2008

◄ | 20. sajand | 21. sajand     ◄ | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | 2000. aastad | 2010. aastad       ◄◄ | ◄ | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | ► | ►► Jaanuar | Veebruar | Märts | Aprill | Mai | Juuni | Juuli | August | September | Oktoober | November | Detsember Surnud · Muusika 2008. aasta (MMVIII) oli 21. sajandi 8. aasta. See oli liigaasta. Juudi kalender: 5768, 5769 Hinduistlik kalender: 5109, 5110 Islami kalender: 1428, 1429, 1430 Iraani kalender: 1386, 1387 Sirvikalender: 10221 Eestis aasta lind: teder. Eestis aasta puu: jugapuu. Euroopa kultuuripealinnad on Liverpool ja Stavanger. Rahvusvaheline planeedi Maa aasta Rahvusvaheline kartuliaasta Rahvusvaheline keelte aasta Arhitektuuriaasta Eestis  Pikemalt artiklis Jaanuar 2008 1. jaanuar – Küprosel ja Maltal hakkas ametliku maksevahendina kehtima euro. 1. jaanuar – Sloveeniast sai Euroopa Liidu eesistujariik. 3. jaanuar – Ameerika Ühendriikide Iowa osariigis algasid presidendivalimiste eelvalimised. 5. jaanuar – Gruusias toimusid presidendivalimised, mille võitis senine president Mihheil Saakašvili. 9. jaanuar – Kosovo parlamendis toimusid presidendivalimised, mille võitis senine president Fatmir Sejdiu. 12. jaanuar – Taiwanil toimusid parlamendivalimised, mille võitis opositsiooniline erakond Kuomintang. 14. jaanuar – Guatemalas astus ametisse president Álvaro Colom Caballeros. 20. jaanuar – Serbias toimus presidendivalimiste esimene voor, kus ükski kandidaat ei kogunud võiduks vajalikku häälteenamust. 23. jaanuar – Kreeka peaminister Kóstas Karamanlís külastas esimese Kreeka valitsusjuhina pärast 50-aastast vaheaega Türgit. 23.–27. jaanuar – Šveitsis Davosis toimus Maailma Majandusfoorumi aastakoosolek. 24. jaanuar – Itaalia peaminister Romano Prodi kaotas parlamendis toimunud usaldushääletuse ja astus tagasi. 27. jaanuar – Saksamaal Alam-Saksi ja Hesseni liidumaal toimusid kohaliku parlamendi valimised. 31. jaanuar – Aafrika Liidu esimeheks valiti Tansaania president Jakaya Kikwete.  Pikemalt artiklis Veebruar 2008 2. veebruar – Prantsusmaal Pariisis abiellusid Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy ja tema elukaaslane Carla Bruni. 2. veebruar – Tšaadis üritasid mässulised ebaõnnestunult kukutada president Idriss Déby valitsust. 3. veebruar – Serbias toimus presidendivalimiste teine voor, mille võitis senine riigipea Boris Tadić. 5. veebruar – Ameerika Ühendriikides oli presidendivalimiste "superteisipäev", mil toimusid eelvalimiskoosolekud 24 osariigis. 6. veebruar – Itaalia president Giorgio Napolitano saatis parlamendi laiali ja kuulutas välja ennetähtaegsed parlamendivalimised. 10. veebruar – Šveitsis Zürichis pandi toime riigi ajaloo suurim kunstirööv, mille käigus rööviti 163,2 miljardi USA dollari väärtuses maale. 11. veebruar – Ida-Timoril pandi toime ebaõnnestunud riigipöördekatse, mille käigus sai raskelt vigastada riigi president José Ramos Horta. 11. veebruar – Trinidadi ja Tobago presidendiks valiti tagasi George Maxwell Richards. 15. veebruar – Tšehhi parlamendis toimunud presidendivalimistel valiti riigi presidendiks tagasi Václav Klaus. 17. veebruar – Kosovo kuulutas ennast ühepoolselt Serbiast iseseisvaks. 18. veebruar – Pakistanis toimusid parlamendivalimised, mille võitsid opositsioonilised parteid. 24. veebruar – Kuuba presidendiks valiti senise presidendi Fidel Castro noorem vend Raúl Castro. 24. veebruar – Ameerika Ühendriikides Los Angeleses toimus filmiauhindade Oscar kätteandmistseremoonia. 25. veebruar – Lõuna-Koreas astus ametisse president Lee Myung-bak. 29. veebruar – Küprosel astus ametisse president Dimítris Christófias.  Pikemalt artiklis Märts 2008 2. märts – Venemaal toimusid presidendivalimised, mille võitis asepeaminister Dmitri Medvedev. 8. märts – Maltal ja Malaisias toimusid parlamendivalimised. 9. märts – Hispaanias toimusid parlamendivalimised, mille võitis valitsev Hispaania Sotsialistlik Töölispartei. 10. märts – Serbias astus ametist tagasi peaminister Vojislav Koštunica valitsus. 13. märts – kulla hind maailmaturul ületas esimest korda 1000 USA dollari piiri. 13. märts – Serbia president Boris Tadić saatis parlamendi laiali ja kuulutas välja ennetähtaegsed parlamendivalimised. 14. märts – Iraanis toimusid parlamendivalimised. 15. märts – Hiina parlament valis riigi presidendiks tagasi Hu Jintao. 17. märts – Kuveidis astus tagasi peaminister Nāşir Muḩammad al-Aḩmad aş-Şabāḩi valitsus. 19. märts – Kuveidi emiir Şabāḩ IV al-Aḩmad al-Jābir aş-Şabāḩ saatis parlamendi laiali ja kuulutas välja ennetähtaegsed parlamendivalimised. 20. märts – Belgias vannutati ametisse peaminister Yves Leterme'i valitsus. 24. märts – Bhutanis toimusid riigi ajaloo esimesed demokraatlikud parlamendivalimised. 25. märts – Pakistani peaministrina astus ametisse Benazir Bhutto endine abi Yousaf Raza Gillani. 25. märts – Komooride ja Aafrika Liidu väed vabastasid separatistide kontrolli alt Ndzwani saare. 30. märts – Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel jõustus "avatud taeva leping".  Pikemalt artiklis Aprill 2008 1. aprill – Botswana presidendina astus ametisse senine asepresident Ian Khama. 3. aprill – Albaania ja Horvaatia said ametliku kutse NATOga liitumiseks. 6. aprill – Montenegros toimusid presidendivalimised, mille võitis senine riigipea Filip Vujanović. 9. aprill – Armeenias astus ametisse president Serž Sargsjan. 9. aprill – Kosovo parlament võttis ühehäälselt vastu riigi esimese põhiseaduse. 9. aprill – Lõuna-Koreas toimusid parlamendivalimised. 10. aprill – Nepalis toimusid parlamendivalimised. 13. aprill – Keenias loodi peaministri ametikoht. Esimeseks peaministriks sai opositsioonijuht Raila Odinga. 13.–14. aprill – Itaalias toimusid ennetähtaegsed parlamendivalimised. 14. aprill – Ameerika Ühendriikides teatasid ühinemisest lennufirmad Delta Air Lines ja Northwestern Airlines. 15. aprill – Venemaa võimupartei Ühtne Venemaa esimeheks valiti president Vladimir Putin. 20. aprill – Paraguays toimusid presidendivalimised, mille võitis vasakpoolne kandidaat Fernando Lugo. 25. aprill – Tongal toimusid parlamendivalimised. 26. aprill – Naurul toimusid ennetähtaegsed parlamendivalimised. 27. aprill – Afganistani pealinnas Kabulis korraldati atentaat president Ḩāmid Karzayle, kes pääses siiski vigastusteta.  Pikemalt artiklis Mai 2008 2. mai – Birma rannikualasid tabas orkaan Nargis, mille laastamistöö tulemusel hukkus ligi 78 000 inimest. 7. mai – Venemaal astus ametisse president Dmitri Medvedev. 7. mai – Iirimaa parlament kinnitas riigi peaministriks Brian Coweni. 8. mai – Itaalias astus ametisse peaminister Silvio Berlusconi valitsus. 8. mai – Venemaa peaministriks kinnitati riigi endine president Vladimir Putin. 11. mai – Serbias toimusid ennetähtaegsed parlamendivalimised, mille võitis president Boris Tadići läänemeelne valimisliit. 12. mai – Hiina Sichuani provintsi tabas 7,9-palline maavärin, mis koos järeltõugetega tõi kaasa enam kui 69 000 inimese hukkumise. 16. mai – Dominikaani Vabariigis toimusid presidendivalimised, mille võitis senine riigipea Leonel Fernández Reyna. 17. mai – Kuveidis toimusid ennetähtaegsed parlamendivalimised. 18. mai – avastati gammasähvatus GRB 080319B, mis toimus Maast 7,5 miljardi valgusaasta kaugusel. 20. mai – Taiwanil astus presidendi ametisse Ma Yingjiu. 21. mai – Gruusias toimusid parlamendivalimised, mille võitis valimisliit Ühinenud Rahvuslik Liikumine. 24. mai – Serbia pealinnas Belgradis toimus Eurovisiooni lauluvõistluse finaal, mille võitis Venemaa Dima Bilani esitatud lauluga "Believe". 25. mai – Liibanoni parlament valis riigi presidendiks Michel Sleimani. 25. mai – Marsil maandus NASA missioon Phoenix. 28. mai – Nepali parlament kuulutas välja vabariigi ja tagandas ametist kuningas Gyanendra.  Pikemalt artiklis Juuni 2008 1. juuni – Makedoonias toimusid ennetähtaegsed parlamendivalimised. 3. juuni – Venemaa kindralstaabi ülemaks nimetati Juri Balujevski asemel Nikolai Makarov. 6. juuni – Columbia ja Ecuador taastasid märtsis katkenud diplomaatilised suhted. 7.–29. juuni – Austrias ja Šveitsis toimusid 2008. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis. Euroopa meistriks tuli Hispaania. 12. juuni – Iirimaal toimus rahvahääletus Lissaboni lepingu ratifitseerimiseks. 53,4 protsendi vastuhäältega lükati leping tagasi. 13. juuni – Hiina ja Taiwani esindajad leppisid kokku regulaarse lennuliikluse ja turismi taastamises kahe riigi vahel. 15. juuni – Kosovos hakkas kehtima riigi esimene põhiseadus. 17. juuni – Leedu parlament keelustas Nõukogude Liidu ja Kolmanda Riigi sümboolika avaliku kasutamise. 27. juuni – Zimbabwes toimus presidendivalimiste teine voor, mille võitis ametis olev president Robert Mugabe. 29. juuni – Mongoolias toimusid parlamendivalimised.  Pikemalt artiklis Juuli 2008 1. juuli – Prantsusmaal astus tagasi kindralstaabi ülem Bruno Cuche. 7. juuli – Serbias vannutati ametisse peaminister Mirko Cvetkovići uus valitsus. 8. juuli – Grenadal toimusid parlamendivalimised. 14. juuli – Belgias esitas lahkumisavalduse peaminister Yves Leterme, kuid kuningas lükkas selle kolm päeva hiljem tagasi. 21. juuli – Venemaa ja Hiina allkirjastasid piirilepingu. 21. juuli – Nepali parlament valis riigi esimeseks presidendiks Rāmvaraṇ Yādavi. 21. juuli – Serbias vahistati sõjakurjategijana aastaid taga otsitud Radovan Karadžić. 30. juuli – Türgi konstitutsioonikohus ei rahuldanud riigiprokuröri taotlust keelustada islamismi propageerimise tõttu valitsev Õigluse ja Arengu Partei.  Pikemalt artiklis August 2008 1. august – Gruusia ja Lõuna-Osseetia vahel algas viimaste aastate veriseim relvakonflikt, mis kasvas üle sõjaks. 1. august – Tongal krooniti kuningaks George Tupou V. 2. august – Lätis toimus rahvahääletus põhiseaduse muutmiseks, mis kukkus osavõtjate vähesuse tõttu läbi. 3.–8. august – Mehhiko pealinnas Méxicos toimus XVII rahvusvaheline AIDSi konverents. 6. august – Mauritaanias kukutati sõjaväelise riigipöördega president Sidi Ould Cheikh Abdallahi ja võimu haaras kindral Mohamed Ould Abdel Azizi juhitav kõrgem riiginõukogu. 8.–24. august – Hiina pealinnas Pekingis toimusid 2008. aasta suveolümpiamängud. 8. august – Lõuna-Osseetia sõtta sekkusid Venemaa väed. 12. august – Venemaa president Dmitri Medvedev teatas sõjalise operatsiooni lõpetamisest Gruusias. 14. august – Mauritaania peaministriks nimetati Moulaye Ould Mohamed Laghdaf. 15. august – Paraguays astus ametisse president Fernando Lugo. 18. august – Pakistanis astus ametist tagasi president Pervez Musharraf. 19. august – Prantsusmaal suri Sambia president Levy Mwanawasa. 20. august – Hispaanias Madridis kukkus Spanairi lennuk kohe pärast õhkutõusu alla. Hukkus 154 inimest ja ellu jäi 18. 21. august – Venemaa teavitas NATO liikmesriike sõjalise koostöö lõpetamisest. 24. august – Biškeki lähistel Kõrgõzstanis kukkus Itek Airile kuulunud lennuk alla. 90 pardal olnud inimesest 65 sai surma. 26. august – Venemaa tunnustas Abhaasia ja Lõuna-Osseetia iseseisvust. 27. august – Ameerika Ühendriikides kinnitati Demokraatliku Partei presidendikandidaadiks Barack Obama ja asepresidendikandidaadiks Joseph Biden. 29. august – Gruusia katkestas diplomaatilised suhted Venemaaga.  Pikemalt artiklis September 2008 1. september – Jaapanis astus tagasi peaminister Yasuo Fukuda. 2. september – Nicaragua tunnustas teise riigina maailmas Abhaasia ja Lõuna-Osseetia iseseisvust. 3. september – Ameerika Ühendriikides kinnitati ametlikult Vabariikliku Partei presidendikandidaadiks John McCain. 5.–6. september – Angolas toimusid parlamendivalimised. 5. september – Austraalias astus ametisse riigi ajaloo esimene naiskindralkuberner Quentin Bryce. 6. september – Pakistanis toimusid presidendivalimised, mille võitis Asif Ali Zardari. 9. september – Pakistani president Asif Ali Zardari andis ametivande. 9. september – Tais tagandas konstitutsioonikohus ametist peaminister Samak Sundaravej. 10. september – käivitati Šveitsi ja Prantsusmaa piiril paiknev Suur Hadronite Põrguti. 14. september – Venemaal kukkus alla Aeroflot-Nordi Boeing 737-505. Kõik pardal olnud 88 inimest said surma. 15. september – Ameerika Ühendriikides pankrotistus investeerimispank Lehman Brothers. 15. september – Rwandas toimusid parlamendivalimised. 17. september – Tai parlament valis riigi peaministriks Somchai Wongsawati. 19. september – Svaasimaal toimusid parlamendivalimised. 21. september – Sloveenias toimusid parlamendivalimised, mille võitsid opositsioonilised Sotsiaaldemokraadid. 21. september – Iisraelis astus tagasi peaminister Ehud Olmert. 22. september – Vanuatu peaministrina astus ametisse Edward Natapei. 23. september – Soomes Kauhajoki linnas toimus koolitulistamine, kus hukkus koos tulistaja endaga 11 inimest. 24. september – Jaapanis astus ametisse peaminister Tarō Asō valitsus. 25. september – Hiina saatis Jiuquani kosmosekeskusest missioonile oma kolmanda mehitatud kosmoselaeva Shenzhou 7. 25. september – Lõuna-Aafrika Vabariigis astus tagasi president Thabo Mbeki. Presidendi kohusetäitjaks valiti Kgalema Motlanthe. 28. september – Austrias toimusid ennetähtaegsed parlamendivalimised. 28. september – Valgevenes toimusid parlamendivalimised. 30. september – Angola peaministriks nimetati Paulo Kassoma.  Pikemalt artiklis November 2008 4. november – Ameerika Ühendriikides toimusid presidendivalimised.  Pikemalt artiklis Jaanuar 2008 1. jaanuar – Eesti Maaülikooli rektoriks sai Mait Klaassen. 7. jaanuar – Tallinnas aadressil Pikk 73 avati Eesti Lastekirjanduse Keskuse uus hoone. 8. jaanuar – Eesti Filmiajakirjanike Ühingu 2007. aasta parima filmi auhinna Neitsi Maali võitsid filmid "Sügisball" ja "Jonathan Austraaliast". 11. jaanuar – Tallinna Sadam allkirjastas koostöölepingu Hiina suurimate hulka kuuluva Ningbo sadamaga. 14. jaanuar – XI Riigikogu alustas 2008. aasta esimest istungjärku. 16. jaanuar – Vene Teatri direktorina alustas tööd Jaanus Kukk. 17. jaanuar – Tartus avati skulptuur Pronkssiga. 20. jaanuar – Isamaa ja Res Publica Liidu volikogu kutsus ametist tagasi regionaalminister Vallo Reimaa. 21. jaanuar – avati Tehvandi K90-suusahüppemägi. 23. jaanuar – Andrus Ansipi teise valitsuse uus regionaalminister Siim-Valmar Kiisler andis ametivande. 28. jaanuar – jõustus uus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadus. 31. jaanuar – tegevteenistusest lahkus endine kaitseväe juhataja kindralleitnant Johannes Kert.  Pikemalt artiklis Veebruar 2008 2. veebruar – Tallinnas toimus konkurss Eurolaul 2008, mille võitis Kreisiraadio esitatud lugu "Leto svet". 7. veebruar – Eestit külastas Monaco vürst Albert II. 8. veebruar – Tallinna Keskraamatukogu võttis kasutusele Tallinna esimese raamatukogubussi. 12. veebruar – Riigikogu kinnitas õiguskantsleriks Indrek Tederi. 14. veebruar – Eesti Arhitektide Liidu esimeheks valiti Ike Volkov. 18. veebruar – Lääne maavanemana alustas tööd Neeme Suur. 18. veebruar – kaitseväe juhatajale Ants Laaneotsale anti kindralleitnandi auaste. 21. veebruar – Eesti valitsus tunnustas Kosovo iseseisvust. 24. veebruar – Eesti vabariigi 90. aastapäev. 26. veebruar – XI Riigikogu kinnitas teiseks ametiajaks riigikontrolöriks Mihkel Oviiri.  Pikemalt artiklis Märts 2008 3. märts – kaitseväe operatiivülema ja maaväe ülema kohusetäitjana alustas tööd brigaadikindral Alar Laneman. 6. märts – ametlikule visiidile saabusid Läti peaminister Ivars Godmanis ja kaitsejõudude staabi ülem Andis Dilans. 7. märts – ametist lahkus õiguskantsler Allar Jõks. 7. märts – Tallinnas toimunud Kuldnõela moegalal valiti 2007. aasta parimaks moekunstnikuks Riina Põldroos. 7. märts – SEB Eesti Ühispanga uueks ärinimeks sai SEB Pank. 10. märts – XI Riigikogu ees andis ametivande õiguskantsler Indrek Teder. 12. märts – siseminister Jüri Pihl ja Ameerika Ühendriikide sisejulgeoleku minister Michael Chertoff allkirjastasid vastastikuse mõistmise memorandumi, mis on kahe riigi vahelise viisavabaduse kehtestamise eeltingimuseks. 14. märts – Tallinnas avas esimese Leedu pangana Eestis oma kontori Bankas Snoras. 16. märts – Eesti saatkonna initsiatiivil toimus Türgi ajaloo esimene suusamaraton, millest võttis osa ka Eesti peaminister Andrus Ansip. 18. märts – ametliku lühivisiidi raames külastas Pärnut Poola president Lech Kaczyński. 20. märts – XI Riigikogu kiitis heaks pistisevõtmises kahtlustatud Villu Reiljanilt saadikupuutumatuse äravõtmise. 24. märts – tuli eetrisse TV3 digitaalne sõsarkanal TV6. 27. märts – Tallinnas teatris NO99 toimus 2007. aasta teatriauhindade kätteandmise tseremoonia. Parimaks lavastajaks tunnistati Tiit Ojasoo, parima näitleja preemiad said Üllar Saaremäe ja Piret Laurimaa. 28.–30. märts – Tallinnas toimus teine Lennart Meri mälestuskonverents, "Tabamata Euroopa". 31. märts – Estonian Business Schooli rektorina alustas tööd Peeter Kross.  Pikemalt artiklis Aprill 2008 1. aprill – jõustusid pensionikindlustuse seaduse muudatused, mis tõid kaasa keskmiselt 21,6-protsendilise pensionitõusu. 2. aprill – Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu uus hoone sai omale nurgakivi. 4. aprill – Eesti Reklaamiagentuuride Liit tegi teatavaks ja andis kätte 2007. aasta reklaamiauhinnad "Kuldmuna". 5. aprill – Pirita jõel toimunud kanuuõnnetuses hukkus kaks inimest. 7. aprill – ametivande andmisega XI Riigikogu ees alustas uut ametiaega riigikontrolör Mihkel Oviir. 9. aprill – president Toomas Hendrik Ilves nimetas maaväe ülemaks kolonel Indrek Sireli. 9. aprill – ettevõte Copterline taastas regulaarsed helikopterilennud Tallinna ja Helsingi vahel. 11. aprill – Eestis viibis ametlikul visiidil Taani peaminister Anders Fogh Rasmussen. 15. aprill – Eesti Pangaliidu juhatuse esimeheks valiti Aivar Rehe. 21. aprill – Tallinna–Helsingi liinil hakkas sõitma uus kiirlaev Superstar. 25. aprill – rahvusliku lennufirma Estonian Air presidendiks ja juhatuse esimeheks nimetati Andrus Aljas. 26. aprill – gümnaasiumide lõpuklasside õpilased kirjutasid küpsuskirjandit. 28. aprill – Tallinna–Helsingi liinil hakkas sõitma uus kiirlaev Viking XPRS. 29.–30. aprill – Eestis viibis ametlikul visiidil Leedu president Valdas Adamkus.  Pikemalt artiklis Mai 2008 4. mai – Tallinnas pühitses EELK peapiiskop Andres Põder sisse Nõmme Lunastaja kiriku. 6. mai – Eestit külastas Tšehhi peaminister Mirek Topolánek. 8.–9. mai – Eestis viibis eravisiidil Läti president Valdis Zatlers. 12. mai – Eesti Vasakpartei ja Konstitutsioonierakond allkirjastasid ühinemislepingu. 14.–16. mai – Eestis viibis ametlikul visiidil Madalmaade kuninganna Beatrix. 20. mai – Kärdlas algas kohtuprotsess genotsiidis süüdistatava Arnold Meri üle. 21. mai – Hansapank teatas järkjärgulisest üleminekust emapanga ärinimele Swedbank. 27. mai – Tallinnas pandi nurgakivi lammutatud Sakala keskuse asemele rajatavale meelelahutuskompleksile Solaris. 29. mai – Eesti valitsus kinnitas Kaitsepolitsei peadirektoriks Raivo Aegi ja Politseiameti peadirektoriks Raivo Küüdi. 30. mai – Eestis viibis ühepäevasel ametlikul visiidil Prantsusmaa peaminister François Fillon.  Pikemalt artiklis Juuni 2008 3. juuni – siseminister Jüri Pihl nimetas Keskkriminaalpolitsei peadirektoriks Eerik Heldna. 7. juuni – Rakveres toimus punklaulupidu. 10.–12. juuni – Eestis viibis ametlikul visiidil Belgia kuningas Albert II koos abikaasaga. 11. juuni – XI Riigikogu ratifitseeris häältega 91:1 Lissaboni lepingu. 12. juuni – Tallinnas toimunud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku täiskogul valiti piiskoppideks Eelija (Ojaperv) ja Aleksander Hopjorski. 13. juuni – Eesti Panga nõukogu esimehena astus ametisse Jaan Sven Männik.  Pikemalt artiklis Juuli 2008 12. juuli – Eesti kodanikele jõustus viisavabadus Türki reisimisel. 20. juuli – 57 Eesti alpinistist koosnev rühm vallutas Elbruse mäetipu. 29. juuli – Jõhvis avati ametlikult Viru vangla.  Pikemalt artiklis August 2008 4. august – Viimsi vallavanem Urmas Arumäe esitas lahkumisavalduse. 6. august – Tallinna Jüriöö pargis avati iga-aastane Erna retk. 16. august – sõudjad Jüri Jaanson ja Tõnu Endrekson võitsid paarisaerulisel kahepaadil Pekingi olümpiamängudel hõbemedali. 19. august – Tallinnas toimus öölaulupidu "Märkamisaeg". 19. august – kettaheitja Gerd Kanter võitis Pekingi olümpiamängudel kuldmedali. 26. august – Eestis viibis ühepäevasel ametlikul visiidil Saksamaa liidukantsler Angela Merkel. 27.–28. august – Eestis viibis ametlikul visiidil Euroopa Komisjoni tarbijakaitsevolinik Meglena Kuneva. 28. august – Eestit külastasid Läti president Valdis Zatlers, Leedu president Valdas Adamkus ja Poola president Lech Kaczyński. 31. august – Läänemaal maeti Kirbla kalmistule ümber Jüri Uluotsa ja tema perekonna säilmed.  Pikemalt artiklis September 2008 3. september – president Toomas Hendrik Ilves vabastas ametist Harju Maakohtu kohtuniku Merike Allikmäe. 8. september – XI Riigikogu kogunes 2008. aasta sügisistungjärgule. 10. september – ilmus TEA entsüklopeedia 1. köide. 12. september – allkirjastati sõprusleping Rakvere ja Ungari linna Szolnoki vahel. 15. september – Hansapank alustas üleminekut ärinimele Swedbank. 15. september – Turule tulid Nordea pensionifondid, mis tegutsevad tänapäeval Luminori kaubamärgi all. 16. september – Eesti Rahvusraamatukogu peadirektorina astus ametisse Janne Andresoo. 17. september – katoliku preester ja ajaloolane Vello Salo võttis vastu apostelliku protonotaari tiitli. 19. september – peaminister Andrus Ansip avas Tallinna lennujaama reisijateterminali juurdeehitise. 20. september – Tallinnas pandi nurgakivi Vabadussõja võidusambale. 20. september – poliitilised noorteorganisatsioonid Noor-Isamaa ja Noored Konservatiivid ühinesid Isamaa ja Res Publica Liidu noorteühenduseks. 21. september – riigireetmise kahtlustuse alusel vahistati endine kõrge riigiametnik Herman Simm. 25. september – valitsus kiitis heaks 2009. aasta riigieelarve seaduse eelnõu. 27. september – Tallinnas toimus Erakonna Eestimaa Rohelised volikogu esimene istung. 29. september – Washingtonis allkirjastati Eesti ja Ameerika Ühendriikide vaheline raskete kuritegude vastu võitlemise ja ennetamise koostöö kokkulepe.  Pikemalt artiklis Surnud 2008 2. jaanuar – Simon Levin, Eesti advokaat 11. jaanuar – Edmund Hillary, Uus-Meremaa alpinist 15. jaanuar – Artjom Sergejev, NSV Liidu sõjaväelane, Jossif Stalini kasupoeg 15. jaanuar – Brad Renfro, USA filminäitleja 17. jaanuar – Robert Fischer, 11. malemaailmameister 17. jaanuar – Herta Laipaik, eesti kirjanik 22. jaanuar – Heath Ledger, Austraalia filminäitleja 26. jaanuar – George Habash, Palestiina poliitik 27. jaanuar – Suharto, Indoneesia poliitik 5. veebruar – Maharishi Mahesh Yogi, transtsendentaalse meditatsiooni guru 7. veebruar – Ralf R. Parve, Eesti ajakirjanik ja poliitik 10. veebruar – Roy Scheider, USA filminäitleja 12. veebruar – Badri Patarkatsišvili, Gruusia ettevõtja ja poliitik 15. veebruar – Mihhail Solomentsev, NSV Liidu poliitik 18. veebruar – Alain Robbe-Grillet, prantsuse kirjanik 20. veebruar – Mari Must, eesti keeleteadlane 23. veebruar – Janez Drnovšek, Sloveenia poliitik 4. märts – Meinhard Laks, eesti õpetaja, aktivist ja luuletaja 11. märts – Nils Otto Taube, eesti päritolu Suurbritannia fondihaldur 14. märts – Merike Pau, eesti tõlkija 18. märts – Anthony Minghella, Briti filmilavastaja 19. märts – Sir Arthur C. Clarke, Briti ulmekirjanik 22. märts – Enn Sarv, eesti vabadusvõitleja 22. märts – Ants Vähejaus, eesti tantsija ja koreograaf 23. märts – Vaino Vahing, eesti kirjanik ja psühhiaater 29. märts – Ando Keskküla, eesti kunstnik 31. märts – Nikolai Baibakov, NSV Liidu poliitik 19. aprill – Maila Rästas, eesti näitleja 22. aprill – Eduard Raska, eesti õigusteadlane 28. aprill – Eenok Kornel, eesti jurist ja riigiametnik 12. mai – Nikolai Guli, ingeri päritolu Eesti maalikunstnik 12. mai – Robert Rauschenberg, USA maalikunstnik 14. mai – Juri Rõtheu, tšuktši päritolu Venemaa kirjanik 19. mai – Rimma Kazakova, vene luuletaja 26. mai – Sydney Pollack, USA filmilavastaja ja -produtsent 1. juuni – Yves Saint Laurent, prantsuse moekunstnik 3. juuni – Grigori Romanov, NSV Liidu poliitik 4. juuni – Koit Lääts, eesti keemik 10. juuni – Tšõngõz Ajtmatov, kirgiisi kirjanik 11. juuni – Kalev Katus, eesti demograaf 17. juuni – Jüri Stepanov, eesti vaimulik 4. juuli – Jesse Helms, USA poliitik 6. juuli – Nonna Mordjukova, vene näitleja 11. juuli – Anatoli Pristavkin, vene kirjanik 13. juuli – Bronisław Geremek, Poola sotsiaalajaloolane ja poliitik 25. juuli – Mihhail Pugovkin, vene filminäitleja 27. juuli – Peeter Palu, eesti majandustegelane 28. juuli – Reet Neimar, eesti teatriteadlane 3. august – Aleksandr Solženitsõn, vene kirjanik 20. august – Hua Guofeng, Hiina Rahvavabariigi partei- ja riigitegelane 2. september – Paula Padrik, eesti ooperilaulja 4. september – Eduard Paukson, eesti astroloog 14. september – Arno Joala, eesti sensitiiv 16. september – Andrei Volkonski, vene helilooja 18. september – Mauricio Kagel, Argentina helilooja 24. september – Uno Laht, eesti kirjanik 26. september – Paul Newman, USA näitleja ja filmilavastaja 30. september – Endel Lippus, eesti viiuliõppejõud 1. oktoober – Boriss Jefimov, Venemaa graafik ja karikaturist 6. oktoober – Paavo Haavikko, soome kirjanik 10. oktoober – Aleksei Prokurorov, Venemaa suusataja 11. oktoober – Vija Artmane, läti näitleja 11. oktoober – Jörg Haider, Austria poliitik 13. oktoober – Hendrik Toompere seenior, eesti näitleja ja lavastaja 16. oktoober – Dagmar Normet, eesti kirjanik ja tõlkija 17. oktoober – Urmas Ott, eesti tele- ja raadioajakirjanik 20. oktoober – Kustas Kikerpuu, eesti muusik 21. oktoober – Lembit Valt, eesti filosoof 25. oktoober – Muslim Magomajev, aserbaidžaani laulja 1. november – Yma Sumac, Peruu laulja 10. november – Miriam Makeba, Lõuna-Aafrika Vabariigi laulja 18. november – Paul Alvre, eesti keeleteadlane 29. november – Jørn Utzon, taani arhitekt 5. detsember – Aleksius II, Vene Õigeusu Kiriku Moskva ja kogu Venemaa patriarh 12. detsember – Tássos Papadópoulos, Küprose poliitik 15. detsember – Peeter Ulas, eesti graafik 22. detsember – Hillar Nahkmann, eesti ajakirjanik 22. detsember – Lansana Conté, Guinea poliitik 24. detsember – Samuel Huntington, USA politoloog 24. detsember – Harold Pinter, Briti näitekirjanik füüsika – Yōichirō Nambu, Makoto Kobayashi ja Toshihide Maskawa keemia – Osamu Shimomura, Martin Chalfie, Roger Y. Tsien meditsiin – Harald zur Hausen, Françoise Barré-Sinoussi, Luc Montagnier kirjandus – Jean-Marie Gustave Le Clézio rahu – Martti Ahtisaari majandus – Paul Krugman ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015)