laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Želva

Želva (varem Paželviai) on alev Leedus Ukmergė rajoonis, Želva valla halduskeskus. Alevis on gümnaasium, Ukmergė kunstikooli filiaal, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sünagoog, 1892. aastal ehitatud Želva kirik ja Paželviai linnamägi. Želva alevi ja Paželviai küla vahel asub Paželviai linnamägi, mis oli kasutusel I aastatuhandel eKr ja I aastatuhande algul pKr. Linnamäe pikkus on 55, laius 20 meetrit, ka on see 20 meetri kõrgune. Sealse kultuurikihi paksus on ligi 60 cm. Linnamäe jalamil asus ka väike muinasasula. Sealsed leiud on hoiul Vytautas Suure sõjandusmuuseumis ja Leedu Rahvusmuuseumis. Asulat on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1343. aastal Antazelve nime all. 1500. aastal on esmamainitud sealset Moriconidele kuulunud mõisa. 1586. aastal läks asula Vilniuse jesuiitide kolleegiumi valdusse. Paželviaist sai alev XVII sajandi alguses. Esimese kiriku ehitasid sinna jesuiidid aastal 1753, ent kaks aastat hiljem põles see maha. Juba samal aastal valmis uus kirikuhoone. See põles maha aastal 1881, praegune hoone valmis aastal 1892. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Позельва. XIX sajandi keskpaigas kujunes alev tähtsaks hobusekauplemise kohaks. XX sajandi alguses võeti Paželviai asemel kasutusele tänapäevane nimekuju Želva. 1922. aastal sai sealsest kirikust kihelkonnakirik. 1926. aastal sündis seal Nobeli keemiaauhinna (1982) laureaat Aaron Klug. 1939. aastal elas alevis ligi 400 juuti. II maailmasõja ajal hukati kõik alevisse elama jäänud juudid (60 inimest). Nõukogude perioodil rajati alevisse hobusekasvatus, 1979. aastal valmis hipodroom. Želva kirik Želva keskus Koolimaja Sotsiaalkeskus Kiriku kellatorn [1] Lietuvos TSR archeologijos atlasas, II Piliakalniai, Vilnius, Mintis, 1975 a.Kd. 2 lk. 132 (Nr. 564). Позельва. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Kd. 24 (47) : Повелительное наклонение — Полярные координаты. С.-Петербургъ, 1898., 186 lk. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuni 2018. Vaadatud 10. aprillil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.holocaustatlas.lt/EN/#a_atlas/search//page//item/176/ Alev portaalis vietoves.Lt
Muuseumi tee

Muuseumi tee on tänav Tartus. Muuseumi tee algab Narva maanteelt, olles Vahi tänava jätkuks. Muuseumi tee ristub Roosi tänavaga paremalt ja Raadiraja tänavaga vasakult. Selle tänava ääres paikneb Eesti Rahva Muuseumi hoone (Muuseumi tee 2).
Žemaitkiemise vald

Žemaitkiemise vald (leedu keeles Žemaitkiemio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. Valla pindala on 88 km². 2011. aasta seisuga elas seal 768 inimest. Valla keskus on Žemaitkiemise alev, kus aastal 2011 oli 261 elanikku. Vallamaja asub aadressil Dariaus ir Girėno g. 15. Vallavanem on Rita Mikutienė. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Žemaitkiemio seniūnija. Ukmergės rajono savivaldybė, vaadatud 8.04.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 8.04.2018.
Žemaitkiemis

Žemaitkiemis on alev Leedus Ukmergė rajoonis, Žemaitkiemise valla halduskeskus. Alev asub Siesartise jõe lähistel. Alevis on põhikool ja postkontor. Vaatamisväärsuseks on 1902. aastal ehitatud Žemaitkiemise kirik. XV sajandil rajasid Radziwillid Žemaitkiemise külla mõisa, mis läks 1581. aastal jesuiitide valdusse. 1586. aastal rajasid jesuiidid tänapäeval mitte eksisteerivasse Semeniškise külla kiriku, mille juurde kujunes praegune alev. 1716. aastal ehitati vana asemele uus kirikuhoone, mille juures hakkas 1777. aastal tegutsema kihelkonnakool. Tsaariajal kandis alev venekeelset nimekuju Жмуйдки. 1892. aastal alev põles; tules hävis ka kirik. Võimud leidsid, et selle asemele tuleks ehitada õigeusu kirik, ent Želva kogudus ostis kiiresti maatüki ära ja alustas ehitust, hoone valmis aastal 1902. Sealne vaimulik M. Gulbinas küüditati selle tembu eest Kaluugasse. Luba kiriku taastamiseks saadi alles 1896. aastal, mil valitsus leidis, et põlenud kirikute taastamine ei ole riigi huvidega vastuolus. Kliepšiai külla langes 1933. aastal meteoriit massiga 7,3 kg. See sai alevi järgi nimeks Žemaitkiemise meteoriit. Žemaitkiemise kirik Kalmistu Koolimaja Žemaitkiemise kalmistu kabel [1] Жмуйдки. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 2 (Дабанъ — Кяхтинское Градоначальство). СПб, 1865, 233 lk. "Žemaitkiemio meteoritas – Astronomijos enciklopedinis žinynas". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 10. aprillil 2018. Žemaitkiemio meteoritas. LIETUVA 101 įdomiausia vieta. 102 lk. Vilnius 2009 m. ISBN 978-9955-38-157-02 Alev poola geograafilises sõnastikus Alev portaalis vietoves.Lt
Kõrtsiküla

Kõrtsiküla või Kõrtsi oli mitme Eesti küla nimi: Kõrtsiküla (Väike-Maarja) Kõrtsiküla (Pärnu-Jaagupi) Kõrtsi, Mõrtsi küla vigane nimi ...
Expo '58

Expo 58, ka Brüsseli maailmanäitus (hollandi Brusselse Wereldtentoonstelling; prantsuse Exposition Universelle et Internationale de Bruxelles) oli avatud Brüsselis 17. aprillist kuni 19. oktoobrini 1958. NSV Liitu esindas maailmanäitusel teiste hulgas Tallinna raadioelektroonika tehas Punane RET. Radioola Estonia 2 sai hea helikõla eest näitusel kuldmedali. Näitusel esitleti ka limusiini ZIL-111.
Estonia-2

Estonia-2 oli Tallinna raadioelektroonika tehases Punane Ret välja töötatud radioola, milles kõrge helikvaliteedi saamiseks oli kasutatud originaalse konstruktsiooniga laia töösagedusalaga (50 – 15 000 Hz) põhivaljuhääldeid ja täiendavaid väikesevõimsuselisi väliseid lisavaljuhääldeid, mis edastasid ainult kõrgemaid helisagedusi, ning mille kasutamisel tekib monofoonilise heli korral teatav pseudostereofooniline kõlaefekt. Muus osas ei erinenud Estonia-2 kuigi oluliselt eelmisest Estonia mudelist (Estonia-55). Radioola oli NSV Liidu eksponaadina väljas maailmanäitusel Expo '58 Brüsselis, kus talle anti hea helikõla eest kuldmedal. Radioola konstruktsioon oli spetsialisti jaoks aimatavalt lähedane sõjaeelsete elektrotehnikatehase Are raadiovastuvõtjate omale. Seda olevat arvatavasti näitust külastades ära märkinud ka Endel Are ise. Radioola jaoks oli kavandamisel ka stereofoonilise vastuvõtu jaoks kohandatud variant. Stereofooniline vastuvõtt FM-lainealadel põhines külgeühendatava stereodekoodriga varustatud lisaseadme (vene keeles "stereopristavka") kasutamisele. Stereoheli oleksid edastanud seejuures ainult lisavaljuhääldid kõrgemate helisageduste osas. Selle lahenduse praktilise realiseerimiseni jõuti siiski alles järgmise mudeli Estonia-3 juures.
Mändla

Mändla oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Kirivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kirivere külaga. Asulat on esimest korda mainitud 1839 (Mendila); umbes 1900 mainitakse nime Мяндла. Marja Kallasmaa: artikkel "Kirivere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Priisle küla

Priisle (ka Väo asundus) oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Tallinna Priisle asumi alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jõelähtme kihelkonda. Küla kujunes 20. sajandi alguses. Üks osa külast liideti Tallinnaga 1945 ja teine osa 1975. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 28.01.2019)
Chuck McCann

Chuck McCann (õieti Charles Jonathan Thomas McCann; 2. september 1934 Brooklyn, New York – 2. aprill 2018 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja. Chuck McCann andmekogus IMDb (inglise)
Saku-Mõisaküla

Saku-Mõisaküla oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Kasemetsa ja Saku asula alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see jagati Kasemetsa ja Saku asula vahel. Asulat on esimest korda mainitud 1922 (Saku mõisa). Marja Kallasmaa: artikkel "Saku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Suureküla

Suureküla oli mitme Eesti küla nimi: Suureküla (Pilistvere) Suureküla (paikkond), varem küla staatus, Viljandimaal Tarvastu vallas ... Suurküla
Tõnis Noevere

Tõnis Noevere (sündinud 16. detsembril 1989) on eesti trummar ja muusikamänedžer. Ta on mänginud ansamblites Goresoerd, Cantilena ja teistes metal-muusikaprojektides. Alates 2017. aastast on ta ansambli Metsatöll trummar. 13. veebruaril 2019 sündis tütar Keira. 19. septembril 2021 sündis tütar Luna
Uudeküla (paikkond)

Uudeküla on paikkond Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Epra külas. Uudeküla oli varem küla staatuses (Udeküla). Asulat on esimest korda mainitud 1624 (Udekill). 1977 liideti Uudeküla Epra külaga. KNAB (vaadatud 10.04.2018) Marja Kallasmaa: artikkel "Epra" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vigala valla lipp

Vigala valla lipp on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Vigala valla lipp. Riigisekretär kinnitas lipu 16. aprillil 2002. Lipu autor on Tõnu Kukk. Vigala valla lipp on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kaheks horisontaalseks laiuks, millest ülemine on valge ja alumine punane. Laiud moodustavad vastavalt 5/7 ja 2/7 lipu laiusest. Valge laiu keskel on must tagajalgadele tõusnud punaste manustega koer. Lipu normaalsuurus on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Vigalas sündinud Matthias Johann Eisen on kohaliku rahva suust üles kirjutanud muistendid, milles kajastuvad Vigala valla inimeste uskumused ja õnneigatsus. Nende hulgas on ka legend mille järgi on kujundatud valla lipp ja vapp. Legendi järgi kulgeb Vigala kiriku juurest maa-alune tee Vigala mõisa. Teel aga peab vahti suur, must koer, kelle valvata on raudukse taga olev varandus. Varanduse asukoht on jäänud tänini saladuseks. Lipu punane värv on valitud Vigala pulmavaipade koloriidi järgi. Vigala valla vapp Vigala valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Georg Hackenschmidti raamatuauhind

Georg Hackenschmidti raamatuauhind on Eesti Olümpiaakadeemia ja Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumi 2011. aastal asutatud auhind, mille eesmärk on propageerida ja esile tõsta eestikeelset spordikirjandust. Auhinnaga kaasneb aukiri, auhinnaskulptuur ja Eesti Olümpiaakadeemia rahastatav rahaline preemia. Georg Hackenschmidti raamatuauhind. Eesti Olümpiaakadeemia.</ref> Georg Hackenschmidti raamatuauhinna auhinnaskulptuuri autor on Jass Kaselaan, kes on ise oma töö kohta öelnud: “Raamatut kandev jõumees – lihtne, üheselt mõistetav, väljendamaks keha ja vaimu harmooniat ning Georg Hackenschmidti karjääri nii kirjamehe kui sportlasena." Auhinnaskulptuur on valminud Kenneth Gorschkowi ning Viktor Palango omaste Eesti Spordimuuseumile tehtud annetuse toel. 2011 Valter Heuer "Meie Keres" 2012 Vahur Kalmre "Kolm Kirsipuud" 2013 Gunnar Press "Härra sportlane Viljar Loor" 2014 Mart Poom, Indrek Schwede "Mart Poom. Minu lugu" 2015 Mait Riisman "Veepallur" 2016 Vahur Kalmre "Tartu Rock! Tartu Rock! Ühe korvpallimeeskonna lugu" 2017 Märt Roosna "Terava keelega. Avo Keele ja Eesti võrkpallimeeskonna lugu" 2018 Kaarel Antons, Kalle Voolaid "Eesti Spordi Lugu" 2019 Erik Terk "Mehed teisel pool malelauda" 2020 Ivar Jurtšenko "Inimene või masin: Riho Suun ja suurmeistrite plejaad" 2021 Janek Oblikas "Rabajooksust alastimaratonini. Miks on täna hea päev jooksmiseks?" 2022 Kristi Kirsberg, Jan Jõgis-Laats "Biatlon A&O. Ükski märk ei jää üles. 25 lugu laskesuusatamisest" Georg Hackenschmidti raamatuauhind. Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum.
Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroo

Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroo (TREKB) oli tehase Punane RET konstrueerimisbüroo baasil 1959. aastal moodustatud elektroonsete mõõtevahendite ja raadiovastuvõtjate projekteerimise ja eksperimentaalse ehk katsetootmise ettevõte. Algselt Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu alluvuses oleva ettevõttena sai TREKB sellise NSV Liidu keskvõimust ja ministeeriumidest suhteliselt sõltumatu ettevõttena tegutseda vaid umbes 10 aastat. Üleliiduliste ministeeriumide alluvusele põhinevale korrale tagasiminekul ühendati TREKB uuesti tehasega RET, kuigi vormiliselt nüüd Tallinna Tootmiskoondise RET koosseisus. TREKB oli Koondise RET jaoks põhiline uute toodete väljatöötaja, kuigi üksikute toodete väljatöötajateks olid ka mõned teised Üleliidulise Sidevahendite Tööstuse Ministeeriumi (MПCC) projekteerimisasutused. Selline olukord püsis kuni Eesti taasiseseisvumiseni. TREKB direktorid olid Viktor Ett ja Harry Põdra. Peainsenerid olid Enn Parve ja Vello Klanberg. Osakonnajuhatajad olid Valev Kukk, Sergejev, Rein Kalmin, Osvald Sulu jt. TREKB-s on töötanud sellised Eesti insenerid, leiutajad ja teadlased nagu Toom Pungas (vahelduvpinge täppismuundurid ja mõõtedetektorid), tehnikateaduste doktor Leonid Volgin, Rein Kipper (alalispinge mikrovoltmeeter), Olev Märtens, Mehis Pilv, Jüri Raudsepp (radioolad) jpt.[viide?] Maksimaalne töötajate arv oli üle 500. Alates 1960. aastatest oli TREKB põhiline partner TPI-s läbi viidud elektroonika ja raadiotehnika alaste uurimistööde osas, eriti aga just siis loodud elektrotehnika teaduskonna kateedritele nende poolt lepingulistel alustel teostatud teaduslike uurimistööde ja arendustööde osas. Sellel koostööl oli oma osa TREKB poolt uute transistoridel ja mikroskeemidel põhinevate toodete väljatöötamise juures. Koostööd soodustas asjaolu, et paljud TREKB töötajad olid saanud erialase hariduse TPI-s. See koostöö nõrgenes, kui Tootmiskoondis RET hakkas seda ise kureerima, lähtudes tootmiskoondise huvidest. TREKB likvideeriti 1990. aastate keskel majanduslikel põhjustel pärast Koondise RET peaettevõtte – tehase RET tegevuse lõppemist.
Saaremaa VK

Saaremaa VK oli aastatel 2017–2021 Saaremaal tegutsenud Eesti võrkpalliklubi, mis osales Eesti meistri- ja karikavõistlustel, Balti liigas ning samuti tugevuselt kolmandas eurosarjas, CEV Challenge Cupil. 2017. aastal loodi Balti liiga tasemel Saaremaa võrkpalliklubi ettevõtja Toivo Aldi ja mänedžer Hannes Sepa eestvedamisel. Peatreeneriks palgati Urmas Tali ning kuigi meeskonda suudeti tuua mitmeid Saaremaalt pärit võrkpallureid (nt Hindrek Pulk, Siim Põlluäär, Mihkel Tanila jt), liitus nendega ka mitmeid välismängijaid. Kohe esimesel hooajal (2017/18) võideti Võrkpalli Balti liiga ning Eesti meistri- ja karikavõistlused. 4. ja 5. märtsil 2020 Saaremaal peetud kaks võrkpalli eurosarja CEV Challenge Cupi veerandfinaali, kus Saaremaa VK vastaseks oli Powervolley Milano, on seotud ka 2020. aasta koroonaviirushaiguse pandeemiaga Eestis. Sama võistlussarja raames sel hooajal sai Saaremaa võrkpalliklubist esimene Eesti võrkpalliklubi, mis on teeninud preemia eurosarjas. 2020/21 hooaja lõpus sattus Saaremaa VK raskustesse ning järgneval hooajal enam meeskonda kokku panna ei suudetud. Saaremaa VK – Eesti meister 2017/18 1 Matej Hukel · 3 Mihkel Tanila · 5 Rauno Tamme · 6 Aleksander Eerma · 7 Hindrek Pulk · 8 Alexander Tusch · 9 Tomaš Halanda · 10 Johan Vahter · 11 Konstantin Rjabuhha · 12 Markus Veltson · 15 Helar Jalg · 18 Siim Põlluäär  · Peatreener: Urmas Tali · Abitreenerid: Toomas Jasmin ja Märt Pajusalu Balti liiga kõige väärtuslikum mängija Hindrek Pulk (2018) Märt Roosna: Saaremaa paneb kokku väga köva tiimi ja lööb Eesti vörkpallis pildi sassi! Delfi, 26.05.2017. Karl Rinaldo: Urmas Tali: Eestist on raske mängijaid leida, kõik tahavad välismaale joosta Delfi, 19.06.2017. Märt Roosna: FOTOD | Hiilgav debüüthooaeg! Kuressaarest (loe: Saaremaast) sai ametlikult Eesti võrkpalli pealinn Delfi, 10.05.2018. "Saaremaa võrkpallur: meeskonnas nakatus viis või kuus inimest" ERR, 22.03.2020. "CEV langetas otsuse: Saaremaale makstakse välja 10 000-eurone preemia" ERR, 03.04.2020. Saaremaa Võrkpalliklubi uuel hooajal ei jätka ERR, 03.08.2021. Märt Roosna: OTSEBLOGI TAANIST | Tehtud! Saaremaa murdis Põlluääre vedamisel eurosarjas 1/16-finaali Delfi, 13.11.2018. Märt Roosna: BLOGI JA FOTOD | Prantsusmaa tippklubi sulges võimete piiril mänginud Saaremaa eurotee Delfi, 05.12.2018. Märt Roosna: Vöimas! Saaremaa murdis Iisraeli klubi ja pääses eurosarjas 1/8-finaali Delfi, 17.12.2019. Märt Roosna: BLOGI HISPAANIAST | Ajalooline võit! Saaremaa pani Hispaania tippklubi kotti, jõudis veerandfinaali ja teenis pisut kommiraha Delfi, 13.02.2020. Märt Roosna: BLOGI ja FOTOD | Milano mängijad Saaremaa 3:0 alistamise järel: mäng oli lühike, kuid raske Delfi, 04.03.2020. Saaremaa võrkpalliklubi pääses Šveitsi klubi loobumise tõttu eurosarjas mänguta kaheksandikfinaali Delfi, 23.10.2020. Gunnar Leheste: Saaremaa sai eurosarja kaheksandikfinaalis Ukrainas otsustavas geimis kibeda kaotuse Delfi, 08.12.2020. Saaremaa VK volleybox.net
Ken Torn

Ken Torn (sündinud 22. septembril 1993 Saaremaal Kuressaares) on Eesti autorallisõitja. 2018. aastal võistles ta autoralli MM-sarjas Juunior WRC klassis. Paralleelselt olid JWRC osalejad ka WRC-3 klassi nimekirjas, kus lisaks Tornile kogus punkte ka tema registreerinud Eesti meeskond OT Racing. Oma võistlusklassis võitsid koos kaardilugeja Kuldar Sikuga Soome ralli. Alates 2019. aastast sõidab Torn European Rally Championship (ERC) sarjas. 2020. võitsid Ken Torn ja kaardilugeja Kauri Pannas European Rally Championship (ERC) sarja ning nad krooniti ERC3 Junior klassi Euroopa meistriteks. Profiil ewrc-results.com
HC Vipers Tallinn

HC Vipers on Eesti jäähokiklubi. Klubi osaleb Meistriliigas. Koduleht
Tondi Tennisekeskus

Tondi Tennisekeskus (ametlikult FORUS Spordikeskus Tondi; endise nimega Tere Tennisekeskus) on Tallinnas aadressil Sõjakooli tänav 10 asuv tennisekeskus. Keskus avati 2008. aasta novembris. Tennisehall on Plexipave kõvakattega, pehmendava aluskihiga. Tutvustus goldenclub.ee Tondi Tennisekeskus Eesti spordiregistris
Estonia-3

Estonia-3 oli Tallinna raadioelektroonika tehases Punane RET 1962. aastal välja töötatud radioola. Estonia-3 puhul oli kõrge helikvaliteedi saamiseks kasutatud originaalse konstruktsiooniga laia töösagedusalaga (50..15000 Hz) põhivaljuhääldeid, mis paiknesid eraldi suures kinnises kõlakastis, mis tagas ajastu mõttes väga hea madalamate sageduste taasesituse ja erakordselt hea kõrgete sageduste taasesituse. Analoogiliselt oma maailmanäitusel Expo '58 Brüsselis kuldmedali saanud eelkäijale Estonia-2 kasutati siin samuti täiendavaid väikesevõimsuselisi väliseid lisavaljuhääldeid, mis edastasid ainult kõrgemaid helisagedusi, ning mille kasutamisel tekib monofoonilise heli korral teatav pseudostereofooniline (kvaasistereofooniline) kõlaefekt. Radioola oli kohandatud ka stereofoonilise vastuvõtu jaoks. Stereofooniline vastuvõtt FM lainealadel põhines külgeühendatava stereodekodeeriga varustatud lisaseadme (vene keeles "stereopristavka") kasutamisele. Stereoheli oleksid edastanud seejuures ainult lisavaljuhääldid kõrgemate helisageduste osas. Teadaolevalt selle lisaseadme seeriatootmiseni siiski ei jõutud. Ei ole teavet selle lahenduse praktilise realiseerimise kohta ka järgmiste mudelite Estonia-3M ja Estonia-4 juures. Küll aga oli stereofooniline järgmine mudel "Estonia Stereo".
Teras Beach

Teras Beach on Tallinnas aadressil Lõuka tänav 6 asuv siserannahall. Koduleht
Haven Kakumäe

Haven Kakumäe on mereäärne vabaajakeskus ja jahisadam Tallinnas Kakumäel. 1991. aastal asutatud AS Spratfil erastas/omandas kalatöötlemise hooned. Muud sadamaga piirnevad maad tagastati endistele omanikele või erastati. 2004. aastal omandas Sander Kausile ja Sven Maanurmele kuuluv investeerimisettevõte Baltreal Invest Lesta tänav 10 kinnistu Kakumäe sadama piirkonnas. Pooleteise aasta jooksul omandati veel Lesta 11, Lesta 20, Lesta 22 ja Kakumäe sadama kinnistu (Lesta tänav 16/18). 2005. aasta veebruaris algatati detailplaneering, millega sooviti piirkond muuta mitmeotstarbeliseks jahisadama alaks. 2006. aastal loodi investoritega koos OÜ Kakumäe Jahisadam, mis omandas Baltreal Investilt kinnistud ning võttis üle piirkonna arendustegevuse. Kakumäe Jahisadam kaasas investoritelt raha kinnistute omandamiseks ja arendamiseks. Sander Kaus ja Sven Maanurme kõrval (Baltreal Investi omanikud) olid suurimad investorid Jaan Pillesaar, Peeter Mänd, Hannes Tamjärv jt. Pärast viite ja poolt aastat tööd kehtestati 2010. aastal lõpuks detailplaneering, mille kohalikud elanikud koos MTÜ-ga Kakumäe Selts vaidlustasid kohtus, sooviga, et planeering tühistataks. Kohtumenetlus sai läbi 2013. aasta lõpus, kui ka riigikohus ei olnud tuvastanud vigu planeeringu koostamisel/menetlemisel, milles kohalikud elanikud koos seltsiga arendajale ja linnale etteheiteid tegid. 2014. aastal koostas sadamale ametliku vapi Priit Herodes. Vapile on kantud piirkonda iseloomustav sümboolika ja moto UT CLASSIS NAVIGET ("et laevad sõidaksid"). Kakumäe Sadama vapp on kantud Eesti Muinsuskaitse Seltsi heraldikakolleegiumi vapimatriklisse 21. mail 2014. 2014. aasta keskel alustasid Kaarma perekonnale kuuluv OÜ Estmare Invest ja OÜ Kakumäe Jahisadam läbirääkimisi uue investori kaasamise ja piirkonna edasiarendamise kohta. Läbirääkimiste tulemusel moodustati 2015. aastal ühiselt uus investeerimisühing Haven Kakumäe, mis omandas kinnistud ja teostab sellest hetkest alates sadama ja seda ümbritsevate kinnistute arendust. Jahisadama ehituse esimene etapp avati 22. juunil 2017. 14. detsembril 2017 sai nurgakivi Haven Kakumäe sadama merenduskeskus ja see peaks valmima 2018. aastal. Merenduskeskuse peahoone jaguneb kaheks osaks: jahtide teenindus- ja talvehoiuruum ning sadama klubihoone. Kakumäe sadam "Kakumäel avatud jahisadam lubab tulevikus tööd 200 inimesele" ERR, 22. juuni 2017 "Haven Kakumäe sadama merenduskeskus sai nurgakivi" Pealinn, 15. detsember 2017 Koduleht Haven Kakumäe jahisadam Haven Kakumäe Residentsid "Kakumäe jahisadamas haaras jämeda otsa Vene kapital" Eesti Ekspress, 22. juuni 2015
National Collegiate Athletic Association

National Collegiate Athletic Association (lühend NCAA) on Ameerika Ühendriikide mittetulunduslik spordiorganisatsioon, mis tegeleb peamiselt üliõpilasspordiga. Organisatsiooni peakorter asub Indianapolises Indianas. NCAA asutati 31. märtsil 1906. Organisatsiooni liikmeteks on 1268 kooli ja muud asutust või liitu nii Ameerika Ühendriikides kui ka Kanadas. Koduleht
Paarissõit

Paarissõit on iluuisutamise võistlusala, kus korraga on jääl paar – mees ja naine. Sarnane ala on jäätants.
Kohtla-Järve Spordikeskuse jäähall

Kohtla-Järve Spordikeskuse jäähall on Kohtla-Järve Spordikeskuses asuv jäähall. Kohtla-Järve jäähall on esmaselt kasutusele võetud 1969.aastal. Hiljemalt on hoonet korduvalt rekonstrueeritud. Jäähallis on võimalik spordiklubide koosseisus tegeleda jäähoki (HC Everest ja Viru Sputnik) ja iluuisutamisega (UK Diana ja UK Ice-Way). Samuti on kõikidele soovijatele eraldatud ajad uisutamiseks: Laupäeval ja pühapäeval 11.00-12.00 ja 19.00-20.00 Territooriumil on samuti murukattega staadion, kus on võimalik osaleda jalgpallitreeningutes(FC Noova ja FC Järve). Allikas: Jäähall - Kohtla-Järve Spordikeskus (k-jsk.ee) Koduleht Kohtla-Järve Spordikeskuse jäähall Eesti spordiregistris Mariann (3. jaanuar 2024). "Jäähall". Kohtla-Järve Spordikeskus. Vaadatud 2. septembril 2024.