laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pekka Erelt

Pekka Erelt (sündinud 21. aprillil 1965) on eesti ajakirjanik. Pekka Erelt lõpetas 1983. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1990. aastal Tartu Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal. Töötas 1992. aastal ajakirja Sina ja Mina toimetuses. Alates 2009. aastast on Pekka Erelt Eesti Ekspressi ajakirjanik. "Mardiöö unenägu", valimik EÜS "Veljesto" mardiooperite aariaid (koostaja), Loomingu Raamatukogu 1989. Eerik Laid. "Paopaigad" (koostaja; koos Hando Runneliga), Ilmamaa 1997, ISBN 9985821335. "Meie Lennart. President Lennart Meri anekdootides, tõsilugudes ja pajatustes" (koostaja; koos Tarmo Vahteriga), Tänapäev 1999, ISBN 9985921224. "Eestlase raha läbi aegade" (koos Mart Laari, Ivar Leimuse ja Ivar Sakiga), Eesti Ekspressi Kirjastus 2006, ISBN 9985962567. "Surnud luuraja tagasitulek. Spioonilugusid Eestist ja eestlastest" (Hea Lugu 2013). Tema vanemad on Tiiu ja Mati Erelt. Pekka Erelti artiklid Eesti Ekspressis Pekka Erelt. Peeter Hirmus Eesti Ekspress, 7. september 2006 Pekka Erelt. “Palusalu, anna valu!” Eesti Ekspress, 27. juuli 2006 Pekka Erelt. Jüri Vilmsi teine hukkamine Eesti Ekspress, 11. jaanuar 2007 Pekka Erelt. Heinz Valk: Aitab! Eesti Ekspress, 17. mai 2007 Pekka Erelt. Eestlane, kelle kunsti hindas Lenin Eesti Ekspress, 2. august 2007 Pekka Erelt. Hüpe läbi raudse eesriide ehk sangarid, spioonid ja kameeleonid Eesti Ekspress, 8. märts 2017
Kaardiprojektsioonide loend

See loend loetleb kaardiprojektsioone. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Airy projektsioon Aitoffi projektsioon Albersi õigepindne kooniline projektsioon Behrmanni õigepindne silindriline projektsioon Bipolaarne konformne kooniline projektsioon Boggi eumorfne projektsioon Bonne projektsioon Cassini projektsioon Collignoni projektsioon Eckerti I projektsioon Eckerti II projektsioon Ekvidistantne asimuutprojektsioon Ekvidistantne kooniline projektsioon Ekvidistantne silindriline projektsioon Galli ortograafiline silindriline projektsioon Galli (stereograafiline silindriline) projektsioon Gnomooniline projektsioon Gnomooniline põikprojektsioon Goode projektsioon Hammeri projektsioon Hatano asümmeetriline õigepindne projektsioon Konformne polükooniline projektsioon Lamberti konformne kooniline projektsioon (vaata ka LAMBERT-EST) Lamberti õigepindne asimuutprojektsioon Lamberti õigepindne projektsioon Lamberti õigepindne silindriline projektsioon Loksimutaalne projektsioon McBryde-Thomase lamepolaarne paraboolprojektsioon McBryde-Thomase lamepolaarne sinusoidprojektsioon Mercatori kaldprojektsioon Mercatori projektsioon Mercatori universaalne põikprojektsioon (UTM) Milleri silindriline projektsioon Mollweide projektsioon Orteliuse ovaalprojektsioon Ortograafiline projektsioon Paraboolne projektsioon Perspektiivne asimuutprojektsioon Perspektiivne kooniline projektsioon Petersi projektsioon Polükooniline (ameerika) projektsioon Robinsoni projektsioon Ruutlabaprojektsioon Sinusoidne projektsioon Stereograafiline projektsioon Tsentraalne silindriline projektsioon Täisnurkne polükooniline projektsioon Universaalne stereograafiline polaarprojektsioon (UPS) Van der Grinteni I projektsioon Wagneri VII projektsioon Werneri projektsioon Wiecheli projektsioon Winkeli kolmikprojektsioon Winkeli projektsioon Õigepindne silindriline põikprojektsioon
Charlie Jenkins

Charlie Jenkins (õieti Charles Lamont Jenkins; sündinud 7. jaanuaril 1934 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide endine kergejõustiklane. Melbourne'i olümpiamängudel 1956 võitis ta 400 m jooksu ja kuulus ka USA 4x400 m teatejooksu võidukasse meeskonda. Barcelonas 1992 võitis 4x400 m teatejooksu olümpiakulla meeskonna varumehena ka tema poeg Chip Jenkins. See oli esmane juhus, kui isa ja poeg on võitnud olümpiakulla ühel ja samal alal.
Tõnis Saarts

Tõnis Saarts (sündinud 23. märtsil 1978) on eesti politoloog ja õppejõud. Ta on Tallinna Ülikooli ühiskonnateaduste instituudis võrdleva poliitika dotsent. Ta kaitses 2017. aastal Tallinna Ülikoolis riigiteaduste ja politoloogia doktorikraadi väitekirjaga "The Sociological Approach in Party System Analysis: The Baltic States in the Central and Eastern European Context" ("Sotsioloogiline lähenemine erakonnasüsteemide analüüsil: Balti riigid Kesk- ja Ida-Euroopa kontekstis")“. Tõnis Saarts. Tallinna Ülikooli koduleht Tallinna Ülikoolis kaitstud doktoritöö uuris Balti riikide erakonnasüsteemide kujunemist. ETIS Tõnis Saarts. ETIS Tõnis Saarts. Pronksisõja juured Eesti Ekspress, 14. juuni 2007 TÕNIS SAARTS: IRL-i luhtunud torusõda Ärileht, 24. september 2007 ja selle kriitika, autoriks Kaarel Tarand, epl.delfi.ee TÕNIS SAARTS: minevikus tuhnimine ei ole poliitvõitluses uus relv EPL, 24. oktoober 2007 Tõnis Saarts: Oravajahi hooaeg on alanud Delfi, 1. november 2007
Calvin Smith

Calvin Smith (sündinud 8. jaanuaril 1961 Boltonis Mississippi osariigis) on Ameerika Ühendriikide endine kergejõustiklane, sprinter. Ta on püstitanud 100 m jooksus maailmarekordi ning on 200 m jooksus kahekordne maailmameister. Smith oli kahtluseta 1980. aastate üks parimaid sprintereid, kuid tagasihoidliku mehena jäi ta teise karismaatilisema ameerika sprindikuulsuse Carl Lewise varju. 3. juulil 1983 purustas Smith Colorado Springsis Jim Hinesi 15 aastat tagasi México olümpiamängudel joostud maailmarekordi, saades tulemuseks 9,93. Nii Hinesi kui ka Smithi tipptulemused sündisid kõrgmäestiku tingimustes. Samal aastal sai ta Helsingi maailmameistrivõistlustel kaks kuldmedalit – 200 m jooksus ja sprinditeates – ning hõbemedali 100 m distantsil, kaotades Lewisele. 4×100 meetri teatejooksus püstitas USA teatenelik maailmarekordiks 37,86. Los Angelese olümpiamängudel 1984 sai ta kulla 4×100 m teatejooksus. Taas võideti maailmarekordiga – tulemusega 37,83. 1987. aasta Rooma maailmameistrivõistlustel tuli ta 200 meetri jooksus uuesti maailmameistriks. 1988. aastal Souli olümpiamängudelt sai Smith pronksmedali 100 m jooksus. Ta ületas küll finišijoone neljandana, aga jooksu võitja Ben Johnson diskvalifitseeriti dopingu tarvitamise pärast. Seda jooksu on nimetatud ka kõigi aegade räpaseimaks jooksuks, sest ka Carl Lewis (kuldmedal), Linford Christie (hõbemedal) ja Dennis Mitchell (4. koht) on karjääri jooksul andnud positiivseid dopiguproove. Peaaegu kindlana tundunud teatejooksu kulda USA Soulist aga ei saanudki, kuna eeljooksus ei suutnud jooksjad vahetada teatepulka selleks lubatud alas ja finaali ei jõutudki. Smith jätkas jooksmist 1990. aastateni ja veel 1992. aastalgi võitis ta kuldmedali IAAF-i karikavõistlustel 4×100 m teatejooksus. Calvin Smith Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Kalju Otu

Kalju Otu (Kalju Otto, 10. aprill 1904 Toila, Voka vald, Virumaa – 6. aprill 1984) oli Kunda esimene linnavanem, hiljem Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi äratundmis- ja marsruutagent. Õppis 1922–1929 (lõpetas 1929) Tartu Ülikoolis õigusteadust. Talupidaja ja kaupmees Toilas, kohtu-uurija sekretär Jõhvis, 1934–1937 Voka vallavanem, 1937–1938 Kunda alevivanem, 1938–1940 Kunda linnavanem. Omakaitse Sihtkapitali Kunda linna toimkonna juhatuse esimees, Kunda linna VKÕ ühingu esimees. 1941. aasta suvel juhtis ta Jõhvi vallas metsavendade laagrit, Saksa okupatsiooni ajal oli Omakaitse Toila rühma ülem, alates 1942. aasta kevadest töötas Julgeolekupolitseis Narvas ja Kohtla-Järvel. Alates 1944. aasta sügisest varjas ta end Läänemaal. Ta arreteeriti 6. augustil 1946 Aulepa külas Läänemaal, viibis hiljem vangistuses Tobolskis Tjumeni oblastis. Juurdluse käigus andis ta põhjalikke andmeid 96 SD töötaja, 71 salaagendi ja 16 metsavenna kohta. 17. juunil 1947 oli ta äratundmisagent nimega Tartu. 1947. aasta lõpuks oli ta üles otsinud ja tuvastanud 150 tagaotsitavat isikut. 1948. aastal infiltreerus ta rahvuslikku salaorganisatsiooni Vaba Eesti ja oli suutnud 20. septembriks 1948 välja selgitada 25 Vaba Eesti liiget. 1957. aastal otsiti tema kaudu taga Karl Jürgensit[viide?]. Suuri muudatusi omavalitsuse ametikohtadel, Lääne Elu : Läänemaa häälekandja, 31. juuli 1940 Toila ja tema ülikooli haridusega vallavanem. Uus Eesti, 13. juuni 1936, nr. 158, lk. 10. Uued juhid Kunda alevile. Uus Eesti, 18. aprill 1937, nr. 105, lk. 1. Kommunismiohvrite andmebaas TÜ üliõpilased
Eduard Sillasoo

Eduard Sillasoo (14. juuli 1899 Kavastu vald – 21. mai 1940) oli eesti advokaat. 1919–1920 õppis Tartu Ülikoolis matemaatikat ja loodusteadusi, 1920–1928 õigusteadust (lõpetas 1928). Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. 1935–1938 vandeadvokaat Tartus. Ta maeti Maarja kalmistule. Surmakuulutus Postimees, nr. 136, 23. mai 1940 Ülikooli lõpetasid Kaja, nr. 232, 3 okt. 1928
Elmar Liik

Elmar Johannes Liik (4. juuni 1895 Kärdla – 19. juuli 1975 Tartu) oli eesti agronoom. Liik õppis Riia Polütehnilises Instituudis (Moskvas) 1916–1917, Balti Tehnikaülikoolis 1918 ja Tartu Ülikoolis 1919–1926 (lõpetas viimase 1926 cum laude) agronoomiat. Kaitses 1927. aastal agronoomiamagistri (väitekiri "Nuumloomade, eriti sigade söötmisnormid uuemate uurimuste valgustusel") ja 1939. aastal agronoomiadoktori kraadi (väitekiri "Eesti šropširi lammaste villa morfoloogiliste omaduste ja rendemendi uurimusi"; atesteeritud 1946). Ta oli korporatsiooni Vironia vilistlane. Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. 1922–1929 oli ta Vahi põllutöökooli õpetaja, 1926–1928 Tartu Ülikooli teaduslik stipendiaat Saksamaal, Rootsis ja Taanis, 1929–1931 Põllutööministeeriumi seakasvatuse eriteadlane ning 1928–1951 Tartu Ülikooli õppejõud (1932 dotsent, 1939 professor). 1944–1945 elas Liik Saksamaal.
Jüri Poska

Jüri Gabriel Poska (8. jaanuar 1919 Helsingi – 12. jaanuar 1974 Sundbyberg) oli eesti advokaat ja õigeusu preester. Jüri Poska oli Jaan Poska noorim poeg. Ta alustas kooliteed Pariisis Montigne'i lütseumis, lõpetas 1937. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi ja 1942. aastal cum laude Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Ta oli Tallinnas kohtuameti kandidaat. Suure põgenemise lainega Rootsi jõudnuna töötas ta aastail 1944–1946 Malmö tööametis, seejärel oli praktiseeriv jurist. Paguluses lõpetas ta Stockholmi Ülikooli õigusteaduskonna. Ühiskondlikes ametites oli ta aastail 1945–1946 Malmös Noorte Meeste Kristliku Ühingu esimees, Eesti Komitee juriskonsult, paljude kiriklike organisatsioonide liige. 1972. aastal pühitseti ta Münchenis ukraina Peeter-Pauli õigeusu kirikus preestriks. Pühitsemine toimus kahes etapis: laupäeval, 5. augustil 1972 pühitseti Jüri Poska lugejaks, hüpodiakoniks ja diakoniks ning pühapäeval, 6. augustil 1972 toimunud piiskoplikul jumalateenistusel preestriks. Pühitsemise viis läbi piiskop Orest (ukrainlane USA-st), keda assisteerisid ülempreester Palladius, diakon Aleksander ja sakslasest hüpodiakon Horst. Jüri Poska on maetud Stockholmi Metsakalmistule. Jüri Poska oli abielus luuletaja Helve Poskaga (26. märts 1925 Haapsalu – 14. aprill 2020 Stockholm), neil oli neli last. Püha Piiskop Platoni orden Eesti Rahvusfondi kuldmärk Katoliiklik teenetemärk Notre Dame des Victoires Jüri Poska. The Martyrdom of Bishop Platon, Culture Fund of the Estonian Apostolic Orthodox Church, Stockholm 1968. Voldemar Kures. Jüri Poska 50-aastane. Vaba Eesti Sõna, 23. jaanuar 1969 Usk ja Elu. Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku väljaanne, nr 2, 1972 P. Ainsaar. Jüri Poska in memoriam. Eesti Päevaleht (Rootsi), 2. veebruar 1974, nr. 9, lk. 8. Sissekanne Väliseesti isikuloolises andmebaasis (VEPER)
Andresepäev

Andresepäev (ka Andrusepäev) on 30. november, apostel Andrease mälestuspäev ja eesti rahvakalendri tähtpäev. Eestis polnud andresepäev kuigi eriline püha. Šotimaal on andresepäev seevastu rahvuspüha, kuna Andreas on Šotimaa kaitsepühak. Ka Šotimaa lippu (valge diagonaalrist sinisel taustal) nimetatakse püha Andrease lipuks. Pühaku nime kandvas Saint Andrewsi linnas toimub andresepäeva puhul nädalapikkune festival ning Edinburghi lossis lastakse rahvas andresepäeval tasuta vaatama Šoti kuningate kroonimiskivi ehk Scone'i kivi. Andresepäev on riigipüha ka Rumeenias. Andreas on lisaks Šotimaale ka Kreeka, Rumeenia, Venemaa, Ukraina, Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhaadi ja Barbadosel asuva St Andrew' haldusüksuse kaitsepühak.[viide?] Paljudes maades on andresepäev kirikuaasta alguse maksupäev. Nii Lääne-Euroopas kui ka Venemaal, Valgevenes ja Ukrainas pöörduti püha Andrease poole abielu ja lastesaamise asjus, samuti paluti temalt kaitset haiguste vastu. Tüdrukud ennustasid sel päeval tulevast abikaasat, samuti valati tina (mis on Eestis tavaks vana-aastaõhtul). Andrease rist pidi kaitsma välgu eest, jõulukuud on mitmel pool kutsutud Andrease kuuks.[viide?] Venemaal ennustati sel päeval ilma jääaluse vee häält kuulates. 20. sajandi teisest poolest tuntakse andresepäeva advendiaja algusena. Aastatuhande vahetusel levis Eestisse Skandinaavia komme panna sel puhul aknale küünlaid. Andresepäeval võivad lapsed avada esimese luugi advendikalendris, kus iga päeva luugi taga ootab maiustus. Algselt tehti taolisi kalendreid ise, tänapäeval kasutatakse poest ostetud advendikalendreid. Tänapäeval on andresepäev Eestis märksa vähem tuntud, kui mardi- ja kadripäev, samas oli andresepäeval vanasti kombeks samamoodi santimas käia, kui mardi- ja kadripäeviti. Andreseks käisid maskeeritud või tahmaste nägudega mehed, kes laulsid mardi- ja kadrilaule refrääniga "Andres, Andres" ja said selle eest kinke. Sarnaselt Lääne-Euroopaga (ehkki mitte nii sageli) ennustati ka Eestis andresepäeval tulevast armsamat (nagu paljudel teistelgi talve- ja kevadepäevadel). Et teda unes näha, kasutati mitmeid abinõusid: lausuti sõnu "Eos, Meos, püha Andres, näita mulle mu südame armukest", puistates voodi ette viljateri või linaseemneid; söödi soolast; jäeti pestud nägu kuivatamata; pandi vastassoo rõivisse; padja alla asetati poolik õun jms. Andresepäeval lõppes kadripäeva aegne sula ning saabus talvepakane. Sel puhul oli kombeks teha öö läbi tuld. Jõuluaja alguse kohta andresepäeval käis salm: "Andres aus mees annab jõulud, Toomas toores mees toob jõulud, Peeter pitk mees peab jõulud." "Andresepäev - 30. november" Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis Berta (vaadatud 4. veebruaril 2013) "ANDRESEPÄEV (St Andrew's Day)" Eesti Šoti Kultuuriseltsi kodulehel (vaadatud 6. novembril 2016) Полуянов И. Д. Деревенские святцы / Научный редактор И. А. Кузьмин. — М.: Технологическая школа бизнеса, 1998 Andresepäev[alaline kõdulink] EELK Kaarli koguduse kodulehel (vaadatud 4. veebruaril 2013) Andresepäevast Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis Berta "ANDRESEPÄEV (St Andrew's Day)" (arhiiviversioon) OÜ Scottest kodulehel Andresepäev EELK Kaarli koguduse kodulehel
Richard Ränk

Richard Ränk (22. aprill 1914 Jõgeva – 25. detsember 1973 Pacific Palisades, Los Angeles, California, USA) oli eesti õigusteadlane. Lõpetas 1931 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi, 1936 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, magistriväitekiri (1940, TÜ) "Rahvusvahelis-õiguslik tunnustamine sõdiva poolena ja insurgentidena", dr. jur. (1944, Heidelbergi Ülikool), väitekiri "Gültigkeit der nichtpolitischen Kollektivverträge in der Kriegzeit". Ta oli Korp! Sakala liige aastast 1934. Oli 1936–39 TÜ stipendiaat Helsingis ja Inglismaal, 1941–42 TÜ rahvusvahelise õiguse instituudi assistent, 1944–52 Uppsala Ülikooli rahvusvahelise õiguse instituudi teadur, 1952–55 USA-s Cornelli Ülikoolis, seejärel juriidilises raamatukogus Los Angeleses, 1957–60 Istanbuli Ülikooli dotsent, seejärel Toronto Ülikoolis õigusteaduskonna raamatukogu juhataja ja assistant professor, 1963–73 Los Angelese Loyola Ülikooli professor. Uurinud sõja mõju rahvusvaheliste lepingute kehtivusele, Eesti õiguskorra ja riigiorganite õigusjärgluse küsimust. Prof. Jüri Uluots juristina ja ajaloolasena. // Prof. Jüri Uluotsa mälestusraamat. Stockholm, 1945 Einwirkung des Krieges auf die nichtpolitischen Staatsverträge. // Publ. de l`Institute Suédois du Droit Int., Uppsala, 1949 (8) Modern War and validity of Treaties. // Cornell Law Quart.38 (1952/53) Eesti Vabariigi, tema õiguskorra ja riigiorganite edasikestmise küsimustest. // Korp! Sakala Album. Stockholm, 1952 Rahvusvahelise tunnustamise andmise viisidest. // Korp! Sakala Album. Stockholm, 1952 Eesti riiklik struktuur ja kodaniku õiguslik seisund. // Eesti riik ja rahvas Teises maailmasõjas. Koguteos I. Stockholm, 1954 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide AAUT III, 112 ETVpK, 109 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Rabamets

Rabamets on kooslus, mis kasvab väga paksul vesisel turbasamblakihil. Puudest kasvavad rabametsas vaid kidurad männid ja kased. Põõsastest leidub vaevakaske. Iseloomulikud on sookail, sinikas, villpea, rabamurakas ja jõhvikas, lagedemates kohtades putuktoiduline huulhein.
Jaan Reinbach

Jaan Reinbach (7. juuli 1900 Tarvastu vald – 13. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti advokaat. Õppis 1921–1927 Tartu Ülikoolis õigusteadust (lõpetas 1927), Korporatsioon Revelia vilistlane. Osales Vabadussõjas. 1934. aastal mõisteti Alma Ostra-Oinasele tema kui vapsi laimamise eest kolm nädalat aresti, Jaan Reinbach ise oli sel ajal arreteeritud. Alates 1938. aastast oli ta vandeadvokaat Tallinnas. 1938. aastal kandideeris ta I Riigivolikogu valimistel 1. valimisringkonnas. 1941. aastal ta arreteeriti NKVD poolt. Hukati vangilaagris Venemaal. Vahejuhtumine vabsi protsessil. Rahvaleht, 19. aprill 1934, nr. 45, lk. 1. TÜ üliõpilased
Aleksander Vastalu

Aleksander Vastalu (kuni 1926 Aleksander Abramson, 2. veebruar 1898 Pala mõis – 18. jaanuar 1974 Chicago) oli eesti arst. Osales Vabadussõjas. Õppis 1920–1926 Tartu Ülikoolis arstiteadust, lõpetas 1926. Korporatsiooni Ugala liige. 1927–1934 oli ta Nõmme linnaarst, 1934–1938 kooliarst, alates 1938. aastast Politseitalituse kodanliku õhukaitse ja tuletõrje sanitaarinspektor. Alates 1929. aastast oli ta Nõmme vabatahtliku tuletõrjeühingu arst ja 1934. aastast esimees. Saksa okupatsiooni ajal oli ta Tallinna raehärra ja Eesti sõjaväelaste Nõmme hoolduskomitee esimees. 1944. aastal põgenes Saksamaale. Hiljem suundus USAsse Nõmmel asutati eesti sõjaväelaste hoolduskomitee. Eesti Sõna, 8. märts 1944, nr. 56, lk. 3.
Leonhard Tiganik

Leonhard Johann Eugen Tiganik (25. november 1900 Võru – 9. veebruar 1974 Karlstad, Rootsi) oli eesti keemik. Õppis Tartu Ülikoolis 1920–1928 keemiat, lõpetas 1928, mag. chem. 1928 (Kolloidide dielektrilisi omadusi ja andmeid želatiini lahuste kuuldefrekventsete dielektriliste konstantide kohta, dr. phil. nat. 1932 (Dipolmessungen an Benzolderivaten. Einige Regelmässigkeiten bei Halogen-, Nitro-, Methyl- und Amino-Abkömmlingen). Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Osales Vabadussõjas, alates 1933 Tartu Ülikooli õppejõud, 1935 eradotsent, 1935 dotsent, 1937 dotsent. Põgenes 1944. aastal Rootsi. Karl Kook. L. Tiganik in memoriam. Eesti Päevaleht, 27. veebruar 1974, nr. 16, lk. 5.
Progress (album)

"Progress" on ansambli Geminice 2006. aasta debüütalbum. "Teelehed 2" (koos Luisa Värgiga) "Mölder Super-Mario" (Album Mix; koos Luisa Värgiga) "Disco Night" (koos J.O.C.-ga) "Kus Oled Sa" (koos Luisa Värgiga) "Stolen From Stolen" "Drells" "Fucking DJ's" "Beneath The Temple" "Stolen" (Album Edit) "Fuzzy"
Kus oled Sa

"Kus oled Sa" on Geminice'i ja Luisa 2005. aasta singel. Kus oled Sa Kus oled Sa (Radio Edit) Kus oled Sa (Main Mix) Kus oled Sa (Deep House Mix) Kus oled Sa (Gee Unetu Mix) Kus oled Sa (Gee Funkstep Mix) Kus oled Sa (Kalvik Crippled Lo-Fi Mix)
Staatspräsident Päts

Staatspräsident Päts on Konstantin Pätsi järgi nimetatud hübriid-teeroosisort. 'Staatspräsident Päts' aretati Ludwig Weigandi poolt 1937. aastal 'Ofelia' ja 'Souvenir de Claudius Perne' ristamisel ja nimetati Späthi aiandusfirma kauaaegse kliendi järgi. Roosisordi õied on kreemikaskollased, suured, pleegivad heledamaks. Lehed helerohelised. Põõsa kõrgus 70 cm. Keskpärase haigus- ja talvekindlusega. Ev. J. Voitk. "Staatspräsident Päts". Esmaspäev, 5. veebruar 1938, nr. 5, lk. 10. Pätsi talu botaanikaaed. Eesti Päevaleht, 31. detsember 1971, nr. 103, lk. 4. Taimebaas, Teaduslik nimi, Rosa TH 'Staatspräsident Päts', Aiaklubi.ee 'President Pats' rose Description "Eesti Roosiklubi päästis president Pätsi nimelise roosi väljasuremisest" ERR, 14.09.2020
Andreas

Andreas (õigeusu kirikus ka Andreas Esikutsutu või Andreas Esmakutsutu, kreeka keeles Πρωτόκλητος Prōtoklētos, kirikuslaavi keeles Андрей Первозванный Andrei Pervozvannõi; 1. sajandil Betsaidas – umbes aastal 60 Patrases) oli kristlik apostel, Peetruse vend ja Jeesus Kristuse esimesi jüngreid. Andreas sündis Uue Testamendi järgi kalamees Joona pojana Betsaidas Galileas. Enne Jeesuse kutsele järgnemist oli Andreas Ristija Johannese jünger. Andrease esimeseks misjonitööks oli tuua oma vend Siimon Jeesuse juurde. Siimon sai uueks nimeks Peetrus. Vennad ristiti Jordani jões. Jeesuse rändjutlustamise ajal elas ta koos vend Siimoniga Kapernaumis ning tegi misjonitööd Väike-Aasias ja Sküütias, oli pärimuse kohaselt Musta mere rannikul ja Dnepri jõe ääres ning jõudis lõpuks välja kuni praeguse Novgorodini. Praeguse Kiievi linna asukohal püstitas ta künkale risti ja ennustas sinna suure ristiusu keskuse teket. Seetõttu peetakse teda vene kiriku patrooniks ning Venemaa kaitsepühakuks. Hukati 62. aastal Patrases Ahhaias diagonaalristil (vt artiklit saltiir), mis saanud tema sümboliks: X – Andrease rist. Evangeeliumi järgi oli ta protokleet ehk esmakutsutu – üks esimesest neljast apostlist. Rooma kiriku kaanonis on ta Peetruse ja Pauluse järel kolmas apostel. Andreas on kaevurite patroon ning Kuldvillaku ordu ja Šotimaa kaitsepühak. Eestis on pühale Andreasele pühitsetud Reomäe õigeusu kirik Saaremaal ning luterlikud Äksi kirik, Sangaste kirik ja Pilistvere kirik. Andresepäev
Soome Eurovisiooni lauluvõistlusel

Soome on Eurovisiooni lauluvõistlusel osalenud alates 1961. aastast. Soome esimene esindaja lauluvõistlusel oli Laila Kinnunen, kes esitas loo "Valoa ikkunassa", mis lõpetas 10. kohal. Soomet tuntakse kui üht kõige ebaedukamat riiki Eurovisiooni lauluvõistlusel. Riik on osalenud 52 korral kuid pääsenud esikümnesse vaid 12 korral. Soome on lauluvõistluse lõpetanud viimasel kohal kümnel korral, neist 0 punktiga kolmel korral. Soome on lauluvõistluse ka ühel korral võitnud. 2006. aastal esindas riiki ansambel Lordi, kes esitas laulu "Hard Rock Hallelujah". Laul erines radikaalsest europopist, mis domineeris võistlusel; tegemist oli hard rock '​i looga, mida esitas koletisbänd. Lordi lauluga "Hard Rock Hallelujah" purustas rekordeid saavutades ajaloo suurima punktisumma (292). Enne võitu oli riigi parimaks kohaks 6. koht, mis saavutati 1973. aastal, kui Soomet esindas Marion Rung lauluga "Tom Tom Tom". * 2009. aastal Soome pääses finaali žürii otsusel. Soome on andnud kõige rohkem punkte järgmistele riikidele: Soome on saanud kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt: Eurovisioon.ee – Soome OGAE Finland – Soome Eurovisiooni fänniklubi Soomet esindab Eurovisioonil Waldo’s people. Elu24 1. veebruar 2009
Marie Nyswander

Marie Nyswander (13. märts 1919 – 20. aprill 1986) oli Ameerika Ühendriikide psühhiaater ja psühhoanalüütik, kes koos abikaasa Vincent Dole'iga töötas välja metadoonasendusravi põhimõtted. Thomas R. Kosten (detsember 1998). "Marie Nyswander, 1919–1986". American Journal of Psychiary (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 20.07.2008. Vaadatud 8.01.2009. "Nyswander, Marie". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2010. Vaadatud 8. jaanuaril 2009.
Vincent Dole

Vincent Dole (18. mai 1913 – 1. august 2006) oli Ameerika Ühendriikide arst, kes koos abikaasa Marie Nyswanderiga töötas välja metadoonasendusravi põhimõtted. 1971 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks Dr Vincent Dole