laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kliima- ja kütteseadmed

Kliima- ja kütteseadmed ehk küte ja ventilatsioon (inglise keeles heating, ventilation and air conditioning, lühend HVAC) on "lühend, millega tähistatakse ruumi kütte, ventilatsiooni ja õhu konditsioneerimist". Konditsioneerimine Küte Sisekliima Soojuspump Ventilatsioon "Sisearhitektuuri terminibaas | kliima- ja kütteseadmed". sonaveeb.ee. EKI Sõnaveeb. 19. november 2021. Vaadatud 5. detsembril 2023.[alaline kõdulink]  Kliima- ja kütteseadmed – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ağdam

Ağdam on linn Aserbaidžaanis, mis asub Mägi-Karabahhist idas, 26 km kaugusel Xankəndist. 1993–2020 oli linn Armeenia poolt okupeeritud ja asustamata. Linna on esmamainitud 17. sajandil. 1828 sai linnaõigused. Armeenia väed vallutasid linna 1993. aasta juulis. Pärast järgnenud rüüstamist on linn täielikult varemetes ja inimtühi. 1970. aastal oli linnas 21 300 elanikku, 1989. aastal umbes 28 000.
Viru-Nigula vald (1991)

Viru-Nigula vald oli vald Lääne-Virumaal. Viru-Nigula vallavanem oli Ervins Veitsurs. 2017. aastal ühines Viru-Nigula vald uue Viru-Nigula vallaga. Viru-Nigula Aasukalda – Iila – Kabeli – Kaliküla – Kanguristi – Kiviküla – Koila – Kunda küla – Kurna – Kutsala – Kuura – Letipea – Linnuse – Mahu – Malla – Marinu – Metsavälja – Nugeri – Ojaküla – Paasküla – Pada – Pada-Aruküla – Pikaristi – Pärna – Samma – Selja – Siberi – Simunamäe – Toomika – Tüükri – Unukse – Varudi – Vasta – Villavere – Võrkla Viru-Nigula kihelkond Letipea-Mahu Maakatastri statistika, vaadatud 26.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
Anders Södergren

Hans Anders Södergren (sündinud 17. mail 1977 Söderhamnis) on Rootsi murdmaasuusataja, kes on võitnud mitu suurvõistluste medalit. Södergren sai 2003. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes 50 km distantsil vabastiilis hõbemedali, kaotades võitjale Martin Koukalile 15 sekundiga. Lisaks sõitis ta 4×10 km teatesõidus avavahetuse Rootsi meeskonnas, kes sai Norra ja Saksamaa järel pronksmedali. 2006. aasta olümpiamängudel Torinos sõitis ta teatesõidus teist vahetust ja sai jälle pronksmedali. 2007. aasta MM-il Sapporos tuli järjekordne pronksmedal teatesõidus. 2009. aasta MM-il Liberecis võitis Södergren hõbemedali. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris aitas ta teatesõidus Rootsil võita kuldmedali; Södergren kolmandat vahetust. 2011. aasta MM-il Oslos suusatas ta samuti kolmandat vahetust, kui võideti hõbemedal. 2014. aasta taliolümpiamängudel avatseremoonial Sotšis kandis ta Rootsi lippu. Maailma karikasarjas on Södergren võitnud kolm etappi. Esimese etapivõidu sai ta 50 km vabatehnikadistantsil Holmenkollenis 11. märtsil 2006. Lisaks on ta olnud neli korda teine ja seitse korda kolmas (seisuga 15. jaanuar 2015). 2006 Torinos pronksmedal teatesõidus 2010 Vancouveris olümpiavõitja teatesõidus 2003 Val di Fiemmes hõbemedal 50 km vabastiilis pronksmedal teatesõidus 2007 Sapporos pronksmedal teatesõidus 2009 Liberecis hõbemedal suusavahetusega sõidus 2011 Oslos hõbemedal teatesõidus Tavadistantside karikas 3. koht 2006 Anders Södergren on osalenud (seisuga 28. märts 2015) 164 korda maailma karikasarja etappidel ja jõudnud poodiumile 14 korda, millest kolmel korral kõige kõrgemale astmele. Anders Södergren FIS-i kodulehel Koduleht rootsi keeles
Arthur Roy Clapham

Arthur Roy Clapham (24. mai 1904 – 18. detsember 1990) oli inglise botaanik. Hariduse sai ta Cambridge'i ülikoolis, hiljem oli 1944–1969 botaanikaprofessor Sheffieldi ülikoolis. Ta võttis kasutusele mõiste "ökosüsteem". Peamiselt tuntud taimegeograafina. 1959 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 1972 – pälvis Linné medali
Tony Bennett

Tony Bennett (sünninimega Anthony Dominick Benedetto; 3. august 1926 New York – 21. juuli 2023 New York) oli Ameerika Ühendriikide tunnustatud pop- ja džässlaulja, kes võitis Grammy auhinna 17 korral. 2014. aastast laulis ta duette koos Lady Gagaga. Ta viljeles ka maalikunsti. Ametlik koduleht Video: Tony Bennett - Somewhere Over The Rainbow (kontserdilt Leedsis) https://www.nytimes.com/2023/07/21/arts/music/tony-bennett-lady-gaga.html
Elenktika

Elenktika ehk elenktiline meetod oli Platoni dialoogides meetod, millega Sokrates viis vestluskaaslased kimbatusse ja nõutusse (apooriasse). Maieutika Sokraatiline meetod Protreptika
Väike-Maarja vald

Väike-Maarja vald on omavalitsus Lääne-Virumaal. Vald moodustus 2017. aasta haldusreformi käigus, kui senise Väike-Maarja vallaga liideti Rakke vald. Väike-Maarja vallavanem on Indrek Kesküla. Väike-Maarja – Kiltsi – Simuna – Rakke Aavere – Aburi – Ao – Avanduse – Avispea – Ebavere – Edru – Eipri – Emumäe – Hirla – Imukvere – Jäätma – Kaavere – Kadiküla – Kamariku – Kellamäe – Kitsemetsa – Koila – Koluvere – Koonu – Kurtna – Kõpsta – Kännuküla – Kärsa – Käru – Lahu – Lammasküla – Lasinurme – Liigvalla – Liivaküla – Mõisamaa – Mäiste – Määri – Müüriku – Nadalama – Nõmme – Nõmmküla – Olju – Orguse – Padaküla – Pandivere – Piibe – Pikevere – Pudivere – Raeküla – Raigu – Rastla – Räitsvere – Salla – Sandimetsa – Sootaguse – Suure-Rakke – Tammiku – Triigi – Uuemõisa – Vao – Varangu – Villakvere – Vorsti – Võivere – Väike-Rakke – Väike-Tammiku – Äntu – Ärina Vao ürgorg Liiva allikad Väike-Maarja valla raamatukogu Maakatastri statistika Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.08.2023. http://metaweb.stat.ee/view_xml.htm?id=4388196&searchText=0928, vaadatud 4.11.2017. Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Väike-Maarja valla koduleht
Antigeen

Antigeen (ladina antigenes; lüh Ag) on selgroogse organismi tunginud võõraine (enamasti valk), mis seotakse spetsiifiliselt antikehaga või T-rakkude retseptoriga. Antigeenidena võivad toimida praktiliselt kõik bioloogilised makromolekulid: polüpeptiidid, polüsahhariidid, nukleiinhapped jt. Antigeen on aine, mis stimuleerib antikehade teket; antigeeni, mis kutsub esile immuunvastuse, nimetatakse immunogeeniks. Antigeen on üldiselt potentsiaalselt organismi kahjustav kehavõõras aine, mille sissepääs organismi põhjustab spetsiifiliste, nende vastu suunatud antikehade tekke, samuti lümfotsüütide aktiivseks muutumise. Antigeenidena võivad toimida ka maomürgis sisalduvad molekulid, kui need kutsuvad pärast maohammustust nii madudel endil (maolt maole) kui ka teistel hammustada saanud loomadel esile antikehade tekke. Antigeenid võivad organismi tungida naha, limaskestade, hingamis- ja seedetrakti kaudu. A-antigeen – erütrotsüütide (jt rakkude) pinnal olev A-vererühma antigeen Austraalia antigeen – B-hepatiidi pinnaantigeen B-antigeen – erütrotsüütide (jt rakkude) pinnal olev B-vererühma antigeen HL-antigeen (lüh HLA) – rakkude pinnal olev valk, mille alusel T-rakud tunnistavad oma organismi rakke Antigeendeterminant Immuunsus Ain Heinaru (2012) "Geneetika", Tartu Ülikooli Kirjastus. Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
Eesti riigiametite loend

Eesti riigiametid on Eestis Eesti Vabariigi ministeeriumist madalama staatusega riiklikud keskasutused. Eesti Vabariigi riigiametid on järgmised: Eesti taasiseseisvumisprotsessis, üleminekuperioodil (1990–1992) moodustati Eesti NSV Valitsuse määrusega nr. 10 (16. jaanuarist 1990. aastal) järgmised Eesti NSV riiklikud ametid: Eesti NSV ehitusministri valitsemisalas Kommunaalamet; Eesti NSV justiitsministri valitsemisalas Perekonnaseisuamet; Eesti NSV keskkonnaministri valitsemisalas Metsaamet (1990–2000); Veeamet; Eesti NSV kultuuriministri valitsemisalas Spordiamet; Turismiamet (1990–2000); Eesti NSV majandusministri valitsemisalas Hinnaamet; Litsentsiamet; Standardiamet; Teraviljaamet (1990–1991); Eesti NSV põllumajandusministri valitsemisalas Maa-amet; Eesti NSV rahandusministri valitsemisalas Maksuamet (1990–2004); Tolliamet (1990–2004); Eesti NSV siseasjade ministri valitsemisalas Tuletõrje- ja Päästeamet; Eesti NSV sotsiaalministri valitsemisalas Migratsiooniamet; Eesti NSV transpordiministri valitsemisalas Lennuamet (1990–); Maanteede Amet; Veeteede Amet; Eesti NSV tööstus- ja energeetikaministri valitsemisalas Tehnilise Järelevalve Amet; Eesti NSV riigiministri valitsemisalas Statistikaamet. moodustati Eesti Vabariigi siseministri valitsemisalas Eesti Vabariigi Riikliku Kodakondsusameti ja Eesti Vabariigi Riikliku Politseiameti Passibüroo baasil Eesti Vabariigi Passiamet Riikliku Perekonnaseisuameti (02.01.1992–30.12.1994) ja seejärel Justiitsministeeriumi haldusalas tegutsenud t (02.01.1995–31.12.1996) Riikliku Perekonnaseisuameti ülesanded ja kohustused anti üle 1. jaanuarist Siseministeeriumi perekonnaseisuosakonnale 19. augustil 1997 otsustas EV Valitsus oma korraldusega organiseerida Riigi Tervisekaitseameti ümber Tervisekaitseinspektsiooniks alates 01.09.1997. 13. juuli 1998 teede- ja sideministri määrusega korraldati Riigi Elekterside Inspektsioon ümber Sideametiks. 14. aprillil 1999 kinnitas teede- ja sideminister oma määrusega Raudteeameti põhimääruse "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 17.10.2015) Riigiametid, www.eesti.ee (vaadatud 19.04.2021) Eesti NSV riiklike ametite moodustamise kohta, Vabariigi Valitsuse määrus 16.01.1990 Eesti Vabariigi Passiameti moodustamise kohta, RT 1992, 10, 151 "Eesti Vabariigi Riikliku Perekonnaseisuameti põhimääruse" kinnitamise kohta, RT 1990, 1, 17 Riikliku Perekonnaseisuameti ümberkorraldamine, RT I 1996, 81, 1458
Adolf Pauk

Adolf Pauk (13. jaanuar (vkj)/ 27. jaanuar 1902 Narva, Peterburi kubermang – 28. august 1941 Soome laht) oli Eesti poliitik (kommunist), EK(b)P Keskkomitee sekretär kaadrite alal. Adolf Paugu isapoolne vanaisa oli mõisa sepp Väike-Maarjas. Tema isa töötas puusepana ehitustel. 1912–1914 õppis Pauk Narva algkoolis (vene kirikukoolis), 1914–1915 [Jamburg]]i poeglaste algkoolis ning 1915–1919 Jamburgi kõrgemas algkoolis. Ühtegi kooli ta ei lõpetanud. Suviti oli ta kohalikes taludes karjapoiss. 1918 oli tema isa Jamburgi töölisühingu liige ja võttis osa maakorraldustööst. Eesti Vabadussõja ajal põgenes perekond 1919. aasta juunis Loodearmee valgekaartlaste eest Narva. 1921. aastast 1922. aasta juulini töötas ta Narvas ehitustöödel ning seejärel 1922. aasta septembrini Harjumaal Linnamäe hüdroelektrijaamas lihttöölisena. Sealt kolis ta Narva, kus 1924. aasta 21. jaanuarini töötas Päevalehe kontoris käskjalana. Töölisliikumisest hakkas Pauk osa võtma 1922. aasta augustis, kui Narva Linnakomitee ta Eestimaa Töörahva Partei liikmeks võttis. 1923 sai ta Eestimaa Töörahva Partei juures oleva Noorte Komitee sekretäriks. Sama aasta sügisel organiseeris ta EKNÜ Keskkomitee ülesandel Narva Kommunistliku Noorsoo ühingu. Adolf Pauk oli Töörahva Ühise Väerinna kandidaat Narva linnavolikogu valimistel. 1924. aasta novembris 149 protsessil mõisteti ta eluks ajaks sunnitööle. Vanglast vabanes ta 1938. aasta 7. mai amnestiaga. Seejärel töötas pool aastat Narvas L. Mölderi juures saapapealsetegijana. Oktoobrist 1938 kuni maini 1940 oli kopsuhaige (vanglas oli ta põdenud luutiisikust). 1939. aasta mais saadeti Adolf Pauk Narva linna hoolekande kaudu Taagepera kopsuhaigete sanatooriumi. Mais 1940 lahkus ta sanatooriumist ja asus tegutsema EKP Narva Komitees; oli EK(b)P KK Illegaalse Büroo volinik Narvas. 1940. aasta juunis sai ta EK(b)P Narva linnakomitee sekretäriks (kinnitatud EK(b)P KK büroo otsusega 31.oktoober 1940) ning 1941. aasta jaanuarist oli ta ka Eesti NSV Narva linna Täitevkomitee liige. Oli ka Eesti NSV ajutise Ülemnõukogu ja Ülemnõukogu I koosseisu Presiidiumi liige. 21. jaanuar 1941. aastal kinnitati Adolf Pauk EK(b)P KK büroo otsusega EK(b)P Keskkomitee sekretäriks kaadrite alal. Nõukogude–Saksa sõja puhkedes osales Adolf Pauk Narva töölispolgu formeerimisel, mis arvati 8. armee 11. laskurdiviisi. Kuulus EK(b)P KK büroo otsusega loodud põrandaalusesse parteikeskusse. Adolf Pauk hukkus Tallinnast taganemisel Balti laevastiku sõjalaeval "Jakov Sverdlov" Soome lahes. Tal oli kolm nooremat venda. Tema lellepoeg oli jurist Kaarel Paas. Паук Адольф Юханович Pauk, Adolf. EKP liige aastast 1923. Rahvusarhiivi fotode andmebaas
Jaak Nanilson

Jaak Nanilson (1880 – 16. august 1924) oli eesti poliitik. Nanilson kuulus II Riigikogu ja Pärnumaa maakonnanõukogu koosseisu. Nanilson sai Riigikogu liikmeks Töörahva Ühise Väerinna nimekirja järgi Alice Leevaldi asendusliikmena, kuid hiljem sai temast iseseisvate sotsialistide rühma liige. Seejärel avaldati kommunistlikus ajakirjanduses tema kohta ähvardusi. 1924. aasta 16. augusti õhtul tapeti ta Viljandimaal Abja raudteejaama lähedal tema abikaasa Anu Nanilsoni nähes tundmatuks jäänud mõrtsuka poolt. Kommunistlikes lendlehtedes kiideti see tegu heaks. Kommunistid avaldasid kaks üleskutset, kus nad end avalikult Nanilsoni tapjateks tunnistasid ja töörahvale soovitasid "Pärnumaa proletaarlastest eeskuju võtta." Lahkunu mälestuseks tõusti kolm päeva hiljem juhataja ettepanekul parlamendisaalis püsti. Oma toolidesse jäid Töörahva Ühise Väerinna saadikud. Saalis kõlasid hüüded: “Mõrtsukad istuvad!”, “Röövlid!”, “Häbi!”. Veidi hiljem teatas kõnetoolist TÜV-i rühma liige Johannes Jürna: ikka tuldagu ja "…waadaku nende rühm läbi, kas neil on weremärkisid küljes." 1. detsembriks 1924 oli arreteeritud vähemalt 12 kahtlusalust, mis takistas Pärnumaal 1. detsembri mässu organiseerimist. Protsess Jaak Nanilsoni mõrvas kahtlustatavate üle toimus Viljandi-Pärnu rahukogus 10.–12. juulil 1926. Kõik kohtualused mõisteti tõendite puudumisel õigeks. Jaak Nanilsoni asemel sai Riigikogu liikmeks Boris Kumm. Nädala 7 päeva. Rahvaleht, 30. august 1924, nr. 67, lk. 5. Riigikogu toimetised. Meie parlamentaarsest suhtlemiskultuurist, aga teisest vaatevinklist. Rahvasaadik terrori ohvriks, Päevaleht, 19. august 1924
Roosna-Alliku allikate kaitseala

Roosna-Alliku allikate kaitseala (ka Roosna-Alliku külmaallikate kaitseala) on kaitseala Paide linnas. Kaitseala pindala on 46 hektarit. See asutati 1981. aastal, kaitsmaks Roosna-Alliku külmaallikate ala ja sealseid talvitujaid linde, eriti veelinde. Kaitseala asub Roosna-Alliku maastikukaitseala territooriumil.
Definitely Maybe

"Definitely Maybe" on Suurbritannia rokkansambli Oasis debüütalbum, mis ilmus 30. augustil 1994. Briti kõigi aegade parimate albumite edetabelis [viide?] sai Oasise debüütalbum esikoha (teise koha sai sama bändi teine väljalastud plaat "(What's the Story) Morning Glory?"). Rock'n'Roll Star – 5:23 Shakermaker – 5:10 Live Forever – 4:38 Up in the Sky – 4:28 Columbia – 6:17 Supersonic – 4:44 Bring it on Down – 4:17 Cigarettes & Alcohol – 4:50 Digsy's Diner – 2:32 Slide Away – 6:32 Married with Children – 3:12
Vasknarva ordulinnus

Vasknarva ordulinnus oli linnus Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasknarva külas. Ordulinnus asus Peipsi järve kohal Narva jõe läänekaldal, Vtroja (Trooja) oja Narva jõkke suubumise vastas. Vasknarva linnus (saksa keeles Neuschloss; alamsaksa Nyslot, Nieslot; rootsi Nyslott; vene Сыренец ehk Sirenets) oli Liivi ordu Vasknarva foogtkonna keskus ja foogti residents. Linnuse rajas 1349. aastal Liivi ordu meister Goswin von Herike, et kontrollida Peipsi järve ja Narva jõe veeteid, kuid pihkvalased hävitasid selle samal aastal toimunud sõjakäigu ajal. 1427–1442 aastal ehitas Liivi ordu linnuse endisele kohale uuesti üles. Linnust kutsuti nimega Vastne-Narva, alamsaksa keeles Nyslot. Linnusehoone oli ehitatud paekivist ning seinte paksus oli 2,6–3,6 meetrit. Arvatavasti oli majalinnus omakorda ümbritsetud ringmüüriga. Elamiseks ettenähtud kolmekorruseline majalinnus pindalaga 345 m² oli suurte akende ja müürisiseste treppidega hoone, mis olevat olnud 12 meetrit kõrge, 23 meetrit pikk ja 15 meetrit lai. Vasknarva foogtkonna keskusena oli linnus tähtis Vana-Liivimaa kaitsja. Laagerkastelli müüride ja ümartornide praeguseks säilinud jäänused pärinevad tõenäoliselt 15. sajandi II veerandist. Need on juba selgelt kohandatud tulirelvadele. Tornid läbimõõduga 12–12,5 m asusid pikliku põhiplaaniga ringmüüri loode- ja kagunurgas, põhjamüüris asuvat väravat kaitses spetsiaalne väravahoone. Algne majalinnus jäi kagutorni lähedusse idamüüri äärde. 1558. aasta 5. juulil, pärast Vene-Liivi sõja käigus toimunud Narva linna piiramist, vallutasid linnuse Vene väed. Linnus sai sõjas tugevasti kannatada, kuid see taastati 17. sajandi alguseks. 1581. aasta talvel saabus sõjakäigul Pontus De la Gardie oma väega üle külmunud Soome lahe, vallutas Vene tsaaririigi vägedelt Rakvere, Toolse, Narva ja Ivangorodi ning hõivas ka Vasknarva linnuse. Linnust mainiti 18. mail 1595 sõlmitud Täyssinä rahulepingus, kui venelased loobusid kõigist õigustest mitme Eestimaa linnuse ja nende läänide peale. Juba sama sajandi lõpul pidi linnus aga olema kas hüljatud või purustatud, sest Põhjasõja ajal seda enam ei kasutatud. Selle ümbrust uuriti põgusalt ka 2019. 2021. aastal teostati linnuses väljakaevamisi. Väljakaevamiste käigus tuli välja keldri- või soklikorrus ning kaldakindlustused. Seni olid avatud linnusevaremete kolme seina. Säilinud seinad on tegelikult vaid sisemise hoone seinad, mida ümbritses omakorda välismüür. Välitööde käigus sai kinnitust välismüüri olemasolu. Tulid välja ka müüri kolm torni, neljas on veel leidmata. Linnusemüür ja laskeava Ordulinnuse varemed 2006. aastal Eesti linnuste loend Sven Udam: Arheoloogilise uuringu aruanne Tõrvajõe, 2019 "Vasknarva linnuse uued avastused annavad kindlusest parema pildi" ERR, 12. mai 2021 Abbildungen der livländiscen burgen im album des Marquis Paulucci. Raamat on välja antud Läti Ajaloo Instituudi poolt. Ieva Ose Riga 2008 Alttoa, Kaur. Märkmeid Vasknarva ordulinnusest. Märgilised mälestised. Uurimusi Narva piirkonna ajaloost. Narva Muuseum. Toimetised 12. Narva: Narva Muuseum, 2012 (54−72) Vasknarva ordulinnus kultuurimälestiste riiklikus registris
Vooluklapp

Vooluklapp on hüdro- või pneumosüsteemi komponent. Vooluklapi ülesandeks on vedeliku või gaasi voolu suunamine süsteemi sees ja vooluhulga reguleerimine eesmärgiga muuta täiturseadmelt saadava liikumise kiirust.
Sügisball

"Sügisball" on Mati Undi romaan. See ilmus 1978. aastal Loomingus ning 1979. aastal raamatuna. 2007. aastal tehti selle ainetel samanimeline film. Nii raamatut kui ka filmi käsitletakse põhjalikult kogumikus "Sügisball", mis on ilmunud teise numbrina sarjas "Etüüde nüüdiskultuurist" (koostajad Virve Sarapik ja Piret Viires, toimetajad Mari Laaniste ja Jaak Tomberg; Tallinn–Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, Eesti Kirjandusmuuseumi kultuuri- ja kirjandusteooria töörühm, 2010, 181 lk., ISBN 978-9949-446-57-5).
Masinatööstus

Masinatööstus on masinaid tootev rasketööstuse haru. Toodetakse kõikvõimalikke masinaid: transpordivahendeid sõiduautodest lennukiteni, mõõteriistu, tööpinke, mitmesuguseid seadmeid tööstusettevõtetele, kodumasinaid, arvuteid, lasertehnikat jne. Masinatööstus on kõige olulisem töötleva tööstuse haru Eestis, mis annab umbes kolmandiku riigi ekspordi käibest. Masinatööstuses töötavad kümned tuhanded inimesed. Aparaaditööstus Tööpingitööstus Elektroonikatööstus Elektrotehnikatööstus Arvutustehnikatööstus Laevaehitus ja -remont Eesti Masinatööstuse Liit "Professor: masinatööstuses tuleks rohkem tähtsustada teadmisi" ERR, 22. september 2011 EE 6. köide, 1995. Lk 201 Masinatööstus
Eera järved

Eera järved on kahest järvest – Mäsajärv ja Pupsi järv – koosnev kompleks, mis asub Tõrva vallas. Osa (4,0 ha) Pupsi järvest jääb Läti territooriumile. Järved on miksotroofsed ja makrofüüdirikkad.
Foonon

Foonon on kvaasiosake, tahke aine, ka vedela heeliumi võnkevälja kvant. Kristallides eristatakse akustilisi ja optilisi foononeid. Akustilised foononid on tavaliselt helilaine kvandid. Optilised foononid on selliste võnkumiste kvandid, mille puhul kristalli iga elementaarraku (ühikraku) massikese on liikumatu ning aatomid võnguvad selle suhtes. Foononite käitumine allub Bose’i-Einsteini statistikale. Foononi mõiste võttis 1932. aastal kasutusele Nõukogude Liidu füüsik Igor Tamm. Nimetus on tuletatud kreeka sõnast φωνή (phonē), mis tähendab heli või häält, viidates asjaolule, et suure lainepikkusega foononid on tajutavad helina. Foonon on analoogne sõnaga "footon". Akustilised metamaterjalid Boson Brillouini hajumine Fonoonilised kristallid
Audru roostiku kaitseala

Audru roostiku kaitseala (ka Audru roostik) on Pärnu linnas asuv kaitseala. Selle suurus on 70 hektarit (2003), millest maismaad 58,8 ha ja siseveekogusid 1,7 ha. Kaitseala moodustati 1991. aastal, et kaitsta rannikukooslusi (suurem osa roostiku all) ja seal pesitsevaid linde. Audru roostik Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30. juunil 2014)
Eesti kõrgkoolide loend

Eesti kõrgkoolide loend loetleb Eesti endisi ja praegusi kõrgkoole. Eesti Kunstiakadeemia Eesti Maaülikool Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Tallinna Tehnikaülikool Tallinna Ülikool Tartu Ülikool Eesti Lennuakadeemia Eesti Mereakadeemia Eesti Merekool Kaitseväe Akadeemia Lääne-Viru Rakenduskõrgkool Merekalanduse Tehnikum (endine) Sisekaitseakadeemia Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikum (endine) Tallinna Arve- ja Plaanitehnikum (endine) Tallinna Elektromehhaanikatehnikum (endine) Tallinna Eelkoolikasvatuse Seminar (endine) Tallinna Juriidiline Kool (endine) Tallinna Mäetehnikum (endine) Tallinna Pedagoogiline Seminar (endine) Tallinna Rahanduse ja Krediidi Tehnikum (endine) Tallinna Tehnikakõrgkool Tallinna Tekstiili- ja Õmblustehnikum (endine) Tallinna Tervishoiu Kõrgkool Tallinna Toiduainete Tööstuse Tehnikum (endine) Tartu Ülikooli Õpetajate Seminar (endine) Kõrgem Kunstikool Pallas Tartu Tervishoiu Kõrgkool Viljandi Kultuuriakadeemia (endine) Akadeemia Nord (endine) Concordia Rahvusvaheline Ülikool Eestis (endine) EELK Usuteaduse Instituut Eesti Humanitaarinstituut (endine) Estonian Business School International University Audentes (Rahvusvaheline Ülikool Audentes) (endine) Rostovtsevi eraülikool (endine) Arvutikolledž (endine) EEKBKL Kõrgem Usuteaduslik Seminar Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor Eesti Hotelli- ja Turismikõrgkool (endine) Eesti Infotehnoloogia Kolledž (endine) Eesti Metodisti Kiriku Teoloogiline Seminar Euroakadeemia (endine) Majanduse ja Juhtimise Instituut ECOMEN (endine) Professionaalse Psühholoogia Erakool (endine) Sotsiaalteaduste Erakõrgkool "Veritas" (endine) Tartu Teoloogia Akadeemia (endine) Tallinna Majanduskool Võrumaa Kutsehariduskeskus Lennuakadeemia valmistub propellerit käivitama, Postimees, 24.08.2011
Bose-Einsteini statistika

Bose-Einsteini statistika on rakendatav täiesti ühesugustest ning põhimõtteliselt eristamatutest täisarvulise spinniga osakestest (bosonitest) koosneva süsteemi puhul. Bose-Einsteini statistikale on iseloomulik, et igas kvantolekus võib korraga olla suvaline arv bosoneid. Kui ideaalne bosongaas on statistilises tasakaalus, määrab energiale Ei vastavas kvantolekus olevate osakeste keskmise arvu ni Bose-Einsteini jaotusvalem n i = 1 e ( E i − μ ) / k T − 1 {\displaystyle n_{i}={\frac {1}{e^{(E_{i}-\mu )/kT}-1}}} kus k on Boltzmanni konstant, T absoluutne temperatuur, μ keemiline potentsiaal. Viimane on kas null (muutuva osakeste arvuga süsteemis, nt. footongaasis) või negatiivne (viimasel juhul sõltub μ temperatuurist ja gaasi tihedusest). Bose-Einstein statistikat rakendatakse nt. tahke keha teoorias (kristallide soojusvõnkumised).
San Juani jõgi

San Juani jõgi on jõgi Põhja-Ameerikas. Algab Kaljumägedest, voolab valdavalt läände, suubub vasakult Coloradosse.
Monte Isola

Monte Isola on saar Itaalias Lombardia maakonnas Iseo järves. Saart hõlmab samanimeline vald. Pindala 12,8 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 599 meetrit üle merepinna ehk 414 meetrit üle järvepinna. Saarel elab 1800 inimest (2001).
SuperCalc

SuperCalc oli 1980. aastal tarkvarafirma Socrim loodud tabelarvutusprogramm, mis oli võimeline lahendama kaudseid osutusi. SuperCalc kuulus tarkvarapaketti CP/M, mis anti kaasa sülearvutiga Osborne 1.