laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Angelina Semjonova

Angelina Semjonova (27. veebruar 1960 Kuressaare – 30. mai 2011) oli eesti näitleja. Semjonova sündis aastal 1960 Kuressaares tšuvaši päritolu meremehe ja saarlannast ettekandja peres. Aastal 1978 lõpetas ta Tallinna 16. Keskkooli. 1984 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (XI lennu). Angelina Semjonova töötas näitlejana Draamateatris 1990. aastate keskpaigani, rollilepingutega 2001. aastani. Lisaks on ta mänginud ka Rakvere Teatris, Kuressaare Linnateatris, Pärnu Endlas, Vanalinnastuudios ning filmides. Semjonova mängis olulisi rolle Mikk Mikiveri lavastustes "Pilvede värvid", "Seoses üleminekuga teisele tööle", "Õli", "Maskeraad" ja "Kolm õde". Laia ampluaaga näitlejana tundis ta end hästi eri žanrites. Koduteatris kutsuti teda Sjomaks. Samuti oli Semjonova võimekas laulja, kes võitis populaarsust Eesti Draamateatris mängitud muusikali "Mary Poppins" nimiosas. Pärast Draamateatrist lahkumist esitas ta vene romansse ja laule Édith Piafi repertuaarist. Angelina Semjonova suri 30. mail 2011 ja ta maeti 2. juulil 2011 Metsakalmistule. "Vana mees tahab koju" (1991) – Kadi "Teenijanna" (1990) – Juuli "Doktor Stockmann" (1989) – Petra Stockmann "Saja aasta pärast mais" (1986) – Salmonia Telman "Küljetuul" (1983) – Katja Semjonova mängis ka Eesti 1990. aastate seriaalis "V.E.R.I.". Tema viimane roll oli noortesarjas "Ühikarotid". "Carmen Mikiver: Angelina otsekohesus ehmatas paljusid" Õhtuleht 1. juuni 2011 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. märts 2016. Vaadatud 29. aprillil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Jaanus Kulli "Põlemine ja põletamine olid Angelina Semjonova elu pärisosa" Õhtuleht, 1. juuni 2011 EE 14. köide lk. 469 "Angelina Semjonova 27. II 1960 – 30. V 2011" EPL, 1. juuni 2011 "Päring andmebaasis kalmistud.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. veebruar 2015. Vaadatud 10. veebruaril 2015. Angelina Semjonova IMDB-s "Angelina Semjonova 27. II 1960 – 30. V 2011" EPL, 1. juuni 2011 "Carmen Mikiver: Angelina otsekohesus ehmatas paljusid" Õhtuleht, 1. juuni 2011 "Raimo Pass: Angelinale mõjus alkohol eriti laastavalt" Õhtuleht, 1. juuni 2011 "Teinud ka filmirolle" Õhtuleht, 1. juuni 2011 Jaanus Kulli "Põlemine ja põletamine olid Angelina Semjonova elu pärisosa" Õhtuleht, 1. juuni 2011
Black Sabbath (album)

"Black Sabbath" on ansambli Black Sabbath esimene stuudioalbum. Album anti Suurbritannias välja reedel, 13. veebruaril 1970. USAs jõudis album müüki sama aasta 1. juunil. Suurbritannia albumimüügi edetabelis jõudis see 8. kohale. Seda albumit on kriitikud pidanud üheks heavy metal'i stiili teerajajaks. "Black Sabbath" – 6:16 "The Wizard" – 4:24 "Behind the Wall of Sleep" – 3:38 "N.I.B." – 6:06 "Evil Woman" – 3:25 "Sleeping Village" – 3:46 "Warning" – 10:32 Ozzy Osbourne – laul, suupill loos "The Wizard" Tony Iommi – kitarr Geezer Butler – basskitarr Bill Ward – trummid
Antoni Martí

Antoni Martí (30. juuli 1963 – 6. november 2023) oli Andorra arhitekt ja poliitik, kes oli 11. maist 2011 kuni 16. maini 2019 Andorra peaminister. Ta oli erakonna Demokraadid Andorra Eest esimees. Antoni Martí lõpetas Toulouse'i ülikooli arhitektuuri alal. Aastal 1994 valiti ta esimest korda parlamenti. Ta valiti tagasi 1997. ja 2001. aastal. Aastatel 2003–2011 oli ta Escaldes-Engordany linnapea.
Vesihaljas hanemalts

Vesihaljas hanemalts (Chenopodium glaucum) on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv rohttaim. Otsing: Oxybasis glauca andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele)
Värd-hanemalts

Värd-hanemalts (Chenopodium hybridum) on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv rohttaim. Värd-hanemalts andmebaasis eElurikkus
Müür-hanemalts

Müür-hanemalts (Chenopodium murale) on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv rohttaim. Otsing: Chenopodiastrum murale andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele)
Paljuseemneline hanemalts

Paljuseemneline hanemalts (Chenopodium polyspermum) on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv rohttaim. Otsing: Lipandra polysperma andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele)
Tšiili hanemalts

Tšiili hanemalts ehk kinoa (Chenopodium quinoa) on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv üheaastane õistaim. Ta on pärit Lõuna-Ameerikast Andide piirkonnast. Tšiili hanemaltsa kasvatatakse kultuurtaimena. Tema kooritud seemneid kasutatakse toiduks. Tšiili hanemalts andmebaasis eElurikkus
Toomas Kork

Toomas Kork (sündinud 20. november 1945 Tartus) on Eesti ühiskonnategelane, põllumajandustegelane ja poliitik. Toomas Kork lõpetas aastal 1970 EPA majandusteaduskonna. Aastatel 1971–1975 oli ta EPA laborijuhataja ning seejärel kuni 1988. aastani Tamsalu Teraviljasaaduste Kombinaadi asedirektor ja direktor. Aastatel 1988–1989 oli ta EKP Rakvere rajoonikomitee esimene sekretär. Toomas Kork oli Eestimaa Rahvarinde Algatuskeskuse ja volikogu liige, Rakvere Rahvarinde juht, Eesti NSV Ülemnõukogu XI ja XII koosseisu ja Balti Assamblee liige. Võttis osa suveräänsusdeklaratsiooni ettevalmistamisest ja vastuvõtmisest 1988. aasta 15. ja 16. novembril. Juhtis alternatiivteenistuse seaduse eelnõu väljatöötamist ja seaduseks vormistamist, seejärel oli kuni kaitseministeeriumi moodustamiseni vastava valitsuskomisjoni esimees. Osales Eesti Kodukaitse, piirivalve ja politsei loomisel. Hääletas 20. augustil 1991 ühena 69 Ülemnõukogu liikmest Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise poolt. Toomas Kork kuulus Põhiseaduse Assambleesse. Töötas Arnold Rüütli kantseleis, Rakvere KIT-i (Kaubandusliku Inventari Tehas, hilisema nimega AS ETK Sisustus) peadirektorina ja kuni pensionile jäämiseni AS-i Porsa Est juhatuse esimehena.[viide?] 2002 – Riigivapi V klassi teenetemärk 2006 – Riigivapi III klassi teenetemärk 2010 – Balti Assamblee teenetemedal 2001 – "Ilves ja mõõk", EV Piirivalve teenetemärk 2001 – "10 aastat taastatud piirivalvet", mälestusmedal 2001 – "10 aastat taastatud Kaitseväge", mälestusmedal 2014 – "20 aastat vene vägede lahkumisest", mälestusmedal Tema vend Andres Kork on arst (oli tervishoiuminister Tiit Vähi esimeses valitsuses), Tallinna volikogu esimees ja Eesti Arstide Liidu president. Teine vend Jüri Kork oli samuti poliitikas, oli Eesti NSV Ülemnõukogu XII koosseisu (Eesti Vabariigi Ülemnõukogu) liige, on 20. augusti klubi liige. Õde Anu Kasmel on psühhiaater ja terviseteadlane. Korkide peres hoiti Nõukogude okupatsiooni ajal esimese, 1884. aastal valminud sinimustvalge lipu peidukoha saladust. 1991. aastal kaevati onu talus ahju alla peidetud lipp välja ja anti üle Eesti Üliõpilaste Seltsile. "Kes on kes Eesti poliitikas", Eesti Entsüklopeediakirjastus 1992
Museoloogia

Museoloogia ehk muuseumiteadus on muuseumidega seotud teadus‑ ja tegevusala. Museoloogia uurib diakrooniliselt seda, kuidas muuseumid on sündinud ja arenenud ja miks midagi peetakse või on peetud muuseumides alalhoidmist väärivaks. Museoloogia ei käsitle seega mitte ainult muuseume endid, vaid ka neid loovat ja ülalpidavat ühiskonda: kuidas mõistetakse ajalist ja piirkondlikku keskkonda ning millised üksused sisaldavad ja millised ei sisalda museaalseid väärtusi. Museoloogia sündis iseseisva teadusalana 19. sajandi lõpus. Aastal 1877 hakkas Dresdenis ilmuma ajakiri "Zeitschrift für Museologie und Antiquitätenkunden", esimene museoloogia õppetool loodi Brno ülikooli 1919. aastal.
Marko Pantelić

Marko Pantelić (serbia keeles Марко Пантелић; sündinud 15. septembril 1978 Belgradis) on endine Serbia jalgpallur, ründaja Lausanne Šveitsi karikas: 1998–99 Sartid Smederevo Serbia ja Montenegro karikas: 2002–03 Belgradi Red Star Serbia ja Montenegro liiga: 2003–04 Serbia ja Montenegro karikas: 2003–04 Hertha BSC UEFA Intertoto karikas: 2006 Ajax KNVB beker: 2009–10 Olympiacos Kreeka Super League: 2010–11, 2011–12, 2012–13 Kreeka karikas: 2011–12, 2012–13
David Gottlieb Glanström

David Gottlieb Glanström (3. veebruar/14. veebruar 1744 Reigi – 22. juuli/3. august 1824 Paide) oli Eesti vaimulik. Koduõpetust sai ta vennastekoguduse juhi Jacob Marraschi käest, kes lasi Reigi koguduse jaoks trükkida eestikeelse vaimuliku lauluraamatu. Immatrikuleeriti 1. oktoobril 1761 Königsbergi Ülikooli arstiteaduskonda, kus õppis seal aastani 1762. Ta tundis suurt huvi matemaatika vastu ja valdas suurepäraselt vanu keeli. Usuteadust õppis iseseisvalt Hupeli juhendamisel Põltsamaal. Ordineeriti 13. juunil/24. juunil 1767 õpetajaks. Oli aastatel 1767–1824 (kutsuti 30. aprillil/11. mail 1767) Paide Püha Risti koguduse õpetaja ja (kutsuti 2. juulil/13. juulil 1767) Anna koguduse õpetaja. Lisaks oli ta 3. juulist/14. juulist 1775 Eestimaa konsistooriumi ülem-apellatsioonikohtu assessor, 24. jaanuarist/4. veebruarist 1795–juunini 1824 Eestimaa konsistooriumi assessor, 15. jaanuarist/27. jaanuarist 1802–juunini 1824 oli ta Järva praostkonna praost. Glanström oli Piibli uustrüki (1773) ettevalmistaja ja korrektuuri lugeja ja aastal 1779 ilmunud jutluseraamatu kaasautor. Ta koostas eesti keele grammatika ja tõlkis Eestimaa 1804. ja 1816. aasta seaduse tekstid koos seaduseraamatutega eesti keelde. Tema juures olid müügil Otto Wilhelm Masingu Pühhapäwa Wahhe-luggemissed. Ta töötas Briti piibliseltsi välja antud eestikeelse täispiibli kallal (ilmus 1822 ja 1825). Koos venna Christian Jacob Glanströmi ja pastor Arnold Friedrich Johann Knüpfferiga revideeris Piibli teksti. Arvatavasti koostas eesti keele õppimiseks lugemistahvlid, mille abil õpetas ta ka talulapsi lugema. Need pidid ka trükis ilmuma. Tema peetud meetrikaraamatud on kirjutatud eesti keeles. Tema isa Jonas Glanström oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, äi Georg Friedrich Schultz oli Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja. Vanem vend Johann Friedrich Glanström oli Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, noorem vend Christian Jacob Glanström oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. 23. detsember 1819/4. jaanuar 1820 senior ministerii (Eestimaa pastorkonna vanem) 13. juuni/25. juuni 1825 Tartu Ülikooli audoktor Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Suur mungalill

Suur mungalill (Tropaeolum majus L.) on üheaastane dekoratiiv- ja maitsetaim, mis kasvab ka Eesti kliimas. Taime kutsutakse sarnaste maitseomaduste tõttu rahvapäraselt ka kressiks. Suhteliselt nõrgad varred harunevad, lamavad või ronivad, võivad kasvada mitme meetri pikkuseks. Lehed on ümarad, siledad, meenutavad kilpi. Pikaraolised õied asuvad üksikult lehtede kaenlas, võivad olla kollased, oranžid, punased või kirjud. Viljad lagunevad 3 üheseemneliseks osaks. Suure mungalille kodumaa on Lõuna-Ameerika. Ta kultuuristati dekoratiivtaimena juba 17. sajandil ning temast on aretatud mitmeid sorte. Arvatavasti levis mungalill Euroopas ja sattus ka Eestisse munkade vahendusel, kes teda kasvatasid kloostriaedades kui lillekultuuri, ravitoimelist salatitaime ja viinamäetigude söödataime. Mungalill on sooja- ja valguslembene taim, mis ei talu kuivust. Ravimtaimena on suur mungalill tuntud mitme maa rahvameditsiinis. Droogina kasutatakse taimede maapealset õitsvat osa (ürti), vilju ja mahla. Ürdist valmistatud keedis aitab ägedate ja krooniliste bronhiitide, kopsupõletike, bronhiaalastma ja kopsupuhituse korral. Taimemahlast saab abi kuseteede põletikuliste haiguste, krooniliste põiepõletike, samuti neeruvaagna- ja neerukoepõletiku korral. Mungalille lehti ja õisi kasutatakse vene rahvameditsiinis ka teesegudes vähi ravimisel. Suur mungalill on tuntud ka maitse- ja toidutaimena. Tema lehed, õied ja viljad on terava kõrvetava maitsega, mis meenutab kress-salatit. Tooreid C-vitamiini sisaldavaid mungalille vilju kasutatakse toiduks värskelt ja marineeritult. Õienuppe konserveeritakse äädikas ja nendega maitsestatakse liharoogi. Mungalill hoiab kaua noorena ja tervena http://www.aialeht.ee/news/aialeht/ravimtaimed/article.php?id=31789831[alaline kõdulink] Maie Toom "Mungalill on kaunis ja kasulik" Terviseleht https://web.archive.org/web/20100616005813/http://www.terviseleht.ee/200129/29_kress.php Suur mungalill andmebaasis eElurikkus
Paranoid

"Paranoid" on ansambli Black Sabbath teine stuudioalbum. Album anti Suurbritannias välja 18. novembril 1970. USA-s jõudis album müüki 7. jaanuaril 1971. Album jõudis Suurbritannia albumimüügi edetabeli tippu. USA-s jõudis album esikümnesse ja Saksamaal teisele kohale. Albumi nimiloost "Paranoid" sai Black Sabbathi suurim hitt ja see tõusis Suurbritannia singlimüügi edetabeli 4. kohale. "War Pigs/Luke's Wall" – 7:55 "Paranoid" – 2:47 "Planet Caravan" – 4:30 "Iron Man" – 5:58 "Electric Funeral" – 4:47 "Hand of Doom" – 7:07 "Rat Salad" – 2:29 "Jack The Stripper/Fairies Wear Boots" – 6:13 Ozzy Osbourne – laul Tony Iommi – kitarr Geezer Butler – basskitarr Bill Ward – trummid
Jonas Glanström

Jonas Glanström (12. jaanuar / 23. jaanuar 1704 Tallinn – 18. detsember / 29. detsember 1762 Reigi) oli Eesti vaimulik. Glanström õppis (immatrikuleeriti 2. oktoobril 1730) Halle Ülikooli, õpingute kõrvalt töötas Halles koduõpetajana. Ordineeriti 2. augustil / 13. augustil 1732 õpetajaks. Ta oli aastatel 1732–1762 (kutsuti 5. augustil / 16. augustil 1731) Reigi Jeesuse koguduse õpetaja. 5. veebruaril / 16. veebruaril 1742 sai Saarte-Lääne praostkonna abipraostiks, 28. jaanuaril / 8. veebruaril 1742 sai Saarte-Lääne praostkonna praostiks. Ta oli pietistlike vaadetega ja edendas oma koguduses vennastekoguduse tegevust. Tema poeg Johann Friedrich Glanström oli Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, poeg David Gottlieb Glanström oli Paide ja Anna koguduse õpetaja ning poeg Christian Jacob Glanström oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Johann Friedrich Glanström

Johann Friedrich Glanström (21. veebruar / 4. märts 1742 Reigi – 23. detsember 1819 / 4. jaanuar 1820 Mihkli) oli Eesti vaimulik. Immatrikuleeriti 1. oktoobril 1761 Königsbergi Ülikooli, oli kohal veel aastal 1764. Ordineeriti 8. septembril / 19. septembril 1764 õpetajaks. Oli aastatel 1764–1768 Reigi Jeesuse koguduse õpetaja. Aastatel 1768–1819 oli ta (sai ametisse juunis 1768) Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja. Oli 23. jaanuarist / 3. veebruarist 1775 – 23. jaanuarini / 3. veebruarni 1795 Eestimaa konsistooriumi assessor; oli aastatel 1875–1819 Maa-Lääne praostkonna praost. Sai 10. mail / 22. mail 1807 ajurabanduse, mille tagajärjel oli pastoritöö raskendatud ning vennapoeg Theodor Friedrich Glanström oli talle adjunktõpetajana abiks. Aastal 1779 ilmunud jutluseraamatus on üks tema eestikeelne jutlus. Tema isa Jonas Glanström oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja. Tema üks vend David Gottlieb Glanström oli Paide ja Anna koguduse õpetaja, teine vend Christian Jacob Glanström oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Tema tööd Mihklis jätkas Christian Jacobi poeg Theodor Friedrich Glanström. 7. oktoober / 18. oktoober 1798 senior ministerii (Eestimaa pastorkonna vanem) Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Eestluse elujõud

Eestluse elujõud võib tähendada järgmist: "Eestluse elujõud", Oskar Looritsa 1951. aastal ilmunud raamat eestlaste rahvuslikust psühholoogiast ja kultuuriloost; "Eestluse elujõud", Indrek Koffi 2010. aastal ilmunud luuleraamat (autori žanrimääratluselt "hüsteeriline traktaat"). Eestluse Elujõud (ühing).
Margus Kukk

Margus Kukk on mitme tuntud inimese nimi: Margus Kukk, Eesti ujuja ja purjetamistreener (sündinud 26. veebruaril 1959) Margus Kukk, Eesti kardisõitja (sündinud 5. juulil 1972)
Orosháza

Orosháza on linn Ungaris Békési komitaadis, Orosháza kreisi halduskeskus. Esimesed teated Orosházast pärinevad 1466. aastast, kuid pärast türklaste vallutust jäi asula tühjaks. Alles 1744 asustati see uuesti. Aastal 1946 sai linnaõigused. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Orosháza koduleht (ungari keeles)
Alato tänav

Alato tänav on tänav Kärdla lõunaosas. Alato tänav algab Padu tänaval ja kulgeb edelasse. Selle pikkus on 650 meetrit. Tänav ületab Käina maantee, ristub Liiva tänavaga (paremalt) ja Seene tänavaga (vasakult), muutub pärast seda halvasti läbitavaks ja lõpeb Lodju tänava pikendusel.. Käina maantee suhtes on ta kõrvaltänav, Liiva ja Seene tänava suhtes peatänav. Alato tänav ei ole Kärdla lõunapiir formaalselt (ametlik Kärdla lõunapiir kulgeb kaugemal lõunas), küll aga sisuliselt. Tänava paremal, paarisnumbrite poolel on peaaegu kümme eramut ja kõige suurem majanumber on 22. Tänava vasakul, paaritute numbrite poolel asub üksnes eramu Käina maantee 44 / Alato 1, aga üldiselt on tänavast lõunas kuuse-segamets. Alato tänav oli kaua aega kruusakattega. Alles 1990. aasta paiku asfalteeriti Käina maantee ja Seene tänava vaheline lõik. Padu tänava ja Käina maantee vaheline lõik asfalteeriti 2007. aasta paiku. Seene tänavast edasi viiv osa on endiselt kruusakattega. Alato tänav on kitsas. Kahel autol on raske teineteisest mööda pääseda. Seene ja Liiva tänava vahel on tänava kummaski servas ka sügav kraav. Tänava liiklustihedus väike. Alato ja Liiva tänava ristmikul on liiklusmärk, mille järgi Alato tänava edelasse viiv osa on tupik. Osalt on see isegi põhjendatud. Alato tänavalt lõunasse keerav Seene tänav on tõesti tupik. Oma lõpus teeb Alato tänav laugja, umbes 120° suuruse pöörde põhja ja jätkub Lodju tänavana. See kurv ja Lodju tänava lõpuosa on katteta tee, mis on sügavate roobastega, väga halvasti läbitav jalgrattal ja hariliku sõiduautoga sõites, kuid hästi läbitav jalgratast käekõrval lükates ja maasturiga sõites. Kaardid näitavad sageli Alato tänavat täiesti sirgena. Päris sirge ta siiski pole. Mõlemal suuremal ristmikul, nii Käina maanteel kui Liiva tänaval teeb tänav kerge käänaku paremale, mistõttu tänava algusest ei ole lõppu näha. Alato tänav on nime andnud Alato bussipeatusele, mis on Käina poolt tulevatele liinibussidele esimene peatus Kärdla piires (ja ainus enne Keskväljakut). Minevikus oli see peatus tõesti Alato tänava ja Käina maantee ristmiku juures, aga selles kohas polnud Käina maanteel taskut, kuhu buss võiks keerata ja taganttulevad sõidukid mööda lasta. Ühtlasi oli ristmik liiga lähedal järsule kurvile Käina maanteel. Sellepärast viidi Alato bussipeatus paarsada meetrit kesklinna poole. Kärdla orienteerumiskaart mõõtkavas 1:10 000. EOL 9415
Christian Jacob Glanström

Christian Jacob Glanström (16./27. september 1752 Reigi – 24. mai / 5. juuni 1825 Järva-Jaani) oli Eesti vaimulik.[viide?] Ta sai algõpetuse kodust, pärast seda õppis Tallinna gümnaasiumis. 1772. aastast õppis ta Greifswaldi ülikoolis, misjärel oli kolm aastat koduõpetaja. Ordineeriti 15./26. jaanuaril 1777 õpetajaks. Oli aastatel 1777–1825 (kutsuti 9./20. novembril 1776) Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Lisaks oli aastatel 1795–1820 apellatsioonikohtu assessor ning 1802. aastast Eestimaa konsistooriumi assessor. 2./14. juulil 1824 sai ta Järva praostkonna abipraostiks ning sama aasta 22. juulil / 3. augustil praostiks.[viide?] Glanström töötas Briti piibliseltsi välja antud täispiibli stereotüüptrükisega (ilmus 1822). Koos vend David Gottlieb Glanströmi ja pastor Arnold Knüpfferiga revideeris Piibli teksti. Tõlkis koos vennaga vaimulikku luulet, tema sulest on pärit 30 vaimuliku laulu eestikeelsed tõlked. Tema isa Jonas Glanström oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, äi Olaus Kellmann oli Muhu Katariina koguduse õpetaja ja Saaremaa superintendent, kälimees Karl Fromhold Glöckner oli Muhu Katariina koguduse õpetaja. Tema vanem vend Johann Friedrich Glanström oli Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, teine vend David Gottlieb Glanström oli Paide ja Anna koguduse õpetaja. Tema vanem poeg Theodor Friedrich Glanström oli Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, noorem poeg Paul August Ferdinand Glanström oli Ambla Maarja koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Budaörs

Budaörs (saksa Wudersch) on linn Ungaris Pesti komitaadis. Asub Budapestist vahetult läänes. Budaörsi on esmamainitud 1236. aastal. Enne Teise maailmasõja lõppu oli linnas suur švaabi kogukond. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Budaörsi koduleht
Ipoly

Ipoly (ungari keeles; slovaki keeles Ipeľ) on jõgi Slovakkias ja Ungaris, Doonau vasakpoolne lisajõgi. Jõgi saab alguse Slovaki maagimäestikust. Jõe pikkus on 197 km ja valgala pindala 5108 km². Jõgi on 140 km ulatuses Slovakkia ja Ungari piirijõeks. Jõe ääres asuvad Poltár, Kalinovo, Boľkovce, Szécsény, Balassagyarmat, Šahy, Pastovce, Salka, Szob jt asulad. "Predbežné hodnotenie povodňového rizika včiastkovom povodí Ipľa" (PDF). Vaadatud 16. mail 2023.  Ipoly – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Szentendre

Szentendre (saksa keeles Sankt Andrä, serbia keeles Сентандреја) on linn Ungaris Pesti komitaadis, Szentendre kreisi halduskeskus. See asub Doonau ääres, riigi pealinnast Budapestist 20 km põhja pool. Szentendre kohal oli roomlaste asula Ulcisia Castra, kus elas lühikest aega ka Marcus Aurelius. Szentendre on olnud 20. sajandi algusest peale mitme põlvkonna vältel ungari kunstnikele kodu. Seal on palju kunstimuuseume ja -galeriisid. Linnas on ka Szentendre vabaõhumuuseum (Szentendrei Szabadtéri Néprajzi Múzeum). Linna ühendab Budapestiga pendelrongiliin Szentendrei HÉV (H5). Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Szentendre koduleht (ungari keeles)
Teenäitaja

Teenäitaja on Eesti Naiste Koostööketi kord aastas väljaantav aunimetus. Aunimetuse eesmärk on väärtustada eetikat, parandada poliitilist kliimat, mõjutada suhtlemist ja poliitilist kultuuri ning kaitsta isiku õigusi ja vabadusi ning viia ellu meeste ja naiste võrdõiguslikkust. See antakse avaliku elu tegelasele, kes on eelmisel aastal oma tegevusega mõjutanud Eesti ühiskonna eetilisi väärtushinnanguid, arendanud euroopalikku kultuuri, edendanud võrdõiguslikkust ning aidanud lahendada ühiskonda ahistavaid kriise või vastuolusid. Aunimetusega koos antakse üle küünlajalg põleva küünlaga. Esimesena pälvis selle sotsiaalministeeriumi soolise võrdõiguslikkuse büroo juhataja Ülle-Marike Papp võrdõiguslikkuse seaduse väljatöötamise eest. Aunimetuse andis üle riigikogu esimees Ene Ergma. Teenäitaja aunimetuse on pälvinud (nimetuse andmisele eelneva aasta eest): 2003 Ülle-Marike Papp 2004 Silvi Ojamurru (Raplamaa omavalitsuste liidu tegevjuht) 2005 Külli Vollmer (mittetulundusühingu Kodanikukoolitus juhatuse liige) 2006 Ülle Aaskivi (valitsuse nõunik) 2007 Marina Kaljurand (Eesti suursaadik Moskvas) 2008 Viive Rosenberg (Eesti Maaviljeluse Instituudi vanemteadur) 2009 Airi Värnik (Tallinna Ülikooli vaimse tervise professor) 2010 Siiri Oviir 2011 Ülle Madise 2012 Tiina Kangro 2013 Ene Hion 2014 Astrid Kannel 2015 Feministeeriumi toimetajad: Nele Laos, Kadi Viik, Brigitta Davidjants ja Aet Kuusik. "Eesti Naiste Koostöökett. Teenäitaja aunimetus". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. november 2013. Vaadatud 1. juunil 2011. "Võrdõiguslikkuse edendaja Ülle-Marike Papp sai teenäitaja aunimetuse" EPL, 21. jaanuar 2004 Ingrid Põder "Põllumajandusteadlane Viive Rosenberg pälvis teenäitaja 2008 aunimetuse"[alaline kõdulink] Saku Sõnumid "Ülle Aaskivi valiti Teenäitajaks" Postimees, 11.01.2007 Kristi Leppik "Aasta teenäitaja: kriisi ajal tuleb hoida au ja väärikust" Postimees, 07.01.2010 "Teenäitaja 2010 on Siiri Oviir" (Eesti Naisliidu esinaine 1996. aastast) Ülle Madise pälvis aunimetuse "Teenäitaja 2011" ERR uudised, 6. veebruar 2012 "Teenäitaja 2012 on Tiina Kangro". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2015. Vaadatud 20. novembril 2013. "Eesti Naiste Koostööketi aunimetuse Teenäitaja 2013 pälvis Ene Hion". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. oktoober 2014. Vaadatud 11. oktoobril 2014. "Eesti Naiste Koostööketi aunimetuse Teenäitaja 2014 pälvis Astrid Kannel". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. juuni 2015. Vaadatud 12. juulil 2015. MTÜ Eesti Naiste Koostöökett. Teenäitaja aunimetus
Nagykőrös

Nagykőrös on linn Ungaris Pesti komitaadis, Nagykőrösi kreisi halduskeskus. Asub Budapestist 80 km kagu pool. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Nagykőrösi koduleht
Hajdúszoboszló

Hajdúszoboszló on linn Ungari idaosas Hajdú-Bihari komitaadis, Hajdúszoboszló kreisi halduskeskus. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 23 987 elanikku. 2022. aasta alguses oli linnas 24 094 elanikku. Linnas asub üks Ungari suurimaid spaasid, Hajdúszoboszló spaa. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=05175 http://www.hajduszoboszlo.hu/