laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Piiroja

Piiroja on Võru ja Setomaa valla piiril olev paikkond. Paikkonna läheduses asuvad Koidula, Kolodavitsa, Matsuri ja Vaartsi küla. Paikkonda läbib Tartu–Petseri maantee ja raudtee. Seal voolab ka samanimeline oja (ka: Kolodavitsa oja), mis keskajal oli Vana-Liivimaa ja Pihkvamaa piirijõgesid. Oja lähte juures asuvad Piiroja järv, Piiroja soo ja Piiroja mägi. Piiroja kõrval asus varasematel aegadel Lopka kõrts, mis teenindas mööda Petseri maanteed liikuvaid inimesi. 1990. aastate keskpaigani tegutses Piiroja raudteepeatus. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 413.
Districtus Austriae Controllatus

Districtus Austriae Controllatus (tähendab Ladina keeles "Kontrollitud Austria Piirkond") on süsteem Austria veinide klassifitseerimiseks. Seda hakati juurutama 2003 aastal ja eeskuju võeti Prantsusmaa Appellation d'Origine Contrôlée (AOC) süsteemist. Siiski ei ole see nii range kui Prantsuse AOC.
Arkaadia

Arkaadia on ajalooline piirkond Kreekas Peloponnesose piirkonnas. Arkaadia on mägine ala Peloponnesose poolsaare keskosas. Arkaadia nimi on arkaadlaste müütilise esiisa Arkase järgi, kes oli Zeusi ja Kallisto poeg. Antiikajal tegeles Arkaadia elanikkond karjakasvatusega ja Arkaadiat hakati kirjanduses kujutama kui idüllilist maakonda, kus elavad karjused. See kinnistus ka hilisemas kirjanduses ja kujutavas kunstis. Arkaadia oli Paani kultuse keskus. Arkaadia ajalooline piirkond kattub ligikaudu tänapäevase Arkaadia piirkonnaüksusega.
Dekoor (koondis)

Dekoor oli 1928. aastal asutatud Eesti rakenduskunstnike koondis. Dekoorile aluse pannud iseseisvuse ajal kodumaal hariduse saanud rakenduskunstnikud seadsid oma eesmärgiks "rakenduskunsti ja ilutunde edendamise, selle propageerimise, nende isikute koondamise ja toetamise, kes rakenduskunsti alal töötavad ja tegutsevad". Asutamiskoosolekust võttis osa 23 (peamiselt Riigi Kunsttööstuskoolis hariduse saanud) noort rakenduskunstnikku. Juba esimesel tegevusaastal alustasid Kunsttööstuskooli ruumides tegutsemist Dekoori õhtused joonistuskursused, hiljem avati ka aktiklass. Asutati ka liikmetevaheline tööbüroo. Järgmisel aastal võeti joonistuskursuste õppekavva loovjoonistamise, rahvakirjade ja stiliseerimise õpetus. 4. mail 1931 avati Dekoori korraldatud esimene rakenduskunsti ülevaatenäitus Eestis. Näitus toimus Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse ruumides. Näitusel olid esindatud peaaegu kõik rakenduskunstialad: sisekujundus, mööblikujundus, riide-, lõnga- ja nahkehistöö, keraamika, portselan, emailmaal, filigraan- ja metallehistöö, tarbe- ja dekoratiivgraafika ning skulptuur. G. Vestenberg, Dekoor viis aastat, Rakenduskunst nr 1, 1933, lk 31-32
Bebhionn

Bebhionn või Saturn XXXVII (esmane tähis S/2004 S 11) on üks Saturni kaaslane. Selle avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle Saturni kaaslase olemasolust 4. mail 2005 vaatluste põhjal, mida tehti 12. detsembrist 2004 kuni 9. märtsini 2005. 2007. aasta aprillis pandi talle iiri mütoloogiast võetud nimi kauni sünni- ja sünnitusjumalanna Bé Findi järgi. Bebhionni läbimõõt on umbes 6 km ning ta tiirleb ümber Saturni keskmisel kaugusel 16 898 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal ligikaudu 820,130 ööpäeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 41° (18° Saturni ekvaatori tasandi suhtes) ja ekstsentrilisus 0,333. Pöörlemisperiood on kosmoseaparaadi Cassini andmetel umbes 16 tundi. T. Denk, S. Mottola, et al. (2011) Rotation Periods of Irregular Satellites of Saturn. EPSC/DPS conference 2011, Nantes, abstract 1452.
Māra Zālīte

Māra Zālīte (sündinud 18. veebruaril 1952) on läti luuletaja ja näitekirjanik ning ühiskonnategelane. Ta on olnud alates laulvast revolutsioonist üks Läti kultuurielu suurimaid autoriteete. Zālīte sündis Krasnojarski krais küüditatute perekonnas. 1956. aastal sai perekond võimaluse Läitisse tagasi tulla. 1975. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna. Ta töötas Läti Kirjanike Liidu referendina, Noorte kirjanike stuudio juhatajana, ajakirja Liesma luulekonsultandina (1974–1989) ja kirjastuse Karogs ning ajakirja Karogs peatoimetajana (1989–2000). Alates 2000. aastast on ta Läti Autorite Ühingu president. Ta on Läti Rahvusraamatukogu usaldusnõukogu liige, Kultuuriministeeriumi autoriõiguste konsultatiivnõukogu liige, Kultuuriministeeriumi riikliku kultuurinõukogu liige, Läti Teaduste Akadeemia auliige, alates 1999. aastast Kolme Tähe ordeni nõukogu liige. 2002–2004 oli ta riikliku keelekomisjoni eesistuja. Ta on pälvinud Kolme Tähe Ordeni, Barrikaadil osalenu mälestusmedali ja mitmeid kirjandusautasusid, millest tähtsamad on V. Majakovski auhind (1979, Gruusia) Andrejs Upītsi auhind (1985) Ojārs Vācietise auhind (1989) Aspazija auhind (1992) J. G. Herderi auhind (1993, Saksamaa) Kirjandusaasta näitekirjanduse auhind (2002) Aasta kirjanduspreemia (2005). Māra Zālīte luulet avaldati esimest korda 1971. aastal Tukumsi rajooni ajalehes. Ta on kirjutanud laulutekste, oratooriumite tekste ning libretosid selliste läti heliloojate loomingule nagu Raimonds Pauls, Zigmars Liepiņš, Jānis Lūsēns, Pēteris Vasks jt. Tema teoseid on tõlgitud inglise, vene, rootsi, saksa, prantsuse, leedu, eesti, tšehhi, bulgaaria, valgevene, ukraina, gruusia, kasahhi, kirgiisi, moldaavia, türkmeeni ja itaalia keelde. "Pieci pirksti" (2013) (eesti keeles "Viienäpu" (2015, kirjastus Randvelt, tõlkija Hannes Korjus) "Vakar zaļajā zālē" 1977 "Rīt varbūt" 1979 "Deviņpuiku spēks" 1985 "Nav vārdam vietas" 1985 "Debesis, debesis" 1988 "Apkārtne" 1997 "Dzeja" 2003 "Vējš meklē mājas" 2004 "Pilna Māras istabiņa" 1981 "Tiesa" 1985 "Dzīvais ūdens" 1988 ("Eluvesi", katkend eesti keeles) "Eža kažociņš" 1991 "Margarēta" 2000 "Tobāgo!" 2001 "Zemes nodoklis" 2003 "Še tev Žūpu Bērtulis!" 2004 "Lāčplēsis" 1987 "Meža gulbji" 1995 "Putnu opera" 1997 ""Kaupēn, mans mīļais!"" 1998 "Indriķa hronika" 1999 "Neglītais pīlēns" 2000 "Sfinksa" 2000 "Brīvības tēla pakājē" 1990 "Kas ticībā sēts" 1997 Nora Ikstena on kirjutanud Māra Zālīte biograafia "Zīdtārpiņu musināšana" (2003; "Siidiusside ässitamine"). Māra Zālīte koduleht Foto ja elulugu
Navajelnia

Navajelnia (transkribeerituna Navajelnja) on alev Valgevenes Hrodna oblastis Dziatłava rajoonis. Asula nimi on poola keeles Nowojelnia. Alev asub Lida-Baranavičy raudtee ääres, paigas, kus Moŭčadźi jõkke voolab Jatranka jõgi. Navajelnia on kuurortasula, kus on ka toiduainete tööstus. Alevis on keskkool, lisaks asuvad seal veel kaks raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on katoliku kirik aastast 1936 ja õigeusu kirik aastast 1879, XX sajandi algul ehitatud raudteejaam. Alevit mainitakse esimest korda XVI sajandil. Toona kandis see Jelnia (Ельня) küla nime ja asus Navahradaki vojevoodkonnas. XVII sajandil rajati sinna häärber, mis on tänaseks hävinud. Poola kolmandal jagamisel aastal 1795 läks küla Venemaa koosseisu. Aastal 1842 sai Navajelniast Minski kubermangus asuv alev. Aastal 1884 avati Navajelnias raudteejaam. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Navajelnia Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Alev Valgevene fotoentsüklopeedias
Raeküla (Pärnu)

Raeküla on Pärnu linnaosa, mis paikneb kesklinnast 5–6 km kaugusel. Raeküla hoonestuses on enim eramuid. Seal asus kuni aastani 2014 Pärnu raudteejaam. Kolmetalulisest Raekülast hakkas iseseisev linnaosa kujunema pärast Jakob Pätsi Tahkurannast Pärnusse kolimist. Ta ostis linnalt kümme tiinu maad (u. 11 ha) ja alustas kinnisvaraarendust. Ta jagas metsast lagedaks tehtud raiesmiku kruntideks ja müüs soovijatele, osale neist isegi maja peale ehitades. Pärast raudtee Pärnust Valka ehitamist 1896. aastal ja Waldhofi puupapivabriku valmimist 1900. aastal hakkas Raeküla elanike arv suurenema. 20. sajandi alguseks oli seal umbes paarsada majapidamist. Raeküla linnaosas on 58 tänavat, milleks on: Haava Haraka Harju Hiie Hirve Järva Kalevi puiestee Karu Kopli Käbi Kännu Käo Laane Laiu Lehola Lembitu Lennuki Liivi tee Lõhe Lääne Maleva Marjametsa tee Meelise Merimetsa Männiku Männimetsa tee Nõmme Okka Olevi Paide maantee Pala Pilve Põdra Raja Rannametsa tee Riia maantee Riisika Rävala Saare Sakala Sambla Salme Salu Sulevi Sõnajala Ugandi Uku puiestee Uku põik Urva Vambola Videviku Viru Väina Tare Tarva Tedre Tormi Ümera Raeküla männik Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 456. "Kooli ajalugu". Kooli koduleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.07.2017. Vaadatud 5.7.2017.
Albiorix (kuu)

Albiorix on Saturni looduslik kaaslane, mis tiirleb planeedi pöörlemisega samas suunas (prograadsel orbiidil). Albiorixi avastas 2000. aastal Matthew J. Holmani juhitud uurimisrühm. Albiorix on Saturni kaaslaste gallia grupi kuudest suurim. Oma nime sai ta 2003. aasta augustis Gallia hiiu Albiorixi järgi. Arvatakse, et Albiorix ja Rooma jumal Mars on samad jumalused ehk Albiorix on Gallia tuletis Marsist. Albiorix on umbes 32-kilomeetrise läbimõõduga ning ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 783,5 ööpäeva. Orbiidi pikem pooltelg on 16 182 000 km, orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 33,98° ja ekstsentrilisus 0,478. Näiv tähesuurus on 20,5. Illustreerival pildil on võrreldud Albiorixi orbiiti teiste gallia ja inuiti gruppi kuuluvate Saturni kuudega. Kollasega on näidatud orbiitide ulatused peritsentrist apotsentrini. Kraadid paremal kaarel märgivad orbiidi kallet ekliptika tasandi suhtes ja all horisontaalteljel on märgitud kaugus Saturnist (gigameetrites). On näha, et Albiorixi orbiit on teiste Saturni gallia grupi kaaslastega (Erriapuse ja Travosega) sarnane, erineb aga inuiti grupi kaaslastest. Saturni gallia grupi kuude orbiitide ja ka teiste füüsikaliste näitajate sarnasuse tõttu arvatakse, et need kuud võivad pärineda ühelt taevakehalt või kunagiselt Saturni kaaslaselt, mis on millalgi kokkupõrkel teise taevakehaga purunenud. Images. Cassini Solstice Mission, NASA/JPL/Space Science Institute. Vaadatud 12.11.14 Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Vaadatud: 21.04.2014.
Papiniidu

Papiniidu on paikkond Pärnus, mis jääb Eeslinna ja Raeküla linnaosa vahele. 19. sajandi alguses asus Papiniidus mõis. Hiljem tegutses seal 1909. aastal valminud Pärnu Linaketramis- ja Kudumisvabrik, mille hoonete baasil avati seal 1896 Esimese Juurdeveoraudteede Seltsi Pärnu–Mõisaküla–Viljandi kitsarööpmelise raudtee remonditöökoda. Papiniidu raudteejaam Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 403.
Lahemaa

Lahemaa on Põhja-Eesti rannikumadaliku osa, mis jääb Kuusalu ja Kunda vahele. See ala on sopilise rannajoonega, mida liigestavad arvukad lahed ja poolsaared. Valdav osa Lahemaast kuulub Lahemaa rahvuspargi hulka. Ala suurim asula on Loksa linn, alal on palju rannakülasid. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 275-276.
Käva

Käva on paikkond Kohtla-Järve linnas Järve linnaosas. Paikkonda jääb Ehitajate tänava lähikonna elamupiirkond, aedlinn ja endine Käva küla. Aastatel 1925–1972 tegutses seal Käva põlevkivikaevandus. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 271.
Skoll

Skoll (ka Saturn XLVII, esmase tähistusega S/2006 S 8) on Saturni kaaslane, mis tiirleb ümber planeedi retrograadsel orbiidil. Selle avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt ja Jan Kleyna, kes teatasid avastusest 26. juunil 2006 vaatluste põhjal, mis tehti 2006. aasta 5. jaanuarist kuni 30. aprillini. Skolli diameeter on umbes 6 km. Ühe tiiru ümber Saturni teeb ta 878,3 ööpäevaga (eeldusel, et albeedo on 0,04). Skoll tiirleb ümber Saturni sellest keskmiselt 17 665 000 km kaugusel. Nime sai ta aprillis 2007 skandinaavia mütoloogia tegelase hiidhunt Skölli, Fenriri poja ja Hati venna järgi. Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Vaadatud: 21.04.2014.
Como provints

Como provints on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Piirneb põhjas Šveitsiga. Provintsi keskus on Como linn. Como provints jaguneb 160 omavalitsusüksuseks (comune). Albavilla Albese con Cassano Albiolo Alserio Alzate Brianza Anzano del Parco Appiano Gentile Argegno Arosio Asso Barni Bellagio Bene Lario Beregazzo con Figliaro Binago Bizzarone Blessagno Blevio Bregnano Brenna Brienno Brunate Bulgarograsso Cabiate Cadorago Caglio Cagno Campione d'Italia Cantù Canzo Capiago Intimiano Carate Urio Carbonate Carimate Carlazzo Carugo Casasco d'Intelvi Caslino d'Erba Casnate con Bernate Cassina Rizzardi Castelmarte Castelnuovo Bozzente Castiglione d'Intelvi Cavallasca Cavargna Cerano d'Intelvi Cermenate Cernobbio Cirimido Civenna Claino con Osteno Colonno Como Corrido Cremia Cucciago Cusino Dizzasco Domaso Dongo Dosso del Liro Drezzo Erba Eupilio Faggeto Lario Faloppio Fenegrò Figino Serenza Fino Mornasco Garzeno Gera Lario Gironico Grandate Grandola ed Uniti Gravedona ed Uniti Griante Guanzate Inverigo Laglio Laino Lambrugo Lanzo d'Intelvi Lasnigo Lenno Lezzeno Limido Comasco Lipomo Livo Locate Varesino Lomazzo Longone al Segrino Luisago Lurago Marinone Lurago d'Erba Lurate Caccivio Magreglio Mariano Comense Maslianico Menaggio Merone Mezzegra Moltrasio Monguzzo Montano Lucino Montemezzo Montorfano Mozzate Musso Nesso Novedrate Olgiate Comasco Oltrona di San Mamette Orsenigo Ossuccio Parè Peglio Pellio Intelvi Pianello del Lario Pigra Plesio Pognana Lario Ponna Ponte Lambro Porlezza Proserpio Pusiano Ramponio Verna Rezzago Rodero Ronago Rovellasca Rovello Porro Sala Comacina San Bartolomeo Val Cavargna San Fedele Intelvi San Fermo della Battaglia San Nazzaro Val Cavargna San Siro Schignano Senna Comasco Solbiate Sorico Sormano Stazzona Tavernerio Torno Tremezzo Trezzone Turate Uggiate-Trevano Val Rezzo Valbrona Valmorea Valsolda Veleso Veniano Vercana Vertemate con Minoprio Villa Guardia Zelbio Como provintsi koduleht (itaalia keeles)
Erriapus (kuu)

Erriapus (ka Saturn XXVIII, esialgne tähis S/2000 S 10) on Saturni kaaslane, mis tiirleb planeedi ümber prograadsel orbiidil. Selle taevakeha avastas 2000. aastal Brett Gladmani ja John J. Kavelaarsi uurimisrühm. 2003. aasta augustis pandi sellele kuule nimeks Erriapo, kuid 2007. aastal muudeti nimi Erriapuseks. Nimi on võetud gallia mütoloogiast ja pandud hiid Erriapuse järgi. Erriapus on umbes 10-kilomeetrise läbimõõduga ja tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas keskmisel kaugusel 17 306 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub Erriapusel 871 ööpäeva. Ta on üks Saturni gallia grupi kuudest, mis liiguvad ühesugusel orbiidil ja mille pind on punakas. Arvatakse, et kõik gallia grupi kuud on tekkinud ühest varem purunenud taevakehast. Erriapuse kohta arvatakse, et ta võib ka olla tükk teisest Saturni gallia gruppi kuuluvast kaaslasest Albiorixist. Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Vaadatud: 21.04.2014.
Tarqeq (kuu)

Tarqeq, teatud ka kui Saturn LII (esmane ajutine nimetus S/2007 S 1) on Saturni looduslik kaaslane. Ta avastamisest teatasid 13. aprillil 2007 Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes tegid avastuse vaatluste põhjal, mida teostati 5. jaanuarist 2006 kuni 22. märtsini 2007. Ta on nimetatud inuiti kuujumala Tarqeqi järgi ning ta kuulub Saturni kaaslaste inuiti gruppi. Läbimõõduks on tal umbes 7 kilomeetrit. ning ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 783,5 ööpäeva Tarqeqi orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 49,90° (49,77° Saturni ekvaatori tasandi suhtes) ja orbiidi ekstsentrilisus on 0,160. Orbiidi pikem pooltelg on 18 009 000 km. Tarqeqi tiirleb ümber Saturni prograadsel orbiidil perioodiga 894,86 ööpäeva. Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Vaadatud: 21.04.2014.
Helga Kangro

Helga Suits-Kangro (sündinud Eeva Helga Emilia Suits; 19. mai 1924 Tartu – 11. mai 1999 Stockholm) oli eesti arst ja kirjanik. Ta lõpetas 1942. aastal Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumi. 1944. aastal põgenes koos emaga Soome, sealt hiljem edasi Rootsi. Rootsis õppis arstiteadust. Ta oli Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige. Ta on töötanud lastepsühhiaatrina Jönköpingis, Västeråsis ja Göteborgis. 1964. aastal üllitas ta ema raamatu "Gustav Suitsu noorus". See raamat sai aastal 1987 järje teosega "Aino ja Gustavi lugu", mis sisaldab tema vanemate kirjavahetust. Aastal 2000 ilmus Tallinnas postuumselt tema rootsi keelest tõlgitud armastusromaan "Kaarel, kas mäletad?", millel on autobiograafilised sugemed (tõlkija Mare Rebas). "Aino ja Gustavi lugu" (1978) "Kaarel, kas mäletad?" (2000) Ta abiellus 1951. aastal soomepoisi ja arstiteaduse üliõpilase (hilisema ortopeedi) Vello Kangroga. Neil oli kolm last, poeg Toomas Kangro (s. 1953) on arst Västeråsis, Hannes Kangro (1955–2000), Marit-Ann Kangro (s. 1962). Tema isa Gustav Suits oli luuletaja ja kirjandusteadlane; ema Aino Thauvón-Suits oli filoloog ja lavakõneõppejõud, emapoolne vanaisa Emil Thauvón oli Viitasaari koguduse pastor. Õde Maret Suits-Elson oli näitleja ja luuletaja. Kl 42. Mhg.tartu.ee. Web Archive 2010. Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011
Kazłoŭščyna

Kazłoŭščyna (transkribeerituna Kazlovštšõna) on alev Valgevenes Hrodna oblastis Dziatłava rajoonis. Alev on Kazłoŭščyna külanõukogu halduskeskuseks. Asula nimi on poola keeles Kozłowszczyzna. Kazłoŭščynas on puidutööstus ja toiduainete tööstus, sealhulgas ka Dziatłava veini- ja viinavabrik. Alevis on keskkool ja laste muusikakool, lisaks asuvad seal veel kolm raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on õigeusu kirik XX sajandi algusest ja XIX sajandist pärinev mõisakompleks. Alevit mainitakse esimest korda XVIII sajandil. Toona asus asula Navahradaki vojevoodkonnas. Poola kolmandal jagamisel aastal 1795 läks Kazłoŭščyna Venemaa koosseisu,saades aleviks. Asula kuulus Hrodna kubermangu. XIX sajandi teisel poolel rajati asulasse uhke pargiga mõisakompleks. Aastal 1897 sai Kazłoŭščynast taas küla. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Kazłoŭščyna Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu. Teise maailmasõja ajal tapeti kõik alevikus elanud juudid (üle 300 inimese). Aastal 1948 sai asulast uuesti alev. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Siarnaq (kuu)

Siarnaq (ka Saturn XXIX, esmane tähistus S/2000 S 3) on üks Saturni mitmest kaaslasest. Selle kuu avastas 2000. aastal Brett J. Gladmandi juhitud uurimisrühm. Nime Siarnaq on ta saanud inuiti mütoloogiasse kuuluva hiiu Siarnaqi järgi. Ta on Saturni kaaslaste inuiti grupist suurim, läbimõõduga 40 km. Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Vaadatud: 21.04.2014.
Cremona provints

Cremona provints on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus on Cremona linn. Cremona piirneb järgmiste provintsidega: Bergamo, Brescia, Lodi, Mantova, Milano, Parma, Piacenza. Suurim linn on provintsi keskus Cremona, teised tähtsamad asulad on Crema linn provintsi kirdeosas ning Soresina, Castelleone, Soncino ja Casalmaggiore. Po jõgi moodustab loodusliku piiri Piacenza provintsiga, Oglio jõgi eraldab Cremona provintsi Brescia provintsist. Cremona provints asub Lombardia madaliku keskmes, mida läbib mitu jõge, sh Serio jõgi ja Adda jõgi, ning niisutuskanalid, kuid mägesid siit ei leia. Majanduses on oluline osa põllumajandusel (kasvatatakse maisi (melegot), otra, soja ja suhkrupeeti). Toiduainetest on kuulsad Cremona nugat (torrone) ja sinep. Tööstus (peamiselt tekstiili- ja keemiatööstus) on koondunud provintsi põhjaossa, Crema ümbrusse. Cremona provints jaguneb 113 omavalitsusüksuseks (comune). Acquanegra Cremonese Agnadello Annicco Azzanello Bagnolo Cremasco Bonemerse Bordolano Ca' d'Andrea Calvatone Camisano Campagnola Cremasca Capergnanica Cappella Cantone Cappella de' Picenardi Capralba Casalbuttano ed Uniti Casale Cremasco-Vidolasco Casaletto Ceredano Casaletto Vaprio Casaletto di Sopra Casalmaggiore Casalmorano Castel Gabbiano Casteldidone Castelleone Castelverde Castelvisconti Cella Dati Chieve Cicognolo Cingia de' Botti Corte de' Cortesi con Cignone Corte de' Frati Credera Rubbiano Crema Cremona Cremosano Crotta d'Adda Cumignano sul Naviglio Derovere Dovera Drizzona Fiesco Formigara Gabbioneta-Binanuova Gadesco-Pieve Delmona Genivolta Gerre de' Caprioli Gombito Grontardo Grumello Cremonese ed Uniti Gussola Isola Dovarese Izano Madignano Malagnino Martignana di Po Monte Cremasco Montodine Moscazzano Motta Baluffi Offanengo Olmeneta Ostiano Paderno Ponchielli Palazzo Pignano Pandino Persico Dosimo Pescarolo ed Uniti Pessina Cremonese Piadena Pianengo Pieranica Pieve San Giacomo Pieve d'Olmi Pizzighettone Pozzaglio ed Uniti Quintano Ricengo Ripalta Arpina Ripalta Cremasca Ripalta Guerina Rivarolo del Re ed Uniti Rivolta d'Adda Robecco d'Oglio Romanengo Salvirola San Bassano San Daniele Po San Giovanni in Croce San Martino del Lago Scandolara Ravara Scandolara Ripa d'Oglio Sergnano Sesto ed Uniti Solarolo Rainerio Soncino Soresina Sospiro Spinadesco Spineda Spino d'Adda Stagno Lombardo Ticengo Torlino Vimercati Tornata Torre de' Picenardi Torricella del Pizzo Trescore Cremasco Trigolo Vaiano Cremasco Vailate Vescovato Volongo Voltido "Popolazione residente al 1º gennaio 2019". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuli 2019. Vaadatud 6. novembril 2019. Cremona provintsi koduleht (itaalia keeles)
Kulgu

Kulgu on Narva linnaosa, mis paikneb linna lõunaosas. Selle piirideks on Tiigi ja Kulgu tänav põhjas, Elektrijaama tee läänes ning Balti SEJ juurdevoolukanal lõunas. Kerese linnaosa piirneb põhjas Kreenholmi ja Paemurru, lõunas Veekulgu ning läänes Elektrijaama linnaosaga. Kulgus asub aiandusühistuid ja harrastuskalastajate paadisadam. Minevikus on Kulgu kaudu peetud kaubavahetust Tartu ja Pihkva vahel. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 250.
Kubja

Kubja (ka Kubija, harvem Võru-Kub(i)ja[viide?]) on Võru linnaosa. Linnaosa asub Kubija järve läheduses. Kubja piirkonnas asuvad Lõuna-Eesti Haigla, lauluväljak, hotell ja osa Võru linnakalmistust. Enne Kubja ala hoonestamist (1930.–1940. aastatel) oli seal männimets. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 247-248.
Kautla

Kautla on paikkond Harju maakonnas Kose vallas Kõrvenurga külas. Enne 1939. aasta vallareformi oli Kautla küla ja kuulus Järva-Madise kihelkonda Järvamaal. Aastal 1941 toimus seal Erna luuregrupi/eesti metsavendade ja NKVD üksuste vahel Kautla lahing. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 206.
Audaku

Audaku on paikkond Saaremaal Viidu külas. Audaku lähedal asub Saaremaa kõrgeim koht: Rauna mägi (54 m). Aastatel 1904–1946 tegutses seal Audaku leprosoorium ja aastatel 1947–1961 tuberkuloosihaigete laste sanatoorium. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 28.
Lecco provints

Lecco provints on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus on Lecco linn. Lecco provints jaguneb 90 omavalitsusüksuseks (comune). Abbadia Lariana Airuno Annone di Brianza Ballabio Barzago Barzanò Barzio Bellano Bosisio Parini Brivio Bulciago Calco Calolziocorte Carenno Casargo Casatenovo Cassago Brianza Cassina Valsassina Castello di Brianza Cernusco Lombardone Cesana Brianza Civate Colico Colle Brianza Cortenova Costa Masnaga Crandola Valsassina Cremella Cremeno Dervio Dolzago Dorio Ello Erve Esino Lario Galbiate Garbagnate Monastero Garlate Imbersago Introbio Introzzo Lecco Lierna Lomagna Malgrate Mandello del Lario Margno Merate Missaglia Moggio Molteno Monte Marenzo Montevecchia Monticello Brianza Morterone Nibionno Oggiono Olgiate Molgora Olginate Oliveto Lario Osnago Paderno d'Adda Pagnona Parlasco Pasturo Perego Perledo Pescate Premana Primaluna Robbiate Rogeno Rovagnate Santa Maria Hoè Sirone Sirtori Sueglio Suello Taceno Torre de' Busi Tremenico Valgreghentino Valmadrera Varenna Vendrogno Vercurago Verderio Inferiore Verderio Superiore Vestreno Viganò Lecco provintsi koduleht (itaalia keeles)