laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Seli (Rae)

Seli (kutsutud ka Selimäe) on küla Harju maakonnas Rae vallas. See on ahelküla tüüpi küla, mis paikneb 3,5 km pikkuse ahelana piki Vaida-Pajupea teed (kõrvaltee 11201). Ajaloolised talukohad on Kivi, Majaka, Lepiku, Jaki, Ratassepa, Uustalu, Seli, Siili (kunagine Parmu), Üüdiku, Pilli, Värava, Kopli, Võsu, Tiidu, Rebase, Kalda, Nonni, Raudsepa, Sassi, Augu, Tosna, Lauri, Jaagu, Loovälja, Pearna (ehk Päärna), Vapra, Pohla, Karjatse (nimekiri ei pruugi olla lõplik). Osad neist ajaloolistest Seli küla talukohtadest kuuluvad praeguse haldusjaotuse järgi naaberkülade alla (näiteks Vapra kuulub Limu alla, Majaka ja hävinenud Karjatse kuuluvad Suuresta alla), mõned on restitutsiooni käigus omanike poolt ümber nimetatud (nt Värava on tänapäeval Vääri, Koplist on saanud Kople, Võsu on tänapäeval Võsumäe). Küla halduspiires paikneb õõtsikuga ümbritsetud Limu järv, idapiiriks on Leivajõgi. Limu järve ühendab Leivajõega Trummi kraav. Küla Vaida-poolses osas paikneb Seli karjäär, kus AS Kiviluks kruusa kaevandab. Seoses kaevandamisega on tekitatud mitu kunstlikku tiiki. 1844 ilmunud maakaardil "Generalcharte von Ehstland" on küla nimena märgitud Sellimae. Aastal 1881 ilmunud maakaardil "Karte von Ehstland" on küla nimeks märgitud Selli. 1883. aastal ajalehe Olevik lisana välja antud ühel esimesel eestikeelsel Eestimaa kaardil on küla nimeks märgitud samuti Selli. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae vallavalitsuse koduleht
Soodevahe (Rae)

Soodevahe on küla Harju maakonna Rae vallas. Külast läände jääb Tallinna lennujaam, põhja Väo karjäär ja lõunasse Rae raba. Küla läbib Tallinna–Lagedi tee, millega paralleelselt kulgeb raudtee. Küla idapiir jookseb mööda Tallinna ringteed. Soodevahe külas asub Coop Ühiskaubandusmuuseum. Arheoloogiamälestistest jääb küla piiresse mitu kultusekivi ja kaks asulakohta. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae vallavalitsuse koduleht Timo Toots, Soodevahe küla
Suuresta

Suuresta on küla Harju maakonna Rae vallas. Vaida tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae vallavalitsuse koduleht
Tuulevälja

Tuulevälja on küla Harju maakonna Rae vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae vallavalitsuse koduleht
Liechtensteini valitsusjuhtide loend

Liechtensteini valitsusjuhtide loend esitab Liechtensteini valitsusjuhid alates esimese valitsuse moodustamisest 2. märtsil 1921. Varasemad täitevvõimu teostajad Liechtensteinis, kes olid vürstide kohapealsed esindajad, on ära toodud Liechtensteini maafoogtide loendis ja Liechtensteini maa-administraatorite loendis. Parteide lühendid: FBP – Progressiivne Kodanikepartei (Fortschrittliche Bürgerpartei in Liechtenstein) VP – Rahvapartei (Volkspartei) VU – Isamaaline Liit (Vaterländische Union) Liechtensteini valitsusjuht Liechtensteini vürstide loend Liechtensteini maafoogtide loend Liechtensteini maa-administraatorite loend
Urvaste (Rae)

Urvaste on küla Harju maakonna Rae vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae vallavalitsuse koduleht
Vaidasoo

Vaidasoo on küla Harju maakonna Rae vallas. Vaida tee Innu–Saare tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae vallavalitsuse koduleht
Vaskjala

Vaskjala on küla Harju maakonna Rae vallas. Vaskjala Loomeresidentuur Vaskjala sild Vaskjala veehoidla Vaskjala–Ülemiste kanal Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae vallavalitsuse koduleht
Veneküla

Veneküla on küla Harju maakonna Rae vallas. 1977. aastal liideti Venekülaga Koplimetsa. 2024. aastal algatas Rae vallavolikogu Veneküla nime muutmise, soovides võtta uueks nimeks Koplimetsa. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marje Joalaid: artikkel "Koplimetsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. "Rae vallas asuv Veneküla muudab sõja tõttu nime" ERR, 26. september 2024 Rae vallavalitsuse koduleht
Veskitaguse

Veskitaguse on küla Eestis Harju maakonna Rae vallas. Veskitagust on esmamainitud 1931. aastal, kui Veskitagusest kirjutati ajalehe Lääne Hääl artiklis "Hoolimatus talupidajate vastu". Artikkel rääkis, kuidas põllutööministeerium otsustas süvendada Pirita jõge, mis jookseb tänapäevani läbi Veskitaguse. Süvendades jõge ei arvestanud põllutööministeerium Veskitaguse elanikega, kelle jaoks oli jõe madalam koht ülekäiguks. Põllutööministeerium pidas silla ehitamist liiga kalliks ning seega jätkati jõe süvendamist, mille tõttu kirjutasid Veskitaguse elanikud 35 allkirjaga nõudekirja maavalitsusele, kus nõudsid silla ehitamist. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Lääne Hääl (14. veebruar 1931). "Lääne Hääl: maarahva häälekandija". Vaadatud 07.04.2020. Rae vallavalitsuse koduleht
Ülejõe (Rae)

Ülejõe on küla Harju maakonna Rae vallas. Küla miljööd iseloomustavad heina- ja põllumaad. Pirita jõe kaldal esineb tihe puude- ja võsakasv, mis võib kohati olla läbimatu. Küla poolitab kaheks kraav, mis viib kõrval asuva turbaraba vee jõkke. Kraavi lõunapoolsel kaldal asub tihedalt asustatud elurajoon, samas kui põhjapoolsel kaldal asuvad taluhooned. Küla põhjaossa on Rae valla arengukavas ette nähtud puhke- ja virgestusmaa, mistõttu kehtestatakse tulevikus ranged piirangud ehitustegevusele. Rahvastik on koondunud küla lõunaosas asuvatesse kortermajadesse ja Raadiojaama tee äärsesse suvilate rajooni. Suvilad ja kortermajad tekkisid 1946. aastal rajatud raadiosaatekeskuse ümber. Sellest ka tänava nimi – Raadiojaama tee. 1997. aastal oli ametlikke elanikke 95, kuigi suvilates elab palju inimesi, kes ei ole ennast küla elanikena kirja pannud. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae vallavalitsuse koduleht Koduleht
Suursoo

Suursoo on mitme koha- ja ka isikunimi: sood Suursoo (ka Läänemaa Suursoo), soo Läänemaal Suursoo, soo Järvamaal Suursoo (ka Määsovitsa soo), soo Põlvamaal (osaliselt ka Venemaal) Arukülä Suursoo Emajõe Suursoo on suuruselt viies soostik Eestis Maidla Suursoo Suru Suursoo ehk Kõnnu Suursoo Suursoo on soo Naissaarel. Hara Suursoo ehk Hara soo Rõuge Suursoo ehk Põdrasuu Suursoo Pärnumaal ehk Pööravere soo Suursoo-Leidissoo looduskaitsealad Emajõe Suursoo maastikukaitseala Läänemaa Suursoo maastikukaitseala külad Suursoo, küla Rae vallas Harju maakonnas Suursoo, endine küla Pärnumaal järved Suursoo Saarjärv ehk Suursoo järv ehk Sanksaarõ järv Suursoo Umbjärv Suursoo laugas Suursoo turbakarjäär isikud Toivo Suursoo, jäähokimängija
Lihaskude

Lihaskude on loomorganismide kokkutõmbumisvõimelistest pikkadest lihasrakkudest koosnev kude, mille ülesanne on organismi liigutustalitlused. Eristatakse kolme lihaskoe tüüpi: silelihaskude, südamelihaskude ja skeletilihaskude. Skeletilihaskoe rakud on paljutuumsed ja alluvad tahtele. Silelihaskude vooderdab organismi siseelundeid: sooni, soolt, magu jne; need rakud on ühetuumsed, tahtele ei allu. Südamelihaskude töötab automaatselt (tahtest sõltumata), selle rakud on ühetuumalised ja moodustavad võrgustiku. Lihas
Kasemetsa

Kasemetsa on küla Harju maakonnas Saku vallas. Külas on Kasemetsa raudteepeatus. Kasemetsa–Kiisa tee Kasemetsa tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 31.12.2023.
Kirdalu

Kirdalu on küla Harju maakonnas Saku vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lokuti

Lokuti on küla Harju maakonnas Saku vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Lokuti küla Saku valla veebilehel Lokuti küla 505 Saku valla veebilehel
Metsanurme

Metsanurme on küla Harju maakonnas Saku vallas. Külas asub Metsanurme koduloomuuseum. Kasemetsa–Kiisa tee Kasemetsa tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Metsanurme küla koduleht
Rahula

Rahula on küla Harju maakonnas Saku vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rahula koduleht
Tammemäe

Tammemäe on küla Harju maakonnas Saku vallas. Külas asub Tammemäe järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 7.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ämari

Ämari on alevik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kuni 2017. aasta haldusreformini kuulus Ämari Vasalemma valda. Ämaris asub Ämari lennubaas. Ämarit on esimest korda mainitud "Taani hindamisraamatus" (küla nimega Hemaeri). 1413. aastal mainitakse praeguse aleviku kohal olnud küla Happemat, mis müüdi Padise kloostrile. Aastast 1592 on teada küla järgi nimetatud Ämari mõis (Happtmatt, hiljem Habbinem); küla ennast küll nimetati Suurkülaks. Ämari lennuväekalmistu Ämari lennuväli Paldiski–Padise tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 704.
Lemmaru

Lemmaru on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Aastatel 1992–2017 kuulus Vasalemma valda. Küla territooriumil asub Vasalemma raudteejaam. Vasalemma karjääri tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Veskiküla

Veskiküla on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Külas asub Valgma talu kalmistu. Kuni 2017. aasta haldusreformini kuulus küla Vasalemma valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Teabenõue

Teabenõue on teabenõudja poolt avaliku teabe seaduses sätestatud korras teabevaldajale esitatud taotlus teabe saamiseks. Teabenõue puudutab asutuses olemas oleva dokumendi või muu teabe (nii paberil kui digitaalkujul) väljastamist. Teabenõudega võib küsida näiteks terve dokumendi sisu või ka vaid selle väljavõtteid. Lisaks võib teabenõudega küsida väljavõtteid mingist andmekogust või andmestikust. Seda eeldusel, et vastamiseks ei tule luua uut teabe sisu. Teabenõude on ka isiku pöördumine asutuse poole, milles isik soovib saada teavet mingi dokumendi olemasolu või selle puudumise kohta ja millele on võimalik vastata "jah" või " ei" vormis. Teabevaldaja peab teabenõudele vastama 5 tööpäeva jooksul. Teabenõudes tuleb suuliselt või kirjalikult esitada järgmised andmed: Teabenõudja ees- ja perekonnanimi Asutuse või juriidilise isiku nimel esitatava teabenõude puhul juriidilise isiku nimi või asutuse nimetus teabenõudja sideandmed (posti- või elektronpostiaadress või faksi- või telefoninumber), mille kaudu teabevaldaja saaks teabe väljastada või teabenõudjaga ühendust võtta. Teabenõudja sideandmetes tuleb esitada piisav info, millele oleks võimalik teabe valdajal teave edastada. Taotletava teabe sisu või dokumendi liik, nimetus ja sisu või teabenõudjale teada olevad dokumendirekvisiidid Taotletav teabenõude täitmise viis. Näiteks kirjalik (tavapost või e-post) vastamise viis ja muud juhised teabenõude eesmärkide saavutamiseks. Kui isik taotleb teavet, milles sisalduvad tema või kolmandate isikute juurdepääsupiiranguga isikuandmed, tuvastab teabevaldaja teabenõudja isiku. Kui isik taotleb juurdepääsupiiranguga isikuandmeid kolmandate isikute kohta, teatab ta teabevaldajale teabele juurdepääsu aluse ja eesmärgi. Teabevaldajal on õigus nõuda kirjaliku teabenõude esitamist, kui teabenõudja ei ole rahul suuliselt antud teabega Teabenõudja ei tohi ameti- või tööülesannete täitmise ettekäändel või ametiseisundit kasutades taotleda teabele juurdepääsu isiklikul eesmärgil Märgukiri Selgitustaotlus "Avaliku teabe seaduse üldjuhend" (PDF). Andmekaitse Inspektsioon. 2016. Lk 9. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19.05.2017. Vaadatud 03.01.2019. Avaliku teabe seadus
Kultuurikiht

Kultuurikiht (ka: kultuurkiht, arheoloogiline kultuur(i)kiht) on otsese inimtegevuse tulemusena või kaasmõjul ladestunud pinnasekiht. Kui kultuurikihti pole hiljem rikutud, siis selle alumised ladestused ja sealt leitud esemed on vanemad kui nende peal olevad ladestused ja esemed. Arheoloogia Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 02.08.2013) Aivar Kriiska, Andres Tvauri (2002). Eesti muinasaeg. Tallinn: Avita. Lk 11
Metsasarv

Metsasarv (itaalia corno) on vaskpuhkpill. Metsasarve otsene eelkäija oli jahisarv, mille särav kõla sarnanes trompeti omaga. Ajapikku muutus sarve huuliku ja kõlalehtri ehitus ning pilli tämber omandas pehmema värvingu. Tänapäeval kasutatav metsasarv näeb välja toredasti rõngasse ja sõlme keeratud pika toruna. Metsasarve hoitakse mängimisel käes üpris eriliselt: klahvidel mängitakse vasaku käega, parem käsi asub vähem või rohkem kõlalehtri sees. Parema käega toetatakse pilli, mahendatakse tooni ja täpsustatakse häälestust. Metsasarve eelkäijateks on loomade sarvedest ja puust valmistatud jahisarved. Edaspidi hakati neid valmistama metallist ja toru painutati täisringiks. Metsasarve toru pikkus on umbes 4 meetrit ja kõlalehtri läbimõõt 30 sentimeetrit. Õhusamba pikkuse muutmiseks on metsasarvel kolm või neli ventiili. Metsasarvel on koonushuulik. Metsasarve ulatus on umbes 4 oktavit. Et tegemist on F-pilliga, siis kõlab see kvint madalamalt kui noodis kirjas. Noodid kirjutatakse üles peamiselt viiulivõtmes, madalamad ka bassivõtmes. Metsasarv on transponeeriv pill, see tähendab, et tema noodid ei kõla sellel kõrgusel, nagu need kirjas on. Tänapäevases orkestris kasutatakse peamiselt F- ja B-pille, neist esimene kõlab kvindi ja teine suure sekundi võrra madalamalt kui noodikirjas. Tänapäeval valmistatakse valdavalt nn topeltsarvi, milles on ühendatud mõlema varem kasutusel olnud metsasarve võimalused. Sellega on kadunud vajadus kasutada kahte instrumenti. Sõna "metsasarv" tõi tõlkelaenuna (saksa Waldhorn) eesti keelde heliloojast keeleteadlane Karl August Hermann, kes on tublisti üle saja tänapäevani vastu pidanud sõna autor. Sõna "metsasarv" võttis Hermann kasutusele 1887. aastal, kuid aastate jooksul tutvustas ta oma muusikaalastes kirjutistes veel selliseidki uudissõnu nagu "helilooja", "heliredel", "üksiklaul", "kirikulaul", "keelpill", "löökpill", "avamäng", "tiibklaver" jm. Metsasarvemängijate loend Tartu Metsasarveühing Reet Kasik. Kust tuli helilooja? Sirp. 05.07.2019. Sõna "metsasarv" Sõnaveebis[alaline kõdulink] (vaadatud 28.10.2019).
Kiuruvesi linn

Kiuruvesi on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas. Naabervallad on Iisalmi linn, Pielavesi vald, Pyhäjärvi linn, Pyhäntä vald ja Vieremä vald. Kiuruvesi vald asutati 1873. aastal, linnaks nimetati 1993. aastal. Kiuruvesi on Soome suurim piima- ja loomalihatootja. Kiuruvesi raudteejaam Kiuruvesi kirik Kiuruvesi Population growth biggest in nearly 70 years  Kiuruvesi linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kiuruvesi koduleht
Suonenjoki linn

Suonenjoki on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas. Suonenjoki alev nimetati linnaks 1977. aastal. Suonenjoki on tuntud maasikakasvatuse poolest. Population growth biggest in nearly 70 years http://www.suonenjoki.fi/
Anjalankoski

Anjalankoski oli linn ja omavalitsusüksus Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Asus Kymijoki ääres Kouvolast 17 km lõunas. 1. jaanuaril 2009 liitusid Anjalankoski, Kouvola, Elimäki vald, Valkeala vald, Jaala vald ja Kuusankoski üheks omavalitsusüksuseks, mille nimeks sai Kouvola linn. Linna jalgpalliklubi MyPa mängib hooajal 2008 riigi kõrgliigas. Anjalankoski asutati 1975. aastal, kui Anjala ja Sippola vald ühinesid. Linnaks sai see 1977. aastal. Sõpruslinn Eestis oli Sindi. Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019.
Imatra linn

Imatra on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes, Lõuna-Karjala maakonnas. 2020. aasta 31. jaanuari seisuga oli linna elanike arv 26 509. Imatra alev asutati 1948. aastal, linnaõigused sai 1971. Imatra lähedalt saab alguse Vuoksi jõgi, millel asub Imatra kosk. Linna suurim tööandja on metsatööstusettevõte Stora Enso. Juuli viimasel nädalal korraldatakse Imatras rahvusvahelist Black & White Theatre Festivali (Mustan ja Valkoisen Teatterifestivaali). Imatra naabervallad on lõunas Lappeenranta linn ja põhjas Ruokolahti vald. Idas piirneb ta Venemaaga. Imatra asub Riigitee 6 (Valtatie 6) ääres. Seal asub raudteejaam, kus peatuvad kõik Helsingi ja Joensuu vahel sõidavad reisirongid. Imatra kosk Soome huviväärsus tavapärases olus Imatra kosk Valtionhotelli Kolme Risti kirik Tainionkoski kirik Imatrankoski kirik Imatra Püha Nikolai kirik Population growth biggest in nearly 70 years  Imatra linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Imatra koduleht
Heinola linn

Heinola on linn ja omavalitsus Soomes Lõuna-Soome läänis Päijät-Häme maakonnas. Naabervallad on Asikkala vald, Hartola vald, Iitti vald, Kouvola linn, Lahti, Mäntyharju vald, Pertunmaa vald ja Sysmä vald. Linn asub Ruotsalaineni and Konnivesi järve vahel. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years  Heinola linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis http://www.heinola.fi/
Orimattila linn

Orimattila on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Päijät-Häme maakonnas. Asub Lahtist 20 km lõuna pool. Naabervallad on Hollola, Iitti, Kärkölä, Lahti, Lapinjärvi, Myrskylä, Mäntsälä ja Pukkila. Orimattilast sai linn 1992. aastal. 2011 liideti Orimattilaga Artjärvi vald. Orimattilast on pärit filmirežissöörid, vennad Mika ja Aki Kaurismäki. Heinämaa, Henna, Karkkula, Keituri, Kirkonkylä, Kuivanto, Luhtikylä, Mallusjoki, Niemenkylä, Niinikoski, Pakaa, Pennala, Ruha, Terriniemi, Tietävälä, Tuorakka, Tönnö, Viljamaa, Viljaniemi, Virenoja. Population growth biggest in nearly 70 years  Orimattila linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Somero linn

Somero on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Päris-Soome maakonnas. Somero vald asutati 1867, linnaks nimetati 1993. Population growth biggest in nearly 70 years Somero koduleht
Surnud 28. detsembril

Siin loetletakse 28. detsembril surnud tuntud inimesi. 1663 – Francesco Grimaldi, itaalia füüsik ja astronoom 1694 – Mary II, Inglismaa kuninganna 1919 – Janne Rydberg, rootsi füüsik 1925 – Sergei Jessenin, vene luuletaja 1932 – Malcolm Douglass Whitman, USA tennisist 1936 – Nestor Lakoba, abhaasi rahvusest Nõukogude partei- ja riigitegelane 1937 – Maurice Ravel, prantsuse helilooja 1940 – Alexander Riesenkampff, Eesti advokaat 1942 – Alfred Flatow, Saksamaa riistvõimleja 1943 – Henn-Ants Kurg, eesti sõjaväelane 1945 – Theodore Dreiser, ameerika kirjanik 1947 – Vittorio Emanuele III, Itaalia kuningas 1949 – John Edward Lovelock, Uus-Meremaa kergejõustiklane 1950 – Max Beckmann, saksa maalikunstnik, skulptor ja kirjanik 1954 – Martin Ekström, Rootsi sõjaväelane, poliitik ja seikleja 1954 – Wincenty Lutosławski, poola filosoof 1963 – Paul Hindemith, saksa helilooja 1965 – Eero Laping, Eesti korvpallikohtunik 1967 – Karl Laas, Eesti kergejõustiklane ja spordiajakirjanik 1970 – Charles Liston, USA poksija 1971 – Max Steiner, USA helilooja 1972 – Paul Sild, eesti luterlik vaimulik 1983 – James Newton Demaret, USA golfimängija 1985 – Henn Jaaniste, eesti näitleja 1985 – Silvia Tobias, eesti harfimängija ja muusikapedagoog 1988 – Heino Einloo, Eesti korvpallikohtunik 1988 – Herman Lipp, eesti agronoom 1994 – Ants Pihelgas, Eesti veemotokohtunik ja -treener 1996 – Pent Nurmekund, eesti keeleteadlane 1997 – Aleksander Kivilaan, Eesti ja Ameerika Ühendriikide põllumajandusteadlane 1998 – Ricardo Tormo Blaya, Hispaania mootorisportlane 1998 – Robert Rosen, ameerika biofüüsik ja bioloogiateoreetik 1998 – Vaike Vahi, eesti pianist 1998 – Herbert Fechner, Saksa DV riigitegelane 2003 – Laine Viileberg, eesti mikrobioloog 2004 – Susan Sontag, USA kirjanik 2006 – Don Edgren, Disneylandi atraktsioonide insener 2006 – Stanislav Landgraf, Venemaa näitleja 2006 – Tommy Sandlin, Rootsi jäähokitreener 2006 – Jamal Karimi-Rad, Iraagi poliitik 2006 – Kōmei Abe, jaapani helilooja, dirigent, tšellist ja klarnetist 2009 – Lev Vassiljev, Eesti geograaf ja kartograaf 2009 – Peeter Künstler, eesti kirjanduskriitik 2010 – Zeferino Nandayapa, Mehhiko marimbista ja helilooja 2012 – Viktor Agudin, Eesti tõstetreener ja sporditeadlane 2013 – Andrew Jacobs, USA jurist ja Esindajatekoja liige 2013 – Ilja Tsõmbalar, Venemaa jalgpallur 2014 – Heino Luksep, Eesti sporditegelane 2015 – Guru Josh, inglise DJ 2015 – Vello Paatsi, eesti geograaf, kultuuri- ja teadusloolane 2016 – Debbie Reynolds, ameerika näitleja ja laulja 2016 – Gregorio Álvarez, Uruguay sõjaväelane ja riigitegelane, riigi president (1981–1985) 2016 – Ilja Kaganovitš, Eesti majandusteadlane 2017 – Rose Marie, USA näitleja 2017 – Sue Grafton, Ameerika Ühendriikide kirjanik 2018 – Amos Oz, Iisraeli kirjanik ja ajakirjanik 2020 – Mati Eliste, eesti saatejuht, ajakirjanik ja ujuja 2021 – Harry Reid, Ameerika Ühendriikide poliitik 2022 – Ivi Tivik, eesti viiuldaja ja muusikapedagoog
Josef Ospelt

Josef Ospelt (9. jaanuar 1881 Vaduz – 1. juuni 1962 Vaduz) oli Liechtensteini poliitik ja jurist, aastatel 1921–1922 Liechtensteini esimene valitsusjuht. Aastast 1921 kandis ta vürstliku nõuniku tiitlit. Ta sündis taluniku ja valla kassapidaja Julius Ospelti perekonnas. Omandanud juriidilise hariduse, sai Josef Ospeltist juba noorelt riigiametnik. Aastatel 1912–1920 oli ta valitsussekretär ning aastast 1918 ühtlasi vürstlik rendimeister. Josef Ospelt oli 1918. aastal üks Progressiivse Kodanikepartei (FBP) asutajatest. Konservatiivsete ringkondade huve esindava FBP liikmena sai temast 2. märtsil 1921 Liechtensteini esimene valitsusjuht, kuid juba 27. aprillil 1922 astus tema valitsus tagasi. Kuni uue valitsuse ametisse nimetamiseni sama aasta 4. mail jätkas ta tööd valitsusjuhi kohusetäitjana. Ospelti poliitiline tegevus jätkus ka pärast valitsusjuhi ametist lahkumist: ta oli aastatel 1928–1949 valitsusnõukogu president, 1930–1932 Maapäeva liige ja 1950–1957 järelevalvenõukogu president. Aastatel 1930–1953 oli ta ühtlasi Liechtensteini Riigikohtu president. Ta osales ka mitme seltsi ja ühingu töös. Nii oli ta aastatel 1923–1960 katoliikliku ühingu Caritas kassapidaja ja aastatel 1928–1955 Liechtensteini Ajalooühingu esimees, avaldades arvukalt artikleid ajalooteemalistes aastaraamatutes. Josef Ospelt oli ühtlasi ettevõtja, kelle loodud firma tegutseb tänaseni. 20. oktoobril 1922 sai ta valitsuselt loa luua büroo, mis tegeles kinnisvarahalduse ja äritehingute vahendamisega. Pärast Josefi surma läks firma üle tema pojale Willy Ospeltile (1928–1991) ja aastast 1991 juhib seda Georg Kieber-Ospelt. Ettevõte kannab tänapäeval nime Interadvice Anstalt. Ta oli usutunnistuselt katoliiklane. Aastast 1916 oli ta abielus Mathilda Antoniga (1889–1960), kohaliku müürsepa Joseph Antoni Ospelt tütrega. Ospelt leidis oma viimse puhkepaiga Vaduzi kalmistul oma surnud naise kõrval. Samasse hauda maeti Josef Ospelt (1930–1990), Willy Ospelt ja Anny Ospelt (1932–2023).