laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Cabernet Franc

"Cabernet Franc" on punase viinamarja sort, mis etendab olulist osa Bordeaux' veinides ja sellest valmistatakse huvitavaid, kuid alaväärtustatud[viide?] veine Loire'i orus.
Grenache

"Grenache" on kõige suurematel pindadel kasvatatav punane viinamarjasort maailmas.
MTV3

MTV3 on Soome telekanal. Esimene ametlik proovisaade oli eetris 13. augustil 1957. Telekanali omanik on Telia. Lühend MTV tähistab nime Mainostelevisio (mainos – 'reklaam'), telekanal saab oma tulu reklaami näitamisest. Number '3' lisati hiljem, kui kanal sai tuntuks "kolmanda kanalina" Yle TV1 ja Yle TV2 kõrval. Kanalil on umbes 500 töötajat. Äriühingu nimed on olnud Oy Mainos-TV-Reklam Ab (1957) ja MTV Oy (1982). MTV3 koduleht MTV.fi
A-Rühm

"A-Rühm" (originaalpealkirjaga "The A-Team") on USA seiklus- ja märuliseriaal väljamõeldud endistest Ameerika Ühendriikide eriüksuslastest, kes töötavad palgasõduritena. Samal ajal jälitavad neid sõjavägi ja politsei "kuritöö eest, mida nad ei sooritanud". A-Rühm loodi stsenarist Frank Lupo ja produtsent Stephen J. Cannelli koostöös. Seriaal jooksis viis hooaega telekanalil NBC (23. jaanuarist 1983 kuni 30. detsembrini 1986, oli ka üks jagu 8. märtsil 1987, mida teleekraanidel ei näidatud), kokku 98 jagu. Hoolimata palgasõduriametist, olid A-Rühma liikmed alati heade meeste poolel ja aitasid rõhutuid. Seriaal jääb kindlasti popkultuuri ajalukku oma joonisfilmides näidatavaga sarnaneva ja ülepakutud vägivallaga (inimesed said üldse väga harva raskelt vigastada) ja väidetavalt ühesuguste jagudega, kus pidevalt vanadest relvade ja sõidukite osadest ehitati uued relvad ja sõidukid. Seda on parodeeritud lugematud kordi veebisaitidel nagu Newgrounds ja ka teistes teleseriaalides, nagu näiteks "Robot Chicken", "Family Guy" ja "Spaced". See seriaal sai samuti hüppelauaks Mr. T-le, kes kehastas B. A. Baracust, kelle ümber see seriaal tegelikult kokku ehitati. Mõned selle seriaali hüüdlaused, nagu "I love it when a plan comes together" ja "I aint gettin' on no plane!" on samuti leidnud enda tee T-särkidele ja muule müügikaubale. Vietnami sõja ajal käskis A-Rühma komandör, kolonel Morrison palgasõduritel Hanois panka röövida, et aidata sõda kiiremini lõpetada. Nende missioon õnnestus, kuid kui nad neli päeva pärast sõja lõppu baasi tagasi jõudsid, oli Morrison Việt Cộngi poolt tapetud ja tema peakorter maha põletatud. Seetõttu polnud ühtegi tõestust, et nad täitsid käsku ja sõjakohus saatis nad vanglasse. Nad viidi Fort Braggi, kust nad enne kohtuprotsessi põgenesid. B.A. Baracus Hannibal Smith Templeton Peck H. M. Murdock
Foiniikia keel

Foiniikia keel oli alates 3. aastatuhandest eKr tuntud semi keelte kaanani rühma kuuluv keel, lähedane heebrea keelele. Oli foiniiklaste keel ja levis koos nendega Vahemere idaosast kõikidesse Foiniikia kolooniatesse, sh Kartaagosse. Sealset keelt nimetati puunia keeleks. Varimad keelemälestised pärinevad 10. sajandist eKr. Kirjandusteoste olemasolu foiniikia keeles pole teada. Keel kadus käibelt 4. sajandil eKr. Puunia keel hääbus arvatavasti 4. sajandil. Foiniikia kiri Kaanan Foiniikia keel
Jelena Tomašević

Jelena Tomašević (serbia keeles Јелена Томашевић, sündinud 1. novembril 1983 Kragujevacis Jugoslaavias) on serbia laulja. Ta esindas lauluga "Oro" Serbiat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis, kus ta saavutas 160 punktiga kuuenda koha. Jelena Tomaševići koduleht
Maria Mittet

Maria Haukaas Mittet (sünninimi Maria Haukaas Storeng; sündinud 3. augustil 1979) on Norra poplaulja. Ta esindas lauluga "Hold On Be Strong" Norrat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis. Laul sai finaalkontserdil 182 punktiga viienda koha. Ta on proovinud hiljemgi pääseda Eurovisioonile, ent seni pole see õnnestunud. "Breathing" (2005) "Hold On Be Strong" (2008) "Make My Day" (2010) "Lys imot mørketida" (2011) "Heim" (2014) "Breathing" (2004) "Should've" (2005) "Nobody Knows" (2006) "Hold On Be Strong" (2008) Maria Haukaas Storengi koduleht
Pääsuloend

Arvutiturbes tähendab pääsupiiramisloend (ACL, ehk Access Control List) objektidele kaasatavaid õiguste loendeid. Loendis määratletakse, kellel või millel on õigus objektidele ligi pääseda ning mida on sellega lubatud teha. Tavapärases pääsupiiramisloendis määratletakse igas kirjes isik ja toimetus: näiteks, kirje (Liisi, delete) faili XYZ pääsupiiramisloendis annab Liisile õiguse faili XYZ kustutamiseks. Kui pääsupiiramisloendil põhinevas turvamudelis saadetakse objektile päring mingisuguse toimingu läbiviimiseks, siis leitakse esmalt loendist vastavad kirjed, ning seejärel otsustatakse toimetuse jätkamise üle. Peamine küsimus pääsupiiramisloendil põhineva turvamudeli määratlemisel tekib loendite muutmisel – kellel on õigus seda teha ning millised muudatused on lubatud. On kahte liiki pääsupiiramisloendeid kasutavaid süsteeme: valikulised (ingl.k. discretionary) ja kohustuslikud (ingl.k. mandatory). Kui süsteemil on valikuline pääsupiirang, siis on selle tekitajal või omanikul õigus täielikult piirata ligipääsu sellele objektile, muuhulgas niiviisi, et ligipääs lubatakse kõikidele teistele. Süsteemil on kohustuslik pääsupiirang siis, kui see allub üle terve süsteemi kehtivatele piirangutele, mis on pääsupiiramisloendis määratletud õigustest tähtsamad. Harilikud pääsupiiramisloendite süsteemid määravad õiguseid üksikutele kasutajatele, mis võib suure kasutajahulga puhul tülikaks osutuda. Uuemas, rollidel põhinevas pääsupiirangus, antakse õiguseid rollidele, ning rolle jaotatakse omakorda kasutajatele. Failisüsteemides on peamiseks piiramise vahendiks kasutajatunnus (POSIX-is jõus olev UID). Loend on andmestruktuur, harilikult tabel, mis sisaldab kirjeid üksikute kasutajate või rühmade õigustest kindlatele süsteemiobjektidele, nagu programmid, protsessid, või failid. Linux-is, Mac OS X-is, OpenVS-is, ning Windows-is nimetatakse neid kirjeid pääsupiiramiskirjeteks (ingl.k. Access Control Entries). Igal ligipääsetaval objektil on selle pääsupiiramisloendile suunav tunnus. Kindlaid ligipääsuõiguseid määravad õigused: näiteks kas kasutajal on lubatud objektist lugeda, sinna kirjutada, ning seda käivitada. Mõningad pääsupiiramisloendid on võimelised piirama seda, kas kasutajal või nende rühmal on lubatud objekti pääsupiiramisloendit muuta. Pääsupiiramisloendite ideed on mitmetes erinevates operatsioonisüsteemides erinevalt teostatud, kuigi on olemas ka POSIX-i "standard". (POSIXi turvavisandid .1e ja .2c võeti tagasi, kui selgus, et need kujuneksid liiga laiahaardeliseks, tööd ei saadud valmis, kuid rohkem väljakujundatud pääsupiiramisloendeid määratlevasid osasid on laialt teostatud, ning neid tuntakse POSIX pääsuloenditena.)
Võtšegda

Võtšegda (vene Вычегда, komi Эжва) on jõgi Euroopas Venemaa põhjaosas. Algab Timaani kõrgustikult. Sealt laskunud, lookleb laias orus valdavalt läände. Suubub Kotlase linna juures paremalt Dvinasse. Jõe pikkus on 1130 km, millest umbes 800 km on laevatatav. Valgla pindala on 121 000 km². Jõe ääres asuvad Kortkeros, Sõktõvkar, Žešart, Solvõtšegodsk, Korjažma, Urdoma ja Kotlas. "Поиск по данным государственного водного реестра". Vaadatud 28. oktoobril 2023.  Võtšegda – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Viinapuu

Viinapuu (Vitis) on viinapuuliste sugukonda kuuluv puitliaanide ja lehtpõõsaste perekond. Selle koosseisu kuulub umbes 70 liiki, mis kasvavad peamiselt põhjaparasvöötmes. Viinapuu viljaks on munakujuline ja mahlakas mari ning seda nimetatakse viinamarjaks. Viinamarja värv sõltub suuresti nii liigist kui sordist ja võib olla kollane, roheline, tumesinine, lilla või must. Viinamarjad sisaldavad suhkruid, happeid ja vitamiine. Neid kasvatatakse neljaks otstarbeks: veini, mahla ja rosinate tegemiseks ning värskelt söömiseks. Mitmel pool maailmas, näiteks Vietnamis ja Kesk-Aasia maades, süüakse ka viinapuulehti. Kõige levinum on harilik viinapuu (Vitis vinifera), mis on iidne kultuurtaim. Temast on aretatud tuhandeid sorte; mõnda neist saab kasvatada ka Eestis. Viinapuuliike on küll palju, kuid nad on üksteisele lähedased ja võivad moodustada viljakaid hübriide. Sel põhjusel ei ole ka täpne liikide arv teada. Eriti ebaselge on Aasia viinapuuliikide arv. Hübriidid on vastuvõtlikumad külmale ja haigustele. Üldiselt on viinapuuliikidel 38 kromosoomi, aga alamperekonnal Muscadinia on 40 kromosoomi. Jaan Kivistik: Viinamarjad Eestis MTÜ Eesti Viinamari
FrameMaker

FrameMaker on Adobe Systemsi tekstitöötlus- ja küljendusprogramm. FrameMaker on mõeldud eeskätt keerulise ja mahuka tehnilise dokumentatsiooni, teadusartiklite, väitekirjade ja muude pikkade dokumentide ja trükiste töötlemiseks, küljendamiseks ning trükiettevalmistuseks. Tekstitöötlus SGML ja XML Adobe FrameMaker Official Page FrameMaker for Mac OS X Petition History of FrameMaker TECHWR-L Magazine FrameUsers.com FrameMaker users' largest online reference site and community FrameMaker Bugs & Issues (MicroType) FrameMaker FAQ (MicroType) Comparison of FrameMaker vs InDesign Framemaker and Frame Developer Kit Developer Blog with news about scripting and developing clients for Framemaker Getting Productive with XMLMind 21 June 2007. Includes comments on FrameMaker.
El Beni departemang

El Beni departemang (vahel ka Beni) on Boliivia 1. järgu haldusüksus. See asub riigi kirdeosas ja piirneb Brasiilia Rondônia osariigiga. Departemang on nime saanud Beni jõe järgi. Kliima on troopiliselt soe ja niiske. Departemangus on palju jõgesid ja järvi, suuremad jõed on Mamoré ja Beni jõgi. Valdav osa pindalast on kaetud troopiliste vihmametsade või rohumaadega. Inimasustus on hõre (1,9 inimest/km²). Halduslikult jaguneb kaheksaks provintsiks: Cercado provints Iténezi provints José Balliviáni provints Mamoré provints Marbáni provints Moxosi provints Vaca Díezi provints Yacuma provints
Paunküla–Vetla tee

Paunküla–Vetla tee (registrinumbriga 11207) on 13,9 km pikkune kõrvalmaantee Anija ja Kose vallas. Tee saab alguse Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee 48. kilomeetril Sae ja Rõõsa küla piiril Kose vallas. Tee kulgeb läbi Sae, Paunküla, Leistu, Laane, Voose ja Vetla küla. Tee lõpeb Perila–Jäneda tee 20. kilomeetril Vetla külas Anija vallas. Tee ületab ühe silla (Paunküla sild üle Pirita jõe tee teisel kilomeetril) ja üheksa truupi. Teele jääb Voose bussipeatus. Teega ristub 12. kilomeetril Alavere–Voose tee. Tee on kruusatee. Alavere–Voose teeristi piirkonnas on kilomeetrine lõik mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Alavere–Voose teeristi piirkonnas (30, 40, 60 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
T-37A

T-37A on Nõukogude Liidus aastatel 1933–1936 toodetud amfiibtank (kergetank). 1932. aastal valmis Leningradi tehases "Nr. 174" uue ujuvtanki T-37 prototüüp, mis võeti relvastusse 11. augustil 1933, kuid seeriatootmisse see ei läinud. Seeriatootmisse läks hoopiski Moskva tehase "Nr. 37" tank, millel oli T-37 veermik, kuid tanki T-41 kujundus ning masina konstrueerimiseks oli kasutatud auto GAZ-AA (Ford-AA) agregaate. Uus masin sai tähistuseks T-37A. Aastatel 1933 – 1936 toodeti kokku 2627 masinat. Tuleb märkida, et seeriatootmises olevad masinad erinesid teineteisest korpuste ja tornide poolest. Asi oli selles, et tanke pandi kokku tehases "Nr. 37", kuid korpused ja tornid valmistati kahes erinevas tehases, Podolski ja Izorski tehastes. Pikkus – 3,30 m Laius – 1,90 m Kõrgus 1,17 m Kliirens – 285 mm Kaal – 2,9 t Meeskond – 2 meest Maksimaalne kiirus – 36 km/h Kiirus vees – 4 km/h Läbisõit maanteel – 200 km Т-37 – Katsemasin, mis oli relvastatud 7,62 mm kuulipildujaga DT, 1932. aastal valmis ainult 1 masin. Т-37А – Seeriamasin, relvastatud kuulipildujaga DT, toodeti aastatel 1933 – 1936 kokku 1909 tanki. Т-37RТ – Sidetank, mis oli varustatud raadiojaamaga 71-TK-1, relvastatud kuulipildujaga DT, toodeti aastatel 1934 – 1936 kokku 643 masinat. ОТ-37 (BHM-4)- Leegiheitjatank, relvastatud kuulipildujaga DT ja leegiheitjaga, toodeti aastatel 1935 – 1936 kokku 75 masinat. U-37 – Liikursuurtükk, relvastatud 45 mm tankitõrjekahuriga mudel 1932 ja kuulipildujaga DT, valmis ainult katsemasin. ТМ(1936 г.) – Ujuvtank, T-37 edasiarendus, millele oli paigutatud kaks mootorit GAZ-M1 võimsusega 2x50 hobujõudu ja relvastatud kuulipildujaga DT, valmis ainult 1 katsemasin. Tank T-37 osales konfliktis Halhin Goli jõel Mongoolias, Lääne-Ukrainas ja Nõukogude-Soome sõjas. Peaaegu kõik masinad kaotati Suure Isamaasõja alguses, allesjäänud masinaid aga kasutati kuni sõja lõpuni õppemasinatena. За-СССР! Tank T-37 vene keeles За-СССР! Tank T-37A vene keeles
Foiniikia

Foiniikia (vanakreeka keeles Φοινίκη (Phoinike), ka Kaanan, mõlemad arvatavasti 'purpurimaa') oli antiikaja maa Vahemere idakaldal. Foiniikia ulatus kitsa ribana Bargyluse (tänapäeval Ansarija, Liibanoni ja Galilea mägede jalamil Casiuse mäest (tänapäeval Džebel Akra) põhjas kuni Karmeli mäeni lõunas. Tänapäeval kuuluvad kunagise Foiniikia alad Liibanonile, Süüriale ja Iisraelile. Seda ala asustasid foiniiklased, kes olid sinna rännanud juba väga vanal ajal Punase mere äärest . Arvatakse, et linnriigid Byblos, Siidon ja Tüüros asutati u 3000 a eKr. Eriti on tuntud tillukesel meresaarel asunud Tüüros, mida püüdis korduvalt vallutada Babüloni valitseja Nebukadnetsar II (Tüürose piiramine), kuid suutis pikka aega säilitada sõltumatuse. Linnade vahel arenes konkurents, mis algul pärssis ühistegevust, hiljem asutati ühine pealinn Tripoli. Foiniiklased olid meresõitja rahvas, kes rajas palju kolooniaid: esmalt Küprosele ning hiljem mujalegi Vahemere rannikule: tänapäeva Lääne-Liibüa, Tuneesia, Alžeeria, Maroko ja Lõuna-Hispaania rannikule, Baleaaridele, Sardiiniale ja Lääne-Sitsiiliasse. Esimene koloniseerimislaine toimus ajavahemikus u 1200 aastat eKr – u 800 aastat eKr, Levant, Leptis Magna, Cadiz (Gadir) ja Palermo. Kuulsaim koloonia Kartaago rajati 815 eKr ja see iseseisvus 6. sajandil eKr. Foiniiklaste põhiline jõukuse allikas oli merekaubandus. Igal linnal olid omad mees- ja naissoost jumalad. Foiniiklased koloniseerisid Põhja-Aafrika Vahemere-ranniku umbes 1000 eKr ning Kartaagost, mille nad rajasid 800 eKr, sai kiiresti Vahemere maade võimsaim jõukeskus. Allutades berberid, kes moodustasid suurema osa Põhja-Aafrika rahvastikust, said foiniiklased oma võimu alla kogu Aafrika ranniku lääne pool Surti lahte ning saavutasid kontrolli Vahemere-kaubanduse üle. See pani aluse nende tohutule rikkusele. 9. sajandist eKr koloniseeriti Sitsiilia, kus 8. sajandil eKr asutati Motya, Panormo (Palermo) ja Solunto ning kolooniad strateegilist tähtsust omanud Lampedusa, Malta ja Pantelleria saartel. Sardiinial asutati kolooniad 9. sajandist eKr, Nora, Caralis (Cagliari), Bythia, Sulcis, Carloforte ja Tharros. Hispaania aladel asutati kolooniad 10. sajandist eKr Gades (Cadiz) (u 1110 eKr), Malaka (Malaga), Sexi (Almunecar), Abdera (Adra), and Ebusus (Ibiza). Foiniikia linnades valitses tõenäoliselt kuningas. Preesterkonnal poliitilist võimu polnud, riigi juhtimises võisid kaasa rääkida ka kaubandusega tegelevad ülikud. Foiniikiat vallutati korduvalt. Seal võimutsesid Assüüria, Babüloonia, Pärsia, Aleksander Suur, Ptolemaiosed ja Seleukiidid ning lõplikult, alates 64 eKr Rooma riik. Kui Aleksander Suur selle vallutas, ühendati Tüüros tammi abil mandriga ja pärast Aleksandria rajamist kaotas Tüüros oma tähtsuse. Foiniikia silmapaistvaim kultuurisaavutus oli maailma esimese tähestiku leiutamine 2. aastatuhandel eKr. Paljud tänapäeva tähestikud põhinevad mingil määral sellele, kaasa arvatud kreeka ja ladina tähestik. Fööniks, foiniiklaste püha lind "Antiigileksikon", 1. kd., lk. 156 Gerhard Herm. "Foiniiklased: antiikaja purpuririik", Tallinn 1998. ISBN 9985-66-094-3
Paunküla–Kiruvere–Ardu tee

Paunküla–Kiruvere–Ardu tee (registrinumbriga 11208) on 7,7 km pikkune kõrvalmaantee Kose vallas. Tee saab alguse Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee viiekümne esimesel kilomeetril Rõõsa külas ning lõpeb sama maantee viiekümne kaheksandal kilomeetril Ardu alevikus. Tee kulgeb läbi Rõõsa, Paunküla, Puusepa, Kiruvere, Kõrvenurga ja Ardu. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 7 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee esimene 0,5 kilomeetrit, samuti 3,5 kilomeetrist tee lõpuni on mustkattega. Vahepeal on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on tee alguses (30, 50 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee

Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee (registrinumbriga 11230) on 75,6 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju ja Lääne-Nigula vallas. Tee saab alguse Keila–Haapsalu maantee 25. kilomeetril Määra külas (Lääne-Harju vald). Tee kulgeb läbi Määra, Kõmmaste, Harju-Risti, Vilivalla, Pedase, Vihterpalu, Änglema, Alliklepa, Keibu, Vaisi, Nõva, Rannaküla, Tusari, Tuksi, Höbringi, Riguldi, Hara, Aulepa, Sutlepa, Väike-Nõmmküla, Salajõe, Ingküla, Vedra, Linnamäe, Oru, Koela, Nigula, Pälli, Leediküla, Kedre, Turvalepa ja Võntküla külade. Tee lõpeb Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee 55. kilomeetril Võntküla külas (Lääne-Nigula vald). Tee ületab neli silda (Puuna sild üleVihterpalu jõe tee 15. kilomeetril, Jõesma sild üle Nõva jõe tee 33. kilomeetril, Riguldi sild üle Riguldi jõe tee 45. kilomeetril, Nigula sild üle Taebla oja tee 69. kilomeetril) ja 48 truupi. Teele jääb 28 bussipeatust: Kõmmaste, Risti kool, Risti kool, Harju-Risti, Ulamäe, Vilivalla, Metsavahi, Vihterpalu, Maissoo, Suurekivi, Vaisi, Nõva, Peraküla, Tusari, Soosaare, Höbringi, Vanaküla, Söderby, Hara teerist, Aulepa, Sutlepa, Sutlepa kpl, Ingküla, Jõe, Kündamägi, Linnamäe, Koela, Nigula. Teega ristub kolmandal kilomeetril Kõmmaste–Hatu tee, viiendal kilomeetril Harju-Risti tee, kuuendal kilomeetril Padise – Kurkse – Harju-Risti tee ja Harju-Risti – Paeküla tee, üheksandal kilomeetril Kõmmaste–Hatu tee, 15. kilomeetril Vihterpalu tee, 21. kilomeetril Keibu–Alliklepa tee, 27. kilomeetril Vaisi–Kuijõe tee, 30. kilomeetril Nõva–Rannaküla tee, 44. kilomeetril Riguldi–Dirhami tee, 49. kilomeetril Hara–Kudani tee, 52. kilomeetril Nõmmküla–Aulepa–Österby tee, 56. kilomeetril taas kord Nõmmküla–Aulepa–Österby tee, 63. kilomeetril Keila–Haapsalu maantee, 68. kilomeetril Oru–Tagavere tee, 70. kilomeetril Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee.
Wes Anderson

Wesley Wales Anderson (sündinud 1. mail 1969) on Ameerika Ühendriikide filmirežissöör, stsenarist ja filmiprodutsent. 2001. aastal kandideeris ta Oscarile filmi "The Royal Tenenbaums" stsenaariumiga, mille kirjutas kahasse Owen Wilsoniga. Tema filmid on tuntud iseäralikkuse ja unikaalsuse poolest. Need käsitlevad tihti selliseid teemasid nagu lein, süütuse kaotus ja düsfunktionaalsed perekonnad. Anderson kogus kuulsust tänu oma varastele töödele "Pudelrakett" (1996) ja "Rushmore" (1998). Sellel ajal kirjutas ta tihti koos Owen ja Luke Wilsoniga. Wesley Wales Anderson sündis 1969. aastal Texase osariigis Houstonis. Tema ema on Texas Ann Anderson (neiupõlvenimi Burroughs), kinnisvaramaakler ja arheoloog, ja isa Melver Leonard Anderson, kes töötas reklaaminduses ja suhtekorraldajana. Ta on pere kolmest pojast teine. Vanemad lahutasid abielu, kui ta oli kaheksa-aastane. Tema vanem vend Mel on arst ning noorem vend Eric Chase on kirjanik ja kunstnik, kelle maale ja disainiteoseid on kasutatud ka mitmes Andersoni filmis, näiteks filmis "Tenenbaumid". Anderson on inglise, rootsi ja norra päritolu. Anderson lõpetas 1987. aastal St. Johni kooli Houstonis ning kasutas seda hiljem filmi "Rushmore" peamise asukohana. Lapsena tegi Anderson oma isa Superi 8 mm filmikaameraga tummfilme, millest võtsid osa ta vennad ja sõbrad, kuigi tema algne soov oli saada kirjanikuks. Õppides Austinis Texase ülikoolis, töötas Anderson kooli kõrvalt ka poole kohaga operaatorina. 1989. aastal kohtus ta ülikoolis oma toakaaslase ja tulevase koostööpartneri Owen Wilsoniga. 1991. aastal sai ta bakalaureusekraadi filosoofia erialal. Andersoni esimene film oli "Pudelrakett" (1996), mis ilmus tema samanimelise lühifilmi ainetel, mille kirjutas koos Luke ja Owen Wilsoniga. See oli krimikomöödia noortest teksaslastest, kes püüdsid hakkama saada suurte vargustega. Film sai häid arvustusi, kuid sellel läks finantsiliselt halvasti. Tema järgmine film, mille kirjutas samuti koos Owen Wilsoniga, oli "Rushmore" (1998) – omapärane komöödia keskkooliõpilasest ja tema armumisest algkooli õpetajasse. Filmi peaosades olid Jason Schwartzman, Bill Muray ja Olivia Williams. Film sai positiivset kriitikat ja oli finantsiliselt edukas. Sellest filmist peale on Murray mänginud igas Andersoni filmis. 1999. aasta Film Independent's Spirit Awardsi auhindadest võitis Anderson parima režissööri auhinna ja Murray parima meespeaosa auhinna. Aastal 2000 kiitis Martin Scorsese "Pudelraketti" ja "Rushmore'i". Andersoni järgmine draama-komöödiafilm "Tenenbaumid" tuli välja aastal 2001. Film keskendub edukale ja kunstilisele New Yorgi pere kolmele lapsele ning nende ekstsentrilisele isale, keda mängib Gene Hackman. Filmis kehastab endist naist Anjelica Huston ning lapsi mängivad Ben Stiller, Luke Wilson ja Gwenyth Paltrow. Filmi saatis järjekordselt rahaline edu ja hea tagasiside. Sellest sai Andesroni finantsiliselt edukaim film aastani 2012, kui seda ületas "Kuutõusu Kuningriik". "Tenenbaumid" teenis ka Oscari auhinna nominatsiooni.
Haparanda

Haparanda on tiheasustusega paikkond Põhja-Rootsis Norrbotteni läänis, Haparanda valla halduskeskus. Enamik elanikest on soome- ja meäkeelsed. Haparanda on Rootsi kõige idapoolsem asula, mis asub Soome piiri ääres ning moodustab teisel pool piiri asuva Tornioga kaksiklinna. Haparanda (1910) Haparanda Linnahotell Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Nairobi maakond

Nairobi maakond on üks Keenia 47 maakonnast. Maakonna keskus on pealinn Nairobi. Nairobi maakond loodi 2013. aastal endise Nairobi provintsi piirides. Maakonna pindala on 696 km² ja rahvaarv 3 375 000 (2009).
Kaanan

Kaanan on ajalooline maa Lähis-Idas, Egiptusest põhjas, mis hõlmas Foiniikia ja Palestiina. Nimetuse ajalooline allikas on Amarna leid. Nimi tuleb mittesemi rändrahva nimetusest, kelle päritolu teadmata. Linnalised keskused kujunesid Lähis-Ida rannikualal 3. aastatuhandel eKr, mille hulgas tuntuim oli Byblos, mis oli küllalt tihedates kontaktides Vana-Egiptusega. 2. aastatuhandel eKr linnatsivilisatsiooni areng jätkus ja Byblos püsis jõuka keskusena. Lõunapoolsed Kaanani linnad langesid 15. sajandil eKr Egiptuse võimu alla, kui Egiptuse Uue riigi kuningas Thutmosis III laiendas Egiptuse riiki sõdade abil. Ta vallutas suurema osa Lähis-Idast. Tema riik ulatus Lõuna-Süüriast üle Kaanani Nuubiasse. Assüüria, Babüloonia ja Hetiidi valitsejad tunnustasid Thutmosis III vallutusi. 12. sajandi algul eKr tabas Kaananit Mererahvaste sissetung ja linnaelu käis ajutiselt alla. Algas aramealastete sisseimbumine Kaananisse ja Kaanani sisemaal tõusis esile aramea dünastia poolt valitsetud Damaskus. Rannikul tõusid esile foiniikia linnriigid, mille seas tähtsaimad Byblos, Siidon ja Tüüros. 10. sajandil oli nende seas nähtavasti tugevaim Tüüros, mille kuningas Hiram oli tihedates sidemetes Iisraeli kuninga Saalomoniga. 9. sajandil eKr ja uuesti 8. sajandi eKr teisel poolel langesid foiniikia linnriigid Assüüria ülemvõimu alla. 6. sajandi eKr algusest alates allusid foiniikia linnad Uus-Babülooniale. kaananlased Byblos ehk Gebal Palestiina vilistid
WordPerfect

WordPerfect on Corel Corporationi kontoritarkvarapaketti Corel WordPerfect Office kuuluv tekstitöötlusprogramm. WordPerfect toetab selliseid standardseid failivorminguid nagu OpenDocument (ISO/IEC 26300 ODF) ja PDF, PDF/A (ISO/DIS 32000, ISO 19005). Corel Office & PDF Software, Apps, Support and Training, wordperfect.com
Viisraamat

"Viisraamat" (trad. 五經; liht: 五经; pinyin: Wǔjīng) on konfutsianismi kanooniliste tekstide kogu, millesse kuulub viis Qini dünastia eelset teost. "Viisraamatusse" kuuluvad: "Muutuste raamat" "Kirjade raamat" "Laulude raamat" "Kommete ülestähendused" "Kevaded-sügised"