laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jasmine Valentin

Jasmine Tatjana Anette Valentin (sündinud 1976) on Soome laulja. Ta on rahvuselt mustlane. Ta valiti Soome esindajaks 1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus tema esitatud laul "Niin kaunis on taivas" ('Nii ilus on taevas') jäi 23. kohale.
Şebnem Paker

Şebnem Paker (sündinud 20. juulil 1977 İstanbulis) on türgi kitarrist ja lauljatar. Ta valiti Türgi esindajaks 1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel (12. koht) ja 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel (3. koht).
Beat (ansambel)

Beat oli Soome ansambel. Ansambel esindas Soomet 1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Fri?" ('Vaba?'). Laul jagas 21. (viimast) kohta. Tina Krause Tina Pettersson Jan Engblom Kim Engblom A Hope For Peace (Selecta, 1981) Beat (Go up, 1990) Laulu "Fri?" sõnad inglise ja rootsi keeles
Katri Helena

Katri Helena Kalaoja (varasemad perekonnanimed Turunen ja Kalaoja-Rajala, neiupõlvenimi Koistinen, sündinud 17. augustil 1945 Tohmajärvi vallas) on Soome poplaulja ja üks menukamaid Soome naislauljaid paljude aastakümnete jooksul. Teda tuntakse enamasti tema esinejanime Katri Helena järgi. Katri Helena oli 2011. aastaks plaadistanud rohkem kui 440 laulu, andnud välja 45 albumit ja kogumikku ning tema plaate oli ostetud 1,5 miljonit. Ta on saanud 17 kuldplaati, neli plaatinaplaati ja ühe topeltplaatinaplaadi. Katri Helena hittideks on muuhulgas ”Puhelinlangat laulaa”, ”Syysunelma”, ”Kuudenikäinen”, ”Anna mulle tähtitaivas”, ”Katson sineen taivaan”, ”Mun sydämeni tänne jää”, ”Lintu ja lapsi”, ”Vasten auringon siltaa”, ”Katson autiota hiekkarantaa”, ”Ei kauniimpaa” ja ”Me teimme sen”. Tema lauljakarjäär sai alguse 1963. aastal lauluga "Poikien kuvat". Aasta hiljem avaldatud loost ”Puhelinlangat laulaa” sai Katri Helena üks tuntumaid hitte. Talle on laule kirjutanud näiteks Junnu Vainio ja Jukka Kuoppamäki. 1970. aastatel sündis arvukalt hitte, muuhulgas ”Paloma blanca”, ”Vasten auringon siltaa”, ”Katson sineen taivaan”, ”Katson autiota hiekkarantaa”, ”Syysunelma”, ”Nuoruus on seikkailu” ning ”Lintu ja lapsi”. 1992. aastal välja antud plaati "Anna mulle tähtitaivas" saatis samuti suur menu, Katri Helena sai selle eest Erikois-Emma auhinna. Tema albumeid on Soomes müüdud kokku üle miljoni eksemplari ning ta on valitud saja suure soomlase hulka. Katri Helena on kaks korda esindanud Soomet Eurovisiooni lauluvõistlusel: 1979. aastal lauluga "Katson sineen taivaan" ja 1993. aastal lauluga "Tule luo". 1979. aastal sai ta 14. koha ja 1993. aastal 20. koha. Vaalea valloittaja, 1964 Puhelinlangat laulaa, 1965 Katri Helena, 1966 Katupoikien laulu, 1967 Paikka auringossa, 1968 Ei kauniimpaa, 1969 Kai laulaa saan, 1971 Lauluja meille kaikille, 1972 Kakarakestit, 1973 Kun kohdattiin, 1973 Paloma Blanca, 1975 Lady Love, 1976 Ystävä, 1978 Katson sineen taivaan, 1979 Sydämeni tänne jää, 1980 Kotimaa, 1981 Minä soitan sulle illalla, 1982 Kirje sulle, 1984 On elämä laulu, 1986 Almaz, 1988 Juhlakonsertti, 1989 Anna mulle tähtitaivas, 1992 Lähemmäksi, 1994 Vie minut, 1995 Hiljaisuudessa, 1996 Missä oot, 1998 Leidit levyllä, 2000 Tässä tällä hetkellä, 2004 Elämänlangat, 2006 Hiljaisuudessa, 2006 Tulet aina olemaan, 2009 Valon maa, 2011 Taivaan tie, 2014 Niin on aina ollut, 2015 Katri Helenan parhaimmat. 1 (1972) Katri Helenan parhaimmat. 2 (197?) Katri Helenan parhaimmat. 3 (197?) Katri Helenan kauneimmat (1977) Parhaat päältä (1978) Katri Helena : 28 toivotuinta levytystä (1987) Kauneimmat rakkauslaulut (1989) Toivotut (1992) 20 suosikkia – Puhelinlangat laulaa (1995) 20 suosikkia – Syysunelma (1995) 20 suosikkia – Anna mulle tähtitaivas (1997) Musiikin tähtihetkiä (2001) Sydämeni laulut (4 CD, 2003) Sydämeni laulut: neljä vuosikymmentä tähtitaivaalla (2 CD, 2003) 30 suosikkia (2011) Sinivalkoinen kokoelma (2CD, 2012) Suuret suomalaiset / 80 klassikkoa (2CD, 2016) Katri Helena koduleht
Puente romano sobre el río Guadiana

Puente romano sobre el río Guadiana (vahel ka Puente Romano del Guadiana või lihtsalt Puente Romano) on Vana-Rooma aegne kivist kaarsild Hispaanias, üle Guadiana jõe Mérida lähedal. Oli üks Via Augusta tee sildadest. Silla pikkus on 792 m. Sillakaari oli algselt 60. Aegade jooksul on suurem osa neist silla paranduste käigus kaotanud oma esialgse disaini. Sild kuulub koos Mérida vanalinnaga UNESCO maailmapärandi nimistusse. Praegu on sild avatud vaid jalakäijatele. Kuni 1993. aastani oli sillal ka autoliiklus. Tutvustus UNESCO maailmapärandi lehel Sissekanne hispaania kunsti saidil (hispaania keeles)
Suurtiivalised

Suurtiivalised (Megaloptera) on selts täismoondega putukaid. Suurtiivalisi on teada umbes 300 liiki. Varem käsitleti neid võrktiivaliste seltsis. Et suurtiivalised on fülogeneetiliselt väga lähedalt seotud võrktiivalistega, siis mõnikord paigutatakse nad ka koos taksonissse Neuropterida. Suurtiivalisi on kaks sugukonda: Sialidae – loidtiiblased (neid esineb ka Eestis) Corydalidae – korüdaliidlased (elavad peamiselt lähistroopilistel ja troopilistel aladel) Sialis lutaria – harilik loidtiib, elab seisuvetes, kraavides, aeglastes jõgedes Sialis fuliginosa – oja-loidtiib, vastsed elavad väikestes liivapõhjalistes vooluveekogudes Sialis flavilatra – järvedes ja jõgedes, esineb eelmistest harvemini Timm, Henn 2001. Loidtiivad – veealused lihasööjad. Eesti Loodus 52(4): 159. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Megaloptera seisuga 26.05.2008.
Informatsioon

Informatsiooni all on algselt mõistetud ja mõistetakse üldkeeles ka praegu inimesele mõeldud andmeid ja teateid. Selles tähenduses nimetatakse informatsiooni ka teabeks või infoks. Eri valdkondade terminoloogias võib terminil "informatsioon" olla erinev tähendus, kusjuures informatsiooni võidakse andmetest, teabest ja infost eristada.  Pikemalt artiklis Informatsiooniteooria Informatsiooni saab vaadelda kui määramatuse vähenemist. Informatsiooni hulk on pöördvõrdelises sõltuvuses mingi sündmuse toimumise tõenäosusega. Infotehnoloogias mõistetakse informatsiooni all teadmisi. Andmed on teadmiste esitus, mida saab edastada, tõlgendada ja töödelda. Küberneetikas mõeldakse informatsiooni ehk info all teateid, mille kaudu on seotud juhtimissüsteemi elemendid või alamsüsteemid. Informatsiooni kandjad on signaalid, mis näitavad juhitava süsteemi olekut (väljundinfo) ja mille abil toimub süsteem juhtimine nii väljastpoolt (sisendinfo) kui ka – iseregulatsiooni korral – süsteemisiseselt (tagasisideinfo). Vormid, materjalid, nähtused, kehad, ehk ainelised ja mitteainelised informatsioonikogumid on energiahulk , mille lähteaineks on kõikehõlmav informatsioon, mis kõik on omavahelises ühenduses. Eesti geograafid eristavad teabe ja informatsiooni mõistet. Teave on andmed korrastamata kujul. See tähendab, et teave pole kohe arvutil analüüsitav ega töödeldav. Näiteks kui me otsime sõnastikust mingi sõna tähendust, siis me saame midagi teada ehk teavet; seda teadmist pole võimalik arvutiga töödelda enne, kui ta on tõlgitud masinkoodi. Teave ei pruugi olla meile mõistetav. Näiteks hiina kirjas tekst on keskmise eestlase jaoks teave, kuid hiina kirja tundva inimese ajus tekib selle põhjal informatsioon. Seega teave ei ole alati teadmine. Informatsioon on teadmus ehk ajus tekkinud teadmine. Informatsiooni ei saa talletada paberile ega mingile muule eluta andmekandjale. Informatsioon tekib näiteks inimese ajus, kui ta loeb ajalehte ja saab sealt midagi teada. Ajalehes sisalduv teave ei pruugi muutuda informatsiooniks. Näiteks lugemisoskuseta inimene ei saa tekstist informatsiooni. teadmiste hankimise allikas; uuenduste läbiviimise vahend; teadmusjuhtimise alus ja vahend. Informatsiooniteooria Infohaldus Keelefilosoofia Teabelevi Kommunikatsioon Semiootika James Gleick. Informatsioon. Ajalugu. Teooria. Uputus, Äripäeva kirjastus: 2014. ISBN 9789949523320 Villu Päärt: "Kui palju on inimkonna käsutuses infot?" Novaator, 11. veebruar 2011
A. Tõnisson & Ko

AS A. Tõnisson & Ko oli Eesti esimesel iseseisvusajal Tallinnas tegutsenud sanitaartehnikaettevõte, mille tegevusvaldkonnad oli malmivalu, sh kanalisatsioonikaevuluukide ja -torude ning keskkütteseadmestiku valmistamine ning sanitaartehnika müük. Ettevõtte rajaja ja omanik oli Aleksander Tõnisson. Firma asutasid 15. veebruaril 1914 Aleksander Tõnisson ja Paul Uusmann, võttes üle varem A. Mathiesenile ja veel varem Andreesenile kuulunud ettevõtte. Ettevõtte kontor asus Tallinnas Rüütli 28-30. 1934. aastal võeti vahi alla ja paigutati vangimajja ettevõtte vapsist laekur Johannes Potter, kes oli omastanud ja raisanud umbes 5000 krooni ettevõtte raha. Ettevõtte kontor ja tehnilise büroo ruumid hävisid tulekahjus 5. mail 1940, kannatada said ka kauplus ja materjalide ladu. Eesti torude-kuninga juubel. Rahvaleht, 15. veebruar 1939, nr. 39, lk. 5. 5000 kr. raha raiskamine. Rahvaleht, 5. aprill 1934, nr. 78, lk. 3. Tuli A. Tõnisson ja Ko äris Rüütli tänaval. Rahvaleht, 6. mai 1940, nr. 105, lk. 5.
Atlantic City

Atlantic City on linn Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis Atlanticu maakonnas Abseconi saarel Atlandi ookeani rannikul. Atlantic City sai linnaks 1854. aastal. Linna pindala on 44,59 km² ja elanike arv 2006. aastal oli 39 958. Atlantic City on tuntud kui liivarandadega kuurort- ja kasiinolinn. Kasiino Trump Taj Mahal https://www.nj.gov/labor/lpa/census/2020/2020%20pl94%20Tables/2020_Mun/popARH%20MCD%20Cen20-Cen10.xlsx, vaadatud 22.01.2022. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Linna koduleht
Sydney Pollack

Sydney Irwin Pollack (1. juuli 1934 Lafayette Indiana – 26. mai 2008 Los Angeles) oli juudi päritolu Ameerika Ühendriikide filmirežissöör, näitleja ja telesaadete produtsent. Tema tuntumad filmid on "Tootsie", "Minu Aafrika" ("Out of Africa"), "Silmad pärani kinni" ja "Äraaetud hobused lastakse ju maha". Filmi "Minu Aafrika" eest sai ta 1986. aastal Oscari.
Kaitseliidu Tartu Maleva Sisevete divisjon

Kaitseliidu Tartu maleva Sisevete divisjon, hiljem Sisevete üksikrühm on Kaitseliidu Tartu maleva Tamme malevkonna sisevee-laevanduslik allüksus. Spetsiaalne mereüksus asutati Tartus II malevkonna juurde Sisevete Emajõe divisjonina 1934. aastal. Divisjon paisus kiirelt ja peagi moodustati eraldi malevkond. Kohe algusest toimus tihe koostöö kohaliku mereväe Peipsi Laevastiku Divisjoniga, kus saadi abi teoreetilisel ja praktilisel väljaõppel. 1937. aastal õnnestus malevkonnal hankida ka oma õppe-mootorpaat Kotkas. Divisjon taasmoodustati okupatsioonieelse vastava üksuse järeltulijana 29. märtsil 1995. Taasmoodustajad olid Johannes Kert, Aivo Kapten, Vello Kolk ja esimesed liikmed. Tartu linnavalitsus andis divisjonile 1995. aastaö üle Kostromitš-tüüpi töölaeva Ahti ja puksiiri Baikal, mis said hiljem nimedeks Tarbatu ja Vaike. Ilmselt saadi mujalt juurde veel paar veesõidukit. 1997. aastal oli divisjoni nimekirjas 37 liiget. Tarbatu seati sõidukorda ja seda kasutati-renditi ühtlasi 1997. aastal Kärevere silla ehitustöödeks. Samas jäi mingil põhjusel küsimata ja saamata kasutustasu. Uue aastatuhande alguseks ei jagunud laevade hoolduseks ega remondiks enam vahendeid ja tegelikult puudus ka ülesanne. Kõik divisjoni laevad kanti seejärel maha ja lõigati vanametalliks. 2010. aastatel muudeti Sisevete divisjon Tamme malevkonnas Sisevete üksikrühmaks. Üksikrühma käsutusse anti mõneks ajaks veel mitu väiksemat dessantpaati. Erialane tegevus on siiski seejärel soikunud. Sisevete divisjoni ülemad: 29. märtsist 1995 – Vello Kolk, 11. novembrist 2007 – vanemmaat Karol Kolk, 1. jaanuarist 2009 – leitnant Aivo Lepp. Meredivisjon Merekaitseliit https://www.digar.ee/arhiiv/et/perioodika/83348 Kaitseliidu sisevete laevastik kasvab. Uus Eesti, 9. juuli 1937, nr. 182, lk. 8. Koduleht
İlber Ortaylı

İlber Ortaylı (sündinud 1947) on Türgi ajaloolane, ajalooprofessor İstanbulis Galatasaray Ülikoolis ja Ankaras Bilkenti Ülikoolis. 2005. aastast 2012. aastani oli ta Topkapı muuseumi eesotsas İstanbulis. 2009 – valiti Makedoonia Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks 2015 – valiti Montenegro Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks
Küberneetika

Küberneetika on teadusharu, mis uurib juhtimise, sideteenuste, sidetehnika ja informatsiooni üldisi seaduspärasusi nii tehnilistes, looduslikes kui ka sotsiaalsetes süsteemides. Praktilises teoloogias nimetatakse küberneetikaks õpetust kiriku valitsemisest ja juhtimisest. Sõna "küberneetika" tuleb kreekakeelsest sõnast, mis tähendas laevajuhtimiskunsti. Juhtimisteooriate tähenduses tõi termini laiemasse kasutusse Norbert Wiener. Küberneetika mõisteid Küberturvalisus Norbert Wiener, Cybernetics or Control and Communication in the Animal and the Machine, (Hermann Editions in Paris; Cambridge: MIT Press, Wiley & Sons in NY 1948). W. R. Ashby, (1956) Introduction to Cybernetics. Methuen, London. (electronically republished at [1]). F. Heylighen & C. Joslyn, (2001): "Cybernetics and Second Order Cybernetics", in: R. A. Meyers (ed.), Encyclopedia of Physical Science & Technology (3rd ed.), Vol. 4, (Academic Press, New York). Manfred E. Clynes & Nathan S. Kline, (1960) "Cyborgs and Space", Astronautics, September; reprinted in Gray, Mentor, and Figueroa-Sarriera, eds., The Cyborg Handbook, New York: Routledge, 1995. Ego Death and Self-Control Cybernetics Louis Couffignal's photos & documents Web Dictionary of Cybernetics and Systems Glossary Slideshow (136 slides) Principia Cybernetica Web Mindmap-based-page by Ragnar Heil The Cybernetics Society The Systemic Approach : an introduction Cybernetics and Information Theory in the United States, France and the Soviet Union Medizinische Kybernetik | Medical Cybernetics Cybernetics category in the Open Encyclopedia Project Systemics and cybernetics in a historical perspective (pdf document) more related pdf documents Dr Jose Delgado / Cybernetic brain implants Basics of Cybernetics
Vietmuongi keeled

Vietmuongi keeled on austroaasia keelkonna moni-khmeeri keelte alamrühm (teistel andmetel eraldi keelkond), mille keeli räägitakse peamiselt Vietnamis. Nende hulka kuulub vietnami keel.
Kiiruimsed

Kiiruimsed ehk aktinopterüügid (Actinopterygii) on luukalade klass keelikloomade hõimkonnast. Kiiruimsete nimetus johtub sellest, et nende uimedes on luustunud kiired, mis kinnituvad kehas asuvatele tugiluudele ehk basaalidele. Kiiruimsetele vastandatakse lihasuimsed (Sarcopterygii), kelle uimed on teistsuguse ehitusega. Kiiruimsed on selgroogsete liigirikkaim klass, kuhu kuulub peaaegu 30 000 liiki. Kiiruimsed on ubikvistid ehk levinud kõikjal maailmas, asustades väga erinevaid veekogusid. Kiiruimsete kehamõõtmed ulatuvad 8 mm-st (Paedocypris) kuni 11 m-ni (harilik heeringakuningas (Regalecus glesne). Guinnessi rekordite raamatus on rekordiks 17 m isend. Kehakaalult on üks suuremaid kuukala (Mola mola), kelle keskmine kaal on umbes 1 tonn, kuid on leitud ka 2,3 tonniseid isendeid. Enamiku kiiruimsete skelett on täielikult luustunud. Üheks diagnostiliseks tunnuseks on ka kiiruimsete ganoidsoomused. Acipenseriformes – tuuralised Clupeiformes – heeringalised Salmoniformes – lõhelised Anguilliformes – angerjalised Cypriniformes – karpkalalised Siluriformes – sägalised Beloniformes – tuulehaugilised Esociformes – haugilised Gadiformes – tursalised Gasterosteiformes – ogalikulised Syngnathiformes – merinõelalised Perciformes – ahvenalised Scorpaeniformes – meripuugilised Pleuronectiformes – lestalised Elopiformes Albuliformes Notacanthiformes Hiodontiformes Osteoglossiformes Alepocephaliformes Gonorynchiformes Characiformes Gymnotiformes Lepidogalaxiiformes Argentiniformes Galaxiiformes Cichliformes sagaruimsed
Viru-Jaagupi põllumeeste konvent

Viru-Jaagupi põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Viru-Jaagupi alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Rägavere, Küti ja Roela vald. Konvendi juhatusse kuulusid Hugo Nõlve (esimees), Daniel Mälton ja Voldemar Ale. Konvendi liikmed olid Eduard Keinaste, Jaan Vaher, Ruudi Maalmets, Jüri-Rudolf Erilt, August Dönne, Richard Siil, Eduard Põiklik, Jüri Veskimägi, Mihkel Soone, Leo Piirsalu, Jaan Kallaste, Jaan Metsik (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Jakob Ment (ühistegeliste asutiste poolt), Mari Palmiste (maanaiste poolt). 1936. aastal oli konvendi piirkonnas 1623 valimisõiguslikku majapidajat, nendel kokku 114 367 puhaskasurubla, maad 31 996 hektarit. Konvendi valitud liige Põllutöökojas oli Aleksander Pall.
Simuna põllumeeste konvent

Simuna põllumeeste konvent asus Simuna alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Paasvere, Salla ja Avanduse vald. Konvendi juhatus: esimees Hugo Mänd, Johan Saar, Johannes Joll. Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Leo Allak. Konvendi liikmed: Johannes Jõemets, Eduard Reiman, Karl Raie, Karl Arak, Jaan Bärenson, Karl Kulvere, Johannes Viirmaa, Ernst Leevald, Heinrich Mumme, Heinrich Böckler, Johannes Kuntor, Gustav Tomberg (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Ernst Peterson (ühistegeliste asutiste poolt), Amanda Ruuben (maanaiste poolt). 1936. aastal oli konvendi piirkonnas 1927 valimisõiguslikku majapidajat, nendel kokku 121 654 puhaskasurubla, maad 40 774 hektarit. Konvendi "positiivsed" nõudmised. Vaba Maa, 23. november 1937, nr. 270, lk. 6.
Väike-Maarja põllumeeste konvent

Väike-Maarja põllumeeste konvent asus Väike-Maarja alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Vao ja Assamalla vald. Konvendi juhatus: esimees August Malla, Johannes Sakk, Johan Kaarma. Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Eduard Tammaru. Konvendi liikmed: Lembit Reitel, Gustav Komp, Roland Kaber, Aleksander Voolmaa, Heinrich Lutsik, Evald Mäesalu, Voldemar Kiisk, Oskar Siipan, Jaan Roosaar, Karl Laanemets, Jakob Kübarsepp, Jakob Rebane (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Aleksander Vatsel (ühistegeliste asutiste poolt), Amanda Koonukõrb (maanaiste poolt). 1936. aastal oli konvendi piirkonnas 1547 valimisõiguslikku majapidajat, nendel kokku 2845,56 puhaskasurubla, maad 33 343 hektarit.
BT-7

BT-7 on Nõukogude Liidus, aastatel 1935–1940 tootmises olnud kergetank. BT-7 (vene БТ – быстроходный танк – kiirtank) oli tankide BT-2 ja BT-5 edasiarendus, mis olid ehitatud ameerika inseneri John Walter Christie ratas-roomik tanki "M. 1931" baasil. Masin oli võimeline nagu ta eellasedki liikuma nii roomikutel kui ka ratastel (roomikute eemaldamisel). Ratastel sõitmisel olid vedavateks ratasteks tagumised ja pööravateks esimesed suured kanderattad. BT-7 oli ette nähtud süvaoperatsioonide läbiviimiseks, masin pidi olema võimeline vaenlase kaitseliinist läbi murdma ning ilma jalaväe toetuseta liikuma kaugele vaenlase tagalasse. Tankid BT-7 olid Nõukogude Liidus kasutusel kõikidel rinnetel Teises maailmasõjas kuni Jaapani armee purustamiseni Mandžuurias 1945. aasta augustis. BT-7 – baasmasin, mida aastatel 1935–1939 toodeti kokku 2596 masinat. BТ-7RT – raadiosaatjaga 71-TK-1 või 71-TK-3 varustatud baasmasin, aastatel 1935–1939 toodeti 2017 masinat. BT-7А – suurtükiväe tank, sellele oli komplekteeritud torn T-26-4 tankilt T-26, relvastuseks oli 76,2 mm kahur KT-26 ja kaks kuulipildujat DT, masina kaaluks oli 13,5 tonni. Toodeti 1934 ja aastatel 1936–1938 kokku 156 masinat. SBT – sapöörtank-sillapaigaldaja (1935–1936). HBT-7 – leegiheitjatank (vene химический), mida ehitati aastatel 1936–1937. ОТ-7 – leegiheitjatank (vene огнемётный танк), mida ehitati aastatel 1940–1941. BT-7M (ka BT-8) – tankidele BT-7 oli paigaldatud diiselmootor V-2 võimsusega 500 hobujõudu, mis andis masinale kiiruseks roomikutel 62 ja ratastel 86 km/h, masinate kaal oli 14,65 tonni. Toodeti 787 masinat. BТ-42 – Soome liikursuurtükk, mida ehitati Nõukogude-Soome sõja ajal Nõukogude Liidult hõivatud tankide BT-7A baasil. Battlefield – BT-7 vene keeles
Sörnäinen

Sörnäinen on linnaosa Helsingis. See asetseb Keskilinnas. "Kurv" (Kurvi) Sörnäineni metroojaam Sörnäineni sadam
Silmlased

Silmlased (Petromyzontidae) on silmuliste seltsi kuuluv ainus sugukond. Silmlaste sugukonda arvatakse kolm alamsugukonda: Geotriinae, Mordaciinae ja Petromyzontinae. Silmlaste keha on soomusteta ja ussikujuline. Silmude kehas puuduvad luustunud moodustised, toes moodustub nii kõhrest kui ka sidekoest. Silmlastel puuduvad lõuad, suu on kujunenud imilehtriks, kus asuvad sarvhambad. Erinevalt päriskaladest puuduvad silmlastel ka paarisuimed. Sisekõrvas on 1–2 poolringkanalit. Merisutt (Petromyzon marinus) – elab ka Eesti rannikuvetes ja mitmes mereühendusega jões Jõesilm (Lampetra fluviatilis) – jõgedes Ojasilm (Lampetra planeri) – kiirevoolulistes ojades
Oulunkylä

Oulunkylä (Helsingi slängis Ogeli, Oglu, rootsi keeles Åggelby) on Helsingi linnaosa. See paikneb Põhja-Helsingis, umbes 6 km Helsingi südalinnast. Liideti Helsingiga 1946. Linnaosal on head transpordiühendused, sinna sõidavad paljud bussiliinid. Oulunkyläs on ka raudteejaam, rongisõit Helsingi südalinna kestab 9-10 min. Lähim trammipeatus asub umbes 700 meetri kaugusel Käpylä linnaosas. Kaubanduskeskus Ogeli Heino Puhvel, "Friedebert Tuglas Oulunkyläs" – Keel ja Kirjandus 1976, nr 9, lk 528–536 ja H. Puhveli raamatus "Kirjandus muutuvas maailmas", Eesti Raamat, Tallinn 1987, lk 65–75
Norra hoovus

Norra hoovus on hoovus Norra meres, osa Golfi hoovusest. Hoovab kirdesse Suurbritanniast Skandinaavia poolsaareni ja edasi mööda Skandinaavia looderannikut. "The Norwegian & North Cape Currents" (inglise keeles)
Korso

Korso (60°21'3"N 25°4'40"E) on Vantaa linnaosa. Asub Keravast 6 km lõuna pool ja Helsingist 25 km kaugusel. Korso piirdub idas raudtee, põhjas Vallinoja ja loodes Vierumäkiga. Korso raudteepeatus Korso-Koivukylä portaal (soomekeelne) Korso (Google Maps)
Váh

Váh (saksa keeles Waag, ungari keeles Vág, poola keeles Wag) on jõgi Slovakkias. Váh algab Kõrg- ja Madal-Tatra mägede vahelisest orust kahe haruna, Valge Váh (Biely Váh) ja Must Váh (Čierny Váh). Musta Váhi lähtest mõõdetakse jõe pikkust. Váh voolab ülemjooksul Karpaatide ahelike vahel läände, seejärel pöördub Kesk-Doonau madalikul lõunasse ja suubub Doonausse. Jõe pikkus on 406 km. Váh on pikim algusest lõpuni Slovakkias voolav jõgi ja ühegi teise jõe Slovakkias voolav osa ei ole pikem kui Váh. Jõe valgla on 15 075 km², see hõlmab suurema osa Lääne-Slovakkiast. Valgla piir on paljudes kohtades Slovakkia piiriks Poola ja Tšehhiga. Jõe vooluhulk suudmes on 22,3–1825, keskmiselt 152 m³/s. Jõgi algab 664 m kõrguselt merepinnast ja tema suue on 106 m kõrgusel merepinnast, nii et jõe lang on 558 meetrit. Lähtest suudmeni läbib Váh järgmised linnad: Liptovský Hrádok, Ružomberok, Žilina, Bytča, Považska Bystrica, Púchov, Ilava, Dubnica nad Váhom, Trenčin, Nové mesto nad Váhom, Pieštany, Hohlovec, Šala ja Komárno. Viimane asub Váhi suudmes. Váhi suurimad lisajõed on Orava jõgi (paremalt), Dudváh (paremalt) ja Nitra (vasakult). Váhi jõe orus kulgevad Slovakkia peamine raudtee liinil Bratislava–Žilina–Košice ja peamine maantee Bratislava–Žilina–Poprad. Jõel on 16 hüdroelektrijaama. Nende ehitamine algas juba 1930. aastatel.
Tikkurila

Tikkurila on Vantaa linnaosa. Tikkurila populaarseim vaatamisväärsus on Heureka teaduskeskus. Kielotorni (kõrgus 55 m) Tikkurila raudteejaam Heureka teaduskeskus Keravanjoki Tikkurila värvitehase kõrval
Lõpused

Lõpused (ladina branchia) on paljude vee-eluliste loomade hingamiselundid. Lõpuste peamine ülesanne on organismi varustada vees leiduva lahustunud hapnikuga ning süsihappegaasi ekskretsiooniga. Lõpuste mikrostruktuuride suur eripind tagab laia vee kokkupuute, tehes hapniku omastamise võimalikult efektiivseks. Näiteks loomade kopsudega võrreldes on lõpused hapniku omastamise mõttes tunduvalt efektiivsemad. Paljud mikroskoopilised veeorganismid, samuti mõned suuremad inaktiivsed veeloomad, ei vaja vees elamiseks lõpuseid. Enamasti toimub nende hingamine kogu kehapinnaga. Enamasti koosnevad lõpused õhukestest filamentsetest koeplaatidest ja nende pikenenud osadest. Kui mõningad veeputukad välja arvata, siis on lõpustes veri või selletaoline ollus, mis tagab gaasivahetuse läbi õhukeste membraanide. Lõpustesse tulev venoosne veri rikastatakse hapnikuga ja see voolab üle kogu keha laiali. Lõpuseid või selletaolisi elundeid, mis võivad asuda keha eri piirkondades, võib leida näiteks limustelt, vähilaadsetelt, putukatelt, kaladelt ja kahepaiksetelt. Kopsud Trahheed
Sunani rahvusvaheline lennujaam

Sunani rahvusvaheline lennujaam (korea keeles 평양순안국제공항) on Põhja-Korea ainuke rahvusvaheline lennujaam, mis asub 24 km kaugusel pealinnast P'yŏngyangist ning on riikliku lennufirma Air Koryo kodulennujaam.