laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Oswaldo Alanís

Oswaldo Alanís Pantoja (sündinud 18. märtsil 1989 Morelias) on Mehhiko jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Major League Socceri klubis San Jose Earthquakes. Ta alustas klubikarjääri 2007. aastal Estudiantes Tecoses, kellega mängis alates 2009. aastast Mehhiko kõrgliigas. Aastatel 2012–2015 mängis ta Mehhiko kõrgliigas Santos Laguna ja 2015–2018 Guadalajara meeskonnas. Mehhiko meistriks on ta tulnud nii Santos Laguna kui ka Guadalajaraga. Hooajal 2018–2019 mängis ta Hispaania esiliiga klubis Real Oviedo. 2019. aasta juunis naasis ta Guadalajarasse. 2020. aasta veebruaris läks ta Guadalajarast laenule San Jose Earthquakesi. Ta nimetati Mehhiko koondisse 2011. aasta Copa Américaks, kuid koondisedebüüdi tegi ta alles 2014. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 9. oktoobril 2014 sõprusmängus Hondurase vastu. Ta on kuulunud Mehhiko koondisse veel ka 2015. aasta CONCACAF Gold Cupil ja 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril. Santos Laguna Liga MX: Clausura 2015 Copa MX: Apertura 2014 Guadalajara Liga MX: Clausura 2017 Copa MX: Apertura 2015, Clausura 2017 Supercopa MX: 2016 CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2018
Jean-Philippe Gbamin

Jean-Philippe Gbamin (sündinud 25. septembril 1995 San Pédros) on Elevandiluuranniku jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Trabzonspor ja Elevandiluuranniku jalgpallikoondises. Klubikarjääri alustas ta Prantsusmaa klubis Lens, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2007. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa esiliigas 2013. aastal. Hooajal 2014–15 mängis ta Lensiga Prantsusmaa kõrgliigas. 2016. aasta juulis liitus ta Saksamaa kõrgliiga klubiga 1. FSV Mainz 05, mille meeskonnas mängis ta kokku kolm hooaega. 2019. aasta augustis suundus ta 25 miljoni naelsterlingi eest Inglismaa kõrgliigaklubisse Everton, kellega sõlmis ta viieaastase lepingu. Hooaja 2021/22 teises pooles oli ta laenul Venemaa kõrgliigaklubis Moskva CSKA. Hooaja 2022/23 alguses läks ta laenule Trabzonspori. Ta kuulus Prantsusmaa noortekoondistesse, kuid otsustas 2017. aastal Elevandiluuranniku rahvuskoondise kasuks. Koondisedebüüdi tegi ta 4. juunil 2017 sõprusmängus Hollandi vastu. Ta osales Elevandiluuranniku koondisega 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel. "Jean-Philippe Gbamin: Everton sign Mainz midfielder for £25m in five-year deal". bbc.com. 2.8.2019. Vaadatud 3.8.2019
Nowy Dwór Mazowiecki

Nowy Dwór Mazowiecki on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Nowy Dwór Mazowiecki maakonna halduskeskus. Nowy Dwór Mazowiecki asub Visla paremal kaldal kohas, kus Narew suubub Vislasse. Nowy Dwór Mazowiecki asub Varssavi kesklinnast umbes 30 km loodes. Nowy Dwór Mazowiecki sai linnaõigused 1374. aastal. 1961. aastal ühendati Nowy Dwór Mazowieckiga Modlin. 22. oktoobril 1949 toimus Nowy Dwór Mazowieckis rongiõnnetus, milles hukkus ligikaudu 200 inimest. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071413014011-0921148?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Nowy Dwór Mazowiecki Encyklopedia PWN 22 października 1949 r., Nowy Dwór Mazowiecki. Katastrofa kolejowa, której nie było? blogpublika.com
Konstancin-Jeziorna

Konstancin-Jeziorna on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Piaseczno maakonnas, Konstancin-Jeziorna valla halduskeskus. Konstancin-Jeziorna asub Varssavi kesklinnast umbes 18 km lõunas. Praegusel kujul moodustati Konstancin-Jeziorna 1969. aastal, mil ühendati Skolimow-Konstancini ja Jeziorna linn ning mõned külad. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071413018024-0920634?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Konstancin-Jeziorna poland.travel
Narva depoo

Narva depoo oli Narva raudteejaama juures asunud veduridepoo, mis tegutses Tapa depoo filiaalina ja mida haldas ettevõte EVR. Depoo suleti 2000. aastate alguses, nüüdseks on hoone eravalduses. Depoohoone aadress on Raudtee tn 12. Narva raudteejaam Eesti raudteetransport FOTO: Narva depoo aastal 1999 - Baltic Trains Picture Gallery
Sochaczew

Sochaczew on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Sochaczewi maakonna halduskeskus. Sochaczew asub Varssavi kesklinnast ligikaudu 53 km läänes. Sochaczewi on ürikutes esmamainitud 1221. aastal, linnaõigused sai 1368. aastal. 1977. aastal liideti Sochaczewiga Chodaków. Sochaczewis asub 1986. aastal avatud kitsarööpmelise raudtee muuseum. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071427328011-0977120?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Sochaczew Encyklopedia PWN Narrow Gauge Railway Museum in Sochaczew Polish Tourism Organisation
Supraśl

Supraśl (valgevene keeles Супрасль) on linn Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas, Supraśli valla halduskeskus. Supraśl asub Białystoki kesklinnast umbes 15 km kirdes. Supraślis asub 1498. aastal rajatud õigeusu klooster. Supraśl sai linnaõigused 1919. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/062013702094-0923472?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Polish Orthodoxy—the Feast of the Suprasl Icon of the Mother of God Serbian Orthodox Church Supraśl Encyklopedia PWN
Komposiitorder

Komposiitorder, ka liitorder (ladina keeles compositum 'koostatud') on Rooma arhitektuuris esinev saledaima tüvesega ja visuaalselt kergeim klassikaline order, mille kapiteelis on kokku pandud joonia voluudid kapiteeli ülaosas ja korintose orderi akantuslehed nende all. Muus osas sarnaneb korintose orderiga. Komposiitkapiteel esineb Rooma, Bütsantsi ning lihtsustatuna eelromaani arhitektuuris, komposiitorderit omaette orderina on kasutatud renessanss- ja barokkarhitektuuris, samuti historitsismis. Komposiitorder on algselt olnud puhtalt sambakujundus, selle sokkel ja talastiku ehitus pole kindlaks määratud ja lähtub laiades joontes korintose orderi vastavatest osadest. Samba baas on vabalt kombineeritud ja vahel rohkemate rihvade ja mõigastega kui Vana-Kreeka orderites. Samba tüvese kujundus ja proportsioon järgivad korintose orderi kujundusmalli. Komposiitorderi rikkaliku ja lopsaka kujundusega kapiteelil allosas on korintose orderile iseloomulikud akantuselehtede read, nende kohal joonia kapiteeli diagonaalse asetusega voluudid rullumas üle munavööt- ja helmesnöörliistu. Komposiitorder on Vana-Rooma arhitektuuri sünnitis. Seda tüüpi varaseid kapiteele leiab juba 1. sajandil eKr Pompei palestra sammastel. Umbes 40. aastal Kölnis püstitatud Pobliciuse hauamonumendil on varased komposiitkapiteelid selle nurgapilastritel. Rooma linnas leiab varaseimad komposiitkapiteelid Tituse võidukaarelt, mis valmis ajavahemikus 81.–90. aastail. Keiser Hadrianuse ajal levis toretseva komposiitorderi kasutamine kiiresti üle terve Rooma riigi ja sai korintose orderi kõrval eelistatud orderitüübiks riiklike ehitiste tarvis. Alles renessanssarhitektid arendasid komposiitorderi iseseisvaks kindlate reeglitega orderiks. Nad uurisid klassikaliste orderite proportsioone ja suhteid ning määrasid Vitruviuse teostele toetudes kindlaks mõõtühikud, niinimetatud moduli, et kirjeldada samba alumise osa läbimõõdu ja samba kõrguse suhet. Komposiitorderi jaoks kehtis suhe 1:10 kuni 1:12 ja seega oli komposiitorderi sammas saledaim kõigist orderitest. Komposiitorderit mainitakse omaette orderina esimest korda 16. sajandi keskel arhitekt Sebastiano Serlio orderiõpetuses. Pompei suure palestra peristüüli sambad Pobliciuse hauamonument Kölnis Kapiteel Tituse võidukaarelt Roomas Sammas Hadrianuse villas Tivolis Kapiteel Rooma-aegsest Efesosest Hilisrooma-Bütsantsi komposiitkapiteel, Euphrasia basiilika Porečis Horvaatias Palazzo Capitaniato, Vicenza, Andrea Palladio Pilaster Veneetsia San Benedetto kirikus Santa Croce in Fossabanda, Pisa Brescia, San Giovanni portaali kapiteel Rokokoosammas Baieris, komposiitkapiteel "ümberpööratud" voluutidega Budapesti endise justiitspalee samba kapiteel Korintose order Joonia order Kolossaalorder "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2020. Vaadatud 3. augustil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kunstileksikon.Eesti Klassikakirjastus, 2001
Kłodawa

Kłodawa on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Koło maakonnas, Kłodawa valla halduskeskus. Kłodawa asub Kołost umbes 20 km idakirdes. Kłodawa sai linnaõigused 1383. aastal. 1870. aastal kaotas Kłodawa linnaõigused, kuid sai need tagasi 1925. aastal. Kłodawas asub Poola suurim soolakaevandus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015809064-0949046?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Kłodawa Encyklopedia PWN Salt Mine in Klodawa poland.travel
Tõrevere kihistik

Tõrevere kihistik (inglise Tõrevere Member) on ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe Ärina kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1967. Kihistik on nime saanud Tõrevere mõisa järgi. Kihistiku stratotüüp on Reinevere külas asuv vana Tõrevere paemurd, kus paljandub 1,2 meetri ulatuses biohermne lubjakivi. Kihistiku kivimid sisaldavad rikkalikult korallide ja stromatopooride jäänuseid. Tõrevere kihistik on Ärina kihistu keskmine kihistik, selle all lamab Siuge kihistik ja sellel lasub Kamariku kihistik. Tõrevere kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019) Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Eesti stratotüüpsed paljandid Tõrevere kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Jutrosin

Jutrosin (saksa Jutroschin) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Rawiczi maakonnas, Jutrosini valla halduskeskus. Jutrosin asub Rawiczist umbes 22 km idas. Jutrosinit on ürikutes esimest korda mainitud 1281. aastal. Pole päris selge, mis aastal Jutrosin sai linnaõigused. Tõenäolised aastad on 1281, 1393 või 1472. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015922024-0954461?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Jutrosin. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
Siuge kihistik

Siuge kihistik (inglise Siuge Member) on ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe Ärina kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1967. Kihistik on nime saanud endise Siuge küla järgi. Kihistiku stratotüüp on Tamsi külas asuv vana Siuge paemurd, mis on täiesti kinni kasvanud ja looduses raskesti eristatav. Juba aastal 1981 oli lahtist lubjakivi näha üksnes vana lubjaahju juures, ent ka need on tänapäeval mattunud. Seal esines Tõrevere kihistiku lubjakivi ja Siuge kihistiku pruunikat savirohket lubjakivi. Sealne lubjakivi sisaldas lamellidena ka merglit. Siuge kihistik on Ärina kihistu keskmine kihistik, sellel lasub Tõrevere kihistik ja selle all lamab Vohilaiu kihistik. Siuge kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019) Eesti stratotüüpsed paljandid Eesti stratotüüpsed paljandid Siuge kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Vohilaiu kihistik

Vohilaiu kihistik (inglise Vohilaid Member) on ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe Ärina kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1967. Kihistik on nime saanud Vohilaiu järgi. Kihistiku stratotüüp on Vohilaiu kirderannikul asuv paljand, kus paljandub savikas kivististerohke lubjakivi. Kihistik koosneb valdavalt käsijalgsete, sammalloomade ja okasnahksete purdosakestest. Vohilaiu kihistik on Ärina kihistu alumine kihistik, sellel lasub Siuge kihistik ja selle all lamab vahel samuti Ärina kihistusse arvatud Röa kihistik. Vohilaiu kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019) "Eesti stratotüüpsed paljandid". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. jaanuar 2021. Vaadatud 3. augustil 2019. Eesti stratotüüpsed paljandid Vohilaiu kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Mikstat

Mikstat (saksa Mixstadt) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Ostrzeszówi maakonnas, Mikstati valla halduskeskus. Mikstat sai linnaõigused enne 1366. aastat. Teise Poola jagamise tagajärjel läks Mikstat 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Pärast Esimese maailmasõja lõppu läks linn tagasi Poolale. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015718064-0937066?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Mikstat Encyklopedia PWN
Kamariku kihistik

Kamariku kihistik (inglise Kamariku Member) on ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe Ärina kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1967. Kihistik on nime saanud Kamariku küla järgi. Kihistiku stratotüüp on Räitsvere külas asuv Kamariku puurauk, kus kihistik esineb 18.2..20.3 meetril. Kamariku kihistik on Ärina kihistu ülemine kihistik, selle all lamab Tõrevere kihistik ja sellel lasub Koigi kihistik. Kihistiku moodustavad kirjud dolomiidistunud lubjakivi kihid. Neitla kruusaaugu põhjas asub ka paljand, kus on täheldatav Kamariku kihistiku ja Koigi kihistiku vaheline piir ehk siis tegemist on esimese Ordoviitsiumi ja Siluri piirpaljandiga Eestis. Kamariku kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019) Stratigraafia terminoloogia Rein Einasto, Ordoviitsiumi ja Siluri ladestu piiri leidmine Neitla kruusakarjääris, Keskkonnatehnika nr. 7] Kamariku kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Röa kihistik

Röa kihistik (inglise keeles Röa Member) on ordoviitsiumi ajastu Porkuni lademe kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Jüri Martna aastal 1957. Kihistik on nime saanud Röa mõisa järgi. Kihistiku stratotüüp on Röa külas Röa-Jakobi paemurd, kus paljandub 90 sentimeetri jagu kollakashalli dolomiiti. Varem oli sealne paljand 3 meetri kõrgune, lisaks Röa kihistiku dolomiidile paljandusid seal ka Vohilaiu kihistiku lubjakivid. Röa kihistik arvatakse mõnede autorite poolt Ärina kihistusse kuuluvaks. Sellisel juhul oleks see kihistu alumine kihistik, millel lasub Vohilaiu kihistik . Ka on Arvo Rõõmusoks ja Tõnu Meidla arvanud seda Pirgu lademesse kuuluvaks. Röa kihistiku vanem nimetus on Borkholmi dolomiit, mida tuvastas iseseisva kivitüübina aastal 1854 Porkuni paemurdu uurinud Karl Eduard von Eichwald. Kihistiku moodustab krinoiddolomiit. Kihistikku moodustavat dolomiiti on kasutatud Rapla, Ambla ja Kadrina kirikute ehitamisel ning Inju mõisa häärberi rajamisel. Röa kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019) Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Eesti stratotüüpsed paljandid Rõõmusoks, A. 1983. Eesti aluspõhja geoloogia, Tallinn: Valgus, 224 lk. Helle Perens, Tamsalu-Porkuni paeala, 2009 Rahvuskivist ehitisi, Loodusesõber nr. 6/2011 Röa kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Salduse kihistu

Salduse kihistu (inglise Saldus Formation) on ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Rita Ulste ja Lilita-Ilga Gailīte aastal 1970. Kihistu on nime saanud Salduse linna järgi. Kihistu stratotüüp on nüüdseks hävinud südamikuga Ciecere-10 puurauk. Aastast 1989 on Saldus 5PM puurauk Salduse kihistu neostratotüüp. Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke: Piltene kihistik Brocēni kihistik. Eestis eristatakse selle kihistu kivimeid Kesk- ja Lõuna-Eesti aladel. Enamasti lasub see Kuldiga kihistul. Viljandist loodes ja Saaremaa lõunaosas esineb üksnes Salduse kihistu. Leedus eristatakse kihistut kogu riigis Riigi loodeosas ja Nemunase madalikul on selle suurim paksus 7,5 meetrit, maa kesk- ja idaosas 2,6 meetrit. Rootsis eristatakse kihistu kivimeid Östergötlandis. Kihistu moodustavad aleuriitsed ja liivakad hallid lubjakivid. Salduse kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019) Stratigraafia terminoloogia Kaljo, D., Hints, L., Hints, O., Martma, T. and Nõlvak, J., 1999. Carbon isotope excursions and coeval environmental and biotic changes in the late Caradoc and Ashgill of Estonia. Acta Universitatis Carolinae, Geologica 43: 507–510. Kaljo, D., Hints, L., Männik, P., Nõlvak, J., 2008. The succession of Hirnantian events based on data from Baltica: brachiopods, chitinozoans, conodonts, and carbon isotopes. Estonian Journal of Earth Sciences 57: 197–218. Geophysical well log-motifs, lithology, stratigraphical aspects and correlation of the Ordovician succession in the Swedish part of the Baltic Basin. Mikael Erlström, Daniel Sopher, 2019 Modelling Seawater Chemistry of the East Baltic Basinin the Late Ordovocian – Early Silurian, Enli Kiipli, Tallinn, 2005 Salduse kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Grabów nad Prosną

Grabów nad Prosną (saksa keeles Grabow, 1940–1945 Altwerder) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Ostrzeszówi maakonnas, Grabów nad Prosną valla halduskeskus. Grabów nad Prosną asub Kaliszist umbes 27 km lõunas. Grabów nad Prosnąt on ürikutes esmamainitud 1264. aastal, linnaõigused sai 1416. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015718034-0936760?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Historia Miasto i gmina Grabów nad Prosną
Kuldiga kihistu

Kuldiga kihistu (inglise Kuldiga Formation) on ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Rita Ulste ja Lilita-Ilga Gailīte aastal 1970. Kihistu on nime saanud Kuldīga linna järgi. Kihistiku stratotüüp on Mezmali 16 puurauk. Saldus 5PM puurauk on aastast 1989 Kuldiga kihistu neostratotüüp. Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke: Bernāti kihistik Ēdole kihistik. Eestis eristatakse selle kihistu kivimeid Kesk- ja Lõuna-Eesti aladel. Enamasti lasub sellel Salduse kihistu ja kihistu tekkeaeg vastab umbkaudu Ärina kihistu tekkeajale. Väikesel alal Tartust kirdes esineb üksnes Kuldiga kihistu. Leedus eristatakse kihistikku maa loodeosas, kus see on kuni 8,5 meetri paksune. Kihistu moodustavad liiva lisanditega tume- ja rohekashallid lubjakivid ja merglid. Kuldiga kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019) Stratigraafia terminoloogia Kaljo, D., Hints, L., Hints, O., Martma, T. and Nõlvak, J., 1999. Carbon isotope excursions and coeval environmental and biotic changes in the late Caradoc and Ashgill of Estonia. Acta Universitatis Carolinae, Geologica 43: 507–510. Kaljo, D., Hints, L., Männik, P., Nõlvak, J., 2008. The succession of Hirnantian events based on data from Baltica: brachiopods, chitinozoans, conodonts, and carbon isotopes. Estonian Journal of Earth Sciences 57: 197–218. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 21 Kuldiga kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Brocēni kihistik

Brocēni kihistik (inglise Brocēni Member) on ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe Salduse kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1970. Kihistik on nime saanud Brocēni linna järgi. Kihistiku stratotüüp on Kuiļi-9 puurauk. Aastast 1989 on Saldus 5PM puurauk Brocēni kihistiku neostratotüüp, kus kihistik esineb 983..983.5 meetril. Kihistiku kivimeid on eristatud ka Eestis. Brocēni kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019) Stratigraafia terminoloogia Brocēni kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Piltene kihistik

Piltene kihistik (inglise Piltene Member) on ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe Salduse kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Rita Ulste ja Lilita-Ilga Gailīte aastal 1970. Kihistik on nime saanud Piltene linna järgi. Kihistiku stratotüüp on Piltene 1 puurauk, kus kihistik esineb 1005,5...1013,4 meetril.. Kihistiku kivimeid on eristatud ka Eestis. Leedus eristatakse kihistikku kogu riigi territooriumil. Kihistik koosneb ooliite ja savi sisaldavast lubjakivist. Piltene kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019) Stratigraafia terminoloogia LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 21 Piltene kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Susi (perekonnanimi)

Susi on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kaljumäe, Männis, Põldma, Suudme ja Vaikmaa. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Susi Eestis 264 mehel ja 278 naisel. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Susi 533 inimesel (255 mehel ja 278 naisel). Arnold Susi (1896–1968), Eesti haridusminister Edgar-Theodor Susi (1891–1942), Eesti kiiruisutaja, jalgrattur ja laskur Hans Susi (surnud 1549), Eesti tõlkija Heli Susi (sündinud 1929), Eesti endine Saksa keele õpetaja ja tõlkija Marie Susi (1903–1988), Eesti õpetaja Martin Susi (1903–1971), Eesti kapten Merike Susi (sündinud 1967), Eesti muusik, laulja, helilooja ja muusikamentor Raivo Susi (sündinud 1964), Eesti ettevõtja Urmas Susi (sündinud 1962), Eesti kolonelleitnant "Susi Surname Distribution". forebears.io. Vaadatud 3. august 2019. Approximately 11,857 people bear this surname. Most prevalent in: Indonesia; Highest density in: Estonia. https://www.stat.ee/nimed/pere/Susi
Pogorzela

Pogorzela on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Gostyńi maakonnas, Pogorzela valla halduskeskus. Pogorzela asub Gostyńist umbes 16 km idakagus. Pogorzelat on ürikutes esimest korda mainitud 1419. aastal, linnaõigused sai enne 1458. aastat. Teise Poola jagamise tagajärjel läks Pogorzela 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus. 1919. aastal läks linn tagasi Poolale. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015904064-0954580?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Pogorzela Encyklopedia PWN
Kuldne Kodu (täpsustus)

Kuldne Kodu või Kuldne kodu võib tähendada järgmist: Kuldne Kodu, elamukompleks Pärnus "Kuldne kodu", raamatusari Kuldse Kodu tänav
Barrington Pheloung

Barrington Somers Pheloung (10. mai 1954 – 31. juuli 2019) oli Austraalia helilooja. Alates 18. eluaastast elas Inglismaal Londonis. Õppis Londoni Kuninglikus Muusikakolledžis kitarri. Tema õpetajateks olid John Williams ja Julian Bream. Pheloung kirjutas muusika telesarjadele "Inspektor Morse", "Lewis" ja "Endeavour". Samuti kirjutas ta muusika filmile "Hilary ja Jackie" ja Anthony Minghella filmile "Igavesti sinu" (1990). Koduleht Barrington Pheloung andmekogus IMDb (inglise)
Safrankollane

Safrankollane on safrani värvi oranžika poole kalduv soojatooniline kollane värvitoon. Safranisaak kuivamas Safran vürtsipoes Aserbaidžaanis Safrankollase rüüga theravada buda mungad India riigilipp John William Godward. "With Violets Wreathed and Robe of Saffron Hue" (1902) Color Nomenclature for Naturalists, tahvel VI. Safrankollane on teises reas vasakul Werner's Nomenclature of Colours (1821), lk 39 (safrankollane allreas) 1821. aasta värviõpik "Werner's Nomenclature of Colours" kirjeldab safrankollast (Saffron yellow) kui gummiguttikollast, millesse on lisatud võrdses koguses sappkollast (Gallstone Yellow). Toon on tume küpskollane, kuid mitte punakas ja selle värvuse etalonideks looduses on nimetatud kuldfaasani saba katvaid sulgi ja safrankrookuse tolmukaid. Isane kuldfaasan Görlitzi loomaaias Safrankrookuse õis Safransiisike (Chrysomitris siemiradzkii) Safrantuukan (Pteroglossus bailloni) Käänd-safrantähk (Aphelandra squarrosa) Safran-kuldkann (Helianthemum croceum) Siberi magun (Papaver croceum) https://www.colorhexa.com/f4c430 https://www.schemecolor.com/india-flag-colors.php "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2019. Vaadatud 3. augustil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=safrankollane https://sonaveeb.ee/search/est-est/detail/safrankollane/1[alaline kõdulink] https://archive.org/details/gri_c00033125012743312/page/n59 https://www.c82.net/werner/#yellows
Ēdole kihistik

Ēdole kihistik (inglise Ēdole Member) on ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe Kuldiga kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1972. Kihistik on nime saanud Ēdole asula järgi. Kihistiku stratotüüp on Edole-60 puurauk. Aastast 1989 on Saldus 5PM puurauk Ēdole kihistiku neostratotüüp, kus kihistik esineb 987.5..991 meetril. Kihistiku kivimeid on eristatud ka mõnedes Eesti lõunaosas võetud puursüdamikes. Ēdole kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019) Stratigraafia terminoloogia Ēdole kihistik Eesti geokogude infosüsteemis