laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Veeressursid

Veeressursid ehk veevarud on mingi piirkonna pinna- ja põhjavee koguhulk, mida on võimalik kasutada. Veeressursid laiemas mõttes on vedelas, tahkes või gaasilises olekus olev vesi ja tema jaotumine maakeral. Veeressursside hulka kuulub kogu hüdrosfääri vesi, sh jõgede, järvede, kanalite, veehoidlate, merede ja ookeanide vesi, põhja- ja mullavesi, mäe- ja mandriliustike vesi (jää) ning veeaur atmosfääris. Veeressursside kogumaht on 1390 mln km³[viide?], millest umbes 1340 mln km³ on maailmamere vesi. Alla 3% on magevesi, millest kasutamiseks kättesaadava osa moodustab vaid 0,3%. Iga aasta 22. märtsil tähistatakse ÜRO otsuse järgi Ülemaailmset veepäeva. Keskkonnasõnaraamat 2004 [1]. Entsüklopeedia "Krugosvet"
Innari Toome

Innari Toome (sündinud 5. aprillil 1976 Märjamaal) on eesti teatrikunstnik. Aastal 1999 lõpetas Toome Tartu Kunstikooli kunstilise kujundamise alal. Ta töötab Vanemuise kunstnikuna ja kuulub Eesti Teatriliitu. Alates 2010. aastast on Toome Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu juhatuse liige.
Rahvusvaheline perepäev

Rahvusvaheline perepäev on 15. mail tähistatav päev. Perepäeva eesmärk on meelde tuletada perekonna kui kõige vanema ja olulisema institutsiooni tähtsust ja väärtust. Rahvusvaheline perepäev asutati ÜRO Peaassamblee poolt 1993. aastal ning juba järgmisel aastal tähistati seda esmakordselt. http://www.un.org/en/events/familyday/
Mandriliustik

Mandriliustik on ulatuslik ja paks liustik, mis tekib polaaraladel ja paikneb mere tasemel. Erinevalt mäeliustikudest puudub mandriliustikul selget toitumis- ja ablatsiooniala (kuigi peamiselt toimub mandriliustiku toitumine kupli keskosas, aga ablatsioon servalalal) ning nende kuju ei sõltu pinnamoest, nad peituvad maapinna alusreljeefi. Mandriliustikel on kuplilaadse jääkilbi kuju. Nende paksus on üsna suur (kuni 4 km Antarktikas ja kuni 3,2 km Gröönimaal). Gröönimaa mandriliustiku maht on umbes 2,8 mln km³, Antarktika jääkilbi maht on ligikaudu 12,5 mln km³. Mandriliustike liikumiskiirus on 0,03 – 0,35 meetrit ööpäevas, suurim kiirus on liustiku keskosas. Pleistotseenis kattis mandrijää suurt osa Põhja-Ameerikast ning Euroopast, kaasaarvatud Eestit. Nende mõjul oli tekkinud erinevad pinnavormid (moreentasandikud, -künkad, otsmoreenid, voored jne). Mandrijää Jäämüts "Kirsimäe, K. & T. Hang, 2008/09. Jää geoloogiline tegevus, liustikud. TÜ õppematerjal, "Maateaduste alused I"". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. mai 2010. Vaadatud 8. juulil 2011. Liustikute klassifikatsioon (GLIMS) (англ.) (PDF)
Kornelius Petserist

Kornelius (ka Kornili Petserist, 1501 Pihkva – 1570 Petseri klooster) oli Petseri kloostri ülem, kanoniseeritud 1690. aastal. Kornelius sündis Pihkvas bojaari perekonnas ja sai ettevalmistuse mungaeluks Mirožki kloostris Pihkvas. 1529. aastal sai temast Petseri kloostri ülem. Tema tegevusajal kasvas oluliselt kloostri mõjukus, suurenes munkade arv ja laienes misjonitegevus. Liivi sõja alguses rajati kloostri ümber müürid, mis muutsid kloostri kaitserajatiseks. 1570. aastal saabus kloostrisse tsaar Ivan IV. Kornelius tuli talle vastu, kuid raevunud tsaar, kes arvas, et klooster on tema suhtes reetlik, tappis ta väidetavalt ise. Hiljem olevat tsaar oma tegu väga kahetsenud ja kloostrile selle märgiks kella annetanud. 1690. aastal maeti Korneliuse säilmed ümber. Seda on peetud tema kanoniseerimise ajaks.
Helle Kalervo Erviö

Helle Kalervo Erviö (27. juuni 1906 Pori – 18. mai 1951 Lahti) oli Soome vaimulik, kes teenis Eesti Ingerimaal ja pidas liivikeelseid jumalateenistusi ka Lätis. Erviö lõpetas aastal 1925 Tamperes gümnaasiumi, seejärel oli ta ajateenistuses ning 1926. aasta sügisel asus ta õppima Helsingi ülikooli usuteaduskonna, mille lõpetas 28. mail 1930. Sama aasta 2. juunil ordineeris piiskop Jaakko Gummerus ta Tampere toomkirikus õpetajaks. Seejärel saadeti Erviö tööle Narva soomerootsi Mihkli koguduse õpetajaks, samuti anti talle ülesandeks kolm-neli aastat külastada liivlaste kogudusi Lätis (Kūolka, Miķeļtornis, Mazirbe). Esialgu tekkisid tal probleemid Eestis ametimääramisega, kuna seaduse järgi pidi pastor olema vähemalt 30-aastane. 1930. aasta augustis need siiski lahenesid ja ta kinnitati ametisse. 1930–1937 töötas ta enamasti Narvas, kuid pidas teenistusi ka Kalliveres.
Albert Pintat Santolària

Albert Pintat Santolària (sündinud 23. juunil 1943) on Andorra poliitik. Albert Pintat Santolària on Andorra Liberaalse Partei liige. Aastatel 1997–2001 oli ta Andorra välisminister. 30. märtsist 2005 kuni 3. juunini 2009 oli ta Andorra valitsusnõukogu president (valitsusjuht).
Kolka

Kolka (liivi Kūolka) on küla (lielciems) Kuramaal Lätis. Küla asub Talsi piirkonnas, Kolka ninal, ja on Kolka valla halduskeskus. Kolkas on raamatukogu. Seal asub ka kalmistu. Külas asuvad Kolka ja Delfini bussipeatus. Kolka õigeusu kalmistul kasvav mänd ümbermõõduga 2,68 m ja vana koolimaja juures kasvav hobukastan ümbermõõduga 3,7 m on looduskaitse all. Siluri Kolka kihistik on nime saanud Kolka küla järgi, ka on sealne puurauk selle kihistiku stratotüüp. Lisaks on sealne puurauk veel Slītere kihistiku stratotüübiks. Külast põhjas asub Kolka tuletorn. Kultuuriväärtustest asuvad külas Kolka luteri kirik, Kolka katoliku kirik ja Kolka õigeusu kirik. Küla põhjaosa lähistel on meres muinsuskaitsealune Kolka vrakk. Rannas asub Kristgals või Kristciems: 1907. aastal Dundaga mõisa poolt randa rajatud kalurite väikemajapidamiste rühm. 1902. aastal rajatud Roksti kalurite majapidamisest on säilinud kelder ja majapidamishoone. Pastnieki elamu on vana Kolka põhikooli hoone, mis ehitati aastal 1881 ja kus tegutses kool aastani 1929. Seejärel kolis kool ümber Dundaga mõisa omanike Osten-Sackenite suvemajja, kus tegutses aastani 1962. 1935. aasta rahvaloenduse põhjal elas külas 343 inimest. 2010. aastal oli elanikke 877, 2015. aastal 765. Kolkat on mainitud Rootsis Upplandis asuval kiviplaadil, mille vanus on täpselt teadmata, ent tõenäoliselt pärineb see aastast 1040. Aastal 1048 on Bremeni Adam maininud Kuramaale rajatud kirikut, mille asukoht kroonika põhjal oli Kolkas. Kindlam esmamainimine pärineb aastast 1387. Vanades allikates kasutatakse paiga kohta nime Domesnes, ent hiljem kasutatakse üha tihedamini ka nime Kolka, kuni 20. sajandi alguseks jäi kasutusele üksnes viimane. 1681. aastal asus seal kaks tuletorni, ent aastaks 1870 oli neid asendamas tulelaev. Kuni Läti iseseisvumiseni kuulus küla Dundaga mõisale. Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Slītere rahvuspark Vietvārdu datubāze, vaadatud 19.02 2019 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/dundagas-novada-kolkas-pagasta-biblioteka "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 17. mail 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuni 2021. Vaadatud 14. septembril 2020. "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuni 2021. Vaadatud 14. septembril 2020. Kolkas pagasta teritorijas plānojums ar grozījumiem 2010. a lk. 32 Kolkas pagasta teritorijas plānojums ar grozījumiem 2010. a lk. 49  Kolka – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jaakko Hallas

Jaakko Hallas (sündinud 12. septembril 1948) on eesti tõlkija, toimetaja ja usundiloo tundja. Hallas on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli filoloogina. Ta töötas 2008–2011 TEA entsüklopeedia toimetuses humanitaarala (keeleteaduse, usundiloo ja filosoofia) toimetajana. Ta on ajakirjanduses avaldanud arvamusartikleid, peamiselt usundiloo ja mütoloogia küsimustes. Tema abikaasa on luuletaja Katrin Väli (Katrin Hallas). Jaakko Hallas. Võiksin vabalt raamatutega luku taga olla, Eesti Ekspress, 9. oktoober 2012
Pedro II

Pedro II on olnud mitme monarhi nimi: Pedro II, Aragóni kuningas Pedro II, Portugali kuningas Pedro II, Brasiilia keiser
Loomulik valgustus

Loomulik valgustus on päikesevalguse juhtimine ruumi või varjatud alale. Seda tehakse peamiselt akende või muude avade ja peegeldavate pindade asetusega. Traditsiooniliselt on rohkem ja suuremaid aknaid ehitatud maja ekvaatoripoolsele küljele, sest aasta jooksul tuleb rohkem valgust sealt suunast. Valgustehnika
Friisi Akadeemia

Friisi Akadeemia (Fryske Akademy) on teaduslik uurimisasutus, mis tegeleb friisi kultuuri ja friisi keele uurimisega. Akadeemia asutati 1938. aastal. See asub Leeuwardenis.
Reading

Reading on linn Inglismaal Berkshire'i krahvkonnas. Linn asub Londonist 60 km lääne pool. Readingis asub Readingi Ülikool. http://www.citypopulation.de/php/uk-england-southeastengland.php?adm2id=E06000038
Readingi Ülikool

Readingi Ülikool (University of Reading) on ülikool Readingis Inglismaal. See asutati esialgu Oxfordi Ülikooli osana 1892. aastal.
Oxford

Oxford on linn Lõuna-Inglismaal Oxfordshire'i krahvkonnas. Oxfordis asub Oxfordi Ülikool. Oxfordi sõpruslinnad on Bonn Grenoble Leiden León Perm Oxfam Oxfordi koma Oxfordi krahv Oxfordi piiskop "Oxford's International Twin Towns". Oxford City Council. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. jaanuar 2015. Vaadatud 24. jaanuar 2015. "City Twinnings". Stadt Bonn. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. aprill 2013. Vaadatud 1. august 2013. "British towns twinned with French towns". Archant Community Media Ltd. Vaadatud 11. juuli 2013. Jérôme Steffenino, Marguerite Masson. "Ville de Grenoble – Coopérations et villes jumelles". Grenoble.fr. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. oktoober 2007. Vaadatud 29. oktoober 2009.
Vool

Vool on mitmetähenduslik sõna: vool ehk voolus on mingi vedeliku (vee, vere jt), suspensiooni või gaasi liikumine ühes suunas (nt jõevool, mudavool, veevool, verevool, gaasivool, õhuvool). vool on elektrilaengute korrapärane liikumine metallis või lahuses (nt alalisvool, elektrivool, induktsioonivool, kõrgsagedusvool, vahelduvvool). vool on suundumus poliitikas, kunstis, kirjanduses, religioonis.
Voolukiirus

Voolukiirus on voolamise kiirus vedelikus fikseeritud mahu osas. Voolukiirus on mittetasakaalulises vedelikus fikseeritud pinda ajavahemikus läbinud vedelikuosa ruumala ja pindala jagatis. Mõõtühikuna kasutatakse liikumiskiiruse mõõtühikut m/s, km/t jm. Voolukiirus ei ole liikumiskiirus, mille määrab ühest kohast teise liikunud keha teepikkuse ja ajavahemiku suhe, mõõtühikuga m/s, km/t jm. Voolukiiruse võib siduda liikumiskiirusega, mille määrab ühest kohast teise liikunud veeosa (veeosakeste süsteemi) teepikkuse ja ajavahemiku suhe. Jõe voolukiiruse määramiseks tuleb valida voolusängis ristlõige, mõõta ajavahemikus ristlõike voolamisele avatud osa st elavlõiget läbinud vee ruumala ja jagada tulemus elavlõike pindalaga. http://www.tturaamat.ee/?id=2&cats=178&product=833900
Päikese-soojuselektrijaam

Päikese-soojuselektrijaam on päikesekiirgust kontsentreeriv päikeseelektrijaam, mis kasutab päikesekiirguse neeldumist ainetes. Päikese-soojuselektrijaamadel on kõrgem kasutegur ja suurematel võimsustel väiksem maksumus võimsusühiku kohta võrreldes fotogalvaaniliste ehk päikesepatareidega elektrijaamadega. Päikese-soojuselektrijaamad jagunevad: Torn-päikeseelektrijaamad Rennpeegel-päikeseelektrijaamad Pöördparaboloidpeegel-elektrijaamad Tiik-päikeseelektrijaamad Õhuvoolu-päikeseelektrijaamad
Renmini Ülikool

Renmini Ülikool ehk Hiina Rahvaülikool (inglise keeles Renmin University of China, tuntud ka kui People's University of China) on ülikool Pekingis, Hiina Rahvavabariigis. 1950. aastal asutatud Renmini Ülikool on üks Hiina prestiižsemaid ülikoole.
Päikeseküte

Päikeseküte on päikeseenergia kasutamine tarbevee soojendamiseks või hoonete kütmiseks. Päikeseenergiat kogutakse päikesekollektoris soojusena, kantakse torustiku abil tarbimiskohale või salvestatakse soojussalvestis hilisemaks kasutamiseks. Eestis kasutatakse päikesekütet tarbevee soojendamiseks nii eramutes kui ka kortermajades. R. Murde; Kortermaja soojendab vett päikesega, Eesti Päevaleht 13.august 2010
Mägijõgi

Mägijõgi ehk mäestikujõgi on jõgi, mis osaliselt või tervikuna voolab mägedes. Suure langu tõttu on tavaliselt selle jõe voolukiirus üsna suur. Enamasti voolab ta kitsas jõeorus – kanjonis või kuristikus –, kus ülekaalus on põhja kulutavad protsessid (põhjaerosioon). Sageli paiknevad mägedes mägijõgede ülemjooksud, aga kesk- ja alamjooksul on nad tasandikujõed. Tasandikujõgi
Kratos

Kratos on arvutimängude tegelane Sony Computer Entertainmenti mängusarjas "God of War". Esmakordselt ilmus Kratos sarja avaosas "God of War". Seal kasutab Kratos Pandora laeka väge, et tappa sõjajumal Ares ja päästa Ateena. Tänuks selle eest teeb Athena ta uueks sõjajumalaks.
Soome Rootsi Rahvapartei

Soome Rootsi Rahvapartei või Rootsi Rahvapartei Soomes (rootsi keeles Svenska folkpartiet i Finland, lühend SFP; soome keeles Suomen ruotsalainen kansanpuolue, lühend RKP) on Soome poliitiline erakond, mis esindab peamiselt soomerootslaste huvisid. Partei asutati 1906. aastal. Erakonna esimees on Anders Adlercreutz. 2011. aasta alguses oli parteil umbes 28 000 liiget. Kuni juunini 2010 kandis partei nime Rootsi Rahvapartei. Axel Lille (1906–1917) Eric von Rettig (1917–1934) Ernst von Born (1934–1945 ja 1955–1956) Ralf Törngren (1945–1955) Lars Erik Taxell (1956–1966) Jan-Magnus Jansson (1966–1973) Kristian Gestrin (1973–1974) Carl Olof Tallgren (1974–1977) Pär Stenbäck (1977–1985) Christoffer Taxell (1985–1990) Ole Norrback (1990–1998) Jan-Erik Enestam (1998–2006) Stefan Wallin (2006–2012) Carl Haglund (2012–2016) Anna-Maja Henriksson (2016–2024) Anders Adlercreutz (2024–) Aasta 1907. 24 1908. 24 1909. 25 1910. 26 1911. 26 1913. 25 1916. 21 1917. 21 1919. 22 1922. 25 1924. 23 1927. 24 1929. 23 1930. 20 1933. 21 1936. 21 1939. 18 1945. 14 1948. 13 1951. 13 1954. 12 1958. 13 1962. 13 1966. 11 1970. 11 1972. 9 1975. 9 1979. 9 1983. 10 1987. 12 1991. 11 1995. 11 1999. 11 2003. 8 2007. 9 2011. 9 2015. 9 2019. 9 2023. 9 Soome parlamendis on 200 kohta. "RKP, politiika". Vaadatud 4.4.2020. Erakonna koduleht
Hüdroturbiin

Hüdroturbiin on jõumasin (turbiin), mis muundab langeva või voolava vee hüdroenergia pöörleva võlli mehaaniliseks energiaks. Hüdroturbiine kasutatakse enamasti samal võlli asuva sünkroongeneraatori käitamiseks. Hüdroelektrijaamades kasutatakse peamiselt viit liiki hüdroturbiine: koppturbiin ehk Peltoni turbiin (vesiratta edasiarendus) radiaal-aksiaalturbiin ehk Francise turbiin pööratavate (reguleeritavate) labadega turbiin ehk Kaplani turbiin propellerturbiin ehk jäigalt kinnitatud labadega Kaplani turbiin kruviturbiin ehk Arhimeedese kruvi (Vähem kasutatav). Ajalooliselt esimene veejõumasin oli vesiratas. Kruviturbiin on hüdrauliline masin, mis muudab vee potentsiaalse energia tööks. Nime saanud oma kuju järgi. On ehitatud üles nii, et oleks võimalikult kalasõbralik. Võimsus turbiini võllil on arvutatav valemiga P = η   ρ   g   H   Q , {\displaystyle P=\eta \ \rho \ g\ H\ Q,} kus η {\displaystyle \eta } on turbiini kasutegur ρ {\displaystyle \rho } on vee tihedus kg/m3 g {\displaystyle g} on raskuskiirendus m3 H {\displaystyle H} on rõhukõrgus m, Q {\displaystyle Q} on vee vooluhulk m3 Hüdroenergia Hüdrogeneraator "Endel Risthein. Sissejuhatus energiatehnikasse" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29. aprill 2016. Vaadatud 5. septembril 2019.
Elektrivarustus

Elektrivarustus on tarbijate varustamine elektrienergiaga. Elektrivarustus võib olla: tsentraliseeritud (avalikest energiasüsteemidest) autonoomne elektrivarustus tarbija enda juurde kuuluvatest toiteallikatest. Autonoomse elektrivarustusega on autonoomsed sõidukid (autod, lennukid, laevad jt.), samuti kasutatakse autonoomset elektrivarustust kohtades, kuhu pole majanduslikult otstarbekas ehitada elektriliine. Hoonesisene elektrivarustus on üldjuhul teostatud kohtkindlalt ehk elektripaigaldisena.
Sirelisuru

Sirelisuru (Sphinx ligustri) on surulaste sugukonda sirelisuru perekonda kuuluv liblikas. Sirelisuru ladinakeelne nimi tuleb tema rööviku välimusest ja tüüpilisest poosist, mille ta võtab, kui teda ähvardatakse. Sirelisuru elab Euroopas, Põhja-Aafrikas, Kaukaasias, Väike- ja Kesk-Aasias, Siberis, Mongoolias, Põhja-Hiinas ja Kaug-Idas. Ta saab elada nii metsas, rohumaal kui linnas. Ta on Eesti suurimaid liblikalisi tiibade siruulatusega kuni 12 cm. Liblika esitiivad on roostepruunid mustade triipudega. Tagatiivad on roosad või punased mustade triipudega. Tagakeha on mustade ja punaste täppidega. Rindmikul on must joonis, mille abil sirelisuru teistest liblikatest eristada saab. Esineb ka teistmoodi värvunud isendeid. Sirelisurul on hästi arenenud lont. Sellega imeb ta taimeõitest nektarit, hõljudes ise õie lähedal õhus. Kui isast sirelisuru häirida, siis teeb ta sisisevat häält. Selleks hõõrub ta vastamisi oma tagakehal asuvaid ogasid ja soomuseid. Aastas annab sirelisuru kaks põlvkonda järglasi: esimese aprillis-juunis ja teise juulis-augustis. Levila põhjaosas on ainult ühe põlvkonna aastas: juunis. Pärast paaritumist muneb emane kuni 200 muna, mille kinnitab paari-kolmekaupa toidutaime lehe alaküljele. Erinevalt enamikust liblikatest ei ole sirelisurul kindlat toidutaime, vaid tema röövik suudab toituda paljudel taimedel, sagedamini puudel ja põõsastel: lisaks sirelile saarel, õunapuul, pihlakal, kuslapuul, ligustril, sõstral ja angervaksal, samuti lodjapuul, hortensia, vaarikal, kitseenelal, ebajasmiinil ja teistel taimedel. Röövik koorub 9–20 päeva pärast munemist. Röövik kasvab 9–10 cm pikaks. Ta on ereroheline valgete, roosade või helelillade triipude ja kollaste täppidega. Rööviku keha koosneb seitsmest segmendist. Pea all on näha kolm paari jalgu nagu putukatele tüüpiline, tagakeha all on veel neli paari jalgu. Jalad on hästi arenenud. Anaalsarv on alt hele, pealt must ja läikiv. Kaugelt vaadates võib röövik meenutada rullikeerdunud lehte, kusjuures anaalsarv meenutab lehevart. Enne nukkumist hakkab röövik rahutult ringi kõndima ja tema tagaosa tõmbub pruuniks. Ta talvitub nukuna, mõned nukud talvituvad ka kaks korda. Täiskasvanud isend Röövik Nukk Nukkuv sirelisuru Sirelisuru andmebaasis eElurikkus
Kornili

Kornili on slaavipärane nimi, mis ladinapäraselt ja eesti keeles esineb sageli kujul Kornelius. Kornili nime all on tuntud mitmed õigeusu pühakud. Kornili Perejaslavist Kornili Komelskist Kornili Petserist Kornelius
Elektritarviti

Elektritarviti on elektriseade, mis tarbib oma talitluseks elektrienergiat, muundades seda mõnda muud liiki energiaks – mehaaniliseks energiaks (elektriajamiga masinad jm seadmed), soojuseks (nt elektripliit) ja valguseks (valgusti). Elektritarvitite hulka kuuluvad ka tarbeelektroonika seadmed (tarbivad võrguvoolu sisseehitatud toiteploki abil või külgeühendatava toiteadapteri kaudu). Elektritarbija
Francisc Vaștag

Francisc Vaștag (ungaripäraselt Ferenc Vastag; hüüdnimi Feri; sündinud 26. novembril 1968 Reșițas Caraș-Severini maakonnas Rumeenia Banaadi piirkonnas) on endine Rumeenia poksija, rahvuselt ungarlane. Vaștag oli II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) ja I keskkaalus (kuni 71 kg) kokku viiekordne Rumeenia meister aastatel 1989–1993. Vaștag osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Anibál Acevedole (Puerto Rico) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Vaștag võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 5. maailmameistrivõistlustel (Moskva, 1989), I keskkaalus (kuni 71 kg) 7. maailmameistrivõistlustel (Tampere, 1993) ning 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995) kuldmedali ja tuli maailmameistriks. Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Andreas Ottole (Saksamaa). Vaștag võitis I keskkaalus (kuni 71 kg) 30. Euroopa meistrivõistlustel (Bursa, 1993) ja 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Vaștag tegutseb alates 2000. aastast Rumeenia poksikoondise treenerina ja alates 2004. aastast ka Rumeenia Poksiliidu aseesimehena. 24. suveolümpiamängude poksivõistlus. Seoul 1988. Tulemused inglise keeles 25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Barcelona 1992. Tulemused inglise keeles 26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles 5. maailmameistrivõistlused poksis. Moskva 1989. Tulemused inglise keeles 7. maailmameistrivõistlused poksis. Tampere 1983. Tulemused inglise keeles 8. maailmameistrivõistlused poksis. Berliin 1985. Tulemused inglise keeles 6. maailmameistrivõistlused poksis. Sydney 1991. Tulemused inglise keeles 30. Euroopa meistrivõistlused poksis. Bursa 1993. Tulemused inglise keeles 31. Euroopa meistrivõistlused poksis. Vejle 1996. Tulemused inglise keeles Francisc Vaștag veebisaidil Olympedia (inglise)
Mait Agu

Mait Agu (1. oktoober 1951 – 1. september 1998) oli eesti koreograaf, mitme laste- ja noorte tantsupeo üldjuht. Lõpetas 1969. aastal Tallinna 1. Keskkooli. Aastatel 1969–1970 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat ja 1970–1972 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris (VI lennus). Aastal 1976 lõpetas ta Leningradi Riikliku Kultuuriinstituudi koreograafia erialal. Töötas 1976. aastast Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõuna. 1992. aastast oli ta seal koreograafia õppetooli juhataja (1990 dotsent, 1994 professor). 1978. aastast (vaheaegadega) oli ühtlasi Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri lavalise liikumise ja tantsu õppejõud. Ta lavastas ja seadis tantse Eesti teatrites, sh Estonias, ja Eesti Televisioonis, kabareeprogrammides, Tallinnfilmis. Esines ka ise tantsijana Viru varietees ja välisriikides. Oli üliõpilaste laulu- ja tantsupeo Gaudeamus, noorte tantsupidude (1982, 1987, 1997) ja 1994. aasta üldtantsupeo üldjuht-pealavastaja. Ta oli ka 1992. aasta ESTO (New Yorgis) lavastaja. Juhtis harrastustantsurühmi Peiar, Kullaketrajad ja Soveldaja ning lõi neile ka tantse. Ta jõudis pealavastajana valmis teha suurema osa 1999. aasta üldtantsupeost, mille lavastamise võtsid enda kanda Mait Agu õpilased ja kaasteelised. Aastatel 1996–1998 oli Eesti Tantsupedagoogide Liidu esimees. 1984 Eesti NSV teeneline kunstitegelane 1995 Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium 1996–1998 Eesti rahvatantsu talismani kandja 1999. aastast antakse Tallinna Ülikooli koreograafia osakonna või õppekava initsiatiivil välja Mait Agu stipendiumi. Koreograaf Märt Agu on tema poeg. Mait Agu hukkus 46-aastaselt autoõnnetuses, sõites Tallinnas Laagna teel ehk Lasnamäe kanalis autoga vastu kanali betoontarindit. "Gustav Adolfi Gümnaasiumi ajaloomuuseum. 1969: 51. lend". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. november 2011. Vaadatud 9. juulil 2011.
Apofaasia

Apofaasia on retooriline võte, mille puhul kõneldakse millestki läbi puuduoleva. Näiteks teoloogias eristatakse katafaatilist (ehk jaatavat) ja apofaatilist (ehk eitavat) teoloogiat – esimeses räägitakse jumalast tal olevate omaduste kaudu, teises tal puuduva kaudu.
Harmoneeritud standard

Harmoneeritud standard on eristaatusega Euroopa standard, mis kirjeldab tehnilisi lahendusi direktiivides toodud oluliste nõuete täitmiseks. Harmoneeritud standardid Eesti Standardikeskus