laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Przysucha maakond

Przysucha maakond (poola powiat przysuski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Przysucha linnas. Przysucha maakond moodustati 1956. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonna ainus linn on Przysucha. Przysucha maakonnas on kaheksa valda: Borkowice vald Gielniówi vald Klwówi vald Odrzywółi vald Potworówi vald Przysucha vald Rusinówi vald Wieniawa vald Historia Powiat Przysuski. Vaadatud 19. septembril 2023
Protostropharia

Protostropharia on šampinjonilaadsete seltsi värvikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Protostropharia alcis – põdravärvik Protostropharia semiglobata – poolkerajas värvik Protostropharia andmebaasis eElurikkus
DI (ajakiri)

Di oli aastatel 2003–2006 ilmunud meesteajakiri, mille kirjastaja oli Presshouse Kirjastus. Ajakirja tunnuslause oli "ajakiri meestele". Ilmus kümme korda aastas. Kokku ilmus 49 numbrit. Ajakirja eelkäija oli sama ISSN-koodi ja numeratsiooni all ilmunud ajakiri Diivan (1996-2000 ilmus tunnuslausega "ideid kodu kujundamisest", 2001. aastal tunnuslausega "asjust, millest unistad", 2002. aastal ja 2003. esimesel numbril kandis ajakiri korraga DI ja Diivani nimesid). Ajakirja esikaanel ilmusid pildid napis riietuses neiudest ja väljaanne püüdis sisuga tekitada kõneainet. Näiteks ilmus ajakirja vahel lauamäng Eve Kivi elust, mis näitlejannat pahandas. Ajakirja Di tellimisreklaamil olnud bikiinides modell osutus alaealiseks ja sellega seoses alustas prokuratuur kriminaalmenetlust. Ajakirja toimetajad olid Mati Laos (1996, nr. 1-2003, aug.), Paavo Kangur (2003, sept.-nov.) ja Tõnu Korrol (2004) Ajakirja viimane peatoimetaja oli Kristjan Kaljund ja tegevtoimetaja Lauri Tankler. 2007. aastast hakkas väljaannete Di ja Sport+ asemel ilmuma ajakiri Klubi, mis muutus omakorda novembris 2007 Tarkade Klubiks, mille ostis AS Äripäev ja liitis ajakirjaga Imeline Teadus. "Eve Kivi kirub endanimelist lauamängu jõledaks soperdiseks ja vaimseks pornograafiaks". www.ohtuleht.ee. Vaadatud 18. septembril 2023. "Ajakirja Di reklaamil olnud modell osutus alaealiseks". Eesti Päevaleht. Vaadatud 18. septembril 2023. "E-kataloog Ester".
Ehitusleht

Ehitusleht on 2023. aastal asutatud Eesti uudisteportaal, mis avaldab artikleid ehitusest, kinnisvarast ja arhitektuurist. Seda annab välja Spetsialist Meedia. Lehe peatoimetaja on Siim Saidla ja toimetaja Priit Liiviste. Sama nime all on ilmunud ka maakonnalehtede Lääne Elu ja Nädaline lisad. Võrguväljaanne Kirje e-kataloogis Ester "Kontakt". Ehitusleht. Vaadatud 27. oktoobril 2023. Ehitusleht: ajalehe Lääne Elu lisa. Haapsalu: Lääne Elu. 2016. Ehitusleht: ajalehe Nädaline lisa. Rapla: Nädaline. 2000.
Siim Saidla

Siim Saidla on eesti ajakirjanik ja kirjastaja. Ta on olnud ajakirjade kirjastuse Presshouse meediadirektor ja aastatel 2004–2009 ka juhatuse liige. 2007. aastal asutas kirjastuse Fookus Meedia, mis andis eelkõige välja elulooraamatuid (teiste seas Urmas Otist, Eino Baskinist, Katrin Karismast ja Anne Veesaarest). Aastatel 2011–2019 oli ta ajakirja Tiiu kirjastaja. Ta on olnud ka ajakirjade Maret, Mood, Elukiri ja Tervisetark kirjastaja. 2015. aastal asutas ta koos tehnoloogiaajakirjanik Henrik Roonemaaga portaali Geenius.ee. 2021. aasta detsembris müüsid Roonemaa ja Saidla Geeniuse Tallinna börsil noteeritud Baltimaade suurimale meediakontsernile Ekspress Grupp. 2023. aastani töötas Saidla Geeniuse portaale kirjastava Geenius Meedia juhatuse liikme ja tegevjuhina. 2023. aastal asutas Saidla Ehituslehe ja on selle peatoimetaja. "e-Äriregister – Osaühing Presshouse". ariregister.rik.ee. Vaadatud 14. oktoobril 2023. "Raamatud | Fookus Meedia". fookusmeedia.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 31. oktoober 2023. Vaadatud 16. oktoobril 2023. "Fookus Meedia", Vikipeedia, 9. detsember 2020, vaadatud 16. oktoobril 2023 "Ettevõttest". Geenius. Vaadatud 19. septembril 2023. ERR (17. detsember 2021). "Ekspress Grupp ostab Geenius Meedia". ERR. Vaadatud 19. septembril 2023. "e-Äriregister – Geenius Meedia OÜ". ariregister.rik.ee. Vaadatud 19. septembril 2023. "Siim Saidla". Ehitusleht. 16. september 2023. Vaadatud 19. septembril 2023.
John Howard

See artikkel on Austraalia poliitikust; teiste samanimeliste isikute kohta vaata lehekülge John Howard (täpsustus) John Winston Howard (sündinud 26. juulil 1939 Sydneys, Uus-Lõuna-Walesis) on endine Austraalia poliitik. 11. märtsist 1996 kuni 3. detsembrini 2007 oli ta Austraalia peaminister. Tema 11 aastat kestnud ametiaeg on Austraalia ajaloo pikkuselt teine ametiaeg ning temast kauem on ametis olnud ainult Robert Menzies. Howard sündis Sydneys ja õppis Sydney Ülikoolis õigust. Ta praktiseeris enne parlamenti valituks osutumist advokaadina. 1968. aastal kandideeris ta Uus-Lõuna-Walesi osariigi parlamenti, kuid ei osutunud napilt valituks. 1974. aasta föderaalvalimistel osutus ta Bennelongi esindajana valituks. 1977. aastal sai ta valitsuskabineti liikmeks ja määrati järgmisel aastal rahandusministriks. Howard oli rahandusminister kuni 1983. aastani, mil Liberaalne Partei kaotas föderaalvalimised. 1985. aastal sai ta partei juhiks, kuid 1987. aastal kaotas Liberaalne Partei föderaalvalimistel taas Tööparteile. 1989. aastal tagandati Howard partei juhi kohalt, kuid ta jäi erakonnas mõjuvõimsaks ning valiti 1995. aastal uuesti juhiks. 1996. aastal võitis partei ülekaalukalt föderaalvalimised ning Howardist sai Austraalia 25. peaminister. Peaministrina karmistas Howard relvaseadusi vastusena Port Arthuri veresaunale, kehtestas föderaalse tulumaksu, reformis immigratsiooniseadusi ning võttis vastu mitmed vastuolulised tööstusreformid. Tema ametisoleku ajal osales Austraalia Afganistani ja Iraagi sõdades ning Ida-Timori rahuvalvemissioonil. 2007. aastal kaotas Liberaalne Partei föderaalvalimised ning uueks peaministriks sai Kevin Rudd. Howard sai Stanley Bruce'i järel Austraalia ajaloo teiseks ametis olevaks peaministriks, kes on valimistel oma koha parlamendis kaotanud. Pärast kaotust otsustas Howard poliitikast lahkuda, kuid on poliitilistes aruteludes endiselt aktiivne. "About John Howard". National Archives of Australia. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuni 2022. Vaadatud 22. juuni 2022. "John Howard". National Museum of Australia. Vaadatud 22. juuni 2022. "John Howard". Australian Prime Ministers. Vaadatud 22. juuni 2022.
Taavi Lellep

Taavi Lellep (sündinud 22. augustil 1988) on Eesti ettevõtja ja investor. Teda tuntakse kõige paremini ettevõtte Eesti Metsameister kaasasutaja ja juhatuse esimehena. Taavi lõpetas Tartu Descartes'i Lütseumi keskhariduse saamiseks. Tema haridustaust hõlmab õpinguid TalTechi Tallinna Kolledžis, kus ta õppis äriõigust, ja TalTechis, kus ta õppis äriinfotehnoloogiat. Lisaks õppis ta Luua Metsanduskoolis, spetsialiseerudes metsamajandusele. Taavi Lellepi on olnud märgitud tema juhtrolliga metsandussektoris. Ta on kaasasutaja ettevõttes Eesti Metsameister, mis on saanud tunnustust nii Eestis, kuuludes 3 aastat järjest Gaselli Top-i ning 2 aastat järjest Eesti Edukaimate Ettevõtete Top-i, kui ka rahvusvaheliselt, jõudes FT1000 nimekirja. Lisaks on Taavi kaasasutaja mitmetes teistes ettevõtetes, sealhulgas: Eesti Metsameistri Metsahaldus OÜ Eesti Metsameistri Taimekasvatus OÜ Tehingukeskus OÜ Varakeskus OÜ Lätis opereerivas metsandusettevõttes Privatais Mezs Carbon Offset OÜ Smartbroaker OÜ Taavi Lellep on Rein Lellepi ja Ly Lellepi poeg. Tal on kaksikvend Tõnis Lellep ja õde Triin Lellep. Taavil on elukaaslase Kerstin Koort ning neil on laps Lauren Lellep. "Taavi Lellep - Juhatuse liikme ülevaade @ Inforegister.ee". Inforegister. Vaadatud 19. septembril 2023. "Eesti metsanduse uus põlvkond". Metsameister. Vaadatud 19. septembril 2023. "IT Kolledž] | Tallinna Tehnikaülikool (TalTech)". taltech.ee. 26. september 2019. Vaadatud 19. septembril 2023. "Ülikool | TalTech on Eesti uuendusmeelseim ülikool ja jätkusuutliku digituleviku teerajaja". taltech.ee. 19. august 2019. Vaadatud 19. septembril 2023. "Luua Metsanduskool - Luua Metsanduskool". www.luua.ee. Vaadatud 19. septembril 2023. "EESTI METSAMEISTER OÜ (12394062) ülevaade Äripäevas". Äripäev. Vaadatud 19. septembril 2023. Kelly, Maxine (2. märts 2020). "FT 1000: the fourth annual list of Europe's fastest-growing companies". Financial Times. Vaadatud 19. septembril 2023. LURSOFT (19. september 2023). "Privātais mežs, SIA, 40103468039 - company data". Lursoft (inglise). Vaadatud 19. septembril 2023.
Węgrówi maakond

Węgrówi maakond (poola powiat węgrowski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Węgrówi linnas. Węgrówi maakond moodustati 1810. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonnas on kaks linna: Łochów ja Węgrów. Węgrówi maakonnas on kaheksa valda: Grębkówi vald Korytnica vald Liwi vald Łochówi vald Miedzna vald Sadowne vald Stoczeki vald Wierzbno vald Historia Powiat Węgrowski. Vaadatud 19. september 2023
Kozienice maakond

Kozienice maakond (poola powiat kozienicki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lõunaosas. Kozienice maakonna lääne- ja kirdepiiriks on Wisła jõgi. Maakonna keskus asub Kozienice linnas. Kozienice maakond moodustati 1867. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati 1975. aastal haldusreformi käigus. Maakonna ainus linn on Kozienice. Kozienice maakonnas on seitse valda: Garbatka-Letnisko vald Głowaczówi vald Gniewoszówi vald Grabów nad Pilicą vald Kozienice vald Magnuszewi vald Sieciechówi vald Rys historyczny Powiat kozienicki. Vaadatud 19. septembril 2023
Siedlce maakond

Siedlce maakond (poola powiat siedlecki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Siedlce linnas, mis maakonda ei kuulu. Siedlce maakond moodustati 1867. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid see taastati 1999. aastal. Maakonna ainus linn on Mordy. Siedlce maakonnas on 12 valda: Domanice vald Korczewi vald Kotuńi vald Mokobody vald Mordy vald Paprotnia vald Przesmyki vald Skórzeci vald Suchożebry vald Zbuczyni vald Wiśniewi vald Wodynie vald Historia, dziedzictwo, zabytki samorzad.gov.pl Vaadatud 19. septembril 2023
Võrkpalli Balti liiga 2022/23 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2022/23 hooaeg oli 18. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele. 2022/23 hooajal osales Balti liigas 7 Baltimaade meeskonda (4 Eestist ja 3 Lätist). Võru võrkpalliklubi naasis uue peatoetaja (Barruse) toel seitsme hooaja järel Eesti meistri- ja Balti liigasse. Selver Tallinna ja TalTechi võrkpallimeeskonnad ühendati ning liigades osales ühendmeeskond Selver/TalTech. Sellel hooajal loobusid liigas osalemisest Leedu esiklubi Gargždai Amber-Arlanga ja Läti klubi Biolars/Jelgava, kes eelmisel hooajal lõpetas liiga viimasena. Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi neljal korral (kodus-võõrsil süsteemis). Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi. Allikas: Baltic League 2022/23 Regular Season Play-off paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (teine läks vastamisi seitsmendaga, kolmas kuuendaga ja neljas viiendaga). Play-offis mängiti kaks mängu, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine mäng mängiti nende kodusaalis), mängude viigi korral otsustati edasipääseja kuldse geimiga. Iga paari võitja pääses Final Fouri ja kaotaja langes konkurentsist. Põhiturniiri võitja tagas otse pääsu Final Fouri. Allikas: Baltic League 2022/23 Play-off Korraldaja: Bigbank Tartu Asukoht: Tartu Ülikooli spordihoone, Tartu, Eesti Allikas: Baltic League 2022/23 Play-off Kõige väärtuslikum mängija (MVP) Timo Lõhmus (Bigbank Tartu) Parim diagonaalründaja Matej Šmidl (Bigbank Tartu) Parim sidemängija Dmitrijs Špakovs (RTU/Robežsardze/Jūrmala) Parimad nurgaründajad Roberts Kļaviņš (RTU/Robežsardze/Jūrmala) Armands Rokjāns (Ezerzeme/DU) Parimad keskblokeerija Oļegs Klopovs (RTU/Robežsardze/Jūrmala) Jörgen Vanamõisa (Pärnu VK) Parim libero Rait Rikberg (Bigbank Tartu) Teams Baltic League 2022/23 (vaadatud 19.09.2023). Võru võrkpallimeeskond naaseb Barruse toel meistriliigasse Eesti Võrkpalli Liit, 06.04.2023. TALLINNA TEHNIKAÜLIKOOLI JA SELVERI VÕRKPALLIMEESKONNAD ÜHENDATAKSE TalTech uudised, 11.05.2022. BALTIC MEN VOLLEYBALL LEAGUE OFFICIAL REGULATIONS 2022/2023 Eesti Võrkpalli Liit (vaadatud 19.09.2023). Raskest seisust välja tulnud Tartu Bigbank krooniti viiendat korda Baltikumi meistriks! Eesti Võrkpalli Liit, 05.03.2023.
Ostrołęka maakond

Ostrołęka maakond (poola powiat ostrołęcki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna kirdeosas. Maakonna keskus asub Ostrołęka linnas, mis maakonda ei kuulu. Ostrołęka maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonna ainus linn on Myszyniec. Ostrołęka maakonnas on 11 valda: Baranowo vald Czarnia vald Czerwini vald Goworowo vald Kadzidło vald Lelise vald Łyse vald Myszynieci vald Olszewo-Borki vald Rzekuńi vald Troszyni vald Trochę historii Powiat Ostrołęcki. Vaadatud 19. septembril 2023
Płocki maakond

Płocki maakond (poola powiat płocki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Płocki linnas, mis maakonda ei kuulu. Płocki maakond moodustati 1919. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal. Maakonnas on neli linna: Bodzanów, Drobin, Gąbin ja Wyszogród. Płocki maakonnas on 15 valda: Bielski vald Bodzanówi vald Brudzeń Duży vald Bulkowo vald Drobini vald Gąbini vald Łącki vald Mała Wieśi vald Nowy Duninówi vald Radzanowo vald Słubice vald Słupno vald Stara Biała vald Staroźreby vald Wyszogródi vald Płock Encyklopedia PWN
Radomi maakond

Radomi maakond (poola powiat radomski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Radomi linnas, mis maakonda ei kuulu. Radomi maakond moodustati 1999. aastal. Maakonnas on neli linna: Iłża, Jedlnia-Letnisko, Pionki ja Skaryszew. Radomi maakonnas on 12 valda: Gózdi vald Iłża vald Jastrzębia vald Jedliński vald Jedlnia-Letnisko vald Kowala vald Pionki vald Przytyki vald Skaryszewi vald Zakrzewi vald Wierzbica vald Wolanówi vald Monika Kresa:Region dziś Dialekty i gwary polskie. Vaadatud 19. septembril 2023
Białogardi maakond

Białogardi maakond (poola powiat białogardzki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Białogardi linnas. Białogardi maakond on moodustatud 1999. aastal. Maakonnas on kolm linna: Białogard, Karlino ja Tychowo. Białogardi maakonnas on kolm valda: Białogardi vald Karlino vald Tychowo vald Powiat białogardzki Powiat białogardzki. Vaadatud 19. septembril 2023
Choszczno maakond

Choszczno maakond (poola powiat choszczeński) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Choszczno linnas. Choszczno maakond moodustati 1999. aastal. Maakonnas on neli linna: Choszczno, Drawno, Pełczyce ja Recz. Choszczno maakonnas on kuus valda: Bierzwniki vald Choszczno vald Drawno vald Krzęcini vald Pełczyce vald Reczi vald Powiat Choszczeński Choszczno Info. Vaadatud 19. septembril 2023
Drawsko Pomorskie maakond

Drawsko Pomorskie maakond (poola powiat drawski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Drawsko Pomorskie linnas. Drawsko Pomorskie maakond moodustati 1945. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus. 46% maakonna pindalast katab mets. Maakonnas on neli linna: Czaplinek, Drawsko Pomorskie, Kalisz Pomorski ja Złocieniec. Drawsko Pomorskie maakonnas on viis valda: Czaplineki vald Drawsko Pomorskie vald Kalisz Pomorski vald Złocienieci vald Wierzchowo vald Drawsko Pomorskie Encyklopedia PWN. Vaadatud 19. septembril 2023 O powiecie Powiat drawski. Vaadatud 19. septembril 2023
Saint-Folquin

Saint-Folquin on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Saint-Folquin asub umbes 13 km Calais'st idas, tee D229 ääres, Autoroute A16 liiklussõlme 51 lähedal. Saint-Folquini vallamaja St. Folquini kirik, pärineb 16. sajandist. 14. sajandi linnuse vall. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Saint-Omer-Capelle

Saint-Omer-Capelle on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Saint-Omer-Capelle asub umbes 13 km Calais'st idas, tee D229 ääres, mõnesaja meetri kaugusel kulgeb Autoroute A16. Saint-Omer-Capelle'i vallamaja St. Omeri kirik, pärineb 18. sajandist. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Saint-Tricat

Saint-Tricat on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Saint-Tricat asub 8 km Calais'st edelas, teede D215 ja D246 ristumiskoha ümbruses. Saint-Tricat' vallamaja St. Nicaise'i kirik, pärineb 12. sajandist. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Goleniówi maakond

Goleniówi maakond (poola powiat goleniowski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna lääneosas, Szczecinist kirdes. Piirneb loodes Szczecini lahega. Maakonna keskus asub Goleniówi linnas. Goleniówi maakond moodustati 1999. aastal. Maakonnas on neli linna: Goleniów, Maszewo, Nowogard ja Stepnica. Goleniówi maakonnas on kuus valda: Goleniówi vald Maszewo vald Nowogardi vald Osina vald Przybiernówi vald Stepnica vald Opis Powiatu Powiat goleniowski. Vaadatud 19. septembril 2023
Gryfice maakond

Gryfice maakond (poola powiat gryficki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna põhjaosas. Gryfice maakonna põhjapiiriks on Läänemeri. Maakonna keskus asub Gryfice linnas. Gryfice maakond moodustati 1999. aastal. Maakonnas on kolm linna: Gryfice, Płoty ja Trzebiatów. Gryfice maakonnas on kuus valda: Brojce vald Gryfice vald Karnice vald Płoty vald Rewali vald Trzebiatówi vald Powiat gryficki Powiat gryficki. Vaadatud 19. septembril 2023
Gryfino maakond

Gryfino maakond (poola powiat gryfiński) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna lääneosas, Szczecinist lõunas. Piirneb edelas ja läänes Saksamaaga. Maakonna keskus asub Gryfino linnas. Gryfino maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal. Maakonnas on kuus linna: Cedynia, Chojna, Gryfino, Mieszkowice, Moryń ja Trzcińsko-Zdrój. Gryfino maakonnas on üheksa valda: Banie vald Cedynia vald Chojna vald Gryfino vald Mieszkowice vald Moryńi vald Stare Czarnowo vald Trzcińsko-Zdrój vald Widuchowa vald O powiecie Starostwo Powiatowe w Gryfinie. Vaadatud 19. septembril 2023
Tallinna Muusika- ja Balletikooli MUBA Sümfooniline Puhkpilliorkester

Tallinna Muusika- ja Balletikooli (MUBA) Sümfooniline Puhkpilliorkester on Tallinna Muusika- ja Balletikoolis tegutsev puhkpilliorkester. 2022-2023 Aavo Ots 2023-... Bert Langeler
Rahvapension

Rahvapension tagab miinimumpensioni neile inimestele, kel ei ole õigust vanaduspensionile või kelle vanaduspensioni suurus osutub väiksemaks rahvapensioni määrast (Riikliku pensionikindlustuse seadus § 11) (https://www.pensionikeskus.ee/i-sammas/riiklik-vanaduspension/rahvapension/ https://www.riigiteataja.ee/akt/RPKS) Pensioniiga 65a, 2027a alates sõltub keskmisest elueast. Näiteks 2027. aasta vanaduspensioniea kehtestab valitsus 2025. aasta 1. jaanuariks. Kuna 2026. aastal on vanaduspensioniiga 65 eluaastat ja vanaduspensioniiga ei tõsteta korraga üle kolme kuu, on 2027. aastal vanaduspensioniiga maksimaalselt 65 aastat ja kolm kuud. (https://sotsiaalkindlustusamet.ee/pension-ja-seotud-huvitised/pensioni-taotlemine/pensioniiga) Vanaduspensioniealine isik; Eesti alaline elanik või tähtajaline elamisluba vähemalt 5 a vahetult enne taotlemist; ei ole vanaduspensioniks vajalikku tööstaaži, st õigust pensionile; § 20 alusel toitjakaotuspensionile õigustatud, juhul kui toitjal puudus nõutav tööstaaž (1 aasta elamisnõue toitjale); Rahvapensioni määr Alates 01.04.2023 a on rahvapensioni suurus 336.39 eurot. (https://www.pensionikeskus.ee/i-sammas/riiklik-vanaduspension/rahvapension/)
Töövõimetoetus

Töövõimetoetus - Alates 01.01.2017 hindab ainult töötukassa. Hinnatakse 3 astet: *Töövõimeline, *Osaline töövõime, *Puuduv töövõime. Töövõimetoetust makstakse inimesele, kelle töövõime on osaline või puuduv. Selle eelduseks on töövõime hindamine, mida saab samuti taotleda töötukassas. Toetuse suurus oleneb sellest, kas töövõime on hinnatud puuduvaks või osaliseks. Töövimetoetus hakkab vähenema kui saab 90kordse päevamäära sissetulekut lisaks. Alates 1. aprillist 2023 on töövõimetoetuse päevamäär 18,60 eurot, millest ühe kalendripäeva toetus on: osalise töövõime korral 57% kehtivast päevamäärast (10,602 eurot päevas, keskmiselt 318,06 eurot kuus); puuduva töövõime korral 100% kehtivast päevamäärast (18,60 eurot päevas, keskmiselt 558 eurot kuus). Töövõimetoetuse oletatava suuruse saate arvutada sotsiaalministeeriumi loodud töövõimetoetuse kalkulaatoriga. Töövõimetoetust maksab töötukassa eelmise kalendrikuu eest jooksva kalendrikuu 10. kuupäevaks. (https://www.eesti.ee/et/puudega-inimesed/toeoevoime-hindamine-ja-toeoevoimetoetus/toeoevoimetoetus) Töövõimetoetuse Seadus § 13 alusel: Kui osalise või puuduva töövõimega isiku sissetulek töövõimetoetuse maksmise kuule eelnenud kalendrikuul ületab 90-kordset kehtivat päevamäära, arvutatakse toetuse suurus ümber, vähendades tema toetust töövõimetoetuse maksmise kuu eest summa võrra, mis on pool tema sissetuleku ja 90-kordse päevamäära vahest. (https://www.riigiteataja.ee/akt/130062023093) Tegemist on riigi poolse toetus tööandjale ja töötajale. Töövõimetuspension vs töövõimetoetus. TÖÖVÕIMEREFORM 01.07.2016a Töövõimetuspension - Enne 01.07.2016 kaks astet: *Täielik töövõimetus (100%)* Osaline töövõimetus (10-90%) Aluseks arstliku töövõimetuse ekspertiisi otsus. Õigustatud subjektid ehk raha saajad olid 26a-vanaduspensioniiga, muutusid töövõimetuspensionärideks. Töövõimetoetuse määramise eeldus on töövõime hindamine. Kui töötukassa on hinnanud teie töövõime osaliseks või puuduvaks, on teil õigus saada töövõimetoetust ja teile on tagatud ravikindlustus. Kui teie töövõime on hinnatud osaliseks, peate töövõimetoetuse saamiseks täitma vähemalt ühte järgnevalt loetletud tingimust ehk te peate: töötama otsima tööd ehk olema registreeritud töötu ja täitma aktiivsusnõudeid õppima – omandama põhi-, kesk-, kutse- või kõrgharidust kasvatama vähemalt ühte alla kolmeaastast last hooldama abivajavat raske või sügava puudega pereliiget või puudega isikut saama loomeliidult määratud loometoetust olema paigutatud nõusolekuta hoolekandeasutusse saama ööpäevaringset erihooldusteenust viibima ambulatoorsel või statsionaarsel ravil (sh võõrutusravil) või kandma seaduses sätestatud asenduskaristust või mõjutusvahendit viibima aja-, asendus- või reservteenistuses. Kui teie töövõime on hinnatud puuduvaks, siis te töövõimetoetuse saamiseks eelnimetatud aktiivsustingimusi täitma ei pea. (https://www.eesti.ee/et/puudega-inimesed/toeoevoime-hindamine-ja-toeoevoimetoetus/toeoevoimetoetus)
Lapsehooldustasu

(kuni 31.08.2019 sündinud lastel).  kasvatab kuni kolmeaastast last – 38,36 eurot iga kuni kolmeaastase lapse kohta;   kasvatab kuni kolmeaastasele lapsele lisaks ka kolme- kuni kaheksa-aastast last – 19,18 eurot iga kolme- kuni kaheksa-aastase lapse kohta;   kasvatab kolme- või enamalapselises perekonnas kolme või enamat lapsetoetust saavat last – 19,18 eurot iga kolme- kuni kaheksa-aastase lapse kohta. https://www.eesti.ee/et/toetused-sotsiaalteenused-ja-pensionid/toetused-ja-huevitised/pere-ja-lastetoetused