laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aldo Meristo

Aldo Meristo (19. veebruar 1944 Rakvere – 23. mai 2017) oli eesti džässpianist, helilooja, arranžeerija ja muusikapedagoog. Ta lõpetas 1967. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi muusikaosakonna (õpetajad Karl Sillakivi, Ants Kiilaspea, Riho Päts). Aastatel 1965–1970 õppis ta Eesti Heliloojate Liidu noortesektsioonis (juhendajad Eino Tamberg, Harri Otsa ja Uno Naissoo). Ta oli aastatel 1967–1970 Tallinna Pedagoogilise Instituudi klaveriõppejõud. Aastatel 1974–1979 oli ta Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio estraadiorkestri pianist-kontsertmeister ja aastast 1988–2003 Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli pop-jazz osakonna õppejõud. Aldo Meristo 2006 Aldo ja sõber Hakan Lewin 1993 Aldo Meristo (19. veebruar 1944 – 23. mai 2017) Suri Eesti džässmuusika legend Aldo Meristo
Liina Saari

Liina Saari (sündinud 30. aprillil 1951) on eesti ooperilaulja (sopran) ja näitleja. Lauljadiplomi sai ta 1981. aastal Tallinna Konservatooriumist, kus õppis Ester Lepa ja Linda Sauli käe all. Saari on täiendanud end Lydia Styx-Agosti (Itaalia) ja Harry van der Kampi (Holland) meistrikursustel. Liina Saari on olnud aastaid rahvusooperi Estonia solist. Solistina on ta esinenud ka muude muusikakollektiivide, näiteks Tallinna Kammerkoori ja Tallinna Keelpillikvarteti kontsertidel. Tänapäeval esineb ta vanamuusikakvarteti Tallinn Baroque koosseisus. Liina Saari on mänginud telelavastuses „Leedi Windermere'i lehvik“ (Leedi Agatha, ETV, 1974) ja mitmes Raadioteatri lavastuses.
Purask

Purask on suur paksu teraga puusepapeitel, mille pea käib tera putke sisse, et vältida löömisel peitli pea lõhenemist. Lõunaeesti murretes on purask peitli üldnimetus. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 153 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 206 Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Verileib

Verileib (lõunaeesti murretes ka verikarask) on toit (leib), mida tehti nisujahust tainale sea- või loomavere lisamisega. Tainale võidi lisada ka hapupiima, soodat, kartuleid, praetud pekitükke, sibulaid. Verileib küpsetati ahjus ja seda söödi soojalt rõõsa piimaga. Verileiba võidi võtta ka liha kõrvale. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 236
Pesupulber

Pesupulber on pesemisvahend, mille efekt tuleneb vees lahustuvatest rasvhappesooladest. Pesupulbrile võidakse lisada värv-, pehmendus- ja lõhnaaineid. Tide Persil
Vusa

Vusa on jõgi Valgevenes Minski oblastis, Nemunase parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Вуса, vene keeles Усса (Ussa). Jõe pikkus on 115 km, valgla on 1345 km². Jõe langus on 1,3 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk suudmes on 6,3 m³/s. Jõe laius on 7–10 meetrit. Vusa algab Dziaržynski rajoonist Minski kõrgustikult 232,5 meetri kõrguselt merepinnast, voolab üldjoontes lõunasse ja suubub Uzda rajoonis Nemunasesse. Jõe suue asub merepinnast 157,2 meetri kõrgusel. Vusa on Nemunase esimene suurem lisajõgi, selle suudmest ülalpool kannab Nemunas nime Niomaniec. Suurim lisajõgi on Pieratuć. Vusa org on ülemjooksul V-tähe kujuline ja 300–500 meetrit lai. Allpool muutub org trapetsikujuliseks, seal on see ligi kaks kilomeetrit lai. lammi laius on 200–400 meetrit, allpool Uzdzianka suuet aga 1–2 kilomeetrit lai. Lammi liigendavad arvukad kuivenduskanalid ja vanajõed. Usa küla juures on jõel väike veehoidla. 2–3 kilomeetrit lai. Lamm on madal ja soostunud. Dziaržynski rajoonis on jõge Sakovičy ja Černikaŭščyna küla vahel 5,5 kilomeetri ulatuses maaparandustööde käigus õgvendatud. Usa küla juures asub jõel väike 0,08 hektari suurune paisjärv. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 25. mail 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Блакітная кніга Беларусі: энцыкл. / Рэдкал.: Н. А. Дзісько, М. М. Курловіч, Я. В. Малашэвіч і інш.; Маст. В. Г. Загародні. — Мн.: БелЭн, 1994. С. 375—376.  Vusa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Łoša (Minski oblast)

Łoša on jõgi Valgevenes Minski oblastis, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Лоша, vene keeles Лоша (Loša). Jõe pikkus on 42 km, valgla on 830 km². Jõe langus on 0,7 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk suudmes on 4,4 m³/s. Jõe laius on ülemjooksul 5–10, alamjooksul 20 meetrit. Nimi Łoša tuleneb balti keeltest. V.N. Toporov ja O.N. Trubatšev tuletavad jõe nime leedukeelsest sõnastt lõhe (Lašiša). Leedu keeleteadlane A. Vanagas seda varianti ei välista, ent ta lisab veel võimalike nimetuletusvariantidena leedukeelsed sõnad laša (pisar) ja lašėti (kaevama). Łoša algab Uzda rajoonist 174 meetri kõrguselt merepinnast, voolab algul lõunasse, läbides Łoša küla ja sealset paisjärve, pöördub seejärel läände, läbides vahepeal Kapyli rajooni, ja suubub Nemunasesse. Jõe suue asub merepinnast 157,2 meetri kõrgusel. Varem oli jõe lähe kaugemal, väidetavalt olevat Nemunas (ülemjooksul nimega Niomaniec) varem alanud Łošaga samast allikast. Suurim lisajõgi on Vynia. Jõe org enamasti ei eristu, alamjooksul on see 500-600 meetrit lai. Jõe säng on täies ulatuses maaparandustööde käigus õgvendatud. В.Н. Топоров, О.Н. Трубачев. Лингвистический анализ гидронимов Верхнего Поднепровья. — Москва: Изд-во АН СССР, 1962. — С. 194. A. Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. — Vilnius: Mokslas, 1981. — Lk. 182. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 25. mail 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Блакітная кніга Беларусі: энцыкл. / Рэдкал.: Н. А. Дзісько, М. М. Курловіч, Я. В. Малашэвіч і інш.; Маст. В. Г. Загародні. — Мн.: БелЭн, 1994.
Haarem

Haarem (araabia keeles: حريم‎‎, ḥarīm ) oli islamimaades naiste ruumid või neile eraldatud majaosa, mis on võõrastele suletud. Bioloogias tähendab see jooksuajal ühe isaslooma ümber kogunenud emased. Haaremit valitses sultani ema, kes sekkus ka riigi poliitikasse. Tema järel tähtsuselt teine oli sultani naine või ta esmasündinud poja ema, ja nende järel tulid sultani ülejäänud neli naist.
Usa jõgi

Usa (transkriptsioonis Ussa) on jõgi Valgevenes Minski ja Hrodna oblastis, Nemunase parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Уса (ka Вуса), vene keeles Уса (Ussa). Kohalike nimedena on kasutusel ka nimekujuka Вуса (Vusa), keskjooksul канал Шубіна (Šubini kanal) ja alamjooksul Шубіна-Нёманскі канал (Šubini-Neemeni kanal). Jõe pikkus on 75 km, valgla on 665 km². Jõe langus on 1,1 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk suudmes on 5 m³/s. Jõe laius on 8–10 meetrit. Veerohkeim lisajõgi on Kazialec. Usa algab Vałožyni rajoonist Minski kõrgustikult, voolab üldjoontes kagusse, läbib Stoŭbcy rajooni ja suubub Navahrudaki rajoonis Nemunasesse. Suuremalt jaolt voolab ta Naliboki ürgmetsas, jõeorust võib leida soorauda. Usa org on ülemjooksul trapetsikujuline ja 800-1000 meetrit lai. Allpool laieneb see 1500 meetrini, seejärel aheneb 200 meetrile. Lammi laius on 100-150 meetrit, seda liigendavad arvukad kuivenduskanalid ja vanajõed. Ülem- ja alamjooksul on lamm madal ja soostunud. Viimased 20 kilomeetrit on jõgi maaparandustööde käigus õgvendatud. Usast algab seal samuti Nemunasesse suubuv kanal, mis võtab endasse osa jõe veest. Usa w Słowniku geograficznym Królestwa Polskiego, Tom XII (Szlurpkiszki – Warłynka) z 1892 r. Блакітная кніга Беларусі: энцыкл. / Рэдкал.: Н. А. Дзісько, М. М. Курловіч, Я. В. Малашэвіч і інш.; Маст. В. Г. Загародні. — Мн.: БелЭн, 1994. Лист карты N-35-77 Любча. Масштаб: 1 : 100 000. Издание 1978 г.
Lehise tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lehise tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Lehise tänav sai nime 20. novembril 1951. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 278  Lehise tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lepa põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lepa põik on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Lepa põik sai nime 19. septembril 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 278  Lepa põik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Maarjamäe tänav

Maarjamäe tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Maarjamäe tänav sai nime 12. detsembril 2001. Tänav on saanud nime Maarjamäe asumi ja Maarjamäe lossi järgi. Tallinna tänavanimed (vaadatud 30.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk 281.  Maarjamäe tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Papli tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Papli tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Papli tänav sai nime 25. septembril 1959. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Aleksander Kivi. Tallinn tänavad. Tallinn, 1972, lk. 91
Punga tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Punga tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Punga tänav sai nime 13. aprillil 1954. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 1972, lk. 95  Punga tänav (Tallinn) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sanglepa tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sanglepa tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Sanglepa tänav sai nime 20. novembril 1951. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 112
Tarja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tarja tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Tarja tänav sai nime 20. detsembril 1996. Tänav on saanud nime puu osa tarja järgi. Tari on kobara liike. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 297
Tohu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tohu tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Tohu tänav sai nime 7. aprillil 2004. Tänav on saanud nime lähedal asuva Kase tänava mõjul. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 30.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 297
Urva tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Urva tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Urva tänav sai nime 21. mail 1946. Urva tänav 5 tegutses kauplus Maarjamäe. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna tänavad ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 300
Furmanovi rajoon

Furmanovi rajoon (vene keeles Фурмановский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Furmanovi linn. Rajoon piirneb põhjas Kostroma oblastiga, idas Privolžski rajooniga, kagus Rodniki rajooniga, lõunas Ivanovo rajooniga ja läänes Komsomolski rajooniga. Rajooni pindala on 763,2 km². Furmanovi rajoonis on 105 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe (Furmanovi) linna ja viie külaasunduse koosseisu. Q126709394
Muutuja (informaatika)

Muutuja on informaatikas koht (aadress) mälus, mis hoiab väärtusi. Sõltuvalt programmeerimiskeelest, võib olla vajadus muutujate kasutamiseks need eeldeklareerida (neile mälu eraldada) ja initsialiseerida (algväärtustada). Väärtused võivad sisaldada sisu viita sisule Harjumusepäraselt kasutatakse informaatikas muutujate märkimiseks võimalikult täpselt kirjeldavaid sõnakombinatsioone, et suurendada koodi loetavust, näiteks: "myyja_sissetulek_bruto", "relv(x).l88gij6ud.value" ja "binoomv6rrandi_muutuja[x].value". Koodi loetavuse huvides võidakse seada reegleid, et kõik muutujate nimed oleks ühes kindlas keeles. Informaatikas on andmed diskreetsed (piiritletud). Ehk kui matemaatikas on võrrand: x=y+z , siis informaatikas kujutaks see võrrandit x=(y+z) mod tp , kus: x – väärtustatav muutuja y – väärtusega muutuja z – väärtusega muutuja tp – konstant, millele on reserveeritud x'i andmetüübi jagu mälu. Mis oleks ühesuunalise täisarvuna (nt: unsigned int) 32-bitisel arvutil: 232–1 ehk 4294967295. Lisaks Osades programmeerimiskeeltes (nt: BASIC) deklareerib kompilaator deklareerimata jäänud muutujad varjatud kujul ise! Osades programmeerimiskeeltes (nt: BASIC) on väärtused, mis viitavad sisule, peidetud kujul. Aadressiregister Mäluaadressiregister
Khālid A. Al-Fāliḩ

Khālid A. Al-Fāliḩ (araabia keeles خالد الفالح; sündinud 1960 Ar-Riyāḑis) on Saudi Araabia poliitik. Ta on 7. maist 2016 Saudi Araabia energeetika, tööstuse ja maavarade minister; ta on varem olnud Saudi Araabia tervishoiuminister. Ta sündis aastal 1960 Ar-Riyāḑis, kuid kasvas üles Ad-Dammāmis (asub Ash-Sharqīyah' provintsis). Ta lõpetas aastal 1982 bakalaureuse kraadiga masinaehitusinsenerina Texas A&M Ülikooli. Aastal 1991 lõpetas ta ärikorralduse magistrina Nafta ja Mineraalide Kuningas Fahdi Ülikooli.
1008

1008. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad Aastad: 1003 1004 1005 1006 1007 - 1008 - 1009 1010 1011 1012 1013 ... Hilisem Norra kuningas Olav Püha tegi sõjakäigu Saaremaale. ... ...
Jahukört

Jahukört oli eesti talurahva odra- või rukkijahust tehtud toit (kört). Kördi tegemiseks valati jahule peale kuum vesi või pandi jahu kuuma vette, mis seejärel läbi keedeti. Siis segati segu läbi, valati hapupiima sisse ja jäeti seisma. Jahukört oli eesti talupoegadel piima asendaja. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 32
Robert Samarütel

Robert Samarütel (2. veebruar 1901 Sõmerpalu vald, Võrumaa – 4. november 1961 Tallinn) oli Eesti jurist ja vanglaülem. Osales Vabadussõjas. Lõpetas 1922. aastal Tartu reaalkooli ning õppis 1922–1938 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Ta oli kuni 1930. aastani Harku vangimaja direktor, siis määrati[viide?] Lasnamäe vangla direktoriks. Hiljem oli ta vangimajade inspektori kohusetäitja. 1934. aastal oli lühikest aega Keskvangla direktori kohusetäitja, hiljem taas vangimajade inspektor. Saksa teise okupatsiooni ajal töötas ta raamatupidajana. Arreteeriti NKVD poolt 1945, oli vangis kuni 1955. aastani, töötas pärast seda Eestis raamatupidajana. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Samarüütel, Robert - õigusteaduskonna üliõpilane Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Haud Tallinna Liiva kalmistul
Jahupuder

Jahupuder oli eesti talurahva harilikult odrajahust tehtud puder. Pudru tegemiseks lasti vesi keema, siis lasti vette jahu, segades samal ajal jahu männaga. Eesti vanemal ajal asendas jahupuder leiba. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 32
Sextus Pomponius

Sextus Pomponius (2. sajand pKr) oli Rooma jurist ja õiguseõpetaja, Rooma eraõiguse traktaatide autor. Tema isiklikust elust pole infot säilinud. Ajaloos tuntakse teda Rooma riigi ühe olulisema juristina, sest ta kirjutas rohkem kui 150 raamatut. Sextus Pomponiuse kõige tuntum töö on mahukas ja sisukas kommentaar preetori ediktile "Ad edictum". Tema kirjutatud seadustest lähtuti Justinianuse "Digesta" koostamisel. Pomponiuse elust pole midagi teada. Ta elas 2. sajandil pKr, enamiku oma raamatutest kirjutas Hadrianuse ajal (11. august 117 – 10. juuli 138), osa ka Antoninus Piuse ajal (10. juuli 138 – 7. märts 161). Arvatakse, et erinevalt teistest kuulsatest Rooma juristidest ei tegelenud tema ametlikult õiguse rakendamise või tõlgendamisega, vaid peaaegu terve elu süstematiseeris teiste juristide kirjutatud teoseid ja õpetas kodanikele õigusteadust. Pomponius, Gaius Ateius Capito, Salvius Julianus, Gaius Cassius Longinus jt Rooma juristid kuulusid sabiniaanide koolkonda. Pomponiuse kommentaar ediktile "Ad edictum" oli 83 raamatut pikk. See oli tol ajal kõige pikem edikti kommentaar (hiljem kirjutas Ulpianus veel pikema kommentaari). Pomponius kommenteeris ka teiste juristide töid, nt "Libri ex Sabino", "Ad Q. Mucium" jm. Õpetajana kirjutas ta Rooma õiguse ajaloo õpiku "Enchiridion". Osa sellest õpikust kasutati hiljem Justinianuse "Digestas". Pomponiuse osa tervest "Digesta" tekstist on umbes 1/25, st 50 raamatust peaaegu kaks on tema kirjutatud. Pomponius süstematiseeris või kommenteeris varasemaid teoseid, aga kirjutas ka ise. Näiteks on Pomponiuse tuntud tsitaat: "Kui keegi lööb vaenlaste saadikut, siis see on rahvaste õiguse (ius gentium) rikkumine. Kui meie juures olid saadikud, kelle rahvaga hakkas sõda, siis saadikud jäävad rahvaste õiguse alusel vabadeks inimesteks". Seda ei leia "Digestast", aga see tsitaat mõjutas edaspidi Rooma õiguse arendamist. Pomponiuse teoste ajastuline eripära on teaduslikkus ja puhas, arusaadav keel. Большая советская энциклопедия, третье издание, 20 книга. "Советская энциклопедия" 1975. lk 1030 "Entsüklopeedia (venekeelne)". "Покровский И.А. История римского права". "Juristid õigusallikana (venekeelne)". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. mai 2017. "Античные писатели. Словарь". "Rooma õiguse allikad (venekeelne)". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. juuni 2017. "Rooma juristid (venekeelne)". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2017. Michael Stolleis. Juristen. 2001. Большая советская энциклопедия, третье издание, 20 книга. 1975. Andrea Giardina. Vana-Rooma inimene. 2004
Kaapekakk

Kaapekakk ehk juurekakk on eelnenud leivateost leivanõu küljest kokku kraabitud ja alles hoitud leivataina tükk, mida kasutati uues leivatainas, et see paremini hapneks. Juuretis Leivajuuretis Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 39
Kaeratangupuder

Kaeratangupuder on kaeratangudest tehtud tangupuder. Kaeratanguputru tegid eesti talupojad harva. Seda putru tunti peamiselt Kagu-Eestis, ent selle pudru tegemisest on andmeid ka Peipsi äärest, Muhu saarelt ja Läänemaalt. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 43
Kiisel

Kiisel (ehk kaerakile ehk kiisla) on kaerahelvestest valmistatud hapendatud puder. Kaerahelvestele lisatakse pisut leiba ja lastakse segul umbes ööpäev seista. Käärima läinud segu kurnatakse ja vedelik keedetakse parajaks pudruks. Süüa võib nii magustoidu kui ka soolase roana. Katrin Kuljus. "Kiisel ehk kaerakile pole toidulaualt veel kuhugi kadunud". Virumaa Teataja, 27.01.2012 (vaadatud 26.05.2017) ETV retseptikogu Kaerakile ehk kiisel ehk kiisla (retsepti autor Maret Vabarna)[alaline kõdulink] (vaadatud 26.05.2017)
Kaeratumm

Kaeratumm ehk kaerajahuleem oli eesti talurahva jook (tumm), mida kasutati piima aseainena. Kaeratummi tegemiseks lasti vesi keema ja siis valati vesi kaerajahu peale. Seejärel pigistati segust vedelik välja ja lasti läbi sõela. Kui see kurnatud segu üks päev soojas seisis, siis läks see hapuks ja seda võidi tarvitada hapupiima asemel. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 43
Kamakäkk

Kamakäkk on kamajahutainast ümmargune või piklik küpsetis, mida valmistati eelkõige Lõuna-Eestis. Jahu segati tainaks vee või piimaga ning küpsetatud käkke söödi koos rõõsa piimaga. Kamakäkke anti kaasa eelkõige lastele ja karjastele. Mõnel pool tehti ka kamajahust ja oa- või hernepudrust käkke, mida söödi keetmata. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 48 Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 109
Linnupaelad

Linnupaelad on silmuspüünised, millega püüti linde. Linnupaelad koosnesid lauatükist, millele kinnitati vahatatud paelast, jõhvist või pehmest traadist silmused. Lauatükk oli kinnitatud väikese looga või allapainutatud puuladva külge. Lauatüki peale olid pandud viljaterad või marjad. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 103 http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/42.gif
Västra tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Västra tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Västra tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime kalastusvahendi västra järgi (västar on ahingu sünonüüm). Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 304
Viige tänav

Viige tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Viige tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on saanud nime Viige talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 303  Viige tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Veerise tänav

Veerise tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Veerise tänav sai nime 7. detsembril 2005. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 302
Uustalu tänav

Uustalu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Uustalu tänav sai nime 16. mail 1989. Tänav on saanud nime Uustalu talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 300  Uustalu tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Trahteri tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Trahteri tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Trahteri tänav sai nime 29. mail 2002. Tänav on saanud nime Trahteri talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 298
Tedrepere tänav

Tedrepere tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Tedrepere tänav algab Jõeküla teelt ja ulatub kuni Tiskre teeni. Nime sai tänav 19. juunil 1998. Tänav on saanud nime Tedrepere talu järgi. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 297
Saviliiva tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Saviliiva tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Saviliiva tee sai nime 11. märtsil 1977. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 293
Ründi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ründi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Ründi tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime kalaliigi ründi järgi. Varem oli tänav osaliselt Kaheküla tee osa. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 292
Põllumäe tänav

Põllumäe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Põllumäe tänav sai nime 5. mail 1999. Tänav on saanud nime Põllumäe talu järgi. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 289
Parve tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Parve tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Parve tänav sai nime 16. mail 1989. Tänav on saanud nime lähedal asunud päästeparvede hooldejaama järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 287  Parve tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Viktor Suhhorukov

Viktor Suhhorukov (vene Виктор Иванович Сухоруков; sündinud 10. novembril 1951 Orehhovo-Zujevos) on vene teatri-, filmi- ja dublaažinäitleja. 1978. aastal lõpetas ta Venemaa Riikliku Teatrikunstiinstituudi. Näitlejana on Suhhorukov töötanud Leningradi Riiklikus Akadeemilises Komöödiateatris (1979–1983), Lenkomi nimelises Leningradi Riiklikus Teatris (1987–1993), Peterburi Riiklikus Draamateatris «На Литейном» (1994–1995) ja Nikolai Akimovi nimelises Riiklikus Akadeemilises Komöödiateatris (1995–2000). Ta on mänginud enam kui 80 filmis ja lugenud dublaaži mitmetele mängu- ja multifilmidele. 1997 – Suure Vankri auhind 1997 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (film "Minu Leninid") 2002 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik 2004 – filmiauhind "Nika" (keiser Paul I rolli eest) 2008 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik 2011 – Sõpruse orden 2011 – filmiauhind "Kuldkotkas" (Zolotoi Orjol) 2016 – kodulinna Orehhovo-Zujevo aukodanik, linnas avati talle pronksist ausammas 2019 – Austuse orden