laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lygia Habicht

Lygia Habicht (sündinud Lygia Einberg, eestistatud nimi 12. jaanuarist 1939 kuni aastani 1955 Lygia Edela; 5. juuni 1925 Risti – 2. jaanuar 2019) oli eesti tekstiilikunstnik. Ta lõpetas 1945. aastal Haapsalu Keskkooli, seejärel õppis aastatel 1945–1946 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas. 1952. aastal lõpetas Eesti Riikliku Kunstiinstituudi moekunstnikuna. Ta on olnud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi moeosakonna õppejõud ning ajakirja Siluett toimetaja ja illustraator. Lygia Habicht suri 2. jaanuaril 2019 ning on maetud Metsakalmistule. 1974 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane Tema abikaasa oli maalikunstnik ja dekoraator Ülo Habicht (1923–1991). Eesti Päevaleht. 7. jaanuar 2019. Lk. 14 (surmakuulutused) Anne Metsis. Õppejõud õppejõududest. Mood: Eesti Kunstiakadeemia moeosakonna ajakiri (1997) nr. 11 Anne Metsis. Siluett - Eesti moe­­loomingu ­kvintessents. Eesti Ekspress, 27. juuni 2008 https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=84236 Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Kosksilla algkool

Kosksilla algkool oli algkool Viljandi maakonnas Halliste vallas Mulgi külas. Kool asutati 1810. Kooli nimed: 1856 Kosksilla algkool ... 1990 Kosksilla lasteaed-algkool 1992 Kosksilla algkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 615
Tatjana Jumaševa

Tatjana Borissovna Jumaševa, varem (1990–2002) Tatjana Djatšenko, sünninimi Tatjana Jeltsina, (vene keeles Татьяна Борисовна Юмашева; sündinud 17. jaanuaril 1960 Sverdlovskis Vene NFSV-s) on Venemaa ettevõtja, President Jeltsini fondi juht ja endine Venemaa presidendi aparaadi töötaja. Ta on Venemaa esimese presidendi Boriss Jeltsini fondi direktor ja üks asutajatest 2000. aastal. Koos abikaasa Valentin Jumaševiga on ta ehitusfirma omanik ja kinnisvaraomanik Moskva eliitpiirkonnas. Jumaševitele kuulub 50% Moskva Siti ärikeskuses asuvast moodsast pilvelõhkujast Imperia Tower. Tatjana Jeltsina lõpetas 1983. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli arvutusliku matemaatika ja küberneetika teaduskonna. Aastatel 1996–1999 oli Tatjana Djatšenko Venemaa Föderatsiooni presidendi Boriss Jeltsini nõuandja ja 2000–2001 Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsiooni juhi Aleksandr Vološini nõuandja. Tatjana Jumaševa on Boriss Jeltsini ja Naina Jeltsina tütar. Tatjana teine abikaasa oli suurärimees Leonid Djatšenko ning kolmas abikaasa – ajakirjanik, hilisem poliitik ja kinnisvaraarendaja Valentin Jumašev (abielu sõlmiti 2002. aastal). Tatjana Jumaševal on kolm last: Boriss Jeltsin (sündinud 1981), Gleb Djatšenko (1995) ja Marija Jumaševa (2002). 2009. aastal said Jumaševid Austria kodakondsuse. Зять Ельцина оказался владельцем недвижимости в "Москва-сити". vedomosti.ru, 7. juuni 2011 Интервью дочери Ельцина Татьяны Дьяченко: за годы власти ничего не украла и в пользу олигархов не работала. newsru.com, 2. detsember 2009 Hodorkovski alustas Venemaale uue presidendi otsinguid. aripaev.ee, 12. september 2016
Puiatu põhikool

Puiatu põhikool oli põhikool Viljandi maakonnas Pärsti vallas Puiatu külas. Kool asutati 1789 Puiatu algkoolina. 1991 nimetati kool ümber Puiatu põhikooliks. 1999 nimetati kool ümber Puiatu lasteaed-algkooliks. Puiatu erikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 627
Pärsti põhikool

Pärsti põhikool oli põhikool Viljandi maakonnas Pärsti vallas Pärsti külas. Kooli eelkäija oli 1836 asutatud Pärsti külakool Undi karjamõisas. Esimeseks õpetajaks oli Juhan Neisar (sünd. 1804). Hiljem olid õpetajateks A. Doll, M. Reier, Juhan Peterson. 1920. aastal viidi kool Undilt üle Pärsti mõisa häärberisse ning jätkas tegevust 4-klassilise Pärsti vallakoolina. Kooli juhatajaks oli Tõnis Asberg, õpetajaks Alma Siiman (hiljem Alma Hion). 1922 tuli koolijuhiks Gustav Tanneberg (hiljem Gustav Tarre) ja kool muudeti 6-klassiliseks. Gustav Tarre initsiatiivil rajati 90-liigiline dendraarium. Hiljem olid kooli direktoriteks Welli Sarri (1950-1951), Helene Jakobson (1951-1953), Milvi Sikemäe, hiljem Milvi Simson (1953-1954), Peeter Toom (1954-1965). 1963/1964 muudeti kool 8-klassiliseks. 1965 - 1968 oli direktoriks Arnold Kurve. 1966 oktoobris hakkas koolis pikapäevarühm. Lühikest aega juhtisid kooli Irina Jaadla, Jaan Luigelaht, seejärel Adik Sepp (1969-1976). 1976 suleti Pärsti kool, sest linnas valmis Viljandi 1. Keskkool ja lapsed suunati sinna. Pärsti mõisamajas jätkas tegevust Pärsti Raamatukogu ja maja kasutati ka spordibaasina. Pärsti Algkool avati taas 1. septembril 1983 Pärsti mõisahoone 2. korrusel. Juhatajaks oli Maimu Treial, seejärel Arle Aren (1984-1987). 1985 aasta veebruaris avati 1. korrusel kolme rühmaga lasteaed ja kool sai nimeks Pärsti Lasteaed - Algkool. Juhatajaks oli Piret Kukk (1987- 2008). 1991. aasta sügisel jätkas kool tegevust põhikoolina. 1994. aastal lõpetas Pärsti Põhikooli 1. lend. Põhikoolist sai õpilaste väikese arvu tõttu taas algkool 1. septembril 2008. Direktoriks oli Ly Kangur. 2011/2012 õppeaastal oli koolis ainult 5 õpilast ja kool suleti. Lasteaed jätkas tegevust. Kooli ruumidesse kolis tagasi Pärsti raamatukogu. Kooli nimed: 1920 Pärsti vallakool 1922 Pärsti 6-klassiline algkool 1948 Pärsti mittetäielik keskkool ... 1983 Pärsti Algkool 1985 Pärsti Lasteaed-Algkool 1991 Pärsti põhikool 2008-2012 Pärsti Lasteaed-Algkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 628 Viitamistõrge: <references>-siltide vahel olevat <ref>-silti nimega "riigiteataja2008" ei kasutata eelnevas tekstis.
Hummuli Põhikool

Hummuli Põhikool on põhikool Valga maakonnas Tõrva vallas Hummuli asulas. Kool asutati 1688. Esimesed andmed andmed Hummuli hariduselust pärinevad 1687/1688. aastast, mil Bengt Gottfriedi Forseliuse õpilased suundusid maale mõisadesse lastele koolitarkust jagama. Üks kahest Helme kihelkonna edumeelsest mõisast oli Hummuli. Hummuli mõisahäärberis asub kool alates 1930. aastast. Enne seda asus kool nii vallamajas kui ka Soe vanas kõrtsihoones. 2021/22. õppeaastal õpib Hummuli Põhikoolis 47 õpilast. Õpilased õpivad liitklassides. Noortel on võimalus osaleda klaveri-, näite-, õhupüssi-, spordimängude- ja pallimänguringis, samuti kooris. Hummuli kooli direktor on 2022. aasta seisuga Evelin Tiivel. 1866 Hummuli 3-klassiline vallakool 1920 Hummuli 4-klassiline algkool ... 1950 Hummuli 7-klassiline Kool ... 1991 Hummuli Põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 584 Hummuli Põhikooli koduleht
Kaagjärve Lasteaed-Algkool

Kaagjärve Lasteaed-Algkool oli lasteaed-algkool Valga maakonnas Karula vallas Kaagjärve külas. Kool suleti 2007. aastal. Kaagjärve (Jakobi) mõisakool asutati 1765. aastal ja see asus Kaagjärve ühes talumajas Pugritsa külas. Kooli nimetati ka Karlova kooliks. 50 aastat hiljem selgus, et koolimaja on muutunud kasutamiskõlbmatuks. Kaagjärve mõisa omanik Ernst von der Brüggen annetas 1834. aastal uue koolimaja ehitamiseks palgid ning põllumaa koos heina ja karjamaaga. 1873. aastal pühitseti uus koolimaja, mis hakkas kandma Jakobi kooli nime. Koolis oli esikohal usuõpetus, kuid õpetati ka lugemist, rehkendamist, laulmist ja kõrgema astme kirjutamist. 1923. aastal muudeti kool kuueklassiliseks. Aastatel 1902–1934 oli koolijuhatajaks Johannes Lukin, kes osales aktiivselt kohalikus seltsielus. Tänapäeval on Kaagjärve (Jakobi) algkooli (esialgne) hoone hävinud. 1873. aastal ehitatud koolimajas oli probleemiks ruumikitsikus, samuti see, et kool ei asunud valla keskel. Seetõttu koliti Kaagjärve (Jakobi) algkool 1924. aastal Mäemõisa härrastemajja, kus oli tehtud remont. Kaagjärve Lasteaed-Algkool suleti 2007. aastal. 1765 Kaagjärve 3-klassiline mõisakool, nimetati ka Karlova kooliks 1873 Jakobi kool 1918 Kaagjärve 4-klassiline algkool 1923 Kaagjärve 6-klassiline algkool 1993 Kaagjärve 9-klassiline Kool 2000 Kaagjärve Lasteaed-Algkool Käos, Taimi. Kaagjärve mõisast kaob algkool. Postimees, 3. märts 2007. Karula ajaloolised hooned ja vaated. Karula teejuht. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 585 Kaagjärve mõis. Eesti mõisaportaal.
Laatre Lasteaed-Algkool

Laatre Lasteaed-Algkool oli algkool Valga maakonnas Tõlliste vallas Laatre alevikus aadressil Pargi 9. Kool suleti 2005. aastal. Laatre kihelkonnakool asutati Laatre Apostelliku Õigeusu kiriku juurde 1850. aastal. Tegelik hariduselu algas küll varem: 1688. aastal tegutses Laatre luteri kiriku juures köstrikool, mis Põhjasõja puhkedes 1702. aastal põles koos kiriku ja kirikumõisaga maani maha. Veel mainitakse kooli Laatres ka 1768. aasta kirikuvisitatsioonides, kuid edaspidised andmed koolielust puuduvad. 1847. aastal asus Laatre koguduse preestri kohale Aleksei Troitski, kellest sai ka 1850. asutatud kihelkonnakooli esimene õpetaja. Palgaks oli 1300 rubla aastas ja 20 tessatini maad. 1877. aastal asus õpetajana tööle Teodor Kuldsaar, kes sai köstrina (salmilugejana) palka 250 rubla aastas. Kool asus majas, mis oli ehitatud kohalike vahendite arvel. Koolimaja asus kiriku lähedal. Abikoolid asusid Tagulas (avati 1858), Sangastes, Tõllistes (avati 1866) ja Laatres (1867, õpetaja Andrei Päiv). Laatre kihelkonnakoolis oli koolide inspektori von Mevesi 1878. aruande põhjal siis 24 õpilast (poisse 20, tüdrukuid 4). Tsaari-Venemaa ja Eesti Vabariigi ajal oli kooli juhatajaks Mihkel Kaska. Venestamise ajal ei tohtinud eesti keeles rääkida. Ühel talvel tuli kooli kontrollima inspektor. Kaska oli sõitnud hobusega Valga linna sealiha realiseerima. Inspektor küsitles lapsi ning sai teada, et õpetaja seletab ajalugu ja loodusõpetust ka natuke eesti keeles. Inspektor vihastas ja vehkis rusikaga karjudes: "Jeesti jonni jätta maha!" Esialgne vähese õpilaste arvuga Laatre kihelkonnakool kasvas aegade jooksul isegi 7-klassiliseks – tollal nimetati sellist kooliastet mittetäielikuks keskkooliks. Seda tiitlit sai kool vähe kanda, sest pärast uue kooli ehitamist Tsirguliina jäi Laatresse vaid algkool, mis likvideeriti vähese õpilaste arvu tõttu 1971. aastal. 1991. aastal taasavati Laatre Algkool samas asukohas, kuid uues hoones, sest vana koolihoone oli tules hävinud. Alates 1998. aastast tegutses kool koos kõrvalasuva lasteaiaga ühise juhtimise all ja ühise eelarvega. Laatre Algkool suleti 2005. aastal. 1850 Laatre kihelkonnakool 1878 Laatre algkool ... 1991 Laatre Algkool 1998 Laatre Lasteaed-Algkool Tõlliste Vallavolikogu määrus "Laatre Lasteaed-Algkooli arengukava 2003-2005 kinnitamine". Riigi Teataja, KO 2003, 155, 2285. Maakoolid otsivad nippe ellujäämiseks. Postimees, 14. märts 2005. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 588
Õnne Kepp

Õnne Kepp (sündinud 15. septembril 1955 Tallinnas) on eesti kirjandusteadlane. Õnne Kepp lõpetas 1974. aastal Tallinna 7. Keskkooli ning 1982. aastal Tartu Ülikooli eesti filoloogina. 1985–1988 oli ta aspirantuuris ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudis. 1994. aastal sai ta magistrikraadi eesti kirjanduse alal Tartu Ülikoolis ning 2008. aastal kaitses doktoriväitekirja eesti kirjanduse alal Tallinna Ülikoolis. Tema doktoriväitekirja teema oli "Identiteedi suundumusi eesti luules". Ta töötas 1982–1985 Kreutzwaldi-nimelises Riiklikus Raamatukogus raamatukoguhoidjana, 1988–1993 ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudis nooremteadurina, 1993–1998 Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuses nooremteaduri ja teadurina. 1995–1999 oli ta ka Eesti Humanitaarinstituudi dotsent, 2002–2008 Tallinna Ülikooli eesti kirjanduse õppetooli assistent. Alates 2009. aastast töötab ta taas Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse teadurina. Ta on Eesti Kirjanduse Seltsi liige. Õnne Kepp ja Arne Merilai "Eesti pagulaskirjandus. Luule." Tallinn, 1994. Õnne Kepp Eesti Teadusinfosüsteemis Õnne Kepp Eesti Teadusinfosüsteemis
Palupera Põhikool

Palupera Põhikool on põhikool Tartu maakonnas Elva vallas Palupera külas. Kool asutati 1765. Kool suletakse alates 2024/2025. õppeaastest, kui see liidetakse Rõngu Keskkooliga. 1776 Palupera kool 1834 Palupera algkool ... Palupera Mittetäielik Keskkool ... Palupera 8-klassiline Kool ... Palupera 9-klassiline Kool 1991 Palupera Põhikool Paluperas asutati kool 1765. aastal, kui koolipatent nõudis igasse kihelkonda kooli asutamist. Teadaolevalt alustas kool tegevust 1776. aastal. Aastatel 1911–1917 ei toimunud mitmel aastal õppetööd, kuid alates 1917. aastast töötas kool pidevalt valla idaservas, Otepää valla piiril. 1930. aastal peeti vajalikuks leida koolile uued ruumid. Lõpuks otsustati kool üle viia Palupera mõisa härrastamajja, mille andis tollane Põllumajandusministeerium vallale tasuta. 10. septembril 1933. aastal algas 12 hobuvankril oleva koolivara kolimine senisest koolitarest Palupera mõisa härrastemajja. 17. septembril toimus uue koolimaja avapidu. 18. septembril alustasid Palupera Algkoolis õppetööd 33 väikest paluperalast. Kooli juhataja oli Leida Miks. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 590 Kooli ajaloost. Palupera Põhikooli veebisait. Peegel, M. (2024). Paarkümmend väikekooli lõpetab tegevuse iseseisva asutusena. ERR, 2. veebruar 2024. 2. veebruar 2024, [1] Palupera Põhikooli koduleht
Led R

Led R on 2003. aastal tegevust alustanud Eesti rokkansambel. Ansambel esitab peamiselt Led Zeppelini lugusid. Indrek Patte (laulja) Jaanus Nõgisto (kitarr) Igor Garšnek (klahvpillid) Priit Kuulberg (basskitarr) Andrus Lillepea (trummid) Peeter Jõgioja (trummid) Ametlik koduleht
Pikasilla Algkool

Pikasilla Algkool oli algkool Valga maakonnas Põdrala vallas Pikasilla külas. Kool suleti 2014. aastal 29. augustil 1921 asutati Pikasillal rahvakoosolekul Pikasilla Haridusselts, mille esimeheks valiti kohalik talumees Hendrik Treufeldt. 6. novembril 1921 kuulutas Hendrik Treufeldt haridusseltsi eestseisuse koosolekul Pikasilla algkooli avatuks. Tegemist oli Pikasilla Haridusseltsi 4-klassilise erakooliga, mille jaoks osteti riigile kuuluv endine Patküla mõisa kõrtsihoone. Koolis töötas 2 õpetajat ja õppis 73 õpilast. Esimesed kaks aastat tegutses kool erakoolina, 1923. aastal võttis Valga maavalitsus eralgkooli oma alluvusse ja see muudeti kuueklassiliseks. 1928. aastal avati koolijuhataja Augustin Kikkase eestvedamisel tütarlaste täienduskool kodumajanduse alal. Kaheksa aasta jooksul said neiud Pikasillas õppida käsitööd, kangakudumist ja õmblemist. Kodumajanduskool oli kaheaastase õppeajaga ja sinna pääsesid õppima neiud, kellel oli algkool lõpetatud. August Kikkase juhtimisel alustati ka kooli lõunatiiva ehitust. 1938/1939. õppeaastal läks kool valdade reformi raames Põdrala valla alluvusse. Teises maailmasõjas sai koolimaja mitu pommitabamust ja 1944/1945. õppeaastal oli kool suletud. Kooli taheti sulgeda, lastevanemate eestvedamisel algas siiski 1945. aasta sügisel Pikasilla koolis - nüüd juba 7-klassilisena ehk Pikasilla Mittetäielikus Keskkoolis - taas õppetöö. 1961. aasta sügisel muudeti kool 8-klassiliseks ja 1988. aastal 9-klassiliseks. 2000. aastast muudeti Põdrala vallavolikogu otsusega Pikasilla Põhikool ümber Pikasilla 6-klassiliseks Algkooliks. 28. veebruaril 2014 otsustas Põdrala vallavolikogu lõpetada Pikasilla kooli tegevus alates 31. augustist 2014. 1921 Pikasilla Haridusseltsi 4-klassiline erakool 1923 Pikasilla 6-klassiline algkool 1945 Pikasilla Mittetäielik Keskkool 1961 Pikasilla 8-klassiline Kool 1988 Pikasilla 9-klassiline Kool ??? Pikasilla Põhikool 2000 Pikasilla Algkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 592 Kool. Pikasilla blogi. Kõiv, Henri. Rikkaliku ajalooga Pikasilla kooli viimane ohe. Lõuna-Eesti Postimees, 31. august 2014.
Puka Kool

Puka Kool on põhikool Valga maakonnas Otepää vallas Puka asulas aadressil Kooli tänav 3. Esimesed tõendid hariduse andmisest Puka kandis pärinevad Eesti Ajalooarhiivi andmetel 1768. aastast. 18. ja 19. sajandil tegutses Puka mõisakool, Puka külakool, Puka vallakool. 1810. aastal oli kolmel Puka mõisal ühine koolimaja. See, Otepääle suunduva tee ääres asuv hoone on tänapäeval kasutusel elumajana. Samuti on elumaja 1875. aastal valminud koolihoone Kooli tänavas, tänapäeva koolimaja naaber. Seda hoonet kasutati 20. sajandi keskel internaadina. 20. sajandi alguses oli kool 4-klassiline - Puka 4-klassiline algkool, 1924. aastal muudeti algkool 6-klassiliseks. 1939. aastal valmis uus Puka koolihoone, nn vana maja, mis on tänapäeval muinsuskaitse all ja mis asub tänapäeva koolimaja vastas. Selles hoones toimus õppetöö viimati 2020. aastal, tänapäeval asuvad paaris klassis kooli muuseumitoad. Aastatel 1980-1981 valmis uus koolimaja, nn uus maja, kus oli muu hulgas korralik võimla ja koolisöökla. 1954. aastal sai Puka koolist mittetäielik keskkool (Puka 7-klassiline Kool), 1965. aastal muudetakse kool 8-klassiliseks. 1981. aastal nimetatakse kool Puka Keskkooliks. Keskkooli viimane, 43. lend lõpetab 2019. aasta kevadel. Liideti Puka lasteaed ja kool ning alates 1. augustist 2019 muudeti keskkool põhikooliks. Kool ja lasteaed jätkasid ühise nime all - Puka Kool. 2021. aastal valmib endise koolihoone (nn uue maja) võimla lõuna- ja idaküljele Puka Kooli uus, L-kujuline hoone. Endine koolimaja lammutati ja selle asemele rajati haljasala. 2004. aastal alustab Esti Kittuse juhatamisel tööd Puka Kunstikool, 2008. aastal avatakse õpetaja Elise Saarele mälestuskivi. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 593 Kooli ajalugu. Puka Kooli veebisait. Pukas avatakse uus koolimaja. Lõuna-Eestlane, 16. mai 2023. Puka koolimaja. Kultuurimälestiste register. Koduleht
Ritsu Lasteaed-Algkool

Ritsu Lasteaed-Algkool oli lasteaed-algkool Valga maakonnas Tõrva vallas Linna külas. Koolis tegutseb Ritsu raamatukogu. Kool alustas tööd 1993. aastal Valga EPT peahoones. Kool suleti 2023. aastal, kooliosa liideti Tõrva Gümnaasiumiga, lasteaiaosa Tõrva lasteaiaga Mõmmik. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 596 ERR (3. aprill 2023). "Ülevaade: koolide sulgemine sügisel puudutab pea kõiki maakondi". ERR. Vaadatud 8. detsembril 2023. Ritsu Lasteaed-Algkooli koduleht
Tagula algkool

Tagula algkool oli algkool Valga maakonnas Tõlliste vallas Tagula külas. Kool asutati 1768. Kooli nimed: 1768 Hengevõtja 3-aastane kool 1858 Pugretsi 2-aastane kool ... 1927 Tagula 6-klassiline kool 1944 Tagula 7-klassiline kool 1960 Tagula algkool Kool suleti 2001. aastal. Halvas seisukorras endine koolihoone on nüüdisajal eraomanduses. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 598 Surnud koolid laiutavad õõvastavate tondilossidena maaleht.delfi.ee
Õru Lasteaed-Algkool

Õru Lasteaed-Algkool on lasteaed-algkool Valga maakonnas Valga vallas Õru asulas. Kool asutati 1922. aastal. Esimesed andmed hariduselu kohta Õru vallas pärinevad 1768. aastast. Õru kooli eelkäijateks võib lugeda mitmes eri hoones asunud Uniküla koole. Alates 1861. aastast töötas Õru kandis kooliõpetajana kirjanik Friedrich Karl Johan Kuhlbarsi isa töötas. 1921. aastal asus Saksamatsil Päivatares neljaklassiline kool. Alates 1944. aastast paiknesid kooliruumid seltsimajas ja 1951. aastal nimetati kool Õru Mittetäielik Keskkooliks. 1952. aastal muudeti kool uuesti neljaklassiliseks Õru Algkooliks. Nagu paljud teised väikekoolid Eestimaal suleti Õru algkool 1973. aastal. 1991. aastal taasavati Õru kool lasteaiaga ühes majas ja õppeasutuse nimeks sai Õru Lasteaed-Algkool. Alates 1999. aastast tegutseb kool endises Valga sovhoosi klubihoones. Õppeaastast 2024/25 liidetakse kool Tsirguliina Kooliga. 1922 Õru 4-klassiline Kool 1951 Õru 7-klassiline Kool 1952 Õru Algkool 1991 Õru Lasteaed-Algkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 603 Õru Lasteaed - Algkooli arengukava aastateks 2019 − 2021. RT IV, 05.03.2019, 67. Peegel, M. (2024). Paarkümmend väikekooli lõpetab tegevuse iseseisva asutusena. ERR, 2. veebruar 2024. 2. veebruar 2024, [1]
Helgi Vihma

Helgi Vihma (sündinud 5. juunil 1931 Tartus) on eesti keeleteadlane. Ta lõpetas 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. Ta on uurinud Muhu murrakut (diplomitöö sellest 1957) ning kirjutanud artikleid leksikoloogiast ja leksikograafiast. Ta on osalenud Eesti kirjakeele seletussõnaraamatu koostamisel. Aastast 1970 on tema peamiseks uurimisteemaks olnud Johannes Aaviku elulugu ja keeleuuendus. Ta asutas 1992. aastal Johannes Aaviku Seltsi. 1990 "Kultuurilugu kirjapeeglis: Johannes Aaviku & Friedebert Tuglase kirjavahetus" 1994 "Kataloogitermineid: eesti-inglise-saksa-soome-vene. Raamatukogusõnastik I" (koos Ivi Piibelehega) 2000 "Johannes Aavik ja keeleuuendus: Bibliograafia 1901–1996" Tema poeg on Ülo Vihma ja tütar on Sirje Normet. Johannes Aavik viimistles emakeelt, Maaleht, 7. detsember 2000 Helgi Vihma Eesti entsüklopeedias "KEELEKÕRV. Helgi Vihma ja Johannes Aavik" ERR 2010 (raadiosaade, pikkus 30 minutit)
Margus Kappel

Margus Kappel (sündinud 7. septembril 1956) on eesti klahvpillimängija ja pedagoog. Ta lõpetas 1971. aastal Nõmme Lastemuusikakooli ja 1975. aastal Tallinna Muusikakeskkooli. 1980. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi klaveri eriala dotsent Ada Kuuseoksa õpilasena. Ta on mänginud rokkansamblites Ruja (1974–1979), Kaseke ja Rock Hotel. Džässi on ta mänginud muu hulgas Lembit Saarsalu ansamblis (1978–1980) ning trios, millesse peale tema kuulusid kitarristid Ain Varts ja Riho Sibul. Trio esines 1984 Tallinnas ja Tartus. Anne Ermi hinnangul on Margus Kappel "emotsionaalne ja tehniliselt suutlik pianist". Aastast 2016 on ta Gustav Adolfi Gümnaasiumis klaveriõpetaja. 2015 Valgetähe V klassi teenetemärk. Tema isa Johannes Kappel (1907–1982) oli Tallinna Piiskopliku Toomkoguduse organist. Ta on olnud abielus Merle Talvikuga, neil on poeg Karl Olaf. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Elukiri, nr 10, 2012. Margus Kappel andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Margus Kappel saates "Kukul külas", 27 jaanuar 2002, 1. osa, 2. osa
Wind Beneath My Wings

"Wind Beneath My Wings" (kasutatud on ka pealkirju "The Wind Beneath My Wings"ja "Hero") on Jeff Silbar ja Larry Henley kirjutatud laul aastast 1982. Silbar ja Henley kirjutasid laulu Bob Montgomeryle. Montgomery salvestas loost oma demo, muutes laulu algselt mõnevõrra kiirema tempo aeglaseks ballaadiks. Seejärel müüsid autorid laulu esitamiseks paljudele esitajatele. Esimese kommertsversiooni avaldas Roger Whittaker ning see leidub tema albumil "The Wind Beneath My Wings". Varsti pärast seda andis Austraalia laulja Colleen Hewett laulu välja singlina, mis jõudis edetabelis Kent Music Report kohale 52. 1982. aastal avaldasid laulu veel Sheena Easton (albumil "Madness, Money & Music") ja Lee Greenwood, järgmisel aastal Lou Rawls, Gladys Knight & The Pips (pealkirjaga "Hero" albumil "Visions") ja Gary Morris (1983). Billboardi edetabelis saavutas kõrgeima koha aga 1988. aastal salvestatud Bette Midleri versioon filmi "Beaches" heliribalt. See versioon anti välja singlina, mis jõudis 1989. aasta juunis olla ka ühe nädala edetabeli Billboard Hot 100 esikohal. Midleri versioon võitis 1990. aastal ka kaks Grammy auhinda ning 1992. aastal tunnistas Ameerika Fonogrammitootjate Liit (RIAA) selle plaatinaplaadiks. 2002. aastal Suurbritannias läbi viidud küsitluse tulemusel selgus, et laul oli sealmaal matustel mängituim laul. Laulu on salvestanud veel näiteks Steven Houghton, Bill Tarmey, Rachel Morrison jt.
Elva Algkool

Elva algkool oli algkool Tartu maakonnas Elvas. 2002 liideti Elva algkool, Elva gümnaasium ja Peedu algkool Elva gümnaasiumiks. Kool asutati 1995. Kooli direktor oli Kai Kivipõld. http://www.elvag.edu.ee/ajalugu1/0/ (vaadatud 21.11.2017) Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 516
Kaimi põhikool

Kaimi põhikool oli põhikool Tartu maakonnas Elva vallas Kaimi külas. Kool asutati 1767. Kaimi 8-klassiline Kool suleti 1976. aastal. Kool avati algkoolina taas 1988. aastal. Aastast 1992 kujundati algkool ümber põhikooliks. Kool suleti 2001. aastal, kooli 35 õpilast jätkasid õppetegevust Puhja Gümnaasiumis. Kooli nimed: 1767 Võsivere algkool 1944 Ulila 7-klassiline mittetäielik keskkool 1946 Ulila keskkool ... 1988 Kaimi algkool 1992 Kaimi põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 522 Priit Laanoja. Klade, ümbertrükk. Kaks maakooli helistavad kevadel kella viimast korda