laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Narva Tütarlaste Gümnaasium

Narva Tütarlaste Gümnaasium ehk Narva naisgümnaasium (vene keeles Нарвская женская гимназия) oli vene õppekeelega tütarlastekool Narvas aadressil Kraavi 136 (praegu Kraavi 1), mis avati 1. juulil 1884. Selle eelkäija oli 1. septembril 1879 avatud Adelaide Hahni ja Lydia Danielsoni teise järgu eranaiskool (vene keeles частное женское училище 2-го разряда А. Ган и Л. Даниельсон), mis töötas progümnaasiumi õppekava järgi Kraavi tänaval. Õppemaksu suurus oli 100 rubla aastas põhiklassis ja 50 rubla ettevalmistusklassis. Õppeprotsessi juhtis preili Lydia Danielson ja majanduselu proua Adelaide Hahn. Gümnaasium paiknes Narva linnapea Adolf Theodor Hahni kingitud majas Narva Poeglaste Gümnaasiumi maja juures. See oli kahekorruseline maja. Esimene korrus oli kivist, teine puidust. Majas oli keldrikorrus, 15 tuba, puhtaveetorustik ja vesiküte. 1890. aastal ehitati hoone ümber, selle juurde ehitati keldrikorruse ja raudplekk-katusega kahekorruseline tellismaja. Teise maailmasõja ajal hoone hävis. 21. jaanuaril 1884 võttis Narva linnavalitsus vastu otsuse Narva naisgümnaasiumi avamiseks. Õppemaks oli ettevalmistusklassis 30 rubla ja põhiklassis 50 rubla aastas. Lisamaks saksa või prantsuse keele õpetamise eest oli 5 rubla aastas. Gümnaasiumi ülalpidaja oli Narva linn ja riik. Gümnaasium kandis Püha Jefrosinija nime. Narva linnaduuma istungil 14. juulil 1919 otsustati liita Narva Poeglaste Gümnaasium Narva Tütarlaste Gümnaasiumiga ning nende põhjal asutada kaks ühisgümnaasiumi: eesti ja vene õppekeelega. ... 1914... – Aleksei Davidenkov (Давиденков Алексей Иванович) 7.09.1896 – 10.09.1904 Liidija Busse (Лидия Юлиановна Буссе) 1904–1917 – Eleonora Silnitskaja (Элеонора Львовна Сильницкая) Narva Poeglaste Gümnaasium "Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2015. Vaadatud 20. detsembril 2015. 1. september Олег Коченовский. Нарва. Градостроительное развитие и архитектура. Таллинн, Валгус, 1991 Нарвская женская гимназия. Нач. ХХ в. 1. juuli Нарвская мужская гимназия Нарвская женская гимназия Светлой памяти Э.Л.Сильницкой Старый Нарвский листок №68 (545) 22.06.1929 (vaadatud 22.06.2020) Kлимина, Т. История Нарвской женской гимназии (1884-1919). Сборник статей Нарвского музея. Narva, 1999. С. 124-163 Ülevaade Narva hariduselust 1501-1940. Koost Märt Mõtuste. Kohtla-Järve, 1998. 1910. aastate pilt 1920. aastate ja 1944. aasta pildid
Kurt Alder

Kurt Alder (10. juuli 1902 Königshütte – 20. juuni 1958 Köln) oli saksa keemik. 1950. aastal sai ta koos Otto Dielsiga Nobeli keemiaauhinna Dielsi-Alderi reaktsiooni kirjeldamise ja uurimise eest.
Chorzów

Chorzów (saksa keeles Königshütte) on maakonna õigustega linn Lõuna-Poolas Ülem-Sileesias Sileesia vojevoodkonnas, külgneb Katowicega. 2009. aastal elas seal 113 162 inimest, 2014. aastal 110 538. Chorzówis asuv Sileesia park hõlmab umbes 30% linna pindalast. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/012414863011-0938887?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022.
Riia Prantsuse Lütseum

Mitte segi ajada Riia lütseumiga Riia Prantsuse Lütseum (läti Rīgas Franču licejs, prantsuse Lycée Français de Riga) on prantsuse rahvusvaheline kool, mis asutati septembris 1921 Riias. See on kool, kus õppetöö toimub 1. kuni 12. klassini ja ainuke kool Lätis, kus prantsuse keelt saab õppida algkoolist alates. Õpinguid saab alustada ka 7. või 10. klassist. Marsels Etjēns Segrests, endine Lycée Marsels'i direktor, oli kooli üks esimesi õpetajaid. Lisaks prantsuse keelele õpetas ta ka läti keelt ja kirjandust. Temaga liitus ajalooõpetaja Angelika Gailīte. Teise Nõukogude okupatsiooni ajal nimetati kool 26. septembril 1940 ümber Henri Barbusse'i nimeliseks Riia 11. keskkooliks. Alates 1965. aastast asub kool aadressil Kuu tänav (läti Mēness iela) 8, tollal värskeltvalminud koolimajas (kordusprojekt; algprojekti autorid on arhitektid Udo Ivask ja Herbert Rüütlane, 1963).  21. septembril 1991 taastati kooli algne nimi Rīgas Franču licejs (Lycée Français de Riga). Tallinna Prantsuse Lütseum Riia Prantsuse Lütseumi koduleht Kooli ametlik koduleht
Tuumamembraan

Tuumamembraaniks ehk tuumaümbriseks nimetatakse rakutuuma ümbritsevat membraani. See eristab tsütoplasmas asuvaid raku organelle rakutuuma sees karüoplasmas asuvatest raku osadest. Elektronmikroskoobiga saab näha, et rakutuuma ümbris, tuumamembraan koosneb tegelikult kahest kihist, kahest membraanist. Nendes paiknevad avaused, poorid, mille kaudu toimub ainete liikumine tuuma sisemusse ja sealt välja. Tuumamembraanid on oma ehituselt sarnased teiste rakumembraanidega, mis koosnevad põhiliselt fosfolipiididest ja valkudest. Tago Sarapuu, Bioloogia gümnaasiumile (1. osa) 192 lk. Eesti Loodusfoto 2003, ISBN 9985-830-51-2 (lk 53, 56)
Emmaste Põhikool

Emmaste Põhikool on põhikool Hiiu maakonnas Emmaste külas. Kooli ajalugu ulatub aastasse 1920, kui asutati Emmaste Kõrgem Algkool. Aastast 1999 kannab kool nime Emmaste Põhikool. Debora Saarnak https://web.archive.org/web/20151220140148/http://www.emmaste.edu.ee/cms/tutvustus/ajalugu (vaadatud 19.12.2015) Kooli koduleht
Agrõzi rajoon

Agrõzi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstani kirdeosas. Piirneb Udmurtiaga. Rajoonis on 1 linn ja 22 külaasundust, kus on kokku 72 asulat. Rajooni keskus on Agrõzi linn. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 35 874. 2010. aasta seisuga olid elanikest 58,1% tatarlased, 25,2% venelased, 8,0% marid ja 6,4% udmurdid.[viide?] Q126719912 Agrõzi rajooni ametlik koduleht (vene ja tatari keeles)
Kõpu Internaatkool

Kõpu Internaatkool on kool Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu külas. Kõpu külas antakse haridust 1873. aastast. 1919 avati Kõpus 4-klassiline algkool. 1945 sai kooli nimeks 7-klassiline Kõpu Mittetäielik Keskkool. Aastast 1971 õpetatakse koolis hariduslike erivajadustega lapsi ja ühtlasi nimetati kool Kõpu Eriinternaatkooliks. 1990 avati eriinternaatkoolis üks klassikomplekt kohalikele tervetele lastele. 1991 moodustati selle klassikomplekti põhjal iseseisev kool: Kõpu Algkool. https://web.archive.org/web/20151220141816/http://www.kopukool.edu.ee/koduleht/index.php/ajalugu (vaadatud 19.12.2015) Kooli koduleht
Palade Põhikool

Palade Põhikool on põhikool Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palade külas. Kooli koduleht
Aste Põhikool

Aste Põhikool on põhikool Saare maakonnas Saaremaa vallas Aste alevikus. Kool alustas tegevust 1. septembril 1961 endises Vene sõjaväelennuvälja staabihoones. 2011. aastal liideti Aste Põhikooliga Kaarma Kool. 2013. aastal valmis kooli oma maja. Kooli ümber on õpilaste rajatud tammepark. http://www.aste.edu.ee/ (vaadatud 19.12.2015) https://web.archive.org/web/20170625061009/http://www.saartehaal.ee/2011/09/22/kaarma-ja-aste-kool-uhendati/ (vaadatud 23.06.2017) Kooli koduleht
Krootuse Põhikool

Krootuse Põhikool on põhikool Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Krootuse kooli eelkäijaks loetakse Karaski kooli, kus kirjalike allikate kohaselt hakati kooliharidust andma 1767. aastast. Karaski vana koolimaja asus Ihamaru külas. Karaski külakoolis on õppinud kirjanikud Richard Roht (aastatel 1899–1900) ja Rudolf Sirge (aastatel 1915–1917). Ihamarus tegutses kool 1930.–1931. aastani. 1929. aastal alustatud uue koolimaja ehitus endise Karaski karjamõisa maal Põlva–Kanepi tee ääres lõppes 1931. aastal. Kool avati 4. oktoobril 1931 ja tegutses kuni 1944. aastani 6-klassilise algkoolina. Alates 1945. aastast oli kool 7-klassiline, 1962. aastast 8-klassiline ja 1988. aastas kevadest 9-klassiline. Karaski koolimajas toimus õppetöö 1989. aastani, mil Krootuse külas valmis uus koolimaja. 1. septembril 1989 alagas õppetöö Krootuse koolimajas ja kooli nimeks sai Krootuse 9-klassiline Kool. Alates 1. septembrist 1992 on kooli nimi Krootuse Põhikool. Mõnedel andmetel on Krootusel tegutsenud kuni 1974. aastani veel üks algkool. Krootuse külakooli hoone on muinsuskaitse all. 1989–2005 Sulev Punning 2006–2008 Koit Nook alates 2008 Rita Punning Koolist. Krootuse Põhikooli veebisait. Krootuse Põhikooli 2002-2005. a arengukava kinnitamine. Kõlleste Vallavolikogu, KO 2002, 7, 143. Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk. 59 Ajalugu. Karaski pansionaadi veebisait. Krootuse Põhikool. Eesti Hariduse Infosüsteem. Krootuse. Koolimajad. Karilatsi Muuseumi veebisait. Krootuse külakooli hoone. Kultuurimälestiste register. Krootuse Põhikooli veebisait
Kauksi Põhikool

Kauksi Põhikool oli põhikool Põlva maakonnas Põlva vallas Kauksi külas. Kool suleti 2023. aastal. Kool on aegade jooksul kandnud mitmeid nimesid: 1810. aastal asutati Kauksi külakool aastast 1918 Kauksi Algkool ... 1989–2023 Kauksi Põhikool "Põlva vald sulgeb 21 õpilasega Kauksi põhikooli" ERR, 16. märts 2023 https://web.archive.org/web/20151220150629/http://www.kauksi.edu.ee/et/ajalugu#.VnbBa1kt_IU (vaadatud 19.12.2015) Kooli koduleht
Loomuliku keele töötlus

Loomuliku keele töötlus (Natural language processing, NLP) on arvutiteaduse, tehisintellekti ja arvutilingvistika ühisosa, mis keskendub inimese ja arvuti vahelisele suhtlusele. Aastal 1950 avaldas Alan Turing artikli "Computing Machinery and Intelligence" ("Arvutustehnika ja mõistus"), milles kirjeldas arvuti intellektile hinnangut andvat Turingi testi. Esimene masintõlke eksperiment toimus aastal 1954, mil masin tõlkis automaatselt üle kuuekümne venekeelse lause inglise keelde. Eksperiment sai nimeks "Georgetowni eksperiment" (inglise keeles Georgetown-IBM experiment). Selle autorid väitsid, et masintõlke probleemid lahendatakse lähima kolme-viie aasta jooksul, kuid tegelikult liiguti edasi tunduvalt aeglasemalt. Aastal 1966 avaldati ALPAC-i aruanne, milles tõdeti, et kümne aasta pikkune uurimistöö ei ole andnud oodatud tulemusi. Selles aruandes esitatud seisukohtade tõttu vähendas Ameerika Ühendriikide valitsus järsult masintõlke rahastamist. Suurem osa loomuliku keele süsteemidest põhines esialgu käsitsi kirjutatud reeglitel. 1980ndate alguses võeti kasutusele statistiline masintõlge ja hakati looma keelekorpuseid. Tänapäeval kasutatakse juhendamata või osaliselt juhendatud masinõppe algoritme. Kõnesüntees Kõneanalüüs Dialoogsüsteem Masintõlge
Mikitamäe Kool

Mikitamäe Kool on lasteaed-põhikool Võru maakonnas Setomaa vallas Mikitamäe külas. Mikitamäe kandis avati esimene kool 1890. aastal. See kool oli 3-klassiline Usenitsa algkool. Maailmasõdade vahel töötas see kool 4-klassilise algkoolina. 1912. aastal ehitati Mikitamäe külla uus koolimaja. 1929. aastal moodustati selle kooli juurde 5. klass. Aastast 1930 tegutses kool 6-klassilise algkoolina. Alates 1941. aastast töötas kool neljas majas. 1945. aastal korraldati kool ümber 7-klassiliseks ja see asus kuues majas. 1953. aastal alustati uue koolimaja hoone ehitamist Soelaanõ külla. See maja avati 1954. aastal. 1960. aastal reorganiseeriti kool 8-klassiliseks ja 1988. aastal 9-klassilisteks kooliks. Alates 1989. aastast oli kooli nimi Mikitamäe Põhikool. 2007. aastal kujundati Mikitamäe Põhikool Mikitamäe Lasteaiaga liitmise teel ühise juhtimise alla ümber lasteaed-põhikooliks ning kooli nimeks sai Mikitamäe Kool. Ajalugu. Mikitamäe Kooli veebisait. Mikitamäe Kooli veebisait
Orava Kool

Orava Põhikool on põhikool Võru maakonnas Võru vallas Orava külas. Kooli ajalugu ulatub aastasse 1873, kui tegevust alustas Hanikase (Hainkase) (küla)kool. 1874 ehitas vald koolile oma koolimaja. 1900 muudeti külakool Hanikase Ministeeriumikooliks. 1919 muudeti ministeeriumikool 6-klassiliseks Algkooliks. 1991 nimetati kool Hanikase Põhikooliks. Aastal 1997 kolis põhikool uude majja ja ühtlasi sai kooli nimeks Orava Põhikool. Aastast 2014 nimetati kool Orava Kooliks. https://web.archive.org/web/20151119010845/http://kool.orava.ee/index.php/ajalugu/ (vaadatud 19.12.2015) Kooli koduleht
Mooste Mõisakool

Mooste Mõisakool on põhikool Põlva maakonnas Põlva vallas Mooste alevikus. Kool tegutseb Mooste mõisa peahoones. Õppeaastast 2024/25 liidetakse kool Põlva Kooliga. Peegel, M. (2024). Paarkümmend väikekooli lõpetab tegevuse iseseisva asutusena. ERR, 2. veebruar 2024. 2. veebruar 2024, [1] Koduleht
Põlva Roosi Kool

Põlva Roosi Kool on erikool Põlva maakonnas Põlvas aadressil Lina 13. 1994 registreeriti Põlva Puuetega Laste Kool, mis alustas tegevust 18. septembril 1995. https://web.archive.org/web/20151220163529/http://roosikool.ee/roosikool/kooli-ajalugu (vaadatud 19.12.2015) Kooli koduleht
Ruusa Põhikool

Ruusa Põhikool on põhikool Põlva maakonnas Räpina vallas Ruusa külas. Kooli ajalugu ulatub aastasse 1772. 1872 tegutses Võuküla algkool. 1939 kolis algkool Ruusa raudteejaama juurde. 1976. aastast kandis kool nime Ruusa Algkool. 1993 nimetati kool Ruusa Põhikooliks. Õppeaastast 2024/25 lõpetab kool tegevuse. https://web.archive.org/web/20151220164619/http://ruusakool.rapina.ee/index.php/koolist/ajalugu (vaadatud 19.12.2015) Peegel, M. (2024). Paarkümmend väikekooli lõpetab tegevuse iseseisva asutusena. ERR, 2. veebruar 2024. 2. veebruar 2024, [1] Kooli koduleht
Ansis Leitāns

Ansis Leitāns (28. aprill 1815 Piņķu mõis – 15. mai 1874 Riia) oli noorlätlaste liikumise osaleja, läti ajakirja Mājas Viesis asutaja (1856), toimetaja ja tõlkija.
Saverna Põhikool

Saverna Põhikool on põhikool Põlva maakonnas Kanepi vallas (endine Valgjärve vallas) Saverna külas. Kooli on esimest korda mainitud 1786. aastal Vana-Piigaste kooli nime all.. Saverna piirkonnas peetakse koolihariduse alguseks aastat 1786, mil ühes Vana-Piigaste talus alustas tööd 28 õpilasega kool. Aastatel 1852–1995 toimus õppetöö Vana-Piigaste koolimajas. Praegu kasutab kool 1956. aastal valminud kahekorruselist koolimaja. Aastatel 1956–1962 tegutses kool Savernas keskkoolina. Kool jätkas 1962. aasta sügisest 8-klassilisena, septembrist 1988 oli kool 9-klassiline ning alates 1. septembrist 1992 kannab kool Saverna Põhikooli nimetust. https://web.archive.org/web/20151220165244/http://saverna.edu.ee/et/koolist/ajalugu.html (vaadatud 19.12.2015) Kooli koduleht
Andrejs Spāģis

Andrejs Spāģis (14. jaanuar 1820, Aizpute kreis – 29. juuli 1871, Saratov) oli Läti pedagoog ja publitsist, noorlätlaste liikumise osaleja. Kirjutas õpikuid, aastal 1872 algas Fricis Brīvzemnieksiga "Vene–läti–saksa sõnaraamatu" koostamist.
Tilsi Põhikool

Tilsi Põhikool on põhikool Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas. Tilsi külakool oli olemas hiljemalt 1776. 1896 ehitati Koolitare külla koolile koolimaja ja seal hakkas tegutsema Tummi kool. Peale Tummi kooli alustas Tilsis tööd ka teine algkool: Tilsi lastekodu-algkool. 1932 ühendati need kaks kooli. 1960. aastate lõpus muudeti kool 8-klassiliseks. Aastast 1978 tegutseb kool praeguses majas. Õppeaastast 2024/25 liidetakse kool Põlva Kooliga. https://web.archive.org/web/20151220170700/http://www.tilsikool.edu.ee/docs/ajalugu.pdf (vaadatud 19.12.2015) Peegel, M. (2024). Paarkümmend väikekooli lõpetab tegevuse iseseisva asutusena. ERR, 2. veebruar 2024. 2. veebruar 2024, [1] Kooli koduleht
Viluste Põhikool

Viluste Põhikool on põhikool Põlva maakonnas Räpina vallas Viluste külas. Kooli koduleht
Värska Gümnaasium

Värska Gümnaasium on gümnaasium Võru maakonnas Setomaa vallas Värska alevikus. Kooli direktor on Liina Palu. Värskas hakati ametlikku kooliharidust andma 1894. aastast, kui Slobotka külas asutati semstvo algkool. 1924 ehitati koolile uus koolimaja. 1954 alustas seal koolimajas tegevust Värska Keskkool. 1998 nimetati kool Värska Gümnaasiumiks. Koolis oli 2022. aastal 120 õpilast. https://web.archive.org/web/20160317221643/http://www.hot.ee/v/verskakool/ (vaadatud 19.12.2015) ERR (31. august 2022). "Eesti kooliõpilaste arv kasvab jätkuvalt". ERR. Vaadatud 15. mail 2024.
Holstre Kool

Holstre Kool on lasteaed-põhikool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre külas. Holstre Kool asutati 1833. aastal ja see kandis nime Pulleritsu kool (ka Pulleritsu külakool). 1865. aastal sai kool uue maja. Maja on tänapäevani säilinud ja võetud arvele kultuurimälestisena. 1935. aastal otsustati liita Pulleritsu ja Pirmastu algkoolid, sest õpilased ei mahtunud nendesse koolidesse enam ära. Endise Holstre mõisa südamesse ehitati uus koolimaja ja uue kooli nimeks sai Holstre 6-klassiline algkool. Samas majas tegutseb kool tänapäeni. 2007. aastal avati kooli juures lasteaiarühm ja kool hakkas kandma nime Holstre Kool. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 608 Pulleritsu külakooli hoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 18.08.2016) Holstre uus koolimaja. Sakala, 1. november 1935. Paistu valla arengukava 2009-2020. Riigi Teataja. Kooli koduleht Pulleritsu külakooli hoone kultuurimälestiste riiklikus registris
Viiratsi Kool

Viiratsi Kool on kuueklassiline kool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Viiratsi alevikus. Kool asutati 3. mail 1993 neljaklassilise algkoolina, kus tegutses kuus klassikomplekti – 1. ja 2. klasside paralleelid, üks 3. ja üks 4. klass. Koolis õppis 107 õpilast ja õpetas 7 õpetajat. Koolimaja asus Viiratsi alevikus aadressil Lastekodu 2. 2000. aastal muudeti kool kuueklassiliseks algkooliks ja koliti uutesse ruumidesse aadressil Tiigi 4. Kooli juhtis 2021. aasta lõpuni Külli Saat, kes on ka kooli asutaja. 2022. aastast on Viiratsi kooli direktor Krista Prinzmann. Kooli algusest peale õpetab koolis Ülle Laam. Alates 2014. aastast kantakse koolivormi. 2014. aastal võeti kasutusele uus logo, mille kujundas ja teostas Külli Saati idee järgi kooli vilistlane Lauri Ruut. Viiratsi Kooli 25. juubelilogo idee ja teostuse autor on Lauri Ruut. Koolihoones asub lisaks koolimajale ka Viiratsi raamatukogu ja Viiratsi lasteaed Rübliku kaks rühma. Kõigile on avatud söökla, aula, arvutiklass-internetipunkt, spordiruumid. Aulat ja jalutusruumi kasutatakse ka kunstnike ja kooli õpilaste näitusteks. "Viiratsi Kooli koduleht". Külli Saat (3. märts 2018). "Viiratsi Kooli veerandsada suure saja sees". Viljandi valla teataja. Vaadatud 24.04.2018. Kooli veebileht Viiratsi Kooli ajatelg Viiratsi Kooli ajaleht Viiratsi Kooli esimene asukoht, Lastekodu 2 Viiratsi Kooli praegune asukoht, Tiigi 4
Viljandi Kaare Kool

Viljandi Kaare Kool (varem Viljandi Vene Gümnaasium) on põhikool Viljandi maakonnas Viljandis aadressil Kesk-Kaare 17. Kool alustas tegevust 4. detsembril 1944 Linnu 4 asuvas majas Viljandi Vene Koolina ning õppekeel oli vene keel. Esimene direktor oli Adele Jussman, kelle jõupingutustega kool organiseeritigi. Tööd alustati 3 õpetajaga ja 64 õpilasega. 1946. aasta augustis sai kooli direktoriks Fjodor Polibin, kes töötas selles ametis 1968. aastani. 1948. aastal muudeti õppeasutus keskkooliks ja järgmisel aastal sai kooli nimeks Viljandi III Keskkool. Aastatel 1962–1966 kandis kool nime Viljandi V 8-klassiline kool ning pärast seda Viljandi II Keskkool. 1968. aastal sai kooli direktoriks Elias Blumberg. Vana koolimaja jäi õpilaste jaoks väikeseks ning 1970. aastal andis haridusministeerium loa uue maja ehitamiseks. See valmis kümne kuuga tänu õpilaste ja pedagoogide abile ning 1. septembril 1971 alustas kool õppeaastat uues majas. Aastad 1969–1974 olid koolis kõige õpilasterohkemad, õpilasi oli üle 800, õpetajaid 45. Kooli lõpetajate seas on tuntud teadlasi, muusikuid ja kunstnikke. 1995. aastal sai kooli nimeks Viljandi Vene Gümnaasium. 2006. aastal suleti kooli gümnaasiumiosa ning kooli nimeks sai Viljandi Kaare Kool. Õppetöö hakkas toimuma eesti keeles ja Kaare Kooli esimeseks direktoriks sai Ardo Agasild. Kaare koolis oli ka vanglaosakond, kus õppisid noored, kes kandsid karistust Viljandi noortevanglas. Koolis õpetatakse Viljandi linna ja Viljandi maakonna hariduslike erivajadustega õpilasi, kellele on ette nähtud õpe põhikooli riikliku õppekava või põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava järgi. Koolis õpivad tõhustatud ja erituge vajavad õpilased. Õpe toimub 6 või 12 õpilasega eriklassides. Kaare Kooli õpilasi toetavad tugispetsialistid ja abiõpetajad. 2022. aasta seisuga on õpetajaid koolis 31 ja õpilasi umbes 95. Kooli hoone tegutseb ka Viljandi Täiskasvanute Gümnaasium ning lasteaia Karlsson kaks rühma. Kaare koolis on olnud ka klassid autismispektri häiretega õpilastele. Alates 2020. aastast on Viljandi Kaare Kooli direktor Epp Kongas. Helgi Kaldma (3. detsember 2004). "Vene kool peab kahte juubelit". Sakala. Vaadatud 20.01.2020. Õppeasutuse üldandmed: Viljandi Kaare Kool. EHIS, vaadatud 20.01.2020. Liisi Seil (27. juuni 2006). "Vene gümnaasium pidas viimase aktuse". Sakala. Vaadatud 20.01.2020. Koolist. Viljandi Kaare Kool, vaadatud 20.01.2020. Kooli koduleht
Võhma Kool

Võhma Kool on kool Viljandi maakonnas Võhma linnas aadressil Veski 12. Kooli ajalugu ulatub aastasse 1855. 1887. aastal alustas tegevust Võhma Algkool. 1960. aastal muudeti kool Võhma 8-klassiliseks kooliks. 1975. aastal valmis kooli uus koolimaja Veski tänaval. Seejärel muudeti Võhma 8-klassiline kool Võhma Keskkooliks ja 1995. aastal Võhma Gümnaasiumiks. 2015. aastal muudeti gümnaasium seoses koolireformiga põhikooliks ja kool sai nime Võhma Kool. https://web.archive.org/web/20151220195415/https://vohma.kovtp.ee/web/gumnaasium/ajalugu (vaadatud 19.12.2015) Martin Kaasik. "Eesti koolid 2000". Inreko Press. 2001. Lk 644 Võhma Kooli koduleht
Viljandi Gümnaasium

Viljandi Gümnaasium on Eesti esimene riigigümnaasium. Gümnaasium asutati 2012. aastal ja see asub Viljandi linnas aadressil Hariduse 2. Kooli direktor on Juhan-Mart Salumäe. Varem tegutses Viljandi Gümnaasiumi asukohas Viljandi Valuoja Põhikool. Koolimaja ehitati jaanuarist 2012 kuni augustini 2013. Koolimaja projekteeris arhitektuuribüroo SALTO. Ehitas AS Oma Ehitaja ja AS Pärnu REV. Koolimaja koosneb kahest hoonest. Nova on pikk must hoone, mis ehitati uue gümnaasiumi tarbeks. Roosakas hoone - Honesta - renoveeriti. Hooned on omavahel ühendatud. Koolis toimub suunapõhine õpe. Õpilastel on võimalik valida 6 õppesuuna vahel: matemaatika-füüsika õppesuund loodus- ja reaalainete õppesuund võõrkeelte õppesuund humanitaar ja kunstide õppesuund sotsiaalainete õppesuund majanduse ja ettevõtluse suund Jammi Keskkool (Pihkva oblast, Venemaa) Porvoon Linnankosken Lukio (Porvoo, Soome) Besselgymnasium (Minden-Lübbecke, Saksamaa) Erasmus+ projekt "Think Global, Act Local - Our Forests" Erasmus+ KA2 projekt "Recycling our world - Creating awareness for a sustainable Lifestyle in young Europeans" Koostöös teiste Lõuna-Eesti koolidega osaleb kool igal aastal Viie Kooli Võistlusel. Ühed praegused tuntumad Viljandi Gümnaasiumi vilistlased on teiste seas Stefan Airapetjan ja Eleryn Tiit. Viljandi Gümnaasium nimetati 2019. aastal Aasta Kooliks. Viljandi Gümnaasium on üks vähestest Eesti koolidest, kus saab taotleda rahvusvaheliselt tunnustatud saksa keele diplomit DSD I ja DSD II. Kooliajaleht kannab nime InterNos ja see ilmub nii veebis kui ka paberkandjal. "Viljandi kooskõlastas riigigümnaasiumi loomise". "Kooli ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2020. "Think Global, Act Local - Our Forests". "Recycling our world - Creating awareness for a sustainable Lifestyle in young Europeans". Marju Himma (31. mai 2019). "Aasta kool 2019 on Viljandi Gümnaasium". "Valikained". Viljandi Gümnaasiumi koduleht
Kymenlaakso maakond

Kymenlaakso maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes. 2009. aastani kuulus Kymenlaakso Lõuna-Soome läänis. Maakonnal oli alates juunist 2007 novembrini 2010 alaline esindus Eestis. Maakonnas on kuus kohaliku omavalitsuse üksust (kunta), sealhulgas kolm linna. Hamina linn Kotka linn Kouvola linn Miehikkälä vald Pyhtää vald Virolahti vald Anjala vald Anjalankoski linn Elimäki vald Haapasaari vald Jaala vald Karhula alev Kuusankoski linn Kymi vald Sippola vald Suursaare vald Tütarsaare vald Valkeala vald Vehkalahti vald Iitti vald https://www.maanmittauslaitos.fi/sites/maanmittauslaitos.fi/files/attachments/2021/01/Vuoden_2021_pinta-alatilasto_kunnat_maakunnat.pdf http://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__vamuu/statfin_vamuu_pxt_11lj.px http://www.kymi.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=41&Itemid=149[alaline kõdulink] http://www.kymenlaakso.fi/
Klištšiv

Klištšiv (ukraina keeles Кліщів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 185. Pindala on 0,146 km².