laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sam Mendes

Samuel Alexander Mendes (sündinud 1. augustil 1965 Berkshire'i krahvkonnas Readingis) on filmiauhinnaga Oscar pärjatud inglise filmi- ja teatrilavastaja. Filmilavastajana sai ta tuntuks kohe oma 1999. aasta lavastajadebüüdiga – filmiga "Tabamatu ilu", mis võitis kokku viis Oscarit. Ta on ka 2012. aastal esilinastunud James Bondi filmi "Skyfall" režissöör. Sam Mendes andmekogus IMDb (inglise)
Alan Ball

Alan Erwin Ball (sündinud 13. mail 1957 Atlantas Georgias) on filmiauhinnaga Oscar pärjatud USA stsenarist, filmilavastaja ja produtsent. Ta on tuntud eeskätt filmi "Tabamatu ilu" stsenaristi ja teleseriaali "Mulla all" loojana. Alan Ball andmekogus IMDb (inglise)
Scharnhorst (Eschede)

Scharnhorst on küla Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis Eschede vallas. Enne 2014. aasta 1. jaanuari oli Scharnhorst omaette vald.
Gneisenau

Gneisenau on mitme isiku ja laeva nimi. Gneisenau on mitme tuntud isiku nimi: August Neidhardt von Gneisenau, Preisi kindralfeldmarssal ja sõjaväe reformija (1760–1831) August Wilhelm Neidhardt, kindralfeldmarssali isa, keda samuti kutsutakse von Gneisenau Gneisenau on ka mitme laeva nimi (kõik on nime saanud kindralfeldmarssali järgi): reisi- ja kaubalaevad: Gneisenau, postiaurik Gneisenau, reisilaev sõjalaevad: SMS Gneisenau, kolmemastiline ristlejafregatt, Keiserliku Mereväe kadettide õppelaev SMS Gneisenau, suur ristleja Kesiserlikus Mereväes Gneisenau, kiire lahingulaev Kolmandas Riigis Gneisenau, Saksamaa Liitvabariigi laev Schildau (Gneisenaustadt) Gneisenau loss Gneisenau kaevandus
Holdre männikud

Holdre männikud on looduskaitsealused männimetsad Tõrva vallas Holdre ja Taagepera vahelise tee ääres. Männikute geograafilised koordinaadid on 57° 57′ 28″ N, 25° 42′ 15″ E. Männikute pindala on 24,0 ha. Holdre männikud keskkonnaportaalis
Raie maailmameistrivõistlused

Raie maailmameistrivõistlused (inglise keeles World Logging Championship, lühend WLC) on iga kahe aasta tagant eri paigus nii metsanduse alal töötajate kui ka lihtsalt harrastajate vahel toimuvad võistlused, kus võisteldakse nii puude langetamises kui ka puuimitatsioonide laasimises ja järkamises ning teistel sarnastel aladel. Ameerika Ühendriikides on oma raievõistlused, kus võisteldakse teistsugustel aladel ja tingimustel. Esimesed sellelaadsed võistlused organiseerisid Ungari ja endine Jugoslaavia 1970. aastal. 27. raie maailmameistrivõistlused toimusid 16.–19. augustil 2006 Otepääl. Võitis Eesti võistkond, kuhu kuulusid Taavi Ehrpais, Anto Laas ja Andres Olesk. Teiseks tuli Itaalia ja kolmandaks Saksamaa võistkond. Võistlusel osales 106 võistlejat 27 riigist. 29. raie maailmameistrivõistlused toimusid 23.–27. septembril 2010 Horvaatias. Individuaalseks maailmameistriks tuli Andres Olesk (1640 punkti) prantslase Jean Michel Petitqueux (1614 punkti) ja austerlase Benjamin Gerberi (1611 punkti) ees. Võistkondlikult sai Eesti kolmanda koha Austria ja Itaalia järel. Eesti võistkonda kuulusid Taavi Ehrpais, Anto Laas ja Andres Olesk. 1970 – Ungari ja Jugoslaavia 1971 – Jugoslaavia 1972 – Ungari 1973 – Rumeenia 1974 – Norra 1975 – NSV Liit 1976 – Bulgaaria 1977 – Soome 1978 – Tšehhoslovakkia 1980 – Norra 1981 – Poola 1982 – Ungari 1983 – Soome 1984 – Rootsi 1986 – NSV Liit 1987 – Norra 1989 – Taani 1991 – NSV Liit 1993 – Šveits 1994 – Rumeenia 1995 – Soome 1996 – Saksamaa 1998 – Austria 2000 – Norra 2002 – Šotimaa 2004 – Itaalia 2006 – Eesti 2008 – Saksamaa 2010 – Horvaatia 2012 – Valgevene 2014 – Šveits 28. raie-MM 2008. aastal Saksamaal 29. raie-MM 2010. aastal Horvaatias Raie maailmameistrivõistlused vikis (inglise keeles)
Töö (täpsustus)

Töö võib tähendada mitut asja. Töö on inimeste tegevus kasulike saaduste valmistamiseks. Töö on isiku roll ühiskonnas. Töö on füüsikaline suurus, mille erijuhtude seas on mehaaniline töö, elektriline töö, termodünaamiline töö. Töö ehk kontrolltöö on teadmiste omandamise kontrollimiseks õpilastele antav kirjalik ülesanne. Vaata ka diplomitöö. Töö on mõiste marksismis. Töö, ajalehe Teataja lisaleht, mis ilmus aastatel 1901–1905 Tallinnas. Töö, 1908–1909 Tallinnas välja antud Eestimaa Ametiühingute ajaleht. Töö, ajakiri, mis ilmus 1921–1923 Tallinnas. Palgatöö
788

788. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - 780. aastad - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad Aastad: 783 784 785 786 787 - 788 - 789 790 791 792 793 Katkestati Karl Suur tütre Rotrude ja Bütsantsi keisri Konstantinos VI kihlus ... ...
787

787. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - 780. aastad - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad Aastad: 782 783 784 785 786 - 787 - 788 789 790 791 792 24. septembril algas Nikaia II kirikukogu, mis oli viimane Ida ja Lääne ühine kirikukogu Abu Mashar ... Vseviov, David (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst. "Introduction to Astronomy, Containing the Eight Divided Books of Abu Ma'shar Abalachus". World Digital Library. 1506. Vaadatud 16.07.2013.
786

786. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - 780. aastad - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad Aastad: 781 782 783 784 785 - 786 - 787 788 789 790 791 Bütsantsis võeti taas suund ikoonide austamise poole Saga, Jaapani keiser Junna, Jaapani keiser ... Vseviov, David (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
785

785. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - 780. aastad - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad Aastad: 780 781 782 783 784 - 785 - 786 787 788 789 790 ... ... ...
Elmar Anniko

Elmar Anniko (8. mai 1906 – 19. september 2007) oli eesti kaugsõidukapten ja loots. Ta lõpetas 1938. aastal Kuressaare merekooli. 1949. aastani sõitis merd, seejärel asus tööle Tallinna sadamas lootsina. Elmar Anniko, laevakapten: mälestused. Koostaja Ants Pärna. Tallinn: Kirjastus SEJS, 2006 Saja-aastane kapten igatseb merele Legendaarne kaugsõidukapten ja loots Elmar Anniko sai eile 101-aastaseks Lahkus Elmar Anniko
Materjalide loend

See loend loetleb materjale. Aerogeel Asfaltbetoonsegu Betoon Bimetall Bioplastid Brokaat damast duralumiinium flanell Karusnahk Kautšuk Klaas Komposiitmaterjal Kummi Linoleum Messing Metall Nafion Nahk Paber Papüürus Paroniit Pingbetoon Plastik Plastmass Plekk Polükarbonaat Polüstürool Portselan Present Pronks Puit Puuvill Raudbetoon Savi Siid Silikoonid Spoon Tekstiil Teras Traat Trikotaaž Tsellofaan Vatt Vilt Vineer
Polüglott

Polüglott on inimene, kes valdab paljusid keeli. Harvem tähendab sõna polüglott trükist, mis annab sama sisu edasi mitmes keeles. Arpad Arder Paul Ariste Linda Ariva Villem Ernits Aleksander Kurtna Andres Luure Uku Masing Pent Nurmekund Aarne Rannamäe Rein Raud Sven-Erik Soosaar Ghil'ad Zuckermann Richard Simcott
Laupfrees

Laupfrees on frees, millel on hambad otspinnal ja välisdiameetril. Laupfreese kasutatakse tasapindade ja astmete töötlemiseks. Nad võivad olla ühes tükis, kuid enamasti on koostatavad. Freesimine toimub otspinnaga.
Terakasvaja

Terakasvaja on metallide lõikamisega kaasnev nähtus, mis kujutab endast lõiketera serval tekkivat plastselt deformeerunud ja terale keevitunud töödeldavat metalli. Terakasvaja on töödeldavast metallist 2-3 korda suurema kõvadusega ning lõikab seetõttu ise töödeldavat metalli. Kuna terakasvaja on lõiketera pikenduseks, siis mõjutab ta mahalõigatava kihi deformeerumist, tera kulumist, terale mõjuvaid jõudusid ja pinnakvaliteeti. Seetõttu pööratakse terakasvajale suurt tähelepanu. Puhastöötlemisel ja poolpuhastöötlemisel pole terakasvaja soovitatav, kuna rikub pinna kvaliteeti ja täpsust. Samas on terakasvaja kasulik koorivtöötlemisel, kuna ta kaitseb lõiketera ning pikendab niimoodi lõiketera tööiga. Terakasvaja tekib teatud lõikekiiruste vahemikus. Terase puhul tekib terakasvaja lõikekiirustel 5–80 m/min, kõige intensiivsemalt aga kiirusel 20 m/min.
Erkki Melartin

Erkki Gustav Melartin (õieti Erik Gustav Melartin; 7. veebruar 1875 Käkisalmi – 16. veebruar 1937 Helsingi) oli soome helilooja ja dirigent. Melartin õppis 1895–1898 Martin Wegeliuse juures Helsingi muusikainstituudis, seejärel Viinis, Berliinis ja Roomas. 1901. aastal sai temast muusikateooria, -ajaloo ja klaveriõppejõud Helsingi muusikainstituudis, hilisemas Sibeliuse Akadeemias. Aastatel 1908–1911 töötas ta dirigendina Viiburis ja 1911–1936 Helsingi Konservatooriumi juhatajana. Melartini helilooming hõlmab 189 nummerdatud ja lisaks mõnd nummerdamata teost. Ta kirjutas ühe ooperi ("Aino", 1909, "Kalevala" teemadel) ja kuus sümfooniat. Ta lõi ka süite, sümfoonilisi poeeme, ühe balleti, ühe viiulikontserdi, kammermuusikat ning rohkesti klaveripalu ja laule. Melartini peetakse sageli eklektikuks. Tema varasemas loomingus oli tunda Sibeliuse mõju, hiljem aga Gustav Mahleri ja impressionismi mõju. Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule. Erkki Melartini Ühing
Auto Bild Eesti

Auto Bild Eesti oli autoalane ajakiri, mis ilmus Tallinnas 2004–2009. Ajakirja väljaandja oli AS Ajakirjade Kirjastus. Ajakirja esimene peatoimetaja oli Toomas Vabamäe, aastatel 2005–2009 Tõnu Tramm. Auto Bild Eesti esimene number ilmus 2004. aasta märtsis ja viimane 2009. aasta mais. Toimetusse kuulusid Olev Toom, Margus Müil, Lauri Lepp, Marek Piliste, Urmas Vaino ja Tarmo Riisenberg. Auto Bild Eesti koduleht (suletud/arhiivist)
Siimens

Siimens (tähis S) on rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) juhtivuse mõõtühik. Üks siimens on niisuguse ahelaosa elektrijuhtivus, mille takistus on üks oom: S = 1 Ω = A V . {\displaystyle \mathrm {S={\frac {1}{\Omega }}={\frac {A}{V}}} .} Juhtivuse väärtus võrdub takistuse pöördväärtusega. Kui näiteks elektrijuhi takistus R = 10 Ω, siis tema juhtivus G = 1/10 = 0,1 S. Ühik on nime saanud saksa leiduri ja töösturi Ernst Werner von Siemensi nime järgi. Elektrijuhtivus Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loend
Mehaaniline töö

Töö ehk mehaaniline töö (tähis: A või W) on füüsikaline suurus, mis kirjeldab olukorra muutmisel tehtavat pingutust ning võrdub jõu ja jõu mõjul liikunud keha siirdevektori skalaarkorrutisega. Kui kehale mõjub jõud ja keha selle jõu mõjul liigub, siis teeb see jõud tööd. Töö ühik SI-süsteemis on džaul (J). (1) Mehaanilist tööd arvutatakse valemiga: W = F → ⋅ s → {\displaystyle W={\vec {F}}\cdot {\vec {s}}} (1), kus W – töö, F – jõud, s – siire. Kui jõu suund on sama liikumise suunaga, võib kasutada valemit W = Fs (2), kus F on kehale mõjuv jõud, ja s keha poolt läbitud teepikkus. Kui kehale mõjub jõud mingi nurga α all (joonis 1), siis võib kasutada valemit: W = Fs·cos α (3) Töö on positiivne, kui jõud on samasuunaline liikumisega, aidates seega liikumisele kaasa. Positiivse töö puhul on nurk α jõu ja keha liikumissuuna vahel teravnurk ehk suurusega alla 90° (valem 3). Töö on negatiivne, kui jõud on vastassuunaline liikumisega, takistades seega liikumist. Öeldakse, et keha töötab jõule(liikumisele) vastu. Negatiivse töö puhul on nurk α jõu ja keha liikumissuuna vahel nürinurk ehk suurusega üle 90° (valem 3): kui α < 90°, siis cos α > 0 ja W > 0, kui 90° < α < 180°, siis cos α < 0 ja W < 0. Positiivset tööd teeb näiteks atra vedav traktor või raskusjõud kukkuvate kehade puhul. Negatiivset tööd teeb näiteks hõõre traktori ratta ja maapinna vahel ning õhk (õhutakistus) õhus liikuvate kehade puhul. Hõõrdejõud teeb alati ainult negatiivset tööd. Töö (füüsika)
Siivert

Siivert (tähis Sv) on ekvivalentdoosi mõõtühik SI-süsteemis. See on nimetatud Rootsi meditsiinifüüsiku Rolf Maximilian Sieverti järgi. Siivert on tuletatud SI-süsteemi mõõtühik. Teiste SI ühikute kaudu väljendatuna avaldub siivert kui Sv = J/kg = m2/s2. Siivertites mõõdetakse kiirguse kahjulikku mõju kudedele. Erinevalt kiirgusühikust grei, mida mõõdetakse samuti džaulides kilogrammi kohta, on siivert korrigeeritud kiirgusfaktoriga (kaaluteguriga), mis sõltub kiirguse liigist ja muudest asjaoludest. Grei
Jan Drda

Jan Drda (4. aprill 1915 Příbram – 28. november 1970 Dobříš) oli tšehhi proosa- ja näitekirjanik. 1949–1956 oli ta Tšehhi Kirjanike Liidu esimees. Ta on tuntud kui Praha ülestõusu kujutava jutukogu "Tumm barrikaad" (Němá barikáda, 1946; eesti keeles: Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1961, 136 lk, tšehhi keelest tõlkinud Henrik Sepamaa) autor.
200 meetri jooks

200 meetri jooks on jooksusprindialade hulka kuuluv kergejõustikuala. Kiirjooksul on väga pikk ajalugu. Esimestel antiikolümpiamängudel (776 e.m.a.) oli kavas ainult üks ala: dromos (kiirjooks) ehk stadiodromos, mille pikkus oli 192 meetrit. Jooks toimus sirgel rajal. Dromos oli olümpiamängude ainsa alana kavas üle viiekümne aasta, mille järel lisandusid ka pikemad jooksudistantsid. 200 meetri jooks oli kaasaegsetel olümpiamängudel esimest korda kavas 1900. aastal Pariisis. 1896. aastal Ateenas ei lülitatud seda kavasse staadioni järskude kurvide tõttu (raadius ainult 9 meetrit). 200 meetri jooksu on olümpiamängudel joostud peamiselt kurviga rajal, kuid erandlikult 1904. aastal Saint Louises sirgrajal. Finaali pääses 4 jooksjat, kusjuures täpselt 200 meetrit jooksis ainult võitja Archie Hahn. Lähetaja karistas nimelt valelähte tegemise eest stardijoone nihutamisega ühe jardi võrra tahapoole. Esimeseks olümpiavõitjaks 200 meetri jooksus tuli Walter Tewksbury Ameerika Ühendriikidest. Sirgrada j: tulemus saavutati 220 jardi (201,7 m) jooksus Täiskurviga rada Elektrooniline ajavõtt Mehed 200 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad 200 m jooks 1997. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Meeste 200 m jooksu kõigi aegade edetabel Naiste 200 m jooksu kõigi aegade edetabel Meeste 200 m jooksu edetabelid - 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011 Naiste 200 m jooksu edetabelid - 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 -2011
Georg Henrik von Wright

Georg Henrik von Wright [vrikt] (14. juuni 1916 Helsingi – 16. juuni 2003 Helsingi) oli Soome filosoof. Tema esivanemad olid pärit Šotimaalt ning tema esiisa pälvis 17. sajandil Eestis Rootsi kuningalt aadliseisuse. Ta oli filosoofiaprofessor Helsingi Ülikoolis aastatel 1946–1961 ja Cambridge'i Ülikoolis aastatel 1948–1951 (Ludwig Wittgensteini ametijärglasena). Samuti õpetas ta 12 aastat Cornelli ülikoolis ja oli mitmel pool külalisõppejõud. Ta on kirjutanud muu hulgas loogikast (eriti modaalloogikast), teadusfilosoofiast, vaimufilosoofiast ja eetikast. Von Wright õppis Helsingi Ülikoolis. Õpingute ajal mõjutasid teda Viini ringi loogilised positivistid, Ludwig Wittgenstein, Jacob Burkhardt ja Oswald Spengler. Aastast 1938 jätkas ta õpinguid Cambridge'i Ülikoolis, kus temast sai Ludwig Wittgensteini õpilane, lähedane sõber, kolleeg, alaline korrespondent ja testamenditäitja. Ta kaitses doktoritöö "The Problem of Induction". Ta tegeles palju deontilise loogikaga, lähendas analüütilist filosoofiat ja teadusfilosoofiat moraalifilosoofia ja sotsiaalfilosoofiaga ning uuris teadusliku ja kavatsusel põhineva seletuse erinevusi ning loodusteaduse ja sotsiaalteaduse erinevusi. Ta tegeles spetsiaalselt ka poliitika ja väärtusteooriaga. Soomes oli ta avaliku elu tegelane, esines poliitilises debatis pessimistlike sõnavõttudega, oli skeptiline inimkonna progressi suhtes ning teaduse ja tehnika rolli suhtes poliitikas. Publitsistina kirjutas ta ka vene kirjandusest ja paljust muust. Aastatel 1959 ja 1960 pidas ta kahe seeriana Giffordi loengud, millest kasvasid välja raamatud "Norm and Action" ja "The Varieties of Goodness". Filosoofi 100. sünniaastapäevaks emiteeris Soome 2016. a oktoobris 2-eurose mälestusmündi. Mündi keskel on antiikne dooria sammas ja vasakul tammeoks. Vasakult paremale jookseb poolkaares kiri „GEORG HENRIK VON WRIGHT” ja paremal ülal on käibelelaskmise aasta 2016. Vasakul ülal paikneb käibelelaskva riigi tähis FI ja rahapaja tunnus. Emissiooni maht: 1 miljon münti. Georg Henrik von Wright valiti 1960. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks. 1993 Selma Lagerlöfi auhind 1941 The Problem of Induction (doktoritöö) 1951 Deontic Logic. – Mind. 1963 The Varieties of Goodness Norm and Action 1971 Explanation and Understanding 1980 Freedom and Determination "Minerva öökull", esseed, Vagabund 1996. "Filosoofia, loogika ja normid", koostanud ja järelsõna kirjutanud Jaan Kangilaski. Vagabund 2001. "Seletamine ja mõistmine. Põhjuslikkus ja determinism", tõlkinud ja järelsõna Tiiu Hallap, toimetanud Piret Kuusk. Tartu Ülikooli Kirjastus 2024. "Kahekõned: Jaan Kaplinski ja Georg Henrik von Wright", ERR arhiiv, 1991.
Final Fantasy X

"Final Fantasy X" (ファイナルファンタジーX, Fainaru Fantajī Ten) (lühend FFX) on konsooli arvuti-rollimäng, mille tootja ja väljaandja on firma Square (nüüd Square Enix). See on Final Fantasy seeria kümnes osa. Mäng anti välja 2001. aastal Sony PlayStation 2 jaoks. Mängu on müüdud 6,6 miljonit eksemplari 20. jaanuari 2004 seisuga ning see tunnistati Jaapani ajakirja Famitsu poolt kõigi aegade parimaks videomänguks[viide?]. Mäng leiab aset fantaasiamaailmas Spira, kus peategelasteks on seiklejad, kes on endale eesmärgiks võtnud märatseva jõu Sini hävitamise. "Final Fantasy X" on sarja esimene osa, kus näitlejad on andnud tegelastele hääle. Samuti on see esimene ja seni ainuke osa, millele on tehtud kohe ka teine osa "Final Fantasy X-2". Mängu peategelane on 17-aastane noormees Tidus, kes on pärit Zanarkandi linnast. Ta on 175 cm pikk. Teised tegelased on Yuna, Wakka, Lulu, Kimahri, Rikku, Auron ja Seymour Guado.
Siire (mehaanika)

Siire (ka paigutis ja mõnes kohas ekslikult nihe) on mehaanikas mingi punktmassi (keha massikeskme või keskkonna osakese) asukoha muutus ruumis. Nihkeks on õigem nimetada siirde erijuhtu, kui siire toimub tasapinnaga paralleelselt. Siiret kirjeldab mehaanikas vektoriaalne füüsikaline suurus, mida kutsutakse siirdevektoriks. Asukohti ruumis kirjeldatakse mehaanikas kohavektoritega. Siirdevektor on defineeritud vektorina, mille alguspunkt langeb kokku alghetkel punktmassi kohavektori lõpp-punktiga ja lõpp-punkt langeb kokku mingil järgneval ajahetkel kohavektori lõpp-punktiga. Seega on siirdevektor kohavektori r → {\displaystyle {\vec {r}}} muut ja seetõttu tähistatakse siirdevektorit Δ r → {\displaystyle \Delta {\vec {r}}} . Siirdevektori levinud tähised on ka s → {\displaystyle {\vec {s}}} või δ → {\displaystyle {\vec {\delta }}} . Masspunkti siirdevektori pikkus ja tema liikumise teepikkus ei ole üldjuhtudel võrdsed suurused (võrdsed näiteks ühtlasel sirgjoonelisel liikumisel). Siirdevektori pikkus sõltub vaid alg- ja lõpp-punktide asukohtadest, mitte liikumise trajektoorist, liikumiskiirusest ega liikumisajast. Kohavektor Kiirus Kiirendus
Nullmaatriks

Nullmaatriks on maatriks, mille kõik elemendid võrduvad 0-iga (üldisemalt: korpuse või ringi nullelemendiga). Nullmaatriksit tähistatakse kreeka suure tähega Θ (teetaga). A = ( 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 ) {\displaystyle A={\begin{pmatrix}0&0&0&0\\0&0&0&0\\0&0&0&0\\\end{pmatrix}}} Nullmaatriksil ei ole oluline veergude või ridade arv, st. võib olla maatriks näiteks 3x3; 6x6; 4x6; 26x98; 75x3 jne... Nullmaatriks on maatriksite algebras nullelemendiks.
Ämari lennuväli

Ämari lennuväli on sõjaväelennuväli Lääne-Harju vallas. Eesti Vabariik võttis Ämari lennuvälja Venemaa Föderatsiooni Relvajõududelt üle 1994. aastal ning andis selle transpordi- ja sideministeeriumi haldusse. 3. aprillil 1996 läks Ämari lennuväli Eesti Kaitseministeeriumi haldusse, 19. detsembril 1996 andis Eesti valitsus selle Õhuväe Staabi valdusse. 15. mail 1997 asutati Ämaris lennuväljaväeosa lennubaas, mis kujunes hiljem rahvusvahelise kaaluga ühisõppuste ja lennuoperatsioonide läbiviimise paigaks. Oktoobris 2000 lisandus Ämari lennubaasile radarjaam. Eesti Õhuseirekeskus(!?) (õhuruumi jälgimiskeskus) Ämaris lülitus kohe Balti riikide õhuruumi jälgivasse seirevõrku BALTNET ning aprillis 2004 ka NATO riikide õhuruumi kaitsevõrku NATINEADS (NATO Integrated Extended Air Defence System); viimane hõlmab peale radarite ka õhuruumi kaitset ja juhtimiskeskusi. Juulis 2004 avati Ämari lennubaasis monument kõigile Eesti eest langenud lennuväelastele (Kalju Reiteli skulptuur "Viimane lend"). 2010. aastaks rekonstrueeriti Ämari kõvakattega lennuväli, mis sai NATO nõudeid arvestava 2750 m pikkuse maandumisraja, et vajaduse korral Eesti pinnalt sõjaväelisi õhuturbeoperatsioone teostada. 15. mail 1940 allkirjastati Moskvas Sõjaväeline kokkulepe Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahel. Lepingus oli 23 artiklit ja 45 punktist koosnenud lisa. Sellega otsustati ka praegu Lääne-Harju valda jääva Ämari mõisa tulevik. Ämarisse kavandati Suurküla lennuvälja, kokku 240 hektarile. Kõik maa-alad tuli Punaarmeele üle anda 1. juuniks 1940. Ämaril asuva sõjaväelennuvälja väljaehitamist jätkati 1945. aastal; NSV Liidu Kaitseministeerium rajas sinna Balti laevastiku mereväe varulennuvälja, kus hakkasid baseeruma 69. kaugmaa luurelennupolgu amfiibsed vesilennukid Catalina PBY-5A ja saate-hävituslennukid Jak-9P. Ämaris asunud üksuste põhilennuväljaks muutus see 1952. aastal. Nõukogude okupatsiooni ajal oli see tuntud eeskätt Suurküla lennuvälja (vene keeles аэродром Сууркюль, aerodrom Suurkjul) nime all, Vene sõjaväelaste hulgas levinult ka kui Sirgulii. Ulatuslikum lennuvälja laiendamine algas 1956. aastal, kui rajati 2450 m pikkune lennurada. 20. sajandi viimasel veerandil hakkas Ämari lennuvälja baasina kasutama NSV Liidu mereväe Balti laevastiku pommituslennuvägi. Algul baseerusid lennuväljal reaktiivhävituslennukid MiG-15, MiG-17, hiljem ka MiG-21, MiG-27 (1979–1984) ning keskmaa pommitus- ja ründelennukid Su-24, ajuti ka transpordilennukid An-12 ja An-26. (NSV Liidu 321. hävitus-pommituslennuväe polk, sõjaväeosa nr 21180 loodi 1977. aastal). Ämari õhutõrjelennuväepolgu kütuse vaheladu asus Vasalemmas, laod Valkses ning raadiomajakad Karilepal ja Maerus (Leholas). Pärast Eesti Vabariigi taastamist ja NSV Liidu lagunemist 1991. aastal oli lennuväli aastatel 1991–1994 NSV Liidu õigusjärglase Venemaa Föderatsiooni lennuväe valduses, seal asunud 170. merelennuväepolk viidi üle Tšernjahhovski (endine Insterburg Ida-Preisimaal) linna külje all asuvasse lennuväebaasi. Kas Ämari lennubaas on valmis? Delfi, 24. september 2014. Lennubaas, mil.ee Ämari lennuväli. slk.ee
Star

Star on mitme asja nimi: Star on Tallinki kiire parvlaev. Star, purjejahiklass Star on linn Texases. Star, printerimark Star, automark Star, tanklakett star, arhiveerimisprogramm Star, Xeroxi arvutimudel Star, eesnimi Täht staar STAR – on võidupurjetamine üle Atlandi ookeani idast läände, ingl. k. Single-handed Trans-Atlantic Race Star Division StarOffice Simson Star Star TV STAR TV Zvezda
1928. aasta Eesti rahareform

1928. aasta Eesti rahareform oli rahareform 1928. aastal, kui Eestis tulid markade ja pennide asemel kasutusele kroonid ja sendid. Kroon tugines kullastandardile – 1 kroonile vastas 100/248 grammi puhast kulda (sama kullaalus oli Rootsi, Norra ja Taani kroonil). Raha väljaandmise õigus läks täielikult Eesti Pangale, Majandusministeeriumi Rahandusosakond andis edaspidi välja ainult vahetusraha. Reformi aluseks oli Inglise pankadelt saadud 1,35 miljoni naelane välislaen. Eesti Vabariigi rahareform aastal 1992 Kuldkroon Eesti panga ning rahandusega seotud faktide ja sündmuste loetelu Eesti Panga kodulehel
Sentimentalism

Sentimentalism on 18. sajandi alguses enne romantismi tekkinud kirjandusvool, mida iseloomustab liialdatud tundelisus, nutulisus, emotsionaalsus.