laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Stay with Me (Sam Smithi laul)

"Stay with Me" on laul Suurbritannia laulja Sam Smithi debüütalbumilt "In the Lonely Hour". Laul anti välja albumi kolmanda singlina 14. aprillil 2014. Laulust valmis ka muusikavideo. 57. Grammy muusikaauhindade galal 8. veebruaril 2015 pälvis Darkchildi versioon laulust aasta parima laulu ja aasta parima salvestise auhinna. Laulu autorid on Smith, James Napier ja William Phillips, kaasautoriteks on märgitud Tom Petty ja Jeff Lynne, kuna laul sarnaneb märkimisväärselt Petty lauluga "I Won't Back Down". Autoriõigusliku vaidluse tulemusel lisati Petty ja Lynne laulu autoriteks 2015. aasta jaanuaris sõlmitud kokkuleppega, mille alusel hakkavad nad saama 12,5% laulu autoritasudest. Sam Smith kinnitas, et ta ei olnud kunagi kuulnud Petty laulu ning see kokkusattumus oli juhuslik. Petty laul oli edetabelites USA-s 12. kohal ja Suurbritannias 28. kohal 1989. aastal ehk kolm aastat enne Sam Smithi sündi. http://www.latimes.com/entertainment/music/posts/la-et-ms-tom-petty-added-to-writing-credits-of-sam-smiths-hit-stay-with-me-20150126-column.html http://consequenceofsound.net/2015/01/tom-petty-awarded-songwriting-royalties-for-sam-smiths-stay-with-me/ http://www.cbc.ca/news/canada/british-columbia/sam-smith-explains-why-he-settled-copyright-dispute-with-tom-petty-1.2948473 Sam Smith "Stay With Me" lyrics BBC, Grammy Awards: Sam Smith wins four prizes, 9. veebruar 2015 Priscilla Frank, Watch These Dancers Capture Just How Heartbreaking 'Stay With Me' Truly Is, The Huffington Post, 12.03.2015 "Stay with Me" muusikavideo YouTube'is Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Stay with Me (Sam Smith song) seisuga 12.03.2017.
Gunnar Aagaard Andersen

Gunnar Aagaard Andersen (14. juuli 1919 Ordrup – 29. juuni 1982 Munkerup Dronningmølle lähedal) oli taani maalikunstnik, skulptor, disainer ja arhitekt. Ta õppis Stockholmi kunstiakadeemias Kungliga Konsthögskolan ja Kopenhaagenis Kuninglikus Taani Kunstiakadeemias. 1940. aastatel mõjutas teda õppejõud Aksel Jørgensen, ta maalis naturalistlikke ja puäntillistlikke töid. Aastatel 1946–1951 viibis ta Pariisis ja õppis muu hulgas skulptor Ossip Zadkine'i juures. Galerii Denise René kaudu sai tuttavaks Victor Vasarely, Jean Dewasne'i ja Alberto Magnelliga ning viljeles geomeetrilist abstraktsionismi.[viide?] 1948. aastast oli ta rühma Linien II liige ja viljeles konkreetset maalikunsti. Ta tegeles ka graafilise disainiga, kujundades Linien II näitusekatalooge ja kutseid ning ajakirja Mobilia. Pariisis osales ta näitusel Réalités Nouvelles ning sai 1951 rühmituse Groupe Espace liikmeks ja osales 1954 selle näitusel Biot's. 1950. aastate alguses andis tekstiilivabrikant võimaluse realiseeerida Herningis oma arhitektuuri- ja kujundusideid.[viide?] Aastatel 1953–1957 keskendus ta disainile ja arhitektuurile. Ta kujundas Unika Vævile vaipu ja kangaid.[viide?] 1948. aastal esitas ta tulevase Fluxuse vaimus kontserdi viiele viiulile ja süntesaatorile.[viide?] Ta töötas välja maalitehnika, mis laskis materjalil oma seadusi järgida, ning nimetas selle dirigeeritud tašismiks.[viide?] 1950. aastate lõpust kuulus Kopenhaageni Arthur Köpcke galerii ringkonda. Aagaard Andersenile oli iseloomulik vormiga eksperimenteerimine ja lihtsate ideede kasutamine. Tema disainitud tool "Polyetherstolen" (1964) kuulub Taani kultuurikaanonisse. Ta oli 1972–1982 Kuningliku Taani Kunstiakadeemia professor. Ta elas 1958. aastast Munkeruphusis. Tema abikaasa oli skulptor Grete Tatjana Borgbjerg. Maastikuarhitekt Jeppe Aagaard Andersen on nende poeg. 1977 Eckersbergi medal 1980 Thorvaldseni medal kulturarv.dk Taani biograafiline leksikon Den Store Danske Polyetherstolen, MoMa. Jens Tang Kistensen. Genanvendelig brugskunst, kunstkritikk.no Retrospektiivnäitus 2013 Information and pictures about the designer Gunnar Aagaard Andersen Mall:En icon
Jeppe Aagaard Andersen

Jeppe Aagaard Andersen (sündinud 30. jaanuaril 1952) on taani maastikuarhitekt, kunstnik Gunnar Aagaard Anderseni poeg. Ta kasutab lihtsaid geomeetrilisi vorme ja sageli vett. 1993 Nykrediti arhitektuuriauhind 2004 Eckersbergi medal Den Store Danske
Nõmme Tuletõrjeühingu kalmistu

Nõmme Tuletõrjeühingu kalmistu on kalmistuosa Tallinnas Hiiu-Rahu kalmistu idapoolses osas, kuid ei ole eraldatud omaette sissepääsuga kalmistuks. Maa-ala Nõmme Vabatahtliku Tuletõrjeühingu (NVTÜ) kalmistuosa jaoks eraldati 1929. aastal. Kalmistule maetute arvu ei ole teada. Kalmistu keskosas on NVTÜ 25. aastapäevaks püstitatud mälestusmärk. See on tehtud punasest graniidist, ja sellel on pronksist NVTÜ embleem ning sisseraiutud tähed "NVTÜ". Mälestusmärk avati pidulikult 15. juunil 1935. Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistu Hiiu-Rahu kalmistu Leho Lõhmus. Nõmme // Jalutaja teejuht. Solnessi Arhitektuurikirjastus. Tallinn 2007. Lk 82 Leho Lõhmus. Nõmme vanadel fotodel. Koolibri. Tallinn 2005. Lk 110 Karl Laane. Tallinna kalmistud. Maalehe Raamat. Tallinn 2002. Lk 192 Leho Lõhmus. Hiiu-Rahu kalmistu. Tallinn 2003 Leho Lõhmus. Nõmme vanadel fotodel. Koolibri. Tallinn 2005. Lk 110 Leho Lõhmus. Nõmme // Jalutaja teejuht. Solnessi Arhitektuurikirjastus. Tallinn 2007. Lk 82 Kultuurimälestis nr 1077 "Hiiu Rahu kalmistu"
Bjarne Aagaard Strøm

Bjarne Aagaard Strøm (29. mai 1920 – 3. jaanuar 2008) oli Norra ajakirjanik ja Venstre poliitik. Ta osales Norra vastupanuliikumises ja vangistati. Alates 1968. aastast oli ta ajalehe Haugesunds Avis peatoimetaja. Aastatel 1965–1969 oli ta Stortingi asendusliige.
Torstein Aagaard-Nilsen

Torstein Aagaard-Nilsen (sündinud 11. jaanuaril 1964 Oslos) on norra helilooja. Koduleht allmusic.com
2003. aasta Eesti rahvahääletus Euroopa Liitu astumiseks

2003. aasta Eesti rahvahääletus Euroopa Liitu astumiseks oli 14. septembril 2003 toimunud rahvahääletus, milles Eesti rahvas otsustas, kas Eesti astub või ei astu Euroopa Liitu. Rahvahääletusel osales 555 835 hääletajat (64,1% hääleõiguslikest kodanikest). Hääletamissedelile kantud küsimusele vastas jaatavalt 369 657 (66,5%) ning eitavalt 183 454 (33,0%) hääletajat. Kehtetuid sedeleid oli 2724 (0,49%). Rahvahääletuse tulemuste kinnitamine : Vastu võetud 03.10.2003 nr 90 Riigi Teataja, 2003, 63, 426. Vaadatud 18. aprillil 2023 Rahvahääletus Euroopa Liiduga ühinemise ning Eesti Vabariigi põhiseaduse täiendamise osas 14. septembril 2003. aastal : Statistiline ülevaade Valimised. Vadatud 18. aprillil 2023
Open Spirit

Open Spirit on koondnimetus NATO korraldatavatele miinitõrjeõppuste seeriale Läänemerel. Õppustest võtavad osa ka Baltimaasid esindav BALTRON.
Maarja (täpsustus)

Maarja võib tähendada järgmist: Uues Testamendis leidub mitmeid Maarja-nimelisi naisi: Maarja, Jeesuse ema Maarja Magdaleena, Jeesuse kaaslanna ja Markus Johannese ema Maarja, Jaakobuse ja Joosese ema Maarja, Laatsaruse ja Marta õde Maarja, Kloopase naine Esinejanime Maarja on kasutanud Maarja-Liis Ilus Maarja Kivi Maarja ehk Maarja-Magdaleena on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Maarja on endine küla Kernu vallas. Maarja on naisenimi Maarja nime kandis 1989–1992 Eesti kultuuriajakiri, hiljem pornoajakiri, mis alates 1992. aastast ilmub Maaja nime all. "Maarja" ("Mary"), 2005. aasta film; režissöör Abel Ferrara, peaosades Juliette Binoche ning Forest Whitaker Maarja aasta Maarja gild (Toomgild) Maarja kalmistu Maarja mõis Maarja kirik Maarja-sõnajalg Maarja tänav Tartu Maarja kogudus Tartu Maarja Kool Väike-Maarja
Schumann-kvartett

Schumann-kvartett (saksa keeles Schumann Quartett) on 2007. aastal Kölnis asutatud Eesti-Saksa keelpillikvartett. Kvarteti moodustavad kolm venda Erik, Ken (mõlemad viiul) ja Mark Schumann (tšello) ning Liisa Randalu (vioola). Kvartett on andnud Saksamaal mitmeid kammerkontserte. Aprillis 2013 andis kvartett välja debüütCD (saksa Debüt-CD; tootis ARS-Produktion) Beethoveni, Bartóki ja Brahmsi lugudega.
Mesmeri ring

"Mesmeri ring: romaniseeritud memuaarid nagu kõik memuaarid ja peaaegu iga romaan" on aastal 1995 ilmunud Jaan Krossi romaan. Romaan on tugevate autobiograafiliste joontega. See on jätk Jaan Krossi 1988. aastal ilmunud romaanile "Wikmani poisid", kui peategelane [Jaan Kross] käis 1930ndatel Tallinna eliitkoolis. Romaanis "Mesmeri ring" käib peategelane [Jaan Kross] Tartu ülikoolis (1938-1941).
Tabamatus

"Tabamatus: Jüri Vilmsi romaan" on aastal 1993 ilmunud Jaan Krossi romaan. 1993: rootsi keelde – „Motstånd. Romanen om Jüri Vilms“ 1994: soome keelde – „Kuningasajatus. Jüri Vilmsin romaani“ 2001: prantsuse keelde – „Dans l’insaisissable. Le roman de Jüri Vilms“
Dogado

Dogado ehk Veneetsia hertsogiriik oli Veneetsia vabariigi nn "kodumaa-osa", mida juhtis Veneetsia doodž. Dogado näol oli tegemist ühega Veneetsia valduste kolmest osast. Teised kaks olid Stato da Mar ("mereriik") ja Domini di Terraferma (maismaavaldused). Dogado oli võrdne hertsogiriigiga (Ducato), nagu seda olid teised Itaalia linnriigid, mida valitsesid päritava tiitliga hertsogid. Dogado territoorium koosnes esialgu Veneetsia linnast ja kitsas rannaribast Loreost kuni Gradoni. Hiljem nihkusid Dogado piirid kaugemale – lõunas ulatus ala Goroni, läänes Polesine ja Padovanoni, põhjas Trevisano ja Friulini ning idas Isonzo (sloveeni keeles Soča) jõeni. Kui arvata välja pealinn Veneetsia, mis oli faktiliselt omaette linnriik, oli Dogado jaotatud halduslikult üheksaks piirkonnaks (alustades põhjast): Grado, Caorle, Torcello, Murano, Malamocco, Chioggia, Loreo, Cavarzere ja Gambarare. Varasemate tribuunide (rahva poolt valitud) ja gastaldide (vastas doodžile) asemel juhtis Veneetsia vabariigi ajal üheksast piirkonnast kaheksat tiitlit podestà kandev patriits. Vaid Grado piirkonda valitses krahv. Da Mosto, Andrea. "L'Archivio di Stato di Venezia", Biblioteca d'Arte editrice, Roma, 1937. Mutinelli, Fabio. "Lessico Veneto". Tipografia Giambattista Andreola, Venezia, 1852.
Tahtamaa

"Tahtamaa" on aastal 2001 ilmunud Jaan Krossi romaan. See oli ühtlasi Jaan Krossi viimane romaan. Romaani pealkiri "Tahtamaa" on (fiktiivne) kohanimi, mille all kirjanik peab silmas kaasaegset Eestit. Raamat on tõlgitud soome keelde: "Tahtamaa", Vantaa: Moreeni 2012. Tõlkinud Jouko Vanhanen.
Helmi-Elfriede Arrak

Helmi-Elfriede Arrak (sündinud 18. juulil 1988) on Eesti kunstnik. 2007–2010 õppis ta Tartu Ülikooli maaliosakonnas ja 2010. aastast Tartu Kõrgema Kunstikooli mööbliosakonnas. Põhiliselt kujutab Arrak inimesi, kuulsusi, loomi ja muid tegelasi, kelle kaudu jutustab lugusid, tema looming on visandlik ja illustratiivne. Arraku töid kasutavad mitmed trükiväljaanded.[viide?] Helmi Arrak on pälvinud Kau Akadeemia noore kunstniku stipendiumi (2012). “Jelly Jenny”, Loov galerii, Tartu (2014) “Pieces From My Room”, 008 galerii, Tallinn (2013) “Monkeys, Moms and Rockstars”, Kõue mõis, Eesti (2012) Tema vanaisa oli kunstnik Henno Arrak. Helmi-Elfriede Arrak, Eesti Lavastuste Andmebaas (vaadatud 23.09.2024)
Ulvi lasteaed

Ulvi lasteaed on Lääne-Virumaal Vinni vallas Ulvi külas tegutsev lasteaed. Lasteaias on kaks liitrühma - noorem liitrühm ja vanem liitrühm. 1. septembril 2006 ühendati lasteaed Põlula Põhikooliga; asutuse uueks nimeks sai Põlula Kool. https://www.1182.ee/et/ulvi-lasteaed http://ragavere.kovtp.ee/documents/1125215/1792212/P%C3%95LULA+KOOLI+ULVI+LASTEAIA+KODUKORD.pdf/80980db7-e59c-4f97-992d-1a85e895666d?version=1.0
Mélanie René

Mélanie René (sündinud 1. septembril 1990 Genfis) on Šveitsi laulja. Mélanie René esindas lauluga "Time to Shine" Šveitsi 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis. Oma poolfinaalis sai ta nelja punktiga viimase, 17. koha. Koduleht
Tukkanuotta / Goresoerd

"Tukkanuotta / Goresoerd" on Soome ja Eesti metal'i ansamblite Tukkanuotta ja Goresoerd ühisalbum. Album ilmus 2010 ja selle tootis Stay Heavy Records. Albumil on 4 laulu, millest kaks on ansambli Tukkanuotta ja kaks Goresoerdi esituses: "Tukkanuotta" – 2.41 "Kivimetsän broidi" – 3.23 "Surm Ka Ei Tea" – 2.33 "Köik On Segi" – 2.24
Stato da Mar

Stato da Mar ehk Domini da Mar ('mereriik/-valdused') tähistas Veneetsia vabariigi mere- ja ülemerevaldusi, mille hulka kuulusid Istria, Veneetsia Dalmaatsia, Veneetsia Albaania, Euboia saarel asunud Veneetisa Negroponte kuningriik, Peloponnesosel asunud Veneetsia Morea kuningriik, Egeuse saared (nn "Saarestiku hertsogiriik"), Kreeta (tollase nimega Candia kuningriik) ja Veneetsia Küpros. Stato da Mar oli üks osa Veneetsia valduste kolmest osast. Teised kaks olid doodžile alluv Dogado ja Domini di Terraferma (maismaavaldused Põhja-Itaalias). Veneetsia meretaguse impeeriumi loomine algas aasta 1000 paiku Dalmaatsia vallutamisega ja impeerium jõudis oma suurima ulatuseni Neljanda ristisõja lõppedes aastal 1204, mil Veneetsia vabariik omandas suure osa Bütsantsi maadest. Ent enamikku neist aladest Veneetsia tegelikult ei kontrollinud ja neid valitsesid Bütsantsi riigi järglased Epeirose despootkond, Nikaia keisririik ja Trapezundi keisririik. Lisaks kaotati suur osa valdustest peagi taas kui Nikaia Bütsantsi keisririik suutis Bütsantsi aastal 1260 tagasi vallutada. Üha suureneva Osmanite riigi surve all kaotati ja korraldati ümber paljud territooriumid. Olulisemad riikidevahelised konfliktid olid seitse Osmanite-Veneetsia sõda (vahemikus 15. sajandist 18. sajandini alguseni), Kreeta sõda (1645–1669) ja Morea sõda (1684–1699). Vabariigi lõpuajaks aastal 1797 (vaata Campo Formio rahu) olid vabariigi ülemerevaldustest alles jäänud Istria, Dalmaatsia, Korfu ja Joonia saared. Istria (tänapäeva Horvaatias) Dalmaatsia, sealhulgas väiksemad valdused tagamaal (tänapäeva Horvaatias) Albaania, sealhulgas Kotori laht ja väiksemad valdused tagamaal (tänapäeva Montenegros) Durazzo (tänapäeva Albaanias) Joonia saared (tänapäeva Kreekas) Spinalonga Da Mosto, Andrea. "L'Archivio di Stato di Venezia", Biblioteca d'Arte editrice, Roma, 1937. Mutinelli, Fabio. "Lessico Veneto". Tipografia Giambattista Andreola, Venezia, 1852.
Viron linnut

"Viron linnut: havainnot 1990-2010" ('Eesti linnud: nähtud 1990-2010') on aastal 2014 ilmunud soomekeelne populaarteaduslik raamat Eesti lindudest. Raamatu kirjastas Soome linnuselts Viron Lintuseura.
Tõnis Vint ja tema esteetiline universum

"Tõnis vint ja tema esteetiline universum" (rööppealkiri "Tõnis Vint and his aesthetic universe") on aastal 2012 ilmunud eesti- ja ingliskeelne raamat, mis sisaldab Eesti Kunstimuuseumis 2012. aastal üleval olnud Tõnis Vindi näituse "Tõnis vint ja tema esteetiline universum" fotosid kunstiteostest ja artikleid selle kunstinäituse kohta.
Soome ulme

"Soome ulme: ulmeantoloogia" on aastal 2008 ilmunud kogumik (antoloogia), mis sisaldab Arvi Nikkarevi tõlkes kuue soome ulmekirjaniku juttu. Kogumikus on järgmised jutud: Johanna Sinisalo: "Lendav Hollandlane" (Lentävä hollantilainen) M. G. Soikkeli: "Berliini näitelavad" (Jännittävää olisi nähdä pihalla dinosauruksia) Johanna Sinisalo: "Baby Doll" (Baby Doll) Petri Salin: "Kuninga kogutud hullused" (Kuninkaan kootut hulluudet) Petri Salin: "(Kui) Zirma on olemas" ((Jos) Zirma on) Jenny Kangasvuo: "Igas lihatükis on tahe" (Kaikessa lihassa on tahto) Jenny Kangasvuo: "Merelaine naha all" (Aalto nahan alla) Anne Leinonen: "Tss, tss! tegid need" (Shh shh, ne sanoivat) Anne Leinonen: "Teislane" (Toisinkainen) Susi Vaasjoki: "Jutumeister" (Taruntekijä)
Immunoloogiline sünaps

Immunoloogiline sünaps (immunologial synapse, IS) on immunoloogias selgroogsete lümfoid(-immuun)süsteemi talitlusest tulenev eriline rakkude seis (cluster või immunokompleks), mille korral tüümusest välja liikunud T-rakud ja antigeene esitlevad rakud või märklaudrakud justkui suhtlevad ja mille õnnestumiseks on vaja T-rakkude retseptorite ja peamise koesobivuskompleksi valke ning aktiveeritakse T-rakud. Immunoloogilise sünapsi kontseptsioon on vaidluse all, nii kirjeldavad eri autorid immunoloogilist sünapsi ja osalevaid rakke ning retseptoreid erinevalt. Näiteks arvatakse, et immunoloogiliste sünapside moodustamises võivad osaleda peaaegu kõik lümfotsüüdid, näiteks loomulikud tappurrakud, B-lümfotsüüdid, makrofaagid ja märklaudelundite kudede rakud. Immunoloogilise sünapsi täpse kestuse (kas paar tundi või mitu päeva) kohta andmed puuduvad. Arvatakse, et adhesioonimolekul ICAM-1 saadab migreeruvatele T-rakkudele stoppsignaali, mis algatab IS-i. Daniel M. Davis, Isaac Chiu, [...], ja Jack L. Strominger, The human natural killer cell immune synapse, Proc Natl Acad Sci U S A. 21. detsember 1999; 96(26): 15062–15067. PMCID: PMC24773, veebiversioon (vaadatud 13.03.2015)(inglise keeles) Arash Grakoui, Shannon K. Bromley, Cenk Sumen, Mark M. Davis, Andrey S. Shaw, Paul M. Allen, Michael L. Dustin, The Immunological Synapse: A Molecular Machine Controlling T Cell Activation, www.sciencemag.org Science, 285. väljaanne, 9. juuli 1999 Shannon K. Bromley, W. Richard Burack, Kenneth G. Johnson, Kristina Somersalo, Tasha N. Sims, Cenk Sumen, Mark M. Davis, Andrey S. Shaw, Paul M. Allen, ja Michael L. Dustin, THE IMMUNOLOGICAL SYNAPSE, Annu. Rev. Immunol. 2001. 19:375–96 Michael L. Dustin, The immunological synapse, Arthritis Res. 9. mai 2002; 4(Suppl 3): S119–S125., doi: 10.1186/ar559, PMCID: PMC3240135 Daniel M. Davis ja Michael L. Dustin, What is the importance of the immunological synapse?, www.sciencedirect.com, 2004 Elsevier Ltd. doi:10.1016/j.it.2004.03.007 Antigeeni-koesobivusantigeeni kompleks: Tanel Tenson, "Immuunsüsteem aitab nakkusest jagu saada", Eesti Loodus, 9/2003
Benjamín Prado

Benjamín Prado (sündinud 13. juulil 1961 Madridis) on hispaania kirjanik. Prado sündis aastal 1961 Madridis. Ta on avaldanud kümmekond luulekogu, paar romaani, mitu aforismikogumikku. Tema esimene luuleraamatuke "Un caso sencillo" ilmus aastal 1986, kuid tema enese sõnul hakkas ta luulet kirjutama tunduvalt varem, tema esimesteks suuremateks mõjutajateks olid Bob Dylan, Arthur Rimbaud ja William Blake. Tänu kirjandusõpetaja soovitusele avastas ta enda jaoks Federico García Lorca ja Rafael Alberti. Lisaks on talle mõju avaldanud Paul Celan, Robert Lowell, Dylan Thomas, Anna Ahmatova, Marina Tsvetajeva ja Lou Reed. Tema proosat on mõjutanud varem John Steinbeck, Charles Dickens ja Benito Pérez Galdós, hiljem Marguerite Duras, Charles Bukowski ja Mario Vargas Llosa. Tema loomingut on tõlgitud inglise, prantsuse, saksa, itaalia, taani, kreeka, eesti, läti ja ungari keelde. Eesti keeles on tema teostest ilmunud "Lumes on tühjus" (2015, sarjas "Loomingu Raamatukogu", tõlkinud Lembit Liivak; originaalis "La nieve está vacía", ilmunud aastal 2000). 1986 – Un caso sencillo – luule 1991 – El corazón azul del alumbrado – luule 1992 – Asuntos personales – luule 1995 – Cobijo contra la tormenta – luule 1995 – Raro – proosa 1996 – Nunca le des la mano a un pistolero zurdo – proosa 1996 – Dónde crees que vas y quién te crees que eres – proosa 1998 – Todos nosotros – luule 1998 – Alguien se acerca – proosa 1999 – No sólo el fuego – proosa 2000 – La nieve está vacía – proosa (ilmus aastal 2015 Loomingu Raamatukogus Lembit Liivaku tõlkes ("Lumes on tühjus") 2000 – Siete maneras de decir manzana – esseed 2001 – Los nombres de Antígona – esseed 2002 – Ecuador (poesía 1986–2001) – luule 2002 – Iceberg – luule 2002 – A la sombra del ángel (13 años con Alberti) – memuaarid 2003 – Jamás saldré vivo de este mundo – jutustused 2004 – Carmen Laforet – elulugu, koostöös Teresa Rosenvinge'iga 2006 – Marea humana – luule 2006 – Mala gente que camina – proosa 2009 – Romper una canción – biograafiline essee 2011 – Operación Gladio – proosa 2012 – Pura lógica – aforismid 2013 – Ajuste de cuentas – proosa 2013 – Qué escondes en la mano – lood 2014 – Doble fondo – aforismid 2014 – Ya no es tarde – luule Lembit Liivak. Järelsõna Benjamín Prado teosele "Lumes on tühjus"
Eestlased Soomes

Eestlased Soomes ehk Soome eestlased on Soomes elanud või elavad eestlased. Eestlased on Soomes rahvusvähemus. Eesti kodanikke elas alaliselt Soomes 2024. aasta alguse seisuga 54 900, lisaks ajutiselt 11 950 Eesti kodanikku. 2014. aasta 31. detsembri seisuga 48 354. Eesti kodanikke elas Soomes 2017. aasta 31. detsembri seisuga 51 539, olles seega suurim rahvusvähemus Soomes. Erinevatel hinnangutel elab Soomes tegelikult, erinevalt Soome ametlikust statistikast, püsivalt umbes 70 000 Eesti kodanikku. Lisaks sellele arvatakse, et peale püsivalt Soomes elavatele ning töötavatele Eesti kodanikele käib ajutiselt tööl või õppimas veel ligi 30 000 Eesti kodanikku.[viide?]  Pikemalt artiklis Eestlased Kabböles Ajalooliselt on tuntud 20. sajandi algul eestlaste asutatud Kabböle kaluriküla Pernå (soome Pernaja) vallas (praegu Loviisa). Tänapäeval on Kabböles elavad eestlaste järeltulijad soomestunud/rootsistunud.[viide?] Hietaniemi kalmistu Soomlased Eestis Tilastokeskus "Tilastokeskus". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2009. Vaadatud 13. märtsil 2015. Eestlasedsoomes.ee
Kabböle

Kabböle on Põhja-Eestist Soome rännanud kalurite 1906. aastal asutatud kaluriküla. Küla oli 2010. aastani Pernå (soome Pernaja) valla alluvuses, pärast seda liideti vald Loviisaga. Tänapäeval on Kabböles elavad eestlaste järeltulijad soomestunud/rootsistunud.
Eestlased Rootsis

Eestlased Rootsis (ka rootsieestlased) on Rootsis elanud või elavad eestlased. Eestlased on Rootsis vähemusrahvus, keda 2012. aasta lõpu seisuga oli 26 854. Teise maailmasõja ajal põgenes Eestist Rootsi ca 30 000 põgenikku ja ca 7 000 eestirootslast ja Rootsis tegutses Vabariigi Valitsus eksiilis. Ilon Wikland (1930), illustraator Edgar Kant (1902–1978), geograaf Juhan Aavik (1884–1982), helilooja, dirigent ja muusikapedagoog Jakob De la Gardie (1583–1652) Ilmar Reepalu (1943), poliitik Sven Olving (1928–2016), professor ja rektor Enno Hallek (1931), kunstnik ja professor Wolter Reinhold von Stackelberg (1705–1801), krahv Enn Kokk (1937–2019), poliitik, ajakirjanik, kirjanik Werner von Rosenfeldt (1639–1710), admiral, kartograaf ja luuletaja Ebba Witt-Brattström (1953), kirjandusteadlane, professor, feminist ja kirjanik Li Bennich-Björkman (1960), riigiteaduste professor Enel Melberg (1943), kirjanik ja tõlk Käbi Laretei (1922–2014), pianist ja kirjanik Mare Kandre (1962–2005), kirjanik Hain Rebas (1943), ajaloolane, poliitik, sõjaväelane ja professor Eesti Teaduslik Selts Rootsis Eesti Kultuuri Koondis Rootsis Eesti Maja Stockholmis Rootsi Eestlaste Esindus Rootsi Eestlaste Liit Rootsi-Eesti Ühing Stockholmi Eesti Ühing ‎ eestirootslased Vabaduse värav Baltutlämningen "Befolkning efter födelseland och ursprungsland 31 december 2012". Statistiska centralbyrån. 20.02.2013. Rootsieestlaste portaal