1959

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | ► | ►► 1959. aasta (MCMLIX) oli 20. sajandi 59. aasta. ...Eestis kaotati 12 väikest rajooni. 1. veebruar – Djatlovi kuru intsident: salapärastel asjaoludel hukkus 9 matkajat. 3. veebruar – "päev, mil suri muusika". Lennuõnnetuses hukkusid Buddy Holly, Ritchie Valens ja The Big Bopper (J. P. Richardson). 14. veebruar – Kreeka, Türgi ja Suurbritannia kirjutasid Londonis alla Küprose iseseisvumise kokkuleppele. 16. veebruar – Fidel Castro sai pärast diktaator Fulgencio Batista kukutamist Kuuba peaministriks. 11. märts – Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Holland lauluga "Een beetje". 24. märts – Ameerika füüsik Charles Townesi sai laserite eelkäijaks oleva maseri patendi. ... ... 1. juuni – ühendati kolm Tartu trükikoda – Hans Heidemanni nimeline (endine Mattiesen), "Tartu Kommunist" (endie "Postimees") ja "Pioneer" (endine "Noor-Eesti"), uus nimi Hans Heidemanni nimeline trükikoda. 25. juuli – hõljuklaev SR.N1 ületas 2 tunni ja 3 minutiga esimesena La Manche'i (Inglise kanali). 21. august – Hawaiist sai 50. USA osariik ... 7. oktoober – Nõukogude Liidu kosmosejaam Luna 3 pildistas esimest korda Kuu tagakülge. NSVL RJK Teine Peavalitsus arreteeris GRU alampolkovniku Pjotr Popovi, kes mõisteti süüdi ja hukati 1963. aastal. NSVL RJK poolt tapeti Saksamaale emigreerunud OUN-i juht Stepan Bandera. 23.–26. november – Tallinnas toimus kohtuprotsess endiste metsavendade üle. Valter Kelt, Leonid Sinisalu ja Johannes Kriipsalu mõisteti surma. ... 1. jaanuar – töönduskooperatsioon korraldati ümber; selle käigus läksid vastavad ettevõtted riigi kätte. 14.-15. jaanuar – Eesti NSV Ülemkohus mõistis Mart Niklusele 10 aastat vabadusekaotust ja kolm aastat asumist nõukogudevastase agitatsiooni eest. 15. jaanuar – avaldati rahvaloenduse tulemused, mille järgi Eesti NSV piirides elas ligi 1,2 miljonit inimest, kellest eestlasi oli ligi 900 000 ehk umbes 75%. 11.–12. veebruar – asutati Eesti NSV Ajakirjanike Liit 13. veebruar – asutati Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Ühing. 24. aprill – jõustus seadus "Kooli ja elu sidemete tugevdamisest ning haridussüsteemi edasiarendamisest Eesti NSV-s", milles muu hulgas kehtestati 8-klassiline koolikohustus. 14. oktoober – Kohtla-Järve lähedal tapeti August Jõelaht ja rööviti 450 000 rubla Kiviõli põlevkivikeemia kombinaadi palgarahasid. Hiljem mõisteti Feliks Martin ja Heino Silla kuriteo eest surma ning mitu asjaga seotud inimest said vanglakaristused. 30. detsember – Narva lähedal hakkas tööle Balti soojuselektrijaama esimene plokk. Taasasutati Abruka salumetsa kaitseala. Aasta sportlaseks valiti Paul Keres.  Pikemalt artiklis Sündinud 1959 1. jaanuar – Kajar Pruul, eesti kirjandusteadlane ja tõlkija 8. jaanuar – Mait Mäekivi, eesti filmioperaator 28. jaanuar – Eugen Bejinariu, Rumeenia poliitik 28. jaanuar – Frank Darabont, Ungari päritolu USA filmirežissöör, stsenarist ja produtsent 28. jaanuar – Epp-Maria Kokamägi, eesti kunstnik 28. jaanuar – Ulla Länts, eesti raadioajakirjanik 2. veebruar – Jari Tervo, soome kirjanik 12. veebruar – Gennadi Jeltsov, eestivene kunstnik 20. veebruar – Sergei Dolmatov, vene maletaja 16. märts – Jens Stoltenberg, Norra poliitik 23. aprill – Jan Černý, Tšehhi poliitik 7. mai – Heiki Valk, eesti arheoloog 13. juuni – Klaus Iohannis, Rumeenia poliitik 25. juuni – Lutz Dombrowski, Saksa DV kergejõustiklane 11. juuli – Kristin Kuutma, eesti etnoloog ja folklorist 25. juuli – Andrei Haritonov, vene filminäitleja 26. juuli – Kevin Spacey, USA filminäitleja 27. august – Jeanette Winterson, inglise kirjanik 29. august – Juha Veijonen, soome näitleja 5. september – André Phillips, USA kergejõustiklane 14. september – Tatjana Poljakova, vene kirjanik 22. september – Saul Perlmutter, USA astrofüüsik, Nobeli füüsikaauhinna laureaat 19. november – Allison Janney, USA filminäitleja 19. november – Gerry Saarep, Eesti laskur 21. november – Sergei Ratnikov, Eesti jalgpallur ja jalgpallitreener 21. november – Colin Kenneth Beashel, Austraalia purjetaja 21. november – Reet Miitel, eesti kujundusgraafik 23. november – Karl Madis, eesti laulja, saksofonist 5. detsember – Aivar Simson (Simson Seakülast), eesti skulptor 13. detsember – Heino Enden, Eesti korvpallur ja treener 21. detsember – Florence Griffith Joyner, USA kergejõustiklane 25. detsember – Eirik Kvalfoss, Norra laskesuusataja 30. detsember – Tracey Ullman, briti koomik, näitleja ja laulja 31. detsember – Val Kilmer, ameerika näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 1959 3. veebruar – Buddy Holly, USA muusik 3. veebruar – Richie Valens, USA muusik 3. veebruar – The Big Bopper, USA muusik 18. veebruar – Gago Coutinho, portugali lennunduspioneer 17. märts – Peet Vallak, eesti kirjanik 26. märts – Raymond Chandler, ameerika kirjanik 29. aprill – Morris K. Jessup, USA ufoloog 28. september – Rudolf Caracciola, saksa autovõidusõitja 20. detsember – Juhan Simm, Eesti helilooja ja koorijuht füüsika – Emilio Gino Segrè ja Owen Chamberlain keemia – Jaroslav Heyrovský meditsiin – Severo Ochoa ja Arthur Kornberg kirjandus – Salvatore Quasimodo rahu – Philip John Noel-Baker Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 287–288 Tarmo Vahter. "Eesti suurim pangarööv: miilitsad elasid verise rahaga nagu Ameerika gangsterid, aga kaotasid kõik" Eesti Ekspress, 12. juuni 2023