laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sidrun

Sidrun on hariliku sidrunipuu vili. Sidrunid erinevad teistest puuviljadest suure sidrunhappesisalduse poolest, sisaldades 5–7% sidrunhapet. Põhjapoolkeral on sidrunite happesisaldus suurim novembris, millal ongi tavaline koristusaeg. Sidruneid koristatakse kolm korda aastas, näiteks Sitsiilias koristatakse vilju septembrist-novembrini, detsembrist-maini ja juunist-septembrini. Viljad on valminud siis, kui nende rohekaskollane koor muutub läikivaks. Sidrun sisaldab olulisel määral C-vitamiini (100 grammi kohta 53 milligrammi), mis on kaks korda suurem kui mandariinide C-vitamiini sisaldus, kuid jääb veidi alla apelsini omale. Sidrun on tähtis toidulisand, maitsestaja, samuti limonaadi koostisosa. Limonaad, see algselt naturaalne sidrunijook, ongi saanud nimetuse sidrunilt, kuid uuemal ajal tehakse seda karastusjooki ka mitmesugustest muudest maitseandjatest. Sidruni kogumassist moodustab koor 45% ja seemned 2%. Vilja koores leidub palju eeterlikku õli, mis juba koore vähesel painutamisel välja pritsib. Koorest pressitakse sidruniõli, mis on helekollane, mõrkja maitsega, sidrunilõhnaline vedelik. Sidruniõli kasutatakse kosmeetikatööstuses ja alkohoolsete jookide lisandina. Tuhande sidruni koorest saab pressides 475 grammi õli. Eeterlikku õli sisaldavad ka sidrunipuu õied ja lehed. Nii sidruni- kui ka apelsiniõli toodetakse peamiselt Itaalias ja Ameerika Ühendriikides. Sidrunimahla hommiku joomine ergutab maksa toimet. Toodangutabelis on andmed sidruni ja laimi kohta koos. 2012. aastal toodeti maailmas 15,1 miljonit tonni sidrunit ja laimi, istandike kogupindala oli 0,98 miljonit hektarit. "USDA National Nutrient Database". www.nal.usda.gov (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3.03.2015. Vaadatud 9.12.2010. Kadi Heinsalu (02.03.2017 07:00). "17 toiduainet, mida teie maks armastab". Äripäeva terviseuudised. Vaadatud 04.03.2017 16:52. "Food and Agriculture Organization of the United Nations". faostat3.fao.org (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 19.10.2016. Vaadatud 27.01.2015.
1970. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | 2000. aastad | ► 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 1970. aastad on ajavahemik 1970. aasta algusest kuni 1979. aasta lõpuni. ... ... Menaẖem Begin – Willy Brandt – Leonid Brežnev – James Callaghan – Jimmy Carter – Elizabeth II – Valéry Giscard d'Estaing – Gerald Ford – Francisco Franco – Indira Gandhi – Edward Heath – Johannes Paulus I – Johannes Paulus II – Hirohito – Urho Kekkonen – Golda Me'ir – Richard Nixon – Paulus VI – Georges Pompidou – Yitzhak Rabin – Anwar Sadat – Helmut Schmidt – Suharto – Josip Broz Tito – Harold Wilson – Fidel Castro – Augusto Pinochet – Muammar al-Qaddafi – Yasser Arafat – Deng Xiaoping – Mao Zedong – Kim Il-sŏng Edward Albee – Saul Bellow – Anthony Burgess – John Gardner – William Golding – Arthur Miller – Iris Murdoch – Harold Pinter – Salman Rushdie – Tom Stoppard – Kurt Vonnegut Muhammad Ali – Franz Beckenbauer – George Best – Larry Bird – Björn Borg – Nadia Comăneci – Jimmy Connors – Johan Cruijff – George Foreman – Joe Frazier – Bobby Hull – Kareem Abdul Jabbar – Billie Jean King – Olga Korbut – Niki Lauda – Eddie Merckx – Gerd Müller – Jack Nicklaus – Pelé – O. J. Simpson – Mark Spitz Woody Allen – Ingmar Bergman – Ingrid Bergman – Jean-Paul Belmondo – Humphrey Bogart – Kenneth Branagh – Richard Burton – Claudia Cardinale – Sean Connery – Francis Ford Coppola – Marlene Dietrich – Richard Dreyfuss – Clint Eastwood – Harrison Ford – Louis de Funès – Greta Garbo – Mel Gibson – Gene Hackman – Goldie Hawn – Audrey Hepburn – Katharine Hepburn – Dustin Hoffman – Diane Keaton – Jack Lemmon – George Lucas – Steve Martin – Jack Nicholson – Robert De Niro – Al Pacino – Peter O'Toole – Laurence Olivier – Gregory Peck – Anthony Quinn – Robert Redford – Vanessa Redgrave – Sylvester Stallone – Meryl Streep – Barbra Streisand – Elizabeth Taylor – John Travolta – Liv Ullmann – Peter Ustinov – John Wayne "ABBA" – "Aerosmith" – "Black Sabbath" – "Blue Öyster Cult" – David Bowie – Jackson Browne – "Carpenters" – Johnny Cash – Cher – "Chicago" – Eric Clapton – "The Clash" – Alice Cooper – Elvis Costello – "Deep Purple" – Neil Diamond – "The Eagles" – "Electric Light Orchestra" – "Emerson, Lake & Palmer" – "Fleetwood Mac" – Gloria Gaynor – "Genesis" – Gary Glitter – "Grateful Dead" – Billy Joel – Elton John – "Journey" – "Kiss" – "Led Zeppelin" – John Lennon – "Lynyrd Skynyrd" – Barry Manilow – Bob Marley – "Motörhead" – Willie Nelson – Chris Norman – "Pink Floyd" – Elvis Presley – "Queen" – Suzi Quatro – "Rainbow" – "Rush" – "Sex Pistols" – Bruce Springsteen – "Styx" – Donna Summer – "T. Rex" – "Van Halen" – Neil Young - "Yes" Top-Albums of the 70s Hit-Singles of the 70s ... ...
Mandariin

Mandariin on hariliku mandariinipuu (Citrus reticulata) vili. Mandariinid on maitselt lähedased apelsinidele. Viljad on suuremad ja paksema koorega kui apelsinid ja pisut sirge väliskujuga. Punaka varjundiga oranž koor eraldub viljalihast väga kergesti. Koores leidub eeterlikku õli, mida pressitakse; saadust nimetatakse mandariiniõliks. Koor ja seemned moodustavad mandariini massist ligi 26%. Mandariin on saanud nime ühest päritolupiirkonnast, Mauritiuse saarelt, kus pärismaalased kutsusid selle puu vilju "mandaraks". Mandariine tarvitatakse peamiselt värskelt lihtsalt söömiseks või kasutatakse värskeid vilju salatites, magustoitudes, tortide kaunistamisel jms. Viljast valmistatakse ka mahla. 2012. aastal toodeti maailmas kokku 27,1 miljonit tonni mandariine. Toodangutabelis on andmed mandariinide, tangeriinide, klementiinide ja satsumade kohta koos. Klementiin ""USDA National Nutrient Database"". ndb.nal.usda.gov (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 24.12.2014. Vaadatud 05.12.2010. ""Food and Agriculture Organization of the United Nations"". faostat.fao.org (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 7.04.2012. Vaadatud 05.12.2010. Me armastame mandariine, delfi.ee, 23. detsember 2017
Jõksi (Setomaa)

Jõksi on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 4 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke samuti 4. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
1960. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | ► 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 1960. aastad on ajavahemik 1960. aasta algusest kuni 1969. aasta lõpuni. Raamatukogudesse jõudsid tasuta heliraamatud. 1960. aastate II poolel hakati ühevaldkonnalisi tööstusettevõtteid ühendama tootmiskoondisteks. ... John Lennon, Paul McCartney, Ringo Starr, George Harrison Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 293
Saturnus

Saturnus on vanarooma mütoloogias peajumala Jupiteri isa. Ta kaitses eelkõige põllutööd ja viljakasvu. Saturnuse auks peetud pühad olid saturnaalid (Saturnalia).
Antkruva

Antkruva (ka Andrikova) on küla Võrumaal Setomaa vallas Setumaa ajaloolises Mokornulgas. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 5 elanikku, neist kõik eestlased. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Lihtensteini

Lihtensteini on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda. Küla on saanud nime Palo mõisa Lihtensteini karjamõisalt. Lihtensteini nime andsid sakslastest mõisaomanikud karjamõisale ilmselt võrdluses Liechtensteini vürstiriigiga. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Evar Saar: artikkel "Lihtensteini" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 319.
Ermakova

Ermakova on küla Võrumaal Setomaa vallas. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 9 elanikku, neist 5 eestlased. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Helbi

Helbi on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Üle-Pelska nulka. 1977 liideti Helbi külaga Kropkuva küla, kus oli ajalooliselt vaid kaks talu. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 22 elanikku, neist 21 eestlased. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024. Arvis Kiristaja: artikkel "Kropkuva" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 245.
Hilana

Hilana (aastani 1997 Hilande) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Mokornulka. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 6 elanikku, kõik eestlased. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Hilläkeste

Hilläkeste on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 5 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 13. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
1950. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | ► 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 1950. aastad on ajavahemik 1950. aasta algusest kuni 1959. aasta lõpuni. ... ... President Harry Truman (Ameerika Ühendriigid) President Dwight Eisenhower (Ameerika Ühendriigid) Kuningas George VI (Suurbritannia) Kuninganna Elizabeth II (Suurbritannia) Peaminister Winston Churchill (Suurbritannia) Peaminister Anthony Eden (Suurbritannia) Peaminister Harold Macmillan (Suurbritannia) Liidukantsler Konrad Adenauer (Lääne-Saksamaa) President Charles de Gaulle (Prantsusmaa) Jossif Stalin (Nõukogude Liit) Nikita Hruštšov (Nõukogude Liit) President Josip Broz Tito (Jugoslaavia) Paavst Pius XII Paavst Johannes XXIII Peaminister John Costello (Iirimaa) Peaminister Éamon de Valera (Iirimaa) Peaminister Seán Lemass (Iirimaa) Keiser Hirohito (Jaapan) Esimees Mao Zedong (Hiina) President Chiang Kai-shek (Taiwan) Kim Il-sŏng (Põhja-Korea) Peaminister David Ben-Guriyyon (Iisrael) Peaminister Jawaharlal Nehru (India) President Gamal Abdel Nasser (Egiptus) Peaminister Robert Menzies (Austraalia) President Fidel Castro (Kuuba)
Holdi (Setomaa)

Holdi on küla Võrumaal Setomaa vallas. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 2 elanikku, eestlasi ei olnud. 2000. aastal oli elanikke 6. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Holdi

Holdi on kahe Eesti küla nimi: Holdi, küla Rõuge vallas Võrumaal Holdi, küla Setomaa vallas Võrumaal
Holdi (Rõuge)

Holdi on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Maaparandus

Maaparandus ehk melioratsioon on pinnase, veetingimuste või maastiku eesmärgipärane ümbertegemine. Maaparanduse tulemusena asendatakse põlismaastikud ja pärandmaastikud tehismaastikega, mida iseloomustavad tasasemad alad, sirgemad vooluveekogud, muudetud veerežiim ja elustik. Hüdrotehnilise maaparanduse puhul reguleeritakse vee hulka pinnases äravoolude muutmise kaudu. Maaparandus haarab nii kuivendamist kui ka niisutamist. Maaparanduse võteteks on kraavitamine, torutamine, vooluveekogude süvendamine ja õgvendamine jm. Maaparanduse tavaline eesmärk Eestis on liigniiske ala muutmine viljelemiskõlbulikuks taimekasvatusele. Selle käigus tasandatakse maapinda, eemaldatakse kive ja endisi ehitisi, jne. Eesti Maaparandajate Selts Maaparandusbüroo dreen kuivendus kraav magistraalkraav polder veeringe
Tõnumaa

Tõnumaa on küla Märjamaa vallas Jädivere–Silla maantee ääres Velise jõe parempoolsel kaldal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda. Külast saab alguse kohalik tee Vänglasse. Tõnumaa küla idapoolne osa loetakse Kesk-Vigala paikkonda kuuluvajs. Tõnumaad ja Ojapere küla ühendab üldkasutatav rippsild. Endise Peru kooli asukoha juurde on paigutatud mälestuskivi. Endine magasiait on ümber ehitatud kultuurimajaks. Vana-Vigalast ulatuvad Tõnumaale katkendlikult lehisealleed, kust lehis on levinud ka ümbruskonna metsadesse. Tõnumaa piiresse jääb Kesk-Vigala bussipeatus. Vanimad teated Tõnumaa ('Tambeke') kohta pärinevad 1420. aastast. Ala on kuulunud Kivi-Vigala mõisale ning hiljem Vana-Vigala mõisale. Pärast Vana-Vigala valla loomist 18. sajandi lõpus rajati Tõnumaale (Kesk-Vigalasse) vallamaja. Seejärel hakkas Tõnumaast kujunema Kivi-Vigala ja Vana-Vigala kõrval piirkonna üks kesksemaid asulaid. Hiljem liitusid piirkonna väikevallad Vigala vallaks, mille keskus jäi ikka Tõnumaale. Vallavalitsuse likvideerimise järel 1950. aastal kaotas küla suure osa tähtsusest. Endise Vigala valla vallamaja asub Kivi-Vigalas. 1929.–1969. aastani tegutses küla piiril Polsti männikus Peru kool. Aastail 1977–1996 oli Tõnumaa külaga liidetud Vanamõisa küla. Kuni 1980. aastateni töötas Tõnumaa lääneosas Mölli karjäär. Tõnumaa raba Kesk-Vigala Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Elisabeth Andreassen

Elisabeth Gunilla Andreassen (lauljanimega ka Bettan; sündinud 28. märtsil 1958 Göteborgis Rootsis) on rootsi-norra laulja. Ta on tuntud eelkõige tänu 1985. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel koos Hanne Kroghiga saavutatud esikohale, mil nad esinesid ansamblina Bobbysocks. Võidulaulu pealkiri oli "La det swinge". Laulja vanemad on norra päritolu. Tema laulutalendi avastas 1979. aastal rootsi muusik ja teletegelane Lasse Holm. 1980. aastal hakkas ta laulma Holmi ansambliga Chips. See ansambel osales ka 1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus saavutas lauluga "Dag efter dag" kaheksanda koha. Elisabet Andreassen oli 2010. aasta seisuga Eurovisiooni lauluvõistlusel enim kordi (neli korda) esinenud naissolist. Taustalauljate seas on rohkem kui neli korda Eurovisioonil käinud lauljaid olnud peale Bettani veelgi (näiteks Küprose artist Alexandros Panagyi, kes on Eurovisiooni lauluvõistlusel laulnud kuus korda). 2. juulil 1994 abiellus ta Tor Andreasseniga. Ta elab koos abikaasa ja kahe tütrega (sündinud 1995 ja 1997) Oslos. 1982 – "Dag efter dag", esitaja Chips, kaheksas koht, Rootsi 1985 – "La det swinge", esitaja Bobbysocks, esikoht, Norra 1994 – "Duett", esitajad Bettan & Jan Werner, kuues koht, Norra 1996 – "I evighet", esitaja Elisabeth Andreassen, teine koht, Norra Elisabeth Andreasseni koduleht
Pilkuse maastikukaitseala

Pilkuse maastikukaitseala asub Raplamaal Märjamaa valla põhjaosas Vana-Vigalast kirdes ja Teenusest kagus. Kaitse all 1992. aastast alates (1992. aastast sookaitsealana ja 2004. aastast maastikukaitsealana). Pilkuse maastikukaitseala pindala on 473 ha. Eesmärgiks on soomaastiku (Pilkuse raba), erinevate sootüüpide, nende elustiku ja kaitsealuste liikide elupaikade kaitse. Soo tekkis järve soostumisel. Peamiselt on tegu lage- ja puisraba ning siirdesooga. On olemas älved, laukad puuduvad. Pilkuse raba omab ta turismi ja õppeotstarbelist väärtust. Eesti kaitsealade loend
Nurmijärvi

Nurmijärvi (Kirkonkylä, Nurmijärven Kirkonkylä) on asula Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas, Nurmijärve valla keskus. Ta asub 35 km kaugusel Helsingist. Elanike arv on 8000. https://pxdata.stat.fi/PxWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vaerak/statfin_vaerak_pxt_13vu.px/table/tableViewLayout1/ https://pxdata.stat.fi/PxWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vaerak/statfin_vaerak_pxt_13vu.px/table/tableViewLayout1/ Nurmijärvest Nurmijärve valla kodulehel
Pedro Pires

Pedro Verona Rodrigues Pires (sündinud 29. aprillil 1934) on Roheneemesaarte poliitik. 22. märtsist 2001 kuni 9. septembrini 2011 oli ta Roheneemesaarte president.
Álvaro Uribe Vélez

Álvaro Uribe Vélez (sündinud 4. juulil 1952) on Colombia poliitik. 7. augustist 2002 kuni 7. augustini 2010 oli ta Colombia president.
1920. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | ► 1920 | 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 1920. aastad on ajavahemik 1920. aasta algusest kuni 1929. aasta lõpuni. ... keelati tulusepüük ehk öine ahinguga kalapüük ...
Kangjur

Kangjur ehk Kandžur (tiibeti keeles བཀའ་འགྱུར bka’ ‘gyur ‘sõna tõlge’), on tiibeti kaanoni esimene osa, mis sisaldab peamiselt suutrate ja tantrate tõlkeid. Kandžuri tekstid süstematiseeris ja pani kokku Tiibeti ajaloolane Putön 13. sajandil, ehk umbes 18 sajandit pärast Buddha parinirvaanat. Esimene Kandžuri trükitud versioon ilmus 1411. aastal Pekingis. Tiibetis hakati trükkima tekste 14. sajandi algul, mil kasutati puutahvlite sisselõigatud matriitse. Tiibeti kaanoni teine on Tengjur ehk Tandžur, mis sisaldab kommentaare Kandžuris asuvate tekstide kohta. Kandžur hõlmab kokku üle 1000 teksti enam kui 100 köites ja sai oma lõpliku kuju Butöni juhendamisel Šalu (tiibeti keeles zhwa lu) kloostris 14. saj. Esmakordselt trükiti Kangjur puitplaatidelt 1411. aastal. Kandžur on jaotatud kuude ossa: Dulva (sanskriti keeles Vinaya, tiibeti keeles dul ba) – mungaelu reeglid, normid, selgitused. Prajñāpāramitā (tiibeti keeles pha rol tu phyin pa) – filosoofia; õpetus, kuidas koostada loogilisi arutlusi. Avataṃsaka (tiibeti keeles phal po che) – kosmoloogia; õpetus olemasolust ja maailmast. Ratnakūṭa (tiibeti keeles rin chen brtegs) – sisaldab kokku 49 mahajaana suutrat. Suutrad (sanskriti keeles Sūtra; tiibeti keeles mdo) – suutrate kogumik; sisaldab paali keelest tõlgitud algtekste ehk Buddha õpetusi ning pärast Buddha parinirvaanat loodud uusi tekste, nagu "Lootossuutra" jt. Tantrad (sanskriti keeles Tantra; tiibeti keeles rgyud) – hinduismist pärinevate tantristlike tekstide kogumik. Seetõttu nimetatakse tiibeti budismi (vadžrajaana) ka tantrajaanaks. Kangjurist on ilmunud mitu erinevat väljaannet, neist enam austatud on Tašilunpo lähedal Nartangis puutahvlitelt trükitud Kangjur, mille igas köites on 1000 lehekülge. Samuti on populaarsed Derge ja Pekingi väljaanded. Mongoolias tõlgiti Kangjur mongoli keelde 17. sajandil. Tengjur Tiibeti kaanon Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Tengjur

Tengjur ehk Tandžur (tiibeti keeles bstan ’gyur ‘õpetuse ümberpanek’) on tiibeti kaanoni teine osa Kangjuri kõrval, mis sisaldab peamiselt india õpetlaste šaastrate ja kommentaaride, tantristlike tekstide ning vanaindia kirjandusteoste ja teaduslike tekstide tõlkeid tiibeti keelde. Tengjuri köidete arv võib eri väljaannetes varieeruda, tavaliselt koosneb ta 225 köitest ning selles on kokku ligi 4000 teksti. Tengjur on jagatud kolme ossa. Esimene osa (1 köide) sisaldab 64 Buddhale pühendatud hümni. Teises osas (86 köidet) on tantrate kommentaarid ja sādhana’d, kokku 3055 teksti. Kolmas osa (138 köidet) sisaldab peamiselt india mahajaana õpetlaste filosoofilisi teoseid, viimased 30 köidet aga mittebudistlikke India ilukirjanduslikke ja teaduslikke tekste, kokku 567 teksti. Kangjur Tiibeti kaanon Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Guru

Guru (sanskriti keeles 'raske, kaalukas') on väga levinud India päritolu nimetus õpetaja kohta, mis on ka läänes saanud India traditsioonilise õpetaja ja üldse mingi ala autoriteedi sünonüümiks. See on kõikides ida õpetustes ülimat austust pälviv isik, kes õpetab teisi, andes edasi teadmist ehk laiemas mõttes teatud kultuuritraditsiooni. Hinduismis on iidseim õpetaja tiitel ācārya (sanskriti keeles ‘juhataja, teenäitaja’) ja see on levinuim õpetaja tiitel ka budismis. India õpetustes nimetatakse õpetajat sageli ka śāstṛ’iks (sanskriti keeles ‘õpetatud isik, šaastrate tundja’). Tiibeti budismis on guru vasteks laama (tiibeti keeles bla ma ‘kõrgemat ei ole’), mis on ka kõrgema astme vaimuliku tiitel. Ningma koolkonna õpetuse väidetavast alusepanijast Padmasambhavast rääkides kasutatakse tihti lihtsalt sõna "Guru", samuti on tema kohta laialdaselt käibel nimi "Guru Rinpotše". Mahajaanas on õpetaja nimetuseks ka hüvesõber (sanskriti keeles kalyāṇamitra). Sikhismis nimetatakse õpetajaks (pandžabi keeles gurū) eelkõige jumalat, kelle nimeks on ‘Tõeline Õpetaja’ (pandžabi keeles satgurū), ja samuti kümmet suurt õpetajat, kelle järjepidevus algas õpetusele alusepanija Gurū Nānakiga (1469–1539) ja lõppes khālsā rajaja Gurū Gobind Singhiga (1666–1708). Pärast seda on sikhide jaoks elavaks õpetajaks nende pühakiri Ādigranth. Hiina õpetustes on õpetaja tiitliks shi (‘õpetaja’) või laoshi (‘vana õpetaja’; jaapani keeles rōshi), samuti xiansheng (‘varemsündinu’; jaapani keeles sensei). Sageli tõlgitakse õpetajaks ka varasemate õpetuste ja koolkondade rajajate nimelisand zi, näiteks Kongzi (Konfutsius) – ‘õpetaja Kong’; Mengzi – ‘õpetaja Meng’ jt. Ida mõtteloo leksikon: õpetaja
Pilkuse raba

Pilkuse raba on raba Rapla maakonnas Märjamaa valla põhjaosas. Pindala 4,5 km². Pilkuse raba tekkis järve kinnikasvamisel. Peamiselt on soo lage- ja puisraba ning siirdesoo. Leidub ka älveid. Turbakihi paksus on keskmiselt 4 meetrit ja suurim paksus ulatub 5,5 meetrini. Pilkuse raba on Lääne-Eesti tüüpi raba, mistõttu see on 1992. aastast kaitse all (vt Pilkuse maastikukaitseala). Omab turismimajanduslikku väärtust. Pilkuse maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11. oktoobril 2014)
Kammeri

Kammeri on küla Tartu maakonnas Kambja vallas. Külas tegutseb Kammeri Kool. Kuni 2009. aastani tegutses kool Kammeri mõisa vanas peahoones. 2009. aastal vana peahoone lammutati ja selle asemele ehitati uus koolimaja. Külas asub üks kahekorruseline kortermaja ning üle kümne eramaja. Elanikke on umbes 45-60. Suurim perekond on Näkid. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
1910. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | ► 1910 | 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 1910. aastad on ajavahemik 1910. aasta algusest kuni 1919. aasta lõpuni. 1914 – 11. november 1918 – toimus Esimene maailmasõda. 24. veebruar 1918 – kuulutati välja Eesti Vabariik. 1918–1920 toimus Eesti Vabadussõda. Johannes Pääsuke (1892-1918)