laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lauris Dārziņš

Lauris Dārziņš (sündinud 28. jaanuaril 1985 Riias) on Läti jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubi Riia Dinamo ründajana vasakäärel. Ta on klubi meeskonna kapten. 2003. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Nashville Predatorsi poolt 268. valikuna. Hooaegadel 2004–05 ja 2005–06 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Kelowna Rockets. Hooajal 2004–05 tuli ta klubiga WHL-i meistriks. Pärast kahte hooaega Rocketsis suundus ta Euroopasse ja liitus hooajal 2006–07 Soome kõrgliiga klubiga Tampere Ilves. Hooaja teise poole mängis ta Tšehhi kõrgliiga klubis Vsetín. Järgmise hooaja mängis ta Valgevene kõrgliiga klubis Homel. Sel hooajal lõi ta 32 mänguga 17 väravat, pälvides sellega tähelepanu Ida-Euroopa suurliigade seas. Alates hooajast 2008–09 on ta mänginud KHL-i klubides. Riia Dinamos on mängis ta juba aastatel 2008–2011. Hooajad 2011–12 ja 2012–13 mängis ta Kaasani AK Barsis ning hooaja 2013–14 esimese poole Tšeljabinski Traktoris. Alates 2014. aasta jaanuarist kuulub ta taas Riia Dinamo ridadesse. Aastatel 2011, 2019 ja 2020 on ta valitud KHL-i tähtede mängule. Ta on alates 2002. aastast kuulunud regulaarselt Läti jäähokikoondisse. Lätit on ta koondises esindanud kaheksatel maailmameistrivõistlustel ning 2010. ja 2014. aasta taliolümpiamängudel. 2014. aasta olümpiaturniiril oli ta nelja väravaga Läti koondise suurim väravakütt. Lauris Darzins. eliteprospects.com. Vaadatud 15.9.2018 Lauris Dārziņš KHL.ru lehel Lauris Dārziņš hockeydb.com lehel
Vene Haridus- ja Heategevusühingute Liit Eestis

Vene Haridus- ja Heategevusühingute Liit Eestis (varasema nimega Slaavi Haridus- ja Heategevusühingute Liit Eestis) on Eesti venelaste organisatsioone ühendav katusorganisatsioon. Liidu peakontor asub Tallinnas aadressil Mere puiestee 5. Liidu juhatuse esimees oli Nikolai Solovei. Liidu eelkäija oli Vene Haridus- ja Heategevusühingute Liit Eestis, mis asutati 24. veebruaril 1923 Tallinnas. See liit lõpetas tegevuse 1940. Tänapäevane liit asutati 11. märtsil 1998 nime all Slaavi Haridus- ja Heategevusühingute Liit Eestis, mis hiljem nimetati ümber Vene Haridus- ja Heategevusühingute Liiduks Eestis.[viide?] Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 31-34 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk ???
Saajarahvas

Saajarahvas (ka sajarahvas või saunjarahvas) olid peiupoolsed pulmalised. Saajarahvas eesotsas isamehe, peiupoiste ja peiuga sõitsid mõrsjakoju, kus tavaliselt värav oli suletud ja selle taga ootas vakarahvas. Järgnes sissesõiduloa kauplemine, luba saadi peale lunaraha maksmist. Toimus saajarahva vastuvõtt, laudakutsumine ja söömine. Kui vakarahvas oli mõrsja peitnud, järgnes otsimine. Sageli esines ka mõrsja mõistatamist, ebamõrsja esitlust jms. Õhtul järgnes saajasõidu teine pool, mõrsja lahkumine vanematekodust. Mõnel pool kutsuti saajarahvaks neid, kellel olid pulmas mingid ülesanded (Anseküla, Jämaja), noorpaari sugulased (Jämaja) või ka kõiki pulmalisi (Rannu). Ülo Tedre. Pulmasõnastik III Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 318
Vakarahvas

Vakarahvas olid mõrsjapoolsed pulmalised, eelkõige Lõuna-Eestis (Põlva, Otepää, Rõuge, Räpina jne.). Kui saajarahvas jõudis mõrsjakodu lähedusse, sõitis peiupoiss tulekust teatama. Vakarahvas kostitas teda ja tulijaid õllega, kuid värav oli tavaliselt suletud ja vakarahvas jäi õuele ootama. Järgnes sissesõiduloa kauplemine, saajarahvas sai loa peale lunaraha maksmist. Toimus saajarahva vastuvõtt, laudakutsumine ja söömine. Kui vakarahvas oli mõrsja peitnud, järgnes otsimine. Sageli esines ka mõrsja mõistatamist, ebamõrsja esitlust jms. Õhtul järgnes saajasõidu teine pool, mõrsja lahkumine vanematekodust. Vakarahvaks kutsuti ka neid, kes tulid teisel pulmapäeval veimevakaga peiukoju. Ülo Tedre. Pulmasõnastik III Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 319
171 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 174 eKr | 173 eKr | 172 eKr | 171 eKr | 170 eKr | 169 eKr | 168 eKr | ► | ►► 171. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXXXIII (583). Vana-Rooma konsuliteks olid Publius Licinius Crassus ja Gaius Cassius Longinus. Algas 3. Makedoonia sõda. ... ...
Walkenried

Walkenried on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 12,23 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4481 inimest. Vald asub Lõuna-Harzis, umbes 15 km Braunlagest lõunas ja 15 km Nordhausenist loodes. Walkenried oli valdade ühenduse Samtgemeinde Walkenried keskus. Viimane kaotati novembris 2016, kui Wieda ja Zorge liidendati vallaga. Küla oli tuntud peamiselt Walkenriedi kloostri asupaigana, mis on kolmas saksakeelsel territooriumil rajatud tsistertslaste ordu klooster, asutatud 1127. aastal ja sekulariseeritud 1668. aastal. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.walkenried-tourismus.de
Rietbron

Rietbron on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Dr Beyers Naudé vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rietbroni elanikest värvilisi 87,58%, mustanahalisi aafriklasi 7,77%, valgeid 3,38%, India või Aasia päritolu inimesi 0,42% ja teisi 0,84%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,19% inimesi ja inglise keelt 1,65%. https://census2011.adrianfrith.com/place/267001
Mqanduli

Mqanduli on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas. Mqanduli kuulus kuni 1994. aastani Transkei bantustani koosseisu. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mqanduli elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,06%, India või Aasia päritolu inimesi 0,34%, värvilisi 0,26%, valgeid 0,23% ja teisi 0,08%. Koosa keelt pidas emakeeleks 94,71% inimesi, inglise keelt 2,51%, viipekeelt 0,88% ja afrikaani keelt 0,65%. https://census2011.adrianfrith.com/place/294242
18. armee

18. armee võib viidata järgnevatele väekoondistele 18. armee (Saksa keisririik) 18. armee (Wehrmacht) 18. armee (Nõukogude Liit) 18. armee (Jaapan)
16. armee

16. armee võib viidata järgnevatele väekoondistele 16. armee (Vene NFSV) 16. armee (Nõukogude Liit) 16. armee (Wehrmacht) 16. armee (Jaapan) 16. armee (Hiina) XVI korpus 16. diviis 16. brigaad 16. rügement 16. pataljon
Bakerville (LAV)

Bakerville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ditsobotla vallas. Alates 1920. aastatest on Bakerville'is tegeldud teemantide kaevandamisega. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bakerville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,02%, värvilisi 5,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,29%, valgeid 0,04% ja teisi 0,57%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 91,85% inimesi, inglise keelt 2,01%, afrikaani keelt 1,76% ja sotho keelt 1,47%. Bakerville Diamond Project Mining Technology https://census2011.adrianfrith.com/place/668003
Adelebsen

Adelebsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 75,85 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6370 inimest. Valda kuuluvad paikkonnad Adelebsen, Barterode, Eberhausen, Erbsen, Güntersen, Lödingsen ja Wibbecke. Adelebseni loss asub Adelebsenis kõrgemal kohal. Ernst Gräfenberg, arst, kes kirjeldas esimesena g-punkti, sündis seal. Paikkonda on esimest korda mainitud 990. aastal nimega Ethelleveshusen maa kinkimise kontekstis: keiser Otto III kinkis selle oma õele Sophiale. Aadliperekond von Wichbike (Wibbecke) kolis 1234. aastal Adelebsenisse ja ehitas sinna liivakiviastangule lossi. Lossi – Burg Adelebsen – on esimest korda mainitud 1295. aastal, ja perekond on sealt alates koha järgi tuntud kui von Adelebsen. 14. sajandist kuni 19. sajandi keskpaigani säilitasid von Adelebseni aadlikud seal päruskohtu (Patrimonialgericht). Adelebseni isandad andsid 1543. aastal välja kohtumääruse (Gerichtsordnung) ja 1550. aastal haldusmääruse (Polizeiordnung), pannes aluse õiguslikule menetlusele ja haldusnormidele nende kohtualluvuses, samuti rikkumiste eest trahvide hankimisele. Nad ammutasid oma tulu peamiselt maksudest, trahvidest ja litsentsitasudest, mida nõudsid näiteks õllepruulijatelt, võõrastemajade või kõrtside pidajatelt, kaupmeestelt ja teatud käsitöölistelt. 1859. aastal Hannoveri kuningriigi halduses allutati päruskohus äsjaloodud kuningliku valitsuse ametile lähedases Uslaris. 1866. aastal sai Hannoverist Preisi kuningriigi osa, mille alluvuses oli see tuntud kui Hannoveri provints. Adelebsen ja loss põletati 1466. aastal piirkondliku vaenu ajal Hildesheimi piiskopi Ernst I von Schauenburgi poolt osaliselt maha. Algselt linnusena püstitatuna ehitati loss 1596. aastal ümber muljetavaldava fassaadiga ja arvukate suurte akendega tubadega, mis oleks sobiv teenima aadlikoduna. Linn ja loss purustati peaaegu taas Kolmekümneaastase sõja ajal. Loss ehitati 1650. aastal taas üles; ning 1740. aastal seda renoveeriti ja laiendati barokkpalee stiilis. Adelebseni juudi kogukond sai alguse 17. sajandi lõpus, esimene dokumenteeritud juudi perekond ilmus maksuloendisse 1675. aastal. 1796. aastal oli linnas 20 juudi perekonda. 19. sajandil kasvas juudi kogukond üheks suuremaks piirkonnas. 1848. aastal moodustasid 149 juudi elanikku 13% linna rahvastikust. Kuid kogukonna suurus vähenes kindlalt 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses, nii et 1925. aastal elas Adelebsenis vaid 46 juuti, moodustades 3% rahvastikust. Natsirežiimi ajal purustati kogukond küüditamise, väljarände ja tapmistega. Kohalik sünagoog purustati 9.–10. novembril 1938 Kristalliööl Göttingeni SS-i liikmete poolt, kellega ühinesid Adelebseni SS liikmed. Wieluń, Poola Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.adelebsen.de
Nikita Gussev

Nikita Andrejevitš Gussev (vene keeles Никита Андреевич Гусев; sündinud 8. juulil 1992 Moskvas) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Peterburi SKA ründajana vasakäärel. Gussev alustas profikarjääri hooajal 2010–11 KHL-i klubis Moskva CSKA, kus mängis kuni 2012. aastani. Seejärel mängis ta mõnda aega Venemaa tugevuselt teise liiga klubis Tver, kuid suurema osa hooajast 2012–13 veetis ta Habarovski Amuris. Aastatel 2013–2016 mängis ta Hantõ-Mansiiski Jugra ridades. Alates hooaja 2015–16 teisest poolest mängis ta Peterburi SKA-s. Hooajal 2016–17 võitis ta klubiga Gagarini karika. Sama hooaja põhihooajal andis ta 47 väravasöötu, millega oli liigas teisel kohal, ning kogus kokku 71 punkti, millega oli liigas neljandal kohal. Väga edukaks kujunes ka järgmine hooaeg, kui ta oli 40 väravasööduga põhihooaja parim mängija ja jäi 63 kogutud punktiga alla ainult klubikaaslasele Ilja Kovaltšukile. Kuigi Peterburi SKA lõpetas põhihooaja oma konverentsi meistrina, kaotati väljalangemismängudes poolfinaalis Moskva CSKA-le. Samal hooajal tunnistati ta põhihooaja väärtuslikumaks mängijaks ning valiti hooaja sümboolsesse koosseisu. 2018–19 põhihooajal kogus ta 81 punkti (17+64), millega oli KHL-i edukaim mängija. Teist hooaega järjest kaotas SKA Läänekonverentsi finaalis CSKA-le. KHL-i tähtede mängule on Gussev valitud kokku neljal korral. 2012. aastal valis Tampa Bay Lightning ta NHL-i draft '​is 202. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta esmakordselt mängima 2019. aasta aprillis, sõlmides aastase lepingu Vegas Golden Knightsiga. Golden Knightsi meeskonnas ta üheski mängus NHL-is väljakule ei pääsenud. 2019. aasta juulis siirdus ta New Jersey Devilsi. 2021. aasta aprillis sõlmis ta üheaastase lepingu Florida Panthersiga, kuid mängis seal vaid hooaja 2021–22 lõpuni. 2021. aasta oktoobris naasis Gussev SKA-sse. 2012. aastal tuli ta juunioride maailmameistriks. 2017. aastal võitis ta Venemaa jäähokikoondise koosseisus maailmameistrivõistlustel pronksmedali. 2018. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Venemaa olümpiakoondise koosseisus kuldmedali. Ta lõi olümpiaturniiril neli väravat ja andis kaheksa väravasöötu, kogudes 12 punkti, millega oli selles arvestuses turniiri parim mängija. Gussevi teened osutusid eriti otsustavateks finaalis Saksamaa vastu, kus ta lõi kaks väravat ja andis kaks väravasöötu. Venemaa meeskond võitis lõpuks lisaaja järel 4:3. 2019. aastal võitis ta Venemaa jäähokikoondise koosseisus maailmameistrivõistlustel teise pronksmedali. Nikita Gusev. eliteprospects.com. Vaadatud 15.9.2018 "Vegas Golden Knights sign forward Nikita Gusev to entry-level contract". Vegas Golden Knights. 14.4.2019. Vaadatud 6.5.2019 "Florida Panthers agree to terms with Nikita Gusev on a one-year contract". Florida Panthers. 11.4.2021. Vaadatud 15.4.2021 Nikita Gussev KHL.ru lehel Profiil NHL.com lehel Profiil hockeydb.com lehel
Lõuna-Eesti Armeenia Rahvusühing

Lõuna-Eesti Armeenia Rahvusühing on Eesti armeenlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tartus aadressil Mõisavahe tänav 38. Organisatsiooni juhatuse esimees on Rafik Grigorjan. Organisatsioon asutati 18. märtsil 1989. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 35 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 35
Vassili Košetškin

Vassili Vladimirovitš Košetškin (vene keeles Василий Владимирович Кошечкин; sündinud 27. märtsil 1983 Togliattis) on Venemaa jäähokimängija (väravavaht). Ta mängib KHL-i klubis Magnitogorski Metallurg. 2002. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Tampa Bay Lightningi poolt 233. valikuna. Košetškin alustas profikarjääri hooajal 2003–04 Venemaa kõrgliiga klubis Togliatti Lada, kuhu ta jäi kuni hooaja 2009–10 teise pooleni. Hooaja 2009–10 teise poole veetis ta Magnitogorski Metallurgis. Pärast seda mängis ta kolm hooaega Tšerepovetsi Severstali ridades. Magnitogorski Metallurgis mängib ta taas alates hooajast 2013–14. Hooaegadel 2013–14 ja 2015–16 on ta klubiga võitnud Gagarini karika. Hooajal 2016–17 valiti ta KHL-i väljalangemismängude väärtuslikemaks mängijaks. Hooaegadel 2013–14 ja 2016–17 valiti ta KHL-i hooaja parimaks väravavahiks. Venemaa jäähokikoondise koosseisus tuli ta 2009. aastal maailmameistriks. 2018. aasta taliolümpiamängudel tuli ta Venemaa olümpiakoondisega olümpiavõitjaks. Košetškin valiti olümpiaturniiri sümboolsesse koosseisu. Vasili Koshechkin. eliteprospects.com. Vaadatud 22.9.2018 Vassili Košetškin KHL.ru lehel Vassili Košetškin hockeydb.com lehel
Tallinna Armeenia Rahvusselts

Tallinna Armeenia Rahvusselts on Eesti armeenlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Kuninga tänav 4. Organisatsiooni juhatuse esimees on Artem Davidjants. Organisatsioon asutati 2. oktoobril 1997. Organisatsiooni eestvedamisel oli eetris raadiosaade "Tsitsernak" ('Pääsuke'). Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 36 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 36
Tanutamine

Tanutamine ka linutamine oli pulmas pruudile abielunaise peakatte pidulik pähepanemine. See oli eesti pulmakommete keskne rituaal, mis muutis pruudi noorikuks. Tanutamine toimus peiukoju jõudmise päeval mõnes kõrvalises ruumis (aidas, saunas, laudas) poolsalaja üksnes tähtsamate pulmategelaste juuresolekul. Tanutamise koht ja aeg ning tanutaja isik olid paikkonniti väga erinevad. Tanutamisel istus noorpaar kõrvuti laua ees, millel olid leivapäts, õllekann ja lihavaagen. Tanutajaks oli peamiselt peiu ema, aga ka isamehe naine, isamees või peig. Pruut vabastati seni tema pead ja nägu katnud linikust ja asendati see Lõuna-Eestis tanuga, Põhja-Eestis pottmütsiga, Setumaal linikuga. Tanu pähepanemisel viskas pruut selle kahel korral maha, sest see pandi viltu pähe. Tanutaja aga lõi teda tanuga põsele, tanutamist saatsid nn tanutamissõnad. Tanutamise ajal pidi noorik nutma, et mitte nutta hilisemas eas. 19. sajandi lõpus hakkas tanutamist asendama pruudipärjamäng. Harilikult järgnes tanutamisele põlletamine ehk noorikule põlle ettesidumine. Tanu ja põll olid abielunaise tähtsamad tunnused. Tüdruk ei tohtinud tanu kanda (lapsega tüdruk tanutati vanemate naiste poolt mõnitaval moel). Eesti rahvakultuuri leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 302 Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 321 Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 211 Ülo Tedre. Pulmasõnastik IV Pruudi tanutamine, ERM Fk 1920:307, Eesti Rahva Muuseum, [1]
Eesti Aserbaidžaani Kogukond

Eesti Aserbaidžaani Kogukond on Eesti aserbaidžaanlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Kotzebue tänav 18a. Organisatsiooni juhatuse auesimees on Nijazi Gadžijev, kontaktisik on Ogtaj Zejnalov. Organisatsioon asutati 6. detsembril 1988. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 37 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 37
Eesti Aserbaidžaani Sõpruse Selts

Eesti Aserbaidžaani Sõpruse Selts on Eesti aserbaidžaanlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Õismäe tee 173. Organisatsiooni juhatuse esimees on Jakub Jagubov. Organisatsioon asutati 15. veebruaril 2000. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 38 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 38
Tallinna Baškiiri Kultuuriühendus Agizel

Tallinna Baškiiri Kultuuriühendus Agizel on Eesti baškiiride organisatsioon. Kontor asub Tallinnas aadressil Sõpruse puiestee 228, juhatuse esimees on Fljuza Hairullina. Organisatsioon asutati 12. juulil 2000. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 39 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 39
Ida-Eestlaste Selts

Ida-Eestlaste Selts on Venemaa eestlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Mahtra tänav 14. Organisatsiooni juhatuse esimees on Lembit Võime. Organisatsiooni eesmärkide seas on uurida, säilitada ja tutvustada Venemaa eestlaste kultuuripärandit. Organisatsioon asutati 15. detsembril 1988. Organisatsioon korraldab Eesti päevi niinimetatud Ida-Hajalas (sh Siber, Kaukaasia, Krimm). Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 40 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 40
Narva-Jõesuu Eestlaste Selts Kalju

Narva-Jõesuu Eestlaste Selts Kalju on organisatsioon, mille kontor asub Narva-Jõesuus aadressil Koidu tänav 19. Organisatsiooni tegevuse eesmärkide seas on edendada eestlaste seltsielu Narva-Jõesuus. Nimi "Kalju" võeti üle tsaariajal Narva-Jõesuus tegutsenud populaarselt karskusseltsilt. Organisatsioon asutati 20. augustil 1992. Organisatsiooni juhatuse esimees on Tiiu Toom. 1997. aastal sai selts Eesti Taassünni Auhinna laureaadiks. Keppart, V. 1998. Narva-Jõesuu Hele ja Pime park. Looduse õpperada. Narva-Jõesuu Eestlaste Selts "Kalju", 16 lk. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001, lk 41. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001, lk 41.
Tallinna Gruusia Rahvusselts Iveria

Tallinna Gruusia Rahvusselts Iveria on Eesti grusiinide organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Lõime tänav 13. Organisatsiooni juhatuse esimees on Vladimir Žurjari-Ossipov. Organisatsioon asutati 19. mail 1997. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 43 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 43
Ida-Virumaa Ingerisoomlaste Selts

Ida-Virumaa Ingerisoomlaste Selts on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Kohtla-Järvel aadressil Toome puiestee 8. Organisatsiooni juhatuse esimees on Niina Petruhhina. Organisatsioon asutati 17. novembril 1988. Organisatsiooni juures tegutseb tantsurühm Metsäkukat ja koor Orvokki. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 45 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 45
Ingerisoomlaste Tallinna Selts

Ingerisoomlaste Tallinna Selts on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Mustamäe tee 177. Organisatsiooni juhatuse esimees on Kerttu Lavonen. Organisatsioon asutati 5. novembril 1988. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 46 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 46
Ingerisoomlaste Võru Selts

Ingerisoomlaste Võru Selts on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Võrus aadressil Jüri tänav 4. Organisatsiooni juhatuse esimees on Elgi Mölder. Organisatsioon asutati 21. jaanuaril 1989. Organisatsiooni juures tegutseb folkloorirühm Kuldainen Nuoruus. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 47 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 47
Järvamaa Ingerisoomlaste Kultuuriselts

Järvamaa Ingerisoomlaste Kultuuriselts on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Paides aadressil Tallinna tänav 49. Organisatsiooni juhatuse esimees on Herta Preema. Organisatsioon asutati 11. novembril 1989. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 48 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 48
Lääne-Eesti Ingerisoomlaste Liit

Lääne-Eesti Ingerisoomlaste Liit on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Haapsalus aadressil Posti tänav 3. Organisatsiooni juhatuse esimees on Elvira Liht. Organisatsioon asutati 18. novembril 1989. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 49 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 49
Lääne-Viru Maakonna Ingerisoomlaste Selts

Lääne-Viru Maakonna Ingerisoomlaste Selts on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Rakveres aadressil Vilde tänav 3. Organisatsiooni juhatuse esimees on Valeri Vaselenko. Organisatsioon asutati 19. novembril 1988. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 50 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 50
Pärnu Ingerisoomlaste Kultuuriselts

Pärnu Ingerisoomlaste Kultuuriselts on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsioon asutati 29. oktoobril 1998. Organisatsiooni kontor asub Pärnus aadressil Lõuna tänav 18. Organisatsiooni juhatuse esimees on Hillar Talvik. Organisatsioon on Pärnus toimuvate hõimupäevade korraldaja. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 51 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 51
Lilltanu

Lihttanu on ajalooliselt valgest linasest riidest madal pehme tanu, mida kanti eeskätt Põhja-Eestis, peamiselt Virumaal ja Järvamaal, aga ka Läänemaal ja Kihnus. Tanu on kroogitud sopiga, kurrutatud ja laia madalpistes lilltikandivööga. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 302
Lihttanu

Lihttanu on ajalooliselt valgest linasest riidest madal pehme tanu, mida kanti eeskätt Lõuna-Eestis. Ta on kroogitud sopiga ning esiservas vähese tikandi, pilu ja äärepitsiga kaunistatud. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 302 Lihttanu, Eesti Rahva Muuseum
Tartu Ingerisoomlaste Selts

Tartu Ingerisoomlaste Selts on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tartus aadressil Veski tänav 35. Organisatsioon asutati 20. oktoobril 1988. Organisatsiooni juures tegutseb segakoor Kiuru ja folkloorirühm Röntyskä. Varem tegutses seal ka kirikukoor Maarja. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 52 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 52