laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maailm (filosoofia)

Maailm on filosoofias mitmetähenduslik mõiste. Mõnes kontekstis viitab see kõigele, millest koosneb reaalsus või füüsiline universum. Samuti võib see tähendada konkreetset ontoloogilist seisundit. Ehkki maailma mõiste selgitamisega on tegeldud kogu Lääne filosoofia ajaloo vältel, tõstatati teema otseselt alles 20. sajandi algul ning on tänini vaieldav. Maailm (kreeka keeles kosmos, ladina keeles mundus, saksa keeles Welt) on kõigi asjade kogusus (Gesamtheit aller Dinge), kogu lõpliku olemise kogusumma (Inbegriff aller endlichen Wesen), mida mõeldakse koos ideega maailma kõikehaaravusest (totaalsusest, Totalität). Maailm on nii "natura naturata", üksikute asjade ja üksikute sündmuste kui niisuguste kogusumma, see, kuidas need reeglipärasel moel omavahel on seotud, võimaliku (kuid mitte kunagi täieliku) kogemuse eseme (Gegenstand möglicher (aber niemals abzuschließender) Erfahrung) loovad ("empiiriline" maailmamõistmine, (»empirischer« Weltbegriff)) kui ka objektides esinevate "transtsendentsete faktorite" kogusumma (Inbegriff der "transzendenten Faktoren") ("metafüüsiline" maailmamõistmine, (»metaphysischer« Weltbegriff)). Laiemas tähenduses on maailm sama (eins) mis universum, kitsamas tähenduses on (meie) maailm universumi osa, kuna olemas on loendamatult "maailmu" (planeetide süsteeme). Maailma iga koostisosa on maailmasisene (innerweltlich). Jumal, kui kõrgeim sünteetiline ühtsus (höchste synthetische Einheit), on ülimaailmne (überweltlich). Multiversum Omailm Paralleelmaailm "Timaios" Võimalikud maailmad
Astronoomiline vaatlus

Astronoomiline vaatlus on taevakehade või teiste astronoomiliste objektide asukoha ja seisundi teaduslik vaatlus.
Veelind

Veelind on lind, kelle elutegevus on tihedas seoses veekogudega. Veelindude hulka kuuluvad pingviinid, hanelised, pelikanilised, kaurilised, pütilised, osa kurvitsalisi jne. Enamik veelinde on vee-eluks kohastunud. Nende varvastel võivad olla ujulestad, neil võib olla vastu keha liibuv jäik sulestik, mis soodustab ujumist, neil võib olla rohke udusulestik, mis vähendab keha jahtumist, neil võib olla suur päranipunääre, mille nõre kaitseb märgumise eest. Valdav osa veelinde sööb teisi veeloomi: limuseid, kalu ja mitmesuguseid vastseid. Mõnedki veelinnud hangivad toidu veekogu põhjast. Osa veelinde, näiteks kaurilised, ujub ja sukeldub hästi ning veepinnal ujudes istub nende keha sügaval vees. Seevastu osa neist, näiteks kajakad, ujub hästi, kuid ei sukeldu ja ujudes on nende keha peaaegu täielikult vee peal. Need veelinnud, kes tulevad maale ainult pesitsusajal, liiguvad seal vaevaliselt: roomates, jalgade ja tiibadega tõugates või taarudes. Nende jalad paiknevad kaugel taga. Paljud veelinnud moodustavad seltsinguid, mis mõnikord on nii suured, et neid kutsutakse linnulaatadeks. Külm- ja parasvöötmes on enamik veelinde rändlinnud. Veelindude eluiga on suhteliselt pikk, eriti kui värvulistega võrrelda. Näiteks järvekaur võib elada kuni 27 ja kühmnokk-luik kuni 25 aastat vanaks. Veelinde ohustab kõige rohkem veekogudes olev reostus. Olulisim rahvusvaheline veelindude kaitse kokkulepe on 1975 jõustunud Ramsari konventsioon, mis käsitleb märgalade kui veelindude elukeskkonna kaitset. Eesti liitus sellega 1993. Kahlajad Veelinnukoer
Alice

Alice on naisenimi. Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 19. mai 2012 seisuga 366 Alice'i-nimelist inimest. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Alice 433 naisel. Alice oli levikult 338. naisenimi. Alice (Hesseni suurhertsoginna) (1843–1878), Hesseni suurhertsog Ludwig IV abikaasa Printsess Alice, Gloucesteri hertsoginna Alice, Itaalia laulja Alice Bailey, inglise päritolu USA teosoof ja esoteerik Alice Cooper, USA rokkmuusik Alice Kask, eesti maalikunstnik Alice Kuperjanov, Julius Kuperjanovi abikaasa Alice Lambakahar, eesti õpetaja Alice Leevald, eesti kunstnik ja poliitik Alice Liddell, Lewis Carrolli raamatu "Alice Imedemaal" peategelase prototüüp Alice Prin, prantsuse laulja, modell, näitleja Alice Talvik, eesti telediktor Alice Tisler, eesti kommunist Alice Toklas Myrtle Alice Cook, Kanada sportlane Laura Alice Rossella Pausini, itaalia laulja Alice Longbottom, tegelane Harry Potteri lugudest Alice Cullen, tegelane sarjast "Videvik" "Alice" ("Neco z Alenky"), Tšehhoslovakkia film Lewis Carrolli raamatu "Alice Imedemaal" alusel "Alice", Woody Alleni 1990. aasta romantiline komöödia "Living Next Door to Alice" (eestikeelse pealkirjaga "Alice") on Nicky Chinni ja Mike Chapmani laul, mille esmaesitajaks oli Austraalia ansambel New World, aga maailmakuulsaks sai ansambli Smokie esituses. "Alice", Amedeo Modigliani maal https://www.eesti.ee/portaal/rrteenus.nimede_stat[alaline kõdulink] https://www.stat.ee/nimed/Alice
Alexandra

Alexandra on naisenimi. Seda nime on kandnud või kannavad: Alexandra (Suurbritannia) (1844-1925), Suurbritannia kuninga Edward VII abikaasa ja kuninganna Alexandra (Frederiksborgi krahvinna) (1964-), Taani printsi Joachimi endine abikaasa Aleksandra
Anna Maria

Anna Maria on naisenimi. See on saadud neitsi Maarja (ladina keeles Maria) ja tema ema Anna nime ühendamisel. Seda nime on kandnud või kannavad: Anna Maria (Braunschweig-Calenberg-Göttingen) (1532–1568) oli Preisimaa hertsoginna. Anna Maria von Habsburg ehk Anna Maria Mauricia de Austria (1601–1665) oli Prantsusmaa kuninganna Austria Anna. Anna Maria (Mecklenburg-Schwerin) (1627–1669) oli Mecklenburg-Schwerini printsess. Anna Mária (Bulgaaria) (1204–1237) oli Bulgaaria keisrinna. Anna Maria Cecilia Bonnevie (1973–) on skandinaavia näitleja. Anna-Maria Galojan (1982–) on eesti kurjategija. Anna Maria Jopek (1970–) on poola laulja. Anna Maria Sibylla Merian (1647–1717) oli saksa loodusteadlane ja kunstnik. Anna Maria Perez de Taglé (1990–) on ameerika näitleja. Anna Maria Quaini (1940–) on itaalia laulja Mina. Anna Maria Geertruida Schmidt (1911–1995) oli hollandi kirjanik Annie M. G. Schmidt. Erika-Anna-Maria-Dagmar Tetzky (1894–1918) oli eesti tantsija. Maria Anna Anne-Marie (kreekapäraselt Ánna María, 1946–) on Kreeka kuninganna. 3667 Anna Maria on asteroid.
Richard Võlli

Richard Karl Erich Võlli (8. aprill 1911 Rannu – 23. juuli 2002 Pärnu) oli eesti vaimulik. Ta lõpetas aastal 1931 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1933–1937 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 26. detsembril 1938 õpetajaks. Ta oli aastatel 1938–1939 Valga praostkonna vikaarõpetaja. Seejärel oli ta Tartu Peetri koguduse õpetaja Jaak Tauli isiklik adjunkt ja Hugo Treffneri Gümnaasiumi usuõpetuse õpetaja. Aastatel 1941–1944 oli ta Halliste Püha Anna koguduse õpetaja. 16. novembril 1944 ta arreteeriti NKVD poolt, vabanes aastal 1956. Seejärel oli ta aastatel 1956–1962 Tori koguduse õpetaja. Aastatel 1962–1990 oli ta Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja ja Pärnu praostkonna praost. 1997 Pärnu vapimärk (usu-ja vaimuelu edendaja) Konrad Veem. "Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon" EVR Stockholm, 1988
Eesti Autorite Ühing

Eesti Autorite Ühing (lühend EAÜ) on Eesti autorite esindusorganisatsioon. EAÜ on mittetulundusühing. Ühingu liikmeteks on peamiselt heliloomingu ja kujutava kunsti teoste autorid ning muusikakirjastajad. Lisaks oma liikmetele esindab EAÜ ka teiste riikide autoreid ja kirjastajaid välisriikide autoreid esindavate organisatsioonidega sõlmitud vastastikuse esindamise lepingute alusel. EAÜ asutati 8. oktoobril 1991. EAÜ juhatuse esimees on alates 10. maist 2023 Karl-Ander Reismann. Juhatusse on varem kuulunud ka Vaiko Eplik (juhatuse esimees), Virgo Sillamaa, Juko-Mart Kõlar, Kadri Sundja, Kirke Karja, Karl-Ander Reismann ja Jaan Jaago. Tegevdirektor oli 1993–2021 Kalev Rattus. Alates 8. märtsist 2021 asus Eesti Autorite Ühingut juhtima Mati Kaalep. Eesti Autorite Ühingu esindaja osaleb Justiitsministeeriumi juures tegutseva autoriõiguse komisjoni töös. Vabariigi Valitsuse 21. juuni 2007. a korralduse nr 310 "Autoriõiguse komisjoni moodustamine" muutmine, 29.01.2009 Eesti Autorite Ühingu koduleht
EAÜ

EAÜ on mitmetähenduslik lühend. Eesti Ajakirjanikkude Ühing (hilisem Eesti Ajakirjanike Liit) Eesti Akvarellistide Ühendus Eesti Arhitektide Ühing, aastail 1921–1940 tegutsenud Eesti arhitektide kutseühing (õigusjärglane Eesti Arhitektide Liit) Eesti Arhivaaride Ühing Eesti Apteekide Ühendus Eesti Autismiühing Eesti Autorite Ühing, aastast 1991 tegutsev Eesti autorite esindusorganisatsioon EAÜS
Aruküla (täpsustus)

Aruküla on mitme Eesti koha nimi. Aruküla – alevik Harju maakonnas Raasiku vallas. Aruküla – küla Hiiumaal Hiiumaa vallas. Aruküla – küla Ida-Virumaal Lüganuse vallas. Aruküla – küla Ida-Virumaal Alutaguse vallas. Aruküla – küla Järvamaal Järva vallas. Aruküla – küla Lääne-Virumaal Vinni vallas. Aruküla – küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Aruküla – küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas Aruküla – endine küla Tartumaal Tartu valla ja Tartu linna piiril. Aruküla – endine küla Viljandimaal Tuhalaane vallas Aruküla – paik Jõgevamaal Põltsamaa vallas Aruküla – Pärnu maakonnas asuva (varem Lääne maakonnas Lihula vallas asunud) Rootsi-Aruküla nimi kuni 2017. aastani. Aruküla on ka Muksi küla nimevariant. Mõisad: Aruküla mõis – mõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Aruküla mõis – mõis Koeru kihelkonnas Järvamaal. Mõisted, mis sisaldavad nimetust Aruküla: Aruküla hiidrahn – teise nimega Hellamaa kivi asub Arukülas Raasiku vallas Aruküla jõgi – Pärnu jõe vasakpoolne lisajõgi. Aruküla lade – regionaalne kronostratigraafiline üksus, mille stratotüübiks on Aruküla koopad. Aruküla koopad – endise Tartu valla ja Tartu linna piiril olnud küla maadel asuvad liivakivikoopad. Aruküla koobaste kaitseala Aruküla vald
Rääma

Rääma on Pärnu linnaosa. 1920. aastal liideti Rääma mõisa alad Pärnu linnaga. Linnaosas asuvad Pärnu haigla, Pärnumaa kutsehariduskeskus, Pärnu Rääma Põhikool, Rääma Raamatukogu, kultuurikeskus Nooruse Maja, Rääma prügila. Rääma linnaosas on 75 tänavat, milleks on: Allika Arukase Betooni Ehitajate tee Hariduse Humala Ilvese Kadaka Kaevu põik Kaevu Kanepi Karikakra Kase Kibuvitsa Kiige Killustiku Kirsi Kodara Kreegi Kuldse Kodu Kuremarja Kuu Lauka Lepa Liblika Lille Lina Madara Mooni Muraka Mureli Mäe Männi Mündi Nelgi Niidu Niidupargi Niidumõisa Oja Parmu Pesa Pihlaka Pikanõmme tee Pirni Plaadi Ploomi Pohla Pähkli Raba Ristiku Roheline Rohu Rääma Savi Sireli Suur-Jõekalda Sõeru Sõstra Tallinna maantee Tamme Tammiste tee Tihniku Tikri Timuti Tuisu Tulika Turba Tuule Tähe Vana-Rääma Vana-Savi Vilja Välja Õuna Ülase Pärnu Linatööstus, Pärnu Linavabrik Rääma Rahva Oma Päev "90aastane eeslinn Rääma elab kolmes sajandis" Pärnu Postimees, 5. november 2010 "Rääma ja Raba tänav viivad Ravassaare mõisa" Pärnu Postimees, 18. detsember 2011
Kaspar Kadastik

Kaspar Kadastik (sündinud 30. märtsil 1987 Tartus) on Eesti helilooja ja multiinstrumentalist. Peamiselt tegev filmi- ja reklaamimuusika loomega. 2011 a. sügisel Herzog Helistuudio kaasasutaja. Tema tähtsamad tööd on olnud 2011. aastal PÖFFi tunnusmuusika loomine ja 2012. aastal mängufilmi "Vasaku jala reede" muusika kirjutamine.
Pööring

Pööring (inglise keeles turnaround) on merematke algus või lõpp sadamas, kus ristluslaeva reisijad vahetuvad: ühe ristluse reisijad lahkuvad ja saabuvad järgmise ristluse reisijad. Eristatakse täispööringut (vahetuvad kõik reisijad) ja poolpööringut (vahetuvad osad reisijad). Tavaliselt korraldatakse pööring selles sadamas, kuhu teiste riikide reisijail on mugavam saabuda. Sagedamini korraldatakse Läänemere matkete pööringuid Kopenhaagenis ja Stockholmis, kus on rohkesti lennuliine. Linnale on kasulikum olla pööringu- kui külastussadam, sest pööringul olevad turistid vajavad selles linnas rohkem teenuseid - majutust, toitlustust ja transporti - kui ühepäevasel külastusel olevad matkelaeva reisijad. Tallinna Vanasadam sai pööringusadamaks esmakordselt juunis 2011. Sõna "pööring" valiti välja Tallinna Lennujaama ja Tallinna Sadama 2011. aasta suvel korraldatud konkursil ingliskeelsele terminile "turnaround" eestikeelse vaste leidmiseks, selle sõna olid välja pakkunud kolm võistlejat. "Tallinna lennujaama juht: "Oleme perifeerne turg ja lennufirmad võtavad siia tulles riske. Aga me ei jäta võitlust"". Ärileht. 02.02.2019. Kas teate, mida tähendab sõna "pööring"? Reisimaailm 2011, nr 6
Dešifreerimine

Dešifreerimine (prantsuse keeles déchiffrer) on tegevus, mille käigus šifreeritud info muudetakse arusaadavaks. Mõnikord mõeldakse dešifreerimise all tundmatute või vähetuntud kirjamärkide väljalugemist.
Silmus

Silmus (ka silm) on nööri, paela, köie, lõnga, traadi või muu sellise suletud keerd või aas. Silmus (tekstiilindus)
Sutt

See artikkel räägib perekonnanimest. Kala kohta vaata artiklit jõesilm. Sutt on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sutt 424 inimesel: 201 mehel ja 223 naisel. Perekonnanimede levikult on Sutt meeste puhul 296. kohal ja naiste puhul 288. kohal. Nimi on levinuim Pärnu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 22. Andres Sutt, eesti poliitik (1967–) Hugo Sutt, eesti laulja ja näitleja (1912–1940) Jüri Sutt, eesti majandusteadlane (1937–2013) Katrin Sutt, eesti näitleja (1993–) Mati Sutt, eesti koolijuht ja omavalitsustegelane (1959–) Richard Sutt, eesti sõjaväelane (1906–) Roland Sutt, eesti trummar (1972–) Toomas Sutt, eesti bioloog, teadusajaloolane ja filosoof (1938–1994) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/Sutt (vaadatud 21.04.2021)
Kalju Liiva

Kalju Liiva (sündinud 17. jaanuaril 1941 Pärnumaal) on endine Eesti maadleja. Ta on 17-kordne Eesti meister vabamaadluses poolraske- ja raskekaalus – 1964, 1966, 1967, 1968–1976, 1978, 1979 – ja absoluutkaalus 1975–1977. Ta on võitnud kaks kuldmedalit Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses – 1963. ja 1968. aastal. Kalju Liiva on kuuekordne spordiühingu Dünamo üleliiduline meister vabamaadluses. Spordijärk - aastast 1966 vabamaadluses NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane. Biograafia ESBL-is
Vabamaadlus

Vabamaadlus on üks kahest levinumast maadlusviisist. Erinevalt Kreeka-Rooma maadlusest tohivad võistlejad vabamaadluses haarata teineteist altpoolt vöökohta ja kasutada heidete sooritamisel ja vastase takistamiseks jalgu. Mõlema maadlusviisi harrastajaid ühendav Rahvusvaheline Maadlusliit (FILA; Fédération Internationale de Lutte Amateur) loodi 1912. aastal. Liidul on 162 liikmesriiki. Eesti esimene olümpiavõitja vabamaadluses oli Osvald Käpp Amsterdami olümpiamängudel. Hiljem on olümpiavõitjaks tulnud Kristjan Palusalu 1936. aastal Berliinis. Medali samalt olümpialt sai ka August Neo. Eesti taasiseseisvuse aja parima koha on saanud Küllo Kõiv (7. koht 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas). 1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vabamaadluses Toeta Eesti Maadlust fila-wrestling.com Rahvusvaheline Maadlusliit maadlusliit.ee Eesti Maadlusliit Tartu linna maadlusselts
Nikolai Päts

Nikolai Päts (5. september 1871 Viljandi, Liivimaa kubermang – 29. november 1940 Viljandi) oli Eesti õigeusu vaimulik. Nikolai Päts õppis Tahkuranna apostliku õigeusu kihelkonnakoolis, Pärnu apostliku õigeusu kihelkonnakoolis ja aastatel 1884–1894 Riia Vaimulikus Seminaris. Ta töötas seejärel kooliõpetajana Tänassilmas ja Paides (aastatel 1894–1899). Pühitsemise järel oli ta õigeusu preester Tänassilmas (1899–1904), Räpina Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti koguduses (1904–1917) ja aastatel 1914–1918 Võru praostkonna praost. Nikolai Päts oli ka 1917. aastast Võru Maakonnanõukogu liige. Aastatel 1918–1940 oli ta algul Tallinna Püha Siimeoni koguduse ja hiljem Tallinna Aleksander Nevski koguduse preester; ühtlasi oli ta 1919–1931 Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Sinodi (kirikuvalitsuse) abiesimees ja 1935–1940 esimees. Ta oli ajakirja Elutõde toimetaja ning aastatel 1920–1924 Riigiraamatukogu juhataja. Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk, 1929 Püha Piiskop Platoni ordeni II järk, 1929 Püha Piiskop Platoni ordeni I järk, 1931 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk, 1938 Nikolai Päts sündis ehitusmeister Jakob Pätsi (1841–1909) ja Olga Tumanova (1847–1914) esimese pojana, tema vennad olid Konstantin Päts (1874–1956), Paul Päts (1876–1883), Voldemar Päts (1878–1958), Peeter Päts (1880–1942) ja õde Marianne Pung (sünd Päts; 1881–1947). Nikolai Päts oli abielus 1899. aastast Ludmilla Tšistjakovaga (preester Nikolai Tšistjakovi tütre, kindral Nikolai Helki õega). Nikolai ja Ludmilla Pätsil oli viis last: Liidia Päts (1899–1920), Voldemar (Vladimir) Päts (1902–1942), Nelli Helena (Jelena) Päts (1906–1932), Theodor Päts (s 1908) ja Ludmilla Päts (s 1916). Võru Maanõukogu tegevuse ülevaade, Wõru Teataja, 12 september 1917 Eesti biograafiline andmebaas ISIK Foto https://www.e-varamu.ee/item/IHGJ4AC5E3MNTXLTFFUHYFWH5BUA2VSD?lang=et
Suure-Jaani alevivolinike loend

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Suure-Jaani alevivolinikeks (RTL 1934, 14): Karl Mikk, astus 17. märtsil 1934 tagasi, tems asemele kutsutud Edgar-Johannes Ottas (20. märts 1934, RTL 1934, 25) Jüri Soolo August Pakassaar Martin Vain Johannes Ott Jaan Tiks Georg Põdra Jüri Käär August Leppik August Nurk Robert Männik, astus tagasi, tema asemele kutsutud arvates 22. veebruarist 1934 Jaan Margus (RTL 1934, 19) (arvatud volikogust välja Kohtu- ja siseministri otsusega 22. märtsist 1934 nr. 2388; RTL 1934, 29) Johan Matson Jaak Nõmm Theodor Kaasik Mihail Pihlak
Isak Weiner

Isak Weiner (24. jaanuar 1905 Tallinn – 19. jaanuar 1973 Tallinn) oli Eesti advokaat ja filatelist. Ta õppis Berliini kaubandusülikoolis aastail 1923–24 ja Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas aastail 1924–1929 (lõpetas). Aastail 1930–1939 oli ta vandeadvokaat Balduin Limbergi abi Tallinnas. Isak Weiner evakueerus Eestist 1941. aastal Nõukogude Liitu, osales Teises maailmasõjas Eesti Laskurkorpuse koosseisus, sai Kuulsuse III järgu ordeni, naasis Eestisse 1945. aastal. Aastail 1934–1939 andis ta välja Eesti postmarkide, tervikasjade ja ajutiste postitemplite nimekirja (esimese Eesti postmarkide erikataloogi). Ta suri aastal 1973 ja ta maeti 21. jaanuaril 1973 Rahumäele, Juudi kalmistule (Isaak Veiner'i nime all). http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=Isaak&filter_maetud_perenimi=Veiner&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink] Elmar Ojaste. Isak Weiner in memoriam. Eesti Filatelist, nr. 14, 1973, lk. 3. TÜ üliõpilased
Mihkel Kont

Mihkel Kont (23. november 1894 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 25. oktoober 1973 Bradford, Inglismaa) oli eesti filatelist. Ta osales Esimeses maailmasõjas, Vabadussõjas ja Teises maailmasõjas, oli Kaitseliidu Valgamaa maleva sekretär ja Valga linnavolikogu juhataja. Alates 1947. aastast elas ta Bradfordis Inglismaal. A. Ostrat. Mihkel Kont †. Eesti Filatelist, nr. 15, 1974. Ohvitseride andmekogu
Maria Magdalena Suurman

Maria Magdalena Suurman, kunstnikunimega Malle Mägi von Schultz, (28. november 1904 Räpina vald – 11. veebruar 2003) oli eesti päritolu USA muusik, helilooja ja maalikunstnik. Suurman lõpetas Tallinna Konservatooriumi 1939. aastal pianistina Artur Lemba ja lauljana 1942. aastal L. Hellat-Lemba õpilasena. Magistritöö kaitses ta Ameerika Ühendriikides Eastern Michigan Universitys muusika ja maalikunsti alal. Suurman on seni ainus väliseesti naine, kes on saanud filosoofiadoktoriks muusika alal, tema väitekiri Florida State Christian College'is käsitles eesti rahvaviiside struktuuri ja nende seost algupärase tekstiga. Ameerika Ühendriikide 200. aastapäeva puhul kingiti president Gerald Fordile Suurmani õlimaal "Trummar John", mis kujutas esimest teadaolevat Ameerikasse jõudnud eestlast Johan Schalbricki. Ta oli organist, pianist, laulja ja helilooja. Tema esinemiskohtade seas on olnud Sydney, Berliin, Toronto, Buenos Aires, Hongkong, Alaska, Šveits, Kaplinn, Montreal, Tallinn, kodukoht Räpina (kontserdid 1992, 1993, 1994) ning Eesti saatkond Moskvas 1993. 92-aastaselt sai Suurmanist esimene eestlane, kes on esinenud klaveriõhtuga ÜRO peakorteris (1996). Ta esines ka New Yorgis Lincoln Centeris (1988) ja Carnegie Hallis. Elu jooksul komponeeris ta üle 60 teose, põhiliselt laule, klaveri- ja orkestripalu. Maria Magdalena Suurmann valdas eesti, saksa, vene, inglise ja prantsuse keelt. November - tähtpäevade kalender 2009, Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum Mälumäng. Postimees, 20. veebruar 2012, lk 21 Alo Põldmäe "Eesti muusik-kosmopoliit" EPL, 11. detsember 1999 "96-aastane pianist esineb Estonias"[alaline kõdulink] Postimees, 30.03.2001 Alo Põldmäe "Eesti muusik-kosmopoliit" Eesti Päevaleht, 11. detsember 1999 "96-aastane pianist esineb Estonias" Postimees, 30.03.2001
Šifreerimine

Šifreerimine on tegevus, mille käigus info muudetakse arusaamatuks neile, kelle eest seda varjata püütakse. Üks võimalus teksti šifreerimiseks on kirjamärkide asendamine tähtedega, numbritega või nende kombinatsioonidega, kasutades teatud koodi (šifrit). Näiteks sõna "kuu" võib šifreerimisel omandada kuju "kk ol ol" või "255" vms.  Pikemalt artiklis Dešifreerimine Dešifreerimine on tegevus, mille käigus info muudetakse olemasolevate parameetrite ja reeglite alusel arusaadavaks tekstiks ning informatsiooniks. krüpteerimine, dekrüpteerimine Caesari nihe Mobiilikõnede tippkrüpteering lõhuti vähem kui kahe tunniga!, www.FORTE.ee , 18. jaanuar 2010 BlackBerry – luurajate luupainaja, Delfi, 9. august 2010 16. juuni 2011, Ekspert: Skype'i lähtekoodid ei võimalda FSB-l pealt kuulata, http://uudised.err.ee
Uus-Rootsi

Uus-Rootsi (rootsi keeles Nya Sverige, soome keeles Uusi-Ruotsi, ladina keeles Nova Svecia, inglise keeles New Sweden) oli Rootsi kuningriigi koloonia, mis paiknes Põhja-Ameerika idaranniku Delaware'i jõel aastatel 1638–1655. Esimene asundus oli Fort Kristina, nüüdne Wilmington USA Delaware'i osariigis, mis nimetati emamaa kuninganna Kristiina järgi. Uus-Rootsi hõlmas osa praegusest Ameerika Ühendriikide Delaware'i, New Jersey ja Pennsylvania osariigist. Rootslaste ja paarisaja soomlase kõrval oli asunike seas ka arvukalt hollandlasi. Samuti saabusid kolooniasse Rootsi sõduritena mõned sakslased. 1654. aastal saabus laevaga Örn Uus-Rootsi ka esimene Ameerika pinnale astunud tallinlane Johan Schalbrick. Teise eestimaalasena jõudis Uus-Madalmaade halduskeskusse Martin Hoffman 1657. aastal. Mõlemad olid pärit Tallinnast. Uus-Rootsi viimane kuberner oli Johan Risingh. 1655. aastal vallutasid Uus-Rootsi hollandlased, kes omakorda 1664. aastal alistati Suurbritannia kuningriigi kolonisaatorite poolt Uus-Inglismaalt. Pärast seda rootslaste asumaad enam ei taastatud. Ameerika koloniseerimine skandinaavlaste poolt Carol E. Hoffecker, New Sweden in America, University of Delaware Press, 1995, lk 178 Mälumäng. Postimees, 20. veebruar 2012, lk 21 Estonians in North America: 1627-1896 Pekka Erelt (2. august 2017). "President Roosevelti esivanem oli pärit Tallinnast". Eesti Ekspress. Ekspress Meedia AS. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. august 2017.
Montgomery Burns

Charles Montgomery Burns (Mr. Burns) on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Springfieldi tuumajaama omanik ja Homer Simpsoni ülemus. Teda kujutatakse joonissarjas väga vana mehena, kuid täpne iga on sarja osades erinev. C. M. Burnsi isa oli kolonel Clifford Burns ja ema Daphne Burns. Burnsi väga kuulsad väljendid on "Excellent!" ja "Release the hounds!"
Mustang (täpsustus)

Mustang võib tähendada mitut asja. Mustang on metsistunud hobune. Ford Mustang on Fordi sõiduauto mudel. P-51 Mustang on hävituslennuk. Cessna Citation Mustang on reaktiiv-väikelennuk. Mustāṅ on üks Nepali piirkondadest, vt ka Mustangi kuningriik ja Lo kuningriik