laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lipetski oblast

Lipetski oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Keskföderaalringkonnas. Ta piirneb Rjazani, Tambovi, Voroneži, Kurski, Orjoli ja Tula oblastiga. Lipetski oblast on jaotatud 18 rajooniks ja 2 linnaringkonnaks. Dankovi rajoon Dobrinka rajoon Dobroje rajoon Dolgorukovo rajoon Grjazi rajoon Hlevnoje rajoon Izmalkovo rajoon Jelets (linnaringkond) Jeletsi rajoon Krasnoje rajoon Lebedjani rajoon Lev Tolstoi rajoon Lipetsk (linnaringkond) Lipetski rajoon Stanovoje rajoon Zadonski rajoon Terbunõ rajoon Tšaplõgini rajoon Usmani rajoon Volovo rajoon 2008. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 168 800. 2015. aasta alguses oli oblastis 1 157 900 elanikku. Oblastis on 8 linna (elanike arv 2005. a): Lipetsk (503 100), Jelets (114 500), Grjazi (46 900), Dankov (22 600), Lebedjan (22 000), Usman (19 600) Tšaplõgin (13 400), Zadonsk (10 200). http://www.gks.ru/free_doc/new_site/population/demo/Popul2016.xls Lipetski oblasti koduleht
Tammistu (Tartu)

Tammistu on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 2015. aasta augustis avas Eesti Agrenska Fond Tammistu mõisas Tammistu perekeskuse erivajadustega noortele ja nende peredele. Koorijuht ja muusikapedagoog Uno Uiga (1925–2017) sündis Tammistus. 1977. aastal liideti Tammistu külaga Lüüsa. Tammistu mõisa peahoone Tammistu mõisa piimakoda Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022. Tammistu mõis särab kui prillikivi. Tartu Postimees, 28.08.2015 Enn Ernits: artikkel "Lüüsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tartu linnavolikogu 9. koosseis

Tartu linnavolikogu IX koosseisus sõlmisid koalitsioonilepingu 29. oktoobril 2017 Reformierakond ja Keskerakond, koostööleping sõlmiti ka valimisliiduga Tartu Eest. Reformierakonna fraktsioonil oli volikogus 20, Keskerakonna fraktsioonil seitse ja valimisliidul Tartu Eest kaks saadikut. Lisaks oli linnavolikogus kaheksa kohta Sotsiaaldemokraatlikul erakonnal (SDE), kuus kohta Eesti Konservatiivsel Rahvaerakonnal (EKRE), kolm kohta Isamaal (kuni 2. juunini 2018 Isamaa ja Res Publica Liit) ja kolm valimisliidul Tartu Heaks. Koalitsioon lagunes Reformierakonna algatusel 2020. aasta jaanuaris mitu kuud kestnud erimeelsuste tõttu Keskerakonna Tartu piirkonnas. Uue koalitsiooni moodustasid Reformierakond ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond, kes sõlmisid koalitsioonilepingu 10. veebruaril 2020. Linnavolikogu esimees oli 19. veebruarini 2020 Aadu Must (Keskerakond), 20. veebruaril 2020 valiti volikogu esimeheks Lemmit Kaplinski (Sotsiaaldemokraatlik Erakond). Volikogu aseesimees oli Ene Ergma (Reformierakond). Reformierakond Laura Danilas Ene Ergma Tamara Hristoforova Veljo Ipits Harri Jallajas Triin Anette Kaasik Toomas Kapp Indrek Katušin Ragnar Kekkonen Krõõt Kiviste Ants Laaneots Verni Loodmaa Senta-Ellinor Michelson Nikolai Männik Andrus Punt Jüri Sasi Kristo Seli Toomas Tein Tiia Teppan Kristjan Tiirik Sotsiaaldemokraatlik Erakond Toomas Jürgenstein Gea Kangilaski Lemmit Kaplinski Kadri Leetmaa Ott Maidre Heljo Pikhof Asko Tamme Piret Uluots Keskerakond Jelena Frunze Rein Kokk Aadu Must Irina Panova Nikolai Põdramägi Marina Riisalu Vladimir Šokman Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Indrek Hirv* Indrek Kalda Eva Loskit Indrek Särg Kaja Tarto* Heiki Vilep Kaja Tarto ei kuulu EKRE fraktsiooni alates 21.02.2019 ja Indrek Hirv alates 14.08.2020. Kuna Tartu linnavolikogus peab fraktsiooni moodustamiseks olema vähemalt viis liiget, siis Hirve väljaastumisega lakkas fraktsioon eksisteerimast. Erakond Isamaa Argo Annuk Anneli Kannus Peeter Laurson Valimisliit Tartu Heaks Merle Jääger Jüri Kõre Kalle Pilt Valimisliit Tartu Eest Vahur Kalmre Hannes Klaas "Volikogu liikmed". Tartu linn. 17. juuni 2019. Vaadatud 19. juunil 2019. "Klaas kutsub Tartu Keskerakonda oma sisetüli lahendama". ERR. 06.01.2020. "Tartu EKRE fraktsioon saab Indrek Hirve lahkumisega lõpu". Delfi. 27.08.2020.
Hans Vasar

Hans Vasar (19. juuni 1885 Viljandimaa, Uusna vald, Vasara talu – 13. jaanuar 1919 Viljandi haigla) oli Eesti sõjaväelane (reamees). Õppis Uusna valla Anni koolis, Viljandi kihelkonnakoolis ja Viljandi linnakoolis. Osales Vabadussõjas 15. detsembrist 1918 6. jalaväepolgu 2. pataljoni 6. roodus. Astus vabatahtlikult 28. detsembril 1918 Scouts väeossa ning siirdus 3. jaanuaril 1919 koos esimeste skautidega Õisu mõisa all rindele. Võttis osa lahingutest Karksi ja Taagepera mõisa ning Helme kiriku juures. Sai 10. jaanuaril 1919 Helme kiriku juures kõhust haavata. Suri 13. jaanuaril 1919 Viljandi haiglas. Maetud 15. jaanuaril 1919 Viljandi Vanale kalmistule. Vabadusrist II/3 (postuumselt, 24. august 1920) Tema õemees oli kirjanik Peet Vallak. Pihlak, J. (2008). "VILJANDI KIHELKOND JA VABADUSE RISTI VENNAD" (PDF). Viljandi Muuseum. Vaadatud 28.10.2021. "Viljandi Vana kalmistu, Pauluse kogudus, Pauluse I, 17-18, 7-kohaline kirstuplats". HAUDI. Kalmistute register. Vaadatud 28.10.2021.
Tammistu

Tammistu on mitme Eesti küla nimi: Tammistu, küla Harju maakonnas Kuusalu vallas Tammistu, küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tammistu, küla Tartu maakonnas Tartu vallas Tammistu, endine küla Türi vallas Tammistu, endine küla Räpina vallas
Ala Nemerenco

Ala Nemerenco (sündinud 21. augustil 1959 Solonețis Soroca rajoonis on Moldova arst ja poliitik. Ta on 6. augustist 2021 Moldova tervishoiuminister. Ta sündis aastal 1959 Solonețis Soroca rajoonis. Keskkooli lõpetas ta Făleștis. Ta lõpetas aastal 1982 Kišinjovi Riikliku Meditsiiniinstituudi. Ta oli 8. juunist 2019 kuni 14. novembrini 2019 Moldova tervishoiu-, töö- ja sotsiaalkaitseminister. 6. augustist 2021 on ta Moldova tervishoiuminister. Ta valdab rumeenia, vene, inglise ja prantsuse keelt.
Aavo Soopa

Aavo Soopa (sündinud 3. jaanuaril 1950) oli Viljandi Kesklinna Kooli direktor aastatel 1978-2022. See teeb temast kõige kauem ametis olnud koolidirektori Eestis. "Aavo Soopa naudib suve koos perega" Sakala, 1. juuli 2004 "AAVO SOOPA ⟩ Kool hoiab noorena. Tõestatud" Sakala, 1. september 2018 Kesklinna Kooli direktor paneb suvel ameti maha. Mantlipärijal soovitab ta õppida Sakala, 14. aprill 2022
Edwardi ajastu

Edwardi ajastu (inglise keeles Edwardian era) Suurbritannia ajaloos oli ‎Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi ja selle dominioonide kuninga ja Briti India keisri Edward VII valitsusaeg, mis kestis 22. jaanuarist 1901 kuni tema surmani 6. mail 1910. Ta krooniti pärast oma ema Victoria surma. Victoria ajastu Belle époque Kullatud ajastu
Betuweroute

Betuweroute (mitteametlikult ka Betuwelijn) on raudtee Hollandis, mis viib Rotterdamist Saksamaale. Kogu raudtee on täies ulatuses vähemalt kahe raudteerööpa paariga. Raudtee valmis ja avati 2007. aasta suvel.
NSV Liidu Väliskaubanduse Ministeerium

NSV Liidu Väliskaubanduse Ministeerium (vene keeles Министерство внешней торговли СССР) oli aastatel 1946–1988 Nõukogude Liidus eksisteerinud riigivalitsemise organ; kuulus ministeeriumina NSV Liidu Ministrite Nõukogu koosseisu. Märtsis 1946 NSV Liidu Väliskaubanduse Rahvakomissariaat kujundati ümber NSV Liidu Väliskaubanduse Ministeeriumiks. 1946–1949 Anastass Mikojan 1949–1951 Mihhail Menšikov 1951–1953 Pavel Kumõkin (kuni 5. märtsini 1953) 1953–1958 Ivan Kabanov (alates 25. augustist 1953) 1958–1985 Nikolai Patolitšev 1985–1988 Boriss Aristov 5. märtsist kuni 24. augustini 1953 oli ministeerium liidetud NSV Liidu Sisekaubanduse Ministeeriumiga ja kandis nimetust NSV Liidu Sise- ja Väliskaubanduse Ministeerium (minister Anastass Mikojan). Aastatel 1979–1983 oli NSV Liidu väliskaubanduse ministri esimene asetäitja Juri Brežnev. Perestroika ajal kujundati NSV Liidu Väliskaubanduse Ministeerium 1988. aastal ümber NSV Liidu Välismajandussidemete Ministeeriumiks (minister 1988–1991 Konstantin Katušev).
Sossenskoje

Sossenskoje asundus on linnasisene munitsipaalmoodustis ja ühtlasi haldusüksus staatusega asundus Moskvas Novomoskovski ringkonnas. Asundus (moodustati 2005. aastal) lülitati Moskva linna koosseisu pärast linna laienemist edela suunas 2012. aastal. Kuni 2012. aastani kuulus Sossenskoje asundus (kuni 1994. aastani Sossenskoje külanõukogu; 1994–2005 Sossenskoje külaringkond) Moskva oblasti Lenini rajooni. Sossenskoje asundus hõlmab 66,81 km² suuruse territooriumi Moskva ringtee taga. Asunduses on üle 33 400 elaniku (2021). Asunduse koosseisu kuulub kaks alevit (Gazoprovod ja Kommunarka) ning 9 küla. Kommunarka (elanike arv üle viie tuhande) on asunduse administratiivkeskus. Sossenskoje asunduses on 2021. aasta seisuga üks metroojaam (Kommunarka), mis asub Kommunarka alevi lähedal Stolbovo küla territooriumil. Sossenskoje asunduse territooriumil asub Hovanski kalmistu. Asunduse juhtimist teostatakse Sossenskoje asunduse administratsiooni, kohaliku omavalitsuse tööorganite ning teiste asunduse võimuorganite abil (politsei, prokuratuur jt). Administratiivvõimuorganiks on Sossenskoje asunduse administratsioon. Seda juhib administratsiooni pea (глава администрации). Kohaliku omavalitsuse esindusorganiks on 16-liikmeline Sossenskoje asunduse saadikute nõukogu, kes valib enda liikmete hulgast esimehe. Kohaliku omavalitsuse täidesaatvaks organiks on asunduse saadikute nõukogu aparaat, mida juhib nõukogu poolt valitud asunduse pea (глава поселения). Sossenskoje asunduse administratiivkeskuses Kommunarka asub kogu Uus-Moskva (hõlmab Novomoskovski ja Troitski ringkonda) administratiivset juhtimist teostav prefektuur. Sossenskoje asunduse territooriumile jääb ka hoonetekompleks, kus Nõukogude Liidu ajal paiknes välisluurega tegeleva NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Esimese Peavalitsuse peakorter ja pärast NSV Liidu lagunemist (1991) asub Venemaa Föderatsiooni Välisluureteenistuse peakorter.  Sossenskoje – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Sossenskoje asunduse koduleht
Kauba tänav (Tartu)

Kauba tänav oli tänav Tartus. Tänav kulges kesklinnas Vallikraavi tänava jätkuna kuni Emajõeni. Kauba tänava Poe tänava poolses küljes asus Kaubahoov. Teise maailmasõja aegsel pommitamisel hävisid tänava äärsed hooned, ning tänavat enam ei taastatud. Tänava kohale rajati Kaubahoovi park ehk keskpark.
Jaama puiestee

Jaama puiestee on tänav Rakveres ja paikneb linna põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 0,9–1,3 km. Jaama puiestee on 1810 meetrit pikk ning on pikkuselt teine tänav linnas, pikem on vaid Vabaduse tänav. Ida-läänesuunaline tänav on kõige kitsam idaosas (12 meetrit) ja kõige laiem lääneosas (25 meetrit). Jaama puiestee algab Roodevälja linnaosast, läände suundudes läbib Kukeküla ja Lilleküla linnaosa ning lõpeb Mõisavälja linnaosas. Tänav kulgeb paralleelselt Tallinna–Narva raudteega, kaugus põhja pool asuvast raudteemaast ligikaudu 40 meetrit. 20. sajandi esimeses pooles oli Jaama puiestee põhiliselt hoonestamata, ehitised asusid vaid tänava lõunaküljel Rakvere raudteejaama lähedal. Praeguse tänava kohal paiknes kohalik tee. Tänav saab alguse Õli tänava lõpust, lääne poole suundudes ristub lõuna poolt Kauba, Küti, Malmi, Härma, Võidu, Lille, Tööstuse, Näituse, Kalda ja Maidla tänavaga ning lõpeb Ilu puiestee kohal. Jaama puiestee idaosas asuvad põhiliselt kahekorruselised äri-, teenindus- ja tootmishooned, keskosas vaheldumisi elamud ja ärihooned, lääneosas korrus- ja pereelamud. Lõuna küljel, Kalda tn 3, paikneb Rakvere Piiritusetehase hoonestu, mille kaugem eelkäija oli Rakvere mõisa viinavabrik. Sellel kinnistul liituvad Rakveret läbivad lahtine Tobia peakraav ja kollektoris Soolikaoja, mille veed voolavad seejärel tänava ja raudtee alt läbi põhja suunas. Tänav on välisvalgustuse, asfaltkattega sõidutee ning osaliselt kõnniteega ühel tänava küljel. Tänava keskosa rekonstrueeriti 2021. aastal. Kohalike teede nimekiri Vaadatud 29.10.2021 Rakvere linnaosad Rakvere interaktiivne kaart Odette Kirss. "Jalutaja teejuht, Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007.lk 154  Jaama puiestee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tila

Tila on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022.
Gabriel Fabry

Gabriel Joseph Fabry (27. jaanuar 1869 Châlons-en-Champagne, Marne'i departemang – 4. september 1913) oli prantsuse sõjaväelane (ohvitser) ja sõjaajaloolane. Arhiiviandemete põhjal avaldas Fabry mitu raamatut Prantsuse armee sõjakäikudest, selle arvulisest koosseisust ja allüksustest. Tähelepanuväärsemad tema teosed käsitlevad Napoleoni sõdade aegset Prantsuse Suurt Armeed ja Napoleoni 1812. aasta sõjakäiku Venemaale (mitmeköiteline "Campagne de Russie" ilmus 1900. aastate alguses). Histoire De La Campagne De 1794 En Italie Histoire de l'Armée d'Italie, 1796-1797 Campagne de Russie (1812) [1] Gabriel Fabry (1869-1913). data.bnf.fr Gabriel Fabry raamatud Amazonis. amazon.com
Puelche

Puelche tuul (hispaania keeles viento puelche) on kuiv fööniga sarnane idatuul, mis esineb Kesk-Tšiili lõunaosas. Tuul on saanud nime pueltše rahva järgi, kes elas Andide idanõlvadel. Puelche põhjuseks on kõrgrõhuõhuala Vaikse ookeani lõunaosas, mis ulatub itta Andide läbi ja/või moodustab ahelikku Atlandi ookeani lõunaosas paikneva kõrgrõhuõhuala suunas. Kevadel puhuvad puelche tuuled võivad põhjustada lume kiiret sulamist Andides, millega kaasnevad tulvad ja liustikke albeedo vähenemist. Argentinas on sellise tuule nimi zomba.
Marcin Wicha

Marcin Wicha (sündinud 1972 Varssavis) on juudi rahvusest Poola tarbegraafik, karikaturist, kolumnist ja kirjanik. Ta on olnud katoliku kiriku nädalaajakirja Tygodnik Powszechny karikaturist ning teinud kaastööd kuukirjale Charaktery ja päevalehele Gazeta Wyborcza. Ta on kirjutanud mitu lasteraamatut. Tema raamat "Rzeczy, których nie wyrzuciłem" (ilmunud poola keeles 2017. aastal Krakówis) ilmus 2021. aastal eesti keeles pealkirjaga "Asjad, mida ma ära ei visanud" Loomingu Raamatukogus Margus Alveri tõlkes. Tema isa Piotr Wicha (1946–2006) oli arhitekt. Isapoolne vanaisa Władysław Wicha (1904–1984) oli Poola metallitööline ja poliitik, kes aastatel 1954–1964 oli Poola Rahvavabariigi siseminister. Emapoolne vanaisa Jan Rabanowski (1907–1958) oli Poola elektriinsener ja kommunistlik poliitik.
Lukas (eesnimi)

Lukas on mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Lukas 446 poisil ja mehel. Lukas on Eestis levikult 289. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Lukas vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 28,65. Lukas oli keskmiselt 7 aasta vanune (mediaanvanus oli 5). Lukas Bengtsson Lukas Graham Lukas Hofer Lukas Hinterseer Lukas Hradecky Lukas Klostermann Lukas Meijer Lukas Podolski Lukas Raeder Luukas https://www.stat.ee/nimed/Lukas
Hoone digipäevik

Hoone digipäevik (inglise keeles digital building logbook) on ühtse energiamärgise (energy performance certificate) raamistiku ajakohastamise raames kavandatav andmestu, millest sisestatakse andmeid kergesti juurdepääsetavatesse ja tasuta andmebaasidesse. Sellised andmebaasid peavad olema kättesaadavad vähemalt NUTSi 3.tasandil ja seotud Euroopa Liidu hoonefondi vaatluskeskusega, samuti seoses tulevase ühise Euroopa andmeruumiga. "Definition of the digital building logbook" (inglise). ELT. 7.5.2021. Vaadatud 29.10.2021. "Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa renoveerimislaine – keskkonnahoidlikumad hooned, uued töökohad, parem elujärg"". ELT. Vaadatud 29.10.2021.
Vesilahustuvad vitamiinid

Vesilahustuvad vitamiinid on koondnimetus vitamiinide rühmadesse kuuluvate vees lahustuvate ja vitamiinilaadset toimet omavate erinevate vitameeride ja derivaatide kohta. Vesilahustuvad vitamiinid on enamasti temperatuuri-, õhu- ja valgustundlikud, väga erineva struktuuriga orgaanilised ained ning bioaktiivsed ühendid, mis on aktiivsed üksnes väga väikestes kogustes. Vesilahustuvatel vitamiinidel on elusorganismides hulgaliselt biofunktsioone, nad osalevad enamikus bioloogilistes protsessides ning on vajalikud ka kui koensüümid. Paljudel neist on oluline roll ka mitmete haiguslike seisundite ennetamisel ja ravis. Vesilahustuvate vitamiinide täielik puudumine (ka bioaktiivsuse minetanuna) toidus või organismi kestev vitamiinivaegus võib põhjustada näiteks hüpovitaminoosi ja avitaminoosi. Võrreldes rasvlahustuvate vitamiinidega on nende varud organismis suhteliselt väikesed, mistõttu peaks neid iga päev saama toiduga. Algselt vitamiinide nomenklatuuri arvatud vesilahustuvatest vitamiinidest omavad osad B-rühma vitamiinid ja C-vitamiin rasvlahustuvaid derivaate, mida kasutatakse terapeutilistel eesmärkidel ja toidulisaainetena. Rasvlahustuvad vitamiinid David A. Bender, "Nutritional Biochemistry of the Vitamins", 2nd ed, Cambridge University Press, lk 2, 2003, ISBN:9780521803885, Veebiversioon (vaadatud 27.08.2013) (pdf)
Balti Ühispank

AS Balti Ühispank (inglise keeles Union Baltic Bank, UBB) oli 1991–1993 Eestis tegutsenud krediidiasutus. Balti Ühispank sai Eesti Pangalt tegevuslitsentsi 29. augustil 1991. aastal, pangale kehtestati välja moratoorium 18.11.92-08.02.93 ning tegevuslitsents tunnistati Eesti Panga poolt kehtetuks 8. veebruaril 1993. aastal ja 16. märtsil 1993 ühendati Põhja-Eesti Aktsiapangaga Põhja-Eesti Pangaks. Balti Ühispanga presidendiks oli 1992. aastani, Valentin Porfijev ja nõukogu esimeheks oli Indrek Toome Suuromanikud Sulo Muldia ja Peeter Luik. Eesti Panga välisoperatsioonide osakonna osa töötajaid eesotsas osakonna endise juhi Valentin Porfirjeviga olid juba varem läinud tegema uut kommertspanka, Balti Ühispanka. Eesti Pank oli moodustanud oma välisoperatsioonide valitsuse. Eesti Pank, nagu ka kommertspangad, nende seas Balti Ühispank (UBB) tegid välisarveldusi läbi Venemaa Vnešekonompanga (VEB), sest taasiseseisvumise järel oli see praktiliselt ainus võimalus, sest Eesti oli veel rublatsoonis, VEBis asusid aga valuutahoiused. Eesti Pangast otsustati eraldada välisoperatsioonide talitus ning moodustada eraldi pank, Põhja-Eesti Aktsiapank (PEAP). Vene Föderatsiooni Ülemnõukogu Presiidiumi 13.01.1993.a. määruse "NSVL Välismajanduspangast" alusel külmutati nimetatud Eesti pankade - Balti Ühispanga (UBB) ja Põhja-Eesti Aktsiapanga korrespondentkontodel asunud ja sinna laekuvad valuutavahendid. Balti Ühispangas või PEAPis välisvaluuta hoiuseid omanud kontod külmutati Eesti poolel ja tõsteti pankade bilansist välja riiklikku VEB-fondi. 20.01.1993. aasta Riigikogu otsusega "NSV Liidu Välismajanduspangas külmutatud Eesti pankade kontod" moodustati Põhja-Eesti Aktsiapanga ja UBB nõuete ja nende klientide nõuete kompenseerimiseks 22.01.1993.a. Eesti Vabariigi nõuete fond nimetusega Riiklik VEB Fond. Eesti Migratsioonifondi moodustamise ja selle põhikirja kinnitamise kohta, Vabariigi Valitsuse korraldus, RT 1992, 28, 393 17.11.1992. Eesti Pank kuulutas välja Balti Ühispanga (UBB), suhtes moratooriumi ja ametist kõrvaldati UBB president Valentin Porfirjev , www.aripaev.ee Tallinnas Tõnismäel kunagise EKP Ajaloo Instituudi hoones avati Balti Ühispank (Union Baltic Bank). Panganõukogu esimeheks on Indrek Toome ja panga juhatuse presidendiks Valentin Porfijev, Välis-Eesti: sõltumatu informatsiooni, kultuuriküsimuste ja majanduse ajaleht, 1 detsember 1990 Kuldsed ajad: pankuriks võis Eestis saada igaüks, www.postimees.ee, 19. oktoober 2018 Ekspankur Sulo Muldia Laitse lossihärrana, www.ohtuleht.ee, 13. september 1999 Ekspankur Peeter Luik rajab Tartusse kaubanduskeskuse, www.aripaev.ee Villu Zirnask, Eesti Panga lugu, lk 237 Ühispanga kommentaar, 1992.a. külmutatud Eesti ettevõtete rahast, arileht.delfi.ee, 09.06.2000 Skandaalse VEB-fondi likvideerija Rein Järvelill, lounaleht.ee, 11/10/2012 Riiklik VEB Fond Balti Ühispanga aktsiate ostmise tingimuste kohta, Vabariigi Valitsuse määrus, RT 1993, 5, 84
Mistra-Autex AS

Mistra-Autex AS on Eesti tööstusettevõte. Ettevõttes töötas 2021. aastal 245 töölist, olles Raasiku valla suurim tööandja. 60% toodangust läheb Kesk-Euroopasse, Skandinaaviasse 27%, Ühendkuningriiki 11% ja 2% jääb Eestisse. Tehas ehitati asula põhjaossa, et enamus aja puhuvatele lõunatuultega ei leviks tootmisprotsessi käigus tekkivad lõhnad asulale. Ettevõtte vee vajadus on väga suur, seepärast otsiti kaua veesoont, mis tootmist rahuldaks. Kui vee otsingutega jõuti Nurme tänavale, leitigi sobiv puurkaevu koht. Toorme tuli Tšehhoslovakkiast, tootmishooned Soomest ja vabriku sisseseade Jaapanist. Esimesed vaibad tarniti NSV Liidu autotööstusele 1985. aasta lõpus. 1987. aastal algas Tallinna Laustekstiili Teadus- ja Tootmiskoondise “Mistra” Raasiku eksperimentaalvabrikus suuremahuline nõeltöödeldud vaipade tootmine nõukogude autotööstuse jaoks. 1991. aastast kannab asutus nime A/S Mistra-Autex. 1993. aasta 1. juunil Mistra erastati ja selle omanikeks said tollane juhtkond ning Hydnum OY. Kuni 1996. aastani läks enamus toodangut Venemaa autotööstusele, Salongi ja pakiruumivaibad GAZ-ile, Ladale ja Moskvitšile. 1998. aastal alustas tehases tööd uus automaatpressi ja robot-vesilõikurliin, mille kogumaksumuseks kujunes seitse miljonit krooni. Kõrgsurve-vesilõikuriga saab lõigata nii pehmeid kui ka kõvu materjale, seadme tarnis ABB Eesti AS. Tootmisliini programmeeris Soome firma Muototerä OY. 1999. aastal osteti ja paigaldati taftingmasinad ja sellest ajast saadik on tootnud vaipu ja vormitud vaiptooteid. Alustati ka tarneid läände. Tooted jõudsid ettevõtetesse nagu Scania, Volvo ja hiljem Jaguar, Mercedes ja Land Rover. 2000. aastal töötati välja oma oskusteave vormimisprotsesside alal ja osteti madalsurve vormimise seadmed. Paari aasta pärast hakati tegelema ka pagasipõhjade ja istme taguste tootmise ja koostamisega. 2005. aastal ostis juhtkond tehase soome omanikelt välja. 2008. aastal laiendati tootmist vanasse katlamajja, kasutult seisnud telliskorsten lõhati. Aasta teises pooles langes käive poole võrra. Majanduslanguse tõttu kogu maailmas autode tootmine vähenes ja koondati 25% töötajatest (52). 2011. aastal valmisid testimis- ja mõõtelabor ning 2015. aastal suurendati tootmis- ja laopinda. Investeeriti lamineerimis-, voltimis- ja plastkeevitusse. Tuntumad automudelid, kus Mistra toodang on esindatud: VW: Golf, Golf Plus, Touran Volvo: S, V, XC seeria BMW: X3, 5 seeria Touring, BMW 5 seeria Grand Tourismo, BMW 3 seeria Touring Mercedes-Benz: R-class, SL500 Cabrio, V-class Range Rover: Sport, Discovery Jaguar: X type, S type, XJ type https://ariregister.rik.ee/est/company/10060658/Aktsiaselts-Mistra-Autex 2021. majandusaasta aruanne äriregistris Vaipkatet „Mistrast“ Ühistöö : Rapla maakonna ajaleht, nr. 50, 28. aprill 1987 "Priit Tamm: autotööstuse saladused enne teisi teada" Äripäev, 25. oktoober 2018 Mistra-Autex käivitas uue tootmisliini Õhtuleht, 28. aprill 1998 Ilse Tudre "Raasiku ja tema ümbrus ajavoolus" ISBN 9789916403457 Misrta-Autex AS koduleht E-Äriregister
Toolamaa (Tartu)

Toolamaa on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022.
Vyškov

Vyškov (saksa keeles Wischau) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas, Vyškovi ringkonna halduskeskus. Vyškov asub Brno kesklinnast ligikaudu 30 km idakirdes. Vyškovi on esmamainitud 1141. aastal. Alates 13. sajandist kuulus Vyškov Olomouci piiskopile. Hussiitide sõdade ajal sai linn rängalt kannatada. Vyškovis on sündinud tšehhi filmilavastaja ja stsenarist Karel Kachyňa (1924–2004). Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Coilin O'Connor:Vyskov - the Moravian town that kept rising from the ashes Radio Prague International, 18. aprill 2007 Karel Kachyňa Česko-Slovenská filmová databáze
Kirikuaia tänav

Kirikuaia tänav (saksa keeles Kirchhofstraße, vene keeles Кладбищенская ул.) oli tänav Tallinnas, tänapäevase Juhkentali asumi Liivalaia tänava lähedal, Juhkentali tänava ja Aleksander Nevski kalmistu vahel, läbides Linna keskhaigla territooriumi. Kirikuaia tänava ääres asus aadressil Kirikuaia tänav 8 Tallinna Linna Keskhaigla. Kirikuaia tänav nimetati 22. jaanuaril 1930 Tallinna Linnavolikogu otsusega Kesk-Liiva tänavaks ja kandis kuni 27. juuli 1984 Tallinna RSN Täitevkomitee poolt ümbernimetamiseni Kesk-Liiva tänava (Saksa okupatsiooni ajal ka saksakeelset Mittlere Sandstraße) nimetust. Kesk-Liiva tn, Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed
Toolamaa

Toolamaa on mitme Eesti küla nimi: Toolamaa, küla Põlva maakonnas Räpina vallas Toolamaa, küla Tartu maakonnas Tartu vallas Toolamaa mõis Toolamaa oja Toolamaa vald