Rahvusvahelised siseauditeerimise kutsetegevuse standardid

Rahvusvahelised siseauditeerimise kutsetegevuse standardid on IIA (The Institute of Internal Auditors) ehk Rahvusvahelise Siseaudiitorite Instituudi põhimõtete järgi ja rahvusvaheliste siseauditeerimise standardite alusel koostatud standardid. Vastavus rahvusvahelistele siseauditeerimise standarditele on vajalik siseaudiitorite ning siseauditi funktsiooni kohustuste täitmiseks. Standardid on põhimõtetel tuginev kohustuslike nõuete kogum, mis koosneb siseauditeerimise kutsetegevusele ja selle tegevuse mõjususe hindamisele esitatavad põhinõuetest, mis on rahvusvaheliselt rakendatavad nii organisatsiooni kui ka üksikisiku tasandil ning tõlgendustest, mis selgitavad standardites sisalduvaid mõisteid või kontseptsioone. Esimene versioon rahvusvahelistest siseauditeerimise kutsetegevuse standarditest anti välja 2008. aasta oktoobris ning neid täiendati jooksvalt. Standardid kehtisid kuni 31. detsembrini 2016. aastal. Uus versioon rahvusvahelistest siseauditeerimise kutsetegevuse standarditest rakendus 1. jaanuaril 2017. aastal. Eesti keelde on tõlkinud standardid Eesti Siseaudiitorite Ühing, kes teeb Rahvusvahelise Siseaudiitorite Instituudiga (IIA) koostööd. Siseaudiitorid juhinduvad oma tegevuses Rahvusvahelise Siseaudiitorite Instituudi (IIA) rahvusvahelistest kutsetegevuse raampõhimõtetest – IPPF (International Professional Practices Framework), mille üheks osaks ongi rahvusvahelised siseauditeerimise kutsetegevuse standardid. Lisaks on raampõhimõtete osaks ka siseauditi missiooni, aluspõhimõtted, eetikakoodeks, definitsioon ning rakendussuunised (implementation guidance) ja täiendavad juhised (supplemental guidance). Standardid koos eetikakoodeksiga hõlmavad rahvusvaheliste kutsetegevuse raampõhimõtete kõiki kohustuslikke elemente; seega tähendab vastavus eetikakoodeksile ja Standarditele vastavust kõigile rahvusvaheliste kutsetegevuse raampõhimõtete kohustuslikele elementidele.Standardis kasutatavad mõisted on loetletud eraldiseisvas sõnastikus. Enne standardiga tutvumist on soovituslik tutvuda mõistete tähendusega, et tagada standardi õiget tõlgendamist. Standardis eristatakse kahte konstruktsiooni – kindlas kõneviisis peab ja/või tuleb ning tingivas kõneviisis peaks ja/või tuleks. Esimene paar tähistab seda, et tegemist on standardi nõudega, mida tuleb rakendada tingimusteta ning teise paari puhul eeldatakse standardi nõuete rakendamist, kuid professionaalse hinnangu järgi on lubatav nõuetest kõvale kalduda. anda suuniseid rahvusvaheliste kutsetegevuse raampõhimõtete kohustuslike elementide järgimiseks; anda raampõhimõtted erinevate väärtust lisavate siseauditeerimisteenuste osutamiseks ja edendamiseks; kehtestada alused siseauditeerimisehindamiseks; edendada organisatsiooni protsesside ja tegevuse täiustamist. Standardid jagunevad kaheks põhikategooriaks: tunnus- ja tegevusstandarditeks. Tunnusstandardid käsitlevad siseauditeerimist läbiviivate organisatsioonide ja isikute omadusi. Tegevusstandardid kirjeldavad siseauditeerimistegevuse olemust ning sätestavad kvaliteedikriteeriumid, mille alusel saab hinnata nende teenuste osutamist. Tunnus- ja tegevusstandardeid rakendatakse kõikide siseauditeerimise teenuste puhul. Tunnus- ja tegevusstandardeid laiendavad rakendusstandardid, millega kehtestatakse nõuded nii kindlustandvate (A) kui ka nõuandvate (C) teenuste kohta. Kindlustandvad teenused hõlmavad siseaudiitori poolset objektiivset tõendusmaterjali hindamist eesmärgiga esitada arvamusi või järeldusi funktsiooni, tegevuse, funktsiooni, protsessi, süsteemi või muu auditi objekti kohta. Kindlustandva töö olemuse ja ulatuse määratleb siseaudiitor. Nõuandvad teenused on olemuslikult nõustavad ja neid osutatakse üldiselt tellija spetsiifilisel palvel. Nõuandva teenuse sisu ning olemus määratletakse kokkuleppel tellijaga. Standardid kehtivad nii üksikisikutele siseaudiitorile kui ka siseauditi funktsiooni kandvatele organisatsiooni üksustele. Vastavuse standardile vastutab reeglina siseauditi funktsiooni kandva organisatsiooni üksuse juht. Juhul kui standard on mingis osas vastuolus riigis kehtiva seadusega või muu regulatsiooniga, siis tuleb eeskätt täita seadust ning seejärel järgida standardit. Juhul kui selline piirang leiab aset, siis võib seda mainida ka auditi tulemuste avaldamisel. Lisaks sellele, kui on teada, et mistahes muust standardist või regulatsioonist tulenev nõue on rangem kui standard, siis tuleb järgida rangemaid nõudeid. 1000 – Eesmärk, õigused, kohustused ning vastutus 1010 – Kohustuslike juhiste tunnustamine siseauditi põhimääruses 1000.A1 – kindlustandvate teenuste iseloom ja olemus peab olema sätestatud siseauditi põhimääruses 1000.C1 – nõuandvate teenuste iseloom peab olema määratus siseauditi põhimääruses 1100 – Sõltumatus ja objektiivsus 1110 – Organisatsiooniline sõltumatus 1110.A1 – siseauditi funktsioon peab olema vahelesegamistest vaba 1111 – Otsene suhtlus kõrgema juhtorganiga 1112 – Siseauditi juhi rollid väljaspool siseauditeerimist 1120 – Individuaalne objektiivsus 1130 – Sõltumatuse või objektiivsuse kahjustamine 1130.A1 – siseaudiitor peab hoiduma nende tegevuste hindamisest, mille eest ta on varem ise vastutanud 1130.A2 – need kindlustandvad töö osad, mille eest vastutab siseauditi juht. peab olema auditeeritud väliste auditi poolt 1130.A3 – siseaudiitor võib osutada kindlustandvaid teenuseid valdkonnas, kus ta on varem osutanud nõuandvaid teenuseid teatud tingimustel 1130.C1 – siseaudiitor võib osutada nõuandvaid teenuseid nende tegevuste osas, mille eest ta on varem vastutanud 1130.C2 – juhul kui esineb mingeid asjaolusid, mis võivad mõjutada siseaudiitori sõltumatust või objektiivsust, siis sellest peab töö tellijat teavitama 1200 – Asjatundlikkus ja nõutav ametialane hoolsus 1210 – Asjatundlikkus 1210.A1 – siseauditi juht vastutab siseauditi üksuse töötajate kompetentsuse eest; vajaliku kompetentsi puudumise korraldab siseauditi juht selle hankimist 1210.A2 – siseaudiitoril peavad olema teadmised hindamaks pettuseriski 1210.A3 – siseaudiitoril peavad olema peamiselt teadmised infotehnoloogiaalastest riskidest ja kontrollidest 1210.C1 – kui siseaudiitoril puuduvad teadmised või oskused töö teostamiseks, siis siseauditi juht pead tagama selle saamist või tööst keelduma 1220 – Nõutav ametialane hoolsus 1220.A1 – siseaudiitor peab rakendama nõutavat ametialast hoolsust standardis väljatoodud asjaolusid arvestades 1220.A2 – siseaudiitorit peavad kaaluma tehnoloogiapõhise auditi ning teiste andmeanalüüsi meetodite kasutamist 1220.A3 – siseaudiitorid peavad olema tähelepanelikud oluliste riskide suhtes 1220.C1 – siseaudiitor peavad rakendama nõutavat ametalast hoolsust nõuandva töö jooksul arvestades standardis väljatoodud asjaolusid 1230 – Jätkuv ametialane areng 1300 – Kvaliteedi tagamise ja täiustamise programm 1310 – Nõuded kvaliteedi tagamise ja täiustamise programmile 1311 – Sisemine hindamine 1312 – Välishindamine 1320 – Aruandlus kvaliteedi tagamise ja täiustamise programmi kohta 1321 – Väljendi "on vastavuses Rahvusvaheliste siseauditeerimise kutsetegevuse standarditega" kasutamine 1322 – Mittevastavuse avaldamine 2000 – Siseauditi funktsiooni juhtimine 2010 – Planeerimine 2010.A1 – siseauditi funktsiooni tööplaan peab põhinema riskide dokumenteeritud hindamisel, mida tuleb läbi viia vähemalt kord aastas. 2010.A2 – siseauditi juht peab tuvastama ja kaaluma tippjuhtkonna, kõrgema juhtorgani ning teiste huvirühmade ootusi siseauditi hinnangute ning teiste järelduste osas. 2010.C1 – siseauditi juht peab kavandatavate nõuandvate tööde vastuvõtmisel arvestama töö potentsiaali riskijuhtimise parendamisel, väärtuse lisamisel ja organisatsiooni tegevuse parendamisel. 2020 – Teavitamine ja heakskiitmine 2030 – Ressursside juhtimine 2040 – Poliitikad ja protseduurid 2050 – Koordineerimine ja tuginemine 2060 – Aruandlus tippjuhtkonnale ja kõrgemale juhtorganile 2070 – Väline teenuseosutaja ning organisatsiooni vastutus siseauditeerimise eest 2100 – Töö iseloom 2110 – Valitsemine 2110.A1 – siseauditi funktsioon peab hindama organisatsiooni eetikaalaste eesmärkide, programmide ja tegevuste kavandamist, teostamist ning mõjusust 2110.A2 – siseauditi funktsioon peab hindama, kas organisatsiooni infotehnoloogia valitsemine toetab organisatsiooni strateegiaid ja eesmärkide saavutamist 2120 – Riskijuhtimine 2120.A1 – siseauditi funktsioon peab hindama riskivaldkondi, mis puudutavad organisatsiooni valitsemist, tegevust ja infosüsteeme 2120.A2 – siseauditi funktsioon peab hindama pettuse esinemise tõenäosust ja organisatsioonipoolset pettuseriski juhtimist. 2120.C1 – nõuandvate tööde käigus peavad siseaudiitorid käsitlema riske, mis on seotud töö eesmärkidega, ja olema tähelepanelikud teiste oluliste riskide olemasolu suhtes 2120.C2 – siseaudiitorid peavad organisatsiooni riskijuhtimise protsesside hindamisel kasutama nõuandvate tööde käigus omandatud teadmisi riskidest 2120.C3 – abistades juhtkonda riskijuhtimise protsesside loomisel või parendamisel, peavad siseaudiitorid hoiduma mistahes juhtimisvastutuse võtmisest riskijuhtimisega tegelemise kaudu 2130 – Kontroll 2130.A1 – siseauditi funktsioon peab hindama organisatsiooni valitsemist, tegevust ja infosüsteeme puudutavaid riske hõlmavate kontrollide adekvaatsust ning mõjusust 2130.C1 – siseaudiitorid peavad organisatsiooni kontrolliprotsesside hindamisel kasutama nõuandvate tööde käigus omandatud teadmisi kontrollidest 2200 – Töö planeerimine 2201 – Asjaolud, millega tuleb planeerimisel arvestada 2201.A1 – tööde planeerimisel organisatsiooniväliste osapoolte jaoks peavad siseaudiitorid sõlmima tellijaga kirjaliku kokkuleppe, mis sisaldab töö eesmärke, ulatust, vastavaid kohustusi ja teisi ootuseid, kaasa arvatud piiranguid töötulemuste levitamisel ja töödokumentidele juurdepääsul 2201.C1 – siseaudiitorid peavad saavutama kokkuleppe nõuandva töö tellijaga eesmärkide, ulatuse, vastavate kohustuste ja muude tellija ootuste osas 2210 – Töö eesmärgid 2210.A1 – siseaudiitorid peavad teostama vaatluse all oleva tegevusega seotud esialgse riskide hindamise 2210.A2 – töö eesmärkide väljatöötamisel peavad siseaudiitorid arvesse võtma oluliste vigade, pettuse, mittevastavuse ja muude ohtude esinemise tõenäosust 2210.A3 – valitsemise, riskijuhtimise ja kontrollide hindamiseks on vaja adekvaatseid kriteeriume 2210.C1 – nõuandvate tööde eesmärgid peavad tellijaga kokkulepitud ulatuses käsitlema valitsemist, riskijuhtimise ja kontrolliprotsesse 2210.C2 – nõuandva töö eesmärgid peavad olema kooskõlas organisatsiooni väärtuste, strateegiate ja eesmärkidega 2220 – Töö ulatus 2220.A1 – töö ulatus peab hõlmama asjassepuutuvaid süsteeme, andmeid, personali ja füüsilisi varasid, sealhulgas selliseid, mis on kolmandate osapoolte kontrolli all. 2220.A2. – juhul, kui kindlustandva töö jooksul tekivad olulised nõustamisvõimalused, tuleks sõlmida kirjalik kokkulepe eesmärkide, ulatuse, vastavate kohustuste ja muude ootuste kohta ning edastada nõuandva töö tulemused vastavalt nõuandva töö standarditele 2220.C1. – nõuandvate tööde tegemisel peavad siseaudiitorid tagama, et töö ulatus on piisav, arvestades kokkulepitud eesmärke. Juhul, kui siseaudiitoritel tekivad töö käigus kahtlused ulatuse suhtes, siis tuleb neid kahtlusi arutada tellijaga ja otsustada, kas tööd jätkata 2220.C2. – nõuandvate tööde käigus peavad siseaudiitorid käsitlema kontrolle, mis on seotud töö eesmärkidega, ja olema tähelepanelikud kõikide oluliste kontrollidega seotud küsimuste suhtes 2230 – Ressursside määramine töö jaoks 2240 – Tööprogramm 2240.A1 – tööprogramm peab sisaldama toiminguid informatsiooni kindlakstegemiseks, analüüsimiseks, hindamiseks ja dokumenteerimiseks töö jooksul 2240.C1 – nõuandvate tööde tööprogrammid võivad erineda oma vormi ja sisu poolest, sõltuvalt töö iseloomust 2300 – Töö teostamine 2310 – Informatsiooni kindlakstegemine 2320 – Analüüs ja hindamine 2330 – Informatsiooni dokumenteerimine 2330.A1 – siseauditi juht peab kontrollima ligipääsu töödokumentidele 2330.A2 – siseauditi juht peab välja töötama nõuded töödokumentide säilitamiseks, olenemata dokumentide säilitamise viisist ja infokandjast 2330.C1 – siseauditi juht peab välja töötama eeskirjad, mis reguleerivad nõuandvate tööde dokumentide haldamist ja säilitamist, samuti nende väljastamist organisatsioonisisestele ja -välistele osapooltele 2340 – Järelevalve teostamine töö üle 2400 – Tulemuste aruandlus 2410 – Aruandluse kriteeriumid 2410.A1 – lõplik aruandlus töö tulemuste kohta peab sisaldama asjakohaseid järeldusi ning rakendatavaid soovitusi ja/või tegevuskavasid 2410.A2 – siseaudiitoritel soovitatakse rahuldavat sooritust töö aruandluses tunnustada 2410.A3 – töö tulemuste väljastamisel organisatsioonivälistele osapooltele tuleb aruandluses märkida selle jagamise ja kasutamise piirangud 2410.C1 – aruandlus nõuandvate tööde käigu ja tulemuste kohta erineb oma vormilt ja sisult, olenevalt töö iseloomust ning tellija vajadustest 2420 – Aruandluse kvaliteet 2421 – Vead ja kajastamata jätmised 2430 – Fraasi "Läbi viidud vastavuses Rahvusvaheliste siseauditeerimise kutsetegevuse standarditega" kasutamine 2431 – Töö osas mittevastavuse avalikustamine 2440 – Tulemuste levitamine 2440.A1 – siseauditi juht vastutab lõpptulemuste jagamise eest nendele osapooltele, kes saavad tagada töö tulemuste nõuetekohase arvessevõtmise 2440.A2 – juhul, kui õiguslikud, seaduses sätestatud või regulatiivsed nõuded ei sätesta teisiti, peab siseauditi juht enne tulemuste organisatsioonivälistele osapooltele avaldamist: 1) hindama potentsiaalset riski organisatsioonile; 2)konsulteerima vastavalt vajadusele tippjuhtkonna ja/või juristiga; 3) kontrollima levitamist, kehtestades piiranguid tulemuste kasutamisele. 2440.C1 – siseauditi juht vastutab nõuandva töö lõpptulemuste jagamise eest tellijatele 2440.C2 – nõuandva töö käigus võidakse kindlaks teha valitsemise, riskijuhtimise ja kontrollidega seotud küsimusi 2450 – Koondarvamus 2500 – Seire teostamine 2500.A1 – siseauditi juht peab sisse seadma järelkontrolli protsessi, et jälgida ja tagada juhtkonnapoolsete abinõude mõjus rakendamine või abinõude mitterakendamisest tuleneva riski aktsepteerimine tippjuhtkonna poolt 2550.C1 – siseauditi funktsioon peab seirama nõuandva töö tulemustega tegelemist vastavalt kokkuleppele tellijaga 2600 – Riskide võtmisest teavitamine "Audiitortegevuse seadus". Riigiteataja. 01.03.2019. Vaadatud 24.11.2019. The Institute of Internal Auditors (01.01.2017). "Rahvusvahelised siseauditeerimise kutsetegevuse standardid" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 13.04.2021. Vaadatud 24.11.2019. The Institute of Internal Auditors (oktoober 2008). "Rahvusvahelised siseauditeerimise kutsetegevuse standardid" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 26.10.2020. Vaadatud 27.11.2019. The Institute of Internal Auditors. "International Standards for the Professional Practice of Internal Auditing". Originaali arhiivikoopia seisuga 3.04.2019. Vaadatud 27.11.2019. Eesti Siseaudiitorite Ühing. "Ühingust". Vaadatud 27.11.2019. Eesti Siseaudiitorite Ühing. "Kutsetegevuse raampõhimõtted". Vaadatud 27.11.2019.