laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Suur sõjasaar

Suur sõjasaar (serbia Велико ратно острво) on Serbia pealinna Belgradi kohal asuv saar, mida ümbritsevad Doonau ja selle lisajõe Sava vooluveed. Asustamata saar kuulub Zemuni linnaosale. Saare nimetus on tuletatud asjaolust, et Belgrad on ajalooliselt asunud fataalselt strateegilises paigas. Linna vastu on peetud üle 115 lahingu ja seda on 44 korda püütud hävitada.[viide?] Väike sõjasaar  Suur sõjasaar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Windsori Ülikool

Windsori Ülikool on teadusülikool Kanadas, mis asub Windsori linnas Ontario provintsis. Ülikool on asutatud aastal 1963. Ülikooli eelkäija (Assumption Colleage) asutati juba aastal 1857.
Väike sõjasaar

Väike sõjasaar (serbia Мало ратно острво) või Hobuste saar (serbia Коњско острво) on Serbia pealinna Belgradi kohal asuv väikesaar, mida ümbritsevad Doonau vooluveed. Asustamata saar kuulub Zemuni linnaosale. Saare nimetus on tuletatud asjaolust, et Belgrad on ajalooliselt asunud fataalselt strateegilises paigas. Linna vastu on peetud üle 115 lahingu ja seda on 44 korda püütud hävitada. Suur sõjasaar
Windsor (Ontario)

Windsor on linn Kanadas Ontario provintsis. Linn asub Detroiti jõe kaldal, Ameerika Ühendriikide linna Detroiti vastas. Windsor on Kanada kõige lõunapoolsem linn. 2021. aasta rahvaloenduse kohaselt on elanike arv 229 660. Aastal 2016 oli elanikke 217 188. Elanike arvult oli see 2021. aastal Ontario provintsis kümnendal ja Kanadas 23. kohal. Windsori asutasid prantslased 18. sajandi keskpaigas. Linnaõigused sai Windsor 1854. aastal. Linn on saanud nime Inglismaal asuva Windsori linna järgi. Windsori ja Detroiti ühendab Ambassadori sild, mis on kõige tihedama kaubaliiklusega punkt Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril. Tähtsaim tööstusharu on autotööstus ja Windsor on tuntud ka Kanada autotööstuse pealinnana. Linnas asub Windsori Ülikool. Linnas tegutsevad jäähokiklubi Windsor Spitfires, mis mängib Ontario Hockey League'is, ja korvpalliklubi Windsor Express, mis mängib Kanada kõrgliigas. 2016. aastal toimusid Windsoris ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused. "Our Twin Cities". citywindsor.ca. City of Windsor. Originaali arhiivikoopia seisuga 28.02.2018. Vaadatud 20.8.2018. Ametlik koduleht
Tasakaaluliin

Tasakaaluliin (ing k slackline) on kahe stabiilse, maapinnaga ühendatud eseme vahele pingutatud elastne liin, mis võib olenevalt tüübist või otstarbest olla 2,5–5 sentimeetrit lai. Erinevalt köielkõnnil kasutatavast köiest on see üsna vetruv ja liigub nii üles-alla kui ka külgedele. Edasijõudnud teevad liinil vedrutades hüppeid ja muid akrobaatilisi trikke. Spordialana sisaldab see erinevaid stiile. Juba 1960ndatel oli California noortel tavaks parkimisplatsi piirdekettidel või -trossidel ajaviiteks kõndida. Tänapäevane tasakaaluliin sai alguse 1980ndatel tänu Adam Grosowskyle. "Mis on slackline". Slackline.ee. Vaadatud 29.01.2021. "Tasakaaluliin". Laste tervisekool. Vaadatud 29.01.2021. Slackrobats (13. september 2017). "The History of Slacklining". Slackrobats.com. Vaadatud 29.01.2021.
Indre

Indre on jõgi Prantsusmaal. Indre'i jõgi algab Keskmassiivilt ning kulgeb valdavalt loodesse. Suubub vasakult Loire'i jõkke. Jõe pikkus on 266 km. Indre'i jõe ääres asuvad Loches, La Châtre ja Châteauroux. Selle jõe järgi on nimetatud kaks Prantsusmaa departemangu: Indre'i departemang ja Indre-et-Loire'i departemang.
Akasia

Akasia on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas. Asulale pandi alus 1904. aastal. Linnaõigused sai Akasia 1. oktoobril 1984. Alates 5. detsembrist 2000 ei ole Akasia iseseisev omavalitsus, vaid kuulub Tshwane linnaringkonna koosseisu. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Akasia elanikest mustanahalisi aafriklasi 73,75%, valgeid 23,92%, värvilisi 1,10%, India või Aasia päritolu inimesi 0,78% ja teisi 0,45%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 23,82% inimesi, afrikaani keelt 23,31%, pedi keelt 12,43%, inglise keelt 9,87%, sotho keelt 7,80%, suulu keelt 6,49%, tsonga keelt 4,47%, venda keelt 3,04% ja koosa keelt 2,76%. Akasia, Suburb of Pretoria South African History Online About Tshwane City of Tshwane https://census2011.adrianfrith.com/place/799037
Laudium

Laudium on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas. Laudium on asutatud 1961. aastal. Apartheidi ajal oli Laudium määratud India päritolu inimeste asualaks. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Laudiumi elanikest India või Aasia päritolu inimesi 79,89%, mustanahalisi aafriklasi 16,12%, värvilisi 2,42%, valgeid 0,43% ja teisi 1,13%. Inglise keelt pidas emakeeleks 77,45% inimesi, afrikaani keelt 11,87%, pedi keelt 2,14% ja ndebele keelt 1,12%. Laudium SA Townships Pretoria the Segregated city South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/799058
Kristo Enn Vaga

Kristo Enn Vaga (sündinud 4. jaanuaril 1997 Tallinnas) on Eesti võidusõidurattur ja poliitik, XV Riigikogu liige. 2014. aastal tuli Kristo Enn Vaga Eesti juunioride meistriks maanteesõidus. 2015. aastal sai ta teist aastat juuniorides Eesti meistrina teise ja Euroopa meistrivõistlustel üheksanda koha. Prantsusmaal saavutas ta juunioride PACA tuuril Mont Faroni etapil kuuenda koha. Hooajaks 2016 sõlmis ta lepingu riiklikus divisjonis mängiva Prantsuse klubiga Charvieu-Chavagneux Isère Cyclisme. Sellega saavutas ta mitu aukohta, saades viienda nokturni Nocturne de Montrevel-en-Bresse, seitsmes etapp Tour de Côte-d'Oris ja kaheksas Critérium de Briennonis. Oma kodumaal saavutas ta eliidi seas Eesti meistrivõistlustel seitsmenda koha. Seejärel värvati ta 2017. aastal UC Monaco2 klubisse. Aastal 2017 astus Kristo Enn Vaga Reformierakonna liikmeks, peagi liikus ta erakonna noortekokku ning sai 2017. aastal selle peasekretäriks. Aastal 2020 valiti ta Reforminoorte esimeheks. Ta on ka Kristiine linnaosakogu esimees ja oli 2023. aasta Riigikogu valimiste Reformierakonna kampaaniajuht. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 592 häält ning osutus kompensatsioonimandaadiga valituks. Tema abikaasa on Stinne Loo. Neil sündis 2021. aastal tütar Emma. Nad abiellusid 2023. aasta 20. juulil Jõelähtme golfikeskuses. plats 1a, Lossi; Tallinn, 15165; Registrikood: 74000101; Tel: +372 631 6331; Faks: +372 631 6334; Protected, email. "Saadik". Riigikogu. Vaadatud 24. juunil 2023.{{netiviide}}: CS1 hooldus: numbrilised nimed: autorite loend (link) plats 1a, Lossi; Tallinn, 15165; Registrikood: 74000101; Tel: +372 631 6331; Faks: +372 631 6334; Protected, email. "Riigikogu liikmed". Riigikogu. Vaadatud 24. juunil 2023.{{netiviide}}: CS1 hooldus: numbrilised nimed: autorite loend (link) ERR (28. juuni 2014). "Meesjuunioride Eesti meistrivõistluste grupisõidu võitis Kristo Enn Vaga". ERR. Vaadatud 24. juunil 2023. "Kristo Enn VAGA - Coureurs". DirectVelo (prantsuse). 24. juuni 2023. Vaadatud 24. juunil 2023. "Facebooki sisselogimine". Facebook. Vaadatud 24. juunil 2023. "e-Äriregister –". ariregister.rik.ee. Vaadatud 24. juunil 2023. "Reforminoorte juhid läbi aegade - Reforminoored" (inglise). 11. november 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2023. Vaadatud 24. juunil 2023. "Kristo Enn Vaga | Reformierakond". Riigikogu valimised 2023. Vaadatud 24. juunil 2023. "Valimised". rk2023.valimised.ee. Vaadatud 24. juunil 2023. "Hõissa pulmad! Riigikogu liige Kristo Enn Vaga pani tütre emaga leivad ühte kappi". Kroonika. 22. juuli 2023. Vaadatud 22. juulil 2023.
Mõstetskõi arsenal

Mõstetskõi arsenal (ukraina keeles Мистецький арсенал) on muuseum Kiievis. Мистецький арсенал
Gaziantepi Ülikool

Gaziantepi ülikool (türgi keeles Gaziantep Üniversitesi) on ülikool Türgis Gaziantepis. Ülikool asutati 1973. Seal õpib üle 45 000 üliõpilase. Koduleht
Fade Out Lines

"Fade Out Lines" on prantsuse deep house'i produtsendi The Avener loodud muusikalugu, mis põhineb Phoebe Killdeeri & The Short Strawsi originaalloo "The Fade Out Line" uustöötlusel. 2014. aasta septembris avaldatud lugu oli edukas Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Šveitsis, Austrias ja Belgias.
Priit Jagomägi

Priit Jagomägi (sündinud 18. mail 1971) on laevandusentusiast ja jõelaevanduskultuuri arendaja. Bakalaureusekraadi sai ta 1998. aastal Tartu Ülikoolis kartograafias. Seejärel õppinud magistrantuuris keskkonnatehnoloogiat ja hiljem laevandust. Ta on Tartus asuva lodjakoja juhatuse liige ja asutaja. Mõte ehitada lodi sai alguse 2004. aastal. Idee pärines Jagomäe sõnul tema tädimehelt ja aerutamistreenerilt Henn Hollolt. 2006. aastal valmis lodjakojas lodi Jõmmu, 2009. aastal viikingilaev Turm, samuti ehitati tema eestvedamisel lodjakojast allavoolu, kesklinna, vanale alusele Sisevete Saatkond. Lisaks laevade ehitamisele tegeleb ta ka taastamisega, püüdes jõelaeva Vanemuine sõidukorda seada. Korraldab lodjaretkesid ja muid jõelaevandusega seotud üritusi nii Eestis kui mujal. Aitas Eestis 2000. aastate alguses populariseerida kümblustünne (tünnisauna). Tema isa on geograaf, kartograaf ja ettevõtte Regio looja Jüri Jagomägi. Priit Jagomäel on viis last. Tema elukaaslane on Liisa-Lota Kaivo, kes osaleb samuti lodjakoja tegevuses. Lodjakoda Lodi Jõmmu Jõelaev Vanemuine Sisevete Saatkond Viikingilaev Turm Viikingilaeva koopia Paulus, Sven (juuni 2013). "Priit Jagomäe veele pühendatud elu". Universitas Tartuensis. Vaadatud 30.01.2021. Lindve, Inkari (9. august 2008). "Lahe lodjarahvas". Eesti Naine. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.02.2021. Vaadatud 30.01.2021. Ladva, Asso (24. august 2020). "Lodjamees Priit Jagomägi: uut lodjakoda ehitati nagu rätsepaülikonda". Õhtuleht. Vaadatud 30.01.2021. Olmaru, Jaan (15. oktoober 2014). "Lodjaselts äratab Vanemuise ellu". Tartu Postimees. Vaadatud 30.01.2021. Liisa Aavik. "Viie lapse isa ja lodjamees Priit Jagomägi: lapsi ei tohiks võtta alluvatena, vaid lõbusate kaasteeliste ja sõpradena". PM Sõbranna, 11. november 2018
Linnutapiklased

Linnutapiklased (Theraphosidae) on sugukond ämblikulisi. Nad on karvased. Praegu on tuvastatud umbes 1000 liiki. Mõned levinumad liigid on muutunud populaarseks eksootiliste lemmikloomade kaubanduses.
Jeju

Jeju (ka Cheju; hangulis 제주시, hanjas 濟州市, McCune'i-Reischaueri transkriptsioonis Cheju-si, Lõuna-Korea uues omaladinas Jeju-si) on linn Lõuna-Koreas, Jeju provintsi halduskeskus ja Jeju saare suurim linn. Põhjas piirneb linn Korea väinaga (teisel pool väina on Lõuna-Korea Lõuna-Jeolla provints), lõuna pool on Seogwipo linn (piiril on ka saare kõrgeim mägi Hallasan). Linna pindala on 976,56 km², elanike arv 347 700 (2007), rahvastiku tihedus 1014,8 in/km². Enne linna liitmist Pukcheju maakonnaga 1. juulil 2006 oli linna pindala 255,5 km². Aastal 2000 oli elanike arv 259 290 ja rahvastiku tihedus 1014,8 in/km². Linn laiub idast läände 19,3 km pikkuselt ja põhjast lõunasse 10,2 km laiuselt. Jeju linnas on ka talvel mahedad ilmad. Linn lahutati Pukcheju maakonnast 1955. Ent 2005 kiitsid Jeju provintsi valijad heaks ettepaneku liita linn Pukcheju maakonnaga ning Seogwipo linn Namjeju maakonnaga. Nii tekkis provintsis alates 1. juulist 2006 kaks suurt linna. Jeju linn on jaotatud 19 dong'iks, 4 eup'iks ja 3 myeon'iks. Dong'id enne linna liitmist Pukcheju maakonnaga olid: Ara-dong Dodu-dong Geonip-dong Ido 1-dong Ido 2-dong Iho-dong Ildo 1-dong Ildo 2-dong Nohyeong-dong Oedo-dong Ora-dong Samdo 1-dong Samdo 2-dong Yeon-dong Yongdam 1-dong Yongdam 2-dong Et Jeju linn on saare suurim transpordisõlm, siis käib lõviosa turistidest just seal. Paljud turistid saabuvad saarele Jeju linna sadama või lennujaama kaudu, peatuvad Sinjeju-dongi turismihotellides ning külastavad linna vaatamisväärsusi. Jeju linn on populaarne puhkekoht, kus on palju riiklikke kasiinosid. Igal aastal külastab seda 4 miljonit turisti Korea mandriosast, Jaapanist ja Hiinast. Jeju linn on provintsi suurim transpordisõlm. Linna teenindab Jeju rahvusvaheline lennujaam, mis on saare ainus lennujaam. Lennuühendus on 13 Lõuna-Korea lennujaamaga ja 4 välismaa lennujaamaga (Jaapanis ja Hiinas). Linna sadam on saare suurim sadam. Selle sadama kaudu toimub nii reisijate- kui ka kaubavedu. Parvlaevaliine asendatakse järk-järgult lennuliinidega. Praegu[millal?] on parvlaevaühendus kuue Lõuna-Korea sadamaga, sealhulgas Mokpo ja Busaniga. Jeju on ka saare maanteede sõlmpunkt. Linna territoorium on Jeju saarel keskset osa etendanud juba esiajal. Samseonghyeol, kust olevat tulnud saareelanike kolm esivanemat, asub kesklinnas. Linn on alates 1970. aastatest kiiresti kasvanud. Mõnikümmend aastat tagasi rajati lennujaama kõrval olevale künkale "Uus-Jeju" (Shin Jeju), kus asub palju haldusasutusi. Õlgkatustega hooned, mis olid kogu linnas 1970. aastateni tavalised, on tasapisi kadumas. Linna tähtsamad vaatamisväärsused on Draakonipeakalju mere ääres, Samseonghyeol kesklinnas ja Hallasani rahvuspark sisemaal. Wakayama (Jaapan) Beppu (Jaapan) Shanghai (Hiina) Guilin (Hiina) Yangzhou (Hiina) Kunshan (Hiina) Las Vegas (USA) Santa Rosa (USA, California) Rouen (Prantsusmaa)
1980. aasta suveolümpiamängude rahvusvaheline boikott

1980. aasta suveolümpiamängude rahvusvaheline boikott oli boikott Nõukogude Liidus Moskvas toimunud 1980. aasta suveolümpiamängudel, protestiks Nõukogude Liidu sissetungi vastu Afganistanis 27. detsembril 1979. Kuigi Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) ei taha poliitikat ja sporti segi ajada, ütles USA president Jimmy Carter, et USA boikoteerib Moskva mänge, kui Nõukogude Liit ei vii oma vägesid Afganistanist välja 23. veebruariks 1980. See ei aidanud ja boikotti rakendati. Kuueteist riiki, kes otsustasid mängudel osaleda, väljendasid kaastunnet Afganistanile mitmel viisil. 13 riiki otsustas osaleda ROK-i lipu all oma riiki esindades. Kolm riiki otsustas osaleda oma riikliku olümpiakomitee (NOK) lipu all. Autasustamistseremooniate ajal, kus need riigid olid medalid võitnud, heisati vastavalt olümpialipp või NOK-i lipp. Kui üks neist osalevatest riikidest võitis kuldmedali, mängiti riigihümni asemel olümpiahümni ja boikott viidi ellu.  Hispaania  Portugal  Uus-Meremaa Seitse riiki otsustas avatseremoonial mitte osaleda: Kaks riiki osalesid avatseremoonial ainult lipukandjatega:  Iirimaa – Ken Ryan  Suurbritannia – Richard Palmer
Gunnel Lindblom

Gunnel Märtha Ingegärd Lindblom (18. detsember 1931 Göteborg – 24. jaanuar 2021 Brottby) oli rootsi filminäitleja, teatri- ja filmilavastaja. Debüüdi filmimaailmas tegi Gunnel Lindblom 1952. aastal Gustaf Molanderi filmis "Kärlek". Gunnel Lindblom tegi palju koostööd rootsi filmi- ja teatrilavastaja Ingmar Bergmaniga. Aastail 1954–1959 mängis ta Malmö teatris, mille juht Bergman tol ajal oli, ja 1968. aastas Kuninglikus Draamateatris samuti Bergmani juhendamisel. 1970. aastatel tegi mitu teatrilavastust, esialgu Bergmani assistendina, hiljem juba iseseisvalt. Teiste seas tõi ta lavale Tšehhovi, Ibseni ja Shaw' teoseid. "Seitsmes pitser" (1957, režissöör Ingmar Bergman) "Maasikavälu" (1964, režissöör Ingmar Bergman) "Neitsiallikas" (1966, režissöör Ingmar Bergman) "Stseenid ühest abielust" (1973, režissöör Ingmar Bergman) "Sally och friheten" (1981, lavastaja Gunnel Lindblom, produtsent Ingmar Bergman) "Lohetätoveeringuga tüdruk" (2009, režissöör Niels Arden Oplev) Gunnel Lindblom andmekogus IMDb (inglise) Gunnel Lindblomist Ingmar Bergmani fondi lehel (inglise keeles)
Zgorzelec

Zgorzelec (saksa Görlitz, ülemsorbi Zhorjelc, alamsorbi Zgórjelc) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Zgorzeleci maakonna keskus. Asub Neisse idakaldal. Linn moodustati Görlitzi jagamisega Saksamaa ja Poola vahel 1945. aastal. 6. juulil 1950 sõlmiti Saksa DV ja Poola Rahvavabariigi vahel Görlitzi (Zgorzeleci) leping, millega kinnistati sõjajärgne riigipiir (Oder-Neisse liin). https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/030210125021-0936546?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 3.10.2022.
Anthering

Anthering on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. Anthering asub Salzburgi nõost põhja pool. Salzach moodustab läänepiiri, mis on ka piir Baieriga. Idas on väike linn Seekirchen am Wallersee. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Hiroshima kindlus

Hiroshima kindlus (jaapani keeles 広 島 城 ehk Hiroshima-jō), mida mõnikord nimetatakse ka Karpkala kindluseks (鯉城 ehk Rijō), on Jaapani linnas Hiroshimas asuv kindlus, mis kuulus kohaliku han-i valitseja daimyō valdustesse. Kompleks ehitati algselt 1590. aastatel, kuid hävitati aatomipommitamise tagajärjel 6. augustil 1945. Kompleks ehitati uuesti üles 1958. aastal. Kuigi see on originaali koopia, asub seal muuseum, mis käsitleb Hiroshima ajalugu enne II maailmasõda. Takeshi Kaikō, "Jaapani kolmekrossiooper" (Kirjastaja: Eesti Raamat; 1983)  Hiroshima kindlus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Roiu

Roiu on alevik Tartu maakonnas Kastre vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Haaslava valda. Küla nime päritoluks on pakutud sõna 'roid : roiu', millel on kolm tähendust: 1) mustus, tolm, prügi; 2) jäme liiv; 3) kehv, kõhn loom. Seinamaaling Roiu noortekeskuses (autor PRTKR, 2016) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marje Joalaid: artikkel "Roiu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 561.
Ōshū

Ōshū on linn Jaapanis Iwate prefektuuris. Asub Kitakami jõe äärsel tasandikul Ōu ja Kitakami mäestiku vahel. Ōshū linn loodi 2006. aastal Esashi ja Mizusawa linna, Isawa ja Maesawa alevi ning Koromogawa küla liitmise teel. いわての統計情報 > 推計人口 Ōshū koduleht
Rasytė kihistu

Rasytė kihistu on siluri ajastu Adavere lademe ja Raikküla lademe (Leedus eristatava ühise Juuru-Raikküla lademe) ülemise osa kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1993. Kihistut eristatakse Leedu lääneosas, kus see lamab Apaščia kihistul ja sellel lasub Ragainė kihistu. Kihistu stratotüüp on Stoniškiai-1 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1875–1921 meetril. Kihistu on kuni 46 meetri paksune, selle moodustab argilliit. Kihistik on nime saanud Rõbatši aleviku leedukeelse nimekuju järgi. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 7
Nessi jõgi

Nessi jõgi (gaeli keeles Abhainn Nis) on umbes 10 kilomeetri pikkune jõgi, mis voolab Loch Nessist ja Loch Dochfourist läbi Invernessi linna ning suubub Beauly Firthi kiillahte Põhjameres. Loch Ness
Boikott

Boikott (kapten Charles Boycotti (1832-1897), Iirimaa järgi) on loobumine kaubandusest konkreetse isiku või ettevõttega või isegi terve riigiga. Boikottis osalejad usuvad, et kõnealune isik või ettevõte käitub amoraalselt või ebaausalt. Boikott on vägivallatu, vabatahtlik ja tahtlik hoidumine isiku, organisatsiooni või riigi kasutamisest, ostmisest või temaga suhtlemisest protesti väljendusena, tavaliselt moraalsel, sotsiaalsel, poliitilisel või keskkonnaalal. Boikoti eesmärk on tekitada sihtmärgile majanduslikku kahju või osutada moraalsele nördimusele, püüdes sundida sihtmärki muutma vastumeelset käitumist. Sõna on nimetatud Iirimaalt üürileandjate agentide kapten Charles Boycotti järgi, kelle vastu rakendati taktikat edukalt Iiri natsionalistliku liidri Charles Stewart Parnelli ja tema Iiri maaliiga ettepanekul 1880. aastal.
Rõbatši

Rõbatši (kuni 1946 Rossitten) on küla (endine alevik) Venemaal Kaliningradi oblastis (endine Ida-Preisimaa) Zelenogradski rajoonis Zelenogradski linnakreisis. Alevik on Kura sääre rahvuspargi administratiivkeskuseks. Aastani 1946 kandis see nime Rossitten. Nimi tulenes preisikeelsest sõnast rosita, mis tähendab roosi. Aleviku leedukeelse nimekuju järgi on nime saanud Adavere lademe ja Juuru-Raikküla lademe Rasytė kihistu. Rossitteni kohal asus vana preislaste linnamägi. Aastal 1372 rajas Saksa ordu sinna kindluse. Selle juurde moodustati ka kihelkond. Sealne loss kaotas sõjalise tähtsuse aastal 1422 ja jäeti lõplikult maha aastal 1507. Sealses lossis leiab aset E. T. A. Hoffmanni jutustus Majoraat. Sealse kiriku kohta on esimesed teated aastast 1605. XVIII sajandil ja XIX sajandil oli asula Finckensteinide suguvõsa valduses. Praegune kirikuhoone valmis aastal 1873 (aastast 1992 tegutseb selle ruumides õigeusu kirik). Aastal 1901 asutati sinna maailma esimene ornitoloogiajaam. Aastail 1922-1945 tegutses Rossittenis purilennukool, mille juures hakkas tegutsema Alexander Lippischi juhitud purilennuselts Rhön-Rossitten Gesellschaft (RRG). Teise maailmasõja käigus Punaarmee hõivatud Ida-Preisimaa sai aastal 1945 NSV Liidu valduseks, kus Rossitten nimetati 1946. aastal ümber Rõbatšiks. 1947. aastal sai Rõbatši aleviku staatuse, mille kaotas 2005. aastal. Aastail 2006–2016 oli see Kura sääre maapiirkonna nime kandva haldusüksuse halduskeskuseks. Wilhelm Franz Epha – Saksa insener Johannes Thienemann – Saksa ornitoloog Tänavavaade (2006) Kunagine ornitoloog J.Thienemanni elumaja (2002) Endine linnumuuseum (2013) Restaureeritud endine Rossitteni evangelistlik kirik (2013) Rossitten kirjasõnas Venemaa elanikkonna rahvastikuloend 2010. aastal. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 7 "Projekt Gutenberg". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuni 2020. Vaadatud 30. jaanuaril 2021. Vene Föderatsiooni Ülemnõukogu 17. juuni 1947. aasta määrus. Kaliningraadi oblasti seadus nr. 500. Kaliningraadi oblasti 27. aprilli 2015. aasta seadus nr. 420.
Bergheim (Flachgau)

Bergheim on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. Plainberg koos Maria Plaini palverännukirikuga moodustab piiri Bergheimi ja Salzburgi linna (lõunas) vahel. Tänapäeva Bergheimi hõivatud ala on olnud püsivalt asustatud paleoliitikumi ajast (10 000 eKr), nagu tõendavad arheoloogilised leiud Muntigleri mäel. Teised leiud neoliitikumi ajast (3. sajand eKr) viitavad piirkonna katkematule asustamisele juba eelajaloolistest aegadest alates. 1. sajandil eKr hakkasid piirkonda asustama keldid. Keltide Noricumi kuningriik liidendati Rooma riiki 16. aastal eKr. Lähedalasuvates Kerathis ja Kematingis väljakaevatud kaks Rooma mõisa usutakse pärinevat sellest ajast. 488. aastal pKr roomlased kuningas Odoakeri käsul taandusid. 650. aasta paiku hakkasid germaani bajuvaarid Salzburgi piirkonda asustama. Sellest ajast pärineb üks suuremaid matusepaiku Flachgau piirkonnas, välja kaevatud 1896. aastal kihelkonnakiriku juures. Bergheimi nimi usutakse pärinevat sellest ajast, silp -heim on bajuvaaride poolt antud kohanimede juures tavaline. Nime varaseim ilmumine dokumentidesse pärineb 927. aastast volikirjas kiriku ja selle kaupade omandiõiguse üleandmisega peapiiskop Adalbertilt diakon Reginoldile. 12. ja 13. sajandil olid Bergheimi isandad Salzburgi peapiiskopkonnas olulistel ametikohtadel, tuues vallale kasu kalapüügiõiguse ning kümnise ja kohtu pidamise õigusega. Pärast seda, kui valitsevad Bergheimi ja Radeckeri perekonnad 14. sajandi lõpus välja surid, läks omand üle Salzburgi peapiiskopkonnale ja kohus viidi Radeckisse. Napoleoni sõdade ajal (1792-1815) hävis suur osa Bergheimist, kui Prantsuse armee ületas Laufeni juures Salzachi jõe ja piiras Salzburgi. Kui Baieri kuningriik Salzburgi liidumaa 1816. aastal Austriale loovutas, sai Bergheimist piirilinn ja on jäänud Austria-Saksa piirile tänaseni. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.