laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kiievi Kuldne värav

Kuldne värav (ukraina keeles Золоті ворота Zoloti vorota) oli Kiievi-Vene pealinna Kiievi 11. sajandi linnakindlustuste peavärav. Nimi anti sellele Konstantinoopoli Kuldse värava eeskujul. Keskajal ehitis lammutati ja sellest jäid järele vaid üksikud osad; Kuldne värav ehitati uuesti 1982. aastal nõukogude võimu perioodil Kiievi linna 1500. aastapäeva puhul, olgugi et polnud säilinud ühtki pilti algsest väravaehitisest. Lahendust peetakse vastuoluliseks, sest praegu on olemas mitu eri rekonstruktsiooni, kuidas värav võis kunagi välja näha. Värava rekonstruktsioon asub Kiievis Volodõmõri ja Jaroslaviv Vali tänava nurgal. Hoone moodustab osa arheoloogilisest ja ajaloolisest kaitsealast "Kiievi Sofia" (ukraina keeles Національний заповідник «Софія Київська») ja selles asub muuseum. Kuldse värava järgi on nime saanud läheduses asuv teater Zoloti Vorota ja Kiievi metroo samanimeline jaam. Vaade Kuldsele väravale läänest. Abraham van Westerveld, 1651 Kuldse värava jäänused fotol 19.-20. sajandi vahetuselt Kuldse värava jäänused fotol 20. sajandi keskelt Vanad ehitusjäänused rekonstruktsioonis Vaade väravakiriku kuplisse Vaade väravakiriku templon'ile ja altarile Vladimiri Kuldne värav Golden Gate. - Internet Encyclopedia of Ukraine A. Marshall. The Golden Gate of Kyiv. How it survived over one thousand years of turbulent history. - History of Yesterday The Golden Gates. - Kyiv. Discover Ukraine
Vitali Skakun

Vitali Skakun (ukraina keeles Віталій Володимирович Скакун; 19. august 1996 Berežanõ – 24. veebruar 2022 Genitšesk) oli Ukraina sõjaväelane. Teenis Ukraina merejalaväe 35-s üksikus merejalaväebrigaadis. 2022. aasta Venemaa sissetungi käigus õhkis 24. veebruaril 2022 Genitšeski silla ning hukkus ka ise selle käigus. Õhkimise eesmärk oli peatada Vene tankikolonn. Матросу Виталию Скакуну посмертно присвоено звания Героя Украины - Liga Novosti, 26.02.2022 (vaadatud: 27.02.2022)
Alexander von Meyendorff

Alexander von Meyendorff (29. märts/10. aprill 1869 Baden-Baden – 20. veebruar 1964 London) oli baltisakslasest Venemaa jurist ja poliitik. Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust). Aastal 1912 valiti ta Vene keisririigi IV Riigiduuma liikmeks Liivimaa kubermangust. Ta sündis aastal 1869 Baden-Badenis Vene diplomaadi perekonnas, tema ema oli venelane, kuid ennast luges ta sakslaseks. Aastatel 1888–1992 õppis ta Peterburi Ülikoolis õigusteadust, mag. jur., töötas aastatel 1897–1899 ärijuhina, oli Kuramaa kubermanguvalitsuse kohaliku omavalitsuse komisjoni liige, aastatel 1899–1903 töötas siseministeeriumis, aastatel 1903–1906 Riigikantseleis. Aastatel 1902–1905 oli ta agraarõiguse privaatdotsent Peterburi Ülikoolis, aastatel 1906–1907 imperaatorliku õigusteaduste kooli inspektor. Ta oli Balti Konstitutsioonilise Erakonna ja 17. Oktoobri Liidu asutajaid ja juhtivaid tegelasi. Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust). Duumas olles kuulus oktobristide fraktsiooni, oli fraktsiooni büroo liige. Duuma I ja II istungi ajal 1907–1909 oli duuma esimehe asetäitja, valiti isikkoosseisu, isikupuutumatuse, raamatukogu (esimees), töölisküsimuse, rendiõiguste (esimees), joomise vastu võitlemise, teravilja väljaveo korrastamise seadusprojekti läbivaatamise, ülikoolide põhikirja ja koosseisude seadusprojekti läbivaatamise (aseesimees)
Olavo de Carvalho

Olavo Luiz Pimentel de Carvalho (29. aprill 1947 Campinas, Brasiilia – 24. jaanuar 2022 Richmond, Virginia, USA) oli Brasiilia konservatiivne ajakirjanik ja esseist, kes esindas esoteerilisi ja konspiratiivseid ideoloogilisi seisukohti. Tal oli suur mõju Brasiilia paremäärmuslastele ja Bolsonaro perekonnale.
Lvivi peavaksal

Lvivi peavaksal (ukraina keeles Львів-Головний) on peamine raudteeterminal Lvivi oblasti halduskeskuses Lvivis. 1904. aastal avatud raudteejaam on üks parimaid näiteid Galiitsias viljeletud juugendarhitektuurist. Ulatusliku raudteevõrgustiku ehitamine Austria-Ungari impeeriumi piires võimaldas Lembergil (tolleaegne linna saksakeelne nimi) säilitada oma sõlmpunkti mitmete märkimisväärsete kaubateede ristumiskohas. Galiitsia pealinnana vajas see uut, esinduslikku ja suurt raudteejaama, mis vastaks linna vajadustele ja asendaks aastail 1861–1862 Galiitsia Karl Ludwigi Raudtee jaoks ehitatud uusgooti stiilis raudteejaama. 1888. aastal valiti Poola arhitekt Władysław Sadłowski, kes oli lõpetanud kohaliku tehnikaakadeemia, uut raudteejaama projekteerima. Ehitus algas üksteist aastat hiljem. Teise maailmasõja ajal, kui linn oli Nõukogude Liidu võimu all, sai raudteejaam suuri kahjustusi. Aastatel 1949–1953 anti struktuurile stalinistlik interjöör, säilitades eksterjööris algse vaate. Viimane suurem restaureerimine viidi läbi 2003. aastal. 2022. aasta Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse teenindab Lvivi peavaksal kümneid tuhandeid läände pagevaid sõjapõgenikke.  Lvivi peavaksal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Küla (Läti)

Lätis on küla (läti keeles ciems või ciemats) linna ja talu kõrval üks kolmest asulatüübist. Küla staatuse ja vahel ka piirid määratleb seal piirkondlik omavalitsus. Küla staatuse võib anda tihedama hoonestusega piirkonnale, kus on elanikke. Läti külatüübid on järgmised: Lielciems ('suurküla') – kompaktse hoonestusega küla, kus on vähemalt 400 elanikku (ei pea olema püsielanikud), kool, vallavalitsus, postkontor, pood ja arstipunkt. Kui osa nimetatud infrastruktuurist puudub, peab selle staatuse saamiseks asulas olema vähemalt 500 elanikku. Kui seal puuduvad kõik eelpool nimetatud asutused, peab seal olema vähemalt 600 elanikku. Sellesse tüüpi kuuluvate külade seas on ka endised Läti alevid. Vidējciems ('keskmine küla') – kompaktse või osaliselt kompaktse hoonestusega küla, kus eelpoolmainitud infrastruktuuriobjektide olemasolu korral peab olema 40–400 elanikku, nende puudumisel aga 100–600 elanikku. Suurem osa neist asub suuremate linnade lähiskonnas või siis on endised või praegused vallakeskused. Mazciems ('väikeküla') – kompaktse või osaliselt kompaktse hoonestusega küla, kus peavad lähestikku asetsema vähemalt kolm elumaja. Tegemist on ühe levinuma külatüübiga Läti aladel. Suurem osa sellistest küladest on kas endised mõisakeskused või siis põlised külad. Skrajciems ('hajaküla') – kompaktse hoonestuseta küla, kus üksikud majapidamised asuvad eraldi, kuid piirkond on ajalooliselt olnud siiski ühenimeline. See külatüüp on enam levinud Läti idaosas. Tegemist on arvukaima külatüübiga Lätis. Vasarnīcu ciems ('suvitusküla') – kompaktse hoonestusega küla, kus valdav osa elanikkonnast elab üksnes hooajaliselt. See külatüüp on kujunenud endistest aiandusühistutest ja suvilakooperatiividest. Aprūpes ciems ('teenindusküla') – kompaktse või osaliselt kompaktse hoonestusega küla, kus asuvad elanikkonda teenindavad asutused – koolid, sanatooriumid, lastekodud, rehabilitatsioonikeskused või vanadekodud – ja kus valdav osa elanikkonnast on vastava asutusega seotud. Jaunolaine kuulub tüüpi lielciems Spāre küla Ģibuļi vallas kuulub tüüpi vidējciems Zvārtava küla Koivaliina vallas kuulub tüüpi mazciems Pulkarne küla Baldone vallas kuulub tüüpi skrajciems Misa küla Baldone vallas kuulub tüüpi vasarnīcu ciems Tīsi küla Lielplatone vallas kuulub tüüpi aprūpes ciems Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likums Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra. «Latvijas ciemi. Nosaukumi, ģeogrāfiskais izvietojums.», 2007.
Kardinal (lind)

Kardinal (Cardinalis cardinalis) on värvuliste seltsi kardinallaste sugukonda kuuluv linnuliik. Esimesena kirjeldas seda liiki teaduslikult 1758. aastal Rootsi loodusteadlane Carl von Linné oma teoses "Systema Naturae". Algselt kuulus kardinal käbilinnu perekonda (Loxia). 1838. aastal paigutati ta perekonda Cardinalis ja anti teaduslik nimetus Cardinalis virginianus. 1918. aastal anti teaduslikuks nimetuseks Ameerika ornitoloogi Charles Wallace Richmondi järgi Richmondena cardinalis. Praeguse nimetuse sai lind 1983. aastal. Linnu teaduslik ja rahvakeelne nimetus viitab katoliku kiriku kardinalidele, kes kannavad värvilt linnu sulestikku meenutavat punast tooni kooririietust. Kardinalil on kokku 19 alamliiki. Kardinal on keskmise suurusega laululind. Tema kehapikkus on 21–23,5 cm ja tiibade siruulatus 25–31 cm. Täiskasvanud linnud kaaluvad 33,6–65 grammi. Isased on emastest mõnevõrra suuremad. Täiskasvanud isase sulestik on karmiinpunane, nägu ja kurgualune on must. Sulestiku värvus muutub seljal ja tiibadel tumedamaks ja tuhmimaks. Emase sulestik on kollakaspruuni värvi, peamiselt hallikaspruunide toonidega ning tiibadel, harjal ja sabasulgedel kergelt punaka tooniga. Emase näol olev mask on hallikas või must ning vähem piiritletav kui isasel. Nii isastel kui ka emastel on esilekerkiv hari ja oranžikas nokk. Nokk on koonuskujuline ja tugev. Noorlindude sulestik sarnaneb kuni sügiseni emase sulestikuga, kuni nad sulgivad ja saavad täiskasvanud linnu sulestiku. Jalad on roosakas pruunikad. Vikerkest on pruun. Isasele annavad pulmasulestiku karotenoidid, mida ta saab toidust. Kardinal on laialt levinud Ameerika Ühendriikide idaosas Maine'i osariigist Texaseni ning Kanada kaguosas. Lisaks elutseb ta Mehhikos, Guatemala põhjaosas ja Belize'i põhjaosas. Ta elab võõrliigina Bermuda saarestikus, USA California osariigi lõunaosas ja Hawaii saartel. Tema looduslikud elupaigad on metsad, aiad, võsastikud ja märgalad. Kardinali vaenlaste hulka kuuluvad pistrikud, haukad, õgijalased, valgepea-merikotkad, kaljukotkad ja kakulised. Tibusid ja mune jahivad piimamaod, mustad viibasnastikud, sininäärid, halloravad, rebasoravad, ida-vöötoravad ja kodukassid. Kardinal toitub peamiselt seemnetest, viljateradest ja taimede viljadest. Ameerika Ühendriikides on kardinal paljude spordivõistkondade maskott, sealhulgas pesapalliklubi St. Louis Cardinals ja Ameerika jalgpalli klubi Arizona Cardinals maskott. Lisaks on ta paljude USA kõrgkoolide maskott. Kardinal on seitsme USA osariigi tunnuslind: Illinoisi, Indiana, Kentucky, Põhja-Carolina, Ohio, Virginia ja Lääne-Virginia. Seda on rohkem kui ühelgi teisel linnuliigil. BirdLife International (2018). Cardinalis cardinalis. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2018.
Roheline raamat (film)

"Roheline raamat" on Ameerika Ühendriikide 2018. aastal valminud biograafiline komöödiasugemetega draamafilm. Filmi režissöör oli Peter Farrelly. Filmi tegevus toimub 1962. aastal ja on inspireeritud afroameerika pianisti Don Shirley ning tema autojuhi ja ihukaitsjana töötanud Frank Vallelonga (tuntud kui Tony Lip) loost. 2019. aastal võitis film kolm Oscarit. Filmi ühe kõrvaltegelase prototüübiks on eestlasest tšellomängija Jüri Täht. "Tähelend". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2022. Vaadatud 27. veebruaril 2022.
Uudishimu tippkeskus

"Uudishimu tippkeskus" on Eesti Rahvusringhäälingu teadust populariseeriv telesaatesari, mis on ETV programmi kuulunud alates 2017. aasta sügisest. Sarjas käsitletakse nii teaduse ja meie igapäevaelu kokkupuutepunkte kui ka Eesti teadlaste rolli maailma tippteaduses; teadlased kutsutakse laborist välja seiklema ja teadussaavutusi tutvustama. "Uudishimu tippkeskuse" saadetes käsitletud teemasid arendatakse igal nädalal edasi ERR-i muudes kanalites: teadusportaalis ERR Novaator, suhtlusvõrgustikes ning Raadio 2 saates "Agenda" ja Vikerraadio saates "Huvitaja". Saated on tähtajatult järelvaadatavad ERR-i portaalis Jupiter. 2022. aasta veebruari seisuga on eetrisse jõudnud 64 saadet. Sarja saateid on tootnud algul Vesilind OÜ ja Filmit OÜ, hiljem ainult Filmit OÜ. Režissöör on Siimon Margo, toimetajad Marju Himma ja Randel Kreitsberg. Saadet on juhtinud Eeva Esse, Maarja Merivoo-Parro ja Karl Vilhelm Valter. Kuivõrd saatesarja tegemist toetab programmi TeaMe+ kaudu Eesti Teadusagentuur, on seda nimetatud Eesti Teadusagentuuri ja ERRi teaduse ristmeediaprojektiks. Teaduse tippkeskused on uurimiskeskused, kuhu saavad kuuluda üksnes parimad Eesti teadlased. Eestis tegutses 2017. aasta seisuga üheksa teaduse tippkeskust. Nende eeskujul hakkas teadussaatesari „Uudishimu tippkeskus“ kümnendaks tippkeskuseks, mis tegutseb vaid ERR-is. "Uudishimu tippkeskus" kutsub särtsakale eelesitlusele. ERR Menu, 06.09.2017. Sarja "Uudishimu tippkeskus" saated järelvaatamiseks ERR-i veebiportaalis Jupiter. Vaadatud 27.02.2022. Sarja "Uudishimu tippkeskus" saated ETV arhiivis. Vaadatud 27.02.2022. Eeva Kumberg. Eesti Teadusagentuuri ja ERRi teaduse ristmeediaprojekt "Uudishimu tippkeskus" alustab! Eesti Teadusagentuur / Google Groups, 07.09.2017. Sarja "Uudishimu tippkeskus" saated ETV arhiivis Sarja "Uudishimu tippkeskus" saated järelvaatamiseks ERR-i veebiportaalis Jupiter
Tšernihivi piiramine

Tšernihivi piiramine, tuntud ka kui Tšernihivi lahing (ukraina keeles Бої за Чернігів) oli 2022. aasta 24. veebruaril alanud Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse toimunud lahingutegevus, mille eesmärk oli kehtestada kontroll Valgevene piirist mõnekümne kilomeetri kaugusel lõunas asuva Tšernihivi oblasti keskuse, enam kui veerand miljoni elanikuga Tšernihivi linna üle. 24. veebruari hommikul (03:37) alistus üks linna rünnanud Vene väeüksus Ukraina vägedele. 26. veebruaril teatasid linna kaitsjad vastase rünnaku tagasilöömisest. Linna piiramisrõngasse võtnud Vene väed jätkasid edasitungi edelasse, Sednivi ja Semenivka kaudu Kiievi suunas. 3. märtsil (12:15) toimunud pommitamises hukkus 47 linlast, 18 sai vigastada, Amnesty Internationali hinnangul oli tegemist sõjakuriteoga. 31. märtsi seisuga võtsid Ukraina Relvajõud varem Vene vägede kätte langenud Sloboda ja Lukašivka küla enda kontrolli alla. 2. aprillil 2022 lahkusid Vene väed Tšernihivist ligi 50 km põhjakirdes asuvast Horodnja linnast. Tšernihivi pommitamine 3. märtsil 2022 Tšernihivi leivasaba rünnak 16. märtsil 2022 2022 Tänav (6. III) Pommitamisjärgne elumaja (3. III) Sõja jäljed (28. II) Tšernihivi kohal allatulistatud Vene sõjalennuk Su-34 Командира танкового батальйону Росії взято в полон, техніка окупантів служитиме Україні (vaadatud: 01.08.2022) David Axe. Ukraine’s Best Tank Brigade Has Won The Battle For Chernihiv - Forbes, 31.03.2022 (vaadatud: 06.11.2022) Командувач ОК "Північ" Віктор Ніколюк: У російського командування працює принцип Жукова "бабы еще нарожают" Джерело: https://censor.net/ua/r3373780 (vaadatud: 15.01.2023) Gazeta.ua (25.02.2022). ""Путін цинічно обдурив" - окупанти продовжують здаватися в полон ЗСУ". Gazeta.ua (ukraina). Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2022. Vaadatud 25.02.2022. CNN (25.02.2022). "Putin wants to "take Ukraine off the map of nations," French foreign minister says". CNN (inglise). Vaadatud 26.02.2022. "Ukraine: Russian 'dumb bomb' air strike killed civilians in Chernihiv – new investigation and testimony". Amnesty International. 3. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 9.03.2022. Vaadatud 9. märts 2022. "Footage shows aftermath of Russian shelling of Ukrainian city of Chernihiv say". Times of Israel. 4. märts 2022. Vaadatud 9. märts 2022. "Death toll from Russian air strikes on Chernihiv city rises to 47, local authorities say". Reuters (inglise). 4. märts 2022. Vaadatud 10. märts 2022. ВСУ освободили два села под Черниговом - Корреспондент.net, 31.03.2022 (vaadatud: 31.03.2022) Підірвали переправу: окупанти пішли з Городні на Чернігівщині - Lb.ua, 02.04.2022 (vaadatud: 02.04.2022)
Johann Georg Pinsel

Johann Georg Pinsel, ka Johann Georg Pinzel (poola keeles Johann Georg / Jan Jerzy Pinsel, ukraina keeles Йоган Ґеорґ Пінзель; sündinud u 1715–1725, surnud 1761 või 1762. aasta algul) oli idapoolses Galiitsias (Rzeczpospolita aladel, nüüd Ukrainas) tegutsenud hilisbaroki skulptor ja puunikerdaja. Lvivis tegutseb endises klarisside kirikus alates 1996. aastast Pinseli muuseum, mis on Lvivi Kunstigalerii üks haru ja kus on eksponeeritud Pinseli skulptuurid. 2012. aastal toimus suur Pinseli teoste näitus Pariisis Louvre'is. Teadaolevad eluloolised detailid temast on harvad ja alles hiljaaegu päevavalgele tulnud. Kunstiajaloolises kirjanduses hakati teda käsitlema alles 1923. aastal monograafias Lvivi dominiiklaste kiriku ja kloostri kohta. Tema eesnimed ja katkendlikuks jäänud info tema päritolu ja sünni- ja surmaaja kohta avastati 1993. aastal Butšatši roomakatoliku koguduse dokumentidest. Pinsel tuli Poolasse millalgi 1750. aastatel ja teda on peetud sünnilt sakslaseks. Ta asus elama Butšatši ja sai Mikołaj Potocki õuekunstnikuks. 13. mail 1751 ta abiellus Jan Kieyti lese Marianna Elżbietaga (née Majewska), neil oli kaks poega. Ta töötas koos arhitekt Bernard Meretyniga. Johann Pinseli teosed on: Butšatši raekoja skulptuurid ja reljeefkaunistused (1750ndad) Lvivi Trinitaaride kiriku ehitusplastika (1756–1757) Lvivi Püha Georgi kiriku ehitusplastika (1759–1761) – ainus teos, mis on säilinud algsel kohal ja algses seisukorras puutumatult Monastõrõska katoliku kiriku sisustus (1761) (hävinud, säilinud fragmentidena) Gorodenka katoliku kiriku sisustus (1752–1755) (hävinud, säilinud fragmentidena) Godovitsja katoliku kiriku sisustus (1757–1758) Budanivi kihelkonnakiriku skulptuurid. Lvivi Püha Georgi katedraal Butšatši raekoja detail. Foto enne 1939. aastat Püha Jan Nepomuki mälestussammas Butšatšis Pärispatuta eostamise Neitsi Maarja mälestussammas Butšatšis Maarja kuju Horodenka kiriku ees Aabrahami ja Iisakit kujutavad puuskulptuurid Pinzel, Johann Georg. – Internet Encyclopedia of Ukraine Jan K. Ostrowski. "A great baroque master on the outskirts of Latin Europe. Johann Georg Pinsel and the high altar of the church at Hodowica" (PDF). – Artibus et Historiae. (2000) 21 (42): 197–198. doi:10.2307/1483629. JSTOR 1483629 Video: Johann Georg Pinsel – The Forgotten Master
Lvivi Riigiooper

Lvivi Riigiooper (täisnimi ukraina keeles Львівський Національний академічний театр опери та балету імені Соломії Крушельницької) on Ukrainas Lvivis asuv ooperiteater. Poola arhitekti Zygmunt Gorgolewski projekteeritud hoone valmis 1900. aastal ja avati sama aasta 4. oktoobril.  Lvivi Riigiooper – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Zygmunt Gorgolewski

Zygmunt Gorgolewski (14. veebruar 1845 Solecis Preisi kuningriigis – 6. juuli 1903 Lembergis Austria-Ungaris) oli poola päritolu arhitekt, kelle projekti järgi ehitati Lvivi Riigiooper.  Zygmunt Gorgolewski – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Władysław Sadłowski

Władysław Sadłowski (25. juuni 1869 Lembergis Austria-Ungaris – 25. mai 1920 sealsamas) oli poola päritolu arhitekt, kelle projekti järgi ehitati Lvivi peavaksal.  Władysław Sadłowski – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hans von Rosen

Johann von Rosen, ka Hans von Rosen, (30. september /12. oktoober 1870 Straupe – 10. oktoober 1945 Schwerin) oli baltisaksa aadlik, Lielstraupe lossi viimane omanik ja poliitik. 1907. aastast Vene keisririigi III Riigiduuma liige (Liivimaa kubermangust). Ta sündis 1870. aastal Lielstraupe mõisa omaniku Friedrich von Roseni pojana. Aastatel 1882–1888 õppis ta Cēsise lähedal asuvas Bērzaine gümnaasiumis ning 1889–1893 Halle, Berliini ja Tartu Ülikoolis. Aastatel 1893–1920 oli ta Lielstraupe mõisnik (7000 tiinu maad) ja 1920–1939 mõisasüdame omanik. Aastatel 1899–1909 oli von Rosen kreisisaadik, Balti Konstitutsioonilise Partei aktivist, Liivimaa Saksa Seltsi Riia grupi juhatuse liige. 1907. aastal valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust). Duumas olles kuulus oktobristide fraktsiooni, valiti usutunnistuse küsimuste (sekretär), maa-, riigi tulude ja kulude loendi täitmise komisjoni, teravilja väljaveo korrastamise seadusprojekti läbivaatamise komisjoni, oli usutunnistuse küsimuste komisjoni ettekandja. Kirjutas alla 12 seadusprojektile, 10 arupärimisavaldusele ja viiele avaldusele. Maailmasõdade vahel elas peamiselt Lätis. 1939. aastal põgenes Saksamaale. Ta suri 1945. aastal Nõukogude Liidu okupatsioonitsoonis Saksamaal Schwerinis.
Truro (Nova Scotia)

Truro on väikelinn Kanadas Nova Scotia provintsis. Canada 2016 Census  Truro (Nova Scotia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Amherst (Nova Scotia)

Amherst on linn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Amherst (Nova Scotia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
New Glasgow (Nova Scotia)

New Glasgow on väikelinn Kanadas Nova Scotia provintsis.  New Glasgow (Nova Scotia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Bridgewater (Nova Scotia)

Bridgewater on linn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Bridgewater (Nova Scotia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Yarmouth (Nova Scotia)

Yarmouth on linn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Yarmouth (Nova Scotia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kentville

Kentville on linn Kanadas Nova Scotia provintsis. https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2021/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=F&SearchText=Kentville&DGUIDlist=2021A00051207012&GENDERlist=1,2,3&STATISTIClist=1&HEADERlist=0 https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2021/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=F&SearchText=Kentville&DGUIDlist=2021A00051207012&GENDERlist=1,2,3&STATISTIClist=1&HEADERlist=0  Kentville – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Antigonish (Nova Scotia)

Antigonish on linn Kanadas Nova Scotia provintsis. https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/hlt-fst/pd-pl/Table.cfm?Lang=Eng&T=302&SR=1&S=86&O=A&RPP=9999&PR=12  Antigonish (Nova Scotia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Paigas

Paigas on maastikuüksus, mis hõlmab maastikupaikkonna osa ja on kujunenud ühel mesoreljeefivormil (künkal, seljakul, tasandikul). Paigas koosneb faatsiestest. Paigastik
Stellarton

Stellarton on linn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Stellarton – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Wolfville

Wolfville linn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Wolfville – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Westville (Nova Scotia)

Westville on väikelinn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Westville (Nova Scotia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Port Hawkesbury

Port Hawkesbury on linn Kanadas Nova Scotia provintsis. Canada 2016 Census  Port Hawkesbury – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pictou

Pictou on linn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Pictou – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Berwick (Nova Scotia)

Berwick on linn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Berwick (Nova Scotia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Trenton (Nova Scotia)

Trenton on väikelinn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Trenton (Nova Scotia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Digby (Nova Scotia)

Digby on väikelinn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Digby (Nova Scotia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Middleton (Nova Scotia)

Middleton on linn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Middleton (Nova Scotia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Paik

Paik ehk faatsies on maastikuüksus, mis hõlmab paigase osa ja on kujunenud ühel reljeefielemendil (künka lael, nõlval, jalamil). Paigale on omane ühetaoline veerežiim, pinnakate, enamasti ka üks mullaliik ja taimekooslus. Maastik Maastikuüksus Eesti maastikuüksuste loend
Shelburne (Nova Scotia)

Shelburne on väikelinn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Shelburne (Nova Scotia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Stewiacke

Stewiacke on linn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Stewiacke – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Oxford (Nova Scotia)

Oxford on linn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Oxford (Nova Scotia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mahone Bay (Nova Scotia)

Mahone Bay on linn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Mahone Bay (Nova Scotia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Clark's Harbour

Clark's Harbour on linn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Clark's Harbour – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mulgrave (Nova Scotia)

Mulgrave on väikelinn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Mulgrave (Nova Scotia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lockeport

Lockeport on linn Kanadas Nova Scotia provintsis.  Lockeport – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Annapolis Royal

Annapolis Royal on linn Kanadas Nova Scotia provintsis. 1205008, 1.12.2018. 1205008, 1.12.2018.  Annapolis Royal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis