laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Määramatuse printsiip

Määramatusseos või määramatuse printsiip, tuntud ka kui Heisenbergi määramatuse printsiip, (inglise keeles uncertainty principle) on kvantmehaanikas Werner Heisenbergi poolt 1927. aastal tõestatud tõsiasi, et on olemas teatud osakeste füüsikaliste suuruste paarid, mis ei saa olla samaaegselt kuitahes täpselt määratud. Teisiti öeldes, mida täpsemini mõõdetakse osakese ühte omadust, seda vähem täpselt saab mõõta teist omadust. Osakeste määramatuse seosed tulenevad osakeste laineloomusest. Üheks selliseks paariks on osakese asukoht (koordinaat) x ja impulss p. Formaalse ebavõrdsuse matemaatilise valemi, mis on seotud asukoha σx mõõtemääramatuse ja impulsi σp mõõtemääramatusega, tuletas 1928. aastal Earle Hesse Kennard ja sõltumatult Kennardist veel samal aastal Hermann Weyl: kus ℏ {\displaystyle \hbar } on taandatud Plancki konstant. määramatuse printsiip kvantmehaanikas
Pulp Fiction

"Pulp Fiction" on 1994. aasta USA film. Filmi režissöör on Quentin Tarantino. Filmi tootsid A Band Apart, Jersey Films ja Miramax Films. Filmi on põimitud neli lugu Los Angelese kriminaalidest. Filmis mängib terve plejaad tunnustatud näitlejaid: John Travolta, Samuel L. Jackson, Bruce Willis, Tim Roth, Ving Rhames ja Uma Thurman. Film on pälvinud palju tunnustust, sealhulgas Cannes'i filmifestivali Kuldse Palmioksa. John Travolta Samuel L. Jackson Bruce Willis Tim Roth Ving Rhames Uma Thurman http://www.filmiveeb.ee/filmid/514/Pulp-Fiction/
Alina Šuhh

Alina Šuhh (sündinud 12. veebruaril 1999) on ukraina kergejõustiklane. Tema põhialad on mitmevõistlus ja odavise. Šuhhi treenerid on tema vanemad Maia ja Anatoli Šuhh. 2015. aastal osales Šuhh U18-vanuseklassi kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Calis ja võitis 5896 punktiga pronksmedali. Aasta hiljem tuli ta esmakordselt toimunud U18-vanuseklassi Euroopa kergejõustikumeistrivõistlustel Euroopa meistriks. Samadel meistrivõistlustel võttis ta osa ka odaviskevõistlusest ning tuli kokkuvõttes kuuendale kohale. 2017. aasta sisehooajal parandas Šuhh rootslase Carolina Klüftile kuulunud juunioride siserekordit, tänu sellele kvalifitseerus ta Euroopa sisemeistrivõistlustele, mille lõpetas 11. kohaga. 2017. aasta Götzise mitmevõistlusel viis ta oma isikliku rekordi 6106 punktini. Londoni maailmameistrivõistlustel saavutas ta 6075 punktiga 14. koha. 2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel saavutas ta viievõistluses seitsmenda koha. U20-vanuseklassi maailmameistrivõistlustel Tamperes tuli ta odaviskes maailmameistriks tulemusega 55,95 meetrit. Ta oli ka üks seitsmevõistluse favoriite, aga oli sunnitud pärast avaala vigastuse tõttu võistluse katkestama. Šuhh on võistelnud korduvalt ka Eestis. Esimest korda võistles ta Eestis 2016. aasta augustis Pärnus, osaledes kaugushüppes ja odaviskes. 2017. aastal osales ta Tallinnas toimunud rahvusvahelisel mitmevõistlusel ja Euroopa võistkondlikel mitmevõistluse meistrivõistlustel, mõlemal võistlusel saavutas ta esikoha. Samal aastal võttis Šuhh osa veel ka Martin Kutmani mälestusvõistlustest ja heitjate seeriavõistlusest. Sarnaselt 2017. aastaga osales ta ka 2018. aastal Tallinnas toimunud rahvusvahelisel mitmevõistlusel, võites teist aastat järjest esikoha, samuti võttis ta uuesti osa ka heitjate seeriavõistlusest. https://www.iaaf.org/competitions/iaaf-world-u18-championships/9th-iaaf-world-youth-championships-2015-5408/results/women/heptathlon-girls/800-metres/points#resultheader https://www.iaaf.org/news/report/shukh-heptathlon-wyb https://www.iaaf.org/news/report/alina-shukh-ukraine-world-u20-indoor-pentathl https://www.european-athletics.org/competitions/european-athletics-indoor-championships/history/year=2017/results/index.html https://web.archive.org/web/20190421195047/http://static.sportresult.com/federations/iaaf/liveResults/index.html?namespace=AT_PROD_2&event=Goetzis2017#baseFrame#__athPdfList#PdfListInit#Goetzis2017_COMPSTRUCT_JSON https://www.iaaf.org/competitions/iaaf-world-u20-championships/iaaf-world-u20-championships-tampere-2018-6082/results/women/javelin-throw/final/series#resultheader https://www.iaaf.org/competitions/iaaf-world-u20-championships/iaaf-world-u20-championships-tampere-2018-6082/results/women/heptathlon/high-jump/series#resultheader https://www.iaaf.org/athletes/ukraine/alina-shukh-280889 Alina Shukh | Athlete profile | IAAF
Arvo Loorits

Arvo Loorits (sündinud 30. jaanuaril 1948 Mõniste vallas Võrumaal), on eesti jalgrattur, suusataja, sõudja ja sporditegelane. Lõpetas 1965. aastal ehituslaudsepana Pärnu 13. Kutsekooli ja 1976 mööblitööstuse tehnoloogina Võru Tööstustehnikumi. Sportima hakkas 1963, harrastas jalgrattasõitu, suusatamist ja aerutamist, juhendajad Aksel Randmer ja Väino Juurikas. Tulnud 1970 jalgrattakrossis Eesti meistriks. 179 cm, 74 kg. Tegutsenud sõudekohtunikuna (1985 vab kat). Kuulunud 1992–97 Sõudeliidu ja 1997–2007 Pärnu Spordiliidu juhatusse. Töötanud 1965–77 laudsepana, 1977–91 Dünamo sõudebaasis paadiremondimeistrina ja baasijuhatajana ning seejärel Pärnu Sõudeklubi juhatajana. Aastast 2010 Pärnu Rääma Keskus OÜ juhatuse liige. 2008 Pärnu teenetemärk (teenete eest sõudmise arendamisel) 2013 Pärnu vapimärk (pikaajaliste teenete eest Pärnu erinevate sportlike ürituste korraldamisel, Rääma sõudebaasi ja sõudestaadioni ning tippsõudmise arendamise eest Pärnus) Tema poeg on sõudja Timo Loorits. https://www.esbl.ee/biograafia/Arvo_Loorits Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H.-H. Artma] Tln, 2001, lk 385–389; H-H. Artma. Pärnu – Eesti sõudespordi kants. Pärnu 2004, lk 203–207.
Arad

Arad on linn Rumeenias, Aradi maakonna keskus. Asub Mureși jõe ääres ajaloolises Krisaania piirkonnas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aradi elanikest rumeenlasi 85,19%, ungarlasi 10,06%, mustlasi 1,71%, sakslasi 0,84% ja teistest rahvustest inimesi 1,22%. 2021 Romanian census  Arad – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Aradi ametlik koduleht (rumeenia, inglise)
Rein Stint

Rein Stint (5. detsember 1944 Tallinn – 29. märts 1995 Tallinn) oli eesti autosportlane ja sporditegelane. Ta lõpetas aastal 1963 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi. Võitis 1976 NSVL-i meistrivõistlustel autorallis 7. klassis hõbeda. NSVL Meistersportlane (1976). Oli Autospordiföderatsiooni rallikomitee liige, 1979–1981 komitee esimees. Töötas Tervishoiuministeeriumi autopargis ekspluatatsiooniosakonna juhatajana. Rein Stint suri 29. märtsil 1995 Tallinnas ja ta maeti 1. aprillil 1995 Liiva kalmistule. https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=d6PaX49owaJO Biograafia ESBL-is
Nikita Lunin

Nikita Lunin (sündinud 23. aprillil 1990 Pärnus) on Eesti sõudja. Lõpetas 2009 Pärnu Vene Gümnaasiumi ja 2013 radioloogiatehniku erialal Tartu Tervishoiu Kõrgkooli. Sportima hakkas 1996, harrastas Idamaade võitluskunste. Sõudmisega tegeles alates 2000 Tatjana Jaansoni käe all ja seejärel 2005 Mihkel Leppiku rühmas. kaheksapaadil roolijana 2007 U23 maailmameistriks MM-il 2007 16. ning U23 MM-il 2005 ja 2006 7. koht 2005–07 kolmekordne Eesti meister. Sõudeliidu parim juunior (U-23) 2006–2007. https://www.esbl.ee/biograafia/Nikita_Lunin
Torrensi järv

Torrensi järv on suur efemeerne soolajärv Lõuna-Austraalias, millel tavapäraselt puudub ühendus teiste veekogudega. Pärast suuri vihmaperioode on järvel väljavool läbi Pirie-Torrensi koridori Spenceri lahte. Torrensi järv asub Arcoona platoo ja Flinders Range'i mäestiku vahel, Torrensi järve rahvuspargis. Järv on 30 meetrit üle merepinna ja maksimaalne sügavus on vaid 1 meeter. Kui järv on täidetud veega, on tegemist Austraalia suuruselt teise järvega, mis hõlmab 5745 km², kuid seda on juhtunud vaid üks kord viimase 150 aasta jooksul. Järve põhi on kaetud õhukese soolakihiga, mille all on punakaspruunid savikihid. Järve ümbruse taimestik on hõre. Põhiliselt on esindatud randköömen ja maltsad. Veeperioodil on täheldatud järve piirkonnas 64 linnuliiki, paljud neist olid tulnud järve äärde pesitsema. Pesitsejate seas märgati ka punarind-karkjalga (Cladorhynchus leucocephalus), keda alates 1930. aastast ei ole Lõuna-Austraalias pesitsemas nähtud. Kuivaperioodil on järv elupaigaks paljudele loomaliikidele, sealhulgas skorpionidele, ämblikele, mardikatele ja sipelgatele. Pärast ootamatult suurt vihma 1989. aasta märtsis täitus järv veega, mis oli ka esimene kord, kui selline sündmus teaduslikult dokumenteeriti. Vesi püsis järves 1990. aastate alguseni. Piirkonna traditsioonilisi rahvaid kutsutakse arabanadeks, kokathadeks ja kyunideks. Maadeavastaja Edward John Eyre oli esimene eurooplane, kes järve 1839. aastal avastas. Eyre nimetas järve kolonel Robert Torrensi järgi, kes oli üks Lõuna-Austraalia koloonia asutajaid. Alates aastast 1991 on Torrensi järv täies ulatuses rahvuspargina kaitse all. Rahvusparki saab külastada igaüks tasuta, kuid taotleda tuleb sisenemisluba. "Lake Torrens National Park". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuli 2016. W. D. Williams, P. De Deckker, Russell Shiel. "The limnology of Lake Torrens, an episodic salt lake of central Australia, with particular reference to unique events in 1989".{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "National Parks South Australia".
Roman Lutoškin

Roman Lutoškin (sündinud 11. mail 1964 Pärnus) on Eesti sõudja ja sõudetreener. Õppis Pärnu 3. keskkoolis ja lõpetas 1982. aastal mööblitislerina Tallinna 10. kutsekooli. Sportima hakkas 1978. aastal Pärnu Dünamos Mati Villsaare õpilasena, hiljem on teda juhendanud ka Mihkel Leppik ja Matti Killing. 176 cm, 75 kg. 1992 Barcelona OM-il paarisaerulisel kahepaadil koos Priit Tasasega 4. koha. MM-il kergekaalu ühepaadil 1991 ja 1992 8., 1996 7., 1997 14. ja 1998 17. ning paarisaerulisel kahepaadil 1993 14., 1994 17. ja 1995 21. koht. Tulnud kergekaalu ühepaadil 1998 MK etapil 5. ja 1999 7. kohale. Võitnud 1990 Hea Tahte mängudel kergekaalu ühepaadil hõbeda. Saanud Nõukogude Liidu meistrivõistlustel ühepaadil 1987 pronksi ja 1990 hõbeda; mitteolümpiadistantsidel kergekaalu ühepaadil 1986 kulla, ühepaadil 1987 hõbeda ning paarisaerulisel kahepaadil 1988 pronksi. Tuli Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadil 1986 ja 1991 kergekaalu ühepaadil võitjaks. 1984 paarisaerulisel kahepaadil ning 1985 kergekaalu ühepaadil ja paarisaerulisel neljapaadil NL-i juunioride meister. Tulnud 30 korral Eesti meistriks: 1991 kergekaalu ühepaadil, 1981, 1986–87 ja 1991 ühepaadil, 1983–84, 1987–89, 1991, 1993–95 ja 1997 paarisaerulisel kahepaadil, 1995 roolijata neljapaadil, 1980, 1984, 1986, 1988–89, 1991, 1993 ja 1997 paarisaerulisel neljapaadil, 1986, 1992–94 kaheksapaadil 1998–99 sisesõudmise kergekaalu kategoorias. 1995 tuli Prantsusmaa meistriks. Meistersportlane (1982). Sõudeliidu parim meessõudja 1996 Tegutsenud 1996. aastast Pärnu Kalevi SK-s sõudetreenerina (6. kutsetase, 2006). 2009. aastast olnud Eesti noortekoondise projektijuht, juhendanud ka noortekoondise paatkondi. Õpilasi: Kaisa Pajusalu, Alvar Räägel, Helen Tinkus. Sõudeliidu parim noortetreener 2015–16. Tema abikaasa on Ulvi Lutoškin (sünninimega Siig). Poeg Tiit Lutoškin (10. VI 1984) on saanud noorte MM-il 2001 paarisaerulisel kahepaadil 13. koha ning tulnud 1999–2001 kuuel korral Eesti noortemeistriks. Poeg Siim Lutoškin (12. XII 1988) on saanud noorte MM-il 2002 roolijaga kahepaadil roolijana 5., 2005 paarisaerulisel neljapaadil 19. ja 2006 paarisaerulisel kahepaadil 14. koha ning tulnud 2001–06 kuus korral Eesti noortemeistriks. https://www.esbl.ee/biograafia/Roman_Luto%9Akin
Rita Maier

Rita Maier (aastani 1986 Rita Morrisson; sündinud 8. detsembril 1956 Vene NFSVs Novosibirski oblastis Suzuni rajoonis) on eesti sõudja ja sõudetreener. Lõpetas 1975 Pärnu 2. Keskkooli ning 1982 treeneri-õpetajana, masseerijana ja ravikehakultuuriinstruktorina Moskvas KKKI. Aastast 1988 pidanud Pärnumaal talu. 176 cm, 76 kg. Hakkas 1968. aastal käima Maret Lingi korvpallitreeninguil, sõudmisega hakkas tegelema 1973. aastal Evi Lepiku juhendamisel. Võitnud NSV Liidu meistrivõistlustel roolijaga neljapaadil 1978 Moskva Trudi ja 1979 Moskva naiskonnas pronksmedali. 1977 NSV Liidu karikavõistlustel Moskva naiskonnas kaheksapaadil 2 korral 2. koht. Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 1983 roolijata kahepaadil, 2006–2007 roolijata ning 1981 ja 1983 roolijaga neljapaadil, 2005 paarisaerulisel neljapaadil ja 1982–1983 kaheksapaadil. Tulnud ka Moskva meistriks. Suurmeister (1979). Aastast 2003 osalenud veteranide sõudevõistlustel, saanud maailma sõudeveteranide regatil 17 esikohta. Töötanud 1982–1988 Pärnu Dünamos ja aastast 2004 Pärnu Sõudeklubis sõudetreenerina (6. kutsetase, 2006). Õpilasi: Tarmo Virkus, Paal Põlluste, Siim Suursild, Anni Rava, Mari-Liisi Soovik, Eglit Võsu. Ta on Merle Maieri õde ja Artur Maieri ema. https://www.esbl.ee/biograafia/Rita_Morrisson
Emilia Muhhina

Emilia Muhhina (sündinud 15. juunil 1933 Vene SFNVs Kurski oblastis) on Eesti sõudja ja sõudetreener. 168 cm, 70 kg. Lõpetas 1951 Moskvas pedagoogilise kooli ja 1961 KKKI. Sõudmist alustas 1950 Krõlja Sovetovis, hiljem jätkas Trudis, tema treener oli Anna Tšebõkina. Võitnud EM-il 1957 ühepaadil kulla ja 1959 hõbeda, NL-i mv-tel 1952–61 ühe-, kahe- ja neljapaadil kokku 8 kulda. NL-i tnl meistersportlane (1962). Töötanud 1952–74 treenerina Moskvas ja 1974–85 sõudetreenerina Tartu LNSK-s. Abikaasa Oleg Tjurin (29. VI 1937 Leningrad – 3. III 2010 Peterburi), sõudja, tuli 1964 Tōkyō OM-il paarisaerulisel kahepaadil olümpiavõitjaks ja Euroopa meistriks. https://www.esbl.ee/biograafia/Emilia_Muhhina
Vahur Mäe

Vahur Mäe (sündinud 24. mail 1980 Pärnus) on Eesti sõudja. Lõpetas 1998 Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi ja 2002 sotsiaaltöö korralduse erialal Tartu Ülikooli Pärnu kolledži. Hakkas 1985 käima Pärnus Evi Lepiku, Anne Tohveri ja Margot Enniko ujumistreeningutel, sõudmistreeninguid alustas 1993 Märt Lelle juhendamisel, 1995 läks Mihkel Leppiku rühma. 182 cm, 88 kg. 2004 kaheksapaadil üliõpilaste MM-il pronksi 1999 roolijata neljapaadil U23 MM-il 12. koha. Tulnud 7 korral Eesti meistriks: 2004 roolijata neljapaadil 1998–2001 ja 2003–04 kaheksapaadil. __ Aastast 2001 olnud sõudekohtunik (2003 A-kat). 2004–11 Pärnu Sõudeklubi ja 2007–11 Pärnu Spordiliidu juhatuse liige. A-st 2013 Ühenduse Sport Kõigile juhatuse liige. Korraldanud aastast 2001 Jüri Jaansoni Kahe Silla jooksu. Toimetanud Eesti Sõudeliidu, Pärnu Sõudeklubi ja Jüri Jaansoni Kahe Silla jooksu veebilehte. Kultuurkapitali Pärnumaa spordipreemia (2007). Töötanud aastast 2008 Pärnumaa Spordiliidus projektijuhina. Aastast 2009 Pärnu linnavolikogu liige, sh 2011–13 esimees. T: Eesti sõudespordi ajalugu (2001, autoreid), Pärnu – Eesti sõudespordi kants (2004, autoreid). https://www.esbl.ee/biograafia/Vahur_M%E4e
Jarek Mäestu

Jarek Mäestu (sündinud 25. augustil 1977 Viljandis) on Eesti sõudja ja sporditeadlane. 185 cm, 85 kg. Lõpetas 1995 Viljandi gümnaasiumi ja 2001 sporditeaduste magistrina TÜ KKT. PhD liikumis- ja sporditeaduste erialal (2004, TÜ). Alustas 1984 Urve Bergmani käe all suusatreeninguid ja 1993 Anne Freimuthi juhendamisel sõudetreeninguid, 1994 treenis Ruth Vaari ning 1994–2002 Mihkel Leppiku suunamisel. Saanud 2000 üliõpilaste MM-il roolijata kahepaadil 8. ja 2002 paarisaerulisel kahepaadil 3. koha. Tulnud 10 korral Eesti meistriks: 2000 ja 2003 roolijata neljapaadil, 1998 paarisaerulisel neljapaadil 1997–2003 kaheksapaadil. Töötanud 2002–04 sõudetreenerina TÜ Akadeemilises Spordiklubis. Tegutsenud sõudekohtunikuna (2003 A-kat). Olnud a-st 2007 TÜ sporditeaduste ja füsioteraapia inst-i teadur ja dots. Põhiliselt uurinud treeningu füsioloogiat ja ületreeningut, kuid ka geneetikat ja laste kehalist aktiivsust. Avaldanud teadusartikleid ja teinud kaastööd Eesti Sõudjale. Aastast 2012 MyCoach OÜ juhatuse liige. T: Rowing (2007, autoreid), Treeninguõpetus (2011, koos Jaak Jürimäega). 2015 Tartu Ülikooli aumärk 2021 Tartu Ülikooli medal https://www.esbl.ee/biograafia/Jarek_M%E4estu "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022.
Ilmar Naaber

Ilmar Naaber (sündinud 6. detsembril 1964 Pärnus) on Eesti sõudja. 186 cm, 90 kg. Lõpetas 1984 Pärnu õhtukooli. Sportima hakkas 1978 Kalevi sõudebaasis Kaido Siimu ja Matti Killingu juhendamisel. Võitis 1983 NL-i juunioride mv-tel roolijata neljapaadil hõbeda. Tulnud 6 korral Eesti meistriks: 1983–84 roolijata ja 1982 roolijaga neljapaadil 1981 ja 1983–84 kaheksapaadil. Msp (1983). Töötanud automaatikatehnikuna ja elektroonikuna. Aastast 2011 Automatic OÜ juhatuse liige. https://www.esbl.ee/biograafia/Ilmar_Naaber
Ilmi Nael

Ilmi Nael (sündinud 11. jaanuaril 1942 Pärnumaal Sauga vallas) on Eesti sõudja, Silvia Naela (sünninimega Silvia Neeme) õde. 162 cm, 55 kg. Lõpetas 1961 Pärnu töölisnoorte keskkooli. Alustas 1957 Bernhard Lõhmuse suunamisel võrkpallitreeninguid (1958 Eesti koolinoorte spartakiaadil hõbeda võitja), sõudma hakkas 1958 Veljo Kalepi, Evi Lepiku ja Mihkel Leppiku juhendamisel. Võitis roolijana NL-i mv-tel 1966 paarisaerulisel neljapaadil ning NL-i juunioride mv-tel 1968 ja 1969 kaheksapaadil pronksi. Tuli roolijana kaheksapaadil 4 korral (1966, 1968–69, 1973) NL-i noortemeistriks. Eesti meistriks tulnud roolijana 14 korral: 1968–69 ja 1982 roolijaga neljapaadil, 1965–69, 1971 ja 1980 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 1965, 1969–70 ja 1982 kaheksapaadil. Kuulunud Spartakisse, Kalevisse ja Dünamosse. Olnud 1968–92 EKE Projektis joonestaja-konstruktor, 1992–95 Pärnu maavalitsuse inspektor ja 1995–2000 Pärnu linnavalitsuse inspektor. https://www.esbl.ee/biograafia/Ilmi_Nael
Mihhail Andronov

Mihhail Sergejevitš Andronov (vene keeles Михаи́л Серге́евич Андро́нов; 24. veebruar 1931 Moskva – 2009) oli vene indoloog-dravidoloog, esimese vene-tamili, kannada-vene ja malajalami-vene sõnaraamatu autor.
Toomas Ollesk

Toomas Ollesk (sündinud 22. detsembril 1963 Pärnus) on eesti sõudja. 193 cm, 86 kg. Lõpetas aastal 1982 Pärnu 1. Keskkooli. Harrastas algul Peeter Saare juhendamisel ujumist, sõudma hakkas 1976 Peeter Sonntaki õpilasena; teda on juhendanud ka Mati Villsaar ja Matti Killing. Võitis 1986 NL-i rahvaste spartakiaadil ja NL-i mitteolümpiadistantside mv-tel roolijata kahepaadil kulla ning NL-i mv-tel roolijata neljapaadil pronksi. 1983 NL-i juunioride mv-tel roolijata kahepaadil hõbe. 1981 roolijaga kahepaadil NL-i noortemeister ja roolijata neljapaadil NL-i noortemv-te pronks. Tulnud 14 korral Eesti meistriks: 1984–87 roolijata ja 1985–87 roolijaga kahepaadil, 1986 ja 1988 roolijata 1987–88 roolijaga neljapaadil 1982 ja 1987–88 kaheksapaadil. Meistersportlane (1983). Kuulunud Dünamosse ja Sõudeklubisse Aeron. Olnud aastast 2000 OÜ Catwees juhatuse liige. https://www.esbl.ee/biograafia/Toomas_Ollesk
Rõuma

Rõuma on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Rõuma küla paikneb Risti alevikust lõunas, Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee ääres. Külas on Rõuma bussipeatus. Rõuma asulakoht on kaitstav muinsusmälestis. Küla edelaosa jääb Marimetsa looduskaitsealale, keskosa aga Marimetsa-Õmma hoiualale. Algselt kuulus Piirsalu valda Kullamaa kihelkonnas. XVI sajandil on küla esmamainitud nimedega Rhoudenphæe, Roudenphe, aastal 1601 kasutati nime Ruemeck. 18. sajandi kaartidel on märgitud Reopae mõis, mis oli hiljem Kalju mõisa ja Koluvere mõisa karjamõis. Risti alevik ja raudtee jagasid küla kaheks: Rõuma I põhja pool, Rõuma II lõuna pool raudteed. Need ühendati ühtseks külaks 1977. aastal. Rõuma I ehk Ristist põhja pool oleva külaosa on mainitud 1689. aastal nimega Hartz, 1798. aastal Harze, 1844. aastal Haatsi ja 1871. aastal Aartsi. Kuni 2013. aastani kuulus küla Risti valda. Küla nimi võib pärineda loodusnimest (Rõuma on paikkonnas ka nõmmenimi), talupoja lisanimest või talunimest. 1726. aastal elasid Koluvere piiskopilinnusele kuulunud külas nimega Hartz talupojad Reoma Tönnis ja Reoma Jürri ning eraldi Reoma Rein. Lauri Kettunen on tuvastanud nime ka kujul Reoba ja pidas seetõttu järelosist -ma hiliseks. Andrus Saareste on nimega samastanud Kullamaa vakuraamatus esineva nimekuju Roudenphe, mille aluseks oletab Kettunen mitmuse omastavat *Revoden-. Ta esitas teooria, mille kohaselt oli algne nimekuju Revonpää, mida võrdleb kohanimedega Reomäe ja Reosilla. Kui aga lähtuda esimesest kirjapanekust XVI sajandil Rhoudenphæe, Roudenphe ja eeldusest, et esisilbis oligi algselt õ, võiks nime seostada kohanimega Rõude, mille lähtekohaks on pakutud sõna rõud : rõua, mis tähendas külmunud maad. Rõuma I ehk Ristist põhja pool asuva külaosa vana nimi võib tuleneda eesti keelest. Rõuma kraav Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 20.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/app/maanteeamet Maa-ameti geoportaal Eesti kohanimede leksikon
Toivo Ormisson

Toivo Ormisson (sündinud 12. juunil 1942 Valgas) on eesti endine sõudja. Ta lõpetas aastal 1961 Tartu 5. Keskkooli ja 1971 zootehnikuna Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Töötanud 1976–1996 Jõusöödatööstuse Uurimiskeskuse juhataja asetäitjana ja 1996–2006 Tartu Viljasalve Elva söödatehases peatehnoloogina, hiljem olnud korteriühistu juhataja. Hakkas sportima 1955. aastal Tartu LSK ujumistreeningutel. Sõudmistreeninguid alustas 1957. aastal Ülo Tölbi õpilasena, 1969. aastast juhendas teda Jüri Kurul. NSV Liidu meistrivõistlustetel: 1970 roolijata kahepaadil 3. koht 1972 1. koht 1975 2. koht 1973 ja 1975 roolijata neljapaadil 2. koht NSV Liidu karikavõistlustel: 1970 roolijaga kahepaadil 1. koht 1972 roolijata neljapaadil 2. koht 1973 roolijata neljapaadil 1. koht 22 korda Eesti NSV meister: 1965, 1970 ja 1975 roolijata kahepaadil 1964–1965 ja 1971 roolijaga kahepaadil 1969, 1971, 1973 ja 1975 roolijata neljapaadil 1969, 1973 ja 1975 roolijaga neljapaadil 1973 ja 1976 paarisaerulisel neljapaadil 1960–1962, 1967, 1969, 1973 ja 1976 kaheksapaadil 1972 Kalevi auliige 1970 NSV Liidu meistersportlane 1972 Eesti NSV parima võistkonna liige 1973 Eesti NSV parima võistkonna liige https://www.esbl.ee/biograafia/Toivo_Ormisson Biograafia ESBL-is
Valeri Osmokesku

Valeri Osmokesku (ka Valery; sündinud 16. juunil 1958 Narvas) on Eesti endine sõudja ja sõudetreener. Lõpetanud 1973. aastal Narva 9. Keskkoolis põhikooli ja 1977. aastal Narva Polütehnikumi ehitusteaduskonna. Sõudmistreeninguid alustas 1975. aastal Narva Kalevi Spordikoolis Igor Popovi õpilasena, hiljem jätkas Jüri Kuruli ja Matti Killingu juhendamisel. Võitnud 1976–1981 Eesti meistrivõistluste medaleid. Tema kasvandik Vjatšeslav Divonin oli NSV Liidu koondise paarisaerulise neljapaadi koosseisus Eesti sõudespordi esimene noorte maailmameister (1988). 2006 kordas sama tulemust Jevgenia Rõndina paarisaerulisel kahepaadil. Töötanud aastast 1980 Narva Spordikoolis ja Kalevis sõudetreenerina (6. kutsetase, 2006). 1985–1988 – kuulus Sõudespordiföderatsiooni presiidiumi ja 1989–1992 Sõudeliidu juhatusse. 1988 – Eesti NSV teeneline treener Eesti NSV Spordikomitee teeneteplaat ja medal. Sõudeliidu parim noortetreener 2006 ning parim juunioride treener 2016 ja 2018. https://www.esbl.ee/biograafia/Valeri_Osmokesku B: Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tallinn, 2001, lk 194–196. Biograafia ESBL-is
Kadarpiku

Kadarpiku on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda. See piirneb kirdes Koela külaga, kagus Taebla aleviku ja Kirimäe külaga, edelas Haapsalu linna Tammiku ja Laheva külaga ning loodes Saunja külaga. Kadarpiku külas asub Ants Laikmaa majamuuseum. Taebla tarandkalme Alba järv Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pierre de Coubertini medal

Pierre de Coubertini medal on Rahvusvahelise Olümpiakomitee välja antav medal sportlasele, kes on olümpiamängudel üles näidanud erilist ausust ja spordimehelikkust. Harva on medalit antud ka sporditegelasele, kellel on olümpiamängudega seoses tähelepanuväärseid teeneid. Auhinda antakse välja 1964. aastast. 1964 Luz Long (postuumselt; 1936. aasta Berliini olümpiamängud) Emil Zátopek (postuumselt, 1952. aasta Helsingi olümpiamängud) Eugenio Monti (1964. aasta Innsbrucki olümpiamängud) ... Éric Monnin ...