laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Villem Maaker

Villem Maaker (1. mai 1891 Palivere vald, Lääne-Nigula kihelkond, Läänemaa – 29. oktoober 1966 Norrköping, Rootsi) oli Eesti poliitik ja põllumees. Pärast Vabadussõda töötas ta Põllutööministeeriumis, kus täitis riigimaade ringkonnavahendaja ülesandeid ning oli maareformi teostaja Läänemaal. Tema kodukoht oli Asuküla vald Läänemaal, kust ta valiti Eesti Tööerakonna kandidaadina Riigikogu esimesse koosseisu. Maareformi teostamise keerises liitus ta Asunikkude, Väikepõllupidajate ja Riigirentnikkude Koondisega ning oli üheks selle ülesehitajaks. Villem Maaker oli I–V Riigikogu liige. Ta ei kuulunud Riigikogusse ainult 9. juulist 1931 kuni 15. juunini 1932 (kui ametisse astus V Riigikogu). Sellel ajal asendas teda Johannes Lehtmann. Ta pidas ägedat võitlust vabadussõjalaste liikumisega, sattus vastuollu Isamaaliiduga, pidas võitlust Nõukogude Liidu okupatsioonivõimu taotlustega organiseerides kommunistliku parlamendi valimisteks rahvuslikke vastaskandidaate ja oli ise üks vastaskandidaat. Ta küll loobus 10. juulil 1940 oma kandidatuurist. Saksa okupatsioonivõimu saabudes astus Maaker välja kohaliku rahva õiguste ja huvide eest, mis viis teda konflikti saksa ja Villem Maaker sattus viieks kuuks vanglasse. 1944. aastal põgenes Rootsi, kus töötas Norrköpingis tekstiiltöölisena. Paguluses koondas ta kokku Rootsi põgenenud endised poliitilised erakonnakaaslased ning oli kauaaegne oma erakonna keskjuhatuse abiesimees ja Rootsi koondise esimees. Villem Maaker oli tegev Stockholmis Eesti Komitees. Eesti Rahvusfondis ja Eesti Rahvusnõukogus parlamendiliikmete rühmas. Ta suri 29. oktoobril 1966 Norrköpingis ning maeti 12. novembril 1966 Norrköpingi Põhjakalmistule. Tõnis Kint. "Willem Maaker’i mälestuseks". Välis-Eesti nr 29, 25. november 1966. Lk 4 "Valimised võivad alata". Lääne Elu nr 79, 10. juuli 1940. Lk 1
Verónica Castro

Verónica Judith Sáenz Castro (sündinud 19. oktoobril 1952 Méxicos) on Mehhiko näitleja, saatejuht ja laulja. Ta sai Eesti televaatajale tuntuks telenovela '​s "Metsik roos", kus mängis peaosa (Rosa García). Seriaali samanimeline tunnuslaul ("Rosa salvaje") sai tema suurimaks hitiks. Seriaalis "Ka rikkad nutavad" mängis ta Mariana Villareali rolli. Seebiooperis "Regina" mängis ta Beatrízi. 1990. aastatel salvestas ta kaks CD-d ja alustas saatejuhina. 2000. aastatel mängis ta ka teatris, 2009 kolis ta kodumaalt Mehhikost Argentinasse. Verónica Castro andmekogus IMDb (inglise)
Madarik (perekond)

Madarik (Sherardia) on taimeperekond sugukonnast madaralised. Selles perekonnas on praegusaegse taksonoomia kohaselt üks liik – madarik (Sherardia arvensis). Eestis esineb ta võõrliigina (toodi sisse 1904. aastal).
Pirni tänav

Pirni tänav on mitme tänava nimi: Pirni tänav Jõhvis Pirni tänav Pärnus Pirni tänav Tallinnas Pirni tänav Tartus Pirni tänav Viljandis Pirni tee Metsakasti külas Pirnipuu prospekt Maardus Pirnipuu puiestee Maardus
Soinaste tänav

Soinaste tänav on tänav Tartus Tammelinnas. Tänav algab Riia tänaval ja kulgeb kagusse. Algusest lõpu poole minnes ristub ta Sihi tänavaga (paremalt), Elva tänavaga (risti), Tamme puiesteega (risti), Raja tänavaga (paremalt), Räni tänavaga (vasakult), Lemmatsi tänavaga (paremalt), Kreegi tänavaga (paremalt), Õuna tänavaga (paremalt), Pirni tänavaga (paremalt), Käo tänavaga (vasakult), Tihase tänavaga (paremalt), Pääsukese tänavaga (vasakult), Kuldnoka tänavaga (vasakult) ja Raudtee tänavaga (vasakult) ning lõpeb Aardla tänaval. Suurim majanumber tänaval on 50. Tänava pikkus on 1,23 km. Ta ei ole päris sirge: Tamme puiestee kohal teeb ta käänaku paremale ning Pirni ja Käo tänava kohal vasakule. Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 24. septembrist 1923. Ekspresskataloog 2005, lk. 54. Tartu kaart mõõtkavas 1:22 000
Raudtee tänav

Raudtee tänav on mitme tänava nimi: Raudtee tänav Antslas Raudtee tänav Elvas Raudtee tänav Haapsalus Raudtee tänav Jõhvis Raudtee tänav Kehras Raudtee tänav Kiviõlis Raudtee tänav Kuressaares Raudtee tänav Lihulas Raudtee tänav Mustvees Raudtee tänav Narvas Raudtee tänav Paides Raudtee tänav Paikusel Raudtee tänav Põlvas Raudtee tänav Pärnus Raudtee tänav Püssis Raudtee tänav Rakveres Raudtee tänav Sindis Raudtee tänav Tallinnas Raudtee tänav Tamsalus Raudtee tänav Tartus Raudtee tänav Tõrvas Raudtee tänav Türil Raudtee tänav Valgas Raudtee tänav Viljandis Raudtee tänav Virtsus Raudtee tänav Võhmas Raudtee tänav Võrus Raudtee tänav Ülejõe külas Raudtee väljak Jõgeval
Raudtee tänav (Tartu)

Raudtee tänav on tänav Tartus Tammelinnas. Tänav algab Riia tänavalt, kulgeb algul kagusse, teeb piki Tartu–Valga raudtee äärt suure kaare ning lõpuks kulgeb edela suunas. Tänav lõpeb Laseri tänavaga ristudes.Kuni 2006 lõppes Aardla tänaval, siis nimetati lõik raudtee ja Aardla tänava vahel Laseriks. Raudtee tänav on 3,65 km pikkune. Raudtee tänavaga külgneb Tamme staadion. Raudtee tänav Raudtee tänav Raudtee tänav
Pirni tänav (Tartu)

Pirni tänav on tänav Tartus Tammelinnas. Tänav algab Soinaste tänavalt, kulgeb läände, ristub Lemmatsi tänavaga ja Tamme puiesteega. Pirni tänav on umbes 0,5 km pikkune. Pirni tänaval asub üks osa Tartu Botaanikaaiast.
Tööstuselektroonika

Tööstuselektroonika on tööstuses kasutatav elektroonika, mille hulka kuuluvad ka mitmesugused elektroonika, jõuelektroonika ja elektrotehnika rakendused. Alates 1960. aastatest oli tööstuselektroonika NSV Liidus kehtiva kõrghariduse õppekava 612 nimetus. Selle õppekava järgi toimus õppetöö TPI (TTÜ) elektroonikakateedris. Eriala lõpetanud said elektroonikainseneri kutse. Tarbeelektroonika Elektroonikatööstus Mõõteelektroonika Rakenduselektroonika
Undo Uus

Undo Uus (sündinud 27. märtsil 1941) on eesti filosoof ja astrofüüsik. Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna 1964. aastal. Ta on töötanud Tõraveres Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis algul teaduri, hiljem vanemteadurina. Ta sai 1971. aastal füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi. Ta on avaldanud töid tähtede evolutsiooni teoreetiliste probleemide kohta. Temalt on ilmunud ulatuslik monograafia. Enn Kasak on väitnud, et ta on saanud mõjutusi Undo Uusilt. Ta on Rahvusvaheline Astronoomiauniooni liige. Undo Uus. Blindness of Modern Science. Monograafia. 1994 Libertaarimperatiiv Eda Post, Füüsik Enn Kasak otsib jumalavallatust teadusest jumalat, Eesti Päevaleht, 25. veebruar 2006
RCA-pistikühendus

RCA-pistikühendus (inglise keeles RCA connector, ka phono connector või cinch connector) on pistikühendus audio- ja videosignaalide ebasümmeetriliseks edasikandmiseks. Pistiku töötas välja USA firma RCA (Radio Corporation of America) 1940. aastatel selleks, et ühendada signaaliallikaid (esialgu grammofoni) helisagedusvõimenditega. RCA-pistik ühendatakse koaksiaalse kahesoonelise kaabliga, mis koosneb kiudsoonest ja seda ümbritsevast varjestussukast. Liideste eristamiseks otstarbe järgi on liidesed (pistikud ja pistikupesad) tähistatud kindla värviga. Kasutatakse ka tabelis esitatuist teistsuguseid värve. Näiteks stereoheli korral võib vasaku kanali pistik olla ka must või hall. RCA-pistikuid on tänu värvkoodile hõlbus pesadesse ühendada ja ühendustest on hea ülevaade. Kuna aga varjestus toimib ühtlasi signaali tagasijuhtmena, on parasiitsete võrgumürakontuuride tekkimise võimalus. Samuti võib audiopistiku ühendamisega (või lahutamisega) kaasneda tugev võrgumüratõuge, sest pistiku väljaulatuv kesktihvt kontakteerub enne maakontakti. Seepärast on vaja seade RCA-pistikute (nagu ka muude pistikute) ühendamisel välja lülitata. XLR-konnektor Speakon-konnektor Consumer Electronics Association standard CEA-863-A "Connection Color Codes for Home Theater Systems"
Rudolf Kulpa

Rudolf Kulpa (7. detsember 1906 Moskva – 26. september 1997 Tartu) oli eesti filosoof ja tõlkija. Lapsena elas Kulpa Peterburis, 1920. aastal kolis koos perega Tallinna. 1927. aastal hakkas ta Tartu Ülikoolis õppima filosoofiat, sellele lisaks üldist ajalugu, Eesti ja Põhjamaade ajalugu, arheoloogiat. Tema õpetajaks oli peamiselt Walter Freymann, ka Konstantin Ramul. 1934. aastal sai Kulpa magistrikraadi väitekirjaga "Oleva probleem Gustav Teichmülleril". 1936. aastaks tõlkis ta René Descartesi teose "Arutlus meetodist". Sealtpeale kuni 1973. aastani tegutses Kulpa vabakutselise tõlkijana. Aastatel 1936–1940 töötas ta maksuametnikuna. Teise maailmasõja aastatel koostas ta filosoofiasõnastikku, kuid see töö jäi pooleli. Sõjajärgsel ajal tõlkis ta raamatuid saksa, vene, inglise ja prantsuse keelest, sealhulgas mitu teost ajaloo, näiteks Idamaade ja keskaja ajaloo alalt, aga ka ilukirjandust. Rudolf Kulpa kuulus üliõpilasseltsi EYS Veljesto. "Filosoofid tarvitsevad aega" Postimees, 6. detsember 1996 Rahvusarhiivi fotode andmebaas FOTIS
Aira Võsa

Aira Võsa (sündinud 2. mail 1974) on eesti teoloog, kiriku- ja religiooniloolane. Ta on töötas aastatel 2008–2014 Tartu Ülikooli Raamatukogus vanemteaduri ja raamatukoguhoidjana ning on alates 2015. aastast Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu vanaraamatu peaspetsialist. Ühtlasi on ta Usuteadusliku Ajakirja tegevtoimetaja. Aira Võsa Eesti Teadusinfosüsteemis
Nadežda Antipenko

Nadežda Antipenko (sündinud 10. mail 1988 Tallinnas) on Eesti baleriin. 1991. aastal hakkas ta tegelema sportvõimlemisega ning tuli oma vanuserühma meistriks. 1999. aastal astus ta Tallinna Balletikooli, kus tema õpetajaks oli Tiiu Randviir-Tölp. 2008. aastal lõpetas ta kooli ja asus tööle Rahvusooperis Estonia balletiartistina. 2007 – Rootsis toimunud rahvusvahelise balletikonkursi laureaat 2011 – Ateenas toimunud rahvusvahelise balleti- ja moderntantsukonkursi võitja. Из Греции Надежда привезла победу, Postimees, 13.07.2011 Tallinna Balletikool. Lennud XL–XLIX (2000–2010)[alaline kõdulink] "Nadežda Antipenko portree Estonia Rahvusooperi kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. mai 2005. Vaadatud 13. juulil 2011. Estonia baleriin Nadežda Antipenko võitis Ateenas toimunud konkursil esikoha, Õhtuleht, 12.07.2011 Ballet video Nadezda Antipenko Youtube'is Nadežda Antipenko: Ballett — õukondlik luigekunst, Muusa, 10. oktoober 2007
Filmiprodutsentide loend

Siin on loetletud filmiprodutsente. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aage Aaberge Finn Aabye Peter Aalbæk Jensen J. J. Abrams Isabelle Adjani Anneli Ahven Giuseppe Amato Wes Anderson Michael Apted Darren Aronofsky John August Anu Aun Humbert Balsan Antonio Banderas Joseph Barbera Michael Bay Warren Beatty Marcel Berbert Peter Berling Claude Berri Uwe Boll Zach Braff Jack Brodsky David Brown Jerry Bruckheimer Tim Burton Agnes Böning Jean Daniel Cadinot Steve Carell Charlie Chaplin George Clooney Robert C. Cooper Francis Ford Coppola Frank Darabont Jules Dassin Walt Disney Jörn Donner Kirk Douglas Faye Dunaway Blake Edwards Bernd Eichinger Kärt Einlo Ivo Felt Raimund Felt Laurence Fishburne Jodie Foster William Fox David Furnish Jeff Garlin Akiva Goldsman Robert Greenwald G. Edward Griffin Juhan Saul Gross John Guillermin Arch Hall seenior Michel Hazanavicius Veit Heiduschka Riina Hein Denis Héroux Marvin Hier Cheryl Hines Jan Erik Holst Ron Howard Tino Insana Neil Jordan Georgi Jungvald-Hilkevitš Jaan Kalmus Buster Keaton David E. Kelley Gene Kelly Katrin Kissa Jaan Kolberg Baltasar Kormákur Terje Kristiansen Märten Kross Stanley Kubrick Aet Laigu Michael Landon Jude Law Martin Lawrence Harold Lloyd Goffredo Lombardo John Malkovich Dean Martin Melissa Mathison Nikita Mihhalkov William Monahan Kullo Must Arvo Nuut Alan J. Pakula Spede Pasanen Joe Pasternak Claude Pinoteau Amy Poehler Kristjan Pütsep Bill Rebane Christopher Reeve Carl Reiner Alvar Reinumägi Helmut Ringelmann Hal Roach Geoffrey Rush Kaie-Ene Rääk Gustavo Santaolalla Steven Seagal David O. Selznick Riina Sildos Steven Soderbergh Barry Sonnenfeld Aaron Sorkin Steven Spielberg Barbra Streisand Sylvester Stallone Sharon Stone Harald Zwart Artur Talvik Ilmar Taska Kristian Taska Jacques Tati Channing Tatum Piret Tibbo-Hudgins Pablo Trapero Stanley Tucci Esko Tullus Madis Tüür Peeter Urbla Manfred Vainokivi Riho Västrik Hal B. Wallis Wim Wenders Henry Winkler Michael Winner Ed Wood Martin Wood Juha Wuolijoki Veiko Õunpuu Peter Yates
Ülelinnastumine

Ülelinnastumine on arengumaade linnade ülikiire kasv. Erinevalt linnastumisest ei suuda kohalikud võimud tagada linna järjest suurenevale elanikkonnale töö- ega elukohti. Linnade elanikkonna ülikiire kasvu põhjuseks on see, et linnadesse kolib tööd ja paremaid elutingimusi otsides rohkem maarahvastikku, kui linnad suudavad rakendada. Suure sündimuse tõttu on neis piirkondades ka väga suur loomulik iive. Töö- ja elukohtade nappuse tõttu tekivad linnade äärtesse agulid ja slummid, kuhu koguneb marginaalne rahvastik. Ülelinnastumisega kaasnevad järgmised probleemid: slummides on puudulik veevärk, kanalisatsioon ja elektrivarustus ning seetõttu levivad haigused. Suure tööpuuduse tõttu esineb seal kuritegevus, alkoholism, narkomaania, vägivald jne. Toimub elanikkonna kihistumine; kooli- ja lasteaiakohti ei jätku. Linnastumine Eeslinnastumine Valglinnastumine Vastulinnastumine Taaslinnastumine Tasakaallinnastumine Slums, Stocks, Stars and the New India
Bagrationi dünastia

Bagrationi dünastia (ბაგრატიონი) on Gruusia valitsejasugu, maailma üks vanimaid kuninglikke dünastiaid. Bagrationid loevad oma minevikku tagasi Taavetini, piiblitegelaseni, kes võitles Koljatiga. Nad on vanim perekond õigeusu kirikus. Nad valitsesid Speri (nüüd Ispiri) üle ja olid Samtzkhe ja Klardžeti kubernerid. Pärslased nimetasid liikmeid Bagrationide hulgast marzpani (asekuninga) ametisse juba enne 628. aastat. 9. sajandi esimestel kümnenditel vallutas Bagrationi dünastiast Ašot I araablastelt tagasi mitmeid Lõuna-Ibeeria alasid. Saavutades mõjuvõimu Kartli üle, sai Ašot I aastal 809 Kartli eristaviks. Ašot tunnistas Bütsantsi oma süseräänina ning ühendas Tao ja Klarjeti vürstiriigid ja Šavšeti, Khikhata, Samtshe, Trialeti, Džavahhethi ning Ašotsi krahvkonnad ühtseks Tao-Klarjeti kuningriigiks. Formaalselt allus see Bütsantsile, kuid tegelikult oli tegu iseseisva riigiga, mille keskus oli Artanuji. Kouropalatēs Davith Bagrationi laiendas oma valdusi, vallutades Theodossiopolise ning Armeenia provintsi Basiani. Samuti kehtestas ta protektoraadi Armeenia provintside Kharqi, Apakhuni, Malazgirti ja Ahlati üle. Ašot I poja-pojapoeg Adarnas II sai esimeseks grusiinide kuningaks aastal 888. Esimene ühendatud Gruusia kuningriik loodi 10. sajandi lõpus, mil kouropalatēs Davith vallutas Kharthli-Ibeeria krahvkonna. Kolm aastat hiljem päris Davithi kasupoeg Bagrat III oma onu Theodosius Pimeda surma järel Abhaasia trooni. 1001. aastal päris Bagrat III ka Tao-Klarjeti ning aastatel 1008–1010 vallutas ta Kahhethi ja Ereti ning sai esimeseks Gruusia kuningaks, kes valitses nii maa ida- kui lääneosa üle. The Bagrationi (Bagration) Dynasty
Estcoy-12

Estcoy-12 oli Eesti jalaväekompanii, mis osales NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistanis alates 2011. aasta mai keskpaigast. Kompanii peamine ülesanne oli hoida oma vastutusala ja kaitsta kohalikku elanikkonda. Lisaks oli kompanii ülesanneteks koostöös Afganistani Rahvusliku Armee ja politseiga toetada ülesehitustöid, hoida ala puhtana isevalmistatud lõhkekehadest ja vastase võitlejatest. Eesti NATO sõjalistes operatsioonides Scoutspataljon Estcoy "Afganistanis teenivad eestlased tähistasid pühi koos liitlastega" Postimees, 24. juuni 2011.
Elias Hämäläinen

Elias Hämäläinen (sündinud 15. aprill 1985) on soome laulja, Soome esimene televisioonikonkursi (2010) "X Factor" võitja. Saate finaalis esitas ta laulu "Maailma on niin kaunis" ("Maailm on nii ilus"). "Rakkaudesta ja pelosta" (27. oktoober 2010) "Jos sä tahdot niin" "Mies vailla virkaa" Koduleht
Queen Elizabeth (laev 2010)

Queen Elizabeth on ettevõttele Carnival Corporation & plc kuuluv Vista-klassi ristluslaev, mida käitab laevakompanii Cunard Line ja mis on ehitatud 2010. aastal Fincantieri laevatehases Monfalcones Itaalias. Laeva ristiema on kuninganna Elizabeth II ja esimene kodusadam oli Southampton. 2011. aasta oktoobris sai laeva uueks kodusadamaks Bermuda sadam Hamilton. Laev telliti 2007. Kiil pandi 2. juulil 2009. Vettelaskmistseremoonia toimus 5. jaanuaril 2010. Laev ristiti Southamptonis 11. oktoobril 2010 ning juba järgmisel päeval 12. oktoobril 2010 tegi Queen Elizabeth esmareisi Kanaari ja Madeira saartele. 24. oktoobril 2011 vahetati laeva kodusadam ning lipp. Queen Elisabethi sõsarlaev on Queen Victoria. Queen Elizabeth Suurbritannia lipu all Tallinnas (2011) Queen Elizabeth saabub Tallinna Vanasadamasse (2012) Queen Elizabethi lipp (2012) Kruiisilaevade loend Laeva kutsung, IMO-number, online-asukoht ja pildid saidil marinetraffic.com "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 30.07.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles) Queen Elizabeth’ koduleht (inglise keeles) Laeva pildid ja andmed MarineTraffic kodulehel (inglise keeles)
Neonatoloogia

Neonatoloogia on teadus ja meditsiiniline eriala vastsündinute (eriti enneaegsete) tervisest ja haigustest. Neonatoloogia on üks pediaatria alaerialasid. Eestis saab neonatoloogiks õppida Tartu Ülikoolis pediaatria eriresidentuuri läbimisel. Neonatoloogia, veebiversioon (vaadatud 20.01.2016) Anne Ormisson, Heili Varendi, "Neonatoloogia. Õpik arstiteaduskonna üliõpilastele.", Tartu Ülikooli Kirjastus, 2015 Tallinna Tervishoiu Kõrgkool, Õppeaine 'Neonatoloogia'
Kike Elomaa

Ritva Elomaa, esinejanimega Kike Elomaa (õieti Ritva Tuulikki Elomaa, neiupõlvenimega Sainio; sündinud 16. juulil 1955 Lokalahtis) on Soome poliitik, laulja ja atleetvõimleja. Ta kuulub Põlissoomlaste parteisse. 2011. aasta Soome parlamendivalimistel sai ta kokku 13 121 häält Päris-Soome valimisringkonnas ja pääses Eduskunda. 1981. aastal võitis ta võistluse Ms. Olympia ja tuli Euroopa meistriks atleetvõimlemises. Hariduselt on ta röntgenuuringutele spetsialiseerunud õde. "Hymykuopat" (1985) "Kesäkuu" (1989) "Kuuman yön jälkeen" (1990) "Kike Elomaa" (1995) "Kike Elomaa" (2001) "Valitut ehdokkaat, Varsinais-Suomen vaalipiiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. september 2011. Vaadatud 13. juulil 2011. Kike Elomaa koduleht soome keeles Ritva Elomaa tutvustus Eduskunna lehel
Terioloogia

Terioloogia ehk mammaloloogia ehk mammalioloogia on zooloogia haru, mis tegeleb imetajate uurimisega. Kreeka keeles tähendab 'therion' metslooma. Eestis tegeletakse terioloogiliste teadusuuringutega Tartu Ülikooli terioloogia õppetoolis, vähemal määral ka teistes kõrgkoolides, Tallinna loomaaias jm. Paljud harrastajad ja imetajatealasele teadustööle kaasaaitajad on koondunud Eesti terioloogia seltsi. Edvin Reinvaldt Kalju Paaver Harry Ling Nikolai Laanetu Mati Kaal Andrei Miljutin Tiit Maran Uudo Timm Tartu Ülikooli terioloogia õppetool. Tartu Ülikooli terioloogia õppetooli publikatsioone. Eesti Terioloogia Selts.
Hans Martna

Hans Martna (16. märts 1890 Tartu – 3. november 1941 Solikamsk, Permi oblast) oli Eesti advokaat ja poliitik. Hans Martna oli Asutava Kogu liige ja kuulus ESDTP ridades I Riigikogu koosseisu, kuid astus tagasi 23. septembril 1922 ja teda asendas Märt Raud. Aastatel 1923–1928 oli ta Riigikogu Kantselei asjadevalitseja. 1928. aastast tegutses Tallinnas vandeadvokaadina, samal ajal oli ka ajakirja Tööliste Hääl toimetaja ning töölismajade o/ü Tööliste Kodu juhatuse liige. Arreteeriti NKVD poolt 1941. aastal. Tema isa oli poliitik ja ajakirjanik Mihkel Martna. Robert Nerman. Lilleküla ajalugu 1940. aastani. Tallinn, 2011, lk. 178
W- ja Z-boson

W-boson on vaheosakeste hulka kuuluv elementaarosake. W- ja Z-bosonid on nõrga vastasmõju vahendajad. Nende avastamine oli elementaarosakeste standardmudeli jaoks tähtis saavutus. W-boson on nime saanud nõrga vastasmõju järgi (inglise keeles on nõrk vastasmõju weak interaction). Z-boson on nimetuse saanud arvatavasti selle järgi, et tema elektrilaeng on null (ingl zero). W-bosoneid on kahte tüüpi: positiivse ja negatiivse laenguga. Z-boson on neutraalse laenguga ja selle tõttu on ta iseenda antiosake. Mõlemad osakesed on väga lühikese elueaga. Bosonite poolestusaeg on umbes 3 x 10−25 sekundit. W- ja Z-bosonid on ühed kõige raskemad elementaarosakesed. Nende massid on vastavalt 80,4 GeV ja 91,2 GeV. Sellise massi tõttu on nõrga vastasmõju mõjuulatus väike, aatomituuma piires. Kõigi kolme bosoni spinn on 1. W-bosoni kiirgamine muudab kiirgava osakese elektrilaengut vastavalt W-bosoni laengule ühe ühiku võrra ja samas muudab ka spinni. W-bosoni neelamine või kiirgamine võib ka osakest muuta, nt s-kvargi väljakiiratava W-bosoni tõttu muutub see u-kvargiks. Z-bosoni kiirgamine ja neelamine muidugi elektrilaengut ja teisi laenguid ei muuda, aga küll võib see muuta kiirgava osakese pöördemomenti, spinni ja energiat.
Ökodisain

Ökodisain ehk keskkonnahoidlik tootearendus (inglise eco-design või design for the environment) on tootearenduse meetod, mis võtab toodet kavandades süstemaatiliselt arvesse toote keskkonnaaspekte. Ökodisaini eesmärgiks on selliste toodete loomine, mis oma olelusringi jooksul mõjutaksid keskkonda võimalikult vähe. Säästev tehnoloogia Terviklik tootepoliitika Ökoloogiline tehnoloogia Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 10.07.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 10.07.2011)
Aleksandra teater

Aleksandra teater, kõnekeeles Aleksandrinka , aastast 1937 ka A. S. Puškini nimeline Venemaa Riiklik Akadeemiline Draamateater (vene keeles Александринский театр ja Российский государственный академический театр драмы им. А. С. Пушкина) on teater Peterburis. Selle teatri eelkäijaks peetakse Venemaa esimest elukutselist teatrit, mille asutasid 30. septembril 1756 keisrinna Jelizaveta Petrovna ukaasiga näitleja Fjodor Volkov ja näitekirjanik Aleksandr Sumarokov. Teater sai nime Nikolai I abikaasa Aleksandra Fjodorovna järgi. Aleksandra teatri hoone projekteeris Carlo Rossi. Maja avati 31. augustil 1832. Krugosvet Aleksandra teatri koduleht
Elupõletaja

"Elupõletaja" on ansambli HU? 2009. aasta juunis välja antud singel. Laul oli ka HU? teisel stuudioalbumil "HU2", mis ilmus 2010. aastal. "Elupõletaja" on suvise reggae ja d'n'b (drum and bass) segarütmistikuga laul. Lugu räägib neiust, kes muretult elu põletab, sest keegi ei tea, mida toob homne päev. Laul tõusis Eesti raadioedetabelites kõrgele ja on üks HU? suuremaid hitte.
Johannes-August Müürman

Johannes-August Müürman (kuni 1922 Johannes-August Allikso; 29. november 1894 Nikolai vald, Harjumaa – 26. aprill 1938 Nõukogude Liit) oli töölisliikumise tegelane ja kommunist. Müürman oli Volta tehase lukksepp, kes kuulus alates 1917. aasta märtsist VSDT(b)P-sse. Ta oli Tallinna Ametiühisuste Kesknõukogu kommunistlikule platvormile organiseerija ja Eestimaa Ametiühingute Kesknõukogu asjaajaja kuni 1921. aastani. Ta valiti I Riigikogu koosseisu, kus ta oli kommunistliku töölisterühma juhataja. Astus tagasi 19. oktoobril 1921 ja teda asendas Eduard Kägu. Müürman siirdus aga põrandaalusena sama aasta novembris Nõukogude Venemaale ning töötas seal mitmes tehases. 1930. aastal suunati maale masina-traktorijaama direktoriks. Müürman hukkus 1938. aastal massirepressioonide käigus. Mari-Leen Tammela: Kommunistlik töölisterühm I Riigikogus (1920-1923) Riigikogu Toimetised
Jaak Jakobson

Jaak Jakobson (sündis 1867) oli Eesti tööline ja kommunist. Jakobson oli Balti Puuvillavabriku tööline, kes pääses Töörahva Ühise Väerinna esindajana Arnold Sommerlingi asemel I Riigikokku 29. märtsil 1922. Tegelikult ta aga Riigikogu töös ei osalenud, kuna Riigikogusse kutsumisel selgus, et ta oli vahepeal kodakondsust vahetanud ning juba 6. detsembril 1921 Nõukogude Venemaale elama asunud. 7. aprillil 1922 sai tema asemel Riigikokku Adolf Leevald.