laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gnas

Gnas on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Halbenrain

Halbenrain on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Jack Stacey

Jack William Stacey (sündinud 6. aprillil 1996 Bracknellis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib kaitsja või poolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Norwich City. Ta alustas klubikarjääri Readingis, mille noortesüsteemiga liitus ta 2004. aastal. Readingi põhimeeskonnas debüteeris ta Inglismaa esiliigas 16. augustil 2014 mängus Ipswich Towni vastu. Hooajal 2015/16 oli ta Readingist laenul Inglismaa tugevuselt neljanda liiga League Two klubides Barnet ja Carlisle United ning hooajal 2016/17 samasse liigasse kuuluvas Exeter Citys. 2017. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu League Two klubiga Luton Town. Kohe esimesel hooajal kindlustas ta klubiga pääsu Inglismaa tugevuselt kolmandasse liigasse. Seejärel võitis ta hooajal 2018/19 Luton Towniga League One'i ja aitas klubil Inglismaa esiliigasse jõuda. Staceyl oli selle juures suur roll ning hooaja 2018/19 lõpus valiti ta Luton Towni hooaja parimaks mängijaks. 2019. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Bournemouth. Aastatel 2020–2022 mängis ta Bournemouthiga kaks hooaega Inglismaa esiliigas. 2023. aasta mais sõlmis ta kolmeaastase lepingu Norwich Cityga. "Jack Stacey: Luton Town sign Reading full-back on two-year contract". BBC Sport. 26. juuni 2017. Vaadatud 27. juunil 2017. Simmonds, Mike (29. aprill 2019). "Player of the Year Stacey cleans up at Hatters awards night". Luton Today. Vaadatud 1. mail 2019. Crocker, Tom (8. juuli 2019). "Jack Stacey completes switch from Luton to AFC Bournemouth". Bournemouth Daily Echo. Vaadatud 8. juulil 2019. "Jack Stacey signs on three-year deal". Norwich City (inglise). Vaadatud 31. mail 2023.
Rába

Rába (saksa: Raab; ungari: Rába; sloveeni: Raba [ˈɾáːba]) on jõgi Kagu-Austrias ja Lääne-Ungaris ning Doonau parempoolne lisajõgi. Selle läte on Austrias, mõni kilomeeter Bruck an der Murist idas Heubodenhöhe mäe all. See voolab läbi Austria Steiermargi ja Burgenlandi liidumaade ning läbi Ungari Vasi ja Győr-Moson-Soproni maakondade. See on 298,2 km pikk, millest u. 100 km on Austrias. See suubub Loode-Ungaris, Győri linnas Doonau lisajõkke (Mosoni-Duna). Selle valgla pindala on 10 401 km². Rába-äärsed linnad on Gleisdorf, Feldbach (mõlemad Austrias), ning Szentgotthárd ja Körmend (Ungaris). Varases kainosoikumis voolas jõgi vastupidises suunas, kuid tektooniline tõus muutis selle voolu vastupidiseks. Rábat tunti antiikajal ladina keeles kui Arrabo ja kreeka keeles kui Arabon (Ἀραβον), 791. aastal kui Raba ja Hrapa ning 890. aastal kui ad Rapam. Jõe mitmesugused tänapäevased nimed on tuletatud romaani refleksist Rābo. Nimi on tõenäoliselt indoeuroopalik, kuid selle päritolu on teadmata. Rába sloveenid, kes elavad Rába orus (sloveeni Porabje, ungari Vendvidék), on Ungari sloveenide läänepoolseim rühm. Raba org on osa laiemast Prekmurje piirkonnast.
Jagerberg

Jagerberg on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Kapfenstein

Kapfenstein on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Turnu Măgurele

Turnu Măgurele on linn Rumeenias Teleormani maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, Doonaust ligikaudu nelja kilomeetri kaugusel. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Turnu Măgurele elanikest rumeenlasi 85,68%, mustlasi 2,77% ja teistest rahvustest inimesi 0,03%. Rahvus oli teadmata 11,5%-l elanikest.
Kirchbach-Zerlach

Kirchbach-Zerlach on 2015. aastast vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. Vald moodustati Steiermargi vallareformi osana 2014. aasta lõpus, kui ühendati endised Kirchbach in Steiermarki ja Zerlachi vald. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Kirchbach in Steiermark

Kirchbach in Steiermark oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. 2015. aastast on see Kirchbach-Zerlachi valla osa.
Boon

Boon on lühiajaline tõend, mis võimaldab selle omanikul teatud raha või kaupa saada. Boonid võivad käibida paberrahana. Talong
Zerlach

Zerlach oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. 2015. aastast on see Kirchbach-Zerlachi valla osa.
Kirchberg an der Raab

Kirchberg an der Raab on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Klöch

Klöch on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Stripiniai

Stripiniai (žemaidi Strėpėnē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas Spiginase jõe ääres. Külast algab Guntinase jõgi. Stripiniaisse jääb Ylakiai baptisti kalmistu, seal asub ka Stripiniai küla kalmistu. Aastal 1931 rajati külla baptistide palvemaja. Aastal 1999 kolis kogudus ümber endise Ylakiai luteri koguduse ruumidesse. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/
Gintalaičiai

Gintalaičiai on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas Guntinase jõe ääres. Külas on Gintalaičiai kalmistu. VIII-XIII sajandil kasutusel olnud Gintalaičiai muinaskalmed on muinsuskaitse all. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Skuodo rajono savivaldybė Gintalaičių kapinynas
Jahusirmik

Jahusirmik (Cystolepiota) on šampinjoniliste sugukonda kuuluv perekond seeni. Cystolepiota adulterina Cystolepiota bucknallii – lilla jahusirmik Cystolepiota hetieri – puna-jahusirmik Cystolepiota seminuda – valge jahusirmik Jahusirmik andmebaasis eElurikkus.
Voltsirmik

Voltsirmik (Leucocoprinus) on šampinjoniliste sugukonda kuuluv perekond seeni. Leucocoprinus birnbaumii – kollane voltsirmik Leucocoprinus brebissonii – valge voltsirmik Leucocoprinus cretaceus – samet-voltsirmik Voltsirmik andmebaasis eElurikkus.
Värvlehik

Värvlehik (Melanophyllum) on šampinjoniliste sugukonda kuuluv perekond seeni. Melanophyllum eyrei – rohe-värvlehik Melanophyllum haematospermum – puna-värvlehik Värvlehik andmebaasis eElurikkus.
Gonaičiai

Gonaičiai (žemaidi Guonātē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas Guntinase jõe ääres. Aastal 1923 avati külas algkool, mis tegutses seal aastani 1970. Aastal 1949 moodustati seal Žalgirise kolhoos. Külas on Gonaičiai kalmistu. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Skuodo rajono savivaldybė  Gonaičiai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kadžiai

Kadžiai (žemaidi Kadē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
Gailaičiai

Gailaičiai on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas. Gailaičiai jääb Luoba jõe äärde. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
Paluobė

Paluobė (žemaidi Paloube) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas. Paluobė jääb Luoba jõe äärde. Külla jääb osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala. Külas kasvab looduskaitsealune Paluobė paljutüveline pärn, millel on 18 tüve. Neist jämedamate ümbermõõt on 40 cm. Paluobė pärn Paluobė tulpkabel Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. https://www.geoportal.lt/map/ Paluobės daugiakamienė liepa  Paluobė – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Dondușeni

Dondușeni on linn Moldovas, Dondușeni rajooni halduskeskus. Dondușeni asula tekkis seoses samanimelise raudteejaama rajamisega Bălți–Ocnița raudteeliinil 1893. aastal. Linnaõigused anti Dondușenile 1957. aastal. Istorie Consiliul Raional Dondușeni
Haisuseen

Haisuseen (Hodophilus) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni. Hodophilus foetens – lehkav haisuseen Hodophilus hymenocephalus Hodophilus subfoetens – röökiv haisuseen Haisuseen andmebaasis eElurikkus.
Ramariopsis

Ramariopsis (Ramariopsis) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni. Perekonda kuulub 36 liiki. Varem on seda perekonda käsitletud kui perekonna tõlvik (Clavaria) alamperekonda. Ramariopsis kunzei – valge ramariopsis Ramariopsis andmebaasis eElurikkus.
AC Ajaccio

Athletic Club Ajaccio (korsika keeles Athletic Club Aiacciu) on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Korsika saarel Ajaccios. See mängib Prantsusmaa kõrgliigas Ligue 1. Klubi on asutatud 1910. aastal. 1965. aastal sai see profiklubiks. 1967. aastal mängis Ajaccio esimese Korsika klubina Prantsusmaa kõrgliigas. Ajaccio läbi aegade parimaks kohaks Prantsusmaa kõrgliigas on olnud kuues (hooajal 1970/71). Klubi peakodumänge 1968. aastal valminud staadionil Stade François Coty, mis mahutab 10 446 pealtvaatajat. Ajaccio suurimaks rivaaliks on Korsika teises suurimas linnas tegutsev SC Bastia. Kahe klubi vaheline rivaliteet on tuntud Korsika derbina (Derby Corse). Kaks klubi kohtusid omavahel esimest korda 1965. aastal. Seisuga 12. oktoober 2022 Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. Prantsusmaa esiliiga: Võidud (2): 1966–67, 2001–02 Prantsusmaa tugevuselt kolmas liiga: Võidud (1): 1997–98 Korsika meistrivõistlused: Võidud (10): 1920, 1921, 1934, 1939, 1948, 1950, 1955, 1964, 1994 "I ghjucatori" (prantsuse). AC Ajaccio. Vaadatud 23. novembril 2019. "L'heure de la reprise a sonné!" (prantsuse). AC Ajaccio. Vaadatud 3. juulil 2021. Ametlik koduleht
Nabak

Nabak (Chrysomphalina) on šampinjonilaadsete seltsi limanutiliste sugukonda kuuluv seeneperekond. Chrysomphalina chrysophylla – puidunabak Nabak andmebaasis eElurikkus
Šulpetriai

Šulpetriai (žemaidi Šolpetrē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas. Šulpetriai jääb Luoba jõe äärde. Külla jääb osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/
Erkšva

Erkšva (ka Arkšva) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas. Erkšva jääb Luoba jõe äärde. Külla jääb osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala. Erkšva postkontor jääb Nausėdai külla. Külas on Erkšva kalmistu. Erkšvas asub muinsuskaitse alune Alkose või Aukose nimeline mägi, kus kasvav tammik on kunagine hiis. Arvatakse, et XVI sajandi lõpus ja XVII sajandil asus tänapäevase Erkšva kohal Bareikiai linn. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. https://www.geoportal.lt/map/ Skuodo rajono savivaldybė Kalnas vad. Alkos, kitaip Aukos kalnu
Baltrimai

Baltrimai (žemaidi Baltrėmā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas. Külas on Baltrimai kalmistu. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Skuodo rajono savivaldybė Küla portaalis vietoves.Lt
Daktarai

Daktarai (žemaidi Daktarā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas. Külas on kaks Daktarai kalmistut. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. Skuodo rajono savivaldybė
Nausėdai

Nausėdai (žemaidi Naudiedā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas. Külas on aastal 1954 asutatud raamatukogu ja Erkšva postkontor. Aastal 1915 sündis külas Leedu esperantist ja mikrobioloog Adomas Vaitilavičius. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.  Nausėdai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla portaalis vietoves.Lt
Trumplaukė

Trumplaukė (žemaidi Tromplauke) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas. Külas on kaks Trumplaukė kalmistu. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Skuodo rajono savivaldybė
Medsėdžiai

Medsėdžiai (žemaidi Medsiedē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas. Külas on vana Trumplaukė ja Medsėdžiai kalmistu. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Skuodo rajono savivaldybė
Remezai

Remezai (žemaidi Remezā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013.
Bönpo

Bönpo (tiibeti keeles bon po) oli Tiibeti iidse usundi böni preester. Bönpod olid šamaanid ning korraldasid matusetseremooniaid ja ohvritalitusi. Arvatavasti korraldasid nad ka kuninglikke tseremooniaid.
Hõlmikmuna (perekond)

Hõlmikmuna (Mycenastrum) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni. Mycenastrum corium – hõlmikmuna Hõlmikmuna andmebaasis eElurikkus.
Tardservik

Tardservik (Hohenbuehelia) on seente perekond šampinjonilaadsete seltsist. Hohenbuehelia auriscalpium Hohenbuehelia grisea Hohenbuehelia petaloides – valkjas tardservik, sama mis tõmmu tardservik (Hohenbuehelia geogenia) Hohenbuehelia reniformis Hohenbuehelia tremula Hohenbuehelia unguicularis Tardservik andmebaasis eElurikkus
Melanootus (perekond)

Melanootus (Melanotus) on šampinjonilaadsete seltsi värvikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Melanotus phillipsii – melanootus Melanootus andmebaasis eElurikkus
Soomusnööbik (perekond)

Soomusnööbik (Phaeomarasmius) on šampinjonilaadsete seltsi värvikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Phaeomarasmius erinaceus – soomusnööbik Soomusnööbik andmebaasis eElurikkus
Suurtõlvik

Suurtõlvik (Macrotyphula) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni. Macrotyphula juncea – peen suurtõlvik Typhula fistulosa – end. torujas suurtõlvik Suurtõlvik andmebaasis eElurikkus.
Pisitõlvik

Pisitõlvik (Typhula) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni. Typhula borealis – põhja-pisitõlvik Typhula culmigena – kõrre-pisitõlvik Typhula erythropus – punajalg-pisitõlvik Typhula fistulosa – end. torujas suurtõlvik Typhula incarnata – roosa pisitõlvik Typhula micans – sätendav pisitõlvik Typhula phacorrhiza – juur-pisitõlvik Typhula quisquiliaris – kilpjala-pisitõlvik Typhula sclerotioides – sklerootsium-pisitõlvik Typhula setipes – juus-pisitõlvik Typhula trifolii – ristiku-pisitõlvik Pisitõlvik andmebaasis eElurikkus.
Pterulaceae

Pterulaceae on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Pterula – pteerula Pterulaceae andmebaasis eElurikkus.
Pteerula

Pteerula (Pterula) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni. Pterula gracilis – sale pteerula Pterula multifida – põõsaspteerula Pteerula andmebaasis eElurikkus.
Mettersdorf am Saßbach

Mettersdorf am Saßbach on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank

AS Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank oli aastail 1990–1996 tegutsenud Eesti krediidiasutus. Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank sai tegevuslitsentsi 26. novembril 1990. OÜ Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank (ETEK) asutati 1990. aasta jaanuaris 66 juriidilise isiku-osaniku poolt. Kommertspank hakkas tegutsema tollase NSV Liidu Tööstus- ja Ehituspanga Eesti Vabariikliku Panga ruumes, Suur-Karja tänav 7. 6. oktoobril 1994 reorganiseeriti OÜ Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank aktsiaseltsiks. 24. augustil 1996 kirjutati alla krediidiasutuste liitumisleping Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspanga ja Eesti Hoiupanga vahel, Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank tegutses iseseisva krediidiasutusena 1996. aasta 2. septembrini, mil liituti Eesti Hoiupangaga. ETEK liitus Hoiupangaga ja Hoiupank jätkas tegevust AS Eesti Hoiupank ärinime all. Tööstuspank kaupleb Hoiupangaga oma hinna üle, www.postimees.ee, 22. mai 1996 Eesti Tööstuspank[alaline kõdulink], Rahvusarhiiv, ERA.R-2233 ISESEISVATEKS VÄLISARVELDUSTEKS VOLITATUD PANGAD seisuga 11. aprill 1995, EESTI TÖÖSTUSE JA EHITUSE KOMMERTSPANK, haldus.eestipank.ee, (vaadatud 28.12.2022) Tööstuspank püüab üksi hakkama saada, arileht.delfi.ee, 21. märts 1996
Vahase saare II hiidrahn

See artikkel räägib põhjapoolsest hiidrahnust. Lõunapoolsema hiidrahnu kohta vaata artiklit Vahase saare I hiidrahn. Vahase saare II hiidrahn (põhjapoolne) on rabakivist hiidrahn Saare maakonnas Vahase saarel. Rahnu pikkus on 10,8 m, laius 7,5 m, kõrgus 4,1 m ning ümbermõõt 28,6 m. Rahn on tahukakujuline, tasase, kuid ümardunud laega. Sellel on mitmesuunalisi kinnislõhesid. Rahn paikneb osaliselt vees. Kivi laele on rajatud südame kujutis ja mitteloetavad tähed. Vahase rahnude kohta on teada muistendid Suure Tõllu poolt või taevast visatud kivist, mis kaheks tükiks purunenud. Rahvasuu räägib rahnu purunemisest ka äikeselöögi tagajärjel. Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Vahase hiidrahn II". EELIS Infoleht. Vaadatud 29.12.2022. "Vahase saare II hiidrahn". Keskkonnaportaal. Vaadatud 29.12.2022. Vahase saare II hiidrahn ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis Vahase saare II hiidrahn keskkonnaportaalis
Neeraj Chopra

Neeraj Chopra (sündinud 24. detsembril 1997 Khandras) on India odaviskaja, olümpiavõitja. Ta võitis 2016. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Bydgoszczis kuldmedali juunioride maailmarekordiga 86.48. 2018. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Gold Coastis võitis ta kuldmedali tulemusega 86.47. Aasia mängudel Jakartas võitis ta tulemusega 88.06. 2019. aasta hooaja jättis Chopra küünarnukivigastuse tõttu vahele. Suveolümpiamängudel Tokyos tuli ta tulemusega 87.58 olümpiavõitjaks. Sellega sai temast esimene India kergejõustiklane, kes võitnud olümpiamängudel kuldmedali. India sportlastest oli varem individuaalse olümpiakulla võitnud vaid laskja Abhinav Bindra. Eduka esinemise eest olümpiamängudel pälvis Chopra India spordi kõrgeima tunnustuse, Khel Ratna auhinna . 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis Chopra Anderson Petersi järel tulemusega 88.13 hõbemedali. Sellega sai temast kaugushüppaja Anju Bobby George'i järel teine India kergejõustiklane, kes võitnud maailmameistrivõistlustelt medali. Hooaja lõpus võitis ta Teemantliiga finaalvõistluse Zürichis. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis tuli Chopra esimese India kergejõustiklasena maailmameistriks, visates finaalis 88.17. Aasia mängudel Hangzhous võitis ta kuldmedali 88.88-ga. Chopra isiklik rekord on 30. juunil 2022 Stockholmis visatud 89.94. Neeraj Chopra on India sõjaväes subedari auastmes. Chopra auks on nimetatud Punes asuv Army Sports Institute'i Neeraj Chopra staadion. "Neeraj Chopra". www.eurosport.com. Vaadatud 28. detsembril 2022. "National Sports Awards 2021 announced". pib.com.in. Vaadatud 28. detsembril 2022. Neeraj Chopra Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Neosti hiidrahn

Neosti hiidrahn on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas, Lääne-Harju vallas, Paldiski linnas. Kuulub Neosti kivikülvi. Rahnu pikkus on 11,2 m, laius, 5,2 m, kõrgus 5,0 m ja ümbermõõt 28,0 m. Rahn on kahelt poolt piiratud tasapindsete vertikaalseintega, meenutab püstist plaati. Idaküljel on veel üks külgseinaga paralleelselt kulgev lõhevöönd, mida mööda rahn võib anda edaspidi liistakulaadseid eraldisi. Rahnu kaguots tugevasti eenduv, sealt on langenud ka tükke. Rahn kuulub koos ülejäänud Neosti kivikülvi kolme suurema rahnuga alates 2006. aastast üksikobjektina looduskaitse alla. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Leetse küla litoriina rannaastangu rahnud". EELIS Infoleht. Vaadatud 29.12.2022. "Neli Neosti rändrahnu". Keskkonnaportaal. Vaadatud 29.12.2022. Leetse küla litoriina rannaastangu rahnud ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis Neosti hiidrahn keskkonnaportaalis
Lemmikneeme kultusekivi

Lemmikneeme kultusekivi (ka Lemmikneeme II) on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Aegna saarel Lemmikneeme kaelal hõredas männikus, Lemmikneeme kivikülvis. On Tulekivi järel suuruselt teine hiidrahn Aegna saarel. Kivi pikkus on 10,0 m, laius 8,1 m, kõrgus 3,3 m ja ümbermõõt 27,9 m. Rahnu küljed on järsud, lagi lame, kaldenurgaga 25 kraadi kirde suunas peaaegu maapinnani. Lae keskel on põhja-lõuna suunaline piklik lohk, millesse kogunenud mullal kasvab rohukamar. Kõrgeima tipu peal on 3 kultuselohku läbimõõduga kuni 5 cm. Rahnu pinnal on sammalt vähe, ent kooriksamblikega on kaetud keskmiselt pool kivi pinnast. Rahnu kagukülje kõrval kasvab suur mänd. Pinnakate on mereliiv. Rahn pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid jääb Aegna maastikukaitseala territooriumile. Eesti hiidrahnude loend "Lemmikneeme kultusekivi". EELIS Infoleht. Vaadatud 29.12.2022. Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. Lemmikneeme kultusekivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
2007. aasta Riigikogu valimised

2007. aasta Riigikogu valimised olid Riigikogu üheteistkümnenda koosseisu valimised, mis toimusid 4. märtsil 2007. Oma nimekirjadega osales valimistel 11 erakonda: Eesti Iseseisvuspartei 12, Eesti Keskerakond 125, Eesti Reformierakond 125, Eesti Vasakpartei 12, Eestimaa Rahvaliit 125, Erakond Eesti Kristlikud Demokraadid 108, Erakond Eestimaa Rohelised 125, Erakond Isamaa ja Res Publica Liit 125, Konstitutsioonierakond 53, Sotsiaaldemokraatlik Erakond 125 Vene Erakond Eestis 35 kandidaadiga. Kandideerisid ka seitse üksikkandidaati: Vello Burmeister, Tõnu Hallik, Svetlana Ivnitskaja, Aare Kambla, Kalev Kodu, Koit Luus ning Niina-Inessa Stepanova. Valimistel osales 61,9 % hääleõiguslikest kodanikest. Kõrgeim osalusprotsent oli Tallinnas – 65,8 % ja madalaim Ida-Virumaal – 52,2 %. 2007. aasta Riigikogu valimised olid esimesed parlamendivalimised maailmas, kus sai üleriigiliselt hääletada ka elektroonilisel teel. E-hääletuse võimalust kasutas 30 275 kodanikku, mis moodustas 5,5% kõikidest valimas käinud kodanikest. Valimas käis 555 463 kodanikku. Kehtivaid sedeleid oli 550 213. Enim hääli, 153 044 häält ehk 27,8 protsenti, kogus Reformierakond. Keskerakond kogus 143 518 ehk 26,1 protsenti ja Isamaa ja Res Publica Liit 98 347 ehk 17,9 protsenti häältest. 58 363 hääle ja 10,6 protsendiga tuli neljandaks Sotsiaaldemokraatlik Erakond. Järgnesid Erakond Eestimaa Rohelised ja Rahvaliit, kes said mõlemad 7,1 protsenti häältest (vastavalt 39 279 ja 39 215 häält). Rohelised edestasid Rahvaliitu vaid 64 häälega. Pärast valimisi teatasid oma tagasiastumisest kahe erakonna liidrid: Villu Reiljan Rahvaliidust ja Andrei Zarenkov Konstitutsioonierakonnast. Vasakpartei esimees Sirje Kingsepp teatas, et ta ei kandideeri järgmisel Vasakpartei kongressil partei esimeheks. Valimistulemuste põhjal sai Reformierakond Riigikogus 31 mandaati, Keskerakond 29, IRL 19, Sotsiaaldemokraatlik Erakond 10, Rahvaliit 6 ning Rohelised samuti 6 mandaati. Täpsemat infot tehtud kulutuste kohta saab 2007. aasta Riigikogu valimistel osalenud erakondade ja üksikkandidaatide valimiskampaania rahastamise aruannete kokkuvõttest. Riigikogu Vabariigi Valimiskomisjoni koduleht ETV: Valimisstuudiod, 2007 emor.ee Postimees Riigikogu valimised 2007, Eesti Päevaleht Online (arhiveeritud versioon, 28.02.2008)