laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maryam Mīrzākhānī

Maryam Mīrzākhānī (12. mai 1977 Teheran – 14. juuli 2017 Stanford, California, USA) oli iraani päritolu Ameerika Ühendriikide matemaatik, esimene naissoost Fieldsi medali kavaler (2014). Ta lõpetas 1999. aastal Teheranis asuva Sharifi Tehnoloogiainstituudi bakalaureusekraadiga matemaatika erialal ja sai 2004. aastal Harvardi Ülikoolist doktorikraadi (doktoritöö "Simple Geodesics on Hyperbolic Surfaces and the Volume of the Moduli Space of Curves"). Mīrzākhānī on töötanud Princetoni Ülikooli abiprofessorina; 2008. aastal sai ta Stanfordi ülikooli matemaatikaprofessoriks (2009–2017). Tema kui teadlase peamised uurimissuunad matemaatikas Teichmülleri ruum, hüperboolne geomeetria, ergoodsusteooria ja sümplektiline geomeetria. 2014. aastal Seoulis toimunud Rahvusvahelise Matemaatikute Kongressi (IMC) avatseremoonial anti kätte Fieldsi medalid, sealhulgas Mīrzākhānīle, kes sai medali "väljapaistva panuse eest Riemanni pindade ja nende moodulite dünaamikasse ja geomeetriasse". 2014 – Clay Research Award 2014 – Fieldsi medal 2015 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks 2015 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks 2016 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 2017 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks Maryam Mīrzākhānīl diagnoositi 2013. aastal rinnavähk. Ta suri 40 aasta vanuselt 14. juulil 2017 Stanfordi haiglas. Maryam oli abielus Stanfordi ülikooli matemaatika osakonna kaasprofessori tšehhi rahvusest Jan Vondrákiga (sündinud 1974). Elasid nad Palo Altos. 2011. aastal sündis neil tütar Anahita. Maryam Mirzakhani. history.mcs.st-andrews.ac.uk Fields Medals 2014. mathunion.org  Maryam Mīrzākhānī – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Maryam Mirzakhani (1977–2017). Nature, 6. september 2017
Idaani keel

Idaani keel on austroneesia keel, mida räägivad idaanid Malaisias Kalimantani saare kirdeosas. Kokku räägib seda 6000 kuni 10 000 inimest. Keeles on kolm murret: pärisidaani, begahaki ja subpani. Idaani keeles on 6 vokaalfoneemi ja 17 konsonantfoneemi. https://www.ethnologue.com/language/dbj Goudswaard 2005, lk 1 https://phoible.org/inventories/view/1187 Goudswaard, Nelleke Elisabeth, The Begak (Ida'an) Language of Sabah, Utrecht, LOT Publications, 2005 (ISBN 90-76864-73-X)
Kanalikiht

Kanalikiht ehk andmelülikiht (inglise keeles data link layer) on teine kiht seitsmekihilises OSI-mudelis. Andmelülikihi ülesanne on andmepaketi muundamine binaarkoodiimpulssideks, mida saab saata edastusmeediumi kaudu sihtarvutisse, kus toimub vastupidine protsess. Andmelülikiht koosneb kahest alakihist: loogilise lüli juhtimiskiht (LLC – logical link control) ja meediapöörduse juhtimiskiht (MAC – media access control).
Andre Gregor

Andre Gregor (sündinud 29. mail 1980 Tallinnas) on eesti mehaanika- ja keemiainsener. Lõpetas 1998. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi ja 2002. aastal Tallinna Tehnikakõrgkooli autoinsenerina. 2004. aastal kaitses Tallinna Tehnikaülikooli materjalitehnika instituudis väitekirja "Technology and Properties of Thin Hard Coatings" (juhendajad Vitali Podgurski ja Priit Kulu) ning sai magistrikraadi. Aastatel 2005–2010 Tallinna Tehnikaülikooli doktoriõppes (sai 2007. aastal Eesti Raudtee stipendiumi), kaitses 2010. aastal materjalitehnika instituudis väitekirja "Hard PVD coatings for tooling" ("Õhukesed PVD kõvapinded tööriistamajanduses"; juhendaja Priit Kulu) ja sai doktoririkraadi. 2012. aastast on ta Tallinna Tehnikaülikooli polümeermaterjalide instituudis doktoriõppes teemaga "Estonian solid fuels thermochemical destruction and liquefication technology" (Eesti tahkete kütuste termokeemiline destruktsioon ja vedeldamise tehnoloogia; juhendaja Hans Luik). 2000–2005 insener mitmes auto- ja mehaanikaettevõttes[viide?] 2005... Tallinna Tehnikaülikool; teadur, projektijuht, ettevõtlusspetsialist 2013 Brandenburgi Tehnikaülikool, Saksamaa; külalisteadur 2014–2016 Wankel Supertec GmbH, Saksamaa; tootearendusinsener Mootorikütuste keemia ja tehnoloogia, mootorikütuste katsetamine, põlemisprotsesside uurimine sisepõlemismootoris. 2005 Eesti Mehaanikainseneride Liit ETIS
Transpordikiht

Transpordikiht on neljas kiht OSI mudelis, mille ülesanne on otspunktide vahelise ühenduse ja usaldatavuse tagamine (TCP). Transpordikiht (Transport Layer) - Transpordikiht haldab transpordifunktsioone nagu näiteks andmete ülekandmine ühendusega või ühenduseta protokolliga. Saatvas masinas tükeldab transpordikiht andmed pakettideks ja kui mõni pakett läheb teel kaduma siis saadetakse uuesti ainult puuduv pakett. Pakettide kohalejõudmise kontrolliks saadab sihtarvuti saatjale kinnitusi (ACKs). Sihtarvuti transpordikiht vastutab vastuvõetud pakettide avamise ja nendest saadetud teate kokkupanemise eest pakettide õiges järjekorras. Transpordikihi protokollid on TCP ja UDP. Transpordikiht võimaldab ka määrata teenuse aadressi teenustele või rakendustele saatja ja vastuvõtja arvutis. Kuna arvutis töötab korraga mitmeid rakendusi siis iga programm kasutab oma unikaalset teenuse aadressi. Teenuse aadresse nimetatakse sokliteks, mis sisaldavad alg- ja sihtarvuti IP aadress, transpordiprotokolli ja rakenduse poolt kasutatavat porti. TLS ja HTTPS
Esituskiht

Esituskiht (inglise keeles Presentation Layer) on avatud süsteemide sidumise arhitektuuri kuues kiht. Esituskiht võtab vastu andmed rakenduskihilt ja kontrollib, kas andmed on sobivas formaadis, ning vajadusel teisendab andmed. Esituskihi pakutavad andmete vormindamise funktsioonid on andmete pakkimine, krüpteerimine, kooditabeli muutmine.
Rakenduskiht

Rakenduskiht (inglise keeles Application Layer) on avatud süsteemide sidumise arhitektuuri seitsmes kiht. Rakenduskiht vastutab reaalse päringu algatamise eest. Näiteks võib see olla veebipäring veebilehitsejast HTTP protokolliga või e-kirja saatmine SMTP protokolli kasutades. Päringu sihtarvuti rakenduskihi ülesanne on edastada see päring vastavale rakendusele või teenusele.
Haigushüvitis

Haigushüvitis (sick pay) on rahaline kompensatsioon, mida makstakse ravikindlustatud inimesele, kellel jääb haigestumise tõttu saamata sotsiaalmaksuga maksustatav tulu. Haigushüvitist saab näiteks haigestumise, tööõnnetuse, liiklus- või olmevigastuse korral. Maksustatud haigushüvitis on seadusega reguleeritud mitmetes riikides. Enamikus Euroopa ja Lõuna-Ameerika ning mõnes Aafrika ja Aasia riigis on sätestatud tasulise haigushüvitise saamine. Kui tööline haigestub või pole võimeline oma tööülesandeid täitma, väljastab arst patsiendile oma haiguse tõendamiseks elektrooniliselt töövõimetuse lehe ehk haiguslehe. Haiguslehe alusel maksavad tööandja ja haigekassa inimesele haigushüvitist. Hüvitisest peetakse kinni tulumaks. Kolm esimest haiguspäeva pole tööandja kohustatud hüvitist maksma. 4. päevast kuni 8. päevani maksab haigushüvitist tööandja keskmise töötasu alusel. Hüvitis on 70% töötaja keskmisest töötasust. 9. päevast maksab haigushüvitist haigekassa töötaja päevatulust 70% ulatuses. Haigushüvitis parandab rahva tervist ja vähendab inimeste kulutusi oma tervise parandamisele mille all mõeldakse vastavaid rohte või uuringuid. Haigestunud töötajal pole võimalik tavalise tööpäeva jooksul arsti poole pöörduda. Arsti juurde minekuks peab olema arstil ja patsiendil kokku lepitud aeg. EMO (erakorralise meditsiini osakond) seevastu on aga elav järjekord, seetõttu kasutavad nad rohkem erakorralist meditsiiniabi. Tasustatud haigushüvitisega inimesed satuvad 32% väiksema tõenäosusega erakorralise meditsiini ravile. Paljud inimesed lähevad tööle haigena, sest neile ei maksta haigushüvitist piisavalt, et olla kodus ja puhata, ravida haigust. 3 inimest 10 erasektoris töötavast inimesest ja 7 inimest 10st kõige madalama palgaga töölisel ei ole võimalik isegi mitte ühele haiguse päevale. Suurem osa inimesi läheb tööle haigena, sest nad kardavad kaotada oma töö. Iga viies tööline on täheldanud oma töökohas diskrimineerimist. Neid ähvardatakse kas töö kaotamisega või nad vallandatakse kohe, kui tööline soovib võtta haiguspäevi. Töövõimetusleht [1], Haigekassa [2], Sick leave [3], National Partnersip for Women and Families
Kihistu

Kihistu on litostratigraafiline üksus. Kihistut loetakse litostratigraafilise klassifikatsiooni ametlikuks lähteüksuseks. Kihistute abil saab koostada litostratigraafilisi tulpasid. Kihistu paksus võib olla mõnekümnest sentimeetrist mitme kilomeetrini. Kihistust väiksem litostratigraafiline üksus on kihistik. geokronoloogiline üksus ladestu http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=Kihistu (vaadatud 25.03.2019)
Kihistik

Kihistik on litostratigraafiline üksus. Kihistikust suurem litostratigraafiline üksus on kihistu. Kihistikke eristatakse kihistus tulenevalt nende eriomastest litoloogilistest omadustest. Üks kihistik võib olla korraga kahes kihistus. Kihistiku erikujud on läätsed ja keeled. geokronoloogiline üksus ladestik http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=Kihistu (vaadatud 25.03.2019)
Heiki Müür

Heiki Müür (11. august 1932 – 8. aprill 1996) oli eesti majandusteadlane. Heiki Müür lõpetas Tallinna 2. Keskkooli 1950. aastal, Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna 1954. aastal ja jätkas õpinguid Moskvas Plehhanovi-nimelise Rahvamajanduse Instituudi aspirantuuris. 1959. aastal kaitses ta majandusteaduste kandidaadi kraadi ja 1976. aastal majandusteaduste doktori kraadi. 1956. aastast oli ta Tartu Riikliku Ülikooli õppejõud, aastatel 1962–1965 raamatupidamise kateedri juhataja, 1965–1968 ja 1974–1977 õigus-majandusteaduskonna dekaan, 1971–1981 majandusküberneetika ja statistika kateedri juhataja ning alates aastast 1978 korraline professor. Aastatel 1981–1986 oli ta Plaanikomitee Majanduse ja Planeerimise Teadusliku Uurimise Instituudi direktor ja 1986–1996 Tartu Ülikooli rahvamajandusharude ökonoomika kateedri juhataja. 1992. aastal töötas ta rahvamajanduse professorina ning Tartu Ülikooli majanduspoliitika ja riigimajanduse instituudi juhatajana. Heiki Müüri tegevuse tulemusena hakati TRÜ-s 1967. aasta sügisel süsteemikindlalt koolitama majandusküberneetikuid. Kateedrijuhatajana pani ta tugeva aluse uue õppesuuna arenguks Eestis. Sel ajal kujundati eriala hea maine ja toodi seeläbi TRÜ majandusteaduskonda hulgaliselt noori võimekaid õppureid. Ta motiveeris noori teadustööga tegelema. Majandusteaduskonna juurde tekkisid mitmed uurimisgrupid, näiteks tugev töögrupp, mis uuris töötingimuste seost töötajate haigestumise ja ajutise töövõimetusega ning sellest tulenevaid majanduslikke tagajärgi. Head tööalased suhted loodi ka kolleegidega Lätist ja Leedust, osa neist toimivad tänaseni. Tema algatatud iga-aastase küberite päeva traditsioonist on tänaseks välja kasvanud majandusteadusteaduskonna vilistlasorganisatsioon Hermes. Heiki Müüril on märkimisväärne roll Tartu Ülikooli majandusteaduskonna kujunemisel majandusteaduse ja -hariduse arvestatavaks liidriks Eestis. "Rahvamajanduse juhtimine ja planeerimine" (1964) "Bilansimeetod ja planeerimine" (1965) "Hinnad ja majandusreform" (1970) "Rahvamajanduse planeerimine" (1971) "Majandusteadus ja rahvamajandus 1972-1974" (1975, toimetaja) "Rahvamajandusbilanss ja planeerimine" (1987, koos Valve Kirsipuuga) Ta tundis huvi koduuuringute vastu ning oli Tartu linna kodu-uurimise toimkonna liige. Heiki Müüri mäletatakse kui innukat tennisemängijat, kes lõi kaasa ka tennisesektsiooni tegevuse korraldamisel, olles Tartu tennisesektsiooni presiidiumi liige. Tema isa oli sõjaväelane Paul Müür. Ta oli abielus Inge Müüriga ning neil sündisid poeg Tõnis ja tütar Tiiu. https://katsed.real.edu.ee/baas/index2.php http://www.mattimar.ee/publikatsioonid/majanduspoliitika/2010/58_Heiki_Myyr_est.pdf http://vambola-raudsepp.blogspot.com/2015/09/majandusprofessor-heiki-muur.html
Koolon

Koolon ehk kaksikpunkt (sümboliga :) on kirjavahemärk, mis koosneb kujuteldaval vertikaaljoonel olevast kahest võrdse suurusega punktist. Tekstides kasutatakse koolonit näiteks loeteludes enne loendatavaid objekte. Eesti keeles tarvitatakse koolonit järgmistel juhtudel: koondlauses loetelu ette, mille ees on mingi kokkuvõttev sõna saatelause ja talle järgneva otsekõne vahele rindlauses seletava või täpsustava osalause ette suhtemärgina, näiteks spordis skoori näitamisel (näiteks 2 : 1 või 7 : 3 või 65 : 63). Rahvusvahelise standardi järgi eraldatakse kooloniga ka tunde, minuteid ja sekundeid: 10:19 [kell on 19 minutit 10 läbi], 1:25:16,2 [1 tund 25 minutit 16,2 sekundit]. Tavatekstis pannakse tundide, minutite ja sekundite vahele punkt (nt 9.30, 1.25.16,2) semikoolon https://eki.ee/teatmik/koolon/ (vaadatud 24.10.2022)
Lussu

Lussu on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Lääne-Saare valda ja kandis nime Metsaküla. Ajalooliselt kuulus küla Mustjala kihelkonda. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. 1977–1997 oli ametlikult Tõrise küla osa. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Parkla

Parkla on spetsiaalne koht sõidukite (tavaliselt autode) parkimiseks. Parkla võib olla rajatud maapinnale, maa alla (maa-alune parkla) või hoonesse (parklaks rajatud eraldi hoonet või selgelt piiritletud hooneosa nimetatakse parkimismajaks). bussiparkla jalgrattaparkla
Le Monde

Le Monde on vasakliberaalselt ja vasaktsentristlikult meelestatud Prantsusmaa nädalaleht. Lehe tiraaž on 364 240 eksemplari (2014). Lehe peakontor asub Pariisis. Kuni 2010 aastani olid lehe omanikeks selle töötajad. Aastal 2010 kaasati välisinvestorid ja 2021. aasta veebruari seisuga on lehe omanikeks USA maastikuarhitekt Madison Cox, Prantsusmaa pankur Matthie Pigasse ja ettevõtja Xavier Niel. Lehe esimene number ilmus 19. detsembril 1944. Ajalehe veebiversioon on kättesaadav 19. detsembrist 1995. Le Monde'i sajandi 100 raamatut "Suurärimehed võitlevad Prantsusmaa ajalehe Le Monde'i pärast". Err.ee. 19.02.2021. Vaadatud 20.02.2021. Koduleht
2006. aasta taliolümpiamängud

2006. aasta taliolümpiamängud toimusid 10. veebruarist 26. veebruarini 2006 Torinos (Itaalias). Olümpiamänge valivad ROK-i liikmed, kuid nad ei tohtinud ühtki kandidaatlinna külastada, et vältida nende äraostmise katseid. Seetõttu moodustati komisjon, mis kõiki kuut kandidaatlinna külastas ja nendest ülevaate koostas. ROK-i peaassambleele esitati kaks kandidaati: Sion (Šveits) ja Torino. Kõrvale jäeti Helsingi (Soome), Klagenfurt (Austria), Poprad (Slovakkia) ja Zakopane (Poola). Favoriidiks peeti Sionit, sest ROK asub Šveitsis ja Itaalia pealinn Rooma oli kõigest kaks aastat varem kaotanud 2004. aasta suveolümpiamängude korraldaja valimisel Ateenale. Torino sai olümpialinnaks 19. juunil 1999, mil Seoulis koos istunud ROK-i peaassamblee valis selle Itaalia linna XX taliolümpiamängude korraldajaks. Torino edestas Sionit häältega 53:36. Olümpiavõistlusi peeti 15 spordialal (84 võistlusala) kaheksas linnas: Bardonecchia (lumelauasõit, mäesuusatamine) Cesana-San Sicario (laske- ja mäesuusatamine) Cesana-Pariol (bobisõit, kelgutamine, skeleton) Pinerolo (jääkeegel) Pragelato (suusakahevõistlus, murdmaasuusatamine, suusahüpped) Sauze d'Oulx (vigursuusatamine) Sestriere (mäesuusatamine) Torino (jäähoki, ilu- ja kiiruisutamine) Murdmaasuusatamine Kahevõistlus Suusahüpped Mäesuusatamine Vigursuusatamine Lumelauasõit Laskesuusatamine Kiiruisutamine Lühirajauisutamine Iluuisutamine Kelgutamine Bobisõit Skeleton Kurling Jäähoki Laskesuusataja Michael Greis Saksamaalt ning lühirajakiiruisutajad Ahn Hyun Soo ja Jin Sun-Yu võitsid kolm kuldmedalit. Kanada kiiruisutaja Cindy Klassen võitis 5 medalit, neist ühe kulla. Läti ja Slovakkia võitsid oma kõigi aegade esimese medali taliolümpiamängudelt.  Pikemalt artiklis Eesti 2006. aasta taliolümpiamängudel Eesti võitis kolm medalit, kõik kullad murdmaasuusatamises. Andrus Veerpalu võitis 15 km klassikalises tehnikas, Kristina Šmigun võitis 10 km klassikalises tehnikas ja 15 km jälitussõidu. Torino taliolümpia on Eestile läbi aegade kõige edukam taliolümpia. Jaak Mae oli 15 km klassikasõidus 5., Anti Saarepuu sprindis 8., Eesti 4×10 km teatemeeskond oli 8. ja Kristiina Šmigun 30 km vabatehnikadistantsil samuti 8. Väljaspool murdmaasuusatamist oli Eesti parim koht laskesuusatamise teatemeeskonna 15. koht, individuaalselt Jens Salumäe suusahüpete suurel mäel saavutatud 23. koht. Iluuisutamises: Jelena Glebova, Diana Rennik, Aleksei Saks Kahevõistluses: Tambet Pikkor Laskesuusatamises: Eveli Saue, Dimitri Borovik, Roland Lessing, Janno Prants, Indrek Tobreluts, Priit Viks Murdmaasuusatamises: Tatjana Mannima, Piret Pormeister, Kaili Sirge, Silja Suija, Kristina Šmigun, Erkki Jallai, Kaspar Kokk, Peeter Kümmel, Jaak Mae, Priit Narusk, Raul Olle, Aivar Rehemaa, Anti Saarepuu, Andrus Veerpalu Mäesuusatamises: Tiiu Nurmberg, Deyvid Oprja Suusahüpetes: Jaan Jüris, Jens Salumäe Torino 2006 olympic.org/turin-2006 Torino fotod 20. märts 2013 Delfi Sport: ROK hakkab uuesti testima Torino olümpiamängude dopinguproove, sport.delfi.ee
Oleg Dmitrijev

Oleg Dmitrijev (sündinud 5. oktoobril 1985 Narvas) on Eesti sõudja. Lõpetas 2004 Narva Pähklimäe Gümnaasiumi ja 2007 Sisekaitseakadeemia Politseikolledži. 2007. aastast töötanud politseis. Sõudmistreeninguid alustas 2000 Sergei Gluško juhendamisel. 198 cm, 88 kg. U23 MM-il saanud paarisaerulisel kahepaadil 2005. aastal pronksmedali, 2004. aastal 4. ja 2006 12. koha. Tulnud 3 korda paarisaerulisel kahepaadil (2004–06) Eesti meistriks Koos Vladimir Latiniga Narva parim spordivõistkond 2004. Sõudeliidu parim juunior (U23) 2005. Biograafia ESBL-is (vaadatud 16.04.2019) http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=3794&#tulemusedlist
Tatjana Dubinko

Tatjana Dubinko (sündinud 10. augustil 1969 Narvas) on Eesti sõudja ja sõudetreener. Lõpetas 1987 Narva 8. keskkooli ja 1991 Narva kutsekooli. Harrastas 1978–83 treener Filimonovi õpilasena ujumist. Sõudetreeninguid alustas 1983 Igor Popovi juhendamisel, hiljem liitus Valeri Osmokesku treeningurühmaga. Tulnud 7 korral Eesti meistriks: 1987, 1989–91 ja 1994 paarisaerulisel kahepaadil, 1987 paarisaerulisel neljapaadil 2001 sisesõudmises kergekaalu kategoorias. Töötanud 1991–94 Narva SK-s Energia instruktorina ja aastast 1995 treenerina. Õpilasi: Kaleria Raina. https://www.esbl.ee/biograafia/Tatjana_Dubinko http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=90898&#tulemusedlist
Arnold Ebrok

Arnold Ebrok oli (31. VII 1921 Kuressaare – 3. I 2011 Pärnu) oli eesti sõudetreener ja sporditegelane. Juhendas treenerina sõudjaid (1946–56) ja vehklejaid (1947–50). Õpilasi: Hugo-Herbert Artma, Mihkel Leppik. Töötas enne II maailmasõda sepapoisina, oli 1941–45 Saratovi oblastis rahvusväeosas ehitustööline ja sõdur, 1946–50 ja 1952 Pärnu spordikomitee esimees, 1946–68 Pärnu koolides ajalooõpetaja, 1968–81 Endla teatri direktor. Lõpetas 1941 Pärnu 1. keskkooli ja 1962 ajaloolasena TRÜ. Abikaasa Naima E. (14. VII 1921 – 29. IV 1992) oli rahvatantsuansambli Kajakas juht ning kuue vab rahvatantsupeo üldjuht. ENSV tnl kultuuritegelane (1967). https://www.esbl.ee/biograafia/Arnold_Ebrok
Mullutu

Mullutu on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hoosea

Prohvet Hoosea, Beeri poeg, oli 8. sajandil eKr elanud iisraeli prohvet, kelle raamat kuulub Vana Testamendi kaheteistkümne väikese prohveti raamatu sekka. Hoosea kuulutamisperiood kestis umbkaudu veerand sajandit aastatel 750–724 eKr , ta ennustas iisraeli rahvale väljateenitud hävingut. Hoosea ennustused täitusid – 736. aastal eKr algas sõda Iisraeli ja Assüüria vahel, mille lõpetuseks vallutas Assüüria 722. aastal eKr Iisraeli kuningriigi pealinna Samaaria. Nimi "Hoosea" tähendab "Ta päästab", mis viitab Hoosea kuulutustöö eesmärgile. Hoosea raamatu esimeses peatükis on kirjas tuntud piiblimüüt, mille järgi sai Hoosea käsu abielluda hooranaisega, et see sümboliseeriks Iisraeli ja Jahve truudusetut liitu. Ta võtab endale naiseks Diblaimi tütre Gomeri, oletatava templiprostituudi. Hoosea saab Gomeriga kolm last, kelle nimed sümboliseerivad iisraeli rahva ärapöördumist oma Jumalast. Esimene kannab nime Jezreel ("Jumal külvab"); teine, kes on tütar, saab nimeks Lo Ruhama ("Ei ole halastust"); kolmandana sünnib poeg nimega Lo Ammi ("Ei ole minu rahvas"). Hoosea laste nimed viitavad tema kui prohveti kuulutustööle, mille järgi on iisraeli rahvas murdnud Lepingu Jahvega ja neid ei oota häving tulevikus, vaid nad on juba praegu hävitatud. Hoosea kritiseerib oma raamatus teravalt nii rahvast kui ka preesterkonda. Tema keel on viimistletud ja kujundlik, suur rõhk on ebajumalateenimise laitmisel, mistõttu on oletatud, et Hoosea oli leviidi preester. Ta süüdistab iisraeli rahvast kaananlaste baaliusu ülevõtmises, erinevates viljakuskultustes, mis on pühendatud Elile ja Ištarile. Ta kritiseerib rahva lodevaid kombeid, levivat kuritegevust, materialistlikku ellusuhtumist, aga ka ebaõnnestunud välispoliitikat suhetes suurriikide Egiptuse ja Assüüriaga ning kuningavõimu üldiselt. Hoosea idealiseerib iisraeli rahva muistset kõrbeelu perioodi, mil rahva seas oli säilinud siirus ja ustavus Jumalale (hesed). Hoosea kirjutab võrdpiltides ja kasutab metafoore, mistõttu ei ole tema tekst üheselt mõistetav. Ameerika teoloog Alice Ann Keefe on tõrjunud käsitlust, mille kohaselt keskendub templiprostituut Gomeri lugu kui truudusetu Iisraeli võrdpilt vaid ebajumalateenimise probleemile. Keefe laiendab oluliselt probleemide ringi ja väidab, et Hoosea kritiseerib sarnaselt prohvet Aamosega pärusmaade kokkuostmise probleemi, mis jättis paljud vaesemad juudi põllu- ja viinamäeharijad ilma maata. Hoosea sõnumit ei saa vaadelda ühemõttelisena, vaid Hoosea püüab haarata võimalikult laia teemade ringi, mis puudutavad inimese rikutust ja ebamoraalsust aegade algusest saadik. Blenkinsopp, Joseph 1983. A History of Prophecy in Israel. Philadelphia: The Westminster Press, pp. 97-98. Ho 1. Vana Testament. http://www.piibel.net/#q=Ho%201 Ward, James M. 1966. Hosea: A Theological Commentary. New York: Harper & Row, p. 88. Blenkinsopp, Joseph 1983, p. 101. Keefe, Alice A. 2008. Family Metaphors and Social Conflict in Hosea. – Writing and Reading War: Rhetoric, Gender, and Ethics in Biblical and Modern Contexts. Eds. Brad E. Kelle, Frank Ritchel Ames. Atlanta: Society of Piblical Literature, p. 118.
Leonard Einsaar

Leonard (Len) Einsaar (28. mai 1913 Killingsworth, Austraalia – 19. juuni 1994 Singleton, Austraalia), oli Eesti päritolu Austraalia sõudja. Kuulus 1936 Berliini OM-il Austraalia kaheksapaadi meeskonda (eelsõidus 4., lohutussõidus 2. koht) ning oli Austraalia meistreid ja meistrivõistluste medalivõitjaid. Harrastas ka laske- ja lennusporti, sai 1939 eralenduri litsentsi. Võttis Austraalia lennuväe lahingulendurina osa Teisest maailmasõjast. Töötas Sydneys konstaablina, hiljem põllumajanduses. https://www.esbl.ee/biograafia/Leonard_Einsaar
Baltisches biografisches Lexikon digital

"BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" ('Balti biograafiline digitaalne leksikon') on saksakeelne veebientsüklopeedia, mis põhineb 1970. aastal ilmunud teatmeteosel "Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710-1960". Balti Ajaloo Komisjon pani 2012. aastal digiteeritud versiooni veebi. Kavas on laiendada biograafiate esitamist HTML-versioonis ning lisada ka eestlaste, lätlaste ja leedulaste biograafiad, et saavutada sel viisil baltisaksa leksikoni asemel balti leksikon. Veebilehel on võimalik läbi otsida 3600 lühibiograafiat, vaadata võib neid HTML- või JPG-vormingus (= faksiimile). Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710-1960. Im Auftrage der Baltischen Historischen Kommission begonnen von Olaf Welding † und unter Mitarbeit von Erik Amburger und Georg von Krusenstjern herausgegeben von Wilhelm Lenz. Köln: Böhlau 1970. 930 lk; muutmatu järeltrükk: Wedemark: Harro von Hirschheydt 1998. (saksa keeles) Deutschbaltisches Biographisches Lexikon geht online https://bbld.de/BBLD (BBLD) DBIS DNB BHK