laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dahomee

Dahomee oli Aafrika kuningriik (tänapäeva Benini aladel), mis eksisteeris aastatel umbes 1600 kuni 1894, kui Dahomee viimane kuningas Behanzin alistus prantslastele ning Dahomee liideti Prantsuse koloniaalimpeeriumiga. Dahomee kuningriigi rajasid fonid 17. sajandi alguses, kuningriik sai piirkonnas mõjuvõimsaks vallutades 18. sajandil mitmeid tähtsamaid Atlandi-äärseid linnu. Suurema osa 18. ja 19. sajandist oli Dahomee Lääne-Aafrika piirkonnas mõjuvõimas riik, lõpuks kaotati isegi Oyo kuningriigi vasallriigi staatus. Dahomees oli hästiarenenud majandus, mis seisis peamiselt vallutuste ja orjatööjõu peal, eurooplastega käis tihe kaubavahetus, kuningriigis oli tugev keskvalitsus, maksusüsteem ja hästiorganiseeritud sõjavägi. Märkimisväärsed olid saavutused kunstivallas, ainult naistest koosnenud sõjaväeüksus ja välja arenenud vodunitraditsioonid. Gangnihessou ???? – 1620 Dakodonou 1620–1645 Houegbadja 1645–1685 Akaba 1685–1708 Agadja 1708–1732 Tegbessou 1732–1774 Kplinga 1774–1789 Agonglo 1789–1797 Adandozan 1797–1818 Ghezo 1818–1856 Glele 1856–1889 Behanzin 1889–1894 Agoliagbo 1894–1900 Sama nime võttis endale Benin iseseisvumisel 1960. aastal, kuid muutis selle 1975. aastal Nigeri alamjooksul asunud Benini kuningriigi järgi ümber. 2022. aastal linastus film "The Woman King" (ee k "Naiskuninga armee"), kus kujutati Dahomee õukonda ja naissõdalasi. Orjarannik Dahomee sõjad "The Woman King". IMDB. Vaadatud 3.11.2022.
Leontjev

Leontjev (vene keeles Леонтьев) on venepärane perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Leontjev 83 mehel ja 9 naisel. Perekonnanimi Leontjeva oli 105 naisel. Aleksei Aleksejevitš Leontjev, Venemaa keeleteadlane ja psühholoog Aleksei Nikolajevitš Leontjev, Nõukogude psühholoog Valeri Leontjev, Venemaa laulja Vassili Leontjev, Tartu Ülikooli õppejõud Leontjevi madal https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Leontjev[alaline kõdulink] https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Leontjeva[alaline kõdulink]
Johann Albrecht II (Mecklenburg)

Johann Albrecht II (5. mai 1590 – 23. aprill 1636) oli Mecklenburgi hertsog. Aastatel 1608–1611 oli ta Mecklenburg-Schwerini nimeline valitseja; tegelik valitseja oli regent, tema vanaonu Karl I. Aastatel 1611–1621 valitsesid Johann Albrecht ja tema vend Adolf Friedrich I kogu Mecklenburgi hertsogkonda üheskoos. 1621. aastast alates valitses Johann Albrecht Mecklenburg-Güstrowit üksi. Johann Albrecht oli hertsog Johann VII ja tema naise Sophia poeg. Ta valitses 16. aprillist 1608 oma vanaonu hertsog Karl I eestkoste all koos oma venna Adolf Friedrich I-ga riigi Mecklenburg-Schwerini osa. Pärast Karli surma kuulutas keiser Adolf Friedrichi täisealiseks ja too valitses üksi kuni Johann Albrechti täisikka jõudmiseni, seejärel valitsesid nad koos. 1617. aastal pöördus ta protestantismi. Mecklenburgi jaotamisega 1621. aastal sai Johann Albrecht Mecklenburg-Güstrowi. 1623. aastal ühinesid mõlemad vennad Alam-Saksi seisuste kaitseliiduga. Nad üritasid kolmekümneaastase sõja ajal neutraalsena näida, kuid toetasid salaja Taani kuninga Christian IV vägesid. Pärast seda, kui keisriväed Lutteri lahingu võitsid, kohtles Tilly neid vaenlastena. 19. jaanuaril 1628 andis keiser Ferdinand II Brandýsi lossis välja dekreedi, millega kuulutati, et vennad on kaotanud oma lääni ja Mecklenburg antakse Wallensteinile. 1628. aasta mais lahkusid vennad Wallensteini nõudel hertsogkonnast. 1631. aasta mais kukutasid Rootsi väed Wallensteini ja vennad tulid tagasi. Johann Albrecht II suri 1636. aastal ja maeti Güstrowi toomkirikusse. Johann Albrecht II oli kolm korda abielus. (I) 9. oktoobril 1608 abiellus ta Mecklenburgi hertsog Christophi tütre Margarete Elisabethiga. Nad said järgmised lapsed: Hans Georg (1610–1660) Johann Christoph (1611–1612) Sophie Elisabeth (20. august 1613 – 12. juuli 1676) Christine Margarete (31. märts 1615 – 16. august 1666) Karl Heinrich (1616–1618) (II) 26. märtsil 1618 abiellus ta Hessen-Kasseli maakrahvi Moritza tütre Elisabethiga. See abielu jäi lastetuks. (III) 7. mail 1626 abiellus ta Anhalt-Bernburgi vürsti Christian I tütre Eleonore Mariega. Nad said järgmised lapsed: Anna Sophie (29. september 1628 – 10. veebruar 1666) Johann Christian (1629–1631) Eleanore (1630–1631) Gustav Adolf (1633–1695) Louise (20. mai 1635 – 6. jaanuar 1648)
Blagoveštšensk (Baškortostan)

Blagoveštšensk on linn Venemaal Baškortostani Vabariigis, Blagoveštšenski rajooni halduskeskus. Asub Belaja jõe paremkaldal. Blagoveštšensk on asutatud 1756. aastal, linnaõigused sai 1941. aastal. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanikest venelasi 62,8%, tatarlasi 15,5%, baškiire 14%, marisid –4,8% ja muude rahvuste esindajaid 2,9%. 2020. aasta alguses oli linna elanike arv 34 771. http://blag-gp.ru/
Karl I (Mecklenburg)

Karl I (28. detsember 1540 – 22. juuli 1610) oli valitsev Mecklenburgi hertsog riigi Mecklenburg-Güstrowi osas. Ta oli hertsog Albrecht VII ja selle naise Anna noorim poeg. Aastatel 1564–1610 oli Karl johanniitide ordu komtuurkonna administraator Mirowis. Pärast vanemate vendade surma (Johann Albrecht I 1576. aastal ja Ulrich 1603. aastal) valitses ta Mecklenburg-Güstrowid 14. märtsist 1603 kuni oma surmani. Ta tegutses ka Johann Albrecht II ja Adolf Friedrich I eestkostjana, kes pärisid 1576. aastal Johann Albrecht I-lt Mecklenburg-Schwerini. Aastatel 1592–1610 oli ta ka Ratzeburgi piiskopkonna administraator. 17. augustil 1603, piirkonna katkupuhangu ajal, oli tal Wismari lähedal Neuklosteris audients Inglise diplomaadi Stephen Lesieuriga. Kui 1592. aastal suri Mecklenburg-Schwerini hertsog Johann VII, andis Karl I Johanni lesele Sophiale Mecklenburg-Schwerini eestkoste selle alaealiste poegade Adolf Friedrich I ja Johann Albrecht II nimel. 1608. aastal palus Karl keisrilt Adolf Friedrich I täisealiseks kuulutamist.
Rüütli 40a

Rüütli 40a on panga- ja eluhoone Pärnus aadressil Rüütli tänav 40a. Hoone ehitati aastatel 1939–1945 Eesti Panga Pärnu osakonna jaoks. Tänapäeval asub hoones Pärnu Uue Kunsti Muuseum. Majas on ka neli korterit. Pangahoone asub Iseseisvuse väljaku ääres. Sellest põhja poole jääb Pärnu bussijaam. Eesti Panga Pärnu osakonnale uute ruumide ehitamisest oli juttu juba 1934. aastal. Eesti Panga nõukogu tegigi 1936. aastal juhatusele ülesandeks eeltööde tegemise ja uue maja maksumuse kalkulatsiooni koostamise. Maja asukohaks sobis Pärnu raudteejaama ala südalinnas, kuna Pärnu linnal oli plaan viia raudteejaam teise kohta. Hoone täpne asukoht selgus peale südalinna kujundamise projektide võistlust, mille võitis arhitekt Harald Arman. Eesti panga korraldatud hoonekavandite võistluse tulemusena pidid hoone lõpliku projekti kokku panema arhitektid Alar Kotli ja Anton Soans. Projekt valmis 1939. aasta aprilliks. Hoone ehitus algas 25. juulil 1939 ja nurgakivi pandi sama aasta 2. detsembril. Ehitus jätkus ka vaatamata vahepeal alanud teisele maailmasõjale. Hoone valmis 1945. aastaks. 1944. aastal kolis hoonesse Pärnu Tsentraal Hoiukassa. 1944–1967 töötas pangahoone ruumides ka Endla teater. 1993. aastal erastas Rahandusministeeriumi kantsler Enn Pant, kes kuulus samal ajal Pärnu Maapanga juhatuse koosseisu, hoone riigilt Pärnu Maapangale 3,8 miljoni krooni eest, kuigi kinnisvaraekspertide hinnangul oli hoone väärtus umbes 20 miljonit krooni. Samuti sattusid panga kätte hoones asuvad korterid, kuigi seaduse järgi oleks olnud korteri üürnikel õigus oma elupind erastada. Kuna kirjavahetus riigi ja pangaga tulemusi ei andnud, pöördusid korterite üürnikud 1997. aastal kohtusse. Vaidlus jõudis Riigikohtusse, mis 2000. aastal otsustas, et riik on rikkunud seadust ja andis üürnikele õiguse oma korter välja osta. 2001. aastal sõlmisid Rahandusministeerium ja Pärnu Maapanga õigusjärglane Ühispank lepingu, et pank saab hoone korterite eest 20 miljonit krooni. Üürnikud said korterid endale tagasi alles 2005. aasta detsembriks. 2007. aastal müüs SEB pangahoone Kanada suurettevõttele Homburg Invest ja asus ise ruume Homburgilt rentima. Seejärel on hoone liikunud erinevate välismaa ettevõtete vahel. Hoone omanik 2020. aasta seisuga on Šveitsi investeerimisfirma Laurus S.a.r.l. SEB sulges oma kontori Rüütli 40a hoones 2021. aasta veebruaris. Alates 2020. aasta sügisest tegutseb hoone teisel korrusel Pärnu Uue Kunsti Muuseum. "Ehitusregister". Vaadatud 03.08.2020. Olaf Esna (5. juuli 2012). "Kuidas Eesti Panga Pärnu osakonnale maja ehitati". Pärnu Postimees. Vaadatud 03.08.2020. Urmas Kaldmaa (25. juuli 1997). "Ühispanga hoone erastamine Pärnus võib olla ebaseaduslik". Postimees. Vaadatud 03.08.2020. Martin Laine (12. november 2016). "SEB hoone käänuline lugu". Pärnu Postimees. Vaadatud 03.08.2020. "Pärnu kontor alustab 1. veebruaril tööd uues asukohas". seb.ee. Vaadatud 21.02.2023. Ester Vilgats (10. veebruar 2022). "Pärnu plaanib Uue Kunsti Muuseumile ruumid osta". ERR. Vaadatud 21.02.2023.
Sami Vatanen

Sami Vatanen (sündinud 3. juunil 1991 Jyväskyläs) on Soome jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Šveitsi kõrgliigaklubis Genève-Servette. Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis JYP Jyväskylä. Soome kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2009–10. Hooajal 2011–12 tui ta JYP-ga Soome meistriks. Hooaegadel 2010–11 ja 2011–12 pälvis ta Soome kõrgliiga hooaja parimale kaitsjale antava Pekka Rautakallio auhinna. Hooajal 2010–11 pälvis ta lisaks hooaja kõige efektiivsemale mängijale antava Matti Keinoneni auhinna. 2009. aastal valis Anaheim Ducks ta NHL-i draft '​is 106. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima 2012. aastal. Hooaja 2012–13 alguses mängis ta American Hockey League'i klubis Norfolk Admirals. NHL-is debüteeris ta Ducksi meeskonnas 2013. aasta veebruaris. 2017. aasta novembris liitus Vatanen New Jersey Devilsiga. 2020. aasta veebruaris siirdus ta Carolina Hurricanesi. 2021. aasta jaanuaris naasis Vatanen Devilsi, kellega sõlmis üheaastase lepingu. Hooaja 2020–21 lõpus mängis ta lisaks lühikest aega Dallas Starsis. 2021. aasta septembris sõlmis ta lepingu Šveitsi kõrgliigaklubiga Genève-Servette. 2023. aastal tuli ta Genève-Servette'iga Šveitsi meistriks. Hooajal 2023/24 võitis ta klubiga jäähoki Meistrite Liiga (Vatanen valiti ka Meistrite Liiga hooaja väärtuslikumaks mängijaks). 2014. aasta taliolümpiamängudel võitis Vatanen Soome jäähokikoondise koosseisus pronksmedali. 2022. aastal tuli ta Soome koondisega olümpiavõitjaks ja maailmameistriks. "SAMI VATANEN | 2023/24 LGT MVP AWARD WINNER". championshockeyleague.com. Vaadatud 22.2.2024 Sami Vatanen NHL.com lehel Sami Vatanen hockeydb.com lehel
Brock McGinn

Brock McGinn (sündinud 2. veebruaril 1994 Fergusis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Pittsburgh Penguins ründajana vasakäärel. Aastatel 2010–2014 mängis McGinn Ontario Hockey League'i (OHL) klubis Guelph Storm. 2014. aastal tuli ta Stormiga OHL-i meistriks. 2012. aastal valis Carolina Hurricanes ta NHL-i draft '​is 47. valikuna. Hooaja 2012–13 debüteeris ta American Hockey League'i klubis Charlotte Checkers, mis on Hurricanesi noorteklubi. NHL-is tegi McGinn Hurricanesi meeskonnas debüüdi debüüdi 16. oktoobril 2015 mängus Detroit Red Wingsi vastu, lüües mängu 55. sekundil oma esimese värava liigas. See oli kiireim debüütvärav NHL-is pärast 1989. aastat, mil Aleksandr Mogilnõi lõi oma esimeses mängus värava 20. sekundil. McGinn andis lisaks mängus ühe väravasöödu ning aitas Hurricanesi 5:3 võidule. 2021. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Pittsburgh Penguinsiga. Tema vennad Jamie ja Tye McGinn on samuti NHL-is mänginud. "Hurricanes Brock McGinn needs only 55 seconds to score in NHL debut". Yahoo! Sports. 16.10.2015. Vaadatud 3.8.2020 "Penguins sign McGinn to four-year, $11 million contract". Sportsnet.ca. 28.7.2021. Vaadatud 18.10.2021 Brock McGinn NHL.com lehel Brock McGinn hockeydb.com lehel
Christian Ludwig I (Mecklenburg)

Christian Ludwig I (1. detsember 1623 – 21. juuni 1692) oli valitsev Mecklenburg-Schwerini hertsog. Christian Ludwig I (sündides ainult Christian) oli hertsog Adolf Friedrich I ja tema naise Anna Maria poeg. 26. augustil 1625, kui ta oli vaid üheaastane, pakkus tema isa teda järgmiseks Schwerini piiskopkonna administraatoriks. Kuid teda ei määratud selleks kunagi, sest kui administraator Ulrik III 12. augustil 1633 suri, läks piiskopkond tervikläänina Albrecht von Wallensteinile. Christian päris Mecklenburg-Schwerini, kui tema isa 27. veebruaril 1658 suri. 1660. aastal ehitas ta Ratzeburgi toomkiriku lähedale Lustschlossi. Ta reisis 1662. aastal Pariisi Louis XIV õukonda. 29. septembril 1663 pöördus ta katoliku usku. Järgmisel päeval andis tema ristiisa Louis XIV talle teise nime Louis. Hiljem kirjutas ta dokumentidele sageli siiski alla vaid kui Christian. Ta suri 21. juunil (vkj 11. juunil) 1692 Haagis. Tema põrm toimetati laevaga Dömitzisse. Sealt viidi see Schwerini ja maeti lõpuks 24. augustil 1692 Doberaner Münsterisse. Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene naine oli Mecklenburg-Güstrow' hertsogi Johann Albrecht II tütar Christine Margarete. Nad abiellusid 6. juulil 1650. Kuid 16. oktoobril 1660 nad lahutati. Tema teine naine oli Elisabeth Angelique de Montmorency. Abiellumise aeg ei ole täpselt teada, kuid tõenäoliselt oli see 3. märtsil 1664. Mõlemad abielud olid lastetud. Kui Christian Ludwig I suri, sai tema järglaseks Mecklenburg-Grabow' hertsogi Friedrichi vanem poeg Friedrich Wilhelm.
Friedrich zu Mecklenburg

Friedrich I (13. veebruar 1638 – 28. aprill 1688) oli Mecklenburg-Grabowi hertsog. Ta oli Adolf Friedrich I ja selle teise naise Marie Katharina poeg. Hilise sünni tõttu jäeti ta aktiivsest valitsemisest kõrvale ja nii oli ta apanagierter vürst. Kuna tema vend suri aga ilma järglasteta, siis said Friedrich I kolm poega üksteise järel valitsevateks Mecklenburg-Schwerini hertsogiteks. 1667. aastal sai Friedrichist Strasbourgi toomkiriku toomhärra ja 1669. aastast elas ta perekonna lossis Grabowis. Friedrich suri 1688. aastal lossi tulekahjus. Ta säilmed maeti 3. juunil 1725 Schwerini Püha Nikolause kirikusse. 28. mail 1671 abiellus ta Hessen-Homburgi maakrahvi Wilhelm Christophi tütre Christine Wilhelminega. Nad said järgmised lapsed: Friedrich Wilhelm I (28. märts 1675 – 31. juuli 1713) Karl Leopold (26. november 1678 – 28. november 1747) Christian Ludwig II (15. mai 1683 – 30. mai 1756) Sophie Luise (16. mai 1685 – 29. juuli 1735)
Jordan Martinook

Jordan Martinook (sündinud 25. juulil 1992 Brandonis, Manitobas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Carolina Hurricanes. Ta on klubi meeskonna asekapten. Aastatel 2010–2012 mängis Martinook Western Hockey League'i klubis Vancouver Giants. 2012. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Phoenix Coyotesi poolt 58. valikuna. Aastatel 2012–2015 mängis ta kolm hooaega American Hockey League'i klubis Portland Pirates, mis oli Coyotesi noorteklubi. Coyotesi meeskonnas debüteeris ta NHL-is hooaja 2014–15 lõpus. Alates järgmisest hooajast kuulus ta Coyotesi põhikoosseisu. 2018. aasta mais siirdus Martinook Hurricanesi. 23. novembril 2018 toimunud mängus Florida Panthersi vastu sai ta kirja oma NHL-i karjääri esimese kübaratriki. Jordan Martinook NHL.com lehel Jordan Martinook hockeydb.com lehel
Tony DeAngelo

Anthony DeAngelo (sündinud 24. oktoobril 1995 Sewellis, New Jerseys) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Philadelphia Flyers. Aastatel 2011–2015 mängis DeAngelo Ontario Hockey League'i klubis Sarnia Sting ja Sault Ste. Marie Greyhounds. Aastatel 2013–2015 oli DeAngelo OHL-is kolmel hooajal järjest kõige resultatiivseim kaitsja. 2015. aastal pälvis ta OHL-i kõige silmapaistvamale kaitsjale antava Max Kaminsky Trophy ja ta valiti kogu Canadian Hockey League'i parimaks kaitsjaks. 2014. aastal valis Tampa Bay Lightning ta NHL-i draft '​is 19. valikuna. Hooajal 2015/16 mängis ta American Hockey League'i klubis Syracuse Crunch, mis on Lightningu noorteklubi. Lightningu meeskonnas tal NHL-is debüüti teha ei õnnestunud, sest 2016. aasta juunis siirdus ta Arizona Coyotes. NHL-is tegi ta Coyotesi meeskonnas debüüdi 8. novembril 2016 mängus Colorado Avalanche'i vastu, lüües selles mängus oma esimese NHL-i värava. 2017. aasta juunis liitus DeAngelo New York Rangers, kus mängis kokku neljal hooajal. 2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Carolina Hurricanesiga. 2022. aasta juulis kaubeldi DeAngelo Hurricanesist Philadelphia Flyersi, kellega ta sõlmis seejärel kaheaastase lepingu. "Flyers acquire DeAngelo from Carolina". Philadelphia Flyers. 8. juuli 2022. Vaadatud 8. juulil 2022. Tony DeAngelo NHL.com lehel Tony DeAngelo hockeydb.com lehel
Martin Nečas

Martin Nečas (sündinud 15. jaanuaril 1999 Nové Město na Moravěs) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Carolina Hurricanes. Tšehhi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2016–17 Kometa Brno meeskonnas. Aastatel 2017 ja 2018 tuli ta klubiga Tšehhi meistriks. 2017. aastal valiti ta Tšehhi kõrgliiga hooaja uustulnukaks. 2018. aastal valiti ta Tšehhi kõrgliiga hooaja väärtuslikumaks mängijaks. 2017. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Hurricanesi poolt 12. valikuna. NHL-is debüteeris ta Hurricanesi meeskonnas 17. oktoobril 2017 mängus Edmonton Oilersi vastu. See jäi sel hooajal tema ainsaks mänguks NHL-is, sest ülejäänud hooajal mängus ta laenul Kometa Brnos. Esimese värava lõi ta NHL-is 16. oktoobril 2018 mängus Tampa Bay Lightningu vastu. Pärast seitset mängu NHL-is mängis ta ülejäänud 2018–19 hooaja American Hockey League'i klubis Charlotte Checkers, kellega ta tuli sel hooajal liiga meistriks. Hooajal 2019–20 kindlustas Nečas oma koha Hurricanesi põhimeeskonnas. Nečas kuulus Tšehhi jäähokikoondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, kus ta lõi kolm väravat ja andis kaks väravasöötu. Martin Nečas NHL.com lehel Martin Nečas hockeydb.com lehel
Põristi

Põristi on liiklusohutuse taset tõstev element, mis on rajatud pikisuunas sõidutee teljele, välimisele servale või ohutussaarele. Sõidutee teljel asuv põristi on teljepõristi, serval servapõristi. Põristid rajatakse vastava freesiga enne teekatte märgistamist. Riigiteede liikluskorralduse juhis. Maanteeamet. Vaadatud 4.08.2020 täristi
Gavrilov Possad

Gavrilov Possad on linn Venemaal Ivanovo oblastis, Gavrilov Possadi rajooni keskus. Asub 85 km Ivanovost edelas Irmessi jõe ääres. Asulat on mainitud 1434. aastal Gavrilovskoje külana, linnaõigused sai 1789. aastal. Linna lähedal asub hobusekasvatus, kus kasvatatakse vladimiri raskeveo tõugu hobuseid. Seda on kujutatud ka linna vapil. Linna läbib 1899. aastal valminud raudtee, mis ühendab Gavrilov Possadi oblastikeskusega. Raudteed pidi on linna kaugus Moskvast 238 km. Q126811701
Navoloki

Navoloki on linn Venemaal Ivanovo oblastis Kinešma rajoonis. Asub Volga jõe paremkaldal, 105 km Ivanovost kirdes. Asula tekkis 1880. aastatel tekstiilivabriku juurde. Linnaõigused sai 1938. aastal. Q126822648
Strelna

Strelna [str'elna] on Peterburi haldusalasse kuuluv alev Soome lahe kaldal, mis kuulub Petrodvoretsi rajooni. Asub Strelka jõe suudmes. Strelnas asub Peeter I ajal ehitatud paleedekompleks, mis kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. 2003. aastal loodi sinna Venemaa presidendi "mereresidents". 15.–17. juulil 2006 toimus seal G8 riigipeade kohtumine. Q126719912
Adolf Friedrich II (Mecklenburg)

Adolf Friedrich II (19. oktoober 1658 – 12. mai 1708) oli esimene Mecklenburg-Strelitzi hertsog, kes valitses 1701. aastast kuni oma surmani. Mecklenburg-Strelitz oli Saksa-Rooma riigi osa. Ta sündis Grabow's Mecklenburgi hertsogi Adolf Friedrich I ja selle naise Marie Katharina postuumse pojana. 1695. aastal hääbus Mecklenburgide Mecklenburg-Güstrow' haru ja Adolf Friedrichi vennapoeg Friedrich Wilhelm I nõudis pärandit, Adolf Friedrich oli sellele vastu. Vaidlus lahendati 1701. aastal, kui Adolf Friedrich jõudis oma vennapoja hertsog Friedrich Wilhelmiga kokkuleppele võtta päranduseks Ratzeburgi vürstkond ja Mecklenburg-Strelitzi hertsogkond. Pärast Adolf Friedrichi surma oli tema järglaseks hertsogina tema poeg Adolf Friedrich III. 1684. aastal abiellus Adolf Friedrich II Mecklenburg-Güstrow' hertsogi Gustav Adolfi tütre Mariega. Nad said järgmised lapsed: Adolf Friedrich III (7. juuni 1686 – 11. detsember 1752) Magdalene Amalie (25. aprill 1689 – 28. aprill 1689) Marie (sünd ja surm 7. august 1690) Eleonore Wilhelmine (8. juuli 1691 – 9. juuli 1691) Gustave Caroline (12. juuli 1694 – 13. aprill 1748) 20. juunil 1702 abiellus Adolf Friedrich II Saksi-Gotha hertsogi Friedrich I tütre Johannaga. See abielu jäi lastetuks. 10. juunil 1705 abiellus Adolf Friedrich II Schwarzburg-Sondershauseni vürsti Christian Wilhelmi tütre Christiane Emiliega. Nad said järgmised lapsed: Sophie Christine Louise (12. oktoober 1706 – 22. detsember 1708) Karl Ludwig Friedrich (23. veebruar 1708 – 5. juuni 1752)
Komsomolsk

Komsomolsk on linn Venemaal Ivanovo oblastis, Komsomolski rajooni keskus. Asub 35 km Ivanovost lääne pool. Asula tekkis 1930. aastal Ivanovo elektrijaama ehitusega seoses. 1950 sai linnaõigused. 2020. aasta alguses oli elanike arv 8023. Q126811716
Jake Gardiner

Jake William Gardiner (sündinud 4. juulil 1990 Minneapolises Minnesotas) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Carolina Hurricanes. Aastatel 2008–2011 mängis Gardiner kolm hooaega Wisconsi Ülikooli jäähokimeeskonnas. 2008. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Anaheim Ducksi poolt 17. valikuna. 2011. aasta veebruaris liitus Gardiner Toronto Maple Leafsi organisatsiooniga. Hooajal 2010–11 debüteeris ta American Hockey League'i klubis Toronto Marlies, mis on Maple Leafsi noorteklubi. Järgmisel hooajal debüteeris ta Maple Leafsi meeskonnas NHL-is. Oma debüüthooajal valiti Gardiner NHL-i uustulnukate sümboolsesse koosseisu (NHL All-Rookie Team). 2019. aasta septembris sõlmis Gardiner nelja-aastase lepingu Hurricanesiga. 2010. aastal tuli Gardiner USA kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. USA jäähokikoondise koosseisus võitis ta 2015. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali. "Canes Sign Jake Gardiner to Four-Year Deal". Carolina Hurricanes. Vaadatud 6.9.2019  Jake Gardiner – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Profiil NHL.com lehel Profiil hockeydb.com lehel
Gustav Adolf (Mecklenburg)

Gustav Adolf (26. veebruar 1633 – 6. oktoober 1695) oli viimane Mecklenburg-Güstrowi valitseja 1636. aastast kuni surmani ja viimane Ratzeburgi piiskopkonna administraator aastatel 1636–1648. Gustav Adolf sündis Güstrowis hertsog Johann Albrecht II ja selle naise Eleonore Marie pojana. Kuna ta oli isa surma ajal 1636. aastal alaealine, hakkas esialgu eestkostjaks ja Güstrowi regendiks tema onu, Mecklenburg-Schwerini hertsog Adolf Friedrich I, millele Gustav Adolfi ema seisis ägedalt vastu. 1654. aastal jõudis poiss täisikka ja abiellus Holstein-Gottorpi hertsogi Friedrich III tütre Magdalena Sibyllaga. Nad said järgmised lapsed: Johann (2. detsember 1655 – 6. veebruar 1660) Eleonore (1. juuni 1657 – 24. veebruar 1672) Marie (19. juuni 1659 – 6. jaanuar 1701) Magdalene (5. juuli 1660 – 19. veebruar 1702) Sophie (21. juuni 1662 – 1. juuni 1738) Christine (14. august 1663 – 3. august 1749) Karl (18. november 1664 – 15. märts 1688) Hedwig (12. jaanuar 1666 – 9. august 1735) Louise (28. august 1667 – 15. märts 1721) Elisabeth (3. september 1668 – 25. august 1738) Auguste (27. detsember 1674 – 19. mai 1756) Ainsa elusoleva poja Karli surm 1688. aastal põhjustas Mecklenburg-Güstrowi päriluskriisi. Gustav Adolfi tütar Marie abiellus oma nõo Adolf Friedrich II-ga, kes pärast oma äia surma nõudis Güstrowi pärandit, kuid ei saanud valitseva Mecklenburg-Schwerini hertsogi vastu. Noorem tütar Louise abiellus 1695. aastal Taani kroonprintsi Frederik IV-ga ja sai 1699. aastal Taani kuningannaks. Gustav Adolf suri Güstrowis 62 aasta vanusena. Järgnenud Mecklenburgide päriluskonflikt lahendati 1701. aastal Mecklenburg-Strelitzi hertsogkonna rajamisega.