Jakob Georg von Berg

Jakob Georg von Berg (Venemaal tuntud kui Jakov Antonovitš Berg, vene keeles Яков Антонович Берг) (12. (ukj 23. juuli) 1760 Tallinn – 28. mai (ukj 9. juuni) 1844 Tallinn) oli Eestimaa rüütelkonna ja omavalitsustegelane. Riiginõunik (1813). Eestimaa rüütelkonna peamees (1800−1803 ja 1811−1815). Põlvnes Kandla Bergide põlisaadlisuguvõsast. Tema isa oli Jõhvi mõisnik Eestimaa kubernerinõunik Kaspar Anton von Berg (1729–1773). Ema Margaretha Juliana von Schwengelm (1732–1760) oli Eestimaa maanõuniku Jakob Heinrich von Schwengelmi tütar. Kasvas üles oma sugulaste juures, seejärel Tallinnas ja aastatel 1768−1770 von Patkuli juures Ämari mõisas. Õppis Tallinna toomkoolis. 1779. aastal immatrikuleeriti Göttingeni ülikooli, kus tudeeris 1781. aastani õigusteadust. Pärast stuudiumi lõppu reisis Saksamaal ringi, oli muuhulgas mõnda aega Strassburgi ülikooli tudeng. Seejärel siirdus Šveitsi, kus õppis pedagoog Johann Heinrich Pestalozzi juures. Välismaalt naasmise järel sai temast 1783. aastal Eestimaa rüütelkonna 2. sekretär, kellena oli ametis 1786. aastani. 1787−1800 oli ta rüütelkonna 1. sekretär. Ühtlasi oli ta kuni 1790. aastani ringkonnakohtu assessor, seejärel Tallinna ülemmaakohtu tsiviildepartemangu ja Tallinna südametunnistuskohtu assessor. 1800. aastal valiti ta kolmeks aastaks Eestimaa rüütelkonna peameheks. Selles ametis valmistas ta ette talupoegade pärisorjusest vabastamist ja oli 1802. aasta regulatiivi "Iggaüks" autor. 1811. aastal valiti ta teist korda rüütelkonna peameheks. Pärast ametiaja lõppu (1815) sai Eestimaa maanõunikuks. Ta oli talurahvakomisjoni liige ja Eestimaa provintsiaalseadusloomekomisjoni eesistuja. 1821. aastal heideti ta väidetava pettuse tõttu rüütelkonnast välja. 1836. aastal võeti ta rüütelkonda tagasi. Tegutses esmalt Eestimaa kubermanguvalitsuse juures eriasjade ametnikuna ja siis nõunikuna. Suri Tallinnas 1844. aastal, 84 aasta vanuses. 1803. aastal asutati tema ettevõtmisel Eestimaa Aadli Krediitkassa; kuni 1812. aastani oli ta selle president. Talle kuulusid Keila-Joa, Vaeküla, Valgjärve ja Muuga mõis. Ta abiellus 1784. aastal Ulrika Charlotta von Rammiga (1767–1826), kes oli Vihterpalu mõisniku major Thomas Johann von Rammi (1740–1775) ja Anna Elisabeth Hübneri (surnud 1794) tütar. Abielust sündisid kaheksa last: Ulrika Juliana Anna (1787–1852), abiellus Rootsi aadlikuks naturaliseeritud sugulase, Vrams Gunnarstorpi mõisniku ja õuemarssali Georg Philipp Ludwig von Berchiga (1769–1817; sündinud Berg, aastast 1799 Berch). Anna Sophia (1788–1878), abiellus Hagudi mõisniku Karl von Krusenstjerniga. Dorothea Julie (1789–1845), abiellus Mäo mõisniku ja vabahärra Gustav Reinhold von Stackelbergiga Elisabeth Henriette (1790–1873), abiellus Roosna-Alliku mõisniku vabahärra Otto Gustav von Stackelbergi ja hiljem Haljava mõisniku ja vabahärra Wolter von Stackelbergiga Hedwig Philippine Antoinette (1792–1855) Jakobine (1793–1844) Katharina Karoline Wilhelmine (1795–1830) Jakob (1799–1803) Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930, lk 653 [1] LÄÄNE – VIRUMAA. Muuga lk 59[alaline kõdulink] Vrams Gunnarstorpsi loss rootsikeelses Wikipedias Alo Särg, "Harjumaa mõisad ja mõisnikud" Argo, Tallinn 2006 Jakob Georg von Berg veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"