Tallinna–Keila raudteelõik

Tallinna–Keila raudteelõik on 26,8 kilomeetri pikkune laiarööpmeline raudtee Tallinna (Balti jaama) ja Keila raudteejaama vahel. 2023. aastal valmis raudtee ümberehitus, tänu millele on Tallinna–Keila raudteelõik nüüd täies pikkuses kahe peateega. Varem oli raudtee 19,5 kilomeetri ulatuses kahe- ja 7,3 kilomeetri ulatuses üheteeline. Elektrifitseeritud kogu raudtee pikkuses. Kuulub AS Eesti Raudteele. Peale ümberehituse valmimist Tallinn–Keila raudteelõigul 2023. aastal tõusevad ka rongide piirkiirused endiselt 120 kilomeetri tunnikiiruselt kuni 140 tunnikiirusele. Tallinna piires kuni Pääskülani kehtib rongidele endiselt 70 km/h samuti vahetati ümberehituste käigus ära fooride- ja tõkkepuude juhtimissüsteem raudtee lõigul kuna vana juhtimissüsteem oli pärit Nõukogude ajast vahemikus 1958-1981. [1] Tallinna–Keila raudtee äärde on rajatud 3 raudteejaama: Balti jaam, Pääsküla, Keila ja 12 peatuspunkti: Lilleküla, Tondi, Järve, Rahumäe, Nõmme, Hiiu, Kivimäe, Laagri, Urda, Padula, Saue, Valingu. Samuti loetakse sellele kuuluvaks Kopli kaubajaam. Reisijateveol on raudtee jagatud 1., 2., ja 3. tsooniks. 1. tsoon jääb Balti jaama ja Laagri raudteepeatuse vahele, kuni Valingu raudteepeatuseni on juba 2. tsoon. Valingu raudteepeatus asub samaaegselt kahes tsoonis ning Padula raudteepeatuses toimub rongi sisenemine ja väljumine ainult läbi rongi C-ala. Tallinna–Keila raudtee piires toimub reisijatevedu kuni Pääskülani ja Keilani (tava- ja ekspressliin). Elektrirongide sõit liinidel algab depoost ja lõpeb depoos, see tähendab marsruudil Pääsküla–Tallinn. Keilast on võimalik edasi sõita elektrirongidega Paldiskini, Kloogarannani ja Turbani. Et raudtee rajamine soodustas uute asunduste tekkimist, sai raudteelõigul pärast selle avamist kõige tulusamaks veoliigiks reisijate vedu. Esimesed uued peatuspunktid Keila ja Tallinn (mõlemad avati 1870) vahel rajati 1872. aastal Sauele (Friedrichshof) ja Nõmmele. 1876. aastast sai Nõmmest pooljaam, kuhu ehitati 1888 uus perroon ja kõrvaltee. Tallinna–Keila raudtee elektrifitseerimine (1924) soodustas uute peatuskohtade rajamist. Juba olemasolevatele Pääskülale (1915) ja Järvele (1923) lisandusid Kivimäe (1924), Rahumäe (1926), Hiiu (1926), Laagri (1928), Lilleküla (1929) ja Tondi (1934). Nüüdisajal on rajatud Urda (2008) ja Padula raudteepeatus (2008). Rohu raudteeviadukt. Ületab Rohu tänavat Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna ja Kelmiküla asumis Paldiski maantee raudteeülesõit. Selle asemel ehitati 1926. aastaks Paldiski maantee raudteeviadukt. Ületab Paldiski maanteed Falkpargi tänava raudteeülesõit. Nüüdseks suletud Endla tänava raudteeülesõit. Selle asemel ehitati 1962. aastaks Endla raudteeviadukt. Ületab Endla tänavat Lilleküla raudteepeatuse raudteeülesõit. Nüüdseks suletud. Selle trassile ehitati 2012. aastaks jalakäijate tunnel raudteetruup üle kergliiklustee Marta tänavale ja Lilleküla jalgpallistaadionile Tondi tänava raudteeülesõit Seebi tänava raudteeülesõit. Nüüdseks suletud Tammsaare tee raudteeviadukt. Ületab A. H. Tammsaare teed Järve tänava raudteeülesõit. Nüüdseks suletud Rahumäe raudteeviadukt. Endise kitsarööpmelise raudtee ja praeguse kergliiklustee viadukt. Nõmme linnaosa, Tallinn Rahumäe raudteepeatuse raudteeülesõit. Nüüdseks suletud Pärnu maantee Nõmme raudteeülesõit. Nõmme linnaosa, Tallinn Hiiu tänava raudteeülesõit. Nõmme linnaosa, Tallinn Kivimäe raudteepeatuse raudteeülesõit. Nüüdseks suletud. Nõmme linnaosa, Tallinn Pärnu maantee Laagri raudteeülesõit raudteesild üle Pääsküla jõe Veskitammi tänava raudteeülesõit raudteetruup üle Jaama tänava kergliiklustee raudteeviadukt üle Juuliku–Tabasalu tee raudteesild üle Vääna jõe Suurevälja tee raudteeülesõit. Saue Kanama–Keila maantee viadukt Valingu raudteeülesõit raudteesild üle Keila jõe Tuula tee raudteeülesõit. Nüüdseks suletud. Keila Ülesõidu tänava raudteeülesõit. Keila Raudteelõik rajati aastail 1869–1870 Balti Raudtee Seltsi poolt Balti raudtee (Paldiski–Tallinna–Peterburi rongiliin) peatee ühe osana. Veidi enne 45. versta lõppes peatee Tallinnas Balti jaamas, jätkudes Peterburi suunal juba uue teena. Balti raudtee ehitustööde koordineerimiseks oli kogu tee jaotatud 5 jaoskonnaks ja 40 ehituspunktiks. Tallinna–Keila raudteelõik kuulus I jaoskonda, mis hõlmas teelõiku Paldiskist Aegviiduni (umbes 100 versta). Aprillist novembrini kestnud töödest võttis osa 6018 inimest, kellest 4711 olid Venemaalt värvatud töötajad. Balti raudtee ametlik avamine toimus 24. oktoobril (5. novembril) 1870 Narvas Alates 1. aprillist 1893 kuulus Balti raudtee riigile ja sõltus täielikult riiklikust haldusaparaadist 1902. aastal ehitati Tallinna–Keila raudtee jätkuna raudteeliin Keilast Haapsaluni Aastatel 1906–1917 kuulus Looderaudtee alla ja alates 1918. aastast iseseisvalt Eesti Raudtee valitsuse alla Aastatel 1918–1940 toimus sellel raudteelõigul kiire areng seoses regulaarse elektrirongiliini avamisega. 1925–1927 rajati raudteeviaduktid Paldiski maanteel ja Rohu tänaval ning ehitati uus ja pikem viadukt Rahumäel. 1932. aastal ehitati Tallinna–Nõmme liinile teine rööpapaar ja järgmisel aastal pikendati seda Pääskülani. 1939 ehitati Järvele uus veoalajaam 1940. aastate esimene pool mõjus elektrirongiliiklusele laastavalt. Taganevad Nõukogude väed viisid 1941 veeremi Molotovi. teise Saksa okupatsiooni ajal elektriraudtee kontaktvõrgud demonteeriti Rongiliiklus Tallinna–Nõmme liinil taastati 23. septembril 1944, mõni päev hiljem sõitsid rongid ka Keilani. Tallinna–Pääsküla elektrirongiliini korrastamine lõppes 1946. aastal. 22. juulil 1958 avati liikluseks uus 15,7 km pikkune Pääsküla–Keila elektrifitseeritud rongiliin. Sellega oli Tallinna–Keila rongiliin elektrifitseeritud. Raudteede elektrifitseerimine jätkus Keilast edasi. 30. detsembril 1958 avati Keila–Paldiski raudteel Keila–Klooga elektrifitseeritud raudteelõik ja 1961 Klooga–Paldiski elektrifitseeritud raudteelõik, mida toideti Keilas paiknenud ajutisest rändalajaamast. 1960 ehitati täiesti uus elektrifitseeritud 2,5 km pikkune Klooga – Klooga-Ranna raudteelõik. 1965 elektrifitseeriti Keila–Haapsalu raudteel Keila–Vasalemma raudteelõik ja 1981 Vasalemma–Riisipere raudteelõik 1967 pingestati Keilas uus statsionaarne veoalajaam 1961–1962 rajati Pääskülla elektrirongide depoo Samal ajal ehitati reisijatele Balti jaama uus linnalähedaste rongide paviljon ning vana (arhitekt Rudolf von Knüpfferi projekteeritud) hoone ehitati ümber 1963–1992 kuuluti Balti Raudtee Eesti Raudteekonna (BRER) koosseisu 1992 reorganiseeriti Balti Raudtee Eesti Raudteekond riigiettevõtteks Eesti Raudtee 1999. aastast tegutseb elektrirongiliiklusega iseseisev ettevõte – Elektriraudtee AS 2022. aastal muudeti raudteeliin kogu ulatuses kaheteeliseks. Lilleküla raudteepeatus. Taamal jalgpallistaadion A. Le Coq Arena Tondi raudteeülesõit. Vaade Pärnu maantee poolt 22. detsembril 2008 Tondi raudteepeatus 22. juulil 2009 Trammipeatus Tondi raudteepeatuse kõrval 22. detsembril 2008 Järve raudteepeatus Järve jaamahoone 1997 suletud Järve raudteeülesõit Rahumäe hiidrahn Järve Keskuse ja Rahumäe kalmistu vahel 19. mail 2011 Rahumäe viadukt veebruaris 2011 Rahumäe raudteepeatus Rahumäe jaamahoone. Pärnu maantee 288b. Valmis 1930 Nõmme raudteeülesõit Pärnu maanteel Nõmme jaamahoone Hiiu jaamahoone ja raudteeülesõidu koht endise Nõmme-Väikse jaama lähedal Kivimäe raudteepeatus 14. juunil 2009 Pääsküla jaama hoone Pääsküla raudteepeatuses Urda raudteepeatus Padula raudteepeatus Raudteeülesõit Valingul Keila raudteesild (taamal Keila kirik) Keila raudteejaam 2011 Balti raudtee Elektriraudtee AS Tallinna–Pääsküla rongiliin "EVR: rongide lubatavad sõidukiirused, 4. juuli 2013" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19.08.2014. Vaadatud 18.08.2014. Raudtee infrastruktuuri tehnilised andmed ja kavandatud raudteehoiutööde tähtajad[alaline kõdulink] AS Eesti Raudtee raudteerajatistel teostatavad operatsioonid https://railwayz.info/photolines/station/10011 "Tallinna ja Harjumaa elektriraudtee: Pääsküla". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2009. Vaadatud 21. juunil 2009. Sada aastat Eesti raudteed. Lk 46 Tallinn : entsüklopeedia. 2., N-Ü / (peatoimetaja Jaan Tamm ; märksõnastiku koostaja Robert Nerman). Tallinn : Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004. Lk 131–132 Sada aastat Eesti raudteed (koostajad Veera Gussarova, Otto Karma, Georgi Lukin). Tallinn : Eesti Raamat, 1970. Lk 30–31 Sada aastat Eesti raudteed. Lk 28 Tallinnast. Eesti Postimees, 18. märts 1870. Lk 42 Sada aastat Eesti raudteed. Lk 32 Sada aastat Eesti raudteed. Lk 50 Ajalugu. Eesti Raudtee Ajalugu. Elektriraudtee Arved Duvin. Lugusid raudteedest Eestimaal. Võru : Võru Täht 2007. Lk 117 Jana Kadastik, Siim Sultson. Ainulaadne koorikkatusega hoone. Äripäeva Online – eriväljaanne, 6. oktoober 2008 YouTube'i video: Keila-Pääsküla raudteelõik 2017 vs 2023 TALLINN - KEILA; Eesti Raudteeajaloo Selts