laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jānis Balodis

Jānis Balodis VR I/1 (20. veebruar 1881 Trikata kihelkond Valga kreis – 8. august 1965 Saulkrasti) oli Läti sõjaväelane ja poliitik. Läti sõjavägede ülemjuhataja oktoobrist 1919 kuni veebruarini 1921. 6. detsembrist 1931 kuni 5. aprillini 1940 oli ta Läti kaitseminister. Aastatel 1936–1940 oli ta Läti asepresident. 19. augustil 1921 anti talle Eesti Vabariigi kõrgeim sõjaline autasu Vabadusristi I/1. Balodis oli lätlastest ainuke, kes nii kõrge au osaliseks sai. 4. augustil 1932 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk. 31. juulil 1940 deporteeriti ta koos abikaasaga Vene NFSV-sse. Pärast Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahelise sõja algust Balodis interneeriti ja teda hoiti sellises staatuses vanglates kinni kuni 1952. aastani. 1952. aastal mõisteti ta 25 aastaks vangi, kuid Stalini surma järel ta vabastati. 1956. aastal lubati tal Lätti tagasi pöörduda. Jānis Balodis maeti Riia metsakalmistule. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. veebruar 2016. Vaadatud 27. jaanuaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 27.04.2015) http://lkok.com/detail1.asp?ID=2116 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2016. Vaadatud 27. jaanuaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Harald Ringstorff

Harald Ringstorff (25. september 1939 Wittenburg, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa – 19. november 2020, Schwerin) oli Saksamaa poliitik. Ta oli Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa peaminister 1998. aasta novembrist kuni 2008. aasta oktoobrini. 7. novembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa peaministrina. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 27.04.2015)
Lisne (Litõni rajoon)

Lisne (ukraina keeles Лісне) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 99. Pindala on 0,035 km².
George Allen

George Felix Allen (sündinud 8. märtsil 1952) on USA poliitik. Ta oli 1994–1998 Virginia osariigi kuberner 2001–2007 Ameerika Ühendriikide senaator. 6. oktoobril 2005 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Ameerika Ühendriikide senaatorina ja ühtlasi Eesti NATOga liitumise toetajana. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 27.04.2015)
Chris Patten

Chris Patten (ka Christopher Patten; sündinud 12. mail 1944) on Suurbritannia poliitik. Ta on olnud Euroopa Komisjoni liige. 27. oktoobril 2005 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Eesti Euroopa Liiduga liitumise toetajana ja endise Euroopa Komisjoni liikmena. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 27.04.2015)
Gunilla Carlsson

Anna Gunilla Carlsson (sündinud 11. mail 1963) on Rootsi poliitik. Ta oli 1995–2002 Rootsi saadik Euroopa Parlamendis ja 2002–2013 Riksdagi liige. 2006–2013 oli ta rahvusvahelise arengukoostööminister Fredrik Reinfeldti valitsuses. 8. septembril 2003 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Euroopa Parlamendi liikmena ja ühtlasi Eesti raportöörina. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 27.04.2015)
Seppo Kääriäinen

Seppo Arimo Kääriäinen (sündinud 29. märts 1948 Iisalmi vallas) on Soome poliitik (Soome Keskerakond). Ta oli aastatel 2003–2007 Soome kaitseminister. 14. märtsil 2007 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Soome Vabariigi kaitseministrina Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 27.04.2015).
Adam Michnik

Adam Michnik (sündinud 17. oktoobril 1946 Varssavis) on Poola poliitik ja ajakirjanik. 18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd ajakirjaniku ja esseistina. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 27.04.2015)
Ernesto Zedillo Ponce de León

Ernesto Zedillo Ponce de León (kasutatud ka nimekuju Ernesto Zedillo; sündinud 27. detsembril 1951 Méxicos) on Mehhiko poliitik. 1994–2000 oli ta Mehhiko president. 27. oktoobril 1995 anti talle Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Mehhiko Ühendriikide presidendina. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 27.04.2015)
Erwin Teufel

Erwin Teufel (sündinud 4. septembril 1939 Rottweilis) on Saksamaa poliitik, Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu liige. Ta oli 1991–2005 Baden-Württembergi liidumaa peaminister. Peaministrina oli ta ka 1. novembrist 1996 31. oktoobrini 1997 Saksamaa parlamendi ülemkoja - Liidunõukogu esimees. 6. novembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Baden-Württembergi liidumaa peaministrina. 19. aprillil 2005 astus ta peaministri kohalt tagasi, mispeale Saksamaa meedias kirjutati: "Joseph Ratzinger valiti paavst Benedictus XVIks, Teufel (saksa keeles "kurat") astus tagasi." Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 27.04.2015)
Jerzy Szmajdziński

Jerzy Andrzej Szmajdziński (9. aprill 1952 Wrocław – 10. aprill 2010) oli Poola poliitik. 2001–2005 oli ta Poola kaitseminister. Ta hukkus 10. aprillil 2010 Smolenski lennuõnnetuses. 18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola kaitseministrina. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 27.04.2015)
Wolfgang Ischinger

Wolfgang Friedrich Ischinger (sündinud 6. aprillil 1946 Beurenis Eslingeni kreisis Baden-Württembergi liidumaal) on Saksamaa jurist, diplomaat ja ühiskonnategelane. Ta on olnud Saksamaa välisministeeriumi riigisekretär (asevälisminister), Saksamaa suursaadik Ameerika Ühendriikides ja Suurbritannias. 7. novembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Saksamaa välisministeeriumi riigisekretärina. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 27.04.2015)
Ahhal-tekiini hobune

Ahhal-tekiini hobune on hobusetõug, mis pärineb algselt Türkmenistani kõrbetest. Ahhal-tekiini hobune on kõrge, sale ja sihvakas, pika kaela ning hõreda laka ja sabaga. Paljudel ahhal-tekiini hobustel on kuldne läige. Ahhal-tekiini hobust peetakse üheks vanimaks tõuks maailmas. Arvatakse, et see tõug on ligi 3000 aastat vana. Tõug on pärit Türkmenistanist ning nad on tuntud oma vastupidavuse ja välimuse poolest. Tänapäeval kasvatatakse kõige rohkem ahhal-tekiine Venemaal ja Türkmenistanis, kuid neid ka Euroopas, Austraalias ja Ameerikas. Ahhal-tekiinide keskmine turjakõrgus on 157 cm ja neile on iseloomulik metalse läikega värvused. Enim levinud värvused on kõrb, võik, palomino, raudjas, must ja hall. Ahhal-tekiinidel on väike pea, koos sirge või veidi kumera profiiliga ja suhteliselt pikkade kõrvadega. Neil on suured ilmekad silmad, pikk kael (iseloomulik on ka põdrakael), hõredad lakk ja saba, peenikesed jalad ning lauged õlad. Iseloomult teatakse ahhal-tekiine kui ühe inimese hobuseid, nad on elavad ja temperamentsed. Nad on vastupidavad ja nõtke liikumisega, samuti väga edukad spordis. Ahhal-tekiinid sobivad väga hästi kestvusratsutamisesse ehk rännakusse, aga ka koolisõitu, krossi ja takistussõitu. Absent, 8-aastane ahhal-tekiini täkk, võitis 1960. aastal Roomas toimunud olümpiamängudel kuldmedali koolisõidus. Neli aastat hiljem võitis ta Filatoviga Tokyos toimunud olümpiamängudel pronksmedali ja 1968. aastal võideti meeskondlik kuld Ivan Kalitaga. Eesti ahhal-tekiinide kasvatus
Tennessee kõnnihobune

Tennessee kõnnihobune (inglise keeles Tennessee Walker või Tennessee Walking Horse) on hobusetõug, mille aretasid 19. sajandil Ameerika Ühendriikides Tennessees istanduseomanikud. Tõug aretati maastikul ratsutamiseks ning sellele on iseloomulik niinimetatud "jooksev kõnd", mis teeb ratsutamise väga mugavaks. Seda tõugu hobused on rahuliku ja sõbraliku iseloomu ning sujuvate liigutustega. Õlakõrgus 155–165 cm, kaal 400–550 kg.
Rolf Gohs

Rolf Ernst Gohs (26. oktoober 1933 Tallinn – 23. august 2020) oli Eesti päritolu Rootsi illustreerija ja koomiksijoonistaja. Teise maailmasõja ajal elas ta perega Poolas ja 1946. aastal kolis koos perega Rootsi. Juba 16-aastaselt läks ta tööle Rootsi kirjastusse Centerförlaget, kus hakkas joonistama koomikseid. Eriti tuntud on tema Rootsi ajalehtedes ilmunud koomiksi "Fantoom" joonistused. https://www.dn.se/kultur-noje/fantomentecknaren-rolf-gohs-dod/ Lambiek Comiclobedia - Rolf Gohs
Julie von Hausmann

Julie von Hausmann (läti Jūlija fon Hausmane; 19. märts 1826 (ukj) Riia – 15. august 1901 (ukj) Võsu) oli baltisaksa luuletaja. Tema tuntuim teos on "So nimm denn meine Hände", mille viisistas Friedrich Silcher. Ta on maetud Ilumäe kabeliaeda.
Wolfgang Thierse

Wolfgang Thierse (sündinud 22. oktoobril 1943 Breslaus) on Saksamaa poliitik (sotsiaaldemokraat). 1990. aasta 9. juunist kuni 27. septembrini oli Wolfgang Thierse Saksa DV Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees. Ta oli 26. oktoobrist 1998 kuni 18. oktoobrini 2005 Saksamaa parlamendi president. 7. novembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Saksamaa parlamendi presidendina. German Democratic Republic : Ministries, political parties, etc. rulers.org Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 29.04.2015)
Norra fjordihobune

Norra fjordihobune (ka Norra fjordiponi) on Norrast pärit hobusetõug. Ta kodustati juba 4000 aasta eest[viide?]. Fjordiponide kõrgus jääb 130–150 cm ning keskmiselt kaaluvad nad 400–550 kg[viide?].
Greg Ginn

Greg Ginn (ka Gregory Regis Ginn; sündinud 8. juunil 1954 Arizonas Tucsonis) on Eesti päritolu Ameerika muusik ja laulja. Teda tuntakse peamiseelt hardcore punk-bändi Black Flag asutaja ja koosseisulisena. Tema isa oli inglise keele õpetaja, kes avaldas mitu spiooniromaani. Ema oli koduperenaine. Peres oli 5 last. Gregil on 3 aastat noorem vend Raymond, kellest sai samuti muusik ja kes esineb nime all Raymond Pettybon. Lapsena oli Ginn raadioamatöör. Juba 12-aastaselt asutas ta elektroonilise muusika ettevõtte Solid State Tunes. Sellest kasvas välja plaadifirma SST Records, mis tänapäevani Ginnile kuulub. Ginn asutas 1976 bändi, mis esialgu kandis nime Panic, aga kui selgus, et sellenimeline bänd on juba olemas, muudeti nime. Kuigi Raymond Pettybon kuulus bändi ainult esimesel aastal, mõtles ta välja bändi uue nime ja kujundas selle logo, mida kasutatakse tänapäevani. Bändinimi Black Flag ('must lipp') vastandub allaandmist sümboliseerivale valgele lipule. Must värv sümboliseerib ka piraate ja anarhiat, ent seda nimetas Pettybon kokkusattumuseks. Black Flag tegutseb tänapäevani, ent on pidanud pikki, isegi kümneaastasi pause. Peale Greg Ginni on teised selle liikmed sageli vahetunud.
Baškiiri hobune

Baškiiri hobune on kräsukarvaline hobune. Tema päritolu on teadmata. Tänapäeval leiab Baškiiri hobune rakendust nii rantšo- kui ja lõbusõiduhobusena. Ta kõrgus ulatub 140–150 cm.
Hieroglüüfpüüton

Hieroglüüfpüüton (Python sebae) on püütoni perekonna maoliik. Hieroglüüfpüütonit kirjeldas esimesena Johann Friedrich Gmelin 1788. aastal. Hieroglüüfpüüton on üsna suur madu, kelle kehapikkus on 3–5 m. Soomused hieroglüüfpüütoni peas on püütoneile iseloomuliku mustriga: kolmnurkne laik ülal, tume triip üle silma. Mao keha katab keeruline muster: kitsad siksakilised selg-külgmised triibud, mis on seljal ühendatud ristvöötidega, küljel aga on tumedate laikude read. Hieroglüüfpüütonite sigimist looduslikus keskkonnas on vähe uuritud. Teatakse, et suguküpsed emased (kas viiendal ehk kuuendal eluaastal) munevad pärast paaritumist ja munade kehasisest arengut 50–100 muna. Pärast munade väljutamist keerdub emapüüton munakurna ümber ja soojendab mune kuni järglaste koorumiseni. Koorunud juveniilsed hieroglüüfpüütonid on umbes 70 cm pikad. Neid kägistajamadusid võib kohata looduslikult Aafrikas: Senegalis, Gambias, Mauritaanias, Guinea-Bissaus, Guineas, Sierra Leones, Libeerias, Elevandiluurannikul, Ghanas, Togol, Beninis, Burkina Fasos, Nigeerias, Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Malil, Nigeris, Tšaadis, Sudaanis, Etioopias, Eritreas, Ugandas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kongo Vabariigis, Gabonis, Rwandas, Burundis, Tansaanias, Angolas, Somaalias ja Zimbabwes. Tulnukliigina elab ka Florida osariigis USA-s. Hieroglüüfpüütonit peetakse ka vangistuses seltsilisloomana ja loomaaedades. Kohtumisel inimesega püüab hieroglüüfpüüton märkamatuks jääda või minema roomata. Kui teda söögikorra ajal segada, võib ta tülitajat hammustades rünnata. Inimene aga võib kokkupuutel hieroglüüfpüütoniga temale kallale tungida, teda haavata või tappa. Tema elutu keha võib kasulikuks osutuda nii naha, liha kui rasva tõttu. Lääne-Aafrika piirkondades peetakse hieroglüüfpüütonit pühaks. Nende auks rajatakse templeid, kus viiakse läbi selle mao austamise tseremooniaid. Python sebae natalensis saaklooma kägistamas McDiarmid RW, Campbell JA, Touré T. 1999. Snake Species of the World: A Taxonomic and Geographic Reference, 1. köide, Herpetologists' League. ISBN 1-893777-00-6 (seeria). ISBN 1-893777-01-4 (volume). Python sebae, Elu entsüklopeedia Loomade elu 5:250. Python sebae (Gmelin, 1788),ITIS Loomade elu 5:251. Python sebae (GMELIN, 1789), Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 29.04.2015), veebiversioon (vaadatud 29.04.2015)(inglise keeles) Northern African Python, African Rock Python [NON-NATIVE], veebiversioon (vaadatud 29.04.2015)(inglise keeles) Seba’s African Rock Python, Python sebae (Gemlin) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Python de Seba seisuga 29.04.2015.
Little Things

"Little Things" on Briti-Iiri poistebändi One Direction esitatud laul, mis anti välja muusikavideona. Loo autorid on Ed Sheeran ja Fiona Bevan. "Little Things" laulu sõnad "Little Things" YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Little Things (One Direction song) seisuga 29.04.2015.
Vuajerism

Vuajerism väljendub inimese psüühilises kalduvuses vaadata pealt teisi inimesi olukordades, kus pealtvaatamist peetakse kohatuks. Enamasti peetakse vuajerismi puhul silmas seksuaalsete või inimese privaatsfääri kuuluvate toimingute salajast pealtvaatamist. Vuajerism ei pruugi alati olla tahtlik, vaid inimene võib sattuda nägema mõnda avalikkusele mitte mõeldud stseeni, mis ta tähelepanu köidab. Kui ta jääb seda pealt vaatama ega anna endast märku, võib sellist käitumist nimetada vuajeristlikuks. Kui toiming on seksuaalse alatooniga, kaasneb vuajerismiga sageli masturbeerimine. Psühhiaatrias kasutatava RHK-10 definitsiooni järgi on vuajerism kui psüühikahäire defineeritud järgmiselt: "Korduv või püsiv tendents jälgida inimesi seksuaalse või intiimse käitumise juures, nagu lahtiriietumine. Tavaliselt viib see seksuaalsele erutusele ja masturbatsioonile, mida tehakse nii, et vaadeldav isik pole sellest teadlik." Vuajerism kuulub seksuaalsuunitluse häirete e parafiiliate alla. Vuajerismi on käsitletud paralleelselt ekshibitsionismiga kui skopofiilia ühte vormi. Vuajerism, millest saadakse seksuaalset naudingut, on seksuoloogiliselt üks parafiiliatest.
Abaclia

Abaclia on küla ja vald Moldovas Basarabeasca rajoonis Ukraina piiri lähedal 5 km Basarabeascast põhjas, 54 km kaugusel Chișinăust. Abaclia piirneb idas Ukrainaga, lõunas Basarabeascaga, põhjas Iordanovcaga ja läänes Cioc-Maidaniga Gagauusias. Valla pindala on 74,47 km², ümbermõõt 47,70 km. Küla pindala on umbes 4,67 km² ja ümbermõõt 14,20 km. 2004. aasta Moldova rahvaloenduse andmetel oli küla elanike arv 5519, neist 5386 moldovlased. Kõrgus merepinnast on 59 m. Külast voolab läbi Cogîlnic. Vallavanem on Victor Niculiță. Asula rajati 18. sajandi 2. poolel. Ametlik nimi oli 1918. aastani Абаклыджаба (Abaclîdjaba); küla mainiti dokumentides esimest korda 1817. aastal. Tegu on tataripärase nimega Abaclîgiaba 'kalevivabrik', mis tuleb arvatavasti külaelanike tegevusalast. Nõukogude ajal ehitati veinivabrik, linnuvabrik, farm, lasteaedu, kauplusi jm. Küla lähedal on Abaclia raudteejaam. Külas on 19. sajandil ehitatud Abaclia Peainglite Miikaeli ja Gabrieli kirik ja Abaclia Suures Isamaasõjas langenute mälestusmärk. Abacliast on pärit diplomaat Iurie Reniță. Victor Railean. Abaclia: Vatră de istorie, vatră de memorie, 2013. Tutvustav video
Riia metsakalmistu

Riia metsakalmistu (läti keeles Rīgas Meža kapi) on Riia linnas asuv kalmistu, mis asub Mežaparksi ja Čiekurkalnsi asumi vahel. Formaalselt on see jaotatud 1. metsakalmistuks (Aizsaules ielā 2) ja 2. metsakalmistuks (Gaujas ielā 12). Metsakalmistu pindala on ligikaudu 85 hektarit. Riia metsakalmistu avati Riia linna võimude otsusega aastal 1913, kalmistu sissepühitsemise tseremoonia toimus 19. juunil. Kalmistu oli mõeldud Riia peakalmistuks, kuna aastal 1773 asutatud Riia Pokrovski kalmistu oli kalmistuna oma potentsiaali kaotamas. Kalmistu esialgse projekti autori maastikuarhitekt Georg Kuphaldti ideed – Keskallee (Via Funeralis), mitmepoolsed ja paljud väikesed teed – ei teostunud, sest algas Esimene maailmasõda. Seetõttu ilmusid metsakalmistu kõrvale sõjas langenud sõdurite hauad ja niiviisi kujunes Riia Vennaskalmistu memoriaal. Ka ei teostunud Hans Werneri algne projekt rajada kalmistule suur kabel, mistõttu viidi matusetseremooniaid läbi Wilhelm Neumanni projekti järgi aastal 1913 valminud kalmistu administratiivhoones. Pärast Läti iseseisvumist mattis enamik Riia peresid oma surnuid just sellele kalmistule, erandiks olid vaid baltisakslased, kes kasutasid vana kalmistut edasi. Aastal 1930 vajas kalmistu seega laiendamist, nii lisati 2. metsakalmistu, kus valmis arhitekt Eižens Laube projekti põhjal aastal 1935 ka kabel. Kalmistu muudavad väärtuslikuks arvukad hauamonumendid ja mälestusmärgid. Kalmistule on maetud palju tuntud Läti poliitikuid, sõjaväelasi ja avaliku elu tegelasi. Kalmistule on teiste seas maetud:
Varssavi 1944

"Varssavi 1944" (poola keeles "Miasto 44") on aastal 2014 valminud Poola sõjafilm. Filmi režissöör on Jan Komasa. Film esilinastus 19. septembril 2014 (eelesilinastus oli 30. juulil 2014 Varssavi Rahvusstaadionil 15 000 inimesega, USA-st spetsiaalselt kohale toodud maailma suurima ekraaniga). Film on Varssavi ülestõusust.
Pauliku Tammiku hiietammed

Pauliku Tammiku hiietammed (ka Tammiku hiietammed, Hiie tammed) on Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Pauliku külas asuvad kaheksa tamme (hiiepuud). Puud asuvad Tammiku kaevanduse lähedal. Kõik puud on võetud kaitse alla. Pauliku Tammiku hiietammed pühapaikade andmekogus (vaadatud 29.04.2015) Pauliku Tammiku hiietammed pühapaikade andmekogus Pauliku Tammiku hiietammed keskkonnaportaalis
Lalli hiie ohvrimänd

Lalli hiie ohvrimänd on Tartu maakonnas Kambja vallas Lalli külas asuv mänd, mida on kasutatud ohvripuuna. Puu lähedal asub Lalli hiis. Nii puu kui hiis on arvele võetud arheoloogiamälestisena. Lalli hiiemägi, mille pindala on ligikaudu 30 hektarit, asub kõrvalolevast jõest 45 meetrit kõrgemal. Enamik hiiemäest on praeguseks üles haritud, kuid leidub ka kiviseid, metsaga kaetud kõrgendikke ja lohke. Vanade kaartide järgi on suurem osa hiiemäest olnud põllu all juba 1801. aastast. Hiiemäe kitsal veerul ja üksikutel kivistel saarekestel kasvavad puud, sealhulgas Iisi mänd ja ristipuud. Iisi mänd on haruldaselt kähar ja kasvab järsul jõekaldal, ümbritsetuna noortest puudest. Puu ümbermõõt on 1,3 meetri kõrguselt mõõdetuna 2,85 meetrit ja kõrgus ligikaudu 12 meetrit. Hiiepuu haruneb 1,8 meetri kõrguselt paarikümneks punakaks püstiseks haruks, moodustades põõsataolise võra. Kuigi puu on täies elujõus, on maapinna lähedal puukoores näha poole meetri pikkune saagimisjälg. Selle jälje tekitas umbes 60 aastat tagasi poiss nimega Juhan Palla, kes koos sõbraga püüdis puud maha saagida. Lalli hiiemägi on olnud oluline kogukondlik ja püha paik. Pärimuste järgi oli hiiemäel varem hiiemets, millest jäi lõpuks järele kaks vana hiiemändi, mille vahel asus suur ohvrikivi. Vanad eestlased ohverdasid seal. Üks oluline kogukondlik tava kestis Lalli hiies kuni 1950. aastateni – hiiemäe kõrgel turjal süüdati kevadel ja suvel nädalavahetustel ja pühadel lõkked, kõlas pillimäng ja tantsiti. Lalli hiis on Eesti lõunapoolseim hiis, mille nimes on "hiis" ("iis") on kaartidel järjepidevalt olemas Lalli hiie ohvrimänd pühapaikade andmekogus (vaadatud 29.04.2015) Lalli hiie ohvrimänd kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.04.2015) "Pühapaikade teejuht : Eesti põlised väekohad | DIGAR". Lalli hiie ohvrimänd pühapaikade andmekogus Lalli hiie ohvrimänd kultuurimälestiste riiklikus registris
Stratford-upon-Avon

Stratford-upon-Avon ("Straford Avoni ääres"; lühidalt Stratford) on linn ja omavalitsusüksus Inglismaal Warwickshire'is, maailmakuulsa kirjaniku William Shakespeare'i sünnikoht. See asub Avoni jõe ääres, Birminghamist 35 km kagus ja Warwickist 13 km edelas. Stratford-upon-Avon on ümbruskonna suurima rahvaarvuga linn. Linnas on neli valimisringkonda: Alveston, Avenue and New Town, Mount Pleasant and Guild ja Hathaway. Hinnanguliselt elas neis 2007. aastal kokku 25 505 inimest. Shakespeare'i sünnipaigana on Stratford populaarne turismisihtkoht, mida külastab aastas umbes 4,9 miljonit turisti kogu maailmast. Stratfordi Kuninglikus Shakespeare'i Teatris tegutseb Royal Shakespeare Company, üks Suurbritannia tähtsamaid teatreid. "Stratford-on-Avon District Council: Living in the District". Stratford.gov.uk. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuni 2012. Vaadatud 29. aprillil 2015. "2009 Ward Population Estimates for England and Wales, mid-2007". Office for National Statistics, neighbourhood statistics. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2011. Vaadatud 29. aprillil 2015. "Stratford District Council Report - Controlling the location, scale and mix of development" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. november 2013. Vaadatud 29. aprillil 2015. Stratford-upon-Avoni linnavolikogu koduleht
Basarabeasca rajoon

Basarabeasca rajoon (rumeenia keeles raionul Basarabeasca) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Moldova lõunaosas. Ta on nii pindalalt kui ka elanike arvult Moldova väikseim rajoon. Basarabeasca rajoon piirneb põhjas Cimișlia rajooniga, idas Ukrainaga ning läänes ja lõunas Gagauusiaga. Halduslikult jaguneb rajoon Basarabeasca linnaks ning Abaclia, Bașcalia, Carabetovca, Iordanovca, Iserlia ja Sadaclia vallaks. Rajoon moodustati 2003. aastal. Varem kuulus rajooni territoorium Lăpușna maakonda.
Halina Kobeckaitė

Halina Kobeckaitė (sündinud 20. detsembril 1939 Trakais) on Leedu diplomaat. Aastatel 1994–1997 oli ta Leedu suursaadik Eestis, 1997–2004 suursaadik Türgis ja 2007–2011 Soomes. 22. veebruar 1998 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Leedu Vabariigi suursaadikuna Eestis 1994–1997. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 29.04.2015)
Humala ohvrikivi

Humala ohvrikivi on Harju maakonnas Harku vallas Humala külas asuv ohvrikivi. Kivi on arvele võetud arheoloogiamälestisena. Ohvrikivist 18 m kagu pool on Humala Ristallikas. Humala ohvrikivi pühapaikade andmekogus (vaadatud 29.04.2015) Humala ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.04.2015) Humala ohvrikivi pühapaikade andmekogus Humala ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Ristallikas

Ristallikas (ka Humala Ristallikas) on allikas (ohvriallikas) Harju maakonnas Harku vallas Humala külas. Allikas on arvele võetud arheoloogiamälestisena.. Allikast 18 m loode pool on Humala ohvrikivi. Ristallikas kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.04.2015) Humala Ristallikas pühapaikade andmekogus Ristallikas kultuurimälestiste riiklikus registris Ristallikas keskkonnaportaalis