laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Marin Barleti

Marin Barleti (ladina päraselt Marinus Barletius; itaaliapäraselt Marino Barlezio; umbes 1450 Shkodër – 1512 või 1513 arvatavasti Rooma) oli albaania päritoluga humanist, esimene albaania ajaloolane, katoliku preester. Tema elust on vähe teada. Tema albaania päritolu on seatud kahtluse alla ja oletatud, et ta võis olla itaallane. On ka väidetud, et ta oli õigeusu preester. Ta viibis oma kodulinnas Shkodëris, kui türklased seda 1478 teist korda piirasid. Ilmselt võttis ta osa linna kaitsmisest. 1479 siirdus ta Itaaliasse, kus ta tegeles ajalooalase uurimistööga. 1504 või 1505 ilmus Veneetsias tema kirjeldus Shkodëri piiramisest (De obsidione Scodrensi). Tema kõige tuntum teos on albaania rahvuskangelase Skanderbegi elulugu "Historia de vita et gestis Scanderbegi Epirotarum principis" ("Epeiroslaste vürsti Skanderbegi elu ja tegude lugu"), mis trükiti Roomas ajavahemikul 1506–1510, tõenäoliselt 1508–1510. See raamat, mis kiiresti levis mitmes Euroopa keeles ning mis on tõlgitud peaaegu kõikidesse Euroopa keeltesse, on tänini Skanderbegi uurimise alus. Sellel rajaneb ka Skanderbegi-kultus, millel on olnud suur osa albaanlaste rahvusliku eneseteadvuse kujunemisel. Barleti viimane teos oli paavstide ja keisrite elulugude kogu "Compendium vitarum Summorum Pontificium usque ad Marcellum II Imperatorumque Romanorum" ("Paavstide ja Rooma keisrite elulugude kompendium kuni Marcellus II-ni"). Marin Barleti nime kannab Shkodëri vana raamatukogu ja üks kirjastus.
Iskandar

Sultan Iskandar Al-Haj ibni Almarhum Sultan Sir Ismail Al-Khalidi (8. aprill 1932 – 22. jaanuar 2010) oli Johori sultan alates 10. maist 1981 kuni surmani. Ta oli Malaisia kuningas aastail 1984–1989.
Abissaare

Abissaare (ka: Abisaare, Pusu) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. Kuulus Kambja kihelkonda. Külas oli Pusu karjamõis. Abissaare karjäär Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et
Aiaste

Aiaste on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. 2021. a elas Aiaste külas 61 inimest. Küla kuulus Otepää kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et "Statistikaamet. RLV003: Rahvastik elukoha (asula), soo ja vanuserühma järgi (2000, 2011, 2021)". Vaadatud 21.10.2022.
Hauka

Hauka on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. 2021. aastal elas Hauka külas 21 inimest. Küla kuulus Kanepi kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Statistikaamet. "RLV003: Rahvastik elukoha (asula), soo ja vanuserühma järgi (2000, 2011, 2021)"". Vaadatud 21.10.2022.
Constance Cummings

Constance Cummings (15. mai 1910 Seattle – 23. november 2005) oli Ameerikas sündinud Briti näitleja. Tema sünninimi oli Constance Halverstadt. Ta sündis Dallas Halverstadti ja Kate Cummingsi peres. Lavadebüüdi tegi ta New Yorgis Broadwayl 18-aastaselt. Broadwayl esinedes märkas Constance'i Sam Goldwyn, kes viis ta 1931. aastal Hollywoodi. Aastatel 1931–1934 mängis ta 21 filmis, neist kuulsaimad olid "Movie Crazy" koos Harold Lloydiga ja "American Madness", mille lavastas Frank Capra. Constance Cummings oli abielus näitekirjaniku ja stsenaristi Benn Levyga (1900–1973) kuni viimase surmani. Neil oli poeg ja tütar.  Constance Cummings – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Constance Cummings andmekogus IMDb (inglise)
Kooli

Kooli on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. 2021. aastal elas Kooli külas 35 inimest. Kooli küla naaberkülad on Aiaste, Hauka, Pikajärve, Puugi ja Valgjärve. Küla kuulus Kanepi kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Statistikaamet. RLV003: Rahvastik elukoha (asula), soo ja vanuserühma järgi (2000, 2011, 2021)". Vaadatud 21.10.2022.
Krüüdneri

Krüüdneri (kohalik hääldus Krüüneli, kasutatakse ka nime Järve) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Küla lähistel on Krüüdneri järv. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. Küla kuulus Kambja kihelkonda ja külas asus Krüüdneri mõis. Krüüdneri abikirik Krüüdneri vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Maaritsa

Maaritsa (endine nimi Vastse-Reola) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. Küla lähistel voolab Maaritsa oja. Küla kuulus Kambja kihelkonda ja külas asus Maaritsa mõis. Maaritsa kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mügra

Mügra (kohalik hääldus Mügrä) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. Küla kuulus Kanepi kihelkonda. Hoboala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pikajärve

Pikajärve (kohalik hääldus Pikäjärve) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. 2021.a elas Pikajärve külas 42 inimest. Pikajärve naaberkülad on Hauka, Kooli, Pilkuse, Puugi ja Vana-Otepää. Küla lähistel paikneb Pikajärv. Küla kuulus Kanepi kihelkonda, külas on olnud Pikajärve mõis. Pikajärv Pikajärve mõisa peahoone Pikajärve mõisa peahoone Pikajärve Pikajärve Pikajärve Pikajärve Pikajärve Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Statistikaamet: RLV003: Rahvastik elukoha (asula), soo ja vanuserühma järgi (2000, 2011, 2021)". Vaadatud 21.10.2022.
Pikareinu

Pikareinu (kohalik hääldus Pikäreinu) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. 2021. aastal elas Pikareinu külas 41 inimest. Pikareinu küla naaberkülad on Abissaare, Ivaste, Krüüdneri, Puugi, Sulaoja ja Valgjärve. Küla lähistel voolab Pikareinu oja. Küla kuulus Kanepi ja Kambja kihelkonda. Pikareinu külas on sündinud luuletaja ja proosakirjanik Elise Rosalie Aun. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Statistikaamet. RLV003: Rahvastik elukoha (asula), soo ja vanuserühma järgi (2000, 2011, 2021)". Vaadatud 21.10.2022.
Puugi

Puugi (ka: Kaarli) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. 2021. a elas Puugi külas 42 inimest. Puugi naaberkülad on Ivaste, Kooli, Krüüdneri, Neeruti, Pikajärve, Pikareinu, Valgjärve ja Vana-Otepää. Küla kuulus Kambja kihelkonda, külas oli Puugi poolmõis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "RLV003: Rahvastik elukoha (asula), soo ja vanuserühma järgi (2000, 2011, 2021)". Vaadatud 21.10.2022.
Saverna

Saverna (kohalik hääldus Savõrna ja Sabõrna, kasutatakse ka nime Saverna-Reino) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Valgjärve valla halduskeskus. Küla lähistel voolab Saverna oja. Küla kuulus Kanepi kihelkonda, külas on Saverna mõis. Saverna mõis (Sawwern) on muuhulgas kuulunud eesti päritolu Liivimaa aadlikule Hermann Savijärvele (ka Sawijerwe; surnud pärast 1483. aastat), kelle tütar Anna Savijärve abiellus Rannult pärit Reinhold von Tiesenhauseniga. Samast suguvõsast pärineb ka Tartu piiskop Bartholomäus Sawijerwe (oli piiskop 1441–1459). Sawijerwe nimi esineb Liivimaa ajalooürikutes alates 1289. aastast. Arvatavasti on Savijärve perekonnanimi ja Saverna (saksa Sawwern) kohanimi omavahel seotud. Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Savernast on pärit ajakirjanik Valdo Pant ja orienteeruja Maret Vaher. Lasteaed Saverna põhikool Kooli võimla Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sirvaste

Sirvaste on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. Küla kuulus Otepää kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sulaoja küla

Sulaoja (ka: Sulaoja-Lullu) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas Sulaoja lähistel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. Küla kuulus Kambja kihelkonda. Aastatel 1945–1954 asus Sulaojal Krüüdneri külanõukogu halduskeskus. Sulaojas asub Krüüdneri abikirik. Pärast II maailmasõda liideti Sulaoja külaga Lullu ja Kula. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Enn Ernits: artikkel "Sulaoja2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. "Valgjärve laululava hävis tules täielikult", EPL Online, 8. mai 2009
Sulaoja

Sulaoja (ka Mollinosoo peakraav) on jõgi Kambja, Kanepi ja Otepää vallas. Sulaoja suubub Leevi jõkke.
Tiido

Tiido (ka: Tiidu, Kure) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. Küla kuulus Kanepi kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ajalooline koolkond

Saksa ajalooline koolkond on 19. sajandi intellektuaalne liikumine saksa õigusteaduses. Romantismi taustal on see rõhutanud seaduste ajaloolisi piire, vastandudes loomuõiguse koolkonnale (Vernuftschaft), mille liikmed arvasid, et õiguse sisu on tuletatav ratsionaalsel teel inimloomusest. Ajalooline kool põhineb Gustav Hugo ja Friedrich Carl von Savigny kirjutistel. Ajaloolise seaduste kooli peamiseks eesmärgiks oli, et seadus ei oleks vaid juhuslik kogum võimude poolt kirja pandud norme, vaid inimeste tõekspidamiste väljendus sarnaselt keele ja tavadega. Seadus pidavat põhinema "rahva vaimul" (Volksgeist). Kuigi autorid võivad seadusi mõjutada, arenevad need tavaliselt siiski orgaanilisel kombel läbi aja ilma võimuorganite sekkmuiseta. Alalises muutumises olevad praktilised vajadused mängivad selles orgaanilises arengus väga suurt rolli. Õigussüsteemi arendamine on professionaalsete juristide kohus – mingis mõttes tööjaotus ühiskonnas. Nende akadeemiline töö seisneb "rahva tahte" kindlakstegemises. Nõnda kehastavad juristid üldist rahva tahet. Saksa ajalooline koolkond jagunes romanistideks ja germanistideks. Romanistid, kelle hulka kuulus ka Savigny, arvasid, et Volksgeist tulenes Rooma õigusest. Germanistid, nagu Karl Friedrich Eichhorn, Jakob Grimm, Georg Beseler, Otto von Gierke, nägid Saksa seadusi Saksa enese volkgeisti väljendusena. Saksa ajalooline koolkond omas arvestatavat mõju akadeemilisele õigusõppele Saksamaal. Georg Friedrich Puchta ja Bernhard Windscheid jätkasid romanistide suunda, luues pandektilise koolkonna (Pandektenwissenshaft), mida peetakse mõistejurisprudentsiks (Begriffsjurisprudenz). Ajaloolise koolkonna liikmed rajasid ka võrdleva õigusteaduse akadeemilise distsipliinina.
Vissi (Kanepi)

Vissi on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. Küla on esimest korda mainitud 1582. aastal (nimega Wiesth). Küla oli 19. sajandil jagatud Vana-Prangli, Vastse-Prangli ja Raanitsa mõisate vahel. Raanitsa mõisale kuulus külas kõrts, mis suleti 1914. aastal. Küla kuulus Kambja kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Leedu-Poola Tartu staarostkonna inventar" (PDF). 1582. Vaadatud 16.03.2021. "Meie Aastasada (1911-1915) 8 november 1914 — DIGAR Eesti artiklid". dea.digar.ee. Vaadatud 10. veebruaril 2023.
Aarna

Aarna (ka Kiuma-Aarna, kohakääne Aarnale) on küla Põlvamaal Põlva vallas. Aarna külgneb lõunas Kiuma, Tännassilma ja Puuri külaga, idas Mammastega, põhjas Kiidjärve ja Koorverega, läänes Kanepi valla Ihamaru ja Karilatsi külaga. Aarna küla läänepiir kulgeb suuremas osas mööda Ahja jõge, küla loodenurgas on piiriks Leevi jõgi, kirdeosas on piiriks Põlva–Reola maantee. Küla lääneossa jääb Ahja jõe keskjooksu oru nõlv. Põlva–Saverna maantee ja Ahja jõe ristumise kohta kutsutakse Aarna oruks. Kähri–Koorvere tee ääres asuvad Hatiku järved (Hatiku Edejärv ja Hatiku Tagajärv), Kogresoos asub väike rabajärv Hatiku Kogrõjärv. Külast voolab läbi Hatiku oja. Külas kasvab kaks looduskaitsealust põlispuud – Karo kakutu pettai ja Kraaviotsa pettai. Põlva–Saverna maantee ääres kasvavad Aarna ristipuud. Külas asub Põlva Agro OÜ farmikompleks. Aarna lüpsikarjalaut (arhitekt Andres Tambek) valiti 2003. aastal parimaks puitehitiseks. Külas asub Järve krossirada. Aarna küla läbivad Põlva–Saverna maantee (89) ja Kähri–Koorvere tee (18155). Küla edelaosas, Ahja jõe ürgoru paremal pervel asub kaks kääbast, mis on dateeritud I aastatuhande teise poolde. Kääpad on arheoloogiamälestistena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse. Nõukogude perioodil asusid külas Põlva kolhoosi Aarna suurfarm ja kanala. Tänapäeval kuuluvad Aarlasse lisaks veski ümbrusele Hatiku, Kiumamõisa, Piirimäe asundustalude küla ja Trohvõ küla. Kuni 1977. aastani kandis see paik Kiuma-Aarna nime. 1977 liideti Aarnaga Mõtsanuka ehk Metsanurga küla, mis ajalooliselt on seotud hoopis Mammastega. "Aarna" oli algselt vesiveski nimi. 1638 mainiti veskimeest Ahrna Jacob, 1798 Orna veskit ja 1839 Arna veskit. Veski asus Põlva kihelkonnas ja kuulus Kiuma mõisale. 1638. aastal nimetati Aarna mõisa selle 16. sajandi omanike Taube (Tuwe, saksa keeles 'tuvi') järgi Tuwi Kywi. Seda veskit pidaski talupoeg Ahrna Jacob. Varasemas, 1627. aasta revisjonikirjas pidas seda veskit Arendt der Moeller. Eesnimi Ar(e)ndt on germaani Arnoldi variant. Sellest tulnud Arn või Orn võiski olla lisanime Aarna aluseks. Aarna nime pärinemine mölder Arendti nimest pole tõestatav, ent on siiski tõenäoline. Talupoja lisanimena esines Aarna 17. sajandil mujalgi Põlva kihelkonnas. Alamsaksapärast hellitusliidet sisaldav Arnke on aluseks mitmele Lõuna-Tartumaa Aarike talunimele. Moostes olev Aarniku veski ja Võnnu lähedal olev Aarniku võiksid olla sama päritolu. Lauri Kettunen oletas, et nimi Aarna võiks olla omastav Vana Testamendi eesnimest Aaron. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Eesti kohanimeraamat, lk. 23 "E-kultuuripärand. Põlva Talurahvamuuseumi fotokogu. Aarna org". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. september 2015. Vaadatud 21. juulil 2015. 2003 – arhitektuurivõistluste tihe aasta. Sirp, 19.12.2003 Järve krossirada kultuurimälestiste riiklik register. Mälestis nr 11471. Kääbas Aasta puitehitis 2003 – Aarna laut
Adiste

Adiste (kohalik hääldus Adistõ) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Adistes asus varem Põlva maakonna ainuke prügila, mis suleti 2009. aastal. 19. sajandi esimesest poolest tegutses Adiste Algkool, mis suleti 1965. aastal. Adiste algkooli juhataja aastatel 1929–1940 oli Albert Ivask. 2010. aastal asutati külaliikumist edendav MTÜ Adiste. 2012. aastal avati korrastatud külaplats. Adiste külavanem on Eino Kuivalainen. Adiste külas asub kääbaskalmistu, mis koosneb 13 kääpast. Kääpad on arheoloogiamälestistena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse. Adiste külast voolab läbi Kooskora oja. Adistes on sündinud majandusteadlane Heidi Soe. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Keskkonnaõiguse Keskus. Keskkonnaõiguse uudiskiri. August 2009 Rein Raudvere. Adiste külaplats avatakse jaanipeoga. Maaleht, 22.06.2012 Kultuurimälestiste riiklik register. Kooskora kääbaskalmistu E-kultuuripärand. Võrumaa Muuseumi fotokogu. Adiste algkooli hoone (1948)
Andre

Andre on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Külas on olnud Andre karjamõis. Külas asub Andre Tõnisekivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Eoste

Eoste (võru keeles Eostõ) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Eoste külgneb läänes Valgesoo ja Taevaskoja külaga, edelas Mammastega, lõunas Himmastega, idas Adistega, põhjas Mooste valla Säässaare külaga. Eoste küla läänepiir kulgeb mööda Orajõge ja Ahja jõge. Ahja jõe ääres asub Eoste hoiuala. Eoste külas asuvad mitmed arheoloogiamälestisena kaitse alla võetud kääpad. Arheoloogiamälestistena on kaitse all ka Eoste Ristimägi ja Keldrimägi. Külas asuvad ka Eoste ristipuud ja Porgandi ristipuud. Eoste küla läbivad Himmaste–Rasina tee (18162) ja Kärsa–Eoste tee (18181). Porgandi vesiveski Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Välisluure

Välisluure on salajase informatsiooni kogumine välisriikidest. Info kogujat nimetatakse luureagendiks ehk spiooniks. Välisluuret teevad kõik luureametid (v.a vastuluureametid). Neid eristatakse kogutava info erialalisuse (sõjaväeluureametid koguvad sõjaväelist infot, sõjaväeluure hulka liigitatav mereväeluure kogub infot sõjalaevastike ja sõjalaeva tehnika kohta jne) ja info kogumisel kasutatava kogumisvahendi järgi (agentuurluure ja tehniline luure). Välisriigis tegutsevat agentide võrku nimetatakse residentuuriks, seda juhtivat elukutselist luureohvitseri residendiks. Residentuurid liigitatakse legaalseteks ja illegaalseteks residentuurideks. Legaalne residentuur on seotud suursaatkonnaga, kus diplomaadiameti kattevarjus ja diplomaatilise kaitse all olevad luureohvitserid juhivad agentide võrke. Illegaalsed residentuurid diplomaatilist katet ei kasuta. Ühes riigis võib suurtel luureametkondadel olla mitu üksteisest sõltumatut residentuuri. Välisluure teeb ka vastuluuret välisriikides: püüab leida informatsiooni kodumaal tegutsevate välisriikide spioonide kohta, samuti vastutab suursaatkondade luurealase kaitse eest. Kaitsepolitsei Luure Luureagentuur Luureamet Riigisaladus Salakuulamine Sideluure Spioon Sõjaväeluure Tehniline luure Tööstusspionaaž
Liza Minnelli

Liza May Minnelli (sündinud 12. märtsil 1946 Los Angeleses Californias) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja. Liza Minnelli ema oli näitleja Judy Garland ja isa filmirežissöör Vincente Minnelli. Esimese filmirolli tegi Minnelli kaheaastaselt koos emaga filmis "In the Good Old Summertime". Peaosa eest Bob Fosse'i filmis "Kabaree" (1972) sai ta mitu filmiauhinda, sealhulgas ka Oscari ja BAFTA auhinna. Aastal 1977 mängis Liza Minnelli Robert de Niroga filmis "New York, New York". Tema lauldud ja filmis kõlanud nimilaul sai hitiks. Liza Minnelli on olnud abielus neli korda: Peter Alleniga (1967–1974), Jack Haley juunioriga (1974–1979), Mark Geroga (1979–1992) ja David Gestiga (2002–2007). Kõik abielud lõppesid lahutusega. Lapsi tal ei ole. Liza Minnellil on olnud probleeme alkoholi ja narkootikumidega. Liza Minnelli: olen alkohoolik Liza Minnelli otsustas meelemürkidest loobuda Freedland, Michael (2003). Liza, with a 'Z': The Traumas and Triumphs of Liza Minnelli. Pavilion Books, 270 pages, ill. ISBN 978-1-8610-5681-8 Leigh, Wendy (1993). Liza: Born a Star. ‎Dutton, 304 pages. ISBN 978-0-5259-3515-5 Mair, George (1996). Under the Rainbow: The Real Liza Minnelli. Carol Publishing, 248 pages, ill. ISBN 978-1-5597-2312-1 Schechter, Scott (2004). The Liza Minnelli Scrapbook. Kensington Books/Citadel Press, 227 pages. ISBN 978-0-8065-2611-9 Spada, James (1983). Judy and Liza. Doubleday & Co., 232 pages. ISBN 978-0-2839-8993-3 Liza Minnelli andmekogus IMDb (inglise)
Luureagentuur

Luureagentuur on luureamet, mis tegeleb agentuurluurega ehk salajase teabe kogumisega välisriikidest, kasutades selleks luureagente ehk spioone. CIA – Central Intelligence Agency, Ameerika Ühendriikide Luure Keskagentuur Mossad – Iisraeli Vastuluure ja Erioperatsioonide Instituut SVR – Служба внешней разведки Российской Федерации (СВР РФ), Venemaa Föderatsiooni välisluureamet BND – Bundesnachrichtendienst, Saksamaa välisluureamet Välisluureamet – Eesti Vabariigi välisluureamet luure sõjaväeluure tehniline luure sideluure spioon riigisaladus Kaitsepolitseiamet
Luureamet

Luureamet on riigiasutus, mille ülesanne on koguda ja analüüsida salajast või raskelt kättesaadavat teavet ehk teha luuret. Luureametid liigitatakse peamiselt välis- ja vastuluureametiteks. Välisluureametid liigitatakse vastavalt infokogumise viisile agentuur- ja tehnilise luure ametiteks. Luureameteid liigitatakse veel ka vastavalt sellele, kas nad koguvad tsiviil- või sõjaväealast infot, viimast koguvad sõjaväeluure ametid. Eestis tegeleb välisluurega Välisluureamet ja vastuluurega Kaitsepolitseiamet. riigisaladus
Tehniline luure

Tehniline luure on salajase või raskesti kättesaadava info kogumine tehniliste vahenditega. ECHELON ja NSA luureagentuur luureühendus riigisaladus sideluure spioon sõjaväeluure Põnev ajalugu: levinud kontoriseade – CIA tõhus spioon külma sõja ajal, delfi.ee, forte, 14. juuni 2012 Venemaa arendab ülemaailmset luuresüsteemi „kõikenägev silm“ (Mitmepositsiooniline luure- ja informatsioonisüsteem (MRIS)), Delfi.ee, 30. november 2012
Tantsude loend

Siin on loetletud tantse. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aagenpits Aeglane fokstrott Aeglane valss Allemande Aleksandra valss Anglees Bachata Bailatino Ballett ballo barriera basse danse / bassadanza bergamasca Boogaloo Boolero Bossanoova ehk bossa Boston Bourrée branle Breik Brička Bugi-vugi cakewalk canario carole cascarda chaconne courante Dalton's delight Džaiv Džiig Ekossees Estampii Fandango Farandool Flamenko (flamenco) Fokstrott Folia Forlana Franssees Furiant Galjard (gagliarda, galliard, gaillarde) Galopp Gavott Gigue Habaneera Halling Hopakk Hora hornpipe Hota Ingliska Inglisjakk Jácara Jenka Jooksupolka Kadrill Kaerajaan Kalamies Kalüpso Kamaarinskaja Kandali Kankaan Karoobuška Kargus Kasatski Kasatšokk Kihnumua Kihnu ratas Kikapuu Kivikasukas Kohaanuška Kolmekuusinen Kolmõ puari Kontratants Kotiljon Krakovjakk Kupparimuori Kurant Kägara Kännujuurimine Labajalavalss Lambada Lender Lesginka Lendler Lindy-hop Mambo Marizápalos Masurka Melbourne shuffle Menuett Merengue Milonga Moonwalk moresca Morris Mugurdancis (seljatants) Müsett Neljapuari Numeett Nummerpolka Nõianeitsi Oberek Oige ja vasemba Onestep Padespann (padespaan) Paradetas Pasodoobel Passakalja (passacaglia) Passemezzo Passepied Pavaan (pavane) Pavaniglia Perekonnavalss Plena Polka Polonees Polska Quickstep Rebolation Reel Reggaeton Reinlender Reinlender (baieri polka) Rigodoon Ristpulkade tants Rivitants (line-tants) Robot Rumba Räditants Sabatants Salsa Samba Sarabanda (saraband) Savikoja venelane Seenepolka Seguidilla Serjooža Sirtaki Sitsiliaana Skanking Skrooder Spagnoletta Stepptants Suboota Show-tants Swing Zumba Tango Tarantella Targa rehealune Tibutants Tinna tourdion Trepakk Tsam Tšaarlston Tšaardaš (Csárdás) Tšatša ehk tša-tša-tšaa Tuljak Tuustepp Tvist Valss Vogue volta Vurrsahkadi Värbunkoš (Verbunkos) Ördög útja (Drumul dracului) Üks, kaks, kolm, neli, viis, kuus, seitse
Türi kevadfestival

Türi kevadfestival toimub alates 2007. aastast Eesti kevadpealinnas Türil. Festivalil on ühendatud klassikalise muusika ja loodus. Festivali algataja, kunstiline juht ja produtsent on klavessinist Iren Lill. Türi kevadfestivali korraldavad Türi Arengu Sihtasutus ja Türi vallavalitsus. Esimene Türi kevadfestival on juba kaks päeva kestnud. Järva Teataja, 09.06.2007. IX Türi Kevadfestival Euroopa kultuurilinnad Eestis, juuni 2015.