laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nicolas Desmarest

Nicolas Desmarest (16. september 1725 Soulaines-Dhuys – 20. september 1815 Pariis) oli prantsuse geoloog. Ta väitis esimesena, et basalt on vulkaanilist päritolu. Nicolas Desmarest sündis vaeses talupoja perekonnas. Viieteistaastasena oskas ta vaevu lugeda. Pärast isa surma asus ta õppima oratoriaanide juures Troyes's ning hiljem Pariisis, kus paistis silma edukusega eelkõige matemaatika ja füüsika vallas. Seejärel jätkas ta õpinguid omal käel, elatades ennast õpetamisega. Ta tundis huvi Georges Louis Leclerc de Buffoni tööde vastu, muu hulgas tutvus põhjalikult teosega "L'histoire naturelle". Sellest ajendatuna osales ta aastal 1753 Amiensi teaduste akadeemia võistlusel tööga Prantsusmaa ja Inglismaa kunagise maismaaühenduse teemal, sai selle eest auhinna ning äratas suurt tähelepanu. Ta sai tööd mitme manufaktuuri juures ing aastal 1788 nimetati Prantsusmaa manufaktuuride peainspektoriks. Aastal 1757 andis valitsus talle ülesande külastada kalevivabrikuid, et koguda andmeid erinevate tootmismeetodite kohta. Aastal 1761 tutvus ta juustutootmisega Prantsusmaa idaosas. Aastatel 1768 ja 1777 tegi ta kaks reisi Hollandisse, kus uuris paberi tootmist ning tõi kodumaale kaasa palju edumeelseid tootmismeetodeid. Aastal 1771 sai Nicolas Desmarest Prantsusmaa Teaduste Akadeemia liikmeks. Kuigi ta tegi riigi teenistuses edukat karjääri, on tema teened suuremad ikkagi teaduse ees. Ta tegi muu hulgas vabrikuid külastades mööda Prantsusmaad ringi reisides palju jalgsirännakuid, õppides tundma pinnavorme ja kivimeid. Ta hakkas huvi tundma Puy de la Nugère'i ja teiste vulkaanide vastu Auvergne'is ning uuris Jean-Étienne Guettardi kirjeldatud kolme vulkaani ümbrust ja leidis kokku märke rohkem kui 60 kunagisest vulkaanist. Aastal 1763 Auvergne'is basalti uurides tegi ta järelduse, et see pärineb ammustest laavavooludest. Tollal valitsenud neptunistliku hüpoteesi kohaselt oletati, et kõik kivimid olid tekkinud merepõhjas. Olles põhjalikult uurinud Auvergne'i piirkonda ning tutvunud ka vulkaanidega Itaalias, avaldas Nicolas Desmarest 1774. aastal oma uurimistöö tulemused koos geoloogilise kaardiga. Ta kirjeldas järjestikuste vulkaanipursete ning kivimite murenemise ja orge tekitava erosiooni käiku. Nicolas Desmaresti Auvergne'i piirkonna täiendatud ja parandatud kaardi avaldas pärast tema surma (aastal 1823) tema zooloogist poeg Anselme Gaëtan Desmarest. "Dissertation sur l'ancienne jonction de l'Angleterre à la France" (1753) "Conjectures physico-méchaniques sur la propagation des secousses dans les tremblemens de terre, et sur la disposition des lieux qui en ont ressenti les effets" (1756) "Mémoire Sur l'origine & la nature du Basalte à grandes colonnes polygones, determinées par l’Histoire Naturelle de cette pierre, observée en Auvergne" (1771) Encyclopaedia Britannica 11th Edition Notice historique sur le troisième fauteuil de la section de minéralogie Encyclopaedia Britannica 11th Edition Notice historique sur le troisième fauteuil de la section de minéralogie "The Founders of Geology" Dissertation sur l'ancienne jonction de l'Angleterre à la France, Google Books
Regressioon

"Regressioon" on mitme teadusharu termin: Regressioon on geoloogias mere taganemine. Regressioon on meditsiinis haiguse taganemine. Regressioon on psühholoogias ebaküpsemale inimesele omase käitumise juurde tagasipöördumine. Regressioon on statistikas juhusliku suuruse tingliku keskväärtuse sõltuvus teisest suurusest. lineaarne regressioon "Regressioon" ("Regression") on Alejandro Amenabari õuduspõnevik (2015).
RC Lens

Racing Club de Lens on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas Ligue 1. Klubi loodi 1906. aastal Lensis. Hooajal 1997–98 tuli Lens Prantsusmaa meistriks. Nii Lens kui ka Metz kogusid sel hooajal liigas 68 punkti, kuid Lens edestas Metzi parema väravatevahe poolest. Aastatel 1994 ja 1999 on Lens lisaks võitnud Prantsusmaa liigakarika. Hooajal 1999–2000 jõudis Lens UEFA karikasarjas poolfinaali, kus kaotati Inglismaa klubile Arsenal kahe mängu kokkuvõttes 1:3. Klubi suurim rivaal on Lille ning kahe klubi vaheline derbi on tuntud nime all Derby du Nord. Seisuga 25. jaanuar 2024 Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. Ligue 1 Võitja (1): 1997–98 Teised kohad (5): 1955–56, 1956–57, 1976–77, 2001–02, 2022–23 Ligue 2 Võitja (4): 1936–37, 1948–49, 1972–73, 2008–09 Teised kohad: (2): 2013–14, 2019–20 Coupe de France Teised kohad (3): 1947–48, 1974–75, 1997–98 Coupe de la Ligue Võitja (2): 1994, 1998–99 Teine koht (1): 2007–08 Coupe Drago Võitja (3): 1959, 1960, 1965 Teine koht (1): 1957 UEFA karikas Poolfinalist (1): 1999–2000 UEFA Intertoto karikas Võitja (2): 2005, 2007 (jagas esikohta) "Saison 2023–2024" (prantsuse). RC Lens. 4. juuli 2023. Vaadatud 20. augustil 2023. Koduleht (prantsuse keeles)
Grove Karl Gilbert

Grove Karl Gilbert (6. mai 1843 – 1. mai 1918) oli ameerika geoloog. Ta sai tuntuks oma teedrajavate töödega eriti geomorfoloogia vallas. G. K. Gilbert võttis kasutusele epeirogeneesi mõiste, vastandades seda orogeneesile. 1902 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks 1918 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks Şengör, A. M. Celâl 2003. The large-wavelength deformations of the lithosphere: Materials for a History of the Evolution of Thought from the Earliest Times to Plate Tectonics. Lk. 5.
Donetski FK Šahtar

Donetski FK Šahtar (ukraina keeles «Шахтар» Донецьк) on Ukraina jalgpalliklubi, mille kodulinn on Donetsk. Šahtar mängib Ukraina jalgpalli kõrgliigas. Klubi kodustaadion on Donbas Arena, kuid Donbassi sõja tõttu pidas Šahtar aastail 2014–2016 oma kodumänge Lvivis Lvivi Arenal ja alates 2017. aastast Harkivis Metalisti staadionil. Klubi peakorter asub Kiievis. Donetski Šahtar on üks edukamaid jalgpalliklubisid Ukrainas, 13-kordne Ukraina meister. Perioodil 2010–2014 tuli meeskond Ukraina meistriks viis aastat järjest. Lisaks on 13 korda võidetud Ukraina karikas ja kaheksa korda Ukraina superkarikas. Hooajal 2008–2009 võitis Šahtar UEFA karika. Klubi asutati 1936. aastal. Meeskonna esialgne nimi, Stahhanovets, pandi Aleksei Stahhanovi järgi, kes oli sotsialistliku töö kangelane kaevur. Esimene mitteametlik mäng peeti Odessa Dinamoga 12. mail 1936 Balitski staadionil Horlivka. Šahtar kaotas 2:3. Esimene ametlik mäng peeti Kaasani Dinamoga ning kaotati 1:4. FK Šahtar Donetsk on mänginud mitme nime all: Stalino Stahhanovets (1936–1946), Stalino Šahtjor (Šahtar) (1946–1961), Donetski Šahtjor (Šahtar) (1961–1992) ja FK Šahtar (alates 1992). Klubi hüüdnimed on Hirniki ja Kroti. Šahtari koduvorm on musta-oranžitriibuline särk, mustad püksid ja oranžid sokid. Ukraina Ukraina meister (15): 2002, 2005, 2006, 2008, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2017, 2018, 2019, 2020, 2023, 2024 Ukraina karika võitja (14): 1995, 1997, 2001, 2002, 2004, 2008, 2011, 2012, 2013, 2016, 2017, 2018, 2019, 2023 Ukraina superkarika võitja (8): 2005, 2008, 2010, 2012, 2013, 2014, 2015, 2017 Nõukogude Liit Nõukogude Liidu karika võitja (4): 1961, 1962, 1980, 1983 Euroopa UEFA karika võitja: 2009 Ametlik koduleht
Rootsi jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Rootsi jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Rootsi jõudis kümnendat korda jalgpalli MM-finaalturniirile, tulles valikturniiril kaotusekibedust tundmata Türgi ees oma alagrupi võitjaks. Rootslastel oli seejuures kahtlemata ka tublisti loosiõnne, mis võimaldas neil valiksarjas vältida Euroopa tippmeeskondi. Lars Lagerbäck ja Tommy Söderberg Rootsi jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Öö

Öö on ajavahemik, mille jooksul taevakeha (planeet või tema kaaslane) pinna punkti jaoks on valguse peamine allikas (päike) horisondist allpool. Öö kestus sõltub laiuskraadist ja taevakeha telje nurgast orbiidi pinna suhtes. Öö vastand on päev. Taevakehade öö- ja päevakülge eraldab terminaator. Kui taevakeha pöörlemistelg ei asu orbiidiga risti, siis muutub öö pikkus perioodiliselt. Päikesesüsteemi planeetidel on öö väga erineva pikkusega. Ööpäev kestab Veenusel 224,7 päeva ja Jupiteril 9 tundi 56 minutit. Öö hõlmab ööpäevast keskmiselt poole. Päev ja öö on võrdse pikkusega kevadisel ja sügisesel pööripäeval, kui planeedi telg on ekliptikaga risti. Suurim päeva ja öö pikkuse erinevus on talvisel ja suvisel pööripäeval, kui telg on ekliptikaga suurima nurga all. Talvisel pööripäeval on öö kõige pikem ja suvisel pööripäeval kõige lühem. Polaarjoonest kõrgemal laiuskraadil võib öö kesta üle ööpäeva. Seda nimetatakse polaarööks. Kõrgetel laiuskraadidel jõuab suvel kogu öö jooksul maapinnale hajunud valgus. Seda nimetatakse valgeks ööks. Kui talvel on mingis piirkonnas polaaröö, siis suvel esineb seal olukord, kus öö täielikult puudub. Seda nimetatakse polaarpäevaks. Taevakehad saavad energiat põhiliselt soojuskiirguse kaudu oma päikeselt. Öösel, kui valgust pole, on temperatuur seetõttu üldiselt madalam kui päeval. Taevakehadel on kõige suuremad temperatuurierinevused tavaliselt nendes piirkondades, kus esinevad polaaröö ja -päev. Ekvaatori lähedal, kus päeva ja öö pikkuses suuri erinevusi ei ole, kõigub temperatuur aasta jooksul vähem. Kui päike on horisondi all, aga tema hajunud valgus jõuab vaatlejat, on hämarik. Eristatakse kolme tüüpi hämarikku: tsiviilhämarik on siis, kui päike on 0–6 kraadi allpool silmapiiri; nautiline hämarik on siis, kui päike on 7–12 kraadi allpool silmapiiri; astronoomiline hämarik on siis, kui päike on 13–18 kraadi allpool silmapiiri. Öösel ei jõua maapinnale peaaegu üldse valgust. Sellepärast on öösiti valgustundlikust meelest ehk nägemisest vähe kasu. Loomad, kellel nägemine on eriti hästi arenenud, tavaliselt magavad öösiti. Mõned loomad, vastupidi, on öösiti eriti aktiivsed. Neid nimetatakse ööloomadeks. Mõned nendest, näiteks öökullid, on kohastunud nägema eriti väheses valguses. Sellistel loomadel on tüüpiliselt suured silmad. Mõned ööloomad on täiesti pimedad ja liiguvad teisi meeli kasutades, milleks võib olla kajalokatsioon. Taimed kasutavad valgust fotosünteesiks. Öösiti fotosüntees peaaegu lakkab. Seetõttu toimuvad ka taimedes öösiti mitmesugused muutused, näiteks on tüüpiline, et õistaimed sulgevad ööseks oma õied. kesköö
Teoreetiline informaatika

Teoreetiline informaatika on informaatika haru, mis tegeleb abstraktsemate ja matemaatilisemate küsimustega, nagu näiteks algoritmide analüüs ja programmeerimiskeelte semantika.
Maapind

Maapind on Maa pind. Maapinna all võidakse mõista: litosfääri pinda, maismaa pinda või aluspinda, kogu Maa pinda – maismaad koos taimkatte, lumikattega jne ning maailmamere pinda koos jääkattega. "Глоссарий.ру". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuni 2010. Vaadatud 2. aprillil 2010.
Igor Šuvalov

Igor Ivanovitš Šuvalov (sündinud 4. jaanuaril 1967 Tšuktšimaal Bilibinos) on Venemaa riigitegelane, president Vladimir Putini lähim kaasvõitleja, keda on nimetatud putinlike võitude marssaliks. Vene-Ukraina sõja toetamise tõttu on ta 27 riigi sanktsioonide all. Ta on olnud Venemaa valitsuse esimene asepeaminister alates 12. maist 2008 kuni 7. maini 2018, SRÜ asjade riiklik koordinaator alates 19. märtsist 2009, Ühtse Venemaa ülemnõukogu presiidiumi sekretäri asetäitja 2008. aasta novembrist, laevakompanii Sovkomflot direktorite nõukogu esimees. Aastatel 2003 ja 2004 kuni 2008 oli Igor Šuvalov Venemaa presidendi (Vladimir Putini) abi. 2004. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik. 1998. kuni 2000. aastani oli Šuvalov Venemaa Föderaalomandi fondi esimees. [Шувалов, Игорь] Lentapedias
Paul Thomson (pomoloog)

Paul Thomson (29. juuni 1916 – 31. mai 2008) oli Ameerika eksootiliste puuviljade entusiast, iseõppinud botaanik, puuviljade kasvataja, pomoloog. Ta oli firma California Harv Fruit Growers kaasasutaja. See firma toodab aiandustooteid; seal on praeguseks üle 3000 töötaja 35 riigis. Thomson on aidanud laiendada eksootiliste puuviljade kättesaadavust Californias.
Paul Thomson

Paul William Thomson (22. detsember 1892 Tallinn – 13. detsember 1957) oli baltisaksa päritolu Eesti geoloog ja palünoloog. Ta õppis Tallinna Nikolai I Gümnaasiumis ja aastatel 1906–1910 Tallinna Toomkoolis (lõpetas). Seejärel õppis ta Peterburi ülikooli loodusteaduskonnas, ülikooli lõpetas 1915. aastal. 1927. aastal kaitses ta Läti Ülikooli juures loodusteaduste doktoriväitekirja ja sai Tartu Ülikooli eradotsendiks geoloogia alal (1938. aastast dotsendiks geoloogia ja paleontoloogia alal). Kolis 1939. aastal Saksamaale. Isa oli praost Konstantin Thomson, Hageri Lambertuse koguduse õpetaja. Vend Waldemar Thomson oli Pärnu Nikolai koguduse õpetaja. Ka noorim vend Helmut Thomson oli pastor Hageris. Tema õemees oli Harju-Madise koguduse õpetaja Otto Etzold. Teise õe poeg Burchard Lieberg luterlik pastor Hesseni liidumaal, Saksamaal. Tädimees praost Friedrich Wilhelm Ederberg oli Kaarma ja Kambja koguduste õpetaja. Tädipoeg Bruno Ederma oli Lääne-Nigula ja Rakvere Kolmainu koguduste õpetaja. 1995. aastal pani Eesti Looduskaitse Selts mälestustahvli endise Tooma Sookooli seinale, kus Paul William Thomson omal ajal õpetajana töötas. ENE 7. kd. "Valgus" Tallinn 1975 Paul Thomson veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" EE 9. kd. "Eesti Entsüklopeediakirjastus" Tallinn 1996 http://www.eestikirik.ee/node/7575 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. märts 2009. Vaadatud 6. mail 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Paul William Thomson 1892–1992: P.W. Thomsoni 100. sünniaastapäevale pühendatud konverentsi ettekanded. Tallinn, 1992.
Valdis Albergs

Valdis Albergs (8. august 1922 Riia – 10. november 1984 Riia) oli läti skulptor. Ta lõpetas 1950 Läti Kunstiakadeemia. 1968. aastast töötas samas õppejõuna, 1983. aastast professorina. Ta on loonud mälestusmärke (Läti punaste küttide mälestusmärk Riias), portreesid ja figuraalkompositsioone.
Oļģerts Ābelīte

Oļģerts Ābelīte (26. veebruar 1909 Riia – 29. august 1972 Ikšķile) oli läti graafik. Eriti tuntud on tema raamatuillustratsioonid, ta on illustreerinud üle 40 raamatu, teiste seas Jānis Ezeriņši, Ilona Leimane, Miguel de Cervantese, Rainise, Šarls de Kostērsi teoseid. Ābelīte isa töötas maastikumaalijana Riia saksa teatris. 1917. aastal läks ta kooli, kuid langes välja keskkooli eelviimases klassis ning asus tööle reklaamistuudios. Hiljem töötas Riia sadamas ning võttis eratunde kunstnik Uga Skulmelt. 1940. aastal läks ta Ikšķilesse, kus elas kuni surmani.
Tooma Sookatsejaam

Tooma Sookatsejaam on soode ja rohumaade uurimiseks rajatud uurimisbaas Jõgevamaal. Sookatsejaama asutas Balti Sooparanduse Selts, esimeheks oli Kärde mõisa omanik Viktor von Stackelberg. Selts ostis 1910. aastal Tooma talu sookatsejaama jaoks. Lisaks osteti 1914. aastal naabertalu Kubja maad. aastatel 1910–1938 ehitati rida kahekorruselisi puumaju, millest kujunes Tooma küla. Katsejaama esimene juhataja oli dr. Arved von Vegesack. Tegev oli ka botaanik Heinrich Precht. Alates 1921. aastast oli Eestimaa Sooparanduse Seltsi Tooma Sookatsejaama juhatajaks Leo Rinne. 1938. aastal oli sookatsejaama pindala 310 ha, 1950ndail kasvas see 1150 hektarini. Aastail 1923–1939 töötas suviti botaanikuna Tooma Sookatsejaamas Paul Thomson. 1956. aastal sai nimeks Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tooma Katsebaas. [1]Katrin Möllits, Kärde ajalugu.
Reie nelipealihas

Reie nelipealihas (musculus quadriceps femoris) on inimese lihaste rühm reie esiküljel põlvest üleval pool. See katab reieluud eest ja külgedelt. Reie nelipealihase ülesanne on sääre sirutamine.
Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel MM-i ühe korraldajana valiksarjast vabastatud Lõuna-Korea osaleb finaalturniiril juba kuuendat korda (sealhulgas viiendat korda järjest) ja koduseinte toetusel esineva meeskonna ootused olid mõistagi kõrgemad kui kunagi varem. Kõik varasemad viis üritust on korealastel jäänud aga vägagi mannetuks, kuna võita pole suudetud ühtegi seni peetud kohtumist. 2000 aastal koondise etteotsa asunud Hiddink oli üldse Lõuna-Korea esimene välismaalasest peatreener. Varem PSV Eindhoveni, Real Madridi ja Hollandi rahvuskoondise treenerina töötanud Hiddink tegi finaalturniiril põhipanuse kodumaal esinevatele mängijatele, jättes koosseisust välja mitu Euroopa klubides leiba teenivat pallurit. Erandiks olid vaid korealaste suurlootus, Belgia klubis RSC Anderlecht esinenud 22-aastane ründetäht Seol Ki-Hyeon ja AC Perugia klubisse kuulunud poolkaitsja Ahn Jung-Hwan. Guus Hiddink Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Paul Thomson (täpsustus)

Paul Thompsoni nimega isikuid on mitu: Paul William Thomson (1892–1957) oli Eesti geoloog ja palünoloog Paul Thomson (1916–2008) oli ameerika pomoloog (viljapuude aretaja) ...
Lõuna-Korea jalgpallikoondis

Lõuna-Korea jalgpallikoondis on Lõuna-Korea rahvuskoondis jalgpallis. Föderatsioon: Korea Football Association Aadress: 110-39, Kyeonji-Dong Chongro-Ku, Seoul President: Chung Mong-joon Asutamisaasta: 1948 FIFA liige: 1954 Koht FIFA edetabelis: Kõrgeim koht FIFA edetabelis: Koondise põhivorm: punane särk, punased püksid, punased põlvikud Koondise varuvorm: must särk, mustad püksid, mustad põlvikud Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Koduleht
Pomoloogia

Pomoloogia on taimesüstemaatikale tuginev aiandusteaduse haru, mis uurib puuviljanduse taimmaterjali – sorte ja pookealuseid ning liike, millest need pärinevad. Liikide ja sortide pärilikest tunnustest sõltuvad nendesse kuuluvate taimede ehitus ja nõuded väliskeskkonnale. Ampelograafia Kivistik, J. 2010. Pomoloogia. Puuviljad ja marjad Eestis. Tallinn: Tea.
Jobu (lisaleht)

Jobu oli Eesti Ekspressi ühekordne lisa, mis ilmus 13. septembril 2007. Jobu lipulauseks oli "Jobu — ajakiri meestele, kelle eest otsustavad teised". Ajakirja idee sai alguse Eesti Ekspressi 2007. aastal aprillinaljana avaldatud uudisest ("Kruuda toob turule uue meesteajakirja Jobu"). Ajakirja peatoimetaja oli Barbi Pilvre, see ajakiri tõi talle aasta ajakirjaniku preemia. Ajakirja väljaandmist toetas konkursi "Mehed ja võrdõiguslikkus" raames 150 000 krooniga Avatud Eesti Fond. Kruuda toob turule uue meesteajakirja Jobu, Eesti Ekspress, 27. märts 2007 "Saabub JOBU". Eesti Ekspress. 12. september 2007. Vaadatud 21. aprillil 2019. Selgusid konkursi "Mehed ja võrdõiguslikkus" tulemused, Avatud Eesti Fond, 15. mai 2007 "Avatud Eesti Fond: Ellu viidud ja toetatud projektid 2001-2008". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2010. Vaadatud 2. aprillil 2010. Eesti Ekspress - Vana Kuld: Pehmeid väärtusi propageeriv ajakiri "Jobu"
Helve Pärt

Helve Pärt on sõna "selve" autor. Helena Eenmaa.Vanad uued sõnad, Maaleht 19. detsember 2002
Vello Klein

Vello Klein (9. detsember 1943, Lelle, praegune Kehtna vald, praegune Rapla maakond) on eesti geoloog, Eesti Geoloogiakeskuse direktor. Lõpetas Tartu Ülikooli 1970 geoloogia erialal. 1986 sai geoloogia-mineraloogiakandidaadiks. 1994–1998 oli Eesti Geoloogia Seltsi president. Kohaliku omavalitsuse volikogude valimine
Venemaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Venemaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Pärast kuueaastast suurturniiridelt eemalolekut naasis taas maailma jalgpalliareenile Venemaa. Ühtlasi ka Moskva Spartaki peatreeneri ametit pidanud Oleg Romantsevi käe all suutis meeskond valiksarja edukalt läbida, võites oma alagrupi Sloveenia ja Jugoslaavia ees. Oleg Romantsev Venemaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Eesti Looduseuurijate Seltsi geoloogiasektsioon

Eesti Looduseuurijate Seltsi geoloogiasektsioon on Eesti Looduseuurijate Seltsi (ELUSi) erialane allüksus, mis koondab geoloogiahuvilisi, nii harrastajaid kui ka elukutselisi. Geoloogiasektsioon on asutatud 1931. aastal. Geoloogia sügiskool Eesti Geoloogia Selts Eesti Looduseuurijate Seltsi geoloogiasektsiooni koduleht
Schola Geologica

Schola Geologica on geoloogia sügiskooli regulaarselt ilmuv ettekannete kokkuvõtete ja artiklite kogumik, mida annab välja Eesti Looduseuurijate Seltsi geoloogiasektsioon. Ilmub alates aastast 2005. Verš, Evelin; Nemliher, Reet (toim.) 2005. Teadus geoloogias. (Schola Geologica 1.) Sulemees, Tartu. 106 lk. Amon, Leeli; Verš, E. (toim.) 2006. Vasaraga tähtede poole. (Schola Geologica 2.) Sulemees, Tartu. 108 lk. Verš, Evelin; Amon, Leeli (toim.) 2007. Mudelid ja modelleerimine. (Schola Geologica 3.) Sulemees, Tartu. 96 lk. Amon, Leeli; Verš, Evelin (toim.) 2008. Suured teooriad. (Schola Geologica 4.) Sulemees, Tartu. 84 lk. Verš, Evelin; Amon, Leeli; Laumets, Liina (toim.) 2009. Piirideta geoloogia. (Schola Geologica 5.) Sulemees, Tartu. 160. ... Laanisto, Lauri; Vaiksoo, Raul Markus; Põldsaar, Kairi; Tinn, Oive; Kull, Kalevi (toim.) 2020. Tihedalt kooselamise teooria. (Schola Biotheoretica 46 et Schola Geologica 16.) Tartu: Eesti Looduseuurijate Selts. 184 lk.
Deluviaalsed veed

Deluviaalsed veed ehk ajutised vooluveed moodustuvad kõrgendike nõlvadel pärast suuremaid vihmasadusid ja lume sulamist. Deluviaalsete vete moodustumine oleneb nõlva kaldenurgast ja pinnase iseloomust. Ajutised vooluveed kannavad kõrgematelt reljeefiosadelt peenemat murendmaterjali madalamatesse reljeefiosadesse, moodustades seal deluviaalseid setteid. Ajutised vooluveed võivad endale uuristada ka voolusängi, mis pidevalt suurenedes muutub ovraagiks. Alluviaalsed vooluveed Deluuvium
James Dwight Dana

James Dwight Dana (12. veebruar 1813 – 14. aprill 1895) oli ameerika geoloog, mineraloog ja zooloog. Ta tegi olulisi uuringuid mägede tekke, vulkaanilise aktiivsuse, mandrite päritolu ja struktuuri ning ookeanide kohta. James Dwight Dana valiti 1854. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Perdicinae

Perdicinae on kanaliste seltsi faasanlaste sugukonda kuuluv lindude alamsugukond. Neid leidub Euroopas, Aasias, Aafrikas ja Lähis-Idas. Tavaliselt on nad paigalinnud kogu aasta vältel, aga iga liigi kohta see ei kehti. Nad on keskmise suurusega linnud, suuruselt suuremate faasanite ja väiksemate vuttide vahepealsed. Nad teevad pesa maapinnale. Need omapärase töntsaka kehaga linnud toituvad peamiselt putukatest, lehtedest ja seemnetest. Sellesse alamsugukonda kuuluvad järgmised perekonnad: Perekond Lerwa (lumekana) Perekond Alectoris (kivikana) Perekond Ammoperdix Perekond Perdix (nurmkana) Perekond Rhizothera (suurnokk-kana) Perekond Margaroperdix (helmeskana) Perekond Melanoperdix (nõgikana) Perekond Xenoperdix (nõlvakana) Perekond Arborophila (künkakana) Perekond Caloperdix (roostekana) Perekond Haematortyx (süsikana) Perekond Rollulus (tanukana) Perekond Ptilopachus (rahnukana) Perekond Bambusicola (bambuskana)
Sülviin

Sülviin on mineraal kloriidide klassist, keemiliselt koostiselt kaaliumkloriid. On värvuseta, vahel piimvalge, lisandite tõttu kollakas või pruunikas. Mõrkjassoolase maitsega. Lahustub vees.
F

F (f) on ladina tähestiku täht. Eesti keeles esineb F ainult võõrsõnades ja võõrnimedes ja tähistab eesti keeles ja paljudes teistes keeltes helitut labiodentaalset frikatiivi. Tähe F võttis eesti keeles kasutusele Carl Robert Jakobson oma 1868. aastal ilmunud geograafiaõpikus. Keemias on F element fluori sümbol. SI-süsteemis märgib F faradit. F on Prantsusmaa sõidukite tunnus. Muusikas on F helirea noodi fa tähis. Füüsikas on F jõu tähis. °F on Fahrenheiti skaala tähis. Väiketähena võib f olla: eesliite femto- lühend; füüsikas sageduse sümbol; muusikas forte lühend. Kirillitsas vastab F-le Ф, kreeka kirjas fii (Φ). Tähestiku ajalugu EKI teatmikus
Sideriit

Sideriit ehk rauapagu[viide?] on mineraal, keemiliselt koostiselt raud(II)karbonaat. Sideriidikristalli tahk on kollakasvalge või hallikas, murdepind pruun.