Norviliškėse loss

Norviliškėse loss (leedu Norviliškių pilis) on endine loss Leedus Šalčininkai rajoonis Dieveniškėse vallas Norviliškėse külas. Loss on nelinurkse põhiplaaniga kolmekorruseline hoone, mille mõlemal küljel on tornid. Tornide all paiknevad keldrid. Nii hoone ida- kui ka lääneküljel asub arkaad. Säilinud on lossi väravatorn. Tegemist on nelinurkse põhiplaaniga neljakorruselise torniga, mille külgedel on kaks ühekorruselist juurdeehitist. Sealse mõisa kohta on esimesed teated aastast 1586, Mõisa omandas XVII sajandi alguses Ida-Preisimaalt pärit Szorczide suguvõsa. Ametlikult sai sellest valdusest samuti Szorczidele kuulunud Surviliški mõisa karjamõis. Nemad rajasid ka sealse lossi, mis oli nende mõisa häärberiks. Loss ise, selle väravatorn ja kaitsetorn moodustasid kunagi tüüpilise suletud süsteemi, mille keskel oli kompaktne sisehoov. Oma abikaasa surma järel annetas tema lesk Darata aastal 1617 karjamõisa Vilniuse frantsisklastele, täpsemalt minoriitidele. Lisaks hoonetekompleksile andis ta frantsisklastele üle ka ümbruskonna niidud, talud, aiad ja metsad. Sisuliselt kujunes mõisakompleks kloostriks ja lossi ümbruse valdused hakkasid kuuluma kloostrile. Aastal 1698 puhkes kloostri kongides tulekahju. Sealsed mungad olevat kõik olnud täiesti purjus, ja kui poleks olnud kloostri sulaseid, oleks suurem osa neist koos kloostri arhiiviga tules hävinud. Järgmise tulekahju aasta ei ole teada, ent selles hävis kloostri kirik ja selle asemele tuli rajada uus. XVIII sajandi lõpus viidi kloostris läbi rekonstruktsioonitööd, mida juhatas Kazimierz Kamiński. Aastal 1832 klooster suleti ja sealsed mungad asustati ümber Navahrudaki frantsisklaste kloostrisse. Suleti ka sealne kirik. Hiljem lammutati kirik tükkideks ja toimetati Halšanysse, kus sellest ehitati õigeusu kirik. Aastal 1834 ehitati lossi juurde frantsisklaste poolt uue kiriku rajamiseks kogutud tellistest kasarmud ja kloostrikompleks võeti kasutusele sõjaväelinnakuna. Sõjaväelased asusid elama ka lossi peahoonesse. Sõjavägi lahkus sealt aastal 1904, misjärel loss anti üle põllumajandusministeeriumile, lossis avati seejärel põllumajanduskool. Esimese maailmasõja ajal kool suleti. Aastal 1919 hõivasid kloostri ja sõjaväelinnaku territooriumi Surviliški kihelkonna elanikud, nõudes, et Norviliškėsesse rajataks uus kirik. Kolm aastat hiljem asuti vana kiriku kohale uut kirikut ehitama, see valmis aastal 1928. Lossist sai sealse kiriku pastoraat. Aastal 1933 avastati kihelkonna kirikuraamatutest sissekanne, kust selgus, et kloostri mungad peitsid lahkudes 18 000 kuldmünti, ent seda aaret pole seni leitud. Avastati ka lossi kiriku kellatorniga ühendav tunnel. Kohalike elanike juttude põhjal olevat sealt viinud salakäik ka Halšanysse. Loss taastati osaliselt aastal 1999, põhjalikumalt restaureeriti see aga aastail 2004–2007. Aastail 2007–2010 peeti lossi juures vabaõhufestivali Be2gether. Tänapäeval on loss mõeldud erinevate pidustuste ja ürituste korraldamiseks. "Norviliškių palivarko sodybos pastatų komplekso rūmai (Kultūros vertybių registras)". Vaadatud 17. jaanuaril 2021. "Norviliškių palivarko sodybos pastatų komplekso vartų bokštas (Kultūros vertybių registras)". Vaadatud 17. jaanuaril 2021. Poola Kuningriigi geograafiline leksikon Klemensas Čerbulėnas, et al., ed (1994). Lietuvos architektūros istorija: Nuo XVII a. pradžios iki XIX a. vidurio (Vol. II ed.). Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidykla. lk. 292. ISBN 5-420-00583-3. "Norviliškių palivarko sodybos pastatų kompleksas (Kultūros vertybių registras)". Vaadatud 17. jaanuaril 2021. Кавальчык, Ліза (2010-06-27). „«Гайдамакі», Вольскі і Будзьма together!“. Naša Niva. Lossi koduleht