14. aprill

14. aprill on Gregoriuse kalendri 104. (liigaastal 105.) päev. Juliuse kalendri järgi 1. aprill (1901–2099). 1909 – Eesti Rahva Muuseumi tegevus algas. 1922 – registreeriti Hobuseasjanduse ja -Arendamise Armastajate Ühing, mis oli Eesti Ratsaspordi Liidu eelkäija. 1927 – Kohtla-Järvel asutati spordiselts Võimula. 1939 – Hollandi saadik L. P. J. de Decker esitas oma volitused Eesti presidendile Konstantin Pätsile. 1951 – Leonid Lentsmann sai EK(b)P Keskkomitee ideoloogiasekretäriks. Ta oli alates 20. augustist 1953 olnud Keskkomitee teine sekretär. 1961 – Lihula ja Räpina rajoon likvideeriti. 1988 – Tartus algasid muinsuskaitsepäevade üritused, mis toimusid kuni 17. aprillini. 10 tuhande osavõtjaga miiting Eesti Üliõpilaste Seltsi maja juures ja Eesti lipu värvide väljatoomine väljendasid rahvustunde taassündi. 1992 – Pärnus algas 15. aprillini kestnud Eesti-Vene läbirääkimiste esimene voor. Eesti delegatsiooni juhtis Uno Veering. 1994 – Riigikogu vabastas ametist Eesti Raadio peadirektori Herkki Haldre, tuues põhjuseks riigikontrolli avastatud seaduserikkumised raadio rahaasjades. 1995 – euroreformiminister Endel Lippmaa avaldas vastuseisu Eesti-Vene juulilepete ratifitseerimisele. 1996 – Eesti ja Läti "kilusõda" leidis lahenduse. Peaminister Tiit Vähi saavutas Läti kolleegi Andris Šķēlega Vilniuses esialgse kokkuleppe merepiiri kulgemise asjus. Eesti säilitas Ruhnu ümbruses 12-miilise territoriaalmere, lubades seal Läti laevadel 1. augustini kala püüda. 1998 – "Titanic" tõusis Eesti kõigi aegade suurima kassatuluga filmiks, vaadatavuselt jäi film kolmandale kohale. 2005 – Riigikogu võttis vastu seaduse, mis muutis jõululaupäeva riigipühaks. ... 1205 – Adrianoopoli lahingus kaotas Ladina keisririik bulgaarlastele eesotsas tsaar Kalojaniga. Ladina keiser Balduin I võeti vangi. 1471 – Rooside sõda: Yorki väed lõid Inglismaal Barneti lahingus Lancasteri vägesid, kuningas Edward IV tõusis tagasi troonile. 1544 – Taani lõpetas liidu Prantsusmaaga. 1672 – Prantsusmaa ja Rootsi sõlmisid liidu Hollandi vastu. 1834 – Prantsuse armee surus maha vabariiklaste ülestõusu. 1849 – 1848. aasta revolutsioonid Austria keisririigis: Ungari riigipäev kuulutas riigi iseseisvaks ning Lajos Kossuthi riigihoidjaks 1865 – näitleja John Wilkes Booth tulistas Washingtoni Fordi teatris USA presidenti Abraham Lincolni, kes suri järgmisel hommikul. 1890 – Ameerika Riikide Konverentsil Washingtonis pandi alus hilisemale Pan-Ameerika Liidule. 1900 – Prantsuse president Emile Loubet avas Pariisi maailmanäituse. 1900 – Belgia, Prantsusmaa, Itaalia, Šveitsi ja Ameerika Ühendriikide jalgrattaspordiliidud asutasid Pariisis Union Cycliste Internationale'i (UCI). 1912 – kell 23.40 põrkas Atlandi ookeanil põrkas jäämäega kokku tollane maailma suurim laev, Briti laevakompanii White Star Lines reisiaurik RMS Titanic. Laev uppus 15. aprillil kell 2.20. 1931 – suurmaaomanik Niceto Alcalá Zamora kuulutas Hispaanias välja vabariigi. Kuningas Alfons XIII läks Pariisi eksiili. 1934 – Prantsuse politsei avastas Barbizonis Lev Trotski salajase asukoha. 1960 – Saksa Demokraatlikus Vabariigis kuulutati põllumajanduse kollektiviseerimine lõppenuks. 1975 – Himaalaja kuningriigi Sikkimi elanikkond hääletas referendumil monarhia kaotamise poolt ning Indiaga liitumise poolt. 2003 – inimese genoomi projekt: Inimgenoomi Sekveneerimise Konsortsium tegi avalduse, et inimese genoom on täielikult sekveneeritud. 2011 – Armeenia valitsus otsustas riigi üldhariduskoolide programmi lülitada eraldi õppeainena male. Male sai kohustuslikuks aineks 2.-4. klassi õpilastele.  Pikemalt artiklis Sündinud 14. aprillil 1578 – Felipe III, Hispaania kuningas ehk Filipe II, Portugali kuningas 1629 – Christiaan Huygens, madalmaade füüsik, astronoom ja matemaatik 1754 – Nikolai Rumjantsev, Vene poliitik ja diplomaat 1862 – Pjotr Stolõpin, vene poliitik 1882 – Moritz Schlick, saksa filosoof 1889 – Jefim Bogoljubov, ukraina/saksa maletaja 1904 – Valter Kaaver, eesti publitsist ja luuletaja 1907 – François Duvalier, "Papa Doc", Haiti arst, poliitik ja diktaator 1933 – Morton Subotnik, ameerika helilooja 1941 – Julie Christie, inglise näitleja 1942 – Valentin Lebedev, kosmonaut 1945 – Ritchie Blackmore, briti rokk-kitarrist (Deep Purple, Rainbow) 1950 – Péter Esterházy, ungari kirjanik 1951 – Julian Lloyd Webber, muusik 1966 – Aarne Ermus, Eesti sõjaväelane 1973 – Roberto Ayala, argentina jalgpallur 1974 – Françoise Mbango Etone, Kameruuni kergejõustiklane 1977 – Sarah Michelle Gellar, ameerika näitleja 1977 – Martin Kaalma, eesti jalgpallur 1978 – Roland Lessing, eesti laskesuusataja  Pikemalt artiklis Surnud 14. aprillil 1759 – Georg Friedrich Händel, saksa helilooja 1910 – Mihhail Vrubel, vene maalikunstnik 1917 – Ludovik Lejzer Zamenhof, poola silmaarst, esperanto looja 1930 – Vladimir Majakovski, vene luuletaja 1970 – Eduard Mailend, Eesti kohtunik 1980 – Gianni Rodari, itaalia kirjanik 1986 – Simone de Beauvoir, prantsuse kirjanik ja filosoof 2000 – Phil Katz, ameerika programmeerija, ZIP-failipakkimisvormingu autor 2009 – Maurice Druon, prantsuse kirjanik, Prantsuse Akadeemia liige künnipäev Gruusia keele päev Tallinna maksimumtemperatuur +20,8 °C (1989) Tallinna miinimumtemperatuur –16,6 °C (1809) Tartu maksimumtemperatuur +23,3 °C (1920) Tartu miinimumtemperatuur –12,3 °C (1867 ja 1966) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 174 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) http://web.ornl.gov/sci/techresources/Human_Genome/project/press4_2003.shtml (kasutatud 19.09.2013). Chess is mandatory in Armenian schools, The Daily Caller, 26. märts 2013