16. veebruar

16. veebruar on Gregoriuse kalendri 47. päev. Juliuse kalendri järgi 3. veebruar (1901–2100). 1270 – leedulaste väge, mis oli Saaremaa rüüsteretkelt Läänemaa poole liikunud, ründas sakslaste sõjavägi eesotsas ordumeister Otto von Lutterbergiga ning tema juhitud Tartu ja Saare-Lääne piiskopi ning Harju-Viru vasallidega kaotas kokkupõrke: Lutterberg langes. 1889 – Tartu ülikoolis alustati venestusreforme. Kõigepealt kehtestati venekeelne õppetöö õigusteaduskonnas. 1917 – politsei viis Tartus läbi laiaulatusliku haarangu, mille käigus arreteeriti suur osa VSDTP Põhja-Balti organisatsioonide Büroo liikmetest. Aktsiooniga nurjati liikmete üle-eestilise parteikonverentsi kokkutulek. 1918 – algas Balti riikide iseseisvumine: esimesena kuulutas vabariigi välja Leedu. 1919 – Vabadussõda: algas Punaarmee suurpealetung. Tähtsaimaks löögisuunaks sai Pihkva-Irboska-Petseri. 1919 – Kuivastu mõisas toimus Vabadussõtta mobiliseeritud saarlaste vastuhakk, mis kasvas üle 21. veebruarini kestnud ning suuremat osa Saaremaast haaranud Saaremaa mässuks. 1924 – Varssavis algas 17. veebruarini kestnud Soome, Eesti, Läti ja Poola välisministrite nõupidamine, kus arutati üldise rahvusvahelise olukorra, omavaheliste suhete ja Rahvasteliiduga seotut. 1928 – liikluseks avati Lelle-Papiniidu kitsarööpmeline raudtee. Nüüd sai Tallinnast Pärnu varasema 14 tunni asemel 6 tunniga. 1934 – Karl Innus valiti tagasi Erra vallavanemaks, palgaga 20 krooni kuus. 1935 – Tallinnas avati Meremuuseum. 1936 – Eesti Jalgpalli Liidu esindajatekogu aastakoosolek: muu hulgas loobuti Eesti jalgpallikoondise saatmisest Berliini olümpiamängudele, samuti nimetati Jalgpalli olümpiafond ümber kasvatusfondiks. 1947 – toimusid esimesed Eesti NSV Ülemnõukogu nn valimised pärast sõda. 1957 – Johannes Oskar Lauri valiti Eesti Komitee esimeheks. 1989 – asutati Eesti Kirikute Nõukogu. 1994 – välisminister Jüri Luik kohtus Riias Suurbritannia välisministri Douglas Hurdiga. 1995 – Tallinna jõudis Eesti-Vene läbirääkimiste Venemaa delegatsiooni viitseadmiral Viktor Ovtšinnikov. 1995 – meditsiiniõed piketeerisid Sotsiaalministeeriumi ees madalate palkade pärast. 1997 – Kristina ja Katrin Šmigun saavutasid Kanadas Canmores toimunud juunioride MM-il 15 km vabatehnikas kaksikvõidu. 1998 – Tallinna vanalinnas langes peksmise ohvriks näitleja Rednar Annus. 1999 – Saksamaa ja Eesti vahel sõlmiti viisavabaduse kokkulepe. 2005 – avalikustati, et Tallinna Ülikool alustab sisulist tegevust 15. mail. Uude ülikooli asusid üliõpilased sama aasta septembri algusest. Riigikogu võttis vastu ülikooliseaduse muudatuse, millega legitimeeriti Tallinna Ülikool avalik-õigusliku ülikoolina. 2005 – Reformierakond esitas uueks välisministri kandidaadiks Rein Langi. 2006 – Kristina Šmigun võitis XX taliolümpiamängudel kuldmedali naiste 10 kilomeetri klassikasõidus. 1666 – Holland ja Brandenburg sõlmisid liidulepingu. 1785 – Antoine Laurent Lavoisier eraldas veest hapniku ja vesiniku. 1804 – Tripoli sadamas piraatide poolt vallutatud Ameerika Ühendriikide fregatt Philadelphia süüdati ameerika mereväelaste poolt. 1808 – Prantsuse sõjavägi tungis Hispaaniale kallale. 1871 – Prantsuse-Preisi sõda lõppes Prantsusmaa lüüasaamisega. 1885 – Šveitsis Sankt Moritzis toimusid esimesed skeletoni eelkäija Cresta Runi võistlused. 1918 – Lietuvos Taryba kuulutas Leedu iseseisvaks nii Saksamaast kui Venemaast. 1918 – Esimene maailmasõda: Saksa allveelaevad ründasid torpeedodega Doveri sadamat Inglismaal. 1932 – Iirimaa üldvalimised võitis Fianna Faili Partei, mille eesotsas oli Éamon de Valera. 1933 – Tšehhoslovakkia, Rumeenia ja Jugoslaavia, kes kartsid Saksamaa ähvardusi, taasasutasid Väikese Entente'i. 1936 – Rahvarinne võitis Hispaania üldvalimised: peaministriks sai Manuel Azana, kes kehtestas taas 1931. aasta põhiseaduse. 1937 – Wallace Carothersi juhitud orgaanilise keemia uurimisrühm sünteesis esimest korda nailoni. 1942 – Teine maailmasõda. Saksa allveelaevad ründasid Hollandi Indoneesias asuvaid naftatöötlustehaseid. 1944 – Teine maailmasõda: liitlased pommitasid Jaapani Chuuki mereväebaasi, ründe käigus hävitati 201 lennukit. 1945 – Teine maailmasõda: Venezuela kuulutas sõja Saksamaale ja Jaapanile. 1945 – Teine maailmasõda: USA alustas ulatuslikke pommirünnakuid Tōkyōle. 1953 – Lõuna-Aafrika Vabariigis loodi Rahva Julgeolekuseadusega erakorralised võimuorganid. 1959 – Fidel Castro sai Kuuba peaministriks. 1960 – USA tuumaallveelaev USS Triton alustas ümbermaailmareisi vee all. 1962 – Georgetownis puhkes valitsusvastane mäss. 1970 – Moskva teatas, et lubab Araabia riikidele, kes on konfliktis Iisraeliga, mitmekülgset abi. 1978 – Jaapan ja Hiina kirjutasid Pekingis alla kaubanduskokkuleppele. 1983 – Lõuna-Austraalias Victorias toimus mitu metsatulekahjut, kus hukkus üle 70 inimese.  Pikemalt artiklis Sündinud 16. veebruaril 1848 – Octave Mirbeau, prantsuse kirjanik 1893 – Mihhail Tuhhatševski, Nõukogude Liidu marssal 1901 – Enn Kippel, eesti kirjanik 1902 – Gunnar Hultgren, rootsi vaimulik 1906 – Vera Menčik, tšehhi maletaja 1920 – Artur Vader, Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees 1970–1978 1921 – Hua Guofeng, Hiina Rahvavabariigi partei- ja riigitegelane 1922 – Lilli Promet, eesti kirjanik 1935 – Sonny Bono (Salvatore Phillip Bono), ameerika laulja, produtsent ja poliitik 1939 – Czesłav Niemen, poola muusik 1941 – Kim Jong-il, Põhja-Korea riigijuht 1949 – Toivo Kurmet, eesti muusik 1951 – Ike Volkov, eesti arhitekt ja muusik 1954 – Iain Banks, šoti kirjanik 1956 – Siiri Lauk, eesti filoloog ja raamatukogundusterminoloog 1958 – Ice-T (Tracy Morrow), ameerika räppar ja näitleja 1959 – John McEnroe, USA tennisist 1960 – Pete Willis, inglise kitarrist (Def Leppard) 1961 – Andy Taylor, inglise kitarrist (Duran Duran) 1963 – Dave Lombardo, kuuba trummar (Slayer) 1970 – Marika Korolev, eesti näitleja 1972 – Taylor Hawkins, ameerika trummar (Foo Fighters) 1973 – Cathy Freeman, austraalia kergejõustiklane 1974 – Fánis Katergiannákis, kreeka jalgpallur 1979 – Valentino Rossi, itaalia mootorrattur  Pikemalt artiklis Surnud 16. veebruaril 1631 – Thomas von Ramm, Riia linnapea 1916 – Georg Philipp von Oettingen, baltisaksa arstiteadlane 1917 – Octave Mirbeau, prantsuse kirjanik 1937 – Erkki Melartin, soome helilooja ja dirigent 1992 – Charles Carnegie, üheteistkümnes Southeski krahv 2018 – Heli Lääts, eesti laulja 2024 – Aleksei Navalnõi, vene poliitik, jurist, ühiskonnategelane ja blogija Leedu iseseisvuspäev (1918) Särava Tähe päev (Kim Chŏng-ili sünniaastapäev) Põhja-Koreas Tallinna maksimumtemperatuur +8,7 °C (2019) Tallinna miinimumtemperatuur –25,5 °C (1865) Tartu maksimumtemperatuur +8,2 °C (2019) Tartu miinimumtemperatuur –32,5 °C (1979) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 181 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014)