Aire-sur-la-Lys

Aire-sur-la-Lys on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Aire-sur-la-Lys asub 16 km Saint-Omerist kagus, mitmete teede ristumiskohtade ümbruses, Leie (prantsuse: Lys) ja Laquette'i jõgede kallastel. Aire-sur-la-Lysi linnapea on André Demaret. Endine kohtutäituri büroo Aire-sur-la-Lys Aire-sur-la-Lysi plaan ja teda ümbritsevad vallad Aire-sur-la-Lysi on esmakordselt mainitud 857. aastal. See arenes ümber castrumi, mille ehitas Flandria krahv Baudouin II vastuseks normannide sissetungidele. Suuremale kasvule järgnes Saint-Pierre'i kollegiaalkiriku rajamine Flandria krahvi Baudouin V poolt. Linna piirati aastatel 1127-1710 kümme korda. See eraldati 1196. aastal Flandria krahvkonnast ja liideti Artois' krahvkonnaga. Seejärel valitsesid burgundlased, seejärel Hispaania ja Austria Habsburgid. Vauban piiras linna 1676. aastal ja võttis selle tagasi Prantsusmaale, kuigi see jäi Habsburgide valdusse kuni 14. aprillini 1713, mil see Utrechti rahuga lõpuks Prantsusmaa osaks sai. Vaubani kindlus, mis oli strateegiline positsioon, lammutati 1893. aastal. Kirik on oma imposantse stiiliga üks olulisemaid Artois' monumente. Sellel on kõik toomkirikule omased omadused, kuid piiskopi puudumisel ei saa see seda tiitlit nõuda. Romaani stiilis Saint-Pierre'i kollegiaalkirik on linna hiilguse tunnistajaks. 1492. aasta ja 18. sajandi vahel ehitatud hoone sees ja väljas võib näha 400-aastase arengu üksikasjalikult kirjeldavat nikerdust. See on olnud kihelkonnakirik 1802. aastast. 1624. aastal valminud torn varises varsti pärast seda kokku. Kümme aastat hiljem kahjustused parandati. Torni tipp taastati 2005. aasta maist 2007. aasta aprillini. Esimene korrus, lööv, koor ja kõrged kaared on sisuliselt gooti stiilis. Hoone mõõtmed on muljetavaldavad: Väline kogupikkus: 105 m Väline kogulaius: 40 m Kesklöövi laius: 10 m Torni kõrgus: 66 m See klassifitseeriti 1862. aastal ajaloomälestiseks. Flaami renessanss-stiilis hoone, mis ehitati aastatel 1595–1600 linna miilitsa valveruumideks. Seda tuntakse üldiselt kuiLe Bailliage, kuna aastatel 1634–1789 oli see kohtutäiturite asukoht. 1595. aastal sai linnapea, keegi Jacques de Caverel, Brüsselist loa tõsta õlle- ja veinimakse linna turuplatsile valvemaja ehitamiseks ning monument avati 22. novembril 1600. Hoone ise on ebakorrapärane 125-ruutmeetrine nelinurk, millel on 3 fassaadi Grande Place'i, Rue d'Arrase ja tolleaegse Rue des Cuisiniersi poole. Arhitekt Pierre Framery sai inspiratsiooni Amsterdami endisest Hotel de Ville'ist. Sajandite jooksul on olnud vaja palju restaureerimisi. Le Bailliage on 19. ja 20. sajandil läbinud erinevaid kasutusi: valvemaja, kohtumaja, raekoda ja politsei peakorter. Alates 1970. aastast on seal turismibüroo. Ülemise korruse suurt ruumi kasutatakse näituste korraldamiseks. Le Bailliage on klassifitseeritud ajaloomälestiseks alates 1886. aastast. Pärast Aire'i naasmist Prantsusmaa kuningriiki Utrechti rahuga 1713. aastal andis kuningas Louis XIV loa ehitada uus ja prestiižsem raekoda, tunnustades linna kannatusi 1710. aasta piiramise ajal Hollandi okupatsiooni ajal. 2005. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv kellatorn (Belgia ja Prantsusmaa linnakellatornide osana), tunnustades selle arhitektuuri ja ajaloolist tähtsust piirkonna munitsipaalvõimule. See ehitati ümber 1923. aastal samaaegselt raekojaga pärast 1914. aasta tulekahju. Saint-Jacques'i kabel, endine jesuiitide kolledž, mille ehitas Jean Beegrand aastatel 1682–1688. Saint-Augustin-de-Clarques'i klooster. Endine kuberneri residents. Vana Lysi pruulikoda – õllepruulimis-linnasekoja ja endise talli huvitavad fassaadid ja katused. Vanalinna väravad Arrasi ja Saint-Omeri. Beaulieu Chenali bastion, kanali sissepääs, mida kaitseb tamm. Taix' ja Listenoisi ratsaväekasarmud. Beaudelle'i kabel – fassaad ja katus. Saint-Jacques-le-Maggiore'i ja St. Ignatiuse kirik. Saint-Pierre'i kirik. Saint-Quentini kirik. Püha Franciscuse kindlus (nimetatakse ka High Gassion), kus on näha mõned maapealsed ja maa-alused kindlustuste jäänused. Saint-Jeani haigla / hospiits. Michault Taillevent (Michault le Caron), 15. sajandi luuletaja Jean Berrier (1766–1824), ajakirjanik ja näitekirjanik René Goblet (1828–1905), poliitik ja Prantsusmaa peaminister Guyart des Moulins, keskaegne kirikumees Menden, Saksamaa Sturry, Inglismaa Fordwich, Inglismaa Flint, Wales Canal d'Aire Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021