laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Elgi Reemets

Elgi Reemets (11. mai 1910 Tallinn – 21. oktoober 1987 Tallinn) oli eesti tarbekunstnik. Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi keraamika erialal. Lisaks keraamikale viljeles ta nahkehistööd, metalli- ja tekstiilikunsti. Aastatel 1950–1968 töötas ta Kunstitoodete Kombinaadis, kujundades kombinaadi nahkehistöö toodangut. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1964 Eesti NSV teeneline kunstnik 1976 Eesti NSV rahvakunstnik 1976 Kristjan Raua preemia (vaibad "Rahvakunstimeistrid" ja "Põld") Tema õde oli arhitekt Valve Pormeister. Tema väimees on Jüri Kuuskemaa. Kalmistute register HAUDI Helene Kuma. Elgi Reemets. Tallinn: Kunst, 1981 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tarbekunstnik Elgi Reemets (1967) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV teeneline kunstnik, Elgi Reemets (1970) ERR arhiiv. Õhtu kunstniku ateljees: Elgi Reemets (1975) ERR arhiiv. Kirjutamata memuaare: Elgi Reemets (1980)
Anne Kaaver

See artikkel räägib maastikuarhitektist. Bibliograafi kohta vaata artiklit Anne Kaaver (bibliograaf). Anne Kaaver (20. juuni 1947 Tallinn – 13. jaanuar 2024) oli eesti maastikuarhitekt. Ta lõpetas 1965. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1971. aastal Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituudi arhitektuuri erialal. Ta on uurinud Eesti parke ja kirjutanud monograafia maastikuarhitekt Georg Kuphaldtist. Ta on kujundanud Betti Alveri pargi Jõgeval. Anne Kaaver. Maastikuaednik Georg Kuphaldt. Tallinn: Keskkonnainvesteeringute Keskus, 2003 "Kadrioru Saksa Gümnaasium. 5. lend – 1965". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. november 2016. Vaadatud 29. novembril 2016. Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri eriala vilistlased 1956-2013 "Betty Alveri Muuseum. Mälestusmärk". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 29. novembril 2016.
Hopa mõis

Hopa mõis ehk Ape mõis (saksa keeles Hoppenhof, läti keeles Apes muiža, ka Oppes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Smiltene piirkonnas Hopa linnas. Mõis rajati 14. sajandil. Aastal 1528 oli selle omanikuks Johann Hoppe, kelle järgi mõis ka oma nime sai. Aastast 1889 olid mõisa omanikeks Delwigid. Hopa mõisaansambel (tall, laut, härrastemaja, moonakamaja, elumaja) on kohaliku kaitse all olevad arhitektuurimälestised. Häärber oli aastast 1924 Hopa Põllumajanduskooli omandis. Teise maailmasõja järel rajati sinna korterid, hiljem oli seal haigla. Aastast 1996 on selle omanikuks Alūksne pansionaadi Hopa osakond. 2018. aasta seisuga on hoone hävimisohus. Peahoone (2018) Peahoone (2004) Säilinud on veel teisedki mõisakompleksi kuulunud hooned. Meierei ja ait on eraomanduses, mõisa laut ja küün kuuluvad aga Hopa Põllumajanduskoolile. Säilinud on ka mõisa park, mis jääb Hopa valda. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 1/8 adramaad, sellele allus 144 mees- ja 175 naishinge. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. mai 2021. Vaadatud 8. juunil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Vietvārdu datubāze, vaadatud 26. juuni 2017 Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 278. Hopa mõis Läti Rahvusraamatukogu andmebaasis
Anne Kaaver (bibliograaf)

Anne Kaaver (26. juuli 1936 – 8. jaanuar 2014) oli eesti raamatukoguhoidja. 1960. aastatel oli ta Kohtla-Järve II lasteraamatukogu juhataja, hiljem Kohtla-Järve Rajooni Keskraamatukogu direktori asetäitja. 1967 Eesti NSV Kultuuriministeeriumi aukiri 1990 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Sirp ja Vasar, 29. september 1967 Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1990, 5, 82
Ikšķile mõis

Ikšķile mõis (läti keeles Ikšķiles muiža, saksa keeles Uexküll Üxküll) oli mõis Liivimaal Ikšķile kihelkonnas. Endine mõisasüda asub tänapäeval Lätis Ogre piirkonnas Ikšķile asulas. Tänapäeval on mõisa ala vee all. Mõisa viimane omanik enne 1920. aasta Läti maareformi oli parun Alexander Von Wolf (läti keeles Aleksandrs fon Volfs). Mõisast Līga Landsberga lätikeelses blogis
Jaunrauna mõis

Jaunrauna mõis (saksa keeles Ronneburg-Neuhof, läti keeles Jaunraunas muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Võnnu kreisis Rauna kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub endine mõisasüda Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas Jaunrauna asulas. Mõisat on omanud Panderid. Häärber ehitati 19. sajandil. Jaunrauna mõisa peahoone (2016) Jaunrauna mõisa ait (2017) Fideikomiss Sakk, Ivar. Läti mõisad. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 140. Jaunrauna mõis Līga Landsberga lätikeelses blogis
São Tomé

São Tomé on São Tomé ja Príncipe pealinn. See on riigi suurim linn, São Tomé provintsi ja Água Grande valla keskus. Linn asub São Tomé saare kirdeosas. Portugallased saabusid São Tomé saarele umbes 1470. aasta paiku. Varem oli saar asustamata. Portugallased üritasid kolooniat rajada 1485, kuid püsikoloonia rajati 1493. Linna keskel asub 16. sajandil ehitatud katedraal. Vanimate hoonete hulka kuulub veel 1575. aastal ehitatud fort, kus tänapäeval töötab muuseum. 1641–1648 olid sadam ja fort hollandlaste valduses. 1709. aastal valitsesid linnas lühikest aega (alla ühe kuu) prantslased. Presidendipalee Katedraal https://web.archive.org/web/20110319005538/http://www.navetur-equatour.st/history.php History http://www.worldstatesmen.org/Sao_Tome.html São Tomé and Príncipe
Krystyna Palmowska

Krystyna Palmowska (sündinud 11. novembril 1948 Varssavis) on poola alpinist. Ta on mägironija, kes on tõusnud esimese naialpinistina kaheksatuhandelise Broad Peaki tippu. Ta on hariduselt elektroonikainsener. 1977. aastal tõusis ta koos Anna Czerwińskaga Matterhorni tippu põhjaseina kaudu. Järgmisel aastal ronis ta jälle Matterhorni põhjaseinal, seekord jõudis ta koos Anna Czerwińska, Irena Kęsa ja Wanda Rutkiewicziga esimeste naistena Matterhorni tippu põhjaseina kaudu talvisel perioodil. 1975. aastal võttis ta osa Poola ekspeditsioonist Gasherbrum II-le (8034 m). 1980. aastal üritas ta tõusta Kanchenjungale (8586 m), kuid tippu ei jõudnud. 1982. ja 1984. aastal võttis ta osa Karakoramis maailma kõrguselt teise mäetipu K2 (8216 m) vallutuskatsest, kuid mõlemad tõusud ebaõnnestusid. 1983 – Broad Peak (8051 m) 1985 – Nanga Parbat (8125 m), koos Wandą Rutkiewiczi ja Anna Czerwińskaga Palmowska Krystyna. z-ne.pl Krystyna Palmowska o zdobyciu Broad Peak: napaliłyśmy się na tę górę. wiadomosci.wp.pl Anna Czerwinska the famous Polish climber. himalman.wordpress.com KRYSTYNA PALMOWSKA. drytooling.com.pl
Ilmārs Bernāns

Ilmārs Bernāns (8. oktoober 1954 – 9. detsember 2003 Aoraki, Uus-Meremaa) oli läti alpinist. Ta on tõusnud Pamiiri ja Tian Shani nelja üle 7000 m kõrguse mäe tippu, mille eest pälvis kolmandana Lätist Lumeleopardi aunimetuse. Ta võttis 1993. aastal osa Läti esimesest Himaalaja ekspeditsioonist – kaheksatuhandelise Dhaulagiri (8167 m) tippu, kuid sinna ta ei jõudnud. Ta on tegutsenud ärinduses. 9. detsembril 2003 (kohaliku aja järgi 10. detsembril) hukkus ta koos Teodors Ķirsise, Evija Ķirse ja Aivars Prošenkovsiga Uus-Meremaal, olles tõusnud Aoraki (3754 m) tippu. 1991 – aunimetus "Lumeleopard" (tõusnud nelja endise Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrguse mäe tippu) Ilmārs Bernāns. nekropole.info Mūslaiku Latvijas vēsture: ar ko latvietim palepoties?. pietiek.com Gājuši bojā četri Latvijas alpīnisti, viņu vidū Teodors Ķirsis[alaline kõdulink]. 25.06.2013. tvnet.lv Snow Leopards. russianclimb.com Neli Läti alpinisti hukkus Uus-Meremaa mägedes. 11.12.2003. postimees.ee
Je t'aime... moi non plus

"Je t'aime... moi non plus" (prantsuse keeles "Ma armastan sind... mina ka mitte") on Serge Gainsbourgi 1967. aastal kirjutatud duett. Laulu kirjutas ta Brigitte Bardot'le ning koos Bardot'ga ta selle ka salvestas. See versioon jõudis aga avalikkuseni alles 1986. aastal, kuna Bardot' abikaasa, saksa ärimees Gunter Sachs, nõudis selle kõrvaldamist. Nii salvestas Gainsbourg 1969. aastal loo uuesti koos oma tollase kallima Jane Birkiniga. See singel jõudis mitmel pool edetabelite tippu, muu hulgas Suurbritannias esimese võõrkeelse lauluna esikohale. Laul keelati mitmel pool seksuaalse sisu tõttu ära, muu hulgas keelas laulu ära ka BBC. See oli esimene Briti singliedetabeli tipus olnud laul, mis on saanud esitamiskeelu.
Anna Czerwińska

Anna Czerwińska (10. juulil 1949 Varssavi – 31. jaanuar 2023) oli poola alpinist. Ta oli mägironija, kes on tõusnud kaheksa üle 8000 meetri kõrguse mäe tippu. Ta on teine poolatar Wanda Rutkiewiczi järel, kes on seisnud Džomolungma tipul. Ta on kirjutanud alpinismi teemal mitu raamatut. Ta lõpetas Varssavi Meditsiiniakadeemia farmaatsia teaduskonna. Pärast kolm aastat kestnud õpinguid doktorantuuris kaitses ta doktoritöö farmaatsia alal. Õpitud erialal töötas ta lühikest aega. Hiljem oli ta ettevõtja, kes importis Indiast rõiva- ja juveelikaupu. Ta harrastas mägironimist 1969. aastast. 1977. aastal tõusis ta koos Krystyna Palmowskaga Matterhorni tippu põhjaseina kaudu. Järgmisel aastal ronis ta jälle Matterhorni põhjaseinal, seekord tõusis ta koos Krystyna Palmowska, Irena Kęsa ja Wanda Rutkiewicziga esimeste naistena Matterhorni tippu põhjaseina kaudu talvisel perioodil. Aastatel 1995–2000 ronis ta esimese poolatarina seitsme tipu klubi kõigile eri paigus asuvaile mäetippudele. 1975. aastal võttis ta osa Poola Karakorami ekspeditsioonist Gasherbrumi mäemassiivi. 1980. aastal üritas tõusta Kanchenjungale (8586 m), kuid tippu ei jõudnud. Ka teisel katsel 1990. aastal, kui ta juhtis ekspeditsiooni, tipputõus ebaõnnestus. 1986. aastal üritas ta tõusta Karakoramis maailma kõrguselt teisele mäele K2 (8216 m), kuid kõrgusel 8200 m oli sunnitud tagasi pöörduma. See oli tema kolmas tõusukatse sellele mäele (varasemad aastatel 1982 ja 1984). 1983 – Broad Peaki (8051 m) eeltipp Rocky Summit (8028 m) 1985 – Nanga Parbat (8125 m), koos Wandą Rutkiewiczi ja Krystyna Palmowskaga 2000 – Džomolungma (8848 m), tipus teise poola naisalpinistina 2000 – Xixabangma kõrvaltipp Xixabangma Central Summit (8008 m) 2001 – Lhotse (8516 m), poola naialpinistide esmatõus 2001 – Cho Oyu (8188 m) 2003 – Gasherbrum II (8034 m) 2006 – Makalu (8485 m), poola naisalpinistide esmatõus Poola Alpinismi Assotsiatsioon valis ta oma auliikmeks Anna Czerwinska the famous Polish climber. himalman.wordpress.com Anna Czerwińska. czerwinska.szkolagorska.com Anna Czerwińska koduleht czerwinska.szkolagorska.com
Toce mõis

Toce mõis (saksa keeles Tootzen, läti keeles Toces muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ļaudona kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas Toces. Mõisat on omanud Laudohnid.
Õige vaade

Õige vaade (paali keeles sammā-diṭṭhi, sanskriti keeles samyagdṛṣṭi) on Buddha antud Kaheksaosalise tee esimene osa mida Buddha õpetas Dhammaratta käimapanemise suttas (paali keeles Dhammacakkappavattana sutta) ja mis kätkeb endas õiget vaadet Neljast Aarjalikust Tõest (paali k. catusacca sammā diṭṭhi), karmast (paali k. kammassakatā sammādiṭṭhi), ja kümnes olulises asjas (paali k. dasavatthuka sammā diṭṭhi). S.V.420. Sammādiṭṭhi Sutta, M.I.46.
Tolka mõis

Tolka mõis (saksa keeles Tolkenhof, läti keeles Tolkas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Vestiena kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub see Lätis Madona piirkonnas Vestiena vallas Tolka asulas. Mõisat on omanud Rosenid ja Krögerid. Mõisa peahoone ehitati 1879. aastal ja see on uusrenessansi stiilis. http://www.zudusilatvija.lv/objects/object/4722/ (vaadatud 12.10.2016)
Turna mõis

Turna mõis (saksa keeles Turneshof, läti keeles Turnas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Härgmäe kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi paikneb Lätis Valka piirkonnas Härgmäe vallas Turna asulas. Sealsed valdused olid varem osa Härgmäe ordulinnuse linnuseläänist. Pärast mõisate reduktsiooni läksid need valdused Rootsi riigile, ent hiljem taastati Barrede õigused sellele alale ja lään jagati eelmise omaniku Anton de la Barre poegade vahel. Robert Friedrich de la Barrel oli kolm tütart, kelle vahel tema pärandiosa jagunes. Neist vanim, Renata Johanna, oli aiellunud Carl Johann von Wrangeliga. Tema valdusse läkski Turna mõis. Hiljem päris mõisa tema poeg Carl Johann Wilhelm Wrangel, aastal 1818 aga Anton von Wrangel. 1841. aastal kirjutas Anton Turna oma tütre Margaretha Maria Johanna nimele. Too suri aastal 1877 ja mõis läks tema laste valdusse. Pärandi jagamisel ostis siis Theodor Wrangel mõisa 50 000 rubla eest teistelt pärijatelt välja. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 7/8 adramaad, sellele allus 247 mees- ja 264 naishinge. Aastal 1734 oli mõisa suurus (koos Vana-Kaarküla ja Uue-Kaarküla mõisaga) 22 ja 7/8 adramaad. Aastal 1758 oli mõisa suurus 7 ja 7/8 adramaad, aastal 1823 aga 7 ja 3/5 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid sama palju, aastal 1881 oli neid aga 8 ja 78/80, lisaks allus mõisale 9 ja 54/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses. Agraarreformi ajal, mil mõis tükeldati, kuulus sellele 712 hektarit maad. Mõisa koosseisus oli kaks karjamõisa: Muischneek ja Silamuiža (Heideberg). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volume 1, Heinrich von Hagemeister, lk 291. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 355-356. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 272. Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 288. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 352. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001. ISBN 9984-00-412-0. 279 lk.
Õige kavatsus

Õige kavatsus (paali keeles sammā-saṅkappa, sanskriti keeles samyaksaṃkalpa) ehk õige mõte on Buddha antud Kaheksaosalise tee teine osa, mida Buddha õpetas Dhammaratta käimapanemise suttas (paali k. Dhammacakkappavattana sutta) ja mille sisuks on mitte tahtmise kavatsus ehk loobumise mõte (nekkhamma-sankappa), mittepahatahtlik kavatsus ehk headuse mõte (avyāpāda-sankappa), mittevägivaldne kavatsus ehk rahumeelsuse mõte (avihiṃsā-sankappa). S.V.420. Maggavibhaṅgasutta SN 45.8
Latium

Latium oli Vana-Rooma piirkond Apenniini poolsaarel. See moodustas osa praeguse Itaalia Lazio maakonna alast – ligikaudu ristkülikukujulise ala Tiberi (praegu Tevere) jõe, Sabini mägede, Sinuessa ja Türreeni mere vahel. Latiumi keskus oli Rooma. Seal elas itaalikute tähtsaim rühm latiinid. Latiinide liit Lazio - Kesk–Itaalia maakond tänapäeval samadel aladel
Õige tegu

Õige tegu (paali keeles sammā-kammanta, sanskriti keeles samyakkarmānta) on Buddha antud Kaheksaosalise tee neljas osa, mida Buddha õpetas Dhammaratta käimapanemise suttas (paali k. Dhammacakkappavattana sutta)  ja selle sisuks on hoidumine elu võtmisest ehk hoidumine tapmisest (paali. k. pāṇātipāta virati), selle võtmisest, mida pole antud ehk hoidumine varastamisest (paali. k. adinnādāna virati) ja naudingut pakkuvast valest käitumisest (paali. k. kāmesu micchācāra virati). S.V.420. Maggavibhaṅgasutta, SN 45.8
Urga mõis

Urga mõis (saksa keeles Orgishof, varem Idel ja Idelshof, läti keeles Urgas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Aloja kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Limbaži piirkonnas Braslava vallas Urga külas. Mõisa pargis kasvav Urga nulg on looduskaitse all. Mõisast on esimesi teateid aastast 1436, kui Liivi ordumeister läänistas Jan Orgisele maad. Aastal 1597 sai mõisa omanikuks samast suguvõsast Philip Orgas, kes müüs selle Zoegede soost daamile, kes andis selle aastal 1630 oma Dönhoffide soost pojale. See suri meessoost järglasteta ja nii omandas mõisa aastal 1636 Jürgen Zoege, kes selle aasta hiljem Ungern-Sternbergidele müüs. Aastal 1757 läks mõis Ceumernite valdusse. Aastal 1833 läks mõis abielu kaudu Stadenite valdusse. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kuus adramaad, sellele allus 157 mees- ja 159 naishinge. Sama suur oli mõis ka aastal 1757, aastal 1734 oli adramaid 3 ja 7/8, aastal 1688 aga 5 ja 1/2. Aastal 1641 oli mõisa suurus üks adramaa. Aastal 1832 oli adramaid 5 ja 16/20, aastal 1881 aga 4 ja 15/30, lisaks veel 11 ja 40/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus. Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisat: Kihle ja Kabbul. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 140-141 Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 130. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 246. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 138 Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 127. Urga mõis Līga Landsberga lätikeelses blogis
Õige eluviis

Õige eluviis (paali keeles sammā ājīva, sanskriti keeles samyagājīva) on Buddha antud Kaheksaosalise tee viies osa, mida Buddha õpetas Dhammaratta käimapanemise suttas ja mille sisuks on hoidumine oskamatust eluviisist ehk kannatusi tekitavast eluviisist hoidumine (paali k. duccarita micchājīva virati), sobimatust eluviisist (anesana micchājīva virati), ebaausast eluviisist (kuhanādi micchājīva virati) ja madalatest kunstidest ehk loomalikust eluviisist hoidumine (tiracchānavijjā micchājīva virati). S.V.420. Maggavibhaṅgasutta SN 45.8
Õige püüdlus

Õige püüdlus (paali keeles sammā vāyāma, sanskriti keeles samyagvyāyāma) on Buddha antud Kaheksaosalise tee kuues osa, mida Buddha õpetas Dhammaratta käimapanemise suttas ja mille sisuks on neli püüdlust: veel esile kerkimata oskamatute meeleseisundite vältimine (paali k. anuppannānaṃ akusalānaṃ dhammānaṃ anuppādāya vāyāmo), esile kerkinud oskamatute meeleseisundite hajutamine (uppannānaṃ akusalānaṃ dhammānaṃ pahānāya vāyāmo), veel esile kerkimata oskuslike meeleseisundite arendamine (anuppannānaṃ kusalānaṃ dhammānaṃ uppādāya vāyāmo), esile kerkinud oskuslike meeleseisundite säilitamine (uppannānaṃ kusalānaṃ dhammānaṃ bhiyyo bhāvāya vāyāmo S.V.420.  Maggavibhaṅgasutta SN 45.8.
Õige teadvustamine

Õige teadvustamine (paali keeles sammā sati, sanskriti keeles samyaksmṛti) ehk õige teadvelolek on budismis Kaheksaosalise tee seitsmes osa Dhammaratta käimapanemise suttas. Õige teadvustamine hõlmab järgmisi aspekte: Füüsiliste nähtuste ja keha teadvustamine ja vaatlemine (paali k. kāyānupassanā satipaṭṭhānam), Tunnete teadvustamine ja vaatlemine (vedanānupassanā satipaṭṭhānam), Meele (mõtete, teadvuse) teadvustamine ja vaatlemine (cittānupassanā satipaṭṭhānam) Meeleobjektide, dhammade ehk seadmuste teadvustamine ja vaatlemine (dhammānupassanā satipaṭṭhānam). Teadvustamine sisaldab ka viie nähtuse (pañca abhiṇhapaccavekkhaṇa) pidevat meelespidamist: Kõik me vananeme ja keegi ei pääse sellest (jarādhammatā) Me kõik kannatame valu ja keegi ei pääse sellest (byādhidhammatā) Me kõik sureme ja keegi ei pääse sellest (maraṇadhammatā) Me kõik lahkume sellest, mis/kes on saanud meile kallisks ja armsaks: lastest, vanematest ja isegi oma kehast (piyavinābhāvatā). Me vastutame oma tegude eest igal juhul, kuna saame vääramatult tagasi vaid selle, mida ise oleme teinud - (kammassakatā). Pidev meelespidamine sisaldab ka viit saavutamatut (pañca alabbhanīya ṭhāna): Me vananeme (jarādhamma). Me haigestume (vyadhidhamma). Me sureme (maraṇadhamma). Me laguneme (khayadhamma). Me lakkame (nassanadhamma). “Teadveloleku loomise sutta” peatükkides (pabba) on loetletud teadvustamise 21 objekti, milleks on:           1. Keha teadvustamine ja vaatlemine (paali k. kāyānupassanā satipaṭṭhānaṃ) 1) Hingamise teadvustamine (ānāpāna). 2) Neli keha asendit (iriyāpatha). 3) Selge teadvelolek (sampajañña). 4) Keha koostisosade mõtlus (paṭikkūlamanasikāra). 5) Nelja elementi mõtlus (dhātumanasikāra). 6) - 14) Keha ebapuhtuse mõtlus (navasīvathikā = asubha-bhāvanā) 2. Tunnete teadvustamine ja vaatlemine (vedanānupassanā satipaṭṭhānaṃ) 15) Tunnete teadvustamine ja vaatlemine 3. Meele teadvustamine ja vaatlemine (cittānupassanā satipaṭṭhānaṃ) 16) Meele teadvustamine ja vaatlemine 4. Meeleobjektide teadvustamine ja vaatlemine (dhammānupassanā satipaṭṭhānaṃ) 17) Viis takistust (pañca nīvaraṇāni) 18) Viis olemasollu klammerdumise agregaati (pañcupādānakkhandhā) 19) Kuus sisemist ja välimist tajubaasi ning nende objekti 20) Seitse virgumise tegurit (bojjhaṅga) 21) Neli aarjalikku tõde S.V.420. Maggavibhaṅgasutta SN 45.8. Alabbhanīya Sutta (A 5.48) ja  (Mallikā Kālakata) Kosala Sutta (A 5.49). Satipaṭṭhānasuttaṃ MN 10; Kāyānupassanāsatipaṭṭhānaṃ, M i 56.  31 + 1 (aju).
Samādhi

Samādhi (sanskriti ja paali keeles samādhi; tiibeti keeles ting nge dzin; hiina keeles 三昧 sanmei; jaapani keeles sammai) on keskendus, meditatsiooniõpetus ja teadvuse seisund paljudes Indiast pärinevates õpetustes (budism, hinduism, džainism, sikhism, jooga jt). Samādhi seisund saavutatakse enamasti vastava õpetuse ja meditatsioonitehnika abil, kasutades süüvimist, tähelepanu koondamist ja püsivat keskendust. Paljudes õpetustes eristatakse erinevaid samādhi seisundeid. Samādhi sagedane tõlge on 'keskendumine' (ingliskeelse concentration’i vastena) ehk 'keskendus', mida võib mõista kui meele korrastamist, organiseerimist, ühtlustamist ja korda seadmist. Mõiste samādhi tuleneb ühes etümoloogilises tõlgenduses tüvest sam-a-dha, tähendades koondamist, kokku toomist. Samadhi on tihedalt seotud mõistega samatha, mis tähendab rahu. Hinduismis leidub samādhi kirjeldusi ja õpetusi upanišadides, Patandžali "Joogasuutras" jm. Kaheksaastmelises Ashtanga joogas on samādhi kui "sulandumine" kaheksas ja viimane aste. Sellele eelnevad dharana (keskendumine) ja dhyāna (meditatsioon). Õige keskendumine (sammā samādhi) on Dhammaratta käimapanemise suttas antud kaheksaosalise tee kaheksas osa, või kaheksaosalise tee kolme viimase osa koondnimetus (õige püüdlus, õige ja õige keskendus). Samadhi on üks viiest vaimsest võimest (indriya) ja üks seitsmest virgumise tegurist. Õige keskendumine kujuneb välja õigest teadlikkusest (sammā-sati) ja hõlmab erinevaid keskendustasandeid. Samādhi seisundini jõudmiseks ületatakse samatha bhāvanā abil esmalt viis takistust ning liigutakse sealt edasi järjestike jhāna'de arendamisele.. Tipitakas leidub õpetusi rahu (samatha-bhāvanā) ja läbinägemise (vipassanā-bhāvanā) arendamiseks Meditatsioon Bhavana Budistlik psühholoogia Charles Tart (2016). Muutuv teadvus: multidistsiplinaarseid vaatenurki. Eesti transpersonaalne assotsiatsioon. ISBN 9789949959341. Charles Tart (2008). Teadvuse seisundid. Väike Vanker. ISBN 9789985975756. Sarbacker, Stuart Ray (2012), Samadhi: The Numinous and Cessative in Indo-Tibetan Yoga, SUNY Press. Skilton, Andrew (2002). "State or Statement?: "Samādhi" in Some Early Mahāyāna Sutras". The Eastern Buddhist. 34 (2): 51–93. ISSN 0012-8708. Rupert Gethin. Budismi alused. Tõlkinud Lauri Liiders. Tartu Ülikooli kirjastus, 2021. ISBN 9789949035472, lk 228-230. Marko Lepik. Satipatthanasutta - Õpetus teadvustamise viisidest. Märkused. Patañjali, "Yogasūtra", tõlkinud Martti Kalda, kommenteerinud Inga Põldma ja Martti Kalda. Tallinn, Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2015, lk 154 jm. S.V.420. Ida mõtteloo leksikon: keskendumine[1] Abhidhammas on toodud nīvaraṇā kuuene jaotus, kus kuuendaks on teadmatus (avijjā). Vijjābhāgiyā sutta, AN 2.30 (PTS: A.i.61) Maggavibhaṅgasutta SN 45.8. "Samatho ca vipassanā ca" (D.III. 273; M.I. 494; S.IV.360; A.I.95; etc).