15. september

15. september on Gregoriuse kalendri 258. (liigaastal 259.) päev, Juliuse kalendri järgi 2. september (1901–2099). Rahvusvaheline demokraatiapäev Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase ja Nicaragua iseseisvuspäev (1821) 1565 – Liivi sõda: Ivan IV käsul küüditati Tartu kodanikud Venemaale, kust neil aastail 1569–1570 lubati tagasi tulla. 1569 – Liivi sõda: Taani laevad ilmusid Tallinna reidile ja pommitasid linna. 1575 – Liivi sõda: venelased vallutasid poolakatelt Pärnu. Järgnesid ulatuslikud rüüstamised Lääne-Eestis ja elanike küüditamine. 1927 – buda munk Karl Tõnisson (Vend Vahindra) pidas Kopli vanas rahvamajas kõne teemal "Mis on Buddha usk meie maale ja rahvale". 1928 – tegevust alustas Tartu Ülikooli Kehakultuuri Instituut. 1932 – Rakverre ümberpaigutatud 1. diviisi staap lahkus soomusrongil Kapten Irv Narvast. 1934 – avati Tallinna Kunstihoone. 1941 – Saksa okupatsioonivõimud kinnitasid ametisse Eesti Omavalitsuse eesotsas Hjalmar Mäega. 1982 – toimusid 19. septembrini kestnud Tartu ülikooli 350. aastapäeva pidustusüritused. 1989 – Interliikumine korraldas Eestis "solidaarsusmarsse", osavõtt nendest jäi aga väheseks. 2018 – Sindis avati Mihkel Mathieseni mälestussammas. 0608 – Bonifatius IV sai paavstiks. 1697 – Saksimaa kuurvürst Friedrich August I krooniti August II-na Poola kuningaks. 1776 – britid maabusid Kipi sadamas, et sõdida Ameerika iseseisvussõjas ja vallutada New York. 1821 – Costa Rica, Guatemala, Honduras, Nicaragua ja El Salvador kuulutasid end iseseisvaks. 1830 – avati raudteeliin Liverpooli ja Manchesteri vahel. 1831 – New Jerseys tegi esimese sõidu vedur John Bull. 1862 – Ameerika kodusõda: Konföderatsiooni väed vallutasid Harper's Ferry linna Virginia osariigis. 1883 – Bombays asutati Bombay Looduse Ajaloo Selts. 1905 – 100 000 inimest avaldas Budapestis meelt üleüldise valimisõiguse kehtestamise poolt. Ungaris oli 20 miljonist kodanikust valimisõigus üksnes ühel miljonil. 1905 – hakkas tööle Slettnesi tuletorn – maailma kõige põhjapoolsem mandril asuv majakas. 1914 – Esimene maailmasõda: Saksamaa ja Prantsusmaa vahel algas esimene Aisne'i lahing. 1916 – Esimene maailmasõda: Somme'i lahingus kasutati lahingutegevuses esimest korda tanke. 1928 – Alexander Fleming leiutas penitsilliini. 1935 – Nürnbergi seadus võttis Saksamaa juutidelt kodakondsuse. 1947 – Itaalia ja Jugoslaavia vahele loodi ÜRO kaitse all olev Trieste Vaba Territoorium. 1948 – Argentina sai UNESCO liikmeks. 1949 – Konrad Adenauer sai Saksamaa Liitvabariigi esimeseks liidukantsleriks. 1950 – USA väed maabusid Koreas Inchonis. 1952 – USA andis Eritrea Etioopia kontrolli alla. 1959 – Nikita Hruštšov saabus esimese Nõukogude Liidu juhina visiidile USA-sse. 1973 – Carl XVI Gustaf sai Rootsi kuningaks. 2000 – Sydneys avati 2000. aasta suveolümpiamängud.  Pikemalt artiklis Sündinud 15. septembril 0053 – Traianus, Vana-Rooma keiser 1254 – Marco Polo, itaalia maadeavastaja 1613 – François de La Rochefoucauld, prantsuse kirjanik 1789 – James Fenimore Cooper, USA kirjanik 1828 – Aleksandr Butlerov, vene keemik 1857 – William Howard Taft, USA president ja Ülemkohtu kohtunik 1876 – Bruno Walter, helilooja ja dirigent 1877 – Shefqet Verlaci, Albaania poliitik, peaminister 1890 – Agatha Christie, inglise kirjanik 1894 – Jean Renoir, prantsuse filmirežissöör 1901 – Aleksander Bergmann, eesti kunstnik 1902 – Fritz Riemann, saksa psühhoanalüütik 1904 – Umberto II, Itaalia kuningas 1907 – Gunnar Ekelöf, rootsi luuletaja 1917 – Boris Kabur, eesti kirjanik ja tõlkija 1924 – György Lázár, Ungari luuletaja 1924 – Lucebert, hollandi maalikunstnik ja luuletaja 1926 – Jean-Pierre Serre, prantsuse matemaatik 1929 – Murray Gell-Mann, USA füüsik 1930 – Endel Lippmaa, eesti akadeemik 1937 – Fernando de la Rúa, Argentina poliitik 1941 – Juri Norštein, Venemaa animafilmilavastaja 1942 – Mare Vint, eesti graafik 1945 – Carmen Maura, hispaania näitleja 1945 – Jessye Norman, USA ooperilaulja (sopran) 1946 – Oliver Stone, USA filmirežissöör 1947 – Viggo Jensen, taani jalgpallur ja treener 1951 – Johan Neeskens, hollandi jalgpallur 1955 – Õnne Kepp, eesti kirjandusteadlane 1955 – Kalle Rõõmus, eesti arhitekt 1956 – Rao Heidmets, eesti animafilmilavastaja 1956 – Maggie Reilly, šoti laulja 1961 – Mihhail Stalnuhhin, Eesti poliitik 1963 – Mart Johanson, eesti muusik 1964 – Robert Fico, Slovakkia poliitik 1967 – Simone Greiner-Petter-Memm, saksa laskesuusataja 1972 – Letizia, Hispaania kuninganna 1982 – Timo Toots, eesti fotograaf ja elektroonikakunstnik 1984 – Harry, Walesi prints 1985 – Loore Aaslav-Kaasik, eesti lavastaja ja näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 15. septembril 1700 – André Le Nôtre, prantsuse aednik 1858 – Johann Karl Simon Morgenstern, Eesti klassikaline filoloog 1891 – Ivan Gontšarov, vene kirjanik 1921 – Roman von Ungern-Sternberg, Venemaa sõjaväelane 1938 – Thomas Wolfe, USA kirjanik 1945 – Anton Webern, Austria helilooja 1952 – Hugo Raudsepp, eesti kirjanik 1971 – John Desmond Bernal, Briti füüsik 1973 – Gustav VI Adolf, Rootsi kuningas 1975 – Pavel Suhhoi, lennukikonstruktor 1978 – Willy Messerschmitt, saksa lennukikonstruktor 1993 – Julian Semjonov, vene kirjanik 1994 – Kaja Kõlar, eesti laulja 2007 – Colin McRae, šoti rallisõitja 2008 – Richard Wright, inglise klahvpillimängija 2013 – Virve Aruoja, eesti filmilavastaja 2015 – Olaf Utt, eesti ajakirjanik ning kirjandus- ja teatrikriitik ... Robert Nerman. Kopli : miljöö, olustik, kultuurilugu 1918-1940. Tallinn, 2002, lk. 31 ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Mati Graf. Impeeriumi lõpp ja Eesti taasiseseisvumine 1988-1991. Tallinn, 2012, lk 107 "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2014. Vaadatud 19. aprill 2014.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)