laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kabile vald

Kabile vald (läti keeles Kabiles pagasts) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Vārme, Renda ja Rumba vallaga, samuti ka Tukumsi piirkonna Vāne ning Matkule vallaga, Talsi piirkonna Abava vallaga ja Salduse piirkonna Šķēde vallaga. Valla pindala on 179 km². 2016. aasta seisuga elas seal 786 inimest. Valla keskus on Kabile küla. Vallavanem on Elīna Ose. Vallas asub 3 ha suurune Bezdibenise järv. Looduskaitse all on mõned nimetud põlispuud. Vald moodustati Višļi mõisavalla (Wischeln) ümber. Selle algne saksakeelne nimekuju oli Kabillen. Aastal 1935 oli valla pindala 226,5 km² ja seal oli 3143 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Viesturi, Kabile ja Mežgaļi külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Kabile külanõukoguga likvideeritava Mežgaļi külanõukogu kolhoosi Dzirkstele alad. Aastal 1956 liideti Kabile külanõukoguga Viesturi külanõukogu kolhoosi Grauds maad, ent Dzirkstele kolhoos liideti Viesturi külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Kabile vald Kuldīga piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kabile mõisakompleks (pesuköök, tall, ait, teenijate maja ("Ķēķis"), elumaja seal asuva ahju ja lae dekoratiivribadega, häärber, mõisavalitseja maja) ja Kabile kirik. Kohaliku kaitse all on Kabile linnamägi. Aastal 2011 elas vallas 710 lätlast, 20 venelast, 13 valgevenelast, 15 ukrainlast, 1 poolakas ja 4 leedulast.> Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Bezdibenis Kabile kirik Kabile kalmistu Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. "Kuldīgas novads (vaadatud 19.04 2018)". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. aprill 2018. Vaadatud 21. aprillil 2018. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Valla koduleht (läti keeles)  Kabile vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Gallzein

Gallzein on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 825 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 10,7 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 646 inimest. Gallzein asub Alam-Inntali terrassil Alpide jalamil. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.gallzein.tirol.gv.at
Gerlos

Gerlos on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 1247 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 118,7 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 800 inimest. Gerlos asub Zilleri kõrvalorus. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70912.pdf www.gerlos.tirol.gv.at
Gerlosberg

Gerlosberg on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 1050 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 16,19 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 466 inimest. Gerlosberg asub Rohrbergist idas. Valla lõunaosas voolab Gerlosi oja läbi sügava kuristiku. Põhjas on 2558 m kõrgune Kreuzjoch. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70913.pdf www.riskommunal.net/gerlosberg
Hainzenberg

Hainzenberg on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 910 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 21,5 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 727 inimest. Hainzenberg asub Zell am Zillerist kagus Gerlostali suudmes. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.hainzenberg.tirol.gv.at
Hart im Zillertal

Hart im Zillertal on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 666 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 35,54 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1567 inimest. Hart asub Fügeni vastas Zilleri idakaldal. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Hippach

Hippach on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 608 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 39,37 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1444 inimest. Hippach asub Zillertalis Zillerist läänes. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.gemeinde-hippach.at
Madallaid

Madallaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Muraja lahes asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 27′ N, 23° 17′ E.
Maielaid

Maielaid on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõbajate lähedal asuv 1,7 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 823 meetrit. Laiu koordinaadid on 58° 36′ N, 23° 30′ E. Saar on kruusase pinnamoega, kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Maielaid Eesti looduse infosüsteemis
Munalaid

Munalaid on Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Kihnu väinas asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 14′ N, 24° 7′ E. Munalaiu sadam
Paljaslaid

Paljaslaid on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõbajate lähedal asuv 0,88 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 537 meetrit. Laiu koordinaadid on 58° 36′ N, 23° 30′ E. Laid on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega. Laid kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Paljaslaid Eesti looduse infosüsteemis
Vārme vald

Vārme vald (läti keeles Vārmes pagasts) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Rumba, Kabile, Pelči, Snēpele ja Skrunda vallaga ning Salduse piirkonna Zirņi, Jaunlutriņi ja Šķēde vallaga. Valla pindala on 147 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1046 inimest. Valla keskus on Vārme küla, vallamaja asub aadressil Riežupes iela 1. Vallavanem on Lelde Ose. Valla läänepiiril voolab Venta jõgi. Looduskaitse all on Šķēde paljand ja Dūrupe tamm. 1935. aastal oli Vārme valla pindala 169 km² ja seal oli 2289 elanikku. 1945. aastal moodustati vallas Vārma ja Imanta külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. 1954. aastal liideti Imanta külanõukoguga likvideeritav Vārma külanõukogu, 1966. aastal nimetati see ümber Vārme külanõukoguks. 1990. aastal muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Vārme vald Kuldīga piirkonda. 2011. aastal elas vallas 946 lätlast, 11 venelast, 6 valgevenelast, 13 ukrainlast, 4 poolakat ja 22 leedulast. Vallas on järgmised külad. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Šķēde paljand Paisjärv Šķēde jõel Vārme mõisa häärber Vārme kirik Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. "Kuldīgas novads (vaadatud 19.04 2018)". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. märts 2018. Vaadatud 21. aprillil 2018. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Valla koduleht (läti keeles)  Vārme vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Paope laid

Paope laid on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 58′ N, 22° 25′ E.
Mustnasu

Mustnasu (ka Parevere laid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Unguma lahes asuv 0,64 hektari suurune saar (nasv). Saare rannajoone pikkus on 372 meetrit. Nasv asub 300 meetrit Pisilaiust loodes. Nasv on kolmnurkse kujuga ja kruusase pinnamoega. Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Laiu koordinaadid on 58° 27′ N, 23° 10′ E. Mustnasu Eesti looduse infosüsteemis
Pikklaid

Pikklaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 31′ N, 23° 9′ E.
Pisselaid

Pisselaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Muraja lahes asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 27′ N, 23° 16′ E.
Plokilaid

Plokilaid on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõbajate lähedal asuv 510 m² suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 98 meetrit. Laiu koordinaadid on 58° 36′ N, 23° 29′ E. Laid on liivase pinnamoega. Laid kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Plokilaid Eesti looduse infosüsteemis
Ristilaid

Ristilaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 18′ N, 22° 51′ E.
Sadamalaid

Sadamalaid oli Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas asunud saar (laid). 2015. aasta seisuga oli saar liitunud Hiiumaaga. Seal leidub kive ja asub metsa. Sadamalaid Eesti looduse infosüsteemis
Vārme

Vārme on küla (lielciems) Lätis Kuldīga piirkonnas, Vārme valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 26 ja Riiast 147 kilomeetri kaugusel. Külas on põhikool ja raamatukogu, koolimajas asub kooli ja mõisa ajalugu käsitlev muuseum. Küla on esmamainitud 1461. aastal (Wormensate). Praegune küla tekkis 1780. aastal, mil parun Brinken vana küla lähistel asunud jahilossi ümbrusse uue mõisa rajas. Selle mõisakompleksi juurde (Wormen) kujuneski praegune asula. Nõukogude perioodil kujunes küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Küla lähistel asub Vārme lennuväli. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Pihlalaid (Kihelkonna laht)

Pihlalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi rahvuspargis Kihelkonna lahes asuv 1,48 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 563 meetrit. Laiu koordinaadid on 58° 22′ N, 21° 59′ E. Laid asub 300 meetrit Vasikalaiust läänes. Laid on pikliku kujuga, kivise pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga. Laiul esineb roostikku ja kasvab kadakaid. Pihlalaid Eesti looduse infosüsteemis
Vahtvara

Vahtvara ehk uduvara (inglise keeles vaporware või vapourware) on tavaliselt laialt reklaamitud arvutitoode, kas riist- või tarkvara, mis pole ilmunud, ilmub lubatust märksa hiljem ja võib-olla ei ilmugi. Termin (vaporware) võeti kasutusele hiljemalt 1982. aastal. "vahtvara". akit.cyber.ee. Vaadatud 21.04.2018. Shea, Tom (7. mai 1984). "Developers Unveil 'Vaporware'". InfoWorld. InfoWorld Media Group. 6 (19): 48. ISSN 0199-6649. Vaadatud 21.04.2018. Lõpetamata versioon ilmus 1998. aastal, töötav toode avaldati OpenXanadu nime all 2014. aastal. Gary Wolf (juuni 1995). "The Curse of Xanadu". Wired. 3 (6). Ametlikku teadet pole avaldatud. Vaporware 1997: We Hardly Knew Ye Vaporware 1998: Windows NT Wins Vaporware 1999: The 'Winners' Vaporware 2000: Missing Inaction Vaporware 2001: Empty Promises Vaporware 2002: Tech up in Smoke? Vaporware 2003: Nuke 'Em if Ya Got 'Em Vaporware 2004: Phantom Haunts Us All Vaporware 2005: Better Late Than Never Vaporware 2006: Return of the King Vaporware 2007: Long Live the King Vaporware 2008: Crushing Disappointments, False Promises and Plain Old BS Vaporware 2009: Inhale the Fail Vaporware 2010: The Great White Duke
Pihlalaid (Muraja laht)

Pihlalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kübassaare küla alal Muraja lahes asuv 2 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 584 meetrit. Laiu koordinaadid on 58° 27′ N, 23° 17′ E. Pihlalaid asub 300 meetrit Tumalaiust loodes. Laiul kasvab võsa. Pihlalaid kuulub Kübassaare maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Pihlalaid Eesti looduse infosüsteemis
Rooglaid (Harju laht)

Rooglaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Harju lahes asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 27′ N, 23° 16′ E.
Väike Lembrilaid

Väike Lembrilaid (ka Kullikare) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla laiu lähedal asuv väike saar (laid). Laiu koordinaadid on 58° 24′ N, 23° 5′ E. Lembrilaid
Vārme lennuväli

Vārme lennuväli on sertifitseerimata lennuväli Kuldīga piirkonnas Vārme vallas praeguse Vārme küla ja selle vana asukoha vahel. Lennuväli rajati nõukogude võimu ajal põllumajandusliku lennuväljana. Lennuvälja kõrvale rajati võimaliku infrastruktuuri tarbeks kõrgendik. Talvisel ajal kasutatakse lennuvälja autode talvesõidu harjutusplatsina, suvisel ajal on seal korraldatud veiste väljanäitusi. http://www.forgottenairfields.com/latvia/kurzeme/varme-s664.html http://www.rs.gov.lv/?id=1031&top=0&rel=2823
Fahrpanzer

Fahrpanzer oli Saksamaals toodetud 5,3 cm kaliibriga haubits.
Bibliotheca Mediaevalis

"Bibliotheca Mediaevalis" on Tallinna Ülikooli kirjastuse poolt Bibliotheca alasarjana välja antav raamatusari, mis on pühendatud keskaegse kirjakultuuri vahendamisele eesti keelde. Sarjas ilmuvad ainult eelretsenseeritud tekstid. Sarja esimene raamat anti välja 2011. aastal – selleks sai Dante Alighieri peateose "Jumaliku komöödia" esimene osa "Põrgu". Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvide jaotust. Keskaja nunn ja müstik Hildegard Bingenist (XII sajand) Armeenia munk ja poeet Grigor Narekist (X sajand) Keskaja naiskirjanik Gandersheimi Hrotsvita (X sajand) "Bibliotheca Mediaevalise" sarja toimetuskolleegiumi kuuluvad ja on kuulunud: Meelis Friedenthal (Uppsala Ülikool) Tiina Kala (Tallinna Linnaarhiiv, Tallinna Ülikool) Marju Lepajõe (Tartu Ülikool) Ülar Ploom (Tallinna Ülikool) Marek Tamm (Tallinna Ülikool) Väljaannetest. tlu.ee. Kolleegiumid. tlu.ee. "Bibliotheca Mediaevalise" sarja raamatud. tlu.ee Sarja raamatuid Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis. erb.nlib.ee Sarja raamatud. raamatukoi.ee
Pelči vald

Pelči vald (läti keeles Pelču pagasts) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kuldīga linnaga ning Rumba, Kurmāle, Vārme ja Snēpele vallaga. Valla pindala on 56,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1077 inimest. Valla keskus on Pelči küla. Vallavanem on Agris Rozenfelds. Aastal 1945 moodustati Kurmāle vallas Ievukalnsi külanõukogu. Aastal 1954 liideti sellega likvideeritav Kuldīga külanõukogu, ent aastal 1977 liideti osa külanõukogu maadest Kuldīga linnaga. Aastal 1991 muudeti Ievukalnsi külanõukogu Pelči vallaks. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda. Suurim jõgi on Venta jõgi. Veekogudest asuvad seal veel 16. sajandil rajatud Upatnieki tiigid pindalaga 40 ha ja Rieksāti tiigid pindalaga 58 ha. Valla idaosa asub Kursi madalikul, lääneosa jääb aga Lääne-Kurzeme kõrgustikule. Seal asub ka valla kõrgeim koht (veidi alla 100 m). Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Krūki linnamägi. Kohaliku kaitse all on Pelči mõisa häärber, Zālīši muinaskalmed ehk Jāņkalniņš, Pakalni muinaskalmed ja Līči muinaskalmed. Looduskaitse all on Ielejase pärn, Upatase tamm, Pelči tamm ja Ķeiri künnapuu. Lisaks jääb valla aladele arvukalt nimetuid põlispuid. Valla kirdeosa jääb Venta oru hoiualale. Aastal 2011 elas vallas 911 lätlast, 30 venelast, 6 valgevenelast, 17 ukrainlast, 6 poolakat ja 18 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Üks valla kalatiikidest Vana Kaltiķi telliselööv Raidstacija Pelči mõisa park Kaltiķi mõisa häärber Vallamaja Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. "Kuldīgas novads (vaadatud 19.04 2018)". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. märts 2018. Vaadatud 21. aprillil 2018. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2022. Vaadatud 26. detsembril 2018. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2022. Vaadatud 26. detsembril 2018. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Valla koduleht (läti keeles)  Pelči vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Viirelaid (täpsustus)

Viirelaid on mitme Eesti saare põhinimi või rööpnimi: Viirelaid, Muhu vallas Viirelaid Saare maakonnas Saaremaa vallas Suur Viirelaid Väike Viirelaid Viirelaid on Lambarahu rööpnimi
Suur Viirelaid

Suur Viirelaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Saastna lahes asuv 20,3 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 3,7 kilomeetrit. Laiu koordinaadid on 58° 25′ N, 23° 5′ E. Laiu kõrgus on kuni 5 meetrit üle merepinna. Laiul kasvab võsa. Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Väike Viirelaid Viirelaid Suur Viirelaid Eesti looduse infosüsteemis
Väike Viirelaid

Väike Viirelaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Rannaküla küla alal Saastna lahes asuv 7,7 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,6 kilomeetrit. Saarel kasvab võsa. Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Laiu koordinaadid on 58° 25′ N, 23° 5′ E. Suur Viirelaid Viirelaid Väike Viirelaid Eesti looduse infosüsteemis
Suurlaid (täpsustus)

Suurlaid võib tähendada järgmist: Suurlaid, Muhu vallas Suurlaid ehk Kõbaja Suurlaid Suurlaid on Pakulaiu rööpnimi Suurlaid on Villemi laiu rööpnimi Suurlaid on Suurlahe-nimelise laeva endine nimi
Kolmenasv

Kolmenasv (ka Kolmenasva saar) on Lääne maakonnas Matsalu lahes Matsalu rahvuspargis asuv 1,79 hektari suurune saar (nasv). Nasva rannajoone pikkus on 777 meetrit. Kolmenasv asub Matsalu lahe lõunarannikul, 400 meetrit Keemu külast. Saar on pikliku kujuga ja rohttaimestikuga. Saare koordinaadid on 58° 45′ N, 23° 41′ E. Kolmenasv Eesti looduse infosüsteemis
Iedikrava

Iedikrava (ka Edikrava või Eedikrava) on Pärnu maakonnas Kihnu vallas asuv väike saar (rava); üks Sangelaidudest. Saare pindala on 0,28 hektarit ja rannajoone pikkus 298 meetrit. Rava asub 2,1 kilomeetrit Kihnust läänes. Saar on kruusase pinnamoega. Saar kuulub Kihnu laidude looduskaitseala Kihnu linnulaidude sihtkaitsevööndisse. Saare koordinaadid on 58° 9′ N, 23° 56′ E. Iedikrava Eesti looduse infosüsteemis
Urgõ

Urgõ (ka Urgö) on Pärnu maakonnas Kihnu vallas Kihnu väinas asuv 320 m² suurune saar, mille rannajoone pikkus on 105 meetrit. Saare koordinaadid on 58° 11′ N, 23° 58′ E. Saar kuulub Kihnu laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Urgõ Eesti looduse infosüsteemis
Mustassaar

Mustassaar (ka Pleesi saar, Pleesi laid) on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Haapsalu Tagalahes asuv 24 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 2,18 kilomeetrit. Saarel kasvab rohttaimestik. Saar kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Saare koordinaadid on 58° 58′ N, 23° 35′ E. Mustassaare (Võru maakonna küla) Mustassaar Eesti looduse infosüsteemis
Wired (ajakiri)

Wired on alates 1993. aastast veebis ja paberikandjal avaldatav Ameerika kuukiri, milles avaldatavates artiklites on keskendutud kujunemisjärgus tehnoloogiate poolt kultuurile, majandusele ja poliitikale avaldatavale mõjule. Ajakirja kaastööliste seas on olnud Jorn Barger, John Perry Barlow, John Battelle, Paul Boutin, Stewart Brand, Gareth Branwyn, Po Bronson, Scott Carney, Michael Chorost, Douglas Coupland, James Daly, Joshua Davis, J. Bradford DeLong, Mark Dery, David Diamond, Cory Doctorow, Esther Dyson, Mark Frauenfelder, Simson Garfinkel, William Gibson, Dan Gillmor, Mike Godwin, George Gilder, Lou Ann Hammond, Chris Hardwick, Virginia Heffernan, Danny Hillis, John Hodgman, Steven Johnson, Bill Joy, Richard Kadrey, Leander Kahney, Jon Katz, Jaron Lanier, Lawrence Lessig, Paul Levinson, Steven Levy, John Markoff, Wil McCarthy, Russ Mitchell, Glyn Moody, Belinda Parmar, Charles Platt, Josh Quittner, Spencer Reiss, Howard Rheingold, Rudy Rucker, Paul Saffo, Adam Savage, Evan Schwartz, Peter Schwartz, Alex Steffen, Neal Stephenson, Bruce Sterling, Kevin Warwick, Dave Winer ja Gary Wolf. Ajakirja toimetajate seas on olnud filmiprodutsent J. J. Abrams, filmirežissöör James Cameron, arhitekt Rem Koolhaas, endine USA president Barack Obama, režissöör Christopher Nolan, tennisist Serena Williams ja videomängude looja Will Wright. Koduleht Itaaliakeelne veebisait Jaapanikeelne veebisait Ühendkuningriigi veebisait
Seanina nasu

Seanina nasu (ka Võrgukare) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Ruhve küla alal Kõiguste lahes asuv 1,39 hektari suurune saar (nasu). Saare rannajoone pikkus on 632 meetrit. Saare koordinaadid on 58° 22′ N, 23° 2′ E. Saar asub 200 meetrit Ruhve poolsaarest eemal. Saar on pikliku kujuga, madal ja kivise pinnamoega. Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Seanina nasu Eesti looduse infosüsteemis
Wired

Wired võib tähendada mitut asja Wired, USA-s väljaantav kuukiri Wired, 1989. aasta Briti film Wired, 2008. aasta Briti telesari
Laurisaar

Laurisaar on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuusnõmme lahes asuv 3,6 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 867 meetrit. Saare koordinaadid on 58° 19′ N, 21° 57′ E. Saar asub 300 meetrit Väike-Urvest lõunas. Saar on pikliku kujuga. Saarel kasvavad männid ja kadakad. Saar kuulub Vilsandi rahvusparki. Laurisaar Eesti looduse infosüsteemis
Lausma saar

Lausma saar (ka Lausma) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi lähedal Vilsandi rahvuspargis asuv 4,8 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 1,3 kilomeetrit. Saare koordinaadid on 58° 23′ N, 21° 53′ E. Saar on kivise pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga. Lausma Eesti looduse infosüsteemis