laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kesk-Šoti madalik

Kesk-Šoti madalik (inglise Central Lowlands) on madalik Suurbritannia saarel Põhja- ja Lõuna-Šoti mägismaa vahel. See paikneb Tay ja Forthi lahe (idas) ja Clyde'i lahe (läänes) vahel. Kesk-Šoti madalik on mägedevaheline nõgu laiusega alla 100 km. Seal voolab Šotimaa suurim jõgi – Tay jõgi, mis voolab välja Tay järvest ja suubub Tay lahte, ning ka teised suured jõed – Clyde'i jõgi ja Forthi jõgi. Järved on madalad. Kesk-Šoti madalik on kõige tihedama asustusega tööstuspiirkond Šotimaal. Seal elab kaks kolmandikku Šotimaa elanikest ja asub kaks suuremat linna – Glasgow madaliku lääneosas ja Edinburgh madaliku idaosas. Kesk-Šoti madalik on ka Šotimaa peamine põllumajanduspiirkond. Kuivema kliimaga idaosas kasvatatakse kartulit ja otra, lääneosas on arenenud liha- ja piimakarjakasvatus.
Adobe Premiere Pro

Adobe Premiere Pro on videotöötlustarkvara Adobe Inc. korporatsioonilt ja mida levitatakse osana Adobe Creative Cloud tarkvarapaketist. Programm on mõeldud eelkõige videomontaažiks, kuid sellega on võimalik ka monteerida ja töödelda videoga kaasas käivat heli, lisada tekste ja pilte ning sooritada lihtsamaid (suurendamine-vähendamine, värvikorrektsioon jne) pildikorrektsiooni toiminguid. Oma ülesehituselt sarnaneb Premiere Pro teiste professionaalsete videotöötlustarkvaradega (Final Cut Pro, Avid Media Composer, VEGAS Pro, Davinci Resolve jt). Adobe Premiere Pro koduleht
Lembit Michelson

Lembit Michelson (25. veebruaril 1960 Tamsalus) on eesti fotograaf. Lembit Michelson on töötanud aastatel 1981–1995 ETA ja TASS-i fotograafina. Alates 1995. aastast on ta foto- ja disainistuudio Akriibia omanik ja fotograaf. "EIKELLEGIMAA" "10 aastat tagasi Moskvas" "Mäleta 91. aasta augustit" "Loodusfoto interjööri elemendina" koos Meelis Adamsoniga "Eestimaa – põlislooduse pärl", 2009 "Pehmed pildid" "Kuressaare 450", 2013 "Eestimaa Turismifoto" 1999, 2001, 2002 eripreemia "Eestimaa Turismifoto", 2000 peapreemia Fotokonkurss "Naeratused", 2001 ÜRO Arenguprogramm II preemia Fotokonkurss "Naine fotokunstis" I koht, 2004 "Väikeste majade Haapsalu", 2004 eripreemia Haapsalu Linnavalitsus Fotokonkurss "Meri ja laine", 2006 peapreemia hotell Laine Jõuluvalgusfoto konkursi võitja, 2007 Tallinna Linnavalitsus “Kuidas õppida vaatama”, 2009 Pokumaa Fotokonkurss “720 minutit Paides”, I koht “Paas – eriline ja tavaline”, 2011 Lühitutvustus Akriibia fotostuudio lehel
Hovhannes Abeljan

Hovhannes Abeljan (varem eesti keeles Ovanes Abeljan; armeenia keeles Հովհաննես Հարությունի Աբելյան Hovhannes Haruthjuni Abeljan; vene keeles Иван (Ованес) Артемьевич Абелян Ivan (Ovaness) Artemjevitš Abeljan; 4. november 1865 Şamaxı, Bakuu kubermang, praegu Aserbaidžaan – 1. juuli 1936 Jerevan) oli armeenia näitleja. Abeljan sündis käsitöölise perekonnas. Ta õppis Bakuu vene reaalkoolis. 1882. aastast mängis Abeljan Bakuu vene teatris, hiljem Thbilisi venekeelses teatris. Alates 1886. aastast mängis ta armeeniakeelsetes teatrites (Thbilisi armeenia draamateater), 1925. aastast Armeenia 1. Riiklikus Teatris (praegu Gabriel Sundukjani nimeline Rahvuslik Akadeemiline Teater). 1918. aastast oli ta Thbilisis Artistide Liidu esimees. Ta organiseeris truppe külalisetendusteks (1908. aastast Abeljani armeenia teatritrupp). Ta esines Bakuus, Thbilisis, Kesk-Aasias ja mujal Venemaal ning Türgis, Iraanis, Egiptuses, Saksamaal, Prantsusmaal, Inglismaal ja Ameerika Ühendriikides (1908–1910, 1913, 1920–1925). Hovhannes Abeljan on maetud Komitasi-nimelisse panteoni. Karjääri alguses oli ta romantiline, hiljem realistlik näitleja. Tal oli üle 300 osatäitmise, sealhulgas üks filmiroll. 1891 Osvald (Henrik Ibsen, "Kummitused") 1893 Žadov, hiljem Jussov (Aleksandr Ostrovski, "Доходное место") 1895 Stockmann (Henrik Ibsen, "Rahvavaenlane") 1896 Othello (William Shakespeare, "Othello") 1898 Ossip (Nikolai Gogol, "Revident") 1898 Rasplujev (Aleksandr Suhhovo-Kobõlin, "Kretšinski pulm") 1903 Neštsastlivtsev (Aleksandr Ostrovski, "Mets") 1905 Elizbarov, Rustam (hiljem Barhudar) Alekhsandr Širvanzade, "Au pärast") 1907 Pepo (Gabriel Sundukjan, "Pepo") 1910 kuningas Lear (William Shakespeare, "Kuningas Lear") 1913 osatäitmine Alekhsandr Nirvanzade "Õela vaimu" instseneeringus 1925 Barhudar filmis "Namus" 1928 Bersenev (Boriss Lavrenjov, "Murrang") 1932 Nazar (Derenik Demirtšjan, "Vapper Nazar") 1933 Jegor Bulõtšov (Maksim Gorki, "Jegor Bulõtšov ja teised") Petruccio (William Shakespeare, "Tõrksa taltsutus") Zimzimov, Mikajel (Gabriel Sundukjan, "Veel üks ohver") onu Baghtasar (Hakob Paronjan, "Onu Baghtasar") 1913 Lõvi ja Päikese orden, 1. klass 1932 Armeenia NSV rahvakunstnik (50-aastase lavategevuse puhul) 1932 Aserbaidžaani NSV rahvakunstnik (50-aastase lavategevuse puhul) 1932 töökangelane (50-aastase lavategevuse puhul) Artikkel teatrientsüklopeedias
Tomboy

Tomboy on vabatarkvaraline arvuti töölaua rakendus märkmete tegemiseks UNIXi-laadsete operatsioonisüsteemide (kaasa arvatud Mac OS X) ja Microsoft Windowsi jaoks. Tomboy on osa GNOME töölauakeskkonnast. Tomboy on kirjutatud C# programmeerimiskeeles. Vaikimisi paigalduses olemasolevad võimalused: Teksti esiletõstmine Automaatne interneti ja e-kirja aadresside tuvastamine Õigekirja kontroll (GtkSpell abil) Tagasivõtmine ja uuesti tegemine (undo ja redo) Nimekirjad Sarnased linkimisvõimalused nagu Vikipeedias Otsing Sisukord Lisaks on võimalik pluginate abil funktsioone lisada. Download. Külastatud 21.03.2010. About Tomboy. Külastatud 21.03.2010. Features. Külastatud 21.03.2010 Plugins Külastatud 21.03.2010 Pluginate täielik nimekiri Ametlik koduleht
Philip Hauge Abelson

Philip Hauge Abelson (27. aprill 1913 Tacoma, Washingtoni osariik – 1. august 2004 Bethesda, Maryland) oli USA füüsik ja keemik. Aastal 1940 assisteeris ta Edwin Mattison McMillanit uraani aatomite pommitamisel neutronitega. Tulemusena saadi senitundmatu keemiline element neptuunium. Nii osales ta esimeses keemilise elemendi sünteesimises. Abelson osales Manhattani projektis. Ta töötas välja termoforeesiprotsessi uraani rikastamiseks, kasutades lähteainena uraanheksafluoriidi. Sellega lõi ta eeldused tuumareaktorite ja tuumarelvade konstrueerimiseks. Aastatel 1962–1984 oli Abelson ajakirja Science peatoimetaja. Abelson tegeles ka tuumaallveelaevade kavandamisega ja propageeris radioaktiivsete isotoopide rahumeelset kasutamist. Näiteks kasutas ta meetodit, mis võimaldas tõestada aminohappeid mitmesuguse vanusega fossiilides ning rasvhappeid üle miljardi aasta vanuses kivimis. 1961 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks 1973 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks
Jõhvi FC Phoenix

Jõhvi FC Phoenix (kuni 2018. aasta veebruarini Jõhvi FC Lokomotiv) on Eesti jalgpalliklubi. Klubi kodustaadion on Jõhvi linnastaadion. Tegeldakse ka saalijalgpalliga. Klubi eelkäijaks on Jõhvi JK Orbiit, mis tegutses 1998-2011. Klubi loeb oma sünnipäevaks 15. augustit 2011, mil esitleti Jõhvi FC Lokomotivi ühel konverentsil, kus osalesid piirkonna jalgpallimeeskondade esindajad ja ka Eesti Jalgpalliliidu president Aivar Pohlak. 2018. aasta jaanuaris muudeti klubi nimeks FC Phoenix seoses klubi uue sponsori "Наchcoins"-i. 2017-2019 tegutseti ainult noorteklubina. Alates 2020. aastast on klubi taas esindatud ka Eesti meistrivõistlustel. 2023. aastal mängiti II liigas koos kohaliku JK Noova meeskonnaga nime all Jõhvi FC Phoenix ja JK Noova ÜM. Esiliiga 2. koht (1): 2013 II liiga Võitjad (2): 2009, 2012 2. koht (2): 2016, 2023 III liiga Võitjad (1): 2005 2. koht (3): 2000, 2002, 2021 IV liiga Võitjad (1): 1999 Väike karikas Võitja (1): 2011 1Jõhvi JK Orbiit. Jõhvi tuleb kogenud meeskonna ja välistreeneriga soccertnet.ee, 19. veebruar 2013 Klubist FC Phoenix fcphoenix.ee, vaadatud 23. november 2023 Mõned aastad tagasi kõrgliigas mänginud klubi sai uue nime soccernet.ee, 7. veebruar 2018 Koduleht fcphoenix.ee Koduleht (vana) fclokomotiv.eu Jõhvi JK Orbiit EJL-i kodulehel Jõhvi FC Lokomotiv EJL-i kodulehel (2012–2016) Jõhvi FC Phoenix EJL-i kodulehel (2020–)
Gaël Clichy

Gaël Clichy (sündinud 26. juulil 1985 Abujas Nigeerias) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Šveitsi kõrgliiga klubis Servette. Aastail 2003–2011 mängis ta Londoni Arsenalis. 2011 teatas Manchester City ametlikult ta mängijaõiguste ostmisest. Üleminekusummaks oli 7 miljonit naela. Manchester Citys mängis ta kuni 2017. aastani, seejärel liitus ta Türgi kõrgliiga klubiga İstanbul Başakşehir. Arsenal Premier League: 2003–04 FA Community Shield: 2004 Manchester City Premier League: 2011–12, 2013–14 Football League Cup: 2013–14, 2015–16 FA Community Shield: 2012
René-Robert Cavelier, Sieur de La Salle

René-Robert Cavelier, Sieur de La Salle või Robert de LaSalle (21. november 1643 – 19. märts 1687) oli prantsuse maadeavastaja. Ta uuris praegusel USA ja Kanada piiril asuvat Suure järvistu piirkonda, Mississippi jõge ja Mehhiko lahte. La Salle kuulutas Mississippi jõe jõgikonna Prantsusmaa asumaaks nimega Louisiana.
Hermann Abendroth

Hermann Paul Maximilian Abendroth (19. jaanuar 1883 Frankfurt – 29. mai 1956 Jena) oli saksa dirigent. Aastatel 1934–1945 juhtis ta pärast juut Bruno Walteri kõrvaldamist Leipzigi Gewandhaus-orkestrit. Kuigi tal olid liberaalsed vaated, astus ta aastal 1937 NSDAP-sse. Saksimaa kommunistlikud võimud vallandasid ta, kuigi ta väitis, et pole ühelgi poliitilisel koosolekul osalenud. Aastal 1946 sai ta tööd Tüüringis Weimari riikliku kapelli peadirigendina. Tal õnnestus oma maine puhastada ning 1949 naasis ta Leipzigisse, kus ta sai Leipzigi ringhäälingu sümfooniaorkestri peadirigendi koha. Ta oli ainus, kellel lubati Leipzigi raadiomajas suitsetada. Abendroth oli esimene sakslane, kes pärast sõda Nõukogude Liitu dirigeerima kutsuti. Ta dirigeeris peamiselt kommunistlikus Ida-Euroopas, kuid ka Soomes ja Šveitsis. Aastast 1953 oli ta Berliini ringhäälingu sümfooniaorkestri peadirigent. Artikkel 125. sünniaastapäevaks (saksa keeles)
Lumi (täpsustus)

Lumi on sademete tüüp. Lumi on perekonnanimi. "Lumi" on Orhan Pamuki romaan. Lumi on Eesti looduskosmeetika sari. Lumi on videosignaali müra. Lumi võib tähendada kokaiini. "Juulikuu lumi" Tuļļi Lum
Abengourou

Abengourou on linn Elevandiluuranniku idaosas Ghana piiri lähedal. Linn asub umbes 200 km riigi pealinnast Abidjanist kirde pool. Abengourou on Kesk-Comoé piirkonna, Abengourou departemangu ja Abengourou valla keskus. Linna geograafilised koordinaadid on 6° 44′ N, 3° 30′ W. Lähimad linnad on Berekum idas Ghana territooriumil, Daoukro läänes, Agnibilékrou põhjas ja Adzopé lõunas. Linna nimi tuleb akanikeelsest väljendist n'pé kro ('ma ei salli pikka juttu'). Elanike arv oli 1975. aastal 30 028 1988. aastal 58 974 1998. aastal 84 512 2014. aastal 135 635 Põhiosa linna elanikest moodustavad anjid, Ghanast sisse rännanud akanite rühm. Abengourou on anjide keskus. Seal on anjide ülempealiku, Indénié kuningriigi kuninga residents, mis on ehitatud 1882. aastal. See on kaunistatud Indénié reliikviate ja seinavaipadega. Linn on katoliku kiriku Abengourou piiskopkonna keskus. Seal asub Abengourou katedraal. Abengourou on oluline kaubanduspiirkond, kus tegeletakse maisi-, manioki-, jamsi-, banaani-, koolapähkli-, kohvi-, kakao- ja metsamüügiga. Tähtsamad põllumajandussaadused on kohv ja kakao, mida eksporditakse Abidjani kaudu. Linn on oluline sõlmpunkt pealinnast Abidjanist Ghanasse viival teel. Abengourou lennujaam asub linnast kagus Bossuini lähedal. Prantsuse koloniaalvõimu esindajad rajasid Abengourousse oma haldusasutuse 1896. aastal. Linnas on põllumajanduskool, mille juurde kuulub kohvi- ja kakaotaimede uurimiskeskus. Koffi Kwahulé – kirjanik François Yattien Amiguet – statistik Larousse Geonames World Gazetteer[alaline kõdulink] Britannica Geonames
Lõuna-Šoti mägismaa

Lõuna-Šoti mägismaa on mägismaa Suurbritannia saarel Šotimaa lõunaosas. Kesk-Šoti madalik eraldab seda põhjas Põhja-Šoti mägismaast, lõunas piirneb see Cheviot Hillsi ja Penniini mägedega. Mägismaa pikkus edelast kirde suunas on umbes 180 km. Moodustab mäemassiive kõrgusega 300–600 m (kõrgeim tipp on Merrick – 842 m). Selle pinnas on lauge ja lainjas, esinevad laiad jõeorud. Koosneb graniidist ja kiltkivist. Kohtuvad mandrijää jäljed (orvandid, moreen, rändrahnad jne). Rabad, kanarbikud, niidud. Inimesed tegelevad lamba- ja piimakarjakasvatusega.
Absoluutne kuulmine

Absoluutne kuulmine on inimese võime määrata helikõrgust kuulmise järgi, muusikariista abita. Üldiselt hõlmab absoluutne kuulmine osa või kõiki järgmistest võimetest (ilma teadaoleva referentshelikõrguseta): nimetada kuuldava muusikalise heli kõrgus nimetada kuuldava muusikalõigu helistik nimetada kuuldava akordi või muu helide kogumi kõigi helide kõrgused nimetada igapäevahelide (näiteks autosignaal või alarm) kõrgusi muusikaline kuulmine
Allemande (muusika)

Allemande on klassikalise tantsusüidi osa, mis kujunes välja 17. sajandi II poolel Saksamaal, kus levis prantsuse õukonnatantsude mood.
Sarabanda

Sarabanda (ka saraband; prantsuse keeles sarabande) on kolmeosalises taktimõõdus teisel (nõrgal) löögil paikneva rõhuga pidulik ja aeglane vana Hispaania tants.
Bocca chiusa

Bocca chiusa (itaalia keeles 'suletud suu') on muusikaline märkus (näiteks noodikirjas), mis tähistab kinnise suuga laulmist ehk ümisemist.
Basso ostinato

Basso ostinato (itaalia keeles 'kangekaelne bass') on pidevalt korduv bassimotiiv või -teema. passacaglia chaconne
Bigbänd

Bigbänd (ingl big band) on 1930. aastatel tekkinud tantsu- ja džässorkester, mis koosneb 3 rühmast: saksofonid (4–5), vaskpillid (3–5 trompetit, 2–5 trombooni) ja rütmipillid (klaver, kontrabass, trummid, kitarr).
Bugi-vugi

Bugi-vugi (inglise keeles boogie woogie) on džässmuusikas klaverimängu stiil, millele murtud oktavites on iseloomulik ostinaatne bass.
Brevis

Brevis (ladina keeles 'lühike') on mensuraalnoodikirja märk, mis tähistab võrreldes longa'ga suhteliselt lühikest helivältust. Notre Dame'i koolkonna modaalrütmilistes organumites ei olnud brevis'el võrreldes longa'ga veel kindlat vältussuhet. Kölni Franco mensuraalnoodikirjas on brevis täiusliku jaotuse korral üks kolmandik ja mittetäiusliku jaotuse korral pool longa't. Tänapäeva noodikirja sulandatuna tähistab brevis kahe täisnoodi pikkust helivältust. mensuraalnoodikiri longa alla breve Toomas Siitan. Õhtumaade muusikalugu I. Tallinn 1998, lk. 65
Dombra

Dombra on kasahhi rahvapill, pirnja kõlakasti, pika sõrmlaua ja javert- või kvinthäälestuses 2 keelega keelpill.
Duool

Duool (ingl. duplet, sks. Duole) on rütmikujund, mille puhul 3-osalise taktimõõdu korral jaguneb löök kolme noodi asemel kaheks võrdse vältusega noodiks. Triool Kvartool
Cakewalk

Cakewalk on Ameerika tumedanahaliste paaristaktimõõdus võistluslik rühmatants. 20. sajandi algul oli cakewalk levinud ka seltskonnatantsuna.
Eellöök

Eellöök (saksa keeles Vorschlag) on meloodiakaunistus: abiheli, mis esitatakse vahetult enne meloodiaheli lühike eellöök hõlmab osa eelmise heli vältusest, noodistatakse kaldu läbikriipsutatud lipuga väikese noodina; pikk eellöök (läbikriipsutamata) võtab oma põhiheli vältusest poole ning saab põhiheli rõhu endale.
Abiheli

Abiheli on akordiväline heli, mis paikneb sujuvana akordiheli kõrval ülal või all. Abiheli tähistav noot on abinoot.
Eksprompt

Eksprompt (prantsuse keeles impromptu) on improviseeritud muusikapala kolmeosalises vormis, sageli lüüriline karakterpala, peamiselt klaverile.
Flažolett

Flažolett (prantsuse keeles flageolet) on mängutehniline võte, mida tekitatakse keelpillidel keele kerge puudutamisega teatud punktis. Selle võttega saavutatakse kõrge flöödikõlaline heli. Flažoletid avardavad keelpillide diapasooni ja kõlavärvi. Flažoletid võivad olla loomulikud või kunstlikud. Lahtisel keelel tekitatavat flažoletti nimetatakse loomulikuks ja märgitakse noodi kohal oleva nullikesega. Keele lühendatud osal tekitatavat flažoletti nimetatakse kunstlikuks ja märgitakse joonestikul nelinurkse noodiga, kusjuures tekitatava heli kõrgus ei ühti selle heli omaga, mis saadakse samas punktis keele allasurumisel.
Fugett

Fugett (itaalia keeles fughetta) on väike fuuga, millel võib puududa fuuga arendusele omane rangus, arendus võib piirduda imitatsiooniga.
Imitatsioon (muusika)

Imitatsioon on muusika kompositsioonimeetod, mille puhul ühes hääles leiduvat motiivi või teemat jäljendatakse teises hääles. Imitatsiooni liikideks on range ehk reaalne, vaba ja tonaalne imitatsioon: range ehk reaalse imitatsiooni korral jäljendatakse motiivi või teema igat intervalli range täpsusega (imitatsiooni nimetatakse reaalseks, kui teemat ei muudeta tonaalsel põhjusel); vaba imitatsiooni korral võivad intervallide täpsed suurused jäljendamisel muutuda, kuid algne motiiv või teema peab jääma äratuntavaks; tonaalse imitatsiooni korral muudetakse teema teatud helisid nii, et imiteeriv hääl püsiks algsega samas helistikus; 16. sajandi muusikas kasutati põhiliselt reaalset imitatsiooni. Tonaalne imitatsioon pääses maksvusele 17.-18. sajandil, muutudes valitsevaks näiteks Johann Sebastian Bachi ja Georg Friedrich Händeli muusikas. Imitatsioon võib olla ka varieeritud: augmentatsioonis: jäljendav hääl viiakse läbi teatud reegli järgi pikendatud helivältustes; diminutsioonis: jäljendav hääl viiakse läbi teatud reegli järgi lühendatud helivältustes. Kui jäljendav hääl on inversioonis ehk peeglis, siis selles toimub võrreldes algse häälega intervallide pööramine horisontaaltelje suhtes; retrograadis ehk vähikäigus, siis alustatakse selles motiivi või teema läbiviimist võrreldes algse häälega tagantpoolt ettepoole. Imitatsiooni võib läbi viia erineva ajalise tihedusega. Kui imiteeriv hääl algab algsest läbiviimisest varem, nimetatakse seda tiheläbiviimiseks ehk strettoks. Imiteeriv hääl võib jääda transponeerimata (läbiviimine priimis või oktavis) või seda võib läbi viia transponeeritult mistahes astmelt (tüüpiliseks muuks läbiviimise astmeks on V, st läbiviimist kvindis). Range imitatsiooni realiseerimise juhist ja realisatsiooni ennast nimetatakse kaanoniks. jäljendamine
Aleksandr Skrjabin

Aleksandr Skrjabin (vene keeles Александр Николаевич Скрябин; 6. jaanuar 1872 (vkj 25. detsember 1871) – 27. aprill 1915) oli vene helilooja ja pianist, kelle looming oli Chopini helikeelest inspireerituna väga lüüriline. Võrdlemisi sõltumatult Arnold Schönbergist töötas Skrjabin välja isikupärase helikeele, mis ennetas dodekafooniat ja serialismi. Skrjabin on mõjutanud selliseid heliloojaid nagu Sergei Prokofjev ja Igor Stravinski. Skrjabin on üks uuenduslikumaid ja vastuolulisemaid varajase modernismi heliloojad.
Võrkpalli Balti liiga

See artikkel räägib meeste liigast. Naiste liiga kohta vaata artiklit Naiste Balti liiga (võrkpall). Võrkpalli Balti liiga (sponsornimega Cronimet liiga) on Balti riikide võrkpalliliiga. Liiga alustas 1. oktoobril 2005 Eesti ja Läti ühisliigana. Osalejateks on Eesti, Läti ja Leedu võrkpalliklubid. Hooajal 2024/25 osalevad liigas 7 meeskonda – 4 Eestist (Bigbank Tartu, Pärnu VK, Selver x TalTech ja Barrus Võru VK) ja 3 Lätist (Ezerzeme/DU, Jēkabpils Lūši ja Robežsardze/Rīga); Leedust ühtegi võistkonda osa ei võta. Schenker Liiga (Schenker League) (2005–2015) Saja Liiga (League of Hundred) (2015/2016) Credit24 Meistriliiga (Credit24 Champions League) (2016–2022) Võrkpalli Balti liiga (Baltic League) (2022–2023) Cronimet liiga (Cronimet League) (2023–) Eesti meistrivõistlused võrkpallis Eesti karikavõistlused võrkpallis Võrkpallis käivitub Eesti ja Läti ühisliiga Delfi, 28.09.2005. Cronimet liiga 2024-25 Eesti Võrkpalli Liit (vaadatud 24.09.2024). Ametlik koduleht Võrkpalli Balti liiga Eesti Võrkpalli Liidu kodulehel CEV koduleht
Arved klaariks

Nime "Arved klaariks" kannavad eesti keeles mitu filmi: "Arved klaariks" (originaalpealkiri "Payback") on USA 1999. aasta põnevusfilm Mel Gibsoniga peaosas. "Arved klaariks" (originaalpealkiri "Gettin' Square") on 2003. aasta Austraalia-Suurbritannia krimikomöödia.
Nelikliit

Nelikliidu nime all on tuntud mitu ajaloolist riikide liitu: Nelikliit oli 1673. aastal Prantsuse-Hollandi sõjas sõlmitud liit Hollandi, Saksa-Rooma riigi, Hispaania ja Lotringi hertsogiriigi vahel; Nelikliit oli 1718. aastal moodustatud liit Austria, Hollandi, Prantsusmaa ja Suurbritannia vahel; Nelikliit oli 1815. aastal Napoleoni sõdade järel sõlmitud liit Austria, Preisimaa, Suurbritannia ja Venemaa vahel; Nelikliit oli 1834. aastal moodustatud liit Hispaania, Portugali, Prantsusmaa ja Suurbritannia vahel; Nelikliit oli Austria-Ungari, Saksamaa, Osmanite riigi ja Bulgaaria liit Esimeses maailmasõjas, mis on rohkem tuntud Keskriikide nime all.
Kriitiline punkt

Kriitiline punkt on füüsikalises keemias ja termodünaamikas aine olekuga seotud mõiste, mis määrab ainele iseloomulikud temperatuuri ja rõhu väärtused, mille juures lakkab faaside erinevus. Kahefaasilises süsteemis on siis mõlema faasi kõigil parameetritel ühesugused väärtused: kriitiline temperatuur, kriitiline rõhk, kriitiline tihedus (molaarmaht). Tuntuim on kriitilist olekut väljendav punkt ühekomponendilises süsteemis vedelik–gaas. Aine faasidiagrammil asetseb kriitiline punkt faasidevahelise kõvera lõpp-punktis, kus aine termodünaamilises tasakaalus olevad faasid muutuvad omadustelt ühesugusteks. Kriitilisest väärtusest kõrgemal temperatuuril ei ole võimalik gaasi (auru) vedelikuks kondenseerida, ükskõik kui palju rõhku suurendada. Selles olekus ainet nimetatakse ka ülekriitiliseks vooliseks. Molekulaarsel tasandil saab niisuguse voolise käitumist kirjeldada sellega, et rõhu suurendamisel kriitilise punktini väheneb gaasi molekulide omavaheline kaugus sedavõrd, et see ei erine enam vedeliku molekulide vahekaugusest. Ainesegude ja lahuste korral lisanduvad tasakaalupunktile vedelik–gaas ka samas agregaatolekus aine eri faasid. Seetõttu võib kriitilisi punkte olla mitu ja segusid (lahuseid) iseloomustatakse täiendavalt komponentide kriitilise kontsentratsiooniga. Faasisiire Ülekriitiline süsinikdioksiid
Von Bocki maja

Von Bocki maja (varem kõnekeeles ka Marksu maja) on Tartu Ülikooli õppehoone Tartus aadressil Ülikooli tänav 16. Von Bocki maja on kivist ja varaklassitsistlikus stiilis. Selle laskis ehitada raehärra D. H. Wilcke pärast 1775. aasta suurtulekahju ja see valmis 1780. Selle ostis temalt riiginõunik polkovnik Magnus Johann von Bock, kes ehitas kõrvale teisegi maja. 1802. aastal andis Bock maja ühe korruse ülikoolile tasuta kasutada. Ülikooli taasavamise aktus peeti Bocki majas, loenguid hakati selles pidama 1802. aasta maist. Pärast ülikooli peahoone valmimist 1809 jäi von Bocki maja ülikooli käsutusse. 1823–1839 oli maja omanikuks E. von Loewenstern. [küsitav] 1839 ostis maja Tartu ülikool. 1839 hakkas majas tegutsema õppejõudude ja üliõpilaste ajaviiteklubi Akademische Musse. Selles majas sai endale ruumid ka Õpetatud Eesti Selts, 1840 paiknes majas seltsi raamatukogu. 1845–1847 asusid majas kliinikud, sest parasjagu renoveeriti Toomemäe kliinikuid. 1848–1856 asus hoones Veterinaariakool, hilisem Veterinaaria instituut, mis seejärel kolis Narva maanteele rajatud õppehoonesse. 1856 remonditi hoone jälle Akademische Musse tarbeks. Peale klubi oli hoones 19. sajandi teisel poolel rektori ametikorter ja ülikooli polikliinik. 19. sajandi lõpust kuni II maailmasõjani oli hoone teine korrus matemaatika instituudi käsutuses. Teises maailmasõjas hävis hoone katus. 1950. aastatel ehitati ümber teine korrus. Nõukogude ajal oli hoone niinimetatud punaste kateedrite käsutuses (teadusliku kommunismi ja kommunistliku partei ajaloo kateedrid). Hiljemalt 1970. aastatel hakati eelmainitud põhjustel hoonet hüüdma Marksu majaks. 1970.–1990. aastatel olid majas ka ajaloo-keeleteaduskonna, hiljem ajalooteaduskonna ja filoloogiateaduskonna dekanaadid, ülikooli trükiste müügipunkt, pedagoogikakateeder ja ülikooli allüksused. 1994 kolis filosoofiateaduskond (sh endine ajalooteaduskond) oma vastvalminud majja Lossi tänav 3. 2007 maja renoveeriti ning raekojapoolsele välisküljele maaliti Tartu Ülikooli peahoonet kujutav seinamaal Louis Höflingeri 1860. aastal valminud litograafia põhjal. "Von Bocki majast". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. mai 2008. Vaadatud 22. märtsil 2010. Ülikooli peahoonel on tähtpäev[alaline kõdulink], E. Puusemp Von Bocki maja Von Bocki maja kultuurimälestiste riiklikus registris