laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lõuna tänav

Lõuna tänav on mitme tänava nimi Eestis: Lõuna tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas Lõuna tänav Narvas Lõuna tänav Pärnus (endine Boriss Kummi tänav) Lõuna tänav Rakveres Lõuna tänav Raplas Lõuna tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis Lõuna tänav Tartus Veeriku linnaosas Lõuna tänav Valgas Lõuna tänav Viljandis Veel leiab Lõuna tänava Antslas, Elvas, Karksi-Nuias, Keilas, Kiviõlis, Loksal, Paldiskis, Sindis, Tapal, Tõrvas ja Türil. Eesti alevites on sellenimeline tänav Kohilas ja Pärnu-Jaagupis. Eesti alevikes on Lõuna tänav Kadrinas, Kiisal, Kurekülas, Rakkes, Ristil, Võsul ja Väike-Maarjas. Vana-Lõuna tänav (endine Lõuna tänav) Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni ja Uue Maailma asumis Lõuna tee Lõuna põik
Kevade tänav

Kevade tänav on tänav järgmistes Eesti asulates: Kevade tänav Aruküla alevikus Kevade tänav Häädemeeste alevikus Kevade tänav Jõhvis Kevade tänav Jüri alevikus Kevade tänav Kallastel Kevade tänav Kiisa alevikus Kevade tänav Kohtla-Nõmme alevis Kevade tänav Kose alevikus Kevade tänav Kuressaares Kevade tänav Mustla alevikus Kevade tänav Märjamaa alevis Kevade tänav Narvas Kevade tänav Orissaare alevikus Kevade tänav Otepääl Kevade tänav Paides Kevade tänav Põripõllu külas Saaremaa vallas Kevade tänav Pärnus Kevade tänav Rakveres Kevade tänav Raplas Kevade tänav Sindis Kevade tänav Sulupere külas Rapla vallas Kevade tänav Taaravainu külas Rakvere vallas Kevade tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis Kevade tänav Tapal Kevade tänav Tõrvas Kevade tänav Türil Kevade tänav Uusküla külas Rapla vallas Kevade tänav Valgas Kevade tänav Viljandis Kevade tänav Võrus
Vene tänav (täpsustus)

Vene tänav (täpsustus) Vene tänav, Tallinnas Vene tänav (Tartu), Tartus Vene tänav (Viljandi), Viljandis Vene tänav (Rakvere), Rakveres Vene tänav (Mustjala), Mustjalas Vene tänav on Tõrvas Kalda tänava endine nimi Vene tänav on Jõgeval Kesktänav endine nimi Vene tänav on Võrus Fr. R. Kreutzwaldi tänava endine nimi 20. sajandi alguses oli Vene tänav Tapa linnas
Catherine Wilkening

Catherine Wilkening (sündinud 16. juulil 1963 Dijonis) on prantsuse filminäitleja. Ta on mänginud rohkem kui kuuekümnes filmis ja teleseriaalis. Tema kõige tuntum osatäitmine on Mireille roll filmis "Montreali Jeesus" (1989). Catherine Wilkening andmekogus IMDb (inglise)
It Is So.

"It Is So." on Soome bändi Stala & SO. esimene stuudioalbum. Album ilmus plaadifirma 3rd Strike Music kaudu 16. veebruaril 2011. Olles varem välja andnud mõne EP, asus bänd 2010 aastal kokku panema albumit oma viimase 10 aasta parimatest lauludest. Bänd on kirjutanud, salvestanud ja produtseerinud albumi ise ja sellel teeb kaasa ka külalisartiste, nagu Lacu Lahtinen (Popeda) ja Twist Twist ErkinHarju (Los Bastardos Finlandeses). The Show By So. – 0.34 Got to Believe – 3.44 One Nite Stand – 3.15 She – 3.43 (Won't Let You) Down Again – 4.34 Pamela – 3.07 Bye Bye – 4.42 Shout – 4.03 My Happy Day – 3.42 Woman – 3.48 Spring Romance – 5.06 Everything for Money – 2.37 E-Major – 0.32
Valgekurg

Valgekurg (Leucogeranus leucogeranus, varem Grus leucogeranus) on kurglaste sugukonda Leucogeranus perekonda kuuluv linnuliik. Valgekure sulestik on üleni valge, vaid labahoosuled ja pealtiiva kattesuled on mustad. Pea eesosa on sulgedeta ja tumepunase nahaga. Linnu kõrgus on 140 cm ja kaal kuni 6 kg. Valgekured ehitavad pesa madalasse vette. Mai lõpus või juuni alguses muneb emaslind 2 muna, mida hauvad mõlemad vanemad 29 päeva. Valgekurg elab Aasias pesitsedes Jakuutia põhjaosas ja Obi jõe ääres ning talvitudes Hiinas, Indias ja Iraanis. Lindude koguarvu hinnati 2010. aastal 3750 isendile. Neist 95% kuulub idapoolsesse populatsiooni, mis talvitub Hiinas Poyangi järve ääres.
Gimme Five

"Gimme Five" on Soome bändi Stala & SO. EP, mis anti välja 14. septembril 2011. Esimene muusikavideo "Hey What's Going On?" ilmus 12. septembril. Life's Too Hard – 3.38 Hot Blooded – 3.57 Hey What's Going On? 3.18 Anytime – 4.40 (Steve Mann, McAuley)-kaverdatud Back On the Road – 3.24
Marianne Basler

Marianne Basler (sündinud 9. märtsil 1964 Brüsselis) on Šveitsi päritolu Prantsusmaa näitleja. Ta lõpetas Brüsseli Konservatooriumi ja asus elama Pariisi, kus alustas näitlejakarjääri. Marianne Basler on mänginud ligi 80 filmis ja telesarjas. Ta on ka kahe lühifilmi stsenarist ja režissöör. Marianne Basler andmekogus IMDb (inglise)
Ühel ilusal päeval

"Ühel ilusal päeval" (inglise keeles "One Fine Day") on 1996. aastal valminud USA romantiline komöödiafilm. "Ühel ilusal päeval" IMDb-s "Ühel ilusal päeval" – Filmipood.ee
Televisioon Eestis

Televisioon Eestis sai alguse esimeste saatekatsetustega 1930. aastatel. Regulaarsed saated algasid siiski alles 1950. aastate keskpaigas. Eesti Televisiooni kui Eesti esimese telekanali sünniajaks loetakse 19. juulit 1955. Tänapäeval tegutseb Eestis terve rida telekanaleid nii kaabeltelevisioonis kui ka avalikus levis, tehniliselt on mindud üle digitelevisioonile. Nõukogude ajal ei piirdunud telekanalite nähtavus Eesti aladel vaid Eesti Televisiooni (ETV), Kesktelevisiooni ja Leningradi TV kanalitega. Soome riigitelevisioon YLE oli enam-vähem nähtav kohalike televiisorite ja vastuvõtjatega Põhja-Eestis juba 1960. aastatest. 1986. aastast tegutsemist alustanud Soome erakanalit MTV3 (nn Soome 3) oli kümnendi lõpupoolel võimalik vastu võtta eriantenniga, kuid seda võisid endale lubada vaid tolle aja kohta parasjagu maksujõulised majapidamised, mistõttu MTV3 vaadatavus oli oma suurest populaarsusest hoolimata selges vähemuses. Ehkki teenuste ja toodete reklaamid ei olnud Nõukogude televisioonis üldsegi mitte tundmatu asi ("Kollaaž" Kesktelevisioonis, ReklaamiTV ETV-s), reklaamis Soome erakanal MTV3 Eesti vaatajatele kurioossel viisil kaupu, millest nad nõukogude kaubadefitsiidi tingimustes vaid unistada võisid. Lõuna-Eestis valitses piirkonniti veelgi vabam olukord, kus osa era- ja kortermajadest asulates oli varustatud satelliitantennidega ning mõnes kortermajas oli ka kaabeltelevisioon. Kõik see võimaldas juurdepääsu Lääne televisioonile (põhiliselt Saksa, aga ka teistele vabalt vastuvõetavatele telekanalitele), mis omakorda peegeldus valdavalt noorte inimeste välimuses (riietus ja soengud). Eesti telekanalite loend Eesti telesaadete loend 2007. aasta Eesti telemaastikul Eesti filmi- ja teleauhinnad Teleteaduse ja teleajaloo andmebaas Telekraat (www.telekraat.ee)
Võõrasema (film 1998)

"Võõrasema" (inglise keeles "Stepmom") on 1998. aastal valminud USA draamafilm. "Võõrasema" IMDb-s
Komatsu LAV

Komatsu LAV (軽装甲機動車, Keisōkōkidōsha) on soomustatud neljarattaveoga maastikuauto, mida kasutavad Jaapani Omakaitsejõud (näiteks Iraagi sõjas 2004. aastal). Masinat toodab Komatsu Ltd ja see on kasutusel 2002. aastast. Masin sarnaneb mõnevõrra Prantsuse armee kasutatava Panhardi VBL-iga. Komatsu LAV loodi 1997. aastal vastusena Jaapani Omakaitsejõudude vajadustele. Juba kasutusel olevad Toyota HMV-d ja Mitsubishi kergeveokid Tüüp 73 ei pakkunud kaitset käsitulirelvade eest. Komatsu LAV-i nähti avalikult esmakordselt Kuveidis, vahetult enne Samawa humanitaarmissiooni. Soomusauto on neljarattaveoga ja suudab ühe tankimisega läbida kuni 320 kilomeetrit. Masina jõuallikas on 4-silindriline 160 hobujõuline diiselmootor, mis võimaldab arendada kiirust kuni 100 km/h. Komatus LAV kaalub on 4,4 meetrit pikk, 2,04 meetrit lai, 1,85 meetrit kõrge ja kaalub tühjalt 4,5 tonni. Kaalujaotuse parandamiseks on mootor nihutatud masina keskosa poole. Soomusauto rehvid võimaldavad liikumist jätkata ka pärast rataste läbilaskmist. Komatsu LAV on õhu teel transporditav: seda saab vedada helikopterite või transpordilennukitega (näiteks CH-47J või C-130H). Soomusautosse mahub neli inimest: kaks ette ja kaks taha. Masinast väljumiseks on kummalgi küljel kaks ust, lisaks veel luuk laes relvastuse kasutamiseks ja tagauks varustuse jaoks. Katuseluuk on soomustatud ja koosneb kahest poolest. Luuk pakub avatuna laskurile kaitset kuulide eest kummagi külje poolt. Tagumise ukse küljes on ka üks varuratas. Relvastus koosneb tavaliselt kas 5,56 mm M249 kergekuulipildujast või 12,7 mm M2 Browning raskekuulipildujast (mõlemat toodab Jaapanis litsentsi alusel Sumitomo). Soomusautot on võimalik kasutada ka tankitõrje ülesanneteks: masinale saab paigaldada Tüüp 01 LMAT lase-ja-unusta või Kawasaki Tüüp 87 tankitõrjeraketi laskeseadeldise. Lisaks on soomusauto tagaosas mõlemal küljel suitsugranaadiheitjad. Komatsu LAV terassoomus pakub kaitset 5,56 mm automaatide ja kergekuulipildujate tule eest. Masina klaasid on kuulikindlad. Mõningatel masinatel on katusel laskuri kaitseks pealt lahtine terassoomusest torn. Komatsu LAV soomuskaitset hinnatakse paremaks lisasoomusega HMMWV omast. "Komatsu LAV (Light Armoured Vehicle), Japan" (Inglise keel). http://www.army-technology.com/. Vaadatud 18.09.2011. {{netiviide}}: välislink kohas |Väljaandja= (juhend)CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Komatsu LAV: Armored scout car" (Inglise keel). www.Military-Today.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 11.10.2011. Vaadatud 18.09.2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Komatsu LAV õppustel (pilt) Military Powers Japan Ground Self Defence Force Light Armored Vehicle (1/35 mudel)
.ss

.ss on Lõuna-Sudaani Interneti tippdomeen. Domeen registreeriti 31. augustil 2011, kuid lisati domeeninimede süsteemi alles 2. veebruaril 2019. Saitide registreerimine algas 2020. aastal. https://nic.ss/ http://www.iana.org/domains/root/db/ss.html
Smiltene piirkond (2009–2021)

Smiltene piirkond (läti Smiltenes novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Smiltene piirkonna elanikest lätlasi 94,2%, venelasi 3% ja teistest rahvustest inimesi 2,9%. Piirkond moodustati 2009. aastal Smiltene linnast ja endise Valka rajooni kaheksast vallast (Bilska, Blome, Branti, Grundzāle, Launkalne, Palsmane, Smiltene ning Variņi vallad). 2021. aastal moodustati senisest Smiltene piirkonnast ning Hopa ja Rauna piirkonnast uus Smiltene piirkond. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2012. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.
527

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 523 | 524 | 525 | 526 | 527 | 528 | 529 | 530 | 531 | ► | ►► 527. aasta Justinus I järel sai Ida-Rooma keisriks Justinianus I Vana-Rooma konsuliks oli Vettius Agorius Basilius Mavortius Justinianus I andis korralduse Hagia Sophia ehitamiseks, seda hakati ehitama 532 1. august – Justinus I, Ida-Rooma keiser David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
Otto I (Braunschweig)

Otto I (u 1204 – 1252) oli esimene Braunschweig-Lüneburgi hertsog aastast 1235 kuni oma surmani. Teda kutsuti Otto Laps, et eristada teda tema onust keiser Otto IV-st. Otto oli umbes aastast 1228 abielus Brandenburgi markkrahvi Albrecht II tütre Mathildega. Neil olid järgmised teadaolevad lapsed: Elizabeth (suri aastal 1266), oli abielus Hollandi krahvi Willem II-ga Helene (suri aastal 1273), oli abielus Saksimaa hertsogi Albrecht I-ga ja Tüüringi maakrahvi Hermann II-ga Adelheid (suri aastal 1274), oli abielus Hesseni maakrahvi Heinrich I-ga Mathilde (suri umbes aastal 1295), oli abielus Anhalt-Ascherslebeni vürsti Heinrich II-ga Agnes, oli abielus Rügeni vürsti Wizlaw II-ga Albrecht I Suur (suri aastal 1279) Johann I (suri aastal 1277) Otto I, Hildesheimi piiskop (suri aastal 1279) Konrad, Verdeni piiskop (suri aastal 1300) Otto Welfide dünastia kodulehel
Kaave mõis

Kaave mõis (saksa keeles Kawa) oli Kurista mõisa kõrvalmõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Jõgeva valda Jõgeva maakonnas. Kaave mõis eraldati iseseisva rüütlimõisana Rutikvere mõisast 1741. aastal, kuuludes Pistohlkorside suguvõsale. 1820–1919 oli Kaave mõis koos Kaavere mõisaga Kurista kõrvalmõisateks ning kuulusid von Samson-Himmelstjerna perekonnale. Kaave mõisa peahoone oli pikk kivist ühekorruseline poolkelpkatusega varaklassitsistlik hoone. Mõisa juures asusid kõrvalhooned – ait ja tõllakuur. Praegu on peahoonest alles vaid selle parempoolne tiib, ülejäänud hoone osa on varemeis. Kaave mõisas on 1808. aastal sündinud eesti päritolu baltisaksa kunstnik Woldemar Friedrich Krüger. Kaavelt on pärit ka eesti päritolu kirjamees ja revolutsioonitegelane Ernst Bark. Mõisa haldusalasse jäid Kaave ja Kõpu külad. 1866. aasta vallaseadusega loodi mõisa territooriumile omavalitsusüksusena Kaave vald. Eesti mõisate loend "Kaave vald". Rahvusarhiivi Eesti valdade register 1866-1917. Vaadatud 19.10.2017. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 251 [1]. Kultuurimälestiste riiklik register. Fotod Kaave mõisa peahoonest ja mõisa aidast Kaave mõis Eesti mõisaportaalis
One Fine Day

"Ühel ilusal päeval" (originaalpealkiri "One Fine Day) on 1996. aasta romantiline komöödiafilm George Clooney ja Michelle Pfeifferiga peaosades. "One Fine Day" on The Chiffonsi laul. "One Fine Day" on Chris Rea album.
Olga rajoon

Olga rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Primorje krai kaguosas. Olga rajoon asub Primorje krai kaguosas Jaapani mere ääres. Olga rajooni hõlmavad Sihhote-Alini mäestikuharud. Rajooni reljeef on mägine, rannik on kaljune. Kõrgeim mägi on Perevalnaja mägi kõrgusega 1406 m. Rajoonis on mussoonparaskliima külma kuiva talve ja sooja niiske suvega. Численность населения в разрезе городских и муниципальных округов, муниципальных районов на 1 января 2022-2023 Rajooni administratsiooni koduleht
Albrecht I (Braunschweig)

Albrecht Suur (saksa keeles Albrecht der Große; 1236–1279) Welfide dünastiast oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog aastatel 1252–1269 ja esimene vastloodud Braunschweig-Wolfenbütteli vürstkonna valitseja alates 1269. aastast kuni oma surmani. Aastal 1254 abiellus Albrecht Brabanti Elisabethiga. See abielu oli lastetu ja pärast Elisabethi surma aastal 1261 abiellus Albrecht u aastal 1263 Monferrato markkrahvi Bonifacio II tütre Alessiaga. Neil olid järgmised lapsed: Heinrich Imetlusväärne (1267–1322) Albrecht Paks (1268–1318) Wilhelm (1270–1292) Otto (suri u aastal 1346) Mechthild, oli abielus Glogau hertsogi Heinrich III-ga (suri 11. detsembril 1310) Luther (suri aastal 1335), Saksa ordu kõrgmeister aastast 1331 Conrad (suri u aastal 1303) Albrecht Suur Welfide dünastia kodulehel
Gerd Kiili

Gerd Kiili (sündinud 18. septembril 1978 Tallinnas) on eesti korvpallur. Ta mängis 10 hooaega meeste meistriliigas, esindas klubisid Kamee, Puuviljaparadiis, Hotronic ja Pirita. 2007. aastani oli Gerd Kiili Eesti Korvpalliliidu meeste meistriliiga tegevjuht. 2007. aastal sai ta SEB Balti liiga tegevjuhiks ja aktsiaseltsi Jalajälg Baltikumi spordimarketingi juhina. Hiljem sai ta Sportland Eesti AS tegevjuhiks. Gerd Kiili valis korvpalli asemel äri, Eesti Päevaleht, 12.07. 2007
Aseri vald

Aseri vald oli vald Ida-Viru maakonnas. Asus Soome lahe kaldal. 2017. aastal liideti Viru-Nigula vallaga Lääne-Virumaal. Aseri vallavanem oli Arthur Seppern. Aseri vallas oli Aseri alevik ja kaheksa küla. Aseriaru, Kalvi, Kestla, Koogu, Kõrkküla, Kõrtsialuse, Oru ja Rannu. Aseri vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil. Maakatastri statistika, vaadatud 22.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Ida-Viru maakonna Aseri, Maidla, Mäetaguse ja Sinimäe valla, Lääne-Viru maakonna Kaarli, Kadrina, Laekvere, Rakke, Rägavere ja Simuna valla ning Pärnu maakonna Audru valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 09.04.1992)
Johann I (Braunschweig-Lüneburg)

Johann (1242–1277) valitses koos oma venna Albrechtiga kui teine Braunschweig-Lüneburgi hertsog kuni hertsogkonna jaotamiseni. Johann oli aastast 1269 vastloodud Lüneburgi vürstkonna esimene valitseja. Aastal 1265 abiellus Johann Holstein-Itzehoe krahvi Gerhard I tütre Liutgardiga (suri pärast 28. veebruari 1289) ja neil oli viis last: Otto II Range (1266 - 1330) Mathilde (suri pärast aastat 1308), oli aastast 1291 abielus Werle isanda Heinrich I-ga Elisabeth (suri u. aastal 1294/1298), oli abielus Oldenburgi krahvi Johanniga Agnes (suri u. aastal 1314), oli u. aastast 1283 abielus Hadmerslebeni krahvi Werner I-ga Helene, oli aastast 1315 abielus Wernigerode krahvi Konrad III-ga
Strenči piirkond

Strenči piirkond (läti Strenču novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Seda läbisid Valga–Riia raudteeliin ja maantee. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Strenči piirkonna elanikest lätlasi 59%, venelasi 30,9%, valgevenelasi 4,6%, ukrainlasi 1,2% ja muust rahvusest inimesi 3,1%. Piirkond moodustati 2009. aastal Strenči ja Seda linnast ning kahest endise Valka rajooni vallast (Jērcēni ja Plāņi vald). 2021. aastal liideti Strenči piirkond Valmiera piirkonnaga. Strenči kultuurimaja Seda linna sissesõit Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2011. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Strenči piirkonna koduleht
Taimo Kuusik

Taimo Kuusik (sündinud 18. septembril 1934 Pärnus) on eesti kunstiajaloolane. Ta on tõlkinud eesti keelde Ivan Krõlovi valme (ilmunud 1952, 1960, 1969). 1989 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane EKABL, lk 225
Lõuna tänav (Tallinn)

Lõuna tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Lõuna tänav algab Raudtee tänavalt ja suundub kagusse. Tänav ristub Põllu, Metsa, Nõmme-Kase, Ravila ja Sihi tänavaga ning lõpeb Vabaduse puiesteel. Kuni Nõmme-Kase tänava ristini on tänav ühesuunaline. Lõuna tänava pikkus on umbes 990 meetrit. Suurim majanumber on 56. Aadressil Lõuna 34 asus 1950. aastatel Tallinna Linna Nõmme Haigla. Aadressil Lõuna 50 asub Nõmme hooldushaigla. 1940 nimetati Auna tänavaks http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Kalender-märkmik 1959. Eesti NSV Ajalehtede-ajakirjade kirjastus, Tallinn.
Lõuna tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lõuna tänav (Südstraße) on tänav Tartus Veeriku linnaosas. Tänav algab Ludvig Puusepa tänavalt ja lõpeb Nikolai Lunini tänaval ning on 105 meetri pikkune. Temaga paralleelne on Tervishoiu tänav.
Heinrich I (Braunschweig-Grubenhagen)

Heinrich (august 1267 – 7. september 1322 Salzderhelden), Braunschweig-Lüneburgi hertsog, kutsutud Imetlusväärseks (ladina Henricus Mirabilis), oli esimene Grubenhageni vürstkonna valitseja. Heinrich abiellus aastal 1282 Meißeni markkrahvi Albrecht II tütre Agnesega. Nad said 16 last: Alessina (sündinud u aastal 1282), oli abielus Beichlingeni krahvi Friedrichiga Otto (sündinud u aastal 1283, suri aastal 1309 või enne seda) Albrecht (sündinud u aastal 1284, suri pärast aastat 1341), ühines Saksa orduga Adelheid (1285–1320), oli abielus Tšehhi kuninga Jindřichiga Agnes, nunn Osterodes (sündinud u aastal 1287, suri 1332. ja 1336. aasta vahel) Heinrich (sündinud u aastal 1289, suri aastal 1351 või enne seda) Friedrich (sündinud u aastal 1291 – suri u aastal 1323) Adelheid-Irene (sündinud u aastal 1293 – 17. augustil 1324), oli abielus Bütsantsi keisri Andronikos III Palaiologosega Mechtild (sündinud u aastal 1295 – suri vahemikus 24. oktoober 1333 ja 14. märts 1344), oli abielus Werle-Güstrow' isanda Johanniga Ernst (sündinud u aastal 1297 – suri 11. märtsil 1361) Wilhelm (sündinud u aastal 1298 – suri aastal 1360) Richardis, Osterode abtiss (sündinud u aastal 1300, suri 1332. ja 1336. aasta vahel) Johann, (sündinud enne aastat 1322, suri 23. mail 1367), Einbecki praost Heinrich Welfide dünastia kodulehel
Kalwaria Zebrzydowska

Kalwaria Zebrzydowska [kalˈvarja zɛbʐɨˈdɔfska] on linn Poola lõunaosas Väike-Poola vojevoodkonnas Wadowice maakonnas, Kalwaria Zebrzydowska valla halduskeskus. Linn on rajatud 1617. aastal ning 2010. aasta andmeil oli seal 4493 elanikku. Kalwaria Zebrzydowska kuulus 1975–1998 Bielsko-Biała vojevoodkonda . Linn on saanud nime Kolgata mäele (poola keeles Kalwaria) pühitsetud kloostri ja usulise kompleksi järgi, mille 1. detsembril 1602 rajas Krakówi kuberner Mikołaj Zebrzydowski. Kompleksi tuntakse tänapäeval Kalwaria Zebrzydowska pargi nime all (Kalwaria Zebrzydowska Maneristlik Architektuuri ja Pargimaastiku Kompleks ning Palverännupark), 1999. aastal arvati see UNESCO maailmapärandi nimekirja. Klooster kuulub bernardiinide ordule. Zebrzydówi linn loodi 1617. aastal, majutamaks üha suurenevat palverändurite hulka. 1640. aastal laiendas Jan Zebrzydowski linnaõigusi ning linn kaardistati uuesti, saades nime Nowy Zebrzydów (Uus-Zebrzydów). 1715. aasta paiku kannatas linn suure tulekahju käes ning uus omanik Józef Czartoryski ehitas selle taas üles. Czartoryskite suguvõsa loss ehitati 1729-1731 (1980. aastail muudeti see praeguseks seminariks). Habsburgide Austria annekteeris linna Poola esimese jagamise ajal 1772. aastal maale tungides, andes linnale nimeks Kalwaria. 1887. aastal sai linna omanikuks Jan Kanty Brandys ning 1890. aasta paiku ilmus praegune nimi Kalwaria Zebrzydowska. 1896. aastal kaotas Kalwaria Zebrzydowska Austria võimude otsusel linnaõigused. 1906. aasta paiku ehitati Püha Joosepi kirik (kościół pw. św. Józefa). Esimese maailmasõja lõppedes sai linn 1918. aastal taas Poola osaks, Poola Vabariigi valitsus taastas Kalwaria Zebrzydowska linnaõigused 1934. aastal. Pärast Teist maailmasõda sõltus linna majanduse areng suuresti mööbli- ja puutööstuse laienemisest ning arvukaist palverändureist. Kalwaria Zebrzydowska sõpruslinnad on samuti Kolgata järgi nime saanud Kalvarija Leedus, Hameln Saksamaal ning Levoča Slovakkias. Linnapea on Augustyn Ormanty. Kalwaria Zebrzydowska koduleht
Curt Lindström

Curt Lindström (sündinud 26. novembril 1940 Uppsalas) on rootsi jäähokitreener. Ta oli aastatel 1985–1986 Rootsi jäähokikoondise peatreener ning võitis koondisega 1986. aasta MM-il hõbemedali. Aasta hiljem oli ta koondise teine treener, kui Rootsi tuli maailmameistriks. Aastatel 1993–1997 oli Lindström Soome jäähokikoondise peatreener. Tema juhtimisel tuli Soome 1995. aastal esimest korda maailmameistriks. Aasta varem võideti olümpiamängudel pronks- ja MM-il hõbemedal. Aastatel 2001–2004 oli ta Läti jäähokikoondise peatreener. Lindström on olnud Tampere Ilvese (2004–2005) ja Helsingi Jokerite (2005–2006) peatreener. Ta on treeninud ka Rootsi, Saksamaa ja Šveitsi klubisid. Soome jäähokimuuseum nimetas Curt Lindströmi 2004. aastal 148. jäähokilõviks. Curt Lindström Jäähokimuuseumi lehel
Soome jäähokimuuseum

Soome jäähokimuuseum on jäähoki ajaloole pühendunud muuseum Soomes Tamperes. Muuseum alustas tegevust 1979. aastal Tampere jäähallis, aastal 2000 koliti muuseumikeskusse Vapriikki. Jäähokimuuseum annab alates 1985. aastast välja jäähokilõvi aunimetust. Jäähokilõviks nimetatakse Soomes silma paistnud jäähokimängijaid, treenereid, kohtunikke ja hokiametnikke. Muuseumi koduleht