympic Casino Kopli "Põhja-Tallinnas asuva Rahu kino lammutamine on täies hoos". Delfi, 5. aprill 2019 Kopli endise kinohoone asemel kerkinud ärikeskuse Maxima on avamiseks peaaegu valmis, arileht.delfi.ee, 15.12.2019 Oleg Kotšenovski. "Kino "Rahu" Kopli t. 69b" // Eesti arhitektuur 1 (Tallinn). Valgus. Tallinn 1993. Lk 90 Karen Jagodin. Kino "Rahu". - Lähme kinno! Kuurist kobarkinoni - sajand Eesti kinoarhitektuuri. Eesti Arhitektuurimuuseum. Tallinn 2013. Lk 112-113 "Laiaekraanilise kino "Rahu" ehitamine Kalinini tänaval". Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.357.0.91067. Salomon Rosenfeld, 1957-1959 "Kino "Rahu" välisvaade". Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.357.0.90461. Salomon Rosenfeld, 27. juuni 1959 "Makarovi tn algus". Tallinna Linnamuuseum, TLM Fn 6577:111. Gea Troska, 1960 "Kino Rahu Tallinnas, fassaadivaade. Üleliiduline tüüpprojekt, sidunud August Volberg ja Heili Volberg". Eesti Arhitektuurimuuseum, EAM Fk 4738 Legendaarne Rahu kino lammutatakse ja asemele kerkib kaubakeskus. Postimees, 15. jaanuar 2019 Jüri Muttika. "Lammutamisele minevast Rahu kinost päästetakse Dolores Hoffmanni fresko". 16. jaanuar 2019, err.ee Sandra Lepik. "Raimond Kaljulaid: kino Rahu lammutamine otsustati juba 2007. aastal". Pealinn, 17. jaanuar 2019 Merle Karro-Kalberg. "Rahu, ainult rahu!" 24. jaanuar 2019, err.ee
Parmas

Parmas on kuivade viljavihkude kogum. Vilja käsitsi lõikamisel seoti see vihku kohe lõikamise ajal, v.a. hommikul kastega lõigatu, mil lasti kuivada õhtuni. Vihud köideti kokku kõrtest keeratud sidemetega ning pandi 4–10 kaupa kokku või üksteise peale hunnikusse, mida nimetati parmas. Samal päeval laoti vihud parmastest hakki, napra või auna. Mõnel pool nimetati parmaseks ka süle- või hangutäit sidumata suvivilja. Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 88
Vart (etnograafia)

Vart oli eesti vanim viljapeksuriist, koodi eelkäija. See oli tugev lameda põlvekujulise kõverusega puuvemmal, pikkusega 120–170 cm. Vart koosnes varrest ehk ladvast ja löögiosast ehk tüvikust. Kõverat põlve nimetati kannaks. Valmistati looduslikult kõverast või painutatud puust (harilikult saarest). Rukkipeksul kasutati varta 18. ja 19. sajandil lisaks koodile peaaegu kogu Eesti ulatuses. Põhja- ja Lääne-Eestis kasutati ka linakuparde peksul. 20. sajandi algul kasutati varta paiguti veel Lääne-Eestis ja saartel. Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 89 Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. AS Pakett trükikoda. lk 233 Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2000. lk 330 Vart, Eesti Põllumajandusmuuseum [1]
Inguši keel

Inguši keel on nahhi-dagestani keelkonda kuuluv Kaukaasia keel. Lähemad sugulaskeeled on tšetšeeni ja batsbi keel. 20. sajandi alguses loodi kirjakeel araabia tähestiku põhjal. 1923—1928 oli kasutusel ladina kirjal põhinev oma kirjasüsteem, seejärel 1928—1938 tšetšeeni-inguši ühine ladina kirjal põhinev kirjasüsteem ja 1938 mindi üle kirillitsal põhinevale kirjasüsteemile. Praegune inguši tähestik: Sõnarõhk on alati esimesel silbil. Nimisõnad jagunevad 6 klassi. Inguši keeles on palju on laensõnu vene, araabia, pärsia, osseedi ja gruusia keelest ning turgi keeltest. Ingušikeelne Vikipeedia ГӀалгӀай-эрсий дошлорг (Ингушско-русский словарь). Нальчик, 2009. ISBN 978-5-88195-965-4 https://phoible.org/inventories/view/893 http://www.unesco.org/languages-atlas/en/atlasmap/language-id-1068.html
Kogula

Kogula on kahe küla nimi Eestis: Kogula, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas endine Kogula, pärast 2017. aasta haldusreformi Valjala-Kogula, küla Saare maakonnas endises Valjala vallas Kogula mõis Kogula vald
ÅF-Consulting Aktsiaselts

ÅF-Consulting Aktsiaselts (varasema nimega ÅF-Estivo) on Eesti konsultatsioonifirma, mis tegeleb energeetikaalase- ja keskkonnaalase nõustamisega. ÅF-Consulting Aktsiaselts kuulub Põhjamaade konsultatsioonifirmale Ångpanneföreningen. https://web.archive.org/web/20190131145428/https://vorumaateataja.ee/polva/60-uudised/14733-linn-koostab-soojusmajanduse-arengukava (vaadatud 30.01.2019)
Künnapu & Padrik

Künnapu & Padrik on Eesti arhitektuuribüroo. Büroo on nimetatud Vilen Künnapu ja Ain Padriku järgi. 1988 West Coast Gateway, Los Angeles 1998 Viru väljaku detailplaneering 1988 EVEA panga hoone ... http://www.kassiopeia.ee/ (vaadatud 30.01.2019) Koduleht
Estiko-Plastar

Estiko-Plastar on Eesti aktsiaselts, mis toodab trükitud ja trükkimata pakkematerjale, kilesid ja kilekotte. Aktsiaselts on Baltimaade juhtiv kilepakendite tootja. Aktsiaselts on ettevõtte Estiko tütarettevõte. 2012-2013 sisenes ettevõte ka Rootsi turule. https://plastar.ee/meist/ajalugu (vaadatud 30.01.2019) Koduleht
Ungari riigipeade loend

Ungari riigipeade loend loetleb Ungari riigipead pärast Austriast eraldumist 1918. aastal. Ungari monarhid on toodud Ungari valitsejate loendis. Personaaluniooni 1526–1867 ja Austria-Ungari kaksikmonarhia (alates aastast 1867) monarhid on toodud Austria-Ungari riigipeade loendis.
Lajos

Lajos võib tähendada järgmist: Lajos, ungaripärane mehenimi Lajos (ettevõte), Eesti aktsiaselts Lajos I, Ungari kuningas Lajos II, Ungari kuningas
Hänga

Hänga (EHAK kood 1940) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torgu valda. Piirneb lõunas Läbara ja Sääre külaga, edelas Karuste külaga, läänes Lülle külaga, põhjas Iide ja Soodevahe külaga, idas Mõntu külaga. Küla läbivad tugimaanteedest Kuressaare–Sääre maantee ja kõrvalmaanteedest Jämaja–Hänga tee. Küla territoorium on üpris metsane, inimasustus on peamiselt mainitud teede ääres. Kohanimesid Hänga külas: Raua, Loigu, Heinamaa, Tuhliaia, Pihlaka, Hellamäe, Tõuste, Vanaraisa, Suurenu, Antsu-Tooma, Hernemaa. Külas on Suurevare kraavi lähe. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tallinna Linnahalli AS

Tallinna Linnahalli AS on Tallinna aktsiaselts, mis muu hulgas haldab Tallinna Linnahalli. Aktsiaseltsi tegevusalad on üürida äriruume ja vahendada üürnikele kommunaalteenuseid. Aktsiaseltsi nõukogu esimees on Mihhail Kõlvart. Aktsiaselts on munitsipaalettevõtte Tallinna Linnahall õigusjärglane. https://web.archive.org/web/20190131145509/http://linnahall.ee/tallinna-linnahalli-aktsiaseltsi-pohikiri/ (vaadatud 30.01.2019) http://linnahall.ee/kontakt-meeskond/ (vaadatud 30.01.2019) Koduleht