laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ehitusgeodeesia

Ehitusgeodeesia (ingl construction geodesy) ehk ehitusmõõdistamine on viitepunktide ja märkide esiletoomine ning loomine, mis on aluseks uute ehitiste (hoonete või teede) ehitusel. Ehitusgeodeetilise mõõdistamise eesmärk on koguda vajalikke lähteandmeid maa-alade planeerimiseks, ehitusprojekti koostamiseks ja ehitamiseks. Ehitusgeodeetiliste tööde esimeses etapis mõõdistavad geodeedid ehitise jaoks planeeritud maa-ala ja koostavad topograafilise plaani, mille alusel joonestavad projekteerijad ehitusprojekti. Seejärel märgib geodeet ehitise loodusesse ja teeb kogu ehitustöö ajal vajalikke märkimistöid ja kontrollmõõtmisi. Geodeet peab oskama teha välimõõtmisi ning sellele järgnevat andmetöötlust. Kreeklased paistsid 1. sajandil silma esimese maamõõtevahendi ehk dioptri leiutamisega, mida kasutati maapealsete elementide mõõtmiseks. 1965. aastal kehtestati Inglismaal üleriigiline nõue, kus ehitusjärelevalve inspektorid kontrollisid ehitiste kui ka ehitusplaanide eeskirjakohast õigsust. Ehitusgeodeesia arenes 1970. aastatel iseseisvaks erialaks. Objekti (hoone, tee, tunnel, sild) omadused sõltuvad peamiselt selle asukoha ruumilistest omadustest. Seega tuleb tähelepanu pöörata projekteerimise aluseks oleva mõõdistuskaardi koostamisele. Projekti koostamisel lähtutakse sotsiaalsetest, majanduslikest ja ökoloogilistest aspektidest. Mõõdistuskaardid tehakse riiklikes koordinaatsüsteemides ning need sisaldavad georuumilisi andmeid. Objekti geomeetria on objekti projekteerimine kolmemõõtmelisena riiklikus koordinaatsüsteemis koos vastava infrastruktuuriga. Objekti punktid märgitakse ning nendest lähtutakse ehitamisel. Teatud tüüpi objektide puhul on vajalik nende geomeetria perioodiline jälgimine ehk deformatsioonide jälgimine ehitamise ja objekti kasutamise ajal. Fotogrammeetria on tehnoloogia, mis kogub teavet kolmemõõtmeliste objektide ja ümbritsevate alade kohta fotomaterjali kaudu. Aerofotogrammeetria puhul kogutakse infot lennukiga, helikopteriga või drooniga. Sellel on 80% suurem efektiivsus võrreldes klassikaliste maapealsete salvestusmeetodite või kommertskopteritega. 3D-laserskaneerimise peamiseks eeliseks võrreldes teiste maapealsete mõõtmistehnikatega on see, et lühikese aja jooksul saab koguda suure hulga andmeid ja vähendada välitööde mahtu. Mõõdistatav objekt on esitatud punktidena, mistõttu on võimalik saada modelleerimisega visuaalselt täpne kolmemõõtmeline objekt. "Construction surveying". Vaadatud 11. aprillil 2023. "Ehitusgeodeetilised mõõdistustööd". aamosatlas.ee. Vaadatud 11. aprillil 2023. "Teedeehitus ja geodeesia". Tallinna Tehnikaülikooli koduleht. Vaadatud 11. aprillil 2023. "The History of Building Surveying". Vaadatud 11. aprillil 2023. "Geodesy in civil engineering". geoing.me. Vaadatud 11. aprillil 2023.
Sailly-Labourse

Sailly-Labourse on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Sailly-Labourse on suur põllumajandus- ja kergetööstusküla, asub u. 4,8 km Béthune'ist kagus ja 39 km Lille'ist edelas, teede D943 ja D65 ristumiskoha ümbruses. St. Maurice'i kirik, pärineb 16. sajandist. 18. sajandi Prés'i loss. Sõjakalmistu. Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Pavieł Łatuška

Pavieł Paŭłavič Łatuška (valgevene keeles Павел Паўлавіч Латушка; vene keeles Павел Павлович Латушко Pavel Pavlovitš Latuško; sündinud 10. veebruaril 1973 Minskis Valgevene NSV-s) on Valgevene diplomaat ja opositsioonipoliitik. Łatuška võeti 1995. aastal pärast Valgevene Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna lõpetamist diplomaatilisele tööle. 1996. aastal lõpetas ta ka Minski Riikliku Lingvistikainstituudi (võõrkeeltest valdab Łatuška inglise ja poola keelt). Aastatel 2002–2008 oli Łatuška Valgevene Vabariigi erakorraline ja täievoliline suursaadik Poola Vabariigis, seejärel 2008–2012 oli ta Valgevene Vabariigi kultuuriminister. 2012. aastal naasis ta suursaadiku ametisse: aastatel 2012–2019 oli ta suursaadik Prantsusmaal ja 2013. aastast ühtlasi suursaadik Hispaanias ja Portugalis. 15. jaanuaril 2019 Łatuška vabastati suursaadiku ametitest. Sama aasta märtsis määrati ta Janka Kupała Akadeemilise Rahvusteatri direktoriks. Poolteist aastat hiljem meeleavalduste aegu Łatuška vabastati ametist (17. augustil 2020). Samaaegselt 2020. aasta Valgevene presidendivalimistega (8. augustil) loodi Vilniuses Valgevene ühendatud üleminekukabinet, mille üheks esindajaks sai Pavieł Łatuška. Pärast presidendivalimisi puhkenud meeleavalduste käigus valiti Łatuška 18. augustil äsjaloodud Koordinatsiooninõukogu liikmeks. Järgmisel päeval valiti ta selle juhtorgani – seitsmeliikmelise presiidiumi – koosseisu. 16. novembril 2012 andis president Alaksandr Łukašenka Łatuškale erakorralise ja täievolilise suursaadiku diplomaatilise teenistusastme. 16. septembril 2020 võttis president Łukašenka Łatuškalt ära erakorralise ja täievolilise suursaadiku diplomaatilise teenistusastme "seoses riigi (diplomaatilist) teenistust diskrediteerivate tegude toimepanemisega". Лукашенко лишил Латушко ранга посла. interfax.ru, 16. september 2020
Ziba Ganijeva

Ziba Pasha qizi Ganijeva (aserbaidžaani keeles: Ziba Paşa qızı Qəniyeva, 20. august 1923, Šamahhi, Aserbaidžaan või Usbekistanis – 2010, Moskva) oli etniline aserbaidžaani snaiper Punaarmees, kes tappis II maailmasõja ajal 21 vaenlase sõdurit. Pärast sõda sai temast filoloog. Ziba Ganijeva on isa järgi aserbaidžaanlane ja ema järgi usbekk. 1937. aastal võeti ta vastu vastloodud Usbekistani filharmoonia tantsukursustele. 1940. aastal kolis ta Moskvasse, et astuda Venemaa Teatrikunstiakadeemiasse, kuid 7. novembril 1941 astus ta vabatahtlikult sõjaväkke, vahetult pärast Teise maailmasõja idarinde avamist. Temaga oli kaasas veel üks snaiper Nina Solova. Sõja ajal oli Ganijeva raadiosaatja ja spioon, kes ületas rindejoone 16 korda. Ta osales Moskva lahingus. Ganijeva sõjaväeteenistus katkestati pärast seda, kui ta sai 1942. aastal Moskva eeslinnas luureoperatsiooni käigus raskelt haavata. Ta viidi lahinguväljalt minema ja veetis seejärel 11 kuud haiglas. Sõja ajal avaldati tema fotot "Komsomolskaja Pravda" ja ajakirja" Ogonjok" kaanel. Pärast sõda jätkas ta keskhariduse omandamist ja 1965. aastal sai ta teaduste kandidaadi kraadi filoloogias. Qorkinin dekadentçiliyə və naturalizmə qarşı mübarizəsi (Gorki võitlus dekadentsi ja naturalismi vastu), "Azərbaycan", 1955, №6 О сатире Горького в период первой русской революции (Gorki satiirist esimese Vene revolutsiooni perioodil), "Литературный Азербайджан", 1955, №12 Страницы из истории революционной поэзии на урду (Lehekülgi urdukeelse revolutsioonilise luule ajaloost), "Народы Азии и Африки", 1970, №2 Ziba Ganiyeva Великий разлом by V.Galanina-El Registan Nazarli, Amina (2. juuli 2015). "Azerbaijani women snipers: fragile, but fearless". AzerNews. Vaadatud 2. juunil 2016. САВАШ - Военно-исторический сайт (vene). Originaali arhiivikoopia seisuga 5. aprill 2008. Vaadatud 25. septembril 2008. Azerbaijan Soviet Encyclopedia (1979), vol. 3, p. 137 Газета «Комсомольская Правда» № 262 (5357) от 6 ноября 1942 года, стр. 2 Журнал «Огонёк» №28 (789) от 1942 года
Afaq Bəşirqızı

Afaq Bəşirqızı (sünninimi Afaq Səfərova; sündinud 15. augustil 1955 Bakuus) on Aserbaidžaani näitleja. Afaq Bəşirqızı sündis 1955. aastal tuntud Aserbaidžaani koomiku Bəşir Səfəroğlu peres. Aastatel 1974–1979 õppis ta Aserbaidžaani Riikliku Kultuuri- ja Kunstiülikooli kultuurihariduse teaduskonnas. Ta alustas näitlejakarjääri 1973. aastal Lenkorani riiklikus draamateatris, saavutades peagi andeka näitleja maine. 1975. aastal kolis ta Sumqayıti, et töötada Sumqayıti draamateatris. Peamiselt komöödiates mängiv Afaq Bəşirqızı kuulus Aserbaidžaani parimate koomikunäitlejate hulka. Üks tema parimatest osatäitmistest oli filmis "Kihlasõrmus", kus ta etendas Söylüt, kes oli ebaõnnestunud poeedi abikaasa ja kuue lapse rase ema. 1989. aastal asus ta tööle Aserbaidžaani draamateatris ja esines peaosades filmides "Subaylarınızdan görəsiniz" (Poissmehed), "O olmasın, bu olsun" (Kui mitte see, siis see), "Bankir adaxlı" (Pankuri poiss-sõber), "Məhəyunət" (Armastusmäng), "İtgin gəlin" (Kadunud pruut), "Məsmə xala dayımdır" (Tädi Mesme on minu onu) jne. Ta mängis ka Aserbaidžaani filmides "Bəxt üzüyü" (Kihlasõrmus), "Yaşıl eynəkli Adams" (Mees roheliste prillidega), "Nekroloq" (Nekroloog). Praegu õpetab Bəşirqızı näitlemist Aserbaidžaani Riiklikus Kultuuri- ja Kunstiülikoolis. 2009. aastal avas ta Moskvas Bəşir Səfəroğlu teatri, pannes sellele nime oma varalahkunud isa järgi. Afag Bəşirqızı on abielus ja tal on üks poeg. Väärtuslik näitleja – 1989 Rahvakunstnik – 1993 Qızıl Dərviş (Kuldne derviš) – 1993, 2003 Presidendi auhind – 2010 Parimatest parim – 2011 "Afaq Bəşirqızı" (aserbaidžaani). Qadin. Vaadatud 30. märtsil 2019. "Afaq Bəşirqızı. Aktrisa" (aserbaidžaani). Quba. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. august 2011. "Women and Art and Culture" (inglise). Azerbaijan Gender Information Center. Vaadatud 30. märtsil 2019. "Bu gün Afaq Bəşirqızının doğum günüdür" (aserbaidžaani). Baku Today. 15. august 2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. märts 2019. Vaadatud 30. märtsil 2019. President annab kunsti inimestele auhinnad Azeri Press Agency, 5. mai 2010 "Afaq Bəşirqızı "Yaxşıların yaxşısı" seçildi" (aserbaidžaani). Azadliq. 3. mai 2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2011.
Kääbussiga

Kääbussiga (Porcula salvania) on sigalaste sugukonna väikseim ning haruldaseim liik hinnanguliselt 250 säilinud isendiga Kirde-Indias Bhutani piiri ääres. Täiskasvanud kääbussea õlakõrgus on 25–30 cm ja tüvepikkus 50–65 cm. Keskmine isasloom kaalub umbes 8,5 kg. Kääbussiga on omanimelise perekonna ainuesindaja.
Vladimir Gligorov

Vladimir Gligorov (serbia ja makedoonia keeles Владимир Глигоров; 24. september 1945 – 27. oktoober 2022) oli Makedoonia päritolu Serbia majandusteadlane. Ta asutas 1989. aasta detsembris Serbias Demokraatliku Partei. Ta oli Makedoonia Vabariigi esimese presidendi Kiro Gligorovi poeg. Gligorov omandas magistrikraadi Columbia ülikoolis ja Belgradi ülikoolis, töötades seejärel mõlemas asutuses assistendina. Belgradi ülikoolis töötas ta riigiteaduste teaduskonnas. Ta tegi kuni 1991. aastani koostööd Belgradi Majandusteaduste Instituudiga. Gligorov oli Viini Rahvusvaheliste Majandusuuringute Instituudi vanemteadur. Ta töötas õppejõuna Viini ülikoolis ja professorina Grazi ülikoolis. Ta oli Külalisõppejõud George Masoni ülikoolis, Virginia ülikoolis, Uppsala ülikoolis ja Inimteaduste Instituudis. Gligorov suri 77-aastasena 27. oktoobril 2022 Viinis. Latinka Perović; Drago Roksandić; Mitja Velikonja; Wolfgang Hoepken; Florian Bieber, toim-d (2017). Jugoslavija u istorijskoj perspektivi [Jugoslaavia ajaloolisest vaatenurgast]. Helsingi Inimõiguste Föderatsioon Serbia. Lk 535. ISBN 978-86-7208-207-4. "Profile of Vladimir Gligorov in Staff/Research Associates". The Vienna Institute for International Economic Studies. Vaadatud 19. oktoobril 2020. "Preminuo ekonomista i politikolog Vladimir Gligorov". Nedeljnik. 27. oktoober 2022. Vaadatud 27. oktoobril 2022. Viini Rahvusvaheliste Majandusuuringute Instituut
Svetlana Antonovska

Svetlana Antonovska (Светлана Антоновска,;6. aprill 1952 – 7. oktoober 2016) oli Makedoonia statistik. Ta juhtis Makedoonia Vabariigi riiklikku statistikaametit selle asutamisest 1991. aastal kuni 2001. aastani, viis büroo suhtlusse mitme suurema rahvusvahelise statistikaorganisatsiooniga ja pani aluse vabariigi esimesele rahvaloendusele. "Почина Светлана Антоновска,основоположник на современата статистика во самостојна Македонија" [Svetlana Antonovska, founder of contemporary statistics in independent Macedonia, passed away], Ohrid News (Macedonian), 7. oktoober 2016{{citation}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Почина Светлана Антоновска, прв директор на ДЗС" [Svetlana Antonovska, the first director of the SSO, died], Večer (Macedonian), 7. oktoober 2016, originaali arhiivikoopia seisuga 1. jaanuar 2019, vaadatud 11. aprillil 2023{{citation}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Nikita Budka

Nikita Budka (ukraina keeles Микита Михайлович Будка; 7. oktoober 1877 Dobromirka – 1. oktoober 1949 Karaganda oblast) oli Ukraina Kreekakatoliku Kiriku piiskop. Ta kanoniseeriti 27. juunil 2001 pühakuks. Ta sündis aastal 1877 talupoja perekonnas Dobromirka külas Galiitsias, Austria-Ungaris (praeguse haldusjaotuse järele Zbaraži rajoonis Ternopili oblastis). Pärast keskhariduse omandamist aastal 1897 läbis ta Viinis sõjaväeteenistuse. Aastal 1905 sai ta Innsbruckis teoloogilise hariduse; 25. oktoobril 1905 pühitseti ta piiskop Andrei (Šeptõtskõi) poolt preestriks. Oma vaimuliku ametis pööras ta erilist tähelepanu Ukraina emigrantidele, külastades ukrainlaste diasporaasid Saksamaal, Brasiilias, Argentinas ja Kanadas. 15. juulil 1912 pühitses Rooma Paavst Pius XI ta Patara titulaarpiiskopiks ja Ukraina kreekakatoliiklaste piiskopiks Kanadas, kus ta pani aluse Ukraina kreekakatoliku metropoolia edasisele arengule. Aastal 1924 kutsus ta Yorktownis kokku kreekakatoliku vaimulike esimese nõukogu. Aastal 1927 astus ta tagasi, säilitades aupiiskopi tiitli. Aastal 1928 naasis ta tervise halvenemise tõttu Ukrainasse ja sai Lvivi generaalvikariks. Ta tegeles Neitsi Maarja pühamu taastamisega Zarvanõtsjas. 11. aprillil 1945 arreteerisid Nõukogude salateenistused ta koos teiste Ukraina kreekakatoliku kiriku piiskoppidega. Kohus mõistis ta 8 aastaks erirežiimi laagritesse ja määras ametisse kandma Kasahstani, kus ta 1. oktoobril 1949 Karaganda lähedal laagris raske töö tõttu suri. Matmiskoht on teadmata, kuigi on tõendeid selle kohta, et ta maeti ühele Karlagi kalmistule Karazhari küla lähedal. 27. juunil 2001 kanoniseeriti ta paavst Johannes Paulus II poolt pühakuks.
Johann Benedict Listing

Johann Benedict Listing (25. juuli 1808 Frankfurt – 24. detsember 1882 Göttingen) oli saksa matemaatik ja füüsik. Listing sündis Tšehhi päritolu käsitöölise peres. Juba lapsepõlves ilmnesid tema silmapaistvad võimed reaalainetes ja joonistamises. 1830. aastal astus Listing Göttingeni ülikooli, kus algul kuulas peaaegu kõiki loenguid, kuid seejärel valis matemaatika. Seda valikut mõjutas suuresti tema õpetaja Carl Gauss, kes märkas andekat õpilast. Gauss kutsus Listing oma sõprade ringi, kuhu kuulus ka Wilhelm Weber. Listing osales rohkematel kursustel, kui talle stipendiumiga määratud matemaatika ja arhitektuur. Ta õppis ka astronoomiat, anatoomiat, füsioloogiat, botaanikat, mineraloogiat, geoloogiat ja keemiat. Listingi võttis kasutusele termini "topoloogia", mida ta esimest korda kasutas oma kooliõpetajale Müllerile saadetud kirjas (1836). 1834. aastal kaitses Listing doktorikraadi. 1837. aastal astus ta Hannoveri kõrgemasse kutsekooli õpetajaks. 1839. aastast töötas ta Göttingeni ülikoolis, kus algul asendas füüsika õppetoolis Weberit, kes oli vallandatud poliitilistes protestides osalemise tõttu. 1845. aastal avaldas Listing teose "Beitrag zur psycholoogschen Optik" ja joonistas sellele ise illustratsioonid. 1846. aastal Listing abiellus, paaril sündis kaks tütart. Geodeesias võttis Listing 1872. aastal Maa kuju idealiseeritud geomeetrilise pinna jaoks kasutusele termini "geoid". 1847. aastal kirjutas ta raamatu "Vorstudien zur Topologie", kus kasutab topoloogia terminit geometria situs termini analysis situs asemel. 1858. aastal avastas Listing iseseisvalt Möbiuse lehe ehk pooleldi keeratud lehe omadused samal ajal August Ferdinand Möbiusega, kuid ta uuris lisaks ka kõrgemat järku keerdudega lehtede (paradroomsete rõngaste) omadusi . De svperficiebvs secvndi ordinis : dissertatio inavgvralis. Univ., Diss., Göttingen, 1834. Kleine hygrometrische Tafeln für die Beobachter des Psychrometers. Vandenhoeck & Ruprecht, Göttingen, 1844. Ueber unsere jetzige Kenntniss der Gestalt und Grösse der Erde. Göttingen, 1872. Beitrag zur physiologischen Optik. Herausgegeben von Otto Schwarz. Ostwalds Klassiker Nr. 147, Leipzig, 1905. Johann Benedict Listingi biograafia ja ülikooliaastad. Möbius strip. https://mathshistory.st-andrews.ac.uk/Biographies/Listing/ https://www.britannica.com/science/topology/History-of-topology#ref930347 https://www.britannica.com/science/Mobius-strip#ref1271377 https://archive.org/details/beitragzurphysi00schwgoog
Graphostromataceae

Graphostromataceae on kottseente sugukond. Biscogniauxia – korpsüsik Graphostromataceae andmebaasis eElurikkus.
Korpsüsik

Korpsüsik (Biscogniauxia) on kottseente perekond. Biscogniauxia repanda – liud-korpsüsik Korpsüsik andmebaasis eElurikkus.
Hobusetäi

Hobusetäi (Haematopinus asini) on täiliste seltsi kuuluv putukaliik, hobuse parasiit. Täid eelistavad süüa hobuse jalgadel, kaelal ja saba ümbruses. Peamine sümptom on sügelus, mis põhjustab rahutust ja kratsimist. Hobuste nahahaigused, mis tekitavad sügelust Hobusetäi andmebaasis eElurikkus
Paul-Olev Mõtsküla

Paul-Olev Mõtsküla (ka Paul Mõtsküla; 5. detsember 1934 Tartu – 29. jaanuar 2023 Helme) oli eesti ajakirjanik ja tõlkija. Ta oli VII Riigikogu liige. Paul-Olev Mõtsküla tõlkis peamiselt vene ja saksa keelest. "Nad läksid rinde paremal tiival" II maailmasõja sündmused Lõuna-Eestis, Tallinn, Eesti Raamat, 1969, 72 lk Tšõngõz Ajtmatov. "Varased kured" (Eesti Raamat 1981) Fjodor Abramov. "Kodulätted" (Eesti Raamat 1982) Tšõngõz Ajtmatov. "Kohtumine pojaga" (Eesti Raamat 1983) Herbert Schwinghammer. "Korrektsete kommete A ja O" (Ersen 2001) Franz Kurowski, Erich von Manstein. "Teise maailmasõja sõlmpunktides" (Olion 2007) Hans-Ulrich Rudel. "Lahingupäevik" (Olion 2009) Heinz Guderian. "Ühe sõduri mälestused" (Olion 2009)
John Deere 8530

John Deere 8530 oli aastatel 2006–2009 toodetud John Deere'i 8030 seeria traktor. Traktoreid toodeti Ameerika Ühendriikide Iowa osariigis Waterloos asuvas tehases. Selle tootmine lõpetati, kui ettevõte tõi turule uue mudeli. Traktoril on elektrooniline juhtimissüsteem ja arvukalt lisaseadmeid. John Deere 8530 oli väga populaarne traktor, mis oli väga muljetavaldav oma suuruse, võimsuse ja vastupidavuse poolest. Sellest sai üks John Deere' kõige ikoonilisemaid traktoreid ning seda kasutatakse endiselt laialdaselt põllumajanduses. Mootor: John Deere PowerTech 9-liitrine, 6-silindrine 24 klapiga turbodiiselmootor Mootori maksimaalvõimsus: 360 hj (268,5 kW) Pöördemoment: 2100 p/min Kütusepaak: 683,1 L Pikkus: 5,56 m Kõrgus: 3,12 m Kaal: 12 156 kg Traktoril oli elektrooniline juhtimissüsteem. "John Deere 8530 tractor information". Tractordata.com (inglise). 6. mai 2021. Vaadatud 12. aprill 2022. "John Deere 8530 tractor engine information". Tractordata.com (inglise). 6. mai 2021. Vaadatud 12. aprill 2022. "John Deere 8530 tractor dimensions information". Tractordata.com (inglise). 6. mai 2021. Vaadatud 12. aprill 2022.
Shirley De La Hunty-Strickland

Shirley Barbara De La Hunty-Strickland (18. juuli 1925 – 11. veebruar 2004) oli Austraalia kergejõustiklane, kolmekordne olümpiavõitja. Ta on IAAF-i kuulsuste halli liige. 1948 London olümpiavõitja 4x100 m teatejooksus 47,6 pronksmedal 80 m tõkkejooksus 11,3 pronksmedal 100 m jooksus 12,2 1952 Helsingi olümpiavõitja 80 m tõkkejooksus 10,9 MR pronksmedal 100 m jooksus 11,9 1956 Melbourne olümpiavõitja 80 m tõkkejooksus 10,7 olümpiavõitja 4x100 m teatejooksus 44,5 MR Shirley Strickland ROK-i kodulehel Shirley De La Hunty-Strickland Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Biograafia ja statistikat Shirley Stricklandi kohta
Limpa limonaad

  Teksti allikas: https://www.alecoq.ee/toode/limonaad-traditsiooniline/ Limpa Limonaad on traditsiooniline, iseloomuliku ja ainulaadse maitsega karastusjook tehtud A. Le Coq firma poolt. See on olnud turul 80 aastat. Limonaadi valmistamisel on kasutatud stepiavarustest pärit ravimtaimede ekstrakti, mida mitte ükski teine firma pole suutnud jäljendada. Limpa limonaadi ainulaadne ja klassikaline maitse on hoidnud lapsevanemaid selle joogi juures ja toonud juurde uusi väikseid sõpru. Limpa limonaad ei sisalda säilitusaineid! See on suurustes o,33L; 0,5L ja 1,5L Limpa limonaad koosneb: veest, suhkrust, süsihappegaasist, happesuse regulaatorist – sidrunhapest, lõhna- ja maitseainetest, toiduvärvivst – E150d. 100 ml sisaldab keskmiselt 139kJ / 37kcal. Rasvad 0 g, millest külastunud rasvhappeid 0 g, süsivesikuid 9,2 g, millest suhkruid 9,2 g. Samuti kiudaineid 0 g, valke 0 g ja soolasi 0 g. https://www.alecoq.ee/toode/limonaad-traditsiooniline/ "Limonaad Traditsiooniline". A. Le Coq. Vaadatud 12. aprillil 2023.
Galaktika ehitus

"Galaktikad, Linnutee | Digiõppevaramu". vara.e-koolikott.ee. Vaadatud 19. aprillil 2023.
Puuviljasalat

Puuviljasalat on mitmesugustest puuviljadest koosnev salat. Levinud koostisosadeks on näiteks maasikad, ananass, melon, viinamarjad, arbuus ja kiivi. Seda serveeritakse tavaliselt eel- või kõrvalroana. Sellele võidakse lisada puuviljade enda mahla või siirupit, aga muuhulgas ka pähkleid või jogurtit. Salatit võib serveerida koos vahukoore või soovitud kreemiga. Puuviljasalateid on mitmesuguseid, näiteks Waldorfi salat ja ambroosiasalat.  Puuviljasalat – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Makaronisalat

Makaronisalat on makaronidest ja majoneesist valmistatud, külmalt serveeritav salat, millesse lisatakse täiendavaid koostisosi. Sõltuvalt piirkonnast ja kultuurist võivad nendeks olla näiteks sibul, kurk, suitsuvorst, sink. Sarnaselt kartulisalatile serveeritakse seda tavaliselt kõrvalroana, grillkana või praekana kõrvale. Seda maitsestatakse soola ja pipraga. Lisada võib ka endale meelepäraseid koostisosi nagu näiteks tomat, hapukurk, spinat ja majoneesile võib lisada veel hapukoort erilisema maitse jaoks. Kõige tavalisemad koostisosad, mis salati sisse pannakse on makaronid, kurk, vorst, muna ning hapukoor ja majonees. Puerto Ricos võib makaronisalat sisaldada majoneesi, sinepit, tuunikala- või sealihakonservi, sibulat, Cubanelle paprikat ja pimentosid ja Hawaiil on makaronisalat populaarne taldrikulõunate põhiroog ning seda valmistatakse traditsiooniliselt riivitud sibula ja väga pehmeks küpsetatud makaronidega.  Makaronisalat – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Krokii

Krokii (croquis/scetch) geodeesias on silmamõõduliselt visandatud vabakäe joonis/kujutis piirkonna või objekti seisundist, väiksemate objektide asukohast ja paigutusest, infrastruktuurist, topograafiast ja nende omavahelistest suhetest. Tihtipeale kasutatakse seda näiteks mõõdistamistöödel esmaste andmete märkimiseks. Geodeesias on krokii tuntud ka kui geoalus, topoalus, digi- või projekteerimisalus. See on geodeetiline alusplaan projekteerimistöödele. Krokiil kujutatakse maapealset olukorda, näiteks hooneid, haljastust, infrastruktuuri ja kõrgusmärke, lisaks veel ka maa-aluseid kaableid ja tehnovõrke, nt side- ja elektrikaableid ning vee- ja kanalisatsioonitrasse. Krokiid kasutavad arhitektid ja projekteerijad maa-ala planeerimiseks, et koostada detailplaneeringuid ja ehitusprojekte. Krokii koostab geodeet. Alusplaani tegemiseks on oluline, et see kooskõlastatakse trassivaldajaga. Krokiile kantakse järgmised andmed: vähemalt kahe punkti koordinaadid (riikliku koordinaatsüsteemi alusel) kõik alal olevad objektid, olemasolevad piirded, infrastruktuuri rajatised ja ühendused, avalike ja sisetänavate ning teede asukohad, postid, õhuliinipostid, kaevud ja maa-alused liinid, maastiku kõrgusesitus (absoluutne kõrgus), katastriüksuse piirmäärad kinnistukatastri maatüki numbri ja külgnevate katastriüksuste numbrite lõikes. Krokiile kantakse lisaks ka situatsiooni- ja reljeefipunktid ning kõik kontuurid. "[VSL] Võõrsõnade leksikon". eki.ee. Vaadatud 8. aprillil 2023. Hange.ee. "Kui palju maksab geodeetiline alusplaan ehk geoaluse koostamine?". www.hange.ee (inglise). Vaadatud 2023-04-8. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |vaadatud= (juhend) "Cadastral Surveying - GEO VSL PRO". www.geovslpro.com. Vaadatud 10. aprillil 2023.