Joachim Jhering

Joachim Jhering (ka Ihering, Jheringk, ladina Joachimus Jheringius; rootsi Joachim Iheringius; u. 1580 Södermanland – 18. juuli 1657 Stockholm) oli Rootsi luteri vaimulik ja Eestimaa piiskop. Ta õppis Wittenbergi ülikoolis ja oli 1620. aastast pastor Strängnäsi stiftis (Nyköpingis). 1638. aastal nimetati ta Tallinna ja Eestimaa piiskopiks ning temast sai samal aastal loodud vaimulikest liikmetest koosneva Tallinna kuningliku Eestimaa konsistooriumi eesistuja (president). Talle 2. juunil 1638 antud kuninglik instruktsioon oli kuni 1686. aasta Rootsi kirikuseaduse kehtestamiseni Eestimaa kirikukorralduse ja valitsemise põhialus. 1641. laskis ta trükkida esimese teadaoleva eestikeelse grammatikana Heinrich Stahli teoses „Käsi- ja koduraamat Eesti vürstkonna jaoks Liivimaal” (saksa "Hand- und Hauszbuch für das Fürstenthumb Esthen In Liffland", 1632) avaldatud Martin Lutheri väikese katekismuse. 1645 kuni 1650 oli ta Saaremaa asesuperintendent. Fyra gudelighe pestilentz böner, : then förste vthdraghen aff Auenarij daghligha bönebok: the andre författade och samman hemptade vtaff then helighe scrifft: / men nw ... vtgångne, aff Joachimo Jheringio. Strengnes, 1630, libris.se (Neli palvet, millest esimene võetud Johann Habermanni (ka Johann Avenarius; 1516–1590) päevapalve raamatust) Ta oli abielus Christina Spärmanniga, kes oli Michael Spärmanni ja Elisabeth Döfringi tütar. Nende lapsed olid: Brigitta Jhering (1619–1685 Noarootsi), abiellus 1639 Gunnar Germundson Griessiga ja 1646 Noarootsi pastor Isaacus Svenonis Mariaestadius Hasselblattiga (1608–1682) Elsa Jhering (u 1620–1658), abiellus 19. oktoobril 1641 Petrus Turdinusega (1609–1653), Tallinna toomkiriku rootsi koguduse pastoriga. Katarina Jhering (suri 1666), abiellus hilisema Viiburi piiskopi (1658–1664) Nicolaus Laurentii Nycopensisega (ka Nicolaus Aritander, suri 1664) Beata Jhering (? – pärast 1690), abiellus 1648 hilisema Narva ja Ingerimaa superintendendi ja Viiburi piiskopi Abraham Georg Thauvoniusega (1622–1679) Christian Jhering (1629 Nyköping–1697 Tallinn), aadeldati (1673) ja introdutseeritud Rootsi aadlisuguvõsade loendisse 1675. aastal nr 838 all, kui Lilliering, Academia Gustaviana (1662–1674) vilistlane, jurist, Tallinna linnusekohtu sekretär ja assessor, Eestimaa kindralkubermangu sekretär ja abinõunik, abiellus Anna Margaretha von Rosenfeldtiga, kes oli Werner von Rosenfeldti õde. Sissekanne TLÜ Akadeemilise Raamatukogu isikuloolises andmebaasis Ericus: JHERING, JOACHIM] Joakim Ihering. Den första evangeliska biskopen i Reval och över Estland 1638-02-25. Död 1657-07-18 i Stockholm, www.adelsvapen.com Eesti Ajalooarhiivi fond Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Konsistoorium - 1187 TEA e-Entsüklopeedia: aabits[alaline kõdulink] Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Hrsg. von Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Bd. 2. Mitau : Steffenhagen und Sohn 1829, lk. 393-394 Esimene eestikeelne luuletrükis: Reiner Brockmann: "Oda Esthonica Trochaica, ad Melodiam; Einsmahls alss ich lust bekam: Quá integerrimi spectatissimique Viri Dn. Gunnari Germundi, camerarij, Sponsi, Et lectissimae castissimaeque Virginis Brigittae Jheringiae, Sponsae, Nuptijs Anno 1639. 3. Januarij Revaliae solenniter celebrandis, Gratulatur Reinerus Brocmannus, Graecae linguae in gymnasio Revaliensi professor." Revaliae, Typis excudebat Henricus Westphalus, gymnasij typographus Reval [1639] ESTERis Sacris nuptiarum solennitatibus, quas ... Dn. M. Petrus Turdinus, ecclesiae Suecanae, quae in acropoli Revaliensi colligitur, pastor vigilantissimus, nec non consistorij ecclesiastici adsessor, sponsus, cum lectissima & omni virtutum genere virgineo sexui competente ornatissima virgine Elsa Jheringia, ... Dn. M. Joachimi Jheringii, dioeceseos Revaliensis Episcopi dignissimi, Mecoenatis, & in Christo Patris plurimum suspiciendi, filia, sponsa; ad 19. diem Octobr. anno 1641. Revaliae solenniter celebrabat, quaevis fausta & felicia precantur amici ex lyceo Abogiensi. Revaliae, typis Henrici Westphali, gymnasij typographi.. Reval, [1641]; teavik Joachim Jhering E-kataloogis ESTER Katalog der Familienkundlichen Ausstellung zu Reval 1933. − Beiträge zur Kunde Estlands. Hrsg. O. Greiffenhagen. Band XVIII. Heft 4/5. Reval: Franz Kluge, 1932/34. Lk 193−268. Siin: lk 222 [1] Sacrae nuptiarum solennitati, qua vir clarissimus, doctissimus & humanissimus Dn. M. Abrahamus Georgii Thauvonius, SS. theol. candidatus, sponsus, cum virgine castissima, lectissima & florentissima Beata Jheringia, admodum reverendi, excellentissimi & praeclarissimi viri Dn. M. Joachimi Jheringii, Reval. & Oesiliensis episcopi dignissimi, regijque consistorij Reval. praesidis gravissimi, dilectissima filia, sponsa, deo ter opt. max. duce & auspice, indissolubile conjugij foedus pangit 20. Julij anno 1648. animitus faustissima quaevis apprecantur Musae Embecciades. Revaliae, typis Heinrici Westphali, gymnasij typographi. Reval, [1648] ESTERis Lilliering nr 838. Christian Ihering, adlad Lilliering, Född 1629-05-25 Sekreterare och assessor i borgrätten i Reval 1662-04-09. Adlad 1673-03-04 (introducerad 1675 under nr 838). Generalguvernementssekreterare i Estland och assistensråd 1674-06-26. Död 1697, www.adelsvapen.com Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...1, 1754, lk.632 Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Kristian Iheringius, aateloituna 1673 Lilliering Teadusprojekti "Joachim Jhering ja tema ajastu (1638–1657)" jaoks on materjali kogunud Enn Küng. Piiskop Joach. Ihering'i ametisse kinnitamise kirja tõlge (1638), Valik Eesti kirjakeele vanemaid mälestisi, Tartu 1927, lk.66-68 Arthur Võõbus: Reform-attempts initiated by bishop Joachim Ihering, (Separaat väljaandest: Estonia Christiana), Holmiae 1965 Lk. [115]-130, Andmed ESTERis Andres Andreseni doktoritöö: Luterlik territoriaalkirik Eestimaal 1710-1832, Tartu Ülikooli Kirjastus 2004, utlib.ee ISBN 9985568648 Eesti Ajalooarhiivi plakatid: Joachim Jheringi ringkirjad 1639-1953 Teoseid ESTERis Svenska Heraldiska Föreningens vapendatabas: Iheringius "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. detsember 2008. Vaadatud 5. jaanuaril 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)