laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kittilä kaevandus

Kittilä kaevandus (tuntud ka kui Suurikuusikko kaevandus) on kullakaevandus Soomes. See kuulub firmale Agnico-Eagle Limited ning asub 36 kilomeetrit Kittilä linnast põhjas. Kaevanduses hakati kulda kaevandama aastal 2008. Kittilä kaevanduses on ka pommivarjend. Selle olemasolu nõuab 1917. aastal kehtestatud seadus. 1986. aastal avastati Kittilä linna lähedalt kulda. Seejärel saatis Soome geoloogiateenistus piirkonda uurimisrühma. Teemantpuurimisi tehti aastani 1991, mil uurimus lõppes. Avatud karjääri rajamine algas aastal 2007 ning maaki hakati kaevandama 2008. aasta mais. Maagitsoon Kittilä kaevanduses on hinnanguliselt 4,5 kilomeetrit pikk, 3,3 kilomeetrit lai ja 1,1 kilomeetrit sügav. Puurimistöid teostatakse Sandviki ja Atlas Copco puurseadmetega, maak laaditakse Caterpillar 777 veoautole, kasutades Caterpillar 385 hüdraulilisi ekskavaatoreid. Kaevetööde kestuseks hinnatakse vähemalt 5 aastat. Maa-aluse kaevanduse arendus algas 2006. aasta oktoobris. Juurdepääsu tunnelid on 8 meetrit laiad, mis võimaldab kasutada kuni 60 tonnise kandevõimega veokeid. Sylvester, Brian (detsember 8–14, 2008). "Agnico bewitched by Kittila". The Northern Miner. Lovejoy, Carl (jaanuar–veebruar 2009). Mining Magazine. London. 200 (1/2): 16–19. ISSN 0308-6631.
Sakala tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sakala tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. Sakala tänav on lühike, umbes 85 meetri pikkune tänav Väikese kaare tänava ja Ludvig Puusepa tänava vahel. Tänav sai nime 24. septembril 1923.
Sinilille tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sinilille tänav on tänav Tartus Ihaste linnaosas. See algab Rukkilille tänavalt ja lõppeb tupikuga. Tänav sai nime 1991.
Rannakajaka tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Rannakajaka tänav on tänav Tartus Ihaste linnaosas. Rannakajaka tänav algab Aiaääre tänavalt ja lõppeb Ranna puiesteega ristumisel.
Ploomi tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ploomi tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas. Ploomi tänav algab Pihlaka tänavalt ja lõppeb Ülenurme tänavaga ristumisel.
Raeremmelga tänav

Raeremmelga tänav on tänav Tartus Ihaste linnaosas. Raeremmelga tänav lõppeb Hipodroomi tänavaga ristumisel.
Roopa tänav (Tartu)

Roopa tänav on tänav Tartus Variku linnaosas. Roopa tänav algab Aardla tänavalt ja lõppeb Kambja valla piiril. Tänava pikkus on umbes 1,2 km.
Välu tänav

Välu tänav on tänav Tartus Variku linnaosas. Välu tänav algab Ristiku tänavalt ja lõppeb Mesika tänavaga ristumisel.
Sarapuu tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sarapuu tänav on tänav Tartus Annelinna linnaosas. Sarapuu tänav algab Lõhmuse tänavalt ja lõppeb tupiktänavana.
Sepakuru tänav

Sepakuru tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas. Sepakuru tänav algab Sepa tänavalt ja lõppeb Leegi tänavaga ristumisel.
Sinika tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sinika tänav on tänav Tartus Variku linnaosas. Sinika tänav algab Variku tänavalt ja lõppeb Mesika tänavaga ristumisel.
Sirbi tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sirbi tänav on tänav Tartus. Sirbi tänav algab Jalaka tänavalt ja lõppeb Tähe tänavaga ristumisel.
Sireli tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sireli tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas. Sireli tänav algab Pihlaka tänavalt ja lõppeb Kirsi tänavaga ristumisel.
Raua põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Raua põik on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Raua asumis. Tänav sai nime 13. novembril 1989. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016.
Ristiku põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ristiku põik on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Ristiku põik sai nime 1957. aastal. Tänav on saanud nime Ristiku tänava järgi. Ristiku tänav http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 30.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 291
Põldmarja tänav

Põldmarja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Tänav sai nime 11. augustil 1953. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 96.
Raba tänav

Raba tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tänav sai nime 13. juunil 1958. 23.oktoobrist 1940 Tallinna LV ja 9.detsembrist 1940 ENSV ÜN otsusega endine Kalda tänav nimetati Raba tänavaks. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016.
Ojakääru tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ojakääru tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Ojakääru tänav sai nime 26. novembril 2003. Tänav on saanud nime selle järgi, et kulgeb otsejoones Tiskre ojani, mis teeb siinkandis käänaku. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 285
Paekaare tänav

Paekaare tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Pae asumis. Tänav sai praeguse nime 18. oktoobril 1991. Enne seda oli tänava nimi 17. aprillist 1978 kuni 26. juunini 1981 Ivan Fedjuninski tänav ja alates 26. juunist 1981 kuni 18. oktoobrini 1991 Kindral Fedjuninski tänav (Nõukogude Liidu armeekindrali ja kangelase Ivan Fedjuninski auks). Paekaare tänava hoonestus 22 ja 24 Laagna tee ääres Paekaare tänava hoonestus, 18 Laagna tee ääres http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 30.12.2016) Päring kohanimeandmebaasis Eesti kohanimed
Põhjakaare tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Põhjakaare tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu ja Nõmme asumis. Tänav sai nime 13. juunil 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016.
Suur-Paala tänav

Suur-Paala tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis. Tänav sai nime 17. jaanuaril 1923. 1939. aastal nimetati Suur-Paala tänav, Tallinna linnavolikogu poolt Pala tänavaks. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Rida Tallinna tänavaid ümberristimisele, Päewaleht, nr. 110, 23 aprill 1939
Suve tänav

Suve tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kelmiküla asumis. Tänav sai nime 24. mail 1939. Suve tänav ühendas Tehnika tänavat Paldiski maanteega, kuid Paldiski maantee poolne tänavaosa suleti hotelli laiendamisel. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 30.12.2016)
Sõjakooli tänav

Sõjakooli tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis. Tänav sai nime 19. veebruaril 1999. Tänaval asub muuhulgas Tere Tennisekeskus. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016.
Selise tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Selise tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Selise tänav sai nime 21. juunil 2004. Tänav on saanud nime kalastusevahendi selise järgi ('selis' – võrgulina ääristav nöör). Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 293
Seedri tänav

Seedri tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Seedri tänav sai praeguse nime 13. novembril 1925. Enne seda oli tänava nimi Turgenevi tänav. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 30.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 293
Seemne tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Seemne tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis. Tänav sai nime 14. mail 1946. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 30.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn: Tallinna Linnaplaneerimise Amet, 2013. Lk 293. ISBN 9789949332151
Rohula tänav

Rohula tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tänav sai nime 13. novembril 1925. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016.
Torni tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Torni tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Tänav sai nime 27. oktoobril 1922. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016.
Tungla tänav

Tungla tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Tänav sai nime 13. juunil 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016.
Tuulenurga tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tuulenurga tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Tänav sai nime 25. augustil 2010. Tuulenurga tänav on saanud nime endise Windecki suvemaja (Windecki suvemõis ehk Scheeli suvemõis) järgi. Enne seda oli Tuulenurga tänav Kose tee osa. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 299
Tuuleveski tänav

Tuuleveski tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe ja Veskimetsa asumis. Tänav algab Paldiski maanteelt Looga bussipeatuse juurest ning suundub algul edelasse, hiljem pöördub kagusse. Edelasuunalisel lõigul algavad tänavalt kagusuunalised Veskimetsa ja Pärituule tänavad. Tänava pöörangu järel suundub sellesse Tuuliku tee. Edasi ristuvad Tuuleveski tänavaga Külma, Pakase, Härmatise, Räitsaka, Lobjaka ja Rahe tänavad nig seejärel lõppeb see Halla tänaval. Tuuleveski tänav piirneb osaliselt läänes Tallinna Loomaaiaga. Tuuleveski tänav sai nime 26. septembril 1958. Tänav on saanud nime Haabersti mõisa tuuleveski järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 299
Töökoja tänav

Töökoja tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. See on tupiktänav ja algab Veerenni tänavalt. Tänav sai nime 30. oktoobril 2002. Töökoja nime kasuks otsustati, kuna see sõna seostuvat juba pikka aega sealse paigaga. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Linn sai Töökoja tänava Eesti Päevaleht, 31.10.2002 (vaadatud 01.01.2017)
Veetorni tänav

Veetorni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe asumis. Tänav algab Tuvi tänavalt ning lõppeb Toom-Kuninga tänaval. Veetorni tänav on ida-läänesuunaline ning umbes 160 m pikk. Veetorni tänava aadressi kannab vaid üks hoone Veetorni 4, 1903. aastal valminud elamu, mis on tunnistatud kultuurimälestiseks. Tänava põhjaküljel asub Eesti Rahvusraamatukogu esiplaanil purskkaevu ja amfiteatriga, lõunaküljel aga Tuvi park. Tänav sai praeguse nime 24. mail 1939 lähedalasuva Tõnismäe veetorni järgi. Tänava varaseim nimi oli alates 1878. aastast Friedheimstraße. 1907. aastal sai tänav nimeks Alendre tänav (saksa keeles Alenderstraße, vene keeles Алендерская улица). Alates 1938. aastast oli tänava nimi Alendri tänav. 1939. aastal sooviti tänava nime vahetada Alandi tänavaks. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Elamu Veetorni t 4, 1903. a kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 05.05.2024) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 302. Päring andmebaasis. Eesti kohanimed. Rida Tallinna tänavaid ümberristimisele, Päewaleht, nr. 110, 23 aprill 1939
Vesikaare tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vesikaare tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla ja Kivimäe asumis. Tänav sai nime 25. septembril 1959. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016.
Viimsi põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Viimsi põik on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Tänav sai nime 1950. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016.
Väike-Paala tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Väike-Paala tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis. Tänav sai nime 17. jaanuaril 1923. 1939. aastal nimetati Väike-Paala tänav, Tallinna linnavolikogu poolt Navesti tänavaks. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016. Rida Tallinna tänavaid ümberristimisele, Päewaleht, nr. 110, 23 aprill 1939
Väike-Sõjamäe tänav

Väike-Sõjamäe tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste ja Sõjamäe asumis. Tänav sai nime 1925. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016.
Võidu põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Võidu põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis. Tänav sai nime 25. septembril 1959. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 30.12.2016.
Võidujooksu tänav

Võidujooksu tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kurepõllu, Sikupilli ja Pae asumis. Tänav algab Narva maanteelt, seejärel ristub Valge tänavaga, ületab Hundikuristiku oja, ristub Liikuri tänavaga, ületab Võidujooksu sillaga Laagna tee, ristub Paekaare tänavaga ning lõppeb Pae tänaval. Tänava pikkus on umbes 1,4 km. Tänav sai nime 1923. Võidujooksu 8A asub Lasnamäe FC Ajaxi koduväljak Ajaxi staadion. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 30.12.2016)
Mahasanghika

Mahasanghika (sanskrti keeles Mahāsāṃghika) oli varajase budismi koolkond, mis lahknes sthaviravaadast teisel suurkogul, umbes 100 aastat peale Buddha parinirvaanat. Mahasanghika õpetuses väärib äramärkimist lokottaravāda ehk "ülemaise" Buddha õpetus, mis tõstab Buddha kõrgemale tavapärasest inimlikust olendist. Mõneti sarnaneb see kontseptsioon mahajaana arusaamaga. Budismi ajaloos pakubki mahasanghika koolkond huvi eelkõige seetõttu, et selles nähakse lähteid mahajaana budismi tekkeks ja arenemiseks. Samuti leidub selle koolkonna tekstide hulgas mitmeid paali kaanonist välja jäänud tekste, tekstiosi või nende varasemaid redaktsioone, enamasti hiinakeelsetes tõlgetes. Skilton, A., Budismi lühiajalugu, Tln: Kirjastus Koolibri, 2012, lk 62. Walser, Joseph. Nāgārjuna in Context: Mahāyāna Buddhism and Early Indian Culture. 2005. p. 50 – 51. Dessein, Bart (2009). "The Mahāsāṃghikas and the Origin of Mahayana Buddhism: Evidence Provided in the "Abhidharmamahāvibhāṣāśāstra"". The Eastern Buddhist. 40 (1/2): 37–38.
Sthaviravaada

Sthaviravaada (sanskriti keeles sthavira nikāya, 'vanemate õpetus') oli varajase budismi koolkond, mis lahknes mahasanghikast teisel suurkogul, umbes 100 aastat peale Buddha parinirvaanat. Sthaviravaada koolkond jagunes hiljem mitmeteks harukoolkondadeks (sarvastivaada, pudgalavaada) ning koolkondade rühmaks üldnimetusega vibhajyavāda (paali keeles vibhajjavāda), millest omakorda said alguse veel paljud koolkonnad (mahīśāsaka, dharmaguptaka, kāśyapīya jt), sealhulgas tāmraparnīya, mis hiljem sai tuntuks kui theravaada. Sthaviravaada ainsaks tänapäevani säilinud harukoolkonnaks ning ühtlasi ainsaks säilinud mitte-mahajaana koolkonnaks ongi theravaada, mida iseloomustab keskendumine teoreetilisele analüüsile ning üldine konservatiivsus. Sujato, Bhante (2006), Sects & Sectarianism: The Origins of Buddhist Schools, Santi Forest Monastery Skilton, A., Budismi lühiajalugu, Tln: Kirjastus Koolibri, 2012, lk 64-66. http://media.voog.com/0000/0037/7838/files/Theravaada%20Bodhisattva%20Ideaal.pdf
Pudgalavaada

Pudgalavaada (sanskriti keeles pudgalavāda, paali keeles puggalavāda; ka vātsīputrīja, sammitīja) oli varajase budismi koolkond, mis tekkis 3. sajandil e.m.a sthaviravaada koolkonnast ja mis püsis kuni 9. või 10. sajandini. Koolkonna kõige iseloomulikumaks vaateks on õpetus pudgala ehk "isiksuse" olemasolust, milles teiste koolkondade esindajad nägid vastuolu Buddha isetuse (anātman'i) kontseptsiooniga. Pudgalavaada koolkonna järgi on "isiksus" lõplikult reaalne substraat, mis teeb võimalikuks ümbersündide, mälu ning teo ja teovilja seaduse (karma) toimimise. Skilton, A., Budismi lühiajalugu, Tln: Kirjastus Koolibri, 2012, lk 66.
Sarvastivaada

Sarvastivaada koolkond (sanskriti keeles sarvāstivāda ‘kõik-on-olemas-õpetus’) oli 3. sajandist e.m.a kuni 7. sajandini mõjukaim budismi koolkond Indias ja Sise-Aasias, eriti Gandhāras. Koolkonna keskse õpetuse kohaselt on dharmad ehk seadmused olemas kogu aeg ega ole taandatavad millelegi muule. Sarvastivaada koolkond töötas välja kuuest ületavast toimingust koosneva virgumistee skeemi, mis sai hiljem oluliseks mahajaanas. Samuti lõid nad kuulsa eluratta kujundi, mis sai hiljem tuntuks Tiibeti budismis. Sarvastivaada põhitekstideks on koguteos «Suur jaotusteraamat» (sanskriti keeles mahāvibhāṣā), mis arvatakse olevat koostatud neljandal budismi suurkogul Gandhāras umbes 100. aastal, ja Vasubandhu Abhidharmakośa. Skilton, A., Budismi lühiajalugu, Tln: Kirjastus Koolibri, 2012, lk 67-68. Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Oulanka rahvuspark

Oulanka rahvuspark on rahvuspark Soomes. See asub Põhja-Pohjanmaa ja Lapimaa maakonnas ning pargi pindala on 270 ruutkilomeetrit. Rahvuspark loodi aastal 1956 ning seda laiendati aastatel 1982 ja 1989. Idas piirneb park Paanajärvi rahvuspargiga Venemaal. Oulanka rahvuspark asub põhjapolaarjoone lähedal. Alal leidub rikkalikult taime- ja loomaliike, nende seas on ka ohustatud liike. "Käyntimäärät maastossa". Metsähallitus. Vaadatud 27. november 2020. "Oulanka National Park". www.nationalparks.fi. vaadatud 31.12.2016.
Claude Gensac

Claude Gensac (tegelikult Claude Jeanne Malca Gensac; 1. märts 1927 – 27. detsember 2016 Pariis) oli prantsuse komöödianäitlejanna. Ta sai tuntuks Louis de Funèsi partnerina "Sandarmi"-sarja filmides. Ta on lõpetanud Pariisi konservatooriumi näitekunstiosakonna. Alates 1952. aastast oli ta Pariisi teatrites näitleja. 1960.–1970. aastatel mängis ta kümnes filmis Louis de Funèsi kehastatud sandarmi Ludovic Chruchot' abikaasat. Hiljem esines ta tohutu menuga[viide?] teleseriaalides, mängides koomilisi vanemate daamide rolle. Mort de la comédienne Claude Gensac, épouse à l’écran de Louis de Funès
Imogoliit

Imogoliit on suhteliselt haruldane silikaatne savimineraalide hulka kuuluv mineraal. Imogoliidi idealiseeritud keemiline valem on Al2SiO3(OH)4. Tüüpiliselt leidub imogoliiti moonde läbi teinud vulkaanilisest tuhast niisketes tingimustes tekkinud pinnases. Mineraal esineb mikroskoopiliste torukestena, mille läbimõõt on 20 ongströmit. See esineb tavaliselt koos kvartsi, allofaani, vermikuliidi, gibbsiidi, kristobaliidi ja limoniidiga. Mineraali kirjeldati esmakordselt aastal 1962 Kumamoto prefektuuris Uemuras. See on nimetuse saanud jaapanikeelse sõna imogo järgi, mis tähistab kollakaspruuni vulkaanilisest tuhast tekkinud pinnast. Algselt ei lülitatud mineraali ametlikku klassifikatsiooni, kuid aastal 1970 Tokyos toimunud nomenklatuurikomitee istungil lisati mineraal savimineraalide hulka. Selle tüüplokatsioon asub Uemuras, kus mineraali esmakordselt kirjeldati. Mineraali mikroskoopiliste mõõtmete tõttu on sellel vähe leiukohti (USA-s, Jaapanis ja Hiinas), kuid arvatakse, et seda võib sarnaste tingimuste korral mujalgi esineda. http://webmineral.com/data/Imogolite.shtml#.WGdomVzl8aU http://rruff.info/doclib/hom/imogolite.pdf http://www.mindat.org/min-2021.html
Allofaan

Allofaan on amorfne füllosilikaatne savi koostises olev mineraloid. Allofaani idealiseeritud keemiline valem on Al2O3·(SiO2)1,3-2·(2,5-3)H2O. Tihti sisaldab allofaan ka vaske, sagedased lisandid on veel titaan, raud, magneesium, kaltsium ja kaalium. Enamasti puudub allofaanil kristallstruktuur ja seega kuulub see mineraloidide hulka, ent selle koostises leidub vahel ka savimineraalidele omaseid kristalseid elemente; vahel sarnaneb allofaan struktuurilt ka kaoliniidiga. Allofaanile on iseloomulikud tema spetsiifiline infrapunaspekter ja röntgenikiirguse difraktsioon. Tüüpiliselt tekib allofaani moonde käigus vulkaanilise klaasi ja päevakivide reageerimisel kuuma veega. Ka tekib allofaani vulkaanilisest tuhast. Kuna allofaan on suhteliselt püsiv, leidub seda ka settekivimite koosseisus, näiteks merglis. Allofaan võib moonduda halluasiidiks ja gibbsiidiks. Allofaaniga kaasnevad mineraalid on kvarts, imogoliit, vermikuliit, gibbsiit, kristobaliit, limoniit ja krüsokolla. Mineraali kirjeldasid esimestena 1816. aastal Tüüringis Gräfenthalis J. F. L. Hausmann ja F. Stromeyer. . See on ka allofaani tüüplokaliteet. Allofaan on nimetuse saanud kreeka keelest, kus allos tähendab teist ja phanos välimust; põhjuseks oli see, et leeklambiga kuumutamisel aine välimus muutus. Teise versiooni kohaselt tuleb nimetuse teine pool sõnast phainestai ehk läiget koguv. Aine on üsna levinud, selle Eestile lähimad esinemiskohad asuvad Koola poolsaarel, Samara oblastis ja Poolas Zabrze kaevandustes ning Nowy Sączi ümbruskonnas; arvatakse, et seda võib esineda ka Rootsis Värmlandis. Suure rauasisaldusega allofaani esineb ka Moskva ja Podolski ümbruskonnas. http://rruff.info/doclib/hom/vermiculite.pdf http://www.mindat.org/min-139.html Über Silberkupferglanz und Allophan, Göttingische Gelehrte Anzeigen 2, lk. 1251–1253 http://webmineral.com/data/Allophane.shtml#.WGeA0Vzl8aU BLACKBURN, W.H. & DENNEN, W.H. (1997): Encyclopedia of Mineral Names.- The Canadian Mineralogist Special Publication 1, Ottawa http://www.mindat.org/show.php?id=139&ld=1#themap Pekin, A. (2011) Minerals of Moscow. Russian Journal of General Chemistry. Juuni 2011, kd. 81, lk1381-1391.
Sautraantika

Sautraantika (sanskriti keeles Sautrāntika või Sutravadin, paali keeles Suttavāda) oli varajase budismi koolkond, mis tekkis vastureaktsioonina kommenteerivale ja abhidharmale keskendunud õpetussuunale. Koolkonna nimi (tõlkes "suutraga lõpetades") annab tunnistust sellest, et abhidharmat pühakirja osana ei tunnistata ning seega koosneb sautraantika pühakiri vaid Vinaya Piṭaka'st ja Sutta Piṭaka'st. Arvatakse, et sautraantika koolkond pärines Mahasanghikast lahkunud Sthaviravaada koolkonnast, millest omakorda lahknes väga mõjukas Sarvastivaada koolkond. Skilton, A., Budismi lühiajalugu, Tln: Kirjastus Koolibri, 2012, lk 69. Westerhoff, Jan, The Golden Age of Indian Buddhist Philosophy, Oxford University Press, 2018, p. 73.
Žlibinai

Žlibinai on küla Leedus Plungė rajoonis, Žlibinai valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu. Žlibinai asub Sausdravase jõe kaldal. Žlibinai kandis XVII sajandil nime Ryvėnai. Mykolas Šiukšta püstitas sinna aastal 1773 esimese kiriku. Praegune kirik valmis aastal 1897. Aastal 1929 sai asulast kohaliku kihelkonna keskus. Aastal 1960 kirik suleti ja hoone ise võeti kasutusele kohaliku kooli spordisaalina, samuti kasutas kohalik sovhoos seda laona. Kirik avati taas aastal 1991. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_08.htm?lang=lt#plun_r  Žlibinai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla portaalis vietoves.Lt
Stalgėnai

Stalgėnai on küla Leedus Plungė rajoonis, Stalgėnai valla halduskeskus. Stalgėnai asub Minija, Sausdravase ja Lukna jõe kallastel. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu. Külas asub XIII sajandini kasutusel olnud linnamägi. Küla ise tekkis XX sajandi alguses, mil Stalgase küla maaomanikud otsustasid sinna kiriku püstitada. Kirik valmis 1918. aastal. 1921. aastal sai kiriku juurde kujunenud asulast kohaliku kihelkonna keskus. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_08.htm?lang=lt#plun_r  Stalgėnai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla portaalis vietoves.Lt
Šateikiai

Šateikiai on küla Leedus Plungė rajoonis, Šateikiai valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu. Šateikiai asub Blendžiava jõe kaldal. Vaatamisväärsusteks on sealne mõisakompleks, park ja aastal 1875 valminud kirik. Küla on esimest korda mainitud aastal 1594. XVII sajandil rajati sinna mõis, mille omanikeks on olnud nii Platerid kui ka Sapiehad. Aastal 1700 ehitati külla kabel, aastal 1776 aga esimene kirik, mis kuulus Plateliai kihelkonda. Praegune kirikuhoone valmis aastal 1875. Aastal 1909 laulatati sealses kirikus Mikalojus Konstantinas Čiurlionis. Aastal 1926 sai asulast kohaliku kihelkonna keskus. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_08.htm?lang=lt#plun_r  Šateikiai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla portaalis vietoves.Lt