laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Integrated Truss Structure

Integrated Truss Structure (ITS) on Rahvusvahelise Kosmosejaama metallsõrestik, mille külge kinnituvad mitmed jaama survestamata elemendid, radiaatorid, peamised päikesepaneelid ja muu. Sõrestik koosneb kümnest elemendist ja selle kogupikkus on 108,5 meetrit. ITS on valmistatud alumiiniumist ja roostevabast terasest. Kõik sõrestikud said nime planeeritud asukoha: Z seniidi, S tüürpoordi ja P pakpoordi järgi ning number tähistab sõrestiku järjekorranumbrit. "Integrated Truss Structure Overview". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2020. Vaadatud 12. august 2019.
Jane Remm

Jane Remm (sündinud 8. juunil 1978) on eesti kunstnik. Ta on 2003. aastal lõpetanud Tartu Ülikooli maalikunsti alal ning tal on magistrikraadid interdistsiplinaarsete kunstide alal Eesti Kunstiakadeemiast ning haridusteaduste alal Tallinna Ülikoolist. Ta tegeleb ökokunstiga. 2008 “Portreed” (Hobusepea Galerii, Tallinn) 2009 “Mere tase” (Maneeži galerii, Peterburi) 2016 "Rägastikud" (Telliskivi Loomelinnak, Tallinn) 2016 “Puud” (koos Eda Lõhmuse, Hando ja Kristina Tammega, Tartu Kunstimaja) 2017 "Lõputu talv" (Boheem, Tallinn) 2017 "Mets. Portreed" (Haus Galerii, Tallinn) 2017 “Kaotatud maastikud” (Paide Kultuurikeskus, kuraator Leho Rubis) 2019 "Vaateid maastikule" (Tallinna Linnagalerii, kuraator Siim Preiman) Remm, Jane 2013. Õppemetoodika kaasaegse kunsti õpetamisel. In: Köster, Annely (toim.), Seoseid loov kunstiharidus. Tallinn: Sally Stuudio, 24−31. Remm, Jane 2019. Vaateid maastikule. In: Remm, Jane (ed.), Vaateid maastikule / Views on Landscape / Вид на ландшафт. 25.10–15.12.2019. (Preiman, Siim, curator.) Tallinn: Tallinna Kunstihoone, 2–5. Näituste loend ETISes Koduleht
Ökokunst

Ökokunst on keskkonnaprobleeme käsitlev kunst. Artel, Rael 2003. Ökokunst Eesti moodi. Loodusesõber 2.
Olümpiarituaalid

Olümpiarituaalid on kaasaegsete olümpiamängudega kaasnevad rituaalid: olümpiatule süütamine ja olümpiastaadionile viimine, olümpialipu kasutamine, avatseremoonial toimuv olümpiatule süütamine staadioni juures, olümpiamängude avatuks kuulutamine riigipea poolt, olümpiatõotuse andmine, olümpiahümni esitamine, delegatsioonide rongkäik, lõputseremoonial toimuv olümpiamängude lõppenuks kuulutamine ja olümpiatule kustutamine. Rituaalid lisavad olümpiamängudele erilist pidulikkust ja tseremoniaalsust, eristades neid tavalistest tiitlivõistlustest. Just olümpiarituaalid toovad välja kaasaegsete olümpiamängude sideme antiikmängudega. Pierre de Coubertin rääkis taoliste rituaalide vajalikkusest esmakordselt 1906. aastal.
Avaste oja

Avaste oja on oja Pärnumaal Lääneranna vallas Parasmaa külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Avaste, Kojastu ja Ojapere külas. Kohalikud rööpnimed on Must jõgi ja Sookraav, samuti Pere-Naartse peakraav, Tõigava oja ja Võhma-Kuresselja peakraav. Oja ajalooline nimi on Pärasoo jõgi ehk Pärase jõgi. Avaste oja algab Kesu rabast läänes. Edasi voolab ta mööda Avaste soo idaservast ning suubub Kojastu külas vasakult Velise jõkke (1,1 km suudmest). Oja on 9,5 km pikk. Kesk- ja alamjooks on oja valdavalt õgvendatud. Ülem- ja keskjooksul läbib oja Avaste looduskaitseala. Varem arvati Avaste oja ülemjooksuks Allika jõe ja nüüdse Avaste oja vaheline kraav. Nüüdne ülemjooks arvati keskkonnaregistris varem omaette vooluveekoguks (Avaste kraav), mille pikkus oli 2,9 km ja valgla pindala 20,6 km². Oja on savika veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 meetrit. Avaste oja registrikood on VEE1115400. Eesti looduse infosüsteemi kaardiandmed seisuga 29.10.2021. Veekogu: Avaste kraav VEE1115700 Avaste oja keskkonnaportaalis
Pianiino (film)

"Pianiino" on Austraalias valminud telesari. Sarja esimene 8-osaline hooaeg esilinastus 2019. aastal ja teine, samuti 8-osaline hooaeg 2022. aastal. "When is Tim Minchin's Upright coming to TV?" (inglise). 3.10.2019. Vaadatud 20.1.2020. "Upright: Sky Atlantic's Upright Will Air Season 2 on November 15, 2022". Premieredate. 17. oktoober 2022. Vaadatud 25. oktoobril 2022. Pianiino andmekogus IMDb (inglise)
1953. aasta Eesti NSV meistrivõistlused males

Eesti NSV X meistrivõistlused males olid 1953. aastal Tartus peetud meistrivõistlused males. 1953. aasta kevadel korraldati Tartus Eesti NSV malemeistrivõistlused, millest vabariigi paremiku kõrval võttis osa ka külalissuurmeister Leningradist, paar kuud varem Bukarestis tugevakoosseisulise turniiri võitnud Aleksandr Toluš, kes võistles väljaspool arvestust. Pärast kaheksa-aastast vaheaega osales Eesti esivõistlustel esimaletaja Paul Keres, kellel oli kevadel tekkinud vajadus treeningu mõttes mõnel turniiril kaasa mängida enne sügisel toimuvat MM-i pretendentide turniiri. Osavõtjaid oli kokku 20. Eesti NSV meistriks saamise nimel võistlesid kõrgema järgu maletajaist lisaks Keresele meistrikandidaadid Iivo Nei, Aleksander Arulaid, Jüri Randviir, Feliks Villard ja Raul Renter ning ainsa meistrina Eestisse ajutiselt elama asunud Samuil Žuhhovitski (hilisem rahvusvaheline meister). Tulevastest meistritest osalesid turniiril Valter Heuer, Uno Mikkov ja Udo Tarve ning tulevastest meistrikandidaatidest Vladimir Roždestvenski, Heino Hindre, August Eller, Jüri Heinra ja Uno Milistver. Suurmeistrid olid ettearvatult väljaspool konkurentsi. Vabariigi paremikust suutis Kerese vastu viigi välja mängida ainult Nei (teise viigi tegi Keres Tolušiga). Toluš ei kaotanud ühtki partiid, kuid tegi seitse viiki. 1. Keres 18 punkti, 2. Toluš 15,5 p, 3. Nei 13,5 p, 4. Žuhhovitski 12,5 p, 5. Arulaid 12 p, 6.–7. Randviir ja Tarve 11,5 p, 8. Heuer 11 p, 9. Villard 10 p, 10.–11. Roždestvenski ja Hindre 8 p, 12.–14. Kibbermann, Eller ja Renter 7,5 p, 15.–17. Mikkov, Pruun ja Võhandu 7 p, 18. Heinra 6,5 p, 19. Milistver 6 p. "Male Eestis". Koostanud E. Lukk. Tallinn: Eesti Raamat, 1965. Lk 200–202 Paul Keres. "Valitud partiid 1931–1958". Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1961. Lk 363
325

Sajandid: 3. sajand – 4. sajand – 5. sajand Aastakümned: 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad – 320. aastad – 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad Aastad: 320 321 322 323 324 – 325 – 326 327 328 329 330 325. aasta (CCCXXV) oli 4. sajandi 25. aasta. 20. mai – Algas Nikaia I kirikukogu, esimene oikumeeniline kirikukogu. 19. juuni – Nikaia I kirikukogul võeti vastu Nikaia usutunnistus. ... Licinius, Rooma keiser
Christine Aschbacher

Christine Aschbacher (sünnipõlvenimi Christine Kowald; sündinud 10. juulil 1983 Wundschuh's Steiermargi liidumaal) on Austria ettevõtja ja poliitik, ta on Austria Rahvapartei liige. Ta on 7. jaanuarist 2020 Austria töö-, perekonna- ja noorsooasjade minister. Ta on 7. jaanuarist 2020 Austria töö-, perekonna- ja noorsooasjade minister. Ta on abielus ja on kolme lapse ema.
Hakkapeliidid

Hakkapeliidid olid Soomest värvatud Rootsi kuningriigi kergratsaväelased Kolmekümneaastases sõjas. Nimetus tulenes nende sõjahüüust "Hakkaa päälle!" Hakkapeliidid olid kardetud vastased, nad osalesid äkkrünnakutel ja luuretegevuses. Selle kergratsaväe varustusse kuulusid Soome tööhobune, püstolid, mõõk, kiiver ja metallplaadiga nahkturvis. Neil oli tolle aja kohta uudne ründetaktika: vaenlase peale ratsutades tulistasid nad esimesest püstolist 20 sammu kauguselt, teisest 5 sammu kauguselt ja jätkasid rünnakut paljastatud mõõkadega külg külje kõrval vaenlase ridadesse tungides. Kolmekümneaastase sõja jooksul võitles Rootsi ratsaväe kolmes rügemendis üle 3000 hakkapeliidi, nende arv küündis 1644. aastal kuni 4870 meheni. Üks tuntumaid hakkapeliitide juhte oli Torsten Stålhandske (Teraskinnas), kellest sai hiljem Rootsi ratsaväe kindral. Suuremad lahingud, milles hakkapeliidid osalesid, olid Breitenfeldi (1631), Raini (1632), Lützeni (1632), Nördlingeni (1634), Leipzigi (1642) ja Jankovi lahing (1645). Hakkapeliidid olid suureks maksukoormuseks Soome talupoegadele. Talu, kes pani välja ratsaniku koos hobuse ja täisvarustusega, sai maksusoodustuse, kuid sõja ajal võis see osutuda veel kulukamaks, kuna hukkunud ratsaniku ja hobuse, samuti hävinenud sõjavarustuse asemele tuli hankida asendus. Eesti keeleteadlase Julius Mägiste hüpoteesi järgi võis "hakkaa päälle" olla eestikeelne käsklus, kuna paljud ratsaväeohvitserid olid baltisakslased, kes rääkisid eesti keelt, kuid ei osanud soome keelt. See oletus ei ole siiski tõestatud. Hakkapeliitta on Soome ettevõtte Nokian Renkaat Oyj talverehvide registreeritud kaubamärk. Gabriel Rein (1909). Suomi ja suomalaiset ulkomaan kirjallisuudessa 1500-luvulla ja 1600-luvun alkupuoliskolla. Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Lk 174-175. Tõnis Arnover (2018). Rootsi hiilguses ja varjus. Tallinn: Eesti Raamat. Lk 63. ISBN 978-9949-658-37-4. Korhonen Arvi (toimetaja) (1964). Suomen historian käsikirja – Edellinen osa. Helsingi: Suomalainen tiedeakatemia. Lk 415. Jussi Lappalainen (2001). Sadan vuoden sotatie – Suomen sotilaat 1617-1721. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura. Lk 32-34. Julius Mägiste (artikli autor) (1951). Tulimuld nr.5/ Soome hakkapeliidid, eesti keel ja balti aadel. Lund. Lk 364-367. "Nokian Tyres koduleht". Vaadatud 11.09.2020.
Vanakraamiturg

Vanakraamiturg (kõnekeeles ka täiturg, täika, ebasoovitav on soomepärane kirbuturg) on turg, kus kaubeldakse vanakraami ehk kasutatud asjadega. Vanakraamiturg võib asuda vabas õhus või siseruumides, olla püsivalt tegutsev, toimuda regulaarselt sarnaselt laadaga või olla korraldatud ühekordselt. Vanakraamiturg võib olla spetsialiseerunud näiteks kasutatud rõivastele või vanavarale (vanad ja väärtuslikuks peetavad masinad, kööginõud, mööbel jms). Keelenõuvakk (vaadatud 20. jaanuaril 2020)
Charmeuse

Charmeuse (prantsuse keeles charmeuse 'võlujanna') on kerge peen atlass-siduses kangas, algselt siidikiust (flatteuse) , uuemaaegses tähenduses tehiskiust kootud atlassitaoliselt sile lõimetrikoo. Tänapäeval valmistatakse charmeuse'i mitte ainult siidist, vaid odavamatest tehiskiududest nagu polüamiidkiud. Kiudude koostisest ja töötlusest oleneb kanga peenus, kergus, lehvivus või robustsus ning jäikus. Kangast kasutatakse naistepesu ja öösärkide õmblemiseks. Samuti kasutatakse seda pruutkleitides täite- ja aluskangana ning pluuside kaunistuskangana. Kerge kangas on vastupidav kuumusele ja kortsumisele, kergelt läikiva pealispinnaga ja kandja kehal meeldivalt pehme. Charmeuse on paremalt poolt läikivam ja vasakult tuhmim, väljanägemiselt sarnaneb atlassiga, kuid on sellest pehmem ja kergem. Samuti charmeuse'i nime all tuntud peent ja kerget kahe lõngasüsteemiga lõimetrikood, mis välimuselt sarnaneb interlokkangaga, kasutatakse siduse liikuva struktuuri ja suure plastilisuse tõttu pesuesemete valmistamiseks. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2019. Vaadatud 20. jaanuaril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) A. Kiessling, M. Matthes. Textil-Fachwörterbuch. Schiele & Schoen, 1993 https://www.ateliergs.de/mode-abc/charmeuse/ A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016
Mizrahi juudid

Mizrahi juudid (heebrea keeles יהודי המִזְרָח) on piibliajast tänapäevani Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas elanud juutide järeltulijad. sefaradi juudid aškenazi juudid
Noyelles-sur-Selle

Noyelles-sur-Selle on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Denaini kantonis. Francisco Luis Héctor de Carondelet, kuberner Hispaania koloniaalimpeeriumis Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Rœulx

Rœulx on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Denaini kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Wasnes-au-Bac

Wasnes-au-Bac on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Denaini kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Wavrechain-sous-Denain

Wavrechain-sous-Denain on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Denaini kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Wavrechain-sous-Faulx

Wavrechain-sous-Faulx on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Denaini kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Courchelettes

Courchelettes on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Douai kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
George Shaw

George Kearsley Shaw (10. detsember 1751 – 22. juuli 1813) oli inglise botaanik ja zooloog.
Eesti NSV järglasriik

Eesti NSV järglasriik on mõiste, mida kasutavad praeguse Eesti Vabariigi kohta need, kes leiavad, et 1991. aastal ei taastatud 1918. aastal loodud Eesti Vabariiki, vaid loodi uus riik, millel puudub õigusjärglus 1918. aastal loodud Eesti Vabariigiga. Seda mõistet kasutavad peamiselt registreerimata Eesti Kodanike Keskerakonna liikmed ja selle loodud tunnustamata nn Nõmme valitsuse toetajad. Eesti Vabariigi õiguslik järjepidevus
Keha (käsitöö)

Keha (võru murdes risti(d)) oli riist, mille peale lõimelõng kerilaualt enne kanga käärimist keriti. Eestis hakati kehasid kasutama 19. sajandi algul ning sajandi teisel poolel olid nad Kesk-, Ida- ja Lõuna-Eestis tavalised. Keha koosnes kahest puuristist ja nende otsi ühendavatest kuni 60 cm pikkustest puupulkadest. Vanemal kehal olid ristide asemel ümmargused otsalauad, mis olid ühendatud nelja pulgaga. Keha pandi vastaval alusel oleva rõhtasendis puidust telje (kehapuu) otsa, mis kinnitati seinas või pingis olevasse auku. Kasutati ka spetsiaalset kehajalga. Keha telge vändast keerutades aeti lõng kehale. Lõuna-Eestis kasutati ka jalaga tallatavaid aluseid. Kanga käärimisel pandi kehad põrandale püsti ning neilt jooksis lõng lakke kinnitatud rõnga kaudu käärpuudele. kangaspuud kangareha käärikast pöör kangakudumine Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 77 Kangakäärimine Eestis, Eevi Astel. Etnograafiamuuseumi aastaraamat, 1971. Keha, Eesti Põllumajandusmuuseum Lõime käärimine
Lookism

Lookism on selliste inimeste diskrimineeriv kohtlemine, keda peetakse füüsiliselt ebaatraktiivseks, peamiselt töökohas, kuid ka kohtingutel ja mujal sotsiaalsetes olukordades. http://www.thefreedictionary.com/lookism
Heinrich Andreas Contius

Heinrich Andreas Contius (1708 Halle an der Saale, Magdeburgi hertsogkond – 1795 Valmiera, Liivimaa kubermang) oli baltisaksa orelimeister.
Pöör (kudumisvahend)

Pöör oli võrgulina kudumise abivahend. Võrgukudumise lõng keriti pöörale, mis kinnitati teljeosaga seina- või võrguhargi talla külge, kust kudumise ajal lõng uile ehk võrgunõelale keriti. keha Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 157 Pöör, Eesti Rahva Muuseum
860

860. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad - 860. aastad - 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad Aastad: 855 856 857 858 859 - 860 - 861 862 863 864 865 ... ... ...
Apteeker

Apteeker on erialase haridusega apteegitöötaja (farmatseut või proviisor). Eesti kirjanduses on tuntumad apteekritest tegelased Paunvere apteeker Oskar Lutsu loomingus ja apteeker Melchior Indrek Hargla teostes.
Proviisor

Proviisor on ravimiasjatundja, kõrgema eriharidusega kvalifitseeritud apteegitöötaja. Eestis ühendab proviisoreid vabatahtliku liikmesusega kutseühenduslik mittetulundusühing Eesti Proviisorite Koda. Farmatseut Proviisorite ja farmatseutide register Proviisor, tase 7 kutsestandard
Dybbøli lahing

Dybbøli lahing (taani: Slaget ved Dybbøl; saksa: Erstürmung der Düppeler Schanzen) oli teise Schleswigi sõja võtmelahing, mis toimus Taani ja Preisimaa vahel. Lahing peeti 18. aprilli 1864 hommikul pärast 7. aprillil alanud piiramist. Taani sai ränga lüüasaamise, mis otsustas lõpuks sõja tulemuse. Jürgen Müller (2006), Der Deutsche Bund 1815–1866 (German), München: Oldenbourg, lk 46, ISBN 978-3-486-55028-3{{citation}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Schleswigsche Kriege". Gesellschaft für schleswig-holsteinische Geschichte. Originaali arhiivikoopia seisuga 8.12.2012. Vaadatud 24.03.2013. "Dybbøl, Slaget på" (Danish). Grænseforeningen. Vaadatud 15.07.2015.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
E-toimik

E-toimik on Eesti x-tee teenuste põhine keskne andmebaas, mis ühendab õiguskaitse valdkonna erinevaid infosüsteeme. E-toimiku süsteemi loomist alustati 2004. aastal Justiitsministeeriumi, Siseministeeriumi ja Politseiameti koostöös ning töökeskkonnas käivitati süsteem 2009. aastal. E-toimikuga on liidestatud järgmised infosüsteemid: Kohtute infosüsteem Prokuratuuri infosüsteem Politsei menetlusinfosüsteem Väärteomenetluse portaal Tallinna väärteoasjade register Avalik e-toimik Elektrooniline Riigi Teataja Avalik e-toimik
861

861. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad - 860. aastad - 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad Aastad: 856 857 858 859 860 - 861 - 862 863 864 865 866 asutati Braunschweig ... ...
Gaioz Nigalidze

Gaioz Nigalidze (gruusia keeles გაიოზ ნიგალიძე; sündinud 24. aprillil 1989) on gruusia maletaja, rahvusvaheline meister (2009). Nigalidze sai FIDE-lt 2009. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. 2013. ja 2014. aastal tuli ta Gruusia malemeistriks. Suurmeistriks sai ta 25-aastaselt 2014. aastal. Aprillis 2015 jäi Nigalidze Dubais toimunud turniiril partiis Tigran Leoni Petrosjaniga vahele pettusega. Sama aasta detsembris diskvalifitseeris FIDE eetikakomisjon ta kuni 5. septembrini 2018 ja võttis talt suurmeistri nimetuse. Gaioz Nigalidze FIDE andmebaasis Двукратный чемпион Грузии Гайоз Нигалидзе пойман на читерстве. chess-news.ru, 12. aprill 2015
Johannes Veltmander

Johannes Veltmander (vene keeles Иоганесс Гугович Вельтмандер Ioganess Gugovitš Veltmander; 13. oktoober 1921 Jamburg – 7. oktoober 2014 Iževsk) oli Venemaa maletaja ja maletreener, meister (1953). Veltmander oli paljukordne Udmurdi ANSV malemeister. Tema parimaks saavutuseks oli 1950. aastal Tartus toimunud NSV Liidu meistrivõistluste poolfinaalis 2.–4. koha jagamine Salo Flohri järel. Kuna finaalturniirile pääses vaid kolm edukamat, jäi Veltmander halvima koefitsiendiga neljandaks. NSV Liidu kirimale 3. meistrivõistlustel (1955–1957) jagas Veltmander 6.–7. kohta. Veltmander tegutses ka treeneri ja maletegelasena. Ta on olnud Udmurdi ANSV malesektsiooni esimees. 1964 – Vene NFSV teeneline treener
Ida-Ennedi piirkond

Ida-Ennedi piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. Asub riigi kirdeosas, piirneb idas Sudaani ja põhjas Liibüaga. Piirkond jääb Sahara kõrbe alale. Ida-Ennedi piirkonnas elavad tubud ja zaghavad. Ida-Ennedi piirkond loodi 2012. aastal.
Destiny (moodul)

Destiny on Rahvusvahelise kosmosejaama moodul, mis on jaama USA segmendi peamine uurimislabor. Boeing alustas mooduli ehitust 1995. aastal ning see viidi Kennedy Kosmosekeskusesse 1998. aastal. Destiny anti NASAle ametlikult üle augustis 2000 ning selle viis kosmosesse kosmosesüstik Atlantis, mis startis 7. veebruaril 2001 missioonile STS-98. Moodul kinnitati Unity mooduli külge veebruaris 2001. Destiny on NASA esimene orbitaallaboratoorium pärast Skylabi, kust viimane meeskond lahkus veebruaris 1974. Destiny on 8,53 m pikk ja selle diameeter on 4,27 m. Moodul kaalub 14,5 tonni. "ISS Destiny". Astronautix. Vaadatud 21. jaanuar 2020. "STS-98 Mission Overview". NASA. Vaadatud 21. jaanuar 2020. "Destiny Laboratory Module Overview". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2020. Vaadatud 21. jaanuar 2020.
Quest

Quest Joint Airlock on Rahvusvahelise kosmosejaama peamine õhulukk. Õhuluku tõi jaama kosmosesüstik Atlantis 2001. aastal missiooniga STS-104. Questi kaudu saavad avakosmosesse väljuda nii Extravehicular Mobility Unitit kui ka Orlani skafandreid kandvad astronaudid. Varem oli jaamast avakosmosesse väljumisel võimalik kasutada ainult Orlani skafandreid ja avakosmosesse sai väljuda ainult Zvezda mooduli kaudu. NASA skafandreid sai enne Questi saabumist kasutada ainult kosmosesüstiku jaamas viibimisel. Questi pikkus on 5,5 meetrit ja diameeter on 4 meetrit. Moodul kaalub 6064 kg. "STS-104 Mission Overview". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 5.04.2023. Vaadatud 21.01.2020. "ISS Elements: Joint Airlock "Quest"". SpaceRef. Vaadatud 21.01.2020.[alaline kõdulink] "Joint Quest Airlock Overview". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 13.08.2020. Vaadatud 21.01.2020.
859

859. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad - 850. aastad - 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad Aastad: 854 855 856 857 858 - 859 - 860 861 862 863 864 asutati Novgorod Ōshikōchi no Mitsune, jaapani luuletaja ...
Saksa Samoa

Saksa Samoa (saksa: Deutsch-Samoa) oli Saksa protektoraat aastatel 1900–1914, mis koosnes Upolu, Savai'i, Apolima ja Manono saartest, mis asuvad tänapäeval täielikult iseseisva riigi Samoa territooriumil, endise nimega Lääne-Samoa. Samoa oli viimane Saksa koloonia omandamine Vaikse ookeani basseinis, mis saadi pärast Washingtonis 2. detsembril 1899 allkirjastatud kolmepoolset konventsiooni koos ratifitseerimiskirjade vahetamisega 16. veebruaril 1900. See oli ainus Saksa koloonia Vaikse ookeani piirkonnas peale Kiautschoud Hiinas, ja mida hallati eraldi Saksa Uus-Guineast. Saksa Samoa oli osaks Saksa koloniaalimpeeriumist. Ryden, George Herbert. The Foreign Policy of the United States in Relation to Samoa. New York: Octagon Books, 1975. (Reprint by special arrangement with Yale University Press. Originally published at New Haven: Yale University Press, 1928), p. 574; the Tripartite Convention (United States, Germany, Great Britain) was signed at Washington on 2 December 1899 with ratifications exchanged on 16 February 1900 Flag raising at Mulinu'u Point was 1 March 1900
Gennadi Padalka

Gennadi Padalka (Гeннадий Иванович Падалка; sündinud 21. juunil 1958 Krasnodaris Nõukogude Liidus) on Venemaa lennuväelane ja endine Roskosmose kosmonaut. Padalka lõpetas 1979. aastal Jeiski Sõjalennukooli ning teenis lennuväes, kus sai polkovnikuks. Padalka valiti Roskosmose kosmonaudiks 1989. aastal. 1998. aastal oli ta Miri eelviimase meeskonna komandör. 2004. aastal oli ta Rahvusvahelise kosmosejaama (ISS) 9. ekspeditsiooni komandör. 2009. aastal oli ta 19. ja 20. ekspeditsiooni liige. 2012. aastal naasis ta ISS-i kolmandat korda, olles 31. ekspeditsiooni liige ja 32. ekspeditsiooni komandör. 2015. aastal lendas ta viiendat ja viimast korda kosmosesse ja oli 43. ekspeditsiooni liige ja 44. ekspeditsiooni komandör. Padalka käis kosmoselendude jooksul 10 korda avakosmoses, viibides seal kokku 38 tundi ja 37 minutit. Ta viibis kosmoses kokku 878 päeva 11 tundi ja 29 minutit ning oli kõige kauem kosmoses viibinud inimene 4. veebruarini 2024, kui selle rekordi ületas Oleg Kononenko. Padalka lõpetas kosmonaudikarjääri 2017. aastal. "Gennady Padalka". ESA. Vaadatud 21. jaanuar 2020. "Russian Cosmonaut Padalka Sets New Record For Time in Space". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2020. Vaadatud 21. jaanuar 2020. "Veteran Russian cosmonaut Gennady Padalka, 3 others resigning". Spaceflight Insider. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. august 2020. Vaadatud 21. jaanuar 2020.