laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Perekond Männard

"Perekond Männard" on 1960. aastal Tallinna Kinostuudios valminud mängufilm. Film esilinastus 30. oktoobril 1960 Tallinnas kinos Sõprus, NSV Liidu esilinastus oli 27. septembril 1961. Filmivõtted toimusid Tallinnas ning lõpu lahingustseen filmiti Vääna-Jõesuus. Perekond Männard on esimene Teise maailmasõja järel valminud film, mille tegevus toimus ainult Eesti Vabariigis. Film oli märgilise tähendusega — nn Eesti aega kujutavaid filme ju ei tehtud. Filmis jälgitakse kahe töölisperekonna elusaatust Eesti Vabariigi algusaastatel (1918–1924), sündmuste keskmes on perekonnad Männardid ja Neiderid. Männardid jäävad ustavaks töölisliikumisele ka pärast proletariaadi võitluse lüüasaamist 1924. aastal, kuid Neiderid näevad oma elu eesmärki ainult haljale oksalejõudmises. Režissöör Aleksandr Mandrõkin lavastas filmi stalinliku filmikunsti sotsialistliku või kriitilise realismi võtmes, kus "pahad on pahad ja head on head". Filmi stsenarist Valter Kruustee (1960): "Stsenaariumi kirjutamisel tuli rohkesti uurida meie töölisliikumist käsitlevaid dokumente. Siit tekkiski mõte, et rikkalik materjal töölisliikumise juhtide Viktor Kingissepa, Vilhelmine Klementi ja teiste revolutsiooniliste tegelaste kohta peaks leidma kasutamist uute stsenaariumide koostamisel. Isiklikult on kavas kirjutada sündmustikule “Perekond Männard” veel teine ja kolmas osa. Seal tuleks vaatluse alla juuniülestõusu-eelne ja Suure Isamaasõja aegne periood, viimane osa oleks seotud aga tänapäevaga." Jaan Ruus (1995): "See film kuulub Eesti filmiloole kui nähtus, mis filmiajalooliselt näitab, et vanad klišeed toimivad kaua aega ja filmi uutmiseks peab tulema peale uus põlvkond." Paul Ruubel – Andres Männard Evi Rauer – Maali Peeter Volmer – Ilmar Endel Nõmberg – Ants Juri Bogoljubov – Rein Rudolf Nuude – Karl Neider Hilda Sooper – Liisbet Terje Luik – Helmi Sulev Nõmmik – Uno Asta Vihandi – Teele Jevgeni Vlassov – Tiudur Olev Eskola – politseikomissar Mespak Alfred Mering – Kuslapuu Alfred Rebane – minister ja vabrikant Ojasson Perekond Männard. Eesti filmi andmebaas. Huvitavat lugemist. Film Eesti filmi andmebaasis Kommentaare Eesti filmile: Perekond Männard. arhiiv.err.ee, 22. märts 1995. Jätkumisele mitte määratud film. Maaleht, 27. november 2010.
Isikumaks

Isikumaks ehk pearaha (ka: pearahamaks[viide?]) on maks, mida kindlaks määratud suuruses võetakse igalt inimeselt (täiskasvanult), mõnikord on maksust vabastatud näiteks vaesed. Isikumaksud on näiteks tulumaks, omandimaks, koolimaks, kogukonnamaks. hingemaks (pearahamaks) U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M). Lk 285
Nagasaki

Nagasaki on linn Jaapanis, Nagasaki prefektuuri keskus. Asub Kyūshū edelarannikul. Nagasaki oli aastatel 1640–1859 ainuke eurooplastele avatud Jaapani sadam ja tähtis mereväebaas Hiina-Jaapani ja Vene-Jaapani sõja ajal. 9. augustil 1945 heitis Ameerika Ühendriikide lennuk Nagasakile tuumapommi (koodnimega Fat Man). See oli purustusjõult suurem kui 3 päeva varem Hiroshimale heidetud tuumapomm, kuid kahjustused olid mägise maastiku tõttu väiksemad. Kohe sai surma üle 30 000 inimese, veel 140 000 inimest suri pärast pommi plahvatamist saadud haavadesse ja kiiritushaigusse.[viide?] Tänapäeval on linn lennukitööstuse ja tekstiilitööstuse keskus. Puccini ooperi "Madame Butterfly" tegevus toimub Nagasakis. 長崎県異動人口調査 | 長崎県, vaadatud 31.03.2021. Nagasaki koduleht
Aruküla männik

Aruküla männik on männik Harju maakonnas Raasiku vallas Aruküla lõuna- ja lääneosas. Männikut läbib Lagedi-Aruküla-Peningi tee.
Sõjavägede Juhataja

Sõjavägede Juhataja oli Eesti relvastatud jõudude rahuaegne juht ajal, mil polnud ametisse nimetatud suuremate volitustega Sõjavägede Ülemjuhatajat. Sõjavägede Juhataja oli ameti poolest Riiginõukogu liige ja võttis sõnaõigusega osa Vabariigi Valitsuse koosolekutest. Eesti iseseisvusajal pole Sõjavägede Juhatajaid ametis olnud. Nõukogude Liidu okupatsiooni ajal 1940. aastal oli Sõjavägede Juhatajaks nimetatud Gustav Jonson, kuid tema ülesandeks jäi peamiselt Eesti sõjaväe likvideerimise ja "rahvaväeks" ümberkujundamise juhtimine.
Ülemnõukogu

Ülemnõukogu on mingi riigi kõrgeim võimuorgan. Ülemnõukogu oli nt NSV Liidus (NSV Liidu Ülemnõukogu), sh selle liiduvabariikides (nt Eesti NSV Ülemnõukogu); oli ka Eesti Vabariigi Ülemnõukogu.
Tamme tänav

Tamme tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Tamme tänav algab Kose teelt, ristub Paju tänava, Kase tänava ja Künnapuu tänavaga ning lõpeb seejärel umbtänavana. Tamme tänav on põhja-lõunasuunaline ning ligikaudu 435 meetri pikkune. Tamme tänav sai nime 1900. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli Eichenstrasse ja venekeelne nimi Дубовая улица. Tänav on nime saanud seal kasvavate tammede järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 119
Tõru tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tõru tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Tõru tänav algab Kose teelt, ristub Kase tänava ja Künnapuu tänavaga ning lõpeb seejärel umbtänavana. Tõru tänav on enam-vähem põhja–lõunasuunaline ja ligi 440 meetri pikkune. Tõru tänav sai nime 21. mail 1946. Tänav on nime saanud sealsete tammede tõrude järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 129  Tõru tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ain Heinaru

Ain Heinaru (3. oktoober 1943 Tallinn – 30. aprill 2022) oli eesti geneetik. Aastatel 1990–1995 oli Heinaru Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudi juhataja, 1992. aastast geneetikaprofessor, 1995–1998 Haridusministeeriumi teaduse ja kõrghariduse osakonna juhataja ning 1998–2002 Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna dekaan. Aastatel 2002–2007 töötas Heinaru Tartu Ülikooli teadusprorektorina ning 2009. aastast oli ta Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste teadus- ja arendusnõunik. Professor Ain Heinaru on oma tööga aluse pannud biodegradatiivsete plasmiidide uurimise suunale Eestis ning kasvatanud sellega tegeleva uue teadlaste põlvkonna. Ta saavutas edu teadustulemuste rakendamisel keskkonnasaaste vähendamiseks. Üks tema hilisemaid projekte oli bakterite keskkonnastressiga kohastumise molekulaarsete mehhanismide uurimine. Ain Heinaru koostas esimese eestikeelse üldgeneetika õpiku "Geneetika", mis sisaldab eestikeelset geneetikasõnastikku, mis on leitav ka veebilehelt geneetika.ee ja Androidi rakendusest GenDi. 2020. aastal ilmus Ain Heinaru ja Sulev Kuuse täiendatud eesti-inglise-eesti geneetikasõnastik. 1992 Eesti Vabariigi teaduspreemia bio- ja keskkonnateaduste vallas (kollektiivi liikmena) 2003 Tartu Ülikooli medal 2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2007 Tartu Ülikooli aumärk 2008 Tartu Ülikooli suur medal 2011 Tartu medal 2012 Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu auliige 2012 auhind "Elutöö geneetikuna" 2014 Eesti Vabariigi teaduspreemia elutöö eest 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis" 2020 – "Geneetika sõnastik", Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 541 lk, (koos Sulev Kuusega), ISBN 978-9949-03-302-7 2018 – "Üks meeter elu. 100 müüti geneetikast: midagi sinust ja sulle", Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 368 lk, ISBN 978-9949-77-757-0 2012 – "Geneetika", õpik kõrgkoolile, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1135 lk, ISBN 978-9949-32-171-1 1992 – "Geneetika ülesanded", Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 158 lk (koos Mart Viikmaaga) Ain Heinaru abikaasa on mikrobioloog Eeva Heinaru ning tütred Piret Kusche ja Maris Heinaru. 2014. aasta riigi teaduspreemiate laureaatide lühitutvustus "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 3.12.2022. "Teenetemärgi "100 semestrit Tartu Ülikoolis" kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Ain Heinaru Eesti Teadusinfosüsteemis Loeng "Kas me peame kartma oma geene?" UTTV, 29. oktoober 2010 Ain Heinaru: Õpime õpetama Maaleht, 30. jaanuar 2014 Ain Heinaru: preemia tekitab uhkust riigi üle ERR teadus, 13. veebruar 2014 Ain Heinaru: "Eestlased on sageli teistest targemad. See on päris meeldiv" Õpetajate Leht, 21. märts 2014 Ain Heinaru. Geneetika // Sõnastik geneetikahuvilistele | Geneetika õpik
Maire Annus

Maire Annus (aastani 1963 ja aastatel 1965–1971 Maire Vaino, aastatel 1963–1965 Maire Toomingas; 26. aprill 1941 Tallinn – 22. aprill 2014) oli eesti arhitekt. Ta lõpetas aastal 1960 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1966 ERKI arhitektina. Ta töötas aastatel 1966–1984 Eesti Maaehitusprojekti Pärnu osakonnas, aastal 1971 töötas ta Mongoolias, aastatel 1984–1996 töötas ta Eesti Maaehitusprojekti Tallinna osakonnas. Aastatel 1992–2004 pidas ta Tallinnas omanimelist arhitektuuribürood. Tema projekti järgi on ehitatud modernistlikud Uulu ranna puhkebaas (1972), Taebla Keskkooli juurdeehitis (1979) ja Pärnu hotell Emmi (1986). Postmodernismist on mõjutatud suurekatuselised Viimsi rida- ja vaipelamud ning sektsioonelamu, Pirital asuv Erika Salumäe eramu ja eramu Pargi tänavas. Ta projekteeris Baikali-Amuuri magistraalil Kitšera jaamahoone. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996 Lahkunud on arhitekt Maire Annus
Tamme tänav (täpsustus)

Tamme tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Tõru tänav (täpsustus)

Tõru tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Tõru tänav Narvas Tõru tänav Rakveres Tõru tänav Tabasalu alevikus Tõru tänav Tallinnas Tõru tänav Uusküla külas
Pöördel

"Pöördel" on 1957. aastal Tallinna Kinostuudios valminud mängufilm. Raivo Kotkas saadetakse juhtima viletsas seisus kolhoosi "Võit". Tema eelkäija Mihkel Vutt on majandi käest lasknud. Olulist osa majandi allakäigus on etendanud ka sulist raamatupidaja Olep. Uus esimees aga suudab võita kolhoosnike usalduse ning viia kolhoosi paremale järjele. Gunnar Kilgas – Raivo Kotkas Franz Malmsten – Mihkel Vutt Ants Eskola – Olep Katrin Välbe – Anu Vutt Ellen Kaarma – Salme Rein Aren – Arno Ants Lauter – Kallak Asta Vihandi – Heli Evi Rauer – Leena Astrid Lepa – Asta "Pöördel" Eesti filmi andmebaasis
Akvaariumikalade loend

See artikkel loetleb akvaariumikalu. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y afiahaaraks - anastoomus daanio gupi - guraami harilik sirpuim kahevärviline narmasmokk - kohversäga - kolmtriip-kääbussuu - kopeina - kuldkala liblikkala - lippuim molli - mõõksaba Neoonkala pärl-niitguraami roheline mõõksaba siiami tapluskala - sumatra puntilus - söörahven termeetsia - tiigerbootsia uaru vuaalsaba - vöödiline haugfundulus - vöödiline karnegiell
Bruno Sõmeri

Bruno Sõmeri (kuni 15. veebruarini 1940 Bruno Schön; 15. juuli 1923 Pärnu – 1. mai 2014 Pärnu) oli Eesti kunstnik ja pedagoog. Ühena viimastest alustas ta kunstiõpinguid sõjaaegses Pallase koolis Tartus. Kooli nimetuseks oli siis Kõrgemad Kujutavkunstide Kursused. Õpingud jätkusid Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis. Need katkestas ta 1946. aastal, kuna oli teeninud II maailmasõja ajal Saksa sõjaväes ja pidi seetõttu Nõukogude Liidu võimude ees madalat profiili hoidma. Seejärel pidas ta Pärnus kunstiõpetaja ametit ning töötas aastakümneid tööstuskunstnikuna. 2004 Pärnu vapimärk (Pärnu tutvustamise eest oma kunstiloomingus ja pedagoogilise tegevuse vallas) 2004 Johann Voldemar Jannseni nimeline auhind 2006 Pärnu kultuuripreemia 2006 Pärnu kultuuripärl 2011 Pärnumaa vapimärk (kunstnik, kunstipedagoog) 2012 Kunstiühingu "Pallas" auliige "Lahkus Pärnu pallaslane Bruno Sõmeri". ERR. 2. mai 2014. Vaadatud 5. mail 2014. PM: Suri kunstnik Bruno Sõmeri Bruno Sõmerist Pärnu Linnagalerii kodulehel
Akvaariumikalad

Akvaariumikalad on kalaliigid, kes on võimelised elama akvaariumis. Enamasti on akvaariumikalad mõõtmetelt väikesed, värvikirevad ja suudavad kohaneda akvaariumitingimustega. Värvirikkad kalad on seal peamiselt esteetilistel eesmärkidel. Tüüpilised akvaariumikalad on gupid ja harilikud sirpuimed. Akvaariumikalad jagunevad magevee- ja soolase vee akvaariumis elavateks liikideks. Akvaariumikalade loend
Ab esse ad posse valet, a posse ad esse non valet consequentia

Ab esse ad posse valet, a posse ad esse non valet consequentia ('olemisest olla võimise järeldamine kehtib, olla võimisest olemise järeldamine ei kehti') on traditsioonilise loogika printsiip, mille järgi tegelikkusest järeldub võimalikkus, aga võimalikkusest tegelikkus ei järeldu, st assertoorilisest otsustusest järeldub vastav problemaatiline otsustus, problemaatilisest otsustusest vastav assertooriline otsustus aga mitte. Metafüüsikas vastab esimesele poolele väide, et see mis eksisteerib, on võimalik. See esineb Christian Wolffi raamatus "Philosophia prima, sive Ontologia" (§ 170.) Sama raamatu §-s 171 öeldakse: "Mis on võimalik, see sellepärast ei eksisteeri". See printsiip esineb modaalses lausearvutuses kujul p ⇒ ◊ p {\displaystyle p\Rightarrow \Diamond p\,\!} . Rudolf Eisler. Ab esse ad posse valet. Wörterbuch der philosophischen Begriffe, 1904. Friedrich Kirchner. Ab esse ad posse valet. Wörterbuch der philosophischen Grundbegriffe, 1907.
Andruse õnn

"Andruse õnn" on 1955. aastal valminud Lenfilmi mängufilm, mille stsenaarium põhineb Hans Leberechti romaanil "Kaptenid". Rannakülast pärit Andrus on unistanud kapteni ametist, kuid ta ei saa merekooli sisse. Juhuslikult sattub ta tööle Ida-Virumaale suurde gaasitehasesse. Seadistajana töötades näeb ta varsti kitsaskohti töökorralduses. Ta pakub välja uuendusi tööviljakuse suurendamiseks. Tehase peainsener Arulaid ei suuda esialgu noore töötaja plaane ja sekkumist tootmisprotsessi uuendamisse mõista. Samuti on juhtkonnal eriarvamusi noore tehnoloogi Koppeli novaatorlike plaanide suhtes. Andrus asub toetama edumeelse Koppeli uuenduslikke projekte ning astub avalikult välja Koppeli kaitseks. Andruse otsekohene käitumine tekitab kollektiivis vastakaid arvamusi. Vana tööline Vaga ja tema tütar Linda on nii mitmelgi korral tasakaalustajateks. Andrus leiab oma õnne töös, kollektiivis ning vastastikuses kiindumuses Lindaga. Enn Adusson – Andrus Ants Lauter – Arulaid Ita Ever – Reet Hugo Laur – Vaga Ruth Peramets – Linda Linda Tubin – Milde Kalju Vaha – Koppel Lembit Eelmäe – Luts Rudolf Nuude – Rannap Kaljo Kiisk – Teder Jaanus Orgulas – Villu Jüri Järvet – Robert Elsa Pant – müüjatar Evi Rauer – Andruse ema Arno Suurorg – Suur-Sonda vabriku direktor Ilmar Tammur – Andruse isa
Nõmme-Kase tänav

Nõmme-Kase tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Hiiu asumis. Nõmme-Kase tänav algab Lõuna tänavalt, ristub Jakob Mändmetsa, Tähe ja Hiiu tänavaga ning lõpeb Pargi tänaval. Tänava pikkus on umbes 1060 meetrit. Tänava ääres asub Vabaduse park. Nõmme-Kase tänav on varem kandnud nimesid Kase tänav, Haamri tänav ja Alma Tiivase tänav. Praegust nime kannab tänav alates 3. augustist 1990. Nõmme-Kase tänav on saanud nime Kase-nimeliste majaomanike järgi. Nõmme-liide eristab Maarjamäel asuvast Kase tänavast. Tänaval elab üks Eesti kuulsamaid oreliste, Andres Uibo. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 285
Rauamaak

Rauamaak on kivim või mineraal, mis sisaldab piisavalt rauda ning on piisavalt hõlpsalt ligipääsetav, et tema kaevandamine oleks majanduslikult tasuv. Raud esineb enamasti oksiidsete mineraalide koosseisus, näiteks hematiit (Fe2O3), magnetiit (Fe3O4) või götiit (Fe3+O(OH)). Peale oksiidide võivad rauamaagiks olla ka näiteks püriit (FeS) ja sideriit (FeCO3). Kivimiliselt on suurem osa kaevandatavast rauast eelkambriumis moodustunud raudkvartsiit. (viide?) Vahel nimetatakse rauamaagiks ka rauda sisaldavat kivimkeha, mille kaevandamine ei ole majanduslikult tasuv. Näiteks leidub Eesti maapõues ligi 500 miljonit tonni magnetiiti, mis suure lasumissügavuse tõttu esialgu kasutamist ei leia, mida aga siiski mõnikord rauamaagiks nimetatakse. Raudkvartsiit
Kase tänav

Kase tänav on mitme tänava nimi: Kase tänav Elvas Kase tänav Haapsalus Kase tänav Kallastel Kase tänav Keilas Kase tänav Kiviõlis Kase tänav Kohtla-Järvel Kase tänav Kuressaares Kase tänav Kärdlas Kase tänav Mõisakülas Kase tänav Narvas Kase tänav Paides Kase tänav Põltsamaal Kase tänav Põlvas Kase tänav Pärnus Kase tänav Rakveres Kase tänav Raplas Kase tänav Sindis Kase tänav Tallinnas Kase tänav Tapal Kase tänav Tartus Kase tänav Tõrvas Kase tänav Valgas Kase tänav Viljandis Kase tänav Võhmas Kase tänav Võrus Kase tänav on Nõmme-Kase tänava endine nimi.
René Cornejo

René Helbert Cornejo Díaz (sündinud 1962 Arequipas) on Peruu poliitik. Ta oli 24. veebruarist 22. juulini 2014 Peruu peaminister. Ta on hariduselt mehaanika- ja elektriinsener. 2011. aastast kuni peaministriks saamiseni oli ta eluasememinister.
Messina provints

Messina provints oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi halduskeskus oli Messina linn. 2015. aastal moodustati provintsi asemele città metropolitana di Messina. Messina provints jagunes 108 omavalitsusüksuseks (comune). Acquedolci Alcara Li Fusi Alì Alì Terme Antillo Barcellona Pozzo di Gotto Basicò Brolo Capizzi Capo d'Orlando Capri Leone Caronia Casalvecchio Siculo Castel di Lucio Castell'Umberto Castelmola Castroreale Cesarò Condrò Falcone Ficarra Fiumedinisi Floresta Fondachelli-Fantina Forza d'Agrò Francavilla di Sicilia Frazzanò Furci Siculo Furnari Gaggi Galati Mamertino Gallodoro Giardini-Naxos Gioiosa Marea Graniti Gualtieri Sicaminò Itala Leni Letojanni Librizzi Limina Lipari Longi Malfa Malvagna Mandanici Mazzarrà Sant'Andrea Merì Messina Milazzo Militello Rosmarino Mirto Mistretta Mojo Alcantara Monforte San Giorgio Mongiuffi Melia Montagnareale Montalbano Elicona Motta Camastra Motta d'Affermo Naso Nizza di Sicilia Novara di Sicilia Oliveri Pace del Mela Pagliara Patti Pettineo Piraino Raccuja Reitano Roccafiorita Roccalumera Roccavaldina Roccella Valdemone Rodì Milici Rometta San Filippo del Mela San Fratello San Marco d'Alunzio San Pier Niceto San Piero Patti San Salvatore di FItaalia San Teodoro Sant'Agata di Militello Sant'Alessio Siculo Sant'Angelo di Brolo Santa Domenica Vittoria Santa Lucia del Mela Santa Marina Salina Santa Teresa di Riva Santo Stefano di Camastra Saponara Savoca Scaletta Zanclea Sinagra Spadafora Taormina Terme Vigliatore Torregrotta Torrenova Tortorici Tripi Tusa Ucria Valdina Venetico Villafranca Tirrena
Osvald Reier

Osvald Reier (28. märts 1928 Türi – 7. detsember 2002) oli eesti energeetik ja Vennastekoguduse peavanem 1990–2002. Ta lõpetas aastal 1974 Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatika ja telemehaanika erialal (õhtuses osakonnas). Osvald Reier suri 7. detsembril 2002 ja tema põrm maeti 11. detsembril 2002 Tallinna Rahumäe kalmistule. Eesti NSV teeneline energeetik Eesti Evangeelne Vennastekogudus Tallinna Tehnikaülikooli lõpetanud 1918-1993. Tallinna Tehnikaülikooli kirjastus 1993 (lk. 113) https://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=osvald&filter_maetud_perenimi=reier&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=
Uhe kalmistu

Uhe kalmistu on kalmistu Jõhvi kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rajaküla külas Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas. Kalmistu rajati 19. sajandi lõpul Koltsina kõrtsi omaniku Koltšini poolt kõrtsi maadele, sellepärast tuntakse ka nime "Koltsina kabeliaed". Kalmistule maetute üldarv ei ole teada, praegu on kalmistu jäetud maha. Pärandkultuuri objekt: "Koltsina kabeliaed" (498:KBM:001) Eesti looduse infosüsteemis
Sündmus

Sündmus on piiritletud tervikuna võetav protsess või toiming. Üldkeeles nimetatakse sündmusteks lühiajalisi ja olulisi sündmusi, teaduses ja filosoofias niisuguseid piiranguid ei ole. Näiteks relatiivsusteoorias räägitakse ainult praktiliselt kestuseta sündmustest, ajakirjanduse kontekstis peab sündmus olema oluline, Martin Heidegger ja Alain Badiou kasutavad seda sõna erilistes tähendustes, mis nõuavad ka olulisust. Klassikalise süstemaatilises ontoloogias (metafüüsikas) ja analüütilises metafüüsikas on sündmus protsess kui entiteet. Tal on kestus. Mõni metafüüsikasüsteem peab fundamentaalseteks asjade asemel sündmusi. See seletab muu hulgas väidetavalt paremini, kuidas objekt saab kvalitatiivselt muutuda, jäädes iseendaks. Seda vaadet on esindanud näiteks Alfred North Whitehead ja Donald Davidson. Davidsoni ideede mõjul on keeleteaduses välja töötatud sündmuste semantika.  Pikemalt artiklis Sündmus (Badiou) Alain Badiou filosoofias on sündmus üks põhimõisteid. Sündmus on miski ettearvamatu ja ennustamatu, mis ei asetu olemasolevasse süsteemi ega ole sellest tuletatav. Sündmus ei ole tema jaoks element teiste elementide hulgas, mis antud olukorra moodustavad, sündmus ei ole nimetatav, esitatav, võimalik. Sündmus on singulaarsus, mis muudab põhimõtteliselt antud olukorra ning kõigi sellele järgnevate olukordade tähendust. Roberto Casati, Achille Varzi. Events. Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2006.
Martial Mbandjock

Martial Mbandjock (sündinud 14. oktoobril 1985 Roubaix's) on Prantsusmaa sprinter, kes on peamiselt spetsialiseerunud 60 meetri ja 100 meetri jooksule. Ta võitis 2007. aastal Debrecenis U23 Euroopa meistrivõistlustel Simeon Williamsoni ja Craig Pickeringi järel pronksmedali. Aasta hiljem jõudis Mbandjock sisemaailmameistrivõistlustel ja suveolümpiamängudel poolfinaali. Samal aastal tuli ta 100 m jooksus Prantsusmaa meistriks. 2009. aastal pälvis Mbandjock Prantsusmaa võistkonnaga võistkondliku Euroopa meistrivõistluste pronksi ja individuaalselt Vahemere mängude kulla 100 meetri jooksus. 2010. aasta Euroopa meistrivõistlustel sai ta pronksi nii 100 m jooksus kui ka 200 meetri jooksus. Koos Prantsusmaa 4×100 m teatejooksu nelikuga tuli Mbandjock Euroopa meistriks, aidates muuhulgas kolmekordseks Euroopa meistriks Christophe Lemaitre. Tutvustus IAAFi lehel
Palermo provints

Palermo provints oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Palermo linn. 2015. aastal moodustati provintsi asemele città metropolitana di Palermo. Palermo provints jagunes 82 vallaks. Alia vald Alimena vald Aliminusa vald Altavilla Milicia vald Altofonte vald Bagheria Balestrate Baucina Belmonte Mezzagno Bisacquino Blufi Bolognetta Bompietro Borgetto Caccamo Caltavuturo Campofelice di Fitalia Campofelice di Roccella Campofiorito Camporeale Capaci Carini Castelbuono Casteldaccia Castellana Sicula Castronovo di Sicilia Cefalà Diana Cefalù Cerda Chiusa Sclafani Ciminna Cinisi Collesano Contessa Entellina Corleone vald Ficarazzi Gangi Geraci Siculo Giardinello Giuliana Godrano Gratteri Isnello Isola delle Femmine Lascari Lercara Friddi Marineo Mezzojuso Misilmeri Monreale vald Montelepre vald Montemaggiore Belsito Palazzo Adriano Palermo Partinico Petralia Soprana Petralia Sottana Piana degli Albanesi Polizzi Generosa Pollina Prizzi Roccamena Roccapalumba San Cipirello San Giuseppe Jato San Mauro Castelverde Santa Cristina Gela Santa Flavia Sciara Scillato Sclafani Bagni Termini Imerese Terrasini Torretta Trabia Trappeto Ustica Valledolmo Ventimiglia di Sicilia Vicari Villabate Villafrati
Cédric Nabe

Cédric Mongha Ngonde Nabe (sündinud 16. juunil 1983 Dardagny's) on Kongo juurtega Šveitsi sprinter. Tema karjääri tippsaavutus oli 7. koht 2011. aasta kergejõustiku Euroopa sisemeistrivõistlustelt. Nabe on jäänud korra vahele dopingu tarvitamisega. Tutvustus IAAFi lehel