laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Suurikpõllu suurkivi

Suurikpõllu suurkivi (ka Kõpu Suuripõllu rahn) on rändrahn Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Kõpu poolsaarel Ojakülas. Kõpu mõisa kunagine põlluosa kandis seal asuva rändrahnu järgi Suurekivipõllu nime. Aegade kestel on kivi nimi rahva kõnekeeles lühenenud Suurikpõlluks. See kivi on Lepistepao suure kivi (Kõpu suurkivi) kõrval Kõpu maadel suuruselt teine rändrahn. Kivi üks külg on järsk nagu püstloodis sein. Rahvapärimuse järgi olevat selle vastu olnud ehitatud kunagise Arapsi küla talu ait ja kivi üks külg olnud aida seinaks. Arapsi küla hävitamise lugu on ühenduses kõplaste õnnetult lõppenud hülgejääl käimisega, millest Gustav Lauri andmeil võtnud osa 40 meest, kellest ükski tagasi ei tulnud. Paari nädala pärast ilmunud ainukesena kodumaile meestel kaasas olnud koer, kes äranälginuna ja verele kulunud käppadega jõudnud veel roomata Pakapõllu mäe veerle, kus oli haledasti ulgunud ja siis surnud. Et küll enam mõisale teotegijaid ei jäänud aetud naised-lapsed majadest välja ja põllud liidetud mõisamaadega, sest küla asus mõisa külje all headel maadel. Muistend räägib, et kivi olevat sinna heitnud Vanapagan. Kes kivi otsa ronimisega end vaevata viitsib, võib seal näha viit sügavat, nagu kivisse puuritud auku. Need olevat vanasarviku sõrmejäljed. Teine lugu sama kivi kohta räägib, et suur kivi Suurikpõllus on ka Vanapagana visatud Kaplimäe kabeli põlemise ajal, sest Vanapaganal olnud hea meel selle üle, et see kabel oli ära põletatud, sest tema mäel ei tohi olla püha kabelit. Selle heameele pärast visanudki kivi. Eesti rändrahnude loend Suurikpõllu suurkivi keskkonnaportaalis
Kõrgessaare looduskaitseala

Kõrgessaare looduskaitseala (varem Kõrgessaare maastikukaitseala) on looduskaitseala Hiiumaal Kõrgessaare vallas. Kaitseala on loodud madalate rannajärvede (laiside), karstiallikate ja kaitsealuste liikide elupaikade kaitseks. Kaitsealal on kaks sihtkaitsevööndit: Kõrgessaare sihtkaitsevöönd ja Pihla allikate sihtkaitsevöönd. Kaitseala maismaaosa pindala on 69,11 hektarit[viide?]. Kõrgessaare maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Kalvola vald

Kalvola on endine vald Soomes Lõuna-Soome läänis, Kanta-Häme maakonnas. Vallas elas enne liitumist 3600 inimest ja rahvastiku tihedus oli 11,9 in/km². Kalvola naabervallad olid Akaa vald, Hattula vald, Kylmäkoski vald, Tammela vald, Urjala vald ja Valkeakoski vald. 2009. aasta alguses liitus vald Hämeenlinna linnaga. Ahlajärvi, Heinu, Hietajärvi, Hitumaa, Iittala, Kanajärvi, Kankaanpää (küla), Kautio, Keikkala, Kotkajärvi, Kutila, Kutinen, Kuurila, Könnölä, Lintumaa, Niemi, Ohtinen, Ojajärvi, Orjanhirsi, Paakkonen, Sauvala, Saviniemi, Sittala, Sääksniemi, Taljala, Unonen, Rimmilä, Pirttikoski Marko Palo, jäähokimängija Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. Kalvola valla koduleht
Lammi vald

Lammi on endine vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Vallas elas enne liitumist 5500 inimest ja rahvastiku tihedus oli 10,3 in/km². Lammi naabervallad olid Asikkala vald, Hauho vald, Hausjärvi vald, Hämeenkoski vald, Janakkala vald, Kärkölä vald, Padasjoki vald, Pälkäne vald ja Tuulose vald. Vald oli soomekeelne. 2009. aasta alguses liideti vald Hämeenlinna linnaga. Arrankorpi, Evo, Hauhiala, Hietoinen (Mommila), Iso-Evo, Jahkola, Kataloinen, Kostila, Kuurikka, Kättärlä, Lammi, Lampelto, Lieso, Montola, Mulkoila, Niipala, Oinen, Onnenvuori, Paakkola, Pakkasela, Palonen, Parikkala, Perinkää, Pienistö, Porraskoski, Rantonen, Riikonen, Ronni, Sankola, Syrjäntausta, Takaperä, Tanttila, Tommala, Vilkkilä, Vähä-Evo, Ylänne, Ylännäinen Heli Rantanen, kergejõustiklane Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. Lammi valla koduleht
Lammi

Lammi on asula Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas Hämeenlinna linnas (varem Lammi vallas).
Loppi vald

Loppi on vald Soomes Lõuna-Soome läänis, Kanta-Häme maakonnas. Vallas elab 8200 inimest ja rahvastiku tihedus on 13,7 in/km². Loppi naabervallad on Hyvinkää linn, Janakkala vald, Karkkila linn, Hämeenlinna linn, Riihimäki vald, Tammela vald ja Vihti vald. Vald on soomekeelne. Loppi vallas Loppijärvi kaldal asub Koidula kivi, mille külge kinnitati 1973. aastal koopia Juta Eskeli loodud Estonia teatri Lydia Koidula reljeefist. Hevosoja, Hirvijärvi, Hunsala, Joentaka, Kormu, Loppi (kirikuküla), Launonen, Läyliäinen, Metsäkylä, Ourajoki, Pilpala, Räyskälä, Sajaniemi, Salo, Teväntö, Topeno ja Vojakkala. Valla sõpruslinn Eestis on Keila. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 "Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen". Estofilia. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 19.05.2018. Loppi valla koduleht
Loppi

Loppi on küla Soomes Kanta-Häme maakonnas, Loppi valla kirikuküla. Külas on 2660 elanikku. Külas on lasteaed, põhikooli ala- ja ülaaste ning gümnaasium, rahvaõpistu, raamatukogu. Püha Birgitta auks nimetatud Santa Pirjo kirik on üks Soome vanimaid puukirikuid. Täpne vanus ei ole teada, sest vastavad dokumendid on tulekahjus hävinud. Arvatakse, et kirik võib olla ehitatud isegi juba 15.-16. sajandi vahetusel, kuid seinapalkide uurimisel on ehitamisajaks pakutud 1660. aastaid. Kirik asub kõrgel künkal umbes 1,5 km kaugusel küla keskusest. Kirikut kasutati regulaarselt jumalateenistusteks 1805. aastani. Praegu korraldatakse kirikus kontserte ja laulatusi.
1210

1210. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad - 1210. aastad - 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad Aastad: 1205 1206 1207 1208 1209 - 1210 - 1211 1212 1213 1214 1215 Toimus lahing Ojamaa väinas kuralastest piraatide ja Liivimaalt tagasipöörduvate ristisõdijate vahel. Peeti Riia lahing, mis seisnes kuralaste katses vallutada Riia linna. Ümera lahing 5. mai – Afonso III, Portugali kuningas ...
Otto Johann Stephan von Rosen

Vabahärra Otto Johann Stephan von Rosen (vene: Отто Фёдорович фон Розен) (3. juuli (vkj 22. juuni) 1778 Kiikla mõis – 24. aprill (vkj 12. aprill) 1828 Kaasan) oli baltisaksa päritolu Venemaa poliitik. Otto Johann Stephan von Rosen sündis Kiikla mõisniku, alampolkovniku ja riiginõuniku Friedrich Gustav von Roseni (1740–1817) ja Sophie Helene von Derfeldeni pojana. Tema vend Friedrich Georg Otto von Rosen oli Venemaa jalaväekindral ja paistis silma Napoleoni-vastastes sõdades. Rosen oli Eestimaa rüütelkonna maanõunik ja aastail 1818–1824 Eestimaa rüütelkonna peamees. Hiljem riiginõunik ja Kaasani kuberner (01.05.1826—12.04.1828). Talle kuulusid Vatla ja Kiska mõis. Otto Johann Stephan von Rosen abiellus 1799. aastal Virtsus Christina Anna von Helwigiga (1780–1845). Abielust sündis: Karoline Sophie Luise von Rosen (1799–1878), Virtsu, Mõtsu, Paatsalu, Illuste ja Nehatu mõisa pärijanna, abiellus Jakob Johann Karl von Uexkülliga https://ru.wikisource.org/wiki/РБС/ВТ/Розен,_Отто_Федорович_(Казанский_губернатор) Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Renko vald

Renko on endine vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Vallas elas enne liitumist umbes 2400 inimest ja rahvastiku tihedus oli 8,54 in/km². Renko naabervallad olid Hattula vald, Hämeenlinna linn, Janakkala vald, Loppi vald ja Tammela vald. Vald oli soomekeelne. 2009. aasta alguses liitus vald Hämeenlinna linnaga. Ahoinen, Asemi, Kaloinen, Kuittila, Lietsa, Muurila, Nevilä, Oinaala, Uusikylä, Vaimare, Vehmainen, Nummenkylä Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. Renko valla koduleht
Renko

Renko on küla Soomes Kanta-Häme maakonnas Hämeenlinnas, endise Renko valla keskus. Hämeenlinna keskus on umbes 15 km kaugusel. Renko maakividest kaheksanurkse põhiplaaniga kirik ehitati 16. sajandi alguses.
Tammela vald

Tammela on vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Tammela naabervallad on Forssa linn, Hattula, Jokioinen, Kalvola, Karkkila, Loppi, Nummi-Pusula, Renko, Somero ja Urjala. Vallas räägitakse soome keelt. Heinu, Hevoniemi, Hykkilä, Häiviä, Iittala, Kallio, Kankainen, Kaukjärvi, Kaukola, Keikkala, Kuuslammi, Kytö, Letku, Liesjärvi, Lunkaa, Mustiala, Myllykylä, Ojainen, Orjanhirsi, Pappila, Patamo, Pikonkorpi, Porras, Riihivalkama, Saari, Sauvola, Sukula, Susikas, Taljala, Talpia, Tammela, Teuro, Torajärvi, Torro Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years Tammela valla koduleht
Karusammal

Karusammal (Polytrichum) on lehtsammaltaimede hõimkonda karusamblaliste sugukonda kuuluv perekond. Eestis leiduvad järgmised karusambla liigid: Polytrichum commune Hedw. – harilik karusammal (väga sage) Polytrichum formosum Hedw. – kaunis karusammal (pillatult) Polytrichum juniperinum Hedw. – palu-karusammal (väga sage) Polytrichum longisetum Sw. ex Brid. – nõtke karusammal (pillatult) Polytrichum pallidisetum Funck – kahkjas karusammal (väga harva) Polytrichum piliferum Hedw. – liiv-karusammal (väga sage) Polytrichum strictum Brid. – raba-karusammal (väga sage)
1212

◄ | 12. sajand | 13. sajand | 14. sajand | ► ◄ | 1180. aastad | 1190. aastad | 1200. aastad | 1210. aastad | 1220. aastad | 1230. aastad | 1240. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1208 | 1209 | 1210 | 1211 | 1212 | 1213 | 1214 | 1215 | 1216 | ► | ►► Toimus Sattesele piiramine sõlmiti rahuleping (Turaida vaherahu) kolmeks aastaks eestlaste ja ristisõdijate vahel. ... 2. veebruar – Bernhard III, Saksimaa hertsog 26. märts – Sancho I, Portugali kuningas Russin, üks latgalite vanemaid 13. sajandi alguses
Tammela (täpsustus)

Tammela, küla Eestis Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tammela, küla Soomes Kanta-Häme maakonnas, Tammela valla keskus Tammela vald, vald Soomes Lõuna-Soome läänis, Kanta-Häme maakonnas Tammela linnaosa, Soome linna Tampere linnaosa Tammela (perekonnanimi)
Tuulose vald

Tuulos on endine vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Vallas elas enne liitumist 1500 inimest ja rahvastiku tihedus oli 10,4 in/km². Tuulose naabervallad olid Hauho vald, Hämeenlinna linn, Janakkala vald ja Lammi vald. Vallas räägiti soome keelt. 2009. aasta alguses liitus vald Hämeenlinna linnaga. Juttila, Karutta, Lakkola, Pohjoinen, Sairiala, Sydänmaa, Syrjäntaka, Teuro, Toivaala Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. Tuulose valla koduleht
Tuulos

Tuulos (ka Syrjäntaka) on asula Soomes Kanta-Häme maakonnas Hämeenlinna linnas, endine Tuulose valla keskus. Asula on Hämeenlinna keskusest 25 kilomeetri kaugusel.
1211

1211. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad - 1210. aastad - 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad Aastad: 1206 1207 1208 1209 1210 - 1211 - 1212 1213 1214 1215 1216 ... toimus Saaremaa, Läänemaa ja Revala maakondade ühine sõjakäik laeva- ja maaväega Kaupo linnuse Turaida alla. ... ...
Ostwind

Flakpanzer IV "Ostwind" oli Panzer IV tankil baseeruv õhutõrjetank. Selle tootmist alustati 1944. aastal Wirbelwindi järglasena. Ostwinde ehitati ligikaudu 45.
1213

1213. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad - 1210. aastad - 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad Aastad: 1208 1209 1210 1211 1212 - 1213 - 1214 1215 1216 1217 1218 ... ... ... ...
Halsua vald

Halsua on vald Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elab 1400 inimest ja rahvastiku tihedus on 3,3 in/km². Halsua naabervallad on Kaustinen, Kokkola, Lestijärvi ja Perho. Vallas räägitakse soome keelt. Halsua, Hietalahti, Kalliokoski, Kanala, Karhukorpi, Lepistö, Liedes, Majasaari, Marjusaari, Meriläinen, Niemi, Tofferi, Ylikylä Population growth biggest in nearly 70 years Halsua valla koduleht
Halsua

Halsua on küla Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas, Halsua valla kirikuküla. Halsua puukirik asub Halsua keskusest veidi lõunas. See on ehitatud aastatel 1825–1826. Kirikukella helistati alguses kirikutornist, eraldi kellatorn ehitati 1882. aastal. Aastal 1906 osteti kirikusse Lahti orelitehase orel. Uus orel hangiti Saksamaalt 1959. aastal.
Himanka vald

Himanka on endine vald Soomes Lääne-Soome läänis, Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elas 2008. aastal 3000 inimest ja rahvastiku tihedus oli 12 in/km². Himanka naabervallad olid Kalajoki, Kannuse linn ja Lohtaja. Vallas räägiti soome keelt. 1. jaanuaril 2010 liideti vald Põhja-Pohjanmaa maakonna Kalajoki linnaga. Ainali, Hillilä, Himankakylä, Lahdensuu, Pahkala, Pernu, Pöntiö, Rautila, Saarenpää, Tomujoki, Torvenkylä, Kannuskylä Himanka valla koduleht
1214

◄ | 12. sajand | 13. sajand | 14. sajand | ► ◄ | 1180. aastad | 1190. aastad | 1200. aastad | 1210. aastad | 1220. aastad | 1230. aastad | 1240. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1210 | 1211 | 1212 | 1213 | 1214 | 1215 | 1216 | 1217 | 1218 | ► | ►► 1214 (MCCXIV) oli 13. sajandi 14. aasta. 27. juuli – Prantsuse kuningas Philippe II võitis Bouvines' lahingus Inglismaa, Flandria, Boulogne'i ja Saksa ühendarmeed, mida juhtis Saksa-Rooma riigi keiser Otto IV. See võit lõhkus Otto IV koalitsiooni ja kindlustas Philippe'i positsiooni. 1. november – Seldžukid vallutasid olulise sadamalinna Musta mere rannikul Sinope. Louis IX, Prantsusmaa kuningas Alfonso VIII, Kastiilia kuningas William I, Šotimaa kuningas
Ernos

Ernos on 1965. aastal asutatud Soome ansambel. Ansambel sai nime asutaja Erno Lindahli järgi. Ernose tuntuimad laulud 1960. aastatel olid "Maria Louiza", "Ei paljon puutu onnestain" ja "Kesäaikaan". Ernos esines esimese Lääne biitansamblina Eesti NSV-s Tallinnas 23. septembril 1968 Estonia kontserdisaalis. Nende kontsert võeti vastu suure vaimustusega. Ernos oli 1970. aastatel Eestis väga populaarne, kuid ansamblit ei lastud enam Eestisse. 40 aastat hiljem, 23. septembril 2008, tähistasid nad oma mälestusväärset ajaloolist kontserti esinemisega samas koosseisus samas kohas. Ernose ühe kuulsama hiti “Maria Louiza” (eesti keeles "Maria Louisa", sõnad Vello Salumets) laulis Eestis populaarseks Jaak Joala. Algkoosseisu kuulusid: Erno Lindahl (laul, kitarr ja klaver) Martti Koskimo (klahvpillid, trompet ja laul) Matti Vattulainen (kitarr) Jorma Toivonen (basskitarr) Mikko Kuoppamäki (trummid) Tuntuimasse koosseisu kuulusid: Erno Lindahl (laul, kitarr ja klaver) Ilari Hannula (laul) Seppo "Sebastian" Nurmi (basskitarr) Kari Laakso (kitarr) Timo Penttilä (trummid) Kati Borg (laul) Marjo-Riitta Kervinen (laul) Rutto ja romu (1968) Lekaa otsaan (1970) Ernos (1972) 20 suosikkia – Harha (1998) Ernos 40 aastat hiljem Äripäev, 19. september 2008 Linnalehe arhiiv Linnaleht, nr. 122, 23 september 2008 http://www.ernos.fi/ http://www.backtothesixties.org/ernos.htm POBIFO REVÜÜ. Soome ansambel Ernos. Jüri Lina ja Jüri Roomere 25. septembril 1968 eetris olnud saade ERR arhiivis. Ernos tuleb kutsumata külalisena
Petersell (perekond)

Petersell (Petroselinum) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Perekonda kuulub kaks liiki Petroselinum crispum ja Petroselinum segetum. Neist tuntuim liik on Eestlased on Palau's aedpetersell (Petroselinum crispum), mida kasutatakse laialdaselt ravim- ja maitsetaimena. Liigi looduslik levila on Lõuna-Euroopa (Itaalia) ning Põhja-Aafrika (Alžeeria ja Tuneesia). Petroselinum segetum kasvab Lääne-Euroopas (Inglismaa, Holland) ja Prantsusmaal, Itaalias, Hispaanias ning Portugalis. Liik kasvab rohumaadel ja jõekallastel. Taim on söödav ning sarnase maitsega kui aedpetersell. Petroselinum segetumi sulgjad lehed on lantsetjad. Petroselinum crispum var. crispum – kähar petersell Petroselinum crispum var. foliosum – lehtpetersell Petroselinum crispum var. neapolitanum – varspetersell Petroselinum crispum var. silvestre – metspetersell Petroselinum crispum var. tuberosum – juurpetersell Petroselinum crispum var. vulgare – harilik petersell
1215

◄ | 12. sajand | 13. sajand | 14. sajand | ► ◄ | 1180. aastad | 1190. aastad | 1200. aastad | 1210. aastad | 1220. aastad | 1230. aastad | 1240. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1211 | 1212 | 1213 | 1214 | 1215 | 1216 | 1217 | 1218 | 1219 | ► | ►► 15. juuni – Inglismaa kuningas John Maata andis välja Magna Carta, millega piirati Inglise monarhide absoluutset võimu. Lõppes 1212 sõlmitud rahu eestlaste ja ristisõdijate vahel. Toimus Leole lahing, kus linnust kaitsnud sakalased eesotsas Lembituga alistusid riialaste, Mõõgavendade ordu, liivlaste ja latgalite ühisväele. Saarlased püüdsid Riia linna vallutada, toimus Riia lahing. Toimus lahing Saaremaa Uues sadamas Lateraani kirikukogule sõitvate ristisõdijate laevade ja saarlaste vahel. Hubilai, mongoli väepealik ja esimene Hiina keiser Yuani dünastiast. Talibald, üks Tālava latgalite vanemaid.
Tammela (Kanta-Häme)

Tammela on küla Soomes Kanta-Häme maakonnas, Tammela valla keskus.
1217

1217. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad - 1210. aastad - 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad Aastad: 1212 1213 1214 1215 1216 - 1217 - 1218 1219 1220 1221 1222 Otepää lahing 21. september – Eestlaste muistne vabadusvõitlus: toimus Madisepäeva lahing. Eestlased võidavad sakslased Otepää all. ... 21. september – Lembitu, Sakala vanem 21. september – Kaupo, Turaida vanem
Jagamine

Jagamine ehk jagamistehe on korrutamise pöördtehe, kus korrutise ja ühe teguri kaudu leitakse teine tegur. Jagamistehet "a jagada b" tähistatakse kooloni (:), kaldkriipsu (/) või murru (-) abil vastavalt a : b , a / b , a b , {\displaystyle a:b,\,a/b,\,{\frac {a}{b}},} kus operandi a nimetatakse jagatavaks ning operandi b jagajaks. Jagamistehte tulemit nimetatakse jagatiseks. Jagamisest räägitakse tavaliselt juhul, kui vastav korrutamine on kommutatiivne, kuid jagamistehet on võimalik üldistada ka mittekommutatiivsetele struktuuridele (vt näiteks jagamisega algebra, kaldkorpus). Viimasel juhul tuleb eristada vasak- ja parempoolset jagamist, sest nende tehete tulemid on mittekommutatiivsete algebrate puhul üldjuhul erinevad. Harilik murd Jäägiga jagamine Jaguvus Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002) Jagamine, KAE Kool
Havis Amanda

Havis Amanda on purskkaevuga merineitsi kuju Helsingis. Kuju on üks tuntumaid Helsingi sümboleid ning üliõpilaste volbriöö kogunemiskoht. Kuju valmistas 1906. aastal skulptor Ville Vallgren ning see püstitati Helsinki Kauppatoril 20. septembril 1908. Havis Amanda on viie meetri kõrgune juugendstiilis pronkskuju, mis kujutab merest tõusnud merineitsit toetumas neljale vettpurskavale merilõvile. Eliel Saarise kujundatud bassein on valmistatud punasest graniidist. Alasti naise kuju püstitamine tekitas esialgu oodatult palju pahameelt – naisõiguslaste meelest oli see kõlvatus, töölisliikumise arvates raiskamine ning rahvuslaste arvates ebasoomlaslik. Kuju oli harjumatu ka seetõttu, et tolleaegsed kujud avalikus linnaruumis kujutasid pigem kurguni kinninööbitud väärikaid härrasmehi. Tänapäeval on Havis Amanda korduvalt valitud Helsingi kõige tähtsamaks ja kõige ilusamaks kunstiteoseks. Kuju nime päritolu pole päris selge. Levinuima legendi järgi on see tulnud kohe alguses kasutusele võetud rootsikeelsest nimest Havets Amanda ('Mere Amanda'). Soomlased mugandasid selle nimeks Haaviston Manta ehk lihtsalt Manta. Vallgren ise nimetas kuju Merineitsiks ning see sümboliseeris tema jaoks Helsingi sündi merest. Iga aasta 1. mail pesevad Helsingi üliõpilased Havis Amanda puhtaks ning panevad talle pähe eritellimusel valmistatud suure tekli. Esialgu roniti mööda kuju üles; aastal 1990 see aga keelati ning nüüd kasutatakse tõstukit.
Aivar Sarapik

Aivar Sarapik (ristinimi Aleksander; sündinud 7. detsembril 1965) on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku ülempreester ja Kaitseliidu peakaplan (kolonelleitnant). Õppinud arvuti eriala Tallinna Polütehnikumis, sotsiaaltööd Tallinna Pedagoogikaülikoolis ning teoloogiat EELK Usuteaduste Instituudis ja Tartu Teoloogia Akadeemias, kaitsnud magistrikraadi USA-s Püha Risti Kreeka Teoloogia Koolis[viide?]. Aivar Sarapik on Kaitseliidu peakaplan, aastatel 2003–2006 oli ta Kaitseliidu eriorganisatsiooni Noored Kotkad peavanem. Ta on töötanud muu hulgas arvutite parandajana tehases Impulss, majandusjuhina Tallinna Issanda Muutmise peakirikus, noorsootöö juhina Eesti Punases Ristis, spetsialistina sotsiaalministeeriumis, diakonina Tallinna Issanda Muutmise peakirikus, preestrina Hiiumaal, Haapsalus ja Arusaares, nõustajana firmades, abipreestrina Tallinna Issanda Muutmise peakirikus. Ta on kujundanud kodulehti. Aivar Sarapik oli nõunik Moskva Patriarhaadi ja Konstantinoopoli Oikumeenilise Patriarhaadi läbirääkimistel[viide?]; ta on korraldanud laagreid ja seminare ning on mitme fondi asutaja[viide?]. 2024 Valgetähe V klassi teenetemärk Isa Aleksander armastab kõrgusi Tallinna Issanda Muutmise Peakiriku koduleht
1216

1216. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad - 1210. aastad - 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad Aastad: 1211 1212 1213 1214 1215 - 1216 - 1217 1218 1219 1220 1221 ... ... ... 10. aprill – Erik Knutsson, Rootsi kuningas
Kaustineni vald

Kaustinen on vald Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elab 4300 inimest ja rahvastiku tihedus on 12,1 in/km². Vallas räägitakse soome keelt. Kaustiseni naabervallad Halsua, Kruunupyy, Kälviä, Ullava ja Veteli. Järvelä, Jylhä, Kaustinen ehk Kaustineni kirikuküla, Kola, Köyhäjoki, Nikula, Puumala, Salonkylä, Tastula, Vintturi Population growth biggest in nearly 70 years Kaustineni valla koduleht
Kaustinen

Kaustinen on küla Soomes Kesk-Pohjanmaa vallas, Kaustineni valla kirikuküla. Kaustinen on tuntud seal alates 1968. aastast igal aastal toimuva Põhjamaade suurima rahvamuusikafestivali tõttu. Samuti korraldatakse seal igal aastal alates 1978. aastast kammermuusikanädalat. Kaustises on 1976. aastal asutatud muusikakeskkool, kus õpib umbes 150 noort. Kirik, paremal kellatorni äär Rahvakunstikeskus
Kälviä vald

Kälviä on endine vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elas 4600 inimest ja rahvastiku tihedus oli 6,9 in/km². Kälviä naabervallad olid Lohtaja, Kannuse linn, Toholampi, Lestijärvi, Halsua, Kaustinen, Kruunupyy, Ullava ja Kokkola. Vald oli soomekeelne. 1. jaanuaril 2009 liideti Kokkola linnaga. Järva-Jaani vald (1991–2017) oli alates 1991. aastast sõprussuhetes Kälviä vallaga. Hilli, Honkimaa, Jatkojoki, Jokikylä, Karhulahti, Kleemola, Kälviä, Miekkoja, Nissi, Passoja, Peitso, Peltokorpi, Porkola, Riippa, Ridankylä, Rimpilä, Ruotsalo, Vuolle, Välikylä, Rita Välissuhted Järva vald (vaadatud 25. juulil 2023) Valla koduleht
1218

Sajandid: 12. sajand – 13. sajand – 14. sajand Aastakümned: 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad – 1210. aastad – 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad Aastad: 1213 1214 1215 1216 1217 – 1218 – 1219 1220 1221 1222 1223 1218. aasta (MCCXVIII) oli 13. sajandi 18. aasta. 31. august – Al-Kamil sai neljandaks Egiptuse sultaniks Aijubiidide dünastiast. Eestlaste muistne vabadusvõitlus: sõlmiti esimene kolmepoolne leping Eesti alade jagamiseks. Liivimaa piiskop, Saksamaa eestseisja Baltimaades Albert von Buxhövden, Taani kuningas Valdemar II ja Rooma paavst Honorius III sõlmisid lepingu, mille kohaselt Põhja-Eesti anti Taanile. ... ...
Lestijärvi vald

Lestijärvi on vald Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elab 821 inimest ja rahvastiku tihedus on 1,5 in/km². Lestijärvi naabervallad on Halsua, Kinnula, Kälviä, Perho, Reisjärvi, Sievi ja Toholampi. Vallas räägitakse soome keelt. Lestijärvi, Kiiskilä/Niemi, Syri, Yli-Lesti Population growth biggest in nearly 70 years Lestijärvi valla koduleht
Kälviä

Kälviä on küla Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas Kokkola linnas. 2009. aasta 1. jaanuarini oli Kälviä Kälviä valla keskus. Külas asub algkool. Küla ristikujulise põhiplaaniga kirik valmis 1905. aastal, see on kolmas kirikuhoone samas paigas. Kiriku juures on 1804. aastal ehitatud kellatorn.
Lestijärvi

Lestijärvi on küla Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas Lestijärvi vallas. Lestijärvi puukirik on pühitsetud 1827. aastal. See mahutab 400 inimest.