laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Harald Jucum

Harald Johannes Jucum (23. aprill 1865 Lihula kihelkond, Läänemaa – ?) oli eesti jurist, riigikohtunik. Ta sündis Lihulas õpetaja perekonnas. Alghariduse sai vanematelt, seejärel lõpetas Tallinnas erakooli ja 1883. aastal gümnaasiumi. Aasta hiljem astus Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1888. aastal. 1889. aastast oli Tallinna alamkohtu sekretär ja 1890–1894 kohtuameti kandidaat Tallinna Ringkonnakohtus. Tegutses kuni 1914. aastani Novgorodi ja Pihkva kubermangus kohtu-uurijana. Oli aastatel 1914–1917 Peterburi kohtupalati liige, 1918–1920 statistikabüroo ametnik Peterburis ja 1920–1921 Peterburi kohtu-uurijate tegevuse juhataja. 1921. aastal naasis Eestisse, kus teenis Riigi Statistika Keskbüroos. 1923. aastal määrati Rakvere-Paide rahukogu abiesimeheks ja mõned kuud hiljem riigikohtunikuks. 1935. aasta 1. juulist vabastas riigivanem ta kõrge vanuse tõttu ametist. 1939. aastal asus ümber Saksamaale. "Riigikohtunik H. Jucum 70-aastane". Päevaleht, 23. aprill 1935 "Riigikohtunik H. Jucum wanaduspuhkusel". Päewaleht nr 184, 6. juuli 1935 "Riigikohtunik H. Jucumi lahkumine kohtu tööst". Postimees, 6. juuli1935 Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Hulkrakne organism

Hulkrakne organism on organism, mis koosneb kahest või enamast rakust, mis on funktsionaalselt diferentseerunud. Hulkraksed organismid on kõik loomad, maismaataimed ja enamik seeni. Üherakuline organism
Puupuhkpillid

Puupuhkpillid ehk puupillid on puhkpillid ehk aerofonid, mille algseks ajalooliseks valmistamise materjaliks on puit. Tänapäeval kasutatakse puupillide ehitamisel lisaks puidule ka metalli, elevandiluud ning tehismaterjale. Ehituslikult kujutab puupill endast aukudega toru. Auke sõrmede või klappidega avades ja sulgedes saab muuta helikõrgust. Klarnetil on ühekordne, oboel ja fagotil aga kahekordne lesthuulik. Flöödil on aukhuulik. Klassikalise sümfooniaorkestri koosseisu kuuluvad flööt (flauto), oboe (oboe), klarnet (clarinetto) ja fagott (fagotto). Sümfooniaorkestri puupillide seas mängib kõige kõrgemalt flöödi väikeveli - pikoloflööt, madalamalt fagotipapa - kontrafagott. Nõnda on puupillide diapasoon väga lai ja katab näiteks peaaegu kogu klaveri klaviatuuril. Termin 'puupillid' iseloomustab pigem kõlavärvi, mis on omamoodi 'looduslik' sume ning liidab ja pehmendab orkestris särisevaid vaskpille ja tihedakõlalisi kellpille. Muusikainstrumentide alfabeetiline loend Muusikainstrumentide süstemaatiline loend Puhkpillid Puhkpillide loend Vaskpuhkpillid
Kristlik metal

Kristlik metal on kristliku kalduvusega heavy metal'i alamstiil. Üks esimesi kristliku metal'i bände on Stryper. Tuntumad ansamblid on veel Tourniquet, Mortification ja Demon Hunter. White metal
Collins Kids

Collins Kids on rockabilly-ansambel, milles kitarri mängib Larry Collins (sündinud 4. oktoobril 1944 Tahlequahs Oklahoma osariigis) ja laulab tema vanem õde Lorrie Collins (sündinud 7. mail 1942 Tulsas Oklahoma osariigis). Vend ja õde hakkasid koos esinema juba siis, kui Larry (õieti Lawrence) oli 10-aastane ja Lorrie (õieti Lawrencine) 12-aastane. 1954. aastal osalesid nad telesaate "Town Hall Party" talendikonkursil, misjärel hakkasid esinema saate "Town Hall Party" igas osas. Larry võlus publikut oma ülienergilise lavaliikumise ja soolodega oma kahekaelalisel kitarril, Lorrie aga oma hääle ja seksapiilsusega. 1955. aastal allkirjastasid nad lepingu Columbia Recordsiga. Siiski ei õnnestunud neil edetabelitesse tõusta. Collins Kids esines muudeski telesaadetes, sealhulgas "The Ed Sullivan Show", "The Steve Allen Show" ja "Grand Ole Opry", ning käis regulaarselt turneedel. Saatest "Town Hall Party" jäi Lorrie silma tolleaegsele noorteiidolile Ricky Nelsonile ning peagi sai temast Ricky esimene tüdruk. 1959. aastal abiellus ta aga Johnny Cashi mänedžeri Stu Carnalliga, mistõttu esinemised jäid pooleli. 1961. aastal jätkas Collins Kids salvestusi ja turneesid, kuid Lorriel sündis esimene laps ja 1962. aastal lõpetas ansambel tegevuse. Lorrie jäi pereelu elama, Larry saavutas edu laulude kirjutamisega. 1993. aastal tuli Collins Kids kokku Hemsby Rockabilly festivaliks Inglismaal ning esineb siiani koos.
Studio 60 on the Sunset Strip

"Studio 60 on the Sunset Strip" on USA telesari, mida toodeti 2006.–2007. aastal 22 jagu. Sarja tegevus toimub väljamõeldud meelelahutussaates "Studio 60 on the Sunset Strip" (lühendatult "Studio 60") kulisside taga. Sarja looja on populaarse draamasarja "Presidendi meeskond" autor Aaron Sorkin ja produtsent Thomas Schlamme. Sarja peategelased on "Studio 60" peastsenarist Matt Albie (Matthew Perry) ja produtsent Danny Tripp (Bradley Whitford). Suurte tootmiskulude ja väikese vaatajaskonna tõttu otsustas telestuudio NBC sarja tootmise juba pärast ühte hooaega lõpetada. Matt Albie (Matthew Perry) – peastsenarist Danny Tripp (Bradley Whitford) – produtsent, Matt Albie kauaaegne sõber Jordan McDeere (Amanda Peet) – telestuudio NBS president Harriet Hayes (Sarah Paulson) – andekas koomik, Matt Albie endine tüdruksõber Tom Jeter (Nate Corddry) – koomik Simon Stiles (D. L. Hughley) – koomik Jack Rudolph (Steven Weber) – telestuudio NBS tegevdirektor Cal Shanley (Timothy Busfield) – tehniline direktor Felicity Huffman mängis iseennast sarja avaosas. Mark Wahlbergi mainiti osas "The Cold Open". Rob Reiner mängis iseennast osas "The Focus Group". Lauren Graham kehastas iseennast osades "The Long Lead Story" ja "The Wrap Party". Jessica Simpsonit mainiti osas "The Option Period", Howie Mandel mängis iseennast osas "B-12". Masi Oka mängis iseennast osas "The Harriet Dinner". Peyton Manningi nimi oli kirjas saatejuhitahvlil osas "The Friday Night Slaughter". Jennifer Love Hewittit mainiti osas "The Friday Night Slaughter", Renée Zellwegerit mainiti osas "4 A.M. Miracle." Allison Janney mängis iseennast osas "The Disaster Show", Kuldgloobus 2007 – parim telesarja, minisarja või telefilmi naiskõrvalosatäitja – Sarah Paulson Satellite Awards 2006 – silmapaistev draamasarja meesnäitleja – Matthew Perry 2006 – silmapaistev draamasarja meesnäitleja – Bradley Whitford 2006 – silmapaistev draamasarja naisnäitleja – Amanda Peet 2006 – silmapaistev draamasarja naisnäitleja – Sarah Paulson Writers Guild of America 2007 – parim uus saade 2007 – parim draamasarja osa – "Pilootosa", autor Aaron Sorkin Studio 60 on the Sunset Strip andmekogus IMDb (inglise)
Inglissarv

Inglissarv (itaalia keeles corno inglese) ehk altoboe on oboest suurem ja madalama ulatusega pill. Ka inglissarve tämber on nasaalse värvinguga ja ekspressiivne. Kõlalehtri ots meenutab pirni kuju. Pilli valmistatakse tavaliselt eebenipuust. Eesti tuntumad oboemängijad on Kalev Kuljus ja Nils Rõõmussaar.
Jää

Jää on vesi tahkes agregaatolekus. Jääl on palju vorme. Madalatel rõhkudel on stabiilne jää I. Jää I on heksagonaalse kristallstruktuuriga ja seetõttu kaksikmurdev. Ta moodustab kergesti nõeljaid kristalle. Jää I on hõredam kui vesi samadel rõhkudel. Madalatel rõhkudel ja sulamistemperatuuri lähedal on jää tihedus 917 kg/m3. Seetõttu alaneb jää I sulamistemperatuur rõhu tõusmisega: kolmikpunktis (4,6 mm Hg) on sulamistemperatuur 0,0076 Celsiuse kraadi, 760 mmHg juures definitsiooni järgi 0, kõrgematel rõhkudel alla 0. Jää I on sulamistemperatuuril stabiilne rõhuni 2175 atmosfääri. Kõrgematel rõhkudel tekivad muud jää modifikatsioonid, mis on veest tihedamad ja mille sulamistemperatuur seetõttu kasvab koos rõhuga. Jää on sulamistemperatuuri lähedal pehme ja kaldub plastselt deformeeruma. Madalamatel temperatuuridel on jää kõvem. Normaalrõhul (1 atmosfäär) tekib puhtast veest jää, kui temperatuur langeb alla 0 °C ja jää sulab, kui temperatuur tõuseb sellest kõrgemale. Enamiku ainete tihedus sulamisel väheneb. Sulamisel ained enamasti paisuvad (muutuvad hõredamaks), tahkumisel aga tõmbuvad kokku. Vesi on üks väheseid erandlikke aineid, mis tahkumisel (jäätumisel) paisub. Ka see vee eriline omadus on tingitud molekulidevahelistest vesiniksidemetest. Vee jahutamisel vee tihedus üldiselt kasvab, sest madalamal temperatuuril seosutvad vee molekulid tugevamini üksteisega (tekib rohkem vesiniksidemeid). Kõige suurem on vee tiheduse 4 °C juures. Temperatuuri edasisel alanemisel hakkab aga vee tihedus mõnevõrra vähenema ja jäätumisel muutub juba märgatavalt väiksemaks. Põhjuseks on see, et jäätumisel seostuvad mitte ainult mõned, vaid juba kõik vee molekulid üksteisega vesiniksidemete abil - iga vee molekul seostub 4 naabermolekuliga, need omakorda 4 naabermolekuliga jne. Jääs tekib vee molekulidest korrapärane struktuur, mis on suhteliselt hõre.  Pikemalt artiklis Merejää Merejää tekib madalamal temperatuuril kui 0 °C, sest peale vee on meres ka palju soolasid. Fossiilne jää Jääaeg Jäähotell Jääkate Jääkelder Jääkilp Jääkoobas Jääkoorik Jääkosk Jääkriim Jääkulutus Jääkünd Jäämaja Jäämägi Jäämüts Jääpaisjärv Jääpuursüdamik Jääsammas Jääsein Jäätee Jäätee (jook) Jäävaheaeg Jäävöönd Lumi Põhjajää Rüsijää Jää teke vaadatuna Keri majakast veebikaameraga vaadatuna
Keskkond

Keskkond ehk miljöö (inglise environment, saksa Umgebung, Umwelt) on asjade, tingimuste ja suhete süsteem. Keskkond võib hõlmata kogu maailma selle mitmekesisuses, kuid keskkond võib olla ka näiteks looduslik (ökoloogiline, bioloogiline), majanduslik, sotsiaalne, kultuuriline, tehnoloogiline vms.  Pikemalt artiklis Keskkond (ökoloogia)  Pikemalt artiklis Sotsiaalne keskkond Sotsiaalne keskkond hõlmab suhteid muude (majandusega kaudselt või mitte seotud) ühiskonna allsüsteemide ehk institutsioonidega nagu kultuur, õigus, poliitika, kirik. Majanduslik keskkond on sotsiaalse keskkonna osa.  Pikemalt artiklis Majanduslik keskkond Majanduslik keskkond väljendub seostes regiooni-, riigi- ja maailmamajandusega.  Pikemalt artiklis Tehnoloogiline keskkond Tehnoloogiline keskkond hõlmab inimese poolt ümber kujundatud loodust ehk tehismaailma – tehnoloogiat ja tehnikat. agressiivne keskkond keskkonnaajalugu makrokeskkond mikrokeskkond omailm
‘Ar‘ar (täpsustus)

‘Ar‘ar on mitme asula nimi: ‘Ar‘ar Saudi Araabia Al-Ḩudūd ash-Shamālīyah' provintsis; koordinaatidega 30° 59' 06" N, 41° 01' 14" E ‘Ar‘ar Saudi Araabias koordinaatidega 18° 37′ N, 42° 15′ E ‘Ar‘ar Jeemenis koordinaatidega 13° 53′ N, 44° 50′ E ‘Ar‘ar Jeemenis koordinaatidega 14° 40′ N, 47° 12′ E Arar
‘Ar‘ar

‘Ar‘ar on linn Saudi Araabias, Al-Ḩudūd ash-Shamālīyah' provintsi keskus. Asub Iraagi piiri lähedal. ‘Ar‘ar on põllumajandusliku piirkonna keskus. Linna läbivad paljud Iraagist Mekasse suunduvad palverändurid. ‘Ar‘arist läheb maantee Bagdadi (piiripunkt oli suletud 1990–2002 ja 2003–2004) ja linna läbib Ad-Dammāmist Al-Qurayyāti viiv maantee. ‘Ar‘aris asub lennuväli. 25. detsembril 1986 kukkus linna lähedal alla Iraagi lennuk, mille olid kaaperdanud terroristid.
Sarah Paulson

Sarah Catharine Paulson (sündinud 17. detsembril 1974 Tampas Florida osariigis) on USA filminäitleja, kes on olnud nomineeritud Kuldgloobusele. Tema tuntumad rollid on Elisa Cronkite telesarjas "Jack & Jill" ja Harriet Hayes seriaalis "Studio 60 on the Sunset Strip" "Studio 60 on the Sunset Strip" .... (Harriet Hayes, 2006-2007) "Deadwood" (Miss Isringhausen, 6 jagu, 2005) "Nip/Tuck" (Agatha Ripp, 1 jagu, 2004) "Jack & Jill" (Elisa Cronkite, 19 jagu, 1999–2001) Sarah Paulson andmekogus IMDb (inglise)
Aaron Sorkin

Aaron Benjamin Sorkin (sündinud 9. juunil 1961 New Yorgis) on USA stsenarist, filmiprodutsent ja näitekirjanik. Ta lõpetas 1983 Syracuse'i ülikooli bakalaureusekraadiga muusikalinäitleja erialal. Kuid näitlejana sai ta tööd üksnes aeg-ajalt ja pisirollides. Seejärel avastas ta näidendite kirjutamise ja need osutusid menukateks. Tema näidend "A Few Good Men" lavastati Broadwayl 1989. aastal ja David Brown ostis selle filmimise õigused veel enne esilinastust. Seejärel palgati ta seda näidendit filmistsenaariumiks kirjutama. Samanimeline film valmis 1992. Ta on telesarjade "Sports Night" (1998–2000), "Presidendi meeskond" (1999–2006) ja "Studio 60 on the Sunset Strip" looja, stsenarist ja produtsent. Ta kirjutas stsenaariumi filmidele "Malice" (1993) ja "Sotsiaalvõrgustik" (2010). Sorkin kirjutab sageli poliitilistel teemadel. Ta kasutab filmides ja telesarjades suhteliselt sageli võtet, kus tegelased jalutavad ja samal ajal vestlevad: see tekitab mulje, et sündmustik areneb. Sorkin hakkas 1987 tarvitama marihuaanat ja kokaiini. 1995 läks ta oma pruudi Julia Binghami soovil ravile. 1996 nad abiellusid. 2000 sündis neil tütar Roxy. 2001. aasta veebruaris sai ta Tõusva fööniksi auhinna, mis antakse väljapaistvatele inimestele, kes on edukalt vabanenud sõltuvusainetest. Kuid juba 15. aprillil 2001 peeti ta Californias asuvas Burbanki lennujaamas kinni, kui turvavärava metallidetektoriga leiti tema pagasist kokaiini suitsetamiseks mõeldud metallist piip. Lisaks leiti tema pagasist hallutsinogeenseid seeni, marihuaanat ja kokaiini. Ta pidi tagasi ravile minema. Sorkini ülemäärane töötamine ja narkomaania mõjusid halvasti tema abielule, mis lõppes 2005 lahutusega. Sorkin toetab Demokraatlikku Parteid. Aastail 1999–2007 tegi ta sageli selle erakonna kampaaniate heaks suuri annetusi. Oscar 2011. aastal parima mugandatud stsenaariumi kategoorias filmi "Sotsiaalvõrgustik" eest Briti Akadeemia auhind 2011. aasta parim mugandatud stsenaarium "Sotsiaalvõrgustik" Chicago Filmikriitikute Ühenduse auhind 2010. aasta parim mugandatud stsenaarium "Sotsiaalvõrgustik" Kuldgloobus 2011. aastal parima filmistsenaariumi kategoorias filmi "Sotsiaalvõrgustik" eest Los Angelese Filmikriitikute Ühenduse auhind 2010. aasta parim mugandatud stsenaarium "Sotsiaalvõrgustik" Samuti on Aaron Sorkin aastatel 2000–2003 võitnud telesarja "Presidendi meeskond" eest mitu Emmy auhinda. Aaron Sorkin andmekogus IMDb (inglise)
Anaximandros

Anaximandros (umbes 610 eKr – umbes 546 eKr) oli vanakreeka filosoof Mileetose koolkonnast, Thalese õpilane. Ta arvas, et meie maailm on vaid üks paljudest teistest, mis algavad, koosnevad ja lõppevad millestki, mida ta nimetas "määramatuseks" (apeiron). Ta oli esimese teadaoleva maailmakaardi koostaja. R. Laurenti. Introduzione a Talete Anassimandro Anassimene, Roma-Bari 1971, 2. trükk 1986, lk 87–167.
Aed

Piirdeaia kohta vaata tara; teiste tähenduse kohta vaata Aed (täpsustus) Aed on inimese piiritletud ja aianduslikult kasutatav maa-ala ja sellel kujundatud elukeskkond koos selle elustikuga. Väikest aeda võidakse nimetada aedikuks. Taimede kasvatamiseks ja tavaliselt näitamiseks mõeldud aeda nimetatakse botaanikaaiaks. Mõned aiad on loodud üksnes seal kasvatatavate taimede ja sinna loodud maastiku ilu pärast, mõnes aias kasvatatakse taimi ka toiduks, vahel segamini ilutaimedega. Kindlat tunnust, mille abil eristada aeda aiandist või istandusest, ei ole, kuid aiad on väiksemad, kasutavad tööjõumahukamaid meetodeid ja nende eesmärk on pigem hobi kui taimede müügiks kasvatamine. Inimest, kelle tööks on aia eest hoolitsemine, nimetatakse aednikuks, ehkki aednik võib töötada ka väljaspool aeda, näiteks pargis, teepervel või mõnes muus avalikus kohas, seevastu aiad ei ole sageli avalikud kohad. Aedade kujundamisega tegeleb maastikuarhitekt. Õhtumaises kirjanduses on tuntumaid ajaloolisi aedu Eedeni aed ja Semiramise rippaiad. Aegade jooksul on välja kujunenud mitmeid iseloomulike tunnustega aiakujundus stiile: Araabia aed Hiina aed Hollandi aed Inglise aed Islami aed Jaapani aed Prantsuse aed Pärsia aed Kasvuhoone Katuseaed Kiviaed Lilled Loodusaed Park Peenar Puuviljaaed Rippaed Sump Suveaed Sõlmaed Talveaed
Meleski

Meleski on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas, mõne kilomeetri kaugusel Võrtsjärve rannast. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas. 1792. asutas AS Amelung & Co Meleskisse klaasimanufaktuuri, mida tuntakse kui Eesti pikima ajalooga klaasivabrikut. Meleski klaasivabrik oli 19. sajandil konkurentsitult Baltikumi suurim ja terves Vene impeeriumis oli vaid üks klaasivabrik (Rjazani), mis konkureeris Meleskiga suurima Vene klaasitehase tiitlile. Meleski klaasivabriku omanikeks on olnud ka Võisiku mõisahärrad, kelle hulka kuulus ka Jaan Krossi poolt kuulsaks kirjutatud Keisri Hull (Timotheus Eberhard von Bock). 1920. aastatel tegutses Meleskis Kunstkäsitöökool. Meleski klaasivabrikust kasvasid välja sellised Eesti klaasitööstused nagu Johannes Lorupi klaasitööstus (hiljem Tarbeklaas), Skankristall ja Glasstone. Viimati sulatati ja puhuti Meleskis klaasi 2005. aastal. Meleski klaasivabriku 1866. aastal rajatud peahoone on suhteliselt hästi säilinud ja seda on asutud korrastama. Klaasivabriku hoonetesse rajatakse kultuurikeskus Meleski kultuurivabrik. Meleskis asub Eesti suurim eraomanduses olev klaasimuuseum, mida külastab aastas tuhandeid turiste. Meleski raba Meleski oja Siimusaar (voor) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Meleski koduleht
London (täpsustus)

London on paljude asulate nimi: London on Suurbritannia pealinn. London on linn Kanadas Ontario provintsis. London on asula Kiritimati saarel Kiribatis. London on linn USA-s Kentucky osariigis. London on asula USA-s Texase osariigis. ... London on Belgradi naabruskond. London on olnud mitme tuntud isiku nimi: Jack London, ameerika kirjanik (1876–1916) Jack London, Suurbritannia sprinter (1905–1966) London on hotell Tartus.
Svaasimaa riigipeade loend

Svaasimaa riigipeade loend loetleb Svaasimaa riigipead alates riigi iseseisvumisest. http://web.archive.org/web/20030116190158/http://www.uq.net.au/~zzhsoszy/states/southafrica/swaziland.html
Ohepalu

Ohepalu on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas. 1977. aastal liideti Ohepalu külaga Angapere. Küla piiresse jääb idapoolne osa Ohepalu soost, kus asub ka Ohepalu järv (Ohepalu Suurjärv) ning arvukalt rabalaukaid. Sood kaitstakse Ohepalu looduskaitseala koosseisus. Külas tegutseb Õnnela külalistemaja ning seal asub ka Linnumäe loodustalu. Linnumäe loodustalu Õnnela külalistemaja Ohepalu soo idaosa Ujujad Ohepalu rabalaukas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Angapere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pariisi

Pariisi on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Pariisi asub Rakverest 14 km edelas ja Tapalt 10 km idas. Lähim küla on Kiku loodes. Muudest kohtadest jäävad kirdesse Valgma, itta Ristmetsa, kagusse Tütarjärv, lõunasse Metspere, edelasse Aruküla ja läände Nõmme. Pariisi tekkis 19. sajandi keskel või 1870. aastatel Kadrina kihelkonnas asuva Jõepere mõisa saunakülana. Rahvapärimuse kohaselt veeti sinna kokku varem Aruküla ja Kiku talude juures olnud saunad. Sajandivahetuseks oli neid juba 36 ja nende omanikud olid enamasti käsitöölised. Esialgu oli Pariisi Aruküla osa. Aruküla nime on esmakordselt mainitud 1796. aastal  kujul Arrokül. Kuid peatselt Pariisi iseseisvus ja 1977 liideti Aruküla ja Metspere hoopis Pariisiga. Metsperet on mainitud esmakordselt külana alles 1922. aastal. Küla oli kuni 2005. aastani Saksi valla koosseisus. Kõik krundid ümbritseti roigasaedadega, nii et tekkis tänavate võrk. Tänavaid kutsuti uulitsateks. Saksi mõisnik olevat öelnud, et seal on tänavad nagu Pariisis, ja andnud niimoodi külale nime. Teise legendi järgi olevat sealt pärit soldat 1812. aasta isamaasõja ajal Pariisis käinud ja sealt nime kaasa toonud. Pariisi asub Neeruti maastikukaitsealal, mida iseloomustavad mägised jääajast säilinud pinnavormid – künkad, kuusemetsaga kaetud seljakud, teravaharjalised oosid, lavaoosid ja voored. Piirkonnas leidub matkaradu ja talviseid suusaradu. Pariisi külas tegutseb Pariisi puhkeküla. Puhkeküla ümbruses saab teha sporti ja käia matkamas. Seal asuvad matkarajad, palliplatsid ja disc golfi park. Samuti on seal võimalus ka ratsutada. Puhkemaja pakub majutust ja toitlustust, seal on ka õppeklass, kus on võimalus läbi viia koolitusi. Aastatel 1971 kuni 1987 oli Pariisi küla nüüdseks kadunud spordiala, Tamsalu-Neeruti võistkondliku suusamaratoni stardi- ja finišipaik. Tänapäeval läheb Tamsalu-Neeruti suusamaratoni tava edasi individuaalse suusamaratonina. Talvisel ajal saab Neeruti maastikukaitseala suusaradadel endiselt suusatada. Eri pikkusega suusarajad kulgevad mööda Neeruti kaitseala mägesid (Ristamägi, Nuuskaugumägi, Ämmamägi, Ussimägi, Mustakatkumägi). Kuigi nõukogude ajal suri Pariisi küla peaaegu täielikult välja, elas 2011. aasta rahvaloenduse järgi külas 24 elanikku. Koole pole tänapäeval Pariisi külas enam ühtegi, lähim kool on Kadrina Keskkool. Tänase päevani on elamuna kasutusel vana koolimaja, mis ehitati talumeeste rahade eest 1910. aastal. Pariisi küla on tuntuks saanud Raimond Kaugveri romaanist "Pariisi lõbusad naised". Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, kaardid 5 ja 14 Eesti kohanimeraamat, lk. 464 Kruus, Heiko (veebruar 2002). Ajakiri Loodus. "Avasta Eestimaad: Neeruti mägedes jõuab otsaga Pariisi". www.ohtuleht.ee. Vaadatud 9. mail 2024. "Pariisi puhkeküla". Pariisi puhkeküla. Vaadatud 9. mail 2024. "Mis oleks, kui koliks... Pariisi?". Kodu. 1. aprill 2017. Vaadatud 9. mail 2024. "PARIISI LÕBUSAD NAISED | Pegasus". pegasus.ee. Vaadatud 9. mail 2024.
Põima

Põima on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Põima on Ridaküla tütarküla. Põimal hakati piima tootma ja töötlema juba 20. sajandi alguses, kui 1912. aastal hakkas Põima külast peremees Juhan Terts ehitama Kadrinasse uut piimatööstuse hoonet. 1910. aastast tegutses ka Valgejõe Piimaühing, mis kandis algselt Põima nime. 1930. aastail, kui piimatööstuse tegevus oli laienenud Tapani ja Piimaühingusse oli koondunud umbes 240 piimatootjat, omandas Põima piimaühing 1936. aastal Tapale ehituskrundi, kuhu ehitati moodne kahekorruseline meiereihoone. Põimal asus kuni 1957. aastani Põima külanõukogu keskus, mil see viidi Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadluse alusel Pakitu külla. 1977. aastal liideti Põima külaga Kääbaste küla.  Pikemalt artiklis Põima sõjaväelinnak Põimal asus Nõukogude armee Eestis asuvate NSV Liidu õhukaitsevägede Põima rtb (s/o 12540) ja 656. Tapa hävituslennuväepolgu (s/o 31522) komandopunkt, hävituslennuväe suunamispunkt (12540-A) ning 2311. raadiotehniline pataljoni (s/o 12540) kasarmu- ja elamislinnak. Põimal asus Euroopa Liidu hollandlasest põllumajandusnõuniku, Allard Andela ja Wim Joosteni Põima Farm OÜ karjakasvatusfarm, mille loomad 2007. aastal omanike tegevusetuse tagajärjel nälgisid ning mille omandas riigivanem Jaan Tõnissoni lähim sugulane Eestis Hilja Valk. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tammik, Richard (2005). Kadrina kihelkond läbi aegade. Lk 79. "PIIMANDUSEST KADRINA KANDIS". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2014. Vaadatud 29. juulil 2010. "Eesti ajakirjanduse analüütiline bibliograafia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. oktoober 2014. Vaadatud 29. juulil 2010. Marja Kallasmaa: artikkel "Põima" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Komandopunkti ja hävituslennuväe suunamispunkti kaart Wikimapias raadiotehnilise pataljoni (s/o 12540) kasarmu- ja elamislinnaku kaart Wikimapias Põllumajandusnõunik näljutab oma farmis 260 looma, SL Õhtuleht, 27.02.2007 Põima farmi omanikud pole nõus nälgivatest veistest loobuma, err.ee, 02.03.2007 Mis ikkagi juhtus Põima farmis?[alaline kõdulink], Maaleht, 14.03.2007 Skandaalse Põima farmi noorloomad ostnud 64aastane Hilja Valk[alaline kõdulink], Maaleht, 12.04.2007 Põima lüpsilehmad ostis Väätsa Agro[alaline kõdulink], Maaleht, 29.03.2007 Põima-Tapa linnalahing
Ridaküla (Kadrina)

Ridaküla on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Ridaküla on Põima tütarküla, mis kannab Ridaküla nime alates 1977. aastast. Nimi lähtub küla tüübist. Ridakülaga on 1977. aastal liidetud Koplimetsa, Tõrma ja Vanamõisa. Koplimetsa hilisemat, edelapoolset osa nimetati Uudekülaks, mis on tänapäevaks hääbunud. Külas tegutsevad piimakarjakasvatajate Jüri ja Ene Milvaste Kiigemäe talu ning eesti tumedapealise lamba kasvataja Aleksandr Apolinsky. Töötab suur päikeseelektrijaam võimsusega üle 400 kW. Külas asub Kadrina valla raamatukogu laenutuspunkt. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Richard Tammik (2005). Kadrina kihelkond läbi aegade. Lk 79.