laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Masina tänav

See artikkel räägib Tallinna tänavast. Narva tänava kohta vaata artiklit Masina tänav (Narva). Masina tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis. Tänav algab Juhkentali tänavalt ja lõppeb Tartu maanteega ristudes. Masina tänav sai nime 1908. aastal. Tänav on saanud nime Drümpelmanni masinaehitustehase järgi. Masina tänav 2 asub aastatel 1880–1890 ehitatud Tallinna veevärgi pumbajaam. Masina tänav 9 asub Ernst Gustav Kühnerti projekteeritud 20. sajandi alguse eramuarhitektuuri ilmekas näide, endise viinavabriku direktori villana tööstusansambli juurde kuuluv ehitis. Masina tänav 18 asub 1970. aastatel ehitatud Ülemiste katlamaja. Masina tänav 22 asub arhitekt Jacques Rosenbaumi projekteeritud AS Põhja paberi- ja tselluloosivabriku peakontor. http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 28.01.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 282 Leele Välja, OÜ Arhitektuuriväljad. Tallinna kesklinna väärtuslikud hooned. Tallinn 2020 lk 15 Epp Lankots, EESTI 20. SAJANDI ARHITEKTUURI KAITSE PROGRAMM. TALLINNA NÕUKOGUDEAEGNE EHITUSPÄRAND, Tallinn 2009, lk 25 Tselluloosi- ja paberivabriku peakontor, 1915. a kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 26.12.2020)
Merimetsa tee

Merimetsa tee on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Merimetsa ja Pelgulinna asumis. 1,5 km pikkune tänav algab Paldiski maanteelt ja lõppeb Kolde puiesteega ristudes. Selle ääres asub Tallinna Hipodroom. http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 28.01.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm  Merimetsa tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mäekalda tänav

Mäekalda tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Tänav algab Kadrioru pargi sisese tee jätkuna, ristub veidi pärast algust August Weizenbergi tänavaga ja seejärel Lydia Koidula tänavaga. Tänav lõpeb Laagna tee läheduses ristumisel Rohelise aasaga. Aadressil Mäekalda 2 on Peeter I majamuuseum. Teisel pool Weizenbergi tänavat Mäekalda tänava läheduses on Kumu. Endine suvila õuemajaga Mäekalda 9 ja endine suvila Mäekalda 11, mis suvila, kuulus von Wahli perekonnale on ehitismälestised. Mäekalda tänaval asunud Kadrioru lossi valitseja õu lammutati 19. sajandi algul. Alates 1870. aastast anti Kadrioru alade krunte enampakkumisel suvilate ehitamiseks. Villade tekkimise ajal kandis tänav nimesid Glintstrasse (Glintstraße; Am Glint) ja Podgornaja ulitsa (Подгорная ул). Veel 1921. aastal oli paralleelnimena kasutusel ka Glindi tänav. Peeter I majake, Peeter I majamuuseum Mäekalda 9 Mäekalda 11 Tallinna tänavanimed. KNAB. Suvila koos õuehoonega Mäekalda 9, 19. saj. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 20.12.2020) Suvila Mäekalda 11, 19. saj. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 20.12.2020) Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed, Mäekalda tn, www.eki.ee, (vaadatud 20.12.2020) Mäekalda tänav, kadriorgsite.wordpress.com
Ristija Johannese kirik (Niton)

Ristija Johannese kirik on keskaegne kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Nitonis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus. Kiriku orel on kantud riiklikku orelite registrisse. National Pipe Organ Register[alaline kõdulink] Page, W.H., toim (1912). A History of the County of Hampshire, Volume 5. Victoria County History. Lk 187–189. Pevsner, Nikolaus; Lloyd, David (1967). Hampshire and the Isle of Wight. The Buildings of England. Harmondsworth: Penguin Books. Lk 754.
Merivälja tee

Merivälja tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita, Mähe ja Merivälja asumis. Tänav algab Pirita tee jätkuna, pärast Pirita jõe Pirita silda ja lõppeb Ranna tee algusega. Merivälja tee ristub Kloostri tee, Kloostrimetsa tee, Metsavahi tee, Supluse puiestee, Jahimehe tee, Kalamehe tee, Randvere tee, Rätsepa tee, Mähe tee, Lehiku tee, Ranniku tee, Viimsi põiguga, Aia tee ja Vana-Merivälja teega. Merivälja teega ristuval Supluse puiesteel asub Pirita rannahoone. Merivälja tee 1, Regati Maja Merivälja tee 18, Pirita klooster ja Pirita kloostri kirik Merivälja tee 18, Pirita uus klooster Merivälja tee 22 Merivälja tee 24, vaade Kloostrimetsa teelt Merivälja tee 24, vaade Pirita teelt (endine Pirita Linnaosa Valitsuse hoone) Pirita Turg, Merivälja tee 34 Merivälja tee, 2008 Merivälja tee, 2008 Merivälja tee sai nime 16. oktoobril 1953. Enne seda oli Pirita tee osa. Aastatel 1938–1940 ehitati Pirita vana silla juurde Pirita restoranihoone, hilisem Tallinna II Toitlustustrusti Pirita Restoran, Merivälja tee 1. Pirita keskuses Merivälja tee 24 tegutses kauplus Pirita. Merivälja tee 3a tegutses Ühendettevõtte "Pirita" ekspressbaar nr.2, Merivälja tee 5 aga 1979. aastal kasutusele võetud Ühendettevõtte "Pirita" grillbaar. Pirita rand Pirita mets http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 28.01.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 77 Merivälja teel asuv Pirita Grilli kinnistu on 1,3 miljoniga müügis, Postimees, 12. juuli 2021 Erastatavate majandusobjektide nimekiri, Eesti Vabariigi Valitsuse korraldus 12. juulist 1991.a. nr.221-k  Merivälja tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Merelahe tee

Merelahe tee on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Merimetsa asumis. Tänav algab Paldiski maanteelt, kulgeb Merimetsa Selveri ja Tallinna Psühhiaatriakliiniku territooriumi vahelt ning lõppeb tupiktänavana Merimetsa parkmetsa külje all. Merelahe tee tänavanimi kinnitati 10. detsembril 2008. Tänav on nime saanud selle järgi, et kulgeb Kopli lahe poole. Merelahe tee 4 asub Tallinna kainestusmaja. http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 28.01.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Muudatused Tallinna tänavanimistus 1987-2016 (vaadatud 11.06.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 282 Merelahe tee skeem, Tallinna Linnavalitsus, 2008
Järveotsa tee

Järveotsa tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Väike-Õismäe asumis Järveotsa allasumis. Tänav algab Paldiski maanteelt ja lõppeb Õismäe teega ristudes. Järveotsa tee sai nime 11. märtsil 1977. Nimi tuleneb sellest, et Järveotsa tee algab Harku järve otsa kohal. Elumajad Järveotsa teel http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 28.01.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 269  Järveotsa tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Johann Köleri tänav

See artikkel räägib Tallinna tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Johann Köleri tänav (täpsustus). Johann Köleri tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Tänav algab August Weizenbergi tänava ja Lydia Koidula tänava ristumiskohas ja lõppeb tupiktänavana. Sellega ristub Friedrich Robert Faehlmanni tänav. Köleri ja Faehlmanni nurgal asub A. H. Tammsaare muuseum. Johann Köleri tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi – Väike-Instituudi tänav, alates 1882. aastast Datši tänav, Datshi tänav, Suvemajade tänav; saksa keeles Kleine Stiftstraße, Villenstrasse, Datschenstraße, ja venekeelne nimi Малая Институтская ул, Дачная улица. Aktiivsem ehitamine algas Kadriorus 19. ja 20. sajandi vahetuse ajal. Hakati ehitama ka suuremaid üürimaju, mis ehitati tihedamalt, kui sinnamaani kerkinud villatüüpi majad. Grupp esinduslike korteritega puitelamuid ehitati aastatel 1904–1906 seni hoonestamata heinamaale Köleri ja Vesivärava tänava vahel (J. Köleri 10, 12, 14, 16a ja 16 jt). Tallinna maja tüüpi kivitrepikodadega puumajadega hoonestati Köleri tänava lõpuosa. Praeguse nime sai Johann Köleri tänav 17. jaanuarist 1923. Köhleri 2 asus Kubana sigari- ja tubakatehas. Köleri 8 asus 1930. aastatel nelja korteriga kõrge sokliga kahekorruseline maja, mis oli igast küljest piiratud 2 meetri kõrguse planguga. Tänavalt eesukseni viis teerada läbi hoolitsetud eesaia. Köleri tänava suunas kitsenev krunt lõppes sõiduvärava ja selle kõrval olnud prügikastiga. Tänava sõidutee oli kruusakattega, kõnniteed nagu mujalgi linnas suurtest kuldlõikelistest paeplaatidest, mille pikkus langes kokku kõnnitee laiusega. Veerennid mõlemal pool sõiduteed olid munakivikattega. Tänavat valgustasid gaasilaternad, mida õhtuti üks kitsa redeliga mees süütamas ja hommikuti kustutamas käis. 1939. aastal ostis Eesti Üliõpilaste Seltsi Tallinna koondus maja Kadriorus, Johann Köleri tänav 13. Tallinna koondus taastati 1991 ja 1994 tagastati Tallinna koonduse maja EÜS-i Vilistlaskogule. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 28.01.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 61 Johann Köleri tn, EKI KNAB: Eesti - Eesti Keele Instituut, Eesti kohanimed (vaadatud 04.07.2021) Tallinna Linnaplaneerimise amet. Kadriorg, Miljööväärtuslikud piirkonnad Tallinnas Arvo Jaama, Elu Kadriorus Köleri tänaval. Kultuur ja Elu 1/2014
Kari tänav

Kari tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis. Tänav algab Sõle tänavalt ja lõppeb Pelguranna tänavaga ristudes. Aastatel 1953–1995 kandis tänav vene luuletaja Vladimir Majakovski auks Vladimir Majakovski tänava nime, olles liidetud praeguse Sitsi tänavaga. Herzeni tänava ääres (ametlikult on aadress Majakovski tänava järgi) tegutses Tallinna kino Pelgurand. Pelgurannas Saksa okupatsiooni ajal ehitatud barakitaoline hoone lammutati 1968. aasta 1967. aastal avati aadressil Majakovski 13 Tallinna 14. Keskkool, mis kandis akadeemik S. Koroljovi nime. Kuni 01.09.1998 Tallinna 14. Keskkool, 1998. aastal nimetati Kari Gümnaasiumiks (kuni 26.03.2005), 2005. aastal Tallinna Ranniku Gümnaasium ja 2014. aastal ühendati Ehte Humanitaargümnaasiumiga. Pärast 2017. aastat Kari tänava koolihoone lammutati ning 2021. aastal avati samas asukohas Põhja-Tallinna kogukonnamaja, mis majutab Põhja-Tallinna linnaosavalitsust ja Tallinna Kopli Huvikooli. Kunagisele koolistaadionile on rajatud rulapark, mänguväljak, korvpalliplats ja välilava. Vladimir Majakovski tänav 4 hoone üheksakorruselise korterelamu esimese korruse äripinnal asus kohvik Saturn. Koolihoonest üle tee endise Kajaka turu asukohas (aadressil Tuulemaa 20) avati 2014. aastal Stroomi kaubanduskeskus. http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 28.01.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Tallinna tänavanimed EKI KNAB (vaadatud 31.01.2016) "Foto: Kino Pelgurand". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2016. Vaadatud 3. oktoobril 2021. Tallinna koolide asutamiste ajad ja endised nimed. Tallinna Ranniku Gümnaasium (suletud) (vaadatud 03.10.2021) Avati üle 8 miljoni maksnud Põhja-Tallinna kogukonnamaja, Eesti Elu, 15.09.2021. Avati Stroomi keskus, kaubandus.ee, Andres Haabu, 05.12.2014.
Ristija Johannese kirik (Northwood)

Ristija Johannese kirik on keskaegne kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Northwoodis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus. Kiriku ainus kell paigaldati 1875. aastal. The Buildings of England, Hampshire and the Isle of Wight. Nikolaus Pevsner Northwood Church (inglise keeles)
Kiriku plats

Kiriku plats on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas. 1939. aastal nimetati Kirikuplats, Tallinna linnavolikogu poolt Kiriku väljakuks. Kiriku plats 1// Kohtu tänav 1//Toom-Rüütli tänav 2 asub endise Eestimaa rüütelkonna hoone. Kiriku plats 2 // Kohtu tänav 2 // Piiskopi tänav 2, elamu Kiriku plats 3 asub EELK Konsistoorium Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 28.01.2016. Rida Tallinna tänavaid ümberristimisele, Päewaleht, nr. 110, 23 aprill 1939
Kesktee

Kesktee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja ja Mähe asumis. Tänav algab Lääne teelt ja lõpeb ristumisel Palderjani teega. Tänavaga ristub üle kümne tänava. Kesktee sai nime 1924. aastal. Tänava nimi tuleneb sellest, et Kesktee on Merivälja keskne tänav. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 272
Ristija Johannese kirik (Newport)

Ristija Johannese kirik on kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Newportis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus. Kiriku orel on kantud riiklikku orelite registrisse. National Pipe Organ Register website.[alaline kõdulink]
Järve tänav

See artikkel räägib Tallinna tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Järve tänav (täpsustus). Järve tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosasJärve asumis. Tänav algab Pärnu maanteelt ja lõppeb tupiktänavana. Järve tänav sai nime 27. veebruaril 1924. Tänav on saanud nime Järve raudteejaama järgi. Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 28.01.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 269
Karl August Hermanni tänav (Tallinn)

Karl August Hermanni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis. Tänav algab Tartu maanteelt ja lõppeb Juhan Kunderi tänavaga ristudes. Karl August Hermanni tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi - Hermanni tn, Germanovi tn; saksa keeles Hermannstraße, Germanow-Straße; vene keeles Германовская ул. http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 28.01.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Karl August Hermanni tn, EKI KNAB: Eesti - Eesti Keele Instituut, Eesti kohanimed (vaadatud 15.07.2021)
Filmi tänav

Filmi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Tänav algab Narva maanteelt ja lõppeb Tuukri tänavaga ristudes. http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 28.01.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm
Ristija Johannese kirik (Yaverland)

Ristija Johannese kirik on keskaegne kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Yaverlandis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus. Kiriku orel on kantud riiklikku orelite registrisse. Interjöör Idakülg Altariruum National Pipe Organ Register.[alaline kõdulink]
Ernst Särgava allee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ernst Särgava allee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Tänav algab Kose teelt ja lõppeb tupiktänavana. Aadressil Ernst Särgava allee 4 asub 1920. aastatel ehitatud nn Särgava residents, mida praegu praegu kasutatakse Tallinna linna halduses oleva Särgava külalistemajana. Ernst Särgava allee sai nime 18. aprillil 1958 sellel tänaval elanikud kirjaniku Ernst Särgava (1868–1958) mälestuseks. Enne seda oli tänava nimi Kuuskede allee. http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 28.01.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 296  Ernst Särgava allee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Inseneri tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Inseneri tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis. Tänav algab Aia tänavalt ja lõpeb Mere puiesteega ristudes. Inseneri tänav sai nime 23. veebruaril 1882. Tänava saksakeelne nimi oli Ingenieurstrasse ja venekeelne Инженерная улица. Nimi on tuletatud läheduses Uuel tänaval paiknenud Tallinna Insenerikomando majast. http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 28.01.2016) Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 40
Valge-Vene

Valge-Vene (valgevene keeles Белая Русь Belaja Rus) on ajalooline nimi, mida on kasutatud eri piirkondade (Polotsk, Vitebsk, Smolensk, Mogiljov) tähistamiseks, valdavalt praeguse Valgevene alal. Alates 17. sajandist märkis see valgevene Daugava ja Dnepri ümbruse alasid. 19. sajandi algusest hakati seda kasutama kogu valgevenelaste asuala kohta. 19. sajandi lõpus võeti see kujul Беларусь ('Valgevene') valgevene rahvuslaste poolt kasutusele omakeelse maanimena. Ühe versioonina oli Valge-Vene maa-ala tänapäeva Vitebski, Mogiljovi ja Smolenski piirkond. Litviinid Must-Vene Puna-Vene
Meeli Veskus

Meeli Veskus (neiupõlvenimi Madissoon; 4. märts 1953 Tallinn – 27. jaanuar 2016 Tallinn) oli eesti õpetaja ja raamatukogundustegelane, aastatel 1998–2013 kultuuriministeeriumi raamatukogunõunik. Ta sai hariduse Tallinna Pedagoogilises Instituudis. Alustas tööd õpetajana 1971. aastal, töötas Rakvere rajooni koolides. Suundus 1980. aastal raamatukogutööle, töötas 1980–1982 raamatukoguhoidjana Karepal ja Viru-Nigulas. Aastatel 1986–1991 õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudis raamatukogundust. Aastatel 1987–1998 oli Meeli Veskus Aruküla raamatukogu juhataja. 1998. aastal, pärast Tiiu Valmi minekut Eesti Rahvusraamatukogu peadirektoriks, sai temast Kultuuriministeeriumi raamatukogunõunik, kellena ta töötas kokku 15 aastat. Meeli Veskus kuulus Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingusse ja oli Aruküla Muinsuskaitse Seltsi liige. 2018. aastal valiti Meeli Veskus aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka. 2007 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Koppelmaa, Külli (5. september 2018). "Aruküla Kultuuriseltsi EV100 kingitus – kogumik „Sajandi 100 arukülalast"". Sõnumitooja. Vaadatud 25.04.2020.
Madis Ots

Madis Ots (sündinud 1977 Tallinnas) on eesti karikaturist ja koomiksikunstnik. Madis Ots on koomiksisarja “Pesakond” autor, mida hakati avaldama 1994. aastal kõmulehes Post, kui Madis Ots oli veel koolipoiss. Koomiksid ilmusid Postis algul 2–4 korda nädalas, hiljem juba iga päev kuni Posti sulgemiseni. Pärast seda avaldati "Pesakonda" Õhtulehes ja siis Sõnumilehes. Viimati ilmus “Pesakond” aastatel 1998–1999 kümmekond korda Eesti Päevalehe lisas "Uus Meedia". 2006. aastal hakkas koomiksisarja avaldama uuesti ajakiri DI (mis nüüdseks on Klubi). Koomiksit avaldati ka Äripäeva nädalalõpuveergudel. “Pesakond” ja “Praak Part” on ilmunud üle 3000 korra eri väljaannetes. Alates 1998. aastast töötas Madis Ots 13 aastat Vatson & Vatsonis, algul copywriter'i, hiljem loovjuhina ning pärast Vatsoni ja Brillianti liitumist mõnda aega ka Brilliantis. 2013. aastast töötab loovagentuuris Newton. Jaano-Martin Ots ja Laur Sibold "Rein Purpur" - (Presshouse, 152 lk, 1996), Kujundanud: Ülla Haljand, Illustratsioonid: Madis Ots, ISBN 9985956788 Madis Ots "Pesakond Koomix" (kirjastus Lust & Rõõm), ilmus 1996–1999, 4 korda aastas (kokku 11 osa), 1997, vol. 2-3 pealkirjaga „Tase Koomix“ - Brošüüris oli kolm koomiksisarja: «Pesakond», «Kosmosemutid» ja poliitikateemaline kollaažisari. Madis Ots „Pesakond V“, (Lust & Rõõm, 160 lk, 1999) Armin Kõomägi "Amatöör", (Pegasus 256 lk, 2005), Kujundanud: Mart Anderson, Illustratsioonid: Madis Ots, ISBN 9949409837 Rein Purpur "Eestlaste pöörane rännak Euroopas / Sibold & Ots", (Presshouse, 151 lk, 2006), Illustreerinud: Madis Ots ; kujundanud Ülla Haljand Madis Ots "ePesakond", (Jutulind 2007, 170 lk), Kujundanud: Annike Laving, ISBN 9789949155521 Agne Adamson ja Margus Viigimaa "Südameinvestor", (Menu, 130 lk, 2010), Illustratsioonid: Madis Ots, ISBN 9789949470112 Siiri Laidla "Rõõmusõõm", (Koolibri, 32 lk, 2011), Kujundanud: Mare Kõrtsini, Illustratsioonid: Madis Ots, ISBN 9789985027783 Endel Noor ja Ingrid Rohtla "Esimesed sammud matemaatikas" (Tööraamat koolieelikutele), (Koolibri 2012, 79 lk), Kujundanud: Lauri Haljamaa, Kaanekujundus: Madis Ots ja Tiit Tõnurist, Illustratsioonid: Madis Ots ja Raivo Tihhanov, ISBN 4741230010563 Madis Ots. Pesakond. Sajaga. (Tänapäev, 2018), ISBN 9789949853236 2009 mai – "Pesakonna" koomiks tähistas 15. sünnipäeva näitusega SooSoo galeriis Tallinnas 2009 juuni – "Pesakonna" koomiks tähistab 15. sünnipäeva näitusega SEB galeriis Tallinnas http://epl.delfi.ee/news/kultuur/legendaarse-pesakonna-kammbakk?id=51079794 (vaadatud 09.05.2019) http://www.bestmarketing.ee/uudised/2013/02/05/madis-ots-liitus-loovagentuuriga-newton Bestmarketing (05. veebruar 2013) - Madis Ots liitus loovagentuuriga Newton https://web.archive.org/web/20160203012258/http://erb.nlib.ee/?kid=12916973 Eesti Rahvusbibliograafia (Pesakond Koomix / Madis Ots) ERR Arhiiv – Silmad lahti. Madis Ots. Pesakond. http://epl.delfi.ee/news/kultuur/legendaarse-pesakonna-kammbakk?id=51079794
Jõelähtme mõis

Jõelähtme mõis (saksa keeles Jegelecht) oli rüütlimõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Jõelähtme valda. Mõisat mainiti esimest korda 1482. Mõis oli 17. sajandi lõpuni Zoegede suguvõsa käes. Valdav osa mõisa maadest asus praeguse Jõelähtme küla lähedal, ulatudes põhjas Ihasalu laheni. 19. sajandi lõpul piirnesid mõisa tuumikala maad Ülgase mõisa, Kostivere mõisa, Haljava mõisa ja Jägala mõisa maadega. Jõelähtme mõisa maad ümbritsesid täielikult Jõelähtme kirikumõisa maid. Lisaks küla lähiümbrusele kuulus Jõelähtme mõisale ka maa-ala Kaberneeme lahe lõunakaldal. Jõelähtme mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 29.01.2016) Maa-ameti geoportaal, ajaloolised kaardid. Vaadatud 28.08.2018. Jõelähtme mõis Eesti mõisaportaalis
Haabneeme mõis

Haabneeme mõis (saksa keeles Habbinem) oli eramõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Mõisast on teateid alates 1682. aastast. 1626. aastal kinkis Rootsi kuningas Gustav Adolf Tallinna apteekrile Johann Burchardile juba 1615 pandivaldusena olnud Haabneeme mõisa 300 riigitaalri äramaksmisel pärusomandiks. Johann Burchardi pärijad müüsid Haabneeme mõisa 1661. aastal maanõunikuproua Anna Wachtmeisterile. 1663. aastast oli mõisa omanik Anna Wachtmeisteri abikaasa maanõunik Johann Brackel, 1678. aastast taas lesestunud Anna Wachtmeister, kes pärandas testamendiga 08.10.1684 mõisa vennapojale kindralmajor Fritz Wachtmeistrile. Eestimaa aadlilipkonna ülem ooberst Fritz Wachtmeister (1646–1723) langes Vene vägede vangi Põhjasõjas Läsna-Valgejõe lahingus 1704. aasta 16. juunil. Mõis redutseeriti Rootsi riigi poolt, kuid tagastati restitutsioonikomisjoni otsusega 1722. aastal, Vene riigi poolt kindralmajor Fritz Wachtmeistrile. Vabahärra Fritz Wachtmeistri surma järel, tema tütrepoeg Arend Dietrich von der Pahlen, müüs Haabneeme mõisa Johan Christoffer Haenile. 1747. aastal müüs Eestimaa kuberner (1743–1753) Peter August Friedrich von Holstein-Beck mõisa ooberstleitnant Fabian von Tiesenhausenile, kes 1763. aastal müüs Haabneeme ja Lubja mõisa krahv Karl Magnus von Stenbockile. Karl Magnus von Stenbocki surma (1798) järel päris tema pojapoeg krahv Johann Diedrich von Stenbock 1800. aastal Haabneeme, Viimsi, Lubja ja Vohnja mõisa. 1800. aastal müüs Johann Diedrich von Stenbock, Haabneeme, Viimsi ja Lubja mõisa Tallinna sõjakomissarile kindralmajor vürst Vassili Gortšakovile. 1818. aastal loovutas pandilepinguga mõisa vallanud Eestimaa tsiviilkuberner (1808–1819) Berend Johann von Uexküll pandiloovutuslepinguga Haabneeme, Viimsi ja Lubja mõisa pandi tõelisele kammerhärrale riigikrahv Alexander von Buxhoevedenile, kes ostis mõisa enda omandusse 1821. aastal. Alexander von Buxhoevedeni surma järel (1837) omandas Haabneeme ja Lubja mõisa koos Aegna saarega tema poeg, krahv Theodor von Buxhoeveden (1813–1871). Krahv Theodor von Buxhoeveden müüs 1868. aastal Lubja, Haabneeme ja Viimsi mõisa koos Aegna saarega vennale krahv Konstantin von Buxhoevedenile (1824–1874). Krahv Konstantin von Buxhoevedeni surma järel (1874) omandas Lubja, Haabneeme ja Viimsi mõisa hilisem Tallinna linnapea (1885–1894) parun Viktor Karl Jakob von Maydell. 1883. aastal müüdi Haabneeme ja Viimsi mõis koos Aegna saarega Felix Schottländerile. Emil Felix Schottländeri surma järel (1914) pärisid valdused tema lesk Carolina Schottländer ja tütar. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 29.01.2016) Haabneeme mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 29.01.2016) Haabneeme mõis (Jõelähtme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Viimsi mõis (Jõelähtme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Haabneeme mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Haabneeme mõis (Jõelähtme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Röa mõis (Hageri)

Röa mõis (saksa keeles Röa) oli mõis Hageri kihelkonnas Harjumaal. Mõisa mainiti esimest korda 1696. Iseseisev mõis asutati 1749 Angerja mõisast ja Salutaguse mõisast eraldatud aladest. Mõisa järgi on nime saanud Porkuni lademe Röa kihistik. Röa mõis (Hageri) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 29.01.2016) Stratigraafia terminoloogia Röa mõis (Hageri) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris