laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Qom

Qom on linn Iraani keskosas, Qomi provintsi keskus. Asub Qomi jõe kaldal, umbes 150 km Teheranist lõunas. Qom on šiiitide püha linn, sest seal asub 8. sajandil ehitatud Fatimah Ma'sumah hauamošee. Qomi islamikoolis õpetas islami õigust ja filosoofiat ajatolla Rūḩollāh Khomeynī. Qomi lähedal asuvad maagaasi- ja naftaväljad.
Mmabatho

Mmabatho on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Mahikengi vallas. Mmabatho oli aastatel 1977–1994 Bophuthatswana bantustani pealinn. 1994. aastal oli Mmabatho lühikest aega Loodeprovintsi halduskeskus. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mmabatho elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,89%, värvilisi 2,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,98%, valgeid 0,96% ja teisi. Tsvana keelt pidas emakeeleks 73,66%, inglise keelt 9,01%, sotho keelt 3,61%, koosa keelt 2,81%, afrikaani keelt 2,02%, suulu keelt 1,92%, pedi keelt 1,26% ja ndebele keelt 1,21%. https://census2011.adrianfrith.com/place/667025
Dzanani

Dzanani on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas Makhado vallas. Dzanani oli aastatel 1979–1994 Venda bantustani koosseisus. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dzanani elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,07%, India või Aasia päritolu inimesi 0,58%, valgeid 0,05%, värvilisi 0,02% ja teisi 0,28%. Venda keelt pidas emakeeleks 92,86%, inglise keelt 1,35%, tsonga keelt 0,52%, afrikaani keelt 0,43% ja pedi keelt 0,43%. https://census2011.adrianfrith.com/place/968027
Groblersdal

Groblersdal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis, Sekhukhune ringkonna ja Elias Motsoaledi valla halduskeskus. Linn on saanud nime kohaliku farmeri W. J. Grobleri järgi. Põhiline tegevusala Groblersdalis on põllumajandus. Groblersdali lähedal asub Loskopi tamm. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Groblersdali elanikest valgeid 47,61%, mustanahalisi aafriklasi 47,29%, India või Aasia päritolu inimesi 3,58%, värvilisi 0,79% ja teisi 0,74%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 50,08% inimesi, pedi keelt 25,32%, inglise keelt 6,96%, suulu keelt 3,46%, ndebele keelt 2,79%, tsonga keelt 1,88%, tsvana keelt 1,86%, sotho keelt 1,74% ja venda keelt 1,17%. Groblersdal, Cultural Heartland www.sa-venues.com https://census2011.adrianfrith.com/place/984045
Valge karikakar

Valge karikakar (Anthemis arvensis) on korvõieliste sugukonda karikakra perekonda kuuluv taimeliik. Teda leidub Eestis hajusalt. Ta on üheaastane põlluumbrohi. Valge karikakar sarnaneb õite poolest mitme liigiga. Neid saab eristada lehtede järgi. Harilikul härjasilmal on saagja servaga äraspidimunajad varrele vahelduvalt kinnituvad lihtlehed. Harilikul kesalillel ja teekummelil on lehed niitjad; seejuures teekummeli õisikud on palju väiksemad ning kummis (kuhikja) õisikupõhjaga. Valgel karikakral on sulgjalt lõhestunud, ent mitte niitjad lehed. Kesalille õisik Teekummeli õisikud Härjasilma õisikud Valge karikakra õisikud härjasilm harilik kesalill teekummel  Valge karikakar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valge karikakar andmebaasis eElurikkus
Amanzimtoti

Amanzimtoti on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul, Durbanist ligikaudu 25 km edelas. Asula on rajatud 1928. aastal, linnaõigused sai 1939. Praegustes piirides on Amanzimtoti alates 1961. aastast. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Amanzimtoti elanikest valgeid 67,26%, mustanahalisi aafriklasi 22,10%, India või Aasia päritolu inimesi 8,20%, värvilisi 1,89% ja teisi 0,54%. Inglise keelt pidas emakeeleks 50,92% inimesi, afrikaani keelt 30,63%, suulu keelt 14,02% ja koosa keelt 1,33%. Amanzimtoti South African history online https://census2011.adrianfrith.com/place/599173
David Rubenstein

David Mark Rubenstein (sündinud 11. augustil 1949 Baltimore'is) on USA rahandustegelane ja filantroop, Carlyle Groupi kaasasutaja ja -juht. 1987. aastal asutas ta koos William E. Conway Jr. ja Daniel A. D'Anielloga ettevõtte The Carlyle Group Inc., mis on kasvanud üheks maailma suurimaks varahaldusfirmaks ja muutnud Rubensteini üheks USA rikkamaks inimeseks. Ajakiri Forbes hindas 2018. aastal tema vara väärtuseks 2,8 miljardit USA dollarit, millega ta kuulus USA 300 rikkama inimese sekka. Ta osaleb kampaanias The Giving Pledge ja plaanib valdava osa oma varast annetada heategevuseks. Seni on ta toetanud enim kõrgharidust ja meditsiiniuuringuid, aga ka kultuuripärandi säilitamist ja muid valdkondi. Näiteks on ta toetanud Washingtoni monumendi renoveerimist, Smithsoniani loomaaia hiidpandade programmi ja John F. Kennedy Keskuse laiendamist. David Rubenstein Forbes (vaadatud 2. juunil 2018) Urmo Kübar "David Rubenstein: tahan elada piisavalt kaua, et oma raha ära annetada. Kui see õnnestub, olen õnnelik" edasi.org, 24. mai 2018
Margate (LAV)

Margate on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul. Margate on kuurortlinn. Margate on asutatud 1908. aastal. Linn on saanud nime Suurbritannias Kentis asuva Margate linna järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Margate'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 47,27%, valgeid 46,90%, India või Aasia päritolu inimesi 3,05%, värvilisi 2,21% ja teisi 0,56%. Inglise keelt pidas emakeeleks 35,83% inimesi, koosa keelt 22,53%, afrikaani keelt 19,83% ja suulu keelt 18,35%. Introducing Margate www.south-african-hotels.com https://census2011.adrianfrith.com/place/506051
Port Shepstone

Port Shepstone on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis, Ugu ringkonna ja Ray Nkonyeni valla halduskeskus. Linn asub India ookeani rannikul Umzimkulu jõe suudmes. Port Shepstone on asutatud 1867. aastal. Linn on saanud nime Natali asumaa riigitegelase Sir Theophilus Shepstone'i järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Port Shepstone'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 39,71%, India või Aasia päritolu inimesi 32,12%, valgeid 21,33%, värvilisi 6,33% ja teisi 0,50%. Inglise keelt pidas emakeeleks 55,34% inimesi, suulu keelt 21,37%, koosa keelt 10,51% ja afrikaani keelt 9,28%. Port Shepstone Zululand Tourism https://census2011.adrianfrith.com/place/506014
Vudila mängumaa

Vudila mängumaa (ametlikult OÜ Vudila Mängumaa) on Eesti meelelahutuskeskus, mis asub Tartu maakonnas Tartu vallas Kaiavere külas endise Kaiavere vutifarmi alal. Keskus avati 1. juunil 2010. Vudila Mängumaa tegevjuht on Geidi Lemming. Tartumaa Uuendaja 2022 https://web.archive.org/web/20180602145135/http://vudila.ee/sunnilugu/ (vaadatud 01.06.2018) Taveter, Sanne Sigrid (23. juuli 2023). "Vudila mängumaal läheb kehva suve tõttu halvemini, kui eelmisel aastal". Ärileht. Vaadatud 23. juulil 2023. Keskuse koduleht
Kummel

Kummel (Matricaria L.) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast. Kummel sarnaneb õisiku poolest härjasilma ja valge karikakraga, ent erineb selgesti lehtede poolest. Kummeli lehed on niitjate harudega, karikakral jagused, ent siiski selge lapiku lehelabaga, härjasilma lehed on aga jämesaagja servaga ning talbja või äraspidimunaja lehelabaga. Kummel on tavaline taim Euroopa, Aasia ja Ameerika parasvöötmes, neid kasvab nii Põhja- kui ka Lõuna-Aafrikas ning mõned liigid on naturaliseerunud Austraalias. Eestis on levinud kaks liiki: Matricaria chamomilla (sünonüümid Chamomilla recutita, Matricaria recutita) – teekummel Matricaria discoidea (sünonüümid Chamomilla suaveolens, Matricaria suaveolens, Matricaria matricarioides) – lõhnav kummel Matricaria acutiloba Matricaria albida Matricaria arabica Matricaria arlgirdensis Matricaria aurea Matricaria auriculata Matricaria brachyglossa Matricaria burchellii Matricaria capitellata Matricaria confusa Matricaria coreana Matricaria corymbifera Matricaria courrantiana Matricaria decipiens Matricaria dichotoma Matricaria discoidea Matricaria fuscata Matricaria glabra Matricaria glabrata Matricaria globifera Matricaria grandiflora Matricaria hirsutifolia Matricaria hirta Matricaria hispida Matricaria intermedia Matricaria lamellata Matricaria lasiocarpa Matricaria laxa Matricaria macrotis Matricaria melanophylla Matricaria microcephala Matricaria nigellifolia Matricaria occidentalis Matricaria otaviensis Matricaria pinnatifida Matricaria raddeana Matricaria schinzinna Matricaria spathipappus Matricaria subglobosa Matricaria suffruticosa Matricaria tridentata Matricaria tzvelevii härjasilm karikakar kesalill
Scottburgh

Scottburgh on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul, 58 km Durbanist edela pool. Scottburgh on asutatud 1860. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Scottburghi elanikest valgeid 46,76%, mustanahalisi aafriklasi 27,69%, India või Aasia päritolu inimesi 21,98%, värvilisi 3,02% ja teisi 0,56%. Inglise keelt pidas emakeeleks 68,02% inimesi, suulu keelt 15,98%, afrikaani keelt 11,20% ja koosa keelt 2,08%. About Scottburgh seeff.com https://census2011.adrianfrith.com/place/561011
Lepieli maakond

Lepieli maakond (valgevene keeles Лепельскі павет; vene keeles Лепельский уезд) oli Venemaa Keisririigi ja Valgevene NSV Vitebski kubermangu haldusüksus. Sealsed maad läksid Venemaa koosseisu teise Poola jagamise järel. Maakond rajati 1793. aastal endise Polotski vojevoodkonna aladele. Alghselt oli see Polotski asehaldurkonna koosseisus. See likvideeriti aastal 1796 (samal aastal kui asehaldurkondki) ja moodustati taas aastal 1802. Aastal 1923 nimetati maakond ümber Botšeikovo maakonnaks, ühtlasi läks osa selle alasid üle Senno maakonna koosseisu. Maakond likvideeriti 20. juunil 1924. See piirnes läänes Vilno kubermanguga, põhjas Drissa maakonnaga, kirdes Polotski maakonnaga, lõunas aga Mogiljovi ja Minski kubermanguga. Maakonna pindala oli 3900 km² Aastal 1897 elas maakonnas 156 700 inimest. Elanikest moodustasid enamiku valgevenelased (82%), juute oli 11,6%, poolakaid 4% ja venelasi 1,7 Aastal 1913 oli maakonna territooriumil üks linn (Lepiel), 13 alevit ja 27 valda. Venemaa keisririigi koosseisus jagunes maakond valdadeks (vene keeles Волость). Maakonna keskuseks oli maakonnalinn (Lepiel, lisaks oli maakonnas aastal 1913 veel 13 alevit ja 27 valda. Alevid olid aastal 1906: Arechaŭna, Babyničy, Pietuchoŭščyna, Hryckaŭščyna, Sciapaniki, Sialco, Čubatyja, Bačejkava, Biešankovičy, Varoničy, Zaskarki, Vietryna, Kubličy, Sielišča, Pyšna, Uła, Ušačy, Kamień ja Čašniki. Popovštšina ja Soroki aleveid tänapäeval ei eksisteeri. 27 valda maakonna koosseisus olid: http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_gub_97.php?reg=5 https://www.radzima.net/be/uezd/lepelskiy.html Волостныя, станичныя, сельскія, гминныя правленія и управленія, а также полицейскіе станы всей Россіи съ обозначеніем мѣста ихъ нахожденія. — Кіевъ: Изд-во Т-ва Л. М. Фишъ, 1913.
Umkomaas

Umkomaas on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul. Umkomaas on asutatud 1861. aastal. Kuni 1924. aastani oli linna nimi South Barrow. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Umkomaasi elanikest valgeid 64,21%, mustanahalisi aafriklasi 19,29%, India või Aasia päritolu inimesi 13,99%, värvilisi 1,91% ja teisi 0,63%. Inglise keelt pidas emakeeleks 61,45% inimesi, afrikaani keelt 22,64% ja suulu keelt 11,93%. A brief history of Umkomaas and the Shoal[alaline kõdulink] Aliwal Shoal Scuba https://census2011.adrianfrith.com/place/599196
Sterkspruit

Sterkspruit on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Senqu vallas. Linn asub Lesotho piirist ligikaudu 20 km kaugusel. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sterkspruiti elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,20%, India või Aasia päritolu inimesi 2,11%, värvilisi 0,90%, valgeid 0,42% ja teisi 0,37%. Koosa keelt pidas emakeeleks 73,46% inimesi, sotho keelt 14,23%, inglise keelt 4,29% ja afrikaani keelt 1,03%. https://census2011.adrianfrith.com/place/287032
Tartu botaanikaaia vaher

Tartu botaanikaaia vaher on harilik vaher, mis kasvas Tartu botaanikaaias. See oli Eesti jämedaim vaher, langetati ohtlikuks muutumise tõttu 2014. aastal. Puu rinnasümbermõõt on 424 cm ja kõrgus 27 m. Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn: Koolibri, 2003. Lk 198 Saar, Jüri (5. veebruar 2014). "Eesti jämedaim vaher läks sae alla". Tartu Postimees. Vaadatud 24.02.2021.
Kambja lehis

Kambja lehis on euroopa lehis Tartu maakonnas Kambja vallas Suure-Kambja külas Suure-Kambja pargis. See on Eesti jämedaim lehis. Puu rinnasümbermõõt on 448 cm ja kõrgus 23 m. Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn: Koolibri, 2003. Lk 202
Tsuura kuusk

Tsuura kuusk on kuusk Valga maakonnas Otepää vallas Kääriku külas Tsuura talu alal. Koos teise kuusega (kuuskede kuningas) on nad Eesti jämedaimad kuused. Puu ümbermõõt on 432 cm (mõõdetuna 0,7 m kõrguselt) ja kõrgus 29 m. Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn: Koolibri, 2003. Lk ???
Kääriku talu tamm

Kääriku talu tamm on tamm Viljandi maakonnas Viljandi vallas Heimtali külas Kääriku talu alal. Puu rinnasümbermõõt on 155 cm ja kõrgus 11 m. Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn: Koolibri, 2003. Lk 210
Mändiku taropettäi

Mändiku taropettäi (kirjakeeles Mändiku tarumänd) on kaitsealune mänd Võru maakonnas Antsla vallas Kaika külas Mäe-Mändiku talu alal. Puu on nimetatud selle järgi, et selles on kasvatatud mesilasi (metsmesindus). See on ühtlasi viimane Kagu-Eestis olev tarumänd. Puu rinnasümbermõõt on 306 cm ja kõrgus 22 m. Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn: Koolibri, 2003. Lk 238
Maarjamäe ohvripärn

Maarjamäe ohvripärn (kohalikus keelepruugis Maarjamäe pähn) on pärn Põlva maakonnas Räpina vallas Linte külas Läsa talu alal Linte Maarjamäel. Puu rinnasümbermõõt on 385 cm ja kõrgus 19 m. Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn: Koolibri, 2003. Lk 228
Pesanäkk

Pesanäkk (Anthrenus scrophulariae) on nahanäklaste sugukonda kuuluv mardikaline. Algselt oli tema elupaigaks Euroopa, Lähis-Ida ja Nearktis, kuid nüüd on levinud üle maailma. Pesanäki vastsed toituvad loomsest koest ja kahjustavad vaipu, villa, tekstiili ja ka näiteks muuseumieksponaate. Täiskasvanud toituvad nektarist ja õietolmust. Täiskasvanud pesanäkk on ovaalse kujuga ja 2,5–3,8 mm pikkune. Tema pea on must ja enamasti eesrindmikuga varjatud. Tal on 11 segmendilised tundlad, millest 3 viimast moodustavad nuia. Kattetiivad ja rindmik on samuti mustad ning kaetud valgete ja punakate või oranžide soomustega. Emane pesanäkk muneb 30–60 muna, mis kooruvad 10–20 päeva pärast. Munad on väikesed, valget värvi ja kinnituvad pindadele. Vastsed on pruuni värvi. Viimases arengujärgus on vastne 2,5–5,5 mm pikkune, punakas-pruuni värvi ja kaetud tumedate karvadega. Täiskasvanud pesanäkid toituvad õietolmust ja nektarist. Looduses munevad emased näiteks loomade pesadesse, mesilastarudesse ja surnud loomade peale. Sisetingimustes munevad riietele, vaipadele, muuseumisäilikutele ja muudele loomset või taimset päritolu esemetele. Pesanäki vastsete toit on loomset päritolu. Nende areng kestab toatemperatuuril 66 päeva, mille jooksul nad läbivad 6 arengujärku ja seejärel nukkuvad. Nukuna veedavad nad 7–15 päeva. Valmik puhkab vastse nahas umbes 18 päeva ja muutub alles siis aktiivseks, et toituda ja paarituda. Pesanäki vastsed hävitavad muuseumieksponaate, tekstiile, vaipu, kangaid, tekitades neisse auke. Lisaks võivad nad põhjustada dermatiiti, kui inimese nahk puutub kokku vastsekestadega. Common carpet beetle entnemdept.ufl.edu Species Anthrenus scrophulariae - Buffalo Carpet Beetle bugguide.net Black J. 2004. Fabric and museum pests. pp. 581-633. In Morland D (ed.), Handbook of Pest Control (Mallis A), Ninth Edition. GIE Media, Inc. Smith EH and Whitman RC. 1996. Fabric & Paper Pests. pp. 5.2.1-5.2.3. In NPCA Field Guide to Structural Pests. National Pest Control Association, Dunn Loring, Virginia Hasan A, Hossain D, Hasan M, Rahman S. 2007. A pest of stuffed museum specimen Anthrenus scrophulariae (L.) (Coleoptera: Dermistidae). University Journal of Zoology, Rajshahi University. 26: 99-102 Griswold GH, Greenwald M. 1941. Studies on the Biology of Four Common Carpet Beetles. Cornell Agricultural Experimental Station Memoirs. 240: 1-75. Cormia FE. 1967. Carpet beetle dermatitis. Journal of the American Medical Association. 200: 799. Pesanäkk andmebaasis eElurikkus
Gulbene–Alūksne kitsarööpmeline raudtee

Gulbene–Alūksne kitsarööpmeline raudtee on tegutsev 33 kilomeetri pikkune kitsarööpmeline raudteeliin Lätis Alūksne ja Gulbene vahel. Liini haldab SIA "Gulbenes-Alūksnes bānītis", mis omakorda kuulub Läti raudteele. Valga–Mõniste–Ape–Alūksne–Gulbene raudtee oli üks esimesi kitsarööpmelisi raudteeliine Liivimaal. Esimesed plaanid tehti aastal 1890. Valga–Pļaviņase raudtee ise avati aastal 1903. Aastal 1916. ehitati Pļaviņase–Gulbene lõik sõjalisel otstarbel laiarööpmeliseks. Kitsarööpmelise raudtee lõppjaamaks jäi seejärel Gulbene. Allesjäänud Gulbene–Valga liinil oli kaubavedude maht väga väike ja 1918. aastal Liivimaa Juurdeveoraudtee Selts pankrotistus. Raudtee võeti kasutusele taas Vabadussõja ajal, mil seda kasutasid Eesti soomusrongid ja sõjaväeešelonid. Reisiliiklus taastati Alūksne ja Gulbene vahel 1920. Teise maailmasõja ajal rajati Gulbenesse depoo. Aastaks 1945 oli raudtee muutunud kasutuskõlbmatuks, kuna Gulbene raudteesõlm oli pommituslennukitele tähtsaks sihtmärgiks ja taanduvad Saksa väed lasid õhku sealse depoo; liiklus sellel raudteel taastati taas aasta 1945 viimastel kuudel. Gulbene–Alūksne kitsarööpmeline raudtee tekkis 1. jaanuaril 1973, mil suleti liiklus Lätis Eesti piiri lähedal paikneva Ape ja Alūksne raudteejaama vahelisel teel, mis peatselt demonteeriti (Alūksnes paiknenud Nõukogude sõjaväeosa jaoks polnud senist kivisöe ümberlaadimispunkti enam vaja). 1984. aastal võeti säilinud Alūksne–Gulbene raudteelõik tehnikamälestisena kaitse alla. 1987. aasta alguses suleti raudtee tehnilisel põhjusel. Aasta lõpuks liiklus taastati. 1988. aastal võeti kasutusele kaks uut TU7A tüüpi vedurit numbritega 2994 ja 3018. Aastal 2002 loodi raudtee paremaks haldamiseks Läti Raudteele alluv sihtasutus Gulbenes-Alūksnes bānītis. Sellele kuuluvad üks auruvedur, kaks diiselvedurit TU7A, kaks vanemat diiselvedurit TU2, mis pärinevad Riia lasteraudteelt, seitse reisivagunit, viis kaubavagunit ja üks lumesahk. 2005. aastal toodi liinile Lavassaare raudteemuuseumis restaureeritud auruvedur Kc4-332. See sai omale Škoda poolt Plzeňis valmistatud vagunid ja aastal 2006 alustas liinil diiselrongide kõrval tegutsemist ka aururong Marisa. Aastast 2010 on mitmed peatused sellel raudteel nõudepeatused. Ka vähendati rongiliiklust, nii Gulbenest kui ka Alūksnest väljub päevas kaks rongi. Alūksne Vējiņi* Umernieki Paparde* Dunduri* Kalniena Stāmeriene Pūriņi* Birze* Gulbene raudteejaamadega ja nendevaheliste peatustega (vt Alūksne–Gulbene muuseumiraudtee). Tärniga on märgitud nõudepeatused. Alūksne Banitis jaamaplokk Vedur Jaam "Paparde" Paparde raudteepeatus Raudtee Jaam "Umernieki" Stāmeriena-Kalniena jaamavahel Rong saabumas Kalniena jaama Diiselvedur Auruvedur saabumas Birze jaama "Gulbenes - Alūksnes bānītis samazina brauciena ilgumu". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. mai 2018. Vaadatud 3. juunil 2018. Gulbenes — Alūksnes mazbānītis no rītiem vairs nebrauks "Timetable: Gulbene-Alūksne". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. detsember 2019. Vaadatud 3. juunil 2018. Gulbene - Alūksne kitsarööpmeline raudtee; Latvia travel Raudtee koduleht
Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool

Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool (lühemalt Ehitus- ja Kergetööstuskool) oli kutsekool Tartus, mis tegutses 1956–2002. Kool asus aadressil Vanemuise tänav 35 ja Kopli tänav 1. . Linnakutsekool nr 16 võeti õppima vähemalt 15-aastasi noormehi mööblitisleri, puusepa, müürsepa-monteerija, armeerija-betoneerija ja santehniku erialale. Õppeaeg oli I–2 aastat. Aastal 2002 liideti Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool, Tartu Teeninduskool, Tartu Tööstuskool ja Tartu Õppekeskus Tartu Kutsehariduskeskuseks. Kool on kandnud järgmisi nimesid: 12.1956–1957 Ehituskool nr 21 08.06.1957–1960 Tööstuskool nr 13 12.05.1960–1963 Ehituskool nr 25 01.09.1963–1972 Linnakutsekool nr 16 1972–1990 Leen Kullmani nimeline Kutsekeskkool nr 16 1990–15.10.1991 Kutsekeskkool nr 16 15.10.1991–31.08.2002 Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool. Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool (vaadatud 03.06.2018) NOORED, ASTUGE KUTSEKOOLIDESSE!. LINNA KUTSEKOOL Nr. 16, Tartu, Vanemuise t. 35, Spordileht, nr. 51, 28 juuni 1965 Tartu Kutsehariduskeskuse arengukava 2019-2023. Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool
Linnakohus

Linnakohus on linnas asuv kohus, kus arutatakse tsiviil-, kriminaal- ja väärteoasju. Eestis on see olnud esimese astme kohus. Tallinna linnakohus Tartu linnakohus Narva linnakohus Kohtla-Järve linnakohus Pärnu linnakohus Sillamäe linnakohus maakohus "Eesti keele seletavas sõnaraamatus"(vaadatud 03.06.2018)
Sutherland (LAV)

Sutherland on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Karoo Hooglandi vallas. Sutherland asub Roggeveldi mäestikus, keskmiselt 1450 meetri kõrgusel merepinnast. Sutherland on asutatud 1858. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sutherlandi elanikest värvilisi 78,24%, valgeid 12,69%, mustanahalisi aafriklasi 7,97%, India või Aasia päritolu inimesi 0,81% ja teisi 0,28%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,90% ja inglise keelt 1,91%. Climate – South Africa Climates to travel Welcome to Sutherland showme.co.za https://census2011.adrianfrith.com/place/367004
Hadrianus

Hadrianus (Imperator Caesar Divi Traiani Parthici Divi Nervae Traianus Hadrianus Augustus; sünninimi Publius Aelius Hadrianus; 24. jaanuar 76 Italica – 10. juuli 138) oli Vana-Rooma keiser 11. augustist 117 kuni surmani. Lisanimed, mida ta kandis (kasutas neid ainult Kreekas): Olympios (128), Panhellenios (132), Panionios (132). Tiitlid, millest ta keeldus: Optimus, Germanicus, Dacicus, Parthicus. Hadrianuse eestkostja oli tema sugulane Traianus, kelle õe Marciana tütre Matidia tütre Sabinaga ta 100 abiellus. Hadrianus osales Traianuse juhtimisel sõjas daaklaste ja partlaste vastu, oli 108. konsul, siis asehaldur Pannoonias ja Süürias. Oma naise Plotina mõjul adopteeris Traianus surivoodil Hadrianuse ja määras ta enda järglaseks. Hadrianus ei jätkanud Traianuse vallutuspoliitikat. Ta lõpetas sõja Partiaga, loobus Armeeniast ja Mesopotaamiast ning asus kindlustama riigipiiri. 122 alustati Britannias Solway lahest Tyne'i suudmeni kulgeva 17 kindluse ja 80 väravaga Hadrianuse valli ehitamist. Tugevdati Ülem-Germaania ja Reetia vahelist piirivööndit ning kindlustati Doonau piiri. Hadrianus tegi pikki reise, mistõttu teda nimetati reisivaks keisriks. 121–125 külastas ta ida- ja lääneprovintse ning Aafrikat, 128–132 taas idaprovintse. 132–135 surus ta maha viimase suure juutide ülestõusu, mida juhtis Bar-Kohba. Kurioosumiks oli Hadrianuse lemmiku, kreeka nooruki Antinouse sisuliselt jumala staatusesse viimine pärast ta surma. Hadrianus ehitas oma tarbeks villa (Villa Adriana itaalia keeles) Tivoli (Tibur) linna lähedale, mis on seniajani üks suurimaid villakomplekse (laiub ca 200 hektari peal). Oma elu lõpuaastatel valitses sealt ka impeeriumi. Hiljem kasutati kujusid ja marmorit Villa d'Este ehitamise jaoks, praegu on Hadrianuse villast järel ainult varemed. Hadrianus oli Rooma keisritest esimene, kes kandis habet (ilmselt oma armi peitmiseks). Keiser Hadrianuse villa all oli kilomeetrite kaupa tunneleid orjadele, Delfi, 19. jaanuar 2014
Mashhad

Mashhad (varasemad eestikeelsed nimekujud Mašhad, Mešhed) on linn Kirde-Iraanis, Razavi-Khorāsāni provintsi keskus, elanike arvult teine linn Iraanis. Asub Kashafi jõe kaldal, umbes 850 km Teheranist idas. Mashhad on üks seitsmest šiiitide pühast linnast. Igal aastal külastab linna üle 12 miljoni turisti ja palveränduri. Mashhad on asutatud 823. aastal. 1736–1747 oli Pärsia pealinn. Linnas on ülikool ja lennujaam. Mashhadi koduleht (pärsia keeles) http://www.e-mashhad.ir/
Tartu Raadi Gümnaasium

Tartu Raadi Gümnaasium (ka Raadi Gümnaasium) oli venekeelse õppekeelega gümnaasium Tartus Ülejõe linnaosas. Kool liideti 2002. aastal Tartu Puškini Gümnaasiumiga. Sirje Tohver, "Puškini + slaavi gümnaasium = Vene Lütseum" Õpetajate Leht, 24. november 2006 https://tartu.postimees.ee/1869777/raadi-gumnaasium-ulejoel-laheb-kinni