1. jaanuar

1. jaanuar on Gregoriuse kalendri esimene päev. Aasta lõpuni on jäänud 364 päeva, liigaastal 365 päeva. Juliuse kalendris 19. detsember (1901–2099). Rooma kalendris jaanuari kalendid. 1573 – Paide piiramise käigus langes Ivan Julma lähim nõuandja, opritšnina rajaja Maljuta Skuratov. 1871 – Tallinna Kaarli kirik õnnistati sisse. 1897 – Saadjärve juures asutati esimene maaspordiselts. 1906 – Läänemaal Velisel toimus karistussalga ja talupoegade vahel kokkupõrge, milles hukkus 5 ja raskesti sai haavata 10 talupoega. Sellest päevast algas Eestis karistussalkade tegevus. 1919 – Vabadussõda. Punaarmee vallutas Viru rindel Aegviidu ja Lõunarindel Tõrva. 1924 – Rakvere mõis ja Rakvere Vallimägi ühendati Rakverega. 1927 – Eesti poksija Ervin Klausner kaotas Brasiilias oma esimese matši, kui Portugalist pärit Jose Santa lõi ta teises raundis nokauti. 1928 – rahareformiga võeti käibele Eesti kroon. 1929 – hakkas kehtima vanade mõõtühikute asemel meetermõõdustik. 1933 – majanduskriis on haripunkti jõudmas: registreeritud töötuid on 26 000. Töötute abistamiseks hakati kõikidelt tööstus- ja kaubandusettevõtetelt nõudma nn kriisimaksu. 1933 – Iisaku kogudus heideti Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirikust välja. 1935 – soomlased avaldasid kõigi aegade amatöörmaadlejate maailma edetabeli, milles eestlastel oli kaks esikohta: parim kärbeskaallane Eduard Pütsep ja raskekaallane Kristjan Palusalu. Peale selle hinnati elukutselistest parimaks Georg Lurich Aleksander Abergi ees. 1937 – jõustus perekonnanimede korralduse seadus. 1938 – jõustus uus põhiseadus. 1938 – jõustus uus ülikoolide seadus, asutati Tartu Ülikooli majandusteaduskond, Tallinna Tehnikainstituut nimetati Tallinna Tehnikaülikooliks. 1938 – lõppes maa jagamine riigi maatagavarast maaseaduse alusel. 1942 – Soomest saabus Tallinna 400 eesti sõjavangi, nende hulgas Kristjan Palusalu. 1945 – Eestis elas 854 000 elanikku, millest eestlasi 831 000 ehk 97,3%. 1952 – tegevust alustas Eesti NSV Riiklik Nukuteater. 1959 – töönduskooperatsioon korraldati ümber; selle käigus läksid vastavad ettevõtted riigi kätte. 1961 – toimus rahareform, mille käigus 1947. aasta rahatähed vahetati välja kursiga 10 : 1. 1971 – tegevust alustas Jõu Kesknõukogu Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kool. 1979 – Eesti Televisioonis esilinastus telemängufilm "Siin me oleme". 1995 – kinnitati 18. juulil 1994 sõlmitud Baltimaade ja Euroopa Liidu vaheline vabakaubandusleping. 1998 – murdmaasuusataja Kristina Šmigun murdis Otepääl rangluu, kui ta mootorsaaniga sõites kukkus vastu puud. Vigastus tegi küsitavaks tema osalemise Nagano taliolümpiamängudel. 2011 – Eestis hakkas kehtima euro. 2014 – Elron võttis üle kõik Edelaraudtee rongiliinid Stadler FLIRT-i diiselrongidega. 0153 eKr – Rooma konsulid alustasid esimest korda uut ametiaega 1. jaanuaril, mitte 1. märtsil, nagu senini oli kombeks olnud. 0045 eKr – hakkas kehtima Juliuse kalender. 0404 – toimus viimane teadaolev gladiaatorite võitlus Roomas. 0521 – algas Justinianus I esimene konsuli ametiaeg. 0532 – algas Nikaia revolutsioon Bütsantsis. 0630 – Muhamed asus oma sõjaväega teele Meka poole. 0756 – langobardid alustasid Rooma piiramist. 0990 – Juliuse kalender hakkas kehtima Kiievi-Venemaal. 1438 – Albrecht II Habsburg sai Ungari kuningaks. 1500 – Portugali maadeavastaja Pedro Álvares Cabral avastas Brasiilia ranniku. 1502 – avastati jõgi, mille äärde rajati Rio de Janeiro. 1527 – horvaadi aadlikud valisid Ferdinand I Horvaatia kuningaks, toimus riigi sisuline liidendamine Austriaga. 1622 – Gregoriuse kalendris kuulutati 1. jaanuar aasta esimeseks päevaks. 1651 – Charles II krooniti Šotimaa kuningaks. 1700 – Venemaa võttis kasutusele Juliuse kalendri. 1707 – João V sai Portugali kuningaks. 1739 – Prantsuse maadeavastaja Jean-Baptiste Charles Bouvet de Lozier avastas maailma kõige eraldatuma saare Bouvet' saare. 1772 – Londonis tulid müügile esimesed reisitšekid. 1785 – ilmuma hakkas inglise ajaleht The Times toonase nimega The Daily Universal Register; tänapäevase nime sai ajaleht 1. jaanuaril 1788. 1801 – Suurbritannia ja Iirimaa ühinesid Ühendkuningriigiks. 1801 – Giuseppe Piazzi avastas esimese asteroidi 1 Cerese. 1804 – lõppes Prantsusmaa ülemvõim Haitil. 1806 – Prantsusmaal tühistati vabariiklik kalender. 1808 – keelustati orjade sissetoomine Ameerika Ühendriikidesse. 1834 – kehtima hakkas Saksa tolliliit. 1860 – Pariis jagati kahekümneks piirkonnaks. 1863 – Abraham Lincoln kuulutas välja Ameerika Riikide Konföderatsiooni orjade vabastamise (USA-s vabastati orjad 1865). 1874 – New Yorgiga liideti Bronx. 1877 – Kuninganna Victoria kuulutati Delhis India keisrinnaks. 1880 – alustati Panama kanali ehitamist. 1892 – Ellis Island hakkas vastu võtma Ameerika Ühendriikidesse sisserändajaid. 1893 – Jaapan võttis kasutusele Gregoriuse kalendri. 1893 – New Yorgiga liideti Brooklyn. 1899 – lõppes Hispaania ülemvõim Kuubal. 1899 – New Yorgiga liideti Queens ja Staten Island. 1900 – Nigeeria sai Suurbritannia protektoraadiks. 1900 – Roomas esietendus Giacomo Puccini ooper "Tosca". 1901 – rajati Austraalia Liit. 1911 – Austraalia Põhjaterritoorium eraldati Lõuna-Austraalia osariigist. 1912 – Mandri-Hiinas rajati Hiina Vabariik. 1916 – sakslased loovutasid Briti sõjajõududele Kameruni. 1919 – Edsel Ford sai Ford Motor Company juhiks. 1919 – Alcatrazi saarel avati föderaalvangla. 1929 – moodustati Vancouveri linn, kui liideti Point Grey ja Lõuna-Vancouver. 1933 – jagati Burkina Faso Prantsuse Sudaani, Elevandiluuranniku ja Nigeri vahel. 1937 – Anastasio Somosa sai Nicaragua presidendiks. 1939 – toimus esimene Viini uusaastakontsert. 1942 – vastu võeti Ühinenud Rahvaste deklaratsioon, milles liitlasvägesid nimetati esimest korda ühinenud rahvasteks. 1956 – Sudaan iseseisvus, lõppes Suurbritannia ja Egiptuse protektoraat Sudaani üle. 1958 – loodi Euroopa Majandusühendus. 1959 – Fidel Castro kukutas Kuubal Fulgencio Batista. 1960 – Kamerun sai iseseisvaks. 1962 – Samoa iseseisvus Uus-Meremaast. 1964 – Rodeesia ja Njassamaa liit tühistati. 1970 – algas Unixi ajaarvamine. 1971 – USA-s keelati sigarettide reklaam televisioonis. 1979 – Ameerika Ühendriigid ja Hiina sõlmisid diplomaatilised suhted. 1981 – Belau sai omavalitsuse. 1981 – Kreeka astus Euroopa Ühendusse. 1983 – ARPANET võttis kasutusele Interneti protokolli, pannes alguse Internetile. 1984 – Brunei sai täieliku iseseisvuse. 1984 – Hispaania ja Portugal astusid Euroopa Ühendusse. 1984 – telekommunikatsioonifirma AT&T jagati 26 osaks. 1986 – Aruba sai iseseisvaks. 1989 – sõlmiti Montreali protokoll maakera osoonikihi kaitsmiseks. 1992 – George H. W. Bush esines esimese USA presidendina Austraalia parlamendi ees. 1993 – Tšehhoslovakkia lagunes Slovakkiaks ja Tšehhiks. 1994 – jõustus Põhja-Ameerika vabakaubandusleping NAFTA. 1995 – jõustus Maailma Kaubandusorganisatsiooni leping 1995 – Austria, Soome ja Rootsi võeti Euroopa Liitu. 1996 – Curaçao sai piiratud omavalitsuse. 1998 – kõigis California baarides ja restoranides keelati suitsetamine. 1999 – võeti kasutusele euro. 2002 – hakkasid kehtima euro pangatähed ja mündid. 2003 – Luís Inácio Lula da Silva sai Brasiilia presidendiks. 2007 – Euroopa Liidu 2007. aasta laienemine: Euroopa Liitu astusid Bulgaaria ja Rumeenia. 2015 – loodi Euraasia Majandusühendus, millesse kuuluvad Armeenia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Valgevene ja Venemaa. 2024 – 2024. aasta Noto poolsaare maavärinas hukkus üle 200 inimese.  Pikemalt artiklis Sündinud 1. jaanuaril 1431 – Aleksander VI, paavst 1449 – Lorenzo de' Medici, Firenze valitseja 1467 – Zygmunt I, Poola kuningas 1484 – Huldrych Zwingli, Šveitsi protestantlik usujuht 1618 – Bartolomé Esteban Murillo, hispaania maalikunstnik 1714 – Kristijonas Donelaitis, leedu luuletaja 1806 – Lionel Kieseritzky, baltisaksa maletaja 1823 – Sándor Petőfi, ungari luuletaja ja revolutsionäär 1854 – James George Frazer, šoti antropoloog 1863 – Pierre de Coubertin, kaasaegsete olümpiamängude algataja 1865 – Gustav Wulff-Õis, eesti luuletaja 1879 – Edward Morgan Forster, inglise kirjanik 1886 – Anna Altleis, eesti näitleja 1887 – Wilhelm Canaris, Saksamaa sõjaväelane 1887 – Dimitri Uznadze, gruusia psühholoog ja filosoof 1894 – Satyendranath Bose, India füüsik 1895 – Edgar Hoover, FBI direktor 1898 – Nikolai Trankmann, Eesti ja Nõukogude Liidu sõjaväelane ja spioon 1905 – Stanisław Mazur, Poola matemaatik 1909 – Stepan Bandera, ukraina rahvuslane 1912 – Aleksander Gavrilov, Eesti arst 1912 – Boriss Gnedenko, ukraina päritolu matemaatik 1912 – Kim Philby, spioon 1915 – Eduard Ertis, eesti kirjandusteadlane 1917 – Paul Kees, eesti pedagoogikateadlane 1919 – Daniil Granin, vene kirjanik 1919 – Jerome David Salinger, ameerika kirjanik 1920 – Ilmar Mikiver, eesti ajakirjanik ja kirjanik 1921 – Alain Mimoun, prantsuse pikamaajooksja 1921 – Ilmar Torn, eesti graafik 1924 – Jacques Le Goff, prantsuse ajaloolane 1925 – Idi Amin, Uganda diktaator 1925 – Veniamin Basner, vene helilooja 1926 – Kalju Leht, eesti kirjandusloolane ja pedagoogikateadlane 1927 – Maurice Béjart, koreograaf 1927 – Karl Muru, eesti kirjandusloolane 1928 – Vello Viisimaa, eesti opereti- ja estraadinäitleja 1929 – Ustus Agur, eesti informaatik 1938 – Miruts Yifter, Etioopia pikamaajooksja 1944 – Mati Unt, eesti kirjanik ja lavastaja 1945 – Jacky Ickx, Belgia autovõidusõitja 1946 – David Lynch, ameerika filmirežissöör 1948 – Pavel Gratšov, Nõukogude Liidu ja Venemaa sõjaväelane, Venemaa poliitik 1949 – Sirje Helme, eesti kunstiteadlane 1954 – Jevgeni Kogan, Eesti ja Nõukogude Liidu poliitik 1956 – Christine Lagarde, Prantsusmaa poliitik 1957 – Urmas Arumäe, eesti advokaat 1959 – Kajar Pruul, eesti kirjandusloolane 1960 – Toomas Vitsut, Eesti poliitik 1966 – Maris Lauri, Eesti majandusanalüütik ja poliitik 1967 – Riho-Bruno Bramanis, eesti käsipallur 1969 – Rauno Pehka, eesti korvpallur  Pikemalt artiklis Surnud 1. jaanuaril 0379 – Basileios Suur, teoloog 1515 – Louis XII, Prantsusmaa kuningas 1748 – Johann Bernoulli, Šveitsi matemaatik 1782 – Johann Christian Bach, saksa helilooja 1894 – Heinrich Hertz, saksa füüsik 1953 – Hank Williams, ameerika kantrilaulja 1967 – Alfried Krupp von Bohlen und Halbach, saksa tööstur 1972 – Maurice Chevalier, prantsuse näitleja ja laulja 1995 – Eugene Paul Wigner, USA füüsik 1995 – Astrid Reinla, eesti kirjanik 1997 – Ustus Agur, eesti informaatik 2002 – Peep Kalv, eesti astronoom 2015 – Ulrich Beck, saksa sotsioloog 2016 – Vilmos Zsigmond, Ungari päritolu USA filmioperaator 2017 – Derek Parfit, Briti filosoof 2023 – Kadri Mälk, eesti ehtekunstnik  Pikemalt artiklis Surnud 1. jaanuaril 0379 – Basileios Suur, teoloog 1515 – Louis XII, Prantsusmaa kuningas 1748 – Johann Bernoulli, Šveitsi matemaatik 1782 – Johann Christian Bach, saksa helilooja 1894 – Heinrich Hertz, saksa füüsik 1953 – Hank Williams, ameerika kantrilaulja 1967 – Alfried Krupp von Bohlen und Halbach, saksa tööstur 1972 – Maurice Chevalier, prantsuse näitleja ja laulja 1995 – Eugene Paul Wigner, USA füüsik 1997 – Ustus Agur, eesti informaatik 2016 – Vilmos Zsigmond, Ungari päritolu USA filmioperaator Gregoriuse kalendri järgi uusaasta; kell 00.00 ilutulestik Viini uusaastakontsert Issanda ümberlõikamise püha Õigeusu kirikus Basileios Suure mälestuspäev Haiti iseseisvus- ja kangelaste päev Hiina Vabariigi asutamise aastapäev (Taiwan) Sudaani iseseisvuspäev Kuuba vabaduspäev (vabanemine Hispaania võimu alt 1899) Slovakkias vabariigi aastapäev Samoa iseseisvuspäev Kwanzaa viimane päev Konsulite ametiaasta algus Avaliku omandi päev ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 143 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 159 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 168 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) 647. Meetri- ja venesüsteemiliste mõõtude vahekorra seadus., Riigi Teataja, nr. 105, 29 detsember 1928 V. Kuljuse "usulahk". Rahvaleht, 12. jaanuar 1933, nr 5, lk 4. Saabus 400 eestlast-sõjavangi. Eesti Sõna, 3. jaanuar 1942, nr. 1, lk 6. https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?10074 David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.