laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kuuskede kuningas

Kuuskede kuningas on kaitsealune ja Eesti üks jämedamaid kuuski, mis kasvab Pärnu maakonnas Saarde vallas. Puu ümbermõõt on 434 (või 420) cm (1,3 m kõrguselt mõõdetuna), kõrgus 33 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 03.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 262. Kuuskede kuningas keskkonnaportaalis
Kaasani kiriku pappel

Kaasani kiriku pappel on must pappel, mis kasvab Tallinnas Liivalaia tänaval Tallinna Kaasani kiriku õuel. Eesti jämedaim must pappel kasvas Tallinnas Liivalaia tänaval Tallinna Kaasani kiriku aias, puu ümbermõõt oli 698 cm. Kuni murdumiseni 16. novembril 2004 oli see Tallinna jämedaim puu. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Kaasani kiriku pappel Eesti looduse infosüsteemis Allar Viivik (17.11.2004). "Tuul murdis Tallinna jämedaima puuhiiglase". SL Õhtuleht. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Väike-Saadu pärnad

Väike-Saadu pärnad on kaitsealused pärnad, mis kasvavad Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kassi külas Väike-Saadu talu õues. Need on kaks pärna, millest suurema ümbermõõt on 394 cm (mõõdetuna maapinnalt), kõrgus 25 m. Väike-Saadu pihlakas Väike-Saadu pärnad ja pihlakas Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 03.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 695. Väike-Saadu pärnad ja pihlakas Eesti looduse infosüsteemis
Väike-Saadu pihlakas

Väike-Saadu pihlakas on kaitsealune ja Eesti üks jämedamaid pihlakaid, mis kasvab Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kassi külas Väike-Saadu talu õues. Pihlaka ümbermõõt on 213 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt), kõrgus 15 m. Väike-Saadu pärnad Väike-Saadu pärnad ja pihlakas Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 22.12.2014) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 695. Väike-Saadu pärnad ja pihlakas Eesti looduse infosüsteemis
Lümati künnapuu

Lümati künnapuu (botaaniliselt vigaselt nimetatud ka: Lümati jalakas) on kaitsealune ja Eesti jämedaim künnapuu, mis kasvab Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Künnapuu ümbermõõt on 608 cm (mõõdetuna 1,2 m kõrguselt), kõrgus 17 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 03.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 316. Lümati künnapuu keskkonnaportaalis
Loodi lehised

Loodi lehised (ka: Loodi Püstmäe lehisepuistu) on kaitsealune euroopa lehise puistu, mis kasvab Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Lehised jäävad Loodi looduspargi alale. Puistu rajas 1820. aastal Loodi mõisnik Heinrich August von Bock. Lehiste keskmine kõrgus on 40,5 m ja diameeter 54 cm. Lehiste seas kasvab ka Eesti kõrgeim lehis, mille kõrgus on 43,9 m (2007. aasta andmetel). Loodi looduspark Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 03.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 302. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_mets/artikkel707_685.html (vaadatud 12.07.2016) Loodi looduspark, Loodi-Püstmäe sihtkaitsevöönd Eesti looduse infosüsteemis Loodi looduspark, Loodi-Püstmäe sihtkaitsevöönd keskkonnaportaalis
Lokuta kadakas

Lokuta kadakas (ka: Metsküla kadakas) on kaitsealune ja Eesti üks jämedamaid kadakaid, mis kasvab Rapla maakonnas Rapla vallas Metskülas Lokuta talu lähedal. Kadaka ümbermõõt on 206 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt), kõrgus 10 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 301. Lokuta kadakas keskkonnaportaalis
Kaisma raba

Kaisma raba (ka Kaisma soo) on raba Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Soo pindala on 1723 ha. Soo jääb Kaisma hoiuala piiresse. Soo on tekkinud veekogu soostumise tagajärjel. Rabas asub kaks järve: Kaisma järv ja Kaisma Väikejärv. Turba paksus on soos kuni 5,8 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 4.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kolgu raba

Kolgu raba on raba Mahtra soostiku lõunaosas, halduslikult jääb Rapla maakonda Rapla valda. Raba on aastast 1981 kaitse all. Varasem sookaitseala hõlmas ainult Kolgu raba ja selle pindala oli 545 hektarit. Alates 2007. aastast kuulub raba ühes põhjapoolse Mahtra raba ja teiste ümbruskonna soodega Mahtra looduskaitseala koosseisu. Petersoo, T., 1999. Mahtra soostik tervikuna kaitse alla! Eesti Loodus, 4: 127. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 324. Mahtra soo = Kolgu soo Eesti looduse infosüsteemis
Tróodos

Tróodos on mäestik Küprose saarel. Selle kõrgeim tipp Olümpos (1952 m) on ühtlasi riigi ja saare kõrgeim tipp. Mäestik asub saare lääneosas. Seal on mitmeid bütsantsiaegseid kloostreid ja kirikuid, millest 10 kuuluvad UNESCO maailmapärandi loendisse. UNESCO (16. detsember 2001). "Locational Information: Painted Churches in the Troodos Region". Vaadatud 4. aprill 2013.
Karlo Funk

Karlo Funk (sündinud 1971) on eesti ajakirjanik ja filmikriitik. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis ajalugu ja filosoofiat. Ta olnud töötanud kultuuriajakirjanikuna (ajalehtedes Noorte Hääl[viide?], Päevaleht[viide?] ja Eesti Ekspress[viide?]) ning teinud filmisaateid televisioonis ja raadios. Aastatel 1999–2000 töötas ta reklaamifirmas Tank, 2001–2006 Eesti Filmi Sihtasutuses välissuhete juhina ja 2006–2013 peaeksperdina. Aastatel 2013–2016 oli ta Eesti Instituudi direktor. Seejärel töötas lühikest aega Telia digi-TV hankejuhina ja Eesti Rahvusringhälingus. Alates 2020. aasta kevadest on ta Eesti Filmimuuseumi kuraator. 2000 Aasta filmiajakirjanik 2000 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (filmikriitiku preemia) Margit Tõnson. Kuldne mees Karlo Funk Eesti Ekspress / Areen, 21. oktoober 2010
Vuspjurt-Tšuratšiki

Vuspjurt-Tšuratšiki ehk Vuspürt Tšuratšok (vene Вуспюрт-Чурачики, tšuvaši Вуспӳрт Чурачӑк) on küla Venemaal Tšuvaššias Tšeboksarõ rajoonis Išlei külaasunduses. Asub 34 km kaugusel Tšeboksarõst. Küla asutati 18. sajandi lõpus Tšuratšiki külast ümberasujate poolt. 1795 oli külas 10 talu 28 mehe ja 26 naisega. 1897 oli külas 168 elanikku, 1939. aastal 203 elanikku ja 2002. aastal 37 majapidamist ning 113 elanikku. Elanikud on peamiselt tšuvašid. http://www.cheb.ru/chuvashia/chebrajon/vuspyurt-churachiki_1.htm http://gov.cap.ru/SiteMap.aspx?gov_id=486&prev=151888&id=164232 http://enc.cap.ru/?t=world&lnk=524
Liköör (kakaomass)

Liköör[viide?] (ingl k liquor) on kakaopuu viljade töötlemise tulemusel tekkinud mass. Fermenteerunud kakaooad (millelt on koored juba eraldatud) jahvatatakse vedelaks massiks, mida töödeldakse kemikaalidega (eri vahekordades ja temperatuuridel). Liköörist valmistatakse kakaopulbrit ja mitmeid muid šokolaaditooteid. C.M.D. Man, Adrian A. Jones, Shelf Life Evaluation of Foods, 2000, ISBN 0-8342-1782-1, Google'i raamat
Stanislaw Tillich

Stanislaw Rudi Tillich (sündinud 10. aprillil 1959 Kamenzi linna lähedal Neudörfelis (Saksamaa)) on sorbi rahvusest Saksamaa poliitik (CDU). Alates 28. maist 2008 kuni 12. detsembrini 2017 oli ta Saksimaa (Sachsen) peaminister. Stanislaw Tillich pärineb sorbi katolikust perekonnast. Kuigi ta isa Rudi Tillich oli luterlane, kasvatas ta poega vastavalt ema usule oma kodumaa religioosseid traditsioone austavaks katoliiklaseks. Pärast hariduse omandamist Sorbi Keskkoolis Bautzenis 1977 läbis Tillich sõjaväeteenistuse (kuni aprillini 1979) endise Saksa DV piirivägedes. Aastatel 1979–1984 õppis ta Dresdeni Tehnikaülikoolis ja lõpetas selle elektroonikainseneri diplomiga. 1984 asus konstruktorina tööle Kamenzi elektroonikaettevõttes. 1. oktoobrist 1987 kuni 24. maini 1989 töötas ametnikuna Kamenzi ringkonna volikogus, alates maist 1989 oli ta volikogu aseesimees ning vastutas kaubandus- ja varustusvaldkonna eest. 1989–1995 tegutses ettevõtjana. Stanislaw Tillich elab Panschwitz-Kuckaus, on abielus ja tal on kaks last. 1987 astus Tillich Saksa DV-s Saksamaa Kristlik-Demokraatlikku Liitu (CDU). Võrreldes Saksamaa Sotsialistliku Ühtsusparteiga (SED) suhtuti endises Saksa DV-s CDU-sse kui "kahest pahest väiksemasse". 1990. aastast oli ta üleriigilise CDU liige. 18. märtsil 1990 valiti ta esimestel vabadel valimistel Volkskammeri (Rahvakoda) saadikuks. Volkskammeris esindas ta etniliste vähemuste ja SED ohvrite huve. Pärast Saksamaa taasühinemise käigus Volkskammeri laialisaatmist töötas Tillich kuni 1994. aastani vaatlejana Euroopa Parlamendis. Euroopa Parlamendi 4. koosseisu kuulus ta juba saadikuna ning oli eelarvekomisjoni aseesimees ja Euroopa Liidu eelarve pearaportöör. Aastatel 1992–1999 oli ta Euroopa Rahvapartei (EVP) juhatuse liige. 1999. aastal kutsus toonane Saksimaa peaminister Kurt Biedenkopf ta oma kabinetti tööle. Kuni 2002 oli Tillich Saksimaa Euroopa asjade minister, hiljem kuni 2004. aastani minister ja riigikantselei juhataja ning alates 2004. aastast Saksimaa keskkonna- ja põllumajandusminister. Selles ametis keskendus ta Elbe jõe tulvavee eest kaitsvate rajatiste ülesehitamisele augustis 2002. 2007 sai temast Saksimaa rahandusminister. 24. mail 2008 valiti Tillich CDU Saksimaa üldkogul Saksimaa CDU esimeheks, 28. mail valiti ta Saksimaa peaministriks. Kohaliku parlamendi valimistel 30. augustil 2009 kogus Tillichi juhitud CDU 40,2% häältest. Kuna FDP (Vaba Demokraatlik Partei) kogus 10% häältest, moodustas Tillich CDU-FDP valitsuskoalitsiooni ja 29. septembril 2009 valiti ta uuesti peaministriks. Novembris 2010 valiti Tillich Saksamaa CDU presiidiumisse ja 4. detsembril 2012 uuesti samasse ametisse. Tillich räägib lisaks sorbi ja saksa keelele ka inglise, prantsuse, tšehhi ja poola keelt. Vähesel määral räägib ka vene ja itaalia keelt.
Veniamin Kaverin

Veniamin Aleksandrovitš Kaverin (vene Вениамин Александрович Каверин; sünninimi Veniamin Abelevitš Zilber, vene Вениамин Абелевич Зильбер; 19. aprill (6. aprill vkj) 1902 Pihkva – 2. mai 1989 Moskva) oli vene kirjanik. Tema tuntuim romaan on "Kaks kaptenit" (1944).
Georg Johannes Hesse

Georg Johannes Hesse (24. november 1885 Rõngu – 14. jaanuar 1944 Posen) oli baltisaksa päritolu Eesti arst. Ta sai koduõpetust ja lõpetas aastal 1904 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1909 arsti astme väärilisena, olles aastatel 1904–1905 tudeerinud Königsbergi Ülikooli arstiteaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Estonia. Aastatel 1908–1909 oli ta subassistendiks professor Werner Zoege von Manteuffeli juures kirurgias. 1909–1913 töötas ta Greiffenhageni erakliinikus assistendina ja 1913–1916 sekundaararstina. Aastast 1916 oli ta Greiffenhageni erakliiniku direktor. Ta täiendas end 1912 Berliinis professor Bieri juures ja 1914 Heidelbergis professor Czerny juures. Ta osales nii Esimeses maailmasõjas kui ka Vabadussõjas arstina. Ta oli aastast 1910 Praktiseerivate Arstide Seltsi liige ja aastast 1919 eestseisuse liige. Aastast 1921 kuulus ta Saksa Kirurgide Seltsi Berliinis. Temalt on ilmunud ka trükis mõned tööd. Töö kõrval erakliinikus avas ta ka erapraksise haavahaiguste alal ja töötas Tallinnas aastani 1939 kirurgina. Aastal 1939 asus ta koos abikaasaga elama Saksamaale, kus ta 14. jaanuaril 1944 Posenis suri. Tema isa Benjamin Hermann Karl Hesse oli 1880–1888 pastor Rõngus, 1889–1897 Tallinna Diakonisside Asutise rektor (olles ühtlasi 1891–1897 Tallinna Toomkoguduse abiõpetaja) ning 1897–1910 Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, oli ka Tallinna Linnamisjoni asutaja. Tema vanaisa Carl Hermann Hesse töötas Paides ja Järvamaal maakonnaarstina, vanaonu Conrad Eduard Hesse oli Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja, vend Hermann Theodor Karl Hesse (1884–1921) oli Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, vend Hans Hesse oli tennisetegelane. Onu Johannes Hesse oli neli aastat misjonärina Indias, onupoeg Hermann Hesse oli kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat. Tema abikaasa oli Julie Dehn. Saksamaale asunud Tallinnast 50 arsti., Uus Eesti, nr. 309, 12 november 1939 Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960.
Kirikulaht

Kirikulaht on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas. Järvel on kitas ja maakerke tõttu ahenev ühendus merega, mistõttu võib teda seni pidada ka merelaheks. Järve veepeegli pindala on 114 ha.. Järve laius ja pikkus on üle 2 km. Kirikulaht keskkonnaportaalis Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 224. Kirikulaht keskkonnaportaalis
Kuressaare laht

Kuressaare laht (ka Tori laht) on laht Saaremaa lõunaosas. Lahe keskosas asub Laimadal (pindala 7,8 ha). Lahte suubub Põduste jõgi. Lahe idarannikul on Kuressaare linn ja Roomassaare sadam. Kuressaare lahe hoiuala Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 258.
Kakumäe pank

Kakumäe pank on pank Tallinnas Kakumäe poolsaare tipus. Pangal paljanduvad Alam-Kambriumi Tiskre ja kohati Lükati kihistu kivimid. Pank vabanes vee alt umbes 4000 aastat tagasi, pärast Litoriinamere taandumist. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 192.
Kakumäe paljand

Kakumäe paljand on paljand Kakumäe poolsaare idarannikul Rocca al Mares. Kakumäe paljand on Tiskre kihistu Kakumäe kihistiku stratotüüp. Kakumäe pank Kakumäe paljand Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 4.01.2018. Kakumäe paljand Eesti geokogude infosüsteemis
Kaugatuma pank

Kaugatuma pank (ka: Kaugatoma pank) on pank Saaremaal Sõrve poolsaare läänerannikul. Pank võeti kaitse alla 1973. aastal. Praegu on see osa Kaugatoma-Lõo maastikukaitsealast. Panga pikkus on 1125 m ja kõrgus 2,5 m, millest aluspõhjalist osa 2,0 m. Pangal paljanduvad Kaugatuma lademe Äigu kihid. Pank ja seal asuv puurauk on Kaugatuma lademe stratotüübiks. Panga ülemise osa moodustab kollakashall jämedateraline krinoidlubjakivi, alumise osa aga rohekashall muguljas lubjakivi. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 206. Stratigraafia terminoloogia Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kirbla astang

Kirbla astang (ka: Kirbla pank, Kirbla kõvik) on Lääne maakonnas Lääneranna vallas olev aluspõhja kõrgendik (astang, kõvik). Kõrgendik ulatub u 33 meetrit üle merepinna. Kirbla piirkonnas esineb aluspõhja kõvik, mille biohermne lääne-loodeserv on vastu pidanud jää kulutusele ning nii on kõviku taha kuhjunud kruusadest ja liivadest koosnev nooljat tüüpi maasäär kõrgusega kuni 4,5 m. Loode–kagusuunalise maasääre pikkus on 3,2 km, laius kuni 300 m; see aheneb ja madaldub kagusse kõrguseni 15 m üle merepinna. Seda kõvikut vaadeldakse ka kaljuvoorena, mis madaldub kagu suunas, kuhupoole liikus neid kujundanud mandrijää. Kaljuvoore põhiosa põhja-, loode- ja lääneserv väljendub astanguna. Loodes tõuseb astangu peal maapind 32,8 meetrini, kuna jalam asub seal ligikaudu 25 m kõrgusel. Selgepiirilise astangu pikkus on olnud ligikaudu 1,1 km. Astang võeti kaitse alla 1959. aastal 50-hektarilise alana. Praegu jääb see Matsalu rahvuspargi territooriumile. Hoolimata kaitsealusest seisundist on astangut inimtegevusega tugevasti kahjustatud. 1987. aastal paigutati astangu servale Kirblast pärit akadeemiku Eerik Kumari mälestuskivi. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 223. Ürglooduse objekt: Kirbla pank Eesti looduse infosüsteemis Ivar Arold. "Eesti maastikud". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1988, lk 74. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kirjurahu

Kirjurahu (ka Kerju, Kerjurahu) on Liivi lahes olev 5,2 hektari suurune saar, mis jääb Abrukast 4 kilomeetrit kagusse. Saare rannajoone pikkus on 2 kilomeetrit. Saar on sirpja kujuga ja liivane. Saarel on 11 m kõrgune tulepaak. Rahu on looduskaitse all, see on hallhüljeste poegimisala. Kirjurahu madal Kirjurahu Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Kirjurahu tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus Kirjurahu Eesti looduse infosüsteemis
Kloostrikivid

Kloostrikivid (ka: Kirikukivid, Palmse kivikülv) on Lääne-Virumaal Haljala vallas Palmse pargis asuvad rabakivirahnud. Kivid võeti kaitse alla juba 1937. aastal nime all "Rändrahnude rühm Palmses". Praegu jäävad kivid Lahemaa rahvuspargi alale. Kividest 6 rahnu on üle 5 m läbimõõduga ja 8 rahnu 3–5 m läbimõõduga. Suurima rahnu ümbermõõt on 22,6 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 229. Kloostrikivid keskkonnaportaalis
Nicaragua vapp

Nicaragua vapp on Nicaragua Vabariigi riigivapp. Praegune versioon võeti kasutusele 1971. aastal, esimene versioon, mida on ajaloo jooksul korduvalt muudetud, loodi juba 1823. aastal. Vapi kujuks olev kolmnurk sümboliseerib võrdsust, vikerkaar rahu, punane früügia müts vabadust ja viis vulkaani viie Kesk-Ameerika riigi ühtsust ja vendlust.
Simone Aaberg Kærn

Simone Aaberg Kærn (sündinud 17. aprillil 1969 Kopenhaagenis) on taani kunstnik. Tema tuntumad teosed on dokumentaalfilm "Smiling in a War Zone" (2007) lennust Kabuli sõja ajal ja Taani peaministri Anders Fogh Rasmusseni portree. Aastatel 1993–1998 õppis ta Taani Kunstiakadeemias. Rööbiti õppis ta Londoni õppeasutuses Goldsmith College of Fine Art ning sai Suurbritanniast erapiloodi paberid. Nooruses oli ta aktivist ja skvottija. Ta on loonud maale, videokunstiteoseid, installatsioone ja muud. Ta nimetab oma suunda, mis ühitab feminismi ja lendamise, aerofeminismiks. Lendamine on individuaalse vabaduse sümbol ning õhuruum sümboliseerib poliitiliste piiride puudumist. Portreede sarja "Sisters in the Sky" USA, Nõukogude Liidu ja Suurbritannia sõjalenduritest teises maailmasõjas on näidatud paljudes kohtades, sealhulgas Veneetsias 1999. Ta tegi teledokumentaalfilmide sarja "Sisters in the sky – en roadmovie fra luften" sellest, kuidas ta koos Stine Kirsteiniga lendas USA-s ringi ning kohtus teise maailmasõja aegsete naislenduritega. Sarja näitas 1999 DR2.[3] 2006. aastal lendas ta oma 40-aastase Piper Coltiga Lille Skensvedist Kabuli, et leida noor naine, kelle suurim unistus on olla piloot. Koos kaasinstruktor Magnus Bejmariga tegi ta sellest dokumentaalfilmi "Smiling in a Warzone", mis esilinastus Taanis septembris 2006. 2006 – isikunäitus "Open Sky" Malmö Konsthallis 2010 – isikunäitus "Seize the Sky" (8 videot aastatest 1995–2008) San Diego Osariigi Ülikooli kunstigaleriis 1997 – Taani aasta kunstnik Art Gallery Exhibition Explores Women in Aviation, San Diego State University, vaadatud 07.04.2013 [1], Kvindernes blå bog
Silverton

Silverton on mitme koha nimi: Silverton on linn USA-s Colorados Silverton on linn USA-s Ohios Silverton on küla USA-s Oregonis Silverton on linn USA-s Texases ...
Lopa koobas

Lopa koobas ehk Lopa põrgu on koobas Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Atika külas. Koobas on tekkinud Lopa paljandisse ja asub Halliste jõkke suubuva Pöögle oja (tuntud ka kui Lopa oja) parempoolses kaldas. Koobas on Eesti üks suurimaid sufosioonilise tekkega koopaid. Koopa pikkus on 37 m (mõõdetud aastal 1997). Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 304, märksõna "Lopa põrgu". Lopa koobas Eesti entsüklopeedia veebiversioonis Lopa paljand ja koobas Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Lopa paljand ja koobas Eesti looduse infosüsteemis
Søren Kelstrup

Søren Kelstrup (sündinud 1961) on Taani diplomaat, Taani suursaadik Eestis aastail 2012–2017. Ta lõpetas 1992. aastal Aarhusi ülikooli politoloogia alal. Aastatel 2001–2005 oli ta Taani esindaja Genfis Maailma Kaubandusorganisatsiooni juures. Aastatel 2006–2012 töötas ta Taani välisministeeriumi kaubanduspoliitika osakonna juhatajana. 2017 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk President Ilves võttis vastu nelja suursaadiku volikirjad "Suursaadik Søren Kelstrup sai Eesti teenetemärgi". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. oktoober 2017. Vaadatud 1. oktoobril 2017. Søren Kelstrup[alaline kõdulink] "Speakers". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. september 2012. Vaadatud 4. aprillil 2013. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Taani-Eesti Selts

Taani-Eesti Selts (taani keeles Dansk-Estisk Selskab) on Taanis tegutsev mittetulundusorganisatsioon, mille eesmärk on arendada suhteid Taani ja Eesti vahel. Selts asutati 1990. aastal. Selts annab välja ajakirja DES-Nyt ja korraldab oma liikmetele mitmesuguseid üritusi. Seltsi juhatuse esimees on krahv Ulrich Holstein-Holsteinborg. Taani-Eesti Seltsi liikmeteks võivad astuda nii eraisikud kui ka organisatsioonid. "Arrangementer". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. oktoober 2011. Vaadatud 4. aprillil 2013. Koduleht: https://danskestisk.one-map.com/ Taani-Eesti Selts tähistas 20. aastapäeva
Otto Borch

Otto Rose Borch (1. september 1921 Aarhus – 21. märts 2013) oli Taani diplomaat. Aastatel 1944–1945 osales ta vastupanuliikumises ning oli illegaalse ajalehe Fri Presse toimetaja. Pärast Saksa okupatsiooni lõppemist asus Otto Borch õppima ja sai 1948. aastal juristi diplomi. Aastatel 1948–1949 õppis ta New Yorgis Columbia ülikoolis. Aastal 1949 asus ta tööle Taani välisministeeriumi. Ta töötas mitmes ametis ministeeriumis, saatkonna sekretärina Bonnis, nõunikuna Taani esinduses NATO juures, Taani esindajana ÜRO juures ning Kuuepäevase sõja ajal Taani esindajana ÜRO Julgeolekunõukogu juures ja hiljem Brüsselis suursaadikuna NATO juures. Aastatel 1974–1976 oli ta Taani välisministeeriumi poliitilise osakonna juhataja, seejärel kuni 1983. aastani Taani suursaadik Washingtonis. Aastatel 1988–1991 oli ta Taani suursaadik Stockholmis. Pärast seda, kui taastati diplomaatilised suhted Taani ja Eesti vahel, sai Otto Borchist 26. augustil 1991 esimene Taani suursaadik Eestis. Den Store Danske "Diplomaatiliste suhete ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuni 2009. Vaadatud 4. aprillil 2013. Järelehüüe Altinget.dk Den Store Danske
Katrin Kivi

Katrin Kivi (sündinud 18. juulil 1967 Kärdlas) on Eesti diplomaat. Katrin Kivi lõpetas 1990. aastal Tartu Ülikooli saksa keele ja kirjanduse erialal. Ta on ennast täiendanud Mannheimi ja Bonni ülikoolis. Aastatel 2009–2011 oli Kivi välisministeeriumi Euroopa Liidu osakonna üldasjade büroo direktor ja 2011–2015 Eesti suursaadik Taanis. 2015–2019 oli ta Eesti alaline esindaja Euroopa Nõukogu juures. 2019–2021 oli Kivi Eesti suursaadik Singapuris. Eesti suursaadik Taanis andis üle volikirja. Välisministeerium, 14. oktoober 2011. Eesti alalise esindajana Euroopa Nõukogu juures alustas tööd suursaadik Katrin Kivi. Välisministeerium, 2. september 2015.
Anthony Carmona

Anthony Thomas Aquinas Carmona (sündinud 7. märtsil 1953) on Trinidadi ja Tobago poliitik, kes oli 18. märtsist 2013 kuni 19. märtsini 2018 Trinidadi ja Tobago president. Ta on hariduselt jurist. 11. märtsist 2012 kuni presidendiks saamiseni oli ta Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtunik.
Jüri Kahn

Jüri Kahn (sündinud 16. detsembril 1953 Tallinnas) on Eesti diplomaat. Jüri Kahn lõpetas aastal 1972 Tallinna 2. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika erialal. Aastatel 1992–1995 oli ta Eesti suursaadik Moskvas ning 1996–2001 suursaadik Taanis, alates 2000. aastast ühtlasi Norras. Ta oli ka suursaadik Islandil. Aastatel 2004–2006 oli ta suursaadik Rootsis. Ta töötab välisministeeriumis välismajanduse ja arengukoostöö osakonna vanemnõunikuna. Eesti suursaadik Rootsi Kuningriigis andis üle volikirja Välisministeeriumi kontaktandmed Nädalaleht: Eesti suursaadik Rootsis kutsuti tagasi