laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Brian Cowen

Brian Cowen (iiri keeles Brian Ó Comhain, sündinud 10. jaanuaril 1960) on Iirimaa poliitik. Ta oli peaminister 7. maist 2008 kuni 9. märtsini 2011. Enne seda oli ta asepeaminister. Ta on olnud 1984. aastast parlamendi alamkoja liige ja alates 1992. aastast erinevatel ministrikohtadel. Kuulub erakonda Fianna Fáil ja on selle esimees alates 9. aprillist 2008. Cowen on varem töötanud järgmistel ministrikohtadel: 1992–1993 tööminister; 1993 energeetikaminister; 1993–1994 energeetika- ja kommunikatsiooniminister; 1997–2000 tervise ja laste minister; 2000–2004 välisminister; 2004–2008 rahandusminister. Tutvustus Fianna Fáili kodulehelarhiveeritud fiannafail.ie leht Peaministri koduleht
Pihtipudase vald

Pihtipudas on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Pihtipudase naabervallad on Haapajärvi linn, Keitele, Kinnula, Pielavesi, Pyhäjärvi linn, Reisjärvi ja Viitasaari linn. Vallas räägitakse soome keelt. Alvajärvi, Elämäjärvi, Ilosjoki, Kärväskylä, Muurasjärvi, Pihtipudas, Peninki, Rönny, Saani ja Seläntaus. Population growth biggest in nearly 70 years Pihtipudase valla koduleht
Pihtipudas

Pihtipudas on küla Soomes Kesk-Soome maakonnas Pihtipudase vallas. Pihtiputaan mummo (Pihtipudase memm) on lihtkodaniku arusaamist eriti meediahariduses iseloomustav kõnekujund (vrd Tädi Maali). "Onko henkilöitävissä ja ajoitettavissa, kuka toi julkisuuteen käsitteen "Pihtiputaan mummo"". Kysy kirjastonhoitajalta. Kirjastot.fi. 13.01.2011. Vaadatud 26.07.2019.
Eeterlikud õlid

Eeterlikud õlid on taimedes esinevad õlikad (hüdrofoobsed) vedelikud, mida iseloomustab suhteliselt kerge lenduvus; molekulis sisaldub 8–15 süsiniku aatomit: ...C8...C15... Taimedes esinevad eeterlikud õlid teatud ühendite komplektina väga väikestes kogustes, andes taimele iseloomuliku lõhna; sellesse ainete klassi kuulub hulk taimedes esinevaid lõhnaaineid. Mõiste "eeterlikud õlid" hõlmab suurt hulka ühendeid (enamasti terpenoide, aga ka aromaatseid ühendeid jm) nende looduslikust materjalist, reeglina taimedest, saamise meetodi alusel. Eeterlikud õlid eraldatakse taimmaterjalist veeaurudestillatsioonil, harvem ka ekstraktsioonil orgaaniliste solventidega. Mitmetele eeterlike õlide klassi kuuluvatele väärtuslikele ühenditele on välja töötatud ka keemilise sünteesi meetodid, näiteks terpenoidide klassi kuuluvad alkoholid, aldehüüdid ja estrid. Mitmed neist on ka lähteaineks edasisele sünteesile. Keemiliselt on valdav osa eeterlike õlide komponentidest terpenoidide klassi kuuluvad orgaanilised ühendid, mille molekulis sisaldub isopreeni (C5H8) molekulile vastavaid viit süsiniku aatomit ja kaksiksidet sisaldavaid lülisid; need on mono- (C10) või seskviterpenoidid (C15), mis võivad olla funktsionaalrühmadega modifitseeritud mitmel viisil. Kõige sagedamini esinevad hapnikuaatomit sisaldavad rühmad: hüdroksüül-, okso- või alkoksürühmad. Eeterlikud õlid on enamasti värvitud või kollakad õlikad veest kergemad vedelikud, millel on alati iseloomulik intensiivne lõhn. Üksikkomponentide keemistemperatuur jääb vahemikku 150–350 °C. Eeterlikud õlid segunevad mittepolaarsete solventide ja rasvadega, lahustuvad etanoolis, kuid vees väga vähe. Taimsest materjalist eeterlike õlide eraldamiseks on mitu viisi: pressimine – kaasa tuleb ka mitmesuguseid lisandeid, kuid ei toimu komponentide lagunemist; ekstraktsioon – kaasa tuleb ka mitmesuguseid lisandeid, kuid ei toimu komponentide lagunemist; veeaurudestillatsioon – sobib paljudel juhtudel, ei toimu komponentide lagunemist; tööstuses rakendatakse mitmeid variatsioone; samaaegne destillatsioon-ekstraktsioon – sobib õlide segu koostise uurimiseks; anfleraaž – eeterlikud õlid seotakse sorbentidega (rasvad, aktiivsüsi); kasutatakse põhiliselt värsketest õitest kallihinnaliste lõhnaainete saamiseks. Terpenoidid Terpenoidide süntees TA Keemia Instituudis
Toivakka vald

Toivakka on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. Toivakka naabervallad on Hankasalmi, Joutsa, Jyväskylä linn, Jyväskylä, Kangasniemi, Korpilahti ja Laukaa. Vallas räägitakse soome keelt. Haukanmaa, Heiska, Huikko, Humalamäki, Kankainen, Toivakka (kirikuküla), Nisula, Paloskylä, Ruuhimäki, Taka-Toivakka, Vihijärvi, Viisarimäki Population growth biggest in nearly 70 years
Uuraineni vald

Uurainen on vald Soomes Kesk-Soome maakonnas. Uuraineni naabervallad on Jyväskylä linn, Laukaa, Multia, Petäjävesi, Saarijärvi linn ja Äänekoski linn. Vallas räägitakse soome keelt. Haukimäenkylä, Höytiä, Jokihaara, Kangashäkki, Kirikuküla, Kotaperä, Kummunkylä, Kuukkajärvi, Kyynämöinen, Nyrölä, Hiirola, Tehlo, Oikarisperä, Pirttiperä, Uurainen Population growth biggest in nearly 70 years Uuraineni valla koduleht
Jūjutsu

Jūjutsu (jaapani [dʑɯː.dʑɯ.tsɯ] ( kuula), kanjis 柔術, hiraganas じゅうじゅつ 'paindlik kunst') on Jaapani päritolu traditsiooniline võitluskunst, mille tehnilisse arsenali kuuluvad mitmesugused võtted alates heidetest ja lukkudest lõpetades käe- ja jalalöökidega. Jūjutsut on nimetatud ka jiu-jitsuks või ju-jitsuks, mis lähtuvad tänapäevaks vananenud jaapani keele transkribeerimise reeglitest[viide?]. Jūjutsu tuntud edasiarendused on judo (jūdō) ehk džuudo ja Brasiilia jūjutsu. Esimene eestikeelne raamat jūjutsu kohta ilmus 1927. aastal ("Nägematu relv endakaitseks" Tallinn, Täht 1927) ja on koostatud politseiabikomissar Heinrich Tanni poolt. Jūjutsu tehnikatest lähtuv võitlusõpetus oli 1920. aastatest kuni 1940. aastani Eesti Politsei treeningukavades. Jūjutsu harrastamine sai Eestis uue alguse 1993. aastal, mil kaasaegse Hokutoryu jūjutsu looja Auvo Niiniketo treenis jūjutsu printsiipidest lähtuvalt enesekaitsekursustel politseinikke, turvamehi ja tavakodanikke. Eestis harjutatakse peamiselt Hokutoryu jūjutsut, Hontai Yoshin Ryu jūjutsut ja 2003. aastast ka Brasiilia jūjutsut, lisaks judot, mida omal ajal nimetati selle looja järgi Kanō jūjutsuks.
Signaal (tehnika)

Signaal on tehnikas andmete esituseks kasutatava füüsikalise suuruse muut. Signaal on informatsiooni füüsikaline kandja. Sõltuvalt signaali esitava või kandva füüsikalise suuruse olemusest saab eristada valgus-, heli-, elektri-, pneumo-, hüdro- jm signaale. Automaatikas käsitletakse peamiselt elektri-, pneumo- ja hüdrosignaale, kuid erijuhtudel ka optilisi ehk valgussignaale. Kõige laiemalt on kasutusel elektrisignaal, kusjuures muutujaks võib olla pinge, voolutugevus või sagedus. Helisignaali ehk akustilise signaali korral võib muutuda heli sagedus ja/või kestus Signaal võib olla ühe või mitme sõltumatu muutuja funktsioon. Signaali muutujateks võivad olla aja kõrval ka kaugus, asukoht, temperatuur, rõhk jne. Analoogsignaal ehk pidevsignaal on signaal, milles andmeid esitav tunnussuurus võib igal hetkel omandada suvalise väärtuse mingist pidevast vahemikust. Diskreetsignaal ehk diskreetajastusega signaal on ajas järjestikustest elementidest koosnev signaal, mille igal elemendil on üks või mitu tunnussuurust, mis võivad esitada andmeid, näiteks elemendi kestus, paiknemine ajas, lainekuju või amplituud. Digitaalsignaal on diskreetsignaal, milles andmed esitatakse lõpliku arvu täpselt määratletud väärtustega, mida üks ta tunnussuurustest võib omandada ajas.
Signaal

Signaal (ladina keeles signum märk) on tavatähenduses akustilise või optilise märguande kujul esitatud kokkuleppelise sisuga informatsioon. Näiteid: helisignaal (autol), valgussignaal (signaalraketi abil), õige aja signaal (raadios), hoiatussignaal, ohusignaal, hädasignaal (nt SOS). Visuaalselt edastatakse signaale ka erisuguste signaallippude abil. (vt Rahvusvaheline signalisatsioonikood) Tehnikas ja Infotehnoloogias mõistetakse signaali all peamiselt andmeid, s.o tekst-, graafika-, audio- ja videoandmeid esitavaid infoüksusi, mida saab edastada, töödelda ja salvestada. Signaali esitab/kannab ajas muutuv füüsikaline suurus, milleks on peamiselt elektripinge. Neid signaale edastatakse elektrijuhtide kaudu või raadisignaalina elektromagnetlainete vahendusel. audiosignaal elektrisignaal videosignaal signaal (tehnika) signaaliülekanne
Andrievs Niedra

Andrievs Niedra (läti vanas kirjaviisis Andreews Needra; 8. veebruar 1871 – 24. september 1942 Riia) oli Läti ühiskonnategelane, vaimulik, kirjanik ja poliitik. Ta õppis Vecpiebalga kihelkonnakoolis, aastatel 1887–1889 Riias gümnaasiumis, lõpetas aastal 1890 Jelgavas kubermangugümnaasiumi. Aastatel 1891–1899 õppis ta Tartu Ülikoolis usuteadust. Ta oli korporatsiooni Lettonia liige. Prooviaastal oli ta aastatel 1900–1901 Koknese koguduses Gotthilf Wilhelm Samuel Reinhold Hillneri juures. Ta oli aastatel 1906–1908 Matīši koguduse õpetaja, aastatel 1908–1918 Kalsnava koguduse ja Vietalva koguduse õpetaja. Läti iseseisvussõja ajal sai ta sakslaste poolt toetatud Läti valitsuse peaministriks. Pärast sõja lõppu põgenes ta Lätist, kuid tuli tagasi 1924. aastal. Ta mõisteti riigireetmises süüdi, kuid pärast kaheaastast vangistust amnesteeriti 1926. aastal ja saadeti riigist välja. Niedra läks Saksamaale ja võttis Saksa kodakondsuse. Teise maailmasõja ajal naasis Riiga, kus ta suri. Andrievs Niedra on maetud Riia metsakalmistule. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Läti Entsüklopeedia artikkel
Heino Susi

Heino Susi (pseudonüüm Erik Virbsoo; 27. juuli 1925 Tallinn – 3. oktoober 1987 Ambler, Pennsylvania) oli eesti kirjanik ja biokeemik. Susi kuulus vabatahtlikuna Soome armee jalaväerügementi JR 200. Tema isa oli Otto Tiefi valitsuse haridusminister Arnold Susi. Tema õde oli saksa keele õpetaja ja tõlkija Heli Susi. Diloogia "Hall malev" 1. osa "Üle lahe", Lund 1974 2. osa "Kojutulek", Lund 1975; 1989 "Sarviku sulased", Lund 1985; 1992 "Lugusid möödunud aegadest", Lund 1987; 1989 1987 – Henrik Visnapuu preemia ("Sarviku sulased") http://www.sirp.ee/archive/2000/30.06.00/Varia/varia1-1.html TLÜAR väliseesti isikud: Susi, Heino. Heino Susi Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Heinrich von Galen (jutlustaja)

Heinrich von Galen oli viimase Liivi ordumeistri ja esimese Kuramaa hertsogi Gotthard Kettleri väli- ja õuepreester, hiljem jutlustaja Kandavas. Võimalik, et esialgu oli Galen ametlikult katoliiklane, kuid 1561. aastaks oli ta abielus ning samal aastal annetas Kettler talle maavaldusi Miitavi lähedal. 1565. aastal lahkus ta Kettleri lähikonnast ja asus tööle evangeelse jutlustajana Kandavas, mis kuulus Kuramaa hertsogiriigi alla.
Semgallia piiskop

Semgallia piiskop ehk Zemgale piiskop oli 13. sajandil Vana-Liivimaal Zemgale (Semgallia ja Seloonia) vaimulik valitseja. Kokku oli Semgallia piiskoppe viis, nende mõju polnud kuigi suur ja 1251. aastal liideti nende valdused Riia peapiiskopi diötseesiga. 1218–1224 Bernhard zur Lippe 1224–1231 Lambertus 1232–1236 Balduin Alnast 1246–1247 Arnoldus 1247–1251 Heinrich von Lützelburg
Ludwig Dunte

Ludwig Dunte (ka Ludovicus Dunte, 21. november 1597 – 11. detsember (teistel andmetel 2. detsember) 1639) oli Oleviste kiriku koguduse pastor ning Tallinna koolide järelevaataja. Ludwig Dunte õppis Tallinna linnakool ladina koolis, Rostocki ülikoolis, 1617. aastal, Giesseni ülikoolis, 1619–1620, Wittenbergi ülikoolis, 1620–1621?, Leideni ülikoolis, 1624. Aastatel 1623–1627 töötas krahv Jacob de la Gardie kahe eestkostelise (nooruki) juhendaja. Reisis nendega Hollandis, Prantsusmaal ja Inglismaal. 1627. aastal asus tööle Tallinna Mihkli rootsi-soome koguduses abipastorina. Veidi hiljem, 1629. aastal, asus tööle diakonina Oleviste kirikusse. 1632. aastal esindas Tallinna linna Tartu ülikooli avamisel Tartus. 1636. aastal asus tööle Tallinna koolide inspektorina. Ludwig Dunte on kirjutanud raamatu, milles seisev õpetus räägib kristliku elu põhialustest. Raamatut tunti ja loeti ka Saksamaal, seda on hiljem veel neli korda välja antud. Vahelehtedel arvukalt käsikirjalisi märkmeid. Eeslehel on Timotheus Poluse pühendusluuletus Ludwig Duntele. Ludwig Dunte võis tõlgita suhelda eesti, soome, rootsi, saksa, samuti hollandi, inglise, prantsuse aga ka ladina, kreeka ja heebrea keeles. Ta on maetud 18. detsembril 1639 Niguliste kirikusse. Teistel andmetel suri ta 2. detsembril 1639. Ludwig Dunte isa oli Jobst (Jakob) Dunte (1569–1615), raehärra Tallinnas ning ema Margarethe Singelbrink (maetud 1603). Tal oli poeg, Tallinna gümnaasiumi kreeka keele professor (1672–1677) Georg Dunte (1631–1703), kes 1660. aasta oktoobris annetas Oleviste raamatukogule 20 filosoofia- ja usuteadusealast teost. Nende hulgas on ka kaks Ludwig Dunte kirjutatud raamatut. Böthführ, Heinrich Julius, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen., Riga 1884. Buchdruckerei von W. F. Hacker, seite 88 81. Dunte, Ludwig. Wahre Vnd rechtmessige Vbung Des Christenthumbs, … Lübeck, 1630. (arhiiviversioon: 20.07.2007) Recke, Johann Friedrich v.; Napiersky, Karl Eduard: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 1 köide A-F, Mitau 1827, lk. 462-465 Dunte, Georg, TLÜAR rahvusbibliograafia isikud TLÜAR rahvusbibliograafia isikud Foto ja 1640. a teos Wroclawi Ülikooli digitaalses raamatukogus
Hamit Altıntop

Hamit Altıntop (sündinud 8. detsembril 1982 Gelsenkirchenis) on Türgi jalgpallur, poolkaitsja. Klubikarjääri jooksul on Altıntop mänginud Saksamaa kõrgliiga klubides Schalke 04, Müncheni Bayern ja Darmstadt 98, Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Real ning Türgi kõrgliiga klubis Galatasaray. Türgi jalgpallikoondist esindas ta aastatel 2004–2014 ning lõi 82 mängus kokku seitse väravat. 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel jõudis ta Türgi koondisega poolfinaali. Altıntop lisaks ka turniiri sümboolsesse koosseisu. 2010. aastal pälvis ta Euroopa meistrivõistluste valikmängus Kasahastanile löödud värava eest FIFA Puskási auhinna. Schalke 04 DFB-Ligapokal: 2005 UEFA Intertoto karikas: 2003, 2004 Müncheni Bayern Bundesliga: 2007–08, 2009–10 DFB-Pokal: 2007–08, 2009–10 DFB-Ligapokal: 2007 DFL-Supercup: 2010 UEFA Meistrite Liiga: teine koht 2009–10 Madridi Real La Liga: 2011–12 Galatasaray Süper Lig: 2012–13, 2014–15 Türkiye Kupası: 2013–14, 2014–15 Süper Kupa: 2012, 2013, 2016  Hamit Altıntop – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mustakivi

Mustakivi on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Priisle, Seli, Väo, Tondiraba ja Kuristiku asumiga. Mustakivi asumi pindala on 1,16 km2. Mustakivi asum on saanud nime endise Mustakivi talu järgi, mis on omakorda nimetatud kunagise kultuskivi järgi. See rändrahn, mis oli keskajal linna piirikiviks, asub Tondi raba serval, Mahtra 12 majast umbes 50 meetrit loodes. Nõukogude ajal oli praegune Mustakivi asum tuntud Lasnamäe IV mikrorajoonina. Tänapäevase Mustakivi asumi põhjapoolsetele aladele ulatus kunagine Kuristiku küla, mille järgi on nime saanud ka Kuristiku asum. Selle küla noored tavatsesid koguneda endise Ruhi talu kõrval asunud kiigeplatsile, kuhu tuli noori ka mujalt. Jaanipäeval võis kogunemisele ilmuda ligi sada noort. Kiige juurde loodi võrkpalliplats, Saueaugu talu maadele kergejõustikuväljak, tühjaksjäänud moonakamajas käidi aga tantsimas. 4. Lasnamäe mikrorajoon ehitati aastatel 1982–1984. 1984. aastal rajati asumisse Tallinna 60. Keskkool, mis tänapäeval kannab Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi nime. See kool oli aastaid nii Lasnamäe kui ka kogu Eesti suurimaid eestikeelseid koole. Kool on tegelenud 1989. aastast saati Lasnamäe laulu- ja tantsupidude korraldamisega. 2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68aastased moodustasid 10–19%. Samal aastal jäi eestlaste osakaal asumi elanikkonnas 18–49% vahele. Mustakivi asum on hoonestatud valdavalt 9-korruseliste suurpaneelelamutega, asumi territooriumile jääb Tondiloo park. Mustakivis asuvad Mustakivi Keskus, Mahtra tänav 1 ja Mustakivi Turg, Mahtra tänav 5. Asumis asuvad Kivila tänav, Kristjan Kärberi tänav, Laagna tee, Mahtra tänav, Mustakivi tee, Osmussaare tänav ja Raadiku tänav. Seal asuvad ka Moskva puiestee ja Tasuja puiestee. Mustakivi asumis asuvad Tallinna Mahtra Põhikool (Mahtra tänav 60) ja Tallinna Kuristiku Gümnaasium. EU-EE-Tallinn-LAS-Mustakivi-Kivila EU-EE-Tallinn-Mustakivi EU-EE-Tallinn-LAS-Mustakivi bridge EU-EE-TLN-LAS-Mustakivi-Playgrounds near Kivila street Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012 Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016  Mustakivi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Zooksantell

Zooksantell (Symbiodinium) on perekond endosümbiontseid vaguviburvetikaid. Zooksantellid elavad sümbioosis mitmesuguste mereloomade ja protistidega, eriti on tuntud nende mutualistlik kooselu korallide, sealhulgas meriliiliate perekonnaga Aiptasia. Enamik zooksantelle on autotroofid, kes varustavad peremeesorganismi fotosünteesi kasulike produktidega, näiteks mitmete suhkrutega. zooklorell
Angerlased

Angerlased ehk angerjalased (Anguillidae) on kalade sugukond angerjaliste seltsi pärisangerjaliste alamseltsist. Sellesse kuulub ainsa perekonnana angerjas.
Patriarhaat

Patriarhaat (kreeka keeles πατριαρχία, sõnadest πατήρ patér 'isa' ja αρχή arché 'valitsema'), ka androkraatia, on valitsemisvorm, kus valitsejad on peamiselt mehed, tavaliselt vanemad mehed (gerontokraatia). Sõna patriarhaat kasutatakse (näiteks antropoloogias ja feminismis) selleks, et viidata olukorrale, kus meestel on peamine vastutus mingi kogukonna heaolu eest ja nad teostavad seda läbi oma esindatuse erinevates valitsusasutustes. Patriarhaadi feminiinne vorm on matriarhaat, kuid pole tõendatud, et matriarhaalseid ühiskondi oleks eksisteerinud. Encyclopædia Britannica ütleb, et matriarhaat on "hüpoteetiline sotsiaalne süsteem". Antropoloog Margaret Mead on öelnud: "Väited, nagu oleks mõnda ühiskonda juhtinud naine, on nonsenss. Meil pole mingit põhjust uskuda, et midagi sellist oleks eksisteerinud ... mehed on alati vastutanud kogu vaatemängu toimumise eest. Mehed on juhtivad nii avalikus sfääris kui ka kodus." Patriarh on mees, kes omab tugevat mõju oma perekonnas või ühiskonnas. mitmed ajaloolised ühiskonnad on olnud juhitud võimukate meeste poolt. Näiteks Vanas Roomas usuti, et nad on Romuluse, kes rajas Rooma, järglased. Ateena rajaja oli Erectheus ja Sparta Lacedæmon. Ka Judaismis väidab Torah, et juudid on Aabrahami järglased läbi Isaaci. Nii Torah kui ka Koraan ütlevad, et araablane pärineb Aabrahamist läbi Ishmaeli,  Aabrahami esimene poeg, Isaaci poolvend. Patriarhaadist tuletatud omadussõna on patriarhaalne; ja patriarhalism, ja tavakeeles paternalism. Patronaaž ka "patroon" on samatüvelised sõnad mida võib kasutada soost sõltumatult. Näiteks nimetatakse nii mehi kui naisi, kes pakuvad ühiskonnas finantsabi mingitele tegevustele. Kuid sama sõna on võimalik kasutada ka negatiivses vormis, juhul kui on tegemist üleoleva käitumisega. Meest, kes käitub üleolevalt, võidakse nimetada paternalistilikuks. Patriarhaalsus William D Mounce, The Morphology of Biblical Greek, (Grand Rapids: Zondervan, 1994), p. 209. "Kompenseerivate müütide loomine kaugesse minevikku ei emantsipeeri naisi ei siis ega nüüd." Gerda Lerner, The Creation of Patriarchy, (Oxford: Oxford University Press, 1986), p. 36. Cynthia Eller, The Myth of Matriarchal Prehistory: Why an Invented Past Won't Give Women a Future, (Boston: Beacon Press, 2001).] 'Matriarchy', Encyclopædia Britannica, 2007. Margaret Mead,'Review of Sex and Temperament in Three Privative Societies'. Redbook (October 1973): 48. Genesis 25:12-18. Sura 37:99-109.
Konginkangase vald

Konginkangas oli vald Kesk-Soome maakonnas. See liideti 1. jaanuaril 1993 Äänekoski linnaga. Konginkangasis olas 1988. aasta andmetel 1600 inimest ja rahvastiku tihedus oli 5,4 in/km². Kalaniemi, Konginkangas, Laajaranta, Liimattala, Pyyrinlahti, Räihä.
Koskenpää

Koskenpää on endine vald ja praegune Jämsänkoski linnaosa Soomes Kesk-Soome maakonnas. Koskenpää vald kuulus kuni 1969. aastani Kesk-Soome lääni. Siis liideti ta Jämsänkoski linnaga. Vallas elas 1963. aasta andmetel 2400 inimest ja rahvastiku tihedus oli 6,8 in/km². Kalmavirta, Sahloinen
Leivonmäki vald

Leivonmäki oli vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vald liideti 2008. aastal Joutsa vallaga. 2007. aastal elas vallas 1100 inimest ja rahvastiku tihedus oli 3 in/km². Leivonmäki sõprusvald Eestis oli Haaslava vald.
Pihlajavesi vald

Pihlajavesi oli vald Soomes Kesk-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vald liideti Keuruuga 1969. aastal. 1967. aastal elas vallas 1800 inimest ja rahvastiku tihedus oli 4,3 in/km².
Pihlajavesi

Pihlajavesi on järv Soomes, osa Saimaa järvistust. Järve pindala on 712 km² ja veepinna kõrgus merepinnast on 75,7 m. Järve keskmine sügavus on 11,3 meetrit ja suurim mõõdetud sügavus 72 meetrit. Järve käänulise rannajoone pikkus on 3600 kilomeetrit ja see on oluline alupaik ohustatud Saimaa hülgele. Järves on kokku 4159 saart, mille kogupindala on üle 600 km². Suuremad saared on Partalansaari ja Viljakansaari. 1994. aastal valiti Pihlajavesi koos Olavinlinnaga üheks Soome rahvusmaastikuks. Pihlajavesi on ühenduses Haapavesi järvega Kyrönsalmi väina kaudu.
Sumiaineni vald

Sumiainen oli vald Soome Lääne-Soome läänis, Kesk-Soome maakonnas. Vald liideti 2007. aastal koos Suolahti linnaga Äänekoski linnaga. Vallas elas 1300 inimest ja rahvastiku tihedus oli 5,7 in/km². Haapakylä, Hämälänkylä, Lohilahti, Matilanniemi, Mäkelänkylä, Pakanaranta, Raikkaus, Rannankylä, Rautianmäenkylä, Rautionmäki, Saarikas, Saarikkaankylä, Sorvapohja, Sumiainen, Sumiaiskylä, Syvälahdenkylä, Syvälahti, Taipale, Taipaleenkylä, Vihijärvenkylä, Vihijärvi Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019.
BTA16-600B

BTA16-600B on 16A sümistor, mida kasutatakse laialt valgustusseadmetes. Andmeleht
Pernå

Pernå (soome keeles Pernaja; soome keeles ka Kirkonkylä; rootsi keeles ka Kyrkoby) on küla Soomes Uusimaa maakonnas Loviisa linnas, endise Pernå valla kirikuküla.
Q4008LT

Q4008LT (esimene täht tuleb sõnast Quadrac) on 8A kombineeritud sümistor, mille baasil on integreeritud dinistor. Andmeleht
Suolahti

Suolahti oli linn Soomes Lääne-Soome lään Kesk-Soome maakonnas. Vald liideti 2007. aastal koos Sumiaineni vallaga Äänekoski linnaga. Vallas elas 5400 inimest ja rahvastiku tihedus oli 95,4 in/km². Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019.
Säynätsalo

Säynätsalo on endine vald Soomes endises Kesk-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vald liideti 1993. aastal Jyväskylä linnaga ning on Jyväskylä linnaosa. Säynätsalo oli 1993. aasta algusest kuni 2008. aasta lõpuni eksklaav, sest Jyväskylä linnast eraldas seda Muurame vald.
Äänekoski vald

Äänekoski vald oli vald Soomes endises Kesk-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vald liideti Äänekoski linnaga 1969. aastal. 1967. aastal elas vallas 3000 inimest ja rahvastiku tihedus oli 11,3 in/km².
GA400TD60U

GA400TD60U on IGBT-transistor, mida kasutatakse kõrgvooluelektriahelates lülitina. Andmeleht
Girma Yohannes Iyasu

Girma Yohannes Iyasu (Girma Ghebresillasie; sündinud 1961) on Etioopia trooninõudleja. Ta on 1916. aastal kukutatud keisri Iyasu V pojapoeg. Ta on abielus Claudia Bertramiga, kelle nimi alates abiellumisest on Printsess Claudia Iyasu Menelik. Neil on üks poeg.