laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nestorius

Nestorius ehk Nestorios (kreeka keeles Νεστόριος; u 386 – 450) oli Konstantinoopoli peapiiskop 10. aprillist 428 kuni 431. aasta augustini, mil keiser Theodosius II kinnitas tema vaadete hukkamõistu Aleksandria Kyrillose pooldajate poolt Ephesoses 22. juunil. Tema järgi on saanud nime nestoriaanlus. Nestorius tahtis, et loobutaks neitsi Maarja ammusest tiitlist Theotokos ("Jumalaema"), mida paljud mõistsid nii, et Nestorius ei uskunud Kristuse jumalikku loomusse. Tegelikult muretses Nestorius sellepärast, et Theotokose kultus lähenes tema arvates Maarja austamisele jumalannana. Seetõttu sattus ta konflikti teiste tolleaegsete tähtsamate usumeestega, eelkõige Aleksandria Kyrillosega, kes süüdistas teda ketserluses. Nestorius püüdis end kaitsta esimesel Ephesose kirikukogul 431. aastal, ent enamik piiskoppe mõistis ta hoopis süüdi ketserluses ning ta jäi piiskopitoolist ilma. Omal soovil taandus ta oma endisse kloostrisse Antiookias või selle läheduses. 435. aastal saatis Theodosius II ta pagendusse Ülem-Egiptusse, kus Nestorius elas 450. aastani, kaitstes endiselt oma seisukohtade ortodokssust. Tema viimane kaitsja Rooma keisririigis Kyrrose Theodoretos nõustus lõpuks kirikuvandega Kalchedoni kirikukogul 451. aastal. Idakirik (st Ida-Mesopotaamia ja Assüüria kirik Sassaniidide Pärsias) ei nõustunud kunagi Nestoriuse hukkamõistmisega. Seepärast hakkasid Lääne kristlased nimetama idakirikut nestoriaanlikuks, ehkki Nestoriust pole seal kunagi kirikuisaks peetud. 20. sajandi algul avastati ja avaldati Nestoriuse teos, mistõttu tema vaated ümber hinnati. Tänapäeval arvatakse üldiselt, et Nestoriuse seisukohad ei erine oluliselt neist, mis jäid kehtima ortodokssetena, kuid tema sõnastus Kristuse doktriinist on endiselt vaieldav. Teine Konstantinoopoli kirikukogu 553. aastal kinnitas Nestoriuse hukkamõistu, lükates tagasi Iba kirja, milles too väitis, et Nestorius mõisteti süüdi ilma korraliku uurimiseta. Nestoriuselt pärineb ka võrdkuju, milles inimese püüdlust kommete paranemisele võrreldakse kivi viskamise ülespoole: see on võimalik üksnes ajutiselt, kuna inimeste loomusse kuuluvad kired kisuvad nad taas tagasi nende loomupärasesse olekusse. Pierre Bayle, Pierre Des Maizeaux, Alexis Gaudin, Anthelme Tricaud "The dictionary historical and critical", Vol 4, lk 354
Endla järvestik

Endla järvestik on järvestik Endla soostikus, halduslikult Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Järvestiku moodustavad kaheksa järve, millest suurimad on Endla järv ja Männikjärv ning väiksemate hulka kuuluvad Sinijärv, Tulijärv, Kaasikjärv, Kaurijärv, Jämedasarve järv ja Pätsulaugas. Pärast mandrijää sulamist oli praeguse järvestiku järvede asemel suur jääpaisjärv, millest hiljem tekkisid jäänukjärvedena Endla järvestiku järved. Endla järvestik Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.04.2013) Endla järvestik Eesti looduse infosüsteemis
Agrihan

Agrihan on saar Mikroneesias, üks Mariaanidest. Saare pindala 47 km². Agrihan on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 965 meetrit. Kuulub Põhja-Mariaanidele.
Vaikne järv

Vaikne järv on järv Elva orundis, halduslikult Tartu maakonnas Nõo vallas. Järv on arvele võetud ürglooduse objektina. Järve pindala on 1,1 ha. Järve läheduses paiknevad Väike Väerada, Elva kalmistu, Elva paisjärv ja Tartumaa Tervisespordikeskus. Ürglooduse objekt: Elva orundi järved: Arbi, Vaikne ja Illi järved ning allikalubja lasund Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Abja mõisa paljand

Abja mõisa paljand on paljand Viljandi maakonnas Mulgi vallas endisaegse Abja mõisa pargis Kuustle oja vasakul kaldal. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Kaldajärsakul paljanduvad 21 m ulatuses u 5 m paksuselt Aruküla lademe kivimid. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Allikukivi koopad

Allikukivi koopad on kaitsealused koopad Pärnu maakonnas Saarde vallas Allikukivi külas. Koopad on arvele võetud ürglooduse objektina. Koobaste ja lähedalasuvate Allikukivi allikate kaitseks on moodustatud Allikukivi koobaste ja allikate kaitseala. Koobastiku jälgitav pikkus on 33 m. Ürglooduse objekt: Allikukivi koopad Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.04.2013) Ürglooduse objekt: Allikukivi koopad Eesti looduse infosüsteemis Allikukivi koopad ja allikad keskkonnaportaalis
Alu-Murru seljak

Alu-Murru seljak on vallseljak Pärnu maakonnas Pärnu linnas Tõhela järve lähedal. Seljak on arvele võetud ürglooduse objektina. Seljak asub Tõhela voore harjal ja selle pikkus on 2 km. Seljaku suhteline kõrgus on kuni 10–12 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Prigendimägi

Prigendimägi on kõrgendik Valgamaal Karula külas. Prigendimägi moodustab ühtse pinnavormi põhjas teisel pool Puurina–Lüllemäe–Litsmetsa teed asuva Anumäega. Mäed olid aastast 1958 looduskaitse all. 2015. aastal arvati nad looduskaitseväärtuse kadumise tõttu looduskaitse alt välja. Prigendimägi Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 15.01.2018. RT I, 03.03.2015, 11.
Aseri paekalda paljand

Aseri paekalda paljand on paljand Põhja-Eesti paekaldal, halduslikult Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandi juures on endine Aseri paemurd. Nii paljandit kui paemurdu kaitstakse Aseri maastikukaitseala koosseisus. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.04.2013) Aseri paekalda paljand Eesti looduse infosüsteemis
Aseri paemurd

Aseri paemurd on paemurd Põhja-Eesti paekaldal, halduslikult Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Paemurd on arvele võetud ürglooduse objektina. Nii paemurdu kui Aseri paekalda paljandit kaitstakse Aseri maastikukaitseala koosseisus. Aseri paemurrus asuvad Aseri kihistu ja Aseri lademe stratotüübid. Murru ülemised 15 cm koosnevad õhukesekihilisest lubjakivist. Selle all on 45 cm detriiti sisaldavat massiivset lubjakivi. Järgneb 40 cm õhukesekihilist lubjakivi, mille all on viis sentimeetrit savi. Alumised 60 cm moodustab detriiti ja nautiloide sisaldav lubjakivi. Ürglooduse objekt: Aseri paemurd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.04.2013) Stratigraafia terminoloogia Stratigraafia terminoloogia Eesti stratotüüpsed paljandid Ürglooduse objekt: Aseri paemurd Eesti looduse infosüsteemis
Loculi

Loculi on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis. Loculi kõrgus merepinnast on 26 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 13 inimest ruutkilomeetri kohta. Loculi piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Galtellì, Irgoli, Lula. AA. VV., Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani, Milano, GARZANTI, 1996, p. 358. https://demo.istat.it/?l=it Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.  Loculi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles) Loculi andmed Sardiinia maakonna portaalis Vaadatud 2013-04-28
Lodine

Lodine on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis. Lodine kõrgus merepinnast on 884 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 50 inimest ruutkilomeetri kohta. Lodine piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Fonni, Gavoi. https://demo.istat.it/?l=it Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.  Lodine – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles) Lodine andmed Sardiinia maakonna portaalis Vaadatud 2013-04-28
Noragugume

Noragugume on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis. Noragugume kõrgus merepinnast on 288 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 13 inimest ruutkilomeetri kohta. Noragugume piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bolotana, Dualchi, Ottana, Sedilo, Silanus. DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana https://demo.istat.it/?l=it Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.  Noragugume – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles) Noragugume andmed Sardiinia maakonna portaalis Vaadatud 2013-04-28
Onanì

Onanì on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis. Onanì kõrgus merepinnast on 482 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 6,39 inimest ruutkilomeetri kohta. Onanì piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bitti, Lodè, Lula. https://demo.istat.it/?l=it Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.  Onanì – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles) Onanì andmed Sardiinia maakonna portaalis Vaadatud 2013-04-28
Onifai

Onifai on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis. Onifai kõrgus merepinnast on 29 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 18 inimest ruutkilomeetri kohta. Onifai piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Galtellì, Irgoli, Orosei, Siniscola. AA. VV., Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani, Milano, GARZANTI, 1996, p. 454. https://demo.istat.it/?l=it Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.  Onifai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles) Onifai andmed Sardiinia maakonna portaalis Vaadatud 2013-04-28
Orani

Orani on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis. Orani kõrgus merepinnast on 521 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 23 inimest ruutkilomeetri kohta. Orani piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Benetutti, Bolotana, Illorai, Mamoiada, Nuoro, Oniferi, Orotelli, Ottana, Sarule. https://demo.istat.it/?l=it Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007. Salvatore Naitza. Architettura dal tardo '600 al classicismo purista. Nuoro, Ilisso, 1992. ISBN 88-85098-20-7  Orani – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles) Orani andmed Sardiinia maakonna portaalis Vaadatud 2013-04-28 Orani rõivad – pildid ja ajalugu
Osidda

Osidda on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis. Osidda kõrgus merepinnast on 650 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 10 inimest ruutkilomeetri kohta. Osidda piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bitti, Buddusò, Nule, Pattada. AA. VV., Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani, Milano, GARZANTI, 1996, p. 460. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.  Osidda – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles) Osidda andmed Sardiinia maakonna portaalis Vaadatud 2013-04-28
Sarule

Sarule on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis. Sarule kõrgus merepinnast on 630 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 34 inimest ruutkilomeetri kohta. Sarule piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Mamoiada, Ollolai, Olzai, Orani, Ottana. https://demo.istat.it/?l=it Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.  Sarule – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles) Sarule andmed Sardiinia maakonna portaalis Vaadatud 2013-04-28
Ruhnu paljand

Ruhnu paljand (ka: Flisbacka järsak) on paljand Ruhnu saarel. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Järsaku kogupikkus on 2,5 km, millest u 350 m pikkuses on aluspõhjaline liivakiviastang. Aluspõhjalise paljandi kõrgus on 2,3 m. Paljandis on näha keskdevoni Narva lademe kivimeid. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Gorodenka ülemine paljand

Gorodenka ülemine paljand on paljand Gorodenka oja vasakul kaldal, halduslikult Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandist 600 m allavoolu asub Gorodenka kärestiku paljand. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Gorodenka kärestiku paljand

Gorodenka kärestiku paljand on paljand Gorodenka oja vasakul kaldal, halduslikult Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandist 600 m ülesvoolu asub Gorodenka ülemine paljand. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.04.2013) Gorodenka kärestiku paljand Eesti looduse infosüsteemis
Hiiemäe rike

Hiiemäe rike on rike Hiiemäe idanõlval paekaldal, halduslikult Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Rike on arvele võetud ürglooduse objektina. Paekaldal on näha Volhovi ja Kunda lademe lubjakivide lasumusriket. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Nice'i Côte d'Azuri lennujaam

Nice'i Côte d'Azuri lennujaam (IATA: NCE, ICAO: LFMN) on Prantsusmaa reisijate arvult kolmas lennujaam (Charles de Gaulle'i ja Orly järel) ja rahvusliku lennufirma Air France kodulennujaam. Lennujaam asub Côte d'Azuris, Nice kesklinnast 7 kilomeetrit edela pool. Estonian Air lendas lennuliinil Tallinn–Nice 1. maist 2010 suvehooajati kuni 24. oktoobrini 2015. Suvel 2016 jätkab lendudega Nordic Aviation Group. Estonian Air: Lennuplaan (vaadatud 6. jaanuar 2016) NAGroup:Lennuplaan (vaadatud 6. jaanuar 2016)
Vilniuse lennujaam

Vilniuse lennujaam (IATA: VNO, ICAO: EYVI) on Leedu suurim lennujaam. Lennujaam asub Vilniuses, kesklinnast 5,9 kilomeetrit lõuna pool Kirtimais. Tallinnast lendas Vilniuse lennujaama Estonian Air (1991–2015), selle lennutegevuse lõpetamisest saati Nordica. Samuti alustas 2016. aasta kevadest liini teenindamist airBaltic.
Suhkrutoos

Suhkrutoos on suhkru hoidmiseks ja serveerimiseks mõeldud väike nõu. Suhkrutoos on tavaliselt tee- või kohviserviisi lahutamatu osa. Suhkrutükid suhkrutoosis Portselanist suhkrutoos Suhkrutoos Viini suhkrutoos (1799) Raudtee restoranvaguni suhkrutoos
Himmiste paemurd

Himmiste paemurd (ka: Himmiste murd, Himmiste-Kuigi murd) on endine paemurd ja ühtlasi ka paljand Saare maakonnas Lümanda vallas Himmiste külas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandis on näha Paadla lademe kihte. Paemurd on Himmiste kihtide stratotüüp. Paemurd on vana ja kinnikasvav. Aluskorra kivimid paljandusid aastal 2015 vaid 4 meetri ulatuses. Ülemised 12 cm moodustab hall porsunud lubjakivi, selle all on savikas vahekiht, mille all on hall muguljas lubjakivi. Selle all on kollakashall massiivne dolomiit. Aastal 2015 oli see kõige aluumine paljanduv kivim, ent varem on paljandunud ka selle all olev hall massiivne dolomiit. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.04.2013) "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. aprill 2021. Vaadatud 17. septembril 2020. Eesti stratotüüpsed paljandid Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Holstre mäed

Holstre mäed (ka Laki mäed) on kaitsealune mõhnastik Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre küla kirdeosas. Pinnavorm kujutab endast künkliku pinnaga liustikutekkelist suurvormi, mis koosneb arvatavasti moreenist. Holstre mägede pindala on umbes 1,3 km², absoluutne kõrgus 120 m ja suhteline kõrgus 30 m (Pirmastu oru poolt mõõdetuna kuni 40 m). Mägede jalamilt saab alguse Verilaske oja. Pinnavorm on arvele võetud ürglooduse objektina. Mõhnastikku hõlmab Loodi looduspargi 1,51 km² suurune Holstre mägede sihtkaitsevöönd. Loodi looduspargi kaitsekorralduskava 2013–2022. Vaadatud 31.01.2014. Holstre mäed Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Loodi looduspark, Holstre mägede skv. keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Holstre mäed Eesti looduse infosüsteemis
Hundikuristiku paljand

Hundikuristiku paljand on paljand Tallinnas Kadriorus Hundikuristiku joastiku langemiskohal. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Hõbeallika koobas

Hõbeallika koobas on koobas Ida-Viru maakonnas Toila vallas. Koobas koos sealse Hõbeallikaga on arvele võetud ürglooduse objektidena. Koobas paikneb liivakivipaljandi allosas. Koopa pikkus on 6 m, ava laius 1,7 m ja kõrgus 1,4 m. Koopa tagaosa kaljulõhedest voolab välja Hõbeallikas. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Härma kurisu

Härma kurisu on kurisu Harju maakonnas Raasiku vallas. Kurisu on arvele võetud ürglooduse objektina. Kurisu pikkus on 30 m, laius 25 m ja sügavus 2,5 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Wiesław Rudkowski

Wiesław Ksawery Rudkowski (17. novembril 1946 Łódź – 14. veebruaril 2016 Varssavi) oli Poola poksija. Ta oli kokku kümnekordne Poola meister – II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1966. aastal ning I keskkaalus (kuni 71 kg) aastatel 1967–1975. Ta sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Dieter Kottyschile (Lääne-Saksamaa). Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 3. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Aleksei Kisseljovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta võitis I keskkaalus (kuni 71 kg) 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks. Ta sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 20. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1973) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Anatoli Klimanovile (NSV Liit). ja 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Svetomir Belićile (Jugoslaavia) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 17. Euroopa meistrivõistlustel (Rooma, 1967), kuid kaotas 1. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Manfred Wolkele (Ida-Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. "Zmarł medalista olimpijski Wiesław Rudkowski". sport.tvp.pl (poola keeles). 14. veebruar 2016. Vaadatud 14. veebruar 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) 20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1972. Tulemused inglise keeles 19. suveolümpiamängude poksivõistlus. México 1968. Tulemused inglise keeles 21. Euroopa meistrivõistlused poksis. Katowice 1975. Tulemused inglise keeles 20. Euroopa meistrivõistlused poksis. Belgrad 1973. Tulemused inglise keeles 19. Euroopa meistrivõistlused poksis. Madrid 1971. Tulemused inglise keeles 17. Euroopa meistrivõistlused poksis. Rooma 1967. Tulemused inglise keeles Wiesław Rudkowski veebisaidil Olympedia (inglise)
Häda ellujäänuile

"Häda ellujäänuile" ("Woe to Live On") on USA kirjaniku Daniel Woodrelli 1986. aastal ilmunud raamat ühest kahetsusväärseimast episoodist Ameerika Ühendriikide kodusõjas – teismeliste Lõuna sisside ehk Bushwhackers'ite ("võsahulguste") vihasest võitlusest põhjaosariikide föderaalsõdurite, maakaitseväelaste ehk miilitsate ja paramilitaaridega (Jayhawkers) Missouri ja Kansase osariikides. Kodusõda, mille puhkemise tingisid orjanduse küsimus ning nii põhja- kui ka lõunaosariiklaste püüd säilitada oma eluviisi ja veendumusi, oli 1862. aastaks muutunud ohjeldamatuks tapatalguks. Missouri osariigi elanikud olid meelsuselt jagunenud kaheks ning naaber ei tundnud enam naabrit. Põhjaosariiklased panid Missouri elanike seas toime hirmutegusid. Noored mehed, kelle omaksed olid sageli tapetud ja kodu hävitatud, kogunesid metsadesse ning tõmbasid selga punased särgid, et põhjaosariiklastele kätte maksta. Põhja kindral Henry Halleck andis 13. märtsil 1862 välja määruse, mis kuulutas, et Lõuna sisse ei peeta sõjajõuks, vaid bandiitideks, kes tabamise korral eranditult hukatakse. Sama tegid siis sissid ka nende kätte sattunud vastastest vangidega. Peategelane Jake Roedel (saksapäraselt Jakob Rödel) sooritas alguses teo, mida hiljem kibedasti kahetses. 1863 olid Põhja föderaalsõdurid hakanud vangistama sisside naissoost omakseid ja abikaasasid. Kui naistevanglaks kohandatud alkoholipood 13. augustil 1863 Kansas Citys kokku kukkus (või kukutati?) ning hulk naisi ja tüdrukuid hukkus või raskesti vigastada sai, hiilis Lõuna sisside (võsahulguste) ühendvägi läbi Kansase osariigi Missouri piirilt umbes 70 km, et rünnata Lawrence'i linna, mis oli Põhja paramilitaaride (Jayhawker'ite) tugipunkt. Nad olid oodanud meeletut heitlust Põhja sõjajõududega, kuid Lawrence'is ei hakanud mitte keegi neile vastu. Tapnud linnas umbes kolmsada meest (enamjaolt tsiviilisikud) ja pannud linna põlema, pöördusid võsahulgused peaaegu kaotusteta Missouri osariiki tagasi. Vastuseks laskis kindral Thomas Ewing neli Missouri maakonda elanikest täielikult tühjendada, andes 25. augustil 1863 – neli päeva peale Lawrence'i veretööd välja vastava määruse. Daniel Woodrell on öelnud, et soovis tunnetada ja mõista, millised asjaolud viisid lõpuks Lawrence'i veretööni. Romaani põnev tegevustik mööda mainitud ajaloolisi sündmusi kulgebki. Eesti keeles ilmus romaan "Häda ellujäänuile" kirjastuses Jumalikud Ilmutused 2009. aastal. Raamatu tõlkis Kalevi Kvell, kujundas Andres Rõhu. Teosest on 1999 lavastatud film "Ride with the Devil" (eesti keeles "Kuradiga sadulas" või "Saatanaga sadulas"), mille režissöör on Ang Lee ning peaosades Tobey Maguire, Skeet Ulrich, Jewel Kilcher, Jeffrey Wright, Simon Baker, Jonathan Rhys Meyers. Romaani arvustus portaalis Historical Novels.info Romaani arvustus ajakirjas Spinetingler, December 12, 2011 "Woodrell's 'Woe To Live On' back in print" St. Louis Post-dispatch, June 11, 2012
2013. aasta snuukri maailmameistrivõistlused

2013. aasta snuukri maailmameistrivõistlused (2013 Betfair World Snooker Championship) on 76. maailmameistrivõistlused snuukris, mis toimusid Inglismaal Sheffieldis 20. aprillist 6. maini 2013. Võistluspaigaks oli Crucible Theatre, kus maailmameistrivõistlusi on peetud alates 1977. aastast. Maailmameistritiitlit pidi kaitsma Ronnie O'Sullivan. Finaalis mängisid Barry Hawkins ja Ronnie O'Sullivan. Ronnie O'Sullivan võitis finaali 18:12 ja sai viiekordseks maailmameistriks. Võitja sai auhinnaks 250 000 naelsterlingit. Crucible extends world snooker's stay in Sheffield. The Guardian, 28.04.2009 Ronnie O'Sullivan tuli viiendat korda snuukri maailmameistriks Ametlik koduleht (inglise keeles) Snuukri MM: O'Sullivan alistas mulluse finaali kordusetenduses kindlalt Carteri