laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Zaķi mõis

Zaķi mõis (saksa keeles Augustenthal, läti keeles Zaķu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Aumeistri kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Valka piirkonnas Zvārtava vallas Zaķi külas. Aastal 1824 müüs Aumeistri mõisa omanik Friedrich Wilhelm von Wulff Zaķi ja Grundzāle mõisa Adolph von Wulffile. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Aumeisteri mõisaga 9 ja 1/4 adramaad, sellele allus 104 mees- ja 128 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus koos Aumeistri mõisaga 3 adramaad. 1688. ja 1734. aastal oli mõisate suurus 9 adramaad. Aastal 1758 oli mõisal adramaid 3, aastal 1823 aga 5 ja 3/20 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal sama palju adramaid, aastal 1881 oli neid aga 2 ja 11/80, lisaks allus mõisale 4 ja 7/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 390. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 276. Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 270. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 386.
Immaterialism

Immaterialism on Filosoofiline seisukoht, mille järgi mateeriat (materiaalset maailma) ei ole olemas. Erinevaid Asju (näiteks õunu, maju) käsitatakse immaterialismis erinevate ideede kogumitena. Vanaaja filosoofias esines immaterialismi ainult Indias (eelkõige madhjamaka koolkonnas). Uusaja filosoofias on peamine süstemaatiline immaterialist George Berkeley. Esimesed kahtlused mateeria olemasolus tekkisid uusajal. Põhjuseks sai Descartesi õpetus oma uue kahtluse meetodiga. Descartes oma meetodiga arutades tuli selleni, et nähtav maailm võiks olla unenägu või hallutsinatsioon, mis on tulnud kurja vaimust. Kuid iseenda jaoks Descartes on lahendanud oma kahtlust sellega, et heaolu Jumal ei saa meid petta. Sellest ta järeldas, et materiaalne maailm on olemas. Kuid järgnevad filosoofid lükkasid tagasi seda argumenti, põhjendades sellega, et kui Jumal on loonud kurjust, ta võib meid ka petta. Selle tulemusena hakkas kahtlus materialismi vastu suurenema. Descartesi järgija, prantsuse filosoof Malebranche arendas immaterialismi ideed. Samal ajal inglismaa filosoof Collier tegi järeldust, et materiaalne maailm eksisteerib ainult Jumala mõisuses. Teine inglise filosoof, Locke, häbistas substantsi mõistet; tema sõnul tähendab sõna substants midagi tundmatut, nagu India mütoloogias, kus maailm ripub elevandil, elevant on kilpkonna peal, aga kilpkonn on millegi tundmatul. Kõik need arutlused põhjustasid mateeria eitamist sellistele filosoofidele nagu Berkeley ja Hume. Immaterialismi suunas töötas ka selline filosoof nagu Leibniz. Kuid kõige halastamatum mateeria kriitik oli Berkeley. George Berkeley arvates pole tarvis oletust, et on olemas materiaalne maailm. Ta põhjendas seda kahe argumendiga. Esiteks, unenäod ja illusioonid tõendavad, et inimesel võivad olla ideed, ilma et oleks väliseid objekte, millega need sarnaneksid. Seega pole vaja eeldada materiaalse kehade olemasolu, et seletada ideede tekkimist. Teiseks, isegi kui oletada, et on olemas materiaalne maailm, ei suudaks inimene seletada, kuidas vaime materiaalsed asjad mõjutada vaimu (hinge, mõistust) ning kutsuda esile ideesid. Niisis ei ole materiaalse maailma olemasolu eeldamine vältimatu ning see eeldus ei seletakski seda, mida ta peaks seletama. Immaterialismil õnnestub vältida keha ja vaimu vastasmõju probleemi, mis tekib dualistlikul interaktsionismil. Berkeley arutlusi arendas šoti filosoof Hume, kes oli filosoofias esimene kes täiesti eitas substantsi mõistet. See vaade omas suurt mõju järgnevates filosoofia sajandites. Pärast immaterialismi vaadet laiendas ka saksa filosoof Lotze, kelle tööd jätkas tema õpilane, saksa filosoof Teichmüller, kes töötas ka Eestis. Indrek Meos. Filosoofia sõnaraamat, Tallinn: Koolibri 2012, lk 107. Декарт Р. Сочинения в двух томах. — Москва: Мысль, 1989—1994. G.Berkeley. "Kolm dialoogi Hylase ja Philonouse vahel: Skeptikute ja ateistide vastu", Tallinn: Akadeemia, 1997, nr 8-11.
The Quest for Reality

"The Quest for Reality: Subjectivism and the Metaphysics of Colour" on Barry Stroudi filosoofiaraamat. See ilmus Oxford University Press väljaandel 2000. aastal. Raamat tegeleb tohutu metafüüsilise ettevõtmisega, mida ei saa ühes raamatus ega ühe eluga ammendavalt käsitleda. Filosoofia on väga keeruline, osalt sellepärast, et vastused filosoofilistele küsimustele kipuvad algama liiga hilja. Stroud nõustub John Austinile omistatud tähelepanekuga, filosoofiateostes on esimese lehekülje lõpuks tavaliselt kõik läbi. See, mis tegelikult loeb, on otsustatud juba enne, kui autori väljakuulutatus ülesanne algab. Filosoofia on ühtne distsipliin ja edusammud ühes kohas sõltuvad mujal paiknevate küsimuste lahendamisest. Lõpuks jõutakse peaaegu kõikide teiste valdkondade ja küsimuste juurde. Kindlasti on see nii mineviku suurte filosoofide töödes. Praegune spetsialiseerumine tundub selles valguses halva naljana. See oleks naljakam, kui see ei mõjuks filosoofiale ja kogu vaimuelule nii katastroofiliselt.
Maupiti

Maupiti on atoll Prantsuse Polüneesias, üks Tuulealustest saartest. Koosneb 6 saarest. Pindala 11 km². Atolli keskel asub vulkaan, mille kõrgus on 380 meetrit. Kuulub Prantsusmaale. Moodustab samanimelise valla. Lähimad saared on Tupai atoll 46 km kaugusel ja Bora Bora 48 km kaugusel. 2007. aastal oli atollil 1248 elanikku. Esimese eurooplasena nägi saart Jakob Roggeveen 1722. aastal.
Pardīsāni park

Pardīsāni park (pärsia keeles پارک پردیسان – Pārk e Pardīsān) on enam kui 270 hektaril asuv roheala Teherani loodeosas. "Ian McHarg (1920–2001) – Landscape Architect, Patrick Alexander". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. veebruar 2018. Vaadatud 30. novembril 2017.
Jamshīdieh' park

Jamshīdieh’ park, ka Jamshidieh’ kiviaed, on 69 hektaril asuv avalik park Teherani põhjaosas. Fotos auf Flickr.com Satellitenbild des Parks
Kammerkoor Studium Vocale

Kammerkoor Studium Vocale on Tallinnas tegutsev kammerkoor. Koor esitab nii vaimulikku kui ka ilmalikku muusikat, nii klassikat kui ka tänapäevast, eesti ja välisautorite heliloomingut. Repertuaari kuulub ka rahvalaule ja meelelahutuslikke lugusid. Kooris laulab keskeltläbi 20 liiget. Alates 2000. aastast on koor osanud kõikidel Eesti laulu- ja tantsupidudel nii segakooride kui ka valiksegakooride kategoorias. Kammerkoor on ette kandnud mitu suurvormi koostöös Üle-Eestilise Noorte Sümfooniaorkestri ja eesti parimate solistidega (Uku Joller, Iris Oja, Maris Liloson, Pirjo Püvi, Kaire Vilgats, Lea Liitmaa jt). 2011. aasta detsembris ilmus koori esimene CD, millel kõlab esmakordselt Eestis Studium Vocale esitatud J. Rutteri Magnificat. 2013. aasta juunis võitis koor Linzis (Austria) kõrgetasemelisel A. Bruckneri nimelisel rahvusvahelisel koorikonkursil hõbediplomi. 2015. aasta detsembris ilmus koori teine CD, millel kõlab W. A. Mozarti Missa Brevis G-duur ja kaunid jõululaulud koos sümfooniaorkestriga.
Niavarāni park

Niavarāni park on avalik park Iraani pealinna Teherani kirdeosas, Niavarāni paleest lõunas. Pargi rajamiseks andis korralduse Moḩammad Reẕā Pahlavī.
Katrín Jakobsdóttir

Katrín Jakobsdóttir (sündinud 1. veebruaril 1976 Reykjavíkis) on Islandi poliitik, Vasak-Rohelise Liikumise esimees. Ta oli 30. novembrist 2017 kuni 9. aprillini 2024 Islandi peaminister. Ta sündis aastal 1976 Reykjavíkis. Ta lõpetas aastal 1999 Islandi Ülikooli bakalaureusekraadiga põhiainena islandi keeles ja kõrvalainena prantsuse keeles. Aastal 2004 sai ta magistrikraadi islandi kirjanduse alal, väitekiri käsitles islandi kriminaalkirjanikku Arnaldur Indriðasoni. Ta oli 2. veebruarist 2009 kuni 23. maini 2013 Islandi haridus-, teadus- ja kultuuriminister. 30. novembrist 2017 kuni 9. aprillini 2024 on ta Islandi peaminister. Ta on abielus Gunnar Örn Sigvaldasoniga ja neil on kolm poega (sündinud 2005, 2007 ja 2011).
Adolphe Quetelet

Sünninimega Lambert Adolphe Jacques Quetelet või Lambert Adolphe Jacques Quételet (prantsuse [kətlɛ]; 22. veebruar 1796 – 17. veebruar 1874) oli Belgia astronoom, matemaatik, statistik, sotsioloog, polühistor, Londoni Kuninglku Seltsi liige. Ta asutas ja juhtis Brüsseli observatooriumi ja mõjutas statistiliste meetodite kasutuselevõttu sotsiaalteadustes. Ta töötas välja kehamassiindeksi skaala. https://web.archive.org/web/20150316060617/https://royalsociety.org/about-us/fellowship/fellows/ Kevin Donnelly (2015). Adolphe Quetelet, Social Physics and the Average Men of Science, 1796-1874. University of Pittsburgh Press. Ian Hacking (1990). The Taming of Chance. Cambridge University Press, chapters 13–15. Alain Desrosières (1998). The Politics of Large Numbers: A History of Statistical Reasoning. Harvard University Press, chapter 3. Stephen Stigler (1999). Statistics on the Table. Harvard University Press, chapter 2. Philip Ball (2005). Critical Mass: How One Thing Leads to Another. Arrow Books 2005, chapter 3. Fabien Locher (2007). "The observatory, the land-based ship and the crusades: earth sciences in european context, 1830–1850", British Journal for History of Science, 40(4), 2007, pp. 491–504 (On the leading role of Adolphe Quetelet in the fields of meteorology and geomagnetism in early nineteenth-century).
Pfitsch

Pfitsch (itaalia: Val di Vizze) on org ja vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45 km Bolzanost põhjas, piiril Austriaga. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2966 inimest ja valla pindala on 142,3 km². Pfitsch külgneb järgmiste valdadega: Brenner, Freienfeld, Mühlbach, Mühlwald, Sterzing, Vintl, Finkenberg (Austrias), Gries am Brenner (Austrias) ja Vals (Austrias). Pfitschi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Kematen (Caminata), St. Jakob (San Giacomo) ja Wiesen (Prati). 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 90.98% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 8.94% itaalia keelt ja 0.08% ladiini keelt. Pfitschi oja Pfitschtal Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles) Pfitschi veebikaamera
Tuuru külanõukogu

Tuuru külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Ridala vallas. Külanõukogu keskus asus Tuuru külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tuuru külanõukogu 1950 septembris Haapsalu rajooni koosseisu. 1954. aastal Tuuru külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Ridala külanõukoguga. Tuuru külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Lääne maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Tõhela külanõukogu

Tõhela külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tõstamaa külanõukoguga. Tõhela külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Dispositsioon (filosoofia)

Dispositsioon on millegi omadus käituda võimalikes olukordades teatud viisil. Sungho Choi. Dispositions, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2018. Gérard Mauger. DISPOSITION, sociologie, Encyclopædia Universalis.
Tõia külanõukogu

Tõia külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Tõia külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Tori valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Tõia külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tõia külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu. Tõia külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Tori külanõukoguga. Tõia külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Tõikvere külanõukogu

Tõikvere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Tõikvere külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Torma vallas. Külanõukogu keskus asus Tähkvere asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tõikvere külanõukogu 1950 septembris Mustvee rajooni koosseisu. 1954 juunis Tõikvere külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Lullikatku külanõukoguga. Tõikvere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Tõlliste külanõukogu

Tõlliste külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tõlliste vallas. Külanõukogu pindala oli 133 km² (1977). Tõlliste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tõlluste külanõukogu

Tõlluste külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Pihtla külanõukoguga. Tõlluste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tõstamaa külanõukogu

Tõstamaa külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tõstamaa vallas. Külanõukogu pindala oli 267 km² (1977). Tõstamaa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tähkvere külanõukogu

Tähkvere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Tähkvere külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Sadala vallas. Külanõukogu keskus asus Tähkvere asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tähkvere külanõukogu 1950 septembris Jõgeva rajooni koosseisu. 1954 juunis Tähkvere külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Sadala külanõukoguga. Tähkvere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Tähtvere külanõukogu

Tähtvere külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 130 km² (1977). Tähtvere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Tähtvere-Vorbuse külanõukogu

Tähtvere-Vorbuse külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Tähtvere-Vorbuse külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Tähtvere vallas. Külanõukogu keskus asus Rahinge külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tähtvere-Vorbuse külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu. 1954 juunis Tähtvere-Vorbuse külanõukogu likvideeriti, selle territooriumist koos Pihva külanõukoguga moodustati Tähtvere külanõukogu. Tähtvere-Vorbuse külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Tänassilma külanõukogu

Tänassilma külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1960–1973 ja seejärel liideti see Uusna ja Lalsi külanõukoguga. Tänassilma külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Udriku-Tuha külanõukogu

Udriku-Tuha külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kadrina ja Saksi külanõukoguga. Udriku-Tuha külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Uhtna külanõukogu

Uhtna külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati septembris 1945 Sõmeru vallas Virumaal. Külanõukogu keskus asus Sämi-Jänese külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Uhtna külanõukogu septembrist 1950 Rakvere rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Sirbi ja Vasara", "Viisnurga" ja Uhtna kolhoos. Külanõukogu keskus asus siis Uhtna asulas. Uhtna külanõukogu likvideeriti 1. oktoobril 1960 ja selle alad jagati Kaarli külanõukogu ja Viru-Nigula külanõukogu vahel, nii et Uhtna ja "Viisnurga" kolhoosi territooriumid liideti Kaarli külanõukoguga ning "Sirbi ja Vasara" kolhoosi territoorium Viru-Nigula külanõukoguga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta.Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Ulila külanõukogu

Ulila külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1972 ja seejärel liideti see Puhja külanõukoguga. Ulila külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Ulvi külanõukogu

Ulvi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1976. Ulvi külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Avinurme vallas. Külanõukogu keskus asus Ulvi külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Ulvi külanõukogu 1950 septembris Mustvee rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Ulvi külanõukoguga likvideeritud Laekannu külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides kolhoosid "Edasi Kommunismile" ja "Areng". Seoses Mustvee rajooni likvideerimisega liideti Ulvi külanõukogu 1959 veebruarist Jõgeva rajooniga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 21. detsembri 1962 seadlusega allutati Ulvi külanõukogu 1963 jaanuarist Kohtla-Järve linnanõukogule. 1965 jaanuarist kuulus Ulvi külanõukogu Kohtla-Järve rajooni. 1976. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 88 km² ja elanike arv 1098. Külanõukogu maadel tegutses Avinurme kolhoos. 1976 novembris Ulvi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Avinurme külanõukoguga. Ulvi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus "Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest". Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38
Umbusi külanõukogu

Umbusi külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Põltsamaa külanõukoguga. Umbusi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Unametsa külanõukogu

Unametsa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Unametsa külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Suislepa vallas. Külanõukogu keskus asus Unametsa külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Unametsa külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu. 1954 juunis Unametsa külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Vooru külanõukoguga. Unametsa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viljandi maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 518 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Uue-Kariste külanõukogu

Uue-Kariste külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel nimetati see ümber Kariste külanõukoguks.
Mardikas toosis

Mardikas toosis (ingliskeelse nimetusega The Beetle in a Box) on Austria-Inglise filosoofi Ludwig Wittgensteini loodud mõtteeksperiment, mis mõtestab lahti inimeste suutmatust tajuda maailma kellegi teise pilgu läbi. Näitlikult tuleb selleks ette kujutada, et igal inimesel ruumis on käes karp või toos, kus nad hoiavad midagi, mida nimetatakse "mardikaks". See, mida või kuidas igaüks oma "mardikat" ette kujutab, erineb olenevalt inimese kujutlusvõimest. Keegi ei tohi näha, mis on teiste karpide sees, kuid peab kirjeldama, mis on nende karbis. Sõna "mardikas" omandab sel viisil erinevaid tähendusi, kuigi karp võib olla ka täiesti tühi. Ludwig Wittgensteini analoogias tähistab kast meie meelt. Me oletame, et teiste inimeste mõtted ja tajud, nagu valutunne, armastus, eneseteadvus on meie enda omadega sarnased, kuid see on kõigest oletus. Me teame ainult seda, mis toimub meie endi peas, ja suudame kirjeldada kogetavat oma sõnadega teistele inimestele, kellel on meie kogemusest aga oma arvamused. Seda fenomeni nimetatakse ka privaatkeele argumendiks. Wittgenstein's Beetle In A Box Says You'll Never Know What It's Like To Be Someone Else. Curiosity.com
Chitgari park

Chitgari park on metsapark Iraani pealinna Teherani lääneosas. Pargis asub Chitgari järv. Chitgari järv 2015. aasta märtsis https://jast.modares.ac.ir/article-23-7549-en.pdf Adelkhah, Fariba (2004). Being Modern in Iran. New York: Columbia University Press. (1996). "Tehran leisure park gets go-ahead." Middle East Economic Digest. September 6.
Äärmus

Äärmus on piiripealne aste mingil omadusel, nähtusel või olukorral. Äärmus on teisissõnu ekstreemsus. Äärmus on keskteele vastanduv toimimisviis või lahendus. üldakt Illegaalsus http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=%C3%A4%C3%A4rmus http://www.eki.ee/dict/sys/index.cgi?Q=%C3%A4%C3%A4rmus&F=A&C06=et [1] [2]
Uue-Kasaritsa külanõukogu

Uue-Kasaritsa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Kasaritsa valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Utri külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Uue-Kasaritsa külanõukogu 1950 septembris Võru rajooni koosseisu. 1954 juunis Uue-Kasaritsa külanõukogu likvideeriti. Selle alad liideti senise Vana-Kasaritsa külanõukogu aladega ja moodustati Kasaritsa külanõukogu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Uue-Kasaritsa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Uulu külanõukogu

Uulu külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tahkuranna vallas. Külanõukogu pindala oli 109 km² (1977). Uulu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)