laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Meediainnovatsiooni ja digikultuuri tippkeskus

Tallinna Ülikooli Meediainnovatsiooni ja digikultuuri tippkeskus (lühendatult MEDIT) asutati 2015. aastal. MEDITi eesmärk on interdistsiplinaarsete loome- ja teadusprojektoride algatamine ja teostamine, mis hõlmavad digitaalsete meedia- ja kommunikatsioonivahenditega kaasnevate kultuurimuutuste ja innovatsiooniprotsesside uurimist, kombineerides selleks ennekõike humanitaarteaduslikke ja majandusteaduslikke perspektiive. Teiseks eesmärgiks on kogutavate teadmiste rakendamine uute digitaalsete meediavormide ja innovaatiliste väljendusvormide loomiseks. MEDITi aluseks on eeldus, et kaasaegse kultuurimuutuse mõtestamiseks ja selles loovalt osalemiseks on vaja kultuurilist, majanduslikku ja tehnoloogilist arengudünaamikat käsitleda ühtses süsteemis, kaasates nii vastavaid teadusdistsipliine kui ka loovpraktikaid. MEDITi töö jaguneb nelja suuna vahel, neist kolm on uurimuslikku laadi ning üks eksperimentaalsele loome- ja arendustööle keskenduv. Need neli suunda on järgmised: Digikultuuri uurimisgrupp Audiovisuaalkultuuri uurimisgrupp Digitaalse loomemajanduse uurimisgrupp Digitaalse audiovisuaalkultuuri Loomelabor MEDITi tööd juhatab Indrek Ibrus. MEDITi veebileht
Blaze Starr

Blaze Starr (sünninimi Fannie Belle Fleming; 10. aprill 1932 Wilsondale, Lääne-Virginia – 15. juuni 2015 Wilsondale või Williamson, Lääne-Virginia) oli USA burleskitantsija, striptiisitar ning foto- ja aktimodell. Ta sündis Lääne-Virginia osariigis 11-lapselises peres. Ta lahkus kodust teismeeas ja kolis Washingtoni, kus hakkas tööle kelnerina. Washingtonis avastas ta Red Snyder, kes soovitas tal tööle asuda meelelahutusäris. Snyderist sai tema esimene mändežer ja Snyderi soovitusel hakkas ta esinema nimega Blaze Starr. 1950. aastatel esines ta Baltimore'is tantsijana paljudes ööklubides ja töötas modellina. Hiljem töötas ta veel New Orleansis. Tal oli armuafäär Louisiana kuberneri Earl Longiga. 1989. aastal valmis tema 1974. aastal ilmunud memuaaridel põhinev film "Blaze", kus peaosades mängivad Paul Newman Earl Longi ja Lolita Davidovich Starri. Filmis tegi pisirolli ka Starr ise. Starr oli 12 aastat abielus Baltimore'i ööklubi 2 O'Clock Club omaniku Carroll Gloriosoga. Southall, Ashley. "Blaze Starr, Burlesque Queen Who Was Linked to a Governor, Dies at 83". The New York Times. 16.6.2015. Vaadatud 6.4.2017 "Burlesque dancer Blaze Starr dies at 83". The Baltimore Sun. 15.6.2015. Vaadatud 6.4.2017 Blaze Starr andmekogus IMDb (inglise)
Alandus

Alandus on uhkuse vähendamine, millega võib kaasneda häbi või alluva positsioon. See on emotsioon, mida tunneb inimene, kelle sotsiaalne staatus on just vähenenud. See võib tulla läbi hirmutamise, füüsilise või vaimse väärkohtlemise või pettuse või piinlikkustunde tekkimine inimesel, kes on hakkama saanud kas sotsiaalselt ja juriidiliselt lubamatu teoga. Arvestades, et alandlikkuse põhimõte on ego alandamine, peab alandusega olema seotud teised inimesed, kas kaudselt või vabatahtlikult.  Alandus on praegu aktiivne teadustöö teema ja seda nähakse kui olulist kuid keerulist liikumapanevat jõudu inimese suhtlemises, millel on mõju nii intrapersonaalsel, inimsuhete -, institutsioonilisel ja rahvusvahelisel tasandil. Isik, keda on korduvalt alandatud, võib kannatada depressiooni all, omada enesetapumõtteid ja erinevaid ärevuse staadiumeid nagu post-traumaatiline stress. Staatuse kaotamine, näiteks töö kaotamine või sildistamine (kas valesti või õigesti) seksuaalkurjategijana, võib põhjustada inimeste võimetust normaalselt käituda. Alandatud inimesed võisid olla provotseeritud ja ihata kättemaksu. Mõned inimesed võivad tunda end väärtusetu, lootusetu ja abituna, kaotada reaalsustaju ja sooritada enesetappu. Ühe isiku teise poolt alandamist kasutatakse tihtipeale et oma ülemvõimu kinnistada ja on levinum rõhumise või kuritarvitus, mida kasutatakse politsei, sõjaväe või vangla kontekstis juriidilises tegevuses, kas ülekuulamisel või ebaseaduslikul piinamisel. Paljud nüüdseks vananenud avalikud karistused olid tahtlikult mõeldud selleks, et olla alandavad, näiteks kurjategijate sulgedega katmine, häbipost, häbimärgistamine (stigma), mis tähendab, et inimese teost tehakse näidisprotsess, et see oleks hoiatuseks teistele.   Mõned USA osariigid on katsetanud seadusrikkujate alandamist või häbistmist, avaldades nende nime koos kuriteoga (näiteks: joobes juhtimine). Alanduse tekitamiseks ei pea tingimata kasutama vägivalda või aktiivset tegevust. Alandada saab ka passiivselt. Näiteks läbi inimese ignoreerimise, võtta talt ära mingi õigus või privileeg. Inimest saab alandada läbi maha jätmise, väärkohtlemise, reetmise või kasutada teda kui vahendit millegi saavutamiseks. Immanuel Kant väitis, et tulenevalt inimese vabast tahtest on inimestes moraalne mõõde, mis tagab meile väärikuse ja õiguse saada eetilise kohtlemise osaliseks. Et kedagi alandada, tuleb teda kohelda mitte tema vääriliselt ja eitada teda ennast kogu tema inimlikkuses. Burton, Neel. Lindner, Evelin, Making Enemies: Humiliation and International Conflict. Torres, Walter J.; Bergner, Raymond M. (juuni 2010). "Humiliation: Its Nature and Consequences". Journal of the American Academy of Psychiatry and the Law. AAPL. 38. Vaadatud 11. mai 2016. Burton, Neel (august 2014). "The Psychology of Humiliation". Psychology today.
Kõdistaja

Kõdistaja oli satiirileht, mis ilmus 1908. aastal Viljandis. Selle toimetaja ja väljaandja oli Jaan Vinnal. Lehte trükiti Andres Renniti trükikojas. Ajaleht oli 8-leheküljeline ning seda trükiti 1500 eksemplari. Leht maksis 6 kopikat. ERB Kõdistaja Digar - Kõdistaja 1. anne
Müristaja (ajakiri)

Müristaja oli huumoriajakiri, mis ilmus 1905. aastal üks kord kuus Viljandis. Toimetaja oli J. T. Vinnal. Kokku ilmus 3 numbrit. Ajakirja trükiti Viljandis A. Peeti trükikojas. "EOD Müristaja". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. aprill 2017. Vaadatud 6. aprillil 2017. "ERB Müristaja". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. aprill 2017. Vaadatud 6. aprillil 2017.
Aleksander Klaas

Aleksander (Andres) Klaas (8. september 1868 Hellamaa – 31. juuli 1935 Tornimäe) oli eesti õigeusu vaimulik: köster-kooliõpetaja, diakon, preester, ülempreester.  Ta sündis 8. septembril 1868 Muhus Hellamaal köster Andrei Klaasi ja Maria Klaasi (sünd Holmberg) peres, õppis Leisi õigeusu kihelkonnakoolis, lõpetas Riia Vaimuliku Kooli ja Seminari 1890. aastal ning omandas köster-kooliõpetaja kutse. Aleksander Klaas oli Saaremaa eesnike misjoni nõukogu liige aastatel 1913–1918; Põide Haridusseltsi liige, Pöide Tarvitajate Ühingu esimees aastatel 1907–1910; sama asutuse raamatupidaja-laekur aastatel 1920–1922; töötas koolijuhatajana Uuemõisa (Kõrkvere) algkoolis aastatel 1923–1927. Ülempreester Aleksander Klaas suri 31. juulil 1935 Tornimäel ja maeti Tornimäe kalmistule. pühitseti diakoniks 21. septembril 1895 Kihnu Püha Nikolai kirikus Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev) poolt pühitseti preestriks 24. septembril 1895 Kihnu Püha Nikolai kirikus Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev) poolt 24. septembril 1895 pühitseti ülempreestriks 19. augustil 1929 Tornimäe Neitsi Maarja Kaitsmise Kirikus Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksandri (Paulus) poolt  puusaehe (nabedrennik) 1898 peaehe 1904 kamilavka 1910 Sinodi rinnarist 1915 Ööriku Püha Kolmainu koguduses 1890–1894 Tiirimetsa Kristuse Sündimise koguduses 1894–1895 pr Kihnu Püha Nikolai koguduses 1895–1899 pr/üpr Tornimäe Neitsi Maarja kaitsmise koguduses 1. novembrist 1899 kuni 1. maini 1935 erus alates 1. maist 1935 Aleksader (Andrei) Klaasi pere: abikaasa Raissa Klaas, nende lapsed: Valentin (sünd 1896); Nikolai (sünd 1898); Antonina (sünd 1899); Ljubov (sünd 1902); Natalia (sünd 1904); Andrei (sünd 1908); Aleksander (sünd 1914); Elena (sünd 1917). Pöide kihelkond Ööriku Püha Kolmainu kirik Laimjala Vassilius Suure kirik "klaas-aleksander".[alaline kõdulink] "ühistegelised uudised 9.august 1935". "õigeusu kiriku asutused ja kogudused".
Peeter Kulbusch

Peeter (Pjotr) Kulbusch (sündinud 12. august 1843 Olustvere vald) – 1925) oli eesti õigeusu köster-kooliõpetaja. Ta sündis 12. augustil 1843 Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonnas Olustvere vallas Turro talus Jüri (Georgi) Kulbuschi ja Tio (Tatjana) Kulbuschi (sünd Tammekivi) peres. . Peeter Kulbuschi hauakoht on teadmata. Põltsamaa Pühavaimu kogudus 1861–1864 Penuja Kõikide Pühakute kogudus 1864–1865 Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kogudus 1868–1870 Arussaare Issanda Taevaminemise kogudus 1870–1871 Peeter Kulbuschi abikaasa oli Natalia Kulbusch (sünd Fridolina). Nende poeg oli esimene eestlasest piiskop, õigeusu märter ja pühak Platon (Kulbusch). Nende teised lapsed: Nikolai Kulbusch; Aleksandra Saar. "puha-marterpiiskop-Platon/". https://www.eoc.ee/koster/kulbusch-peeter-pjotr/ "õigeusu kiriku asutused ja kogudused".
Dörptsche Zeitung

Dörptsche Zeitung oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1789–1875 Tartus (saksa keeles Dorpat). 1789. aastal andis ajalehte välja Friedrich Gotthilf Findeisen ja 1790-1817 Johann Michael Gerhard Grenzius. Dörptsche Zeitung Eestis ilmunud saksa-, vene- ja muukeelne perioodika 1675–1940. Tallinn : Eesti Teaduste Akadeemia Raamatukogu, 1993. Lk 89. Dörptsche Zeitung 1868
Rigasche Zeitung

Rigasche Zeitung oli ajaleht, mis ilmus1778–1889 ja 1907–1915 Riias. Aastatel 1890–1906 ajaleht ei ilmunud. 1778. aastast kuni arvatavasti 1808. aastani andis seda välja Georg Ludwig Zachariae. Ajalehe lisad: Baltische Blätter für Musik, 1907–1915 Blätter für Stadt und Land, 1840–1847 Börsen- und Handels-Nachrichten, 1866–1869 Landwirtschaftliche Beilage, 1877–1889 Sport, 1907–1914 Rigasche Börsen- und Handels-Zeitung, 1870–1889 Eestis ilmunud saksa-, vene- ja muukeelne perioodika 1675–1940. Tallinn : Eesti Teaduste Akadeemia Raamatukogu, 1993. Lk 220–223.
Pariisi konverents

Pariisi rahukonverents oli 21 riigi esindajate kohtumine 1946. aasta 29. juulist 15. oktoobrini, kus arutati Teises maailmasõjas võitnud riikide ja natsliku Saksamaa Euroopa-liitlaste (Bulgaaria, Itaalia, Rumeenia, Soome ja Ungari) vaheliste rahulepingute projekte. Konverentsil kinnitatud projektid allkirjastati 1947. aasta veebruaris. Sellega lõppes ametlikult sõjaseisukord Itaalia, Rumeenia, Bulgaaria, Ungari ja Soomega. Saksamaaga rahulepingut ei sõlmitud. Territoriaalsed kohaldused: Bulgaaria viidi tagasi 1941. aasta jaanuari piiridesse. Itaalia loovutas Jugoslaaviale mõne Aadria mere ja maismaa-ala; andis Prantsusmaale väikese piiriala, loovutas Kreekale Dodekaneesid. Trieste kuulutati vabalinnaks (tagastati Itaaliale 1975). Rumeenia loovutas NSV Liidule Bessaraabia ja Bukoviina, kuid sai Ungarilt tagasi Põhja-Transilvaania. Soome loovutas Nõukogude Liidule osa Karjalast, muus osas taastati piirid, mis tekkisid pärast Nõukogude Liidu - Soome sõda. Ungari jäi Trianoni lepingu piiridesse. Võidetuile määrati reparatsioonid võitjate kasuks. Määrati kindlaks kaotanute maa-, mere- ja õhujõudude maksimaalne suurus ning piirati nende relvastust. NSV Liit sai õiguse jätta osa vägedest Ungari ja Rumeenia territooriumile, et pidada ühendust Nõukogude okupatsioonitsooniga Austrias. Saksamaa oli juba jagatud okupatsioonitsoonideks Potsdami konverentsi otsuste alusel.
Deutsch in Estland

Deutsch in Estland (lühend DiE) on aastast 1994 ilmuv jätkväljaanne. Seda annab välja Eesti Saksa Keele Õpetajate Selts ja kirjastab TEA Kirjastus. Aastatel 1994–2005 andis väljaannet välja Goethe Instituut ja Saksa Kultuuriinstituut. Väljaanne on ilmunud mitte sagedamini kui kaks korda aastas. Deutsch in Estland E-kataloogis ESTER (vaadatud 07.04.2017)
Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands

Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands oli 1868-1939 Tallinnas ilmunud jätkväljaanne, mida andis välja Eestimaa Kirjanduse Ühing. Väljaanne hakkas ilmuma Christian Eduard Pabsti eestvõttel. Väljaanne ilmus köidetena. 9.-21. köide kandis pealkirja Beiträge zur Kunde Estlands. 19. köide kandis eripealkirja "Revaler Bürgerbuch: 1710-1786" ja selle andis välja Georg von Adelheim. Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands E-kataloogis ESTER (vaadatud 07.04.2017) Eestis ilmunud saksa-, vene- ja muukeelne perioodika 1675–1940. Tallinn : Eesti Teaduste Akadeemia Raamatukogu, 1993. Lk 71
Joann Poska

Jaan (Joann) Poska (15. juuli 1835 Tuhalaane – 13. juuli 1882 Laiuse) oli eesti õigeusu vaimulik – köster-kooliõpetaja. Ta  sündis 15. juulil 1835 Viljandimaal Karksi kihelkonnas Tuhalaane vallas Oriku külas Jaas Poska ja Mari Poska (sünd Kuusik) peres, õppis Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris 1847–1853 ja omandas köster-kooliõpetaja kutse. Jaan (Joann) Poska suri 13. juulil 1882 Laiuse õigeusu kiriklas ja maeti Laiuse kalmistule. Tori Kristuse sündimise koguduses 1853–1856 Põltsamaa Pühavaimu koguduses 1856–1857 Nõo Püha Kolmainu koguduses 1857–1858 Võnnu-Kärsa Kristuse sündimise koguduses 1858–1859 Priipalu Vassilius Suure koguduses 1859–1864 Laiuse Jumalaema Sündimise koguduses 1864–1882 Jaan Poska pere: abikaasa: Anna (Ann) Poska (sünd Tikker; 1837–1895), nende lapsed: Aleksander Poska (sünd 1859); Mihkel (Mihhail) Poska (1860–1892); Anna (Agnia Poska; 1862–1881); Olga Talts (sünd Poska; 1864–1931); Jaan Poska (1866–1920); Nikolai Poska (1867–1915); Vassili Poska (1869–1870); Paul (Pavel) Poska (1871–1931); Peeter (Pjotr) Poska (1873–1877); Gabriel Poska (1875–1929); Vera Kutšinskaja (sünd Poska; 1878–1949); Klaudia Oknova (sünd Poska; 1881–1945) Laiuse kirikuvald Laiusevälja %5b%5bKategooria:Kõdulinkidega artiklid%5d%5d[%5b%5bVikipeedia:Kõdulingid|kõdulink%5d%5d]/ "poska-ivan-jaan". {{netiviide}}: kontrolli parameetri |URL= väärtust (juhend)[alaline kõdulink]
Peeter Laane

Peeter Laane (7. jaanuar 1941 Tallinn – 2. aprill 2017 Tallinn) oli eesti arstiteadlane, kergejõustiklane ja sporditegelane. Ta lõpetas aastal 1959 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1965 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Aastatel 1969–1971 oli ta Moskvas aspirantuuris. Aastal 1988 sai ta meditsiinidoktoriks. Ta töötas aastatel 1965–1969 Tallinna Keskhaiglas arstina. Pärast aspirantuuri töötas ta aastatel 1972–1983 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis vanemteadurina. Aastatel 1984–1994 töötas ta Eesti Kardioloogia Instituudi direktorina ja aastatel 1994–2007 vanemteadurina. Lisaks töötas ta kohakaasluse alusel Tallinna Pedagoogikaülikoolis tervisekasvatuse õppetooli juhatajana (aastast 1997 professorina). Sportimist alustas ta koos Rein Aunaga Tallinna 27. Koolis 2. klassis. Peeter Laane biograafia ESBL-is Lahkus taastatud Eesti Kergejõustikuliidu esimene esimees Peeter Laane
Archiv für die Geschichte Liv-, Est- und Curlands

Archiv für die Geschichte Liv-, Est(h)- und Curlands oli 1842-1895 Tartus ilmunud jätkväljaanne, mida andis välja Eestimaa Kirjanduse Ühingu toetusel Friedrich Georg von Bunge. Väljaanne ilmus köidetena. 1.-8. köide kandis eripealkirja "Quellen zur Geschichte des Untergangs livländischer Selbständigkeit". 1861 hakkas ilmuma uus väljaanne (saksa keeles Neue Folge), mis alustas uue numeratsiooniga. Archiv für die Naturkunde Liv-, Est- und Curlands Archiv für die Geschichte Liv-, Est- und Curlands E-kataloogis ESTER (vaadatud 07.04.2017) Eestis ilmunud saksa-, vene- ja muukeelne perioodika 1675–1940. Tallinn : Eesti Teaduste Akadeemia Raamatukogu, 1993. Lk 42
Potsdami konverents

Potsdami konverents toimus 1945. aasta 17. juulist 2. augustini Potsdamis Cecilienhofis. Konverentsil arutasid teise maailmasõja kolm võitjariiki – Ameerika Ühendriigid (mida esindas president Harry Truman), Nõukogude Liit (NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu esimees Jossif Stalin) ja Suurbritannia (peaminister Winston Churchill ning hiljem värske peaminister Clement Attlee), Saksamaa sõjajärgse korraldamise küsimusi, määrasid kindlaks poliitilised ja majanduslikud põhimõtted Saksamaa sõjaaegsete liitlaste kontrollimiseks, saavutasid kokkuleppe anda sõjaroimarid rahvusvahelise kohtu alla ning esitasid Jaapanile ultimaatumi tingimusteta kapituleerumise nõudega.
Õpetatud Eesti Seltsi Toimetused

Õpetatud Eesti Seltsi Toimetused (saksa keeles Verhandlungen der gelehrten Estnischen Gesellschaft, ladina keeles Commentationes Litterarum Societatis Esthonicae) on Õpetatud Eesti Seltsi jätkväljaanne, mis ilmus 1840–1940 ja uuesti aastast 2006 (Õpetatud Eesti Seltsi Toimetised). Esimesed 24 köidet ilmusid saksakeelse pealkirjaga. Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat Õpetatud Eesti Seltsi Kirjad Õpetatud Eesti Seltsi Toimetused E-kataloogis ESTER (vaadatud 07.04.2017)
Teherani konverents

Teherani konverents oli Teise maailmasõja ajal 28. novembrist 1. detsembrini 1943 Iraani pealinnas Teheranis toimunud kolme suurriigi tippkohtumine. Nõukogude Liitu esindas Jossif Stalin, Ameerika Ühendriike Franklin Delano Roosevelt ja Suurbritanniat Winston Churchill. Churchill ja Roosevelt andsid Stalinile vabad käed Eesti, Läti, Leedu, Poola, Tšehhoslovakkia ja Rumeenia okupeerimiseks. Teherani konverentsil nõudsid Stalin, Roosevelt ja Churchill Saksamaalt tingimusteta kapitulatsiooni ning leppisid kokku edasises sõjapidamises. Stalin nõudis lääneriikidelt teise rinde avamist, mida nood lubasidki. NSV Liit nõustus pärast sõja lõppu Euroopas alustama sõjategevust Jaapani vastu. Türgit kutsuti üles astuma veel samal aastal sõtta liitlaste poolel, ent Türgi jäi neutraalseks kuni sõja lõpuni. Määrati kindlaks Poola sõjajärgsed piirid: need pidid kulgema mööda Odra–Neisse ja Curzoni liini.
Mihkel Poska

Mihkel Poska (ka Mihhail Poska; 1860–1892) oli eesti õigeusu kiriku- ja haridustegelane. Ta sündis 7. novembril 1860 Tartumaal Laiuse kihelkonnas  köster Jaan Joann Poska ja Anna (Ann) Poska (sünd Tikker) peres, õppis Laiuse kihelkonnakoolis, Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris 1871-1881 ning omandas köster-kooliõpetaja kutse, õppis Tartu Ülikooli filoloogiaosakonnas (vene keel) aastatel 1884-1885, töötas kooli-inspektorina Saaremaal ja Harjumaa Rapla jaoskonna Talurahvaasjade komissarina Tallinnas aastatel 1890-1891. Mihkel (Mihhail) Poska suri Tallinnas 1892. aastal. Tartu Jumalaema uinumise koguduses 1883-1887 vabastati vaimuliku tööst piiskopkonnas 1887 Mihkel Poska pere: abikaasa Apollinaria Poska (sünd Žemtšužina) (1867-1926), nende lapsed: Liidia Poska-Teiss (1888-1956); Nadežda Poska (sünd 1889); Mihhail Poska (sünd 1890) Laiuse kihelkond Jaan Poska Nikolai Poska Paul Poska
Tóthfalu

Tóthfalu (serbia keeles Тотово Село / Totovo Selo) on küla Serbias Vojvodinas Põhja-Banati ringkonnas, Kanjiža vallas. Tóthfalu asub 30 km kaugusel Ungari piirist ja 12 km Tisza jõest lääne pool. Teisel pool jõge asub Horvaatia. Linna geograafilised koordinaadid on 45° 40' põhjalaiust ja 18° 59' idapikkust. Tóthfalus oli 2002. aasta seisuga 709 elanikku. 99,4% neist olid ungarlased. Küla on nime saanud ungarlasest maaomaniku József Tóthi järgi, kes 20. sajandi alguses jagas osa oma maavaldusest majakruntideks. Serbiakeelne nimi Totovo Selo 'Tóthi küla' on ungari nime tõlge. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. veebruar 2020. Vaadatud 7. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://vajdasag.rs/Tóthfalu
Aleksei Allik

Aleksei Allik (9. oktoober 1853 Kõrkküla, Mõnnuste vald – 24. mai 1932 Rinsi, Muhu) oli eesti õigeusu vaimulik: köster-kooliõpetaja, diakon, preester, ülempreester, praost. Ta sündis 9. oktoobril 1853 Saaremaal Kärla kihelkonnas Mõnnuste vallas Kõrkkülas vabadik Varfolomei Alliku ja Ekateriina Alliku (sünd Kohu) peres, õppis Mõnnuste kihelkonnakoolis aastatel 1863–1866, lõpetas Balti Õpetajate Seminari 16. juunil 1873 ja Riia Vaimuliku Seminari eksternina 16. juunil 1886. Aleksei Allik oli Muhu-Hellamaa karskusseltsi “Kevade” asutaja ja esimees aastatel 1901–1916, Muhu Põllumaaseltsi tegevliige aastatel 1908–1914, Hellamaa Tarbijate Ühisuse liige ja laekur aastatel 1908–1915. Ta on avaldanud vaimuliku sisuga brošüüre, tekste ja luuletusi, oli ka ajakirja Usk ja Elu korrespondent. Saaremaa praost aastatel 1924–1929. Ülempreester Aleksei Allik suri 24. mail 1932 Muhumaal Rinsis ja maeti Rinsi kalmistule. pühitseti diakoniks 13. juulil 1880 Võru Suurkannataja Ekaterina kirikus Riia ja Miitavi ülempiiskop Filareti poolt pühitseti preestriks 8. novembril 1886 Võru Suurkannataja Ekaterina kirikus Riia ja Miitavi ülempiiskop Filareti poolt pühitseti ülempreestriks 18. märtsil 1921 Muhu-Hellamaa Peetruse ja Pauluse kirikus Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksandri poolt puusaehe (nabedrennik) 1892 peaehe 1896 kamilavka 1909 Aleksander III hõbemälestusmedal 1907 Tuhalaane Jumalaema Uinumise koguduses 1873–1880 Võru Suurkannataja Ekaterina koguduses 1880–1886 pr Võnnu-Kärsa Kristuse sündimise koguduses 1886 pr Mõnnuste Kolmainu Jumala Ilmumise koguduses 1886–1897 pr/üpr Muhu-Hellamaa Peetruse ja Pauluse koguduses 12. märtsist 1897–1. oktoobrini 1930 Aleksei Alliku abikaasa oli Maria Allik (Orlova) (1857–1931), nende lapsed: Olga Bobkovskaja (sünd Allik) (1881–1948); Vladimir Allik (1883–1938); Sinaiida Podekrat (sünd Allik) (1884–1971); Konstantin Allik (1886–1958); Raissa Lirina-Hausvalter (sünd Allik) (1888–1940); Ksenja Ristkok (sünd Allik) (1890–1941); Evgenia Raavel (sünd Allik) (1892–1976); Antonina Anufriev (sünd Allik 1896). Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani pühakuju kirik "allik-aleksei".[alaline kõdulink] "õigeusu kiriku asutused ja kogudused/võru". "õigeusu kiriku asutused ja kogudused/muhu-hellamaa".
Artjom Jurov

Artjom Valerianovitš Jurov (vene keeles Артём Валерианович Юров; sündinud 20. mail 1962 Kaliningradis) on vene füüsik. Ta töötab 2007. aastast Immanuel Kanti nimelises Balti Föderaalülikooli teoreetilise füüsika kateedris professorina. Tema peamised teadushuvid on seotud kosmoloogiaga, braanidega, tumeenergiaga, Darboux' teisendusega ja supersümmeetriaga. Tema teadustöö tähtsamad uurimisteemad on Friedmanni võrrandite täpsed lahendid, braaniteooria, Darboux' teisendus mitmemõõtmelistes integreeruvates süsteemides ja supersümmeetriline kvantmehaanika. Tema loodud relativistliku kosmoloogia töörühm uurib tumeenergia fenomeni. Ta on fundamentaalteaduse populariseerija, kes esineb lektorina ja juhib teadussaadet. Ta lõpetas 1985. aastal Kaliningradi Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna ja 1992. aastal aspirantuuri sama teaduskonna juures. Ta sai 2007. aastal Peterburi Riiklikus Ülikoolis füüsika-matemaatikadoktori kraadi kosmoloogia-alase väitekirjaga "Исследование космологий скалярной материи методом спектрального дизайна". 1989. aastast töötab ta Kaliningradi ülikoolis assistendi, dotsendi (1993–2007) ja 2007. aastast professorina. Aastatel 2013–2016 töötas ta ülikooli prorektorina teadustöö alal. Aastast 2016 on ta Kaliningradi ülikooli füüsika-matemaatika ja infotehnoloogiainstituudi direktor. 2005: A. V. Yurov, V. A. Yurov, "The nonsingular brane solutions via the Darboux transformation", Phys. Rev. D, 72, 026003 2006: A. V. Yurov, P. M. Moruno, P. F. Gonzalez-Diaz, "New "Bigs" in cosmology", Nucl. Phys. B, 759, 320–341 2008: A. V. Yurov, A. V. Astashenok, P. F. Gonzalez-Diaz, "Astronomical bound on a future big freeze singularity", Gravitation and Cosmology, 14:3, 205–212 2009: А. В. Юров, А. В. Асташенок, "Метод линеаризации и новые точные решения в космологии", Теоретическая и математическая физика, 158:2, 312–320 2010: A. V. Yurov, "Brane-like singularities with no brane", Physics Letters B, no. 689, 1–7 Юров Артем Валерианович. mathnet.ru Дирекция института. kantiana.ru Юров Артем Валерианович. archive.li Профессор БФУ им.И.Канта Артем Юров стал лауреатом журналистского конкурса за радиопрограмму о науке. kantiana.ru В ЦРОД с открытой лекцией выступит доктор технических наук Артём Юров. dc.baltinform.ru Исследование космологий скалярной материи методом спектрального дизайна. dissercat.com Юров Артём Валерианович. rugrad.eu Артём Юров «Космологическая инфляция и тёмная энергия Вселенной. youtube.com
Carl Brown

Carl Brown (sündinud 10. oktoobril 1950) on Jamaica endine jalgpallur ja jalgpallitreener. Ta on olnud Jamaica jalgpallikoondise peatreener aastatel 1990–1994, 2001–2004 ja 2006. Ta on osalenud Jamaica koondisega 1991., 1993. ja 2003. aasta CONCACAF Gold Cupil. 1993. aasta turniiril sai ta koondisega kolmanda koha.