laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nasva

Nasva on alevik Saaremaal Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne-Saare valda ja detsembrini 2014 Kaarma valda. Alevikust voolab läbi Nasva jõgi, mille suudmes on Nasva sadam. Ajalooliselt kuulus Nasva Anseküla kihelkonda. Nasva on alevik alates 2010. aasta 29. novembrist, varem oli see küla. Aadressikohad: Jõe tänav, Kuressaare maantee, Lahe tänav, Lahe põik, Laidu tänav, Mere tänav, Oja tänav, Sõrve maantee, Tiigi tänav, Tuletorni tänav, Ülejõe tänav. Nasval tegutseb laevatootja AS Baltic Workboats. Nasva Spordikompleks Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. RT I, 26.11.2010, 3 Nasva 360° aeropanoraam / aerofoto
Kirju-haavasikk

Kirju-haavasikk (Saperda scalaris) on siklaste sugukonda kuuluv mardikas. Kirju-haavasikk on 13–19 mm pikkune. Sihvaka silinderja keha ja tugevate halli-mustakirjude tundlatega. Kattetiivad mustad, õmblus, 4-5 ristvööti üle õmbluse ja laigud äärisel kollakasrohelise karvastuga. Eesselg kollakasroheline, mustade laikudega. Kirju-haavasikk on levinud kogu Euroopas (v.a Iirimaal ja Portugalis), Türgis, Kaukaasias, Põhja-Iraanis, Alžeerias, Siberis, Hiinas, Kasahstanis, Mongoolias ja Põhja-Koreas. Levinud üle kogu Eesti, mitte sage. Elupaigana sobivad segametsad ja lehtvõsad. Valmikud palkidel, küttepuudel, metsamaterjalide ladudes, lennuvõimelised. Valmikud kooruvad mai lõpust alates ning neid leitakse kuni juuli lõpuni. Kirju-haavasiku elutsükkel vältab 1-2 aastat. Vastsed mitmesuguste lehtpuude kuivas puidus, Eestis enamasti kasel. Merivee, E. & Remm, H. (1973). Mardikate määraja. Tallinn: Valgus.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Miländer G. (1978). Eesti siklaste (Cerambycidae) määraja. Tartu. "Saperda scalaris http://www.cerambyx.uochb.cz". Vaadatud 27.03.2019. {{netiviide}}: välislink kohas |Pealkiri= (juhend) "Saperda scalaris https://www.biolib.cz". Vaadatud 27.03.2019. {{netiviide}}: välislink kohas |Pealkiri= (juhend) Serafim, R. 2004. Cerambycidae (Coleoptera) from Maramures and Tibles mountains (Romania). Travaux du Museum National d 'Histoire Naturelle "Grigore Antipa". Vol, XLVI, 121-137. Kirju-haavasikk andmebaasis eElurikkus
Enn Parve (näitleja)

Enn Parve (kodanikunimega Eugen Pavlov; 26. mai 1910 Tallinn – 10. detsember 1952 Tallinn) oli eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 1927 Tallinna vene gümnaasiumi. Ta töötas 1929–1935 peamiselt elektrikuna. Aastatel 1935–1944 mängis ta Tallinna Töölisteatris. Aastatel 1944–1945 mängis ta Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Aastatel 1945–1949 oli ta Haapsalu kultuurimaja kunstiline juht. Aastatel 1949–1951 oli ta Vanemuise teatri näitleja. Aastal 1951 oli ta Lõuna-Eesti Teatri ja aastatel 1951–1952 Rakvere Teatri peanäitejuht. Ta oli aastast 1943 abielus Erika Torgeriga.
Kaunis tulp

Kaunis tulp (ladina keeles Tulipa humilis, inglise keeles Crocus tulip) kuulub liilialiste perekonda. On levinud Türgist Kaukaasiasse ja Afganistani. Õis on roosat värvi, kuid suure kollase põhjalaiguga ja kollaste tolmukapeadega. Kaunil tulbil on 2–5 lineaarset valkja kirmega rohekashalli lehte, mis on kuni 15 cm pikkused. Tal on tähekujulised õied, mis on kuni 7,5 cm pikkused ja paigutatud ümber ümara aluse. On külmakindel, kuid ei vaja pikka külmaperioodi õitsemiseks. Kauni tulbi sordid on pärit Kagu-Türgist, Iraanist ja Kaukaasiast, varieerudes nii värvilt kui ka vormilt. Kaunis tulp kasvab kõige meelsamini kiviktaimlas, kuivemas mullas ja päikesepaistelisel kasvukohal. Vajab hea veeläbilaskvusega pinnast, et sibulad mädanema ei läheks. Enne õitsemist vajavad kastmist ja väetamist. Tulipa humilis var. aucheriana Tulipa humilis var. Humilis Tulipa humilis var. Kurdica Tulipa humilis var. Pulchella Tulipa humilis var. Violacea Tulipa humilis 'Eastern Star' Tulipa humilis 'Persian Pearl' Tulipa humilis 'Odalisque' Tulipa humilis 'Little Luna' Tulipa humilis 'China Carol' Tulipa humilis 'Eastern Spice' Tulipa humilis 'Helene' Tulipa humilis 'Lilliput' Tulipa humilis 'Magneta Queen' "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. märts 2019. Vaadatud 27. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.greatplantpicks.org/plantlists/view/1592 https://www.pacificbulbsociety.org/pbswiki/index.php/TulipaSpeciesTwo "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. märts 2019. Vaadatud 27. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://garden.org/search/index.php?q=tulipa+humilis Species Tulip Tulipa humilis https://garden.org/plants/search/text/?q=Tulipa+humilis&offset=0 Garden.org Gardenersworld.com Tulipa humilis https://www.pacificbulbsociety.org/pbswiki/index.php/TulipaSpeciesTwo Tulipa humilis http://www.aiamaailm.ee/botaanilised-tulbid/1699-tulp-odalisque.html https://garden.org/search/index.php?q=tulipa+humilis https://www.greatplantpicks.org/plantlists/view/1592
Liivanõmme

Liivanõmme on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Lääne-Saare valda ja kandis nime Nõmme. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Kaarma-Liiva kalmistu Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Parila (Saaremaa)

Parila on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 1977. aasta asulareformiga küla kaotati. Enne kaotamist kandis küla nime Randvere-Parila. 1998. aastal küla taastati. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Piila

Piila on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus küla Kaarma valda. Külas asub Piila õigeusu kirik. Piila kalmistu Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Adam Johann von Krusensterni bareljeef

Adam Johann von Krusensterni bareljeef on Adam Johann von Krusensternile pühendatud bareljeef Tallinnas Kalamajas. Bareljeef avati 19. septembril 2014 Adam Johann von Krusensterni väljakul. Teose autor on skulptor Aime Kuulbusch-Mölder ja see valmis OÜ-s Uus Monumentaal. Adam Johann von Krusensterni väljak Küllike Rooväli (21.09.2014). "Avati Adam Johann von Krusensterni bareljeef". Õhtuleht. Vaadatud 27.03.2019.
Praakli

Praakli on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
The Band

The Band oli Kanada-USA rokkansambel. Algkoosseisu kuulusid Robbie Robertson (kitarr ja peamine laulukirjutaja), Levon Helm (laul, trummid ja mandolin), Rick Danko (laul ja basskitarr), Richard Manuel (laul ja klahvpillid) ja Garth Hudson (akordion, saksofon ja klahvpillid). Pärast Robbie Robertsoni siirdumist soolokarjääri tegema (1986) ja Richard Manueli enesetappu (1986) on seal bändi liikmetena mänginud Jim Weider (kitarr), Stan Szelest (klahvpillid), Richard Bell (klahvpillid), Randy Ciarlante (löökriistad). 1968–1998 andsid nad välja 10 kauamängivat heliplaati. USA filmirežissöör Martin Scorsese tegi neist 1978. aastal kontsertfilmi "Viimane valss" ("The Last Waltz"), mida on peetud kõigi aegade üheks parimaks muusikadokumentaalfilmiks. Seal teevad kaasa ka Bob Dylan, Neil Young, Van Morrison, Joni Mitchell, Ronnie Hawkins, Emmylou Harris, Eric Clapton, Muddy Waters, Dr. John, Ringo Starr, Ron Wood, Bobby Charles, Neil Diamond, Paul Butterfield. 1965–1967 tegutses The Band Bob Dylani saatebändina. 1994. aastal võeti ansambel Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. 2004. aastal nimetas ajakiri Rolling Stone The Bandi saja kõigi aegade parima artisti hulka kuuluvaks muusikakollektiiviks. 2008. aastal pälvis ansambel Grammy elutööauhinna.
Kafa keel

Kafa keel ehk kefa keel kuulub Afroaasia keelkonna omo keelte hulka. Seda räägivad kafad Etioopias Lõunarahvaste, rahvusrühmade ja rahvaste osariigis. Emakeelena kõnelejaid oli 2007. aastal umbes 835 000, lisaks umbes 46 700 teise keelena kõnelejat. Kafa keeles esinevad glotaliseeritud konsonandid. Kõik mitteglotaliseeritud konsonandid võivad esineda ka geminaatidena. Keeles on viis vokaalfoneemi, mis võivad olla nii pikad kui lühikesed. Nimisõnadel on kaks sugu (mees- ja naissugu), kaks arvu ja kuus käänet. Käändetunnusteks on sufiksid. Põhisõnajärg on SOV. Koopula on jaatavas lauses ne, eitavas kõnes tone ja eitavas kõrvallauses tono. https://www.ethnologue.com/language/kbr Kafa keel maailma keelestruktuuride atlases (WALS) https://phoible.org/inventories/view/394
Viimane valss

"Viimane valss" või "Viimne valss" võib olla: "Viimane valss" (saksa "Der letzte Walzer"), Oscar Strausi operett (1920) "Viimane valss" ("Der letzte Walzer"), opereti ainetel tehtud tummfilm aastast 1927 "Viimane valss" ("Der letzte Walzer"), Saksamaa operettfilm aastast 1934, režissöör Georg Jacoby "Viimane valss" (prantsuse "La dernière valse"), opereti alusel tehtud prantsuse film aastast 1936, režissöör Leo Mittler "Viimane valss" (inglise "The Last Waltz"), samal aastal valminud ingliskeelne film, mille režissöör oli samuti Leo Mittler "Viimane valss" ("Der letzte Walzer"), 1953. aastal valminud saksa operettfilm "Viimane valss" (kasutatud on ka tõlget "Viimne valss"; inglise "The Last Waltz"), ansambli The Band kontsert ja Martin Scorsese kontsertfilm "Viimne valss" ("The Last Waltz"), Engelbert Humperdincki esitatud laul, autorid Barry Mason ja Les Reed, eestikeelsed sõnad Heldur Karmo, eesti keeles on seda esitanud Kalju Terasmaa, Els Himma, Liilia Vahtramäe, Vello Orumets ja Mait Maltis "Viimane valss", Artur Rinne ja ansambli Suveniir album (2009)
Altai Vabariigi vapp

Altai Vabariigi vapp on Venemaa koosseisu kuuluva Altai Vabariigi vapp. Altai Vabariigi vapp on helesinine, ringikujuline ja kuldkollase äärega. See sümboliseerib Altai taeva igavest sina. Helesinisel taustal on sõõri ülemise osas Kesk-Aasia ühe kõrgema mäe Beluhha valge kolmiktipp, kodumaa ilu ja jõu sümbolid; keskel on valge greif Kan-Kerede, kellel on kuldsed tiivad ja kuldsed laigud kehal, punane rind, punased küünised ja punased laigud jalgadel ning puna-lilla sabaots, must nokk, mustad tiivaotsad, püha päikeselind, kes valvab rahu, õnne ja kodumaa rikkust, kaitseb loomi, linde ja loodust; alumises osas on ornamendina kujutatud Altai kaht kõige suuremat jõge – Katuni ja Bijat koos lisajõgedega; nende kahe ühenduskohas on kollane kolmjalg – tulekolle, mis tähistab kodumaad ning kindlat ja igavest kodu; lained kolmjala all tähistavad Teletsi järve. Jõgede ja järve ornamendid on türkiissinised. Altai Vabariigi vapp võeti kasutusele 10. juunil 1993. Altai Vabariigi lipp Altai Vabariigi vapi kirjeldus geraldika.ru-s (vene keeles)
Amanda Kernell

Amanda Kernell (sündinud 9. septembril 1986 Umeås Västerbotteni läänis) on saami päritolu Rootsi filmilavastaja ja stsenarist. Tema isa on saam ja ema rootslane. Amanda Kernell mängis vallateatris. 18-aastaselt tegi näitlejana kaasa seitsmeminutises lühifilmis "Maison", mis esilinastus 2004. aastal Umeå filmifestivalil. Õppis Taani Filmikoolis filmirežii eriala. Pärast kooli lõpetamist 2013. aastal elab ja töötab Kernell Kopenhaagenis. Filmiloome kõrval tegutseb ta ka režiiõppejõuna. 2015. aastal oli Kernell Nordisk Filmi lühifilmi "Stoerre Vaerie" stsenarist ja režissöör (filmi kestus 15 minutit). 2016. aastal valmis tal samas filmistuudios selle lühifilmi ainetel täispikk mängufilm "Sameblod" ("Saami veri"). See oli Kernelli esimene täispikk mängufilm. Film esmalinastus 2016. aasta septembris Veneetsia filmifestivalil; Rootsis tuli see linale 2017. aasta märtsis. Film pälvis filmifestivalidel rohkesti auhindu ja nominatsioone. Film räägib noorest saami tüdrukust, kes hülgab oma kogukonna, sest unistab teistsugusest elust, aga kohtab oma eesmärgi poole püüdlemisel rassistlikku suhtumist. 2016 – Veneetsia filmifestivalil kriitikute Fedeora auhind kategoorias "Parim noor lavastaja" ("Sameblod") 2016 – Kerneli film "Sameblod" võitis Tokio rahvusvahelisel filmifestivalil žürii eriauhinna 2017 – Kerneli film "Sameblod" võitis Göteborgi filmifestivali peaauhinna Dragon Best Nordic Film (rahaline auhind üks miljon Rootsi krooni) 2017 – Kerneli film "I Will Always Love You Kingen" võitis Toronto põlisrahvaste filmifestivalil Cynthia Lickersi lühifilmiauhinna (1000 USA dollarit) 2017 – Kerneli film "Sameblod" võitis Santa Barbara rahvusvahelisel filmifestivalil auhinna Valhalla Award for Best Nordic Film 2017 – Kerneli film "Sameblod" võitis Euroopa Parlamendi filmiauhinna Lux Prize 2017 – Jakutski rahvusvahelise filmifestivali auhind kategoorias "Parim lavastaja" ("Sameblod") 2018 – Rootsi filmiauhind Kuldpõrnikas kategoorias "Parim stsenaarium". Lisaks võitis Kerneli film "Sameblod" Kuldpõrnika kategoorias "Publiku auhind" 2018 – Rootsi päevalehe Dagens Nyheter kultuuriauhind 2018 – ÜRO Rootsi Assotsiatsiooni auhind panuse eest inimõiguste kindlustamisel Rootsis 2015 – Kerneli film "Stoerre Vaerie" nomineeriti Sundance'i filmifestivalil kategoorias "Short Film Grand Jury Prize" 2017 – Kerneli film "Sameblod" nomineeriti Põhjamaade Nõukogu filmiauhinna saamiseks 2018 – Rootsi filmiauhinna Kuldpõrnikas nominatsioon kategoorias "Parim lavastaja". Lisaks sai Kerneli film "Sameblod" nominatsiooni kategoorias "Parim film" 2007 – Våra Discon 2008 – Spel 2008 – Sommarsystern 2009 – Att dela allt 2011 – Det kommer aldrig att gå över 2014 – Paradiset 2015 – Stoerre Vaerie, även Norra Storfjället 2016 – Sameblod ("Saami veri") 2016 – I Will Always Love You Kingen Santa Barbara Film Festival Winners. deadline.com, 11. veebruar 2017 ЯМКФ, 2017. yktfilmfest.ru Five Nordic Films Nominated for Nordic Council Film Prize 2017. nordiskfilmogtvfond.com, 22. august 2017 Amanda Kernelli koduleht Sami Blood: Amanda Kernell director - interview. YouTube, 29. juuni 2017 Filmi "Sameblod" treiler Hõimupäevad 2017 filmiprogramm: "Saami veri". fennougria.ee
Meditsiiniteaduste Akadeemia

Meditsiiniteaduste Akadeemia (inglise keeles Academy of Medical Sciences) on Suurbritannia teaduste akadeemia, üks neljast Briti rahvuslikust akadeemiast. Meditsiiniteaduste Akadeemia asutati 1998. aastal. Igal aastal valib Meditsiiniteaduste Akadeemia kuni 50 uut Briti meditsiiniteadlast enda liikmeskonda (Ordinary Fellow).. Akadeemiasse valitakse ka välisliikmeid (Honorary Fellow). Akadeemiasse kuulus 2017. aastal üle 1200 liikme. Joint Academies' Statement: Building a Stronger Future. acmedsci.ac.uk Election process. acmedsci.ac.uk  Meditsiiniteaduste Akadeemia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Akadeemia koduleht Meditsiiniteaduste Akadeemia liikmed. acmedsci.ac.uk
Briti Akadeemia

Briti Akadeemia (inglise keeles The British Academy) on Suurbritannia humanitaar- ja sotsiaalteaduste teaduste akadeemia, üks neljast Briti rahvuslikust akadeemiast. Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. Briti Akadeemia asutati 1902. aastal. Igal aastal valib Briti Akadeemia kuni 52 uut silmapaistvat Briti humanitaar- ja sotsiaalteadlast enda liikmeskonda (Fellow). Lisaks valitakse aastas kuni 20 välismaalast korrespondentliikmeks (välisliikmeks) ja kuni neli auliiget (Honorary Fellow). Akadeemiasse kuulub praegusel ajal üle 1000 liikme (fellow), üle 300 välisliikme ja 31 auliiget. Eesti teadlastest valiti 1977. aastal Juri Lotman Briti Akadeemia välisliikmeks. Eestiga seotud teadlastest oli varem akadeemia välisliikmeks saanud Pärnus sündinud Venemaa Keisririigi õigusteadlane Friedrich Fromhold Martens (1907). Joint Academies' Statement: Building a Stronger Future. acmedsci.ac.uk The British Academy Fellowship. thebritishacademy.ac.uk Akadeemia koduleht Briti Akadeemia liikmed. thebritishacademy.ac.uk
Pärni

Perekonnanime kohta vaata artiklit Pärni (perekonnanimi). Pärni on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, 2014. aastani kuulus küla Kaarma valda. Pärni külas asub Saaremaa Pojengide istandus (Saaremaa Puukool OÜ), kus kasvatatakse Eesti suurimas valikus pojenge – 55 sorti (2021. aasta seisuga). Kord aastas toimub Pärni külas Saaremaa Pojengifestival. Pärni küla (Perni) kuulus 1790. aastal Kaarma valla koosseisus Randvere mõisale. Kaarma valla territooriumil on kaheksa väärtuslikku maastikku, mille hulgas on ka kohaliku tähtsusega Pärni maastik (suurusega 905 ha). Maastiku kultuurilis-ajalooline väärtus: väga hästi säilinud maastikustruktuur, kalmistud, ohverdamiskoht ja ohvrikivi; esteetiline väärtus: hästi säilinud küla; kohalik identiteediväärtus. Põlistalud Pärni külas rajatud 1700–1800: Aiataguse, Anise, Antsu-Tuuliku, Hiie-Möldri, Järvela, Jääraku, Jõngu, Kaarli, Kooli, Kadariku, Nõmme (Nõmme, Paju, Paju-Kaarli, Mäe), Mäe, Marguse, Maakri, Miia, Otsa, Paju-Niidu, Paju-Kaarli, Paju, Saadu, Tooma, Väljaääre, Vaeva, Võusti. Arheoloogiamälestised: 12398 Kalmistu Pärni küla 12399 Ohverdamiskoht Pärni küla 12401 Ohvrikivi Pärni küla Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Vakuraamat Randvere piirkonna arengukava 2010–2015. Randvere 2010.
Pruudiröövimine

See artikkel räägib üldmõistest. Kasahstani rahvakombe kohta kohta vaata artiklit Pruudiröövimine (Kasahstan). Pruudiröövimine ehk pruudirööv on mitmete rahvaste rahvakultuuris esinev komme, kus mees röövib omale naise, kellega ta soovib abielluda. Komme on olnud levinud paljudes maailma kohtades. Tänapäeval esineb seda veel mitmetes Kesk-Aasia ja Aafrika riikides, Mehhikos, aga ka mustlaste seas.
Polydor Records

Polydor Records on Suurbritannia plaadifirma, mis aastast 1999 kuulub ettevõttele Universal Music Group. Ettevõte asutati 1924 Saksamaal. 2Pac 50 Cent ABBA Koduleht
Virgin Records

Virgin Records on Suurbritannia plaadifirma. Tänapäeval kuulub Virgin Records ettevõttele Universal Music Group. Ettevõte asutati 1972. Ettevõtte esimene plaadistus oli Mike Oldfieldi album "Tubular Bells". Albumit müüdi miljonites eksemplarides ja selline edu lõi ettevõttele hea vundamendi. Koduleht
RCA Records

RCA Records on USA plaadifirma. Tänapäeval kuulub RCA Records ettevõttele Sony Music Entertainment. Ettevõttele kuuluvad ettevõtted: RCA Records (plaadistab rokki, poppi, kantrit); RCA Victor (plaadistab Broadway muusikale, bluusi, maailmamuusikat, džässi); RCA Red Seal (plaadistab klassikalist muusikat). Ettevõte asutati 1901. Koduleht
Põlluküla (Lääne-Saare)

Põlluküla oli küla Saare maakonnas Lääne-Saare vallas. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Randvere külaga, mille nimeks sai Suur-Randvere. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014.
Pallium

Pallium on katoliku kiriku kõige kõrgemate vaimulike kantav liturgiline riietusese, lai valge villane sallitaoline riideese, kuhu on sisse kootud 6 musta risti. Palliumit tohivad liturgiatel kanda vaid paavst ja need metropoliitidest peapiiskopid, kellele Püha Tool selle vastaval tseremoonial on andnud. Koos palliumi saamisega antakse ustavusvanne. Metropoliit ei saa enne palliumi andmist oma võimutäiust täitma asuda. Kui palliumit omav metropoliit vahetab ametikohta ja liigub teise diötseesi (piiskopkonda), ei saa ta enne uues kohas metropoliidina jätkata, kui on vastava palliumi saanud. Pallium antakse üle vaid kord aastas Peeterpaulipäeva (29. juuni) jumalateenistusel. Kui paavst või metropoliit astuvad tagasi, siis võetakse neilt pallium ära ning nad ei saa enam endise ametiga kaasas käivaid talitusi läbi viia. Tänini pole täpselt teada, kuidas palliumi kandmise traditsioon alguse sai. Varaseim teadaolev paavst, kes seda kandis, oli Marcus (surma-aasta 336). Hilisemates kirjutistes on palliumit korduvalt mainitud, seega IV sajandit peetakse selle traditsiooni alguseks. Metropoliidid võtsid palliumi regulaarsesse kasutusse IX sajandil. Palliumi välimus ning ristide arv ja värvus on sajandite vältel olnud pidevas muutmises. Kui palliumil on kuus risti, siis kaks neist on rinnal ja seljal, kaks õlgadel ja kaks otstes. Palliumi juurde kuulub ka kolm kalliskividega kaunistatud kuldnõela, millega see tseremoniaalse stoola peale kinnitatakse. Paavst Benedictus XVI (2005–2013) paistis silma sellega, et võttis kasutusele palliumi ühe kõige varasema teadaoleva – viie punase ristiga pikalt ette langeva üle vasaku õla kantava – variandi. Kollmorgen, Gregor (25.01.2008). "The Pallium – History and Present Use". New Liturgical Movement. Sacred Liturgy and Liturgical Arts. Vaadatud 28.03.2019.
Suur-Randvere

Suur-Randvere (2017. aastani Randvere) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti külaga järgmised naaberkülad: Koidu küla Põlluküla Tamsalu küla Viira küla 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda, 2014–2017 Lääne-Saare valda. Randvere raamatukogu V. I. Lenini nimeline kolhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
256 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 259 eKr | 258 eKr | 257 eKr | 256 eKr | 255 eKr | 254 eKr | 253 eKr | ► | ►► 256. aasta eKr ehk ab urbe condita XDVIII (498). Esimene Puunia sõda Ecnomuse lahingus lõi Rooma laevastik konsulite Marcus Atilius Reguluse ja Lucius Manlius Vulso Longuse juhtimisel Kartaago laevastikku. ... Quintus Caedicius, Rooma poliitik
257 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 260 eKr | 259 eKr | 258 eKr | 257 eKr | 256 eKr | 255 eKr | 254 eKr | ► | ►► 257. aasta eKr ehk ab urbe condita XDVII (497). Esimene Puunia sõda Tyndarise lahingus lõi Rooma laevastik Marcus Atilius Reguluse juhtimisel Kartaago laevastikku. Aristophanes Byzantionist ...
258 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 261 eKr | 260 eKr | 259 eKr | 258 eKr | 257 eKr | 256 eKr | 255 eKr | ► | ►► 258. aasta eKr ehk ab urbe condita XDVI (496). Esimene Puunia sõda Sulci lahingus lõi Rooma laevastik Gaius Sulpicius Paterculuse juhtimisel Kartaago laevastikku. Roomlased vallutasid tagasi Enna ja Kamarina Sitsiilias. ... Hannibal Gisko, Kartaago väejuht
Peter Coles

Peter Coles (sündinud 4. juunil 1963 Newcastle upon Tyne'is Inglismaal) on Briti astrofüüsik ja kosmoloog. Ta lõpetas 1985. aastal Cambridge'i Ülikooli füüsika erialal ja sai 1988. aastal Sussexi Ülikoolist doktorikraadi (PhD) teoreetilises füüsikas. Tema doktoritöö juhendaja oli John David Barrow. Ta töötas aastatel 1990–1999 Londoni Ülikooli kolledži Queen Mary matemaatikaosakonna õppejõuna, 1999–2007 Nottinghami Ülikooli astrofüüsika professorina ja 2007–2013 Walesis asuva Cardiffi Ülikooli teoreetilise astrofüüsika professorina. Teadlasena uurib ta muuhulgas Universumi suuremastaabilist struktuuri, kosmilist mikrolaine-taustkiirgust, galaktikaparvi ja kosmoloogilisi mudeleid. Peter Coles on valitud Kuningliku Astronoomiaseltsi liikmeks 1995 – Cosmology: The Origin and Evolution of Cosmic Structure. John Wiley (kaasautor Francesco Lucchin) 1997 – Is the Universe Open or Closed?: The Density of Matter in the Universe. Cambridge University Press (kaasautor George Ellis) 2001 – The New Cosmology. Routledge (toimetanud) 2001 – Cosmology: A Very Short Introduction. Oxford University Press Peter Coles. genealogy.math
890. aastad

890. aastad 890. aastad on aastad 890 – 899 pKr. Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Kümnendid: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad Aastad: 890 891 892 893 894 895 896 897 898 899 ... ...