laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Shell

Shell on hargmaine Briti naftatootmiskontsern, üks kuuest või seitsmest suurimast mitteriiklikust energiaettevõttest (ingliskeelses finantsajakirjanduses nimetatakse neid täiendsõnaga supermajor). Shell loodi 1907. aastal, kui liitusid Hollandi Royal Dutch Petroleum Company ja Briti The "Shell" Transport and Trading Company. Kuni 2005. aastani, kui ühinemise teel loodi Royal Dutch Shell, tegutses Shell kaksikettevõttena ning nii Briti kui ka Hollandi firmad säilitasid juriidilise staatuse ja olid börsil eraldi noteeritud, kuid tegutsesid ühise partnerluse raames. Aastatel 2005–2022 omas kontsern peakorterit Haagis ja registreeritud kontorit Londonis. 2022. aasta jaanuaris kolis Shell oma peakontori täielikult ümber Londonisse ja ettevõte sai praeguse nime. Shell on üks suuremaid firmasid maailmas ning oli aastatel 2001–2019 iga aasta esikümnes suurima müügituluga firmade nimekirjas Fortune Global 500. Kontsern tegutseb 2020. aasta seisuga 99 riigis. "Shell". Fortune (inglise). Vaadatud 10. juuni 2022. "Tax Contribution Report" (PDF). Shell (inglise). 2020. Vaadatud 10. juuni 2022. Shelli koduleht
Klubi

Klubi (inglise keeles club) on ühise huviala, maailmavaate, elukutse, seisuse, soo, ea, seksuaalse eelistuse, kooskäimise aja vm. ühise tunnuse alusel moodustunud või loodud isikute seltskond või koondis, millel enamasti on koht kooskäimiseks, suhtlemiseks, harrastustegevuseks, meelelahutuseks, puhkamiseks jne. Klubiks võidakse nimetada ka teatavat mõttekoda, mille puhul ei pruugi osalejate koosseis, kooskäimise kohad ja kontakteerumise viisid olla püsivad. Klubidena on end registreerinud vahel ka mittetulundusühingud jm. organisatsioonid. Endises NSV Liidus nimetati klubideks kultuurhariduslikke asutusi (kolhoosiklubi, rahvamaja, kultuurimaja jne.), sealset tegevust aga klubiliseks tegevuseks. Esimesed klubid tekkisid 16. sajandil Inglismaal ja olid mõeldud eeskätt meelelahutuslikuks tegevuseks. 18. sajandil Prantsusmaal tekkinud Bretooni Klubi ja sellest välja kasvanud Konstitutsiooni Sõprade Klubi, mida kooskäimiskoha järgi tuntakse rohkem Jakobiinide Klubina, olid poliitilise iseloomuga. Samal sajandil tekkis Venemaal kirjanduslik nn inglise klubi, kus osalesid muuseas Aleksandr Puškin ja Nikolai Karamzin. 18. sajandi teisel poolel ja 19. sajandil tekkis Venemaa kubermangulinnades aadlike, kaupmeeste ja käsitöömeistrite klubisid, 1905. aasta revolutsiooni paiku ka töölisklubisid. Jakobiinide Klubi (Prantsusmaa, poliitiline profiil) Lions-klubi Rooma Klubi (rahvusvaheline, globaalprobleemide uurimise profiil) Kujutavate kunstide klubi ehk Kuku klubi Rotary klubi Viskiklubi 20. Augusti Klubi Impressum (meediaklubi) Šoti Klubi Selts Spordiklubi Ühistegevus Ööklubi Andres Langemets: "Kuku klubi - kerge laskuda, raske lahkuda" Eesti Ekspress, 29. jaanuar 2010
Sergei Šmatko

Sergei Ivanovitš Šmatko (vene Сергей Иванович Шматко; 26. september 1966 Stavropol – 7. november 2021) oli Venemaa poliitikategelane ja ettevõtja, energeetikaminister 2008. aasta maist kuni 2012. aasta maini. Aastatel 2005–2008 oli ta Atomstroieksporti president. 2009. aastast Gazpromi nõukogu liige.
John Fowles

John Fowles (31. märts 1926 Londoni lähedal Essexis – 5. november 2005 Lyme Regis, Dorset) oli inglise romaanikirjanik. Nooruse veetis koos ema ja nõbu Peggyga. Õppis Bedfordi erakoolis, Oxfordi ülikoolis prantsuse keelt ja saksa filoloogiat. Vihkas oma staatust – Briti noor edukas inimene – ja soovis tegelda pigem anarhismiga. Seetõttu alustas tööd õpetajana 1951. aastal Kreekas Spetsesi saarel Kreekas, oli inglise keele lektor Poitiers' Ülikoolis ja Anagyriou koolis. Kreekas tutvus Elisabeth Christyga, kellega abiellus 1954. aastal. 1990. aastal suri Fowlesi abikaasa vähki. 1998. aastal abiellus Fowles Sarah Smithiga. John Fowles suri 2005. aastal Lyme Regises. Esimene romaan, mida ta planeeris kirjutada, oli "Maag". Kuid enne “Maagi” kirjutamist ilmus “Liblikapüüdja”, millega teenis nii palju raha, et võis jätkata vabakutselise kirjanikuna. 1968. aastal kolis koos abikaasaga elama Lyme Regisesse, mille valis ka oma järgmise romaani "Prantsuse leitnandi tüdruk" sündmuspaigaks. Oma teostes kasutab ta modernismi ja postmodernismi võtteid. Tema tööd on mõjutanud Jean-Paul Sartre'i, Albert Camus' ja teiste kirjandus. Keskse teemana kasutab kirjanik oma teostes üksikisiku vabaduse küsimust. 1963 "Collector" (eesti keeles "Liblikapüüdja", ilmunud 1996) 1964 "The Aristos" (märkmete ja aforismide kogu) 1965 "Maag" (ümbertöötatud trükk 1977; eesti keeles 2003) 1969 "Prantsuse leitnandi tüdruk" (eesti keeles 1988) 1974 "Eebenipuust torn" (eesti keeles 1981 ja 2002) 1977 "Daniel Martin" (eesti keeles 2004) 1982 "Mantissa" 1985 "Vagel" 1992 "Eliduc. Armetu Koko. Mõistatus" Teose "Prantsuse leitnandi tüdruk" põhjal tehtud samanimeline film kandideeris ka Oscarile. Filmis mängisid peaosi Meryl Streep ja Jeremy Irons.
Pinus amamiana

Pinus amamiana on männiliste sugukonda männi perekonda kuuluv okaspuu. Enne iseseisva liigi staatuse saamist peeti teda hiina männi (Pinus armandii) teisendiks Pinus armandii var. amamiana. Pinus amamiana on Jaapani endeem ning tema väga väike levila asub kahel saarel, Yakushimal ja Tanegashimal, kus ta kasvab kivistel mäenõlvadel 100–800 m kõrgusel merepinnast. Puu kasvab kuni 30 m kõrguseks. Tüve läbimõõt on kuni 2,0 m. Puukoor on noorelt hallikaspruun ja sile, vananedes muutub tumehalliks ja rõmeliseks. Pungad on punakaspruunid, munajad kuni lineaarsed, 2–7 mm pikkused. Okkad on viiekaupa kimbus, 3–8 cm pikkused, tumerohelised, kolme vaigukäiguga. Käbid on munajad, 5–7 cm pikkused ja läbimõõduga 3–4 cm, punakaspruunid. Seemned on 10–12 mm pikkused, hallikasmustad, väga väikese tiivakesega (0,5–1 mm). Õitseb mais, seemned valmivad tolmlemisele järgneva aasta oktoobris. Yakushimal ja Tanegashimal kasvavat mändi on ajaloo jooksul (16.–20. sajandil) intensiivselt raiutud, kuna puu on küllaltki suur ning sisaldab palju vaiku, mistõttu on tal head säilivusomadused. Puitu kasutati kalapaatide valmistamisel ja ehitusmaterjalina. Praeguseks on puude majanduslik kasutamine küll lõpetatud, kuid ometi on viimastel aastakümnetel puude arv oluliselt vähenenud. Populatsiooni vähenemise kolm peamist põhjust on inbriiddepressioon; vähenenud looduslik taastootmine; männi-laguuss (Bursaphelenchus xylophilus). Katsuki, T. & Farjon, A. (2010). Pinus amamiana. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2013. "Pinus amamiana". www.conifers.org (inglise). Vaadatud 11.04.2010. Sei-ichi Kanetani, Takayuki Kawahara, Ayako Kanazashi, Hiroshi Yoshimaru. Diversity and Conservation of Genetic Resources of an Endangered Five-Needle Pine Species, Pinus armandii Franch. var. amamiana (Koidz.) Hatusima, USDA Forest Service Proceedings, 2004.
Troitsko-Petšorsk

Troitsko-Petšorsk (komi Мылдiн Mõldin) on alev Venemaal Komi Vabariigis, Troitsko-Petšorski rajooni keskus. Asub Petšora jõe vasakul kaldal. Troitsko-Petšorsk asutati 1674. aastal.
Costa Rica jalgpallikoondis

Costa Rica jalgpallikoondis on Costa Rica rahvuskoondis jalgpallis. Viis korda maailmameistrivõistluste finaalturniirile pääsenud Costa Rica üllatas jalgpalliavalikkust meeldivalt oma debüüdil 1990. aastal Itaalias, kui võitudega Rootsi ja Šotimaa üle tuli meeskond alagrupis teisele kohale ning lunastas pääsme kaheksandikfinaali. Hoolimata seal saadud 1:4 kaotusest Tšehhi vastu, asetas meeskond oma kodumaa maailma jalgpallikaardile. 2002. aasta MM-il ei jõutud alagrupist edasi. Saadi 2:0 võit Hiinalt ja mängiti viiki 1:1 tulevase pronksmedali võitja Türgiga. Costa Rica edukalt läbis 2014. aasta MMi alagrupi, kus kahes esimeses voorus alistati Uruguay ja Itaalia. Viimases voorus mängiti 0:0 viiki Inglismaaga, millega kindlustati endale esimene koht. Kaheksandikfinaali vastaseks sai Costa Rica Kreeka. Mäng läks lisaajale ja lõppes 1:1 viigiga, penaltiseerias oli Costa Rica tugevam (5:3) tänu Keylor Navase penalti tõrjele. Costa Rica jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Costa Rica jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Costa Rica jalgpallikoondis 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Costa Rica jalgpallikoondis 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Koduleht
Programmeerimise paradigma

Programmeerimise paradigma on fundamentaalne programmeerimise stiil. Mõned programmeerimiskeeled toetavad üht konkreetset paradigmat (Haskell funktsionaalset, Prolog loogilist), teised toetavad aga mitut. Nii näiteks võivad keeltes C++ ja JavaScript kirjutatud programmid olla puhtalt protseduraalsed või puhtalt objektorienteeritud või sisaldada mõlema stiili elemente. Millist stiili kasutada, on programmeerijate otsustada. Imperatiivne Struktureeritud Protseduraalne Objektorienteeritud Klassipõhine Prototüübipõhine Deklaratiivne Funktsionaalne Loogiline Metaprogrammeerimine Üldistav Mall Reflektiivne Computing Languages List
Loogiline programmeerimine

Loogiline programmeerimine on laiemas mõistes matemaatilise loogika kasutamine programmeerimiseks. Kitsamas mõistes on tegemist programmeerimise paradigmaga, mis põhineb automaatsel teoreemide tõestamisel. Tuntuim loogilise programmeerimise keel on Prolog. Ulf Nilsson and Jan Maluszynski, Logic, Programming and Prolog
Ameerika Ühendriikide jalgpallikoondis

Ameerika Ühendriikide jalgpallikoondis on USA rahvuskoondis jalgpallis. USA-l on jalgpallis pikk ja põnev minevik. 1862. aastal loodi Bostonis klubi Oneida, mis oli esimene väljaspool Inglismaad loodud klubi. Rahvuskoondis osales 1924. ja 1928. aasta olümpiamängudel ning esimesel MM-il 1930. aastal Uruguays, kus jõuti poolfinaali. Neli aastat hiljem oldi jälle MM finaalturniiril ja kaotati esimeses voorus Itaaliale. 1950. aastal valmistas USA koondis MM-turniiri ajaloo suurima üllatuse, võites Inglismaad 1:0. Võiduvärava autor oli Joe Gaetjens. Pärast seda möödus 40 aastat, enne kui USA jõudis jälle MM-i finaalturniirile. 1967. aastal asutati Põhja-Ameerika Jalgpalliliiga NACL, mis koosnes firmade juures tegutsevatest meeskondadest. See võimaldas maksta mängijatele head palka ja meelitas ligi välisriikide staare. Seal on mänginud Pelé, Franz Beckenbauer, Johan Cruijff, George Best ja paljud teised. Suurim edu on pääs 2009. aasta konföderatsioonide karika finaali, kus tuli võtta vastu 2:3 (2:0) kaotus Brasiilialt. Ameerika Ühendriikide jalgpallikoondis 2019. aasta CONCACAF Gold Cup'il. Väravavahid: Zack Steffen, Sean Johnson, Tyler Miller Kaitsjad: Nick Lima, Omar Gonzalez, Walker Zimmerman, Tim Ream, Reggie Cannon, Daniel Lovitz, Matt Miazga, Aaron Long Poolkaitsjad: Michael Bradley, Wil Trapp, Weston McKennie, Christian Pulisic, Cristian Roldan, Djordje Mihailovic Ründajad: Paul Arriola, Gyasi Zardes, Jordan Morris, Jozy Altidore, Jonathan Lewis, Tyler Boyd Eesti jalgpallikoondis on Ameerika Ühendriikidega kohtunud 2 korda. Ameerika Ühendriigid olid 7. FIFA liikmesriik, kellega Eesti koondis ametliku kohtumise pidas. USA jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel USA jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Ameerika Ühendriikide jalgpallikoondis 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Koduleht
Imperatiivne programmeerimine

Imperatiivne programmeerimine on programmeerimise paradigma, mis kirjeldab arvutust käskudena, mis muudavad programmi olekut. Seda terminit kasutatakse vastukaaluna deklaratiivsele programmeerimisele, mis väljendab seda, mida tuleb teha, kirjeldamata, kuidas seda konkreetsete käskudena väljendada. Deklaratiivse lähenemise näideteks on funktsionaalne ja loogiline programmeerimine.
Metaprogrammeerimine

Metaprogrammeerimine on selliste arvutiprogrammide kirjutamine, mis manipuleerivad andmetena teisi programme (või iseennast), või mis teevad osa tööst, mida harilikult tehtaks programmi jooksmise ajal, juba kompileerimise ajal. Keelt, milles metaprogramm on kirjutatud, kutsutakse metakeeleks. Keelt, milles kirjutatud programme manipuleeritakse, nimetatakse objektkeeleks. Programmeerimiskeele võimet olla iseenda metakeel nimetatakse refleksiooniks. Refleksioon on väärtuslik metaprogrammeerimise tööriist. Samuti tuleb kasuks, kui programmeerimiskeel ise on esmajärguline andmetüüp (nagu näiteks keeltes Lisp, Forth, Rebol).
Sulund (topoloogia)

Eukleidilise ruumi alamhulga sulundiks nimetatakse selle hulga kõigi puutepunktide hulka. Hulga sulund on kinnine hulk ning langeb kokku hulga kõikide selles ruumis sisalduvate kinniste ülemhulkade ühisosaga. Hulga sulundi mõiste on üldistatud mis tahes topoloogilise ruumi alamhulgale, mille sulund on samuti tema kõikide selles ruumis sisalduvate kinniste ülemhulkade ühisosa ning tema kõigi puutepunktide hulk. Raja Hulga sisemus Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Rõuge Suurjärv

Suurjärv (ka Rõuge Suurjärv) on järv Võrumaal Haanja kõrgustiku loodeserval Rõuge alevikus. Rõuge suurjärv on tekkinud jääajast. Järv asub Haanja looduspargis. Rõuge Suurjärv on Eesti sügavaim järv (38 m). Järve pindala on 13,5 ha. Järv on allikarohke. Peamised kalad on ahven, särg, haug ja nurg. Suurjärv Eesti looduse infosüsteemis Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis  Rõuge Suurjärv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Narva veehoidla

Narva veehoidla on tehisveekogu Eesti ja Venemaa piiril Narva jõel Narvast lõunas. 1949. aastal asuti projekteerima ja ehitama Eesti-Vene suurimat hüdrotehnilist rajatist – Narva hüdroelektrijaama. Narva veehoidla rajati 1950. aastate alguses ja saavutas täismõõtmed 5. mail 1956. Veehoidla alla jäid mitu küla, vana kalmistu ja kabel ning osa külade (Bolšaja Žerdjanka, Ust-Žerdjanka, Krivasoo küla, Dolgaja Niva, Nizõ, Ust-Tšernovo (Усть-Черново), Uznovo (Узново), Vääska) elanikud asustati ümber. Osaliselt jäid veehoidla alla Narva ja Pljussa jõesäng ning täielikult nn Pjata laht. Narva veehoidla loomiseks suleti ülalpool Kreenholmi saart Narva jõe säng 206 meetri pikkuse ja 9,2 meetri kõrguse betoonist ülevoolupaisuga, mis jagati üheteistkümneks avaks. Avadest saab läbi lasta vett 2450–2600 kuupmeetrit sekundis. Jääkaitseseinal on 13 ava, mis taluvad jää survet kuni neli tonni ruutmeetri kohta. Narva veehoidla parempoolne muldtamm, pikkusega 350 meetrit, ühendab suublat ülevoolupaisuga ning vasakkalda oma (1294 meetrit) ülevoolupaisu vasakkaldaga. Veehoidla saavutas täismõõtmed 5. mail 1956. aastal. Veehoidla pindalast (191 km²) on Eesti territooriumil 40 km². Veehoidla maht normaalse paisutatud veetaseme korral on 365 miljonit kuupmeetrit, sellest Eesti aladel 100 miljonit. Narva veehoidla suurim sügavus on 15 m, keskmine sügavus 1,8 m. Veehoidla tamm on 9,2 meetri kõrgune ja 206 meetri pikkune. Kaks saart veehoidlas said endale nime 2017. aastal. Nende nimed on Põhja-Svariksaar ja Lõuna-Svariksaar. Veehoidlasse suubuvad muu hulgas Narva, Pljussa ja Pjata jõgi. Väljavool Soome lahte toimub Narva jõe kaudu. Peamised kalaliigid on haug, ahven, särg, nurg ja roosärg. У двух островов на Нарвском водохранилище появились имена, rus.err.ee, 14.07.2017
Reima Virtanen

Reima Valdemar Virtanen (sündinud 5. novembril 1947 Kemis) on Soome poksija. Virtanen oli kolmekordne Soome meister keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1969, 1971 ja 1972. Virtanen võitis 1972. aasta Müncheni olümpiamängudel keskkaalus (kuni 75 kg) hõbemedali. Ta sai pronksmedali 18. Euroopa meistrivõistlustel 1969. aastal (Bukarestis) ja 19. Euroopa meistrivõistlustel 1971. aastal (Madridis) keskkaalus (kuni 75 kg).
Lynyrd Skynyrd

Lynyrd Skynyrd on USA-s Floridas Jacksonville'is 1964. aastal asutatud rokkansambel. Ansambel on tuntud southern rock '​i populariseerimise poolest 1970. aastatel. Ansambel tegutseb tänapäevani. Ansambli asutasid 1964. aastal Ronnie Van Zant, Bob Burns, Allen Collins, Gary Rossington ja Larry Junstrom. Ansambel sai nime muusikute kooliaegse võimlemisõpetaja Leonard Skinneri (eluaastad 1933–2010) järgi, kes ei lubanud neil kanda pikki juukseid. Kolm ansambliliiget, Ronnie Van Zant, Steve Gaines ja Cassie Gaines hukkusid 20. oktoobril 1977 Mississippi osariigis Gillsburgis toimunud lennuõnnetuses, ülejäänud pääsesid tõsiste vigastustega. Pärast lennuõnnetust peatus ansambli tegevus. 1987. aastal tuli Lynyrd Skynyrd uuesti kokku, esilauljaks sai Van Zanti noorem vend Johnny. 13. märtsil 2006 võeti Lynyrd Skynyrd Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. Ansambli tuntumad lood on "Sweet Home Alabama", mis esineb filmide "Forrest Gump" (1994) ja "Vanglaekspress" ("Con Air"; 1997) filmimuusikas, ja "Free Bird". Johnny Van Zant – laul Gary Rossington – kitarr Rickey Medlocke – trummid Mark Matjeka – kitarr Michael Cartelonne – trummid Pete Keys – süntesaator Johnny Colt – basskitarr 1973 – "(Pronounced 'Lĕh-'nérd 'Skin-'nérd)" (MCA) 1974 – "Second Helping" (MCA) 1975 – "Nuthin' Fancy" (MCA) 1976 – "Gimme Back My Bullets" (MCA) 1977 – "Street Survivors" (MCA) 1991 – "Lynyrd Skynyrd 1991" (Atlantic) 1993 – "The Last Rebel" (Atlantic) 1994 – "Endangered Species" (Capricorn) 1997 – "Twenty" (CMC) 1999 – "Edge Of Forever" (CMC) 2000 – "Christmas Time Again" (CMC) 2003 – "Vicious Cycle" (Sanctuary) 2009 – "God & Guns" (Roadrunner) 2012 – "Last of a Dyin' Breed" (Roadrunner) Lynyrd Skynyrd. allmusic.com. Vaadatud 10.3.2017 "Name Changes and Ten Dollar Gigs". lynyrdskynyrdhistory.com. Vaadatud 10.3.2017 "Suri rokkbänd Lynyrd Skynyrdile nime andnud õpetaja". Õhtuleht. 21.10.2010. Vaadatud 10.3.2017 Lynyrd Skynyrd. Rock and Roll Hall of Fame. Vaadatud 10.3.2017 Ametlik koduleht The Official Lynyrd Skynyrd History Website
Gordon Bajnai

György Gordon Bajnai (sündinud 5. märtsil 1968 Szegedis) on Ungari ettevõtja ja poliitik, Ungari peaminister 14. aprillist 2009 kuni 14. maini 2010. Enne 1989. aastat kuulus Bajnai lihtliikmena sotsialistlikku noorsooühendusse. Ta õppis alates 1991. aastast Budapesti Corvinuse Ülikoolis rahvusvahelisi suhteid ajal, mil selle ülikooli nimi oli veel Budapesti Majandusteaduste Ülikool. Pärast magistrikraadi saamist töötas Bajnai mitmes eraettevõttes juhtivatel ametikohtadel, vahel hilisema peaministri Ferenc Gyurcsány alluvuses. Ta oli seotud mitme suure ettevõtte börsileminekuga. Vahepeal, alates 1993 õppis ta Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga internina Londonis. 2000–2005 töötas Bajnai investeerimisettevõtte Wallis Rt. tegevdirektorina. Tema tööülesannete hulka kuulusid ettevõtte töö tõhustamine, ümberstruktureerimine ja investeeringute haldamine. Wallise grupile kuulus üle saja ettevõtte alates raadiokanalitest ja autodega kauplejatest ja plasttoodete valmistajatest kuni internetiportaalide ja kohvikuteni. 2003. aastal valiti ta Ungari aasta parimaks nooreks ärijuhiks. Kuid samale aastale langes börsikrahh, mille käigus läks üks Wallise grupile kuuluvatest ettevõtetest, kodulinde kasvatav Hajdu-Bet, pankrotti. Sel aastal sai Wallise grupp üle 40 miljoni euro suuruse kahjumi. Hiljem, kui Bajnai hakkas tegelema poliitikaga, süüdistati teda Hajdu-Beti pankrotis ja sellega seotud talupoegade enesetappudes, aga Bajnai võitis meediaväljaannete vastu algatatud kohtuprotsessid laimusüüdistuses. Poliitikasse siirdus Bajnai 2006. aastal, kui võttis vastu riikliku arengubüroo juhi koha peaminister Ferenc Gyurcsány kutsel. Aastail 2007–2008 oli ta Gyurcsányi teises valitsuses portfellita regionaalminister ja aastail 2008–2009 riikliku arengu ja majandusminister. Pärast Ferenc Gyurcsány lahkumist valitsusjuhi kohalt sai Bajnaist valitseva Sotsialistliku Partei toetusel parteitu peaminister. Peaministrina sai tema esimeseks ülesandeks kärpida riigi kulusid 500 miljardi forinti ulatuses. Gordon Bajnai on abielus, kuid elab naisest lahus. Neil on poeg ja tütar. Peaministri koduleht (ungari, inglise ja saksa keeles)
Jurga

Jurga on linn Venemaal Kemerovo oblastis, Jurga rajooni keskus. Asub Tomi jõe ääres 143 km Kemerovost loodes. Asutati 1898. aastal, linnaõigused sai 1949. Jugra on masina- ja laevaehituse keskus. Linnas asuvad sõjaväebaasid. 93 200 (1989) 85 600 (2003) 83 900 (2008) Jurga koduleht
Enn Pirrus

Enn-Aavo Pirrus (24. november 1935 Tartu – 8. oktoober 2016 Tallinn) oli eesti geoloog. Ta õppis Tartu 4. Mittetäielikus Keskkoolis, lõpetas Tartu I Keskkooli 1954 ning Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna geoloogilise kaardistamise ja maavarade otsimise erialal 1959; Eesti NSV TA aspirant 1962–1965. Osales ühisekspeditsioonidel Nõukogude Liidus ja Poolas. Geoloogia-mineraloogiateaduste kandidaat 1966; vanemteadur (petrograafia, litoloogia ja mineraloogia) 1974; geoloogia-mineraloogiateaduste doktor 1989 (VSEGEI, Üleliiduline Geoloogia Instituut, Leningrad, kinnitus 1990). Eesti NSV / Eesti TA Geoloogia Instituudi vaneminsener 1959–1960, nooremteadur 1960–1962, 1965–1970, vanemteadur 1970–1974, litoloogia sektori juhataja 1974–1992, peateadur 1992. TTÜs 1992–2002: mäeinstituudi rakendusgeoloogia professor 1992–2002, õppetooli juhataja 1992–2001, emeriitprofessor 2002. aastast, rakendusgeoloogia õppetooli erakorraline vanemteadur (episooditi) 2002. aastast. Litoloogia, settekivimite mineraloogia ja geokeemia, meteoriidikraatrite geoloogia, loodushoid, savikasutus, suurte rändrahnude levikuiseärasused, maavarakasutus. Avaldanud üle 140 teaduspublikatsiooni, 3 õpikut ja üle 120 populaarteaduslikku artikli. Tema juhendamisel on kaitstud 2 kandidaadi-, 4 magistri- ja 2 doktoriväitekirja. Osales Balti litoloogiakomisjoni, Balti-Valgevene geokeemiasektsiooni, NSV Liidu meteoriitide komitee, Eesti stratigraafiakomisjoni töös. Oli ajakirjade Eesti Loodus ja Eesti TA Toimetised. Geoloogia toimetuskolleegiumi liige. Teadustegevus Eesti Geoloogia Instituudi petroloogia ja mineraloogia laboratooriumis. Eesti Loodusuurijate Seltsi (a-st 1959), Eesti Geoloogia Seltsi, Eesti Looduskaitse Seltsi (ELKS), Eesti TA looduskaitse komisjoni, Eesti Teadlaste Liidu ja Tallinna Teadlaste Maja liige. Andis suure panuse loodushoidu ja selle propageerimisse, tema juhtimisel koostati “Eesti ürglooduse raamat” (geoloogiliste loodusmälestiste üleriigiline andmebaas, alustatud 1990). 1992 – K. E. von Baeri mälestusmedal (Eesti loodusteaduste arendamine) 2005 – Eerik Kumari looduskaitsepreemia 2005 – Tallinna Tehnikaülikooli tänukiri Oli meistrikandidaat males ja üliõpilasseltsi Liivika liige. "Settekivimite litifitseerumine". TTÜ kirjastus 2002. ISBN 9985592948 Postimees. 12. oktoober 2016. lk. 30 (surmakuulutused) EE 2000, 14 Enn Pirrus : personaalnimestik 1960-2005 / koost. ja toim. Aasa Aaloe. Tln, 2005. 44 lk. Enn Pirrus 70 / M&M (2005) 30. nov., lk. 5. Enn Pirrus Eesti Teadusinfosüsteemis
Adam Sedgwick

Adam Sedgwick (22. märts 1785 – 27. jaanuar 1873) oli Briti geoloog, üks tänapäevase geoloogia rajajaist.
Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaat

Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaat on 1. järgu haldusüksus Ungari idaosas. Piirneb kirdes Ukrainaga ja kagus Rumeeniaga. Komitaat moodustati pärast Teist maailmasõda Szatmár-Ugocsa-Beregi ja Szabolcsi komitaadi osadest. Komitaadi halduskeskus on Nyíregyháza, teised suuremad linnad on Mátészalka ja Kisvárda. 2022. aasta rahvaloenduse andmetel oli komitaadi rahvaarv 529 000. Alates 2013. aastast jaguneb komitaat 13 kreisiks: Komitaadi koduleht "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. aprill 2023. Vaadatud 27. mail 2023.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Forsteri kentiapalm

Forsteri kentiapalm (Howea forsteriana) on igihaljas puittaim palmiliste sugukonnast. Ta on Lord Howe' saare endeem. Forsteri kentiapalm on ka populaarne toataim. Taim eelistab niisket mulda ja poolvarjulist kasvukohta.