laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kiisa jaama tee

Kiisa jaama tee (registrinumbriga 11243) on kõrvalmaantee Saku vallas Kiisa alevikus. Tee pikkus on 0,6 km. Tee saab alguse Tõdva–Hageri tee kuuendal kilomeetril ning lõpeb Kiisa raudteejaama juures. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kolme truupi. Teele jääb üks nimetu bussipeatus. Teega ristub esimesel kilomeetril Kirdalu–Kiisa tee. Tee alguses on asfaltkate, keskel on mustkate ja lõpus on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kiisa–Maidla tee

Kiisa–Maidla tee (registrinumbriga 11244) on kõrvalmaantee Saku ja Saue vallas. Tee pikkus on 8,4 km. Tee saab alguse Tõdva–Hageri tee seitsmendal kilomeetril Kiisa aleviku ja Roobuka küla piiril (Saku vald) ning lõpeb Ääsmäe–Hageri tee seitsmendal kilomeetril Maidla ja Pärinurme küla piiril (Saue vald). Tee kulgeb läbi Roobuka ja Maidla küla ning Kiisa aleviku. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 14 truupi. Teele jääb 1 bussipeatus: Maidla. Tee esimene kilomeeter on asfaltkattega, järgneb kruusatee ja tee viimane kilomeeter on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus on tee esimesel 2,7 kilomeetril 500–1000 autot ööpäevas, edasi 200–500 autot ööpäevas. Kiisa alevikus on kiiruspiirang 50 km/h. Samas on tee ka valgustatud.
Metropolis Pt. 2: Scenes from a Memory

"Metropolis Pt. 2: Scenes from a Memory" on Ameerika progressiivse metal'i ansambli Dream Theater kuues stuudioalbum, mis ilmus 1999. aastal. See oli ansambli esimene stuudioalbum, kus nende uus liige Jordan Rudess mängis klahvpille, mõjutades tugevalt nende loomingut. Fännid võtsid selle plaadi innukalt vastu ning pidasid seda paremaks kui eelmist stuudioalbumit "Falling Into Infinity". Muusikaliselt sarnaneb plaat väga nende teise stuudioalbumiga "Images and Words", tegelikult on terve plaat järjeks nende "Images and Wordsi" loole "Metropolis Pt. 1: The Miracle and the Sleeper". "Metropolis Pt. 2" jutustab terve loo mehest, kes hüpnoteraapia abil õpib tundma oma eelmist elu. Peategelane Nicholas saab teada, et oli eelmises elus neiu Victoria, kes tapeti jõhkralt, ning Nicholas soovib saada teada, miks ja kuidas see juhtus. Scene One: Regression "Scene Two: I. Overture 1928" "Scene Two: II. Strange Deja Vu" "Scene Three: I. Through My Eyes" "Scene Three: II. Fatal Tragedy" "Scene Four: Beyond This Life" "Scene Five: Through Her Eyes" "Scene Six: Home" "Scene Seven: I. The Dance of Eternity" "Scene Seven: II. One Last Time" "Scene Eight: The Spirit Carries On" "Scene Nine: Finally Free"
Overture 1928

"Overture 1928" on Ameerika progressiivse metali ansambli Dream Theater stuudioalbumi "Metropolis Pt. 2: Scenes from a Memory" teine muusikapala. "Overture 1928" on muusikaliselt seotud looga "Metropolis Pt. 1: The Miracle and the Sleeper" albumilt "Images and Words" ning sarnaneb ka lugudega "Strange Deja Vu", "Dance of Eternity", "One Last Time" ja "Finally Free", mis pärinevad kõnealuse looga samalt plaadilt. Esimesed kümme sekundit palast on samad mis "Metropolis Pt. 1: The Miracle and the Sleeperi" pealt, ainult süntesaatori toon on aste madalam. Järgnevad trummid 00:11-00:25, mis on sarnased "Dance of Eternityiga". Edasi 00:26-00:44 on elektrikitarri käik, mis on peaaegu sama, mis järgmises loos "Strange Deja Vu" ning sealt edasi süntesaatori käik kuni 1:00 sarnane sama looga. 1:16-1:32 on süntesaatori soolo, mida saadab sama elektrikitarrikäik, mis oli 00:26-00:44. 1:33-1:49 on sama käik elektrikitarril, mida laulja James LaBrie laulis "Metropolis Pt. 1: The Miracle and the Sleeperi" lõpus. 1:50-2:04 on elektrikitarri käik klaveri saatel, mis esineb hiljem ka mõnevõrra muudetud kujul "One Last Time'is". 2:05-2:21 tuleb kordamisele 00:26-00:44 soolo tavalise beati saatel, millele järgneb 2:22-2:39 elektrikitarri soolo, mis omakorda kordub hiljem "Finally Free's" mõnevõrra aeglasema tempoga. Sealt edasi 2:53-3:01 esineb käik "Dance of Eternityst". 3:03-3:19 on süntesaatori soolo, mida saadab esimest korda duubelpedaal trummidel, millele järgneb 3:20-3:27 elektrikitarri käik, mis hiljem tuleb kordamisele "Strange Deja Vus", ning lugu lõpeb trummide ja elektrikitarri harmoniseerumisega. Sama käiguga hakkab ka järgmine lugu "Strange Deja Vu", tekitades tunde, et "Overture 1928" on ainult instrumentaalne eellugu. Kuid see on täiesti loogiline, kuna kõik lood on omavahel teineteise läbi seotud ning kõik toimub ajalises järgnevuses.
Christian Panucci

Christian Panucci (sündinud 12. aprillil 1973 Savonas) on Itaalia endine jalgpallur, kes mängis kaitses põhiliselt paremal äärel. Genoas karjääri alustanud Panucci on siiski enamuse ajast mänginud välismaa suurklubides, nagu Madridi Realis ja Chelseas ning kodumaa klubides AS Roma ja Parma F.C.. Itaalia rahvuskoondises mängis Panucci aastatel 1994–2004. Selle ajani kuulus ta koondisse 48 korda ja lõi 2 väravat. Ta oli Itaalia koondise koosseisus nii 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel kui ka 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Kui Itaalia koondise peatreeneriks sai Roberto Donadoni, pääses ta uuesti rahvuskoondisse. 2008. aasta Euroopa meistrivõistluste alagrupi teises kohtumises Rumeenia vastu lõi ta 1:1 viigivärava ja sellise tulemusega mäng ka lõppes. Ta lõpetas koondisekarjääri pärast 2008. aasta Euroopa meistrivõistlusi. Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on Panucci tegutsenud treenerina. Aastatel 2017–2019 oli ta Albaania jalgpallikoondise peatreener. Serie A meistritiitel: 1993–94, 1995–96 Itaalia superkarikas 1993, 1994 UEFA Meistrite Liiga meistritiitel 1993–94 Euroopa superkarikas 1994 UEFA Meistrite Liiga meistritiitel 1997–1998 Intercontinental Cup 1998 Itaalia karikas 2006–07, 2007–08 Itaalia superkarikas 2007 Christian Panucci on 181 cm pikk. Christian Panucci mängud rahvuskoondises
Aino-Helene Valgma

Aino-Helene Valgma (aastatel 1961–1982 Aino-Helene Annion; 19. veebruar 1934 Jalase, Rapla vald – 4. veebruar 1997 Sõmeru vald) oli koduloolane, pedagoog, Jalase külaelu arendaja. Ta lõpetas aastal 1961 geograafiaõpetajana Tallinna Pedagoogilise Instituudi. Aino-Helene Valgma hukkus aastal 1997 autoõnnetuse tagajärjel. Tema vend oli arstiteadlane, Tartu Ülikooli professor Kaljo Valgma (1931–2015). Valgma, Aino 1991. Me tuleme loodusest. Eesti Loodus nr 9/10, lk 549–552. Tamla, Ülle; Valgma, Aino (koost.) 1997. Jalase küla aja ja looduse lood. Jalase: Avita. Rummo, Tiit; Rute, Malle; Valgma, Aino 1998. Kodulugu (1. osa). Tallinn: Avita. 1993 – Eesti taassünni auhind 1995 – Aasta naine
Killustatuse ajastu

Killustatuse ajastu oli periood Vana-Hiina ajaloos aastatel 265–618. Seda ajastut iseloomustab varase aadelkonna moodustanud mõjukate perekondade ja sõjameeste dünastiate esilekerkimine. Hani dünastia lõplik kokkuvarisemine 220. aastal viis keisririigi lagunemiseni kolmeks rivaalitsevaks riigiks: Wei riik (220–264), Wu riik (222–280), Shu Hani riik (221–223). See juhatas sisse pika poliitilise killustatuse ajastu. Lääne-Jini dünastia (265–316) Ida-Jini dünastia (317–419) Liu Songi dünastia (420–479) Qi dünastia (479–501) Liangi dünastia (502–556) Cheni dünastia (557–589) Sui dünastia (581–618)
Tangi dünastia

Tangi dünastia oli dünastia, mille järgi nimetatakse Hiina ajaloo ajajärku aastatel 618–907 pKr varajase keisririigi ajal. Tangi dünastia tuli Hiinas võimule pärast killustatuse ajastut ja Sui dünastiat ja taastas keisririigi ühtsuse. Tangi riik toetas mitmeid suguvõsasid, moodustades neist nimekirja ning paigutades mõjuvõimsaid klanne nende liikmete ametikohtade põhjal hierarhiasse. Kõrgete ametnike pojad said automaatselt õiguse kohale riigiametis. Seadusega jaotati kogu elanikkond ametnikeks, lihtinimesteks ja alamrahvaks ehk orjadeks. Riik toetas ja soosis nii budismi kui ka taoismi ning religioossed institutsioonid olid maksudest vabastatud. Segaduste sajandil, mis kestis Tangi viimastel kümnenditel kuni Songi dünastia rajamiseni 960. aastal, läks võim kõigepealt kohalike sõjaväepealike ning siis nende ihukaitsevägede kätte. Songi ajastul (960–1279) domineeris valitsuses tsiviileliit, keda võeti ametisse eksamineerimise teel, mis sai Songi ajal üldkehtivaks viisiks tähtsasse ametisse pääsemisel. See tekitas uue õpetlasideaali – õpetlasametnikud, kes olid saanud põhjaliku koolituse kunstides ja muudel intellektuaalsetel aladel.
Ludmilla Toon

Ludmilla Toon (sündinud 9. juunil 1946 Tartus) on eesti muusikapedagoog ja koorijuht. Ta on lõpetanud Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli 1966. aastal koorijuhi ja muusikaõpetaja erialal ning Tallinna Riikliku Konservatooriumi 1972. aastal samal erialal. Aastatel 1970–1979 ja 1989–1991 õpetas ta Kingissepa Lastemuusikakoolis klaverit ja muusikaliteratuuri. Ludmilla Toon on olnud ka 130-aastase Saaremaa segakoori Lyra koorijuht. Ta on asutanud ka kirikumuusika kooli. Aastail 1999–2006 oli ta Saaremaa Muusikahariduse Sihtasutuse kaudu Kuressaare Ooperipäevade korraldaja. 1993 Eesti Taassünni auhind 1998 Saare maavalitsuse teeneteplaat 2000 Saaremaa aasta naine 2000 Hendrik Krummi nimeline kultuuristipendium 2004 Valgetähe V klassi teenetemärk Eme Kallas. Saaremaa koorilaulu elav ajalugu ehk Lyra 120. Saarte Hääl, 19. mai 2008 Ooperipäevade alustala Ludmilla Toon pole seniajani ooperit unustanud. Saarte Hääl, 25. juuli 2014. Brinkmann, Koit. Saaremaa aasta naine jättis 24 ettevõtet rahata. Delfi Ärileht, 21. juuni 2007. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
1980. aasta muusikas

◄◄ | ◄ | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980. aasta muusikas Teised sündmused • 1980. aasta kirjanduses  • 1980. aasta kunstis  • 1980. aasta spordis Aastad muusikas • 1980 sündinud muusikainimesed  • 1980 surnud muusikainimesed 1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus "Camelot" – Broadway taasettekanne David H. Kochi teatris "West Side'i lugu" (Leonard Bernstein) – Broadway taasettekanne Minskoffi teatris "Can't Stop the Music" "Fame" Eurythmics Propeller R.E.M. Thalía[küsitav] Gentle Giant Led Zeppelin The Eagles Wire 10. juuli – Jessica Simpson, USA poplaulja 18. detsember – Christina Aguilera, USA poplaulja 18. mai – Ian Curtis, Inglise laulja ja laulukirjutaja, Joy Divisioni liige (23) 21. juuli – Bert Kaempfert, Saksamaa orkestrijuht (56) 20. august – Joe Dassin, USA laulja ja laulukirjutaja (41) 15. september – Bill Evans, USA džässpianist (51) 8. detsember – John Lennon, Inglise laulja ja laulukirjutaja, The Beatlesi liige (40)
Yuani dünastia

Pärast Songi dünastia lagunemist valitsesid Hiinat mongolid Yuani dünastia (1279–1368) nime all. Mongolid jagasid elanikkonna rahvusgruppidesse. Iga grupp allutati erinevatele maksustamisalastele, seadusandlikele ja administratiivsetele reeglitele, mis kõik tulenesid rahvuslikust päritolust. Eriti karmid kitsendused kehtestati hiinlastele, kellel keelati relvade omamine, avalike koosolekute pidamine, segaabielud mongolitega või mongoli nimede panek. Neile kehtestati ka üle jõu käivad maksud ja suur osa nende maast konfiskeeriti. Elanikkond jaotati kastidesse – talupojad, arstid, sõdurid, käsitöölised, meelelahutajad, kaevurid – ning ühest kastist teise liikumine oli keelatud. Yuani dünastia: Hubilai-khaan 1279–1294; Temur Oležeitu 1294–1307; Haišan 1308–1311; Ayurbarwada 1311–1320; Šidebala 1321–1323; Yesun Timur 1323–1328; Tugh Timur 1328–1329, 1329–1332; Hošila 1329; Toghon Timur 1333–1368.
Moldoveanu

Moldoveanu on mägi Transilvaania Alpides Făgărași mäestikus. Selle tipp on Rumeenia kõrgeim mäetipp.  Moldoveanu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aasta naine

Aasta naine on auhind, mida annab alates 1993. aastast igal aastal Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon. Sama organisatsioon on välja andnud ka aastate naise aunimetust. Aasta naise auhinna on pälvinud 1993 – Daisy Järva, turismiettevõtja ja turismiettevõtete koostöö edendaja 1994 – Heidi-Ingrid Maaroos, arstiteadlane, Eesti perearstinduse algataja 1995 – Aino Valgma, koduloolane ja kohaliku elu edendaja 1996 – Annely Ojastu, invasportlane, paraolümpiamängude kuldmedalivõitja 1997 – Ivi Eenmaa, raamatukogundustegelane ja poliitik 1998 – Liis Klaar, Pelgulinna Sünnitusmaja Toetusfondi nõukogu esimees, Riigikogu liige aastatel 1999–2003, hilisem Eesti Lion’si piirkonna asekuberner 1999 – Tiia-Ester Loitme, dirigent 2000 – Žanna Botvinkina, Kehra Tselluloosi- ja Paberivabriku Horizon tegevjuht 2001 – Leida Kikka, ASi Samelin juhatuse esimees ja tegevdirektor 2002 – Merike Martinson, arst ja munitsipaalpoliitik 2003 – Birute Klaas, Tartu Ülikooli prorektor 2004 – Marika Mikelsaar, mikrobioloog 2005 – Signe Ratso, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi asekantsler 2006 – Maie Orav, tantsupedagoog, esimese Eesti meeste tantsupeo mõtte algataja ja pealavastaja 2007 – Anna Levandi, treener 2008 – Kauksi Ülle, võro luuletaja ja kultuuritegelane 2009 – Aet Maatee, Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse juht 2010 – Kristina Šmigun-Vähi, suusataja 2011 – Tea Varrak, riigiametnik ja teadusadministraator 2012 – Maike Parve, naistearst 2013 – Katri Raik, Narva kolledži direktor 2014 – Reet Aus, moe-, teatri- ja filmikunstnik 2015 – Marina Kaljurand, Eesti välisminister 2016 – Helve Särgava, Harju maakohtu juht 2017 – Mari-Liis Lill, näitleja ja lavastaja 2018 – Eva Truuverk, maailmakoristuspäeva "Teeme ära!" eestvedaja 2019 – Emöke Sogenbits, HANZA Mechanics Tartu ja Narva tehaste juht 2020 – Irja Lutsar 2021 – Katrina Lehis 2022 – Johanna-Maria Lehtme 2023 – Astrid Kannel Aastate naine Aasta ema Aasta aatenaine EENA: Aasta naine (puhverdatud)
Robert Stevenson

Robert Stevenson Robert Stevenson (1905–1986), inglise filmilavastaja Robert Stevenson (1915–1975), USA näitleja Robert Stevenson (1772–1850), šoti tuletornide insener Robert Louis Stevenson (1850–1894), šoti kirjanik, eelmise pojapoeg
Bodø

Bodø (Lule saami keeles Bådåddjo) on linn Norras, Nordlandi maakonna ja Bodø valla keskus. Bodø elanike arv oli 2008. aasta andmetel 36 073. Linna pindala oli 13,81 km², rahvastiku tihedus 2467 in/km². Bodø sai linnaks aastal 1816. 2024. aastal on Bodø koos Tartu ja Bad Ischliga Euroopa kultuuripealinn. Linnas tegutseb jalgpalliklubi FK Bodø/Glimt. Bodø lennujaam Bodø sadam Tettsteders befolkning og areal  Bodø – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
August Schmidt

August Schmidt on olnud mitme tuntud inimese nimi: August Torma (1895–1971), Eesti diplomaat August Heinrich von Schmidt (1760–1841), Eesti vaimulik
Mingi dünastia

Mingi dünastia valitses Hiinat aastail 1368–1644. Mingi dünastiale pani aluse endine talupoeg ja buda munk Zhu Yuanzhang. Ta sai võimule pärast põua, üleujutuste ja rahandussüsteemi kokkuvarisemise põhjustatud laiade rahvahulkade mässe, mis kukutasid Mongoli dünastia. Püüdes vähendada talupoegade viletsust, tugevdas Zhu (keiser Hongwu) keiserlikku autokraatiat ja vähendas päritavaid ametikohti. Hongwu jaotas rahva päritavateks seisusteks: talupoegadeks, sõduriteks ja käsitöölisteks. Mongolite dünastia oli viinud Hiina rahvusvahelise kaubanduse ja diplomaatiliste suhete maailma teiste riikidega võrdseks, Ming aga püüdis restaureerida Tangi-aegset Hiina-keskset maailma. Hongwu 1368–1398; Jianwen 1399–1402; Yongle 1403–1424; Hongxi 1435; Xuande 1426–1435; Zhengtong/Tianshun 1436–1449/1457–1464; Jingtai 1450–1457; Chenghua 1465–1487; Hongzhi 1488–1505; Zhengde 1506–1521; Jiajing 1522–1567; Longqing 1567–1572; Wanli 1573–1620; Taichang 1620; Tianqi 1620–1627; Chongzhen 1628–1644.
Lepidopteroloogia

Lepidopteroloogia ehk liblikateadus on teadusharu, mis tegeleb liblikaliste (Lepidoptera) uurimisega. Liblikauurijate rahvusvaheline organisatsioon on Lepidopteristide Ühing, mis asutati 1947. Eesti liblikateaduse alusepanijaid on Wilhelm Konstantin Petersen. Eestikeelsete liblikamäärajate peamisi koostajaid on olnud Jaan Viidalepp, liblikate ökoloogiaga tegeleb Toomas Tammaru. 26. septembril 1998 asutati Eesti Lepidopteroloogide Selts, mille eesmärk on Eesti liblikate süstematiseerimine, nende leviku kaardistamine ja vastavateemalise kirjanduse väljaandmine. Nii näiteks annab selts välja ajakirja Lepinfo. Alates 2014 valib ELS aasta liblikat. 2017 valiti Eesti rahvusliblikaks pääsusaba. Geoffrey de Havilland Vladimir Nabokov Camille Saint-Saëns Friedrich von Hoyningen-Huene Julius Kennel Tõnu Möls Johann Heinrich Wilhelm von Nolcken Wilhelm Konstantin Petersen Hans Remm Toomas Tammaru Jaan Viidalepp Eesti Lepidopteroloogide Selts Soome Liblikauurijate Selts Ajakiri Lepidopteroloogiline informatsioon
Kiisa–Kohila tee

Kiisa–Kohila tee (registrinumbriga 11245) on kõrvalmaantee Saku ja Kohila vallas. Tee pikkus on 7,1 km. Tee saab alguse Tõdva–Hageri tee kaheksandal kilomeetril Roobuka küla (Saku vald) ja Aespa küla (Kohila vald) piiril ning lõpeb Kernu–Kohila tee viieteistkümnendal kilomeetril Masti küla ja Kohila alevi piiril (Kohila vald). Tee kulgeb läbi Roobuka, Aespa, Vilivere ja Masti küla ning Kohila alevi. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 7 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on pinnatud kruusatee, esimesel kilomeetril on ka lõik mustkattega teed. Tee on klassita. Liiklussagedus on esimesel poolel kilomeetril kuni 200 autot ööpäevas, järgmisel kahel kilomeetril 500–1000 autot ööpäevas ning edasi 200–500 autot ööpäevas. Kohila alevis on kiiruspiirangud 50 ja 70 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Narvik

Narvik on linn Norras Nordlandi maakonnas Ofoteni ringkonnas põhja pool põhjapolaarjoont Ofotfjordeni idaosa lõunarannikul Rombakeni ja Beisfjordeni vahelisel Narviki poolsaarel, Narviki valla keskus. Golfi hoovuse tõttu on kliima suhteliselt leebe. Kuigi linn paikneb põhjalaiusel 68°25', on külmima kuu jaanuari keskmine temperatuur –4,5 °C ja aasta keskmine temperatuur 3,7 °C. Narvikis on tähtis sadam, mis Golfi hoovuse tõttu on aasta ringi jäävaba. Selle kaudu eksporditakse Rootsi Kiruna piirkonna rauamaaki. Narviki raudteejaam on Euroopa põhjapoolseim raudteejaam (pisut lõunapoolsem on Murmanski raudteejaam. Lõuna-Rootsist saab sinna Kiruna kaudu sõita ilma ümberistumisteta. Ülejäänud Norra raudteevõrguga (mille põhjapoolseim jaam on Bodø raudteejaam) ühendus puudub. Linna lähedal on Narviki Framnesi lennujaam, mis teenindab ainult väiksemaid lennukeid. Umbes 80 km kaugusel Evenesi vallas on suurem lennujaam – Harstad/Narviki lennujaam. Asula tekkis pärast seda, kui rajati raudtee Malmbanan Kiruna rauamaagimaardla paremaks kasutamiseks. Teise maailmasõja ajal oli Narvik Saksamaa sõjatööstusele eriti tähtis, sest sealtkaudu viidi Saksa okupatsiooni ajal Norrast Saksamaale Rootsi rauamaaki. Seda veeti sealt eriti Emdenisse, mis oli peaaegu kogu 20. sajandi jooksul põhiline sadamalinn, kust rauamaak Ruhri piirkonda saabus. 9./10. aprillil algas Narviki lahing linna vallutamiseks. Lahingu käigus purustasid Saksamaa pommituslennukid Heinkel He 111 suure osa linnast. Sadam ja linn jäid peaaegu sõja lõpuni sakslaste kätte. Pärast sõda taastati linn peaaegu täielikult. Narvikis on sündinud kahevõistleja Kristian Hammer ja džässlaulja Kjersti Stubø. Narviki panoraam Vaade linnale Narvik Teise maailmasõja ajal Kiruna–Narviki rong  Narvik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ääsmäe–Hageri tee

Ääsmäe–Hageri tee (registrinumbriga 11247) on kõrvalmaantee Saue ja Kohila vallas. Tee pikkus on 13,2 km. Tee saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla maantee Ääsmäe liiklussõlmest Ääsmäe külas (Saue vald) ja lõpeb Kernu–Kohila tee üheksandal kilomeetril Hageri küla ja Hageri aleviku piiril (Kohila vald). Tee kulgeb läbi Ääsmäe, Tagametsa, Pärinurme, Maidla, Lümandu, Sutlema ja Hageri küla ning Hageri aleviku. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 10 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Teega ristuvad esimesel kilomeetril Ääsmäe traktori tee, Ääsmäe tee, Ääsmäe mõisa tee ja üks Ääsmäe liiklussõlme ühendusteedest ning seitsmendal kilomeetril Kiisa–Maidla tee. Kuni Ääsmäe teeni on tee asfaltkattega, järgneb lühike mustkattega teelõik. Kuni 4. kilomeetrini on tee pinnatud kruusatee, edasi jätkub kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus on kuni Kiisa–Maidla teeni 200–500 autot ööpäevas, edasi kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid teel pole. Teevalgustus on Ääsmäe liiklussõlme piirkonnas.
Püridoksiin

Püridoksiin on ühend, mis on üks kolmest (lisaks püridoksaalile ja püridoksamiinile) B6-vitamiini esinemisvormist. Püridoksiin aitab tasakaalustada naatriumi ja kaaliumi taset organismis ning edendab ka punaste vereliblede tootmist. Püridoksiini soovitatakse lastele, kel on õpiraskusi; see võib ära hoida kõõma, ekseemi ja psoriaasi tekke. Lisaks hoiab püridoksiin naistel tasakaalus hormonaalmuutusi ja tugevdab ka immuunsüsteemi. Püridoksiini puudus võib põhjustada aneemiat, närvi- ja nahaprobleeme ning suuhaavandeid. Püridoksiini molekul põhineb püridiiniringil, millega on liitunud üks metüül-, üks hüdroksüül- ja kaks hüdroksümetüülrühma. Püridiiniring on otseselt seotud ainult ühe vesinikuaatomiga. Keemiline valem C8H11NO3 Molaarmass 169,18 g/mol Sulamistemperatuur 159–162 °C B-rühma vitamiinid Vitamiinid
Raul Meireles

Raul José Trindade Meireles (sündinud 17. märtsil 1983 Portos) on endine Portugali jalgpallur (poolkaitsja). Portugali rahvuskoondises Meireles mängis aastatel 2006–2014 kokku 73 korda ja lõi 10 väravat. Esimene värav sündis 2008. aasta EM-i alagrupi esimeses mängus Türgi vastu 93. minutil. Porto Portugali meister: 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09 Portugali karikavõit: 2006, 2009, 2010 Portugali jalgpalli superkarikas: 2006, 2009, 2010 Chelsea FA Cup (1): 2011–12 UEFA Meistrite Liiga (1): 2011–2012 Fenerbahçe Süper Lig: 2013–14 Türgi karikas: 2012–13 Türgi superkarikas: 2014 Kuni 16-aastaste Euroopa meister: 2000 Kuni 21-aastaste EM-i pronksmedal: 2004 Raul Meireles on 180 cm pikk ja kaalub 77 kg.  Raul Meireles – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jaani seegi paviljon

Jaani seegi paviljon (ka: Jaani seegi muuseum) on Tallinna Linnamuuseumi filiaal, kus eksponeeritakse sellele kohale sajandeid tagasi asutatud Jaani seegi ja Kivisilla eeslinna ajalugu. Paviljon asub Tartu maantee läbimurde ääres ning selle ehitamise tõttu sõidutee kitsamaks tegemine põhjustas tallinlastes 2003. ja 2004. aastal suurt poleemikat, tekitades autojuhtide ja jalakäijate vahelise vastuseisu.[viide?] Paviljonis on näha 2003. aasta suvel ja sügisel toimunud väljakaevamistel päevavalgele tulnud hospidalihoone 14.–16. sajandist pärit kivimüürid. Müüride vahel on maasse süvistatud vitriinidesse paigutatud lähikonnast pärinevad arheoloogilised leiud: keraamika, raudesemete fragmente, münte. Ekspositsiooni täiendavad mahukad infotahvlid piirkonna ajaloost. Väljakaevamistel avastatud 13. sajandist pärineva keldri, 17. sajandi klaasimeistri töökoja ning kahe 19. sajandi elumaja varemed lubas muinsuskaitsenõukogu lammutada läbimurde ja maa-aluse autoparkla rajamise huvides. Arheoloog Villu Kadaka sõnul on seegisaali ajalooline telliskivipõranda rekonstruktsioon ekslikult laotud kunagisest põrandast madalamale, vundamendimüüride vahele, millega on tekitatud Tallinna ühe suurema keskaegse saali asemele hulk pisikesi ruumikesi, mistõttu ei saa külastajad tema hinnangul ettekujutust seal asunud suurejoonelisest hoonest[viide?]. Hoone on projekteerinud arhitektibüroo Ansambel. Tallinna Jaani Seegi kirik Härjapea jõgi Muuseumi koduleht
Keemiline aktiivsus

Keemiline aktiivsus näitab keemilise elemendi või ühendi reageerimisaktiivsust reaktsioonides. Metallide keemilist aktiivsust saab kindlaks teha metallide aktiivsuse rea abil, kus aktiivseim metall on liitium (Li) ja kõige vähem aktiivne on kuld (Au). Keemiline reaktiivsus