Muusikažanr

Muusikažanr ehk muusikaline žanr on muusikas heliteose või esituse kokkuleppeline kategooria. Puudub ühtne kriteerium, kuidas muusikažanrit määrata. Määramise aluseks võib olla näiteks muusikaline struktuur; orkestratsioon; kõla; tekst; muusikastiil; muusikavorm; esituse omadused nagu aeg, koht, otstarve ja kontekst. Muusikažanr põhineb kordusel, mis ühest küljest tähendab mineviku korduste määratlemist ning teisest küljest kutsub esile kordumist tulevikus. Muusikažanrit määravad kriteeriumid jagunevad kaheks: ühed määravad muusikažanri vastavalt heliteose omadustele ning teised eeldavad heliteose poolt kuulajas põhjustatud kogemuse arvessevõtmist. Esimene on tegelikult poeetika haru ja selle järgijaid on Aristotelesest kuni tänapäeva analüütilise esteetika esindajateni. Teine puudutab pigem esteetilist kogemust, mida tuleks eelkõige mõista kommunikatsiooni suunava tegurina. Seda vaatenurka on pooldanud paljud tänapäeva kirjandus- ja muusikateadlased ning see peegeldab üldisemat tendentsi problematiseerida kunstiteose ja selle vastuvõtu suhteid. Muusikažanri ja muusika funktsiooni seos on olnud ajalooliselt kõige rohkem avatud ümberdefineerimistele ja žanrite algse olemuse kadumisele. Muusika funktsioon võib olla seotud kohaga, kus muusikat ette kantakse, näiteks: kammermuusika mõiste oli algselt seotud esitamisega aristokraatlikes "kambrites" vastandina näiteks kirikule. Samas alates 18. sajandist, kui muusika muutus järjest kättesaadavamaks ka madalamatele seisustele, mängis muusika "kammermuusikaks" määratlemisel rolli pigem esituskoosseis või -stiil, sest kammermuusikat hakati žanri piire ületades mängima ka kodanlikes kontserdisaalides koomilise ooperi (opéra comique) žanr on saanud 19. sajandil nimetuse samanimeliselt Pariisi teatrimajalt, kus vastavaid teoseid esitati. Aja jooksul hakati koomilist ooperit järjest enam esitama ka varem ainult n-ö tõsisele ooperile spetsialiseerunud teatrites. Muusika žanriline nihe võis toimuda seoses piiravate tingimustega, milles helilooja töötas, näiteks: kiriku teenistuses olevad heliloojad olid tihti sunnitud kohandama algselt ilmalikud žanrid kantaadi, sonaadi ja ooperi ümber vaimulikuks kantaadiks, kirikusonaadiks või oratooriumiks. algne seltskonnatants menuett leidis aristokraatliku publiku nõudmisel tee ka sümfooniasse. romantismi ajal tekkinud tarbemuusika (Gebrauchsmusik) emantsipatsioon ja jõudmine n-ö absoluutsesse muusikasse näitab, et muusikažanrid ei ole muutumatud. 20. sajandi heliloojad on üldiselt loobunud puhastest muusikažanritest ja eelistavad pigem segatud žanre, näiteks kammersümfoonia või performance. Näiteks John Cage loobus oma radikaalsete, muusika mõiste piire kompavate eksperimentidega täielikult nii heliteose kui ka muusikažanri mõistest. Muusikažanr võib saada nimetuse samanimeliselt muusikavormilt. Sellest hoolimata on muusikažanr ja muusikavorm erinevad mõisted. Muusikavorm on heliteose struktuurset ülesehitust kirjeldav kategooria, näiteks sonaadivorm ehk sonaat-allegro, mida kasutatakse tihti nii sonaadi, sümfoonia kui ka instrumentaalkontserdi esimeses osas. Samas muusikažanrites nagu sonaat, sümfoonia või instrumentaalkontsert võib sonaadivorm ka puududa. Levimuusikas ei tehta tihti vahet muusikažanril ja muusikastiilil. Kuni 18. sajandini määras muusikažanri eelkõige muusikateose funktsioon (nt ilmalik, vaimulik), teksti sisu (nt motett, missa) ning kompositsioonitehnika (nt fuuga). Seejärel tõusid tugevamini esile esitus koosseis (nt keelpillikvartett), muusikavorm (nt sonaat), esteetika ja sisu (nt opera seria, opera buffa, sümfooniline pilt, sümfooniline poeem). Muusikateose kasvava individualiseerumisega kunstmuusikas kaotavad žanrid oma mõjujõu. Wolfgang Marxi arvates mõjutab tänapäeval muusikažanri nimetuse kasutamine heliteose pealkirjas oluliselt teose retseptsiooni. gregoriuse koraal cantiga lauda spirituale organum conductus motett rondellus estampii saltarello ballata caccia madrigal ballade rondeau virelai Ayr, aria Ballade canzon galjard intermedio kantsoon koraal lauda madrigal madrigalikomöödia vaimulik madrigal Missa paroodiamissa parafraasmissa cantus-firmus-missa motett motett-šansoon ooper pavaan Ricercar sonata šansoon Tiento Toccata Allemande Canon Cantata Chaconne Concerto Concerto grosso Solo concerto Courante Fuuga Gavott Gigue Missa Menuett Ooper Opera buffa Opera seria Oratoorium Partiita Passakalja (passacaglia) Passepied Prelüüd Saraband Sinfonia Sonaat Flöödisonaat Triosonaat Süit Bagatell Ballade Ballett Klassikaline ballett Caprice Carol Concerto Cello concerto Clarinet concerto Double bass concerto Flute concerto Oboe concerto Piano concerto Trumpet concerto Viola concerto Violin concerto Dance Divertimento Étude Impromptu Intermezzo Missa Masurka Marss Music-hall Nokturn Ooper Ballad opera Opera buffa Opéra comique Opera seria Operetta Overture Concert overture Symphonic poem Singspiel Zarzuela Concert Aria Oratorio Polonees Prelüüd Kvartett Klaverikvartett Keelpillikvartett Oboekvartett Kvintett Klaverikvintett Keelpillikvintett Reekviem Rhapsody Rondo Scherzo Serenaad Sinfonia concertante Sonaat Klaverisonaat Viiulisonaat Vioolasonaat Tšellosonaat Flöödisonaat Klarnetisonaat Bassoon sonata Symphony Program symphony Choral symphony Süit Waltz Ballet Neoclassical ballet Contemporary ballet Burlesque Cabaret Concerto for Orchestra Electronic music Film score Džäss Musical theatre Opera Popular song Protest song Soundtrack Vaudeville Muusikažanrite loend Muusikastiil Muusikavorm