Õlu

Õlu on kääritamise teel teraviljast või muust tärkliserikkast toorainest valmistatud alkohoolne jook, milles on 1–7 mahuprotsenti (harva rohkem) alkoholi. Õlu on maailma kõige populaarsem ja tõenäoliselt kõige vanem alkohoolne jook. Ta on vee ja tee järel kõige levinum jook üldse. Õlle valmistamist nimetatakse pruulimiseks. Eestlased valmistavad õlut põhiliselt odrast, kuid eri rahvastel on erinevad õlletoorained: Aafrikas valmistatakse hirsiõlut, Saksamaal nisuõlut, Ida-Aasias riisiõlut, Mehhikos ja Lõuna-Ameerikas maisiõlut. Saksamaal on välja töötatud ka õlle valmistamine kanepist.  Pikemalt artiklis Pruulimine Õlle valmistamiseks kasvatatakse viljast linnased, millest valmistatakse meski, mis segatakse veega ja filtreeritakse ning saadakse virre ja jääkprodukt õlleraba, millest saab loomasööta. Virret keedetakse tavaliselt koos humalatega, mis toimivad konservandina ning annavad õllele iseloomuliku mõrkja maitse. Seejärel virre jahutatakse ja setitatakse ning sellele lisatakse kääritamiseks pärm. Pärast õllepruulimist villitakse valmis õlu pudelitesse, vaatidesse või muudesse anumatesse ja tarvitatakse jahutatult. Õlut valmistati juba Mesopotaamias ja Egiptuses umbes 6000 aastat tagasi. Õlut on mainitud juba muistsetes tekstides, näiteks Hammurapi seadustes ja palvelaulus Mesopotaamia õllejumalannale Ninkasile, mille järgi õllevalmistamise retsepti meeles peeti. Arheoloogid oletavad, et õllel oli oluline roll tsivilisatsioonide kujunemises. Varaseimad märgid õlle keemilise koostise kohta pärinevad ajavahemikust 3500–3100 eKr Godin Tepe asulakohast Z̄āgrose mäestikus Lääne-Iraanis. 1516. aastal kehtestati Saksamaal Baieris õlle puhtuse seadus (Reinheitsgebot). Õlu on küllalt suure energeetilise väärtusega ja võib rohkel tarvitamisel põhjustada ülekaalulisust. Õlles sisalduv alkohol tekitab alkohoolset joovet ja võib pikaajalisel tarvitamisel põhjustada alkoholismi. Kuigi õlles on B-rühma vitamiine, mis on kasulikud nahale ja närvisüsteemile ning aitavad vältida akne teket, ei pruugi filtreeritud õlles B-rühma vitamiinide sisaldus olla kuigi suur, sest vitamiinide allikas on õllepärm. Lisaks pärsib alkohol organismi võimet vitamiine aktiveerida, mistõttu õllest saadavate vitamiinide kasulikkus on kaheldav. Ale Guinness Koduõlu Laagriõlu Nisuõlu Piipkann Pilsen Zythos Trappist Ankur Vaat Õllekann Õlleturism Õlu www.jootargalt.ee (vaadatud 05.11.2016) European Beer Guide Richard Rudgley. The Alchemy of Culture: Intoxicants in Society, London: British Museum Press 1993, ISBN 978-0714117362 ""Food and Agriculture Organization of the United Nations"". faostat.fao.org (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 7.04.2012. Vaadatud 04.01.2011. "Beer Before Bread". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. mai 2008. Vaadatud 3. mail 2011. https://archive.today/20120722060832/www.cbsnews.com/8301-501465_162-20022058-501465.html?tag=channelMore;pop Michael Jackson. "Suur õllemääraja", Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2002. Ülo Mallene. "Õlleraamat", Tallinn: Maalehe Raamat, 1999. Ernst Friedrich. "Õlu", Tallinn: Bit, 2001. Beerguide.ee Tormis Jakovlev. Sõnake Eesti õlletraditsioonist Jüri Kuuskemaa artikkel Õllekultuurist ja kujunemisest ajaloolase pilgu läbi Koduõlle valmistamine ja joomine Hiiumaal Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu 17. veebruar 2016, ERR Eesti lood: Õllerevolutsioon