laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kolkja Lasteaed-Põhikool

Kolkja Lasteaed-Põhikool tegutseb Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kolkja asulas. Esimesed andmed Kolkja Põhikooli algusest on pärit 1901. aastast, mil tegutses vene õppekeelega "Емельяшина школа". Nimi anti koolile asukohamaja peremehe järgi ning koolis oli üks klassikomplekt ja üks õpetaja. Õpetajaks oli Persidski (pärit Välgi külast) ja koolis käisid ainult vabatahtlikud. Esimesed kirjalikud andmed pärinevad 1929. aastast, mil kool kandis nime "Колецкое начальное училище". 1931. aastast muutus Kolkja Algkool 6-klassiliseks. 1944/1945. õppeaastal sai kool uue nime – Kolkja Mittetäielik keskkool (7 klassi). 1947/1948. õppeaastal õppis Kolkja Mittetäielikus Keskkoolis 8 klassikomplekti 223 õpilasega ja koolis oli kaks esimest klassi. 1990. aastal projekteeriti uus koolimaja ning algas koolimaja ehitamine. Koolimaja ehitus jäi katki seoses Nõukogude Liidu lagunemisega. Koolimaja hakati uuesti ehitama 1995. aastal ning see valmis 1997. aastal. Koolimaja avamisel olid kohal president Lennart Meri, haridusminister Mait Klaassen, Tartu maavanem Jaan Õunapuu ja Tartu Ülikooli raamatukogu direktor Peeter Olesk. 1931 Kolkja 6-klassiline algkool 1944 Kolkja mittetäielik keskkool 1997 Kolkja põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 527 "Meie ajalugu — Kolkja". www.kolkja.edu.ee. Vaadatud 5. juunil 2023.
Meeri eriinternaatkool

Meeri eriinternaatkool oli erikool Tartu maakonnas Nõo vallas Meeri külas. Kooli ajalugu ulatub aastasse 1924, kui asutati Meeri lastekodu. 1. septembril 1964 muudeti lastekodu eriinternaatkooliks. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 535
Sillaotsa kool

Sillaotsa kool on kool Tartu maakonnas Kastre vallas Päkste külas. Kool asutati 1766. 1860 Sillaotsa kool ... 1921 Sillaotsa 4-klassiline algkool ... 1991 Sillaotsa põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 544 Koduleht
Ulila põhikool

Ulila põhikool oli põhikool Tartu maakonnas Elva vallas Ulila asulas. Kool asutati 1946. Kaimi põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 572
Torgu põhikool

Torgu põhikool oli põhikool Saare maakonnas Torgu vallas. Kool asutati 1965. Kool suleti 2007. aastal. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 416 "Torgu Põhikool". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. juuli 2017. Vaadatud 22. novembril 2017.
Orissaare sanatoorne internaatkool

Orissaare sanatoorne internaatkool oli erikool Saare maakonnas Orissaare vallas Orissaare asulas. Kool asutati 1959. Kooli nimed: 1959 Orissaare internaatkool 1970 Orissaare eriinternaatkool 1984 Orissaare sanatoorne internaatkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 406
Metsküla algkool

Metsküla algkool on algkool Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Metskülas. Metsküla algkool on ainus tegutsev ajalooline kool otse Matsalu lahe kaldal.[viide?] Metsküla algkooli direktor on Pille Kaisel. 1852. aastal alustas Kooli talu juures luteriusu kool 18 poisiga.[viide?] 1880. aastaks oli õpilasi 102.[viide?] 1912 ehitati praegune koolimaja ja selles asus vene õigeusu kool.[viide?] Koolid liideti 1916–1917. Kolmeklassiline ühise nimega Saastna algkool jätkas praeguses koolimajas 42 õpilasega. 1919. aastast oli kool neljaklassiline ja 1931. aastast kuueklassiline. 1925 oli õpilasi 64. 1978. aastal oli koolis 16 õpilast ja kolm klassi ning kool suleti õppurite vähesuse tõttu. Uuesti avati kool Metsküla algkooli nime all 1989. aastal, kui seal asus õppima neli õpilast. 1992. aastast muudeti kool taas kuueklassiliseks.[viide?] 2023. aastast jätkab 34 (2024/2025 õppeaasta seisuga) õpilasega erakoolina, mille igakuine õppemaks on 50 eurot ja mille hoonet renditakse vallalt neljaks aastaks hinnaga kaks eurot ruutmeeter (500 eurot kuus) ning kõrvalkulud (umbes 300-1000 olenevalt aastaajast). Kooli jätkamiseks loodi MTÜ Metsküla Kool. Kooli direktor plaanib õpilaste ja töötajate arvu suurenemise tõttu juurdeehitist (klassiruumid, raamatukogu ja kaugtöökontor). Lääneranna vallavolikogu otsustas sulgeda kooli 2023. aasta sügisest. Ettevõtja Parvel Pruunsild kandis seepeale Lääneranna vallavalitsusele 40 000 eurot sihtotstarbelist toetust Metsküla algkooli tuleva õppeaasta kulude katteks. Lääneranna vallavalitsus kandis toetuse Pruunsillale tagasi korruptsiooniohu tõttu. Kuigi Lääneranna vallavolikogu otsustas Metsküla algkooli sulgeda, siis alustati koolis 1. septembril õppetööd ning lapsevanemad ootasid, et saavad kohtus valla üle võidu. Kuna Metsküla kooli 17 last jätkasid käimist ametliku otsuse järgi suletud koolis, siis seaduse järgi ei täitnud nad koolikohustust ja nii otsustas vallavalitsus 9. novembril määrata nad käima Lihula Gümnaasiumis. Kohus on mitu korda edasi lükanud otsust, kas Lääneranna vallal on kohustus kooli ülal pidada. "Paisuv Metsküla erakool otsib sadu tuhandeid eurosid. Direktor: kool vajab juurdeehitist". Delfi. Vaadatud 15. septembril 2024. Sikk, Rein (31. august 2023). "„Hakkame tegema geriljakooli ja ootame ära kohtuotsused." Suletavas Metskülas õppetöö ikkagi algab". Maaleht. Vaadatud 31. augustil 2023. Kooli ajalugu metskulakool.laaneranna.ee (vaadatud 2. septembril 2023) "Kohus jättis Metsküla kooli õiguskaitseta" ERR, 17. juuli 2023 "Pruunsild annetas Metsküla koolile 40 000 eurot" ERR, 18. juuli 2023 "Metsküla kool alustab valla otsust trotsides uut kooliaastat" ERR, 1. september 2023 "Lääneranna vallavalitsus määras Metsküla lapsed vanemate teadmata Lihula kooli" Lääne Elu, 9. november 2023 Kooli koduleht
Obsessiiv-kompulsiivne häire

Mitte segi ajada Obsessiiv-kompulsiivse isiksushäirega. Obsessiiv-kompulsiivne häire (inglise keeles obsessive-compulsive disorder; OCD) on harjumushäire, kui inimene tunneb vajadust teha korduvalt samasuguseid tegusid ja tal on korduvad teatud mõtted, sundmõtted või kinnisideed. Inimesel võib olla liialdatud vajadus käsi, erinevaid asju või põrandaid pesta, kontrollida, kas uks on lukus. Inimesel võib olla vajadus pidevalt endale uusi asju osta, ostmine võib olla seotud konkreetsete asjade ostmisega (raamatud, kingad jms), lihtsalt igasuguseid asju osta, suutmatus allahindlustel odavaid asju mitte osta. Inimesel võib olla raskuseid asjade ja prügi ära viskamisega ja mõnikord need inimesed toovad endale koju prügi juurde. Tüüpiliselt sundmõtted on seotud saastumisega, korra või sümmeetriaga, kahtlemisega, agressiivse või hirmutava teoga ning seksuaalsete kujutlustega. Sagedasemad sundteod on pesemine, puhastamine, koristamine/sättimine, kontrollimine, mõne tegevuse kordamine (nt ukseläve ületamine kindel arv kordi) ja kogumine. Sundteod võivad olla ka vaimsed rituaalid, näiteks "turvalise numbri" loetlemine või "turvalise mõtte" kordamine, häirivat mõtet või kujutluspilti korrigeeriva mõtte mõtlemine või kujutluspildi loomine. Tavaliselt peab isik rituaale kaitseabinõuks mõne tegelikult ebatõenäolise sündmuse vastu või kasutab neid vähendamaks irratsionaalset vastutust sündmuste ees, mis võiks olla talle/teistele ohtlik või tema enda esile kutsutud. Bibliomaania Oniomaania Patoloogiline koguja Trihhotillomaania  Obsessiiv-kompulsiivne häire – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tagavere algkool

Tagavere algkool oli algkool Saare maakonnas Orissaare vallas Tagaverel. Kooli hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. Kool asutati 1919 Tagavere avaliku 4-klassilise algkoolina. 1978 kool suleti. 1990 kool taasavati Tagavere algkoolina. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 414
Salski rajoon

Salski rajoon (vene keeles Сальский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Salski linn. Rajoon piirneb põhjas ja kirdes Proletarski rajooniga, idas Kalmõkkiaga, lõunas Pestšanokopskoje rajooniga, läänes Tselina rajooniga ja loodes Vesjolõi rajooniga. Rajooni pindala on 3499 km². Elanike arv oli 2012. aastal 106 681, 2009. aastal 109 208 ja 2002. aastal 49 343. Salski rajoonis on 54 asulat ja nad kuuluvad ühe linnaasunduse (Salski linna) ja kümne külaasunduse koosseisu. Q126684906
Valentin Jumašev

Valentin Borissovitš Jumašev (vene keeles Валентин Борисович Юмашев; sündinud 15. detsembril 1957 Permis Vene NFSV-s) on Venemaa poliitik, kinnisvaraarendaja ja endine ajakirjanik. Koos abikaasa Tatjana Jumaševaga on ta ehitusfirma omanik ja kinnisvaraomanik Moskva eliitpiirkonnas. Jumaševitele kuulub 50% Moskva Siti ärikvartalis asuvast pilvelõhkujast Imperia Tower. Jumašev on õppinud Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjanduse teaduskonnas. Ta töötas 1987. aastast ajakirjas Ogonjok; aastatel 1991–1995 oli peatoimetaja asetäitja ja 1995–1996 peatoimetaja. 1996. aastal sai Valentin Jumašev Venemaa presidendi Boriss Jeltsini nõunikuks massimeedia alal. 1997. aastal edutati ta Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsiooni juhiks (oli selles ametis kuni 7. detsembrini 1998). Valentin Jumašev oli Venemaa esimese presidendi Boriss Jeltsini fondi asutajaid 2000. aastal. Valentin Jumaševi teine abikaasa on Boriss Jeltsini tütar Tatjana Jumaševa (abielu sõlmiti 2002. aastal). Neil on ühine tütar Marija Jumaševa (sündinud 2002). Valentin Jumaševi tütar esimesest abielust Polina Deripaska (sündinud 1980) on ettevõtja ja kirjastaja, abielus suurärimees Oleg Deripaskaga. 2009. aastal said Jumaševid Austria kodakondsuse. Зять Ельцина оказался владельцем недвижимости в "Москва-сити". vedomosti.ru, 7. juuni 2011
Sigapusma

Sigapusma on Järvamaal praeguse Järva valla alal asunud endine küla. Minevikus kuulus ta Peetri kihelkonda ja hiljem Koigi valda. Sigapusmale lähimad külad on läänes Sõrandu, põhjas Silmsi, idas Vaali, kagus Lähevere ja lõunas Pätsavere. Muudest paikadest asub loodes Kiiluküla. Sigapusmat esmamainiti 14. sajandil kujul Syckadenpuske. Kesk- ja varauusajal kuulus Sigapusma küla Prandi vakuse koosseisu. 1937 arutas Koigi vallavolikogu Sõrandu ja Sigapusma elanike palvet need külad ühendada ja anda ühinenud külale nimeks Koigi küla, sest nende senised nimed olevat halva kõlaga ja kohta tuntavat juba nagunii Koigina endise Koigi vallamaja järgi ja peetavat Koigi valla keskuseks. Siiski jäi see palve tagajärjeta. Seepeale tehti 1939 vallavolikogule uus ettepanek vähemalt Sigapusma küla Sõranduga ühendada. 1945. aasta külade loendis enam Sigapusmat ei esine. Eesti kohanimeraamat, kaart 24 Marja Kallasmaa: artikkel Sõrandu (Eesti kohanimeraamat, lk. 634)
Punktipilv

Punktipilv on ruumiliselt laiali olevate punktide kogum, milles igale punktile on määratud ruumilised koordinaadid. Tavaliselt on igal punktil kolm koordinaati: X, Y ja Z. Punktipilvesid kasutatakse enamasti erinevate objektide kuju kirjeldamiseks. Olemasolevaid objekte mõõtes saadakse mõõtmiste andmetest kokku punktipilv. Näiteks laserskaneerimise tulemiks on punktipilved, millest töötluse käigus saadakse vajalikud mudelid ja muud andmed. Laserskanneriga andmete kogumise käigus määratakse igale punktile asukoht X,Y ja Z koordinaatidega ning töö tulemusena saadakse punktipilv, mida vastavalt vajadusele edasi töödeldakse.  Toompuu, B., Alanurm, K. (2013). Laserskaneerimise andmete ja tehnoloogia kasutamine Eestis. (Bakalaureusetöö). Eesti Maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituut. Tartu. 85 lk.
Irina Raud

Irina Raud (aastani 1971 Irina Luhtein; sündinud 29. juulil 1945 Tallinnas) on eesti arhitekt ja õppejõud. 1998 - Eesti Muinsuskaitse Seltsi Karuteene medal "järjekindla kultuurimälestiste lammutamise planeerimise ja muinsuskaitseseaduse rikkumisele õhutamise eest" (Hiiu keskuse planeering, Jaani seegi kvartal, linnamüüri ja bastioni lõhkumine Harju tänaval) 1999 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Vilen Künnapu, Liivi Künnapu, Leonhard Lapini, Inga Raukase ja Toomas Tammisega; Põhja- ja Baltimaade arhitektuuritriennaali 1999. aasta toimkonnale - triennaali õnnestunud korraldamine ja traditsiooni järjepidevuse hoidmine) 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk Tema isa oli graafik ja kunstipedagoog Paul Luhtein. Uwe Gnadenteich, "Irina Raud sai Karuteene medali", Õhtuleht, 19. aprill 1998 (vaadatud 29.07.2022) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Nemo

See lehekülg räägib eesti ansamblist; muude tähenduste kohta vaata lehekülge Nemo (täpsustus) Nemo oli Eesti ansambel, mis tegutses 1972–1991. Alustas tegevust Tallinna Puhkeparkide Direktsiooni ansamblina 1974. aastal, põhiliseks tegutsemiskohaks Mustamäe kasiino. Ansambli tuntumate laulude hulgas on "Tuhk ja teemant", "Figaro", "Petlik õnn", „Oo, kaunis naine”, "Armastus on see", "Reis ümber maailma", "Tahan sulle laulda", "Saatus". Ain Tammesson (vokaal, klahvpillid) Tiit Talisoo (basskitarr) Kersti Rosenberg (vokaal) Peeter Prints (soolokitarr) Anne Veski (laulja) Mati Rea (laulja) Peeter Malkov (flööt) Kalle Tetsmann (basskitarr) Indrek Tetsmann (trummid) Ivo Varts (trummid) Olev Künnap (laulja) Arne Luht (klahvpillid) Riho Lilje (kitarr) Hindrek Kallast (basskitarr) Priit Pihlap (trummid) Ilmar Ruustalu (trummid) Peeter Annikve (kitarr), lahkus 1981 Andres Esko (heli), alates 1982 Olev Künnap (kitarr), P. Annikve asemel Lembit Ojalo (löökriistad), 1982 Arvo Ott (kitarr),1982 Aare Baumer (valgus), 1982 Nemo andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Lehekülg Eesti Ansamblite Andmebaasis
Hagudi põhikool

Hagudi põhikool on põhikool Rapla maakonnas Rapla vallas Hagudi asulas. Kool asutati 1870. Kooli nimed: 1870 Hagudi kool 1872 Seli kool 1931 Ühendatud Iseseisev Seli-Hagudi kool 1933 Seli-Hagudi 6-klassiline algkool ... 1991 Hagudi põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 357
Tallinna Kopli Ametikool

Tallinna Kopli Ametikool on 2003. aastal asutatud munitsipaalkutsekool Tallinnas. Kool asub aadressil Kopli tänav 98. Koduleht
Vesjolõi rajoon

Vesjolõi rajoon (vene keeles Весёловский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Vesjolõi alev. Rajoon piirneb põhjas Semikarakorski rajooniga, idas Proletarski rajooniga, kagus Salski rajooniga, lõunas Zernogradi rajooniga ja läänes Bagajevskaja rajooniga. Rajooni pindala on 1355 km². Elanike arv oli 2017. aastal 25 506. Vesjolõi rajooni asulad kuuluvad nelja külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Manõtš. Q126684906
Kodila Põhikool

Kodila põhikool oli põhikool Rapla maakonnas Rapla vallas Kodila külas. Kool suleti 2017. aastal. Kool asutati 1851. 1851 Kodila 3-klassiline kool ... ... Kodila 9-klassiline Kool 1992-2006 Kodila Lasteaed-Põhikool 2006-2017 Kodila Põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 368 Meenutame 170 aastat tagasi asutatud Kodila kooli. Raplamaa Sõnumid, 3. august 2021. "Kodila kool 160: Mõtisklus" Maaleht, 10. detsember 2011 "Mis saab Kodila koolist ja lasteaiast?" Raplamaa Sõnumid, 1. veebruar 2017
Kuimetsa algkool

Kuimetsa algkool oli algkool Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas. Kool asutati 1787. Kooli nimed: 1868 Oblo vallakool 1880 Iida kool 1889 Kuimetsa 1-klassiline õigeusu kihelkonnakool 1921 Kuimetsa algkool 1945 Kuimetsa mittetäielik keskkool ... 1990 Kuimetsa algkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 370
Lelle põhikool

Lelle põhikool oli põhikool Rapla maakonnas Kehtna vallas Lelle asulas. Kool asutati 1868. Enne seda tegutses piirkonnas Lelle õigeusu abikool (asutatud 1854) ja Lelle luteri usu vallakool (asutatud 1855). Kooli nimed: 1868 Lelle õigeusu kihelkonnakool 1918 Lelle õigeusu kiriku erakool 1919 Hiiekannu kõrgem rahvakool 1921 Lelle Hiiekannu 6-klassiline algkool ... 1992 Lelle põhikool Kool suleti 2009. aastal. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 373 "TV3: Lelle koolis valitses täna matusemeeleolu" Delfi, 26. mai 2009
Artur Nugis

Artur Nugis (23. november 1915 Krimm – 22. november 1987 Tallinn) oli sõjaväelane ja lektor. Enne Teist maailmasõda elas Orjolis, töötas õpetajana. Lõpetas Orjoli sõjakooli. Teise maailmasõja ajal oli 8. Eesti Laskurkorpus vanempolitruk, auastmelt polkovnik. Pärast sõda oli ta ühingu Teadus juhatuse sõjaliste teadmiste ja sõjalispatriootilise kasvatuse sektsiooni esimees ja rahvaülikoolide lektor. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1986 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Leo Õispuu (koostaja). Eestlased vene sõjaväes 1940–1945. Teine osa (M–Sel). Represseeritud isikute registrid, raamat 10. Tallinn, 2009 Aunimetusi. Sirp ja Vasar, 7. märts 1986 Kalmistute register HAUDI
Graun im Vinschgau

Graun im Vinschgau (itaalia: Curon Venosta) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paikneb umbes 70 km Bolzanost loodes, piiriks on Austria ja Šveitsi piir. 2011. aasta 1. jaanuari seisuga elas seal 2447 inimest. Valla pindala on 210,5 km². Graun im Vinschgau vallas on alljaotused Langtaufers/Vallelunga, Reschen/Resia, Rojen/Roja ja Sankt Valentin auf der Haide/San Valentino alla Muta. Graun im Vinschgau külgneb järgmiste valdadega: Mals, Kaunertal (Austrias), Nauders (Austrias), Pfunds (Austrias), Sölden (Austrias), Valsot (Šveitsis) ja Scuol (Šveitsis). Küla külgneb suures ulatuses süvendatud ja laiendatud Reschensee järvega. See tekkis, kui orgu hüdroelektrienergia tootmiseks paisutati. Esialgset linna ei saa enam külastada, kuna see jäeti maha tammi valmimise ajal 1950. aasta juulis. Graun ehitati uuesti üles uuele kaldale. Iidsest pooleldi uputatud kellatornist sai maamärk ja see on valla vapil kesksel kohal. Aastal 15 eKr said ülemises Vinschgau orus elanud keldid Rooma riigi alamateks. Järgnes ärilise ja sõjalise tee ehitamine üle Alpide (tänapäevase nimega Rescheni kuru), teed hakati nimetama „Via Claudia Augusta”. Alpiülene tee oli tähtis tee kogu keskajal. Seda kutsuti erinevalt: „Ülemiseks teeks” ("Oberer Weg"/"Via Superiore") või „Švaabi teeks” ("Schwabenweg"/"Via di Svevia"). 450. aasta järel saabusid linnast Chur kristlikud misjonärid. Musta surma ajal (1348), mil enamus selle aja rahvast suri, asustasid saksakeelsed inimesed enamus Vinschgau orust, sealhulgas Graun; erandiks oli Müstairi külgorg, kus romanši keel on tänapäevani säilinud. Saksa keel on jäänud sellest ajast saati Graunis enamuskeeleks ja 2011. aastal oli saksa keel esimeseks keeleks rohkem kui 97%-le rahvastikust. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,34% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 2,66% itaalia keelt. See suhe oli 2001. aasta rahvaloenduse ajal peaaegu sama. Valla teenistuses on ühistransport (buss). Sihtkohtadeks on Mals lõunas, Nauders Austrias ja Martina põhjas. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Hardi Tooming

Hardi Tooming (13. august 1966 Jõgeva rajoon – 15. juuli 2016) oli eesti ehitus- ja restaureerimisettevõtja. Ta lõpetas 1984. aastal Jõgeva Keskkooli. Ta oli ehitus- ja restaureerimisettevõtte OÜ Hard-Restauraatori asutaja, omanik ja juhataja aastatel 2003–2015. Tema juhtimisel restaureeriti mitu olulist ehitist Tallinnas vanalinnas (Hellemani torn, Rootsi Mihkli kirik) ja vanemates eeslinnades, aga ka mujal Eestis (Kehtna mõisas, Laitse mõisa tallides) ja väljaspool (Berliini Eesti saatkonna hoone). 2017 Tallinna Linnaplaneerimise Ameti tunnustus "pikaaegse panuse eest Tallinna muinsuskaitses" (postuumselt) Ta on maetud Käsmu kalmistule. Jõgeva Keskkooli vilistlaste nimekirjad. Jõgeva Põhikooli veebisait. ""Tallinn jagab muinsuskaitsepreemiaid". 24. mai 2017". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2017. Vaadatud 22. novembril 2017. Vallo Toomet, Toivo Tänavsuu, Tuuli Koch. "Hard-Restauraator on taastanud 25 vanalinna maja". Eesti Ekspress, 9. juuli 2007 "Restaureerija: pappmajade ehitajad renoveerivad nüüd mõisu". Ehitusuudised.ee, 25. november 2009 Ia Mihkels. "Vanas majas on ajalugu". Õhtuleht, 3. juuni 2011 "Tallinn jagab muinsuskaitsepreemiaid". 24. mai 2017
Glurns

Glurns (itaalia: Glorenza) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 80 km Bolzanost loodes. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 876 inimest. Valla pindala on 13,0 km². Glurns külgneb järgmiste valdadega: Mals, Prad am Stilfser Joch, Schluderns ja Taufers im Münstertal. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 96,13% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 3,87% itaalia keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Latsch

Latsch (itaalia: Laces) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, umbes 40 km Bolzanost loodes. Valla pindala on 78,8 km². 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 5156 inimest. Latsch (Laces) külgneb järgmiste valdadega: Kastelbell-Tschars, Martell, Schnals, Schlanders ja Ulten. Latschi vallas asuvad järgmised frazioned (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Goldrain (Coldrano), Morter, St. Martin am Kofel (San Martino al Monte) ja Tarsch (Tarres). Maanteepanoraam Latschi ja Kastelbelli vahel Kirik Unsere Liebe Frau auf dem Bichl (Jumalaema künkal) Pühade Peetruse ja Pauluse kihelkonnakirik Püha Nikolause kirik 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,99% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,97% itaalia keelt ja 0,04% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Bagajevskaja rajoon

Bagajevskaja rajoon (vene keeles Багаевский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Bagajevskaja staniitsa. Rajoon piirneb põhjas Ust-Donetski rajooniga, kirdes Semikarakorski rajooniga, idas Vesjolõi rajooniga, lõunas Zernogradi rajooniga, edelas Kagalnitskaja rajooniga, läänes Aksai rajooniga ja loodes Oktjabrski rajooniga. Rajooni pindala on 950,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 34 629, 2009. aastal 34 615 ja 2002. aastal 35 400. Bagajevskaja rajoonis on 25 asulat ja nad kuuluvad viie külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Don ja Zapadnõi Manõtš. Q126684906
Kagalnitskaja rajoon

Kagalnitskaja rajoon (vene keeles Кагальницкий район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Kagalnitskaja staniitsa. Rajoon piirneb põhjas Bagajevskaja rajooniga, idas Zernogradi rajooniga, lõunas Krasnodari krai Kuštšovskaja rajooniga, läänes Azovi rajooniga ja loodes Aksai rajooniga. Rajooni pindala on 1391 km². Elanike arv oli 2017. aastal 28 188. Kagalnitskaja rajooni asulad kuuluvad kaheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Kagalnik, Rossoš ja Elbuzd. Q126684906
Kahu külanõukogu

Kahu külanõukogu oli külanõukogu külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kahu külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Elva vallas. Külanõukogu keskus asus Kalme külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kahu külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu. 1954 juunis Kahu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Elva ja Rõngu külanõukogu vahel. Kahu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kaisma külanõukogu

Kaisma külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kaisma vallas. Külanõukogu pindala oli 154 km² (1977). Kaisma külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017)