laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rundetårn

Rundetårn; eesti keeles ka Ümartorn on torn Kopenhaageni kesklinnas. Torni tipus asub observatoorium, kuhu viib tellistest laotud 209-meetrine spiraalne kaldtee. Observatooriumis on teiste seas töötanud Ole Rømer ja Peder Horrebow. Rundetårn valmis aastail 1637–1642 kuninga Christian IV eestvedamisel. See torn oli esimene osa kolmeosalisest teaduskompleksist, kuhu kuuluvad observatoorium, üliõpilaste kirik ja ülikooli raamatukogu. Rundetårni geograafilised koordinaadid on 55° 40′ 53″ N, 12° 34′ 33″ E.
Vaadeldav universum

Vaadeldav universum (ka metagalaktika) on universumi osa, mida inimkonnal on võimalik tehniliste vahendite abil vaadelda. Vaadeldav universum on kerakujuline. Selle keskmes on inimesed, planeedi Maa elanikud. Selle raadius on umbes 46 miljardit valgusaastat. Kosmos Loodus Universum "Aegruum", autor Piret Kuusk. 2019, Tartu, Kirjastus Ilmamaa. Sarjast "Eesti Mõttelugu". ISBN 9789985777091 (lk 229 universumi vaadeldavuse horisondist) Maa asukoht "Know about the concept of the observable universe and on measuring the observable universe within the whole universe". Britannica (inglise). Vaadatud 13. septembril 2021.
Slobodaa

Slobodaa on keskaegse Venemaa ja Venemaa keisririigi suurlinnade linnasaras ehk eeslinn. Ajaloost tuntumad slobodaad: Venemaa suurvürstiriigi pealinna Moskva välismaalaste asuala Nemetskaja Slobodaa; Tallinnas Peeter I asutatud Kadrioru lossi teenijaskonna Kadrioru Slobodaa (Vana ja Uus Slobodaa) ehk nn "Lobotka" (tänapäeva Kadrioru asum); Tatarskaja Slobodaa, mis tekkis pärast Põhjasõda Peeter I värvatud tatarlastest mereväeohvitseride asualana endisele Mülleri põllule linnamüüri taha, kuhu nad asusid elama kompaktselt ning tekkis külataoline asula tatarskaja sloboda ja hilisem Tatari tänav, (tänapäeva Tatari asum); Peetri Slobodaa ehk Peeter Suure merekindluse ametnikele Peetri aedlinn Pääskülas; Vene Slobodaa Tartus Emajõe põhjakaldal; Andres Tarand, MITTE AINULT HÕLMIKPUU, lk 8
Viis viimast

"Viis viimast" oli sõnakõlks 1980ndate lõpus, mis pärines Toomas Sildami 1989. aasta Noorte Hääle hilissuvisest artiklist "Eesti poisid Mägi-Karabahhis". Eestimaal oli laulev revolutsioon ja Taga-Kaukaasias algas aasta varem Mägi-Karabahhi (aserbaidžaani keeles Dağlıq Qarabağ, armeenia keeles Արցախ) sõda. "Viis viimast" oli hellitusnimi Eesti poistele, kes seal vastu oma tahtmist teenisid. Nad olid 1988. aasta pogrommide ajal Sumgaitis, samal aastal meelerahutuste aegu Armeenia pealinnas Jerevanis, Askeranis 1989 ja pool aastat enne demobilisatsiooni Karabahhi piiri äärses linnas Agdamis, mis tehti armeenlaste poolt 1993. aastal maatasa (praeguseks kummituslinn). Teenistus kätkes armeenlaste ja aserbaidžaanlaste vahel tekkinud vihavaenu mahasurumist, viaduktide ja naftabaaside valvamist, komandanditunde, bussiliikluse konvoeerimist Agdami ja Šuši linna vahel. Nende väeosa oli pärit Valgevene pealinnast Minskist, NSV Liidu sisevägede operatiivpolgu number oli 3214. Viis viimast olid: Tarmo Ladva, Indrek Mätlik, Aivar Saar, Argos Vals, Marek Ivanov.
Eosla

Eosla ehk eospesa ehk sporangium on eostaimedel esinev kambrike, milles tekivad eosed.
Eoskuhi

Eoskuhi on eoslate kogumik sõnajalgtaimede lehtedel.
Eospea

Eospea ehk sporofüll on peakujuline eoslaid kandev lehtede kogumik eostaimede varre tipul.
Jaguvili

Jaguvili on mitmeseemneline kuivvili, mis valmimisel jaguneb pikisuunas üheseemnelisteks osadeks vastavalt viljalehtede arvule.
Holistlik mõtlemine

Holistlik mõtlemine (inglise holistic thinking) on mõtlemisviis, mille puhul terviklikkuse ja/või kooskõla mõistmist peetakse olulisemaks kui üksikosi või nende summat. Holistlik mõtlemisviis on olnud süsteemiteooriate sõnastamise ja rakendamise aluseks. Holistlikku lähenemist taotletakse ka mitmetes teadusharudes, nt maastikuökoloogias. Holism Süsteemne mõtlemine Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 5.08.2011)
Planking

Planking (ingl. ~lauastumine) on tegevus, mille puhul inimene heidab avalikus kohas kõhuli, nii et kogu keha on sirgelt, nägu vastu maad, käed kõrvale asetatud, tegevus jäädvustatakse foto või videona ja viimaseid jagatakse vaatamiseks veebis. Kadri Ratt, Planking: kas lihtsalt veider meelelahutus või lauslollus? Postimees, 6. august 2011 Hendrik Kuusk, Malevanoored surusid kesklinnas näod vastu maad, Saarte Hääl, 13. juuli 2011
Peterburg

"Peterburg" ("Петербург") on Andrei Belõi sümbolistlik romaan, mis ilmus aastatel 1913–1914 ning ümbertöötatuna ja lühendatuna 1922. aastal. Romaani tegevus toimub Peterburis 1905. aasta revolutsiooni ajal. Peategelane on noor revolutsionäär Nikolai Apollonovitš, kellele on antud käsk tappa pommiga oma isa, kes on kõrge ametnik. Vladimir Nabokov pidas "Peterburgi" "Ulyssese" järel 20. sajandi parimaks romaaniks.[viide?]
Francesco Quinn

Francesco Daniele Quinn (22. märts 1963 Rooma – 5. august 2011 Los Angeles) oli mehhiko-iiri-itaalia päritolu USA filminäitleja. Francesco Quinni isa Anthony Quinn oli kahel korral Oscari filmiauhinna võitnud filminäitleja. Ta on mänginud Oliver Stone'i 1986. aasta filmis "Rühm" (originaalpealkiri "Platoon"). Francesco Quinn andmekogus IMDb (inglise)
Hõlmine lehtertapp

Hõlmine lehtertapp ehk miina (Ipomoea lobata) on kassitapuliste sugukonda lehtertapu perekonda kuuluv rohttaimeliik. Hõlmine lehtertapp on üheaastane ronitaim. Ta kasvab pärismaisena Kesk- ja Lõuna-Ameerikas, kuid on ilutaimena laialdaselt levinud. Taim võib kasvada kuni viie meetri kõrguseks. Hõlmise lehtertapu lehed on sõrmhõlmised; 10–12 cm pikkused. Õied on torujad, 2 cm pikkused. Need kinnituvad õievarre ühele küljele ja on suunatud samale poole. Esialgu on õied punased, seejärel kollased ja lõpuks valged. Spanish flag Hõlmine lehtertapp on justkui värvi muutev kameeleon Maaleht, 5. august 2011
Võõrsõna

Võõrsõna on laensõna, mis ei ole sihtkeeles täielikult kodunenud. Ta eristub omasõnadest ja kodunenud laensõnadest võõrapärase häälikulise koosseisu või muude võõrapäraste joonte poolest. Võõrsõnu on teistest sõnadest raskem meelde jätta, õigesti hääldada ja õigesti kasutada, sest esiteks hääldatakse neid tavaliselt võõrapäraselt ja teiseks on nad sageli moodustatud komponentidest, mille tähendus ei selgu sihtkeele sõnavarast. Seevastu on võõrsõnu sageli lihtsam käänata ja pöörata, sest nendes esineb laadivaheldust harvem kui omasõnades. Mingi keele võõrsõnad moodustavad selle keele võõrsõnavara. b, d, g sõna alguses võõrtähed f, š, z, ž rõhk on järgsilbil pikad täishäälikud järgsilbis o järgsilbis algab sellise kaashäälikuühendiga, mida omasõnades ei kasutata Liitsõnades võib ka omasõnades järgsilbis o või pikk täishäälik esineda (näiteks "pannkook"). Sellepärast tuleb liitsõnades kõiki sõnatüvesid eraldi vaadelda. "Võõrsõnade leksikon"
Miina

Miina võib tähendada järgmist: miina ehk hõlmine lehtertapp Miina (koor), Tartu naiskoor Miina (eesnimi) Miina (perekonnanimi)
Robert Doornbos

Robert Michael Doornbos (sündinud 23. septembril 1981 Rotterdamis) on Hollandi vormel 1 sõitja. Aastatel 2004 ja 2005 oli Robert Doornbos Jordani testsõitja. Debüüdi vormel 1 roolis tegi ta 24. juulil 2005 Hockenheimringil Minardiga. Robert Doornbos Formula1 History and Statistics andmebaasis (www.4mula1.ro) (inglise keeles) Robert Doornbos Formula One DataBase andmebaasis (www.f1db.com) (inglise, hollandi ja portugali keeles)
Margus Allmann

Margus Allmann (27. juuli 1972 Tamsalu – 26. jaanuar 2011 Are vald) oli eesti muusikapedagoog ja orkestrijuht. Ta lõpetas 1990. aastal Pärnu 4. Keskkooli. Margus Allmann oli Pärnu Muusikakooli vaskpilliõpetaja ja puhkpilliorkestri juht. Are lähedal hukkus liiklusõnnetuses tuntud orkestrijuht, Pärnu Postimees, 26. jaanuar 2011
Ð

Ð (ð) on ladina kirja täht, mis on kasutusel fääri ja islandi keeles. Seda kasutati ka vanainglise ning vanapõhja keeles.
Rednar Annus

Rednar Annus (sündinud 16. veebruaril 1970 Tallinnas) on eesti näitleja ja lavastaja. Ta lõpetas 1988. aastal J. Nikonovi nimelise Tallinna 17. Keskkooli ja 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri (15. lend). 2010. aastal sai Helsingi Teatrikõrgkoolis magistrikraadi teatripedagoogika alal. Aastatel 1992–2001 oli Rednar Annus Vanalinnastuudio näitleja. Alates 2001. aastast on ta vabakutseline näitleja. Ta on asutanud 2001. aastal projektiteatri Arena, olnud alates 2009. aastast Eesti Improteatri eestvedaja, korraldanud teatrialaseid töötubasid ja koolitusi. Aastatel 2004–2009 oli ta Tallinna 32. Keskkooli ja 2009–2010 Polygoni Teatrikooli teatriõpetaja, juhendanud näiteringe. Ta mängis muu hulgas huumorisarjas "Wremja". Amar Annus on tema vend. Kohv, Hillar. Näitleja ja lavastaja Rednar Annus tõmbab käima uut teatrirühma. NordenBladet, 18. märts 2011. Rednar Annus.[alaline kõdulink] Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu veebisait. Rednar Annus andmekogus IMDb (inglise)
Süsteemne mõtlemine

Süsteemne mõtlemine (ka süsteemne mõtlemisviis, süsteemne lähenemine, süsteemne lähenemisviis, süsteemne käsitlus, süsteemkäsit(l)us; inglise systems thinking) on holismist lähtuv käsitlus, mis põhineb arusaamal, et süsteemi osad toimivad erinevalt, kui need on keskkonnast või teistest süsteemi osadest eraldatud. Seega süsteemi moodustavate elementide omavahelisest toimest ning seostest aru saades on võimalik mõista kogu tervikut. Arvatakse, et teaduslike süsteemide (inglise science systems) täielikuks mõistmiseks, miks mingi probleem või element (inglise element) esineb või püsib, tuleb aru saada süsteemi osade suhestumisest tervikuga. Süsteemset mõtlemist peetakse nt jätkusuutliku arengu eelduseks, sest see käsitleb majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaküsimusi vastastikku sõltuvatena. Holism Holistlik mõtlemine Üldine süsteemiteooria Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 25.07.2011) Capra, F., 1996. The web of life: a new scientific understanding of living systems (1st Anchor Books ed). New York: Anchor Books. p. 30
Vilhelm Moberg

Karl Artur Vilhelm Moberg (20. august 1898 Lõuna-Småland – 8. august 1973 Grisslehamn) oli rootsi kirjanik. Tema tuntuim suurteos on neljaosaline "Väljarändajate romaan" ("Utvandrarromanen"), milles ta käsitleb rootslaste väljarännet Ameerikasse 1850ndail. Selle teema jaoks tutvus ta põhjalikult rootslaste arhiividega USAs ning seda sarja on saatnud Skandinaavia raamatuturu suurim müügiedu. 1950. aastate lõpuks oli sarja kõigi köidete kogutiraaž jõudnud miljoni eksemplarini. Väljarändajate romaanisarja põhjal on Rootsis aastail 1971–1972 valminud Jan Troelli kaheosaline film, kus peaosi mängisid Liv Ullmann ja Max von Sydow. Romaanisarja aineil on Benny Andersson ja Björn Ulvaeus kirjutanud 1995. aastal muusikali "Duvemåla Kristina" ("Kristina från Duvemåla"). Tänapäevalgi on paljud rootslased huvitatud piirkondadest, kuhu nende sugulased olid välja rännanud, ning tutvumisest Vilhelm Mobergi romaanisarja tegevuspaikadega. "Naine" (näidend), 1939 ("Hustrun", 1929). "Kohtunik" (näidend), 1981 ("Domaren", 1957). Tõlkinud Arnold Ravel "Ratsuta täna öösel!", 1983 ("Rid i natt!", 1941). Tõlkinud Marje Pedajas "Mehenaine", 1986 ("Mans kvinna", 1933). Tõlkinud Anu Saluäär "Sulle antud elupäevad", 1987 ("Din stund på jorden", 1963). Tõlkinud Anu Saluäär "Väljarändajad", 2002 ("Utvandrarna", 1949). Tõlkinud Anu Saluäär "Sisserändajad", 2005 ("Invandrarna", 1952). Tõlkinud Anu Saluäär "Asunikud", 2007 ("Nybyggarna", 1956). Tõlkinud Anu Saluäär "Viimane kiri Rootsi", 2009 ("Sista brevet till Sverige", 1959). Tõlkinud Anu Saluäär Anu Saluäär. Vilhelm Moberg ja väljarändajad. Järelsõna romaanile "Viimane kiri Rootsi". Tallinn, 2009 Anu Saluäär. Rändamisest ja väljarändamisest. Loomingu Raamatukogu 2007, nr 28-29
1997. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

Eesti-Soome 1997. aasta maavõistlus poksis toimus 20. septembril 1997 Tallinnas. Võistlus kavandati 12 kehakaalus, poksiti neli kaheminutilist raundi. Eesti võitis 8:4. Helveskaal (kuni 48 kg): Aleksei Vihrov (Eesti) – Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Soomele arvestati loobumiskaotus Kärbeskaal (kuni 51 kg): Sergei Tassimov (Eesti) – Juha Ylänen (Soome) 3–0 Kukk-kaal (kuni 54 kg): Vjatšeslav Ossipenko (Eesti) – Lauri Keinänen (Soome) 3–0 Sulgkaal (kuni 57 kg): Jevgeni Golovatš (Eesti) – Kai-Erik Kandelin (Soome) 2–1 Kergekaal (kuni 60 kg): ? (Soome) – Roman Pavlenko (Eesti) tulemus on teadmata I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Albert Starikov (Eesti) – Mika Tossavainen (Soome) 2–1 II kergekeskkaal (kuni 67 kg): ? (Soome) – Valeri Žukov (Eesti) tulemus on teadmata I keskkaal (kuni 71 kg): Andrei Jeremejev (Eesti) – Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Soomele arvestati loobumiskaotus II keskkaal (kuni 75 kg): ? (Soome) – Roman Aleksejev (Eesti) tulemus on teadmata Poolraskekaal (kuni 81 kg): Valeri Semiškur (Eesti) – Ari Korhonen (Soome) 2– Raskekaal (kuni 91 kg): ? (Soome) – Peeter Saat (Eesti) tulemus on teadmata Üliraskekaal (üle 91 kg): Igor Šibalov (Eesti) – Jaakko Lundén (Soome) AB 3
Presidendi sõnavõistlus

Presidendi sõnavõistlus oli Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese poolt välja kuulutatud "riigi ja ühiskonnaga seotud uute mõistete paremaks väljendamiseks" välja kuulutatud sõnavõistlus ehk sõnaus. President Toomas Hendrik Ilves kuulutas 23. augustil 2010 välja avaliku konkursi, mille käigus otsiti sobivaid vasteid 11 mõistele, mille tähistamiseks eesti keeles kas senini sobivat sõna ei olnud või on ainult keerukad sõnaühendid või võõrsõnad, või kasutatava ja olemasoleva sõna mitmetähenduslikkus tekitas kasutajates segadust. Lisaks etteantud 11 mõistele võisid osalejad esitada ka muid uudissõnu. 2020. aasta 5. novembril kuulutasid Vabamu ja presidendi kantselei välja Sõnause uudisdigisõnade korje. AE-koostöö, vabamas keelepruugis averus, määrsõnana avera – PPP ehk public-private partnership’i asemel. avaõiguslik – kohmakama avalik-õigusliku asemel. juhind – Euroopa Liidu direktiivi kõrval. kestlik – ingliskeelse sustainable tõlkevastena. peavoolustamine – ingliskeelse sõna "mainstreaming" tõlkena. taristu – võõrsõna "infrastruktuur" kõrvale. teisestamine – ingliskeelse termini othering vastena. toimeabi – senise humanitaarabi kõrvale. toimija – rahvusvahelises kontekstis esineva ingliskeelse termini actor või player tõlkena. vabasektor, vabamas keelepruugis vabakond – senise kolmanda sektori asemel. poliitikale põhimõttelise tegevusplaani, mingi eluvaldkonna korraldamise eesmärkide, põhimõtete ja vahendite tähenduses sobivat vastet töörühm ei leidnud. Lisamõistete hulgast soovitati kasutada ka uusi mõisteid: kärgpere – tähenduses ’pere, kus on sinu-minu-meie lapsed’. tundetaip – ühendi emotsionaalne intelligentsus vastena ja penipaun märgiti ära ingliskeelse sõna doggiebag leidliku tõlkevastena. Muud uued sõnad Eesti Keele Instituudi kodulehel: Uued sõnad. Uued sõnad eesti keeles: taristu, toimeabi, penipaun ja tundetaip, Maaleht, 2. detsember 2010
Teet Margna

Teet Margna (sündinud 7. augustil 1972 Viljandis) on eesti teleajakirjanik ja -produtsent. Ta lõpetas 1990. aastal Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi ja 1990–1993 õppis Tallinna Pedagoogikaülikoolis näitejuhtimise eriala. Aastatel 1993–1996 töötas ta EVTV-s, hiljem TV3-s (oli "Kuldvillaku" produtsent ja saatejuht). 2001–2003 töötas ta produktsioonifirmas Ruut (sealhulgas oli "Kahevõitluse" produtsent). Alates 2003. aastast töötab ta produktsioonifirmas Teet Margna, mis on tootnud telesaated "33 küsimust", "Viva Las Vegas", "Jan E. Uuspõld Show’", "Rooside sõda" ja "Püramiid". Margna on üks jõukamaid eesti televisioonitöötajaid. Margna on Gordon Grupp OÜ omanik. Ta on tootnud saateid nii Kanal 2 kui ka TV3 jaoks. Näiteks "Kaks kanget Live" ja "Nädalalõpp Kanal 2ga". Margna tütar on Martine Margna. Teleprodutsent Teet Margna ise ekraanile ei kipu[alaline kõdulink], Postimees, 07.08.2006. http://www.aripaev.ee/uudised/2015/08/17/teletegijate-top-edulainel-teet-margna "FOTOD | Tõeline pisarakiskuja! Teet Margnale tegi südantsoojendava üllatuse tema tütar Martine koos Hanna-Liina Võsaga". Kroonika. 19. märts 2023. Vaadatud 19. märtsil 2023.
Looduskapitalism

"Looduskapitalism: uue tööstusrevolutsiooni algus" (originaalpealkiri "Natural Capitalism: Creating the Next Industrial Revolution") on 1999. aastal ilmunud Paul Hawkeni, Amory Lovinsi and Hunter Lovinsi raamat. Raamatut on tõlgitud rohkem kui 12 keelde[viide?]. Eesti keelde tõlkis raamatu Marek Dreving ja selle avaldas 2003. aastal kirjastus Tänapäev. Raamat on peaasjalikult kriitika traditsioonilisele, 1750ndail tekkinud industriaalkapitalismile. Raamatus kirjeldatakse globaalset majandust loodusressurssidest ja ökosüsteemsetest teenustest sõltuvana. Autorite järgi ei hakka inimühiskonna arengut piirama mitte näiteks nafta- ega vasevarud, vaid elu ise. Hawken, P., Lovins, A. & H. Lovins, 2003. Looduskapitalism: uue tööstusrevolutsiooni algus. Kirjastus Tänapäev. Lk 24
Marginal Tietê

Marginal Tietê (ka Via Professor Simão Faiguenboim) on kiirtee Brasiilias. See läbib São Paulot. Kiirtee on saanud nime Tietê jõe järgi, mille ääres see asub. See avati aastal 1957 ja laiendati 2010. aastal. Teelõigu pikkus on 24,5 km. See on riikliku kiirtee SP-15 osa.
Selektiivsus (keemia)

Selektiivsus keemias on seotud enamasti selektiivreaktsioonidega, see on valikuliselt toimuvate reaktsioonidega, milles saadakse põhiliselt üks produkt mitmest võimalikust. Reaktsiooni kiiruse ja produktide koostise määravad eelkõige reaktsiooni tsentriga seotud asendusrühmade elektroonsed ja steerilised faktorid, vähem keskkonna omadused. Siiski, paljudel juhtudel on oluline mõju ka reaktsioonitsentrist kaugemal olevatel rühmadel ehk intramolekulaarsetel efektidel. Selektiivse reaktsiooni olemuse alusel jagunevad need erinevateks tüüpideks: Kemoselektiivses reaktsioonis saadakse valdavalt üks produkt võimalikest; see on seotud komponentide suhtelise (selektiivse) reaktsioonivõimega Regioselektiivses reaktsioonis saadakse valdavalt üks võimalikest struktuuriisomeeridest (seoseisomeeridest); see on eelkõige seotud reaktsioonitsentris olevate asendusrühmade struktuuriga. 100% regioselektiivne reaktsioon on regiospetsiifiline. Stereoselektiivses reaktsioonis saadakse valdavalt üks võimalikest stereoisomeeridest; see on eelkõige seotud reaktsioonitsentris olevate asendusrühmade struktuuriga Cis-trans-selektiivses elimineerimisreaktsioonis saadakse valdavalt üks geomeetriline isomeer – kas trans- või cis-isomeer Enantioselektiivses reaktsioonis moodustub valdavalt üks enantiomeer Diastereoselektiivses reaktsioonis moodustub valdavalt üks diastereomeer Kemoselektiivsus analüütilises keemias: siin enamasti ei ole määrav reaktsioon ühe individuaalse ühendiga, vaid analüütilise reagendi reaktsioon teatud ühte tüüpi ainete rühma või klassiga, milles tekib mitu analoogset tüüpi produkti. Selektiivsed katalüsaatorid omavad olulist tähtsust tehnikas (näiteks lämmastikoksiidide NOx katalüütiline taandamine), orgaanilises biokatalüüsis (ensüümid on selektiivsed katalüsaatorid oma substraadi suhtes) jm. Mitmed füüsikalis-keemilised ainete lahutusmeetodid baseeruvad ainete selektiivsel eraldamisel, näiteks sorptsioon, ekstraktsioon, eksklusioonkromatograafia ja afiinsuskromatograafia. Selektiivne lahusti on vedelik, mis ainete segust lahustab ühe või mitu komponenti jättes ülejäänud komponendid lahustamata. Vaata: ekstraktsioon, solventekstraktsioon, jaotuskromatograafia. Reaktsioonivõime-selektiivsuse printsiip Termodünaamiline versus kineetiline kontroll Orgaaniline süntees Stereokeemia Isomerism
Kemoselektiivsus

Kemoselektiivsus (kemoselektiivne reaktsioon) on ühe keemilise reaktsiooni valdav realiseerumine teiste võimalike reaktsioonidega võrreldes. See on ühe reaktsiooniprodukti valdav moodustumine tänu mingi funktsionaalrühma (keemilise sideme) selektiivsele reaktsioonivõimele võrreldes teiste funktsionaalrühmadega, mis esinevad kas samas ühendis või reaktsioonisegu teistes komponentides. Seega ühe produkti moodustumine on oluliselt kiirem teiste reaktsioonisuundadega võrreldes. Kui kemoselektiivsus on madal, siis on tegu paralleelreaktsioonidega. Reaktsiooni kiiruse ja produktide koostise määravad eelkõige reaktsiooni tsentriga seotud asendusrühmade elektroonsed ja steerilised faktorid, vähem keskkonna omadused. Siiski, paljudel juhtudel on oluline mõju ka reaktsioonitsentrist kaugemal olevatel rühmadel ehk intramolekulaarsetel efektidel. Kemoselektiivsete reaktsioonide näiteid: kaitsvate rühmade kasutamine orgaanilises sünteesis: kaitsev rühm viiakse molekuli keemilise modifitseerimisega (derivatiseerimine), selleks et järgnev reaktsioonietapp toimuks kemoselektiivselt Sommelet’ reaktsioon: kvaternaarsete ammooniumsoolade selektiivne moodustumine primaarsete halogeniididega stüreeni (ehk vinüülbenseeni) reaktsioon elektrofiilsete reagentidega annab kaksiksidemega liitumise produktid, kuid mitte asendust aromaatses tuumas Selektiivsus (keemia) Regioselektiivsus Stereoselektiivsus Kemoselektiivsus keemilises analüüsis Reaktsioonivõime-selektiivsus printsiip
Regioselektiivsus

Regioselektiivsus (regioselektiivne reaktsioon) on keemilise sideme valikuline moodustumine või katkemine valdavalt ühes suunas (teatud aatomi juures), nii et saadakse põhiliselt üks struktuuriisomeer teiste võimalike isomeersete produktidega võrreldes. 100% regioselektiivne reaktsioon on regiospetsiifiline. Näiteid: Elektrofiilne liitumine alkeenidele toimub vastavalt Makarnikovi reeglile. Areenide elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon: siin areeni molekulis sisalduv elektronoakseptoorne rühm soodustab meta-produktide teket, elektronodonoorne rühm aga orto- ja para-produktide teket. Elimineerimisreaktsioonides moodustuvad isomeersed alkeenid üldiselt vastavalt Zaitsevi reeglile, kuid steeriliste takistuste korral ka vastupidise regioselektiivsusega. Selektiivsus (keemia) Kemoselektiivsus Stereoselektiivsus Isomerism
Stereoselektiivsus

Stereoselektiivne reaktsioon (stereoselektiivsus) on keemiline protsess, milles moodustuvad stereoisomeerid oluliselt erinevates hulkades. Tuleneb see elektroonsete ja steeriliste efektide mõjust reaktsiooni mehhanismile: soodsam on üks teatud tüüpi siirdeolek teise võimaliku suhtes. Stereoselektiivsed reaktsioonid võib jagada moodustuvate stereoisomeeride iseloomu alusel: Cis-trans-selektiivses elimineerimisreaktsioonis saadakse valdavalt üks geomeetriline isomeer, kas trans- või cis-isomeer Enantioselektiivses reaktsioonis saadakse valdavalt üks enantiomeer, kui reaktsioonis moodustub optiliselt aktiivne ühend akiraalsest lähteainest kasutades kiraalset katalüsaatorit, ensüümi või kiraalset reagenti. Enantioselektiivsuse määra näitaja on enantiomeerne liig. Diastereoselektiives reaktsioonis moodustub valdavalt üks diastereomeer (see on molekul kahe (või enama) kiraalkeskmega). Diastereoselektiivsuse määra näitaja on diastereomeerne liig. Stereospeetsiifilises reaktsioonis tekivad stereoisomeersetest lähteainetest stereoisomeersed produktid; mõisted nagu syn-liitumine, antielimineerimine ja konfiguratsiooni pöördumine kirjeldavad stereospetsiifilisi reaktsioone. Stereokeemia Asümmeetriline süntees Isomerism Selektiivsus (keemia)