laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sauga raamatukogu

Sauga raamatukogu on Tori Valla Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Pärnu maakonnas Tori vallas Sauga alevikus aadressil Põõsalinnu 2, 85008. Raamatukoguhoidja: Anne Koppel. Esimesed kirjalikud ülestähendused Sauga raamatukogu tegevusest pärinevad aastast 1946. Raamatukogu alustas Sauga koolimajas 7,5m2 suuruses toas 858 raamatuga. 1975. aasta algusest tegutses raamatukogu Sauga alevikus, esialgu sovhoosi elumaja kahetoalises, seejärel kolmetoalises korteris. Uus ajajärk algas Sauga raamatukogu jaoks 1994. aastal, kui saadi ruumid Sauga (praeguses Jänesselja) lasteaias. 2004. aastal sai raamatukogu arvutid ning alustati elektroonilise laenutamisega. 2005. aastast asus raamatukogu endises saun-pesumajas, kus lugejate kasutada oli kokku 122 avarat ja valgusküllast ruutmeetrit ja naabriks Sauga avatud noortekeskus. 2009. aastal hakati raamatukogu ja noortekeskuse hoonet Euroopa Liidu Regionaalarengu Fondi toel renoveerima, mistõttu töötas raamatukogu paar aastat kitsastes tingimustes Jänesselja lasteaia logopeedi ruumides. 2011. aasta kevadel avas raamatukogu uksed taas endises asupaigas. Noortekeskuse moodne hoone võeti ühtlasi kasutusele kultuurikeskusena. 1946-2019 Valentina Kuusik Virve Lepp Elmar Lepp Maimu Metsaots Helju Eessalu Eda Saluri Liivi Uuet Ülle Rahnoja Ilme Mägi Ene Tiismaa Piia Salundi "Tori Valla Raamatukogu koduleht". "Sauga raamatukogu kuni 31.12.2017". Sauga raamatukogu Facebookis Tori Valla Raamatukogu koduleht
Fabio Rovazzi

Fabio Rovazzi (kodanikunimi Fabio Piccolrovazzi; sündinud 8. jaanuaril 1994 Itaalias Milanos) on itaalia räppar, koomik, näitleja, filmirežissöör ja saatejuht. singel "Andiamo a Comandare", EDM singel "Tutto molto interessante", EDM singel "Volare" (featuring Gianni Morandi), EDM
Helmes

Helmes on ehte osana või tekstiilide kaunistamiseks kasutatav väike ese, mille kuju (sageli ümarjas) ja kasutatud materjal (nt kivi, luu, pärlmutter, klaas) võivad olla mitmesugused[viide?]. Helmesse on tehtud läbiv auk, et seda saaks lükkida näiteks traadile vms, saades nõnda näiteks kaelakee. Helmeid tehakse paljudest eri materjalidest. Vanimad teadaolevad helmed on eranditult tehtud looduslikust materjalist, millele on antud soovitud kuju ja millesse on puuritud auk. Tänapäeval on levinuimad materjalid helmeste tööstuslikus tootmises plastik, puit, klaas, metall ja kivi. Helmeid tehakse ka tänapäeval nii orgaanilist (taimse või loomse päritoluga) kui ka anorgaanilist päritolu (mineraalid) looduslikest materjalidest. Orgaaniliste materjalide hulka loetakse luu ja vandel, korall, sarv, seemned, puit, merikarp ja pärlmutter. Looduslikud pärlid on olnud läbi ajaloo kõrgeimalt hinnatud loodusliku päritoluga helmed nende harulduse tõttu, kuid tänapäeval on nad märksa tavalisemad pärlite kasvandustes tootmise tõttu. Merevaik ja gagaat on samuti orgaanilise päritoluga helmematerjalid, kuigi tekkinud orgaanilise ainese fossiliseerumise käigus. Looduslikud anorgaanilised materjalid on eelkõige mineraalid tõelistest vääriskividest kuni eri värvi ja tekstuuriga kivideni, samuti vääris- ja muud metallid. Vanimad kunstmaterjalidest helmed on keraamilised, valmistatud kas põletatud savist, keraamilisest massist (egiptuse pasta) või klaasist. Ehedana loodusest leiduvast metallist (kuld, hõbe) helmeste kõrval valmistati suhteliselt varakult helmeid ka eri metallide sulamitest (elektron, pronks, messing), kuid eriti viimased olid kergemini oksüdeeruvad ning neid on muististest leitud vähem. Palvehelmed Piiprellid Ševroonhelmes Krõllid Litrid
Ameerika Ühendriikide presidentide ja asepresidentide loend

Siin on loetletud Ameerika Ühendriikide presidendid ja asepresidendid. ^A Suri ametis olles ^B Suri enne ametisse asumist Ameerika presidentide ja asepresidentide valimised läbi aegade 1789–2000
Ponazõrevo rajoon

Ponazõrevo rajoon (vene keeles Поназыревский район) on 2. järgu haldusüksus (rajoon) ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kostroma oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Ponazõrevo alev. Rajoon piirneb põhjas Vohma rajooniga, kirdes Oktjabrski rajooniga, idas Kirovi oblastiga, lõunas Nižni Novgorodi oblastiga ja läänes Šarja rajooniga. Rajooni pindala on 2080 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8183, 2008. aastal 8903 ja 2002. aastal 10 496. Ponazõrevo rajoonis on 128 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Ponazõrevo linnaasundus) ja kolme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Neja ja Bolšaja Šanga. Q126687602
Joosep Saar

Joosep Siegfried Saar (12. /25. märts 1837 Laiuse kihelkond, Tartumaa – 11/24. jaanuar 1910 Võsu) oli Jõhvi Mihkli koguduse organist ja köster ning viiulimeister, Jõhvi kihelkonnakooli juhataja aastatel 1860–1883 ja koorijuht. Ta juhatas esimest kihelkondadevahelist laulupidu Eesti aladel, mis toimus Jõhvis 1865. aastal (Jõhvi laulupidu). Portree Mihkli kirikus avatakse muusikatraditsioone tutvustav näitus, 28. mai 2015
Kösem Sultan

Kösem Sultaana (tuntud ka Mahpeiker Sultaana; osmantürgi keeles: كوسم سلطان; umbes 1589 – 2. september 1651) oli sultan Ahmed I naine ja Murad IV ja Ibrahimi ema. Ta arvatakse olevat Kreeka päritolu. Ta oli Tínose saare preestri tütar, kelle neiupõlvenimi oli Anastasia, kuid need väited ei pruugi olla usaldusväärsed. Bosnia kuberner ostis ta orjana, mille järel saadeti ta 15-aastaselt Ahmed I haaremisse. Pärast tema pöördumist islamisse muutis ta oma nime Mahpeykeriks, mis tähendab "ilusat". Hiljem muutis sultan Ahmed tema nime Kösemiks. Baysun, M. Cavid. (1986). ""Kösem Walide or Kösem Sultan"". The Encyclopaedia of Islam (V trükk). Lk 272. Peirce, Leslie. (1993). The Imperial Harem: Women and Sovereignty in the Ottoman Empire. Oxford University Press. Lk 252. ISBN 0-19-508677-5. Douglas, Arthur Howard. The official History of Turkey. Greenwood Press. Lk 195. ISBN 0-313-30708-3. Finkel, Caroline. (2005). Osman's Dream: The Story of the Ottoman Empire, 1300-1923. New York: Basic Books. Lk 197. ISBN 978-0-465-02396-7. A.H. de Groot. (1993). "Murad IV". The Encyclopaedia of Islam. Lk 597. Hogan, Christine. (2006). The Veiled Lands: A Woman's Journey Into the Heart of the Islamic World. Macmillan Publishers Aus. Lk 74. ISBN 9781405037013. Davis, Fanny. (1970). The Palace of Topkapi in Istanbul. Scribner. Lk 227-228. Redhouse Turkish/Ottoman-English Dictionary. 1997. Lk 722. ISBN 978-975-8176-11-3.
Imaali oru terjer

Imaali oru terjer (iiri keeles Brocaire Uí Mháil; inglise keeles Glen of Imaal Terrier) on Iirimaalt pärinev koeratõug. Tõug on saanud nime Wicklow' mägede lääneosas asuva Imaali oru järgi. Koer "on iseloomult rõõmsameelne, tarmukas, vastupidav, energiline, temperamentne, aktiivne ja väga tööhimuline. Ta on terjeritest rahulikem. Ta armastab väga oma perekonda ja eriti lapsi." Pildid "Imaali oru terjer" (PDF). Eesti Kennelliit. 14.02.2013. Vaadatud 17.08.2017. "Iiri Glen of Imaali terjer". www.koer.ee. 09.12.2007. Vaadatud 15.08.2017.  Imaali oru terjer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Imaali oru terjer koer.ee saidil
Šarja rajoon

Šarja rajoon (vene keeles Шарьинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kostroma oblastis, asudes oblasti idaosas. Rajooni keskus on Šarja linn (mis rajooni ei kuulu). Rajoon piirneb põhjas Ponazõrevo rajooniga, kirdes Vohma rajooniga, idas Ponazõrevo rajooniga, lõunas Ivanovo oblastiga, läänes Manturovo rajooniga ja loodes Meža rajooniga. Rajooni pindala on 4070 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 090, 2008. aastal 11 390 ja 2002. aastal 12 851. Šarja rajoonis on 179 asulat, mis kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Vetluga jõgi, Bolšaja Šanga ja Neja. Q126687602
Uelsi terjer

Uelsi terjer ehk Walesi terjer on Suurbritanniast Walesist pärinev koeratõug. Need koerad "on iseloomult intelligentsed, kergesti koolitatavad, elavad ja aktiivsed, julged ja töökad. Sobivad hästi perekoeraks, sest saavad lastega suurepäraselt läbi, samuti teiste koertega." Pildid Uelsi terjer Tallinnas "Welsi terjer" (PDF). Eesti Kennelliit. 19. jaanuar 2011. Vaadatud 18.08.2017. "Welshi terjer". www.koer.ee. Vaadatud 15.08.2017.  Uelsi terjer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Uelsi terjer koer.ee saidil
D. Mendelejevi nimeline Ülevenemaaline Metroloogia Instituut

D. Mendelejevi nimeline Ülevenemaaline Metroloogia Instituut (vene keeles Всероссийский НИИ метрологии имени Д. И. Менделеева, lühendatult ВНИИМ) on Venemaal Peterburis asuv metroloogiaga tegelev instituut. Instituudis hoitakse Venemaa riigietalone. Instituut on nimetatud vene keemiku Dmitri Mendelejevi järgi. Instituut asutati 1842. Nõukogude ajal kandis nime D. Mendelejevi nimeline Üleliiduline Metroloogia Teadusliku Uurimise Instituut. Rahvusvaheline Kaalude ja Mõõtude Büroo (International Bureau of Weights and Measures) Instituudi koduleht
Jõhvi Saksa sõjaväekalmistu

Jõhvi Saksa sõjaväekalmistu on kalmistu Jõhvi kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Jõhvi linnas Jõhvi vallas Ida-Viru maakonnas. Kalmistu asub Rakvere ja Kalmistu tänava ristis, peasissekäiguga Kalmistu tänavalt. Loodesse üle Kalmistu tänava jääb Jõhvi kalmistu. Kalmistu pindala on 1,12 ha. Kalmistu ei ole muinsuskaitse all, kuid see jääb Jõhvi kalmistul olevate mälestiste (Jõhvi kalmistu kabel ja Jõhvi II maailmasõja matmispaik) suurde kaitsevööndisse, mis katab nii mälestised, Jõhvi kalmistu, Jõhvi Saksa sõjaväekalmistu kui ka Jõhvi mõisa tuuliku. Kalmistu pärineb 1944. aastast ning sinna maeti Teises maailmasõjas Kirde-Eesti lahingutes Saksamaa poolel hukkunuid. Kalmistu korrastati ja taaspühitseti 2001. aastal. "Jõhvis toimub saksa sõjaväekalmistu 10. aastapäeva mälestusüritus". www.DELFI.ee, 15. juuli 2011 "Jõhvis toimub saksa sõjaväekalmistu 10. aastapäeva mälestusüritus". www.DELFI.ee, 15. juuli 2011
Murunitjad

Murunitjad on üks Lääne-Austraalia põlisasukate hõim. Berndt, R. M. (september 1941). "Tribal Migrations and Myths Centring on Ooldea, South Australia". Oceania. 12 (1): 1–20. Berndt, R. M.; Johnston, T. Harvey (märts 1942). "Death, Burial, and Associated Ritual at Ooldea, South Australia". Oceania. 12 (3): 189–208. Tindale, Norman Barnett (1974). "Murunitja (WA)". Aboriginal Tribes of Australia: Their Terrain, Environmental Controls, Distribution, Limits, and Proper Names. Australian National University. ISBN 978-0-708-10741-6.
Salājs

Salājs võib tähendada: Salājs - järv Vestiena vallas Salājs - järv Mākoņkalna vallas
Salājs (Vestiena vald)

Salājs on järv Lätis Madona piirkonnas Vestiena vallas. Järve pindala on 44,4 hektarit. Keskmine sügavus on 2,9 ja maksimaalne sügavus 5,9 meetrit.
Pavel Pinigin

Pavel Pavlovitš Pinigin (jakuudi keeles Павел Павлович Пинигин; sündinud 12. märtsil 1953 Tšuraptša rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi maadleja ja treener, olümpiavõitja. Ta võitis vabamaadluses I kergekeskkaalus 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis kuldmedali. Ta on kolmekordne maailmameister (1975, 1977, 1978), Euroopa meister (1975) ja kahekordne NSV Liidu meister. Kahel korral on ta võitnud maailma karika (1976, 1977). 1993. aastal tuli ta maailmameistriks veteranide klassis. Alates 2013. aastast on ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) liige. Pinigin on Tšuraptša Spordiinternaatkooli kasvandik, 1966. aastast treenis tuntud treeneri Dmitri Korkini juhendamisel. Ta lõpetas 1976. aastal Kiievi Riikliku Kehakultuuriinstituudi. Ta on töötanud maadlustreenerina Ukraina NSV-s, 1990. aastatel Sahha maadluskoondise riikliku treenerina ning tegutsenud rahvusvahelise kategooria tippklassi kohtunikuna. Aastatel 1987–2009 töötas ta Sahha siseministeeriumi süsteemis. Ta on lõpetanud Venemaa Siseministeeriumi Akadeemia ja välja teeninud miilitsapolkovniku auastme. Aastatel 2010–2011 oli ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi kehakultuuri ja spordi riikliku komitee aseesimees. 2013. aastast kuulub ta Jakutskis asuva Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kooli juhtkonda. 1976 – NSV Liidu teeneline meistersportlane 1985 – Ukraina NSV teeneline treener 2006 – Põhjatähe orden 2008 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Korkini-nimeline riiklik preemia kehakultuuri ja spordi valdkonnas Pavel Pinigin võttis naiseks kirgiisitar Marija Pinigina (tutvusid 1980. aastal), kes samuti võistles Ukraina eest. Peres on kolm poega: Pavel, Timir ja Šamil. Kui pereisa tippspordi karjäär läbi sai, kolis pere Pinigini kodumaale Jakuutiasse. Elama asuti Jakutskisse. Marija suurimaks spordisaavutuseks jäi kuldmedal kergejõustikus 1976. aasta suveolümpiamängudelt Seoulist. 1984 – "Путь к Олимпу". Кн. изд-во, Якутск (noorsooraamat) 1990 – "Дело жизни моей – борьба". Здоровья, Киев (memuaarid) Пинигин Павел Павлович. ysia.ru Руководство. gushvsm.ykt.ru Славные имена якутской вольной борьбы: Коркин Дмитрий Петрович. wrestsakha.ru Легенда легкой атлетики Мария Пинигина. fakty.ua Путь к Олимпу. biblus.ru
Voice of a Tortured Skull

"Voice of a Tortured Skull" on Norra black metal bändi Mayhem demo album.
Marija Pinigina

Marija Džumabajevna Pinigina, sünninimi Marija Kultšunova, (vene keeles Мария Джумабаевна Пинигина; ukraina keeles Пінігіна Марія Джумабаївна; sündinud 9. veebruaril 1958 Tšüj oblastis Kirgiisi NSV-s) on kirgiisi päritolu Ukraina ja NSV Liidu kergejõustiklane ning Sahha treener, olümpiavõitja. Ta töötab Jakutski kõrgema spordimeisterlikkuse kooli kergejõustiku vanemtreenerina. Ta võitis kergejõustikus naiste 4x400 m teatejooksus 1988. aasta suveolümpiamängudel Seoulis kuldmedali maailmarekordiga, mis on tänini ületamata. Maailmameistrivõistlustelt on ta saanud kolm medalit: 1983. aastal Helsingis kaks pronksmedalit ja 1987. aastal Roomas hõbemedali. 1984 – NSV Liidu teeneline meistersportlane 2008 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kehakultuuri- ja sporditöötaja 2013 – Põhjatähe orden Tema abikaasa on Pavel Pinigin. Neil on kolm poega: Pavel, Timir ja Šamil. Kui abikaasa tippsportlaskarjäär läbi sai, kolis pere Jakutskisse. О присвоении почетного звания. sakha.regnews.org Легенда легкой атлетики Мария Пинигина. fakty.ua
Austraalia terjer

Austraalia terjer on Austraaliast pärinev koeratõug. "Kuigi selle tõu eelkäijateks on Suurbritanniast pärit koerad, on austraalia terjer üks väheseid terjeritõuge, kes on aretatud väljaspool Suurbritanniat. Samuti kuulub talle au olla esimeseks Austraalias aretatud tõuks." Pildid "Austraalia terjer" (PDF). Eesti Kennelliit. 11.12.2012. Vaadatud 18.08.2017. "Austraalia terjer". www.koer.ee. Vaadatud 18.08.2017.  Austraalia terjer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Austraalia terjer koer.ee saidil
Cheba Zahouania

Cheba Zahouania (araabia keeles: الشابة الزهوانية‎‎; hääldatud ka kui Chaba), sünninimega Halima Mazzi on Alžeeria raï-muusika laulja. Ta on elanud Prantsusmaal sellest ajast, kui ta laulupartner Cheb Hasni mõrvati aastal 1994. Halima Mazzi sündis Alžeerias Oranis 1959. aastal. Nime Chaba Zahouania all sai temast populaarne raï (hübriid folkmuusika stiil) laulja. Aastal 1986, viis aastat pärast tema karjääri algust, pälvis ta tähelepanu laulu "Khâli ya khâli" ("mu onu, oh, mu onu") laulmisega koos Cheb Hamidiga. 1987. aasta suve jooksul Zahouania salvestas "Beraka" ("hulgus") koos Cheb Hasniga. Seda peeti provokatiivseks Alžeeria standardite järgi ja seetõttu nad said ka suure tähelepanu osaliseks. Laulu kuulsus tegi Hasni kuulsaks ja lisas Zahouaniale kuulsust juurde. Laul jäi hiljem vastuoluliseks ka kriitikute ja islami fundamendalistide jaoks, kes olid juba niigi mures raï-stiili populaarsuse pärast. Hasni mõrvati Oranis 29. septembril 1994. Zahouania kolis Alžeeriast Prantsusmaale elama. 1999. aastal naasis ta Alžeeriasse ja salvestas muusikat, kaasaarvatud dueti koos Cheb Abdouga. 2006. aastal hakkas ta laulma religioossetel teemadel, pärast kui president Abdelaziz Bouteflika kutsus ta tema esimesele palverännakule Mekasse. Kuigi talle ei meeldi poliitika, liitus ta siiski teiste raï lauljatega, et luua toetus komitee Abdelaziz Bouteflikale aastal 2009. "H Bibi Darha Biya" (2003) "El baraka" (2002) "Zahouania" (2001) "Samahni ya zine" (2000) "Rhythm n Raï" (1997) "Formule Raï" (1995) "Nights without Sleeping" (1988) "Rachid System" feat. Rim'K "Wourini Win Rak Tergoud" "Mazelt fi lbal" "Ya Lala Torkia" "Amitiés Sacrée" feat. TLF "La Route du Soleil" feat. Rim'K "Dansa Danse" feat. Jessy Matador
Lehtse Keskusehoone

Lehtse Keskusehoone koosnes enne 3 hoonest, millest 2 olid lammutamisel ja kolhoosikontor renoveeriti 2016. aasta sügisest kuni 2017. juunikuuni. Ehitati uus hoone lasteaia ja kultuurimajaga ühendamiseks. Keskusehoones tegutseb Lehtse Kool, lasteaed, raamatukogu, juuksur, kultuurimaja, perearst ja sotsiaaltöötaja.
Venemaa Teaduste Akadeemia audoktor

Venemaa Teaduste Akadeemia audoktor (vene keeles Доктор honoris causa Российской академии наук) on Venemaa Teaduste Akadeemia aunimetus, audoktor. 2005 – Hu Deping, Hiina majandustegelane Venemaa Teaduste Akadeemia auprofessor 3 декабря 2005 года состоялось очередное заседание. ras.ru
Venemaa Teaduste Akadeemia auprofessor

Venemaa Teaduste Akadeemia auprofessor (vene keeles Почетный профессор Российской академии наук) on Venemaa Teaduste Akadeemia aunimetus. 2012 – Shim'on Peres, Iisraeli president 2015 – Irina Bokova, UNESCO peadirektor 2015 – Ban Ki-moon, ÜRO peasekretär Shim'on Peres Irina Bokova Ban Ki-moon Venemaa Teaduste Akadeemia audoktor Venemaa Teaduste Akadeemia professor Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli auprofessor Постановление. ras.ru Постановление. ras.ru Постановление. ras.ru
Richard Ehrlich

Richard Elmar Ehrlich (17. veebruar 1912 Vaida küla, Rae vald, Harjumaa – 8. august 1977 Tallinn) oli eesti kommunist ja kirjanik (pseudonüüm Valmen Vaida). Ta oli tööline Tallinnas, Eesti Tööliste Partei liige, 30.augustil 1930 määrati talle ja Martin Kitsingule ajakirja Võitlev Noorus asjas kaheksa aastat sunnitööd, vangis 1930–1936, EKP liige alates 1932. Osales Hispaania kodusõjas vabariiklaste poolel 1937–1939, heideti 15. juunil 1939 Eesti kodakondsusest välja. Oli Teises maailmasõja algul 1939–1941 interneeritud Prantsusmaal, edasi oli ta Nõukogude-Saksa sõjas Nõukogude Liidu partisan. EKP liikmesus taastati 1965, oli personaalpensionär. 1970 "Dolores ja Marienne" 1972 "Valencia ööd" 1978 "Valitsuse toidul" Martin Neithal. "Vaida, Valmen (kod.-n. Richard Elmar Ehrlich)". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 641 Haud Tallinna Metsakalmistul https://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=ERA.31.2.757:42 Vabariigi Valitsuse otsus 15. juunist 1939 nr. 47-XIV.
Klient

Klient on mitmetähenduslik sõna: klient on infotehnoloogias serverilt jaosteenuseid saav funktsionaalüksus. klient majanduses isik, kes omandab toote või teenuse. Nime kannab ka: "Klient", John Grishami põnevusromaan "Klient", Joel Schumacheri film, mis põhineb Grishami romaanil
Dandie Dinmonti terjer

Dandie Dinmonti terjer on Suurbritanniast Šotimaalt pärinev koeratõug. Tõug on saanud nimetuse Sir Walter Scotti romaani "Guy Mannering" tegelase, farmer Dandie Dinmonti järgi, kes selliseid koeri pidas. Koera on iseloomustatud kui intelligentset, heatujulist, iseseisvat ja väga sotsiaalset. Eesti Kennelliidu avaldatud standardis on koera kohta kirjas, et tal on "väga tugevad hambad, eriti kihvad, mis on nii väikse koera kohta ebatavaliselt suured. Kihvad haakuvad teineteisega hästi, mis tagab võimalikult tugeva haarde ja kinnihoidmisjõu." Pildid "Dandie Dinmont terjer" (PDF). Eesti Kennelliit. 01.12.1997. Vaadatud 18.08.2017. "Dandie Dinmont terjer". www.koer.ee. Vaadatud 18.08.2017. John F. Gordon, The Dandie Dinmont Terrier Handbook, Nicholson & Watson, 1959 ; Gifford, 1973 ISBN 0707103037 Charlotte Tessier-Sonnier, « Les Dandies en France », Revue de l'ATE, n° 49, juillet 1997 William M. Kirby, Dandie Dinmont Terrier: A Complete and Reliable Handbook, TFH, 1998 ISBN 0793807727 Bernard Lebourg, Le Dandie dinmont terrier, De Vecchi, Paris, 2004 ISBN 2-7328-2759-2 Betty-Anne Stenmark, Dandie Dinmont Terrier, Kennel Club Books Hardcover, 2006 ISBN 1593782713  Dandie Dinmonti terjer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Dandie Dinmonti terjer koer.ee saidil DDT ry (soome keeles)
Erik Ellmann

Erik Ellmann (8. detsember 1918 Tallinn – 30. märts 2013 Lüganuse) oli Nõukogude Liidu julgeolekutöötaja. Ta osales Hispaania kodusõjas vabariiklaste poolel 1938–1939, 1939 naasis Eestisse. 1940 kuulus Rahva Omakaitsesse, 1940–1950 oli ta NKVD, NKGB ja MGB operatiivtöötaja, NLKP liige alates 1945. Hiljem töötas juhtivatel kohtadel piimatööstuses. Külastas korduvalt Hispaaniat. [1] [2] Kirjutamata memuaare. Vabatahtlikuna Hispaania sõjas. Erik Ellmann.
Raseiniai

Raseiniai (leedu) on linn Leedus, Raseiniai rajooni ja Raseiniai valla halduskeskus. Raseiniais asub ka Dubysa regionaalpargi halduskeskus. Administratiivselt moodustab linn omaette valla. Linna nimi on poola keeles Rosienie või Rossienie, vana venekeele nimekuju on Россiены, Žemaidi keeles on linna nimi Raseinē. Vaatamisväärsusteks on katoliku kirik aastast 1663, õigeusu kirik aastast 1870, endine dominiiklaste klooster. Linnas asub ka koduloomuuseum. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Raseiniai elanikest leedulasi 98,21%, venelasi 0,83%, ukrainlasi 0,14% ja poolakaid 0,10%. Asulat on esimest korda mainitud 1253. aastal (Rasseyne). Aastail 1416–1421 püstitati sinna esimene kirik. Linnaõigused sai 1492. aastal. XV–XVII sajandil oli Raseiniai Žemaitija vürstkonna halduskeskuseks. Aastal 1742 hakkas linnas tegutsema kool. Teise maailmasõja alguses toimus linna lähistel Raseiniai lahing, kus osales ligi tuhat tanki, nende seas ka KV-1 ja KV-2 tüüpi tankid. Taas sai linn sõjategevuse läbi kannatada aastal 1944, kokku hävis sõja ajal 90 % Raseiniai hoonetest. Aastal 1953 sulges Nõukogude võim sealse luteri kiriku. Raseiniai keskväljak Raseiniai Raseiniai õigeusu kirik Raseiniai katoliku kirik Raseiniai gümnaasium Raseiniai Raseiniai linnamägi Dionizas Poška – leedu luuletaja Antanina Tamašauskaitė – Leedu vabadusvõitleja Ignotas Mauricijus Ščedrauskas – kunstnik Antanas Juška – leedu vaimulik Borisas Šaskolskis – juudi apteeker Nosson Tzvi Finkel – juudi rabi Simonas Zalkindas – juudi arst Maironis – leedu luuletaja Viktoras Estrovičius – juudi arhitekt Juozas Tallat-Kelpša – leedu helilooja ja dirigent Alexander Sachs – USA pankur Karolis Požėla – Leedu kommunist Jekaterina Kniažetskaja – Vene ajaloolane Piotr Biegański – Poola arhitekt Jonas Žemaitis-Vytautas – Leedu metsavend ja president Eduardas Brazauskas – leedu muusik, metsasarvemängija Viktoras Petkus – Leedu dissident Juozas Nekrošius – leedu ajakirjanik ja luuletaja Marcelijus Martinaitis – leedu luuletaja Nijolė Sabaitė – leedu jooksja Eimuntas Nekrošius – leedu režissöör Vladas Vitkauskas – esimene Leedu alpinist Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. Россiены. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 4 (Павастерортъ — Сятра-Касы). СПб, 1868, 324 lk. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 14. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Raseiniai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linn portaalis vietoves.Lt Raseiniai ajalugu] (leedu keeles)
Jorkširi terjer

Jorkširi terjer (inglise keeles Yorkshire Terrier) on koeratõug. See koer on pika karvkattega. Paari nädala eest koerajuuksuris käinud jorkširi terjer Nutikas ja inimsõbralik väike koerake
Norfolki terjer

Norfolki terjer on Suurbritanniast pärinev koeratõug. Iseloomult on see terjer rõõmsameelne, mänguhimuline, elav, aktiivne ja julge. Ta on armastusväärse loomuga ega nori kunagi tüli. Nii norfolki (longus kõrvadega) kui ka norwichi (kikkiskõrvalised) terjer on nimetatud krahvkonna ja linna järgi, kust nad pärit on. Ent veel 19. sajandi alguses ja keskel ei tehtud neil tõugudel vahet, nad olid tavalised karjakoerad. Nende Inglismaa idaosast pärit terjerite eelkäijate hulka kuuluvad Iiri Imaali oru terjerid, punased cairn'i terjerid ning Dandie Dinmonti terjerid. Nende punastest järeltulijatest arenesid välja nüüdsed Norwichi ja Norfolki terjerid. Pildid "Norfolki terjer" (PDF). Eesti Kennelliit. 14. veebruar 2013. Vaadatud 19.08.2017. "Norfolki terjer". www.koer.ee. Vaadatud 19.08.2017.  Norfolki terjer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Norfolki terjer koer.ee saidil