laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maandur

Maandur kui maanduspaigaldise osa koosneb ühest või mitmest kokkuühendatud elektroodist (näiteks isolatsioonita metallvardast või -latist), mille pinna kaudu luuakse elektriline kontakt pinnasega. Maanduselektroodid võivad paikneda maa sees püstselt (vardad) või rõhtsalt (latid, metallvõrk). Maandur võib asetseda ka betoonis (näiteks vundamendimaandur). Maanduselektroodide materjaliks on enamasti tsingitud teras, kuid ka roostevaba teras ja vask. Kirjeldatud tehismaandurite kõrval kasutatakse ka loomulikke maandureid. Nendeks on pinnasega ühenduses olevad elektrit juhtivad ehitise osad, eelkõige betooni terassarrus. Varem on kasutatud ka veetorustikku, kuid võimalike isoleervahemike tõttu ei taga need kindlat ühendust (tänapäeval polegi veetorud enam metallist). Maanduri peamine kvaliteedinäitaja on tema maandustakistus, mis peab olema võimalikult väike. Maandustakistuse määrab peamiselt maanduri valgumistakistus, kuna maanduri enda takistus on väga väike. Valgumistakistus oleneb pinnase eritakistusest ja see omakorda pinnase liigist ja niiskusest. Ühe varrasmaanduri valgumistakistuse ligikaudne väärtus on arvutatav valemiga R v = ρ maa 2 ⋅ π ⋅ l ⋅ ln ⁡ 4 ⋅ l d , {\displaystyle R_{\text{v}}={\frac {\rho _{\text{maa}}}{\mathrm {2} \cdot \pi \cdot l}}\cdot \ln {\frac {4\,\mathrm {\cdot } l}{d}},} kus ρ maa {\displaystyle \rho _{\text{maa}}} on pinnase eritakistus, l {\displaystyle l} elektroodi pikkus, d {\displaystyle d} elektroodi läbimõõt ja k ≈ 1...2 {\displaystyle k\approx 1...2} on maapinna niiskusest sõltuv tegur. Kui maandur koosneb n {\displaystyle n} rööbiti õhendatud elektroodist, siis valgumistakistus R n = R 1 k k ⋅ n , {\displaystyle R_{\text{n}}={\frac {R_{1}}{k_{\text{k}}\cdot n}},} kus R 1 {\displaystyle R_{1}} on ühe maandusvarda valgumistakistus ja k k = 0 , 33...0 , 93 {\displaystyle k_{k}=0,33...0,93} on kasutustegur. Traatvõrgust maanduselektroodi valgumistakistus R v ≈ ρ maa 4 ⋅ π A , {\displaystyle R_{\text{v}}\approx {\frac {\rho _{\text{maa}}}{\mathrm {4} }}\cdot {\sqrt {\frac {\pi }{\mathrm {A} }}},} kus A {\displaystyle A} on võrgu pindala. Maandustakistus Maanduri valgumisala Maandamine
Valgumistakistus

Valgumistakistus on maanduri ja väljaspool maanduri valgumisala oleva nullpotentsiaaliga maa-ala vaheline elektritakistus. Valgumistakistus moodustab harilikult kõige suurema osa elektripaigaldise maandustakistusest. Maa (elektrotehnika) Maandur Maanduri valgumisala Maandustakistus Rein Oidram. Maanduspaigaldiste ehitus
Hannes Astok

Hannes Astok (sündinud 25. septembril 1964 Tallinnas) on poliitik, ajakirjanik, konsultant ja ärijuht Hannes Astok on lõpetanud 1982. aastal Tallinna 2. Keskkooli, 1983. aastal Tallinna 2. Tehnikakooli sideoperaatori erialal ning 1990. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal. Hannes Astok on E-Riigi Akadeemia juhatuse esimees ja vanemekspert. 2013–2020 oli ta Tartu Smart City Labi arendusjuht. Astok on töötanud Postimehe uudistetoimetajana 1989–1991, Tartu Linnavalitsuse pressisekretärina 1990–1991, Reklaamibüroo Age-Tartu direktorina 1991–1993, Q-Raadio direktorina 1993–1995, Getz Eesti arendusjuhina 1995–1996, Marketron Konsultatsioonide juhtivkonsultandina 1996–1997, Tartu abilinnapeana 1997–2005 ning E-riigi Akadeemia kohaliku e-valitsemise programmi direktorina 2005–2007. Astok tegutseb e-riigi alastes koolitus-, arendus- ja koostööprojektides nii Eestis kui ka paljudes siirderiikides. Ta on SA Teaduskeskus Ahhaa nõukogu liige ja MTÜ Tartu Rotary Klubi liige. Astok on olnud Kuku Raadio arvamussaate "Keskpäevatund" saatejuht ja saates osaleja. Astok on Eesti Reformierakonna liige alates 1996. aastast. Ta on olnud Tartu Linnavolikogu liige 1996–1997 ja 2011–2013 ning aseesimees 2005–2007 ning Tartu abilinnapea 1997–2005. Ta oli XI Riigikogu liige 2007–2011. 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Tema isa oli okeanoloog Villu Astok. Tartu Rotary klubi: Hannes Astok
Jaani-Hansu mänd

Jaani-Hansu mänd (ka Puurmani vana mänd) on kaitsealune mänd, mis kasvab Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Mäe Jaani-Hansu talu maal. Puud loetakse Eesti kõige jämedamaks männiks. Selle ümbermõõt on 447 cm (1999 a., mõõdetuna 1,3 m kõrguselt). Vanus ca 450 a. 2024 a., ümbermõõt on 490cm mõõdetuna 1,3 m kõrguselt. Hendrik Relve, Eesti jämedaimad, kõrgeimad ja vanimad männid, Veebiversioon (vaadatud 24.02.2014) Jaani-Hansu mänd Keskkonnaregistris
Talmud

Talmud (heebrea keeles תלמוד‎ 'õpetus', 'õppimine') on judaismi pärimuste kogu, mis koostati 2.–5. sajandil. Talmud on kirjatundjate ehk rabide koostatud, toora juurde kuuluv pärimus. Selle koostamine jõudis lõpule 5. sajandi keskel. Talmudis on seletused ja juhised mitmesugusteks elulisteks olukordadeks, sealhulgas jumalateenistuse ja judaistlike pühade pidamiseks. See on "esivanemate pärimuse" kogumik, millele ka Uues Testamendis viidatakse. Talmudi osad on "Mišna" ja "Gemara". On leitud Babüloonia talmud ja Jeruusalemma talmud. The Talmud BBC "Isad". Talmudi 4. osa 9. traktaat. Heebrea keelest tõlkinud ja kommenteerinud Andres Gross ja Marju Lepajõe, järelsõna: Tapani Harviainen. Kirjastus Perioodika, Tallinn, Loomingu Raamatukogu 1990, nr 6, 48 lk Ben Zion Bokser, "Talmudi tarkuseraamat: juudi rahva tuhandeaastane vaimuvaramu" (The wisdom of the Talmud: a thousand years of Jewish thought). Inglise keelest tõlkinud Maia Planhof. Ersen, Tallinn 2004, 272 lk; ISBN 9985767993
Põhja-Ameerika laam

Põhja-Ameerika laam on laam, millel paikneb suurem osa Põhja-Ameerikast, Gröönimaa ja Euraasia kirdeosa. Põhja-Ameerika laam külgneb Euraasia, Aafrika, Kariibi, Vaikse ookeani, Juan de Fuca ja Kookoslaamaga.
Maanduspaigaldis

Maanduspaigaldis (ingl earthing system) on maandurist, maanduslatist ja maandusjuhtidest koosnev kompleks, mis on ette nähtud seadmete elektriliseks maandamiseks ja potentsiaaliühtlustuseks.
Eyre'i järv

Eyre'i järv (Kati Thanda–Lake Eyre) on umbjärv Lõuna-Austraalias, see on Austraalia suurim järv ja ühtlasi madalaim punkt (15 m alla merepinna). Eyre'i järv asub suure Eyre'i valgla[küsitav] keskmes. Järv jääb umbes 700 km Adelaide'i linnast põhja.
Taebaek

Taebaek on linn Lõuna-Koreas Gangwoni provintsis.
Maandamine

Maandamine on elektrotehnikas paigaldise või seadme teatavate elektrit juhtivate osade vahetu, galvaaniline ühendamine maaga (maapinnaga, pinnasega). Maandamiseks ühendatakse maandatav osa kaitse- ja maandusjuhtide kaudu pinnases paikneva maanduriga. Maandamist on vaja elektriohutuse tagamiseks (kaitsemaandus) ja elektriseadme normaalse töö tagamiseks (talitlusmaandus). Kaitsemaandus võimaldab ära hoida ohtliku pinge tekkimist ja kestmist elektri- jm seadmete metallkerede ja maa vahel mitmesuguste rikete korral. Näiteks seadme kereühenduse tekkimisel moodustab kaitsejuht (PE) lühisahela ja katselüliti katkestab kiiresti ohtliku pingega toiteahela. Paigaldise maandur on peamiselt vajalik rikkevoolukaitselüliti rakendumise ja potentsiaaliühtlustuse tagamiseks. Kaitsemaanduseks loetakse ka välguvarda maandust (välguvoolu hajutamiseks maasse). Talitlusmaandus tagab elektripaigaldistes sobiva pinge- ja voolujaotuse. Elektriseadmete, paigaldiste ja võrkude mingi ühe punkti maandamine on vajalik ka selleks, et ühtlustada faasijuhtide pingeid maa suhtes. Maandamise ja potentsiaaliühtlustuse nõuded on esitatud elektriohutuse põhistandardis EVS-EN 61140:2016 – Kaitse elektrilöögi eest. Ühisnõuded paigaldistele ja seadmetele. Paigalduskaabli soonte isolatsiooni värvid: • faasisooned (L1, L2, L3) ‒ pruun, must või hall; • neutraalsoon (N) ‒ sinine; • kaitsesoon (PE) ja samuti kaitsejuhiga ühitatud neutraalsoon (PEN) – kollarohelisetriibuline. Maandur Maanduslatt Potentsiaaliühtlustus EE 6. köide, 1992 "Endel Risthein. Maandamine ja potentsiaaliühtlustus". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. oktoober 2017. Vaadatud 2. oktoobril 2017. Eesti standard EVS-EN 61140:2016 Madalpingevõrgud : 3.1.1.2 Maandamine Raivo Teemets. Elektrivarustus : 4.2 Maandamine
Shigechiyo Izumi

Shigechiyo Izumi (jaapani keeles 泉 重千代 Izumi Shigechiyo; 29. juuni 1865? – 21. veebruar 1986) oli Jaapani ülipikaealine, keda peetakse maailma vanimaks elanud meheks. Ta suri väidetavalt 120 aasta ja 237 päeva vanusena. Izumi sünniaega pole siiski peetud päris kindlaks, sest esimene rahvaloendus, kus ta esineb, peeti 1871. aastal ning on arvatud, et tema sünniaeg võis olla tema noorelt surnud venna oma. Mõned uurijad on väitnud, et tõenäolisemalt sündis ta 1880. aasta paiku. Seetõttu pole tema vanima mehe positsioon täiesti kindlat tunnustamist leidnud, ehkki üldiselt teda siiski selleks loetakse. Izumi elas lihtsat talupojaelu, alustades töötamist juba 5-aastaselt. Pensionile jäi ta alles 105-aastaselt, 1970. aastal. Ta suri 1986. aasta 21. veebruaril külmetushaigusesse, huvitava kokkusattumusena oli see hilisema maailma vanima inimese Jeanne Calmenti 111. sünnipäev. Peale tema ja Izumi pole ükski inimene ametlikel andmetel üle 120 aasta elanud.
Maanduri valgumisala

Maanduri valgumisala on maandurit ümbritseva maa-ala osa, milles läbi maanduri maasse voolav elektrivool kutsub esile potentsiaalide erinevuse maandurit ümbritseva maapinna eri punktide vahel. Valgumisala ümbritsev ala loetakse nullpotentsiaalialaks. Maanduri ja maapinna vahelise potentsiaali mõõtmisega saab kindlaks määrata valgumisala piiri. Maandur Valgumistakistus
Proof (räppar)

DeShaun Dupree Holton (2. oktoober 1973 – 11. aprill 2006), tuntud esinejanimega Proof. Ta oli Ameerika Ühendriikide räppar ja räppgrupi D12 üks asutajaliige. Karjääri algaastatel sai Proof eelkõige tuntuks oma bändiga D12, eriti oma kodulinnas Detroitis. 1998. aastal jõudis Proof väga lähedale legendaarse räpilahingu Blaze Battle võistluse esikohale, peale selle juhtis ta Detroitis ka ise räpplahinguid. Proof ilmus esimest korda televisioonis Aaliyah'i muusikavideos "Age Ain't Nothing But a Number". 2001. aastal osales Proof koos selliste tuntud räpparitega nagu Eminem, Snoop Dogg ja Dr. Dre ulatuslikul räpituurneel "Up In Smoke Tour". Paari aasta pärast lasti koos D12-ga välja oma esimene album, mis kandis nime "Devil's Night". Ta osales ka Eminemiga Detroitist ülestõusvast räpparist rääkivast filmis "8 mile", mis esilinastus 2002. aastal. Seal mängis ta nime all Lil'Tic. Film rääkis Detroitis sündinud räpparist. Oma soolokarjääris andis Proof enamiku oma lugudest välja koos 50 Centi, Method Mani, Nate Doggi, B-Reali, Obie Trice'i, Royce Da 5'9" ja D12-iga. Tuntuim sooloalbum, mis anti välja 9. augustil 2005, kandis pealkirja "Searching for Jerry Garcia". See album ei toonud aga kuigi palju raha sisse. Viimane lugu, mille Proof salvestas, oli koos Detroiti räpparite grupiga Twiztid, see kandis nime "How I Live". Lugu lindistati vaid mõned nädalad enne Proofi surma. Veel pidid nad koos tuurile minema. 11. aprillil 2006 tekkis joobes Proofil Detroiti klubis "CCC" Keith Benderiga vaidlus, mis kasvas kakluseks. Klubi väljaviskaja ja Benderi nõbu Mario Etheridge püüdis olukorda lahendada ja tulistas kaks korda lakke. Kuid kaklus kestis edasi ning kui Proof Benderit näkku tulistas, tulistas Etheridge Proofi suunas kolm lasku, tabades meest pähe ja rindu. Lahkamisel selgus, et Proofi veres oli olnud 0,32 promilli alkoholi. Proof maeti 19. aprillil Woodlawni kalmistule. Fuckin’ Backstabber/Soul Intent (1995) 5 Elementz - Yester Years EP (1996) Anywhere (1996) WEGO Mixtape (1996) 5 Elementz - The Album That Time Forgot (1998) Electric Coolaid Acid Testing EP (2002) Promatic - The Adventure Begins (2002) I Miss the Hip Hop Shop (2004) DJ Salam Wreck Presents: Proof - Grown Man Shit (2005) Promatic Misc Songs (2005) Searching for Jerry Garcia (2005) Big Proof & Iron Fist Records Presents - Hand 2 Hand (2006) Big Proof - Mayor of Detroit (2008) 23 Dayz Of Hell (2003) Time a Tell (2010) DJ Butter & Proof - Make My Day Oil Can Angel Mixtape "Age Ain't Nothing But a Number" (muusikavideo, 1995), lisa "8 Mile" ("8 miili", 2002), Lil Tic "The Longest Yard" ("Kondimurdjad", 2005), korvpallurist vang "Like Toy Soldiers" (muusikavideo, 2005), lisa No extra charges in rap shooting Proofi surm Proofi leht Proofi profiil D12 lehel
Kabli looduskaitseala

Kabli looduskaitseala on kaitseala Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Kabli ja Penu külas. Looduskaitseala pindala on 733,2[küsitav] hektarit. Kaitseala ajalugu ulatub 1969. aastasse, mil loodi Kabli linnujaam. Aastal 1991 organiseeriti see kaitsealaks (pindala 44 hektarit), 2007. aastal reorganiseeriti looduskaitsealaks. Linnujaamas püütakse Helgolandi rüsa ja loorvõrkude abil linde, et neid märgistada ja nende füsioloogilist seisundit hinnata. Samuti jälgitakse nii rände üldist kulgu. Linnujaama juurest kulgeb Kabli looduskeskuse juurde 1,8 km pikkune Kabli looduse õpperada. Kaitsealal on tähelepanu alla võetud looduslikud ja poollooduslikud kooslused, kaitsealused liigid ja nende elupaigad. Kaitsealal on moodustatud kaks piirangu- ja üks sihtkaitsevöönd. Kaitsealal korraldab veebiportaal Linnuvaatleja.ee lindude sügisrände vaatlemist sisaldavat ja lindude rõngastamist tutvustavat retke. Eesti Looduse Infosüsteemi andmetel on kaitseala 24,9 ha. Katre Palo (13. september 2017). "Uudistaja 13.09.2017". Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. september 2017. Kabli linnujaama veebileht Kabli looduskaitseala kaitse-eeskiri Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Künnapuu

Künnapuu (Ulmus laevis) on jalakaliste sugukonda jalaka perekonda kuuluv mitmeaastane ühekojaline lehtpuu. Puu kõrgus võib ulatuda umbes 30 meetrini. Taime õied ilmuvad enne lehti varakevadel; tuultolmleja. Puu juurestik on pinnapealne. Künnapuu sarnaneb üsnagi jalakaga. Künnapuu lehed on siledad (jalakal karedad), leherood ei hargne (jalakal mõned leherood hargnevad), lehelaba alus on ebasümmeetrilisem kui jalakal. Õied Viljad Tüvi Seemned Leht Künnapuu looduslik levila on Euroopa: Kirde-Prantsusest Lõuna-Soomeni, ka Bulgaaria kaguosas ja Krimmis, eraldi populatsioon ka Kaukasuses. Enamasti kasvab jõgede kaldapiirkonnas. Künnapuu eestikeelne nimetus on seotud tema kasutamisega atrade valmistamiseks, milleks ta sobib kõva puidu tõttu. Künnapuud kasvatatakse Eestis ka ilupuuna. Künnapuu on Eestis kaitsealune liik (III kategooria). Lümati künnapuu Palivere künnapuu Rookse künnapuu Eesti pärismaised puud Künnapuu andmebaasis eElurikkus Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Ulmus laevis seisuga 6.03.2008.
Gruusia linnade loend

Siin on loetletud nii Gruusia kui ka Abhaasia ja Lõuna-Osseetia vaidlusaluste territooriumite linnu. Gruusia piirkonnad
Ağcabədi

Ağcabədi on linn Aserbaidžaanis Ağcabədi rajooni keskus. 1962 sai linnaõigused. http://agcabedi-ih.gov.az/page/12.html
Kontroll

Kontroll (prantsuse keeles contrôle, varem contrerolle – contre, vastu + rôle, register) on objekti jälgimine eesmärgiga seda mõjutada. Kontroll on juhtimissüsteemi üks põhifunktsioone, mille käigus jälgitakse objekti olukorda ja juhitakse selle toimimist järgmistel eesmärkidel: juhtimisotsuste tulemuste hindamine; juhtimisotsuste paikapidavuse ja tõhususe hindamine; objekti toimimises esinevate kõrvalekallete kindlakstegemine võrreldes tehtud otsuste ning kehtestatud reeglite ja normidega; kõrvalekallete likvideerimiseks vajalike meetmete väljatöötamine; kõrvalekallete vältimiseks vajalike juhtimisprotsesside väljatöötamine; objekti optimaalse toimimise takistuste kõrvaldamine. Kontrolli teostamiseks on vaja: kontrolli subjekti ehk seda, kes või mis kontrolli teostab; subjekti, kes või mis võtab vastavalt kontrolli tulemustele vastu otsuseid; kontrolli objekti; kontrolli põhimõtteid ehk küsimuste ja kriteeriumide kogumit, millega vastavuses kontrolli teostatakse; kontrolli eesmärki; kontrollülesandeid; kontrolli meetodeid; kontrolli vahendeid; kontrolli protsessi. kontroller
Metitsilliinile resistentne Staphylococcus aureus

Metitsilliinile resistentne Staphylococcus aureus ehk metitsilliinresistentne Staphylococcus aureus ehk metitsilliiniresistentne Staphylococcus aureus (MRSA) on tihti haiglates leviv ja sageli surmajuhtumeid põhjustav "superbakter". MRSA on tavalise bakteri Staphylococcus aureus vorm, mis ei allu antibiootikumravile (st ravile penitsilliini, metitsilliini või muude antibiootikumidega). Bakterinfektsiooni võivad kergemini saada sellised haiglapatsiendid, kellel on lahtisi haavu või nõrgenenud immuunsüsteem. Kui haiglatöötajad ei järgi õigeid sanitaarprotseduure, võivad nad baktereid ühelt patsiendilt teistele edasi kanda. Tehisintellekti loodud antibiootikum abaucin suudab hävitada nii laboritingimustes kui ka hiiremudelites MRSA-d. Haiglanakkus Metitsilliiniresistentsus Siim Sepp: "Norras leiti lahendus superbakteri kontrollimiseks" Novaator, 4. jaanuar 2010 Liu, Gary; Catacutan, Denise B.; Rathod, Khushi; Swanson, Kyle; Jin, Wengong; Mohammed, Jody C.; Chiappino-Pepe, Anush; Syed, Saad A.; Fragis, Meghan; Rachwalski, Kenneth; Magolan, Jakob; Surette, Michael G.; Coombes, Brian K.; Jaakkola, Tommi; Barzilay, Regina (2023-11). "Deep learning-guided discovery of an antibiotic targeting Acinetobacter baumannii". Nature Chemical Biology (inglise). 19 (11): 1342–1350. DOI:10.1038/s41589-023-01349-8. ISSN 1552-4469. {{ajakirjaviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |kuupäev= (juhend)
Husqvarna

Husqvarna (Husqvarna AB) on aia-, metsa- ja haljastustehnikat tootev Rootsi ettevõte, mis arenes välja Huskvarna relvatehasest. Firma kuulus aastatel 1977–2006 Electrolux Groupile. Husqvarna on tootnud ka mootorrattaid. Firma aktsiad on noteeritud Stockholmi börsil. Husqvarna mootorrattad
Sünagoog

Sünagoog (kreeka keeles συναγωγή synagogé, tuleb heebrea keelest בית כנסת beit knesset ja tähendab 'kogunemismaja') on judaistide pühakoda. 'Sünagoog' on kreeka sõna, mis tähendab kogunemiskohta. Sünagoog on koguduse elu keskus. Esimene sünagoog asutati Paabeli hajalas (Ps 74:8 kus EPS 1999 a tõlge on kogudusekoda). Pärast Jeruusalemma templi hävitamist keskendub jumalateenistuslik elu sünagoogides (spetsiaalses teenistusmajas) peetavatele kogunemistele. Sünagoogiteenistuse läbiviimiseks on vaja kümne mehe kohalolu. Sünagoogi vaimulikud on rabid. Tallinna sünagoog Tartu sünagoog Maakri tänava sünagoog Saalomoni tempel
Pyrénées-Atlantiquesi departemang

Pyrénées-Atlantiques (ka Atlandi-Püreneed; Gascogne'i Pirenèus-Atlantics; baski Pirinio-Atlantiarrak, Pirinio-Atlantikoak) on departemang Edela-Prantsusmaal Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas. Suuremad linnad on Pau, Biarritz, Bayonne, Anglet ja St-Jean-de-Luz. Departemang jaguneb halduslikult: Pyrénées-Atlantiquesi departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Trofoloogia

Trofoloogia on bioloogia haru, mis uurib loomade (sealhulgas) inimese toitumist. Lihtsaid teadmisi toitumisest
Kisejärve

Kisejärve on mitme Eesti loodusobjekti ja ala nimetus: Kisejärve järvestik Kisejärve maastikukaitseala, asub Rõuge vallas
Kroodi

Kroodi on Maardu linnaosa. Asub Maardu kesklinnast kagus Maardu järve põhjakaldal, Kroodi ojast idas. Kroodi küla kohta on andmeid 1397. aastast. Kroodi küla kuulus Maardu mõisa alla. 1939. aastal alustas riiklik aktsiaselts Eesti Fosforiit senise Kroodi küla maadele uue fosforiidikaevanduse ja rikastusvabriku rajamist. Uue tehase juurde kujunes väike vabrikuküla – Maardu asundus. 1945 augustist 1947 oktoobrini asus Kroodi külas Maardu külanõukogu keskus. Kroodi oja Kroodi org Kroodi Terminal Kroodi tänav Maardu ajalugu "Meie linna ajaloost. Maardu Teataja, 8.11.2007" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6.12.2018. Vaadatud 6.12.2018.
Umbjärv

Umbjärv on järv, millel puudub nähtav pindmine sisse- ja väljavool; ka umbjärv kitsamas mõistes. Laiemas mõistes on "umbjärv" järv, millel puudub väljavool ehk on sisuliselt sama mis suubumisjärv. Mõned autorid peavad umbjärveks veekogu, mis ei voola (maailma)merre[viide?]. Enamik atmosfäärist mahalangenud veest jõuab läbi jõgedevõrgustiku, järvede, märgalade või aurumise maailmamerre. Umbjärvede geograafiline eraldatus (näiteks mäeahelike tõttu) või suur kaugus maailmamerest aga pärsib seda. Sageli on umbjärved suhteliselt suure mineraalsusega. Kuna umbjärvede väljavool (veevahetus) toimub üksnes aurumise ja infiltratsiooni kaudu, on need keskkonnasaasteainetele tundlikud. Tuntuimad umbjärved maailmas on Kaspia meri, Araali meri, Balkaši järv, Eyre'i järv jt. EE 10. köide, 1998.
Kernu kadakas

Kernu kadakas (ka Kernu seitsme keeruga kadakas, Kernu keerukadakas) oli looduskaitsealune kadakas, mis kasvas Harju maakonnas Saue vallas Kernu koolimaja ligidal. Kadakas oli 4 meetri kõrgune, tüve ümbermõõt 128 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt). Puu vanus oli umbes 300 aastat. Puu tüvi moodustub 7st üksteise ümber keeratud väiksemast tüvest või oksast. 2013. aasta kevade seisuga on kadakas kuivanud. Oma osa on selles kindlasti intensiivse autoliiklusega Via Baltika trassi äärsel asukohal. Muistendi järgi olevat puu Põhjasõja ajal istutanud Rootsi kuningas Karl XII – seetõttu on puud nimetatud ka "Rootsi kuninga kepiks". Samuti on levinud kõnekäänd, et kui kadakas kuivab, hea "Rootsi aeg" jälle Eestimaale tagasi tuleb. Hilda Hunt on rahvaluulekogujatele rääkinud loost sellise variandi: Vinni väljal, nagu rahvas paika nimetab, oli Põhjasõja ajal peatunud Karl XII oma armeega. Õhtul sõjapealikega lõkke ääres istudes võtnud ta kaksteist kadakast keppi, väänanud need seitsmesse keerdu ja sõnanud: “Kui need kadakad kasvama lähevad, tuleb maale pikk rahuaeg ja Rootsi võim läheb Eestist ära. Kui kadakas kuivab, tuleb Rootsi võim Eestisse tagasi.” Kernu kadakas on Matthias Johann Eiseni sõnul "kõige iseäralikum kadakas Eestis". Ta refereerib kadaka kohta räägitud muistendeid nii: Kord tulnud sinna 7 kuningat kokku, kes mitu kadakat kokku keerutanud; need kasvanud üheks kadakaks kokku, nagu see nüüd veel seal hiidkadakana kasvab. Kui see kadakas hakkab õitsma, kaob vene valitsus ja rootsi valitsus tuleb tagasi. J. Jungi teate järele pistnud 7 ülemat sinna oma kepid maha ja need kasvanud kokku hiidkadakaks. Ulvar Käärt. Looduskaitsealust Kernu kadakat ähvardab kuivamine. Eesti Päevaleht, 24. november 2007. Matthias Johann Eisen. Eesti vana usk. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus 1926, lk 294. (Eesti mütoloogia IV.) Eisen omakorda viitab teosele: Jaan Jung. Muinasajateadus eestlaste maalt III. Kohalised muinasaja kirjeldused Tallinnamaalt. Tallinn 1910, lk 97. Matthias Johann Eisen. Esivanemate ohverdamised. Tallinn: Mats, 1995. Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn, Koolibri 2003, lk 64–67. Kernu kadakas keskkonnaportaalis
Kisejärve järvestik

Kisejärve järvestik on 7 järvest koosnev järverühm Võru maakonnas Rõuge vallas. Limnoloogiliselt on järved semidüs- ja oligotroofsed. Neist suurim on oligotroofne Kisejärv, mille pindala on 43,4 ha (2007). Järvestikku kaitseks on loodud Kisejärve maastikukaitseala. Kisõjärv ehk Kisejärv Pahijärv Laihjärv ehk Luikjärv
Rabi

Rabi on juudi õpetaja üldnimetus. Sõna tuleb heebrea keelest rabbi (minu õpetaja). Rabi on kirjatundja, kes tunneb Toorat ja Talmudi. On autoriteet õiguse küsimustes. rabinaat