laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Olehkova

Olehkova (ka: Olehnova, Alehnova, Ooleku, Alaküla, Alamäe) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Vaaksaarõ nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Kuksina

Kuksina (ka: Kuksinna, Kukšina, Kukšino, Kukšinova, Kanni) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Kuksina mägi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Lepä

Lepä (ka: Lepa, Leppa) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Aa jõgi

Jõgesid ja ojasid, mille nimi on Aa jõgi, on Euroopas palju, peamiselt saksakeelse elanikkonnaga maades ja nende naabermaades. Nimi "Aa" pärineb vanaülemsaksa keelsest sõnast aha '(voolav) vesi' või alemannikeelsest sama tähendusega sõnast aa, mis on suguluses ladina sõnaga aqua 'vesi'. Samast sõnast pärineb ka saksakeelsete jõenimede lõpud -ach ja -a (näiteks Fulda (>Fuldaha), Salzach (>Salzaha), Nidda (>Nidaha). Sama tähendusega on saksakeelsed sõnad Au ja Aue ning skandinaavia keelte sõna å. Saksa keeles on Aa nime kandnud Lielupe (Kurländische Aa) ja Koiva (Livländische Aa) jõgi Lätis. Šventoji jõgi (Heiligen Aa) Leedus Põhja-Prantsusmaal on Aa jõgi Nord–Pas-de-Calais's. Hollandis on Aa jõgi Groningeni provintsis ja Aa jõgi Põhja-Brabandis. Šveitsis on jõgi, millel on kaks nime: Aa ja Aabach. Peale selle on Šveitsis Sarner Aa. Saksamaal on Isseli lisajõgi Bocholter Aa ja Emsi lisajõgi Münstersche Aa.
Kusnetsova

"Kuznetsova" suunab siia. Perekonnanime kohta vaata artiklit Kuznetsova (perekonnanimi). Kusnetsova (ka: Kuznetsova, Palunurme, Palonurme) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Üle-Pelska nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Lindsi

Lindsi (ka Lintsi, Saimištše) on küla Võrumaal Setomaa vallas Setumaa ajaloolises Mokornulgas. Küla kuulub Mokornulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Lutja

Lutja (ka: Lutjahnovo, Luuta) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 2000. ja 2011. aasta rahvaloenduste andmetel külas püsielanikke ei olnud. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Maaslova

Maaslova (ka: Maasluva, Maslova, Maslovo, Madara, Piiri) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Masluva

Masluva (ka: Masneva, Maslova, Maine, Viinamäe) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Üle-Pelska nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Unibet Arena

Unibet Arena (2001. aastast kuni 31. detsembrini 2022 Saku Suurhall) on Eesti suurim kontserdi- ja spordihall. See asub Tallinnas Haabersti linnaosas aadressil Paldiski maantee 104B. Hall ehitati 2001. aastal, see mahutab (koos seisukohtadega) kuni 10 000 inimest. Suurim võimalik istekohtade arv on 7200. Unibet Arenal peetakse lisaks kontsertidele, spordivõistlustele ja messidele ka asutuste üritusi, seminare ja galaüritusi. Unibet Arena nimisponsor on Rootsi spordiennustuste platvorm Unibet. 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus 2010. aasta Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises 2013. aasta U20 Euroopa meistrivõistlused korvpallis Bryan Adams, Irina Allegrova, Backstreet Boys, James Blunt, OneRepublic, The Bravery, Sarah Brightman, Cascada, Ray Charles, Joe Cocker, Phil Collins, Alice Cooper, Toto Cutugno, Deep Purple, Def Leppard, Depeche Mode, Bob Dylan, Flyleaf, Foreigner, Good Charlotte, Gregorian, Darren Hayes, Hurts, Enrique Iglesias, Iron Maiden, Jean-Michel Jarre, Elton John, Judas Priest, Patricia Kaas, Mark Knopfler, Korn, Avril Lavigne, Lenny Kravitz, Limp Bizkit, Lordi, Vanessa-Mae, Marilyn Manson, Massive Attack, Metallica, Kylie Minogue, Nazareth, Ozzy Osbourne, Pet Shop Boys, Phil Collins, P!nk, Placebo, The Prodigy, Suzi Quatro, Rammstein, R.E.M., Chris Rea, REO Speedwagon, Rihanna, Demis Roussos, Roxette, Ruslana, Scorpions, Seal, Simple Minds, Simply Red, Smokie, Sting, Styx, Sweet, t.A.T.u., Underworld, Vanilla Ninja, Vaya Con Dios, Whitesnake, Yes, Muse, 30 Seconds To Mars, Ed Sheeran, Bring Me The Horizon, 5 Seconds of Summer, Bastille, Sabaton muusikal "ABBA" muusikal "Chicago " mustkunstnik David Copperfield Riverdance Iga-aastane Simple Session Baltic Basketball League 2006. aasta finaal Pirate Station Future (22. november 2008) & Immortal (18. detsember 2009) Iga-aastane Tallinn International Horse Show (alates 2002. aastast) "Saku Suurhallist Unibet Arenaks: netikasiino nime kasutamine ei ole veel reklaam" ERR, 19. detsember 2022. Unibet Arena koduleht "Korvpalliliit tahab EMi Eestisse saamiseks Saku halli suuremaks ehitada" ERR, 13. august 2021
Melso

Melso (ka: Terehovshtshino) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Martsina

Martsina (ka: Martsino, Maartsina, Martihhina, Martiihino, Männistu, Männiku) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Mokornulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Paklova

Paklova (ka: Pakluva, Väiko-Paklova, Väike-Paklova, Maloje-Paklovo, Pakla, Orundi, Oru) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 2000. ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Juunikommunistid

Juunikommunistid on Eestis pärast 1940. aastal toimunud nn juunipööret peagi Eesti Kommunistlikku Parteisse astunud isikud, kohalikud oportunistlikud kollaboratsionistid, kes eristusid n-ö põliskommunistidest, umbes 100 isikust, kes olid kuulunud komparteisse juba juunipöörde eel. Kõnekeeles on juunikommunistid ka eestimaalased, kes osalesid kaasajooksikutena vabatahtlikult 21. juunil 1940 toimunud Eesti valitsuse vastastel demonstratsioonidel, olid nende demonstratsioonide organisaatorid ja valmistasid Andrei Ždanovi juhtimisel ette Eesti inkorporeerimist Nõukogude Liitu (vt ka Eesti NSV). Punaarmee väeosade relvastatud toetusel läbi viidud demonstratsioonidel tunnustati baaside lepingut, Punaarmeed ja tema juhti Kliment Vorošilovit. Peale selle saadeti parimad tervitused Molotovile ja Ždanovile ning hüüti "Elagu!" Stalinile. Avaldati arvamust, et valitsus on käitunud vastutustundetult, sõlmides Balti Sõjalise Liidu, mis on NSV Liidu vastane ja mis tõukab Balti riigid sõtta ning et Stalini ja teiste rahupoliitika on õigeaegselt selle leppe avalikustanud ja aidanud sellega töötaval rahval paljastada kodanlaste sepitsused. Suurimad meeleavaldused toimusid Tallinnas ja Tartus, kus nõuti baaside lepingu tingimuste täitmist, NSV Liidu vastaste elementide välja juurimist, uue valitsuse kujundamist, Kaitseliidu laialisaatmist, töölisliikumise tegelaste tagakiusamise lõpetamist, tööliste vallandamise lõpetamist. Tallinnas kogunesid inimesed kõigepealt oma töökohtade juures, siis mindi Vabaduse väljakule, kus peeti kõnesid. Sealt mindi edasi rongkäiguga Kaarli puiestee kaudu üle Toompea Pikale tänavale. Sealt edasi Mere puiesteele ja Kadriorgu. Seal läks delegatsioon Pätsi juurde. President Päts pöördus Kadrioru lossi rõdult kogunenute poole, kuid teda katkestati esimese lause järel rõveda sõimuga. Peale tema olid rõdul veel Laidoner ja kolonel Grabbi. Seejärel läksid demonstrandid Keskvangla juurde ja vabastasid ise kõik seal viibivad vangid, kellest kaugelt suurem osa olid kriminaalkurjategijad. Toompeal heisati punane lipp. Eesti politseile ja teistele EV asutustele oli verevalamise vältimiseks antud korraldus sündmustesse mitte sekkuda ning vastupanu mitte avaldada. Ainsaks erandiks jäi tulevahetus Raua tänava algkooli juures (praegu Tallinna 21. Kool). Õhtul avaldas president kirja, millega nimetas ametisse uue valitsuse peaminister Johannes Vares-Barbaruse juhtimisel. Peaministri asetäitjaks sai Hans Kruus, haridusministriks Johannes Semper, kohtuministriks Boris Sepp, majandusministriks Johannes Nichtig, põllutööministriks Aleksander Jõeäär, siseministriks Maksim Unt, sotsiaalministriks Neeme Ruus, sõjaministriks Tõnis Rotberg, teedeministriks Orest Kärm, välisministriks Nigol Andresen. Tegelikult organiseerisid riigivastaseid väljaastumisi NSV Liidu emissar Ždanov, NSV Liidu saatkond ja nendega seotud isikud. Demonstratsioonidel osalesid aga enamasti NSV Liidu sõjaväebaasidest toodud isikud ja baaside ehitustöödele värvatud ja/või Punaarmee isikkoosseisu kuuluvad tsiviilisikud, kelle vaated ega parteiline kuuluvus ei olnud oluline. Hans Kruus Johannes Semper Aleksander Jõeäär Neeme Ruus Juunipööre
Marinova

"Mariküla" suunab siia. Endise küla kohta vaata artiklit Mariküla (Simuna). Marinova (ka Mariküla, Mari) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Vaaksaarõ nulka. Külas asub dolokivikarjäär. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Marinova dolokivikarjäär Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Keevitustrafo

Keevitustrafo on trafo kaarkeevituseks vajaliku elektrivoolu saamiseks elektrivõrgust. Trafo primaarpingeks võib olenevalt trafo tüübist olla faasipinge (ühe faasi ja maa vaheline pinge) 230 V või kahe faasi vaheline pinge 400 V. On ka kolme primaarmähisega keevitustrafosid, mis vajavad kolmefaasilist võrgutoitepinget 3×400 V. Sekundaarpinge on tavaliselt 18 kuni 70 V ja voolutugevus 20 kuni 600 A, erandjuhtudel kuni 1200 A. Keevitustrafo talub lühiajaliselt lühist, mis tekib elektroodide kokkupuutel. Maksimaalse keevitusvoolu reguleerimine toimub trafo mähistevahelise sidestuse muutmisega või sekundaarmähise keerdude arvu ümberlülitamise teel. Keevitustrafo juurde kuuluvad peale voolu reguleerimise vahendite enamasti ka lisaseadised, nagu jahutusventilaator, ampermeeter jms. Võrgupinget madaldavat trafot kasutatakse ka alalisvoolu-keevitusseadmes ehk keevitusalaldis (seda trafot keevitustrafoks ei nimetata). Mõningad keevitusseadmeid tootvad firmad: Awelco, Cea, Daytona, Elektrosta, ESAB, EWM, Firmar, Fronius, Gys, Hobart, Kemppi, Lincoln, Migatronic, Miller, Rehm, Telwin-Pioner, Sip, Weco. Keevitamine Kaarkeevitus Keevitusalaldi
Mediaan (geomeetria)

Kolmnurga mediaaniks nimetatakse elementaargeomeetrias kolmnurga tipust vastaskülje keskpunkti tõmmatud lõiku või selle pikkust. Kolmnurgal on kolm mediaani. Kõik nad lõikuvad ühes punktis, mida nimetatakse mediaanide lõikepunktiks. Mediaanide lõikepunkt jagab kõik mediaanid suhtes 2:1, kus pikem lõik jääb mediaanide lõikepunkti ja kolmnurga tipu vahele ning väiksem mediaanide lõikepunkti ja kolmnurga külje poolitaja vahele.
Eksponentvõrrand

Eksponentvõrrand on võrrand, milles tundmatu esineb astendajas. Näiteks on eksponentvõrrandid 3 x + 8 = 0 {\displaystyle 3^{x}+8=0} ja 4 x + 5 = 0 {\displaystyle 4^{x+5}=0} . Eksponentvõrrandite lahendamisel puuduvad üldised lahendusvõtted. Kuna võrrandi lahendamisel võib esineda võõrlahendeid, tuleb alati lahendeid kontrollida. Eksponentvõrrandite lahendamine Elva gümnaasium Eksponentvõrrandite lahendamine IT Kolledž, matemaatika tasanduskursus Eri võtetega lahenduvad eksponentvõrrandid Matemaatika didaktika
Nurmes

Nurmes on linn Soomes Põhja-Karjala maakonnas. 1973 liideti Nurmese vald ja alev ning 1974 nimetati Nurmes linnaks. Läänide kaotamiseni kuulus Ida-Soome lääni. 1. jaanuaril 2020 liideti linnaga Valtimo vald. Population growth biggest in nearly 70 years Nurmese koduleht
Outokumpu

Outokumpu on linn Soomes Põhja-Karjala maakonnas. Kuusjärvi vald nimetati Outokumpu aleviks 1968 ja linnaks 1977. 1913–1989 tegutses linnas vasekaevandus. Tänapäeval on seal muuseum. Linna haldusalas on järgmised külad: Kalaton, Maljasalmi, Rikkaranta, Sysmä, Taipale, Varislahti, Viuruniemi ja Ulla. Läänide kaotamiseni kuulus Ida-Soome lääni. Kohtla-Järve Schöningen, Saksamaa Population growth biggest in nearly 70 years "Kohtla-Järve linn. Välissuhted".  Outokumpu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Outokumpu koduleht
Võlli (Põhja-Sakala)

Võlli on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda. Külast läheb läbi Vastemõisa – Võlli – Suure-Jaani tee. Külast voolab läbi Lemmjõgi, millele on paisutatud Võlli paisjärv. Võlli paisjärv Juurika Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Lemmjõgi Eesti looduse infosüsteemis
Kärevere (Põhja-Sakala)

Kärevere on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda. Külas voolab Putku oja (allavoolu nimega Lõhavere oja). Kunagine asulakoht Käreveres Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Metsküla (Põhja-Sakala)

Metsküla on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda. Külas asuvad Lellepi talu kalmistu ja Ruunaraipe luited. Küla lõunapiiril voolab Raudna jõgi. Külas voolavad Raudna jõkke suubuvad Nõrga oja (Metsküla oja) ja Vastemõisa oja. Metsküla kaelavõru Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Akita (koeratõug)

Akita Inu ehk Akita on Jaapani päritolu koeratõug. See on pärit Akita prefektuurist. Tõug kuulutati 1931. aastal Jaapani rahvuslikuks aardeks. Pildid Jaapani akita Ameerika akita Hachikō "AKITA" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 25.08.2017. "Akita". www.koer.ee. Vaadatud 25.08.2017.  Akita (koeratõug) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Akita, koer.ee
Nõmme tee

Nõmme tee on tänav Tallinnas Kristiine ja Mustamäe linnaosas (Siili). Saab alguse Kotka ja Tulika tänava ühinemiskohast ning lõpeb A. H. Tammsaare teel. Nõmme teega ristuvad Tiiva, Spordi, Tihase, Leevikese, Luige, Tedre, Rästa, Siidisaba, Räägu, Kajaka, Käo, Tüve ja Siili tänav ning Linnu tee. 1930–1989 kandis tänav nime Nõmme tänav. Teise maailmasõja ajal kasutati ka saksakeelset nimekuju Heidestraße. Alates 1989. aastast on see Nõmme tee. Nõmme tee äärde jäävad Räägu ja Dunteni (Kristiines) ning Mustamäe Siili asumis Parditiigi park. www.Ecotoner.ee - Ökoloogia ja kokkuhoidlikkus! Nõmme tee 2 Eesti Kurtide Liit. Nõmme tee 2 Eesti Kurtide Spordiliit. Nõmme tee 2 Kurtide Spordiselts Talkur. Nõmme tee 2 Eesti Viipekeele Tõlkide Ühing. Nõmme tee 2 Ehe Koolitus OÜ. Nõmme tee 2 Maaema Messi Infokeskus. Nõmme tee 2 Antalya Restoran. Nõmme tee 7 Tallinna Tihase Lasteaed. Nõmme tee 9 SRD Spordiklubi MTÜ. Nõmme tee 19 Maxima X kauplus. Nõmme tee 23 (algselt Eesti Raudtee Töölisvarustuse Osakonna kauplus Tedre. Kristiine Gümnaasium. Nõmme tee 32 Tallinna Tehnikakõrgkooli Üliõpilashotell. Nõmme tee 47 Eesti Jazzliit. Nõmme tee 48 Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli Üliõpilaskodu. Nõmme tee 49 Suliko Restoran. Nõmme tee 51 Eesti Squashiföderatsioon. Nõmme tee 54 Cosmos Jalgrattaklubi. Nõmme tee 91 Tallinna Linna Turvakeskus. Nõmme tee 99 Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Erastatavate toidukaupluste nimekiri, Eesti Vabariigi Valitsuse korraldus 26.septembrist 1991.a. nr.342-k., Riigi Teataja Kristiine linnaosa kaart (koos Mustamäe linnaosa põhjaosaga)
Veterinaaria

Veterinaaria (ladina keeles veterinaria) ehk loomaarstiteadus ehk veterinaarmeditsiin on teadus, mis uurib looma (välja arvatud inimese) organismi normaalset ja patoloogilist ehitust ja talitlust, haiguslikke seisundeid, ravi, diagnostikat. Lisaks tegeleb loomaarstiteadus loomade toiduainete kontrolliga seotuga. Arsti, kes ravib loomi, nimetatakse veterinaararstiks (või lihtsalt veterinaariks) ehk loomaarstiks. Veterinaariaga tegelev teadlane on veterinaar ehk loomaarstiteadlane. Loomaarstiõppe raamistik on Eestis korraldatud valitsuse määrusega "Arstiõppe, loomaarstiõppe, proviisoriõppe, hambaarstiõppe, ämmaemandaõppe, õeõppe, arhitektiõppe ja ehitusinseneriõppe raamnõuded". Dermatoloogia – Ihtüopatoloogia – Kardioloogia – Kirurgia – Nefroloogia – Preventiivne veterinaaria  Pikemalt artiklis Maailma Loomade Tervise Organisatsioon Maailma Loomade Tervise Organisatsioon (ingl k World Organization of Animal Health, lühend OIE), kuhu kuulub ka Eesti, tegeleb maismaa- ja veeloomi puudutava seadusloomega. Aastal 2012 võtsid OIE liikmesmaad vastu uue veterinaaria standardi, kus sisalduvad Maismaaloomade Tervisekoodeks ja Veeloomade Tervisekoodeks, mis reguleerivad loomade tervise ja heaolu tagamise, loomahaigustest teavitamise korra, leviku ja raviga seotud kriteeriumid. Samuti rahvusvahelised loomsete saaduste ja nende käitlemise, kauplemise (tootmine, töötlemine, turustamine lõpptarbijale jne) eeskirjad ja loomatervishoiualased veterinaarnõuded. Veterinaaria mõisteid Loomaarstide loend Loomakliinikute loend Holistiline veterinaarmeditsiin P.Bogovski, R.Kull, S.Ootsing, L. Trapido. Meditsiinisõnastik, lk 434, 2004, ISBN 9985-829-55-7 "Arstiõppe, loomaarstiõppe, proviisoriõppe, hambaarstiõppe, ämmaemandaõppe, õeõppe, arhitektiõppe ja ehitusinseneriõppe raamnõuded", valitsuse määrus, 3 peatükk "Loomaarstiõpe", § 9–13.Veebiversioon (vaadatud 14.04.2013) Member Countries. World Organization of Animal Health. Veebiversioon (vaadatud 27.04.2013) World Organization of Animal Health. "New standard on veterinary legislation", Pariis, mai 2012 Veebiversioon (vaadatud 27.04.2013) World Organization of Animal Health 2012, "Terrestrial Animal Health Code" Veebiversioon (vaadatud 27.04.2013) World Organization of Animal Health 2012, "Aquatic Animal Health Code" Veebiversioon (vaadatud 27.04.2013)
Avardamine

Avardamine on valamisel, stantsimisel või puurimisel saadud ava täpsemaks töötlemine. Avardamine toimub lõikeriista abil, mida kutsutakse avardiks. Niisuguse ava töötlemine võib olla kas lõplik või vahepealne (eelsilumine) enne hõõritsemist. Hööritsemise abil saadakse veel täpsemad augud puhtama töödeldud pinnaga.
Avardi

Avardi on lõikeriist, mida kasutatakse valamisel, stantsimisel või puurimisel saadud avade täpsemaks töötlemiseks ehk avardamiseks. Erinevalt puurist puudub avardil tipp ja sideserv, mis loob soodsamad lõikamise tingimused. Avardid valmistatakse kas kiirlõiketerasest või avardi kere nuutidesse asetatud kõvasulamist plaadikestega. Avardid jaotatakse kahte gruppi: ühest tükist koonilise sabaga; tornile asetatavad.
Akita

Akita on linn Jaapanis, Akita prefektuuri keskus. 秋田県の人口と世帯（月報） | 美の国あきたネット, vaadatud 25.03.2021. Akita koduleht
Luigi Nono

Luigi Nono (29. jaanuar 1924 Veneetsia – 8. mai 1990 Veneetsia) oli itaalia süvamuusikahelilooja.
Kõrgusvööndilisus

Kõrgusvööndilisus ehk vertikaalne tsonaalsus on kliimatingimuste, mulla- ja taimkattevööndite muutumine mägedes. Selle põhjuseks on õhutemperatuuri vähenemine absoluutkõrguse kasvades. Kõrgusvööndilisust mõjutab nõlva ekspositsioon, sest sellest sõltub päikesekiirguse intensiivsus ja sademete hulk. Need tegurid mõjutavad taimestikku, mis muutub kõrguse kasvades sarnaselt muutumisega ekvaatori poolt pooluse suunas liikumisel. Laiusvööndilisus
Aarne Ruben

Aarne Ruben (sündinud 17. juulil 1971 Tallinnas) on eesti kirjanik. Ta on kirjutanud romaane, mis põhinevad Eesti 20. sajandi ajalool. Tema tuntuim teos on "Volta annab kaeblikku vilet", mis räägib 1905. aasta Vene revolutsioonist, Leninist ja dadaistide liikumisest Zürichis. Aastal 2000 võitis ta teosega "Volta annab kaeblikku vilet" Eesti romaanivõistlusel esikoha. 1994 luulekogu "Ajakirjanik" 2001 romaan "Volta annab kaeblikku vilet" 2004 "Elajas trepi eelastmel" 2007 novellikogu "Lugusid Anveltist ja Kingissepast" 2009 romaan "Ärid kuuliaukudega majades" 2011 ulmeantoloogia "Sõda kosmose rannavetes", ulmenovell "Häire" 2012 "Rooma reisijuht. Põhjalik teekond Rooma ajaloo ja kultuuri juurde" 2013 ajalooline fantaasia "Karl Kiilaspea pärijad" 2016 uurimus "Nõiaprotsessid Eestis" 2016 ulmeromaan "Talvehommiku härmas kindakirjad" 2020 "In Christ We Speak. The Story of Lutheran Sects" (Cambridge Scholars). "Filosoof tuhandeaastases linnas", Looming, oktoober 1998 "Isamaa vastu", Looming, detsember 1999 "Mirjamile, Jeruusalemma", Looming, detsember 2002 "Eliitneiud", Looming, august 2003 "Tõuse ja kõnni" Looming, detsember 2003 "Mister Estonia" Looming, oktoober 2008 "Ma olen väike notsu, aga varsti olen küpse" Looming, november 2010 "Väike lamburineiu, Liivimaa viimane nõid", Looming, november 2011 "Vana maja tähendamissõna", Looming, veebruar 2013 "Vana sõduripauna sügavusest", Looming, november 2015 "Maastik hinnalise koera ja ministri tütrega", Looming, detsember 2017. Aarne Ruben lõpetas 2008. aastal Tallinna Ülikooli kirjandusteaduse erialal. 2013. aastal töötas ta Tampere Ülikoolis eesti kirjanduse lektorina. 2018. aastal töötab ta Tartu Raatuse Koolis Eesti keele ja kirjanduse õpetajana. Samast aastast hakkas ta avaldama teadusartikleid, mis käsitlevad ajaloo semiootilisi aspekte. 2013. aastal avaldas ta ajakirjas Semiotica loo "Presence of la femme: The semiotic silence", milles käsitles nullmärgi mõistet ja vaikust kui filosofeemi. 2015. aastal avaldas ta ajakirjas Semiotica artikli "In the arena: "Communication between animals and Christians in damnatio ad bestias", milles käsitles semioosi võimalusi antiikaja Rooma tsirkuseareenidel lõvi ja kristlase vahel. 2017. aastal avaldas ta ajakirjas Semiotica loo "The “unknown voice” in Western history since Socrates", milles kirjeldas Sokratest kui Lääne isafiguuri, kelle daimonion (keelavalt hoiatav sisehääl) ei viita skisofreeniale, vaid selgeltnägemisele. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. detsember 2018. Vaadatud 4. detsembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.degruyter.com/view/j/semi.2015.2015.issue-207/sem-2015-0060/sem-2015-0060.xml?intcmp=trendmd https://www.degruyter.com/view/j/semi.2017.2017.issue-215/sem-2016-0032/sem-2016-0032.xml?intcmp=trendmd Kaarel Kressa, "Aarne Ruben suhtub riigikukutajatesse huumoriga", Eesti Päevaleht, 1. august 2009 Aarne Ruben, Google Scholar
.ru

.ru on Venemaa Interneti tippdomeen. On kasutusel 1994. aastast. IANA .ru whois