laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vaiguva

Vaiguva on küla (endine alev) Leedus Kelmė rajoonis, Vaiguva valla halduskeskus. Küla asub Knituva jõe kaldal. Vaiguvas on keskkool, raamatukogu ja postkontor. Vaatamisväärsusteks on aastal 2008 ehitatud kabel, aastal 1877 valminud kirik ja selle XVIII sajandil valminud kellatorn ning Vaiguva mõisa hoonetekompleks. Sealset mõisa on esimest korda mainitud XIV sajandil, küla ennast XV sajandil. Selle esimesteks omanikeks olid Kęsgailad. Mõisa ümber kujunes XVIII sajandil radiaalse põhiplaaniga alev, kuhu aastal 1719 ehitati ka kirik. Aastal 1776 sai Vaiguvast kohaliku kihelkonna keskus. Sajandi lõpus läks asula Ogińskite valdusse. Aastal 2008 ehitas kohalik elanik Pijaus Stulginskis külla kabeli. Vaiguva kabel Vaiguva kirik Vaiguva Koolimaja Alfonsas Eidintas – Leedu diplomaat Aleksandras Lileikis – Leedu politseinik, keda süüdistati holokaustis osalemises Mindaugas Norbutas – Leedu jooksja [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.01.2017. Pijus pastatė bažnyčią Küla portaalis vietoves.Lt
Aaro Toomela

Aaro Toomela (sündinud 23. juulil 1961) on eesti psühholoog. Ta lõpetas 1979. aastal Tallinna 2. Keskkooli, õppis aastatel 1979–1986 Tartu Riiklikus Ülikoolis, lõpetas selle pediaatrina ja omandas 2000. aastal Tartu Ülikoolis doktorikraadi tööga "Cultural-historical psychology: three levels of analysis". Toomela oli aastatel 1986–1993 Tartu Ülikooli Kliinikumi lastekliiniku neurorehabilitatsiooni osakonna neuroloog, 1993–2000 TÜ psühholoogiaosakonna lektor ja teadur, 1998–2002 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste sotsiaal- ja humanitaarainete õppetooli ülem, 2000–2002 ka TÜ eripedagoogika osakonna külalisprofessor, 2002–2007 professor, 2007–2009 haridusteaduskonna uurija-professor (osakoormusega), ühtlasi 2001–2007 Tallinna Ülikooli psühholoogia osakonna dotsent, 2007. aastast Tallinna Ülikooli professor. Toomela uurimisvaldkonnad on bioloogiline psühholoogia, aju ja kognitiivne areng, ajukahjustuste tagajärjed, kultuuri psühholoogilised toimemehhanismid, kvalitatiivsete meetodite rakendamine psühholoogias. Ta on avaldanud üle 50 teadustrükise. 2007 Tartu Ülikooli aumärk 1999. Ülevaade psühholoogiast: võrdlev psühholoogia. Tallinn: Koolibri. 2016. Kultuur, kõne ja minu ise. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. 2017. Minu Ise areng: inimlapsest inimeseks. Kirjastus Väike Vanker Publikatsioone ja elulugu[alaline kõdulink] Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 800-801, märksõna "Toomela, Aaro" "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Aaro Toomela Eesti Teadusinfosüsteemis
16

◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 10. aastad eKr | 0. aastad eKr | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | 40. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | ► | ►► 16. aasta pKr ... Agrippina noorem, Rooma keisrite Claudiuse naine, Caligula õde ja Nero ema ...
Tiikpuu

Tiikpuu ehk tekapuu (Tectona) on perekond troopilisi puid huulõieliste sugukonnast. Perekonda kuulub kolm liiki. Tectona grandis – suur tiikpuu – võrdlemisi laialt levinud liik Bangladeshis, Pakistanis, Indias, Tais, Hiinas Tectona hamiltoniana (dahati) – endeemne liik Myanmaris Tectona philippinensis (filipiini tiikpuu) – endeemne liik Filipiinidel tekapuit ehk tiikpuit
Olaf Millert

Olaf William Millert (6. september 1924 Tallinn – 15. veebruar 2017 Edina, Minnesota) oli eesti psühholoog USAs. Olaf Millert lõpetas 1943. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi. 1944. aasta sügisel põgenes ta Saksamaale, kus õppis Erlangen-Nürnbergi Friedrich-Alexanderi Ülikoolis. Seejärel siirdus ta Ameerikasse, kus lõpetas 1950. aastal USA Lõuna-Dakota osariigis asuva Siuox Fallsi Augustana kolledži. Magistritöö kaitses Olaf Millert Lõuna-Dakota ülikoolis Vermillionis. 1952. aastast oli ta Harvardi ülikooli doktoriõppes, kus tema juhendaja oli psühholoogiaprofessor Gordon Allport. Filosoofiadoktori väitekirja psühholoogia erialal kaitses Olaf Millert 1961. aastal. Aastail 1961–1995 töötas professor Olaf Millert USA Minnesota osariigis St Olafi kolledžis alates psühholoogia osakonna rajamisest kuni emerituuri siirdumiseni. 1965. aastal õpetas ta külalisprofessorina Tampere Ülikoolis. 2000. aastal asutas perekond Millert Olaf ja Juta Millerti fondi, mis võimaldab Eesti, teiste Balti riikide ja Skandinaavia üliõpilastel St. Olafi kolledžis õppida. Ta tegi ka ettepanekud, millele tuginedes said St. Olafi kolledži audoktoriks 2000. aastal Lennart Meri ja 2014. aastal Toomas Hendrik Ilves. Olaf Millert on teinud kaastööd nii ÜROle kui ka Ameerika Häälele ning osalenud Minnesota osariigi eestlustegevuses. Ta oli korp! Rotalia liige alates Erlangeni konvendi loomisest. Millertite Tallinna-kodu asus Luise tänavas. Olaf Millerti vanemad olid Eestist lahkunud enne teda, Eestisse jäi ta vanem vend Arved. Tema abikaasa oli Juta Millert. Ove Sander. Hüvasti, suur eestlane!, Postimees, 20. veebruar 2017
17

◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 10. aastad eKr | 0. aastad eKr | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | 40. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | ► | ►► 17. aasta pKr ... ... Ovidius, rooma luuletaja Titus Livius, rooma ajaloolane Gaius Julius Hyginus, rooma kirjanik
Morna oja

Morna oja on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Kõpu jõe parempoolne lisajõgi. Oja pikkus on 6,9 km, valgla pindala 7,8 km², langus 54,5 m ja lang 7,9 m/km. Oja saab alguse 110 m kõrgusel Sudiste külas ning suubub 55,5 m kõrgusel Morna ja Oti küla piiril paremalt poolt Kõpu jõkke 44,9 km kaugusel suudmest. Oja suue asub Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee 76. kilomeetri ligidal, Saviaru silla juures. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Morna oja Eesti looduse infosüsteemis Morna oja keskkonnaportaalis Morna oja Eesti looduse infosüsteemis Morna oja keskkonnaportaalis
Saviaru sild

Saviaru sild on sild Kõpu jõel, Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee ‎76. kilomeetril. Sild on ehitatud 1956. aastal. Sillateki pindala on 74 m², sõidutee gabariit 9 m, silla kogulaius 10 m ja silla kogupikkus 7 m. Teelõigul, kus sild asub, mõõdeti 2012. aastal ööpäevaseks liiklussageduseks 1026 autot. Sillaalust kutsub rahvasuu Kaali oruks. Riigimanteede sildade nimekiri seisuga 01.01.2009 Teeregister. Punktandmete aruanne. (vaadatud 28. juunil 2017) Sildade ülevaatus väljatöötatud BMS alusel aastatel 2010-2013. 2010. aasta tööd AS Teede Tehnokeskus. Maanteeamet. Tallinn 2010. Lk 36 "Saviaru sild tehakse korda liikluse all" Sakala, 4. juuni 2013
Arvutiõpetus

Arvutiõpetus (inglise computer studies) on õppeaine, kus õpetatakse arvutit kasutama. Eesti koolides algab arvutiõpetus 3. klassist.[viide?] Arvutiõpetuse õppekava Viljandi Kesklinna Koolis
Keskkonnahariduskeskus

Keskkonnahariduskeskus (ka loodushariduskeskus) on loodusest hoolivat ja keskkonnasäästlikku eluviisi (keskkonnaharidus) propageeriv asutus (keskus).[viide?] Eesti keskkonnahariduskeskusi: Jääaja Keskus Sagadi looduskool Tartu Keskkonnahariduse Keskus Tipu looduskool
Enesekaitse

Enesekaitse on vaimsete ja kehaliste käitumis- ja lähivõitlusvõtete kogum, mille eesmärk on vältida või tõrjuda rünnet enda vastu. Enesekaitse jaguneb tinglikult ennetavaks- ja kontakt-enesekaitseks; verbaalseks, relvata ja relvaga enesekaitseks. Relvaks võib olla isegi pastakas, sall või tool. Enesekaitse oskused on nõutud teatud ametialadel, nt politseinikel ja turvateenistujatel. Ennast kaitstes ei tohi Eesti Karistusseadustiku järgi ületada hädakaitse piire. Hädaseisund ja Hädakaitse Võitluskunstid Karistusseadustik, § 28. Hädakaitse
17. aprill

17. aprill on Gregoriuse kalendri 107. (liigaastal 108.) päev. Juliuse kalendri järgi 4. aprill (1901–2099). 1908 – Tartus avati Eesti esimene paikkino – elektriteater Illusion. 1932 – ilmuma hakkas ajakiri Eesti Maleilm. 1934 – riigivanem Konstantin Päts kohtus riigivanema kandidaadi Andres Larkaga. 1937 – siseminister Kaarel Eenpalu nimetas Kunda alevivanemaks alates 20. aprillist senise Voka vallavanema Kalju Otu. 1991 – Tallinna raekojas asutati Jaan Tõnissoni Instituut. 2002 – Vene Õigeusu Kiriku Tallinna ja kogu Eesti metropoolia registreeriti ametlikult Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku nime all. 1895 – Shimonoseki rahulepinguga lõpetati Esimene Hiina-Jaapani sõda. 1941 – Teine maailmasõda: Jugoslaavia kapituleerus Saksamaa ees. 1946 – Süürias kuulutati kolm päeva pärast Prantsusmaa vägede väljatõmbamist välja Süüria Araabia Vabariik. 1969 – Alexander Dubček sunniti lahkuma Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei esimese sekretäri ametikohalt.  Pikemalt artiklis Sündinud 17. aprillil 1855 – Semjon Vengerov, vene kirjanduskriitik, kirjandusajaloolane, bibliograaf ja toimetaja 1899 – Aleksander Klumberg, eesti kergejõustiklane 1908 – Elmar Tõldsepp, eesti vaimulik 1912 – Oskar Puhm, eesti vaimulik 1919 – Osvaldo Dorticós Torrado, Kuuba poliitik ja president 1959–1976 1920 – Edmonde Charles-Roux, prantsuse kirjanik 1939 – Paolo Fabbri, itaalia semiootik 1977 – Chad Hedrick, USA kiiruisutaja 1985 – Maiken Pius, eesti näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 17. aprillil 1761 – Thomas Bayes, inglise matemaatik ja presbüterlik vaimulik 1937 – Richard Antslang, Eesti politseiametnik 1941 – Eduard Kesk, Eesti sõjaväelane 1960 – Eddie Cochran, USA rock'n'roll'i laulja 1976 – Henrik Dam, taani biokeemik ja füsioloog 1993 – Nikolai Krjukov, vene teatri- ja filminäitleja 2008 – Mihhail Tanitš, vene luuletaja ja laulude sõnade autor 2012 – Toomas Taimla, eesti näitleja ja pokkerientusiast 2014 – Gabriel García Márquez, Colombia kirjanik Süürias Evakueerimise päev Ülemaailmne hemofiilia päev ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 173 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) 1941 : Yugoslavia surrenders history.com April 17, 1969: Day of the week dayoftheweek.org
Hard Rock Hallelujah

"Hard Rock Hallelujah" on Soome bändi Lordi heavy metal'i stiilis laul, mis võitis 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse. Laulu autor on Lordi laulja Tomi Putaansuu ehk Mr. Lordi. Laul ilmus Lordi albumil "The Arockalypse" ja singlina 19. mail 2006. Singli andis Soomes välja Sony BMG, Saksamaal Drakkar Entertainment ja selle produtseeris Jyrki Tuovinen. Laulu kestus helikandjal on 3 minutit 4 sekundit. Eurovisiooni lauluvõistlusel läbis laul 18. mail 2006 eelvooru ja võitis finaali, kogudes 292 punkti. See oli enne 2009. aastat Eurovisiooni lauluvõistlust ajaloos suurim punktisumma, kuid mitte ülekaalukaim võit, sest ka hääletanud maade arv oli rekordiline. Samuti oli see esimene võitjaks tulnud hard rock'i stiilis laul ja esimene Soome laul, mis pääses esimese viie hulka. 6. mail 2006 toimus Tamperes Soome Eurovisioonil osalemise 40. aastapäeva tähistav galakontsert-telesaade "Muistathan" ('Kas mäletad?'), millel kanti ette 12 valitud laulu Soomet esindanud laulude seas. Televaatajad hääletasid parimaks laulu "Hard Rock Hallelujah" (41,6% häältest). Laul ilmus ka 2007. aasta suvel ilmunud filmi "The Hills Have Eyes 2" soundtrack'il. Film "The Hills Have Eyes 2" ("Mägedel on silmad 2") on 1977. aastal valminud õudusfilmi uusversiooni järg, mille autor on uusversiooni stsenarist ja produtsent. Saksamaal sai singel kuldalbumi staatuse, kus auhind anti pidulikult üle 25. augustil 2006 Leipzigis. Laulule on tehtud kaks muusikavideot – esimene valmis 2006. aastal, mille lavastas Pete Riski ja teine, uuem, 2007. aastal Helsingis toimunud Eurovisiooni finaali jaoks, mille lavastas Antti J. Jokinen. Viimane video filmiti Lapimaa looduses ja stuudios. Video eelarve oli üle 200 000 euro. Lisaks Lordi liikmetele oli uuemas videos peaosaline Soome näitleja Jasper Pääkkönen.
Otto Wilhelm Thomé

Otto Wilhelm Thomé (22. märts 1840 Köln – 26. juuni 1925) oli saksa botaanik, illustraator ja pedagoog. Otto Wilhelm Thomé promoveeriti doktoriks Bonni Ülikoolis (varasem nimetus Rheinische Friedrich-Wilhelms-Universität Bonn) 13. detsembril 1862. 1876. aasta juunis määrati ta Vierseni kooli (Bürgerschule in Viersen) rektoriks. 1. aprillil 1880 Kölnis kõrgema linnakooli (höheren Bürgerschule in Köln) rektoriks. Otto Wilhelm Thomé initsiatiivil loodi 1887. aastal Kölnis Vorgebirgstori botaanikaaed. 1912. aastaks oli aia pindala 1,5 hektarit ja seal kasvas 1,4 miljonit taime. Botaanikaaia taimed olid osa Kölni koolide õppetööst. Thomé on mitmete õpikute autor. Ta on tuntust kogunud oma botaaniliste illustratsioonide koguga "Flora von Deutschland, Österreich und der Schweiz in Wort und Bild für Schule und Haus" (1885). Tema illustratsioone on kasutanud Ain Raal oma "Maailma ravimtaimede entsüklopeedias" (2010). Tema nimelühend on Thomé. Asplenium trichomanes – pruun raunjalg Digitalis purpurea - verev sõrmkübar Punica granatum L. – harilik granaadipuu Paris quadrifolia L. - harilik ussilakk Ranunculus acris L. - kibe tulikas Rosa canina L. – koer-kibuvits Salix alba L. - hõberemmelgas Scrophularia nodosa - harilik sealõuarohi Trifolium repens L. – valge ristik Otto Wilhelm Thomé im Historischen Archiv der Stadt Köln[alaline kõdulink] A. W. Thomé, Direktor Prof. Dr. Thome's Flora von Deutschland, Österreich und der Schweiz, 9. köide A. W. Thomé, Walter Migula, Prof. Dr. Thomé's Flora von Deutschland, Österreich und der Schweiz, 2. köide, 1903 Prof. Dr. Thomé, Otto Wilhelm- Flora von Deutschland, Österreich und der Schweiz - in Wort und Bild für Schule und Haus. Browsing Authors With Titles : "Thomé, Otto W. (Otto Wilhelm), 1840-: Direktor prof. dr. Thomé's Flora von Deutschland, Oesterreich und der Schweiz ..."
Portenschlagi kellukas

Portenschlagi kellukas (Campanula portenschlagiana, sünonüüm Campanula muralis) on kelluka perekonda kuuluv taimeliik. Liik on pärismaine Dalmaatsia mägedes Horvaatias. Rohkelt ja korduvalt õitseva potilillena on Portenschlagi kellukas saanud Eesti lillepoodides populaarseks eriti 2010. aastatel. Enamasti on tegu kultuursordiga 'Ambella'.
Mõnnuste Jumala Ilmumise kirik

Mõnnuste Jumalailmumise kirik on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saaremaal Saaremaa vallas Mõnnuste külas ja on tänapäeval varemeis. Saaremaa Kärla luterlikus kihelkonnas siirdus 1848. aastaks õigeusku 25,5% rahvast. Mõnnuste õigeusu kogudus asutati 14. juunil 1851. 1930. aastal oli koguduses 645 liiget. Mõnnuste Kolmainu Jumala Ilmumise kogudus oli Moskva Patriarhaadi Eesti piiskopkonnas esimene, mis likvideeriti kunstlikult 7. juunil 1950 usuasjade voliniku Aleksander Tarassovi ettepanekul Vene Õigeusu Kiriku Nõukogu (VÕKN) poolt. Pärast koguduse ametlikku sulgemist jätkusid teenistused köster Aleksander Alliku kodus kuni 1956. aastani. 1857. aastal ehitati Mõnnustesse õlgkatusega puukirik Mõnnuste mõisa rentniku Karolina Schulzi algatusel. Algelise pühakoja kõrvale paigaldati kirikukellad, kirikusse laudadest kujusein (ikonostaas). Puukiriku pühitses ülempiiskop Platon 21. septembril 1857 Jumala Ilmumise auks. Esimene jumalateenistus toimus kirikus 6. detsembril 1857. Kogudus tasus kiriku kasutamise eest üüri 200 rubla aastas. Kivikiriku ehitamist alustati 1866. aasta suvel ehitusettevõtja ja Kuressaare kaupmehe Ivan Konstantinovi poolt. Paekivist seintega kahe torniga kirik valmis 1868. aastal ja pühitseti Kolmainu Jumala Ilmumise auks sama aasta 6. jaanuaril. 1870. aastal kinkis koguduse liige Ivan Tšetverkin kirikule uue kujuseina. Vana ikonostaas anti üle 1873. aastal avatud Tiirimetsa Kristuse Sündimise kirikule. Baaside tulekuga 1940. aastal lammutati kiriku kellatorni kiiver, mis segas pühakoja lähedal asuvalt NSV Liidu sõjaväelennuväljalt lennukite õhkutõusmist ja maandumist. 1950. aastal võõrandati kirikuhoone lennuvälja personalile kasiino hooneks. Pühakojast 30 meetri kauguselt möödus sõjaväelennuvälja põhistardirada ja kiriku 20 meetri kõrgune kellatorn segas lennuliiklust. Tänapäeval on kirik varemeis, EAÕK alustas kiriku ümbruse hooldustöid 2016. aastal ja kavandab kiriku varemete juurde infotahvli paigaldamist. Mõnnuste Kolmainu Jumala Ilmumise kogudus Mõnnuste mõis Kärla kihelkond [www.eoc.ee "vaimulike andmebaas"]. {{netiviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend) [entsyklopeedia "kirikud ja usuelu eestis"]. {{netiviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend) "Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri. Tallinn, 2007; lk 429-434; 924-926 Martin Toon. “EAÕK Kuressaare Püha Nikolai koguduse ajalugu”. AS Terbo. Kuressaare, Tallinn 1997. Lk 4-5; 69 Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945-53". Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu 2004. Lk 79-125; 210 Jaanus Plaat. "Saaremaa kirikud, usuliikumised ja prohvetid 18.-20. sajandil". Eesti Rahva Muuseum. Tartu 2003. Lk 136-140; 288-289 Jaanus Plaat, Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 706-713
Raiko

Raiko on mehenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Raiko 3 inimesel. Raiko Mutle, jalgpallitreener Raiko Pachel, ujuja "Personvārdu datu bāze". personvardi.pmlp.gov.lv.
Ainar

Ainar on eestipärane mehenimi. Nimepäev on 11. märts. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Ainar Eestis 322 mehel. Ainar Karlson, profipoksija Ainar Ruussaar, ajakirjanik ja meediategelane Nimede statistika (vaadatud 9. novembril 2019)
Ilmo

Ilmo on soomepärane mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele. Ilmo nimepäev on 16. jaanuar. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Ilmo Eestis 23 mehel. Ilmo Au, Eesti riigiametnik Ilmo Liive, eesti arhitekt Ilmo Maaroos, eesti jurist Nimede statistika (vaadatud 27. detsembril 2019)
Kurmet

Kurmet on eesti mehenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Kurmet Eestis 45 mehel. Kurmet Kahju, muusik Kurmet Müürsepp, jurist ja omavalitsustegelane Kurmet Ossip, ettevõtja Nimede statistika (vaadatud 19. mail 2019)
Kuldev

Kuldev on eesti mehenimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga elas Eestis inimesi nimega Kuldev vähem kui 5. Kuldev Ploom, geoloog Kuldev Ääremaa, alpinist ja informaatik "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuni 2020. Vaadatud 8. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Murad III

Murad III (osmanitürgi keeles مراد ثالث Murad-i Salis) ( 4.juuli 1546 – 15. jaanuar 1595) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1574–1595. Ta oli Selim II ja Nurbanu Sultaana poeg. Aastal 1558 määrati talle Suleiman I Akşehiri pühitsemine. 18-aastaselt määrati ta Saruhani santsakbeiks. Suleiman suri, kui Murad oli 22-aastane ja tema isa sai uueks sultaniks. Selim II murdis traditsiooni, saates vaid vanema poja valitseva provintsi Manisa paleesse õpingutele.
Mehmet III

Mehmed III (osmanitürgi keeles: محمد ثالث, Mehmed-i Salis; Türgi: III. Mehmet; 26. mai 1566 – 22. detsember 1603) oli Osmanite riigi sultan aastast 1595 kuni oma surmani 1603. aastal. Ta oli Murat III ja Safiye Sultaana poeg.
Mustafa I

Mustafa I (24. juuni 1591 – 20. jaanuar 1639) (osmanitürgi keeles: مصطفى اول) oli Mehmed III ja Halime Sultaana poeg ning Osmanite riigi sultan aastatel 1617–1618 ja 1622–1623. Tal oli vend  Sehzade Mahmud ja õde Dilruba Sultana.
Osman II

Osman II (osmanitürgi keeles: عثمان ثانى "Osman-i Sani"; 3. november 1604 – 20. mai 1622), üldtuntud Türgis kui Genç Osman ("Noor Osman"), oli Osmanite riigi sultan 1618. aastast 1622. aastani, mil ta 20. mail mõrvati. Ta oli Ahmet I ja Mahfiruz Hatice Sultaana poeg. Tal oli poeg Ömer, kes suri ilmselt 3-kuuselt. Osman oli esimene Osmanite riigi prints, kes sündis Istanbulis.
Liina Ariadne Pedanik

Liina Ariadne Pedanik (esinejanimi Ariadne; sündinud 2. augustil 1998 Tallinnas) on Eesti laulja ja juutuuber. 2017. aasta suvel lõpetas Ariadne Viimsi Keskkooli. 2017. aastal lõi ta koos kallimaga YouTube'i kanali "Martti + Liina". Kanalil on vaatamisi 4,5 miljonit. 2017. aastal osales Ariadne "Eesti Laulul" lauluga "Feel Me Now", loo autorid olid Margus Piik, Tomi Rahula ja Anni Rahula. Finaalis saavutas laul 6. koha. 2017. aasta kevadel toimunud Sky Plusi kevadkaveri võistluse finaalis sai Ariadne esikoha. Samal aastal tuli tal koostöös Soome elektroonilise tantsumuusika DJga The Second Level välja laul "Sun Comes Up" ning singel "Take it Slow". 2018. aastal sai Ariadne MyHits Awardsil Aasta Instagrammeri auhinna. Aasta lõpus teatas Ariadne, et on sõlminud lepingu rahvusvahelise plaadifirma Sony Music Balticu Eesti haruga. 2019. aasta kevadel tuli Ariadnel välja singel "All In", mis ilmus juba plaadifirma Sony kaudu. 2020. aasta algul ilmus Ariadnel singel "Queen Of My Own". Loo kaasautor on Ariadne elukaaslane Martti Hallik. Sama lauluga esines Ariadne ka Eesti Muusikaauhindadel. 2020. aastal tuli ka välja Ariadne singel "Running Without You". Loo kaasautor on Ariadne elukaaslane Martti Hallik. 2020. aasta sai Ariadne Raadio 2 aastahiti valimistel kolmanda koha. Ariadne ema on laulja ja lauluõpetaja Ita-Riina Pedanik. Tema elukaaslane on juutuuber Martti Hallik, nad kihlusid 2020. aasta märtsis Ameerikas. 2022. aasta märtsis abiellus Martti Hallikuga Las Vegases. https://viimsi.edu.ee/ https://www.youtube.com/channel/UCKDFRRZTF0QHhExbzN36fig https://www.youtube.com/watch?v=oKCa13_klo4 https://www.youtube.com/watch?v=39uIzqfv33E https://www.youtube.com/watch?v=e2evtrQR1WE https://www.youtube.com/watch?v=IsZZyDIS3ww https://www.youtube.com/watch?v=3UFCBKSCFtk Viitamistõrge: <references>-siltide vahel olevat <ref>-silti nimega "HkyDi" ei kasutata eelnevas tekstis. Viitamistõrge: <references>-siltide vahel olevat <ref>-silti nimega "EmgmX" ei kasutata eelnevas tekstis. Viitamistõrge: <references>-siltide vahel olevat <ref>-silti nimega "NosX3" ei kasutata eelnevas tekstis. Viitamistõrge: <references>-siltide vahel olevat <ref>-silti nimega "g6z0J" ei kasutata eelnevas tekstis.
Katherine Waterston

Katherine Boyer Waterston (sündinud 3. märtsil 1980 Westminsteris) on Briti-Ameerika näitleja. Ta tegi oma esimese filmidebüüdi filmis "Michael Clayton" (2007). Hiljem mängis ta kõrvalosa filmides "Robot & Frank", "Being Flynn" ja "The Disappearance of Eleanor Rigby: Her". 2014. aastal mängis ta filmis "Inherent Vice" Shasta Fay Hepworthi. 2015. aastal mängis ta filmis "Steve Jobs" Chrisann Brennanit. 2016. aastal mängis Waterston Porpentina "Tina" Goldsteini J. K. Rowlingu filmis "Fantastilised elukad ja kust neid leida". Katherine Waterston andmekogus IMDb (inglise)
Rando

Rando on eesti mehenimi. Eestis oli 2020. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Rando 939 mehel. Rando oli populaarsuselt 175. mehenimi. Nime Rando kandja oli keskmiselt 30 aasta vanune (mediaanvanus oli 30). Kõige populaarsem oli eesnimi Rando vanuserühmas 20–24, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 14,93. Rando Aav, ralliajakirjanik ja fotograaf Rando Allikmets, molekulaarbioloog ja geeniteadlane Rando Kaljuvee, laske- ja murdmaasuusataja Rando Tomson, ehitusinsener ja fotograaf Rando Truve, arst (kirurg) ja arstiteadlane Rando Tuvikene, keemik Ranno https://www.stat.ee/nimed/Rando
Stonewalli rahutused

Stonewalli rahutused olid gei kogukonna spontaansed ja vägivaldsed meeleavaldused politsei haarangu vastu, mis korraldati 1969. aasta 28. juuni varahommikul Stonewalli trahteris Greenwich Village'is New Yorgis. Neid rahutusi peetakse kõige olulisemaks sündmuseks, mis pani aluse Ameerika Ühendriikide gei ja LGBT õiguste liikumisele. Rahvusparkide Teenistus (2008). "Workforce Diversity: The Stonewall Inn, National Historic Landmark National Register Number: 99000562". Ameerika Ühendriikide Siseministeerium. Vaadatud 21. jaanuaril 2013. "Obama inaugural speech references Stonewall gay-rights riots". North Jersey Media Group Inc. 21. jaanuar 2013. Vaadatud 21. jaanuaril 2013.
Meelik

Meelik on eesti mehenimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Meelik Eestis 14 mehel. Meelik Kahu, ajakirjandus- ja kirjandusteadlane Meelik Samel, basskitarrist Meelis Nimede statistika (vaadatud 10. augustil 2019)
Rivo

Rivo on mehenimi. Eestis oli 2021. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Rivo 525 mehel. Rivo oli levikult 265. mehenimi. Rivo oli keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus oli 36). Kõige populaarsem oli eesnimi Rivo vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 10,07. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Rivo 8 inimesel. Rivo Kingi, laulja Rivo Laasi, helilooja ja multiinstrumentalist Rivo Saaremäe, lauatennisist Rivo Tarum, loodusfotograaf Rivo Vesik, rannavõrkpallur Riivo https://www.stat.ee/nimed/Rivo Personvārdu datu bāze