laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Parila (Anija)

Parila on Harjumaal Anija vallas asuv küla. Parilast 4 km idas asub Kehra. Lähimad külad on kagus Salumetsa, edelas Rätla, läänes Linnakse, loodes Salumäe, põhjas Kihmla ja kirdes Paasiku. Endistest küladest asub edelas Paenurme, läänes Lae ja loodes Keskküla. Parila külast 1½ kilomeetrit põhjas asub Parila raudteepeatus. Parila küla esmamainiti 1241 kujul Pariol. Järgmised nimekujud olid Pargell (1536), Pargill (1546), Parila (1636) ja Parrila (1712). Ta kuulus Harju-Jaani kihelkonda. 16. sajandil kuulus Parila Kiviloo piiskopimõisale. 1630 läks küla Jakob de la Gardie kaudu Raasiku ja Kambi mõisate kompleksi, kuuludes Kambi mõisa alla veel 18. sajandi algul. Kohalikud nimetasid küla Tagavalda kuuluvaks. Lauri Kettunen oletas, et küla nimi tuleb isikunimest Parjo või Parji. Kuid Kettunen paigutas küla ekslikult Järva-Jaani kihelkonda. Külas asus Paenurme karjamõis, mida nimetati 1691 kujul Pajnorm By ja 1712 Paenorm. 1977 liideti Parilaga Keskküla, mida esmamainiti 1922 kujul Kesk, ja Lae küla, mida nimetati 1691 Laikyll By ja 1712 Laeküll. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, kaart 3 Eesti kohanimeraamat, lk. 465
Rasivere (Anija)

Rasivere on küla Harju maakonnas Anija vallas. 1977. aastal liideti Rasiverega Mõisaaseme küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tiina Laansalu: artikkel "Mõisaaseme2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Rasivere

Rasivere on mitme koha nimi: Rasivere, küla Anija vallas Harju maakonnas Rasivere, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas Rasivere soo Rasivere jõgi on Ädara jõe nimevariant
Raudoja

Raudoja on mitme objekti nimi: Raudoja, Soodla jõe vasakpoolne lisajõgi Raudoja, Tarvastu jõe parempoolne lisajõgi Raudoja, Piusa jõe parempoolne lisajõgi Raudoja, Mustjõe vasakpoolne lisajõgi Raudoja, küla Anija vallas Harju maakonnas Raudoja, perekonnanimi Hilja Raudoja Jaan Raudoja Ärni Raudoja (pseudonüüm) Raudoja soo, soo Võrumaal Raudoja veehoidla, veehoidla Anija vallas
Raudoja küla

Raudoja on küla Harju maakonnas Anija vallas. Külas asub endisaegse Raudoja kõrtsi hoone, mis on arvele võetud kultuurimälestisena. Raudoja hiiekivi Raudoja veehoidla Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 31.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rooküla

Rooküla on küla Harju maakonnas Anija vallas. Küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus (1241. aastal) nimega Rocol. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 31.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Salumetsa

Salumetsa on küla Harju maakonnas Anija vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Salumäe

Salumäe on küla Harju maakonnas Anija vallas. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 10.06.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Uuearu

Uuearu on küla Harju maakonnas Anija vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Käntu-Kastja hoiuala

Käntu-Kastja hoiuala on Natura 2000 võrgustikku kuuluv kaitseala, mis asub Lääne-Eesti madaliku keskosas Kasari jõe keskjooksu naabruses. Halduslikult jääb kaitseala Lääne-Nigula, Lääneranna ja Märjamaa valla territooriumile. Pindala on 3212 hektarit. Keskkonnaregistri andmetel on hoiuala pindala Läänemaal 2166,8 ha ja Raplamaal 760,4 ha. Natura-alade pindala on Keskkonnaregistri andmetel 3125,9 ha. Kaitseala hõlmab Käntu sood, Keskküla raba servaalasid, Kasari jõe äärseid niitusid ning Kastja küla naabruses olevaid metsi. Käntu-Kastja hoiuala kaitse-eesmärk on elupaigatüüpide – jõgede ja ojade, niiskuslembeste kõrgrohustute, lamminiitude, aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niitude, lubjarikkal mullal kuivade niitude, puisniitude, rabade, siirde- ja õõtsiksoode, puiskarjamaade, soostuvate ja soo-lehtmetsade kaitse ning liikide ja elupaikade kaitse. Liigid, kelle elupaiku kaitstakse, on järgmised: saarmas (Lutra lutra), võldas (Cottus gobio), jõesilm (Lampetra fluviatilis), paksukojaline jõekarp (Unio crassus), suur-konnakotkas (Aquila clanga), laanepüü (Bonasa bonasia), rukkirääk (Crex crex), teder (Tetrao tetrix), metsis (Tetrao urogallus) ja kiivitaja (Vanellus vanellus). Käntu-Kastja hoiuala kaitse-eesmärk on elupaigatüüpide – jõgede ja ojade, lubjavaesel mullal liigirikaste niitude, rabade, siirde- ja õõtsiksoode, vanade loodusmetsade, puiskarjamaade, soostuvate ja soo-lehtmetsade, siirdesoo- ja rabametsade ning liikide – saarma (Lutra lutra), hariliku võldase (Cottus gobio), jõesilmu (Lampetra fluviatilis) ja paksukojalise jõekarbi (Unio crassus) elupaikade kaitse. Käntu-Kastja hoiuala keskkonnaregistri koodid on KLO2000257 (Läänemaa) ja KLO2000182 (Raplamaa). Käntu-Kastja hoiuala (Läänemaa osa) keskkonnaportaalis Käntu-Kastja hoiuala (Raplamaa osa) keskkonnaportaalis Käntu-Kastja (Natura) linnuala keskkonnaportaalis Käntu-Kastja (Natura) loodusala keskkonnaportaalis Riigiaktid Vabariigi Valitsuse 28. veebruari 2006. a määruse nr 59 “Hoiualade kaitse alla võtmine Lääne maakonnas” muutmine Hoiualade kaitse alla võtmine Rapla maakonnas Käntu-Kastja hoiuala territooriumi määramine Riigi teatajas (Raplamaa) Käntu-Kastja hoiuala territooriumi määramine Riigi teatajas (Läänemaa) Keskkonnaregister Käntu-Kastja hoiuala (Läänemaa osa) keskkonnaportaalis Käntu-Kastja hoiuala (Raplamaa osa) keskkonnaportaalis Käntu-Kastja (Natura) linnuala keskkonnaportaalis Käntu-Kastja (Natura) loodusala keskkonnaportaalis EELIS Käntu-Kastja hoiuala (Läänemaa) Eesti looduse infosüsteemis Käntu-Kastja hoiuala (Raplamaa) Eesti looduse infosüsteemis Käntu-Kastja (Natura) linnuala Eesti looduse infosüsteemis Käntu-Kastja (Natura) loodusala Eesti looduse infosüsteemis Muud Käntu-Kastja hoiuala (Läänemaa) ülemaailmses andmebaasis Protected Planet Käntu-Kastja hoiuala (Raplamaa) ülemaailmses andmebaasis Protected Planet Käntu-Kastja Euroopa Keskkonnaameti andmebaasis EUNIS
Adra

Adra on küla Harku vallas Harju maakonnas. 2012. aastal elas seal 105 inimest. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.09.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Adra külaseltsi koduleht
Bellona (organisatsioon)

Bellona on rahvusvaheline keskkonnaorganisatsioon, mis asutati 1986. aastal Norras Oslos. Organisatsiooni eesmärk on propageerida looduse ja inimese tervise säästmist ning teavitada avalikkust aegsasti ökokatastroofidest. 1989. aastal spetsialiseerus üks osa organisatsioonist Põhja-Venemaa keskkonnaprobleemidele. Organisatsiooniharud ehitati Peterburi ja Murmanskisse. 1994. aastal avalikustati ka esimene kokkuvõttev ettekanne Põhja-Venemaa olukorrast, mis pälvis avalikkuse, eriti teadlaste suurt tähelepanu. 1996. aasta veebruaris arreteeris Venemaa Föderaalne Julgeolekuteenistus (FSB) Bellona Vene eriteadlase Aleksander Nikitini, kes oli varem teeninud Põhjamere laevastikus ja hiljem kaitseministeeriumi tuumareaktorite inspektsioonis. Tema avaldatud ülevaateid ja olukorrakirjeldusi laevastiku tuumaarsenali turvalisuse suhtes, mis ta on avaldanud ka Bellonale, peab FSB riigi reetmiseks ning halvimal juhul võib teda ähvardada surmanuhtlus. Bellona koduleht (inglise, norra ja vene keeles)
Harkujärve

Harkujärve on küla Harku vallas Harju maakonnas. Küla asub Harku järve lääne- ja edelakaldal. Küla on tekkinud Järve suurtalust, kus kasvatati traavleid Tallinna Hipodroomile. 1977. liideti vastloodud Harkujärve külaga osaliselt Harku-Nõmme küla territoorium. Küla elanike arv on alates 1990. aastatest kiiresti kasvanud seoses uute elamute ehitamisega. 1986. aastal elas külas 239 inimest, 2000. aastal 459 ja 2007. aasta 1. augustil 511. Küla on nimetatud ka Järvekülaks ja Harku-Järve asundiks. Külas oli 1882. aastal valminud maneežiga hobusetall, mis hiljem ehitati ümber Harkujärve kultuurikeskuseks (arhitekt Rein Tomingas). Järvekalda tee Harkujärve kogukonnakirik Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Harkujärve" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Harkujärve veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 10.05.2014) Harkujärve veebiportaalis eestigiid.ee
Humala

Humala on küla Harku vallas Harju maakonnas. Humala külas asub Humala mõis. 2018. aasta detsembrist kuni 2021. aasta suveni parandas Eestimaa Looduse Fond Humalas projekti „Tiigilendlase elupaikade parandamine Eestis‟ raames tiigilendlaste talvitusolusid. Nõukogude ajal asus Humala mäel õhukaitse radar. Humala ohvrikivi Humala Ristallikas Kumna–Vääna tee Humala lennuväli Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Nahkhiired Eesti looduses". Eestimaa Looduse Fond. SA Eestimaa Looduse Fond. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2018.
Ilmandu

Ilmandu on küla Harku vallas Harju maakonnas. Asulat läbib Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee ning selle lõunapiiri märgib Liikva–Rannamõisa tee. Ilmandu pank Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 1.03.2019.
Charles du Bouzet

Charles Philippe du Bouzet [šarl fil'ipp dü buz'ee] (14. jaanuar 1817 – 1883) oli Prantsusmaa erakorraline komissar Alžeerias ja ühtlasi Orani prefekt 16. novembrist 1870 8. veebruarini 1871.
Kumna

Kumna on küla Harku vallas Harju maakonnas. Asub 3 km Keilast kirdes. Külas asub Kumna mõis ja looduskaitsealune Kumna park. Lisaks asub seal Keila kihelkonna pastoraat ehk Keila kirikumõis. 1862. aastal püstitati kirikumõisa juurde Martin Lutheri pronksist mälestussammas, mille finantseerijaks oli Keila mõisnik parun Georg von Meyendorff (1794–1879). Kuue meetri kõrguse mälestusmärgi skulptoriks oli Peter Clodt von Jürgensburg (1805–1867). Kuju hävitati nõukogude võimu poolt aastal 1949. 23. septembril 1944 toimus küla lähedal Kumna lahing taganevate eesti sõdurite ja pealetungiva Punaarmee vahel. 1965. aastal leiti Poolaka talu maalt 13. sajandist pärinev hõbeaare (Kumna aardeleid). Kumna tee Kumna–Vääna tee Kumna Kultuuriait Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Heli Nurger. "Keikæl, Kegel, Keila". OÜ Infotrükk, 2003. ISBN 9985-915-6-0.
Kütke

Kütke on küla Harku vallas Harju maakonnas. Kumna–Vääna tee Mõhku Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Laabi

Laabi on küla Harku vallas Harju maakonnas. Piirneb Tallinna linna Haabersti linnaosaga. Külas asub Altia Eesti villimistehas. Harku–Rannamõisa tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Liikva

Liikva on küla Harku vallas Harju maakonnas. Liikva–Rannamõisa tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Muraste

Muraste on küla Harju maakonnas Harku vallas. Muraste mõis asutati arvatavasti 1620. aastatel. Muraste mõisa park on kaitse all. Alates 2006. aastast töötab Muraste mõisa pargis Muraste looduskool. Seoses Meriküla moodustamisega eraldati 2018. aastal Murastest mere ja paekalda vaheline maariba. Murastes on sündinud vennad Erni, Otto ja Pedro Krusten. Murastes asub Muraste vaateplatvorm. Kivikalme "Mardi suured kalmed" Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 1.03.2019.
Naage

Naage on küla Harku vallas Harju maakonnas. Külas asub Naage maastikukaitseala. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rannamõisa

Rannamõisa on küla Harku vallas Harju maakonnas. Piirkonna varasem saksakeelne nimi oli Rannamõisa mõisa järgi Strandhof. Külas asus kohvik Merepiiga ja Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee ääres Riikliku Autoinspektsiooni paviljon. Külas asuvad Rannamõisa kivikalmed. Rannamõisa kirik Rannamõisa kogudus Rannamõisa maastikukaitseala Rannamõisa pank Harku–Rannamõisa tee Liikva–Rannamõisa tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Suurupi

Suurupi (vanemad nimekujud Suuropi ja Surpe) on küla Harku vallas Harju maakonnas, Suurupi poolsaarel. Külas asus Vana-Pääla mõis (Vana-Klooga maantee ääres), Vääna mõisa kõrvalmõis. Suurupis oli sadam. Sadamakail oli raudteeharu, mis 1920. aastate alguses oli ühenduses Liiva–Vääna raudteega. Külas ja lähiümbruses asub mitu Peeter Suure merekindluse peapositsiooni Rannakaitsepatarei nr 2 ja Rannakaitsepatarei nr 3, hilisema Eesti merejõudude Suuropi Komandantuuri Rannapatarei nr 6 ja Nõukogude Suurupi 130 mm patarei tulejuhtimistorni ja komandokeskuse ning Tallinna mereväebaasi 550. sidesõlm (s/o 30911) raadiosaatekeskus (ПДРЦ; objekt „Fregat”) ja 180. sidepolügoni (s/o 98622) 1746. üksik raadiotehnilise pataljoni (s/o 31342, kutsung Radiograf) (objekt „Neptun”) ehitised. Küla pangapealset osa läbib ajalooline Vana-Klooga maantee. Suurupi on tuntud oma kahe (ülemise ja alumise) tuletorni poolest. Harku valla andmetel elas 1. juuni 2012 seisuga Suurupis 878 elanikku. Suurupi järgi on nime saanud Kunda lademe Pakri kihistu Suurupi kihistik. Suurupis asub 2017. aastal avatud Suurupi vabadussammas. Suurupi alumine tuletorn Suurupi ülemine tuletorn Suurupi tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 1.03.2019. Militaar.net foorumid: Ehitised: Peeter Suure merekindluse kaart, veebiviide, 10.veebruar 2013. Suurupi tulejuhtimistorn Harku vallas Harjumaal, Projekt „Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs”. Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2016 Suurupi sideväeosade linnak Harku vallas Harjumaal, Projekt „Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs”. Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2016 Suurupi kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 22.08.2019) "Vabadussammas Suurupi pangale". Harju Elu. 25. august 2017. Vaadatud 26. detsembril 2022.
Sõrve

Sõrve on küla Harku vallas Harju maakonnas. Liikva–Rannamõisa tee Peeter Suure merekindluse kindlusraudtee Liiva–Vääna raudtee Sõrve raudteejaam ja kitsarööpmelise raudtee Sõrve raudteejaama veetorn Sõrve raudteejaama hoone Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Peeter Suure Merekindluse raudtee Sõrve jaamahoone, 1917. a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 17.01.2020) Peeter Suure Merekindluse raudtee Sõrve jaama veetorn, 1917. a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 17.01.2020)
Tiskre küla

Tiskre on küla Harku vallas Harju maakonnas. Tiskre küla järgi on nime saanud Rannamõisa pangas paljanduv Tiskre liivakivi. Sama panga koosseisu kuulub ka Tiskre paljand, kus Tiskre kihistu kivimid paljanduvad. 1975. aastal eraldati külast Tiskre asum ja liideti Tallinna Haabersti linnaosaga. 1977. liideti vastloodud Tiskre külaga osaliselt Harku-Nõmme küla territoorium. Küla ümbritsevad Tallinn, Harkujärve, Laabi ja Tabasalu. Surnumägi Rabakivi tamm Tiskre külas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kalju Suuroja. Kiviaabits. Eesti kivimid. Väljaandja Geo Trail KS, 2004. Marja Kallasmaa: artikkel "Harkujärve" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Franklin Alberger

Franklin Augustus Alberger (14. jaanuar 1825 Baltimore – 24. august 1877) oli ameerika ärimees ja poliitik, Buffalo linnapea 2. jaanuarist 1860 kuni 6. jaanuarini 1862. Ta sündis Baltimore'is lihakaupmees Job Albergeri perekonna kuuest lapsest vanimana. 1837 kolis perekond Buffalosse, kus isa pidas edasi sama ametit. Franklin sai vähe kooliharidust, kuid luges ahnelt harivat kirjandust, võttes iga päev raamatukogust mõne raamatu. Mängudes oli ta tavaliselt juht ning teda kutsuti nooremate laste tülisid lahendama. Ta jättis varakult kooli pooleli, et hakata isa juures poes tööle. Isal olid läheduses ka tapamajad. 1850 sai Franklin turulettide omanikuks. Hiljem liitus ta vendadega, kellel oli sealihakonservide ettevõte. Alberger oli poliitaktivist ning ta imetles Henry Clayd ja Viigide Parteid. Kui rajati Vabariiklik Partei, oli ta Buffalos üks selle juhte. 1846 määrati ta raamatukogu nõukogu liikmeks. 1854 valiti ta alderman 'iks (linnanõukogu liikmeks) 11. linnajao poolt, 1859 9. linnajao poolt. 22. oktoobril 1859 valisid vabariiklased ta linnapeakandidaadiks. 8. novembril 1859 toimusid valimised. Linnapeavalimistel sai Alberger 4445 häält demokraatide 4100 vastu. Albergeri palgaks linnapeana määras linnanõukogu (Common Council) 1600 USA dollarit. 2. jaanuaril 1860 tuli uus linnanõukogu esimest korda kokku ning Alberger andis ametivande. Albergeri programm 1860. ametisseastumiskõne ütles muuhulgas järgmist. Ummistunud sadamat, mis on suurim viljasadam maailmas, tuleb süvendada. Koolikorraldusega, mis näeb ette vaeste kodanike lastele tasuta hariduse andmist, on lepitud hoolimata maksukoormast. Turgude rajamiseks on liiga palju raha kulutatud. Tuletõrje on heas korras, kasutusele on võetud auru-tuletõrjeauto. Politsei koosseisu tuleb kärpida. Trammid on hästi vastu võetud. Kavas on ehitada sild üle Niagara jõe. 7. jaanuaril 1861 pidas Alberger aastakõne linnanõukogu ees, kus ta ütles muuhulgas järgmist. Linna kulutusi on võrreldes eelnevate aastatega vähendatud. Sellega kaasnev maksukoormuse alanemine on julgustanud linna kodanikke rajama uusi ettevõtteid ja võõraid investeerima. Sadama süvendamine tuleb aasta alguses lõpule viia. Möödunud aastal osteti kaks auru-tuletõrjeautot ja üks peaks varsti veel ostetama. Osa tuletõrjeüksusi tuleb laiali saata. Politseinike arvu ei tule mitte vähendada, nagu eelmisel aastal öeldud, vaid hoopis suurendada.
Tutermaa

Tutermaa on küla Harku vallas Harju maakonnas. Küla asub Tallinna–Paldiski maantee ääres ning külast läheb läbi Tallinna ringtee. Esimest korda on teateid aastast 1509 (Tuttermecky). Külas asub Korvi kalmistu. Tutermaa külas asub Eesti kõige suurema majanumbriga maja, Paldiski maantee 22283. Tutermaa ohvrikivi Valingu–Jõgisoo tee Tutermaa–Vanamõisa tee Kumna tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Aadressiandmete raamat: suurim majanumber on viiekohaline" Postimees, 14. oktoober 2011
Vahi (Harku)

Vahi (varem ka Vahiküla) on küla Harku vallas Harju maakonnas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vaila

Vaila on küla Harku vallas Harju maakonnas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Viti

Viti on küla Harku vallas Harju maakonnas. Külas asus Viti mõis, Vääna mõisa kõrvalmõis. Ajalooliselt oli küla nimetus saksa keeles Wittenpöwel. Viti tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vääna

Vääna (van. Feyena, Faehna, Fähna[küsitav]; enne 1977 Vääna-Mõisaküla) on küla Vääna jõe ürgorus ja selle nõlvadel, Harjumaal, Harku vallas. Küla asub ajaloolise Keila kihelkonna põhjaserval. 2007. aasta hinnangul oli külas 275 elanikku, 1976. aastal oli Väänas elanikke 161 (ENE). Küla on ürikutes esmamainitud 1325. aastal (Feyena). Seal asub kunagise Vääna mõisa peahoone ja mõisa pargis on Vääna vasallilinnuse varemed. Mõisahoones on tänapäeval Vääna lasteaed-algkool (asutatud 1862), raamatukogu ja avalik internetipunkt. 1913. aastal avati Nõmme-Väike ja Vääna vaheline raudteeliin, mis esialgu oli sõjalise otstarbega (Peeter Suure Merekindluse kindlusraudtee). 1933. aastal anti raudteeliin üle EVR-le. Reisiliiklus liinil lõppes 1959. aastal ning 1962 võeti üles ka rööpad. Küla kirdeserval, Väänatammi teel on säilinud kunagine raudteejaama hoone. Vääna linnuse varemed Vääna mõisa peahoone Mõisa tall-tõllakuur Vääna mõisahoone ja tõllakuur 2021. aasta juunis Vääna õhust 2021. aasta juunis Vääna 2021. aasta juunis Vääna jõgi Vääna maastikukaitseala Vääna raba Vääna vald Kumna–Vääna tee Tõlinõmme veehoidla Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Vääna" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Vääna lasteaed-algkool MTÜ Vääna Külakoda veebileht Vääna mõis Eesti mõisaportaalis Tallinn-Vääna raudteeliin
Aruaru

Aruaru on küla Harjumaal Jõelähtme vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 67 inimest. Neist 65 (97,0%) olid eestlased. Külas asub Kiiajärv. Maardu–Raasiku tee Raasiku Elektri tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas Keskkonnaregister. Vaadatud 19.05.2020.
Haapse

Haapse on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. Haapse on ajalooline kaluriküla. Küla lähistel asuvad rändrahnud Augu suurkivi ja Kandukivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.