laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vastse-Kuuste kultuurimaja

Vastse-Kuuste kultuurimaja on kultuurimaja Põlva maakonnas Põlva vallas Vastse-Kuuste asulas. Asutuse juhataja on Irina Retkova. Asutus asutati 1960. https://web.archive.org/web/20171210153024/http://www.rahvakultuur.ee/Vastse-Kuuste-kultuurimaja_147?v=181&o=458 (vaadatud 10.12.2017) Asutuse koduleht Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Veriora Valla Kultuur

Veriora Valla Kultuur on Põlva maakonna Veriora valla kultuurielu korraldav asutus. Asutuse keskus asub Veriora asulas. Asutuse juhataja on Piret Rammo. Veriora Valla Kultuuri allasutused: Viluste põhikool Leevi raamatukogu Veriora raamatukogu Lasteaed Õnneseen Leevi hooldekodu Veriora rahvamaja Veriora noortekeskus. https://web.archive.org/web/20171216143856/http://veriora.ee/kultuur/ (vaadatud 10.12.2017) Asutuse koduleht
Järvakandi kultuurihall

Järvakandi kultuurihall on kultuuriasutus Rapla maakonnas Kehtna vallas Järvakandi asulas. Asutuse juhataja on Tiia Hansar. Hall valmis 1987 kaarhallina. Hall renoveeriti 2008–2009. https://web.archive.org/web/20171210154106/http://www.jarvakandi.ee/index.php/107-kultuur/574-maja-tutvustus (vaadatud 10.12.2017) Kultuurihalli koduleht
Kehtna klubi

Kehtna klubi on klubi Rapla maakonnas Kehtna vallas Kehtna asulas. Klubi juhataja on Kersti Mäevälja. https://web.archive.org/web/20171210154626/http://kehtnaklubi.kehtna.ee/avaleht/ (vaadatud 10.12.2017) Klubi koduleht
Valtu seltsimaja

Valtu seltsimaja on kultuurikeskus Rapla maakonnas Kehtna vallas Kaerepere asulas. Asutuse juhataja on Kait Kaeval. Asutus asutati 1923. https://web.archive.org/web/20171210154848/http://www.rahvakultuur.ee/Valtu_Seltsimaja_147?f=164&t=163&o=332 (vaadatud 10.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Edmund Burke

Edmund Burke (12. jaanuar 1730(?) – 9. juuli 1797) oli Iiri päritolu riigimees, poliitikateoreetik ja filosoof ning aastatel 1766–1794 viigide partei esindajana Suurbritannia parlamendi alamkoja liige. Parlamendis kritiseeris Burke Briti Ameerika kolooniate kohtlemist, eelkõige maksupoliitikat, ning toetas kolonistide õigust vastustada emamaa võimu, kuigi ei pooldanud nende iseseisvuspüüdlusi. Sellele lisaks on ta tuntud katoliiklaste õiguste eest võitleja ning Prantsuse revolutsiooni tulise vastasena. 19. sajandil hindasid Burke'i kõrgelt nii konservatiivid kui ka liberaalid. Hiljem on teda hakatud lugema moodsa konservatismi isaks; tema "Mõtisklusi Prantsuse revolutsioonist" loetakse üheks selle alustekstiks. Eestis tegutseb Edmund Burke'i Selts. A Philosophical Enquiry into the Origin of our Ideas of the Sublime and Beautiful http://www.burke.ee/
Tantsuteraapia

Tantsuteraapia on Ameerika Tantsuteraapia Ühingu definitsiooni järgi liikumist ja tantsu psühhoterapeutilist toimet kasutav loomeprotsess, mis soodustab indiviidi emotsionaalset ja füüsilist lõimumist ning sotsiaalset segunemist. Olulised tegurid on keha, tantsu ja loovuse terapeutiline suhe. Tantsuteraapia põhineb eeldusel, et keha ja meeled teevad koostööd. Tantsuterapeudid usuvad, et vaimsed ja emotsionaalsed probleemid on kehas tallel lihasepinge ja piiratud liikumismustrite vormis. Keha seisund võib mõjutada suhtumist ja tundeid nii positiivselt kui ka negatiivselt, tants suudab edendada heaolu ja tugevdada immuunsüsteemi läbi lihasetegevuse ja psühholoogilise protsessi. Tants tingib inimest andma järele, elimineerima või vältima pinget, kroonilist väsimust ja muid seisundeid, mille on esile kutsunud stressi mõjud. Tantsuteraapia eesmärk on aidata inimestel saavutada suurem eneseteadvus ja positiivne tunnetus heaolust. Idee põhineb sellel, et läbi autentse liikumise saab igaüks ennast väljendada ja saavutada kontakt oma isiksuse alateadvuslike ja teadvuslike osade vahel. See kontakt aitab viia leppimiseni iseendaga. Füüsilisel tasandil annab tantsuteraapia võimaluse treeninguks, parandab tervist, lihaskoe toonust ja koordinatsiooni ning aitab inimestel füüsiliselt vormis püsida. Emotsionaalsel tasandil aitab tantsuteraapia inimestel tunda end rõõmsamalt ja enesekindlamalt. Annab võimaluse läbi elada erinevaid tundeid, näiteks viha, frustratsiooni, kaotusvalu, mida võib sõnaliselt olla liiga keeruline väljendada. Vaimsel tasandil aitab tantsuteraapia suurendada kognitiivseid oskusi, motivatsiooni ja mälu. Tantsuteraapiat mainiti esimest korda kui võimalust treeninguks Briti autorite poolt 16. ja 17. sajandil. Päriselt eksisteerima hakkas see alles 19. sajandil seoses moderntantsu ja psühhoteraapia levikuga. 1930. ja 1940. aastatel ehk samal ajal, kui hakati psühhoanalüüsi laiemalt aktsepteerima, hakkas ka tantsuteraapia esile kerkima. Samal ajal kui psühhoanalüüsis kasutati alateadvust läbi verbalisatsiooni, siis tantsijad hakkasid kasutama oma keha liikumist sarnase eneseväljendusvahendina. 1940. aastatel tegeleti tantsuteraapiaga põhiliselt psühhiaatriahaiglates. 1950. aastatel hakkas arenema uus suund tantsuteraapias: tantsu loomulik lõimumine eneseväljendusega. Tantsuteraapia üks rajajaid oli Marian Chace, kes 1966. aastal oli ka üks Ameerika Tantsuteraapia Ühenduse asutajaid. Tants Moderntants Psühhoteraapia Kunstiteraapia Loovteraapiad Stark, A. 2002. The American Journal of Dance Therapy: Its History and Evolution. https://link.springer.com/article/10.1023/A:1022920815305. (19.11.2017). Aktas, G. & Ogce, F. 2005. Dance as a Therapy for Cancer Prevention. https://www.researchgate.net/profile/Filiz_Ogce/publication/7530516_Dance_as_a_Therapy_for_Cancer_Prevention/links/53f502900cf22be01c3f0165/Dance-as-a-Therapy-for-Cancer-Prevention.pdf. Asian Pacific Journal of Cancer Prevention, No 6. (19.11.2017) Levy, F. J. 1988. Dance/Movement Therapy: A Healing Art (1st ed.). https://files.eric.ed.gov/fulltext/ED291746.pdf. The American Alliance for Health, Physical Education, Recreation, and Dance. (18.11.2017).
Mossos d'Esquadra

Mossos d'Esquadra [m'osos desk'uadra] ('eskadronipoisid') on Kataloonia võimudele alluv kohalik politsei. See on tõenäoliselt Euroopa vanim järjepidevalt tegutsenud tsiviilpolitsei. Esimene üksus loodi ametliku ediktiga 28. juunil 1719 Vallsis. Ametlik koduleht Mitteametlik koduleht
Vene hagijas

Vene hagijas on Venemaalt pärinev koeratõug. Eesti Kennelliidu avaldatud tõu kirjelduses on kirjas: „Rahuliku ja tasakaalustatud käitumise tüübiga.“ Eesti hagijas "Vene hagijas" (PDF). EKL. Vaadatud 11.12.2017. Vene hagijas veebisaidil koer.ee
Aleksandri park (Peterburi)

Aleksandri park on avalik park Peterburis. Jänesesaarel, Peeter-Pauli kindluse endise glassii kohal asuv park on üks esimestest Peterburi avalikest parkidest. Горбачевич К. С., Хабло Е. П. Почему так названы? О происхождении названий улиц, площадей, островов, рек и мостов Ленинграда. — 3-е изд., испр. и доп. — Л.: Лениздат, 1985. — С. 15. — 511 с. Александровский парк. История, фотографии, как добраться, что рядом
Aleksandri park (Tsarskoje Selo)

Aleksandri park on park Peterburis Puškinis, riikliku muuseum-looduskaitseala "Tsarskoje Selo" koosseisus. Карта-схема Александровского парка Путеводитель по паркам Царского Села Официальный сайт музея-заповедника «Царское село» «Энциклопедия Царского Села»
Aleksandri park

Aleksandri park on mitme pargi nimi: Aleksandri park Peterburis Aleksandri park Tsarskoje Selos
Ivan Fomini aed

Ivan Fomini aed on roheala Peterburi Viiburi rajoonis. Park on nimetatud vene arhitekti Ivan Fomini järgi. http://www.gov.spb.ru:3000/noframe/law?d&nd=891832779&nh=0&ssect=2 Решение Исполкома Ленсовета N 905 от 27.11.1989 «О разбивке парка имени Ивана Фомина в квартале 16А Шувалово-Озерки»
Andmetöötlussüsteem

Andmetöötlussüsteem ehk arvutisüsteem on andmeid töötlev üksus, mis hõlmab ühte või mitut arvutit, välisseadmeid ja tarkvara. Kobararvuti Salvestivõrk Virtuaalmasin Võrgumälu
Laeva kultuurimaja

Laeva kultuurimaja on kultuurimaja Tartu maakonnas Tartu vallas Laeva külas. Kultuurimaja juhataja on Ilona Piirimägi. Kultuurimajas tegutseb ka Laeva Valla Avatud Noortekeskus. http://laevavv.kovtp.ee/laeva-kultuurimaja (vaadatud 11.12.2017) Kultuurimajast Laeva valla kodulehel
Luunja kultuuri- ja vabaajakeskus

Luunja kultuuri- ja vabaajakeskus on asutus Tartu maakonnas Luunja vallas Luunja asulas. Asutus korraldab Luunja valla kultuuri-, spordi- ja noorsootööd. Asutuse direktor on Kadi Kalmus. Kultuuri-, spordi ja noorsootööd korraldab Luunja vallas Luunja Kultuuri- ja Vabaajakeskus. Keskuses tegutsevad mitmed huviringid noortele ja täiskavanutele. Keskuses toimub igal aastal üle 150 erineva sündmuse. Tähtsaimateks nendest on näiteks: Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamine Ernst Hiisi klaveripäev Jüriöö jooks laste laulukonkurss Luunja Lõoke emadepäeva kontsert-aktus Karl Eduard Söödi lasteluulepreemia laureaadi välja kuulutamine Luunja rattasprint Luunja mõisapäevad Luunja triatlon Muinastulede öö Dzintars Sprivulise mälestusturniir kiirmales Luunja rockifestival Luunja Luupaine Tartumaa taidlejate päev 2013. aastal avati Luunja kultuuri- ja vabaajakeskuses Eesti esimene klaverite püsinäitus. Eesti Klaverimuuseumi Luunja filiaal sündis Luunja Kultuuri- ja Vabaajakeskuse ja Klaverimuuseumi koostöös. Filiaali eesmärk on tähistada Luunja vallas sündinud klaverimeistri ja -tootja Ernst Hiisi tegevust. Muuseumis saab näha Ernst Hiisi kuulsaima klaveri "Estonia" erinevaid mudeleid ning ka teisi tema loodud klavereid. https://web.archive.org/web/20171211084827/http://www.luunja.ee/kultuur (vaadatud 11.12.2017) "Kultuuri-, spordi ja noorsootöö". Luunja valla koduleht. Vaadatud 22. veebruaril 2023. Raudvere, Rein (31. oktoober 2013). "FOTOD: Luunjas avati esimene klaverite püsinäitus Eestis". Maaleht. Vaadatud 23. veebruaril 2022. Asutuse koduleht Asutusest Luunja valla kodulehel
Meeksi valla seltsikeskus

Meeksi valla seltsikeskus on kultuurikeskus Tartu maakonnas Meeksi vallas Mehikoorma asulas. Asutuse juhataja on Merike Paap. http://www.meeksi.ee/valla_proov (vaadatud 11.12.2017) Asutusest Meeksi valla kodulehel
Nõo kultuurimaja

Nõo kultuurimaja on kultuurimaja Tartu maakonnas Nõo vallas Nõo asulas. Asutuse juhataja on Viivi Kütt. https://web.archive.org/web/20171211085545/http://nvv.kovtp.ee/kultuurimaja (vaadatud 11.12.2017) Asutusest Nõo valla kodulehel
Puhja seltsimaja

Puhja seltsimaja on kultuurikeskus Tartu maakonnas Elva vallas Puhja asulas. Asutuse juhataja on Kaja Udso. http://www.puhja.ee/index.php?page=112& (vaadatud 11.12.2017) Asutusest Puhja valla kodulehel
Reola kultuurimaja

Reola kultuurimaja on kultuurimaja Tartu maakonnas Kambja vallas Reola külas. Asutuse eesotsas on omavalitsuse kultuurijuht Andri Viinalass. Asutus asutati 1966. https://web.archive.org/web/20171211091455/http://www.rahvakultuur.ee/Reola_Kultuurimaja_147?f=239&t=2521&o=60 (vaadatud 10.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Võnnu kultuurimaja

Mitte segi ajada Lääne maakonnas Võnnu külas asuva Võnnu seltsimajaga Võnnu kultuurimaja on kultuurimaja Tartu maakonnas Kastre vallas Võnnu asulas. Asutus asutati 1965. Asutusest Kastre valla kodulehel
Lohusuu vabaajakeskus

Lohusuu vabaajakeskus on noorteasutus Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Lohusuu asulas. Asutus asutati 2015. https://www.e-krediidiinfo.ee/75039250-LOHUSUU%20VABAAJAKESKUS (vaadatud 11.12.2017) Asutusest Lohusuu valla kodulehel
Lüganuse kultuurikeskus

Lüganuse kultuurikeskus on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Püssis. Asutuse juhataja on Ingrid Härm. https://web.archive.org/web/20171211092622/http://www.lyganuse.ee/rahva-ja-kulamajad (vaadatud 11.12.2017) Asutusest Lüganuse valla kodulehel
Abja kultuurimaja

Abja kultuurimaja on kultuurimaja Viljandi maakonnas Abja-Paluoja linnas. Kultuurimaja avati 6. novembril 1958. Tollal nimetati seda agro-zoopropaganda majaks. http://abjakultuurimaja.ee/uus/ajalugu/ (vaadatud 11.12.2017) Asutuse koduleht
Karksi külamaja

Karksi külamaja on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi külas. Külamaja tööd korraldab Karksi Kultuuriselts. Külamaja asutati 1971. Karksi külamaja Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis (vaadatud 10.12.2017) Karksi Kultuuriseltsi koduleht Karksi külamaja Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Villem Reimani nimeline Kolga-Jaani rahvamaja

Villem Reimani nimeline Kolga-Jaani rahvamaja (ka Kolga-Jaani kultuurimaja) on rahvamaja Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kolga-Jaani asulas. Asutus on nimetatud eesti rahvusliku liikumise tegelase Villem Reimani järgi. Asutuse eesotsas on Hovard Nurme. https://web.archive.org/web/20171211101251/http://www.kolga-jaani.ee/rahva-ja-kulamajad (vaadatud 11.12.2017) Asutusest Kolga-Jaani valla kodulehel
Kärstna vaba aja keskus

Kärstna vaba aja keskus (varem Kärstna rahvamaja) on asutus Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kärstna küla. Asutuse juhataja on Märt Tomp. https://web.archive.org/web/20171211101718/http://www.tarvastu.ee/rahva-ja-kulamajad (vaadatud 11.12.2017) Asutusest Tarvastu valla kodulehel
Lilli külamaja

Lilli külamaja on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas. Asutuse juhataja on Merike Soovik. Samas tegutseb Lilli raamatukogu. http://www.kultuurikeskus.karksi.ee/30-kontakt-lilli-kulamaja.html (vaadatud 11.12.2017) Asutusest Karksi Valla Kultuurikeskuse kodulehel
Mõisaküla kultuurimaja

Mõisaküla kultuurimaja on kultuurimaja Viljandi maakonnas Mõisaküla linnas. Asutuse juhataja on Laine Pedaja. http://www.moisakyla.ee/kultuurimaja/ (vaadatud 11.12.2017) Asutusest Mõisaküla linna kodulehel
Polli külamaja

Polli külamaja on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Mulgi vallas Polli külas. Asutuse juhataja on Sinaida Taal. Asutus asutati 1996. https://web.archive.org/web/20171211102432/http://www.rahvakultuur.ee/Polli-Kulamaja_147?v=298&o=666 (vaadatud 10.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Ramsi vaba aja keskus

Ramsi vaba aja keskus on asutus Viljandi maakonnas Viljandi vallas Ramsi asulas. Asutus asutati 2005. https://web.archive.org/web/20171211102627/http://www.rahvakultuur.ee/Ramsi-Vaba-Aja-Keskus_147?o=681 (vaadatud 10.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Grand-Popo

Grand-Popo on kuuekümnest külast koosnev vald Benini kagurannikul. Grand-Popo kuulub Mono departemangu. Grand-Popo on kuulus oma voodoo-pidustuste, kaunite liivarandade ja koloniaalaja arhitektuuri poolest.
Suure-Jaani kultuurimaja

Suure-Jaani kultuurimaja on kultuurimaja Viljandi maakonnas Suure-Jaani linnas. Esimene seltsimaja valmis Jaan Kurriku eestvõttel ja rahalisel toel 1904. aastal. Hoone kuulus Eesti esimesel iseseisvusajal seltsile Ilmatar ja aastani 1940 Suure-Jaani Tuletõrjeseltsile. 1944. aastal nimetati seltsimaja ümber Suure-Jaani kultuurimajaks. 2005. aastal koliti ümber nn Kondase koolimajja. Kondase maja on arhitekt Johannes Pikkovi projekteeritud koolimajahoone, mis valmis 1940. aastal. Maja on nimetatud Kondase järgi sellepärast, et sel ajal juhtis Suure-Jaani kooli Paul Kondas. https://web.archive.org/web/20171211103027/http://suurejaanikm.suure-jaani.ee/?Suure-Jaani_Kultuurimaja:Ajalugu (vaadatud 11.12.2017) Suure-Jaani algkool[alaline kõdulink] Näitus "Koolimajad Eestis" Asutuse koduleht
Sürgavere kultuurimaja

Sürgavere kultuurimaja on kultuurimaja Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Sürgavere asulas. Asutus asutati 1966. https://web.archive.org/web/20171211103355/http://www.rahvakultuur.ee/Surgavere_Kultuurimaja_147?&v=298&o=672 (vaadatud 10.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kontojääk

Kontojääk on kontol olev rahasumma. Kontojääk on rahakogus mingil kindlal momendil rahalises hoidlas. Kontojääk võib olla kolmanda isiku käes, nagu krediitkaardifirma, kommunaalettevõte, hüpoteegi pankur või muu laenuandja. Kontojääk on netosumma pärast kõikide deebetite ja kreeditite faktooringut. Kontojäägi saldo viitab pangakonto rahasummale, millest on maha arvestatud kõik debiteeringud. Positiivne kontojääk näitab kontoomanikule kättesaadavaid ja olemasolevaid vahendeid. Kontojääk võib ka olla negatiivne, mis näitab kontoomaniku võlgnevust näiteks krediitkaardiettevõtetele. Alandamatu kontojääk on kliendi arvelduskontol reserveeritud rahaline summa, millega kaetakse minimaalselt kahe aasta kontohooldustasu. Kontojääki tuleb kontrollida korrapäraselt, sest kliendil on endal hea teada, kui palju tema kontol on raha. Tuleb ka veenduda, et pank ei ole näiteks raha kaotanud või maksmisel midagi kahekordistanud. 11. septembril 2013 sai Swedbank oma uue mobiilirakendusega "Kiire kontojääk" võistlusel "Digitegu 2013" mobiilturunduse kategoorias esikoha. Uudne mobiilirakendus võimaldab nüüd klientidel kontojääki vaadata umbes ühe sekundiga. Kahe esimese kuuga tehti selle teenuse kaudu 900 000 kontojäägipäringut. Investopedia. "Kontojääk". Dictionary. "Kontojääk". Äripank. "Alandamatu kontojääk". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. detsember 2017. Account balance. "Kontojääk". Arvutimaailm. "Kiire kontojääk".[alaline kõdulink]
Loomade varjupaik

Loomade varjupaik on mõeldud hüljatud või mahajäetud loomadele. Peamiselt on varjupaikades kassid ja koerad. Eestis reguleerib hulkuvate loomade püüdmist, pidamist ja nende omaniku kindlaks tegemist määrus, mida korraldab kohalik omavalitsusüksus oma haldusterritooriumil. Kehtiva korra kohaselt tuleb hulkuva looma puhul eelnevalt teavitada looma leiukoha linna- või vallaametnikku ning küsida nõusolek looma varjupaika toimetamiseks. Kohaliku omavalitsuse kontaktisik kutsub vajadusel juba ise välja loomapüüdja. Eelnevat kokkulepet ei pea sõlmima Tallinnas, Pärnus, Viljandis ja Võru linnas. Kehtiva korra kohaselt peab loomade varjupaik esimese 14 päeva jooksul pärast looma saabumist otsima tema peremeest. Pärast kahe nädala möödumist tohib looma anda uude kodusse. On oluline teada, et 14 päeva hakatakse lugema mitte varjupaika saabumisest, vaid looma pildi või kirjelduse avaldamise ajast. Eestis on loomade varjupaiku Tallinnas, Tartus, Haapsalus, Kohtla-Järvel, Pärnus, Rakveres, Valgas, Viljandis, Võrus, Saaremaal ja Virumaal.
Antsla kultuuri- ja spordikeskus

Antsla kultuuri- ja spordikeskus on asutus Võru maakonnas Antsla linnas. Asutuse juhataja on Kaspar Kurve. https://web.archive.org/web/20171211134654/http://antslaksk.ee/kontakt/ (vaadatud 11.12.2017) Asutuse koduleht
Aseri vabaajakeskus

Aseri vabaajakeskus on asutus Ida-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Aseri asulas. Asutuse juhataja on Kaire Kutsar. Hoone ehitati 1974. Hoone renoveeriti 2011. https://web.archive.org/web/20171211135023/http://www.aseri.ee/vabaajakeskus (vaadatud 11.12.2017) Asutuse koduleht
Toila valla spordi- ja kultuurikeskus

Toila valla spordi- ja kultuurikeskus on asutus Ida-Viru maakonnas Toila vallas Voka asulas. Asutuse juhataja on Peeter Sööt. http://toila.kovtp.ee/rahva-ja-kulamajad (vaadatud 11.12.2017) Asutusest Toila valla kodulehel
Tootsi kultuuri- ja spordikeskus

Tootsi kultuuri- ja spordikeskus on asutus Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Tootsi asulas. Asutuse juhataja on Riina Kukk. Kultuuri- ja spordikeskus koosneb hoonete kompleksist, kuhu kuuluvad: saun-ujula koos duši- ja riietusruumidega ning võimla koos 2 jõusaali ning duši- ja riietusruumidega. Võimla ja koridori seinu kaunistavad juhataja joonistatud pallipere (korvpall, jalgpall, võrkpall, pesapall ja tennisepall). https://www.pparnumaa.ee/kultuur-sport/spordikeskused#Tootsi Tootsi Kultuuri- ja Spordikeskuse Facebooki leht
Uulu kultuuri- ja spordikeskus

Uulu kultuuri- ja spordikeskus on asutus Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Uulu külas. Asutuse juhataja on Anu Nõmm. Asutus asutati 1998. https://web.archive.org/web/20171212031438/http://www.rahvakultuur.ee/Uulu_Kultuuri-_ja_Spordikeskus_147?f=64&t=2868&o=188 (vaadatud 10.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Darwini auhind

Darwini auhind on pila-auhind, mida antakse omaenda rumaluse tõttu elust või paljunemisvõimest[viide?] ilma jäänud inimestele, kes auhinnaandjate sõnul on niimoodi parandanud inimkonna genofondi.[viide?] Auhind on nimetatud evolutsiooniteooria looja Charles Darwini järgi. 1987 – auhinna sai langevarjur, kes hüppas välja lennukist, et filmida teisi langevarjureid, olles ise unustanud langevarju selga panna. 2001 – auhinna sai üliõpilane, kes žongleeris aktiveeritud käsigranaatidega. 2003 – auhinna sai brasiillane, kes kasutas kütusepaagi valgustamiseks välgumihklit, et veenduda, et seal pole midagi tuleohtlikku. 2006 – auhinna sai USA Florida osariigist pärit noorukitepaar, kes lämbus suures heeliumpallis. 2007 – auhinna sai mees, kes manustas endale päraku kaudu surmava annuse alkoholi. 2010 – auhinna sai mees, kes ehitas oma auto ümber varaste kaitseks elektriaia, kuid unustas ise ära, et see on voolu all, ning sai elektrilöögi. Ig Nobeli auhind Stella auhind Langevarjur ilma langevarjuta (vaadatud 09.08.2010). Käsigranaatidega žongleerija (vaadatud 09.08.2010). Töö autopesulas (vaadatud 09.08.2010). "Mees jõi ennast tagumiku kaudu surnuks" 12.01.2008. Väike elektriaed (vaadatud 09.08.2010). Wendy Northcutt "Darwini auhinnad" (tõlkinud Raul Aav), Tänapäev, 2001 Wendy Northcutt "Darwini auhinnad 2" (tõlkinud Risto Marjapuu), Tänapäev, 2002 Wendy Northcutt "Darwini auhinnad 3" (tõlkinud Lauri Saaber), Tänapäev, 2005 The Darwin Awards Maailma rumalaima surma Darwini võitis piiskop Delfi, 3. jaanuar 2009
Põhja-Järva Kultuurikeskus

Põhja-Järva Kultuurikeskus (enne valdade ühendamist nimega Ambla kultuurikeskus) on kultuurikeskus Järva maakonnas Järva vallas Aravete asulas. Kultuurikeskuse kontor on Aravete kultuurimajas. Kultuurikeskuse alla kuuluvad Aravete kultuurimaja, Ambla kultuurimaja, Albu Rahvamaja ja Aravete külamuuseum. Kultuurikeskuse juhataja on Triin Väin. https://web.archive.org/web/20171211162528/http://www.ambla.ee/kultuurimajad (vaadatud 11.12.2017) Kultuurikeskusest Järva valla kodulehel
Ambla kultuurimaja

Mitte segi ajada Aravetel asuva Ambla kultuurikeskusega Ambla kultuurimaja (ka Ambla rahvamaja) on kultuurimaja Järva maakonnas Järva vallas Ambla asulas. Kultuurimaja juhataja on Ruth Uutar. https://web.archive.org/web/20171211162528/http://www.ambla.ee/kultuurimajad (vaadatud 11.12.2017) Kultuurimajast Ambla valla kodulehel
Anija valla kultuurikeskus

Anija valla kultuurikeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Anija vallas. Kultuurikeskus haldab kolme rahvamaja: Kehra, Alavere ja Voose rahvamaja. http://anijavallakultuur.ee/ (vaadatud 11.12.2017) Asutuse koduleht
Audru valla kultuurikeskus

Audru valla kultuurikeskus on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Pärnu linnas (enne 2017. aastat Audru vallas) Audru asulas. Asutuse administraator on Marju Maiste. https://web.archive.org/web/20171211164732/http://www.audru.ee/audru-valla-kultuurikeskus (vaadatud 11.12.2017) Asutusest Audru valla kodulehel
Eidapere kultuurikeskus

Eidapere kultuurikeskus on kultuurikeskus Rapla maakonnas Kehtna vallas Eidapere asulas. Asutuse juhataja on Katrin Jair . Asutus asutati 1992. https://web.archive.org/web/20171211165508/http://www.rahvakultuur.ee/Eidapere_Kultuurikeskus_147?&v=298&o=333 (vaadatud 11.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Sinilind (kultuurikeskus)

Elva huviala- ja kultuurikeskus Sinilind on asutus Tartu maakonnas Elvas aadressil Kesk tänav 30. Asutust haldab SA Elva Kultuur. Asutus asutati 1994 Elva kultuurikeskusena Sinilind. https://web.archive.org/web/20171211170358/http://elvakultuur.ee/kontakt (vaadatud 11.12.2017) http://elva.kovtp.ee/ajalugu (vaadatud 11.12.2017) Asutuse koduleht