laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hea aasta

"Hea aasta" (inglise "A Good Year") on 2006. aastal linastunud Suurbritannia romantiline komöödiafilm, mille lavastas Ridley Scott. Linateos põhineb Peter Mayle'i samanimelisel romaanil. Russell Crowe – Max Skinner Albert Finney – onu Henry Marion Cotillard – Fanny Chenal Abbie Cornish – Christie Roberts Didier Bourdon – Francis Duflot Isabelle Candelier – Ludivine Duflot Freddie Highmore – noor Max Skinner Tom Hollander – Charlie Willis Rafe Spall – Kenny Richard Coyle – Amis Archie Panjabi – Gemma Kenneth Cranham – Sir Nigel Daniel Mays – Bert, šveitser Giannina Facio – Maitre D' "Hea aasta" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) FILM: Hea aasta/A Good Year. Blogi "Elu ei ole ainult karusselliga sõitmine…", 29. juuli 2007 Filming locations in Provence
Tamula järv

Tamula järv (ka Tamla järv) on järv Võrumaal Võru linna edelaküljel. Järv on ovaalse kujuga ja 231,3 ha suur. Suurim sügavus on 7,5 m ja keskmine 4,2 m, asudes 69,1 m kõrgusel merepinnast. Järv on nõrga läbivooluga, sisse voolab Kubija oja ja mõned kraavid. Väljavool toimub Võhandu jõkke. Tamula järv on Võhandu maratoni stardikohaks. 1938. aastal kaotas fotograaf Ida Kepnik Tamula järve kaldal rõnga. Seda rannamudas otsides sattus ta luude lademele. Spetsialistid leidsid, et fotograaf oli avastanud ühe suurima Baltimaade kiviaegse asula ja matmispaiga. Rippsild Järveäärne promenaad sügisel Päikeseloojang Tamula järvel Tamula supelrand Vaade Haanja kõrgustikule üle Tamula järve "Vabariigi ärinaised: millega tegelesid Eesti naisettevõtjad 1939. aastal?". Äripäev. 30. juuni 2023. Vaadatud 2. juulil 2023.  Tamula järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis 360° aeropanoraam / aerofoto Tamula järv Eesti looduse infosüsteemis Tamula järv keskkonnaportaalis
Faktoriaal

Naturaalarvu n faktoriaal (tähistus n!) on n esimese positiivse täisarvu korrutis. Kui n on positiivne täisarv, siis n ! = 1 ⋅ 2 ⋅ 3 ⋅ … ⋅ n = ∏ i = 1 n i {\displaystyle n!=1\cdot 2\cdot 3\cdot \ldots \cdot n=\prod _{i=1}^{n}i} , On kokku lepitud, et 0 ! = 1 {\displaystyle 0!=1} . Negatiivsete arvude jaoks pole faktoriaal defineeritud. Kui n on suur, siis saab n! ligikaudselt leida Stirlingi valemiga: n ! ≈ 2 π n ( n e ) n {\displaystyle n!\approx {\sqrt {2\pi n}}\left({\frac {n}{e}}\right)^{n}} Stirlingi valemi abil saab näidata, et Arvus 10! on 7 numbrit Arvus 100! on 158 numbrit Arvus 10 000! on 35 660 numbrit n! lõpunullide arv on ∑ i = 1 ∞ trunc ⁡ ( n 5 i ) {\displaystyle \sum _{i=1}^{\infty }\operatorname {trunc} \left({\frac {n}{5^{i}}}\right)} , kus funktsioon trunc annab arvu täisosa. Näiteks arvu 2005! lõpunullide arv on trunc(2005/5) + trunc(2005/25) + trunc(2005/125) + trunc(2005/625) = 401 + 80 + 16 + 3 = 500  Pikemalt artiklis Gammafunktsioon Euleri gammafunktsioon Γ ( z ) = ∫ 0 ∞ t z − 1 e − t d t . {\displaystyle \Gamma (z)=\int _{0}^{\infty }t^{z-1}e^{-t}\,dt\;.} on faktoriaali üldistus kompleksarvude jaoks. Gammafunktsioon on faktoriaaliga seotud kui Γ ( n ) = ( n − 1 ) !   . {\displaystyle \Gamma (n)=(n-1)!\ .} Kahekordne faktoriaal Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu. http://factorielle.free.fr Faktoriaal n! (n≤40000)
Abdul Kalam

Avul Pakir Jainulabdeen Abdul Kalam (tamili அவுல் பகிர் ஜைனுலாப்தீன் அப்துல் கலாம், hindi अवुल पिकर जैनुलअाबदीन अब्दुल कलाम; 15. oktoober 1931 Tamil Nadu – 27. juuli 2015) oli India teadlane ja poliitik. Ta oli aastatel 2002–2007 India president. Ta oli väljapaistev teadlane ja insener, kes osales muu hulgas India tuumarelva- ja raketiprogrammis. Ta oli kanderaketi SLV-3 ehitusprogrammi projektijuht ning juhtis rakettide AGNI ja PRITHVI konstrueerimist. Ta oli audoktor rohkem kui 30 ülikoolis. Ta oli täiskarsklane ja taimetoitlane ning elas tsölibaadis.
Susilo Bambang Yudhoyono

Susilo Bambang Yudhoyono (sündinud 9. septembril 1949) on Indoneesia poliitik. Ta oli 20. oktoobrist 2004 kuni 20. oktoobrini 2014 Indoneesia president. 5. juulil 2004 peetud presidendivalimiste avavoorus kogus ta 33,57% häältest oma peamise vastase, senise presidendi Megawati Sukarnoputri 26,61% vastu. 20. septembril 2004 toimunud teises voorus kogus Yudhoyono 60,62% häältest, võites 33 provintsist 29-s, ja valiti ülekaalukalt presidendiks. 8. juulil 2009 peetud presidendivalimistel valiti ta 60,80%-ga häältest juba esimeses valimisvoorus tagasi teiseks ametiajaks. Ta edestas Megawati Sukarnoputrit (26,79%) ja asepresidenti Jusuf Kallat (12,41% häältest). Indoneeslased ei kasuta üldiselt perekonnanime. Ka Yudhoyono ei ole nimi, mille president oma vanematelt päris, vaid ta valis selle endale ise ajal, mil ta sõjaväes teenis. Selle nimega kutsutakse teda ka välismaal, aga kodumaal kasutab ta nime Susilo. Siiski kannavad ka tema lapsed nime Yudhoyono, nagu oleks see perekonnanimi. Yudhoyono on abielus Ari Bambang Yudhoyonoga, kelle isa Sarwo Edhie Widowo (1927–1989) oli mõjukas poliitik ja kindral. Neil on kaks poega: kapten Agus Harimurti Yudhoyono (sündinud 1978) ja Edhie Baskoro Yudhoyono (sündinud 1982). Perekonda kuulub ka presidendi vanema poja abikaasa Annisa Larasati Pohan, kes töötab modellina ja kelle isa oli Indoneesia Panga asepresident.
Jalāl aţ-Ţalabānī

Jalāl aţ-Ţalabānī (kurdi جهلال تالهبانی / Celal Talebanî, araabia جلال طالباني (Jalāl aţ-Ţalabānī); 12. november 1933 Kelkan Iraagi Kurdistan – 3. oktoober 2017 Berliin) oli Iraagi president. Ta oli ka Kurdistani Patriootliku Liidu esimees. Ta valiti presidendiks 6. aprillil 2005 Iraagi parlamendis 227 poolthäälega 275-st. Presidendiametis oli ta kuni 24. juulini 2014. Jalāl aţ-Ţalabānī on õppinud õigusteadust Bagdadi ülikoolis.
Canary Wharf

Canary Wharf on Londoni teisejärguline äripiirkond Tower Hamletsi linnaosas Isle of Dogsi saarel. Ärihooneid hakati ehitama 1980. aastal endisse sadamapiirkonda. Seal asuvad ühed Suurbritannia kõrgemad hooned: 1 Canada Square (235,1 m), HSBC Tower ja Citigroup Centre.  Canary Wharf – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
1 Canada Square

1 Canada Square (One Canada Square) on pilvelõhkuja Londonis Canary Wharfis. See oli Suurbritannia kõrgeim hoone 5. juulini 2012, kui valmis 310 m kõrgune The Shard. Hoonel on 50 korrust ja see on 235 m kõrge. Arhitekt César Pelli projekteeritud hoone valmis aastatel 1987–1991. Kahel pool seda kõrghoonet asuvad 200 m kõrgused pilvelõhkujad: HSBC Tower (8-16 Canada Square) ja Citigroup Centre (25 Canada Square).
Agusalu

Agusalu on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Illuka valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Agusalu külas 12 elanikku, sealhulgas mitte ühtegi eestlast. Agusalu järv Agusalu looduskaitseala Väike-Agusalu järv Agusalu soo Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018. Päring Statistikaameti andmebaasis
Aar

Aar (lühend a) (ladina area ala, pind) on meetermõõdustikul põhinev mittesüsteemne pindalaühik. 1 a = 100 m². Üks hektar (aarist tuletatud ühik: hektoaar) võrdub 100 aariga: 1 ha = 100 a Aar võrdub umbes 1076,3910 ruutjalaga ja 119,6 ruutjardiga. Aarides mõõdetakse tavaliselt maatükke.
Jõksi järv

Jõksi järv on järv Põlvamaal Kanepi vallas, Kanepist 1,5 km loode pool. Varem on järv kandnud ka nimesid nagu Hobbohollojerwe, Hobbola järv või Jexisee. Järv on lääne-ida sunnas piklik ja 64,9 ha suur. Suurim sügavus on 25,4 m ja keskmine 7,3 m, asudes 116,1 m kõrgusel merepinnast. Olenemata sellest, et järve läbib Võhandu jõgi, on ta suhteliselt nõrga läbivooluga. Lisaks Võhandu jõele suubuvad sinna mõned kraavid ja võib esineda allikaid. Eesti järvede loend
Looduskaitseala

Looduskaitseala on kaitseala, mis on loodud looduse säilitamiseks, kaitsmiseks, taastamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. Looduskaitseala võimalikud vööndid on loodusreservaat, sihtkaitsevöönd ja piiranguvöönd. Eestis on 2007. aasta lõpu seisuga 129 looduskaitseala. Maailma suurim looduskaitseala on Põhja- ja Ida-Gröönimaa rahvuspark, mille pindala on 972 000 km2. Eesti kaitsealade loend "Tõhus looduskaitseala on kas suur või range" ERR Novaator, 25. märts 2022
Kaitseala

Kaitseala on ala, kus inimtegevus on piiratud, harva ka keelatud ((loodus)reservaadid). Kaitsealad on loodud mingi territooriumi looduse- või/ja kultuuripärandi säilitamiseks, kaitsmiseks, taastamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks.  Pikemalt artiklis Eesti kaitsealad Eestis on 4 peamist tüüpi kaitsealasid: rahvuspargid, looduskaitsealad ja maastikukaitsealad ehk looduspargid ja programmialad. Neis eristatakse loodusreservaate, sihtkaitse- ja piiranguvööndeid. Samuti on Eestis moodustatud sookaitsealad, veekaitseala, biosfääri-kaitseala, Ramsari alad, Natura alad. Eesti Looduskaitseseadus 2004 [1] toob välja küll vaid osa neist. Rahvusvaheline Looduskaitseliit (IUCN) on inimmõju suurust ja alade (sh elupaikade) kasutamise intensiivsust arvestades välja töötanud 6-kategoorialise kaitsealade klassifikatsiooni (Davey 1998; WRI 2000): loodusreservaadid ja metsiku loodusega alad rahvuspargid loodusmälestised ja üksikobjektid elupaiga või liigi kaitsealad kaitstavad maastikud loodusvarade kaitsealad kaitsealade võrgustik merekaitseala Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalad ressursikaitseala SLOSS-vaidlus Davey, A. G. (1998). National System Planning for Protected Areas. IUCN. World Conservation Union, Gland, Šveits WRI (World Resources Institute). (2000). World Resources 2000–2001: People and ecosystems: The fraying web of life. World Resources Institute, Washington D.C.
Maastikukaitseala

Maastikukaitseala ehk looduspark on kaitseala, mis on loodud maastiku säilitamiseks, kaitsmiseks, uurimiseks, tutvustamiseks ja kasutamise reguleerimiseks. Loodusekaitseseaduse §28 [1] järgi on maastikukaitseala eritüübid park, arboreetum ja puistu. Maastikukaitseala võimalikud vööndid on sihtkaitsevöönd ja piiranguvöönd. 2007. aasta lõpu seisuga on Eestis 149 maastikukaitseala. Eesti kaitsealade loend
Meeter

Meeter (kreeka sõnast metron 'mõõt' on SI-süsteemi põhiühikute hulka kuuluv mõõtühik pikkuse mõõtmiseks. Meetri tähis on m. Meetri määratlemisel on aluseks võetud valguse kiirus vaakumis, mille fikseeritud arvväärtus on 299 792 458 m/s, kusjuures sekund on määratletud tseesium-133 sageduse Δ ν Cs {\displaystyle \Delta \nu _{\text{Cs}}} alusel. 1 meeter on pikkus, mille läbib valgus vaakumis 1 / 299 792 458 sekundi (s) jooksul: 1 m = c 299 792 458 s = 9 192 631 770 299 792 458 c Δ ν Cs {\displaystyle 1\,{\text{m}}={\frac {c}{299\,792\,458}}\;{\text{s}}={\frac {9\,192\,631\,770}{299\,792\,458}}\,{\frac {c}{\Delta \nu _{\text{Cs}}}}\,} . kus c {\displaystyle c} on valguse kiirus vaakumis, Δ ν Cs {\displaystyle \Delta \nu _{\text{Cs}}} on tseesium-133 aatomi põhiseisundi ülipeenstruktuuri kahe taseme vahelisele üleminekule vastava kiirguse sagedus. 1791. aastal defineeriti meeter kui 1/10 000 000 (kümnemiljondik) Pariisi läbiva meridiaani poolest pikkusest ehk pikkusest pooluselt ekvaatorini. James Clerk Maxwell pakkus välja idee, et meetri pikkus võiks olla defineeritud valguslainete pikkuste kaudu. Kuna sellist mõõtetehnikat tol ajal veel polnud, jäi see ainult ideeks. 1960. aastal kehtestati meeter kui krüptoon-86 tasemete 2p10 ja 5d5 vahelisel siirdel vaakumis kiirgava valguse 1650763,73-kordne lainepikkus. Valguse kiiruse täpse väärtuse 299 792 458 m/s alusel defineeris meetri Kaalude ja Mõõtude Peakonverents 1983. a. Alates 2019. aastast on muudetud määratluse sõnastust. Ühikute detsimaaleesliited Euroopa Liidu direktiiv 2019/1258, 23. juuli 2019 "Resolution 1 of the 26th CGPM (2018)". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2021. Vaadatud 26. aprillil 2019.
Mark Webber (täpsustus)

Mark Webber võib olla: Mark Webber, Austraalia võidusõitja (1976–) Mark Webber, Briti kitarrist (Pulp) (1970–) Mark Webber, USA näitleja (1980–)
Robert Lee (täpsustus)

Robert Lee on mitme isiku ja koha nimi. Robert E. Lee (1807–1870) oli Ameerika Riikide Konföderatsiooni kindral. Robert Lee on tema järgi nimetatud linn Texases. Robert Edwin Lee (1918–1994) oli USA näitekirjanik ja laulusõnade autor. Robert Emmett Lee (1868–1916) oli Pennsylvaniast pärit USA poliitik. Robert Lee (sündinud 1961) on inglise golfimängija. Robert Lee McCollum (1909–1967) oli USA bluusikitarrist. Robert Martin Lee ehk Rob Lee (sündinud 1966) on endine inglise jalgpallur. Robert Lee (sündinud 28. 09. 2001) on eesti kahevõistleja ja suusahüppaja.
Freetown

Freetown on Sierra Leone pealinn ja suurim linn. Ühtlasi on tegu Läänepiirkonna keskusega. Asub Atlandi ookeani rannikul. Praeguse linna kohale asusid 1787. aastal elama Inglismaalt ja Kanadast tulnud vabastatud orjad. 1790. aastal põletati linn maha, 1792. aastal rajati uuesti Nova Scotiast tulnud vabastatud orjade poolt. 1808 kuni 1874 oli Briti Lääne-Aafrika pealinn. 1961. aastal sai Sierra Leone pealinnaks. Linna lähedal asub Lungi rahvusvaheline lennujaam (IATA-kood FNA). 2004. aasta rahvaloenduse andmed. GeoHives.
Hiina vapp

Hiina Rahvavabariigi vapp Hiina Vabariigi (Taiwani) vapp Hongkongi vapp Macau vapp
Batha piirkond

Batha piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. Batha prefektuur https://www.citypopulation.de/de/chad/
Tandjilé piirkond

Tandjilé piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. Tandjilé prefektuur
Koidu

Koidu on mitme koha nimi: Koidu, endine küla endises Lääne-Saare vallas, tänapäeval Suur-Randvere koosseisus Koidu, küla Haapsalu linnas Koidu, küla Saue vallas Koidu, küla Viljandi vallas Koidu, linn Sierra Leones Koidu on eesti naisenimi. Koidu-Ellavere Koiduküla Koidu tänav (mitmes Eesti asulas) Koidu põik (mitmes Eesti asulas)
Salamati piirkond

Salamati piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. Salamati prefektuur https://www.citypopulation.de/de/chad/
Mandouli piirkond

Mandouli piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis.
Lääne-Mayo-Kebbi piirkond

Lääne-Mayo-Kebbi piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis.
Lääne-Logone'i piirkond

Lääne-Logone'i piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. Lääne-Logone'i prefektuur https://www.citypopulation.de/de/chad/
Laci piirkond

Laci piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. Laci prefektuur https://www.citypopulation.de/de/chad/
Kesk-Chari piirkond

Kesk-Chari piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. Kesk-Chari prefektuur https://www.citypopulation.de/de/chad/
Sekund

Sekund (tähis s) on SI-süsteemi põhiühikute hulka kuuluv mõõtühik aja mõõtmiseks. Sõna "sekund" tuleb ladina keele väljendist pars minuta secunda (sõna-sõnalt: osa väike teine) ehk (tunni) teine väike osa (esimene väike osa – pars minuta prima – on minut). Igapäevases ajaarvestuses on sekund 1/60 minutit ehk 1/3600 tundi (1 s = 1/60 min = 1/3600 h). Sekundi praeguse definitsiooni kinnitas 26. Kaalude ja Mõõtude Peakonverents (CGPM) 2019. aastal. Sekundi määratlemisel on aluseks võetud tseesium-133 aatomi häirimata põhioleku ülipeenstruktuuri kahe energiataseme vahelise ülemineku sageduse Δ ν Cs {\displaystyle \Delta \nu _{\text{Cs}}} fikseeritud arvväärtus 9 192 631 770, ühik Hz ehk s–1:  Δ ν Cs = 9 192 631 770 1 s {\displaystyle \Delta \nu _{\text{Cs}}=9\,192\,631\,770\;{\frac {1}{\mathrm {s} }}} , millest 1 s = 9 192 631 770 Δ ν Cs {\displaystyle 1\;\mathrm {s} ={\frac {9\,192\,631\,770}{\Delta \nu _{\text{Cs}}}}} . Kuni 1956. aastani defineeriti sekundit Maa pöörlemise kaudu kui 1/86400 keskmisest päikeseööpäevast (60 s × 60 min × 24 h = 86 400 sekundit). 1956. aastal defineeris Rahvusvaheline Vihtide ja Mõõtude Komitee sekundi Maa tiirlemise kaudu ümber Päikese ühel kindlal epohhil, sest Maa pöörlemist ei peetud enam piisavalt ühtlaseks, et selle kaudu aja mõõtühikut määratleda. Maa liikumist kirjeldati Newcombi päikesetabelite järgi, mis annavad ümber Päikese liikumise valemi epohhi J1900 jaoks 18. ja 19. sajandil tehtud astronoomiliste vaatluste põhjal. (Epohhiks nimetatakse astronoomias ajahetke, mille kohta on määratud koordinaadid astronoomilistel kaartidel.) Niiviisi defineeritud efemeriidisekund on 1/31556925,9747 troopilise aasta keskmisest pikkusest epohhil J1900 (Juliuse kalendri järgi 1900. aasta 1. jaanuaril kell 00.00.00). Selle definitsiooni ratifitseeris XI Kaalude ja Mõõtude Peakonverents (1960). Alates 1967. aastast on sekundit defineeritud ajavahemikuna, mis võrdub 133Cs (tseesium-133) aatomi põhioleku kahe ülipeenstruktuurinivoo vahelisele üleminekule vastava kiirguse 9 192 631 770 võnkeperioodiga (temperatuuril 0 K). Põhiolekus on ergastatud aatomi energiatasemete peenstruktuur määratud aatomituuma magnetmomendi ja elektronide magnetvälja vastastikmõjuga. Üleminek ühelt tasemelt teisele (aatomi loomulik „vibratsioon“ ja vastav kiirgus) toimub igale aatomiliigile omase kindla sagedusega. 2019. aasta määratluses on muudetud sõnastust, sisu jääb samaks. Maailmaaeg Liigsekund Euroopa Liidu direktiiv 2019/1258, 23. juuli 2019
Kanemi piirkond

Kanemi piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. 2008. aastal eraldati Kanemi piirkonnast Barh el Ghazeli piirkond. Kanemi prefektuur https://www.citypopulation.de/de/chad/
Ida-Mayo-Kebbi piirkond

Ida-Mayo-Kebbi piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis.
Ida-Logone'i piirkond

Ida-Logone'i piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. Ida-Logone'i prefektuur https://www.citypopulation.de/de/chad/
Guéra piirkond

Guéra piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. Koosneb kahest departemangust: Guéra ja Barh Signaka. Guéra prefektuur
Chari-Baguirmi piirkond

Chari-Baguirmi piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. Chari-Baguirmi prefektuur
Hadjer-Lamisi piirkond

Hadjer-Lamisi piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis.
Maru

Maru on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda. 1939. aastani asis küla Vana-Kariste vallas. Külast voolab läbi Halliste jõgi ning suubub Halliste jõkke Enu oja. Marus sündis ja Maru algkoolis õppis kirjanik Agnes Taar. Maru koolimaja juurde paigaldati 2017. aastal Eesti Looduskaitse Seltsi August Kitzbergi osakonna eestvedamisel Agnes Taari mälestuskivi. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eve Raska, "Mälestuskivi kirjanik Agnes Taarile", Lõuna-Mulgimaa, 1. september 2017, lk 2 (vaadatud 17.09.2024)
Raja (Mulgi)

Raja on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda. Küla loodeosas ja -piiril voolab Pornuse oja, millele on paisutatud Pornuse paisjärv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hendrikumõisa

Hendrikumõisa on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Küla kagupiiril ja lõunaosas voolab Sulaoja. Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Intsu

Intsu on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas asuvad Intsu Siniallikas ja Kõlu järv, külast voolab läbi Orika oja. Küla läänepiiril voolab Sinialliku oja. Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kassi (Viljandi)

Kassi (ka Kassiküla) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda. Külas asuvad Jaama allikad. Külast saab alguse Sinialliku oja. Küla kirdepiiril voolab Virastuoja. Külas asuva Väike-Saadu talu õues kasvavad kaitsealused Väike-Saadu pihlakas ja Väike-Saadu pärnad. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Väike-Saadu pärnad ja pihlakas (KLO4000756) Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 22.12.2014)
Loodi

Loodi on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas asub Loodi mõisasüda. Loodil asuvas Püstmäe lehisepuistus kasvab Eesti kõrgeim lehis, mille pikkuseks on mõõdetud 43,3 (teistel andmetel 46,7) meetrit. Külast voolab läbi Sinialliku oja, veel voolavad külas Sulaoja ja Viraski oja, mis mõlemad suubuvad küla idaosas asuvas Sinialliku ürgorus Sinialliku ojasse. Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda. Loodi mõisa tall Loodi mõisa peahoone Loodi paisjärv Loodi looduspark Loodi raudteejaam Paistu ürgorg Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Seil, Liisi. Järvselja kuusk osutus Loodi lehisest kõrgemaks. Sakala, 29.08.2007. online 29.08.07". Originaali arhiivikoopia seisuga 17.05.2008. Vaadatud 29.08.2007.
Luiga

Luiga on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mustapali

Mustapali on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda. 1977. aastal liideti Mustapali külaga Lakiküla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Mustapali" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pirmastu

Pirmastu on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külast läbi ning samuti küla kirdepiiril voolab Verilaske oja, millel asuvad Tilli järv ja Rõika järv. Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 11.07.2022.
Pulleritsu

Pulleritsu (ka Kipi) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas asub Kulli järv, millest väljavoolav Madi kraav suubub küla lõunapiiril voolavasse Virastuojasse. Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda. Pulleritsu külakool Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rebase (Viljandi)

Rebase on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külast läbi ning samuti küla edela- ja loodepiiril voolab Verilaske oja. Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sultsi

Sultsi on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Sultsis asub Paistu Põhikool. Külas asub ohvrikivi. Külast saab alguse Köökmäe oja. Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rahvusvaheline kilogrammietalon

Rahvusvaheline kilogrammietalon on plaatina ja iriidiumi sulamist valmistatud silindrikujuline viht, mille läbimõõt ja kõrgus on 39 mm. Vihi mass on 1 kilogramm. Rahvusvaheline kilogrammietalon asub Rahvusvahelises Kaalude ja Mõõtude Büroos Sèvres' linnas Prantsusmaal. 1799. aastal valmistati Prantsusmaal esimene kilogrammi etalon (arhiivikilogramm), mis tehti plaatinast. 1889 valmistati plaatina (90%) ja iriidiumi (10%) sulamist silindrikujulised arhiivikilogrammi koopiad, millest täpseimat säilitatakse rahvusvahelise etalonina (prototüübina) Rahvusvahelises Kaalude ja Mõõtude Büroos, teiste koopiate suhteline viga (võrreldes rahvusvahelise etaloniga) ei ületa 2 · 10 −9. Tulevikus püütakse kilogrammi etalon määratleda mõne füüsikalise konstandi kaudu. Kilogrammi etalon kaotab kaalu, 13. september, 2007 Kilogramm kaotab kaalu, epl.ee, 27. jaanuar 2011
Tömbi

Tömbi (ka: Tõmbi) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda. Külas on Lohuaru talu kalmistu. Küla edelapiiril saab alguse ja seal voolab Virastuoja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Viisuküla

Viisuküla (ka Viisu) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda. Külas asuvad Oolepu talu kalmistu ja Tammemäe järv. Küla põhjapiiril voolab Orika oja, millele on paisutatud Vasila veehoidla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.