Pioneeriteenistus

Pioneeriteenistus (ka pioneerivägi, insenerivägi) on maaväe insenertehniline lahingutoetusrelvaliik (väeliik). Pioneeriüksuste ülesandeks on lahingutegevuse pioneerialane toetamine ja keerukamate välikindlustustööde tegemine, mis nõuavad eriettevalmistust või erivarustust.  Pioneerivägede peamiseks ülesandeks lahingtegevuse käigus on vastaste liikuvuse pärssimine ning enda vägede kaitse parandamine ja mobiilsuse suurendamine. Samuti on pioneeriüksuste vastutusalas ka vägede üleelamistingimuste parandamine lahinguvõime säilitamiseks ning kaitse massihävitusrelvade (aatomi-, bioloogiliste ja keemiarelvade) mõju eest. Pioneeriüksuste tegevused võib kategoriseerida järgmiselt. Pioneerivägede üheks olulisemaks ülesandeks on enda üksuste mobiilsuse suurendamine. Peamiselt tehakse seda nii looduslikke kui ka vastase seatud takistusi eemaldades. Nendeks takistusteks võivad olla miinid, tankitõrjekaevikud, okastraat, betoonist ja metallist kaitserajatised. Mobiilsust on võimalik suurendada ka rajades teid, osad mehhaniseeritud üksused on võimelised rajama ka sildu. Samuti saab mobiilsuse suurendamise alla lugeda ka lennuväljade ja sadamate ehitamise või modifitseerimise, mis tagab vägede kiirema ning sujuvama liikumise. Mobiilsust saab suurendada ka puhastades teid, eemaldades sealt näiteks langenud puid või vastase seatud takistusi. Samuti on pioneeride ülesandeks vaenlase liikuvuse pärssimine. Õhitakse sildu, blokeeritakse teid, paigaldatakse erinevaid pioneeritõkkeid. Pioneeritõketeks on vastase liikumisteedele rajatavad tehistakistused ja ehitised, mille eesmärk on tekitada vastasele kaotusi, peatada või aeglustada tema liikumist või sundida neid paigaldanud poolele soovitavas suunas. Eristatakse lõhke- ja mittelõhkevaid inseneritõkkeid, muld-, muldbetoon-, betoon-, metall, traat- ja teisi tõkkeid. Võimalik on püünismiinide kasutamine, kuid nende kasutus on kaasaegses sõjapidamises keelatud. Vastase mobiilsuse vähendamine on eriti oluline taganedes, kuna taganeja tark tegutsemine võib võtta pealetungijalt initsiatiivi. Miiniväljade ehitamine, hooldamine ja lõhkumine. Miinide ja teiste lõhkeseadeldiste neutraliseerimine ning õhkimine. Pioneeriüksused võivad osaleda ka aktiivses ründetegevuses. Nad aitavad lõhkuda vastase kaitsestruktuure, neid näiteks õhkides või buldooseriga maha sõites.  Pioneerid ehitavad ka kaitserajatisi oma sõdurite jaoks. Nendeks võivad olla: Kindlustused Valvepostid Tarad Kaitserajatised massihävitusrelvade (aatomi-, bioloogilised ja keemiarelvad) vastu Pioneerid tegelevad väljaspool otseseid sõjakontakte üksuste elamistingimuste parandamise ja infrastruktuuri rajamisega. Kaitsestruktuuride ehitamine ning sõdurite elamustingimuste parandamine on kohati väga tihedalt seotud. Rajatised, mida ehitatakse: majutuspunkrid haiglad Pioneerid kasutavad väga palju erinevaid töövahendeid ja sõidukeid, millest suur osa on kasutuses ka tsiviilkäibes, osa (enamjaolt erinevad sõidukid) on ka militaarspetsiifilised. Palju kasutatakse tavalisi tööriistu: haamrid, vasarad, kruvikeerajad, saed, peitlid, höövlid, rasplid, erinevad mõõteriistad, labidad. Samuti mootoriga töövahendid: mootorsaed, trellid, ketaslõikurid, elektrigeneraatorid. Erinevus rahuajal ehitussektoris kasutatavate vahenditega on väga väike, tihti olematu.  Pikemalt artiklis Pioneerisõiduk Lisaks spetsiaalsetele militaarsõidukitele on pioneeride kasutuses hulgaliselt ka tavalisi töömasinaid. Kasutatakse koppasid, traktoreid, buldoosereid, rekkasid, tõstukeid, millel on küll väikesed modifikatsioonid, kuid mis on väga sarnasena kasutuses ka tsiviilvaldkondades. Pioneeripataljon (Eesti kaitsevägi)