laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Teemantpuur

Teemantpuur on puur, mille pea on kaetud teemandipuruga ning mida kasutatakse tugevatesse maavaradesse ja nende segudesse aukude puurimiseks (nt. kaevandused, puuraugud, ehitusmaterjalide töötlemine). Teemantpuuri otsik on disainitud metallilisest segmendist, millele on sisse segatud teemantpuru. Puure kasutatakse suhteliselt väikestel kiirustel (300 kuni 800 pööret minutis). Teemantpuurimine on kiire ja tõhus viis puurida täpseid ja viimistletuid auke läbi tugevate materjalide. Puurimise teostamiseks on oluline omada spetsiaalseid teadmisi selles valdkonnas, et saavutada kvaliteetne tulemus. Teemantpuur võimaldab puurida avasid läbi paljude tugevate materjalide, nagu  kivi, metalli, (raud)betooni. Puuride tugevus ja lõike omadused tulenevad hammastes kasutatavast teemantpurust. Teemantpuurid on seest õõnsad, mis võimaldab nendest vett läbi pumbata, et jahutada puuri hambaid, vähendada tolmu teket, ning tuua puuritavast august välja sodi, et hõlbustada tööd. Teemantpuurimisel ei kasutata lööki, ning vibratsioon on minimaalne, mistõttu on kildude ja pragude tekke oht väike. Töid on võimalik teostada kahel viisil: märg- ja kuivpuurimine. Märgpuurimine on levinuim teemantpuurimise viis. Võrreldes kuivpuurimisega on see ohutum ja ka soodsam, kurnates vähem masinaid ja puure. Sobib eelkõige välitingimustesse või pooleli olevatel ehitusobjektidel kasutamiseks, kus ei ole ohtu tekitada veekahjustusi. Kuivpuurimine on tõhus viis kasutamiseks siis, kui on oht ümbritsevale keskkonnale veekahjustusi tekitada või seda mingil muul moel rikkuda. Sellist puurimisviisi on sobilik kasutada, kui puurimistöid on vaja teha valmis hoonetes. Seadmed ulatuvad väikestest käes hoitavatest seadmetest, kuni suure jõudlusega kaugjuhitavate masinateni. Puuride standard läbimõõdud varieeruvad 12mm-650mm vahel. Teemantpuurimist kasutatakse peamiselt elektrijuhtmete, ventilatsiooni ja muude torustike avade tegemiseks. Teemantpuuri lõi 1863. aastal prantsuse insener Rodolphe Leschot. Algselt olid puurid suured ning neid kasutati mägedesse tunnelite rajamiseks. "What is diamond drilling? Uses & Advantages". Concrete Drilling Services Ltd (Briti inglise). 3. aprill 2018. Vaadatud 25. aprillil 2023. "What is diamond drilling used for?". Drilltec Limited (Briti inglise). 21. oktoober 2016. Vaadatud 25. aprillil 2023. "Teemantpuurimine – mis see on? | VIP Büroo OÜ". Teemantpuur. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. aprill 2023. Vaadatud 25. aprillil 2023.
Väljamõisa

Väljamõisa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pihtla valda ja kandis nime Väljaküla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.03.2020.
Lekkersing

Lekkersing on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Richtersveldi vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lekkersingi elanikest värvilisi 97,25%, mustanahalisi aafriklasi 1,65%, India või Aasia päritolu inimesi 0,55% ja teisi 0,28%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,90% inimesi, inglise keelt 0,83% ja suulu keelt 0,28%. https://census2011.adrianfrith.com/place/363009
Michael Greger

Michael Herschel Greger (sündinud 25. oktoobril 1972) on ameerika arst ja toitumisspetsialist. Ta on lõpetanud Cornelli Ülikooli School of Agriculture ning 1999. aastal Tuftsi Ülikooli School of Medicine'i üldarstina spetsialiseerumisega kliinilise toitumise erialal. 1990. aastate esimesel poolel uuris ta hullulehmatõve juhtumeid, misjärel sai temast 1994. aastal veendunud vegan. Gregor on tunnustatud lektor ja literaat tervisliku toitumise teemal. Mitu tema raamatut püsisid New York Timesi bestsellerite nimekirjas. Tal on Youtube'is videokanal NutritionFacts.org, millel on üle 400 tuhande tellija. 2017 – American College of Lifestyle Medicine'i Trailblazer Award 2000 – Heart Failure: Diary of a Third-Year Medical Student 2005 – Carbophobia: The Scary Truth Behind America's Low Carb Craze 2007 – Bird Flu: A Virus of Our Own Hatching 2015 – How Not To Die: Discover the Foods Scientifically Proven to Prevent and Reverse Disease (kaasautor Gene Stone) 2019 – Kuidas mitte haigestuda. Toiduained, mille haigusi ennetav ja raviv toime on teaduslikult tõestatud. Tõlkinud Marju Algvere ja Piret Mäeniit. Ühinenud Ajakirjad. 584 lk, ISBN 978-9949631339 (kaasuator Gene Stone) [1] Distinguished Lifestyle Medicine Awards Recipients. lifestylemedicine.org Michael Gregeri koduleht Michael Greger. thriftbooks.com NutritionFacts.org. Michael Gregeri Youtube'i videokanal
Spoegrivier

Spoegrivier on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Kamiesbergi vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Spoegrivieri elanikest värvilisi 94,74%, mustanahalisi aafriklasi 4,29% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,97%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 97,27% inimesi, viipekeelt 1,75%, inglise keelt 0,58% ja tsvana keelt 0,19%. https://census2011.adrianfrith.com/place/365010
Astrid Talumäe

Astrid Talumäe (kuni 1978 Astrid Veldre; sündinud 31. detsembril 1926 Tallinnas) on Eesti purjetaja. Ta lõpetas 1945. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1951. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi keemia-mäeteaduskonna üldise (analüütilise) keemia erialal. Harrastas purjetamist aastatel 1947–1973 Ernst Kuzmanovi, Kalju Toomara ja Heino Kuivjõe juhendamisel. Oli aastatel 1950–1969 Eesti NSV meistrivõistlustel 15 korda esikolmikus, sealhulgas oli aastatel 1955–1956 Draakon-klassis ning 1963. aastal L3-klassis Eesti NSV meister. Sai 1953. aastal Nõukogude Liidu meistrivõistlustel Draakon-klassis hõbeda. Kuulus aastatel 1962–1966 Kalevi Kesknõukokku, tegutses ka purjetamiskohtunikuna. 1968 – Kalevi Jahtklubi auliige 1969 – jahtkapten Biograafia ESBL-is (vaadatud 25. veebruar 2019) Biograafia ESBL-is
Leisi (täpsustus)

Leisi on mitme Eesti koha nimi: Leisi, alevik Saaremaal Saaremaa vallas Leisi, küla Saaremaal Saaremaa vallas Leisi jõgi on jõgi Saaremaal Leisi mõis Leisi vald (Karja kihelkond) Leisi vald Leisi vald (1939)
Võidu medal

Võidu medal on mitme riigi autasu: Võidu medal (Jaapan) Võidu medal (Suurbritannia) Võidu orden
Narva merekool

Narva merekool oli merekool Narvas. Kool tegutses 1873–1918. Karl Err Johannes Herm Aleksander Warma http://www.kasmu.ee/en/node/305 (vaadatud 24.02.2019)
Studium

OÜ Studium on Eesti kirjastus, mis kirjastab õppekirjandust. Kirjastus tegutseb Tartus. Kirjastuse direktor on Aavo Kennik. Kirjastus kanti Äriregistrisse 1997. https://web.archive.org/web/20190225133556/http://studium.ee/kirjastus/kontakt.html (vaadatud 24.02.2019) Koduleht
Lua (täpsustus)

LUA või Lua võib tähendada järgmist: Lua on programmeerimiskeel ...
T. S. Elioti luuleauhind

T. S. Elioti luuleauhind (inglise keeles T. S. Eliot Prize for Poetry) on prestiižne Suurbritannia luuleauhind. Auhind antakse Luuleraamatu Ühingu (inglise keeles Poetry Book Society) poolt parimale uuele ingliskeelsele luulekogule, mis on selle aasta jooksul avaldatud Ühendkuningriigis või Iiri Vabariigis. Esimest korda anti auhind välja 1993. aastal asutajapoeedi Thomas Stearns Elioti auks, tähistamaks Luuleraamatu Ühingu 40. aastapäeva. Auhinna asutamisest saati on auhinnaraha välja pannud T. S. Elioti lesk Valerie Eliot. Pikka aega oli preemia suurus 15 000 naelsterlingit, kusjuures ka kõik lühinimekirja jõudnud said 1000 naela. 2015. aastal, tähistamaks T. S. Elioti 50. surma-aastapäeva, suurendati võitja auhinnafondi 20 000 naelani. 2016. aastal läks Luuleraamatu Ühing, selle liikmeskond ja raamatuklubi kirjastuse Inpress Ltd. toetuse alla. T. S. Elioti luuleauhinna väljaandmist toetab ja korraldab sestpeale T. S. Elioti fond (T. S. Eliot Foundation). 2017. aastal, kui auhinna esimesest väljaandmisest täitus 25 aastat, suurendati taas auhinnafondi. Võitja saab tänapäeval 25 000 naelsterlingit ja lühinimekirja jõudnud luuletajad igaüks 1500 naela. T. S. Elioti luuleauhind on seega Ühendkuningriigi kõige suurema auhinnafondiga tunnustus luule eest. Ühing valib kord kvartalis luulekogu, mille jagab oma liikmetele. Need neli teost koos kuue muu luulekoguga moodustavadki iga-aastase lühinimekirja, mis avaldatakse oktoobris. Õhtul enne auhinna väljakuulutamist toimub luule avalik ettelugemine kandideerivate autorite poolt. 2011. aastal osales sellel üritusel 2000 inimest. Laureaadi valib hinnatud luuletajatest koosnev žürii ning võitja kuulutatakse välja (järgneva aasta) jaanuari alguses. 1993 Ciaran Carson, "First Language: Poems" 1994 Paul Muldoon, "The Annals of Chile" 1995 Mark Doty, "My Alexandria" 1996 Les Murray, "Subhuman Redneck Poems" 1997 Don Paterson, "God’s Gift to Women" 1998 Ted Hughes, "Birthday Letters" 1999 Hugo Williams, "Billy’s Rain" 2000 Michael Longley, "The Weather in Japan" 2001 Anne Carson, "The Beauty of the Husband" 2002 Alice Oswald, "Dart" 2003 Don Paterson, "Landing Light" 2004 George Szirtes, "Reel" 2005 Carol Ann Duffy, "Rapture" 2006 Seamus Heaney, "District and Circle" 2007 Sean O’Brien, "The Drowned Book" 2008 Jen Hadfield, "Nigh-No-Place" 2009 Philip Gross, "The Water Table" 2010 Derek Walcott, "White Egrets" 2011 John Burnside, "Black Cat Bone" 2012 Sharon Olds, "Stag's Leap" 2013 Sinead Morrissey, "Parallax" 2014 David Harsent, "Fire Songs" 2015 Sarah Howe, "Loop of Jade" 2016 Jacob Polley, "Jackself" 2017 Ocean Vuong, "Night Sky with Exit Wounds" 2018 Hannah Sullivan, "Three Poems" 2019 Roger Robinson, "A Portable Paradise" 2020 Bhanu Kapil, "How to Wash a Heart" 2021 Joelle Taylor, "C+nto & Othered Poems" 2022 Anthony Joseph, "Sonnets for Albert" 2023 Jason Allen-Paisant, "Self-Portrait as Othello" http://tseliot.com/prize/about-the-t-s-eliot-prize/ https://www.luts.ee/kirjandusveeb/index.php/kirjandusauhinnad/vaelismaised-kirjandusauhinnad/236-t-s-elioti-luuleauhind Luuleauhinna koduleht Luuleraamatu Ühingu koduleht Auhinnast Tartu Linnaraamatukogu kirjandusveebis
Puraküla

Puraküla (varem Pura(küla) alevik) on Valga üks linnajagusid. 1893 mainitakse kohanime Purra Krugsland. 1924 liideti Pura alevik Valga linnaga. Purakülas on sündinud näitleja Liina Reiman. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 24.02.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Pura

Pura võib tähendada järgmist: Pura ehk Puraküla ...
Ross Barkley

Ross Barkley (sündinud 5. märtsil 1993 Liverpoolis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Inglise kõrgliiga klubis Luton Town. Ta alustas klubikarjääri Evertonis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2005. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2011–12. Osa hooajast 2012–13 oli ta laenul esiliigaklubides Sheffield Wednesday ja Leeds United. Hooaja 2013–14 esimeses mängus Norwich City vastu lõi ta oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. Samal hooajal kindlustas ta koha Evertoni põhimeeskonnas. 2014. aasta juulis sõlmis ta Evertoniga uue pikaajalise lepingu. 2018. aasta jaanuaris liitus ta 15 miljoni naelsterlingi eest Chelseaga, kellega sõlmis viie ja poole aasta pikkuse lepingu. Hooajal 2018–19 võitis ta klubiga UEFA Euroopa Liiga. 2020. aasta septembris suundus ta üheks hooajaks laenule Aston Villasse. 2022. aasta septembris sõlmis ta lepingu OGC Nice'iga. Suvel 2023 lõppes Barkley leping Nice'iga ning ta liitus Luton Towniga. 2010. aastal tuli Barkley Inglismaa kuni 17-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. Debüüdi Inglismaa jalgpallikoondises tegi ta 2013. aasta septembris MM-i valikmängus Moldova vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 5. septembril 2015 EM-i valikmängus San Marino vastu. Ta on kuulunud Inglismaa koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Chelsea FA Cup: 2017–18 UEFA Euroopa Liiga: 2018–19 Klubide maailmameistrivõistlused: 2021 "Ross Barkley: Chelsea sign midfielder from Everton for £15m". BBC Sport. 5.1.2018. Vaadatud 25.2.2019 "Ross Barkley arrives at Le Gym!". OGC Nice. 4. september 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. september 2022. Vaadatud 4. septembril 2022.  Ross Barkley – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tallinna Politseikool (1993–1997)

Tallinna Politseikool oli 1993–1997 Tallinnas Nõmmel Pärnu maantee 326 ja 328 hoonetes tegutsenud politseikool. Hoonetes aadressil Turu plats 3 / Vana-Mustamäe 2 asusid politseikooli valve- ja garaažihoone, spordihoone ja laohoone. Vabariigi Valitsuse määrusega nr 158, 21.05.1993 asutati Politseiameti haldusalas Eesti Sisekaitse Akadeemia Nõmme Filiaali baasil Tallinna Politseikool. 25. augustil 1997 liidetiEesti Vabariigi Valitsuse 05.08.1997 määruse nr. 148 alusel, Tallinna Politseikool Paikuse Politseikooliga. Hoonetes tegutses Eesti NSV ajal NSV Liidu Siseministeeriumi Tallinna Miilitsa Erikeskkool, ja Eesti Vabariigi Valitsuse 14. jaanuari 1991. a. määrusega nr. 6, 1. märtsist 1991 moodustatud «Eesti Vabariigi Riikliku Politseiameti Politseiakadeemia». 29. jaanuaril 1992 nimetati valitsuse määrusega Siseministeeriumi Politseiakadeemia ümber Riikliku Politseiameti Politseiakadeemiaks. 1992. aasta 1. maist Eesti Vabariigi Riikliku Politseiameti Politseiakadeemia likvideeriti ja tema materiaal-tehniline baas ning ülalpidamiseks ette nähtud vahendid anti üle Eesti Sisekaitse Akadeemiale. Eesti Vabariigi Siseministeeriumi Politseiakadeemia valmistas ette kõrg- ja keskeriharidusega politseiametnikke ning korraldas nende täienduskoolitust ja ümberõpet. EV Valitsuse 31.10.1991 määruse nr. 226 alusel reorganiseeriti Politseiakadeemia alates 1. augustist 1992 rakenduslikuks kõrgkooliks – Eesti Politseiakadeemiaks. Politseiakadeemia likvideerimisel viidi kursandid viiakse üle Eesti Sisekaitse Akadeemiasse õpingute jätkamiseks seni kehtinud programmi kohaselt. 21. mail 1993 asutati Politseiameti haldusalas Eesti Sisekaitse Akadeemia Nõmme Filiaali baasil Tallinna Politseikool. Hugo Bossi müüb Stockmanni endine turvaülem, arileht.delfi.ee, 29.10.2003 Ärinaised kadettidel külas, Sõnumileht : SL, nr. 245, 19 oktoober 1996 Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Tallinna Politseikool (vaadatud 24.02.2019) Tallinna Politseikooli asutamine, RT I 1993, 27, 470 Tallinna Politseikooli liitmine Paikuse Politseikooliga ja Paikuse Politseikooli ümbernimetamine, RT I 1997, 57, 948 Eesti Vabariigi Siseministeeriumi Politseiakadeemia moodustamise kohta, RT 1991, 4, 66 Eesti Vabariigi Riikliku Politseiameti Politseiakadeemia likvideerimise kohta, RT 1992, 19, 284 Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Tallinna Politseikool
Raadio Maria

Raadio Maria on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2005. Riina Maidre (vokaal) Jaan Sööt (kitarr) Andres Kuut (bass) Ardo Ran Varres (klahvpillid) Kiur Aarma (kitarr) Reigo Ahven (trummid). album "Siin Tallinn" https://elu24.postimees.ee/7434/tuntud-kultuuritegelastest-koosnev-punt-raadio-maria-esitleb-oma-debuutalbumit (vaadatud 24.02.2019) https://elu24.postimees.ee/7434/tuntud-kultuuritegelastest-koosnev-punt-raadio-maria-esitleb-oma-debuutalbumit
Kuusiku (täpsustus)

Kuusiku nime kannab Eestis mitu kohta: Kuusiku, alevik Rapla maakonnas Kuusiku (Hiiumaa), küla Hiiu maakonnas Kuusiku (Peipsiääre), küla Tartu maakonnas Kuusiku (Saaremaa), küla Saare maakonnas Saaremaa vallas (enne 2017. aasta haldusreformi Pihtla vallas) Pidula-Kuusiku (varem Kuusiku), küla Saare maakonnas Saaremaa vallas (enne 2017. aasta haldusreformi Kihelkonna vallas) Kuusiku linnajagu, Rapla linnajagu Kuusiku jõgi Kuusiku lennuväli
Tahan kõike teada

Tahan kõike teada oli aastail 1960–1965 Eesti Riikliku Kirjastuse ja kirjastuse Eesti Raamat väljaandel ilmunud populaarteaduslike raamatute sari. Sarja raamatud (kokku 16) olid põhiliselt tõlked vene keelest. Originaalidena ilmusid Agu Aarna ja Edgar Arumeele "Lihtsad katsed keemias" ning Daniel Vardja "Valgusest ja valgustusest" (mõlemad 1960).
Lonaste

Lonaste on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ance valla edelaosas. Lonaste asub valla keskusest Ancest 9,5, piirkonna keskusest Ventspilsist 48 ja Riiast 173,4 kilomeetri kaugusel. Küla asub Sātikvalksi oja kaldal. Vietvārdu datubāze, vaatatud 25. 02 2018
Virpe

Virpe (ka Vierpe) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ance valla lõunaosas. Virpe asub valla keskusest Ancest 4,6, piirkonna keskusest Ventspilsist 44 ja Riiast 175,5 kilomeetri kaugusel. Küla asub paigas, kus Kalējvalksi oja Stende jõkke voolab. Vietvārdu datubāze, vaatatud 25. 02 2018
Irbene

Irbene on küla (mazciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ance valla põhjaosas. Irbene asub valla keskusest Ancest 18,4, piirkonna keskusest Ventspilsist 34 ja Riiast 208 kilomeetri kaugusel. Küla asub Irbe jõe kaldal. Nõukogude armee rajas 1974. aastal külla salajase signaalluure baasi Звездочка (Täheke). Pärast Nõukogude sõjaväe lahkumist sai sealse raadioteleskoobi enda käsutusse Läti Teaduste Akadeemia ning sinna rajati Ventspilsi Rahvusvaheline Raadioastronoomiakeskus. Sõjaväebaasi hooned on praktiliselt lagunenud ja kasutuseta, suurem osa sealsest elanikkonnast on lahkunud. Vietvārdu datubāze, vaatatud 25. 02 2018 "Radiotelescope gears up for new age". LSM.lv. 22. jaanuar 2015.
Rinda

Rinda on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ance valla lääneosas. Rinda asub valla keskusest Ancest 9,7, piirkonna keskusest Ventspilsist 29,7 ja Riiast 187 kilomeetri kaugusel. Küla asub Rinda jõe kaldal. Külas asuvad muinsuskaitsealuse Rinda piiskopilinnuse varemed. Ka on muinsuskaitse all sealse luteri kiriku uksed, altar, kantsel ja selle maalingud. Vietvārdu datubāze, vaatatud 25. 02 2018 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2019. Vaadatud 25. veebruaril 2019.
Juhan Kallak

Juhan Kallak (kuni 1935 Johannes Kuulberg; 21. november 1892 Paide vald – 18. mai 1965 Tallinn) oli eesti pedagoog ja kirjanik.
Amele

Amele on küla (vidējciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Puze valla idaosas. Amele asub merepinnast 37 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Blāzmast 12, piirkonna keskusest Ventspilsist 48 ja Riiast 151 kilomeetri kaugusele. Küla asub Veciere jõe kaldal. Amele on kujunenud endise Amele karjamõisa (Ammeln) juurde. Grūžase ja Amele vahele jääb valla kõrgeim punkt (56,5 m). Vietvārdu datubāze, vaatatud 25. 02 2018
Banku ciems

Banku ciems (tõlkes Bankase küla) on küla (mazciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Puze valla keskosas. Banku ciems asub merepinnast 25 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Blāzmast 1,9, piirkonna keskusest Ventspilsist 38 ja Riiast 160 kilomeetri kaugusele. Küla on kujunenud Bankase talu juurde ja on selle järgi ka nime saanud. Küla koosneb seitsmest talust, millele lisandub veel tühjana seisev veskikoht. Vietvārdu datubāze, vaatatud 25. 02 2018 http://adreses.org/Ventspils_novads/Puzes_pagasts/Banku_ciems
Dandzītes

Dandzītes on küla (mazciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Puze valla keskosas. Dandzītes asub merepinnast 40 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Blāzmast 2,1, piirkonna keskusest Ventspilsist 34 ja Riiast 159 kilomeetri kaugusele. Küla on esimest korda mainitud aastal 1230. Praegune asula on kujunenud endise Puze mõisa Dandzītese karjamõisa (Danswitten) juurde. Seal asusid ka Puze mõisa metsamajand ja metsavahikoht. Külas kasvab looduskaitsealune jalakas ümbermõõduga 6,2 meetrit. Vietvārdu datubāze, vaatatud 25. 02 2018 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Grūžas

Grūžas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Puze valla idaosas. Grūžas asub merepinnast 54 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Blāzmast 9, piirkonna keskusest Ventspilsist 46 ja Riiast 167 kilomeetri kaugusele. Grūžase ja Amele vahele jääb valla kõrgeim punkt (56,5 m). Külas on Bāka bussipeatus. Vietvārdu datubāze, vaatatud 25. 02 2018 "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 19. mail 2020.
Leina

Leina on küla Pihtla vallas Saaremaal Leina on küla Tahkuranna vallas Pärnumaal Leina on Lepaküla küla nimevariant Leina tänav Leinapark
Līcnieki

Līcnieki on küla (mazciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Puze valla kaguosas. Līcnieki asub merepinnast 25 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Blāzmast 15, piirkonna keskusest Ventspilsist 51 ja Riiast 154 kilomeetri kaugusele Veciere jõe kaldale. Vietvārdu datubāze, vaatatud 25. 02 2018
Nīcciems

Nīcciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Puze valla põhjaosas. Nīcciems asub merepinnast 15 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Blāzmast 6,5, piirkonna keskusest Ventspilsist 38 ja Riiast 165 kilomeetri kaugusele Stende jõe kaldale. Aastal 1900 rajati külla Annashite klaasivabrik. Tänapäeval tegutsevad külas aktsiaselts Nīcciems ja jahiselts. Vietvārdu datubāze, vaatatud 25. 02 2018 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Puze järv

Puze järv (läti keeles Puzes ezers) on järv Lätis Ventspilsi piirkonna Puze vallas. Järv asub merepinnast 12,3 meetri kõrgusel. Kaladest elavad seal Peipsi tint ja säga. Põhi on savine. Aastail 1954-1955 alandati järve veetaset 0,9 meetri võrra. Puze järve kasutatakse Ventspilsi linna mageveega varustamiseks. Puze järv on sügavuselt 16. järv Lätis. Vietvārdu datubāze
Drochtersen

Drochtersen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 126,74 km². 31. detsembril 2017 elas seal 11 164 inimest. Vald asub 45 km Hamburgist loodes. Drochtersen kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1823. aastal hertsogkond kaotati ja selle territooriumist sai Stade regiooni osa. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.drochtersen.de
Jork

Jork on väike linn Elbe vasakkaldal Hamburgi lähedal Saksamaal. Linna pindala on 62,27 km². 31. detsembril 2017 elas seal 11 962 inimest. Jork kuulub Stade kreisi Alam-Saksimaal. Linn on Altes Landi keskus, mis on üks suuremaid puuviljakasvatuspiirkondi Euroopas, ja Jorkis on puuviljade uurimiskeskus. Jorki on esmamainitud 1221. aastal, siis kuulus see ilmalikus mõttes Bremeni peapiiskopkonda. Vaimulikus mõttes kuulus Jork Verdeni piiskopkonda (1648. aastani). 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik hertsogkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Jorkist, sai 1823. aastal rajatud Stade regiooni osa. Aastatel 1885–1932 oli Jork Preisimaa Jorki kreisi keskus, mis koosnes Altes Landist, Buxtehude linnast ja Neulandist, mis siis oli iseseisev vald. Endine kreis moodustab osa tänasest Stade kreisist. Borsteli tuuleveski Altes Landi muuseum Esteburgi loss Kaater "Nordsee VII" läbib pöördsilda Jork-Estebrügges Borstel Estebrügge Hove Jork Königreich Ladekop Moorende Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.jork.de
Kiltsi

Kiltsi on alevik Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Alevikus asuvad Kiltsi Järvepera pärnad. Kiltsis asub Kiltsi mõisaansambel, mille peahoones tegutseb Kiltsi Mõisakool. Kiltsis on raudteejaam. 1977. aastal liideti Kiltsiga Liiduri küla. Maja varemed Kiltsis aadressil Pikk 1/1 Jaama tn 2, Kiltsi Põltsamaa jõgi Kiltsis Kiltsi allikad Kiltsi park Kiltsi vasallilinnus Adam Johann von Krusenstern Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marje Joalaid: artikkel "Kiltsi1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Kiltsi Põhikooli koduleht
Logos (täpsustus)

Logos võib tähendada järgmist: Logos on vanakreeka tavakeele sõna ja vanakreeka filosoofia termin Logos (Eesti kirjastus) Logos (Venemaa kirjastus) Logos (ajakiri)