laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sireti jõgi

Siret (rumeenia keeles; ukraina keeles Серет) on Doonau lisajõgi. Jõgi on 706 km pikk, millest esimesed 110 km on Ukrainas ja ülejäänud 596 km Rumeenias. Tema valgla pindala on 44 835 km², millest põhiosa asub Rumeenias ja põhjaots ulatub ka Ukrainasse. Siret algab Ukrainast Tšernovtsõ oblastist Bukoviinast Ida-Karpaatidest. Tema lähtest kümmekonna kilomeetri kaugusele edelasse jääb 1366 m kõrgune Osseredoki mägi. Ta voolab ida suunas läbi Beregometi ja Storožinetsi. Seal pöördub ta kagusse ja voolab läbi Glõboka, kus jõe ületab Tšernovtsõ–Suceava raudtee. Seejärel ületab jõgi Ukraina-Rumeenia piiri. Rumeenias jääb Sireti vasakule kaldale Moldova piirkond, aga vasakule kaldale Ida-Karpaadid, sealhulgas Stănișoara ja Tarcău mäed. Siret voolab algul Botoșani ja Suceava maakonna piiril. Peaaegu piiril voolab ta läbi Sireti linna. Allavoolu jõuab ta Iași maakonda, kus voolab läbi Pascani. Enne Iași maakonna piiri suubub Siretisse paremalt Suceava jõgi. Seejärel jõuab Siret Neamți maakonda, kus jõe paremale kaldale jääb Romani linn. Romanis suubub Siretisse Moldova jõgi. Siis jõuab Siret Bacău maakonda ja voolab ka läbi selle keskuse Bacău, kus temasse suubub paremalt Bistrița jõgi. Lühikest aega voolab Siret Vrancea maakonnas, kus läbib Adjudi linna. Selle lähedal suubub temasse Trotuși jõgi. Üsna pikalt voolab Siret Vrancea ja Galați maakonna piiril. Sel ajal suubub temasse vasakult Bărladi jõgi ja paremalt Putna. Lõpuks voolab ta Galați ja Brăila maakonna piiril kuni Galațini, kus suubub Doonausse. Sireti allikas on 1238 m kõrgusel merepinnast. Tema suue on 5 m kõrgusel merepinnast. Seetõttu on tema langus 1233 m. Sireti vooluhulk suudmes on 230 m³/s. Sireti jõeorg on oluline liiklustee. Alates Suceava ja Botoșani vahelisest joonest kuni suudmeni kulgeb jõe kaldal raudtee, alates Romanist kuni suudmeni ka maantee. Maantee kulgeb Sireti orus ka alates tema lähtest kuni Storožinetsini. Suur maailma atlas, lk. 65, 70  Sireti jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Põllu (perekonnanimi)

Põllu on eesti perekonnanimi, Eesti perekonnanimede hulgas 376. kohal (Eesti kõige levinumad perekonnanimed) Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 342 inimest perekonnanimega Põllu. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Põllu 336 inimesel (165 mehel ja 171 naisel). Kaljo Põllu, Eesti kunstnik Piret Põllu, Eesti parim noor lilleseadja 2007. aastal Kätrin Põllu, sotsiaalhoolekande spetsialist Kuressaares Andres Põllu, saatejuht Kuma raadios Ivar Põllu, Genialistide Klubi juht Tartus Sirje Põllu, Neeme Algkooli muusikaõpetaja https://www.eesti.ee/portaal/rrteenus.nimede_stat[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. september 2019. Vaadatud 29. juunil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Delonte West

Delonte Maurice West (sündinud 26. juuli 1983 Washingtonis) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku kaheksa hooaega. Pärast keskkooli lõpetamist mängis West Saint Josephi ülikooli meeskonnas, kus saavutas keskmisteks näitajateks 18 punkti ja 4,7 resultatiivset söötu mängus. West värvati 2004. aasta NBA draft'ist 24. valikuna Boston Celticsisse. Esimesel hooajal võitles West vigastustega ja mängis ainult 39 mängu, milles viskas keskmiselt 4,3 punkti ja andis 1,4 resultatiivset söötu. 2005/06. hooajal viskas West keskmiselt 11,8 punkti, andis 4,6 resultatiivset söötu ja võttis 4,1 lauapalli mängus. 28. juunil 2007 vahetati West koos Jeff Greeni ja Wally Szczerbiakiga Seattle SuperSonicsisse. Vastu sai Boston Celtics Ray Alleni ja Glen Davise. 21. veebruaril 2008 oli West osaline kolme meeskonna vahetustehingus, mis saatis Westi, Ben Wallace'i, Joe Smithi ja Wally Szczerbiaki Cleveland Cavaliersi meeskonda. Cavaliersi eest kaks ja pool aastat mänginud West tõi selle ajaga keskmiselt 10,3 punkti, 3,1 lauapalli ja 3,6 tulemuslikku söötu mängus. Pärast seda veel ühe hooaja esimeses koduklubis Celticsis (2010/11) ja ühe Dallas Mavericksis (2011/12) mänginud West jätkas seejärel karjääri NBA tütarliigas. Delonte West – NBA.com Delonte West – Basketball-Reference.com
Loovisik

Loovisik on üldmõistes isik, kelle tegevuse tulemus on looming. Loovisikute ja loomeliitude seaduse tähenduses autoriõiguse seaduse mõistes on loovisik autor või esitaja, kes tegutseb kujutava või rakenduskunsti, lavakujunduse, audiovisuaalse kunsti, lavakunsti, kirjanduse, muusika või arhitektuuri alal. Loovisikute ja loomeliitude seadus, pg.2 lg.1
Eesti Leegion

Eesti Leegion võib tähendada mitmeid eestlaste väeosi: Eesti SS-leegion, Teise maailmasõja ajal Saksa Riigi Relva-SS koosseisus moodustatud väeosa Eesti Leegion (Esimene maailmasõda), Esimese maailmasõja ajal Põhja-Venemaal Antanteriikide vägede dislotseerumispiirkonnas Prantsuse ekspeditsioonikorpuse juures moodustatud eesti sõjaväelaste väeosa
Lõunapassaathoovus

Lõunapassaathoovus on mitme hoovuse nimi. Lõunapassaathoovus on soe hoovus Atlandi ookeanis, mis hoovab Aafrikast Lõuna-Ameerika suunas kagupassatide mõjul ja hargneb Brasiilia ja Guajaana hoovuseks. Lõunapassaathoovus on soe hoovus India ookeanis, mis hoovab Austraaliast Aafrika suunas kagupassatide mõjul ja hargneb Madagaskari ja Mosambiigi hoovuseks ning Ekvatoriaalseks vastuhoovuseks. Lõunapassaathoovus on soe hoovus Vaikse ookeanis, mis hoovab Lõuna-Ameerikast Austraalia suunas kagupassatide mõjul ja hargneb Ida-Austraalia hoovuseks ja Ekvatoriaalseks vastuhoovuseks. Ekvatoriaalne vastuhoovus Põhjapassaathoovus
Sturmscharführer

Sturmscharführer oli Relva-SS-i (Waffen-SS) viies allohvitseri auaste, mis vastas Stabsfeldwebel'i auastmele Wehrmachtis. Eesti kaitseväes vastab see staabiveebli auastmele.
Hauptscharführer

Hauptscharführer oli Relva-SS-i (Waffen-SS) neljas allohvitseri auaste, mis vastas Oberfeldwebel'i auastmele Wehrmachtis. SS-i ohvitseride koolides vastas Hauptscharführer'i auastmele Standartenoberjunker'i auaste, mida rindeväosades ei kasutatud. Eesti kaitseväes vastab see vanemveebli auastmele.
Oberscharführer

Oberscharführer oli Relva-SS-i (Waffen-SS) ja Allgemeine-SS-i kolmas allohvitseri auaste, mis vastas Truppführer'i auastmele Sturmabteilungis (SA), Feldwebel'i auastmele Wehrmachtis või Polizei-Meister'i auastmele Saksa politseis. Eesti kaitseväes vastab see veebli auastmele.
Scharführer

Scharführer oli Relva-SS-i (Waffen-SS) ja Allgemeine-SS-i teine allohvitseri auaste, mis vastas Oberscharführer'i auastmele Sturmabteilungis (SA), Unterfeldwebel'i auastmele Wehrmachtis või Polizei-Hauptwachtmeister'i auastmele Saksa politseis. SS-i ohvitseride koolides vastas Scharführer'i auastmele Standartenjunker'i auaste, mida rindeväeosades ei kasutatud. Eesti Kaitseväes vastab see seersandi auastmele.
Unterscharführer

Unterscharführer oli Relva-SS-i ja Allgemeine-SS-i esimene allohvitseri auaste, mis vastas Scharführer'i auastmele Sturmabteilungis (SA), Unteroffizier'i auastmele Wehrmachtis või Polizei-Zugwachtmeister'i auastmele Saksa politseis. SS-i ohvitseride koolides vastas Unterscharführer'i auastmele Junker'i auaste, mida rindeväeosades ei kasutatud. Eesti kaitseväes vastab see nooremseersandi auastmele.
Rottenführer

Rottenführer oli Relva-SS-i, Allgemeine-SS-i ja Sturmabteilungi (SA) auaste, mis vastas Obergefreiter'i auastmele Wehrmachtis või Polizei-Wachtmeister'i auastmele Saksa politseis. Eesti kaitsejõudude auastmetes vaste puudub.
Traakia meri

Traakia meri (kreeka Θρακικό Πέλαγος (Thrakikó Pélagos)) on Egeuse mere põhjaosa, Küklaadidest põhjas. On seotud Dardanellidega. Vesi seal magedam, kui mujal Vahemeres.
Vööthüään

Vööthüään (Hyaena hyaena; eesti keeles ka tava-vööthüään) on hallikaspruun mustade vöötidega loomaliik hüäänlaste sugukonnast. Vööthüään on levinud Aafrika põhjaosas, Lähis-Idas ja Hindustani poolsaarel. Kunagi on vööthüäänid elanud ka Euroopas, kuid sealt on nad välja surnud. Aeg-ajalt võib neid näha Türgis Anatoolias. Võib eristada viit alamliiki: Hyaena hyaena syriaca Lähis-Idas Hyaena hyaena sultana Araabia poolsaarel Hyaena hyaena dubbah Aafrika kirdeosas Hyaena hyaena barbara (de Blainville, 1844); Aafrika loodeosas Hyaena hyaena hyaena (Linnaeus, 1758); Indias Vööthüäänidel on üle kogu keha hallikaspruun karvkate, mida katavad valdavalt mustad triibud. Koon ja kõrvad on üleni mustad. Kui ähvardab oht, siis vööthüäänil on võime lakk turri ajada; nii näib ta kolmandiku võrra suuremana. Välimuselt sarnaneb vööthüääniga pruunhüään, kes elab Aafrika lõunaosas, põhiliselt Kalahari ja Namiibia kõrbes. Vööthüäänid elavad troopilistes savannides, rohumaadel, poolkõrbetes, samuti metsasel või võsastunud maastikul. Reeglina liiguvad vööthüäänid üksikult, harva võib näha mitut looma korraga. Urgudes elavad nad siiski mitmekesi. Vööthüäänid on raipesööjad, kuid püüavad ka väiksemaid loomi, söövad puuvilju ja putukaid. Ainsa hüäänlasena on vööthüään esindatud Tallinna loomaaias. Tähnikhüään Pilt koljust
Eestimaa ametiühingute I kongress

Eestimaa ametiühingute I kongress (kirjanduses ka Eestimaa ametiühisuste I kongress) oli ametiühingute esindajate kongress Tallinnas 30. augustist 31. augustini 1919. Kongress toimus Tallinna Tööliste Majas, aadressil Suur-Karja 18. Osavõtt kongressist oli aktiivne, hääleõigust omas 412 kandidaati. Kongressi hääletusmandaadist jäid ilma mitmeid ametiühingud: põllutööliste keskorganisatsioon, Tartu voorimeesteselts, kooliõpetajate selts, riigiteenijate ametiühisus, Tallinna linnateenijate selts, posti ja telegraafi teenijate ametiühisus. Saal oli ehitud punaste lippude ja plakatitega. Nendel pealkirjad: "Elagu üleilmne sotsiaalne revolutsion", "Kõigi maade töölised ühinege" jne. Peamiselt võtsid osa enamlaste esindajad, sotsiaaldemokraate oli hääletuse järgi umbes 30. Kongressi juhatajaks valiti Asutava Kogu liige Erich Joonas. Kongressil kritiseeriti sotsiaaldemokraatide, kodanlaste ja valitsuse tegevust. Kes vastupidist väitis, see karjuti ja vilistati maha. Kongress võttis vastu otsuse, milles nõuti interventsioonisõja viivitamatut lõpetamist ja rahu sõlmimist Nõukogude Venemaaga. Teisel päeval teatas korrapidaja, et kongress on valitsuse poolt ära keelatud. Sellega ei olnud kongressil osalejad nõus. Korraga karjus keegi, et maja on sõjaväe poolt ümber piiratud. Algas ärevus ja rüselemine uste poole. Joosti ühest toast teise. Kõik väljakäigud olid sõjaväe valve all. Läbi lasti saadikud üksikult, kusjuures kõigi koosolejate nimed kirjutati üles. Hilisööni kestis osavõtjate üleskirjutamine. Liiklus töölistemaja ümbruses pandi seisma. 102 kongressist osavõtnud inimest arreteeriti ja saadeti maalt välja. Hiljem selgus, et 25 neist tapeti 3. septembril 1919 Irboska veretöö käigus. Aarne Ruben, Õpetlik lugu: riigikukutajate saatus, KesKus 5/2007 Päevaleht, 1. september 1919, lk.3 1919. a. ametiühingute kongress Estonica
Õiglane Venemaa

Õiglane Venemaa (Справедливая Россия: Родина/Пенсионеры/Жизнь) on vasakpoolse suunitlusega Venemaa partei, mis loodi 2006. aastal kolme partei – Rodina, Venemaa Pensionäride Partei (Российская партия пенсионеров) ja Eluerakonna (Российская партия жизни) liitumisel. Parteid loetakse Venemaa Regioonide partei ja Rodina õigusjärglaseks. Õiglane Venemaa on Sotsialistliku Internatsionaali liige. Partei kogus 2007. aasta valimistel ametlike tulemuste kohaselt 7,7 protsenti häältest ja sai Riigiduumas 38 kohta. Partei esimees on Sergei Mironov. Venemaa kaasaegses poliitžargoonis kutsutakse selle partei liikmeid esseerideks. http://www.spravedlivo.ru/
Rondo

Rondo ehk rondovorm on muusikavorm, mis kooneb korduvast osast (refräänist) ja ühest või mitmest refrääniga vahelduvast osast (kupleest, episoodist). Rondo vormiskeem võib olla näiteks ABACA, ABACAB, ABACBA või ABACABA, milles A on refrään ning B ja C on kupleed. Rondoks nimetatakse ka rondovormis loodud heliteost. rondo-sonaat
Demis Roussos

Demis Roussos (kreeka Ντέμης Ρούσσος, Ntémis Roússos; õieti Αρτέμιος Βεντούρης Ρούσσος, Artémios Ventoúris Roússos; 15. juuni 1946 Aleksandria, Egiptus – 25. jaanuar 2015) oli Kreeka laulja ja basskitarrist. Demis Roussos sündis kreeka peres Egiptuses ja kasvas üles Aleksandrias. Suessi kriisi ajal kolis perekond Kreekasse. Tema esimeseks ansambliks oli The Idols, kus ta mängis basskitarri. Seal kohtus ta ka oma hilisemate bändikaaslastega Aphrodite's Childi päevilt: Evangelos Papathanassiou (hiljem tuntud kui Vangelis) ja Loukas Siderasega. Seejärel oli ta mõnda aega kavereid esitanud bändi We Five ridades. 1968. aastal moodustati progeroki ansambel Aphrodite's Child, kus ta osales laulja ja basskitarristina. Pärast ansambli lagunemist jätkas ta koostööd endise bändikaaslase Vangelisega ning alustas soolokarjääri, mis tipnes 1970. aastatel selliste hittidega nagu "Forever and Ever", mis jõudis 1973. aastal paljude Euroopa riikide edetabelite tippu. Teised tema tuntumad laulud on "My Friend the Wind", "My Reason", "Velvet Mornings", "Goodbye, My Love, Goodbye", "Someday" ja "Lovely Lady of Arcadia". Demis Roussos kannatas rasvumise käes. 1980. aasta juunis kaalus ta 147 kg, kuid alustas dieeti ning kaotas 10 kuuga 50 kg kehakaalust. 1985. aastal oli ta Ateenast Rooma lendavas lennukis, kui lennuk kaaperdati ning ta viibis 5 päeva pantvangis Beirutis. Ta vabastati pärast terrorist Ali Atwa vahistamist Kreeka võimude poolt. On the Greek side of my mind (1971) Forever and ever (1973) My only fascination (1974) Auf Wiederseh'n (1974) Souvenirs (1975) Happy to be (1976) Die Nacht und der Wein (1976) Kyrila (1977) The Demis Roussos magic (1977) Ainsi soit-il (1977) Los super 2 LP (1977) Demis Roussos (1978) Universum (1979) Man of the world (1980) Roussos live! (1980) Demis (1982) Attitudes (1982) Reflection (1984) Senza tempo (1985) Greater love (1986) The story of... (1987) Come all ye faithful (1987) Le grec (1988) Time (1988) Voice and vision (1989) Insight (või ka Morning has Broken) (1993) Demis Roussos in Holland (1995) Immortel (1995) Serenade (1996) Mon île (1997) Auf meinen Wegen (2000) Live in Brazil (2006) Demis (2009) End of the World (1968) It's Five O'Clock (1969) 666 (1972) Demis Roussose koduleht
Suletud süsteem (füüsika)

Suletud süsteem on termodünaamiline süsteem, millel on ümbritsevaga energia-, kuid mitte ainevahetus. Maa biosfäär on peaaegu suletud süsteem. Avatud süsteem Isoleeritud süsteem Termodünaamiline süsteem
Peensool

Peensool (ladina keeles intestinum tenue) on paljude selgroogsete loomade ja imetajate seedeelundkonda kuuluv elund. Kaksteistsõrmik (duodenum) ehk algusosa tühisool ehk ülaosa (jejunum) (u 2/5 peensoolest) niudesool ehk alaosa (ileum) (u 3/5 peensoolest) Peensool on kuni viie meetri pikkusena seedeelundkonna pikim osa. Peensoole välis- ja sisekeskkonna (koed, rakud, retseptorid, ensüümid jpt) töö seisneb toiduosakeste (toitained, vitamiinid, mineraalid jm) ja vastavate kehavedelike metabolismis ja transpordis. Peensoole limaskesta (ehk sisepinda) suurendavad arvukad ringkurrud ja soolehatud. Suur sisepind kiirendab toitainete (rindkurrud kolm ja hatud kümme korda) lõhustumissaaduste imendumist. Peensoole kaudu imenduvad toitained vereringesse ja lümfisüsteemi. Lisaks ringkurdudele ja hattudele sisaldab peensoole limaskest hulgaliselt muid rakutüüpe, nende hulgas näärmerakke, mis komplekteerivad hulgaliselt ensüüme, ja ka lima sisaldavat soolenõret. Crohni tõbi Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", 2010.
Jämesool

Jämesool (ladina keeles intestinum grassum) on selgroogsete loomade kõhuõõnes paiknev seedekanali lõpuosa, mis algab peensoole lõpust ja lõpeb pärakukanaliga (anaalkanaliga). Jämesooles jõuavad lõpule seedeprotsessid, imenduvad kehasisene vesi ja mineraalsoolad, seal elutseb ka rikkalikult baktereid (ja toimub taimsete seedejääkide bakteriaalne lagundamine, siia kogunevad ka seedumatud toidujäägid. Toimub väljaheite/fekaalmassi moodustumine. Madudel läheb kõhuõõnes paiknev peensool saba piirkonnas üle jämesooleks. Jämesool omakorda läheb üle kolmekambriliseks kloaagiavauseks ja saakloomade seedimatud osad (karvkate) väljutatakse kloaagi roojasoolde (coprodeum). Jämesoolel on kolm osa: umbsool, käärsool ja pärasool. Koduloomadel kuuluvad jämesoole hulka umb-, käär- ja pärasool ning pärakukanal. Jämesoole osade piiritlemise kohta pole eri allikate põhjal päris ühest kokkulepet. "Meditsiinisõnastik" (2004) nimetab jämesoole osadena umb-, käär- ja pärasoolt. Meeli Roosalu (2010) nimetab jämesoole osadena umb-, käär- ja pärasoolt. Arne Lepp (2013) peab jämesoole osadeks umb-, käär- ja pärasoolt ning anaalkanalit. Mõned autorid nimetavad jämesoole hulka kuuluvana ussripikut, käär- (ülenev käärsool, ristikäärsool, alanev käärsool), sigma- ja pärasoolt. Jämesoole lümfisooned, lümfisõlmed paiknevad ja kulgevad sarnaselt arteritega. Kui jämesooles on vee tagasiimendumine häiritud, tekib kõhulahtisus. Pikaajaline kõhulahtisus on ohtlik, sest organism kaotab palju vett ja eluks vajalikke mineraalaineid. Jämesoolepõletik on koliit. Jämesooles paikneb hulgaliselt müü-retseptoreid, mistõttu opioidipõhiste analgeetikumide kasutamine võib esile kutsuda opioidindutseeritud kõhukinnisust. Jämesoole pahaloomulisi kasvajaid nimetatakse jämesoolevähiks. Jämesoole mikrofloora Jämesoolevähk "Meditsiinisõnastik" 319:2004. DOUGLAS MADER, M.S., DVM, DABVP, Snake Gastrointestinal Tract Anatomy, veebiversioon (vaadatud 4.03.2014) (inglise keeles) Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 191, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8. Meeli Roosalu, "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 113, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Arne Lepp, "Inimese anatoomia, I osa. Liikumisaparaat, siseelundid", Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 367, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8. A05.7.01.001: Intestinum grassum. Jämesool Sissekanne Terminologia Anatomicas The Large Intestine, veebiversioon
Sodankylä vald

Sodankylä (põhjasaami keeles Soađegilli, Inari saami keeles Suáđigil, koltasaami keeles Suäˊđjel) on vald Soome Lapi maakonnas. Naabervallad on Inari vald, Kemijärvi, Kittilä vald, Pelkosenniemi vald, Rovaniemi ja Savukoski vald. Sodankylä on pindalalt Soome teine vald naabervalla Inari järel. Valla keskus on Sodankylä, kus elab ligi kaks kolmandikku valla elanikest. Vallas asuvad Sodankylä Geofüüsika Observatoorium ja Sodankylä koduloomuuseum. Olulisemate ehitiste hulka kuuluvad 1689. aastal ehitatud puidust kirik ja 1859. aastal valminud uuem kivikirik. Aska, Jeesiö, Kelujärvi, Kersilö, Kierinki, Lokka, Luusua, Madetkoski, Moskuvaara, Mutenia, Orajärvi, Petkula, Puolakkavaara, Rajala, Riesto, Riipi, Sassali, Sattanen, Seipäjärvi, Siurunmaa, Sompio, Syväjärvi, Tankavaara, Torvinen, Uimaniemi, Unari, Vaalajärvi, Vaiskojärvi, Vuojärvi, Vuotso ja Välisuvanto. Asulakeskus Orajärvi põhjakaldal Hajaasustus Orajärvi lõunakaldal Suvi Orajärvi külas Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years Sodankylä koduleht
Sodankylä

Sodankylä (Kirkonkylä, Sodankylän Kirkonkylä, põhjasaami keeles Soađegilli, Inari saami keeles Suáđigil, koltansaami keeles Suäˊđjel) on asula Soomes Lapimaa läänis, Sodankylä valla keskus. Ta asub Kitise jõe ääres 95 km põhjapolaarjoonest põhja pool. Seal elab ligi kaks kolmandikku valla elanikest. Sodankyläs on korraldatud 1986. aastast alates filmifestivali Midnight Sun Film Festival (soome keeles Sodankylän elokuvajuhlat). Filmifestivali algatasid Sodankylä vald ning soome filmirežissöörid Anssi Mänttäri, Aki Kaurismäki ja Mika Kaurismäki.
Kosovo lipp

Kosovo lipp on Kosovo riigi- ja rahvuslipp. Lipp võeti kasutusele kohe pärast iseseisvusdeklaratsiooni vastuvõtmist 17. veebruaril 2008. Lipu kujunduse leidmiseks korraldati rahvusvaheline konkurss, millele saadeti ligi tuhat kavandit. Välja valiti kolm kavandit, millest Muhamer Ibrahimi kujundatud lipu veidi muudetud variant võeti kasutusele. Lipp kujutab Kosovo kuldset kontuuri sinisel taustal. Kontuuri kohal on lauges kaares kuus valget tähte, mis sümboliseerivad riigi kuut suuremat rahvusrühma. Lipu külgede pikkuste suhe on 5:7. Muhamer Ibrahimi algne kavand Teine valik Kolmas valik "With independence looming, Kosovo to pick a flag" Christian Science Monitor, 8. veebruar 2008
Kosovo vapp

Kosovo vapp on Kosovo Vabariigi riigivapp. Vapp võeti kasutusele 17. veebruaril 2008.
Ü

Ü (ü) on ladina kirja täht, mis esineb muu hulgas eesti keeles, aserbaidžaani keeles, karjala keeles, saksa keeles, ungari keeles, tatari keeles, türgi keeles ja türkmeeni keeles. Arvutikasutajad asendavad selle vajaduse korral sümboliga y. Y#Y-täht ü asemel eesti keeles
Ж

Ж (ж) on kirillitsa täht. Vene tähestiku ж vaste eesti kirjas on ž. Ladina kirja kasutavate keelte ortograafias võib olenevalt keelest sellele vastata ka zh. Tavaliselt tähistatakse selle tähega helilist palataal-alveolaarset sibilanti /ʒ/ või helilist retrofleksset sibilanti /ʐ/. Tähe päritolu ei ole selge. Sarnast tähte ei ole kreeka ega ladina tähestikus. Mõningane sarnasus on glagoolitsa vastega Ⰶ. Täht on kõigi kirillitsat kasutavate slaavi keelte tähestikes ja enamikus kirillitsat kasutavate mitte-slaavi keelte tähestikes. Asukoht tähestikus ja tähistatav häälik erinevad keeleti.
Jõehobu

Jõehobu ehk harilik jõehobu (Hippopotamus amphibius) on sõraliste seltsi jõehobulaste sugukonda kuuluv poolveelise eluviisiga taimtoiduline imetaja. Lisaks harilikule jõehobule kuulub jõehobulaste sugukonda veel kääbusjõehobu (Choeropsis liberiensis). Kehaehituselt sarnanevad jõehobud pigem sigalastega, aga molekulaarsete andmete põhjal on nad lähedasemas suguluses vaalalistega. Täiskasvanud isend on umbes nelja meetri pikkune ja kaalub 1,5–4 tonni. Jõehobu tohutud alumised lõike- ja silmahambad paiknevad hõredalt, on suurenenud nagu elevandivõhad ja pideva kasvuga. Täiskasvand jõehobu naha paksus on umbes 3,8 cm ja nahk eraldi kaalub ligikaudu 1 tonni. Jõehobud elavad Aafrikas 2–100 isendist koosnevate karjadena. Karja valitseb isasloom. Päev möödub jõevees lamades või magades. Jõehobu võib üleni vee alla peituda, jättes välja ainult ninasõõrmed, silmad ja kõrvad. Öösel tuleb ta kaldale värsket rohttaimi sööma. Kuival maal suudab joosta kiirusega 30 km/h. Jõehobu peetakse Aafrika kõige ohtlikumaks imetajaks, kuna tema rünnakute läbi hukkub Aafrikas kõige rohkem inimesi. Kihvad on tohutud relvad, mida isasloomad kasutavad jooksuajal omavahelises võitluses. Emased jõehobud saavad suguküpseks viie-kuueaastaselt, isasloomad aga keskmiselt seitsme ja poole aastaselt. Tiinus kestab kaheksa kuud, kuid huvitav fakt on, et pärast tiinestumist ei teki emasloomal uut ovulatsiooni tervelt 17 kuu jooksul – loodus on talle kui suurele imetajale näinud ette sigimises pikema puhkepausi. Paaritumine toimub vees, emasloom poegib kas madalas vees või kuival maal. Tavaliselt sünnib jõehobul korraga üksainus poeg, kes kaalub ligikaudu 50 kg ja on keskmiselt 127 cm pikkune. Poega imetab jõehobu vees külili olles. Kui jõehobu vahetab asupaika, siis tõstab ta poja endale selga, et teda krokodillide eest kaitsta. Ta hoolitseb poja eest ja õpetab teda peaaegu terve aasta. Andrei Miljutin. "Maailma imetajate mitmekesisus", Tallinn: Varrak, 2015.
Ф

Ф (ф) on kirillitsa täht. Vene tähestiku ф-le vastab eesti kirjas f. Täht loodi kreeka tähestiku tähe fii eeskujul.
Ќ

Ќ (ќ) on kirillitsa täht, mis on kasutusel makedoonia keeles. Seda kasutatakse helitu palataalklusiili /tʲ/ märkimiseks.
Agamemnon

Agamemnon on "Iliase" tegelane, Mükeene müütiline kuningas, Atreuse ja Aerope poeg, Menelaose vend. Paris röövis Agamemnoni vennanaise Helena, Agamemnoni naise Klytaimnestra õe. Selle tagajärjel puhkenud Trooja sõjas sai Agamemnonist Kreeka sõjaväe ülemjuhataja. Enne laevastiku väljumist kodusadamast, ohverdas ta oma tütre Iphigeneia. Trooja sõja ajal pidi ta loovutama oma orjatari Chryseise ning võttis tema asemele Achilleuse lemmikorjatari Briseise ja sattus seetõttu Achilleusega tülli. Pärast Trooja sõda tõi ta vangina Mükeenesse Kassandra. Agamemnoni tappis pärast koju pöördumist tema naine Klytaimnestra või naise armuke Aigisthos. Isa eest maksis kätte tema poeg Orestes, kes tappis oma ema. Heinrich Schliemanni omistas talle 1876. aasta leitud kuldmaski. "Antiigileksikon". Tallinn: Valgus. lk 15