Ernst (Baden-Durlach)

Ernst I Baden-Durlachist (7. oktoober 1482, Pforzheim – 6. veebruar 1553, Sulzburg) asutas Badeni koja niinimetatud "Ernestiinide" liini, sellest liinist põlvnesid hiljem suurhertsogid. Ta oli 1533. aastast Baden-Pforzheimi valitsev markkrahv ja elas 1537. aastast Pforzheimis. 1565. aastal viis tema poeg Karl II pealinna Durlachisse ja muutis sellega oma riigi nime Baden-Durlachiks. Ernst pidi tegelema eelseisva reformatsiooni ja sagedaste Osmanite sõdadega Euroopas. Sel segasel ajal püüdis ta säilitada neutraalset positsiooni protestantide ja katoliiklaste vahel. Ta ei osalenud Schmalkaldeni sõjas. Ernst oli Badeni markkrahvi Christoph I ja Ottilie von Katzenelnbogeni seitsmes poeg. Ernst oli algul – nagu enamik tema vendi – määratud vaimulikuks ja Speyeri piiskopkonna peavikaar pühitses ta 1496. aastal Graben-Neudorfis. Kuid ta ei tahtnud oma pärandist loobuda ja vahetas vaimuliku karjääri sõjaväelase karjääriks. 1509. aastal osales ta keiser Maximilian I kampaanias Veneetsia vabariigi vastu. Tema isa markkrahv Christoph I pani ette teha oma viiendast pojast Philipp I ainujärglane, kuna Philipp oli riigi valitsemiseks kõige sobivam ja Christoph tahtis vältida oma territooriumi jagamist. 18. juunil 1511 nõudis Christoph, et Röttelni, Sausenbergi ja Badenweileri seisused tervitaksid Philippi, kuid need keeldusid. Järgmistel seisuste koosolekutel Röttelnis ja 1512. aastal Kandernis keeldusid nad Philippile truudust vandumast, sest nad ei soovinud lasta end tõmmata Badeni koja siseheitlustesse. Ernst oli seisuseid ähvardanud, et reageerib vägivallaga, kui nad peaksid tema vennale truudust vanduma. Ernst haldas osa Badenist oma isa nimel alates 1515. aastast, nagu ka tema vennad Philipp I ja Bernhard III. Pärast Philippi surma jagasid Bernhard III ja Ernst riigi Baden-Badeni ("Bernhardiini liin") ja Baden-Durlachi ("Ernestiini liin") markkrahvkondadeks. Kaks poolt taasühendati pärast teiste liinide hääbumist 1771. aastal markkrahvi ja hilisema suurhertsogi Karl Friedrich alla, kes põlvnes Ernestiinide liinist. Markkrahv abiellus esmalt 29. septembril 1510 Brandenburg-Ansbach-Kulmbachi markkrahvi Friedrich I tütre Elisabethiga (25. märts 1494 - 31. mai 1518). Nad said järgmised lapsed: Albrecht (juuli 1511 - 12. detsember 1542) Anna (aprill 1512 - pärast 1579) Amalie (veebruar 1513 - 1594) Marie Jakobäa (oktoober 1514 - 1592) Marie Cleopha (september 1515 - 28. aprill 1580) Elisabeth (20. mai 1516 - 9. mai 1568) Bernhard (veebruar 1517 - 20. jaanuar 1553) Markkrahvi teine abielu sõlmiti 1518. aastal Ursula von Rosenfeldiga (suri 26. veebruaril 1538). See oli morganaatiline abielu. Ernsti eluajal oli vaieldav, kas tema poeg Karl võib markkrahvkonda pärida. Lõpuks võis Karl pärida markkrahvkonna ainult oma poolvennalt, sest tema Bernhardiini liini nõbudest eestkostjad ei olnud vastu. 1594. aastal mainiti seda morganaatilist abielu keiserlikus õukonnas argumendina, kui markkrahv Ernst Friedrich — Ernsti pojapoeg – vaidlustas markkrahv Eduard Fortunati ja Maria van Eickeni laste pärimisõiguse. Nad said kolm last: Margarete (1519–1571) Salome (suri 1559) Karl II (24. juuli 1529 - 23. märts 1577) Markkrahv abiellus oma kolmanda naisega 1. märtsil 1544. See oli Anna Bombast von Hohenheim (suri 6. juuni 1574). See abielu jäi lastetuks. Baden Badeni valitsejate loend