laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
201

201. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - 200. aastad - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad Aastad: 196 197 198 199 200 - 201 - 202 203 204 205 206 ... ... ...
Émile Lahoud

Émile Geamil Lahoud (araabia اميل لحود, armeenia Իմիլ Լահուտ; sündinud 12. jaanuaril 1936) on Liibanoni poliitik ja sõjaväelane (kindral). 1998–2007 oli ta Liibanoni president. Tema isa oli maroniidist kristlane ja ema armeenia päritolu.
Oneiromantia

Oneiromantia on unenägude järgi ennustamine, ka unenägude seletamine. Paljudes muistsetes kultuurides arvati, et unenäod on jumalate antud ended. Juba muistsed hiinlased, egiptlased, indialased, juudid, kreeklased ja roomlased uskusid, et unenägude abil on võimalik tulevikku ennustada. HyperDictionary: unenägude sõnaraamat Dream Central's Online Dream Dictionary: unenägude sõnaraamat Dream Moods – An Online Guide To Dream Interpretation: unenägude tõlgendamine ja sõnaraamat DreamsTell! Dream Dictionary of Ancient Symbols: unenägude sõnaraamat
Zantānī Muḩammad az-Zantānī

Zantānī Muḩammad az-Zantānī (araabia زنتاني محمد الزنتاني sündinud 1937) on Liibüa poliitik. Ta oli Liibüa nominaalne riigipea, Suure Rahvuskongressi peasekretär, 18. novembrist 1992 kuni 3. märtsini 2008.
Aleksandr Nevski

Aleksandr Nevski (sündinud 21. veebruaril 1958) on ukraina päritolu endine Nõukogude Liidu kümnevõistleja. Tema isiklik tippmark oli 8476 (20. mail 1984 Götzises). Track and Field Statistics
Slantsõ rajoon

Slantsõ rajoon on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis. Rajoon koos Kingissepa rajooniga piirnevad läänes Eestiga. Rajoonis on Slantsõ linnaasundus (Сланцевское городское поселение) ja 6 külaasundust (varem vallad) 156 külaga. Rajoonikeskus on Slantsõ linn. Võskatka külaasundus (Выскатское сельское поселение) Gostitsõ külaasundus (Гостицкое сельское поселение) Zagrivje külaasundus (Загривское сельское поселение) Novoselje külaasundus (Новосельское сельское поселение) Staropolje külaasundus (Старопольское сельское поселение) Tšernovskoje külaasundus (Черновское сельское поселение) Külasid: Šahta Nomer 3. Q126709411 http://slanmo.ru/
Kivioja (Pärnu jõgikond)

Kivioja (ka Sigaste oja) on oja Pärnumaal, Reiu jõe parempoolne lisajõgi. Oja saab alguse metsakraavidest, läbib Mägipõllu paisjärve ja suubub Reiu jõkke. 1950. aastate paiku kaevati oja maaparanduse käigus sirgeks. Varem leidus Kiviojas kala, aga pärast kopratammide teket ei ole Lodja tiigist kala sinna kudema pääsenud. Praegu esineb ojas vähesel määral lepamaimu ja särge. Kivioja keskkonnaportaalis
Autoralli

Autoralli on autospordi ala, millel võisteldakse tehases valmistatud, kuid modifitseeritud autodega tavalistel autoteedel. Rallipaari moodustavad kaks võistlejat: juht (piloot ehk roolikeeraja) ja kaardilugeja. Kõige tuntumad ja kõrgetasemelisemad võistlused autorallis on autoralli maailmameistrivõistlused. Võistlusi korraldatakse ka regionaalselt ja riigisiseselt. Rallivõistlusel on marsruut, ülesõidud, kiiruskatsed ja ajakontrollipunktid (AKP-d) ette antud. Kiiruskatsele või starti minnes peab rallisõitja järgima üldiseid liikluseeskirju, ning hooldekohast starti hilinemisel määratakse trahviaeg. Kiiruskatsed toimuvad tavaliiklusele suletud teedel. Kiiruskatseid on üldiselt 3–10 kogupikkusega 60–300 km, kuid näiteks maailmameistrivõistlustel on üle 20 kiiruskatse, mille kogupikkus peab varasema 400 km asemel alates 2005. aastast jääma vahemikku 340–360 km. Võistluse võidab see võistkond, kes jõuab finišisse kõige väiksema ajakuluga. Kui juhtub, et saadakse ühesugune aeg (maailmameistrivõistlustel pole seda veel kunagi juhtunud), siis võitjaks tuleb see, kes võitis esimese kiiruskatse, selle võrdsuse korral teise ja nii edasi. Ralli ohutusplaan on dokument, mida peab järgima, et võistlus saaks toimuda ohutult. See on ka dokument, mis tõestab, et võistluse korraldajad on hinnanud ralli võimalikke riske ja planeerinud, kuidas neid minimeerida ja läbi viia ohutu võistlus. Enamus rallisid on juba loonud tõhusa ohutusplaani, kuid kõik ei võta piisavalt arvesse pealtvaatajate ohutuse erinõudeid. Ohutusplaan on lisakatsetel sõitmiseks vajalik. Plaan näitab, milliseid meetmeid on rakendatud ja mida on ette võetud õnnetusjuhtumi toimumise tõenäosuse vähendamiseks või vältimiseks, ning mis tahes vahejuhtumite tagajärgede leevendamiseks. Plaan tuleks saata ASN/FIA-le vähemalt üks kuu enne võistlust, et ohutusvaatleja /meditsiiniline esindaja saaks seda uurida ja vajaduse korral soovitada või taotleda muudatusi. Parim variant on, et ohutusvaatleja külastab ralli marsruuti kaks kuud enne võistlust, et läbida iga lisakatse koos ohutusülemaga või võistluse juhiga. Lisakatse kontroll hõlmab ohu kindlakstegemist, riskihindamist ja riskide vähendamise protsessi. Seda protsessi tuleb rakendada tervel lisakatsel, mitte ainult pealtvaatajate alades. Kogu ülevaatuse käigus vaadeldakse pealtvaatajate asukohti - peamiselt asukoha seadistamist, keelualasid ja juurdepääsu, samuti võistlejate turvalisust. Antud kontrolli käigus võib teha muudatusi ohutusplaanis. Ohutusplaan on dokument, mida tuleks igal aastal uuendada vastavalt varasematel võistlustel/aastatel saadud kogemustele. Eesti meistrivõistlused autorallis Motokross Rallikross Ringrajasõit Romuralli Mis on autoralli? Eesti Autospordi Liit FIA ametlik lehekülg rally.ee autospordiajakiri https://www.wrc.com/fileadmin/upload/PDF/WRC/19_02_21_fia_rally_guidelines_2019_def_en.pdf
Oudova rajoon

Oudova rajoon (ka Gdovi rajoon) on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis. Asub Peipsi järve idakaldal. 2023. aasta alguses oli rajooni rahvaarv 8832.2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli rajooni rahvaarv 17 715. Rajoonis on Oudova linnaasundus ja 7 külaasundust (valda) kokku 333 külaga. Dobrutši vald (vene Добручи; keskus Dobrutši) – 1748 elanikku Juškino vald (vene Юшкино) – 724 elanikku Oudova linnaasundus – 5222 elanikku Plesna vald (vene Плесна) – 181 elanikku Polna vald (vene Полновская; keskus Jamm, vene Ямм) – 1674 elanikku Samolva vald (vene Самолва; keskus Samolva) – 522 elanikku Spitsino vald (vene Спицино) – 1090 elanikku Tšernevo vald (vene Чернёво) – 599 elanikku 19. sajandi lõpus tekkis Oudova ümbrusesse palju eesti külasid. Storožinetsi külas Juškino vallas asub jõesadam. Oudova rajoon (2009) Oudova rajoon (2005) https://pskovstat.gks.ru/storage/mediabank/NAS230403_1.htm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. aprill 2023. Vaadatud 10. aprillil 2023.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Elanike arv on antud 2020. aasta alguse seisuga. Oudova rajooni koduleht
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised Hollandis

2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised Hollandis peeti 10. juunil. Tollased paremtsentristlikud valitsusparteid Kristlik Demokraatlik Üleskutse, Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest ning Demokraadid 66 kaotasid hääli. Samas tugevnes tollal opositsioonis olnud vasaktsentristliku Tööpartei ja sotsialistliku profiiliga Sotsialistliku Partei toetus. Osavõtt valimistest oli 39,1%.
Viiburi rajoon

Viiburi rajoon on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis, asub Soome lahe kaldal ja piirneb loodes Soomega. Rajoonis on 14 kohalikku omavalitsust – 8 linna ja alevit (городское поселение) ja 6 külaasundust (сельское поселение). Suuremad asulad on Viiburi, Svetogorsk, Roštšino, Sovetski ja Kamennogorsk. Q126709411 Rajooni koduleht
Ervin Lázár

Ervin Lázár (5. mai 1936 Budapest – 22. detsember 2006 Budapest) oli ungari kirjanik, kes oli eelkõige tuntud muinasjuttude kirjutajana. Ta oli Attila Józsefi auhinna ja Kossuthi auhinna laureaat. Fehér tigris (Valge tiiger; romaan, 1971) A Hétfejű Tündér (Seitsmepäine haldjas; muinasjutud, 1973; eesti keeles 1984 ja 2006) A kisfiú meg az oroszlánok (Poiss ja lõvid : muinasjuturomaan 1964; eesti keeles 2003)
Marek Roots

Marek Roots (sündinud 6. jaanuaril 1976 Elvas Tartumaal) on eesti luterlik vaimulik, alates 1. juunist 2024 Viljandi Pauluse koguduse õpetaja ning Viljandi Jaani koguduse abiõpetaja. Ta lõpetas aastal 1994 Rõngu Keskkooli. Aastatel 1995–2002 õppis Roots usuteadust Tartu Teoloogia Akadeemias. Seejärel jätkas ta ettevalmistust vaimulikutööks EELK Usuteaduse Instituudi pastoraalseminaris. 8. augustil 2003 ordineeriti Roots EELK õpetajaks. Kirikutööle asus ta esmalt Pärnu praostkonna Häädemeeste, Treimani ja Tahkuranna kogudustes. Aastatel 2008–2018 oli ta Keila koguduse õpetaja ning alates 2018. aasta 1. augustist kuni 2024. aasta 26. maini oli Roots Tartu Pauluse koguduse abiõpetaja. Alates 1. jaanuarist 2022 on Marek Roots ühtlasi ka Tartu Luterliku Peetri Kooli kaplan. 24. märtsil 2024 valiti Roots Viljandi Pauluse koguduse õpetajaks, selles ametis alustas ta tööd alates 1. juunist 2024. 2. mail tegi peapiiskop Urmas Viilma otsuse, et Viljandi Jaani koguduse abiõpetaja ametisse määratakse piiskop Marko Tiituse ettepanekul ja Viljandi Jaani koguduse nõukogu 25.04.2024 otsuse alusel alates 1. juunist õpetaja Marek Roots. Kaitses diplomitöö teemal "Eestikeelsed suured jutlusekogud aastani 1907 (näidetega Rudolf Kallase ja Jakob Hurda suure nädala jutlustest)". Aastal 2008 kaitses EELK Usuteaduse Instituudis magistritöö teemal „Eestikeelne jutlus postillides 1779–1907 (Suure Nädala tekstide näitel)“. Roots on avaldanud luulekogu "Tuuletund" (Tallinn 2000) ning artikleid ajalehtedes Eesti Kirik ja Postimees. Pikem kirjutis "EELK olustik aastail 1940–1945 Viru praost Jaan Kiiviti aruandeis" ilmus koguteoses "Kristuse täisea mõõtu mööda" (Tallinn 2005). Ta on ka Eesti Evangeelse Vennastekoguduse eestseisuse liige. Tema abikaasa on teoloog ja Tartu Pauluse koguduse sekretär, lastetöö juhataja, pühapäevakoolitöö üldkoordinaator ning sihtasutuse Tartu Pauluse Kirik juhataja Pirjo Roots (sündinud 7. juulil 1980). Peres kasvab kolm last. Marek Roots. Kuldleer Keila Miikaeli kirikus. Eesti Kirik. 20. mai 2008 Marek Rootsi intervjuu Andres Tauliga. Eesti Kirik. 14. juuni 2007 Sven Danell – eestlaste hea ja ustav sõber (I). Eesti Kirik. 24. november 2006 Sven Danell – eestlaste hea ja ustav sõber (II). Eesti Kirik 1. detsember 2006 Leedu Katoliku Kiriku Kroonika tähtpäev. Eesti Kirik. 23. märts 2007
Käpla

Käpla (1977–1997 Käbla) on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 23.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Laheva

Laheva on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Alba järv Aamse looduskaitseala Lekepealne madalsoo Laheva Silmaallikas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lannuste

Lannuste on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Liivaküla (Haapsalu)

Liivaküla on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Külas asub Ridala vana ja Ridala uus kalmistu; mõlemad kalmistud on tunnistatud kultuurimälestisteks. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Litu

Litu on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lõbe

Lõbe on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Metsaküla (Haapsalu)

Metsaküla on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäeküla (Haapsalu)

Mäeküla on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mägari

Mägari on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Mägari soo Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nõmme (Haapsalu)

Nõmme on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Hõlmab ka Pullapää. Paralepa ja Pullapä mets Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Panga (Haapsalu)

Panga on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Külas asuvad Ridala Põhikool, spordihoone ja avatud noortekeskus. Ridala raamatukogu Sinalepa kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Panga 360° aeropanoraam / aerofoto
Parila (Haapsalu)

Parila on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Puiatu (Haapsalu)

Puiatu on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet 25.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ansip

Ansip on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Ansip on pandud Elistvere mõisas Äksi kihelkonnas Tartumaal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ansip 55 mehel ja 50 naisel. Andrus Ansip (sündinud 1956), Eesti poliitik
Pusku

Pusku on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Küla järgi on nimetatud siluri Pusku kihid. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Stratigraafia terminoloogia
Rohense

Rohense on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Rohense soo Juurika järv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rummu (Haapsalu)

Rummu on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saanika

Saanika on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Hollandi kivi Saanika rändrahn Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sepaküla (Haapsalu)

Sepaküla on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sinalepa

Sinalepa on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Ridala valda. Külas asus Sinalepa mõis. Paekivist peahoone on hävinud, säilinud on aga mõisa park, mis on eraomanduses. 1939. aastal majutati Sinalepa mõisa punaväelased, kes ehitasid Sinalepa lennuvälja. Seda kasutasid ka Talvesõjas Soomet pommitama suundunud lennukid. Sõjavägi lahkus juulis 1941 ja süütas ühtlasi mõisahooned. Teise maailmasõja järel kasutati lennuvälja veel vaid mõnel üksikul suvel. Sinalepast saab alguse Saardu peakraav. Seevastu Sinalepa peakraav jääb aga hoopis naaberkülade territooriumitele. Küla põhjaosas on põllumaa ja lõunaosa katab mets. Küla põhjakülge märgib Parila–Kiideva tee. Sinalepa vald Ridala sovhoos Sinalepa kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. P. Kaljula Sinalepa mõisast
Suure-Ahli

Suure-Ahli on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 22.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tammiku (Haapsalu)

Tammiku on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tanska

Tanska on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Uneste

Uneste on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Valgevälja

Valgevälja on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Varni

Varni on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vilkla

Vilkla on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Külas asub Ridala Baptisti palvemaja (Ridala palvela). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Võnnu (Haapsalu)

Võnnu on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Võnnus on sündinud helilooja Cyrillus Kreek. Külas kasvab Lusti tamm. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Väike-Ahli

Väike-Ahli on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Vahtramäe kivikalme Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vätse

Vätse on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tunnustamata riikide loend

Tunnustamata riikide loend on riikide loetelu, mis on faktiliselt iseseisvad, kuid rahvusvahelise üldsuse ja ÜRO poolt de iure tunnustamata riigid. Montevideo konventsiooni järgi on riigi tunnusteks (ja seega ka riigiks olemise eeldusteks) alaline elanikkond; kindlaksmääratud territoorium; toimiv valitsus ja võime astuda suhetesse teiste riikidega. Tunnustamata riigid täidavad ära konventsiooni esimesed kolm tunnust, kuid nende võime luua suhteid teiste riikidega on piiratud, sest rahvusvaheline üldsus ei tunnista neid mingitel põhjustel seaduspäraste riikidena. Enamik tunnustamata riikidest on tegelikult siiski piiratud tunnustusega, st vähemalt üks rahvusvaheliselt tunnustatud riik tunnistab eralduda sooviva valitsuse õigust iseseisvusele. Tunnustamata riikide vastandiks on rahvusvaheliselt de iure tunnustatud riigid, mis vastavad kõigile neljale tingimusele. Vaid kaks riiki pole saanud üheltki ÜRO liikmesriigilt ametlikku tunnustust ja on seega täielikult tunnustamata riigid. Lisaks eelpool mainitud riikidele on maailmas mitmeid riike, mis on tunnustamata, kuid ei täida ka ülejäänud kolme riigi tunnust: Väljakuulutatud riigid, mis on konfliktis keskvalitsusega ja ei suuda hetkel hallata püsivalt alalist territooriumi ega rahvastikku. Näited sellistest riikidest on näiteks Ambazonia ja Islamiriik. Mitme riigi puhul on okupeerimise järel säilinud eksiilvalitsused, mis aga ei oma kontrolli ei territooriumi üle ega alalist elanikkonda. Eksiilvalitsuste loendist oleksid näiteks Itškeeria Tšetšeeni Vabariik ja Ida-Turkestani eksiilvalitsus. Rahvusvahelise tunnustuseta on ka mikroriigid, mis on enamasti väga väikese territooriumiga ning tihti alalise elanikkonnata ja nende võime oma territooriumi hallata on piiratud, mistõttu nad ei täida täielikult riigi tunnuseid. Näiteks Sealand ja Torgu Kuningriik. Kuuel riigil maailmas puudub laiem rahvusvaheline tunnustus ning nad ei ole ÜRO-s tegevad, kuid neid on tunnustatud vähemalt üks rahvusvaheliselt tunnustatud riik. Lisaks eelmainitud riikidele on piiratud tunnustus ka mitmel ÜRO liikmesriigil: Armeeniat, Küprost ja Lõuna-Koread ei tunnustata ühe liikme poolt, Hiina Rahvavabariiki ei tunnusta 13 liikmesriiki. Põhja-Koread ei tunnusta 7 liikmesriiki ja Iisraeli ei tunnusta 28 liikmesriiki. ÜRO vaatlejaliiget Palestiinat tunnustab 138 liikmesriiki ja ei tunnusta riigina 55 liikmesriiki. Riigi tunnustamine Esindamata Rahvaste Organisatsioon Shaw, Malcolm. "States in international law". Britannica. Vaadatud 13.02.2023. "Kosovo: On the road to becoming a fully-functioning state". Saksamaa majanduskoostöö ja arenguministeerium. Vaadatud 13.02.2023. "Lista e Njohjeve". Republika e Kosovës: Ministria e Punëve të Jashtme dhe Diasporës. Vaadatud 17.04.2022. The World Factbook On 10 December 2020, the US recognized Morocco's sovereignty over all of Western Sahara.