laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Diamondville

Diamondville on linn Ameerika Ühendriikides Wyomingi osariigis Lincolni maakonnas. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Diamondville'i linnas 737 inimest, 320 leibkonda ja 203 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 243,2 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 363 (keskmine tihedus 119,8/km²). Rassiline koosseis oli: valgeid 93,4% mustanahalisi 0,1% põlisameeriklasi 0,7% aasialasi 0,4% Vaikse ookeani saarte rassist 0,3% teistest rassidest 2,8% kahest või enam rassist 2,3% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 9,1%. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Substraat (lingvistika)

Substraat (inglise substrate, substratum) on mõjuvõimsamas (inglise higher power) ja prestiižsemas keeles olevad sugemed [enamasti sõnad (substraatsõnad)], mis pärinevad põliskeelest . Substraadile vastandub superstraat, s.t et põliskeeles on mõjuvõimsama ja prestiižsema keele sugemeid . Kui kahe keele puhul üks ei domineeri teise üle, siis keele sugemeid kummaski keeles nimetatakse adstraadiks. Suur osa eesti laenukihte (nt saksa, inglise keelest) on superstraadid. "Why Don't the English Speak Welsh?" Hildegard Tristram, in The Britons in Anglo-Saxon England, N. J. Higham (ed.), The Boydell Press, pp. 192–214. [1] EE 12. köide, 2003: 525.
Okilani Tinilau

Okilani Tinilau (sündinud 2. jaanuaril 1989 Nukulaelaes) on Tuvalu kergejõustiklane ja jalgpallur. Tinilau osales esimese Tuvalu sportlasena 2008. aasta suveolümpiamängudel. 15. augustil 2008 osales ta 100 meetri jooksus, kus parandas Tuvalu rekordit, saades oma eeljooksus viimase koha ajaga 11,48. Ta on osalenud 2009. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel, 2011. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel ja 2013. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel. Tinilau mängib ka Tuvalu jalgpallikoondises, klubis FC Manu Laeva. Tutvustus IAAFi lehel
Heino Sepp (jalgpallur)

Heino Sepp (24. juuni 1933 Tartu – 25. aprill 1995 Tallinn) oli Eesti jalgpallur. Tegi jalgpallimänguga tutvust Tartu tänavatel, hiljem hakkas käima treeningutel spordikoolis. Debüteeris Eesti meistriliigas 17-aastaselt Tartu Kalevi meeskonnas, seejärel mängis Tartu Ülikooli. Liitus 1952 Nõukogude Liidu meistrivõistluste I liigas mänginud Tallinna Kaleviga. 1954 sõjaväeteenistuses hakkas mängima Leningradi sõjaväeringkonna ohvitseride maja meeskonnas ja oli 1954 Nõukogude Liidu karikavõistluste veerandfinaliste. Eestisse naasnuna mängis Tallinna Dünamos ja tegi kahel hooajal Nõukogude Liidu kõrgliigas kaasa 60 kohtumises. Kuulus 1962–65 Tallinna Normasse. 1964 Eesti meistreid ja 1953 meistrivõistluste pronksi võitjaid; 1963 ja 1965 karikavõitjaid. Oli 170 cm pikk ja kaalus 70 kg. Suri röövkallaletungi tagajärjel. Eesti spordi biograafiline leksikon: Heino Sepp
Uota Ale

Uota Ale (sündinud 6. juunil 1986) on Tuvalu jalgpallur, kes mängib jalgpalliklubis FC Tofaga.
Sinna ja tagasi

"Sinna ja tagasi" (vene keeles "Туда и обратно") on Lev Trotski 1919. aastal ilmunud poliitiline teos.
Soome maakaitseüksused

Soome maakaitseüksused (Soome keeles: Maakuntajoukot) on Soome kaitsejõudude koosseisu kuuluv vabatahtlik territoriaalne riigikaitseorganisatsioon. Võib nimetada teatud määral Eesti Kaitseliidu sõsaraks. Maakaitseüksuste ülesandeks on kohalike objektide turvamine ja kaitse sõja ajal ning päästeteenistuse aitamine. Sõdurivarustust hoitakse kodus. Aastas antakse liikmetele väljaõpet keskmiselt 6–8 päeva. Asutamine kinnitati 11.05.2007. Organisatsiooni liikmete arv on 5000 ringis. Liikmed peavad olema läbinud ajateenistuse, vähemalt 25 a vanad ja vastama füüsilistele nõuetele. Koosseisus on 28–29 üksikut kompaniid. Kompaniid võivad olla ülesehituselt: Tõrjekompaniid – 230 liiget; 3 jalaväerühma, tankitõrjerühm, tulejuhid, miinipildujarühm, juhtimisrühm, tagalarühm. Jalaväekompaniid – põhiallüksused, 175 liiget; 3 jalaväerühma, tulejuhid, miinipildujarühm, juhtimisrühm, tagalarühm. Maakaitsekompaniid Valvekompaniid Maakaitseüksuste koosseisus on teadaolevalt ka mereallüksusi.
Erika (laev)

Erika, pardatähisega KL-101 oli Kaitseliidule kuulunud Jaroslavets-klassi kaater. Laeva nimi oli ehitusjärgselt RK-134 ja see kuulus Riia ALMAVÜ-le. Eestisse toodi laev 1991. aasta detsembris ja Kaitseliidu omandusse läks see 24. juunil 1992 nimega Erika. Erika seisis 1990. aastate algul Pirita sadamas, seejärel Paljassaares. Laeva üritati vahepeal anda ka Noorte Kotkaste kasutusse. Väljasõite ei toimunud ja laev kippus lõpuks sadamas uppuma. Hiljem tõsteti laev Miinisadamas veest välja ja lõigati vanarauaks. Kaitseliidu käsutuses oli 1990. aastatel muidki väiksemaid ujuvvahendeid. http://russian-ships.info/eng/support/project_376.htm
Gurzia järv

Gurzia järv (itaalia keeles Lago Gurzia, ka Vidracco järv (Lago di Vidracco)) on veehoidla Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Torino provintsis. Veehoidla paremal kaldal asub Vidracco, vasakul kaldal Vistrorio. 433 meetri kõrgusel merepinnast asuva veehoidla pindala on umbes 11 hektarit, kaldajoone pikkus umbes 2,1 km, valgla suurus 140 km². 50 meetri kõrgune pais rajati Chiusella jõele 1922. aastal. Direzione Pianificazione delle Risorse Idriche (2003). Atlante dei laghi Piemontesi. Regione Piemonte. Registro Italiano Dighe, ufficio periferico di Torino, informazioni on-line su www.registroitalianodighe.it (vaadatud 31.03.2013)
Zebra Island

Zebra Island on Eesti dreampop-ansambel Tallinnast. 1. aprillil 2013 andis Läti plaadifirma I Love You Records välja Zebra Islandi debüütalbumi "Saturnine". Rasmus Lill – produtsent, sõnad, klahvpillid Helina Risti – laul, sõnad Ivar Mägi – kitarr Caspar Salo – trummid Lauri Raus Magnus Morel Martti Laas Girls In Pearls Ametlik koduleht Zebra Island Facebookis Zebra Island Soundcloudis
Ciardonneti järv

Ciardonneti järv (itaalia keeles Lago Ciardonnet, ka Lago Chardonnet) on alpijärv Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Torino provintsis Roures. 2552 meetri kõrgusel merepinnast asuva liustikujärve pindala on 2,9 hektarit, kaldajoone pikkus 760 meetrit. Atlante dei laghi Piemontesi. Direzione Pianificazione delle Risorse Idriche. Regione Piemonte, 2003.
Lasini järv

Lasini järv (itaalia keeles Lago Lasin) on alpijärv Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Torino provintsis Ronco Canaveses. 2104 meetri kõrgusel merepinnast asuvas liustikujärves on üks saar. Carta Tecnica Regionale raster 1:10.000 (vers.3.0) della Regione Piemonte (2007)
Laineteooria (lingvistika)

Laineteooria (saksa Wellentheorie; inglise wave model, wave theory) on keelekujunemisteooria, mis väidab, et keelemuutused levivad oma tekkekohast iga suunas lainetena kõrvalaladele[viide?]. Keelemuutuste laineline edasiminek nõrgeneb tekkekohast väljapoole liikudes[viide?] ja samuti võivad edasiminekut takistada geograafilised tegurid, halduslikud ja poliitilised piirid. Laineteooria lõi 1870. aastatel Johann Schmidt, vastandades seda tollal usutud keelepuu teooriale. Keelepuu teooria Kontaktiteooria EE 12. köide, 2003: 278.
Kontaktiteooria

Kontaktiteooria on keeleteaduses teooria, mille kohaselt keelte arengut mõjutavad enim keelekontaktid, ja üksteisega kontakteerudes muutuvad keeled üha sarnasemaks. Kontaktiteoreetikud väidavad, et eesti keel hakkas kujunema Eesti alal pärast jääaja lõppu Kunda kultuuri kandjate järeltulijatest. Selle keele kujunemist on tugevasti mõjutanud kontaktid teiste läänemeresoome murretega, samuti naaberkeeltega. Tänapäevane eesti keel on kujunenud eesti murretest, põhjaranniku soomepärastest murretest ja lõunaeesti keele murretest. Balti areaali keeled Keelekontakt Kontaktlingvistika EE 12. köide, 2003: 242.
Aleksei Aav

Aleksei Aav (17. märts 1909 – 20. märts 1996) oli sordiaretaja, kes tegutses Pöide vallas õuna- ja pirnisortide ('Seiu pirn') aretajana.
Mina ideaal

Mina ideaal (samuti minaideaal, mina-ideaal või ego ideaal) on osaliselt teadvustatud ja osaliselt teadvustamata vaimne üksus, mis kehastab ideaalkujutust iseendast. Mina ideaal on tekkinud vanemate ning muude isikutega samastumine tulemusena. Oidipuse kompleksile lahenduse otsimise järel kujuneb kõigepealt repressiivne ülimina, mis esindab sisemisi keelde, hiljem hakkab ta esindama ka eetilisi ja moraalinorme. Mina ideaal tekib ülimina kõrvale kui instants, mis keelamise asemel käsib olla ja käituda ühel või teisel viisil ja püüelda teatud suunas. Mina ideaal võib areneda kogu elu jooksul. Mõiste võttis kasutusele Sigmund Freud, kes kasutas mina ideaali mõistega samas tähenduses paralleelselt ka mõistet "ideaalmina". Daniel Lagache aga täpsustas ideaalmina mõiste tähendust ning eristas mõisted "mina ideaal" ja "ideaalmina". ideaalmina ülimina
Ideaalmina

Ideaalmina (tõlgtud ka ideaalne ego, ideaalego (sks. k. Idealich) on osaliselt teadvustatud ja osaliselt teadvustamate psüühiline üksus, mis kujutab endast infantiilsel natsissismil põhinevat nartsissistliku kõikvõimsustunde ideaali. Ideaalmina seostub psüühilistest instantsidest miskiga. Ideaalmina võib väljenduda näiteks lauses: "Ma suudan selle tööga hakkama saada.", "Ma suudan kõike, mida ma tahan." jne. Mõiste võttis kasutusele Sigmund Freud, kes ei eristanud seda mina ideaali mõistest. Mõisted eristas omavahel Daniel Lagache. mina ideaal miski JÜRILOO, A. "Väike psühhoanalüüsi sõnaraamat". Akadeemia, nr 8, 1994.
Mina piirid

Mina piirid ehk Mina-piirid ehk ego-piirid ehk Ego piirid on Sigmund Freudi õpetuses Egot (Mina) (teadvust) mõjude eest kaitsvad takistused. Mina sisepiirid tõkestavad alateadvuse ohtlike elementide sissetungi teadvusse. Need saab lõhkuda hüpnoosiga. Mina välispiirid tõkestavad reaalsusprintsiibiga vastuolus oleva info sissepääsu välismaailmast meelte kaudu. Kui need piirid purunevad, hakkavad tajutavad esemed tunduma ebareaalsete ja kummalistena (derealisatsioon).
Mina-käsitlus

Mina-käsitlus ehk minakäsitlus ehk mina-kontseptsioon ehk minakontseptsioon (inglise keeles self-concept) on inimese teadvustatud ettekujutused endast ja hinnangud endale, millel põhineb tema suhtlemine teistega ja suhtumine endasse. Mina-käsitlusel on tunnetuslik komponent (eneseteadvus; ettekujutus enda omadustest, välimusest, tähtsusest jms) emotsionaalne komponent (eneseaustus, enesearmastus, enesehalvustamine jms) tahteline komponent (püüd tõsta enesehinnangut, saavutada teiste austust jms) Mina-käsitluse koosseisus on: füüsiline mina (oma keha skeem) reaalne mina (kujutlus endast olevikus) dünaamiline mina (see, kelleks kavatsetakse saada) sotsiaalne mina (sooline, etniline, kodaniku-, rolli- jm identiteet) eksistentsiaalne mina (hinnang enesele seoses elu ja surmaga) ideaalne mina (milliseks peaks moraalinormide põhjal saama) fantastiline mina (milliseks tahaks võimaluse korral saada) Mina-käsitlus põhineb kogemusel eluülesannete lahendamisest ning vanemate ja muude inimeste hinnangust sellele. Inimeme vaatab teisele inimesele nagu peeglisse ning korrigeerib oma mina-käsitlust. Eneseteadvus Mina-pilt
Gaasigeneraator

Gaasigeneraator on seade põlevgaasi ka gaasilise mootorikütuse tootmiseks tahke- või vedelkütusest. Gaasi saadakse gaasistamisreagendi (õhu või hapniku ja veeauru segu) puhumisel läbi kuuma kütuse kihi. Tahkekütus (kivisüsi (koks), puusüsi, põlevkivi, puit) võib olla tükkidena restil. Tolm- ja peenkütuse gaasistamine toimub langeva, hõljuva või keevkihiga gaasigeneraatoreis. Gaasistamine Puugaasigeneraator ENE, 3. kd Valgus, 1988, lk 91. gaasigeneraator
Elektrongeneraator

Elektrongeneraator (inglise k electronic oscillator) on elektroonikalülitus, mis muundab elektritoiteallika alalisvooluenergia etteantud kuju, sageduse ja amplituudiga elektrivõnkumise energiaks. Tekitatava võnkumise kuju järgi eristatakse siinusgeneraatoreid ja mittesiinusgeneraatoreid.  Pikemalt artiklis Ostsillaator Siinusgeneraator tekitab harmoonilisi võnkumisi, mille pinge muutub siinusfunktsiooni kohaselt kahe piirseisu vahel tasakaaluasendi ümber (nii nagu pendel). Siinusvõnkumisi tekitavat lülitust nimetatakse ostsillaatoriks; ostsillaatoril põhinev elektroonikaseade võib olla generaator, näiteks signaaligeneraator. Ostsillaatorlülituse võnkesageduse määrab selektiivahel, milleks on enamasti LC-võnkering, ent võib olla ka RC-lüli, näiteks Wieni sild, samuti kvartsresonaator. Niisugune selektiivlüli ühendatakse võimenduslülituse positiivse tagasiside ahelasse. Kõrgetel, gigshertsides mõõdetavatel sagedustel võib võimenduslülitust asendada negatiivse diferentsiaaltakistusega element ‒ tunneldiood või Gunni diood. Sagedustel üle 300 megahertsi kasutatakse poolist ja kondensaatorist koosneva võnkeringi asemel hajuparameetritega resonaatoreid ja spetsiaalseid elektronseadiseid, nagu klüstrone ja magnetrone.  Pikemalt artiklis Relaksatsioongeneraator Mittesiinuselisi võnkumisi tekitavad peamiselt relaksatsioongeneraatorid, mille pinge graafik võib näiteks olla saehambakujuline või koosneda ristkülikimpulsside jadast. Relaksatsioongeneraatoris moodustuvad impulsid energiasalvestisse (harilikult kondensaatorisse) koguneva energia perioodilisel vabastamisel elektronlüliti abil. Signaaligeneraatori erikuju on mürageneraator, mis tekitab korrapäratu kujuga signaali. Näiteks mõõtetehnikas kasutatakse mürageneraatoreid, mis tekitavad testsignaalina valget või roosat müra. Valge müra signaalis on võimsuse spektraaltihedus kõigil genereeritavatel sagedustel ühesuurune, nt sagedusel 100 Hz niisama suur kui sagedusel 10 kHz. Roosa müra (ehk 1/f-müra) signaalis langeb energiasisaldus 3 detsibelli oktavi kohta, mistõttu on energiasisaldus kõigis oktavites ühesuurune, näiteks sagedusvahemikus 100‒200 Hz sama mis vahemikus 10‒20 kHz. Signaaligeneraator Elektrongeneraator Elektrongeneraatorid
Corbara järv

Corbara järv (itaalia keeles Lago di Corbara) on veehoidla Kesk-Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis Orvietos. 476 meetri kõrgusel merepinnast asuva veehoidla pindala on 10,5 km², valgla suurus 6075 km². Veehoidla rajati paisu püstitamisega Tevere jõele 1960. aastatel. Corbara järv asub looduskaitse all olevas Tevere jõepargis (Parco fluviale del Tevere).  Corbara järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Gustav Störring

Gustav Wilhelm Störring (24. august 1860 Voerde (Ennepetal), Westfalen – 1. detsember 1946 Göttingen) oli saksa psühholoog ja filosoof. Ta õppis 1884–1887 teoloogiat, filosoofiat ja arstiteadust Bonnis, Berliinis, Kielis ja Münsteris (teoloogiaeksamid 1887, 1894) ning sai 1890 filosoofiadoktori kraadi Halle ülikoolist ning 1894 meditsiinidoktori kraadi füsioloogiainstituudist Emil Heinrich Du Bois-Reymondi juhendamisel. Seejärel töötas ta arsti assistendina Leipzigi ülikooli psühhiaatriakliinikus Hubertusburg. Samal ajal tegutses ta Wilhelm Wundti psühholoogiainstituudis, kus ta 1896 habiliteerus. Sestpeale töötas ta eradotsendina. Aastal 1897 avas Störring erasanatooriumi Leipzigi lähedal. Samal aastal sai ta meditsiinidoktori kraadi Würzburgi ülikoolist. Aastal 1902 kutsuti ta Zürichi ülikooli filosoofia ja eksperimentaalpsühholoogia professoriks. Aastal 1911 sai ta korraliseks professoriks Straßburgi ülikoolis ja 1914 filosoofia ja psühholoogia korraliseks professoriks Bonni ülikoolis, kuhu ta jäi emeriteerumiseni 1928. Ta asutas teise saksakeelse psühholoogiaajakirja Archiv für die gesamte Psychologie. Ta on tuntud oma töödega tunnete psühholoogia alalt (emotsioonide ajaline summeerumine, tunnete kristallisatsioonituum). Ta pani ette hinnata afekti tugevust sissehingamise ja väljahingamise kestuse suhte abil. Ta seostas kliinilise psühhopatoloogia (mis oli tema järgi õpetus hinge kannatustest) psühholoogiaga. Ta püstitas ülesande mõista psühhopatoloogiliste nähtuste toel normaalse psüühika mehhanisme. Raamatus "Das urteilende und schließende Denken in kausaler Behandlung" (Leipzig 1926) uuris ta ühena esimestest deduktiivset mõtlemist. Störring tegeles ka religioonifilosoofiaga. Jumala reaalsust pidas ta teaduslikult põhjendatuks. Zur Lehre vom Einfluß der Gefühle auf die Vorstellungen und ihren Verlauf, 1896 Vorlesungen über Psychopatologie in ihrer Bedeutung für die normale Psychologie mit Einschluss der psychologischen Grundlagen der Erkenntnistheorie, Leipzig 1900 Psychologie des menschlichen Gefühlslebens, 1916, 2. trükk Bonn 1922. Das urteilende und schließende Denken in kausaler Behandlung, 1926 Die moderne ethische Wertphilosophie, 1935 Gustav Störring: Die Frage der Wahrheit der christlichen Religion. Leipzig 1920. S. 7.
Tundmuste kristallisatsioonituum

Tunnete kristallisatsioonituum on Gustav Störringi järgi kujutlused, mis vallandavad nendega seotud emotsioonid. Selliste kujutluste aineks on Störringi järgi vanemad, lapsed, perekond, sõbra, ausus, religioosne kohus, ligimesearmastus jne. Tunnete kristallisatsioonituumad kujunevad kas järk-järgult elu vältel või hetkeliste väga tähenduslike asjaolude toimel. Störring eristas heteronoomseid kristallisatsioonituumi, mis kujunevad keskkonna, autoriteetide ja kollektiivsete normide mõjul, ning autonoomseid kristallisatsioonituumi, mis kujunevad küpse isiksuse iseseisvate eetiliste, religioossete ja esteetiliste hinnangute mõjul. Gustav Störring. Psychologie des menschlichen Gefühlslebens, 2. trükk, Bonn 1922.
Ficulle

Ficulle on vald Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis. Ficulle kõrgus merepinnast on keskmiselt 437 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 27 inimest ruutkilomeetri kohta. https://demo.istat.it/?l=it  Ficulle – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Fabro

Fabro on vald Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis. Fabro kõrgus merepinnast on keskmiselt 364 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 86 inimest ruutkilomeetri kohta. https://demo.istat.it/?l=it  Fabro – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Acquasparta

Acquasparta on vald Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis. Acquasparta kõrgus merepinnast on keskmiselt 320 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 62 inimest ruutkilomeetri kohta. http://www.dipionline.it/dizionario/ricerca?lemma=Acquasparta https://demo.istat.it/?l=it  Acquasparta – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Ülo Vilimaa

Ülo Vilimaa (13. märts 1941 Tallinn – 27. september 2021) oli eesti balletitantsija, lavastaja ja koreograaf. 1962. aastal lõpetas Vilimaa Tallinna Koreograafiakooli, 1964–1965 täiendas end Leningradi Koreograafiakoolis. 1962. aastast oli ta Vanemuise balletisolist, 1967. aastast ka ballettmeister. 1974–1997 oli ta Vanemuise peaballettmeister ning 1997. aastast ka lavastaja. 1960.–1970. aastatel oli Vilimaa üks eesti balleti uuendajaist, muuhulgas korraldas ta mitmeid lühiballetiõhtuid ("Kontrastid" 1967, "Muinasjutud" 1969, "Maalid" 1969, "BCD" 1973, "Portreed" 1975). Ülo Vilimaa on esinenud soolotantsijana, mänginud filmides ning lavastanud lisaks balletile ka oopereid, näidendeid ja muusikale. Tema kui maalinäitusi on olnud Tallinnas ja Tartus. Tema õde oli Aino Himbek. 1977 "Tornimuusika" 1971 "Inspiratsioon" 1968 "Katused ja korstnad" (ka koreograaf) Kratt (Eduard Tubin, "Kratt") Paganini ("Paganini", Sergei Rahmaninovi muusika) Surm ("Surmatants", Camille Saint-Saënsi muusika) Albert (Adolphe Adam, "Giselle") Alo Põldmäe "Merineitsi", 1974 Giacomo Puccini "Madame Butterfly", 1975 George Gershwin "Porgy ja Bess", 1983 Lydia Auster "Tiina", 1984 ja Olomouci teatris 1986 Eugen Kapp "Kalevipoeg" (1985) John Murrell "Mälu" (1988) Frederick Loewe "Minu veetlev leedi" (1990) Ruggiero Leoncavallo "Pajatsid" (1994) 1970 Eesti NSV teeneline kunstnik 1985 Eesti NSV rahvakunstnik 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk 2015 Rahel Olbrei nimeline auhind 2016 Eesti Vabariigi kultuuripreemia elutöö eest Eesti Teatriühingu preemiad (1967, 1968, 1970, 1972, 1974, 1976, 1991) Eesti entsüklopeedia. 10. köide: TÜRI–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998, lk 418. Margit-Mariann Koppel "Ülo Vilimaa tantsib pintsliga" Kultuur ja Elu, 2002 (vaadatud 1. aprillil 2013) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Reet Kudu "Kired looja ümber" 2001 (autoriseeritud elulooraamat) Kati Murutar "Tallinna ära ehk viimane vaatus Ülo Vilimaa eludraamast Tartu linnas" Kroonika, 13. november 2001 Ülo Vilimaa Eesti Filmi Andmebaasis "Ülo Vilimaa näitus Vanemuise väikeses majas" Vanemuise pressiteade, 5. oktoober 2012 Margit-Mariann Koppel "Ülo Vilimaa tantsib pintsliga" Kultuur ja Elu, 2002 "Tähelaev: Ülo Vilimaa" ETV, 18. oktoober (sine anno) "Vargad viisid balletikunstnik Ülo Vilimaa suvekodust viimsegi vara" SL Õhtuleht, 5. detsember 2000 Andrus Esko "Ülo Vilimaa elu päästis nüri žilett" Õhtuleht, 7. aprill 2001 Suri balletitantsja ja koreograaf Ülo Vilimaa (Eesti Teatriliidu järelehüüe). kultuur.err, 27. september 2021
Allerona

Allerona on vald Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis. Allerona kõrgus merepinnast on keskmiselt 472 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 21,5 inimest ruutkilomeetri kohta. https://demo.istat.it/?l=it  Allerona – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Alviano

Alviano on vald Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis. Alvianos asub 1963. aastal Tevere jõele rajatud Alviano veehoidla. Alviano kõrgus merepinnast on keskmiselt 251 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 64 inimest ruutkilomeetri kohta.  Itaalia – Daone  Slovakkia – Vajnory  Hispaania – Ondara https://demo.istat.it/?l=it  Alviano – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Avigliano Umbro

Avigliano Umbro on vald Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis. Avigliano Umbro kõrgus merepinnast on keskmiselt 251 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 52 inimest ruutkilomeetri kohta.  Hispaania – Benidoleig https://demo.istat.it/?l=it  Avigliano Umbro – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Guardea

Guardea on vald Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis. Guardea kõrgus merepinnast on keskmiselt 387 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 48 inimest ruutkilomeetri kohta.  Prantsusmaa – Champignelles DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana https://demo.istat.it/?l=it  Guardea – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Napalm Market

"Napalm Market" on Soome bändi Lordi 1993. aastal ilmunud demoplaat. Enamikku instrumente mängis sellel Tomi Putaansuu, osa kitarrisoolodest salvestas Amen. Lordi polnud siis veel ansambel, vaid Mr. Lordi enda projekt. Ta saatis plaadi hindamiseks Soome ajakirjale Soundi ja ajalehele Rumba, kuid arvustusi nendes väljaannetes ei avaldatud ja ühelt poolt tuli vastus järgmiselt: "Ei ole kaugeltki nii omapärane." Demoplaadi kaanepildil on kujutatud naisi, kes pakendavad arbuuse. Napalm Market tuleneb soomekeelsest sõnast napamarketti ('polaaralade market'), millele Mr. Lordi lisas l- ja m-tähe. Inferno I Would Do it All For You Interball Mexico Anti-bohemian Saga
San Venanzo

San Venanzo on vald Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis. San Venanzo kõrgus merepinnast on keskmiselt 465 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 13 inimest ruutkilomeetri kohta. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it  San Venanzo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Piediluco järv

Piediluco järv (itaalia keeles Lago di Piediluco) on järv Kesk-Itaalias Umbria ja Lazio maakonnas Terni ja Rieti provintsis. 368 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 158 hektarit, rannajoone pikkus umbes 13 kilomeetrit, valgla suurus 73 km². Umbes kilomeetri kaugusel järvest loodes moodustab Velino jõgi 165 m kogulangusega Marmore joa, maailma suurima inimkätega rajatud joa. Marmore juga Maailma jugade andmbaasis  Piediluco järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Piano stralcio per la salvaguardia delle acque e delle sponde del lago di Piediluco a cura dell'Autorità di bacino del fiume Tevere LIMNO andmebaas
Ascrea

Ascrea on vald Itaalias Lazio maakonnas Rieti provintsis. Ascrea kõrgus merepinnast on keskmiselt 757 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 17 inimest ruutkilomeetri kohta. Ascrea territooriumil asub 1988. aastal moodustatud Monte Navegna ja Monte Cervia looduskaitseala (Riserva naturale Monte Navegna e Monte Cervia). DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana https://demo.istat.it/?l=it  Ascrea – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles) Proloco di Ascrea Ascrea saidil Sabina.it