laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Yngling

Yngling on rahvusvaheline purjelaevaklass. Olümpiaklass naistel 2004–2008. Materjal: klaasplast Mõõtmed: pikkus – 6,37 m Laius – m Süvis – 1,7 m Mass kiil – 645 kg Purjepind (grootpuri+foka+spinnaker) – 10,5 + 5,33 + 20 m² Konstruktor: Jan Herman Linge 5,5 m Soling H-paat Purjetamise võistlusreeglid Rahvusvahelise klassiliidu koduleht Yngling @ ISAF
Valingu raudteepeatus

Valingu raudteepeatus on raudteepeatus Harju maakonnas Saue vallas Valingu külas. Peatuskoht asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres 23,3 km kaugusel Balti jaamast. Peatus jääb Saue ja Keila raudteepeatuse vahele. Aastal 1928 avatud peatuses on mõlema peatee ääres 150 pikkune ooteplatvorm. Peatuses peatuvad Elektriraudtee Tallinnast Keilasse, Paldiskisse, Riisiperre ja Klooga-randa sõitvad elektrirongid. Piletihinnalt kuulub peatus II ja III tsooni. 2023. suvel lammutati väike silikaadist jaamahoone.[viide?] Tallinna–Keila raudteelõik Eesti raudteetransport "Tallinna ja Harjumaa elektriraudtee: Valingu". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. detsember 2008. Vaadatud 11. augustil 2009. AS Eesti Raudtee avaldamata andmed http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf  Valingu raudteepeatus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis VALINGU; Eesti Raudteeajaloo Selts FOTO: Valingu peatus aastal 2004; Baltic Trains Picture Gallery Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
49er

Rahvusvaheline klass "49er" Olümpiaklass alates 2000. a. Materjal: klaasplast Konstruktor: Julian Bethwaite
Remixed (múm'i album)

"Remixed" on Islandi ansambli múm remix-album, mis sisaldab uusi versioone albumi "Yesterday Was Dramatic – Today Is OK" lugudest. Album anti plaadifirma Thule Musik poolt välja 2001. aastal. "Smell Memory" (Bix remix) "The Ballad of the Broken Birdie Records" (Ruxpin remix I) "The Ballad of the Broken Birdie Records" (Ilo mix) "Smell Memory" (Traktor remix) "There Is a Number of Small Things & The Ballad of Broken Birdie Records" (µ-Ziq Straight mix) "The Ballad of the Broken Birdie Records" (Biogen mix) "The Ballad of the Broken Birdie Records" (Ruxpin remix II) "Asleep on a Train" (El Hombre Trajeado mix) "There Is a Number of Small Things & The Ballad of Broken Birdie Records" (µ-Ziq Fucked mix) "There Is a Number of Small Things & The Ballad of the Broken Birdie Records" (µ-Ziq Straight mix) "Smell Memory" (Traktor remix) "There Is a Number of Small Things & The Ballad of the Broken Birdie Records" (µ-Ziq Fucked mix) "Smell Memory" (Bix remix) Vaid CD lood 1, 4, 5, 8 ja 9 on uued. Ülejäänud remixid võib leida 12" EP'lt "The Ballad of the Broken Birdie Records".
Merikann

Merikann (Armeria Willd.) on taimede perekond tinajuureliste sugukonnast. Perekonda kuulub 50–200 liiki Põhja-Ameerikas, Lõuna-Ameerika lõunaosas, Euroopas (enamasti Vahemere maades), Põhja-Aafrikas ja Põhja-Siberi lääneosas. Eestis on levinud ainult roosa merikann (Armeria maritima). Merikannid on mitmeaastased rohttaimed. Õiel on 5 kroonlehte, 5 tolmukat ja 5 tupplehte. Viljas on 1 seeme. Merikanne kasvatatakse sageli ilutaimedena. Näiteks sobivad nad kiviktaimlasse.
Sirel

Sirel (Syringa L.) on puude perekond õlipuuliste sugukonnast. Perekonda kuulub 20–25 liiki, mille looduslikuks levila ulatub Euroopast Ida-Aasiani. Perekonda kuuluvad heitlehised põõsad ja väikesed puud, mille kõrgus võib olla 2–10 meetrit. Eestis sageli kultuuris kasvatatavad ja vahel ka metsistuvad liigid on: Syringa vulgaris – harilik sirel Syringa josikaea – ungari sirel Syringa afghanica – afgaani sirel Syringa amurensis – amuuri ligustriin ehk amuuri sirel Syringa emodi – himaalaja sirel Syringa fauriei – Faurie' sirel Syringa josikaea – ungari sirel Syringa julianae – Juliana sirel Syringa komarowii – Komarowi sirel Syringa mairei Syringa microphylla – väikeselehine sirel Syringa meyeri – Meyeri sirel Syringa oblata – laialehine sirel Syringa patula – sametjas sirel Syringa pekinensis – pekingi ligustriin ehk pekingi sirel Syringa pinetorum – männiksirel Syringa pinnatifolia – sulgjalehine sirel Syringa potaninii – Potanini sirel Syringa praecox – varane sirel Syringa protolaciniata Syringa pubescens – pehmekarvane sirel Syringa reflexa – longusõieline sirel Syringa reticulata – jaapani ligustriin ehk jaapani sirel Syringa rhodopea – bulgaaria sirel Syringa spontanea Syringa sweginzowii – Zvegitnsovi sirel Syringa tibetica Syringa tomentella – peenviltjas sirel Syringa villosa – karvane sirel Syringa vulgaris – harilik sirel Syringa wardii – Wardi sirel Syringa wolfii – Wolfi sirel Syringa yunnanensis – jünnani sirel Syringa × diversifolia (S. oblata × S. pinnatifolia) – erilehine sirel Syringa × henryi (S. josikaea × S. villosa) – Henry sirel Syringa × hyacinthiflora (S. oblata × S. vulgaris) – hüatsintsirel Syringa × josiflexa (S. josikaea × S. komarowii) – madjari sirel Syringa × laciniata (S. protolaciniata × S. vulgaris) – lõhislehine sirel Syringa × persica (S. protolaciniata × unknown) – pärsia sirel Syringa × prestoniae (S. komarowii × S. villosa) – Prestoni sirel Syringa × swegiflexa (S. komarowii × S. sweginzowii)
Metsistumine

Metsistumine on eelkõige kultuurtaimede ja koduloomade puhul esinev nähtus, kus kultuuris kasvava liigi isendid jäävad kasvama ja paljunema ka hoolduse katkedes. Erinevalt naturalisatsioonist, mille korral liik levib ja hakkab uuenema ka looduslikes kooslustes, on metsistumise korral tegu elunemisega vaid inimtekkelistes kooslustes. Metsistumine võib olla ka vaheetapp kultuurliikide naturaliseerumisel. Näiteks esineb Eestis küllalt sageli hariliku sireli ja hariliku hobukastani metsistumist. Metsistuvad ka mitmed rohttaimed – küpress-piimalill, kanada kuldvits, kaunis teleekia jt. invasiivsus kodustamine võõrliik
Karoteenid

Karoteenid (varem nimetatud ka karotiinid) on karotenoidide või ka tetraterpeenide klassi kuuluvad ühendid üldvalemiga C40Hn (n = 56 jm). Keemiliselt on need konjugeeritud polüeenid. Karoteenide nimetus tuleb porgandi ladinakeelsest nimest carota. Nimelt sisaldab porgand palju karoteene. Nende ühendite pikad konjugeeritud kaksiksidemete ahelad neelavad valikuliselt valgust ja tänu sellele omadusele on looduslikud värvained ehk pigmendid. Neile ühenditele on iseloomulik kollane kuni punane värvus. Karoteenid ei lahustu vees, küll aga orgaanilistes lahustites. Karoteenide biosüntees toimub taimedes, kuid mitte loomsetes rakkudes. Karoteenid võivad ladestuda maksas ja rasvkoes ning konverteeruda retinaaliks olles A-vitamiini provitamiinideks. Karoteene saab sünteesida ka puhtkeemiliselt, aga praktikas saadakse neid alati looduslikust toorainest: kasutatakse taimi, milles leidub palju karoteene, näiteks porgandeid, baktereid (stafülokokke), vetikaid ja seeni. Olulisimad karoteenid on alfa- (α-), beeta- (β-) ja gamma- (γ-) karoteen. Alfa- ja beetakaroteen erinevad kõigest ühe kaksiksideme asukoha poolest molekuli ühes otsas olevas tsüklis. Rusikareegel ütleb, et mida intensiivsem on puu- või juurvilja oranž värvus, seda enam sisaldab see beetakaroteeni. Seda sisaldub ka kibuvitsamarjades, kõigis taimelehtedes ning paljudes rohelistes köögiviljades, näiteks spinatis, salatis, tomatis ja bataadis. Beetakaroteen on antioksüdant. Karoteenide abil toimub klorofüllis neeldunud päikeseenergia transport. Samas kaitsevad nad ka taime rakke ultraviolettkiirguse destruktiivse toime eest. Karoteenid on registreeritud toidulisandina E160a. Statistiliselt on näidatud, et suitsetajatel, kes tarvitavad sünteetiliselt toodetud beetakaroteeni tablette, esineb sagedamini kopsu- ja emakavähki kui neil, kes selliseid tablette ei kasuta, ning nende suremus on suurem. See seos kehtib ainult toidulisandi tarvitamise, mitte juurviljadega saadava loodusliku beetakaroteeni kohta. Ameerika Vähiliit kutsub üles tähistama beetakaroteeni sisaldavaid toidulisandeid vähiriski suurendavana. Paljud taimed, mille lõhna komponentides leidub jonoone, võlgnevad selle eest tänu karoteenidele, sest jonoone sünteesitakse karoteenidest. Retinool Karotenoidid Beta-carotene (inglise keeles) Warning Labels on Beta-Carotene Called For (inglise keeles)
Joonas Tamm

Joonas Tamm (sündinud 2. veebruaril 1992 Viljandis) on Eesti jalgpallur, kes mängib Rumeenia kõrgliigaklubis FCSB. Ta on keskkaitsja, kuid võib mängida ka ründajana. Tamm alustas jalgpalli mängimist Tuleviku noortemeeskondades. Ta tegi oma Meistriliiga ja esindusmeeksonna debüüdi 2008. 2009 sõlmis Tamm lepingu Floraga ja laenati Itaalia klubisse Sampdoria Primavera. Ta võitis oma esimese Meistriliiga tiitli 2010. aasta hooajal. 27. detsembril 2010 liitus Tamm Allsvenskan klubiga IFK Norrköping. Juulis 2011 laenati ta Division 1 klubisse IF Sylvia. Ta lõi oma debüütmängus Motala AIF vastu 10 minutit pärast sisse vahetamist oma esimese värava. 3. detsembril 2013 liitus ta Division 1 klubiga Trelleborgs FF. 2015 tuli Tamm tagasi Eestisse ja liitus Tulevikuga. 22. juunil 2015 sõlmis Tamm lepingu Floraga. Ta võitis oma teise Meistriliiga tiitli 2015. aasta hooajal. A-koondise debüüdi tegi Tamm 19. juunil 2011 sõpruskohtumises Tšiili vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Mikk Reintam, Henri Anier, Siim Tenno, Joel Indermitte, Meelis Peitre, Albert Prosa ja Andrei Veis. Esimesed väravad lõi 3. oktoobril 2017 Gibraltarile, lüües 6:0 mängus kübaratriki. Uuendatud seisuga 26. november 2017 Evald Tipneri karikavõistlused Eesti Superkarikas, Division 1 Södra üleminekumängud Kõik mängud UEFA Euroopa Liigas Kõik mängud UEFA Meistrite Liigas Uuendatud seisuga 9. juuni 2018 Tallinna FC Flora Meistriliiga: 2010, 2015, 2017 Evald Tipneri karikas: 2016 Eesti Superkarikas: 2009, 2016 Meistriliiga Soccernet.ee lugejate poolt parimaks noormängijaks hääletatud 2009 Eesti jalgpallikoondislaste loend "Sylvia surfar på framgångsvågen" (rootsi). Folkbladet. 11. juuli 2011. Vaadatud 11. juuli 2011. "Joonas Tamm skrev på för TFF!" (rootsi). Trelleborgs FF. 2. detsember 2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. detsember 2013. Vaadatud 3. detsember 2013. "Ründaja Joonas Tamm tagasi FC Floras!". FC Flora. 22. juuni 2015. Vaadatud 22. juuni 2015. Tšiili-Eesti mängu protokoll Eesti alistas võõrsil Gibraltari 6:0 Eesti Jalgpalli Liidu profiil FC Flora profiil Transfermarkti profiil Koondise mängud
Stepan Makarov

Stepan Makarov (vene Степан Осипович Макаров) (8. jaanuar 1849 (27. detsember 1848 vkj) Mõkolaiv – 13. aprill (31. märts vkj) 1904 Port-Arturi lähedal Vene-Jaapani sõjas) oli vene mereväelane, okeanograaf, polaaruurija, laevaehitaja, viitseadmiral (20. august 1896). 1895. aastal leiutas ta vene semaforitähestiku. Tallinnas Pelguranna ja Sitsi asumi piiril kulgev tänav kandis 1953. aastast Stepan Makarovi auks nime Admiral Makarovi tänav. 1968 ühendati see tollase Sõle tänavaga ning nimetati Karl Marxi puiesteeks. 1990. aastast kannab tänav Sõle tänava nime. EKI KNAB (vaadatud 31.10.2016)
Kurt Matson

Kurt Matson (3. veebruar 1898 Haapsalu – 26. august 1986 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (major). 1938 Kotkaristi teenetemärgi V klass
Harald Lindjärv

Harald Lindjärv (25. veebruar 1908 – 8. oktoober 1973 Põlva) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant). Teenis 1. Diviisi orkestris. Ohvitseride andmekogu
Osvald Luhari

Osvald Luhari (kuni 1936. aastani Osvald Limberg; 12. juuli 1901 Paide vald, Järvamaa – 27. veebruar 1991 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Teenis 5. Suurtükiväegrupis. Ohvitseride andmekogu
Jüri Kõrge

Jüri Kõrge (6. detsember 1894 – 10. juuli 1941 Ostrovi lähistel) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
Arnold Juhans

Arnold Juhans (10. aprill 1904 – 23. september 1981 Haapsalu) oli Eesti sõjaväelane (sanitaarleitnant) ja arst.Teises maailmasõjas Saksa sõjaväes. Raudrist II klass, Sõjateeneterist Mõõkadega II klass. Ta lõpetas 1923. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1929. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Tema poeg Arnold Juhans oli aastatel 2001–2015 Kaitseliidu Lääne maleva pealik. Enne kaitseväeteenistust Lääne politseiprefektuuri kriminaalpolitsei ülemkomissar. Valgerist III klass, Haapsalu Vapimärk. Lõpetas 1997.aastal Budapesti Rahvusvahelise Korrakaitse Akadeemia ILEA ja 2003.aastal Sisekaitseakadeemia. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Ohvitseride andmekogu
Juhan Vint

Juhan Vint (kuni 1936. aastani Johannes Vind; 12. märts 1900 Konguta vald, Tartumaa – 22. november 1968 Heidelberg) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1938). 25. augustil 1926 lõpetas ta SVÜÕA ohvitseride kursuse, ülendati nooremleitnandiks ning määrati Sakala jalaväerügementi. 1932. aasta veebruaris ülendati ta 3. Üksikus Jalaväepataljonis leitnandiks. 1934. aastal astus ta Kõrgemasse Sõjakooli sõjamajanduse alale. 1938. aasta veebruaris ülendati Vint kapteniks.
Eduard Liibus

Eduard-Ervin Liibus VR II/3 (13. jaanuar 1893 Palu talu, Abja vald (Halliste kihelkond), Pärnumaa – 20. juuli 1941 Ussollag) oli Eesti sõjaväelane (kolonel). Ta õppis 1914. aastal Peterburi ülikooli ja 1920–1925 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas ning 1925–1927 (lõpetas) Kõrgemas Sõjakoolis, Korporatsioon Vironia vilistlane. Eesti Vabadussõjas, 1918. jaanuarist märtsini oli 2. jalaväepolgu II pataljoni ülem, alates 23. novembrist 1918. 2. jalaväepolgu 5. roodu ülem, detsembrist 1919 II pataljoni ülem, novembrist 1919 2. jalaväepolgu polguülema abi. Ta oli Sõjaringkonnakohtu liige, 2. ja 7. jalaväerügemendi ohvitseride kogu esimees, 2. jalaväerügemendi kohtu eesistuja, hiljem Valga Sõjaväeringkonna ülem. 18. veebruaril 1925 sai Eduard-Ervin Liibus II liigi 3. järgu Vabadusristi. Eesti ohvitserid 1918-1940
Jaan Põder

Jaan Põder (15. oktoober 1898 Tõlliste – 25. juuni 1976 Valga) oli Eesti mereväelane (kaptenmajor). Ta oli Suuropi ning alates 4. märtsist 1940 Aegnasaare komandant. "Meetrikaraamat. Sangaste-Laatre kogudus; EAA.1298.1.146; 1898". Rahvusarhiiv. 1898. "Valga Tartu tänava kalmistu, Kalmistu, Parem esimene, 10-4, 3-kohaline kirstuplats". Haudi. Vaadatud 24.05.2023. "Jaan Põder". Ohvitseride andmekogu. Vaadatud 24.05.2023.
Martin Saarla

Martin Saarla (kuni 1936. aastani Martin Stern; 9. november 1900 – 20. veebruar 1972 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940). Ohvitseride andmebaas
Ólöf Arnalds

Ólöf Arnalds (sündinud 1980) on Islandi laulja-laulukirjutaja ja indie-muusik. Aastatel 1988–2002 õppis Ólöf viiulit ja klassikalist laulu ning aastatel 2002–2006 õppis ta heliloomingut ja uut meediat Islandi Kunstiakadeemias. Lisaks hiljutisele muusika tegemisele ning ringreiside ajal ansambli múm liikmeks olemisele on ta teinud koostööd selliste bändide ja esinejatega nagu Stórsveit Nix Noltes, Mugison, Slowblow ja Skúli Sverrisson. Aastal 2007 ilmus plaadifirma 12 Tónar väljaandel tema debüütalbum "Við Og Við". Album koosneb valikust lauludest, mis on esitatud traditsioonilises trubaduuristiilis. 2010. aasta septembris andis plaadifirma One Little Indian välja Ólöfi teise albumi "Innundir skinni". Erinevalt esimesest albumist sisaldab album ka inglise keeles lauldud laule, sh singlit "Surrender", kus teiste seas teeb kaasa ka Björk. Albumi produtsendid olid Kjartan Sveinsson (ansamblist Sigur Rós) ja Davíð Þór Jónsson. 2011. aasta novembris ilmus EP Ólöf Sings, mis sisaldab viit kaverit. Aastal 2013 ilmus plaadifirma One Little Indian väljaandel Ólöfi kolmas täispikk album "Sudden Elevation", mis on ühtlasi tema esimene album, kus ta laulab vaid inglise keeles. Album salvestati 2011. aasta sügisel ja selle produtseeris Skúli Sverrisson. "Við Og Við" (12 Tónar, 2007) "Innundir skinni" (One Little Indian, 2010) "Sudden Elevation" (One Little Indian, 2013) "Ólöf Sings" ("One Little Indian", 2011) "LARM artist profile: Ólöf Arnalds". LARM - Nordic sound art festival. Vaadatud 24.11.2007. "Iceland Airwaves 2006 artist profile: Ólöf Arnalds". Iceland Airwaves. Originaali arhiivikoopia seisuga 23.02.2007. Vaadatud 24.11.2007. Olof Arnalds - Olof Sings. Drowned in Sound, 11. november 2011. Videod Ólöf Arnaldsi live-esinemistest veebilehel lofi.tv
Ussollag

Ussollag (vene keeles Усольлаг ehk Усольский исправительно-трудовой лагерь) oli niinimetatud paranduslike tööde laager Venemaal endises Permi oblastis Solikamskis. Laager rajati 5. veebruaril 1938. Aastal 1938 oli laagris üle 10 000 inimese, 1. jaanuaril 1942 üle 37 000 inimese. Oli tüüpiline puidutootmisega tegelev koonduslaager. Eestist küüditati Ussollagi teadaolevate andmete kohaselt 691 vangi. ЧТОБЫ ПОМНИЛИ: ТРУДАРМИЯ, ЛЕСНЫЕ ЛАГЕРЯ, УСОЛЬЛАГ "А.Э.Гурьянов (НИПЦ «Мемориал») МАСШТАБЫ ДЕПОРТАЦИИ НАСЕЛЕНИЯ В ГЛУБЬ СССР В МАЕ-ИЮНЕ 1941 г." Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuli 2009. Vaadatud 11. augustil 2009. УСОЛЬСКИЙ ИТЛ (Усольлаг) "memorial.krsk.ru" "okupatsioon.ee"
Pumbioja Kool

Pumbioja Kool oli kool Vana-Vändra vallas. Kool tegutses aastail 1854–1963. Erinevail aastail oli koolis 7–132 (enamasti 40–70) õpilast. Koolimaja asus alates aastast 1864 Vändra jõe ääres Kullimaa talu vastas. Hans Peterson (1854–1873) Mats Tõnisson (1873–1879) Jaan Schmith (1879–1886) Jüri Erm (1886–1899) Mihkel Vunk (1899–1900) Kaarel Reier (1900–1904) Madis Reimann (1904–1908) Peeter Jänes (1909) Otto Ruut (1909–1924) Paul Lilienblatt (1924–1927) Hans Ringenberg (1927–1928) Karl Siiberg (1928–1929) Madis Oviir (1929–1930) Veera Masso (1930–1931) Martin Nõmtak (1931–1938) Voldemar Ilus (1938–1940) Osvald Kukkur (1940) Liis Miil-Rõõmussaar (1940–1948) Liidia Korb (1948–1951) Albert Aavasalu (1951–1958) Arnold Tiitus (1958–1961) Evi-Mai Kapsi (1961–1963) Raidmets, Mari (koostaja) 2009. Pumbioja meie mälestustes: Ühe auväärse kooli lugu. Hansaprint.
Uusaeg

Uusaeg, ka modernsus (inglise keeles modernity, modern times) on ajalooperiood umbes 1500 kuni umbes 1914/1918, seega suurtest maadeavastustest ja renessansist Esimese maailmasõjani. Uusaega on periodiseeritud mitut moodi. Uusaja alguseks on loetud: aastat 1453, mil türklased (Osmanite riik) vallutasid Konstantinoopoli; aastat 1492, mil Christoph Kolumbus avastas Ameerika; aastat 1494, mil algasid Itaalia sõjad; aastat 1500 kui üldistatud daatumit, mida seostatakse suurte maadeavastustega, renessansi ja humanismi algusega ning territoriaalriikluse ja absolutismi kujunemisega; aastat 1517, mil Martin Luther algatas reformatsiooni; aastat 1529, mil Saksamaa palgasõdurid vallutasid ja rüüstasid Rooma (Sacco di Roma); aastat 1648, mil Vestfaali rahuga lõppes Kolmekümneaastane sõda. Marksistlikus ajalookäsitluses on uusaeg seostatud kapitalistliku ühiskondlik-majandusliku formatsiooniga. Selle kontseptsiooni kohaselt algas uusaeg siis, kui kapitalism saavutas võidu feodalismi üle. Uusaja algust dateeritakse marksismis Inglise revolutsiooniga (1640–1660). Uusaja lõpuks loetakse Esimese maailmasõja algust või lõppu (1914/1918). Marksistlikus ajalookirjutuses peetakse selleks Vene oktoobrirevolutsiooni (1917). Sama perioodi on jaotatud ka varauusajaks ja "päris" uusajaks, mille piir on umbkaudu 1800. aastal (sageli tõmmatakse piir 1789., Prantsuse revolutsiooni algusaastaga). Uusaja alus on matemaatiline loodusteadus, millest lähtub masinlik tehnika. Uusaja maailmapilt on süsteem, mis on allutatud kalkuleerivale majandamisele ja ratsionaalsele, objektiveerivale teadmisele. Tehnika muutis ümbruse ressursiks ja suuremahuliseks tarvitamisobjektiks.  Pikemalt artiklis Eesti uusaeg Eestis on uusaja alguseks (keskaja lõpuks) peetud kas 1520.–1530. aastatel siiamaile jõudnud reformatsiooni või aastatel 1558–1583 kestnud Liivi sõda, enam küll viimast. Uusaja lõpuks on pakutud ärkamisaja, 20. sajandi või Esimese maailmasõja algust.
Kiri (sõnum)

Kiri on kirjutatud sõnum ühelt isikult teisele. Kirja roll suhtlusvahendina on palju muutunud. Ajalooliselt oli (eelkõige paberkandjal) kiri pea ainukene suhtlusvahend kahe isiku vahel, kes asusid üksteisest kaugel. Kuni 20. sajandini edastati kirju põhiliselt posti teel. Tehnoloogia arenedes muutus kiri alates 19. sajandi lõpust vähem tähtsaks, kuid tema roll jäi endiselt alles natuke muudetud kujul. Näiteks telegraafi leiutamine muutis kirja liikumise kiiremaks, kuna kiri saadeti tähthaaval lähimasse postkontorisse elektriliste signaalide (morsekoodi) abil. Seal pandi see uuesti paberile ja saadeti tavaliselt adressaadile koju. Tänapäeval kasutatakse kirja asemel peamiselt e-kirja, kuid paberkirja kirjutamine tekitab nostalgilisi mälestusi nii saajale kui ka kirjutajale. anonüümkiri telegramm
Emily Osment

Emily Jordan Osment (sündinud 10. märtsil 1992 Los Angeleses) on USA näitleja ning laulja. Tema tuntumad rollid on Gerti Giggles filmides "Väikesed spioonid 2: Kadunud unenägude saar" ning "Väikesed spioonid 3-D: Mäng läbi" ja Lilly Truscott filmis "Hannah Montana". 2010. aastal ilmus tema kui laulja esimene täispikk album "Fight or Flight".
Tungaltera (perekond)

Tungaltera (Claviceps) on seente perekond, mis kuulub sugukonda tungalteralised (Clavicipitaceae). Tungaltera perekonnas on ligikaudu 50 liiki, enamik neist kasvab troopilistel aladel. Tuntumaks liigiks on teraviljadel elav harilik tungaltera (Claviceps purpurea).
Tungalteralised

Tungalteralised (Clavicipitaceae) on seente sugukond, mis kuulub seltsi helekottseenelaadsed (Hypocreales). Claviceps – tungaltera Epichloë – tõlvtõvik Tungalteralised andmebaasis eElurikkus
Gustav Hirsch

Gustav Reinhold Hirsch (vene keeles Густав Иванович Гирш; 23. juuli 1828 Kullamaa, Kullamaa kihelkond, Läänemaa, Eestimaa — 7. märts 1907 Tsarskoje Selo, Peterburi kubermang) oli eesti arst (salanõunik), Venemaa keiser Aleksander III ja Nikolai II ihuarst. Gustav Reinhold Hirsch oli üks esimesi eesti rahvusest arste. Õppis Haapsalu Kreiskoolis, Tallinna Kubermangugümnaasiumis ja 1848–1853 Peterburi Sõjaväemeditsiini Akadeemias, sai meditsiinidoktori kraadi Varssavi ülikoolist 1854 ja oli seejärel Peterburis sõjaväearst. Võttis arstina osa Krimmi sõjast ümberpiiratud Sevastopolis. 1865–1866 oli Krasnoje Selo keskhospitali ülemarst, kust kutsuti tulevase keisri Aleksander III saatjaks Volga reisil, mille järel jäi ka edaspidi tema arstiks. Hiljem sai temast keisri ihuarst ja ka keiser Nikolai II ihuarst. Ta oli Peterburi Eesti patrioot, kelle kujunemisele ja tulevasele edukale karjäärile avaldas suurt mõju tema onu Philipp Jakob Karell, kes samuti eestlasest meditsiinidoktorina oli õukonna auihuarst. Hirsch toetas mitmeid Eesti rahva kultuuriüritusi, avaldas tervishoiualaseid artikleid Eesti ajakirjanduses. 1904. aastal valiti Haapsalu linna aukodanikuks teenete eest kuurordi edendamisel ja populariseerimisel. Doktor Hirch on maetud Peterburi Volkovo kalmistule. Kullamaa rahvuspäeval 18. oktoobril 2008 avati doktor Gustav Hirschi 180. sünniaasta puhul Kullamaa kirikuesisel platsil Kohila Graniidi valmistatud Gustav Hirschi mälestuskivi. Gustav Hirsch sündis Kullamaa koguduse köster Johann Bernhard Hirschi ja Frederika Johanna (sündinud Karell) pojana. Tema vanemad puhkavad Kullamaa kalmistul. Tema ema oli doktor Philipp Jakob Karelli õde. Ta abiellus Maria Enghoffiga, kes oli eestlasest Uuemõisa mõisavalitseja Siim Enghoffi tütar ja eestlasest sõjaväearsti, tõelise salanõuniku (1906), Püha Aleksander Nevski ordeni kavaleri (1903) Friedrich Fabian Enghoffi (1829–1916) õde. Яков Кротов: История одного дня. 20 сентября 1890 (ГУСТАВ ГИРШ) Kullamaa vald tähistab täna rahvuspäeva, Lääne Elu, 18. oktoober 2008 Kullamaalased meenutasid kahe tsaari ihuarsti, Lääne Elu, 21. oktoober 2008 Kalmuaias puhkab Kullamaa kuldne minevik, Lääne Elu, 24. juuli 2004 Aadu Lüüs: Philipp Karelli elu ja tegevus., Eesti Kirjandus, nr. 11/1926 "Gustav Reinhold Hirschi portree", Ivan Nikolajevitš Kramskoi 1881 TÜ Ajaloo muuseum: Ajaloolised fotod: Hirsch, Gustav
Helekottseenelaadsed

Helekottseenelaadsed (Hypocreales) on seente selts kottseente hõimkonnas. Helekottseenelaadsete seltsi kuulub 7 sugukonda: Bionectriaceae Clavicipitaceae – tungalteralised Cordycipitaceae Hypocreaceae – helekottseenelised Nectriaceae – komuseenelised Niessliaceae Ophiocordycipitaceae Sporophagomyces Stilbella
Pühvlihein

Pühvlihein (Stenotaphrum) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Tuntud liik on longus pühvlihein (Stenotaphrum secundatum).