laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Märt Bormeister

Märt Bormeister (ka Mart 30. september 1916 Tallinn – 24. juuli 1991 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja pedagoog. Märt Bormeister õppis 1931–1937 dekoratsioonimaali erialal Peterburis kunstihariduse omandanud Roman Nymani ja August Janseni käe all Tallinna Riigi Kunsttööstuskoolis. 1939 alustas õpinguid Kõrgemas Kunstikoolis Pallas Aleksander Vardi käe all (1939–1941). II maailmasõja ajal mobiliseeriti Bormeister Nõukogude armeesse, relva alla ta siiski ei jõudnud vaid evakueeriti ning liitus tagalas Jaroslavli kunstnike kollektiiviga, mille järel tekkis tal võimalus osaleda vabakuulajana loengutel Moskva Kunstiinstituudis. 1945. aastal naasis Märt Bormeister Eestisse ja temast sai õppejõud Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis. Märt Bormeister oli 45 aastat Kunstiinstituudi akvarelliõppejõud. Tema tegevus kunstipedagoogi ja metoodiliste õppematerjalide väljatöötajana oli tähelepanuväärne. Bormeister oli esimene, kes pedagoogiaastail ERKI-s (1946–1991) hakkas süstemaatiliselt õpetama värvusõpetust. Meelsasti käis kunstnik koos õpilastega looduses maalimas, sageli Eesti Vabaõhumuuseumis. Märt Bormeister on maalikunstnik ja fotograaf Märt Bormeister noorema ja maalikunstnik Marju Bormeisteri isa. Tema abikaasa oli maalikunstnik Magda Bormeister. Aastatel 1939–73 osales kunstnik enam kui sajal näitusel. Märt Bormeisteri loomingus on olulisel kohal maastikud ja lillemaalid. Sageli on kunstnik oma töis jäädvustanud merd. Üks olulisemaid ja armastatumaid motiive oli Märt Bormeistri jaoks kahtlemata ka Tallinna vanalinn, mida ta on kujutanud igal ajal. Maris Balbat, Isa mõjul kunstnikuks – Elukiri, 2011 Märt Bormeister (1916–1991)
Saul Kripke

Saul Aaron Kripke (13. november 1940 New Yorgi osariik, Bay Shore – 15. september 2022) oli juudi päritolu USA filosoof ja loogik. Ta oli Princetoni Ülikooli emeriitprofessor ning CUNY Graduate Centeri distingeeritud filosoofiaprofessor. Ta on tuntud modaalse loogika, osutusteooria ja Ludwig Wittgensteini "Filosoofiliste uurimuste" alaste tööde järgi. Paljud tema tööd on avaldamata ning neist on olemas ainult lindistused või eraviisiliselt levitatavad käsikirjad. Kripke panuseks filosoofiasse loetakse järgmist: Modaalloogika, intuitsionistliku loogika ja mõningate muude mitteklassikaliste loogikate Kripke semantika, mille avaldamist ta alustas juba teismelisena. Tema 1970. aasta loengud Princetoni Ülikoolis "Nimetamine ja paratamatus" (avaldatud 1972 ja 1980), mis avaldasid keelefilosoofia arengule olulist mõju ning andsid tõuke metafüüsika taaselustumisele. Tema tõlgendus Ludwig Wittgensteini filosoofiale. Tema tõeteooria ("Outline of a Theory of Truth").  Pikemalt artiklis Kripke semantika Kripke varajased tööd (sealhulgas "A Completeness Theorem in Modal Logic" (selle ta kirjutas teismelisena) ja "Semantical Considerations on Modal Logic") olid pühendatud modaalloogikale. Kõige tuntumad modaalsed loogikad on konstrueeritud ühe nõrga loogika K baasil; see loogika on saanud nime Kripke järgi. Artiklis "Semantical Considerations on Modal Logic" (1963) pakkus Kripke lahenduse ühele klassikalise predikaatloogika raskusele. Maailmasõlteline lähenemine pidi näitama, kuidas ühe võimaliku maailma objektid võivad teises mitte eksisteerida. Ent tavalised reeglid kvantoritega ümberkäimiseks nõuavad, et iga term osutaks millelegi, mis eksisteerib kõikides võimalikes maailmades. See paistab olevat ühitamatu meie tavapraktikaga: me kasutame termineid kontingentselt eksisteerivatele asjadele osutamiseks. Kripke vastab sellele raskusele terminite elimineerimisega. Ta toob näite loogikasüsteemist, mis kasutab maailmasõltelist interpretatsiooni ja säilitab klassikalised reeglid. Ent selle hinnaks on keele vaesustumine ning modaalse lauseloogika nõrgenemine.  Pikemalt artiklis Nimetamine ja paratamatus  Pikemalt artiklis Kausaalne osutusteooria Kripke kolm loengut on rünnak Gottlob Frege ja Bertrand Russelli pärisnimede kirjeldusteooriale, mille kohaselt nimi (pärisnimi) osutab mingile objektile seetõttu, et nime seostatakse kirjeldusega (määrava kirjeldusega), millele objekt vastab. Kripke tõi mitu näidet, mis näitavad seda teooriat ebausutavana. 2001 – Schocki auhind loogika ja filosoofia alal 2004 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks Saul Kripke oli abielus filosoof Margaret Gilbertiga. "Nimetamine ja paratamatus" (tlk Anto Unt) Tartu Ülikooli Kirjastus, 2001 Kripke, Saul 1963. Semantical Considerations on Modal Logic (pdf)
Ķegums

Ķegums (läti) (saksa Keggum) on linn Lätis Vidzemes Ogre piirkonnas. Asub Daugava paremal kaldal, merepinnast 40 meetri kõrgusel. Ķegumsis asub Ķegumsi hüdroelektrijaam (ehitus algas 1936, elektrijaam valmis 1939). Asula kujunes selle elektrijaama juurde. Aastal 1949 sai Ķegumsist alev. Linn aastast 1993. 2009. aastani kuulus Ogre rajooni. Aastatel 2002–2021 oli linn Ķegumsi piirkonna keskus. Ķegumsi hüdroelektrijaama töölisasula ehitised on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Looduskaitse all on Torņa iela männid, Sauloni tamm, sanglepp ümbermõõduga 4,72 ja kõrgusega 17 meetrit, ja mänd ümbermõõduga 2,59 meetrit. Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 30.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 10.08 2023 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS  Ķegums – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Praktsioon

Praktsioon on 1912. aastal tekkinud Eesti Üliõpilaste Seltsi noorliikmete fraktsioon. Praktsioonil on oma ametnikud, keda traditsiooniliselt on kolm (alates 2008. aasta kevadest neli). Praktsiooni ametnikud on tuus, kelle töö on praktsioonikoosolekut juhtida, tint, kelle ülesanne on praktsiooni koosolekut protokollida, ning sent, kelle ülesanne on praktsiooni raamatupidamist korras hoida. Neljas ametnik on "kõige noorem", kelle ülesandeks on koosoleku ajal ust avada ning oma suva järgi koosoleku käiku humoorikate vahelesegamistega häirida.
Balvi

Balvi (läti) (saksa keeles Bolwen, latgali keeles Bolvi, poola keeles Bołowsk) on linn Lätis Latgale põhjaosas. Ta on Balvi piirkonna keskus, 2009. aastani oli Balvi rajooni keskus. Aastal 1765 mainiti esimest korda Balvi mõisa. Aastal 1926 sai Balvist alev, linn aastast 1928. Balvi on Põlva valla sõpruslinn. Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Balvi luteri kirik ja Balvi katoliku kirik. Kohaliku kaitse all on katoliku kiriku orel, Balvi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas sealne ait, ja Balvi kultuurimaja. Looduskaitse all on Balvi tamm ja Balvi künnapuu. Balvi järv Luteri kirik Katoliku kirik Õigeusu kirik Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 29.11 2018 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink], vaadatud 29.11 2018 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 29.11 2018 http://www.balvi.lv/
Elistvere loomapark

Elistvere loomapark on faunat tutvustav ja eksponeeriv park, mis asub Tartu maakonnas Tartu vallas, jäädes Vooremaa maastikukaitseala territooriumile. Loomapargi suurus on umbes 10 hektarit. Elistvere loomapark avas uksed 27. märtsil 1997. Elistvere loomapargi rajamise eestvedajaks on olnud Kaupo Ilmet. Loomapargis on esindatud valdavalt Eesti looduslikku faunat, kuid leidub ka eksoote; kohata võib teiste seas põtra, ilvest, euroopa piisonit, faasanit. Aastal 2000 asutati loomapargi juurde koostöös Eesti Terioloogia Seltsiga Näriliste Uurimiskeskus. Tallinna Loomaaed Elistvere õpperada Koduleht
Kangasniemi vald

Kangasniemi on Soome vald, mis asub Lõuna-Savo maakonnas Ida-Soome läänis. Vallas elab 6123 elanikku. Valla pindala on 1326,75 km², millega see on seega Ida-Soome lääni suuruselt viies vald. 256,67 km² ehk üle 20% valla pindalast on kaetud veega. Rahvastiku tihedus on 5,7 in/km². Kangasniemi naabervallad on Hankasalmi vald, Hirvensalmi vald, Joutsa vald, Mikkeli, Pieksämäki ja Toivakka. Vald loodi 1867. aastal ja see asub 13. riigimaantee ääres, sealt on 50 km Mikkelisse, 63 km Jyväskylässe, 47 km Pieksämäele ja 250 km Helsingisse. Suurimad järved valla territooriumil on Puulavesi (Soome suuruselt kaheksas järv) ja Kyyvesi. Rannajoont on Kangasniemil üle 1550 km. Suvel suureneb elanike arv mitmekordselt, kuna vallas on 3596 suvilat. Vallal on suur metsavaru, ligi 12 miljonit kuupmeetrit, ja aastas kasvab see ligi 500 000 kuupmeetri võrra. Reinhold von Becker, rahvaluulekoguja, ajalehe Turu Wiikkosanomat asutaja ja toimetaja Ragnar Ekelund, maalikunstnik Otto Manninen, luuletaja Hiski Salomaa, kupleelaulja ja helilooja Virpi Kuitunen, suusataja Silja Tarvonen, suusataja Tepa Reinikainen, kuulitõukaja Janne Reinikainen, näitleja Sami Sarjula, näitleja MTV3 seebiooperis "Varjatud elud" ("Salatut elämät"; Ossi Puolakkaa). Population growth biggest in nearly 70 years Kangasniemi valla koduleht Spordiklubi Kangasniemen Kalske koduleht Kangasniemi vallalehe koduleht
Nätsi-Võlla looduskaitseala

Nätsi-Võlla looduskaitseala on kaitseala Pärnu linna ja Lääneranna valla territooriumil Pärnu maakonnas. Kaitseala ajalugu ulatub 1957. aastasse, mil kaitse alla võeti Nätsi raba. 1987. aastal kaitstavat ala laiendati: kaitse alla võeti kogu Nätsi-Võlla rabalaam (Nätsi-Võlla sookaitseala). Kunagisest suurest veekogust kujunenud hiiglaslik Nätsi-Võlla rabalaam on Lääne-Eestile iseloomulik järsu nõlva ja tasase laega lageraba, mida ümbritsevad kitsa ribana soometsad. Ääretult ühetoonilist mätlikku soomaastikku liigestavad suured, raskesti läbipääsetavad älvestikud ja laukalabürindid ning metsased rabasaared. Kaht erisuunalist laugastikku eraldab vesisest märest ümbritsetud Punaoja, mille lätted on raba idaosas soolangendiku kohale kerkivate Salusaarte all. Rabas on haruldaste mesimurakate kasvukoht. Kaitseala idapiiril kasvavad tamme, saare, jalaka, pärna ja vahtraga salumetsad – endised puisniidud ja karjamaad, kus leidub palju mets-õunapuid ja käpalisi. Säilinud on tammikud, kus puude vanus küündib 300 aastani ja tüve läbimõõt üle meetri. Avar rabamaastik on linnurikas, haudeliike on registreeritud 46. Seal elavad paljud tüüpilised rabalinnud: väike-koovitaja, mustsaba-vigle, niidurüdi, rüüt, mudatilder, teder, punaselg-õgija, sookurg, soo- ja roo-loorkull, aga ka haruldased rabapüü ja tutkas. Põline pesitseja on kaljukotkas, soos elavad ka laululuik ja väikepistrik. Kaitseala maismaa pindala on 11 390 ja siseveekogude pindala 227,3 hektarit. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 374. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Nätsi-Võlla looduskaitseala kaitse-eeskiri Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Prantsuse buldog

Prantsuse buldog on koeratõug. Prantsuse buldog on algselt aretatud Inglismaal kui inglise buldogi miniatuurne variant. Prantsuse buldogid on väikest kasvu, keskmiselt 7–12 kilo rasked, lühikese koonu, suurte kõrvadega lihaselised siledakarvalised koerad. Nad on aktiivsed, sõbralikud ja intelligentsed. Nad on aretatud võitluskoerast seltsikoeraks. 4–6 kuuselt on prantsuse buldogi kõrvad suured võrreldes peaga oma arenguga on prantsuse buldog valmis 3-aastaselt. Prantsuse buldog on populaarne koer. 2020. aastal oli see koer populaarsuselt teine Ühendkuningriigis. Neid hinnati Austraalias kolmandaks aastal 2017. Aastal 2019 oli Ühendkuningriigis registreeritud 33661 prantsuse buldogi. Võrdluseks oli samal ajal Ühendkuningriigis registreeritud 36700 labradori retriiverit. Levinumad on hingamisprobleemid, eriti kui koer on ülekaaluline. Võivad nohiseda ja norsata. Prantsuse buldogid ei uju, kuna neil on selline kehaehitus, seepärast peab olema eriti ettevaatlik veekogude läheduses. Prantsuse buldogiga peab olema ettevaatlik kuuma ilmaga, sest ta armastab joosta ja mängida ja võib seda teha tunde, kui omanik teda vaid laseb. Mõnel lihtsalt on rohkem energiat kui teisel. Samuti on ta tundlik ka liigsele külmale, ehk stabiilne temperatuur on talle parim. Prantsuse buldog sobib korterikoeraks, kuid püsib ka toas aktiivsena. Poegimisel võib vaja minna kirurgilist abi, sest kutsikate pead on väga suured. Kuid on ka isendeid kes saavad loomuliku poegimisega suurepäraselt hakkama. buldog "Prantsuse buldog". Tiidelepp, Marko. "Prantsuse buldog – väike, aga sitke!". Originaali arhiivikoopia seisuga 14.02.2022. Vaadatud 14.02.2022. IBKMTÜ (2022). "Tervis". Vaadatud 18.04.2022.
Eesti Vabadusvõitluse Muuseum

Mitte segi ajada Eesti Vabadussõja Muuseumiga Eesti Vabadusvõitluse Muuseum on Eesti sõjandusmuuseum Lagedil. Muuseum kuulub mittetulundusühingule, mille juhataja on muuseumi asutaja Johannes Tõrs. Muuseum asub Lagedil, Pirita jõekäärus olevas Külma pargis, kuhu on rajatud president Konstantin Pätsi venna Voldemar Pätsi kunagise maja koopia. Muuseum avati juunis 1994. Lihula mälestusmärk Lagedi vabadusvõitluse muuseumis (otse). 31. jaanuar 2021 Lihula mälestusmärk Lagedi vabadusvõitluse muuseumis (küljelt). 31. jaanuar 2021 T-34 T-34/85 SU-76M BTR-60 BRDM-1 Tgbil m/42 Suurtükiveok AT-S
Obadele Thompson

Obadele Olutosin Thompson (sündinud 30. märtsil 1976 Barbadosel Bridgetownis) on Barbadose kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooks). 2000 3. koht 100 m 10.04 (Sydney) 1999 2. koht 200 m 20.26 sisemeistrivõistlused (Maebashi) 2000 2. koht 100 m 10.06 (Monaco) 2000 2. koht 100 m 9.97 (Zürich) 100 m 9.87 (11. september 1998 Johannesburg) 200 m 19.97 (9. september 2000 Yokohama) 400 m 45.38 (30. märts 1996 El Paso) Obadele Thompson on 182 cm pikk ja kaalub 78 kg. 1998. aastast treenib Dan Pfaff juhendamisel. Hobideks on džässmuusika ja kaardimäng.
B5-vitamiin

B5-vitamiin ehk pantoteenhape ehk antidermatiitne vitamiin on vesilahustuv termolabiilne vitamiin. Inimorganismis on aktiivne pantoteenhappe D(+)vorm, mille baasil sünteesitakse inimorganismi metabolismis keskne koensüüm A. Inimene saab B5-vitamiini nii taimsest kui ka loomsest toidust. Taimse ja loomse toidu koosseisus on B5-vitamiin koensüümina A ja fosfopantoteiinina, mille hüdrolüüs peensooles annab vaba pantoteenhappe. See imendub peensoolest naatrium-sõltuvalt. Imendumist soodustavad biotiin ehk H-vitamiin, foolhape ja kaltsium. Imendumist võivad häirida liigne alkohol ja kohv. Allikad: maks, pärm, munad, piim, kaunviljad, täisteraviljatooted, tomat. Pantoteenhape kuulub inimorganismi keskse koensüümi koensüüm A koostisse ning on sel moel vajalik süsivesikute, lipiidide, aminohapete ja nukleiinhapete metabolismis osalevate ensüümide tööks. Pantoteenhape on looduses väga laialt levinud ja seepärast tema defitsiiti normaalse toitumise ja tervislike eluviiside korral ei esine. Kestev ja rohke alkoholi ja kohvi tarbimine ning kestev väga äärmuslik toitumine võib mõningase puuduse tekitada. Defitsiidi esmatunnused: nõrkus, oksendamine, väsimus. Pikemaajalise kestva defitsiidi korral võivad ilmneda dermatiit, juuste depigmentatsioon, põletustunne jalgades (burning feet syndrome), pellagrasarnased nähud (naha sümmeetriline laigulisus ja jäikus), hüpoglükeemia, krambid. Üldiselt on pantoteenhappedefitsiiti raske hinnata, sest teiste B-rühma vitamiinide defitsiidi sümptomid maskeerivad neid. RDA (ehk B5-vitamiini soovitatav ööpäevane kogus): meestel 5–10 mg naistel 4–9 mg lastel 3–7 mg rasedatel 5–10 mg imetavatel emadel 6–11 mg B5-vitamiini lisatarbimine on kindlasti vajalik pikaaegse defitsiidi tunnuste ilmnemisel. Neil, kes tarbivad kestvalt ülemäära palju alkoholi ja kohvi, on selle vitamiini lisatarbimine õigustatud. Selle oskuslik ja adekvaatne manustamine võib ravi ühe komponendina olla efektiivne ka alkoholismi, depressiooni, tuberkuloosi, aneemia ja muude haiguste korral. Pantoteenhapet peaks kindlasti manustama koos tiamiini, niatsiini, B6-vitamiini, C-vitamiini, foolhappe, biotiini ja kaltsiumiga. Päevase ohutu koguannuse ülempiir pantoteenhappe korduval manustamisel on 300–400 mg, ühekordse koguannuse ohutu ülempiir 500 mg. Kuigi pantoteenhappei toksilisust pole kunagi täheldatud, ei tohiks neid piire kindlasti ületada. 1933. avastas Roger John Williams koos kaastöötajatega pantoteenhappe ehk B5-vitamiini, kui nad otsisid Saccharomyces cerevisiae ja teiste pärmseente jaoks essentsiaalseid kasvufaktoreid. Pantoteenhappe esmaeraldamiseks keemilise töötlemise tulemusena kulus ligi 250 kg lammaste maksa ja saadi 3 grammi 40% puhtusega ainet. B-vitamiinid DONALD R. DAVIS, MARVIN L. HACKERT, LESTER J. REED, Biographical Memoirs, Vol 91, National Academy of Sciences The National Academies, Waschington D.C, ROGER JOHN WILLIAMS, lk 318-328, 2009, Veebiversioon (vaadatud 1.08.2013) Gerald F. Combs, Jr.,The Vitamins, 3 ed, lk 23, 2008, Elsevier Academic Press, ISBN 978-0-12-183493-7, Google'i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 01.08.2013) (inglise keeles)
C. W. Ceram

Kurt Wilhelm Marek, pseudonüüm C. W. Ceram, (20. jaanuar 1915 Berliin – 12. aprill 1972 Hamburg) oli saksa ajakirjanik ja literaat. Ta on tuntud arheoloogiat käsitlevate populaarteaduslike raamatute autorina. Teises maailmasõjas teenis ta sõjakorrespondendina Wehrmachti propagandakompaniis. Sai haavata. Pärast sõda, aastatel 1945–1952, töötas ta toimetajana kirjastuses Rowohlt Verlag. 1949. aastal ilmus tal raamat arheoloogia ajaloost – "Götter, Gräber und Gelehrte" ("Jumalad, hauakambrid, õpetlased"), millest sai rahvusvaheline menuk. Raamat tõlgiti 28 keelde (kogutiraažiga üle 5 miljoni eksemplari). Raamatu ainetel tõi Metro-Goldwyn-Mayer 1954. aastal linale mängufilmi "Valley of the Kings". Ceram abiellus 1952. aastal Hannelore Marekiga. Pere elas aastatel 1954–1971 Ameerika Ühendriikides. 1954. aastal andis Ceram ühele New Yorgi kirjastajale enda tuttava, teise maailmasõja ajal Berliinis elanud noore naise, 1945. aasta aprillis-juunis kirja pandud päevikumärkmed (saksa keeles "Eine Frau in Berlin"). Kirjastaja avaldas selle teksti veel samal aastal inglise keelde tõlgituna. Ceram kirjutas järelsõna (eesti keeles ilmus raamat kirjastuse Tänapäev vahendusel 2004. aastal pealkirja all "Naine Berliinis"). 1957. aastal sündis New Yorgis Ceramite peres poeg Max Marek, kellest hiljem sai kunstnik. 1971. aastal naasid Ceramid Lääne-Saksamaale. Ceram ise pidas enda tähtsamaiks teoseks 1960. aastal avaldatud kultuurfilosoofiliste märkmete kogumikku "Provokatorische Notizen" ('provokatsioonilised märkmed'). Muuseum Rheinisches Landesmuseum Bonn asutas arheoloogiaauhinna Cerami auhind. Esimest korda anti auhinda välja 1974. aastal. 1941 – Wir hielten Narvik 1943 – Rote Spiegel – überall am Feind. Von den Kanonieren des Reichsmarschalls 1949 – Götter, Gräber und Gelehrte. Roman der Archäologie 1955 – Enge Schlucht und schwarzer Berg – Die Entdeckung des Hethiterreiches 1957 – Götter, Gräber und Gelehrte im Bild 1960 – Provokatorische Notizen 1965 – Eine Archäologie des Kinos 1965 – Ruhmestaten der Archäologie. Götter, Gräber und Gelehrte in Dokumenten 1972 – Der erste Amerikaner 1974 – Wie zwei Weltbestseller entstanden (kaasautor Hannelore Marek) 1961 – Jumalad, hauakambrid, õpetlased. Romaan arheoloogiast. Tõlkinud Jüri Selirand, kunstiliselt kujundanud Udo Külv ja Ludvig Kruusmaa. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 436 lk, trükiarv 25 000 [1] 1994 – Püramiidide raamat. Tõlkinud Jüri Selirand. Tallinn: Ecotalent, 144 lk, [2] 1995 – Tornide raamat. Tõlkinud Jüri Selirand. Tallinn: Ecotalent, 104 lk, [3] 1995 – Treppide raamat. Tõlkinud Jüri Selirand. Tallinn: Ecotalent, 96 lk, [4] 1978 – Esimene ameeriklane. Tõlkinud Jüri Selirand, kujundanud Tõnu Aru. Tallinn: Valgus, 276 lk [5] C.W. Ceram of ‘Gods, Graves and Scholars’ Dies. nytimes.com, 13. aprill 1972 C. W. Ceram. amazon.de Naine Berliinis. raamatukoi.ee
Phoca

Phoca on veeimetajate perekond hülglaste sugukonnast. Perekonda Phoca kuuluvaid liike on kokku kaks: randal (Phoca vitulina) ja tähnikhüljes (Phoca largha). Varem on perekonda Phoca arvatud kuni 7 liiki; tänapäeval on eraldatud perekond Pusa (viiger, Pusa hispida; baikali viiger, Pusa sibirica; kaspia viiger, Pusa caspica) ning kaks liiki (grööni hüljes (Pagophilus groenlandica) ja vööthüljes (Histriophoca fasciata)) on üle viidud teistesse perekondadesse. Eestis võib perekonnast Phoca kohata ainult randalit, kes on siin haruldane. Viigerhüljes kuulub perekonda Pusa ja hallhüljes (Halichoerus grypus) on omaette perekonna ainus liik.  Phoca – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Referaat hüljestest Miksikeses
Põhja suusaalad 2002. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalad 2002. aasta taliolümpiamängudel Kahevõistlus 2002. aasta taliolümpiamängudel Murdmaasuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel Suusahüpped 2002. aasta taliolümpiamängudel
Põhja suusaalad 2006. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalad 2006. aasta taliolümpiamängudel Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel Suusahüpped 2006. aasta taliolümpiamängudel
Puurmani liiklussõlm

Puurmani liiklussõlm rajati aastatel 2006–2007 Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteele Puurmani silla ülekoormuse tõttu. Liiklussõlm võitis Eesti Betooniühingu aunimetuse "Aasta betoonehitis 2007". Liiklussõlm avati 30. oktoobril 2007. Uue silla ehitamine juulis 2007. Vaade sillal Tartu suunas Uue silla ehitamine juulis 2007. Vaade silla all Tallinna suunas Tõnis Tagger. Puurmani liiklussõlme ehitus. Maanteeamet, 2006 3D animatsioon Puurmani liiklussõlmest
Shanadoo

Shanadoo on Jaapani ansambel, mis koosneb 4 tüdrukust. Nende esimene lugu oli "King Kong". Bändi produtsent on David Brandes. Junko Fukuda (福田淳子) Chika Shibuya (渋谷千賀) Manami Fuku (福愛美) Marina Genda (源田マリナ) www.shanadoo.com
Põhja suusaalad 1998. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalade 1998. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid 1998. aastal Naganos Hakubas 15 põhja suusaalal: murdmaasuusatamises, kahevõistluses ja suusahüpetes. Kuupäev: 12. veebruar Osavõtjaid: 97 Lõpetajaid: 92 Ametlikud tulemused 30 km suuskade määrimisega alt läinud ja 20. kohaga leppima pidanud Dæhlie ei olnud oma vormis kindel ka enne 10 km starti. Lisaks pidi ta enne olümpiat haigestumise tõttu mitmeid võistlusi vahele jätma. Distantsi algus ei tõotanud midagi head, kuna suuskade pidamisega oli probleeme, kuid ta tuli siiski sellest olukorrast võidukalt välja. Ta oli kaheksa sekundit varem finišis väga hästi määritud suuskadega teiseks tulnud Markus Gandleri ees. Pronksmedali sai soomlane Mika Myllylä. Suuskade määrimine oligi päeva põhiline jutu teema. Võistluste ajal muutus ilm tihetaks vihmasajuks ja kõrgemal pool distantsi osas tekkis jää suuskade põhja külge. Kuupäev: 14. veebruar Osavõtjaid: 74 Lõpetajaid: 68 Ametlikud tulemused Tagaajamisvõistluse 15 km vabatehnika distantsile lähetati võistlejad viitstardist kaks päeva varem sõidetud 10 km klassikalise stiili distantsi lõpptulemuste alusel. Andrus Veerpalu ja Raul Olle ei sartinud. Kuupäev: 9. veebruar Osavõtjaid: 64 Lõpetajaid: 64 Ametlikud tulemused Kuupäev: 22. veebruar Osavõtjaid: 75 Lõpetajaid: 62 Ametlikud tulemused Kuupäev: 18. veebruar Osavõtjaid: 15 võistkonda Ametlikud tulemused Kuupäev: 10. veebruar Osavõtjaid: 79 Lõpetajaid: 79 Ametlikud tulemused Kuupäev: 12. veebruar Osavõtjaid: 69 Lõpetajaid: 68 Ametlikud tulemused Tagaajamisvõistluse 10 km vabatehnika distantsile lähetati võistlejad viitstardist kaks päeva varem sõidetud 5 km klassikalise stiili distantsi lõpptulemuste alusel. Kuupäev: 8. veebruar Osavõtjaid: 65 Lõpetajaid: 64 Ametlikud tulemused Kuupäev: 20. veebruar Osavõtjaid: 63 Lõpetajaid: 58 Ametlikud tulemused Kuupäev: 16. veebruar Osavõtjaid: 16 võistkonda Ametlikud tulemused Kuupäev: 13.-14. veebruar Osavõtjaid: 48 Ametlikud tulemused Kuupäev: 19.-20. veebruar Osavõtjaid: 11 võistkonda Ametlikud tulemused Kuupäev: 11. veebruar Osavõtjaid: 62 Ametlikud tulemused Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 62 Ametlikud tulemused Kuupäev: 17. veebruar Osavõtjaid: 13 võistkonda Ametlikud tulemused Nagano OM-i tulemused