laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Warwicki Ülikool

Warwicki Ülikool (inglise keeles University of Warwick) on avalik-õiguslik ülikool Suurbritannias Coventry linnas. Ülikool asutati 1965. aastal. Ülikoolis õpib 23 570 üliõpilast. Ülikooli koduleht
Ramush Haradinaj

Ramush Haradinaj (sündinud 3. juulil 1968) on Kosovo poliitik. Ta oli 9. septembrist 2017 kuni 3. veebruarini 2020 Kosovo peaminister, sama ametit pidas ta ka aastatel 2004–2005. Ta on olnud Kosovo Vabastusarmee juht.
Võidula mõis

Võidula poolmõis (saksa keeles Karolinenhof in Kirchspiel Fennern, Kreis Pernau) on ehitatud 1872. aastal; see rajati Pärnu maakonda Käru jõe kaldale asuva klaasivabriku juurde (ehitatud 1822. aastal). Pulga külast 2 km idas asuva Karolinenhofi Rõika-Meleski peeglivabriku omanik Graubner asutas väikese mõisa ja ostis selleks maad Vana-Vändra mõisalt. Võidulaks nimetati asundus alles 1930. aastail, kui seal enam mõisa ei olnud. Arhitektuuriliselt esindab Võidula mõisa peahoone historitsistlikku stiili. Omapäraseks teevad hoone ülemise korruse väljapoole kumerad klaasid, mis on mõisa klaasivabrikus spetsiaalselt hoone jaoks valmistatud. Nüüdseks on "punnis klaase" alles veel vaid mõnedel üksikutel akendel. Lisaks on hoonel omapärased puitpits-kaunistused. Algselt oli mõis kasutusel häärberina ning vabriku kontorihoonena. Võidula mõisakompleks on tänapäeval Põhja-Pärnumaa valla omandis. Mõisas asub raamatukogu ning rahvamaja, samuti tegutseb seal külaselts. Klaasivabriku tootmishooneid nüüdseks praktiliselt säilinud ei ole (see lõpetas töö 1920. aastate majanduskriisi ajal), küll on aga säilinud mõisa hobusetall ning (osaliselt) pesukoda. Vändrast kaheksa kilomeetri kaugusel asuv mõis on üks vähestest Eestis säilinud puumõisatest. Legendi järgi olevat 1905. aasta rahutuste ajal mõisapõletajad tulnud tõrvikute ja hangudega mõisale tuld otsa panema, kuid kohalikud mõisamehed saatnud nad tagasi – "Põletame ise maha!". Kuid oma kodule siiski tuld külge ei pandud. Mõisa park ja Käru jõgi Mõisa park Mõisa park Mõisa interjöör Võidula mõis Eesti mõisaportaalis Silvia Paluoja. Võidula mõis karjub remondi järele Pärnu Postimees, 10. mai 2006
Uusbütsantsi stiil

Uusbütsantsi stiil ehk neobütsantsi stiil oli Bütsantsi stiili eeskujuks võttev ja matkiv historitsistlik arhitektuuristiil. Uusbütsantsi stiili kasutati enamasti sakraalsete ja avalike hoonete projekteerimisel. See sündis Lääne-Euroopas 1840. aastatel ja jõudis sajandi viimasel veerandil Venemaa Keisririiki, maailmasõdade vahelisel ajal rakendati seda ka Jugoslaavias. Lisaks on stiil peamiselt levinud Venemaa õigeusu kiriku mõjuväljas olnud Ida-Euroopa äärealadel Ukrainas ja Valgevenes, vähesel määral Baltimaades (sealhulgas Poolas) ning suuremal määral Balkani maades (sealhulgas Kreekas) ja Kaukaasias (enamasti Gruusias). Uusbütsantsi arhitektuur sisaldab Bütsantsi stiili elemente, mis on seotud õigeusu arhitektuuriga, mis pärineb 5.–11. sajandist, eriti Konstantinoopolist (vt Hagia Sophia) ja Ravenna eksarhaadist. Eestis on uusbütsantsi stiili ainus näide aastatel 1890–1898 arhitekt Paul Alischi projekti järgi ehitatud Issanda Ülestõusmise peakirik Narvas. Bütsants Serbia-Bütsantsi stiil Vene-Bütsantsi stiil
Gustav Samuel Leopold

Wittelsbachide pfaltskrahv Gustav Samuel Leopold (12. aprill 1670 – 17. september 1731) oli Kleeburgi pfaltskrahv aastatel 1701–1731 ja Zweibrückeni hertsog aastatel 1718–1731. Tema tiitlid olid Stegeborgi hertsog (Rootsis), Reini pfaltskrahv ja Baieri hertsog. Ta oli viimane Wittelsbachide Kleeburgi liini meessoost valitseja. Gustav Samuel Leopold sündis Stegeborgi lossis Söderköpingi lähedal Adolf Johanni noorima pojana. Kuna vanemad kohtlesid õdesid-vendi väidetavalt halvasti, siis aastal 1687 aitas Gustav oma õdedel Katarinal ja Maria Elisabetil põgeneda vanemate juurest Rootsi kuningliku õukonna kaitse alla, millest sai tolleaegses Rootsis skandaal. Ta sai isa järel valitsejaks aastal 1689.1701. aastal sai ta venna Adolf Johann II järel Kleeburgi pfaltskrahviks ja aastal 1718 nõo, Rootsi kuninga Karl XII järel Zweibrückeni hertsogiks. Kuninga surma järel muutus ta ka vastuvõetavaks kandidaadiks Rootsi troonile. Aastatel 1720–1725 oli tema residentsiks Jonas Erickson Sundahli ehitatud loss. Gustav Samuel Leopold suri Zweibrückenis ja maeti Alexanderkirchesse. Kuna ta oli Wittelsbachide Kleeburgi liini viimane meessoost liige, päris tema territooriumid Zweibrücken-Birkenfeldi pfaltskrahv Christian III. Hertsog Gustav lasi 1720. aastatel ehitada Zweibrückeni barokklossi, ehitaja oli rootslane Jonas Eriksson Sundahl. Rootsi poliitikas oli hertsog Gustav viimane mees isapoolse vanaema Katarina Vasa liinist. Pärast oma nõo, kuningas Karl XII surma sai Stegeborgi Gustavist üks vastuvõetavamaid kandidaate Rootsi ja Soome suurvürstiriigi troonile. Temast oleks edu korral saanud kuningas Gustav III. Kuid tema taha ei tekkinud Rootsis tugevat fraktsiooni ja tema järglusõigusi ajaloos eriti ei meenutata. Tema asemel sai Rootsi kuningannaks tema nõbu Ulrika Eleonora. Hertsog Gustav suri kuningas Fredrik I valitsemisajal. Tema Rootsi õigused päris kas tema vennapoeg, Ericsbergi krahv Karl Adolf Gyllenstierna, või tema õde, pfaltskrahvinna Marie Elisabeth von Kleeburg, või nende nõbu, hertsog Karl Friedrich. 10. juulil 1707 abiellus Gustav Leopold Ludwigi tütre Dorotheaga. Abielu oli lastetu. 13. mail 1723 abiellus ta morganaatiliselt Louise Dorothea von Hoffmanniga. Naine pöördus aastal 1723 katoliiklusse ja Saksa-Rooma keiser tõstis ta 3. märtsil 1724 aadliseisusse kui Hoffmanni krahvinna. Ka nemad ei saanud lapsi.
Easy Living

Easy Living on 1994 asutatud Eesti ansambel. Ivo Vanem – klahvpillid Toomas Vanem – kitarr Kalle Tetsmann – bass Roland Puusepp – trummid http://www.muusika.ee/ansamblid/easy-living.html (vaadatud 12.01.2017) Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Epordwerk

Epordwerk on 2010 asutatud Eesti ansambel. Karl-Kristjan Kingi – vokaal Rivo Kingi – klahvpillid, vokaal Manuel Vulp – soolokitarr ... Singel "Shutdown", 2010 ... http://www.muusika.ee/ansamblid/epordwerk.html (vaadatud 12.01.2017) Ansamblist andmebaasis Muusika.ee
Groundhog Day

Groundhog Day on 2006. aastal asutatud Eesti ansambel. Tõnn Tobreluts – laul, kitarr Tauno Tamm – soolokitarr, taustvokaal Indrek Mällo – basskitarr Mauno Tamm – trummid singel "Ei huvita", 2011 ... "Groundhog Day". muusika.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. jaanuar 2017. Vaadatud 4. veebruaril 2024. Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Horricane

Horricane on 2002. aastal asutatud Eesti raskemuusika ansambel. DRX – vokaal MRT – kitarr VRZ – kitarr TRK - basskitarr MDX – trummid ERX – vokaal PHN - kitarr ANZ – kitarr VX – basskitarr DZDZ – süntesaator allbum "The Lynch-Lawyers ", 2005 album "The End's Facade", 2009 album "Deportation / Tule eest", 2014 ... http://www.muusika.ee/ansamblid/horricane.html (vaadatud 12.01.2017) "Discogs - Horricane "The Lynch-Layers"". Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Suuk

Suuk oli aastal 1968 asutatud eesti rokkansambel, mis kandis esialgu nime Müstikud. 1969. aasta algusest tegutseti Tartu Kultuurihoones Raekoja platsil. Mängiti tantsuks Deep Purple'i, Uriah Heepi, Jethro Tulli muusikat, kontsertidel klassikalise muusika töötlusi (Grieg, Čiurlionis), omaloomingut. Ansambli klahvpillimängija Jaan Rässa tunnistati Eesti Televisiooni korraldatud instrumentaalansamblite konkursil parimaks orelimängijaks. 1973. aasta suvel oli ansambel sunnitud kultuurihoone juhtkonna ettepanekul nime vahetama, kuna varasema nime kasutamine oli keelatud. Uus nimi tuletati sellest, et ansamblis oli kuus liiget – Suuk on tagurpidi kuus. Suuk tegi 1976/1977. aastal kaasa Jaan Toominga lavastuse "Polonees 1945" muusikalises kujunduses teatris Vanemuine. Ansambel lagunes 1979. aastal. Põhikoosseis (august 1972 – 1977. aasta lõpp): Jaan Rässa – klahvpillid; Urmas Anderson – basskitarr, soolokitarr; Hain Salujärv – bass, akustiline kitarr; Madis Vaha – löökriistad; Tiit Kööbi – ansambli solist, akustiline ja rütmikitarr, tamburiin; Margus Anderson – flööt, saksofon, suupill; Aleksander Müller – külalissolist Lisajõud: Lembit Priks – teised löökriistad Indrek Luberg – heli Eerik Rebane – heli 1974. aasta mais ühines ansambliga Silvi Vrait (lahkus 1975. aastal). 1974. aasta sügisest 1976. aasta märtsini olid Jaan Rässa ja Hain Salujärv ära, neid asendasid Arvo Lepik (klahvpillid), Toivo Lepik (basskitarr), Toomas Taul ja Rein Soontak. 1976. aastal toimunud noorte muusika festivalil Viljandis olid ansambli külalissolistid Anne Maasik ja Aleksander Müller Vanemuisest. 1977. aasta kevadel tulid ansamblisse Eve Vares ja Seidi Kudu ning tegid kaasa ka suvised ringreisid. Teine solist oli Fjodor Tint. "Suuk 1976" (CD, 2000) Ansamblid: Suuk (vaadatud 12.01.2017) Polonees 1945 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Lavakunstikooli Eesti teatrilavastuste andmebaas (vaadatud 14.01.2017) Ansamblist Suuk andmebaasis Muusika.ee Suuk 1976 YouTube'is Suuk 1972–1978 YouTube'is (ülevaade ansambli tegevusest: ajaleheartiklite väljalõiked, heli- ja videokatkendid, fotod, mälestused) KÖP. OI, AEGU AMMUSEID... Ansambel Suuk. Eesti Raadio 2001 (Ansambli Suuk ajaloost ja tegevusest räägivad selle liikmed Aleksander Müller vokaal, klaver; Anne Maasik vokaal. Saate autor ja intervjueerija Vello Mikk. Saade pole säilitatud terviklikult, põhiliselt intervjuud) Ideaalmaailmad: IDEAALMAAILMAD. Suuk - "Suuk 1976" (1976). Eesti Raadio 2004 (Ansambli Suuk heliplaadi (1976) tutvustus. Räägivad: Aleksander Müller ja saate autor Jaan Tootsen, toimetaja: Tiia Teder.)
Süütu Vanaema

Süütu Vanaema oli 1981. aastal asutatud Eesti ansambel. Andres Jaadla – kitarr Gunnar Kuhi – pillimees Riho Rosberg – pillimees Ivar Einloo – pillimees http://www.muusika.ee/ansamblid/suutu-vanaema.html (vaadatud 12.01.2017) Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Una Bomba

Una Bomba on 1996. aastal asutatud Eesti ansambel. Allan Hmelnitski – kitarr Tarvo Hanno Varres – basskitarr Tony De Trompet (Tõnu Pedaru) – vokaal Ajukaja (Raul Saaremets) – löökpillid, efektid album "Honey Combat", 1997 album "Aerosol", 2001 http://www.muusika.ee/ansamblid/una-bomba.html (vaadatud 12.01.2017) Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
House of Games

House of Games on 1993. aastal asutatud Eesti ansambel. Erik Meremaa – vokaal Mart Veski – basskitarr Ian Mikael Kirss – trummid Erkki Reimann – kitarr ... album "House Of Games", 1994 album "Have You Ever Seen The Rain?", 1995 album "Rise & Shine", 2007 singel "Sinu Unenäod", 2009 ... http://www.muusika.ee/ansamblid/house-of-games.html (vaadatud 12.01.2017) Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Long Loff

Long Loff on 1990. aastal asutatud Eesti ansambel. Tiit Altosaar – trummid Andres Aak – kitarr Jüri Roosa – bass Eero Valdna – laul singel "Heroes Never ...", 1990 album "Long Loff", 1990 singel "Fairy Secrets", 1990 http://www.muusika.ee/ansamblid/long-loff.html (vaadatud 12.01.2017) Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Luarvik Luarvik

Luarvik Luarvik on 1998. aastal asutatud Eesti ansambel. Mihkel Kleis – süntesaatorid Andres Lõo – löökriistad Lauri-Dag Tüür – kitarrid Silver Ulvik – löökriistad Roomet Jakapi – vokaal album "Baltic Station Session", 2000 album "Tabamata ime", 2002 album "Passioon & Fuuga", 2004 ... http://www.muusika.ee/ansamblid/luarvik-luarvik.html (vaadatud 12.01.2017) Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Mantra Gora

Mantra Gora on 2004. aastal asutatud Eesti ansambel. Marilyn Jurman – vokaal Eerik Kändler – kitarr Elerin Velling – vokaal Karl Kanter – kitarr Siim Usin – basskitarr ... album "Valgete lillede vallast", 2005 singel "Haldjatants", 2005 album "Mantra Gora", 2011 ... http://www.muusika.ee/ansamblid/mantra-gora.html (vaadatud 12.01.2017) Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Mushy

Mushy on 2005. aastal asutatud Eesti raskemuusika ansambel. Taavi Holter – vokaal Rauno Kutti – kitarr Sander Haugas – kitarr Silver Haugas – basskitarr Rauno Pella – trummid singel "Little Boys Life In Line", 2006 singel "Burn The Sky", 2006 singel "The Hit / Revolution", 2007 ... http://www.muusika.ee/ansamblid/mushy.html (vaadatud 12.01.2017) Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Noisy Nation

Noisy Nation oli 1990. aastatel tegutsenud Eesti ansambel. Artur Abdul ... "Revolution", 1996 (koos ansambliga Must Q, kassett) laul "Shake da Body" ... Kadunud poplaulja Artur Abdul leitud, SL Õhtuleht, 14. november 2007
Opium Flirt

Opium Flirt on 2006. aastal asutatud Eesti ansambel. Ervin – kitarr, klaver, süntesaator, elektroonika (inglise electronics) Erkki – trummid, flööt, elektroonika (inglise electronics) album "Tehislend", 2007 album "DejaVoodoo", 2010 http://www.muusika.ee/ansamblid/opium-flirt.html (vaadatud 12.01.2017) Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Sotsiaalmeedia turundus

Ühismeedia turundus hõlmab toodete–teenuste reklaami ja müüki ühismeediakanalites (sotsiaalmeedia platvormid, veebilehed jms), kus ettevõtted saavad kujundada oma mainet ja luua vahetuid suhteid teenuste või toodete tarbijatega. Sotsiaalmeedias turundamine on ettevõtetele üks võimalus edastada oma sõnumit erinevatele huvirühmadele, sh praegustele ja potentsiaalsetele klientidele, töötajatele, ajakirjanikele, blogijatele ja üldsusele. Turunduskampaaniaid sotsiaalmeedia platvormidel võidakse juhtida, et soodustada ettevõttele vastavalt soovitud sotsiaalmeediamaine loomist. Enamikul sotsiaalmeedia platvormidel on võimalik jälgida ja analüüsida reklaamikampaaniate kulgu, meeldivust ja vaadatavust. Efektiivse tagasiside saamiseks sotsiaalmeedias peab tarbijatele andma võimaluse kommenteerida ettevõtte turunduskampaaniat. Sotsiaalmeedia turundust võivad kasutada nii ettevõtted, mittetulunduslikud organisatsioonid kui ka riiklikud institutsioonid oma sõnumite edastamiseks või maine kujundamiseks. Sotsiaalmeedia turundust kirjeldatakse kui ühte peamist kommunikatsiooni vahendit, mis muudab ettevõtted kättesaadavamaks ja tema tooted või teenused tarbijale nähtavamaks. See on ainus turundusvorm, mis võib vahetult mõjutada tarbija otsust.[viide?] Erinevalt traditsioonilisest meediast, mis on sageli väga kulukas paljudele ettevõtetele, ei nõua sotsiaalmeedia turundusstrateegia astronoomilist eelarvet. Ettevõtted kasutavad sotsiaalmeedia platvorme nagu Facebook, Twitter, YouTube ja Instagram, et jõuda laiema tarbijaskonnani peaaegu tasuta või väikese raha eest. See pakub ettevõtetele võimalust lähemalt suhelda klientidega ja kliendid saavad kohe postitada kommentaare toodete või teenuste kohta. Seega on sotsiaalmeedia turundus kujunenud oluliseks suhete ja usalduse loomisel tarbijatega.
Ernst Seim

Ernst-Richard Seim (13. mai 1895 Vastseliina – 26. september 1979 Rootsi) oli eesti majandustegelane. Sündis Võrumaal põllumehe pojana. 1911. aastal tuli ta Tallinna J. ja A. Paalmanni trükikotta õpipoisiks, kus õppis raamatuköite, trükkimise ja ladumise osakondades. Samal ajal käis õhtukoolides, mis võimaldas 1915. aasta lõpul Taškendis sõjaväekohustust täites lõpetada eksternina gümnaasium. Võttis osa Esimesest maailmasõjast ja Eesti Vabadussõjast. 1929. aastal siirdus ärisse, töötades kontorijuhatajana, raamatupidajana, tolliametniku, ärijuhina, filmitöösturina. 1931. aasta algul asus töösturite ja kaupmees ajalehe ärijuhiks. Sama aasta sügisest oli tegev töösturite ülemaalise kongressi peasekretärina. 1932. aastal töötas "Üleriikliste Kaupmeeste Seltside Keskliidu Teadete" esimese tegevtoimetajana. 1932. aasta detsembris astus Jüri Kodrese kaubamaja teenistusse. Oli üleriiklike kaupmeeste kongresside peasekretär ja referent. Oli tegev paljudes seltskondlikes organisatsioonides. Noorte Meeste Kristlikus Ühingus juhatuse liikmena kutsus 1927. aastal ellu NMKÜ einelaua. Organiseeris ja juhtis Ühisabi Kuldsüdame korjandusi. Oli Tööstuse-Kaubanduse Esindajate Ühingu organiseerija ja esimees. Tallinna Kaupmeeste Seltsi liige. Tema poeg oli keemik ja mikrobioloog, soomepoiss, sotsiaaltöötaja ja eesti aktivist Rootsis Jüri Seim. "Ernst Seim. 25. a töötanud majandustegelasena". Uus Eesti, nr. 319. 24. november 1936. Vaadatud 13.01.2017.
Knud Lavard

Knud Lavard (ka Kanut; 12. märts 1096 – 7. jaanuar 1131) oli Taani prints, Taani kuningas Erik Hea ja kuninganna Boedil Thurgotsdatteri ainuke seaduslik poeg. Knud Lavard ise kuningaks ei saanud, kuid tema poeg Valdemar I lasi ta kanoniseerida pühakuna. Knud Lavard mõrvati 7. jaanuaril ja see on ka tema mälestuspäev pühakuna. Oma onu, kuningas Nielsi käsul sai temast Lõuna-Jüütimaa hertsog kohustusega kogu territooriumit vendide eest kaitsta. Kui Saksa-Rooma keiser Lothar III Knudi kui vendide kuningat tunnustas, vihastas Niels ja kuulutas Knudi oma rivaaliks. Kaks onupoega tapsid Knudi Haraldstedi metsas. Kui Knudi poeg Valdemar I kuningaks sai, saavutas ta Roomas oma isa pühakuks kuulutamise (oli see ju vendidele ristiusu viinud ja õiglaselt valitsenud). Lundi ja Uppsala peapiiskopid andsid tunnistust ta elu ja imetegude kohta ning paavst Aleksander III kanoniseeris ta 1170. Algselt oli Knudi mälestuspäev 7. jaanuaril, hiljem viidi see üle 25. juulile. Kanut tähendas muinasskandinaavias 'toredat, uhket' ja nimi muutus populaarseks tänu Taani kuningale Knud IV-le, keda austati kõigis põhjamaades. Nimi on meil tarvitusel ka lühendina Nuut, mis nüüd esineb vaid perekonnanimena. Kanut Lavardi ei maksa segamini ajada Taani kuninga ja kaitsepühaku Knud IV-ga (1043–1086). http://www.folklore.ee/Berta/tahtpaev-nuudipaev.php Kristi Tarand. Pühakuteraamat: nende elulood, teod ja ikonograafilised embleemid. Tallinn: Perioodika, 1995, lk 110-111.
Kaljazini rajoon

Kaljazini rajoon on haldusüksus Venemaal Tveri oblasti idaosas. Piirneb lõunas ja edelas Moskva oblastiga ning kagus Jaroslavli oblastiga. Rajoonis on Kaljazini linn ja 330 maa-asulat. Halduslikult jaguneb rajoon 1 linna- ja 4 külaasunduseks. Q126684906 Rajooni koduleht
Olenino rajoon

Olenino rajoon on haldusüksus Venemaal Tveri oblasti lõunaosas. Piirneb lõunas Smolenski oblastiga. Rajoonis on Olenino alev ja 338 maa-asulat. Halduslikult jaguneb rajoon 1 linna- ja 6 külaasunduseks. Q126684906
Nelidovo rajoon

Nelidovo rajoon on haldusüksus Venemaal Tveri oblasti lõunaosas. Rajooni halduskeskus on Nelidovo linn. Halduslikult jaguneb rajoon 1 linna- ja 5 külaasunduseks. Q126684906 http://www.nelidovo.su
Easy Living (täpsustus)

Easy Living võib tähendada järgmist: Easy Living (ansambel), Eesti ansambel ...
Vladimiri sõjakool

Vladimiri sõjakool (vene keeles Владимирское военное училище) oli sõjakool Venemaa keisririigis Peterburis. Koolis valmistati ette jalaväeohvitsere. Kool asutati 1. detsembril 1869. Kool kandis aja jooksul mitmeid nimesid: 1869–1908 Санкт-Петербургское пехотное юнкерское училище 1908–1910 Санкт-Петербургское военное училище 1910–1917 Vladimiri sõjakool (vene keeles Владимирское военное училище).
Viiuldaja katusel

"Viiuldaja katusel" (inglise "Fiddler on the Roof") on üks tuntumaid Broadway muusikale. Muusikali helilooja on Jerry Bock, libreto autor on Joseph Stein ja laulutekstide autor Sheldon Harnick. Muusikal põhineb Šolem Alejchemi teosel "Piimamees Tevje". Maailmaesietendus toimus 22. septembril 1964 Broadway Imperial Theatres ning lavastust mängiti seal rohkem kui 3000 korda. Muusikal on võitnud ka üheksa Tony auhinda. Muusikal räägib juutide elust Venemaa keisririigis enne keisri kukutamist. Muusikali pealkiri on võetud Marc Chagalli maali "Viiuldaja" (inglise "The Fiddler") järgi. 1989 – Estonias (lavastaja Georg Malvius; peaosades Jüri Krjukov / Peeter Oja, Helgi Sallo / Katrin Karisma) 2003 – Vanemuises (lavastaja Vahur Keller; peaosades Hannes Kaljujärv ja Kaire Vilgats) 2016 – Estonias (lavastaja Georg Malvius; peaosades Mait Malmsten ja Evelin Võigemast / Liina Vahtrik) „Oleksin ma rikas“ „Kosjamoor“ „Tõuseb päike, loojub päike“ Viiuldaja katusel. Rahvusooperi Estonia veebileht (vaadatud 15.08.2019).
Viini Tehnikaülikool

Viini Tehnikaülikool (saksa Technische Universität Wien) on avalik-õiguslik tehnikaülikool Austrias Viinis. Kool asutati 1815. aastal polütehnilise instituudina. Kool sai ülikooli staatuse 1975. aastal. Tänapäeval on ülikoolis kaheksa teaduskonda 56 instituudiga. Ülikoolis õpib 17 600 üliõpilast ja töötab 1800 õppejõudu. Viini Ülikool Ülikooli koduleht
Viini Riigiooper

Viini Riigiooper (saksa keeles Wiener Staatsoper) on Austria pealinnas Viinis asuv ooperiteater. Viini Riigiooperi hoone valmis 1869. aastal ja avati sama aasta 25. mail Wolfgang Amadeus Mozarti ooperiga "Don Giovanni". Teise maailmasõja ajal 1945. aastal sai hoone tugevasti kannatada.  Viini Riigiooper – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Viini Riigiooperi koduleht
Viini Kunstiakadeemia

Viini Kunstiakadeemia (saksa keeles Akademie der bildenden Künste Wien) on kunstiakadeemia Austrias Viinis. See on üks vanimaid kunstiakadeemiaid Euroopas. Viini Kunstiakadeemia on 2006. aastast Eesti Kunstiakadeemia partnerülikool ERASMUS+ programmis. Õppeasutuse ajalugu ulatub aastasse 1692, kui õukonnakunstnik Peter Strudel asutas erakunstikooli. 1772. aastal ühendati kõik Viinis tegutsevad kunstikoolid üheks kunstiakadeemiaks. 1998. aastal sai kunstiakadeemia ülikooli staatuse. Kunstiakadeemia koduleht
Valgevene Teaduste Akadeemia

Valgevene Teaduste Akadeemia (lühemalt Valgevene TA; vene Национальная академия наук Беларуси) on teaduste akadeemia Valgevenes Minskis. Teaduste Akadeemia asutati 1. jaanuaril 1929. Valgevene TA koduleht
Skapiškise vald

Skapiškise vald (leedu keeles Skapiškio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kupiškise rajoonis. Valla pindala on 142 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1669 inimest. Valla keskus on Skapiškise alev, kus aastal 2011 oli 403 elanikku. Vallamaja asub aadressil Varpo a. 3. Vallavanem on Ričardas Kiaulėnas. Vallas asub ka Skapiškise raudteejaam, kus aastal 2011 oli 85 elanikku. Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid: Skapiškio seniūnija [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 13.01.2017. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 09.01.2017.
1178

1178. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad - 1170. aastad - 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad Aastad: 1173 1174 1175 1176 1177 - 1178 - 1179 1180 1181 1182 1183 ... ... Snorri Sturluson, islandi ajaloolane ja poliitik Antoku, Jaapani keiser ...