laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Punkt (matemaatika)

Punkt on elementaargeomeetrias objekt, mida näitlikustatakse mõõtmeteta ruumiosana. Geomeetria aksiomaatilises käsitluses on punkt üks algmõisteid. Mistahes meetrilise ruumi või üldiselt topoloogilise ruumi elemente nimetatakse punktideks. Geomeetrias nimetatakse hulka, mille elementideks on punktid, punktihulgaks või ka kujundiks. Punkti mõiste kujunes välja abstraktsioonina väikesest ruumiosast, sellele omistati mõõtmete puudumine. Proklose andmetel defineeris punkti esimesena Pythagoras, kelle järgi punkt on üks (monas), millel on asukoht. Eukleidese "Elementide" (umbes 300 eKr) esimene definitsioon ütleb, et punkt (σημεῖον, sēmeion, 'märk') on see, millel pole osi. Antiikfilosoofid, näiteks Aristoteles (De generatione et corruptione) arutasid raskusi seoses ulatuseta punktide ning nendest koosnevateks peetud ulatusega sirgete vahekorraga. Tänapäevases sünteetilises geomeetrias ei ole punktide ja sirgete tõelise loomusel põhimõttelist tähtsust, loevad ainult geomeetriliste objektide omavahelised suhted, mille määrab aksiomaatika. David Hilbertile omistatakse ütlus, et "punktide, sirgete ja tasandite" asemel saab alati öelda "lauad, toolid ja õllekruusid", peaasi, et aksioomid on täidetud. Näiteks ütleb Hilberti aksiomaatika esimene aksioom: "Kaks eri punkti P ja Q määravad alati ühe sirge g." Punktimõiste tähendus tuleneb aksiomaatikast kui tervikust, punkti ei pea tingimata tõlgendama ulatuseta objektina. Projektiivsel tasandil on punkti ja sirge mõiste isegi täiesti vahetatavad. Tänapäeva analüütilises geomeetrias kujutatakse geomeetrilist ruumi n {\displaystyle n} -mõõtmelise vektorruumina üle korpuse K {\displaystyle K} . Selle vektorruumi elemente nimetatakse punktideks. Selle vektorruumi baas määrab koordinaadisüsteemi ning vektori komponente selle baasi suhtes nimetatakse punkti koordinaatideks. Punkti mõõde on null. Kõik teised geomeetrilised kujundid defineeritakse punktide hulkadena (punktihulkadena). Näiteks defineeritakse sirge ühemõõtmelise afiinse alamruumina ja tasand kahemõõtmelise afiinse alamruumina. Kerapind defineeritakse teatud punktist teatud kaugusel asetsevate punktide hulgana. Punkti mõiste kujunes välja abstraktsioonina väikesest ruumiosast, sellele omistati mõõtmete puudumine. Eukleidese "Elementides" defineeritakse punkt kui "see, millel pole osi". Analüütilise geomeetria loomine võimaldas punkte esitada koordinaatide abil. Hulgateooria teke võimaldas käsitada ruumi kui punktidest moodustatud hulka. Sirge Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002) Point Definition
Karl Eduard Pielberg

Karl Eduard Pielberg (16. mai / 28. mai 1849 Sutlema – 25. oktoober / 6. november 1884 Mustjala) oli Eesti vaimulik. Ta õppis aastatel 1861–1870 Tallinna Kubermangugümnaasiumis ja 1870–1877 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 16. oktoobril / 28. oktoobril 1878 õpetajaks. Ta oli aastatel 1878–1884 Mustjala Anna koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Stanisław Mikołajczyk

Stanisław Mikołajczyk (18. juuli 1901 Dorsten – 13. detsember 1966 Washington) oli Poola poliitik. 14. juulist 1943 kuni 24. novembrini 1944 oli ta Poola peaminister eksiilis. 1945. aastal pöördus ta Poolasse tagasi ja sai Nõukogude Liidu okupeeritud Poola peaministri asetäitjaks, kuid 1947. aastal läks uuesti eksiili. Stanisław Mikołajczyk Porta Polonica Stanislaw Mikolajczyk Spartacus Educational
Amaretto

Amaretto (itaalia keeles 'mõrkjas liköör') on aromaatne Itaalia liköör, mille valmistamisel kasutatakse taimi ja mandlituumasid. Joogi saamisloos viidatakse Bernardino Luinile. Amaretto tootenimenäiteid: Disaronno Originale, Lazzaroni Amaretto, Lucas Bols Amaretto jne. Likööri kasutatakse küpsetistes, näiteks tiramisu valmistamisel. Eestis toodetakse Amaretto-nimelist kohvipulbrit ja -ube. Amaro liköör ('mõru liköör') Amaretti Amaretti di Saronno (Saronno mandliküpsised) Frangipane (Crema frangipane) Prunus dulcis var. amara "Coffeestar OÜ tooted". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. detsember 2011. Vaadatud 28. veebruaril 2012. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Amaretto seisuga 29. veebruar 2012.
Carl Heinrich Temmler

Carl Heinrich Temmler (23. juuni 1765 Weimar – 25. mai 1843 Jena) oli Eesti vaimulik. Ta lõpetas gümnaasiumi Weimaris. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 23. aprillil 1784) aastatel 1784–1788 Jena ülikoolis. Ordineeriti 3/14. augustil 1793 õpetajaks. Ta oli aastatel 1793–1804 Põltsamaa Niguliste koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1804–1834 oli ta sama koguduse õpetaja. Jäi 1/13. veebruaril 1834 emerituuri. Emerituuris olles elas Saksamaal. Tema abikaasa Karoline isa Friedrich Gottlieb Moritz oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja, abikaasa vanaisa Johann Christian Friedrich Moritz oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja. Kälimees Friedrich Ferdinand Meyer oli Karula, hiljem Jõhvi ja Iisaku koguduse õpetaja. Poeg Johann Carl Temmler oli algul Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja, hiljem Saaremaa Jaani koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Johann Carl Temmler

Johann Carl Temmler (19. aprill/1. mai 1804 Põltsamaa – 30. oktoober/11. november 1873 Kuressaare) oli Eesti vaimulik. Ta õppis aastatel 1817–1821 Tartus gümnaasiumis. Aastatel 1821–1824 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 5. veebruaril/17. veebruaril 1833 õpetajaks. Ta oli aastatel 1833–1834 Põltsamaa Niguliste koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1834–1837 oli ta sama koguduse õpetaja. Jättis 15. novembril/27. novembril 1837 pastoriameti, asudes Berliini eraõpetajaks. Aastatel 1865–1873 oli ta Saaremaa Jaani koguduse õpetaja. Tema isa Carl Heinrich Temmler oli Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja, vanaisa Friedrich Gottlieb Moritz oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja, vanavanaisa Johann Christian Friedrich Moritz oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja, tädimees Friedrich Ferdinand Meyer oli Karula, hiljem Jõhvi ja Iisaku koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Kelchi pärn

Kelchi pärn on Tallinnas Niguliste kiriku lähedal kasvav läänepärn. Kelchi pärn on ligikaudu 350 aasta vana ja ühtlasi teadaolevalt Tallinna vanim puu. Legendi järgi maeti selle alla 1710. aastal surnud Christian Kelch. Ühes 1938. aastal ilmunud anonüümses ajaleheartiklis on pärna istutusaastana märgitud 1680. aastat ning 1999. aastal hinnati korba juurdekasvu alusel puu vanuseks 340–350 aastat. Pärnal on säilinud kaks tüveharu, tüvi on alaosas tugevalt pehkinud ning õõnsus plommitud. Pärn on looduskaitse all. "Tallinna vanim puu tõstetakse väärikalt esile". Maaleht. 26. mai 2015. Vaadatud 10. detsember 2017. Heldur Sander, Põlispärnad Eesti linnades, Eesti Loodus, ? Tallinna loodus, Loodusajakiri 2009, ISBN 9789985915141, lk 70 Keskkonnaregister: Kelchi pärn
Narva Uudised

Narva Uudised oli 1911. aasta 20. veebruarist 25. märtsini Narvas ilmunud ajaleht. "Eesti biograafiline andmebaas ISIK, Franzdorf, Tõnu". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuni 2007. Vaadatud 28. veebruaril 2012.
Basmannõi

Basmannõi on rajoon (munitsipaalringkond) Moskvas, mis kuulub Kesklinna haldusringkonda. Piirneb kagus Jauza jõega. Rajoonis asub 10 metroojaama. http://www.basman.ru/ Kaart
Kiir (Narva ajaleht)

Kiir oli aastatel 1912–1913 Narvas välja antud VSDT(b)P Eesti osakondade töölisajaleht. Ajalehe esimene number ilmus 15. vkj / 28. juunil 1912 Narvas, kuna Narva kuulus selleaegse haldusjaotuse järgi Peterburi kubermangu ega allunud Tallinnas asuvale Eestimaa kubermangu tsensorile. Kuna poliitilises kirjanduses väljaantavate riigivastaste üleskutsete eest oli ette nähtud uue nuhtlusseaduse järgi vabaduskaotuslikud karistused, olid ajalehe väljaandjaks ja toimetajaks nimetatud ajutiselt ka variisikud. Villem Buk oli üks Kiire asutajaid ja ajalehe esimene tegelik toimetaja. Ametlikult olid toimetajateks Jaan Anvelt (1912), Anton Arm (1912–1913) ja Johanes Käspert (1912–1914). Ajalehe toimetamises osalesid ja ajalehele kaastööd tegid Johannes Käspert, Villem Buk, Otto Rästas, Hendrik Suuder, S. Arro, August Koni, J. Elbe, Viktor Kingissepp, Hans Pöögelmann, Nikolai Janson, Heinrich Klaas, Jaan Depman, Jaan Kipper, Otto Münther, Eduard Bökler, Gustav Tikerpuu, V. Püss ja Juhan Lilienbach, kes avaldas ajalehes satiirilisi värsse, lühiartikleid kultuurielust ning toetas ka materiaalselt Kiirt. Pärast ajalehe sulgemist jätkati 1913. aastal nimede all Narva Kiir ja hiljem Rahvaleht : töörahva häälekandja, Töö Hääl (1914) ja Töö Kiir. Vangimaja Kiir "Kiir". ESTER. Jaan Anvelt. Valitud teosed. Esimene köide 1905–1917. Tallinn, Eesti Raamat 1982, lk 17 "Sirp ja Vasar, Number 26, 28 Juuni 1957". Sirp ja Vasar. 28. juuni 1957. "Eesti biograafiline andmebaas ISIK, Klaas, Heinrich". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 28. veebruaril 2012. "Eesti biograafiline andmebaas ISIK, Depman, Jaan". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 28. veebruaril 2012. "Eesti biograafiline andmebaas ISIK, Münther, Otto". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuli 2016. Vaadatud 28. veebruaril 2012. "Eesti biograafiline andmebaas ISIK, Bökler, Eduard". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. veebruar 2007. Vaadatud 28. veebruaril 2012. "Narva Kiir : Marksistline töörahva ajaleht / väljaandja L. Loorberg". ESTER. Kooliraadio saade ajalehest Pravda ja töölisajalehtedest Eestis
2013. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2013. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 46. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid Nové Městos Tšehhis. Edukaim sportlane oli norralane Tora Berger, kes võitis 4 kuldmedalit ja 2 hõbemedalit. Meestest oli edukaim norralane Emil Hegle Svendsen 4 kuldmedali ja 1 pronksmedaliga. Kuupäev: 9. veebruar Osavõtjaid: 136 võistlejat Riike: 40 Maailmameister 2012: Martin Fourcade [ Ametlikud tulemused] Kuupäev: 10. veebruar Osavõtjaid: 60 võistlejat Riike: 24 Maailmameister 2012: Martin Fourcade Ametlikud tulemused Kuupäev: 14. veebruar Osavõtjaid: 136 võistlejat Riike: 40 Maailmameister 2012: Jakov Fak Ametlikud tulemused Kuupäev: 9. märts Osavõtjaid: 116 võistlejat Riike: 29 Maailmameister 2012: Ole Einar Bjørndalen, Rune Brattsveen, Tarjei Bø, Emil Hegle Svendsen Ametlikud tulemused Kuupäev: 17. veebruar Osavõtjaid: 30 võistlejat Riike: 14 Maailmameister 2012: Martin Fourcade Ametlikud tulemused Kuupäev: 9. veebruar Osavõtjaid: 115 võistlejat Riike: 38 Maailmameister 2012: Magdalena Neuner Ametlikud tulemused Kuupäev: 10. veebruar Osavõtjaid: 60 võistlejat Riike: 24 Maailmameister 2012: Darja Domratševa Ametlikud tulemused Kuupäev: 13. veebruar Osavõtjaid: 118 võistlejat Riike: 38 Maailmameister 2012: Tora Berger Ametlikud tulemused Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 100 võistlejat Riike: 25 Maailmameister 2012: Tina Bachmann, Magdalena Neuner, Miriam Gössner, Andrea Henkel Ametlikud tulemused Kuupäev: 17. veebruar Osavõtjaid: 30 võistlejat Riike: 13 Maailmameister 2012: Tora Berger Ametlikud tulemused
2015. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2015. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 47. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises. Need toimusid Soomes Kontiolahtis. Kontiolahti korraldas teist korda MM-võistlused, eelmised toimusid 1999. aastal. Soomes on varem korraldatud kuuel korral laskesuusatamise maailmameistrivõistlusi. Esimesed Soomes korraldatud MM-võistlused toimusid 1962. aastal Hämeenlinnas. Hämeenlinnas toimusid ka 1971. aasta maailmameistrivõistlused. Kolmel korral on laskesuusatamise maailmameistrivõistlused peetud Lahtis, 1981. aastal, 1987. aastal ja 1991. aastal. Meeste seas olid igal distantsil erinevad võitjad, nende seas Johannes Thingnes Bø, kes saavutab oma karjääri esimese maailmameistri tiitli. Marie Dorin-Habert võitis sprindi- ja jälitussõidu tiitlid, enne kui järgmisel 2016. aastal võitis veel kaks individuaal ja ühe teatesõidu tiitli. Kuupäev: 7. märts Osavõtjaid: 129 võistlejat Riike: 37 Maailmameister 2013: Emil Hegle Svendsen Ametlikud tulemused Kuupäev: 8. märts Osavõtjaid: 60 võistlejat Riike: 23 Maailmameister 2013: Emil Hegle Svendsen Ametlikud tulemused Kuupäev: 12. märts Osavõtjaid: 125 võistlejat Riike: 34 Maailmameister 2013: Martin Fourcade Ametlikud tulemused Kuupäev: 14. märts Osavõtjaid: 108 võistlejat Riike: 27 Maailmameister 2013: Ole Einar Bjørndalen, Henrik L'Abée-Lund, Tarjei Bø, Emil Hegle Svendsen Ametlikud tulemused Kuupäev: 15. märts Osavõtjaid: 30 võistlejat Riike: 17 Maailmameister 2013: Tarjei Bø Ametlikud tulemused Kuupäev: 7. märts Osavõtjaid: 105 võistlejat Riike: 32 Maailmameister 2013: Olena Pidrušna Ametlikud tulemused Kuupäev: 8. märts Osavõtjaid: 60 võistlejat Riike: 25 Maailmameister 2013: Tora Berger Ametlikud tulemused Kuupäev: 11. märts Osavõtjaid: 101 võistlejat Riike: 30 Maailmameister 2013: Tora Berger Ametlikud tulemused Kuupäev: 13. märts Osavõtjaid:100 võistlejat Riike: 25 Maailmameister 2013: Hilde Fenne Ann Kristin Flatland Synnøve Solemdal Tora Berger Ametlikud tulemused Kuupäev: 15. märts Osavõtjaid: 30 võistlejat Riike: 17 Maailmameister 2013: Darja Domračava Ametlikud tulemused Kuupäev: 5. märts Osavõtjaid: 104 võistlejat Riike: 26 Maailmameister 2013: Tora Berger Synnøve Solemdal Tarjei Bø Emil Hegle Svendsen Ametlikud tulemused   *   Korraldajariik
Pavol Polakovič

Pavol Polakovič (sündinud 11. jaanuaril 1974 Smolenices (praegu Trnava maakond, Slovakkia)) on Tšehhi poksija, rahvuselt slovakk. Ta oli kokku vähemalt neljakordne Tšehhi meister - I keskkaalus (kuni 71 kg) 1994. aastal ja raskekaalus (kuni 91 kg) aastatel 2001, 2002 ja 2004. Polakovič osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas oma kohtumise 2. ringis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale David Reidile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Polakovič osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995) kuid kaotas oma kohtumise 3. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning raskekaalus (kuni 91 kg) 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003), kuid kaotas oma kohtumise 1. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Polakovič sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Francisc Vaștagile (Rumeenia). Polakovič on poksinud alates veebruarist 2005 elukutselisena. Ta on pidanud kokku 23 kohtumist, millest on võitnud 10 (neist 1 nokaudiga) ja kaotanud 13 (neist 6 nokaudiga) kohtumist. 26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles 8. maailmameistrivõistlused poksis. Berliin 1995. Tulemused inglise keeles 12. maailmameistrivõistlused poksis. Bangkok 2003. Tulemused inglise keeles 31. Euroopa meistrivõistlused poksis. Vejle 1996. Tulemused inglise keeles Pavol Polakovič veebisaidil Olympedia (inglise) Pavol Polakovič veebisaidil BoxRec (inglise)
Rein Eliaser (vanem)

Rein Eliaser (ristinimega Roman Eliaser; 28. mai 1885 Sangaste vald, Tartumaa – 14. oktoober 1941 Sosva laager, Sverdlovski oblast) oli eesti õigusteadlane ja poliitik, Riigikogu IV ja V koosseisu liige. Õppis Karula apostliku-õigeusu kihelkonnakoolis, aastatel 1897–1906 Riia vaimulikus koolis ja Riia Vaimulikus Seminaris. Aastatel 1906–1907 õppis ta õigusteadust Kaasani ülikoolis, aastatel 1907–1910 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta EÜS Ühenduse liige. Ta oli aastatel 1910–1939 advokaat Tallinnas. IV Riigikogus oli ta aastatel 1931–1932 asendusliige, V Riigikogu liige oli ta aastatel 1932–1934 (ametlikult küll 1932–1937). 1939. aasta aprillist kuni 1940. aasta detsembrini oli ta Riigikohtu tsiviilkolleegiumi liige. 1939 Valgetähe III klassi teenetemärk Ta abiellus 1912. aastal Anna Gailitiga (kirjanik August Gailiti õega). Neil oli kolm last: Rein, Rutt ja Elga. Õdede Agnia (Rutt) ja Elga Eliaseri arhiiv Eesti biograafiline andmebaas ISIK Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Magnus Stenbock

Magnus Stenbock (12. mai 1664 Stockholm – 23. veebruar 1717 Kopenhaagen) oli Rootsi väepealik ja krahv. Magnus Stenbock sündis Gustaf Otto Stenbocki ja Christina Catharina De la Gardie pojana. Hariduse sai ta Uppsalas ja Pariisis. Otsustanud valida sõjaväelasekarjääri, siirdus ta 1683 Hollandi sõjaväkke. Sealt naasnult astus ta Rootsi armeesse. 1687. aastal oli ta Otto Vellingki rügemendis kapten ja 1688. aastal Nils Bielke rügemendis major. Ta teenis Rootsi vägedes Madalmaades ja Reini ääres. Pfalzi pärilussõja ajal näitas ta üles suurt vaprust, eriti 1690. aastal Fleurusi lahingus. 1699. aastal ülendati ta ooberstiks ning määrati Kalmari rügemendi pealikuks. 1700. aastal sai temast Dalarna rügemendi ülem. Samal aastal osales ta oma rügemendiga Narva lahingus, kus rootslased saavutasid suure võidu. 1702. aastal võttis ta osa Kliszówi lahingust ning 1703. aastal Pułtuski lahingust. 1704. aastal ülendati ta kindralleitnandiks. 1705. aastal sai ta jalaväekindraliks ja Skåne kindralkuberneriks. 1710 sai ta riiginõunikuks ja 1712 ülendati feldmarssaliks, maavägede ülemjuhatajaks. Samal aastal vallutas ta 9000 mehega Mecklenburgi ja saavutas hiilgava võidu Gadebuschi lahingus. 6. mail 1713 kapituleerus Tönningi kindlus ja taanlased võtsid Magnus Stenbocki vangi. Teda hoiti Kopenhaagenis Fredrikshavni kindluses, kus ta 1717. aastal suri. Magnus oli Kiiu ja Kõnnu mõisa omanik Eestimaal ning Vapnö, Kjellstorpi ka Rånäsi mõisa omanik Rootsis. Krahv Stenbock abiellus 23. märtsil 1690 Eva Magdalena Oxenstiernaga (1671–1722), kes oli aastatel 1662–1666 Liivimaa kuberneriks olnud Rootsi riigitegelase Bengt Gabrielsson Oxenstierna (1623–1702) ja Magdalena Eriksdotter Stenbocki tütar. Abielust sündisid Bengt Ludwig Stenbock (1694–1737), Rootsi sõjaväelane, Eestimaa maanõunik, Kolga mõisnik Fredrik Magnus Stenbock (1696–1745), Rootsi sõjaväelane, Eestimaa maanõunik, Jakob Pontuse, Johanni ja Karl Magnuse isa Eva Charlotta Victoria Stenbock (1710–17 ), kindralleitnandi ja vabahärra Christian Barnekow' (1694–1762) abikaasa. Gustaf Leonhard Stenbock (1711–1758), Rootsi riigitegelane Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ... 1754, lk.199–200
Freiburgi ringkond

Freiburgi ringkond on ringkond (2. järgu haldusüksus) Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal. Ringkonnas on 3 piirkonda, kus on 1 kreisivaba linn ja 9 kreisi: Kõrgreini-Bodensee piirkond Konstanzi kreis Lörrachi kreis Waldshuti kreis Lõuna-Ülemreini piirkond Freiburg Breisgau-Hochschwarzwaldi kreis Emmendingeni kreis Ortenau kreis Schwarzwald-Baar-Heubergi piirkond Rottweili kreis Schwarzwald-Baari kreis Tuttlingeni kreis Kreisides on 301 valda ja linna. http://www.rp.baden-wuerttemberg.de/
Maadlus 2000. aasta suveolümpiamängudel

Maadlus 2000. aasta suveolümpiamängudel toimus Sydneys Austraalias. Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võisteldi kaheksas kaalukategoorias: kuni 54 kg, kuni 58 kg, kuni 63 kg, kuni 69 kg, kuni 76 kg, kuni 85 kg, kuni 97 kg ja kuni 130 kg.
Mikael Ljungberg

Mikael Ljungberg (13. juuni 1970 – 14. november 2004) oli Rootsi maadleja. Eestlastest on temaga maadelnud Richard Karelson, kes kaotas EM-il 1999. aastal ilmse ülekaaluga 0–10, ja Vello Pärnupuu, kes 1997. aastal toimunud MM-il kaotas punktidega 0–5. 2001. aastal anti talle Victoriastipendiet. Maadlejatest on auhinna saanud veel Karl Tomas Ingemar Johansson 1987. aastal. Ta sooritas enesetapu Göteborgi lahedal Mölndali haiglas, kus oli depressiooniravil. Mikael Ljungberg veebisaidil Olympedia (inglise)
Armen Nazarjan

Armen Nazarjan (sündinud 9. märtsil 1974) on endine Bulgaaria maadleja, rahvuselt armeenlane. Ta on kahekordne olümpiavõitja, kolmekordne maailmameister ja kuuekordne Euroopa meister Kreeka-Rooma maadluses. 1998. ja 2003. aastal nimetas FILA ta maailma parimaks maadlejaks. 2005. aastast kuulub FILA Hall of Fame'i. Armen Nazarjan veebisaidil Olympedia (inglise)
Ambivalentsus

Ambivalentsus ehk ambivalents (ld ambos 'mõlemad' + valentia 'jõud') ehk mitmetähenduslikkus on võimalus informatsioonis, sõnades, piltides, meedias või mujal antud tähendusi mitmeti mõista, selgitada, esitada. Ambivalentsuse mõistet kasutatakse erinevates teadusharudes. Mitmetähenduslikkuse lahendus sõltub tihtipeale olukorrast, kus seda esitatakse. Keeleteaduses saab mitmetähenduslikkust jaotada erinevate tunnuste järgi: polüseemia – ühel sõnal on mitu tähendust, kuid tähendused põhinevad asjade sarnasusel. Näiteks suu on inimesel, ahjul jm. Pirn on nii puuvili, kui elektripirn homonüümia – ühel sõnal on erinevad tähendused ja neil puudub sarnasus. Laim on nii puuvili kui ka alusetu kuulujutt, aas on nii silmus kui ka rohumaa. homofoonia – sõnu hääldatakse sarnaselt, kirjutatakse erinevalt ja ka tähendused on erinevad. (paas ja baas, pall ja ball, hale ja ale) homograafia – sõnu kirjutatakse sarnaselt, hääldatakse erinevalt ja tähendused on erinevad (palk ja palk, sulg ja sulg, nutt ja nutt). Ambivalentsust sotsiaalteadustes tõlgendatakse kui ebakindlust. amfiboolia
Tüse adeenium

Tüse adeenium (Adenium obesum) on koerakooluliste sugukonda adeeniumi perekonda kuuluv puittaimeliik. Tüse adeenium on sukulentne põõsas. Ta on enamasti igihaljas, kuid mõnikord võib ka kuivuse või külma tõttu lehed langetada. Tüse adeenium kasvab Aafrikas Saheli piirkonnas (Senegalist Sudaanini), Aafrika ida- ja lõunaosas ning Araabia poolsaarel. Ta kasvab pärismaisena Egiptuses, Tšaadis, Etioopias, Somaalias, Sudaanis, Keenias, Tansaanias, Ugandas, Kamerunis, Beninis, Elevandiluurannikul, Guineas, Malis, Mauritaanias, Nigeris, Nigeerias, Senegalis, Omaanis, Saudi Araabias, Jeemenis; naturaliseerununa Sri Lankal. Taime kultiveeritakse ka mujal Aafrikas, samuti Kagu-Aasias. Taim kasvab savannis, peamiselt liivasel ja kaljusel pinnal, kuni 2100 meetri kõrgusel merepinnast. Ta eelistab poolkuiva kliimat. Taim kasvab 1–3 meetri kõrguseks. Tüvi on jämenenud, tüükaosa moodustab maapinna läheduses paksendi (caudex). Koor on sile, kahvatuhallikas-rohekas kuni pruun. Lehed paiknevad võrsete tippudes spiraalsete asetuvate kobaratena. Leht on äraspidimunajas, terve servaga, nahkjas, 5–15 cm pikkune ja 1–8 cm laiune. Torujad õied on 2–5 cm pikkused; läbimõõt on 4–6 cm. Õiel on viis kroonlehte. Õied on roosad, kroonlehe keskosa on tihti heledam. Tüse adeenium on putuktolmleja. Õie viljastumisest vilja valmimiseni kulub 2–3 kuud. Taime 11–22 cm pikkune vili on kukkur, mille moodustavad kaks alusel kokkukasvanud osakukrut. Vili on hallikas, otstest kitsam, avaneb pikisuunas. Pikergused lendkarvadega seemned on 10–14 mm pikkused. Taimemahl sisaldab mitmesuguseid mürke, eelkõige südametegevust kahjustavaid glükosiide ja aglükoone. Taime juurte ja okste mahlast tehakse jahipidamisel kasutatavat noolemürki. Taimeosadest tehtud tõmmisega on ravitud muu hulgas suguhaigusi ja nahahaigusi ning tõrjutud täisid. Mahla on kasutatud hambapõletike ja põletikuliste haavade raviks. Oksi kasutatakse ka kütteks. Parasvöötmes kasvatatakse teda toataime ja bonsaina. Adenium obesum subsp. obesum (Sahel) Adenium obesum subsp. oleifolium (Lõuna-Aafrika Vabariik, Botswana) Adenium obesum subsp. socotranum (Sokotra) Adenium obesum subsp. somalense (Ida-Aafrika) Adenium obesum (Forssk.) Roem. & Schult.
Jean Dujardin

Jean Edmond Dujardin (prantsuse hääldus: [ʒɑ̃ dy.ʒaʁ.dɛ̃] ( kuula); sündinud 19. juunil 1972) on prantsuse filminäitleja ja koomik. 2012. aastal pälvis Dujardin filmiga "Artist" (2011) parima meesnäitleja Oscari, Kuldgloobuse ning Briti Akadeemia filmi ja Cannes'i filmifestivali auhinna. Tema teisi tuntumaid rolle on osatäitmised filmides Brice de Nice (2005), "OSS 117: spioonipesa Kairo" (OSS 117: Le Caire nid d'espions, 2006), 99 francs (2005) ja "OSS 117: Kadunud Rios" (OSS 117: Rio ne répond plus, 2009). Jean Dujardin andmekogus IMDb (inglise) Jean Dujardin andmekogus Filmiveeb
Varteres Samurgašev

Varteres Samurgašev (sündinud 13. septembril 1979) on armeenia päritolu Venemaa maadleja. Ta on olümpiamängudel võitnud kuld- ja pronksmedali. Ta on kahekordne maailmameister Kreeka-Rooma maadluses. Ta on viiekordne Venemaa meister – 1998, 1999, 2000, 2002, 2004. Kristjan Palusalu mälestusvõistlustel aastal 2003 saavutas ta esikoha. Varteres Samurgašev veebisaidil Olympedia (inglise)