laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sass Henno

Sass Henno (sündinud 13. septembril 1982 Tartus) on eesti kirjanik. Ta õppis 1989–2001 Tartu Miina Härma Gümnaasiumis, 2001–2003 Tartu Kõrgemas Kunstikoolis arvutigraafikat ja reklaami ning 2003–2005 praeguses Tallinna Ülikoolis filmi, videot ja meediarežiid. Henno võitis märtsis 2005 lõppenud romaanivõistluse teosega "Mina olin siin" ja sai auhinnaks 50 000 krooni. Henno on töötanud Eesti Televisioonis assistendi ja režissöörina.[viide?] Tal on humanitaarteaduste bakalaureusekraad filmi- ja videorežii erialal.[viide?] 2007. aastal alustas ta magistriõpinguid stsenaristikas Balti Filmi- ja Meediakoolis. Ta oli 14. septembrist 2005 kuni 22. detsembrini 2020 Eesti Kirjanike Liidu liige. Võrguteavik "Elu algab täna" (internetis alates 2003) "Mina olin siin. Esimene arest" (Eesti Päevaleht 2005) "Mereröövlimäng" (Troll 2005) "Elu algab täna" (Eesti Päevaleht 2006) Lühimängufilm "Südameasjad" (Allfilm 2007) Tõsieluromaan "Homse maailma kirjanikud" (Marketing Communication Alliance OÜ 2013) "Mina olin siin 2. Tagasitulek" (Kirjastus Paradiis 2022) Romaan "Vanaema" (Cosmopol Deviant Productions OÜ 2023) 2005 Tartu Kultuurikandja aunimetus (noor kultuurikandja) "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 350. Pärn, Linda (22. detsember 2020). "Teede ja Henno lahkuvad kirjanike liidust: on vastuvõetamatu, et liit toetab pedofiiliat". raamatud.elu24.ee. Vaadatud 23.12.2020. Toomas Haug, "Sass Henno, Robertino Loreti ja narkorealism" – Looming 2006, nr 2, lk. 300–304 "Elu algab täna" 2003 ja 2006 versioonid (arhiiviversioon) "Homse maailma kirjanikud" arvustus
Juuru Püha Vassili Suure kirik

Juuru Püha Vassili Suure kirik on suletud õigeusu kirik Rapla maakonnas Rapla vallas Juuru alevikus. Eestimaa kubermangu arhitekti Erwin Bernhardi projekti järgi rajatud pühakoda mahutas umbes 1000 inimest.[küsitav] Oma stiili ja ehituse poolest on Juuru õigeusu kirik üks omapärasemaid ja kaunimaid Eestis. Juuru õigeusu kiriku ebasümmeetriline plaan ja kaks altarit oli tollal üsna ebaharilik. Ehitisel oli sibulkupliga nelitis, lõunaküljel väike sibulkuppel ja loodes kolmekorruseline kõrge telkkiivriga ja sibul-lõpetustega kellatorn. Kellatorn on hävinud. Nurgakivi pandi kirikule 17. juulil 1892. Eestimaa kuberneri vürst Sergei Šahhovskoi kaasabil saadi raha 27 000 rubla Ufaa kaupmehelt Mihhail Vassili poeg Pupõševilt tingimusega, et kirik ehitatakse tema kadunud isa mälestuseks. Kiriku peaaltari pühitses Vassili Suure auks 8. septembril 1893 Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev). Kõrvalaltari pühitses Radoneži Püha Sergiuse auks praost Mihhail Ikonnikov. Kirikut kasutas Juuru Püha Vassili Suure kogudus alates 1892. aastast kuni koguduse sulgemiseni 1963. aastal. Pärast kiriku sulgemist anti see üle Mahtra sovhoosile, mis kasutas seda muuhulgas ka metallitöökojana. 1970. aastateks olid tornikuplid lagunenud ja seinad hakanud mõranema, nüüdisajaks on tornid peaaegu täielikult hävinenud. Kirik seisab kasutuseta ja laguneb endiselt, hoonet ei ole konserveeritud. Kirik anti õigusjärgselt vallalt Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule üle 2006. aasta veebruaris. Üks võimalus kirik kurvast saatusest päästa oleks see, kui kohalikud elanikud võtaks näiteks omavalitsuse toel hoone konserveerimise ja selle ümbruse eest hoolitsemise enda kanda.  Pikemalt artiklis Juuru Püha Vassili Suure kogudus Juuru kihelkond Juuru mõis Juuru Püha Vassili Suure kogudus Lelle Püha Kolmainu kirik Juuru Püha Vassili Suure kirik veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 18.12.2015) Plaat, Jaanus. Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis. Tallinn, Eesti Kunstiakadeemia, 2011, lk 659. Katrin Helend-Aaviku (21.10.2010). "Juuru Püha Vassili Suure kirik - hiilgusest unustusse". Nädaline. Eesti õigeusk X-XXI saj". Entsüklopeediline teatmik (vene keeles). Koostaja Vladimir Iljaševitš. kirjastus Tarbeinfo OÜ. Tallinn, 2014 lk 533 "Õigeusu kirikutes (kogudustes) teeninud vaimulike nimekiri”. Tallinn, 1975. Koostaja preester August Kaljukosk. Käsikiri. Eesti Rahvusarhiiv Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945–53". TÜ kirjastus. Tallinn, 2004 lk 65-125 „Harjumaa AP- õigeusu praostkonna album ülestõusmise pühadeks“, Tallinn, 1933; lk 16 Jaanus Plaat, Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 656-665 Juuru Püha Vassili Suure kirik veebiportaalis eestigiid.ee Juurupildid.ee: Juuru õigeusu kirik
Kettšenerõ rajoon

Kettšenerõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias. Rajoonis on 9 kohalikku omavalitsusüksust ja 22 asulat. Q126709394
Aseri Peterburi püha õndsa Ksenia kirik

MPEÕK Aseri Peterburi püha õndsa Ksenia kirik on õigeusu kirik Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Aseri alevikus. Peterburis projekteeritud väike puukirik ehitati 2010. aastal, ning see asub aadressil Pargi tn 8. Ida-Virumaa teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015) Ida-Virumaa teatmikus "Teeliste kirikud"
Jaškuli rajoon

Jaškuli rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias. Asub Kalmõkkia lääneosas. Rajoonis on 11 kohalikku omavalitsusüksust ja 27 asulat. Q126687549 Jaškuli rajooni koduleht (vene keeles)
Tallinna Jumalaema Kõikide Kurbade Rõõmu pühakuju kirik

Tallinna Jumalaema Kõikide Kurbade Rõõmu pühakuju kirik (kunagi tuntud ka kui Balti Puuvillavabriku kirik; vene keeles Скорбященская церковь või храм в честь иконы Божией Матери "Всех скорбящих Радость") on õigeusu kirik Tallinnas, üks Balti Puuvillavabriku (Balti Manufaktuuri) kunagisi hooneid. Kirik on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.. Hoone aadress on Sitsi 15a. Hoone ehitati kirikuks ümber 1913. aastal varasemast, arvatavasti 19. sajandi keskpaigas rajatud hoonest, mis oli algselt Balti puuvillavabriku surnukuur ja seejärel kabel. Seetõttu ei vasta ehitise asend ilmakaarte suhtes õigeusu traditsioonidele. Hilisemal ajal on kirikus tehtud ümberehitusi. Ehitis kuulub majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumile (al. 2012) ja Tallinna linnakantseleile (al. 2015). Hoones tegutseb Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku kogudus. 12. oktoobril 1999 pühitses kiriku pärast kapitaalremonti Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Kornelius. Kirik on pühitsetud Jumalaema Kõikide kurbade rõõmu ikoonile (Всех Скорбящих Радость), väikese kiriku ikonostaasis on ainult kaks ikooni. Kurbade Rõõmude kirik, KNAB (vaadatud 24.04.2018) Tallinna Jumalaema Kõikide Kurbade Rõõmu pühakuju kirik kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 18.12.2015) TALLINNA JUMALAEMA KÕIKIDE KURBADE RÕÕMU IKOONI KIRIK (vaadatud 24.04.2018) Tallinna Jumalaema Kõikide Kurbade Rõõmu pühakuju kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
Oktjabrski rajoon (Kalmõkkia)

Oktjabrski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias. Asub Kalmõkkia põhjaosas. Rajoonis on 7 kohalikku omavalitsusüksust ja 12 asulat. Q126689039
Türi Püha Kolmainu Jumala kirik

Türi Püha Kolmainu Jumala kirik on õigeusu kirik Järva maakonnas Türil, ühtlasi ainus õigeusu kirik Järva maakonnas. Seda kasutab Türi Püha Kolmainu kogudus. Uus kirikuhoone valmis 2013. aastal Oleg Zemtšugovi ja Nikolai Djatko projekti järgi, ehituse peamine teostaja oli K-Most. Kiriku üldpindala on 100 ruutmeetrit ning kõrgus ilma ristita 13 meetrit. Hoone mahutab kuni 80 inimest. Hoone on õigeusu kirikule tüüpiline klassikalises stiilis neljasambaline ristkuppelehitis.  Pikemalt artiklis Türi Püha Kolmainu Jumala kirik (1910–2007) Türil Aia tänaval asunud pühakoda alustas tegevust 1908. aastal, mil kogudus kuulus veel Paide õigeusu kiriku koguduse koosseisu. Tänu esimesele preestrile Georgi Podekratile avati 1910. aastal kooli- ja palvemaja. 1912. aasta suvel käis Riia ja Miitavi piiskop, ülempiiskop Joann (Smirnov) saatjaskonnaga kirikut pühitsemas. Kuni 1917. aastani toimusid jumalateenistused iga kuu viimasel pühapäeval. Kui Saksa okupatsiooni kartuses evakueeruma asuti, võttis preester Podekrat endaga Venemaale kaasa suurema osa kiriku varast ning 1918. aastani jäi kirik ilma kindla vaimulikuta. Pärast Paide kiriku kogudusega liitmist 1965. aastal, vahetusid preestrid ja kiriku seisukord halvenes. 1994. aastal asus Türil tegutsema ülempreester Boriss Merlin, kes 2003. aastani kirikus väiksemaid muudatusi tegi. See hoone lammutati 2007. aastal. Vana puukirik oli aastaid halvas seisukorras olnud: torn oli silmnähtavalt viltu vajunud, hoones oli vamm, kahjustunud oli sisustus, puudus vundament ja parkla. 2007. aastal pandi uuele kirikuhoonele nurgakivi, osalesid Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku metropoliit Kornelius, kümme vaimulikku üle Eesti ja veel ligi poolsada inimest. Vaimulikud pühitsesid kiriku asukoha ja asetasid alusmüüri tahvli kirjaga: "Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimel on rajatud see kirik Püha Kolmainu Jumala auks ja mälestuseks kõrgestipühitsetud Korneliuse, Tallinna ja kogu Eesti metropoliidi valitsemisajal ning asetatud paigale Rakvere preestermärter Sergi säilmed 7515. aastal maailma loomisest, aga Jumala Sõna ihusse sündimisest 2007.07.19." Uus kirikuhoone, mis on Lasnamäe õigeusu kiriku vähendatud koopia, avati 2013. aastal. Vanast kirikust võeti kaasa ikoonid ja muu kirikuvara, siiski vajab kirik veel ikonostaasi, mida praegu asendab ajutine vahesein. J%E4rvamaa teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015) "Pilk ajalukku: Türi linna kerkib peagi väike õigeusu kirik". Järva Teataja. 2.5.2017. Vaadatud 3.5.2017. "Türi Püha Kolmainu Jumala kirik". turism.tyri.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 6.10.2014. Vaadatud 28.6.2017. Juta Rikk (2008). Türi : kilde kihelkonna ja linna arengust IV osa. Paide: Kuma. Lk 131-135. "Türil avati uus õigeusu kirik". ERR. 19.10.2013. Vaadatud 3.05.2017. "Türil plaanitakse uut kirikut". Eesti Kristlik Televisioon. 9.11.2005. Originaali arhiivikoopia seisuga 21.06.2007. Vaadatud 3.05.2017. J%E4rvamaa teatmikus "Teeliste kirikud" Kiriku sise- ja välispanoraam
Viljandi Ristija Johannese kirik

MPEÕK Viljandi Ristija Johannese kirik on õigeusu kirik Viljandi maakonnas Viljandis aadressil Mäe tänav 8. Kirikut kasutab Viljandi Ristija Johannese kogudus. Kirik ehitati 1998. aastal ümber endisest surnukuuri hoonest ning kiriku pühitses sisse Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Kornelius 1998. aastal. Kiriku on projekteerinud Aili Liik. Viljandimaa teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015) Viljandimaa teatmikus "Teeliste kirikud"
Hedy Lamarr

Hedy Lamarr (sündinud Hedwig Eva Maria Kiesler, 9. november 1914 Viin, Austria-Ungari – 19. jaanuar 2000 Casselberry, Florida, USA) oli Austria päritolu Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja leiutaja. Hedwig Kiesler oli pärit jõukast ja kultuursest juudi perekonnast. Kiesler alustas filmikarjääri Saksamaal. Tema tuntuim roll oli peaosa Tšehhoslovakkia filmis "Extase" (1933), milles oli alastistseen – üks esimesi alastistseene maailma filmides. Euroopas oli see film menukas, kuid alastistseeni tõttu keelustati USA-s ja Saksamaal. Paavst Pius XI mõistis selle filmi Vatikani ajalehes hukka. Kiesler abiellus vastu oma vanemate tahtmist samal aastal Austria relvatöösturi Friedrich Mandliga. Mees oli väga kontrolliv, hoidis oma naist sisuliselt vangis ega lasknud tal näidelda. 1937 põgenes ta abikaasa juurest (samal aastal abielu lahutati) ja kolis salaja Pariisi. Seal kohtus ta filmistuudio MGM juhi Louis B. Mayeriga, kes pakkus Kieslerile lepingut Hollywoodis. Alates 1938. aastast kuni 1953. aastani oli Kiesler kodakondsuseta isik. Ameerikas jäi ta filmistaariks 1930. aastate lõpust 1950. aastateni. Mayer andis Kieslerile uueks lavanimeks Hedy Lamarr ameerika tummfilminäitleja Barbara La Marri (1896–1926) järgi, keda tema naine austas. Nimemuutus oli vajalik selleks, et teda vähem seostataks filmiga "Extase". Lamarr mängis paljudes populaarsetes filmides, näiteks "Algiers" (1938, koos Charles Boyer'ga), "I Take This Woman" (1940, Spencer Tracyga), "Comrade X" (1940, Clark Gable'iga), "Come Live With Me" (1941, James Stewartiga), "H. M. Pulham, Esq." (1941, Robert Youngiga) ja "Samson and Delilah" (1949, Victor Mature'iga). Režissöör Max Reinhardt nimetas Hedy Lamarri kauneimaks naiseks Euroopas. Teise maailmasõja algul leiutasid Lamarr ja helilooja George Antheil raadiosignaali edastamiseks kasutatava sagedushüplemise süsteemi, mis ei lasknud teljeriikide raadiosegajail häirida liitlaste torpeedode juhtimissüsteeme. Ehkki USA merevägi võttis uue tehnoloogia kasutusele alles 1960. aastail, kasutavad selle põhimõtteid tänapäeval WiFi, CDMA ja Bluetooth. Lamarr oli abielus 6 korda. Kõik abielud lõppesid lahutusega ja kõige pikem neist kestis 7 aastat. Viimane abielu lahutati 1965 ja pärast seda elas Lamarr 35 aastat kuni oma surmani vallalisena. Lamarril oli kolm last. Teisest abielust stsenaristi ja produtsendi Gene Markeyga oli tal lapsendatud poeg ning kolmandast abielust näitleja John Loderiga tütar ja poeg. Hedy Lamarr Jewish Women's Archive. Vaadatud 25. märtsil 2024
Äänekoski linn

Äänekoski on linnaks (kaupunki) nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Asub Keitele järve kaldal. Äänekoski naabervallad on Kannunkoski, Konnevesi, Laukaa, Saarijärvi linn, Uurainen, Vesanto ja Viitasaari linn. Äänekoski vald loodi 1911. aastal. 1932. aastal jagati see Äänekoski aleviks ja vallaks ning Suolahti aleviks. 1969. aastal liideti Äänekoski vald aleviga. 1973. aastal sai Äänekoski linnaõigused. 1993. aastal liideti linnaga Konginkangase vald. 2007. aastal liitusid Äänekoski ja Suolahti linn ning Sumiaineni vald, moodustades Äänekoski linna. Linna vapiks sai endine Suolahti vapp. Population growth biggest in nearly 70 years Äänekoski koduleht
Rakvere metodisti kirik

Rakvere metodisti kirik on kirik Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Laada 21. Kirik ehitati 1929. aastal. Kirikut kasutab EMK Rakvere kogudus. Rakvere metodisti kirik. Teeliste kirikud 2019, vaadatud 26.03.2020. Rakvere metodisti kirik teatmikus "Teeliste kirikud"
Pärnu Metodisti Kirik

EMK Pärnu Metodisti Kirik (ka Pärnu Agape Kirik) on kirik Pärnu maakonnas Pärnus aadressil Männi 2. Kirik ehitati 1995 Ilmar Klammeri projekti järgi. P%E4rnu teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015) P%E4rnu teatmikus "Teeliste kirikud"
Narva Püha Antoniuse kabel

RKK Narva Püha Antoniuse kabel on katoliku kabel Narvas aadressil Vabaduse 16. Kabeli ehitusaeg pole täpselt teada. Kabel taaspühitseti 1998. aastal. Enne seda kasutas katoliiklik kogudus 1906. aastal ehitatud Narva Püha Antoniuse kirikut, mis sai sõjas tugevasti kannatada. Kirik lammutati 1970. aastal. Narva Püha Antoniuse koguduse vaimulikud: –1928 Eduard Johann Heinrich Stephany (1856-1928) –1930 Leon Abraitis (1901–1930) 1930– Alphonse Marie Ferdinand Henri Werling (1879–1961) 2013– Ivo Õunpuu Ida-Virumaa teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015) Ida-Virumaa teatmikus "Teeliste kirikud"
Sillamäe Püha Adalberti ja Püha Georgiuse kirik

RKK Sillamäe Püha Adalberdi ja Püha Jüri kirik on katoliku kirik Ida-Viru maakonnas Sillamäel aadressil Ranna 20. Kirik ehitati 2001 Vladimir Šurmini projekti järgi. Kirikut kasutab Püha Jüri ja Püha Adalberdi kogudus. Kiriku patroonid on püha Jüri ja püha Adalbert. Kirikus peetakse teenistusi poola ja vene keeles. RKK Sillamäe Püha Adalberti ja Püha Jüri kirik Teeliste kirikud 2017 (vaadatud 29.07.2017) Teenistused kirikus. RKK Sillamäe Püha Adalberti ja Püha Georgiuse kirik Teeliste kirikud 2017
Pärnu adventkirik

AKEL Pärnu adventkirik (ka Pärnu adventkoguduse hoone) on kirik Pärnus aadressil Karja 3. Kirik ehitati 1912. P%E4rnu teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015) P%E4rnu teatmikus "Teeliste kirikud"
Rakvere adventkirik

AKEL Rakvere adventkirik (ka Rakvere adventkoguduse hoone) on kirik Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Pikk 33. 1898. aastal ehitati Pikk 33 tütarlaste erakoolimaja, mille 1936 ostis kogudus, kes selle ehitas ümber kirikuks. L%E4%E4ne-Virumaa teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015) Rakvere Adventkogudus. AJALUGU, rakvere.advent.ee L%E4%E4ne-Virumaa teatmikus "Teeliste kirikud"
Valga adventkirik

AKEL Valga adventkirik (ka Valga adventkoguduse hoone) on kirik Valga maakonnas Valgas aadressil Aia 11. Valgamaa teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015) Valgamaa teatmikus "Teeliste kirikud"
Tõrva Immanueli kirik

EEKBKL Tõrva Immanueli Kirik või Tõrva Immaanueli Kirik (ka Tõrva Immanueli baptistikoguduse palvela või Tõrva Immaanueli baptistikoguduse palvela) on kirik Valga maakonnas Tõrvas aadressil Aia 6. Kirikuhoone ehitati 1928. aastal. Aastal 1950 see võõrandati koguduselt ja hakati kasutama kultuurimajana. 1997 sai kogudus hoone tagasi ja see ehitati taas ümber kirikuks. Valgamaa teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015) Valgamaa teatmikus "Teeliste kirikud"
Pärnu Saalemi kirik

EEKBKL Pärnu Saalemi kirik (ka Evangeeliumi Kristlaste Pärnu Saalemi vabakoguduse palvela) on kirik Pärnus aadressil Suur-Posti 18a. Kirik ehitati 1933. P%E4rnu teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015) P%E4rnu teatmikus "Teeliste kirikud"
Kuusalu vennastekoguduse palvemaja

EEVK Kuusalu vennastekoguduse palvemaja on palvemaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalus. Palvemaja ehitati 1935 ja selle projekteerisid August Volberg ja Edgar Velbri. Palvemaja võõrandati koguduselt 1961, misjärel see muudeti spordisaaliks-mööblilaoks. Palvemaja taaspühitseti 1994. Harjumaa teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015) Kuusalu vennastekoguduse palvemaja teatmikus "Teeliste kirikud" Kuusalu vennastekoguduse palvemaja vennastekogudus.ee
Nabala vennastekoguduse palvemaja

EEVK Nabala vennastekoguduse palvemaja on palvemaja Harju maakonnas Kiili vallas Paekna külas. Palvemaja ehitati 1926. Majale kinkis oreli 1920. aastatel kohalik taluperemees Hans Land. Harjumaa teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015) Harjumaa teatmikus "Teeliste kirikud"
Arussaare Issanda Taevaminemise kirik

Arussaare Issanda Taevaminemise kirik on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Arussaare külas. Viljandimaa Pilistvere piirkonna eestlastele asutati 1848. aastal Pilistvere, Olustvere ja Põltsamaa kogudus. 1871. aastal nimetati Pilistvere kogudus ümber Arussaare koguduseks. Teenistuste pidamiseks kasutati kuni 1873. aastani mitme mõisa hooneid. Kuni oma pühakoja valmimiseni peeti teenistusi Käo mõisas asuvas soldatite kasarmus, 1848. aastal ehitatud savihoones, Loopre mõisa viinaköögis ja aastatel 1857–1873 Arussaare mõisa aidas. Arussaare õigeusu koguduses oli 1890. aastal 2275, 1920. aastal 2052 ja 1938. aastal 1577 liiget. Nõukogude ajal pääses Arussaare kogudus sulgemisest, kuigi enamiku ajast kogudusel oma vaimulikku polnud. Kreeka risti kujulise põhiplaaniga Bütsantsi stiili jäljendav maakivist seintega kirik ehitati 1873. aastal Riia arhitekti Heinrich Scheeli tüüpprojekti järgi. Krohvitud paekivinurkadega kirikul on viis kuplit. Kirikukellad saadi kingituseks Aleksander II-lt. Arussaare õigeusu kiriku pühitses Issanda Taevaminemise auks 1873. aastal Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamin (Karelin). Tänapäeval kasutab kirikut EAÕK Arussaare Issanda Taevaminemise kogudus. Usuvahetusliikumise algusjärgus 25. aprillil 1845 kinnitas Venemaa keiser instruktsiooni, mis nägi ette usuvahetajatele õigeusu kirikute juures kihelkonnakoolide loomist. Arussaare koguduse juurde loodi kihelkonnakool. Koolimaja ehitati 1873. aastal. Õigeusu abikoolid rajati Kurla, Villevere, Sagevere ja Laeva külasse. Pilistvere-Arussaare koguduse liikmeid maeti algul luteriusu kalmistule. Õigeusklikke on maetud ka Kirivere (Pilistvere) vanale kalmistule. Oma kalmistu rajamiseks saadi maad 1855. aastal. 1920. aastal rajati uus õigeusu kalmistu otse kiriku kõrvale. Pilistvere kalmistu Pilistvere vana õigeusu kalmistu Loopre mõis Arussaare mõis Arussaare Issanda taevaminemise kogudus Arussaare Issanda Taevaminemise kirik teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015) http://www.eoc.ee/kogudus/arussaare-issanda-taevaminemise-kogudus/ Koguteos "Saaremaa" II köide. TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri. Tallinn, 2007; lk 924–927 "Mitut usku Eesti IV. Valik usundiloolisi uurimusi: õigeusu eri". Toimetaja Liina Eek; Tartu Ülikooli Kirjastus, 2015; lk 41–46 Jaanus Plaat, Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 314–319 Arussaare Issanda Taevaminemise kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Arussaare Issanda Taevaminemise kirik teatmikus "Teeliste kirikud"
Paimio lahing

Paimio lahing oli üks otsustavamaid Soome territooriumil Rootsi 16. sajandi lõpu sisesõja raames toimunutest. See peeti 28. augustil 1599 Paimio küla juures kuningas Sigismundi toetajate ja hertsog Karli vägede vahel. Eelnevalt oli hertsog maabunud Turu all ning selle sisse piiranud. Toonane Soome ja Eestimaa asehaldur Arvid Eriksson Stålarm ja tema väejuht Axel Kurck taandusid oma vägedega ja püüdsid liikuda Hämeenlinna suunas. Kuid Karl jõudis nende põhivägedele järgi ning toimunud lahingus saavutas ta täieliku võidu, kuningameelsete väed purustati ning Stålarm ja Kurck põgenesid. Nad püüdsid organiseerida vastupanu Hämemaal, lootes Eesti alalt saabuvatele abivägedele. Kuid Karl oskas saadud võidu ideaalselt ära kasutada ning ei andnud neile aega vägesid uuesti koondada, vallutades järgneva kuu jooksul kogu Soome. Samuti langesid tema kätte vangi nii Kurck kui ka Stålarm. Võib öelda, et Paimio lahing otsustas suures osas Rootsi impeeriumi saatuse, sest kuninga pooldajate võidu korral oleksid nii Soome kui ka Eesti võinud jääda Sigismundi kätte ja too võinuks need liita Poolaga.
Anseküla Maarja kirik

Anseküla Maarja kirik oli kirik Saaremaal Ansekülas. Seda kasutas E.E.L.K. Anseküla Maarja kogudus. Algne kirik ehitati 14. sajandil, 1560. aastatel kirikut laiendati. Kõige põhjalikum ümberehitus tehti 1864. aastal, mil kirik sai fotodelt tuntud välimuse. 1941. aastal süütasid kiriku katuse taganevad venelased; kirik hävis täielikult 1944. aastal, kui taganevad sakslased selle õhku lasksid. Selle kohale ehitati 1952. aastal Anseküla tuletorn, mille alusena on kasutusel osaliselt säilinud kiriku läänetorn. Anseküla Maarja kirik kirikud.muinas.ee (Vaadatud 04.08.2016) http://ekspress.delfi.ee/kuum/viis-majakat?id=68998479 Pilte Anseküla kirikust Ajapaigas
Järvakandi Pauluse kirik

EELK Järvakandi Pauluse kirik on kirik Rapla maakonnas Järvakandis. Kirik ehitati 1996 alevivalitsuse majast ümberehitamise teel. Kirikut kasutab Järvakandi Pauluse kogudus. Järvakandi Peetri kirik Raplamaa teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015) Raplamaa teatmikus "Teeliste kirikud"
Illuka kirik

Illuka kirik on kirik Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kuremäe külas. Kirik ehitati 1930. Kiriku ehitust alustati juba 1885, ent asulasse plaanitava Kuremäe kloostri ehitamise tõttu keelasid võimud kiriku ehitamise. Illuka kirik teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015) Illuka kirik teatmikus "Teeliste kirikud"