laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sagedus

Sagedus on võrdsete ajavahemike tagant korduvate sündmuste (füüsikas enamasti võngete, impulsside vmt) arv ajaühikus. Sageduse tähis füüsikalise suurusena on f, mis tuleneb ladina sõnast frequentia ("arvukus, rohkus, rahvahulk"). Mõnikord, näiteks valguslaine kirjeldamisel on sageduse tähisena kasutusel kreeka täht nüü ν {\displaystyle \nu } . Sageduse ühik SI-süsteemis on herts (Hz): 1 sündmus sekundis on 1 herts. Pöörlevate mehaaniliste seadmete pöörlemissageduse traditsiooniline ühik on pöörete arv minutis, inglise keeles revolutions per minute, lühendina r/min või rpm. 60 rpm = 1 Hz. Perioodilise protsessi sagedus on leitav järgmisest valemist: f = 1 T , {\displaystyle f={\frac {1}{T}},\,} kus T on periood. Laine on ruumis leviv võnkumine. Selle sagedus f {\displaystyle f} on pöördvõrdelises sõltuvuses lainepikkusest λ {\displaystyle \lambda \,} . Täpsemalt võrdub sagedus laine levimiskiiruse v {\displaystyle v} ja lainepikkuse jagatisega: f = v λ . {\displaystyle f={\frac {v}{\lambda }}.} Vaakumis leviva elektromagnetilise kiirguse korral on kiiruseks valguse kiirus c {\displaystyle c\,} . Helilainete puhul on selleks helikiirus (õhus umbes 330 m/s). Ringsagedus Harmooniline võnkumine Sagedusriba
Roaring Fork

Roaring Fork on Colorado jõe lisajõgi USA-s Colorado osariigi keskosas. Jõgi voolab majanduslikult tähtsal alal Colorado läänenõlval. Jõe pikkus on 113 kilomeetrit. Jõgi on kiire vooluga, sügav ja väga selge veega.
Needle'i mäed

Needle'i mäed on mäestik San Juani mägedes. Asub Colorado osariigi edelaosas. Suur osa mägedest asub San Juani metsakaitsealal. Mäestiku kõrgeim mägi on 4293 meetri (14 083 jala) kõrgune Mount Eolus.
Sitges

Sitges on linn Barcelona provintsis Hispaanias Vahemere rannikul umbes 35 kilomeetri kaugusel Barcelonast lõunas. Linna peamiseks majandusharuks on turism. Linn on tuntud oma filmifestivalide poolest. Municipal Register of Spain of 2023
Redstone

Redstone on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita asula (census-designated place) USA-s Colorado osariigis Pitkini maakonnas. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 130. Redstone asutati 19. sajandi lõpus.
Provo

Provo on Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis asuv linn, mis on ühtlasi Utah' maakonna halduskeskus. Provo on osariigi suuruselt kolmas linn. See asub osariigi pealinnast Salt Lake Cityst umbes 80 kilomeetrit lõunas. Provo asutati 1849. aastal mormoonidest asunike poolt. Linna algne nimi oli Fort Utah, 1850. aastal sai linna nimeks Provo. 88% linna elanikest kuulub Viimsepäevapühakute kirikusse. Provos asub Brigham Youngi ülikool, mis on USA suurim religioosne ülikool. Ülikool kuulub Viimsepäeva Pühakute kirikule ja seda rahastatakse vastavalt mormoonide kirikukümnisest, ning selle õpilased on praktiliselt eranditult (99%) mormoonid. Linn on olnud pikka aega tuntud riigi ühe kõige konservatiivsema linnana, 2006. aasta uuringu järgi oli see USA kõige konservatiivsem üle 100 000 elanikuga linn. Provos asub talispordikeskus, mis toob talvekuudel linna hulga turiste. Explore Census Data – Provo city, Utah, vaadatud 14.12.2021. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.  Provo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Byersi kanjon

Byersi kanjon (inglise keeles Byers Canyon) on Colorado jõe moodustatud kanjon Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis Grandi maakonnas. Kanjoni ligikaudne pikkus on 8 miili (13 kilomeetrit).
Aino Orgulas

Aino Orgulas (neiuna Aino Ruubel; sündinud 27. jaanuaril 1935 Tallinnas) on eesti arst. Ta on õppinud Rakvere 8-klassilises koolis ja lõpetas aastal 1953 Rakvere 1. Keskkooli. Samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1959 arstina. Ta töötas aastatel 1959–1960 Jõhvi haiglas akušöör-günekoloogina. Aastatel 1960–1990 töötas ta Tallinna Vabariiklikus Haiglas naistehaiguste osakonnas, sünnitustubade osakonna juhatajana. Ta on viibinud korduvalt täiendustel Leningradi Arstide Täienduse Instituudis ja Tartu Riiklikus Ülikoolis. Ta oli I kategooria akušöör-günekoloog. Aastatel 1990–1995 tegutses ta Harju maakonna naistenõuandla akušöör-günekoloogina. Ta kuulus Eesti NSV Akušöör-günekoloogide Seltsi, mis Eesti Vabariigis töötas edasi Eesti Naistearstide Seltsina. Aastal 1995 jäi ta pensionile. Tema isa Hugo Ruubel oli loomaarst. Aastal 1960 abiellus ta näitleja Jaanus Orgulasega; neil on tütar. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 877.
Prairie City

Prairie City on mitme koha nimi USA-s: Prairie City, kummituslinn California osariigis Prairie City, küla Illinoisi osariigis Prairie City, asula Indiana osariigis Prairie City, linn Iowa osariigis Prairie City, endine asula Kansase osariigis Prairie City, asula Lõuna-Dakota osariigis Prairie City, linn Oregoni osariigis
Jelcz

Jelcz SA on Poola busse ja veokeid tootev ettevõte, mis kuulub kontserni Zasada SA. Jelcz toodab linnabusse, trollibusse, linnalähi- ja kaugliinide busse, turistibusse ning koolibusse. Ettevõtte asub Wrocławi lähedal Jelcz-Laskowices. Jelcz PR110E Jelcz M081MB Vero Jelcz O43, Jelcz P01 Jelcz 325 Jelcz 014R Autosan Solaris Jelcz SA koduleht
Prairie City (Kansas)

Prairie City on endine asula USA-s Kansase osariigis Douglase maakonna kaguosas, asub tänapäeva linna Baldwin City lähedal. Prairie City oli asutatud aastatel 1855-1883, kuigi esimene hoone ehitati 1854. aasta varakevadel. Prairie City suurus oli 320 aakrit ja linna nimetati kui "ameerika itaalia". Prairie Citys asus 25 maja, 2 kirikut, kool, 4 poodi, hotell, ladu, viljaveski, pagaritööstus, 2 sepatöökoda, park ja 1856. aastal avatud postkontor. Prairie Citys asus esimene trükipress Kansase osariigis ja kõrgeim koht Douglase maakonnas, Liberty Hill. 24. märtsil 1888. aasta maakonna komisjoni otsusel tuli linn vabastada. Tänapäeval asub linnas paar maja, kalmistu ja vana-katoliku kirik. Prairie City ghosttown.com lehel
Herbert Lindmäe

Herbert Lindmäe (kuni 17. juuni 1939 Herbert Tuustik; sündinud 20. oktoobril 1930 Alatskivi vallas Tartumaal) on eesti õigusteadlane. Ta on endine Eesti Kongressi saadik ja endine riigikohtunik. Ta lõpetas 1950. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Hiljem on ta kuulunud korporatsiooni Sakala. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta kuni 1968. aastani prokuratuuris. 1967. aastast töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli kriminaalõiguse kateedris, kus oli kuni 1980. aastani vanemõpetaja ja dotsent, aastatel 1981–1983 kateedrijuhataja, 1983–1988 dotsent ja 1988–1992 professor. Aastatel 1992–1994 oli ta Avaliku Õiguse Instituudi kriminalistika ja kriminoloogia korraline professor, 1995. aastast on ta emeriitprofessor. Aastatel 1993–1998 oli ta riigikohtunik ja kuulus Riigikohtu kriminaalkolleegiumi. Ta oli Eesti Kongressi saadik. Ta tegeles peamiselt ekspertoloogiaga ja õpetas ligi 30 aastat kriminalistikat. 1989. aastast uuris Nõukogude okupatsioonide ja massirepressioonidega seotud juriidilisi küsimusi. Erialaseid publikatsioone on tema sulest ilmunud paarisaja ringis, neist rohkem kui paarkümmend on monograafiad. "Kriminalistikatehnika". 1976 "Uurimistaktika I". 1978 "Uurimistaktika II". 1979 "Uurimistaktika III". 1981 "Kohtuekspertiis". 1982 "Menetlustaktika I". 1995 "Menetlustaktika II". 1996 "Suvesõda Tartumaal 1941". 1999 "Suvesõda Virumaal 1941". 2002 "Suvesõda Viljandimaal 1941". 2004 "Suvesõda Pärnumaal 1941". 2006 "Suvesõda Valgamaal 1941". 2008 Kes minevikku ei mäleta.... Kultuur ja Elu, 4/ 2009 "Suvesõda Järvamaal 1941". 2010 "Hinnang M. Jakobsoni rahvusvahelise komisjoni raportile". Kultuur ja Elu, 3/ 2011 "Suvesõda Võrumaal 1941". 2012 Tartu rahu ei anna rahu. Kultuur ja Elu, 2/ 2013 "Suvesõda Petserimaal 1941". 2013 "Suvesõda Harjumaal 1941". 2015 1988 Eesti Kultuurifondi aastapreemia Nõukogude okupatsioonide ajal toime pandud massirepressioonide uurimise, teadvustamise ja hukkamõistmise eest 1996 Tartu Ülikooli suur medal 1997 Riigivapi III klassi teenetemärk 2005 Tartu Ülikooli aumärk 2006 Kriminaalpolitsei teenetemedal Tartu Ülikooli aumärk. Kasutatud 13. mai 2013 Tartu Ülikooli Suur medal. Kasutatud 13. mai 2013 Suvesõda Järvamaal 1941: Autorist 1000 tartlast läbi aegade. 2003, lk 229 Eerik Kergandberg "Emeriitprofessor Herbert Lindmäe 70". Universitas Tartuensis "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Enn Sarv. "Õiguse vastu ei saa ükski. Eesti taotlused ja rahvusvaheline õigus". Tartu 1997. ISBN 9985604075 "1000 tartlast läbi aegade". Koostajad Lembit Ainsoo ja Uno Ainsoo. Greif. Tartu 2003
Fort Utah

Fort Utah oli algne asula tänases Provo linnas Utah' osariigis Ameerika Ühendriikides. Fort Utah asutati 12. märtsil 1849. Esimesteks asunikeks olid 30 peret, kes saadeti sinna Salt Lake Cityst. Mitmed sealsed palkmajad olid ümbritsetud 4,2 meetri kõrguse palissaadiga. Asula keskel asus suurtükk, mis täitis oma otstarvet Ute sõjas ja hilisemas Walkara sõjas. Kindlustus asus esmalt linna lääneosas, kuid see viidi 1850. aasta aprilliks üle Sowiette Parki.
Piret Krumm

Piret Krumm (sündinud 20. jaanuaril 1989 Tallinnas) on eesti näitleja. Piret Krumm lõpetas 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXV lennu ja töötas seejärel kuni 1. augustini 2017 Eesti Draamateatris näitlejana. Pärast seda on ta olnud vabakutseline näitleja. 2015. aasta sügisel osales ta TV3 telesaates "Su nägu kõlab tuttavalt". Ta on Katrin Karisma-Krummi ja Tõnu Kilgase tütar. Kirke Ert. Piret Krumm lahkub Eesti Draamateatrist Postimees, 14. juuli 2017 Piret Krumm Draamateatri kodulehel Piret Krumm andmekogus IMDb (inglise)
Muuksi-Uuri põiksäär

Muuksi-Uuri põiksäär on endisaegne põiksäär; halduslikult Harju maakonnas Kuusalu vallas. Pinnavorm on arvele võetud ürglooduse objektina. Põiksäär tekkis Litoriinamere transgressiooni ajal. Põiksääre setete all on organogeensed soosetted. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 12.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Merivälja põiksääred

Merivälja põiksääred on endisaegsed põiksääred Viimsi poolsaarel, halduslikult Harju maakonnas Viimsi vallas. Põiksääred on arvele võetud ürglooduse objektina. Põiksääred tekkisid Antsülusjärve staadiumi ajal. Põiksääred eraldasid Antsülusjärvest omaette rannaveekogu, millest kinnikasvamise järel on tänapäevaks saanud Soosepa raba. Ürglooduse objekt Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 12.05.2013) Ürglooduse objekt Eesti looduse infosüsteemis
Soosepa raba

Soosepa raba on raba Viimsi poolsaarel, mis kuulub Harju maakonda Viimsi valda. Raba on arvele võetud ürglooduse objektina. Raba on tekkinud Antsülusjärve staadiumil Merivälja põiksäärte eraldatud ja hiljem kinni kasvanud ja soostunud rannajärvest. Soosepa rabas on umbes 1,7-kilomeetrine ringikujuline matkarada. Rada algab ja lõppeb Lageda tee otsas, kus on parkla ja infostend matkaraja kaardiga. Rajale pääseb ligi ka Rabalille teelt, kus on samuti parkla. Matkarada on tähistatud puna-roheliste värvilaikudega puudel. Matkarajale pääseb hõlpsasti ligi ka ühistranspordiga. Raja alguse lähedal on Soosepa bussipeatus, kus peatub Viimsi valla buss V3. Rabalille tee lähedal peatuvad lisaks V3-le ka bussid V7 ja V9 (peatus Tulbiaia). Tallinna linnaliini 1A peatus Viimsi vallamaja asub Rabalille tee otsast umbes 1 kilomeetri kaugusel. Ürglooduse objekt Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 12.05.2013) Ürglooduse objekt Eesti looduse infosüsteemis
Eemi interglatsiaalsed setted Rõngus

Eemi interglatsiaalsed setted Rõngus (ka: Eemi jäävaheaja setted Rõngus) on Eemi jäävaheaja orgaanilised setted, mis leiti Võru maakonnas Elva vallas. Setted on arvele võetud ürglooduse objektina. Setted asuvad moreentasandiku nõlval 2 m sügavusel ja setete paksus on 3 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 12.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Miau

Miau on Rakverest pärit tüdrukuteansambel, mille moodustasid Jaroslava Rjabokon, Natalja ja Zinaida Kalinina. Ansambel esineb peamiselt vene keeles. 2004. aastal andis plaadifirma TopTen välja nende debüütplaadi "Ассорти" ("Assortii"). 2004. aastal pälvisid nad ka tunnustuse Rakvere aasta tegijatena. Lugude nimekiri: Сладкая конфета Мау Мау Горе Мау тусовка Секрет Как Игорь Крутой Все равно Уходи Руки Да Да Да Пойти Сладкая конфета (remix)
Põhja-Kõrvemaa liustikuveetekkelised pinnavormid

Põhja-Kõrvemaa liustikuveetekkelised pinnavormid on viimase mandrijää sulamisel tekkinud pinnavormid, mis jäävad praeguse Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala piiresse. Pinnavormid on arvele võetud ürglooduse objektina. Pinnavormid kujutavad endast kaht peaaegu paralleelset oosisüsteemi, mis asuvad teineteisest u 2 km kaugusel. Need oosisüsteemid on mõnedes kohtades ühendatud ooside, mõhnade või lavamõhnade ahelike kaudu. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Paluküla-Sillaotsa servamoodustised

Paluküla-Sillaotsa servamoodustised on mandrijää servamoodustised; halduslikult Rapla maakonnas Kehtna vallas. Pinnavormid on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Ristna rannik

Ristna rannik on rannik Kõpu poolsaare lääneosas; halduslikult Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Rannik on arvele võetud ürglooduse objektina (Ristna-Kalana rannik). Rannikut kaitstakse Kõpu looduskaitseala piires. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Valiidsus

Testi valiidsus ehk kehtivus näitab, kas test mõõdab seda omadust, mida me mõõta tahame, st kas test täidab oma otstarvet. Valiidsuse määramiseks võrreldakse testi tulemusi mingil muul viisil (nt kontrolltöö, ainehinded) mõõdetutega. Kõige lihtsam on võrdluseks kasutada järjestuskorrelatsiooni. Kui ρ = 0,45 ... 0,65, siis on valiidsus rahuldav. Kui ρ > 0,7, siis on test kõrge valiidsusega. Reliaablus
Voorepalu mõhnastik

Voorepalu mõhnastik on mõhnastik Otepää kõrgustiku kirdeosas; halduslikult Põlva maakonnas Kanepi vallas. Mõhnastik on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Võlumäe otsamoreen

Võlumäe otsamoreen on mandrijää servamoodustis (otsamoreen); halduslikult Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Otsamoreen on osa Inju-Saueaugu-Võlumäe servamoodustiste kompleksist. Otsamoreen on arvele võetud ürglooduse objektina. Otsamoreeni kaitstakse Võlumäe-Linnamäe maastikukaitseala koosseisus. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Väike-Pakri paerand

Väike-Pakri paerand on paerand Väike-Pakri saare idarannikul. Paerand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paeranna pikkus on u 700 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kisejärve liustikuline vallistik

Kisejärve liustikuline vallistik (ka: Kisejärve glatsiaalne vallistik) on viimase mandrijää tekitatud pinnavorm Kisejärve järvestiku juures; halduslikult Võru maakonnas Rõuge vallas. Pinnavorm on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Etniline puhastus

Etniline puhastus ehk etnotsiid on üks genotsiidi vorme. Etniline puhastus on sõnasõnaline tõlge serbohorvaadi väljendist etnicko čišćenje. Enne 1990. aastat oli Jugoslaavia Rahvaarmee sõjaväelises doktriinis mõiste čišćenje terena ehk "maastiku puhastamine", viitamaks vastaste hävitamisele selleks, et vallutatud ala üle kontroll saavutada. Doktriini päritolu on ebaselge, kuid see võib pärineda partisanisõja ajast. 1990. aastatel hakkas meedia etnilise puhastuse mõistet kasutama endises Jugoslaavias elavate tsiviilelanikkonna gruppide suhtes toime pandud tegude kohta. Nende gruppide hulka kuulusid moslemid Bosnias ja Hertsegoviinas, serblased Krajina piirkonnas Horvaatias ning albaanlased ja serblased Serbias Kosovos. On arvatud, et etniline puhastus on pelgalt eufemism genotsiidi kohta; teine seisukoht on, et kui genotsiidi eesmärgiks on inimrühma hävitamine, siis etnilise puhastuse eesmärk on etniliselt ühetaoliselt asustatud maa-alade loomine, mis on saavutatav muuhulgas genotsiidi abil. ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/47/80 etnilisest puhastusest ja rassilisest vihkamisest. Petrovic, Drazen. Ethnic Cleansing - An Attempt at Methodology. 5 European Journal of International Law (1994).
Piirsalu rannavallistik

Piirsalu rannavallistik on Antsülusjärve transgressioonil umbes 8500–9000 a tagasi tekkinud rannamoodustised; halduslikult Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Rannavallistik on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Narva-Jõesuu rannamoodustised

Narva-Jõesuu rannamoodustised on Litoriinamere regressioonil umbes 6000 aastat tagasi tekkinud rannamoodustised (rannavallide kompleks); halduslikult Narva-Jõesuus. Rannamoodustised on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Palo-Lauksilla oosmõhnastik

Palo-Lauksilla oosmõhnastik on ooside ja mõhnastikega vahelduv kompleksne pinnavorm; halduslikult Valga maakonnas Valga vallas. Pinnavorm on arvele võetud ürglooduse objektina. Pinnavorm jääb Karula rahvuspargi piiresse. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Andres Kingissepp

Andres Kingissepp (5. august 1939 Kuressaare – 27. märts 1991 Toronto) oli eesti kunstnik. Ta sündis 1939. aastal Kuressaares. Aastal 1944 pages perekond Rootsi, aastal 1950 siirduti Kanadasse. Aastatel 1960–1964 õppis ta Ontario kunstikolledžis skulptuuri ja maali, täiendas end reisidel Euroopas. Esimene isikunäitus oli aastal 1968 Torontos, seejärel esines rändnäitusel Austraalias. 1976. aastal valiti Kingissepp Eesti Kunstide Keskuse laureaadiks. Tema teoseid talletatakse Kanadas, Inglismaal, USA-s ja Eestis. Andres Kingissepp suri 1991. aastal Torontos. 1968, 1970 Kanada Kunstnike Ühingu auhind. Vello Lään. Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Olion 2011.
Taganurga mõhnastik

Taganurga mõhnastik (ka: Vetla-Taganurga mõhnastik) on mõhnastik Harju maakonnas Anija vallas. Mõhnastik on arvele võetud ürglooduse objektina. Pikkus ida-lääne suunas on üle 3 km ja laius 1,5 km. Koosneb kuplitest, küngastest, vallidest ja platoolaadseist reljeefivormidest, mis on orienteeritud valdavalt kirde-edela või ida-lääne suunaliselt. Platood on 10–15 meetrit kõrged, nende pealispinnad on tasased ja kergelt kaldus (2-3°) kagusse. Võib arvata, et mõhnastik kujunes erinevalt paljudest teistest aktiivse ostsilleeruva liustikuserva lähedal. Vetla-Taganurga mõhnastiku pindala on u 6 km2. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Muuseumiöö

Muuseumiöö on üleeuroopaline tähtpäev rahvusvahelisel muuseumipäeval, 18. mail, mil õhtul ja öösel on paljud muuseumid kauem avatud ning toimub arvukalt laiale publikule suunatud üritusi. Eestis korraldatakse muuseumiöö üritusi alates 2009. aastast.
Genotsiid

Genotsiid (ka rahvatapp) on tegu, mille eesmärk on mingi rahvusliku, etnilise, rassilise või usulise ühenduse osaline või täielik hävitamine. Genotsiidi eesmärk (kavatsetus) eristabki genotsiidi teistest inimsusvastastest kuritegudest. Genotsiid võib toimuda vastava ühenduse liikmete tapmisena, kehavigastuste või vaimsete häirete tekitamisena, ebasobivate elutingimuste pealesurumisena, sündimuse takistamisena, küüditamisena või muul kujul. etniline puhastus Rahvusvaheline Kriminaalkohus Saksa Riigi Programm T4 armeenlaste genotsiid Rwanda genotsiid Tšerkessi genotsiid holokaust Holocaust and Genocide Studies "Prime Minister Winston Churchill's Broadcast to the World About the Meeting With President Roosevelt". British Library of Information. 24.08.1941. Vaadatud 29.02.2016. Frank Chalk ja Kurt Jonassohn. 1990. The History and Sociology of Genocide: Analyses and Case Studies. New Haven: Yale University Press. Israel W. Charny. 1999. Encyclopedia of Genocide. ABC-Clio Inc. ISBN 0-87436-928-2. Daniele Conversi. 2005. "Genocide, ethnic cleansing, and nationalism." In Handbook of Nations and Nationalism. Gerard Delanty and Krishan Kumar ediderunt, 1, pp. 319–333. London: Sage Publications. Barbara Harff. 2003.; Early Warning of Communal Conflict and Genocide: Linking Empirical Research to International Responses. Westview Press. ISBN 0-8133-9840-1. M. Hassan Kakar. 1995. Afghanistan: The Soviet Invasion and the Afghan Response, 1979–1982. Berkeley: University of California Press. ISBN 0-520-08591-4. Michael J. Kelly. 2005. Nowhere to Hide: Defeat of the Sovereign Immunity Defense for Crimes of Genocide & the Trials of Slobodan Milosevic and Saddam Hussein. Peter Lang. Alexander Laban. 2002.; Genocide: An Anthropological Reader. Blackwell Publishing. ISBN 0-631-22355-X. Catharine A. MacKinnon. 2006. Are Women Human?: And Other International Dialogues. Belknap Press, Harvard University Press. Samantha Power. 2003. A Problem from Hell: America and the Age of Genocide. Harper Perennial. ISBN 0-06-054164-4. Gavriel D. Rosenfeld. 1999. "The Politics of Uniqueness: Reflections on the Recent Polemical Turn in Holocaust and Genocide Scholarship." Holocaust and Genocide Studies 13(1):28–61. R. J. Rummel. 1997. Death by Government. Transaction Publishers. ISBN 1-56000-927-6. Martin Shaw. 2007. What is Genocide? Cambridge: Polity Press. Lyal S. Sunga. 1997. The Emerging System of International Criminal Law: Developments in Codification and Implementation. Kluwer. ISBN 90-411-0472-0. Lyal S. Sunga. 1992. Individual Responsibility in International Law for Serious Human Rights Violations. Nijhoff. ISBN 0-7923-1453-0. Samuel Totten, William S. Parsons, et Israel W. Charny. 2004. Century of Genocide: Critical Essays and Eyewitness Accounts. Editio altera. Routledge. Benjamin A. Valentino. 2004. Final Solutions: Mass Killing and Genocide in the 20th Century. Cornell University Press. ISBN 0-8014-3965-5. Genotsiidi vältimise ja karistamise konventsiooni ingliskeelne algtekst ja eestikeelne mitteametlik tõlge Andres Parmas. Maailmakriminaalõigus: rahvusvahelis-õigusliku kriminaalvastutuse kontseptsioon. Tartu Ülikool, magistritöö 2005, [1], lk 62–69.
Gérard Deledalle

Gérard Deledalle (17. oktoober 1921 – 12. juuni 2003) oli prantsuse filosoof ja semiootik. Ta kirjutas monograafiad John Dewey ja Charles S. Peirce'i kohta.
Juhan Ehlvest

Juhan Ehlvest (sündinud 12. märtsil 1932 Oonurmel) on eesti arst ja arstiteadlane. Ta õppis aastatel 1940–1947 Kulina algkoolis ja lõpetas aastal 1951 Rakvere 1. Keskkooli. Samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, kuid septembrist 1955 septembrini 1956 võeti sõjaväkke meditsiiniteenistuse leitnandina ja suunati õppima Leningradi I. P. Pavlovi nimelise Meditsiiniinstituudi sõja-mereväe teaduskonna V kursusele, kuid demobiliseeriti tervislikel põhjustel ja ta lõpetas Tartu Ülikooli aastal 1958 arstina. Aastatel 1958–1961 töötas ta Paide rajooni Keskhaiglas terapeudina. Novembrist 1961 aprillini 1964 oli ta Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis aspirandiks; selle aja sees valmis tal kandidaadi väitekiri teemal "Haava paranemise (aseptilise nekroosikolde organisatsiooniprotsess maksas) eksperimentaalse silikoosi tingimustes", mille kaitses Tartu Ülikooli juures 16. detsembril 1965, omandades meditsiinikandidaadi kraadi (kinnitati 18. detsembril 1966). Aastatel 1964–1969 oli ta Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi nooremteadur, aastatel 1969–1992 vanemteadur. Aastal 1992 jäi ta pensionile. Tema teadustöö teemadeks on olnud eksperimentaalne meditsiin, patomorfoloogia: haava paranemine kui sidekoe reaktiivsuse peegeldaja, sidekoe reaktiivsuse ja lähtekoe regeneratsioonivõime tähendus kantserogeneesis, mitmesuguste väliskeskkonna tegurite ekspertiis katserogeenuse suhtes; tal on üle 30 teadustöö. Tema abikaasa Maret Ehlvest on samuti arst, poeg Jaan Ehlvest on maletaja, poeg Jüri Ehlvest (1967–2006) oli kirjanik. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 611.