laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Telliste mõis

Mitte segi ajada Märjamaa kihelkonna Tellista mõisaga Telliste mõis (saksa keeles Tellist) oli eramõis Haljala kihelkonnas Virumaal. Rootsiaegne revisjonis nimetati Teyles’eks (Telliste karjamõis), hiljem Telliste küla, Kihleveres Kadrina kihelkonnas. Mõisast on teateid alates 1525. Telliste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.08.2016) Telliste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Niidu mõis

Niidu mõis oli mitme Eesti mõisa nimi: Niidu mõis (saksa keeles Nido), Tapa mõisa karjamõis Ambla kihelkonnas Niidu mõis (saksa keeles Oskarshof, ka Nitau), Rääma mõisa kõrvalmõis Pärnu kihelkonnas
Joseph Schooling

Joseph Isaac Schooling (sündinud 16. juunil 1995) on Singapuri ujuja, olümpiavõitja (2016) 100 meetri liblikujumises. Schooling on esimene Singapuri sportlane, kes on tulnud oma riiki esindades olümpiavõitjaks. Tema isiklik rekord 50,39 sekundit 100 meetri liblikujumises on nii olümpia-, Aasia kui ka Singapuri rekord. Schooling kvalifitseerus 2012. aasta suveolümpiamängudele, võites 200 m liblikujumises Kagu-Aasia mängudel 2011. aastal. Ta võitis kuldmedali 100 meetri liblikujumises 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros. Ta käis koolis ja treenis USA-s Bollesi koolis (The Bolles School). Praegu õpib ta Texase Ülikoolis Austinis, kus on ka ujumismeeskonna liige ning treenib USA olümpiavõistlejate peatreeneri Eddie Reese'i käe all. Schoolingi käes on ka Aasia ja Singapuri rekord 23,25 sekundiga meeste 50 meetri liblikujumises 2015. aasta ujumise maailmameistrivõistlustelt. 2015. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta 100 meetri liblikujumise distantsil pronksmedali. Seisuga 29. juuli 2017 Suures basseinis Väikeses basseinis "Schooling wins Singapore's first ever Olympic Gold". PrisChew dot com. PrisChew. Vaadatud 13. august 2016. Les Tan (16. november 2011). "SEA Games Swimming: Joseph Schooling destroys field and qualifies for Olympics". redsports.sg. Vaadatud 16. detsember 2011. Crouse, Karen (12. august 2016). "Somebody (His Name's Joseph Schooling) Finally Beats Michael Phelps". The New York Times. ISSN 0362-4331. Vaadatud 13. august 2016. "Swim sensation Joseph Schooling of ACS(I) lights up inter-school championships". Vaadatud 13. august 2016. Goh, Philip (25. september 2014). "Schooling strikes gold for Singapore". MediaCorp. TODAY. Vaadatud 25. september 2014. "Men's 50m Butterfly Final Results". Omega Timing. 3. august 2015. Vaadatud 3. august 2015. Joseph Schooling. swimrankings.net. Vaadatud 30.7.2017
Riho Tammekand

Riho Tammekand (sündinud 30. detsembril 1963 Keilas) on olnud eesti karikaturist. See oli üks osa tema elust ja hobidest. Tänapäeval on ta oma hobiga seotult eesti Huumoriliidu (taas)asutajaliige ja olnud liidu paljudel üritustel fotograafiks. Hobifotograaf. Ta on õppinud Haljala 8-klassilises koolis (1971–1979). Haridusteed jätkas Tartu Kunstikoolis 1979–1983. Aastatel 1991–1999 joonistas karikatuure ajalehele Viru Sõna (Virumaa Teataja). Tema koomikseid avaldati ka ajalehes Meie Meel. Tema karikatuure on avaldanud ka ajakiri Pilkaja. On osalenud mitmel karikatuurivõistlusel. Põhitööna dekoraator-kujundaja, kleebisreklaamide kujundamine, väljalõikamine+kleepimine, suunaviidastiku paigaldamine, firmasümboolika loomine. Aastast 2010 lasergraveerija Gravex Balti OÜ-s. "Riho Tammekand: "Innustust sain Miki-Hiirest"". Virumaa Teataja. 11.10.2014.
Ed Wood (film)

"Ed Wood" on 1994. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Rudolph Grey raamatul "Nightmare of Ecstasy". Film on mustvalge. Filmi peategelane on Ed Wood, keda on nimetatud ka "kõigi aegade halvimaks filmirežissööriks". Filmi tegevus toimub aastatel 1952–1959, mil Wood tegi oma olulisemad filmid. Kesksete tegelaste hulgas on ka omaaegne õudusfilmide staar Béla Lugosi, kellega Ed Wood juhuslikult tuttavaks saab ja oma filmidesse mängima kutsub. Johnny Depp – Ed Wood Martin Landau – Béla Lugosi Sarah Jessica Parker – Dolores Fuller Patricia Arquette – Kathy O'Hara Lisa Marie – Vampira Jeffrey Jones – Jeron Criswell King Bill Murray – Bunny Breckinridge Juliet Landau – Loretta King George Steele – Tor Johnson Vincent D'Onofrio – Orson Welles
Verised majad

"Verised majad" on 2013. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Toomas Lepp. Filmi tootis Videomeedia. Film räägib omandireformi tagajärgedest. 2017. aasta 25. juunil nõudis Eesti Üürnike Liidu esimees Peeter Tedre Eesti Rahvusringhäälingult filmi "Verised majad" näitamist. Eesti Rahvusringhäälingu juhi Erik Roose sõnul leidsid teleprogrammi koostajad pärast filmiga tutvumist, et film pole kooskõlas rahvusringhäälingu kvaliteedinõuetega. Filmile heideti ette faktide valikulist, üleliigselt emotsionaalset ja ühekülgset käsitlust. Verised majad Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 13.08.2016) "Kalju Laid valitud sahinad: Vene lapsed hakkavad Eesti muinasjutte lugema". Eesti Ekspress. Ekspress Meedia AS. 19. juuli 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuli 2017. Verised majad Eesti filmi andmebaasis
Ladina-Ameerika

Ladina-Ameerika (Iberoameerika) on Ameerika maailmajao osa, kuhu kuuluvad Ameerika maad peale USA ja Kanada. Hõlmab Lõuna-Ameerika, Kesk-Ameerika ja Põhja-Ameerika alad, mis jäävad Rio Grandest (Rio Bravo del Norte) lõuna poole. Kitsamas tähenduses ei arvata Ladina-Ameerikasse Kariibi mere saareriike ja mandril asuvaid istandusriike, samuti maid, kus ei kõnelda hispaania või portugali keelt. Nimetus tuleneb sellest, et neis riikides kõneldakse ladina keele baasil kujunenud keeli (hispaania, portugali ja prantsuse keel). Tegelikult on küll mõnel Ladina-Ameerika maal ametlikuks keeleks inglise või hollandi keel. Rahvaarv on antud seisuga juuli 2007. Angloameerika
Bande

"Bande" on 1985. aasta Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Arvo Kruusement. Filmi tootis Tallinnfilm. Film on tehtud Dashiell Hammetti romaani "Klaasist võti" ainetel. Tõnu Kark – Ned Beamount Aarne Üksküla – Paul Madvig Rein Malmsten – Shad O'Rory Erika Torger – Mrs Madvig, Pauli ema Jaan Grünman – Sloss Talvo Pabut – Taylor Henry Olev Eskola – senaator Henry Māra Zvaigzne – Janet Henry Rita Rätsepp – Opal Madvig Tõnu Aav – prokurör Farr Enn Kraam – Bernie Despain Kaie Mihkelson – Lee Wilshire Ain Lutsepp – Jeff Enn Klooren – Whisky Regina Razuma – Eloise Jaan Paavle – Hinkle Bande Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 13.08.2016) Bande Eesti filmi andmebaasis
Värav nr. 2

"Värav nr. 2" on 1955. aasta Eesti lühimängufilm, tudengifilm. Filmi režissöör on Oleg Lentsius. Filmi tootis Kunstiliste- ja Kroonikafilmide Tallinna Kinostuudio. See lühifilm on Oleg Lentsiuse diplomitöö, mille ta esitas Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi (VGIK) lõpetamisel. Filmis naeruvääristatakse stalinistlikku tööstiili. Värav nr. 2 Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 13.08.2016) Värav nr. 2 Eesti filmi andmebaasis
Idova mõis

Idova mõis (saksa keeles Idowa) oli Jõgisoo mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Idova mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.08.2016) Idova mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Igi mõis

Igi mõis (saksa keeles Schöneichen) oli Loona mõisa karjamõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Igi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.08.2016) Igi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Jõgise mõis

Jõgise mõis (saksa keeles Jöggis) oli eramõis Valjala kihelkonnas Saaremaal. Mõisast on teateid alates 1444. Mõis kuulus 16. sajandil Bergide suguvõsa liikmetele: Kasper Berg, Georg Bergk ning Kaspar von Bergile, kes oli Rootsi sõjaväe kolonelleitnant ja Saaremaa maanõunik. Casper Bergki poeg, Rootsi armee kapten Otto Reinhold von Berg hukkus Põhjasõjas 1700. aasta Narva lahingus. Otto Reinholdi poeg Casper Johan Bergh (1688–1761), introdutseeriti 1723. aastal Rootsis Rootsi rüütelkonda tituleerimata aadlisuguvõsana nr. 1774, Berchina. Teine poeg, Georg Otto Berg (1685–1757) oli Rootsi sõjaväelane ning vene sõjavangis ja hiljem Eestimaa maanõunik. 1782. aastal oli ta iseseisev mõis ja 1791 ühendati ostu teel Güldenstubbede Lööne mõisaga. Jõgise mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.08.2016) Casper Johan Bergk, naturaliserad Berch, (Född 1688-02-00 i Livland. Död 1761, www.adelsvapen.com Georg Otto Bergk, (Född 1685 i Narva. Lantråd i Estland. Död i Estland 1757-03-22, www.adelsvapen.com Jõgise mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kaare mõis

Kaare mõis (saksa keeles Friedrichshof) oli Rannamõisa mõisa karjamõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Kaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.08.2016) Kaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kaguvere mõis

Kaguvere mõis (saksa keeles Kaggofer) oli Haimre mõisa kõrvalmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Kaguvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.08.2016) Kaguvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Goma

Goma on linn Kongo DV-s, Põhja-Kivu provintsi halduskeskus. Asub Kivu järve põhjakaldal Nyiragongo vulkaani jalamil umbes 1500 m kõrgusel Rwanda piiri lähedal. Rwanda kodusõja ajal 1994. aastal oli Gomas sadu tuhandeid Rwanda põgenikke. Linnas puhkes kooleraepideemia. 1997 ja 1998 tungisid Rwanda valitsusväed Gomasse ja tapsid tuhandeid põgenikke. 2002. aastal hävitas laavavool Nyiragongo vulkaanist osa linnast. Linna lähedal asub Virunga rahvuspark.
Kaimri mõis

Kaimri mõis (saksa keeles Kaimer) oli eramõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati ajavahemikul 1738-1744 Torgu mõisast eraldatud alast. Kaimri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.08.2016) Kaimri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kaldama mõis

Kaldama mõis (saksa keeles Kaldama) oli Kaunispe mõisa kõrvalmõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal. Kaldama mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.08.2016) Kaldama mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kalina mõis

Kalina mõis (saksa keeles Kallina) oli Mäetaguse mõisa kõrvalmõis, u 1867. aastani rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Mõis rajati 17. sajandil. Kalina (Kaltanus) küla on esmamainitud 1241. aastal. Kalina mõis tekkis 1643 ja 1694 aastate vahel. Paul Johanseni andmetel kuulu 1534. aastal Kalina/Kaluall küla Jõhvi mõisa alla, kuuludes Saksa Ordu Narva foogtkonnale. 1615. aastal läänistasid Rootsi valitsejad lühikeseks ajaks küla Berend/Bärent Taubele, 1624. aastal anti küla talle rendile. Rootsi kuningas Gustav II Adolf loovutas Daniel Brandtile Kalina küla eluaegseks kasutamiseks ning 18. juunist 1635 laienes eluaegne õigus tema naisele. 1642. aastal müüs Eestimaa kuberner Gustaf Gabrielsson Oxenstierna Narva ja Ingerimaa superindendendile Henricus Stahlile Kalina mõisa, klausliga, et viimane võis valdusse astuda alles pärast eelmise omaniku Daniel Brandti, lese surma. 1643. ja 1645. aastal kinnitas Rootsi kuninganna Kristiina Kalina kuulumist Narva, Ingeri, Karjala ja Alutaguse superintendendile Heinrich Staalile. Heinrich Stahlile surma (1657) järel, tema pärijate vahelisel kokkuleppel said Kalina mõisa oma ema venna Dettlof Sommeri eestkostel tema alaelised tütred teisest abielust, Barbara Sophia von Stahl ja Beatha Agnetha von Stahl. Mõisate reduktsioon ajal mõisa ei riigistatud, mõisaomanikuks jäi Hinrich Bagge ja 1695. aastal oli mõisaomanik Heinrich Bagge (Baggehufwudt). 1716. aastast oli mõis major Roseni pärusomand, ning seejärel Tartu kodanik Michalkow. 1720. aastast oli mõisaomanik Rosenite Roosna-Mäetaguse liinist major Otto Fabian von Rosen (1684–1764), (kaptenleitnant Hinrich Bagge väimees, kes oli abiellunud Barbara Sophia Baggehufwudtiga, kes oli pärinud mõisa oma emalt Beate Agneta von Staalilt). 1805. aastal pantis Eugene Octav August von Rosen Kalina mõisa ning Tärivere ja Mäetaguse mõisa piiril asuva tüki metsa kümneks aastaks rittmeister Andreas Schwebsile, 1820. aastal pandileping muudeti ostulepinguks. 1840. aastal sai loovutuslepinguga Andreas Hinrich von Schwebsi (surn. 1823) ja Henriette von Schwebs (sünd von Lantingshausen) (surn. 1849) poeg kreisikohtuassessor Theodor von Schwebs, isa pärandina Kalina mõisa ja Tammiku mõisa. 1859. aastal müüs Theodor von Schwebs Kalina mõisa Eduard Gotthard Theodor von Strykile (1834–1900), Tammiku ja Kalina mõisa pärija 1902. aastal oli tema tütar Emma von Maydell (sünd Stryk). Kalina mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.08.2016) Kalina mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register Kalina mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Kalina mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register
Karu mõis

Karu mõis (saksa keeles Karro) oli Pidula mõisa karjamõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Karu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.08.2016) Karu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Koogi mõis

Koogi mõis (saksa keeles Charlottenhof) oli Saadjärve mõisa karjamõis Äksi kihelkonnas Tartumaal. Koogi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.08.2016) Praust, Valdo. Tartumaa mõisad. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 146-7. Koogi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Koolme mõis

Koolme mõis (saksa keeles Kohlma) oli eramõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Mõis rajati 17. sajandi 2. poolel Lehtse mõisast eraldatud alast. Koolme mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.08.2016) Koolme mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Korjodi mõis

Korjodi mõis (saksa keeles Korjoth, Klein-Arknal) oli eramõis Rakvere kihelkonnas Virumaal. Mõis rajati 18. sajandi algul Idavere mõisast eraldatud alast. Korjodi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.08.2016) Korjodi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Korjodi mõis (Rakvere khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kruusimäe mõis

Kruusimäe mõis (saksa keeles Klingenberg, Payonal) oli eramõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Kadapiku küla lähedal Kadrina vallas Lääne-Virumaal. Mõisast on teateid alates 1534. Kruusimäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.08.2016) Kruusimäe ms, www.eki.ee Kruusimäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Mbuji-Mayi

Mbuji-Mayi on linn Kongo DV-s, Ida-Kasaï provintsi halduskeskus. Asub Sankuru jõe kaldal. Linn asutati 1910. aastal eurooplaste poolt teemandikaevanduste keskusena ja 1966. aastani oli linna nimi Bakwanga.
Allika mõis

Allika mõis oli mitme Eesti mõisa nimi: Allika mõis (saksa keeles Hallick), mõis Karja kihelkonnas Allika mõis (saksa keeles Allik), Arussaare mõisa karjamõis Pilistvere kihelkonnas Allika mõis (saksa keeles Hallick), Kiideva mõisa kõrvalmõis Ridala kihelkonnas Türi-Alliku mõis (saksa keeles Allenküll) Türi kihelkonnas Hallika mõis
Võnnu vald (Ridala kihelkond)

Võnnu vald (saksa keeles Wenden; ka Võnnu-Jõesse vald, saksa keeles Wenden und Jesse) oli vald Läänemaal Ridala kihelkonnas. Vallamaja asus Üsse külas. Vald eksisteeris 1866–1939. Valla alal asus Võnnu ja Jõesse mõis. 1939. aasta vallareformiga jagati see Asuküla, Ridala ja Martna valla vahel. Maa-ameti kaardirakendused Võnnu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Võnnu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Võnnu vald (Võnnu kihelkond)

Võnnu vald (saksa keeles Wendau) oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866 – 19. sajandi algus. Perioodil 1900–1904 liideti Võnnu vald Kastre vallaga ja valla nimeks sai Kastre-Võnnu vald. 1892 liideti Võnnu vallaga Kurista vald. Võnnu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Võnnu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vormsi vald (Vormsi kihelkond)

Vormsi (saksa keeles Worms) oli vald Läänemaal Vormsi kihelkonnas. Vallamaja asus Hullo külas. Vald moodustati 1868. aastal. 1893 liideti Vormsi vallaga samas Vormsi kihelkonnas asunud Suuremõisa vald. 1939. aasta vallareformiga valla piirid ei muutunud. Esimene vallareformi järgne vallavanem oli Johan Landman. Vald kuulus Noarootsi põllumeeste konvendi tegevus- ja valimisringkonda. Vald kuulus ka Riigivolikogu 26. valimisringkonda, kust valiti Artur Kasterpalu. Vormsi vald Maa-ameti kaardirakendused Vormsi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Vormsi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Karula vald (Haljala kihelkond)

Karula vald (saksa keeles Karrol) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti Karula vald Vihula vallaga. Valla alal asus Karula mõis. Karula vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Karula vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Voore vald (Viru-Jaagupi kihelkond)

Voore vald (saksa keeles Forel) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti Voore vald Küti vallaga. Valla alal asus Voore mõis. Voore vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Voore vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vohnja vald (Kadrina kihelkond)

Vohnja vald (saksa keeles Fonal) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vallamaja asus Kõrve külas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. 1893. aastal liideti Vohnja vallaga Arbavere, Kolu, Pala ja Tõdva-Kõnnu vald. 1939. aasta vallareformiga moodustati uus Vohnja vald. Maa-ameti kaardirakendused Vohnja vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Vohnja vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kasepää vald (Laiuse kihelkond)

Kasepää vald (saksa keeles Kasepä) oli vald Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus Kasepää küla, kus asus ka vallamaja. Kasepää vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Maa-ameti kaardirakendused Kasepää vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Viiratsi vald (Viljandi kihelkond)

Viiratsi vald (saksa keeles Wieratz) oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1934[viide?]. Valla alal asus Viiratsi mõis. Viiratsi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Viiratsi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Tihhon Hrennikov

Tihhon Hrennikov (vene Тихон Николаевич Хренников; 10. juuni (vkj. 28. mai) 1913 Jelets – 14. august 2007 Moskva) oli vene helilooja. Tihhon Hrennikov alustas 1929. aastal õpinguid Gnessinite-nimelises Riiklikus Muusikapedagoogika Instituudis. 1932. aastal läks ta üle Moskva Konservatooriumi, mille lõpetas 1936. aastal. 1947. aastal astus ta Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse. Aastatel 1948–1991 oli Tihhon Hrennikov Nõukogude Liidu Heliloojate Liidu juhatuse esimene sekretär. 1941–1966 oli Tihhon Hrennikov Moskvas asuva Punaarmee Keskteatri direktor. Tihhon Hrennikov kirjutas kolm sümfooniat. Ta lõi ka instrumentaalkontserte, oopereid ja ballette. Hrennikov kirjutas ka filmimuusikat ja laule. Tikhon Nikolayevich Khrennikov (1913-2007) classical.net
Kavastu vald (Haljala kihelkond)

Kavastu vald (saksa keeles Kawast) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti Kavastu vald Vihula vallaga. Valla alal asus Kavastu mõis. Kavastu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Kavastu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Veski vald (Kambja kihelkond)

Veski vald (saksa keeles Mühlenhof) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1916 ja seejärel liideti Veski vald Krüüdneri vallaga. Valla alal asus Veski mõis. Veski vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Veski vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Tālava madalik

Tālava madalik ehk Põhja-Läti madalik (läti keeles Tālavas zemiene, Ziemeļlatvijas zemiene) on Läti maastikurajoon. Madalik asub Sakala kõrgustikust lõunas. Asti järve ümbruskonnas liigendavad madalikku voored, nende seas on ka madaliku kõrgeim koht Zilaiskalnsi mägi (127 meetrit üle merepinna) Zilaiskalnsi küla lähedal. A. Rudovics, T. Rudovica. Latvijas fiziskā ģeogrāfija, 1995, 142. lk.
Kihnu vald (Tõstamaa kihelkond)

Kihnu vald (saksa keeles Kühno) oli vald Pärnumaal Tõstamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1950. Vallamaja asus tänapäeva Sääre küla aladel. Valla alal asus Kihnu mõis. 1939. aasta vallareformiga arvati senise Kihnu valla maa-alast välja senise Seliste vallas asuva lahustüki Soldatikoht nr. XXIII maa-ala. 1. aprillil 1939 oli vallas 1037 elanikku. Kihnu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Kihnu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Oisu vald (Türi kihelkond)

Oisu vald (saksa keeles Oiso) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti Oisu vald Alliku vallaga. Valla alal asus Oisu mõis ja Kärevere mõis. Oisu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Oisu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mõniste vald (Hargla kihelkond)

Mõniste vald (saksa keeles Menzen) oli vald Võrumaal Hargla kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Kuutsi küla aladel. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. 1907 küll eraldus Mõniste vallast Saru kogukond (moodustati Saru vald); Mõniste vald aga jäi püsima. Maa-ameti kaardirakendused Mõniste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Mõniste vald (1866–1907) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 Mõniste vald (1907–) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mooste vald (Põlva kihelkond)

Mooste vald (saksa keeles Moisekatz) oli vald Võrumaal Põlva kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Säässaare küla aladel. Vald eksisteeris 1866–1931[viide?]. Valla alal asus Mooste mõis. Maa-ameti kaardirakendused Mooste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Mooste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Meeksi vald (Räpina kihelkond)

Meeksi vald (saksa keeles Meeks) oli vald Võrumaal Räpina kihelkonnas ja Tartu maakonnas. Vallamaja asus Meeksi külas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus Meeksi mõis ja Naha mõis. Maa-ameti kaardirakendused Meeksi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Meeksi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Maidla vald (Lüganuse kihelkond)

Maidla vald (saksa keeles Wrangelstein või Maydel) oli vald Lüganuse kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1891 ja valla taasmoodustamise järel kuni 1939. aastani. Vallamaja asus Sookülas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Maidla vald Erra vallaga. Valla alal asus Maidla, Aidu ja Rääsa mõis. 1939. aasta vallareformiga moodustati Maidla ja Püssi vallast, Maidla vald. Maa-ameti kaardirakendused Maidla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Maidla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Nälkjas (perekond)

Nälkjas (Deroceras) on perekond kojata tigusid ehk nälkjaid nälklaste sugukonnast. Eestis elab 3 selle perekonna liiki – Deroceras agreste põldnälkjas Deroceras laeve soonälkjas Deroceras reticulatum kirju nälkjas ehk kirjunälkjas