11. august

11. august on Gregoriuse kalendri 223. (liigaastal 224.) päev. Juliuse kalendri järgi 29. juuli (1901–2099). 1919 – leevendamaks vastuolusid Eesti ja Venemaa vahel, loodi Tallinnas liitlasriikide nõudel Loode-Venemaa valitsus, mis tunnustas Eesti iseseisvust. See ei muutnud Loodearmee juhtkonna eitavat suhtumist Eestisse. 1926 – arreteeriti endine Harju Panga direktor Madis Jaakson. 1933 – valitsus kehtestas üleriigilise kaitseseisukorra, sulges Eesti Vabadussõjalaste Keskliidu (EVKL), Noorsotsialistliku Liidu, Demokraatliku Liinisõdurite Ühenduse ja muud taolised organisatsioonid, seadis trükitöödele sisse eeltsensuuri ja nimetas sisekaitseülema ametisse kindralmajor Gustav Jonsoni. 1934 – Valka saabus raudteel Poola tankettide rühm. 1937 – Tallinnas pandi nurgakivi Kadrioru administratiivhoonele, mille projekti autor oli arhitekt Alar Kotli. 1940 – Nõukogude võimu esindajad hävitasid Tahkurannas Konstantin Pätsi ausamba. 1944 – toimus Permisküla lahing. 1946 – Lydia Koidula sängitati Tallinna Metsakalmistule. 1992 – riigi valimiskomisjon registreeris Riigikogu liikme 101 kohale 633 kandidaati, kellest 26 olid sõltumatud ning ülejäänud jagunesid 17 valimisliidu vahel. 1993 – riigikohus tunnistas Narva referendumi kehtetuks. 1993 – siseministeerium kandis Eesti kirikute, koguduste ja koguduste liitude registrisse alates 1944. aastast eksiilis tegutsenud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku 1994 – Vene pool alustas töid Eesti-Vene kontrolljoone mahamärkimiseks. 1995 – Kaitsepolitsei avastas Pärnus võltslattide rahapaja. 1999 – Toompeale valitsust kiruma kogunenud mässumeelsed põllumehed jätsid lahkudes lossiplatsile kaks siga. 1999 – Eestis oli võimalik vaadata sajandi viimast päikesevarjutust. 2011 – relvastatud Karen Drambjan tungis Kaitseministeeriumi hoonesse ja hukkus järgnevas tulevahetuses. 0586 eKr – kuningas Saalomoni ehitatud tempel Jeruusalemmas hävitati oletatavalt Babüloonia vägede poolt. 0117 – Rooma keisriks sai Hadrianus. 0490 – Adda lahing: Adda jõe kallastel toimus lahing Itaalia kuninga Odoakeri ja idagootide valitseja Theoderich Suure vahel, mis lõppes Odoakeri kaotuse ja taandumisega Ravennasse. 1332 – Šotimaa parunid eesotsas Edward Balioliga võitsid Dupplini lahingus kuningas David II vägesid. 1450 – Inglise väed alistasid Saja-aastases sõjas Cherbourgi, viies lõpule Normandia vallutamise. 1492 – paavstiks sai kardinal Rodrigo Borgia, kes võttis paavstinimeks Aleksander VI. 1499 – türklased võitsid Sapienza lahingus Veneetsia laevastikku. 1512 – Inglise laevastik hävitas Bresti sadamas 25 Prantsuse laeva. 1530 – Püha-Rooma keisririigi väed taastasid Firenzes Medicite dünastia. 1687 – Lorraine'i hertsog Charles V ja Badeni markkrahv Ludwig Wilhelm võitsid Mohácsi lahingus Türgi Suleiman Paša vägesid. 1759 – Venemaa ja Austria väed lõid Kunersdorfi lahingus Preisimaa vägesid ja Dresden langes austerlaste kätte. 1804 – Saksa-Rooma keiser Franz II asutas Austria keisririigi ning asus Franz I-na selle keisriks. 1813 – Austria kuulutas Prantsusmaale sõja. 1863 – Prantsusmaa tegi Kambodžast oma protektoraadi. 1898 – Hawaii saared läksid Ameerika Ühendriikide võimu alla. 1903 – Jaapan saatis Venemaale noodi, kus nõudis, et Venemaa lahkuks Mandžuuriast. 1904 – Saksa väed tapsid Saksa Edela-Aafrikas Waterbergi lahingus umbes 30 000 ülestõusnud hererot ja namat. 1910 – Belgia ja Saksamaa allkirjastasid lepingu, millega sai nende koloniaalvalduste piiriks Aafrikas Rusizi jõgi. 1914 – Esimene maailmasõda: Suurbritannia kuulutas Austria-Ungarile sõja. 1918 – Esimene maailmasõda: lõppes Amiensi lahing. 1920 – Riias sõlmiti rahuleping Läti ja Nõukogude Venemaa vahel. 1920 – Genfis algas üks esimesi ülemaailmseid oikumeenilisi konverentse. Sellest võttis osa kirikutegelasi Euroopast, Ameerika Ühendriikidest ja Aasiast. 1934 – Ameerika Ühendriikides San Francisco lahes Alcatrazi saarel avati föderaalvangla. 1935 – Kaunases algas kuni 18. augustini kestnud ülemaailmne leedulaste kongress, osales 3000 esindajat 17 riigist. 1938 – Saksamaal algas mobilisatsioon. 1941 – Prantsuse marssal Philippe Pétain kutsus oma kaasmaalasi üles toetama Teises maailmasõjas Saksamaad. 1952 – Jordaania kuningaks sai Ḩusayn. 1952 – Argentina pealinnas Buenos Aireses toimusid presidendi abikaasa Eva Peróni matused. 1960 – ÜRO peasekretär Dag Hammarskjöld ja ÜRO väeüksused sisenesid Katangasse. 1960 – Tšaad kuulutas välja iseseisvuse. 1970 – Lääne-Saksamaa ja Nõukogude Liit kirjutasid Moskvas alla mittekallaletungilepingule. 1971 – Süüria katkestas diplomaatilised suhted Jordaaniaga, sest puhkes piirisõda. 1972 – Vietnami sõda: Lõuna-Vietnamis lõpetas lahingutegevuse viimane Ameerika Ühendriikide võitlussalk. 1985 – Jaapani reisilennuk sõitis teel Ōsakast Tōkyōsse vastu mäeseina, katastroofis hukkus üle 520 inimese. 1987 – Suurbritannia ja Prantsusmaa saatsid naftarikkasse Pärsia lahe piirkonda miiniotsijad. 1988 – Sein Lwin astus pärast kolm päeva kestnud massimeeleavaldusi tagasi Birma presidendi kohalt ning kõigist teistest riigiametitest. 1990 – Iraagi riigipea Şaddām Ḩusayn pakkus välja võimaluse siduda Iraagi vägede väljaviimine Kuveidist Iisraeli vägede väljaviimisega kõigilt okupeeritud aladelt. 1991 – Liibanonis pantvangis olnud ameeriklane Edward Tracy saabus Saksamaale. 1993 – paavst Johannes Paulus II pöördus USA-s Denveri staadionil 85 000 inimese poole. 1994 – USA ja Põhja-Korea leppisid kokku tuumapinge lõdvestamise suhtes. 1995 – Iraagi riigipea Şaddām Ḩusayni väimees mõistis oma esimeses põgenemisjärgses avalikus esinemises oma äia hukka ja kuulutas välja tema kukutamise kampaania. 1996 – Saksamaa palus Itaalial välja anda endine SS kapten Erich Priebke, kes oli taas vahistatud pärast seda, kui Rooma sõjatribunal oli pärast sõjakuritegude kohtuprotsessi ta vabastanud. 2003 – Afganistani sõda: NATO võttis Ameerika Ühendriikidelt üle Afganistani rahutagamismissiooni juhtimise.  Pikemalt artiklis Sündinud 11. augustil 1778 – Friedrich Ludwig Jahn, saksa võimlemistraditsiooni alusepanija 1804 – Vladimir Odojevski, vene kirjanik ja helilooja 1837 – Marie François Sadi Carnot, Prantsusmaa president 1887–1894 1879 – Frieda von Richthofen, saksa kirjanik 1881 – Aleksander Aberg, eesti maadleja 1884 – Panait Istrati, rumeenia kirjanik 1905 – Ernst Jaakson, Eesti diplomaat 1909 – Uku Masing, eesti teoloog ja luuletaja 1914 – José Silva, Silva meetodi looja 1928 – Heino Väli, eesti kirjanik 1933 – Väino Aren, eesti näitleja 1933 – Jerzy Grotowski, poola lavastaja 1939 – Anatoli Kašpirovski, vene psühhoterapeut ja telehüpnotisöör 1942 – Luule Komissarov, eesti näitleja 1943 – kindral Pervez Musharraf, Pakistani president 1946 – Óscar Berger, Guatemala poliitik 1948 – Jan Palach, tšehhi üliõpilane 1949 – Eric Carmen, ameerika poplaulja ja muusik 1950 – Steve Wozniak, arvutiinsener, Apple Computeri asutaja 1953 – Angela Arraste, eesti rahvatantsujuht 1963 – Piret Viires, eesti kirjanduskriitik 1969 – Ago Markvardt, eesti suusakahevõistleja 1972 – Anti Selart, eesti ajaloolane  Pikemalt artiklis Surnud 11. augustil 0480 eKr – Leonidas I, Sparta kuningas 1886 – Lydia Koidula, eesti kirjanik 1919 – Andrew Carnegie, šoti-ameerika tööstur, filantroop 1939 – Jean Bugatti, prantsuse autokonstruktor 1939 – Alphonse Osbert, prantsuse kunstnik 1953 – Tazio Nuvolari, itaalia auto- ja motosportlane 1956 – Jackson Pollock, ameerika kunstnik 1964 – Uno Tölpus, eesti arhitekt 1996 – Vanga, bulgaaria selgeltnägija 2003 – Ahti Nurmis, eesti laulja 2011 – Kalju Karask, eesti laulja ja näitleja 2011 – Ülo Ignats, eesti ajakirjanik 2014 – Robin Williams, USA näitleja Iseseisvuspäev Tšaadis kangelaste päev Zimbabwes Eestis – Sanna, Sanne, Susanna, Suusi 1992 – kõigi aegade kõrgeim õhutemperatuur Eestis +35,6 °C (Võrus) http://uudised.err.ee/index.php?06232719 http://www.latvija20gadsimts.lv/apkopojums/notikumu-hronologija/ Eesti rahvaste raamat : rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Tallinn, 1999, lk. 282