laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Šakyna vald

Šakyna vald (leedu keeles Šakynos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. Valla pindala on 148 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1361 inimest. Valla keskuseks on Šakyna alev (2011. aasta seisuga 382 elanikku). Vallamaja asub aadressil Šiaulių g. 18. Vallavanem on Artūras Žilinskas. Riškaičiai lehis Žarėnai kirik Žarėnai Riškaičiai tamm Lisaks küladele on vallas ka Skobiškėsi huutor (aastal 2011 seal elanikke ei olnud). [1][alaline kõdulink]. Šiaulių rajono savivaldybė, vaadatud 04.04.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 04.04.2016.
Šiauliai maavald

Šiauliai maavald (leedu keeles Šiaulių kaimiškoji seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. 2011. aasta seisuga elas vallas 7131 inimest. Valla keskus on Vijoliai küla. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 324. Vallavanem on Jonas Obrikas. Aukštelkė Bridai Aleksandrija mõisa varemed Voveriškiai Vinkšnėnai Einoraičiai Gegužiai Toliočiai Sutkūnai Raizgiriai Rėkyva Kupriai Lisaks küladele on vallas ka Šlepkai huutor, kus aastal 2011 oli üks elanik. [1][alaline kõdulink]. Šiaulių rajono savivaldybė, vaadatud 04.04.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 04.04.2016.
Geeniekspressioon

Geeniekspressioon ehk geeni avaldumine on protsess, mille käigus organismi geenides sisalduv pärilik materjal avaldub RNA või valguna. Geeniekspressioonil on kolm peamist etappi: transkriptsioon ehk geenist mRNA jäljendi loomine; splaissimine ehk mRNAst mittevajalike osade (intronite) väljalõikamine ja allesjäänud osade (eksonite) ühendamine; translatsioon ehk mRNA põhjal ribosoomides valguahela sünteesimine. Organismi erinevate rakkude DNA on üldjuhul identne. Kuid kui võrrelda omavahel ühe organismi erinevaid rakutüüpe, siis on raske uskuda, et nii erinevad rakud võivad sisaldada täpselt samasuguseid geene. Bioloogid arvasidki algselt, et diferentseerumise käigus kaotab rakk selektiivselt osa oma geenidest. Tänapäeval on selgunud, et rakkude diferentseerumine on üldjuhul hoopis geenide valikulise ekspressiooni tulemus. Hulkrakses organismis esinev rakutüüpide mitmekesisus on põhjustatud sellest, et rakkude samasuguselt DNA-lt sünteesitakse erinevates rakkudes erinevaid RNA ja valkude molekule. Informatsioon DNA-lt valguni kandub mitme etapina, kõiki neid etappe on võimalik reguleerida. Rakk võib oma aktiivsete valkude tootmist kontrollida järgmistel viisidel: kontrollides, kui sageli ja millal transkribeeritakse vastavat geeni – kontroll transkriptsiooni tasemel kontrollides, kuidas toimub primaarse transkripti splaising või mõni muu modifikatsioon – kontroll RNA protsessingu tasemel kontrollides, milliseid tuumas toodetud mRNA molekule viiakse tsütoplasmasse, kus toimub valkude süntees – kontroll RNA transpordi tasemel kontrollides, milliste tsütoplasmas leiduvate mRNA molekulide kaasabil toodetakse ribosoomides valke – kontroll translatsiooni tasemel selektiivselt lagundades mõnesid mRNA molekule tsütoplasmas – kontroll mRNA degradatsiooni tasemel selektiivselt aktiveerides või inaktiveerides toodetud valke või transportides neid erinevatesse raku osadesse – posttranslatsiooniline kontroll Geeni ekspressiooni reguleerimine annab rakule kontrolli struktuuri ja funktsiooni üle, see on raku diferentseerumise, morfogeneesi, paindlikkuse ja kohastumise aluseks. Epigeneetika Toivo Maimets. Molekulaarne rakubioloogia, Tartu: Ilmamaa 1999. ISBN 9985-878-65-5
Vaksali tänav (Narva)

Vaksali tänav on tänav Narvas Kerese ja Joaoru linnaosa lõunaosas. Tänav algab Linda tänava jätkuna, ristub Bastrakovi, Vaivara, Puškini ja lõpeb taas Vaivara tänavaga ristudes. Vaksali tänav kulgeb Jaama pargi ümber. Vaksali tänava pikkus on umbes 535 m. 1929. aasta linnaplaanil samas kohas oli Võõrastemaja tänav, mis oletatavalt sai nime aadressil Võõrastemaja 36 asunud võõrastemaja-restorani New York järgi. Oletatavasti on Vaksali tänav saanud nime selle juures asuva Narva raudteejaama hoone ehk vaksali järgi. Vaksali tänav 19 asub 2021. aastal avatud Ingeri Maja. Vaksali tänav 22 asub Narva raudteejaam. Narvas avati Ingeri Maja,fennougria.ee, 17.09.2021
Ginkūnai vald

Ginkūnai vald (leedu keeles Ginkūnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. Valla pindala on 30,2 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3278 inimest. Valla keskus on Ginkūnai küla. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 324. Vallavanem on Vilija Kvasienė . Vallamaja Uosupis Ginkūnai mõisa peahoone Žuvininkai Žeimiai Šapnagiai [1][alaline kõdulink]. Šiaulių rajono savivaldybė, vaadatud 04.04.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 04.04.2016.
Bojan Šaranov

Bojan Šaranov (sündinud 22. septembril 1987) on Serbia jalgpallur, väravavaht. Tema jalgpallikarjäär algas klubis OFK Beograd. Aastal 2011 asus Šaranov mängima klubis Haifa Maccabi, kus ta mängis 3 aastat. 2016. aastal asus Šaranov mängima klubis Belgradi Partizan.
Archibus

Archibus on kinnisvarahalduse tarkvara, mille abil on võimalik hallata kogu kontserni vara. Archibusi tarkvara kasutatakse kogu maailmas ligi 15 miljoni hoone haldamiseks. Tänapäeval on väga populaarne ehitustehniliste jooniste ja BIM-mudelite kasutamine Archibusi tarkvaras. ARCHIBUS, Inc. on rahvusvaheliselt tunnustatud ettevõte, mille tarkvara kasutatakse 190 riigis ja mis on saadaval 30 eri keeles. Archibusi tarkvara on loodud 1982. aastal ja on maailma üks suuremaid kinnisvara, infrastruktuuride ja kinnisvarahalduse ainulaadse ärimudeli pakkuja. Selle tarkvara tugevusteks loetakse tervikliku kinnisvarahalduse lahenduse pakkumist, mis võimaldab kiiresti kasutusele võtta aeg-väärtus skeemi ning on skaleeritav nii väikeste, keskmiste kui ka suurte asutuste-ettevõtete vajaduste järgi. Archibusi eeliseks on nn 360º lahendus, mis seisneb kogu kinnisvara elukaare kajastamises. Lisaks on tarkvara oluliseks osaks ka nutiseadme lahendus, kus on võimalik objektil olles sisestada andmeid, mis lihtsustab hilisemat andmetöötlust. Archibusi abil saadakse süstemaatiline ülevaade oma varadest ja nendega seotud kuludest – pindade, klientide ja lepingute lõikes. Lisaks on võimalik näha hallatavate pindade jaotust, pinna ruutmeetreid ning võimalus süüvida andmete detailsuses ruumipõhise halduseni. Ruumipõhine haldus tähendab, et hoones asuvate ruumide kohta on kirjas nii ettenähtud viimistlusmaterjalid, mööbel kui ka töötajad. Kinnisvaraportfelli haldus; planeeringute ja projektide haldus; personali ja töökohtade haldus; objekti seisukorra hindamine, hooldustegevuse jälgimine; üüripindade vakantsus ja tulu-kuluarvestus; ohutus- ja tervisekaitse, roheline energia ja taaskasutus. Kinnistud; hooned ja rajatised; infrastruktuur (trassid, tänavad, haljasalad); sõidukid; mööbel, seadmed; töötajad, töökohad; tegevused; dokumendid; kulud. Rob Schafer (21.05.2012). "Magic Quadrant for Integrated Workplace Management Systems" (PDF) (inglise). Stamford USA: Gartner Inc. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 21.04.2016. …
Amphiaraos

Amphiaraos oli vanakreeka mütoloogias Argose ülik, kes isa poolt põlvnes Argose ja ema poolt Aitoolia kuningasoost. Tema isa oli Oikles ja ema Hypermestra. Tal oli naine Eriphyle ning pojad Alkmaion ja Amphilochos. Tema nimi tähendab kreeka keeles 'topeltneetud'. Amphiaraosel oli võime tulevikku ennustada. Nõnda nägi ta ette, et sõjakäik Seitse Teeba vastu lõpeb täieliku lüüasaamisega. Sellepärast keeldus ta, kui tema naisevend kuningas Adrastos teda sõtta kutsus. See polnud tal esimene kord Adrastosega riidu minna. Esimesel korral oli Eriphyle nad lepitanud ja pärast seda vandusid mõlemad, et kui nad veel kunagi omavahel tülitsema peaksid, siis otsustab Eriphyle, kummal on õigus. Sõjakäigu organiseerija, Teeba õigusjärgne kuningas Polyneikes võitis Eriphyle soosingu sellega, et kinkis talle oma esiema Harmonia kaelakee, ning naine saatis Amphiaraose sõtta. Amphiaraos pidi minema, ent palus poegi, et kui ta peaks surma saama, maksaksid nad emale kätte. Amphiaraos tappis sõjas Melanippose, ent siis põgenes sõjaväljalt. Periklymenos jõudis talle järele ja tahtis teda juba surmata, kui Zeus rebestas välgunoolega maa, mis neelas Amphiaraose koos kaarikuga. Väidetavale Amphiaraose maa alla vajumise kohale ehitati tempel, mis pidi aitama kõigi haiguste vastu. Pärast ohverdamist pidi hädaline templis öö veetma ja oraakel seletas hommikul haige unenäo põhjal, mida haiguse vastu ette võtta. Talle püstitati teisigi templeid, kus unenägusid seletati, ning Atikas Oropose lähedal olev tempel tõrjus tähtsuselt pikapeale Teeba templi tagaplaanile. Amphiaraose vanem poeg Alkmaion tappis oma ema, nagu oli isale tõotanud, ja seepärast jälitasid teda erinnüsed. Roomlased uskusid, et Amphiaraosel olevat olnud kolmaski poeg, Catillus, kes põgenes teebalaste vasturünnaku kartuses Itaaliasse ning asutas seal koloonia, mis nimetati tema vanema poja järgi Tiburiks. Tänapäeval kannab see linn nime Tivoli.
From Here to Eternity

"From Here to Eternity" on mitme teose pealkiri: "Siit igavikku" (originaalpealkiri "From Here to Eternity"), James Jonesi debüütromaan aastast 1951 "Siit igavikku" (originaalpealkiri "From Here to Eternity"), romaani alusel tehtud 8 Oscarit võitnud Fred Zinnemanni film aastast 1953 "Siit igavikku" (originaalpealkiri "From Here to Eternity. The Musical"), Stuart Braysoni ja Tim Rice'i muusikal aastast 2013 "Siit igavikku" (originaalpealkiri "From Here to Eternity"), miniseriaal aastast 1979 "Siit igavikku" (originaalpealkiri "From Here to Eternity"), teleseriaal aastast 1980 "From Here to Eternity", Frank Sinatra laul 1953. aasta filmist "From Here to Eternity", Giorgio Moroderi album, 1977 "From Here to Eternity", Giorgio Moroderi laul, 1977 "From Here to Eternity", Big Country laul albumilt "Peace in Our Time", 1988 "From Here to Eternity", Iron Maideni laul, 1992 "From Here to Eternity", Envy album, 1997 "From Here to Eternity", Michael Petersoni laul, 1998 "From Here to Eternity: Live", The Clashi album, 1999 "From Here to Eternity", Jaapani ansambli Mastermind album, 2006 "From Fear to Eternity", Iron Maideni kogumikalbum, 2011
Masina tänav (Narva)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Masina tänav on tänav Narvas Kalevi linnaosas. Algab Vaksali tänavast ja lõpeb Madise tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 200 m. 1912. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi Pühapäeva tänav, 1927. aasta linnaplaanil Lääne tänav. Aadressil Masina 4 asub Narva Issanda Ülestõusmise peakirik. Tänav sai Nõukogude ajal nime Nõukogude Liidu kangelase Arsenti Bastrakovi järgi. 1. septembrist 2023 kannab praegust nime. Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel.–Narva Muuseumi Toimetised, nr. 7, 2007, lk. 108-127.
Arsenti Bastrakov

Arsenti Bastrakov (vene keeles Арсентий Михайлович Бастраков; 13. märts 1919 Kirovi oblast, Mironovtsõ küla – 17. veebruar 1944 Narva) oli Nõukogude Liidu kangelane, Nõukogude kaardiväe vanem. Sündis talupoja perekonnas. Pärast algkooli lõpetamist töötas "Majaki" kolhoosis, ta valiti komsomoli allorganisatsiooni sekretäriks. 1939. aastal võeti Punaarmeesse. Osales Suures Isamaasõjas alates 1941. aasta juunist. Kaitses Leningradi, osales Leningradi blokaadi läbimurdes ja likvideerimises. Oli Leningradi rinde 64. laskurdiviisi 191. laskurpolgu 2. kuulipildujate roodu jaokomandör. 1944. aasta veebruaris osales 64. laskurdiviisi koosseisus Narva lahingu Narva veebruaripealetungis. Ta hukkus väidetavalt 17. veebruaril 1944 Narva raudteejaama pärast toimunud lahingus. 5. oktoobril 1944 anti talle postuumselt Nõukogude Liidu kangelase aunimetus. Arsenti Bastrakov maeti Vaivara vallas Sinimäe kalmistule. Arsenti Bastrakovi järgi on nimetatud tänavad Narvas (Arsenti Bastrakovi tänav), Belaja Holunitsas ja Poloje külas, Ivantsevo keskkool. Sapjornoje alevis on Bastrakovi mälestussammas. Герои страны
Georg Stahlberg

Georg Karl Stahlberg (15. märts 1866Tartu – 6. märts 1942 Tartu) oli eesti laulja (bass) ja laulupedagoog . Georg Stahlberg pärines baltisaksa perekonnast. Juba keskkooliõpilasena õppis ta laulu Marie Erdmanui juures. Esimene avalik esinemine oli tal 1886. aastal, 29-aastase noormehena, kui ta laulis ooperis „Nõidkütt“ suure eduga Eremiidi rolli. Lisaks esines ta oratooriumides ja kontsertidel solistina. 1890. aastal lõpetas Georg Stahlberg Tartu ülikooli põllumajandusteaduskonna[küsitav]. 1894. aastal õppis ta laulu professor O. Sefferi juures Peterburis, 1895. aastal professor B. Stolzenbergi juures Saksamaal Kölnis ning 1896. ja 1897. aastal professor Antonio Selva juures Itaalias Veneetsias. Pärast lauluõpingute lõppu laulis Georg Stahlberg lühikest aega Parma Kuninglikus Ooperis, seejärel töötas ta neli aastat esimese bassina suures Hamburgi Ooperis. Selle aja jooksul laulis ta 85 ooperis, näiteks Richard Wagneri ooperites „Tannhäuser“, „Lohengrin“ ja „Nürnbergi meisterlauljad“, kus tal tuli esineda kuni poolsada korda. 1902. aastal asus Stahlberg elama sünnilinna Tartusse, kus hakkas lauluõpetajaks, andis lisaks kontserte ning esines külalisena oratooriumides ja ooperites. Georg Stahlberg andis iga-aastaseid kontserte Viini Kuninglikus Ooperis, Berliini Filharmoonia kontserdisaalis, Peterburis, Moskvas ja teistes Euroopa linnades, kus tema esinemisi saatis suur menu. See kestis kuni II maailmasõja alguseni, mis takistas välismaale reisimist ja ka muud kunstialast tegevust. Sõja ajal oli Stahlberg tegev põllumajanduses, kuid andis ka Tartus laulutunde. Tal oli kokku üle 250 õpilase, nende hulgas Benno Hansen, Rudolf Jõks, Alfred Sällik, Martin Taras ja Aarne Viisimaa. Postimees, nr. 60, 9 märts 1942. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 524.
Viskiklubi

Viskiklubi UBC (Uisge Beatha Club) on Eesti klubi, mis ühendab viskit ja viskikultuuri austavaid inimesi. Klubi asutasid 23. septembril 1989 Rutjal Toomas Tiivel, Kaarel Kurismaa, Lemming Nagel, Indrek Rohtmets, Helmu Radik ja Jaak Lippmaa. Klubi põhikirja järgi on nende tegevuse eesmärkide seas viskikultuuri tundmaõppimine ja tutvustamine konverentside, koolide, seminaride kaudu ning välismaiste viskiklubide ja viskitootjatega sidemete ja koostöö arendamine. Viskiklubi aastaraamat (Toomas Tiivel, Jaak Lippmaa - koostajad). UBC. Tallinn 1991. 98lk Viskiklubi aastateraamat (koost. Toomas Tiivel). UBC. Tallinn 1998. 224lk Uisge Beatha Club aastakümneteraamat 1989-2019 (koost. Toomas Tiivel). UBC. Tallinn 2020. 616lk https://web.archive.org/web/20160405072423/http://www.ubc.ee/ubc/pohikiri.html (vaadatud 05.04.2016) Viskiklubi koduleht
Überlingen

Überlingen on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Bodensee kreisis. Asub Bodeni järve Überlingeni lahe kaldal. Überlingenit on esmamainitud 770. aastal. Linnaõigused sai 1211. aastal. Überlingeni lennuõnnetus Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Überlingen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Überlingeni koduleht
Eestikeelse Hariduse Selts

Eestikeelse Hariduse Selts (lühend EHS) on Soomes Helsingis tegutsev haridusselts (õiguslikult vormilt mittetulundusühing), mille eesmärk on edendada ja säilitada eesti kultuuri Soomes. EHS asutati 26. novembril 2007 Helsingis. EHS kuulub Soome Eesti-seltside Liitu (SVYL). Eestikeelse Hariduse Seltsi esimees on 2021. aasta seisuga Maris Vaher. Eesti Hariduse Selts https://web.archive.org/web/20160405081804/http://www.eestikeelsehariduseselts.fi/seltsist/ (vaadatud 05.04.2016) EHSi koduleht EHS Facebookis
Imanta (selts)

Imanta oli 1880 Riias asutatud eesti lauluselts. Seltsi kuulusid eesti soost haritlased ja käsitöölised. Seltsil oli oma raamatukogu, kus oli üle 2000 eestikeelse raamatu. https://web.archive.org/web/20160405082519/http://www.estemb.lv/est/eesti_ja_lati/eestlased_latis (vaadatud 05.04.2016)
Madise tänav

Madise tänav on tänav Narvas Kerese ja Joaoru linnaosas. Algab Linda tänava jätkuna, ristub Masina, Puškini, 1. Mai ja Linnuse tänavaga ning jätkub Raudsilla tänavana. Tänava pikkus on 660 m. 1912. ja 1927. aasta linnaplaanidel on selle tänava nimi Madise tänav. 1945–2023 oli tänava nimi Nõukogude Liidu kangelase Igor Grafovi järgi Igor Grafovi tänav. Aadressil Madise 4, endises lastepolikliiniku hoones, asub Narva Õigeusu Humanitaarkool. Aadressil Madise 13b asub hotelli Narva restaureerimata tiib. Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel.–Narva Muuseumi Toimetised, nr. 7, 2007, lk. 108-127.
Läti Eesti Selts

Läti Eesti Selts on Lätis elavaid eestlasi ühendav selts. 1908 asutati Jüri Jaaksoni ja Karl Karpi eestvõttel Riia Eesti Hariduse ja Abiandmise Selts, mille eesmärk oli koondada kõiki Riias elavaid eestlasi. Seltsi esimene esimees oli Jüri Jaakson. Selts korraldas muu hulgas kursuseid, koosolekuid, peoõhtuid. Seltsil oli oma laulukoor, näitering ja mitu muud huvialaringi. Selts tegutses aastani 1939. Seltsi taastati 1988 nime all Läti Eesti Selts. Lõuna-Eesti Läti Selts Tartu Läti Selts Eestlased Lätis http://web.archive.org/web/*/http://www.estemb.lv/est/eesti_ja_lati/eestlased_latis (vaadatud 05.04.2016)
Hans Peter Doskozil

Hans Peter Doskozil (sündinud 21. juunil 1970 Voraus Steiermargi liidumaal) on Austria poliitik (Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei). Ta on õppinud aastatel 1994–2000 Viini Ülikoolis õigusteadust. Ta oli 28. jaanuarist 2016 kuni 18. detsembrini 2017 Austria kaitseminister (Werner Faymanni teises valitsuses). 28. veebruarist 2019 on ta Burgenlandi liidumaa peaminister. Hans Peter Doskozil on abielus ja tal on kaks last.
Kellavärgiga apelsin

"Kellavärgiga apelsin" on inglise helilooja ja kirjaniku Anthony Burgessi düstoopiline romaan. Režissöör Stanley Kubrick tegi romaani põhjal filmi "Kellavärgiga apelsin" (1971). "Kellavärgiga apelsini" avaldas 2001 eesti keeles kirjastus Varrak Udo Uibo tõlkes. Raamatu peategelane on 15-aastane Alex, kes juhib omavanuste kurjategijate jõuku. Tegelased teeb iseloomulikuks nende omalaadne kõnepruuk, mis koosneb vene keelest tuletatud slängisõnadest. Alex vangistatakse tema vägivaldsete kuritegude eest. Vanglas katsetatakse tema peal uudset meetodit, mis on välja töötatud kurjategijate ümber kasvatamiseks. Burgessi sõnul valmis teos vaid kolme nädalaga.
Vorsti mõis (Põltsamaa)

Vorsti mõis (saksa keeles Worsti) oli Pajusi mõisa karjamõis Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal. Vorsti mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 05.04.2016) Vorsti mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Liiva kõrts

Liiva kõrtse oli Eestis mitu: Liiva kõrts oli Tallinnas Liiva kõrts oli Hageri kihelkonnas Liiva kõrts oli Rapla kihelkonnas
Kepimurdja

"Kepimurdja" on Juhan Raudsepa 1933. aastal valminud skulptuur, mis asub Haapsalus Väikse viigi kaldal. Skulptuur on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kepimurdja kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 05.04.2016) Kepimurdja kultuurimälestiste riiklikus registris
Rudolf Tobiase monument

Rudolf Tobiase monument on Haapsalus Jaan Poska pargis aadressil Promenaadi tänav 3 asuv mälestusmärk, mis on püstitatud eesti helilooja Rudolf Tobiase auks. Monumendi tegi Roman Haavamägi ja see avati 1929. aastal.[viide?] Monument on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Rudolf Tobiase monument kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 05.04.2016) Rudolf Tobiase monument kultuurimälestiste riiklikus registris
1. Mai tänav (Narva)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › 1. Mai tänav (vene keeles улица 1 Мая) on tänav Narvas Joaoru linnaosas. See algab Vaivara tänavalt, ristub Kiriku tänavaga ning lõpeb Madise tänavaga ristudes. Tänav on 250 m pikk ja täiesti sirge. 1912. ja 1927. aasta linnaplaanidel on selle tänava nimi Jaama tänav – oletatavasti selle juures asuva Narva raudteejaama hoone järgi. Alates 1961. aastast on tänava nimi 1. Mai tänav. Oletatavasti sai tänav praeguse nime Nõukogude Liidus 1. mail tähistatud töörahvapüha järgi. Aadressil 1. Mai tänav 2 asub Viru Maakohtu Narva kohtumaja. 27. detsembril 1952 nimetati Narva linna TSN TK otsusega nr 482 enne teist maailmasõda Peetri eeslinnas asunud Soome-Rootsi prospekt ümber 1. Mai prospektiks. Tänav kulges praeguse Kreenholmi tänavaga paralleelselt, sellest lääne pool. 10. oktoobril 1962 tänav likvideeriti. Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel. – Narva Muuseumi Toimetised, nr 7, 2007, lk 108-127
Guostagalise vald

Guostagalise vald (leedu keeles Guostagalio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pakruojise rajoonis. Valla pindala on 105 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1383 inimest. Valla keskus on Guostagalise küla. Vallamaja asub aadressil Centrinė g. 7. Vallavanem on Jonas Jocius. Gedučiai Raudonpamūšise paljand Tričiai linnamägi Gedučiai mõisa peahoone Gedučiai tamm [1]. Pakruojo rajono savivaldybė, vaadatud 05.04.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 05.04.2016.
Vaivara tänav

Vaivara tänav on tänav Narvas Kalevi linnaosas. Algab Puškini tänavast, ristub 1. Mai tänavaga ning lõpeb Raudsilla tänavaga ristudes. Tänav on umbes 410 m pikk. 1927. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi Vaivara tänav oletatavasti Narvaga piirnenud endise valla järgi. Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel.–Narva Muuseumi Toimetised, nr. 7, 2007, lk. 108-127.
Ljambiri rajoon

Ljambiri rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Ljambir. Rajoonis on 16 külaasundust, kus on kokku 70 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 34 392. 2010. aasta seisuga olid elanikest 49,9% venelased, 31,6% tatarlased ja 17,7% mordvalased. Q127252379  Ljambiri rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ljambiri rajooni koduleht
Krasnoslobodski rajoon

Krasnoslobodski rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Krasnoslobodski linn. Rajoonis on 1 linn ja 22 külaasundust, kus on kokku 53 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 754, 2022. aastal 21 397. Q127252379  Krasnoslobodski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Krasnoslobodski rajooni koduleht
Klovainiai vald

Klovainiai vald (leedu keeles Klovainių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pakruojise rajoonis. Valla pindala on 174 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2743 inimest. Valla keskus on Klovainiai alev (aastal 2011 oli seal 785 elanikku). Vallamaja asub aadressil Žalioji g. 19. Vallavanem on Dainius Poškus. Klovainiai mõisa peahoone Dolomiidikarjäärid valla aladel Pamūšise kirik Petrašiūnai raudteejaam Ehistusmälestis Rimšoniai sild Valla territooriumil on ka mitmed huutorid: [1]. Pakruojo rajono savivaldybė, vaadatud 05.04.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 05.04.2016.
Jelniki rajoon

Jelniki rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Jelniki. Rajoonis on 16 külaasundust. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 10 263. 2010. aasta seisuga olid elanikest 49,8% venelased, 43,9% mordvalased ja 5,8% tatarlased. Q126709394  Jelniki rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jelniki rajooni koduleht
Temnikovi rajoon

Temnikovi rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Temnikovi linn. Rajoonis on 1 alevit ja 21 külaasundust. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 14 616. 2010. aasta seisuga olid elanikest 60,9% venelased, 30,1% mordvalased ja 7,8% tatarlased. Q126709394  Temnikovi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
21. Juuni tänav

Nime 21. Juuni tänav on Eestis kandnud mitu tänavat: Garnisoni tänav Kuressaares Lai tänav Rakveres (1950–1968) Narva maantee Jõhvis Rüütli tänav Tartus Pargi tänav Tapal
Romodanovo rajoon

Romodanovo rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Romodanovo. Rajoonis on 17 külaasundust, kus on kokku 49 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 19 909. 2010. aasta seisuga olid elanikest 60,5% venelased, 21,1% tatarlased ja 16,5% mordvalased. Q127252379  Romodanovo rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Romodanovo rajooni koduleht
Kadoškino rajoon

Kadoškino rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Kadoškino alev. Rajoonis on 1 alevit ja 6 külaasundust, kus on kokku 24 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 7089. 2010. aasta seisuga olid elanikest 52,8% venelased, 27,7% mordvalased ja 18,6% tatarlased.  Kadoškino rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis