laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Autoriõiguste kollektiivne teostamine

Autoriõiguste kollektiivne teostamine on autori varaliste õiguste teostamine kollektiivse esindamise organisatsiooni kaudu. See tähendab, et litsentsi ehk loa autoriõigusega kaitstud teoste teatud viisil kasutamiseks annab litsentsisaajale autoreid kas seadusest või tehingust tulenevalt esindav kollektiivse esindamise organisatsioon, mitte autorid individuaalselt. Kollektiivse esindamise organisatsioon peab õiguste kasutajatega vajadusel lepingueelseid läbirääkimisi, kogub sõlmitud litsentsilepingute alusel kokku litsentsitasud ning jaotab kogutud litsentsitasud oma liikmeteks ja esindatavateks olevate autorite vahel. Õiguste kohustuslik kollektiivne teostamine on teatavatel masskasutuse juhtudel efektiivseks lahenduseks olukorras, mille puhul kannataks teose kasutamine autorite paljususe tõttu. Mõnesid autoriõigusega kaitstavate teoste liike on autoril endal väga ebaökonoomne ja praktiliselt isegi võimatu ärilisel eesmärgil kasutada. Autoriõiguste kollektiivne teostamine võimaldab hoida kokku nii autorite kui ka teoste kasutajate ajalisi ja rahalisi ressursse, kuivõrd igalt autorilt eraldi litsentsi saamine ei pruugi olla mõistlikult võimalik. Ajal, mil kollektiivse esindamise organisatsioon teostab kas vastavalt seadusele või tehingust tulenevalt autori teatud varalisi õigusi, ei saa autor neid õigusi ise teostada. Autoriõiguste kollektiivse teostamise mudelid on: Autoriõiguste vabatahtlik kollektiivne teostamine; Autoriõiguste kohustuslik kollektiivne teostamine; Autoriõiguste laiendatud kollektiivne teostamine; Autoriõiguste kohustuslik laiendatud kollektiivne teostamine. Nemvalts, Kärt, Toomas Seppel, Aleksei Kelli, Elise Vasamäe, Silja Elunurm, Reet Adamsoo. Autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate probleemide koondkaardistus 17. juuli 2012. lk 28. Pisuke, Heiki. Autoriõiguse alused. Tallinn, 2006, lk 66. ISBN: 9949-13-489-7 AutÕS § 79 lg 5 Vasamäe, Elise. Kollektiivse esindamise organisatsioonide esindusõiguse ulatus. Juridica 2012/7, lk 529. Autoriõiguse seadus Vasamäe, Elise. Autoriõiguste ja autoriõigusega kaasnevate õiguste jätkusuutlik kollektiivne teostamine Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2014. ISBN 978-9949-32-602-0
Ats Sõnajalg

Ats Sõnajalg (sündinud 16. jaanuaril 1990) on eesti orienteeruja ja kergejõustiklane (jooksja). Ta lõpetas 2009. aastal Tallinna Reaalkooli. 2018. ja 2019. aastal tuli ta Eesti meistriks orienteerumisjooksu sprindis, 2021. aastal orienteerumisjooksu pikal rajal. Eesti meistrivõistlustel orienteerumises on ta võitnud veel , 2014. aastal pronksi pikal rajal, 2016. aastal hõbeda öisel tavarajal ja pronksi pikal rajal, 2022. aastal pronksi sprindis ja tavarajal, 2023. aastal pronksi pikal rajal ning 2024. aastal pronksi sprindis. 2018. aastal osales ta Eesti koondises orienteerumise maailmameistrivõistlustel Riias. 2021. aasta orienteerumisjooksu MM-võistlustel Tšehhis, Terezínis sai ta sprindis 35. koha ja segateatesprindis Eesti võistkonnas 11. koha. Eesti meistrivõistlustel kergejõustikus on ta Sparta Spordiklubi meeskonnas võitnud kulla 2017. aastal 4 × 1500 meetri teatejooksus ning 2016., 2017. ja 2019. aastal ekidenis. Kergejõustiku individuaalaladel on ta Eesti meistrivõistlustel võitnud 3000 meetri takistusjooksus 2017., 2019. ja 2021. aastal hõbeda ning 2016., 2020., 2023. ja 2024. aastal pronksi. 5000 meetri jooksus võitis ta 2016. aastal pronksi. 2021. aastal tuli ta Eesti meistriks 4 km krossijooksus. Ta oli Guinnessi rekordina kinnitatud 2018 suvel kultuuriprogrammi "Eesti Vabariik 100" raames korraldatud 100 x 10 km teatejooksu võistkonna liige. Tallinna Reaalkooli vilistlased ERR uudised, 20.08.2018. Eesti sprindimeistrid selgusid maailmameistrivõistluste maastikul Eesti Orienteerumisliit. Eesti MV pikk rada, 23.oktoober 2021, tulemused Sport24.ee Ats Sõnajala sporditulemused ERR uudised, 04.08.2018. MM-i avapäev Eesti orienteerujatele rõõmu ei toonud Sõnajalg sai oma esimeses MM-finaalis 35. koha. ERR sport, 3.7.2021 Guinness World Records. Fastest relay 100 x 10 kilometres Rekord on ametlik! EV100 Guinnessi rekordi jooksu tulemus sai ametliku kinnituse. Delfi Sport, 21.01.2019 European Athletics. Ats Sõnajala isiklikud rekordid
Cuba Libre

Cuba Libre (eesti keeles 'vaba Kuuba') ehk rumm koolaga on kokteil, mis sisaldab Coca-Colat, rummi ja mitmetes retseptides ka laimi ja jääd. Tavaliselt kasutatakse selles kokteilis kerget Kuuba rummi, näiteks Bacardi rumm. Kuid kokteili võib teha ka muudest rummidest ja kooladest, ja laimimahla võib ka hulka lisada.
Long Island Iced Tea

Long Island Iced Tea (eesti keeles 'Long Islandi jäätee') on alkohoolne kokteil, mis sisaldab vodkat, tekiilat, kerget rummi, triple sec'i, džinni ja koolat. Paljudes tänapäevastes variantides asendatakse koola kas dieetkoola või jääteega, kuid traditsioonilises kokteilis jäätee siiski ei käi.
Sex on the Beach

Sex on the Beach (eesti keeles 'seks rannal') on alkohoolne kokteil, mis sisaldab vodkat, virsiku schnapps '​i, apelsinimahla ja jõhvikamahla. Kokteili tarvitatakse enamjaolt suvekuudel. Sex on the Beach on ka International Bartenders Associationi (IBA) ametlik kokteil.[viide?]
Tartu Leedulaste Selts

Tartu Leedulaste Selts on Tartus elavate Eesti leedulaste organisatsioon. Selts asutasid 21. aprillil 1993 üheksateist Tartu ülikooli leedulasest vilistlast. Seltsi esinaiseks valiti Tamara Taunytė-Laisaar. See selts jätkab 1906–1918 Tartus tegutsenud leedulaste seltsi tegevust. Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Koostanud ja toimetanud Jüri Viikberg. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1999. Lk. 283 Ajaveeb
Bloody Mary

Bloody Mary (eesti keeles 'verine Mary') on alkohoolne kokteil, mis sisaldab viina, tomatimahla ja mingisuguseid maitseaineid, näiteks Worcestershire'i kastet, tšillikastet, küüslauku, maitseürte, mädarõigast, sellerit, oliive, soola, musta pipart, sidrunimahla, laimimahla ja sellerisoola.
Eesti lätlased

Lätlased on Eesti üks vähemusrahvuseid. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1764 lätlast. Päring Statistikaameti andmebaasist Marjo Mela. "Eesti lätlased". Tallinn: Nornberg & Co. 2013
Trnava

Trnava (saksa Tyrnau, ungari Nagyszombat) on linn Slovakkias, Trnava maakonna ja Trnava ringkonna keskus. Trnava on elanike arvult seitsmes linn Slovakkias. Trnava asus kaubateede ristumiskohas ning oli keskajal tähtis kaubandus- ja piiskopilinn. Linnas on palju kirikuid. Trnavas asub Peugeot' ja Citroëni autotehas. Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku Trnava koduleht
Tallinna Läti Selts

Tallinna Läti Selts oli Tallinnas elavaid Eesti lätlasi ühendav organisatsioon. Selts loodi 1902. 1932 tähistas selts oma 30. aastapäeva. Seltsi tegevuse kohta on vähe teateid. Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Koostanud ja toimetanud Jüri Viikberg. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1999. Lk. 297
Armeenia Kultuuriselts

Armeenia Kultuuriseltsi või Armeenia Kultuuriühingu all võidakse mõelda järgmisi Eestis elavate armeenlaste organisatsioone: Armeenia Kultuuriselts, hilisema nimega Tartu Armeenia Rahvusühing Tallinna Armeenia Kultuuri Ühing
Tartu Armeenia Rahvusühing

Tartu Armeenia Rahvusühing on Tartus tegutsev Eesti armeenlaste organisatsioon. Ühing registreeriti 31. märtsil 1989 Tartus nimega Armeenia Kultuuriselts. 1995. aastast kannab organisatsioon nime Tartu Armeenia Rahvusühing. Ühingu esimees on Rafik Grigorjan. Ühingul on olnud filiaalid Paides ja Valgas. Tallinna Armeenia Kultuuri Ühing Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Koostanud ja toimetanud Jüri Viikberg. Tallinn, 1999. Lk. 31
Väravataga

Väravataga on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Väravataga (Werrawatagga) on pandud Munalaskme mõisas Nissi kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Väravataga-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aasa, Kajaste, Koidu, Raadik, Sirel, Valme, Varjola ja Värav. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Männi tänav (täpsustus)

Männi tänav on tänav mitmes linnas: Männi tänav Abja-Paluojal Männi tänav Aegviidu alevis Männi tänav Alu alevikus Männi tänav Antslas Männi tänav Aseri alevikus Männi tänav Audru alevikus Männi tänav Eidapere alevikus Männi tänav Haapsalus Männi tänav Halliste alevikus Männi tänav Häädemeeste alevikus Männi tänav Kambja alevikus Männi tänav Keava alevikus Männi tänav Kiisa alevikus Männi tänav Kohtla-Järvel Oru linnaosas Männi tänav Klooga alevikus Männi tänav Kudjape alevikus Männi tänav Kuusalu alevikus Männi tänav Luige alevikus Männi tänav Loksal Männi tänav Märjamaa alevis Männi tänav Narvas Männi tänav Otepääl Männi tänav Palivere alevikus Männi tänav Parksepa alevikus Männi tänav Põltsamaal Männi tänav Põlvas Männi tänav Pärnus Männi tänav Raplas Männi tänav Roiu alevikus Männi tänav Räpinas Männi tänav Sauel Männi tänav Sindis Männi tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis Männi tänav Tartus Annelinna linnaosas Männi tänav Tootsi alevis Männi tänav Türil Männi tänav Valgas Männi tänav Valjala alevikus Männi tänav Viljandis Männi tänav Võsu alevikus Männi tänav Ülenurme alevikus Männi tänava nime on kandnud ka Roosi tänav Tallinnas Männi tee (täpsustus) Männi põik (täpsustus)
Oskar Kirret

Oskar Kirret (1936. aastani Oskar Kirp; 27. november 1909 Kooraste vald, Võrumaa – 18. detsember 1991 Tallinn) oli eesti keemik ja sporditegelane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (1961). 1927. aastal lõpetas ta Rakvere Poeglaste Gümnaasiumi. 1936. aastal lõpetas Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna keemiaosakonna. Aastatel 1938–1940 õppis Dresdeni Tehnikaülikoolis ja kaitses seal 1940 doktoritöö. Aastatel 1936–1938 ja 1940–1941 oli Tallinna Tehnikaülikooli anorgaanilise ja analüütilise keemia labori assistent. 1941–1944 evakueerituna N Liidus. 1944–1952 oli TTÜ anorgaanilise ja analüütilise keemia kateedri dotsent ja juhataja. 1944–1960 Tööstuse Teadusliku Uurimise Keskinstituudi (1946–1952 TA Tööstusprobleemide Inst, a-st 1952 TA Energeetika Instituut), Aastatel 1960–1978 oli ta Eesti NSV TA Keemia Instituudi direktor. 1961. aastal valiti Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks keemia alal, oli aastatel 1964–1973 akadeemia keemia, geoloogia ja bioloogiateaduste osakonna akadeemiksekretär. Noorpõlves harrastas kergejõustikku. Aastatel 1948–1952 oli ta Eesti NSV Kergejõustikusektsiooni esimees. Ta on maetud Liiva kalmistule. Avaldanud töid geokeemia, orgaanilise keemia ja kohalike maavarade uurimise alalt. 1977 Eesti NSV teeneline teadlane 1984 Karl Ernst von Baeri medal 1984 Eesti Teaduste Akadeemia medal 1986 Paul Kogermani mälestusmedal Eesti spordi biograafiline leksikon. Oskar Kirret Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Eesti NSV TA Keemia Instituudi direktor Oskar Kirret (1974) Akadeemikud: Oskar Kirret
Kirret

Kirret on eesti perekonnanimi. Kirret määrati nimede eestistamisel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kirp. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Oskar Kirret (1909–1991), eesti keemik ja sporditegelane
Eesti aserbaidžaanlased

Aserbaidžaanlased ehk aserbaidžaanid on Eesti üks vähemusrahvuseid. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 940 aserbaidžaanlast, neist 576 Tallinnas.. Eestis tegutsevad teiste seas Eesti-Aserbaidžaani Sõprusühing, Aserbaidžaani Kultuuri Selts Odžag. Päring Statistikaameti andmebaasist
Aserbaidžaani Kultuuriselts

Aserbaidžaani Kultuuriselts Odžag (odžag 'kolle') on Eestis elavate Eesti aserbaidžaanide organisatsioon. Selts loodi 1988. Seltsi esimees on Nijazi Gadžijev. Seltsi eestvõttel on Eestis toimunud muu hulgas kontserte, spordiüritusi, aserbaidžaani kultuuri päevi. Selts annab välja ajalehte Odžag. Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Koostanud ja toimetanud Jüri Viikberg. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1999. Lk. 36
Üks (perekonnanimi)

Üks on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Üks on pandud Harju-, Lääne-, Saare- ja Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Ühe-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Reeveer ja Ükssaar. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Ükssilm

Ükssilm on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Ükssilm (Uksilm) on pandud Laiuse mõisas Laiuse kihelkonnas Tartumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Üksipenni

Üksipeni on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Üksipeni (Üksipenni) on pandud Nurme mõisas Nissi kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Voigt

Voigt on Liibavist pärit Kuramaa ja Liivimaa kaupmehe- ja aadlisuguvõsa. Voigti suguvõsa päritolu on jäänud ebaselgeks. Perekonnatraditsiooni kohaselt olid nad pärit Reinimaalt ja põlvnesid Vogt von Hunolsteini aadlisuguvõsast. XVII sajandil elas Liibavis Diedrich Voigt (maeti 1668), kellega saab alguse suguvõsaliin. Tema järeltulijate hulgast võrsus kaupmehi, vaimulikke ja Kuramaa hertsogi ametnikke. 1819. aastal annetati Sesava pastorile Johann Friedrich Voigtile (1760−1844) Püha Vladimiri IV klassi ordeni ja ta tõsteti aadliseisusse. Tema poeg Georg Friedrich Hermann von Voigt (1796−1852) rajas suguvõsa Liivimaa liini. Tema poeg August Robert von Voigt (1826−1894) omandas Härgmäe kihelkonnas Annase ja Pedele mõisad ning võeti 1873. aastal Liivimaa kubermangu aadliraamatusse. Hartwig Voigt (1679−1710), Gramzda pastor Hermann Friedrich Voigt (1732−1782), finantsnõunik, Kuramaa hertsogi Peteri kammerraamatupidaja Johann Friedrich von Voigt (1760−1844), Sesava pastor, Miitavi konistooriumi assessor, praost, konsistooriuminõunik Ernst Robert von Voigt (1805−1866), Sesava pastor, konsistooriuminõunik August Robert von Voigt (1826−1894), aktsiisiametnik, mõisaomanik Nikolai Robert von Voigt (1860−1934), notar, kihelkonnakohtunik, mõisaomanik Liivimaa läti distrikt: Annase (Ermes-Neuhof) (1850−u 1894), Pedele (Peddeln) (1850−1902) Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 236−237. Voigti suguvõsa genealoogia
Lastelaul

Lastelaul on lastepärane, lastele määratud lauldav laul või luuletus. Lastelauludele on iseloomulik, et laulu tekst on riimis ja refrään on haarav. Lastelaulude meloodia on lihtne. "Mutionu pidu" "Uhti-uhti uhkesti" "Rongisõit" Entel-tentel "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 21.08.2018)
EMF

EMF või Emf võib tähendada järgmist: Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon Windows Enhanced Metafile
Kölni Ajalooarhiiv

Kölni Ajalooarhiiv (saksa keeles Historisches Archiv der Stadt Köln) on arhiiv Saksamaal Kölnis; ühtlasi Saksamaa suurim arhiiv. Arhiiv sisaldab arhivaale muu hulgas Kölni ajaloo ja selle elanike kohta. Vanimad arhivaalid pärinevad keskajast ja uusimad tänapäevast. 3. märtsil 2009 kukkus 40 aastat vana arhiivihoone kokku. Õnnetuse põhjustas Kölni metroo ehitus. Õnnetuse käigus põles ära 90% arhivaalidest, ent hiljem õnnestus neist paljud taastada.
Preisi Riigiarhiiv

Preisi Riigiarhiiv (saksa keeles Preußisches Staatsarchiv Königsberg) oli Preisimaal Königsbergis asunud arhiiv. Arhiivis säilitati arhivaale muu hulgas Saksa ordu, Preisimaa hertsogite ja Ida-Preisimaa kohta. Endise arhiivi arhivaalid on aastast 1979 leitavad Berliinis asuvas arhiivis Geheimes Staatsarchiv Preußischer Kulturbesitz.
Charles Babbage'i Instituut

Charles Babbage'i Instituut (inglise Charles Babbage Institute) on USAs Minnesota Ülikooli juures tegutsev uurimiskeskus, mis on keskendunud infotehnoloogia ajaloole, eriti digitaaltehnoloogiale, programmeerimisele ja arvutivõrkudele. Asutuses säilitatakse muu hulgas teemakohaseid käsikirju, infotehnoloogiaettevõtete arhiive, erialateavikuid, fotosid, filme. Asutus asutati 1978 Californias Palo Altos nimega International Charles Babbage Society.
Zagrebi etnograafiamuuseum

Zagrebi etnograafiamuuseum on etnograafiamuuseum Horvaatias Zagrebis. Muuseum asutati 1919. Muuseumis on üle 85 000 eseme, millest enamik pärineb Horvaatiast. Muuseumi direktor on Damodar Frlan.
Yorkshire'i muuseum

Yorkshire'i muuseum (inglise Yorkshire Museum) on muuseum Suurbritannias Yorkis. Muuseumis on neli suurt kogu: bioloogia, geoloogia, arheoloogia ja astronoomia. Muuseumi direktor on Janet Barnes. Muuseum asutati 1830. Muuseumi haldab York Museums Trust. Näiteks 2013 külastas muuseumi 122 780 inimest.
Küprose Muuseum

Küprose Muuseum (kreeka keeles Κυπριακό Μουσείο, inglise keeles Cyprus Museum) on arheoloogiamuuseum Küprosel Nikosias. See on Küprose suurim ja vanim arheoloogiamuuseum. Muuseum on asutatud 1882. aastal. Muuseumis eksponeeritakse arheoloogilisi esemeid, mis on leitud Küprose saarelt.
Soome Lennundusmuuseum

Soome Lennundusmuuseum (soome keeles Suomen ilmailumuseo) on lennundusmuuseum Soomes Vantaas. Muuseumi haldab Soome Lennundusmuuseumi Fond (soome keeles Suomen Ilmailumuseosäätiö). Muuseumi juhataja on Markku Kyyrönen. Muuseumi kogudes on muu hulgas 72 lennukit, sh 22 purilennukit. Muuseumi koduleht
Hollandi vabaõhumuuseum

Hollandi vabaõhumuuseum (hollandi keeles Nederlands openluchtmuseum) on vabaõhumuuseum Hollandis Arnhemis. Muuseum asutati 1912. Muuseumikompleksi suurus on 44 ha. 2005 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Alicante arheoloogiamuuseum

Alicante arheoloogiamuuseum (hispaania keeles Museo Arquelógico Provincial de Alicante) on arheoloogiamuuseum Hispaanias Alicantes. Muuseum asutati 1932. Aastast 2000 asub muuseum endise San Juan del Dios'i haigla hoones. 2004 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Technoseum

Technoseum on tehnoloogiamuuseum Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Mannheimis. Muuseumi ekspositsioonid käsitlevad industrialiseerimisega seotut. Muuseumihoonet ehitati aastatel 1982–1990. 1992. aastal tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Beamishi muuseum

Beamishi muuseum (inglise Beamish Museum) on vabaõhumuuseum Suurbritannias Durhami krahvkonnas Beamishi külas. Muuseum asutati 1970. Aastas külastab muuseumi umbes 350 000 inimest. Muuseumi eesmärk on näidata ühe Kirde-Inglismaa linna igapäevaelu alates tööstusrevolutsiooni algusest kuni 20. sajandi alguseni. 1987 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Zuiderzee muuseum

Zuiderzee muuseum (hollandi keeles Zuiderzeemuseum) on vabaõhumuuseum Hollandis Enkhuizeni linnas. Muuseum on nimetatud Zuiderzee järve järgi (tänapäeval IJsselmeer). Muuseumi ehitised kujutavad endast tüüpilist Zuiderzee-äärset väikelinna ajaperioodil 1700-1900. 1984 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Peloponnesose rahvakunstimuuseum

Peloponnesose rahvakunstimuuseum (ka Vassilios Papantoniou rahvakunstimuuseum) on rahvakunstimuuseum Kreekas Nafplioni linnas. Muuseumi haldab sihtasutus Peloppenesian Folklore Foundation (kreeka keeles Πελοποννησιακό Λαογραφικό Ιδρυμα). Sihtasutus asutati 1974. Sihtasutus asutas muuseumi 1981. Muuseumis on eksponeeritud talurahvakultuuri asju alates 19. sajandi lõpust kuni 20. sajandi alguseni. Kokku on muuseumis umbes 27 000 asja. 1981 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Museum Catharijneconvent

Museum Catharijneconvent (hollandikeelne nimi) on kunstimuuseum Hollandis Utrechtis. Muuseum asutati 9. juunil 1979. Muuseumis on eksponeeritud eelkõige religioosset kunsti. Näiteks on seal illustreeritud käsikirju, vääriskividega ilustatud köiteid, altar. Näiteks 2015. aastal külastas muuseumi 111 199 inimest. 1980 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Rheydti loss

Rheydti loss (saksa keeles Schloss Rheydt) on loss-muuseum Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Mönchengladbachis Rheydti linnaosas. Lossi mainiti esimest korda 1180. Loss on olnud mitme aadlisuguvõsa käes, sealhulgas Bylandt-Rheydtättenite käes, kellele kuulus Rheydti piirkond üle 300 aasta ja kelle valitsemisajal sai loss tänapäevase ilme. 1917 ostis lossi Rheydti asula. Seejärel asula eestvedamisel loss renoveeriti ja suur osa lossist muudeti loss-muuseumiks. 1978 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Aksel Berg

Aksel Ivanovitš Berg (vene keeles Аксель Иванович Берг; 10. november (vkj 29. oktoober) 1893 Orenburg, Orenburgi kubermang – 9. juuli 1979 Moskva) oli Nõukogude Liidu mereväelane, allveelaevnik, raadiotehnikateadlane ja küberneetik. Admiral-insener. Tema isa oli soome päritolu Venemaa keisririigi kindral Ivan Berg (soomepäraselt Johan Alexander Berg). Tema ema Elisabeth oli itaalia päritolu. Aksel Bergi isapoolsed vanavanemad olid Viiburi apteeker Alexander Berg ja tema naine Emilia. Aksel Berg lõpetas 1914. aastal Merekorpuse. Esimeses maailmasõjas teenis ta noorema tüürimehana sõjalaeval. 1918. aastal võttis ta osa Jääretkest. 1919. aastal sai ta allveelaeva tüürimeheks. 1921. aastal oli allveelaeva komandör. Mereväeteenistust ühitas Berg õppimisega Petrogradi Polütehnilises Instituudis, seejärel jätkas õpinguid Tööliste ja Talupoegade Laevastiku Mereväeakadeemia elektrotehnika teaduskonnas. Pärast mereväeakadeemia lõpudiplomi kättesaamist 1925. aastal töötas ta õppejõuna Inseneride merekoolis. Aastatel 1932–1937 oli ta Mereväe Side ja Telemehaanika Teadusinstituudi ülem. 1937. aasta detsembris Berg arreteeriti ja talle esitati süüdistus kodumaa reetmise eest, terroriaktide toimepanekus ja osalemise eest kontrrevolutsioonilistes organisatsioonides. Teda hoiti kinni kuni 9. maini 1940 NKVD erikonstrueerimisbüroos. Vabastati kinnipidamiskohast selgitusega, et tema süü on tõendamata. Juulis sai ta Vorošilovi-nimelise Mereväeakadeemia professoriks. 1941. aasta mais anti talle insener-kontradmirali auaste. Sõja ajal põhjendas ta raadiolokaatorite loomise ja kasutuselevõtmise vajadust. Berg oli aastatel 1943–1944 elektrotehnikatööstuse rahvakomissari asetäitja ja 1943–1947 raadiolokatsiooni nõukogu esimehe Georgi Malenkovi asetäitja. Berg oli Raadiolokatsiooni Üleliidulise Teadusliku Uurimisinstituudi loomise (1943) eestvedajaid ja esimene direktor. Berg oli aastatel 1953–1957 NSV Liidu kaitseministri asetäitja raadiorelvastuse alal ja 1953. aastal vastloodud NSV Liidu Teaduste Akadeemia Raadiotehnika ja Elektroonika Instituudi esimene direktor (1953–1955). 1959. aastast oli ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia presiidiumi juures asuva küberneetikakomitee esimees. Ta koordineeris küberneetika teadusuuringuid. Edendas Nõukogude Liidus mitme teadusala – bioonika, tehnilise küberneetika, struktuurlingvistika ja tehisintellekti – tekkimist ja arengut. Tema toetusel hakati liiduvabariikides rajama küberneetikainstituute (sealhulgas 1960. aastal Tallinnas loodud küberneetikainstituut). Berg on bioküberneetika ja biotehniliste süsteemide koolkonna rajajaid Venemaal. 1943 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 1946 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks 1951 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia Popovi kuldmedal 1963 – sotsialistliku töö kangelane Nelja Lenini ordeni kavaler (1945, 1958, 1963, 1975) Kahe Punalipu ordeni kavaler (1944, 1947) 1912 – mitšman 1916 – leitnant 1935 – 2. järgu insener-flagman 1941 – insener-kontradmiral 1944 – insener-viitseadmiral 1955 – insener-admiral 1971 – admiral-insener Берг Аксель Иванович. warheroes.ru Foto
Ironbridge Gorge Museums

Ironbridge Gorge Museums (ingliskeelne nimi) on muuseumigrupp Suurbritannias Ironbridge'is. Gruppi kuulub kaheksa muuseumit. Need muuseumid asuvad Shropshire'is Ironbridge'i asulas. Asula piirkond oli tööstusrevolutsiooni häll. Gruppi haldab asutus Ironbridge Gorge Museum Trust, mis loodi 1967. 1994. aastal tunnistati selle muuseumigrupi muuseumid Euroopa aasta muuseumiks.