laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pansarbil m/39

Pansarbil m/39 (Pbil m/39, ka Lynx) oli neljarattaveoga Rootsi soomusauto, mis konstrueeriti enne teist maailmasõda. Soomukit toodeti aastatel 1939–1942 ning seda kasutasid Taani, Rootsi ja Dominikaani Vabariik. Rootsi ettevõte AB Landsverk hakkas Pansarbil m/39-t Lynxi nime all välja töötama 1937. aastal Taani jaoks. Masin valmis 1938. aastal ja esimesed kolm anti sama aasta aprillis Taanile üle. Kui Saksamaa Taani tungis, ootas Kopenhaagenisse saatmist veel 15 masinat. Rootsi võimud konfiskeerisid saadetise ja Rootsi armee võttis masinad kasutusele Pansarbil m/39 nime all. Esimesed masinad tootis Landsverk. Lisaks telliti veel 30 soomusautot, mis esimesest partiist veidi erinesid ja mille tähiseks sai Pansarbil m/40. Teine partii toodeti Volvos, sest Landesverkil puudusid võimalused tellimust täita. Rootsis kasutati neid peamiselt soomusüksustes luuremasinatena. Kolmteist masinat müüdi 1956. aastal Dominikaani Vabariigile. Pansarbil m/39 oli madala kerega. Soomus oli suhteliselt õhuke, maksimaalselt 18 millimeetrit, kuid oli hästi paigutatud ja kaldus. Meeskond oli kuue liikmeline ees istusid juht ja kuulipildur, taga tagumine juht ja tagumine kuulipildur. Keskel 360 kraadi pööratavas tornis paiknesid komandör ja üks laskur. Taani masinad olid relvastatud 20 mm Madseni automaatkahuriga, Rootsi masinad 20 mm Boforsi automaatkahuriga m/40. Lisaks oli soomusautol kolm 8 mm kuulipildujat: üks kummagi juhi kõrval ja üks tornis kahuriga paralleelselt. Mootor paiknes vasakul keskel. Landsverki toodetud masinad kasutasid 142-hobujõulist Scania-Vabise mootorit ja Volvo toodetud masinad 145-hobujõulist Volvo mootorit. Volvo toodetud masinatel kasutati tähistt m/40, kuid väliselt on versiooni eristamatud. Ness 2002, lk 181 Pansarbil m/39 och 40. Svensk PansarHistorisk Förening (rootsi keeles). Kasutatud: 24. augustil 2012 Leland Ness Jane's World War II Tanks and Fighting Vehicles Harper Collins Publishing 2002 ISBN 978-0007112289 Pansarbil m/39 and m/40 "Lynx"
Luis Váez de Torres

Luís Vaz de Torres (galeegi või portugali keeles), samuti Luis Váez de Torres (hispaania keeles), (sündinud ca 1565) oli 16.–17. sajandi meresõitja ja maadeavastaja, kes reisis Hispaania kuninga ülesandel. Torres avastas ja läbis esimese eurooplasena väina Austraalia mandri ja Uus-Guinea saare vahel. Tänapäeval kannab see tema nime (Torrese väin).
Katseloom

Katseloom (ka laboratooriumiloom, laboriloom) on loom, kellega tehakse teaduslikke või tehnilisi katseid. Katseloomi kasutatakse eelkõige meditsiinis, kuid ka näiteks kosmeetikatööstuse tootearenduses, kui uute preparaatide toime vajab alles selgitamist. Samuti tuleb enne inimeste peal rakendamist kontrollida uue ravimi või kosmeetikatoote ohutust. Levinuimad katseloomad on rotid (laborirott), palju kasutatakse ka hiiri (laborihiir). Üldlevinud põhimõte on, et katseloomadele ei tohi tekitada põhjendamatuid kannatusi. Katsed on tavaliselt reguleeritud seadustega ning nende lubamise või mittelubamise otsustavad kindlad komisjonid. Mudelorganism
Toaloom

Toaloom on inimese eluruumides peetav koduloom, üldjuhul lemmikloom, keda ei kasvatata liha, piima, villa vms saaduste pärast. Mõne liigi puhul sõltub toalooma staatus eelkõige tõust ja loomapidaja eelistustest: mõned koeratõud on toas pidamiseks ebamugavalt suured ja karvased, mõned aga õues pidamiseks liiga väikesed ja õrna tervisega. Tavaliselt ei nimetata toaloomadeks akvaariumikalu, ehkki akvaariumid paiknevad üldjuhul toas, eriti Eesti kliimas.
Tööloom

Tööloom on koduloom, keda peetakse eelkõige töö otstarbel, näiteks valveloomana või veoloomana. Levinumad tööloomad on koerad ja hobused, kuid tööloomadena peetakse ka pühvleid, härgi jts. Harvemini rakendatakse tööloomadena ka kasse, delfiine jts.
DFL-Supercup

DFL-Supercup on Saksamaal jalgpallihooaja eel peetav ühemänguline tiitlivõistlus valitseva Saksamaa meistri ja karikavõitja vahel. Esimene ametlik Saksamaa superkarikafinaal peeti 1987. aastal. Aastatel 1987–1996 ja kandis võistlus DFB-Supercupi nime ja seda korraldas Saksamaa Jalgpalliliit. Aastatel 1997–2007 Supercupi ei toimunud ning seda asendas hooajaeelne turniir DFL-Ligapokal. 2008. ja 2009. aastal mängiti Saksamaa meistri ja karikavõitja vahel mitteametlikke Supercupi nime kandvaid sõprusmänge. 2010. aastal ametlik Supercup taastati ning võistlust korraldab DFL. Kui üks klubi on võitnud eelneval hooajal nii Saksamaa meistrivõistlused kui ka karikavõistlused, on alates 2010. aastast kehtivate reeglite järgi tema vastaseks Bundesligas teise koha saanud meeskond. Viigiga lõppeva normaalaja järel lisaaega ei mängita ning võitja selgitatakse penaltiseerias. Võistlust võõrustava staadioni määrab DFL. Tavaliselt toimub mäng karikavõitja või liigas teiseks tulnud meeskonna kodustaadionil.
Köök

Köök on inimese eluruumides või nende läheduses, aga ka toitlustusasutustes toidu valmistamiseks ettenähtud paik. Köök võib olla spetsiaalne ruum, osa muust ruumist (nt elutoa kööginurk), eraldiseisev ehitis (suveköök) või paik (väliköök). Teisaldatava eluaseme (nt jurta) korral on ka köök teisaldatav. Tänapäeval on Euroopas ja Ameerikas levinud eelkõige köök kui ruum või tuba, mis on varustatud vahenditega toidu hoiustamiseks, töötlemiseks, valmistamiseks ja serveerimiseks. Selliste vahendite hulka kuuluvad näiteks köögimööbel (kapid, lõikepinnad, kraanikausid), toidunõud (taldrikud, kausid, noad, kahvlid, lusikad, joogiklaasid, tassid, kruusid, kannud, vaagnad), köögiriistad (tainarull, kulp, konserviavaja) ja köögitehnika (külmkapp, pliit, praeahi, mikrolaineahi, ventilatsiooniseadmed, röster, mikser, köögikombain). Kambüüs Eesti köök Rahvusköök
Armeenia NSV lipp

Armeenia NSV lipp oli aastatel 1922–1936 Taga-Kaukaasia SFNV ja 1936–1991 NSV Liidu haldusüksuse Armeenia NSV lipp. Armeenia NSV esimene lipp võeti kasutusele 2. veebruaril 1922. See oli punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas olid kuldsed kirillitsa tähed "ССРА" (ANSV – Armeenia Nõukogude Sotsialistlik Vabariik). 23. märtsil 1937 vahetati kirillitsa tähed armeenia tähtede vastu ning tähtede kohale lisati kuldsed ristatud sirp ja vasar. 17. detsembril 1952 sai Armeenia NSV uue lipu. Plagu oli punane ja selle keskele oli asetatud sinine horisontaalne laid, mis moodustas 1:4 lipu kõrgusest. Vardapoolses ülanurgas olid kuldsed sirp ja vasar ning nende kohal oli punane kuldse äärisega viisnurk. Lipu proportsioonid olid 1:2. Armeenia NSV vapp Armeenia lipp
Ameerika Ühendriikide naiste korvpallikoondis

Ameerika Ühendriikide naiste korvpallikoondis on Ameerika Ühendriikide esindusnaiskond korvpallis. Koondis on võitnud seitse olümpiakulda. Kaheksa korda on USA naiste koondis tulnud maailmameistriks.
Vaba tarkvara päev

Vaba tarkvara päev on rahvusvaheline tähtpäev tarkvaraga seotud vabaduste ja nende eest seisjate esiletõstmiseks. Päeva eesmärk on üldise vaba tarkvara alase teadlikkuse tõstmine ning vaba tarkvara ja avatud standardite levikule kaasaaitamine. Päeva korraldamist koordineerib Ameerika Ühendriikides registreeritud mittetulundusühing Software Freedom International (SFI). Esimest korda tähistati seda 28. augustil 2004. Alates 2006. aastast tähistatakse seda septembri kolmandal laupäeval. Eestis on vaba tarkvara päeva peetud eri vormides 2010. aastast, 2012. aastal tähistati seda paralleelselt Tallinnas, Tartus ja Raplas. SFI on ürituse ametlik korraldaja ning tegeleb annetuste, sponsorlepingute, raamatupidamise ja korraldusmeeskondade registreerimisega. Konkreetseid üritusi korraldavad aga kohalikud vabatahtlikest koosnevad meeskonnad. Ürituse täpne formaat on kohaliku korraldusmeeskonna otsustada. Esimesest üritusest 2004. aastal võttis osa 12 meeskonda. Aastal 2010 seati eesmärgiks 1000 meeskonda, kuid osalejate arv jäi alla 400. RISO vaba tarkvara (info)päev[alaline kõdulink], 20. septembril 2010. Laupäeval tähistatakse Eestis ülemaailmset vaba tarkvara päeva, E24 14. september 2012 SFD Startup Guide (What should we do) SFD Start Guide. Kasutatud: 24.08.2012 Vaba tarkvara päeva koduleht
Hügieenivahendid

Hügieenivahendid on majapidamistarbed ja kemikaalid, mida kasutatakse puhtuse säilitamiseks. Nende hulka kuuluvad vahendid inimeste, majapidamistarvete, rõivaste, ruumide jms puhastamiseks, näiteks seep, dušigeel, šampoon, pesunuustikud ja -harjad, nõudepesulapid, rätikud kuivatamiseks, hambaharjad, -niit ja -pasta, küürimispasta, desinfektsioonivahendid jms.
Tikutoosietikett

Tikutoosietikett on tikutoosi esikülg, millel tavaliselt paikneb pilt või kiri. Vahel on etikett seotud tikutoosi tootja või otstarbega, kujutades tuld, suitsetamist või tootja logo, ent neid kasutatakse ka kõikvõimalike teadete edastamiseks näiteks tuleohutuse teemal. Tikutoosietikettide või tikutooside kogumist nimetatakse fillumeeniaks.
Šampoon

Šampoon (inglise keeles shampoo) on vedel puhastuskemikaal, mis on mõeldud juuste või karvade pesemiseks. Toodetakse mitmesuguseid eriotstarbelisi šampoone, mis on mõeldud sobima eriti hästi konkreetset tüüpi, näiteks värvitud, rasvaste, kuivade, lõhenevate või meeste juustega, samuti on spetsiaalsed šampoonid lemmikloomade pesemiseks. Tavaliselt on šampoonidesse lisatud lõhna- ja värvaineid. Ehkki šampoone ja juuksepalsameid toodetakse eraldi, leidub ka šampoone, milles on ühendatud mõlema omadused (nn kaks ühes).
Vannituba

Vannituba on inimese eluruumides paiknev ruum, kus on pesemiseks mõeldud vann. Tänapäeval on vannitoas üldjuhul ka dušš ja kraanikauss. Vannituba võib olla tualetiga ühendatud või eraldiseisev; tualetiga ühendatud vannitubadest tuleneb Põhja-Ameerika inglise keeles levinud komme nimetada vannitoaks (bathroom) tualettruumi (tihti isegi juhul, kui seal vanni ei ole). Tavaliselt hoitakse vannitoas hügieenivahendeid nagu seep, dušigeel, šampoon, inimeste pesemiseks mõeldud pesunuustikuid ja -harju, rätikuid kuivatamiseks, hambaharju ja -pastat jms. Vahel paiknevad vannitoas kosmeetika ja ravimid. Kuna korteri või maja veevarustus paikneb üldjuhul vannitoas või köögis, asub vannitoas tihti ka pesumasin, samuti pesukuivatusvahendid (pesunöör, pesurest vms). Enamasti on vannitoad varustatud nagidega, kuhu saab pesemise ajaks riputada rõivad ja rätikud, ning peegliga, mille ees saab kasutada kosmeetikat ning kontrollida puhtust. Sagedaste veeprotseduuride tõttu on vannituba tavaliselt kõige niiskem ruum, seepärast kasutatakse vannitubades erilisi niiskuskindlaid põranda- ja seinakattematerjale. Eestis on kõige levinumad keraamilised plaadid, millega võidakse katta kas ainult põrand, seinte alumine pool või terved seinad. Sellegipoolest ohustavad vannitube niiskuskahjustused ja hallitus.
Euroretk

"Euroretk" on 2004. aastal valminud USA noortekomöödia. Scotty "Scott" Thomas lõpetab keskkooli, kui ta pruut Fiona ta otse tema perekonna ees maha jätab. Õhtul läheb ta koos parima sõbra Cooper Harrisega peole, kus ta saab teada, et tema endine pruut magas kooli bändi lauljaga, kes kirjutas sellest afääri paljastava laulu "Scotty Doesn't Know". Kui ta koju jõuab, saab ta meili oma saksa kirjasõbralt Miekelt. Kui Mieke soovib kokku saada, peab ta eksituse tõttu Mieket meheks ja käsib Miekel enam mitte ühendust võtta. Kui Scott taipab, et Mieke on hoopis kaunis saksa neiu ja et tal on tema vastu tunded, otsustab ta vea heastada ning koos Cooperiga Saksamaale sõita, et tema ees näost näkku vabandada. Sõprade õnnetuseks (või hoopis õnneks?) ei satu nad aga otseteed Berliini, vaid põikavad enne läbi sellistest kohtadest nagu Pariis, Amsterdam ja Ida-Euroopa. Scott Mechlowicz – Scott "Scotty" Thomas Jacob Pitts – Cooper Harris Michelle Trachtenberg – Jenny Travis Wester – Jamie Jessica Boehrs – Mieke Schmidt Kristin Kreuk – Fiona Nial Iskhakov – Bert Thomas Vinnie Jones – Mad Maynard Patrick Rapold – Kristoff Matt Damon – Donny Fred Armisen – hirmutav Itaalia mees rongis Joanna Lumley – Hosteli teenindaja Lucy Lawless – Madame Vandersexxx Rade Šerbedžija – Tibor J. P. Manoux – Louvre'i järjekorra ees esinenud robot Jana Pallaske – Anna, kaamerapoe müüja Diedrich Bader – tänavaröövel Patrick Malahide – Arthur Frommer
DFB-Pokal

DFB-Pokal (kuni 1943. aastani Tschammer-Pokal) on Saksamaa klubijalgpalli väljalangemissüsteemis karikavõistlused. Võistlusi peetakse alates 1935. aastast. Seal osaleb 64 võistkonda, mille seas on kõik Bundesliga ja 2. Bundesliga klubid. Enim karikavõite (20) on Müncheni Bayernil. Viimne võitja on Dortmundi Borussia, kes alistas 2021. aasta finaalis RB Leipzigi. DFB-Pokali võitja mängib hooaja alguses valitseva Bundesliga meistriga DFL-Supercupi peale.
Lusikas

Lusikas on söögiriist, mille käepideme otsas on laiem, üldjuhul ümmargune nõgus osa. Eelkõige tõstetakse lusika abil toitu suhu, see sobib eriti hästi vedelate toitude söömiseks. Kuna ilma söögiriistadeta on kuuma leent süües oht suud kõrvetada, on lusikas üks vanemaid ja levinumaid söögiriistu. Seda kasutatakse laialt ka kultuurides, kus tahket toitu tõstetakse suhu pigem käega. Eri toitude söömiseks tarvitatakse eri suuruse ja kujuga lusikaid: supilusikas supi söömiseks, dessertlusikas magustoidu tarbeks, tee- või koogilusikas kuumade jookide segamiseks või koogi söömiseks. Leidub ka lusikaid, mis pole mõeldud otseselt söömiseks, näiteks suhkrulusikas suhkru ja sinepilusikas sinepi tõstmiseks. Kuna enamasti pruugitakse lusikaid vedelike tõstmiseks, on lusika põhi tavaliselt aukudeta, aga suhkru sulatamiseks põleva absindi kohal võidakse tarvitada spetsiaalset absindilusikat, mille auk või augud moodustavad tihtipeale keeruka mustri. Et eri liiki lusikad on tänapäeval levinud ja nende valmistajad järgivad standardseid mõõte, on lusikatäied kokaraamatutes tarvitusel mõõtühikutena. Nii võidakse retseptis kirjutada "1 spl", pidades silmas üht supilusikatäit, või "3 tl", mõeldes kolme teelusikatäit.
Söögiriist

Söögiriist on söömisel kasutatav abivahend, millega üldjuhul tõstetakse toitu suhu (lusikas, kahvel, söögipulgad) või valmistatakse seda söömise käigus ette suhutõstmiseks (nuga). Söögiriistade kasutamist reguleerivad igas kultuuris lauakombed, tavaliselt peetakse põhireegleid üldtuntuks ja enesestmõistetavaks. Sellegipoolest võivad tavad suuresti erineda: näiteks on Euroopas levinud komme süüa tahket toitu noa ja kahvliga, tükeldades iga suutäie eraldi ning tõstes selle siis endiselt vasemas käes hoitava kahvliga suhu, hoides nuga samal ajal endiselt paremas käes, Põhja-Ameerikas aga võetakse tihtipeale pärast kogu toidu tükeldamist kahvel paremasse kätte. Ka sõrmede asend riistade hoidmisel varieerub eri kultuurides oluliselt. Euroopas tarvitatavast kolmest klassikalisest söögiriistast on vanimad nuga ja lusikas; kahvel seevastu oli algselt tarvitusel vaid praekahvlina ning sai söögiriistaks alles keskaja lõpul.
Praekahvel

Praekahvel on suur, pika varrega kahvel, mida tarvitatakse praeliha tõstmisel, keeramisel ja tükeldamisel. Samuti võib seda kasutada prae küpsuse kontrollimiseks, torgates kahvliga prae sisse auke. Pikk vars on oluline, et palavas ahjus või pliidil olev kuum praad ei kõrvetaks toiduvalmistaja käsi.
Aacheni vapp

Aacheni vapp on Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaa Kölni ringkonna kreisivaba linna Aacheni vapp. Vapil on paremale vaatav punaste küüniste, noka ja keelega must kotkas kuldsel põhjal (in Gold ein rot bewehrter und rot bezungter schwarzer). Linna värvid on must ja kollane. Vapp sätestati viimati 24. jaanuaril 1980 Aacheni linna peastatuudiga (Hauptsatzung), kuid see on kasutusel juba väga ammu. Kotkas sümboliseerib riiki ning väljendab asjaolu, et Aachen oli kaua aega Saksa kuningate kroonimispaik. Kõigil riigilinnadel (linnadel, mis allusid otse keisrile, näiteks Besançon, Dortmund, Deventer), on vapil must kotkas kuldsel põhjal. Keskaegsetel Aacheni pitseritel on kujutatud troonil istuv Karl Suur. Kõige vanemad pitserid pärinevad 12. sajandist. Samasugust kujutist kasutati 16. sajandini. Siis võeti vapil kasutusele Saksa-Rooma riigi kotkas. Napoleoni ajal 1811–1817 oli Aacheni vapil kera, mille külgedel oli neli kotkast. Päises oli kolm mesilast, mis olid Prantsuse keisririigi riigilinna tunnuseks.
Oliivid

Oliiv on oliivipuu vili, mida kasutatakse laialdaselt toiduainena, samuti oliiviõli tootmisel, mis on omakorda nii toiduaine kui ka kosmeetikatööstuse tooraine. Oliive pruugitakse ohtralt Vahemere maade köögis (Kreeka, Prantsuse, Itaalia, Hispaania köök jt). Samuti on oliivid mõne kokteili koostisosad, sellistest tuntuim on Martini-kokteil. Eestis on oliivid saadaval peamiselt soolvees konservina. Kalamáta oliiv
Ikaros

Ikaros oli vanakreeka mütoloogias meistrimees Daidalose poeg. Kuna Daidalos oli andnud Ariadnele võtme või lõnga, millega too abistas Theseust labürindis tee leidmisel ja Minotaurose tapmisel, pani Minos Daidalose enese labürinti kinni. Daidalos valmistas vaha abil koos püsivatest sulgedest tiivad endale ja Ikarosele ning hoiatas poega päikesele liiga lähedale lendamast. Ikaros unustas isa hoiatuse ja lendas liiga kõrgele, päikese kuumus sulatas vaha üles ja tiivad lagunesid. Ikaros kukkus merre ja uppus. Ikaría meri on nimetatud tema järgi.
Kokteil

Kokteil on kahest või enamast koostisosast koosnev jook. Kui algselt valmistati kokteile kiirelt ja kohapeal enne tarbimist, siis tänapäeval on levinud ka varem valmistatud ja hoidistatud kokteilid, mida tarvitatakse karastusjookidena. Kohapeal tarbimiseks valmistatavad ja lahtiselt serveeritavad kokteilid on tänini levinud baarides, restoranides jt joogiasutustes, kus neid segavad baarmenid. Tavaliselt liigitatakse kokteilid eelkõige alkohoolseteks ja alkoholivabadeks. Sageli lisatakse kokteilidele jääd, et suurendada nende värskendavat mõju, muuta maitset ning neid mõnikord ka lahjendada. Siiski tuntakse ka kuumi kokteile. Enamasti on kokteilid pigem magusad kui soolased (üks vähestest eranditest on Bloody Mary). Tüüpiline alkohoolne kokteil koosneb ühest või enamast kangest alkohoolsest joogist (viin, rumm, džinn, viski vms), millele lisatakse maitset muutvaid vedelaid või tahkeid koostisosi (mahl, karastusjoogid, liköör, maitseained), vahel ka garneering kaunistuseks (piparmündioks, sidruniviil vms). Alkoholivabade kokteilide põhikomponendina pruugitakse sageli piima või jäätist, samuti mitmesuguseid mahlu. Ehkki üldjuhul valmistatakse kokteilid vastavalt retseptile ning tavaliselt tellitakse baarmenitelt tuntud, klassikalisi kokteile, võib kokteilisegamist käsitleda ka improvisatsioonilise kunstina. Kogu maailmas korraldatakse baarmenite vahel kokteilisegamises võistlusi, kus muuhulgas võisteldakse algupärastes kokteilides.
Suurriik

Suurriik on territooriumilt ja rahvaarvult suur ning rahvusvaheliselt mõjukas riik, kes mängib olulist rolli kehtivas maailmakorras. Tänapäeval peetakse suurriikideks näiteks Hiinat, Ühendkuningriiki, Venemaad. Ameerika Ühendriike võib vastavalt tõlgendusele pidada tänapäeval juhtriigiks või suurriigiks. Impeerium Superriik Väikeriik "Suurriik". Sõnaveeb. Vaadatud 3. augustil 2024.[alaline kõdulink]
Roomlased

Roomlased on Rooma linna või riigi elanikud. Tänapäeval peetakse selle all silma eelkõige Rooma linna asukaid, antiikaja kontekstis aga Vana-Rooma impeeriumi kodanikke või elanikke.
Kaasavara

Kaasavara on vara, mis antakse kodunt kaasa pruudile, kes abielludes läheb elama peigmehe juurde. Komme anda kaasavara on levinud paljudes traditsioonilistes kultuurides. Põhja- ja Lääne-Euroopas ning Põhja-Ameerikas on see suuresti kadunud, kuid mitmel pool püsib veel tänapäevalgi. Kaasavara kogutakse sageli aastaid. Eestis oli kaasavara mõrsjale isakodust kaasaantav vara, mis koosnes loomadest (üks lehm, 2-3 lammast) ja riideesemeist (pesu, palakad, 2 tekki, silmrätid, padjapüürid, särgid, aluskuued, tekid jne). Kaasavara olenes vanemate jõukusest, eeltoodud loetelu oli n-ö alampiir, normaalne kaasavara. Neiu valmistas ema abiga kaasavara juba varasest noorusest alates, seda hoiti veimekirstus ehk veimevakas, mis pulmade ajal pidulikult koos pruudiga peiukoju viidi. 19. sajandi II poolel hinnati rohkem raha, lisandusid mööbliesemed. Kaasavara vastandiks võib pidada pruudiluna, mille peigmees peab abiellumise eel või puhul andma pruudi vanematele, tavaliselt isale. Ülo Tedre. Pulmasõnastik I[alaline kõdulink] Eesti rahvakultuuri leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 53
Inachos

Inachos (vanakreeka Ἴναχος) on vanakreeka mütoloogias Argose suurim jõgi ning selle jõe jumal. Ta on Okeanose ja Tethyse poeg. Surelikuna peeti Inachost Argose esimeseks valitsejaks, kes algatas seal Hera kultuse. Io oli Inachose tütar. Inachose järglasi nimetati inahhiidideks.
Iobates

Iobates (vanakreeka Ἰοβάτης) oli vanakreeka mütoloogias Lüükia kuningas. Tirynsi kuningas Proitos saatis tema juurde Bellerophontese, kes kandis endaga kaasas kirja, milles seisis, et Iobates peab noormehe tapma. Jumalate viha kartes saatis Iobates noormehe Kimääri tapma, sest arvas, et ta ei tule selle ülesandega toime ja hukkub. Tiibadega hobuse Pegasose abil surmas Bellerophontes Kimääri. Iobates andis talle naiseks oma tütre Philonoe. Müüdist on ka teisi versioone.
Armuafäär

Armuafäär on suguline suhe inimeste vahel, kellevaheline suguline läbikäimine on mingil põhjusel ühiskondlikult taunitav ehk tabu. Kõige levinum tabu põhjus on, et üks neist või mõlemad on abielus, mis konkreetse ühiskonna traditsioonilise arusaama kohaselt peaks välistama abieluvälised sugulised suhted. Paljudes õigussüsteemides on armuafäärid illegaalsed ning nende eest on ette nähtud karistused, mis ulatuvad kuni surmanuhtluseni. Patriarhaalsetes ühiskondades on karistused naistele tavaliselt karmimad, sealjuures karistatakse naisi tihti ka juhul, kui nemad vahekorda ei soovinud. Paljudes ühiskondades on suhtumine afääridesse sõltunud ühiskonnaklassist ja muudest asjaoludest, mistõttu võisid need olla üldlevinud ja -teada, ent neid teeseldi varjatavat. Armuafääride illegaalsust on suuresti toetanud kanooniline õigus. 20. sajandil toimunud radikaalsete ühiskondlike muutuste tõttu, mis viisid suguelu inimese privaatsfääri, ei käsitleta tänapäeval Euroopas ja Ameerikas armuafääre üldjuhul õiguslikult karistatavate kuri- või väärtegudena, kuid sageli võidakse need moraalselt hukka mõista.
Berndt Abraham Godenhjelm

Berndt Abraham Godenhjelm (30. märts 1799 Mäntyharju – 14. detsember 1881 Helsingi) oli soome maalikunstnik. Ta õppis maalimist (aastal 1818) Stockholmis Pehr Gustaf von Heidekeni juures. Tema esimene näitus oli aastal 1847 Ateneumis ja Tampere kunstimuuseumis. Tema näitusi on olnud ka Cygnaeukse galeriis ja Soome Rahvusmuuseumis. Ta on maalinud palju altarimaale. Esimene tema maalitud altarimaal asub Mäntyharju kirikus. Liperi kirikus olev altarimaal "Kristus ristil" on maalitud Peterburis ja toodud aastal 1842 Liperisse. Veel on ta maalinud altarimaali (aastal 1843) "Jeesus ristil" Kuopio toomkirikusse, Ikaalise kirikusse (aastal 1874) ja Jämsä kirikusse. Godenhjelm on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Peseeta

Peseeta oli mitme riigi rahaühik: Hispaania peseeta oli käibel Hispaanias 1. jaanuarini 2002, mil riik läks üle eurole. Ekvatoriaal-Guinea peseeta oli käibel Ekvatoriaal-Guineas aastatel 1969–1975. Peruu peseeta oli kasutusel Peruus aastail 1880–1882. SADR-i peseeta on Sahara Araabia Demokraatliku Vabariigi (Lääne-Sahara) de facto rahaühik.
Heinamaarjapäev

Heinamaarjapäev on rahvakalendris 2. juulil. Kirikukalendris on see päev, mil neitsi Maarja kohtus Eliisabetiga. On teada, et juba 1263. aastal pühitsesid frantsisklased seda päeva kui kuuendat päeva enne Ristija Johannese sünnipäeva, 1568. aastast laienes päeva tähistamine kogu katoliku kirikule. Rahvakalendris tähistab heinamarjapäev heinateo algust või kõrgaega, ent sel päeval endal oli heinatöö keelatud. Eriti Eesti rannikualadel on heinamaarjapäeval tehtud maarjatuld ehk leedutuld. Heinaleedo Heinamaarjapäev - 2. juuli Heinamaarjapäevast Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis Berta