laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Zohar

Zohar (heebrea keeles ‏זֹהַר 'sära') on Toora müstilisi tõlgendusi sisaldavate heebrea- ja arameakeelsete tekstide kogu, kabala üks kolmest tuntumast raamatust Sefer Yetzirah ja Johannese ilmutusraamatu kõrval. Oletatakse, et "Sära raamatu" (ספר הזוהר‎ Sefer haZohar) kirjutas rabi Šimon bar Johai. Ta oli rabi Akkiba õpilane ning mõisteti surma ilmselt samal ajal, kui Marcus Aureliuse kaasvalitseja Lucius Verus lasi hukata Justinus Filosoofi (Märtri), seega aastal 161 pKr. Šimon bar Johail aga õnnestus põgeneda koos pojaga. Pärimuse kohaselt varjus ta koopasse, kus ingel Eliase abiga, kes aeg-ajalt end rabile ilmutas, kirjutaski Zohari ehk Sära raamatu. Rabi Šimon veetis niiviisi koopas 12 aastat. Selle aja jooksul õnnestus tal lahti mõtestada mõistete Väike Pale (aramea keeles זְעֵיר אַנפִּין Ze`ir Anpin) ja Suur Pale (aramea keeles אריך אנפין Arich Anpin) keerukas sümbolism. Rabi Šimon suri kurnatuna vaidlustest õpilastega. Tema surma ja matustega kaasnes arvukalt üleloomulikke nähtusi. Legendide järgi oli kabala salaõpetus olemas maailma algusest alates, rabi Šimon osutus aga esimeseks, kel lubati seda kirja panna. Kaksteist sajandit hiljem leiti tema kirjutatud raamatud, need avaldas Moše de León. Siiski võib oletada, et Moše de León ise koostas Zohari 1305. aastal, võttes aluseks kirjutamata suulise pärimuse varasemate juudi müstikute saladustest. Sära raamat sisaldab õpetusi väärtuslikest põhialustest, Jumalast kui peast ning sellest lähtuvaist emanatsioonidest, Väikesest Palgest ja Suurest Palgest, sefirootidest jm. Eesti keeles on kasutatud ka nimekuju "Sohar". Zohar. Vol. 1-23 (aramea-heebrea keeles). Hg. von Rav Michael Berg. Kabbalah Publishing, 2001. ISBN 1-57189-199-4 Zohar. Vol. 1-23 (inglise keeles). Rav Yehuda Ashlag, Michael Berg (Editors). Kabbalah Publishing, 1993. ISBN 1-57189-239-7 Der Sohar. Das heilige Buch der Kabbala. Nach dem Urtext hrsg. von Ernst Müller. Wien, 1932; sama: München, 1993 (Diederichs Gelbe Reihe Bd. 35).
Hueid

Hueid (varasem eestikeelne nimetus huid, kasutatud on ka nimetusi tunganid ja dungaanid; hiina keeles 回族 (Huizu (Huízú)) on üks 56-st Hiinas ametlikult tunnustatud rahvast. Nad erinevad hiinlastest usuliselt ja kultuuriliselt. Nad on islamiusulised. Hueidel on oma autonoomne piirkond Ningxia. 2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli Hiinas 9 816 805 hueid. 2011. aasta rahvaloenduse tulemuste järgi elas Hiinas 10,5 miljoit hueid. China (Hui People) imagenation.it
Suur Austraalia laht

Suur Austraalia laht on India ookeani osa Austraalia lõunarannikul. Lahe piirid on ebaselged, võib ulatuda Tasmaaniani. Suur Austraalia laht on avatud lõunasse ning India ookeani lõunaosas möllavate tormide põhjustatud lainetusele, seetõttu on laevasõit seal keeruline.
Tasmani meri

Tasmani meri (inglise Tasman Sea, maoori Te Tai ō Rehua) on Vaikse ookeani osa. Meri piirneb läänes Austraaliaga, idas Uus-Meremaaga ja põhjas Korallimerega. Tema ulatus põhjast lõunasse on 2800 km, Austraaliast Uus-Meremaale 2000 km. Merel pole selget looduslikku põhja- ja lõunapiiri. Uus-Kaledoonia ala lõunapiir on umbes 24. lõunalaiusel ja sealtkandist kulgeb ka Tasmani mere põhjapiir. Mere lõunapiiriks on joon, mis ühendab Uus-Meremaa Lõunasaarest lõunas oleva Aucklandi saare lõunatippu ja Tasmaania lõunatippu. Tasmani mere lääneosas on soe Ida-Austraalia hoovus. Tasmani meres on mõned eraldatud saarerühmad ja saared, kus elab kokku 2500 inimest: Norfolki saar mere põhjaservas (2150 elanikku), Elizabethi riff, Middletoni riff (mõlemad kuuluvad Korallimere saarte territooriumi), Howe' saar (350 elanikku) ja Balli püramiid (mõlemad kuuluvad Uus-Lõuna-Walesi). Tasmani meri on nimetatud hollandi meresõitja Abel Tasmani järgi, kes esimese eurooplasena külastas Tasmaaniat ja Uus-Meremaad. Inglise meresõitja James Cook uuris Tasmani merd põhjalikult 1770. aastatel oma esimese ümbermaailmareisi käigus. Kõnekeeles nimetavad austraallased ja uusmeremaalased Tasmani merd kraaviks (The Ditch).
Timori meri

Timori meri (inglise Timor Sea, indoneesia Laut Timor) on meri Timori saare ja Austraalia vahel. Idas on ühenduses Arafura merega. Mere sügavus on kuni 3200 meetrit (Timori ranniku läheduses). Austraalia rannikul on laialdane mandrilava. Meres on tugevad looded.
RTVi

RTVi on rahvusvaheline venekeelne telekanal stuudiotega Moskvas, New Yorgis, Tel Avivis ja mujal. Kanal on jälgitav Euroopas, Põhja-Ameerikas, SRÜ riikides ja Iisraelis. Kanalil on Venemaal tütarettevõte Ehho TV. Telekanali põhiomanik on Vladimir Gussinski, NTV rajaja. Kaastöötajate hulgas on mitmeid endiseid NTV ja teiste suletud telekanalite kaastöölisi: Viktor Šenderovitš, Vladimir Kara-Murza, Jevgeni Kisseljov, Andrei Norkin, Jevgenija Albats. Kanal teeb koostööd raadiojaamaga Ehho Moskvõ.
Väikesed Antillid

Väikesed Antillid on saarteahelik Kariibi meres. Väikesed Antillid loetakse kuuluvat Põhja-Ameerikasse, välja arvatud Trinidadile ja Tobagole ning Venezuelale kuuluvad saared, mis loetakse kuuluvaks Lõuna-Ameerikasse. Aheliku põhjaosa moodustavad Leeuwardi saared, mis ulatub Neitsisaartest loodes Dominicani edelas, keskosa moodustavad Tuulepealsed saared, mis ulatuvad Martinique'ist põhjas Trinidadini lõunas, ja lõunaosa moodustavad Tuulealused saared, mis asuvad Venezuela ranniku lähedal ja ulatuvad Isla de Margaritast idas Arubani läänes. Väikestest Antillidest ida poole jääb Atlandi ookean, läände Kariibi meri. Saarestikust loode poole jäävad Suured Antillid (neist kõige lähemal on Puerto Rico) ja lõunasse Lõuna-Ameerika manner. Saarestikus asuvad tervenisti Saint Kitts ja Nevis, Antigua ja Barbuda, Dominica, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Grenada, Barbados ning Trinidad ja Tobago. Lisaks kuulub osa saari Ameerika Ühendriikidele, Suurbritanniale, Prantsusmaale, Hollandile ja Venezuelale. Suvel ja sügisel kannatavad Väikesed Antillid sageli taifuunide tõttu. Väikesed Antillid on vulkaanilise tekkega. Paljud vulkaanud saarestikus on tänapäeval kustunud, kuid leidub ka tegevvulkaane, mille pursked on viimase saja aasta jooksul hulgaliselt inimesi tapnud.
Tšuktši meri

Tšuktši meri (vene keeles Чукотское море, inglise keeles Chukchi Sea) on Põhja-Jäämere ääremeri. Tšuktši meri piirneb läänes Wrangeli saarega, edelas Tšuktši poolsaarega ja kagus Alaskaga. Lõunas on ta Beringi väina kaudu ühenduses Vaikses ookeanis asuva Beringi merega, läänes Longi väina kaudu Ida-Siberi merega. Tšuktši ja Beauforti mere piiriks on Barrow' neeme läbiv meridiaan. Mere Aasia rannik kuulub Venemaale, Põhja-Ameerika rannik USA-le. Mere pindala on 589 600 km², keskmine sügavus 40–60 meetrit ja suurim sügavus 160 meetrit. Veetemperatuur on suvel 4–12 °C, talvel –1,6...–1,8 °C. Meri külmub talvel kinni, suvel on lõunaosa jäävaba. Looded on nõrgad. Meres on vähe saari. Wrangeli saar on suur, ülejäänud tillukesed. Merre suubub ka vähe jõgesid ja needki on lühikesed. Suurimad neist on Amguema Tšukotkal ning Kuk, Utukok, Kokolik, Noatak ja Kobuk Alaskal. Viimasel jääajal oli suur osa maailma veest külmunud liustikesse ja mandrijäässe ning maailmamere tase 100–120 meetrit tänapäevasest madalam. Tšuktši meri oli ära kuivanud ning Aasia ja Põhja-Ameerika maismaaühenduses. Seda maismaasilda nimetatakse Beringiaks ning selle kaudu pääsesid ürginimesed Põhja-Ameerikasse. Põhja-Ameerika asustati mitme lainena.
Tai laht

Tai laht (ka Siiami laht) on Lõuna-Hiina mere osa. Tai lahe pindala on ligikaudu 320 000 km². Tai laht piirneb edelas Malaka poolsaarega. Laht on madal, sest asub mandrilaval. Sügavus kuni 83 meetrit. Soolsus on 31–32 promilli.
Bija

Bija (vene keeles Бия, atlai keeles Бий-суу) on jõgi Aasias Altais. Algab Teletsi järvest. Ülemjooksul voolab sügavas kuristikus läbi Altai mäestiku, moodustades kärestikke. Alamjooksul org laieneb. Katuni jõega ühinedes moodustab Obi.
Visayani meri

Visayani meri on Filipiinide sisemeri Vaikses ookeanis. Merd piirab põhjast Visayani saarestikku kuuluv Masbate saar, idast ja kagust Leyte saar, lõunast Cebu ja Negrose saared ning läänest Panay saar. Visayani meri on Kanigao väina kaudu seotud Camotes merega ning Sibuyani, Samari, Mindanao ja Sulu merega. Sügavus valdavalt alla 100 meetri.
Saalomoni saared

Saalomoni saared (inglise keeles Solomon Islands) on saarestik Vaikses ookeanis Melaneesias. Saared piirnevad edelas Saalomoni merega. Pindala on umbes 36 000 km². Saared on mägised ja vulkaanilised, kõrgusega kuni 2715 meetrit (Balbi vulkaan Bougainville'i saarel) . Saarestikus on 992 saart, neist 347 on asustatud. Saarestik on loode–kagusuunaline ja 1100 km pikk. Selle loodeots asub Buka saarel (5° S, 154° O) ja kaguots Makira saarel (11° S, 162° O). Loodeots asub 720 km kaugusel idas Uus-Guineast, kaguots 600 km kaugusel loodes Vanuatust. Saarestik jaguneb Saalomoni Saarte ja Paapua Uus-Guinea vahel. Viimasele kuulub üksnes Bougainville'i saar koos naabruses asuva Buka saarega, mis moodustab Bougainville'i autonoomse piirkonna. Suuremad saared on Bougainville, Guadalcanal, Santa Isabel, Malaita, Choiseul ja Makira. Saarestikus on ekvatoriaalne kliima. Õhutemperatuur on aasta läbi 28–32 °C ja veetemperatuur 23–28 °C. Eurooplaste jaoks avastas saarestiku 1568 Alvaro de Mendaña de Neyra, kes andis sellele ka nime kuningas Saalomoni järgi. Seejärel jäid saared kaheks sajandiks unustusse, kuni 1767 saabus sinna Philipp Carteret. 1883 hõivas põhiosa saarestikust Suurbritannia. 7. juulil 1978 iseseisvus saarestiku inglastele kuulunud osa koos lähedalolevate saarestikku mitte kuuluvate saartega ja võttis nimeks Saalomoni Saared. Suur maailma atlas, lk 150
Weddelli meri

Weddelli meri (inglise Weddell Sea, saksa Weddellsee, vene Уэдделла море) on meri Atlandi ookeani lõunaosas (ehk Lõuna-Jäämeres). Piirneb läänes Antarktika poolsaarega, kagus Coatsi maaga, põhjas Lõuna-Orkney saartega. Weddelli meres on palju jääd. Lõunaosa on kaetud šelfiliustikuga. Ülejäänud osa merest on aasta läbi kaetud triivjääga, on palju jäämägesid. Weddelli meres vajub külm vesi põhja (downwelling) ja moodustab ookeani põhjaveed.
Airisto

Airisto (rootsi Erstan) on laiem ja lagedam mereala Turu saarestikus Turu lähedal. See on põhja–lõunasihiline, pikkusega paarkümmend kilomeetrit ja sügavusega kuni 80 meetrit.
Jaapani vapp

Jaapani vapp on Jaapani rahvuslik ja keiserlik pitsat, mitteametlik riigivapp. Vapil on kujutatud krüsanteemiõis 16 õielehega, mille alt paistavad veel 16 õielehe otsad.
Katun

Katun (vene keeles Катунь) on jõgi Venemaal Altai Vabariigis ja Altai krais. Pikkus on 688 km, valgala 60 900 km². Algab Beluhha lõunanõlvalt. Tema ülem- ja keskjooksul vahelduvad kuristikud ahelikest läbimurdmisel laiemate nõgudega. Alamjooksul jõuab tasandikule ja ühineb Bijaga, moodustades Obi.
Baía de Todos os Santos

Baía de Todos os Santos ehk Kõigi Pühakute laht on laht Lõuna-Ameerikas Brasiilias. Asub Lõuna-Ameerika Atlandi ookeani rannikul. Laht on ulatusega umbes 30 korda 40 kilomeetrit ja hästi lainete eest varjatud. Pindala on 1052 km². Peamine suue asub lahe kirdeosas. Seda kirdest varjaval poolsaarel asub Salvadori linn. Lahes on 56 saart, neist suurim on Itaparica. Lahe avastas Amerigo Vespucci 1. novembril 1501. aastal.
Balabaci väin

Balabaci väin eraldab Filipiine Kalimantani saarest ning ühendab Sulu merd Lõuna-Hiina merega.
Visayani saared

Visayani saared on saared Filipiinide siseosas. Suuremad neist on Bohol, Cebu, Leyte, Masbate, Negros, Panay ja Samar. Pindala hinnatakse kokku 61 000 km². Kuuluvad Filipiinidele.
Bali väin

Bali väin eraldab Bali saart Jaava saarest ja ühendab Bali merd India ookeaniga. Kõige kitsamas kohas on väin 2,4 km lai. Väin tekkis pärast viimast jääaega, kui mereveetase tõusis ja kaotas maaühenduse Jaava ja Bali saare vahel.
Informatsiooniteooria

Informatsiooniteooria on matemaatika haru, mis tegeleb informatsiooni kvantifitseerimisega. Informatsiooniteooriasse kuuluvad näiteks informatsiooni entroopia, kommunikatsioonisüsteemid, krüptograafia, andmete pakkimine, veakorrektsioon jne. Informatsiooniteooria valdkonda ei kuulu raamatukogundus ja infotehnoloogia. Kaasaegsele informatsiooniteooriale pani aluse Claude Shannon oma 1948. aastal avaldatud artiklis "A Mathematical Theory of Communication". Tema järgi on informatsiooniks ainult need sõnumid, mille esinemist ei saa vastuvõtja ennustada. Teates leiduva info hulk on võrdne bittide minimaalse hulgaga, mida läheb vaja teate kõikvõimalike väärtuste kodeerimiseks eeldades, et kõik teated on võrdse tõenäosusega. Näiteks andmebaasis läheb nädalapäevade tähistamiseks vaja kolme bitti: 000 = esmaspäev 001 = teisipäev 010 = kolmapäev 011 = neljapäev 100 = reede 101 = laupäev 110 = pühapäev 111 = seda ei kasutata Kui nädalapäevi esitada tavaliste tähejadade abil, siis vajaks nende säilitamiseks rohkem ruumi, kuid rohkem infot need ei sisaldaks. Formaalselt mõõdetakse teates M {\displaystyle {\mbox{M}}} sisalduva info hulka selle entroopiaga H(M) {\displaystyle {\mbox{H(M)}}} . Üldjuhul sõnumi entroopia (bittides) H(M) = l o g 2 n {\displaystyle {\mbox{H(M)}}=log_{2}n} , kus n on sõnumi võimalike väärtuste arv. Seejuures eeldatakse kõikide väärtuste puhul nende esinemise võrdset tõenäosust. bait James Gleick. Informatsioon. Ajalugu. Teooria. Uputus, Äripäeva kirjastus: 2014. ISBN 9789949523320 David MacKay Information Theory, Inference and Learning Algorithms.
Königsberg (täpsustus)

Königsberg (eesti keeles Kuningamägi) on olnud mitme asula, mäe, laeva ja inimese nimi: Königsberg, alates 1946 Kaliningrad, oli Ida-Preisimaa olulisim linn. Königsberg on linn Baieris. Königsberg in der Neumark oli nüüd Poolas asuva Chojna, endise Preisimaa linna nimi kuni 1945. aastani. Königsberg an der Eger oli nüüd Tšehhis asuva Kynšperk nad Ohří nimi 1945. aastani. Königsberg in Schlesien oli nüüd Poolas asuva Klimkovice nimi 1945. aastani. Königsberg on Slovakkia linna Nová Baňa saksakeelne nimi. Königsberg on koht Austrias. Königsberg on Heiligengrabe omavalitsuse allüksus. Königsberg on osa Biebertali omavalitsusüksusest. Königsberg on mägi Austrias Osterhornis. Königsberg on mägi Austrias Göstlingeri Alpides. Königsberg on mägi Saksamaal Harzi mäestikus. Königsberg on mägi Saksamaal Wolfsteini lähedal Rheinland-Pfalzis. Königsberg on ka Slovakkia mäe Kráľova hoľa saksakeelne nimi. SMS Königsberg oli saksa väike ristleja enne Esimest maailmasõda. SMS Königsberg oli saksa väike ristleja Esimese maailmasõja ajal. Königsberg oli saksa kergristleja Teise maailmasõja ajal. Königsberg on aadlisuguvõsa nimi. Allan Stewart Königsberg või Konigsberg ehk Woody Allen on USA koomik, filminäitleja, režissöör ja kirjanik. Regiomontanus ehk Johann Müller Königsbergist oli saksa astronoom ja astroloog Elaine Lobl Konigsburg on USA kirjanik Königsburg
Osmussaare maavärin

Osmussaare maavärin toimus 25. oktoobril 1976 Osmussaare põhjatipu lähedal merepõhjas. Värina magnituud oli 4,75 ning intensiivsus 6–7 palli MSK-64 skaala järgi, mis teeb sellest võimsaima teadaoleva maavärina Eestis. Värin toimus kell 11:39, selle epitsenter paiknes saare põhjatipust u 5–6 km kirdes. Hüpotsenter asus 10 kilomeetri sügavusel. Osmussaare kirderanna järsul pangal tekkisid suured varingud. Saare keskel asuvasse kivimajja tekkis pragu, mis ulatus räästast maapinnani. Järgnesid järeltõuked, neist tugevaimad umbes 10 minutit ja pool tundi hiljem. Tundlikud aparaadid registreerisid järeltõukeid ka novembris. Tallinnas oli maavärin selgesti märgatav. Laelambid kõikusid ja aknaklaasid klirisesid. Kohe pärast maavärinat levisid kuuldused aatomiallveelaeva või Paldiskis asuva tuumareaktori plahvatusest. Aga see on pelgalt vandenõuteoreetikute oletus. Kalle Suuroja. "Kas maa värises? Ehk kuidas eestlased pidasid 1976. aasta Osmussaare maavärinat TASS-i hämaks". Loodusesõber. ILM.ee. Telesarja "Ajavaod" jagu "Igaviku jäljed" Osmussaare maavärinast.
Jaanuar 1934

Kuupäevad:   1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 Jaanuar 1934, sündmuste kroonika Nõukogude lendurid Fedossenko, Vassenko ja Uzõskin tõusid stratosfääriõhupalliga OSOVIAHIM I 22 000 m kõrgusele. Alcatraz muudeti USA föderaalvanglaks. Werner von Fritsch sai Saksamaa sõjaväe juhiks. Eestis võeti käibele kahesendine vahetusraha. USA president teatas, et USA ei sekku Euroopa sündmustesse. USA saadik John van Antwerp MacMurray esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile. Ilmus esimene Flash Gordoni koomiks. Eesti saadik Berliinis Karl Menning tegi lahkumisvisiidi Saksa Riigi presidendile Paul von Hindenburgile. Hukati Marinus van der Lubbe, keda süüdistati Berliini Riigipäevahoone süütamises. Kuus USA mereväe amfiiblennukit Consolidated P2Y alustasid lendu San Franciscost Pearl Harborisse, kuhu jõudsid 11. jaanuaril. Nad püstitasid uue rivilennu kaugusrekordi (2400 miili) ja kiirusrekordi sellel marsruudil (24 tundi 35 minutit). Nepali ja Indiat tabas 8,1-magnituudine maavärin. Surma sai umbes 10 700, teistel andmetel 50 000 inimest. Itaalias kuulutati välja seadus, millega moodustati korporatsioonid. Eesti sisemaistel postisaadetistel keelati Eesti saksakeelsete kohanimede tarvitamine. Konstantin Päts seati Põllumeestekogude poolt riigivanema kandidaadiks. Austria liidukantsler Engelbert Dollfuss teatas, et ta avaldab Saksamaa nõudmiste vastu Austria Saksamaaga liidendada Rahvasteliidus protesti. Itaalia valitsus avaldas talle toetust. Portugalis suruti veriselt maha poliitiline üldstreik. Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei lükkas tagasi nõudmised taastada Saksamaal monarhia. Pariisis algasid Prantsusmaa sotsialistliku valitsuse vastased rahutused. Riias arreteeriti Jaan Tõnissoni tehingutega seotud erukindral Dmitri Lebedev. Albert Einstein külastas Valget Maja. Alfred Rosenbergile tehti ülesandeks NSDAP ja selle organisatsioonide maailmavaateline koolitamine. Eestis jõustus muudetud põhiseadus, mis nägi ette riigivanema valimise rahva poolt viieks aastaks. Saksamaa ja Poola sõlmisid mittekallaletungilepingu. New Yorgis Harlemis avati klubi Apollo Theater. Samuel Goldwyn filmistuudiost Metro-Goldwyn-Mayer ostis Frank Baumilt 40 000 USA dollari eest filmi "Ozi võlur" filmimise õigused. Prantsusmaa peaminister Camille Chautemps astus pangaskandaali tõttu tagasi. Endine Saksa keiser Wilhelm II tähistas Hollandis Doornis 75. sünnipäeva. Jõustus seadus, millega Saksamaa muutus unitaarriigiks. Eesti saadik Stockholmis Friedrich Akel esitas oma ärakutsumiskirja Rootsi kuningale Gustav Vle. August Tepp esitas end kirjas Riigikogu juhatusele riigivanema kandidaadiks.
Hüdrogaamia

Hüdrogaamia ehk vesitolmlemine (vanemais allikais ka hüdrofiilia) on tolmlemisviis, kus taime õietolm, leidmaks viljastamata õit, kandub edasi vees (vesikeskkonnas). Sõltuvalt õietolmu levimissügavusest vees saab eristada epihüdro- ja hüpohüdrogaamiat. Esimesel juhul kandub õietolm edasi vee peal, hüpohüdrogaamia puhul aga vee all. Hüdrohooria
Paul Doumer

Paul Doumer (22. märts 1857 – 7. mai 1932) oli Prantsusmaa president ja Andorra kaasvürst 13. juunist 1931 kuni surmani. Ta sündis Prantsusmaal Cantali departemangus Aurillacis. Ta alustas karjääri õppejõu ja publitsistina. Kuulus radikaalsesse parteisse. Ta oli 1897–1902 Prantsuse Indohiina kindralkuberner. Ta oli Trans-Indohiina raudtee ehitamise tuline kaitsja. Hanois on temanimeline metallsild. Ta oli aastatel 1895–1896, 1921–1922 ja 1925–1926 rahandusminister ning 1905–1906 saadikutekoja esimees. Aastal 1927 valiti ta senati esimeheks. 13. mail 1931 võitis ta Aristide Briandi ees presidendivalimised. Paul Doumer külastas 6. mail 1932 Esimesest maailmasõjast osa võtnud kirjanike näitust. Vene emigrant Pavel Gorgulov tulistas taskust võetud püstolist mitu lasku presidendi pihta. President ei olnud jõudnud veel ühtegi stendi vaadata. Kuulid tabasid teda rinda ja pähe. Ta viidi haiglasse, kus ta mõne tunni pärast, 7. mail kell 4.37 suri. Pärimuse järgi olevat ta enne surma teadvusele tulnud ja küsinud: "Mille eest? Ma ei ole ju midagi teinud!" Doumer'l oli viis poega, kellest neli hukkusid Esimese maailmasõja rindel.
Süvameri

Süvameri on maailmamere osa, mis hõlmab pelagiaali ja bentaali sügavamad osad, mis ulatuvad 700...1000 m kuni sügavaimate süvikuteni (umbes 11 000 m). Kuna sealsesse veemassiivi ega põhja ei ulatu päikesevalgus, puuduvad seal fotoautotroofid (rohelised taimed ja fütoplankton). Fauna on liigivaene, samuti on selle biomass väike. Abüssaal Hadaal Masing, V. (koost.). 1992. Ökoloogialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 242
Pavel Gorgulov

Pavel Gorgulov (29. juuni 1895 Labinsk – 14. september 1932 Pariis) oli Prantsusmaa presidendi Paul Doumer' tapja. Gorgulov tulistas 6. mail 1932 püstolist mitu lasku president Paul Doumer' pihta, kes parajasti oli külastamas Esimesest maailmasõjast osavõtnud kirjanike näitust. President ei olnud jõudnud veel ühtegi stendi vaadata. Kuulid tabasid teda rinda ja pähe. Ta viidi haiglasse, kus ta mõne tunni pärast 7. mail suri. Gorgulov arreteeriti kuriteopaigas. Ta peksti läbi ja viidi kohe politseikomissariaati. Temalt võeti ära mürgikapslid, mida ta tahtis kasutada, ja märkmik, mille esimesele lehekülgele oli kirjutatud vene keeles "doktor Pavel Gorgulov" ja prantsuse keeles "vabariigi presidendi tapnud vene rahvusliku fašistliku roheliste partei juht". Järgnesid segased luuletused Venemaast. Leiti ka "roheliste partei programm", mille kohaselt tuleb esile kutsuda maailmasõda, et bolševikud kukutada ja Venemaal võim haarata. Ülekuulamisel nimetas Gorgulov end sõjaveteraniks, kirjanikuks ja ajakirjanikuks, keda loevad kõik Tšehhoslovakkias ja keda tunneb kogu maailm. Ta olevat Mussolini ja Hitleri austaja ning olevat presidendi tapnud sellepärast, et Prantsusmaa tahab bolševikkudega koostööd teha. Uurija said varsti aru, et Gorgulov tegutses üksi ja tema taga polnud mingit poliitilist organisatsiooni. Gorgulov rääkis, et ta on varem tahtnud tulistada ka Leninit, Hindenburgi ja eelmist presidenti Gaston Doumergue'i. Ta rääkis meeleldi, ei ilmutanud erilist kahetsust ning nautis ajakirjanduse tähelepanu ja kirjastajate huvi tema romaanide vastu. Gorgulov giljotineeriti 14. septembri varahommikul 1932. Paberossist ta keeldus, kuid jõi kaks klaasi rummi. Ta võttis õigeusu preestrilt armulauda. Teel giljotiini juurde ta laulis mingit vene laulu. Hukkamine oli avalik ja leidis aset Santé vangla müüri ääres. Juhuslikke pealtvaatajaid ei olnud. Ajakirjanikud jälgisid hukkamist eemalt. Gorgulovi asjade hulgast leiti hulk täiskirjutatud pabereid. Ta kirjutas põhiliselt endast ning kirjeldas muuhulgas, kuidas tema hukkamine toimub Roheliste hümni ja sõjaväeliste auavalduste saatel aulas.
Hüdrohooria

Hüdrohooria ehk vesilevi on taimede diaspooride (leviste) levimine veekeskkonnas. Vees levivatel taimedel on diaspoorid selleks morfoloogilis-anatoomiliselt hästi spetsialiseerunud, näiteks vesiroosi vesilevised on limaste kestadega, mis suurendab nende ujuvust. Vesilevi üks alaliike on merilevi ehk talassohooria. Hüdrogaamia
Hiiumaa (laev 2011)

Hiiumaa on Saaremaa Laevakompanii tellitud uute parvlaevade seeria kolmas laev, mille on 2011. aastal ehitanud Fiskerstrand BLRT. Hiiumaa sõitis Rohuküla–Heltermaa liinil kuni 1. oktoobrini 2016. Siis rentis TS Laevad Hiiumaa aastaks, et tagada liiniliiklus, kuni riigi tellitud uued parvlaevad liinile saabuvad. Alates 14. aprillist 2017 jäi Hiiumaa uue töö ootel seisma. Hiljem laev müüdi ja see sõidab Kanada lipu all, kandes nime "Kamutik W". Eelmine Hiiumaa oli samuti Saaremaa Laevakompanii parvlaev (ex Taars). See oli ehitatud 1966. aastal Norras. 1996. aastani kandis nime Hiiumaa Hiiu Kaluri kalalaev, mis oli ehitatud 1979. aastal Nõukogude Liidus. DNV ID: 28672 (inglise keeles) "Parvlaev Hiiumaa". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. november 2013. Vaadatud 11. novembril 2013.