laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kareedouw

Kareedouw on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas, Kou-Kamma valla halduskeskus. Linn on asutatud 1905. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kareedouw'i elanikest värvilisi 56,47%, mustanahalisi aafriklasi 32,78%, valgeid 9,51%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26% ja teisi 0,96%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 72,58% inimesi, koosa keelt 22,07%, inglise keelt 2,43%, tsvana keelt 0,57% ja sotho keelt 0,53%. https://census2011.adrianfrith.com/place/269006
Aardla linnutorn

Aardla linnutorn ehk Aardla poldri linnuvaatlustorn oli vaatlustorn Aardla järve ääres Tartumaal. Linnutorn asus Aardla järve kaitsealal Aardla järve idakaldal. 2015. aastal välja antud kaitsekorralduskavas märgiti, et linnuvaatlustorn on väga amortiseerunud ja tuleks kiiresti uuendada. Samuti peeti tarvilikuks laudtee rajamist vaatlustornini, mis võimaldaks ligipääsu ka kõrgvee ajal. Ropka-Ihaste looduskaitseala kaitsekorralduskava 2015-2024 Keskkonnaamet, 2015 "Liigirikkaim linnuvaatlustorn asub Tartumaal" ERR menu, 11. mai 2015
Dordrecht (LAV)

Dordrecht on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Emalahleni vallas. Dordrecht on asutatud 1856. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dordrechti elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,1%, värvilisi 3,3%, valgeid 2,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,4%. Koosa keelt pidas emakeeleks 90,1% inimesi, afrikaani keelt 5,4%, inglise keelt 2,0% ja teisi keeli 2,5%., https://census2011.adrianfrith.com/place/283001 https://census2011.adrianfrith.com/place/283002
Thohoyandou

Thohoyandou on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis, Vhembe ringkonna ja Thulamela valla halduskeskus. Thohoyandou on asutatud 1977. aastal. Aastatel 1979–1994 oli Thohoyandou Venda bantustani pealinn. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Thohoyandou elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,47%, India või Aasia päritolu inimesi 4,09%, värvilisi 0,19%, valgeid 0,16% ja teisi 0,10%. Venda keelt pidas emakeeleks 84,74% inimesi, tsonga keelt 2,61%, inglise keelt 2,11%, pedi keelt 1,15%, afrikaani keelt 0,37% ja sotho keelt 0,36%. https://census2011.adrianfrith.com/place/966131
Lennox Sebe

Lennox Leslie Wongama Sebe (26. juuli 1926 Belstone – 23. juuli 1994) oli Ciskei bantustani peaminister aastail 1973–1981 ja seejärel esimene president aastail 1981–1990.
Tõmmits

Tõmmits on tööriist, millega kehale jõudu avaldades hakkab keha liikuma jõuallika suunas. Tõmmits võib olla mehaaniline või hüdrauliline. Levinud on kahe ja kolme haaraga tõmmitsad. "What are bearing pullers?". "SKF EasyPull Bearing Pullers".
Aleksandr Volkov (Karjala kirjanik)

Aleksandr Volkov (sündinud 25. detsembril 1928 Prääsa rajoonis Dessoila külas) on Karjala luuletaja ja tõlkija. Volkov sündis taluniku perekonnas ning 1930. aastatel represseeriti ta isa. 1941. aastal, kui puhkes sõda, evakueeriti kogu ülejäänud perekond Sverdlovski oblastisse, kust Karjalasse tuldi tagasi juba 1944. aastal. Volkov lõpetas 1948. aastal kooperatiivtehnikumi ning 1959. aastal kaugõppes Karjala Riikliku Pedagoogilise Instituudi, kus tema erialaks oli vene keel ja kirjandus. Esimesed venekeelsed luuletused avaldas Volkov 1959. aastal ning järgmistel aastakümnetel ilmus üksikuid luuletusi. Kirjandusele pühendus Volkov alles 1991. aastal, mil ta jäi pensionile. Volkov on üks aunuse Karjala ilukirjanduse loojaid. Volkov on andnud suure panuse karjala kirjandusse ka tõlkijana: tema soov on tõestada, et karjala keele sõnavara- ja vormirikkus ei jää alla suuremate keelte omale. Tänu Volkovi initsiatiivikusele sündis 1998. aastal ka karjala keeles kirjutavate kirjanike ühendus Karjalaine Sana (Karjala Sõna), mille juhiks on loomisest saadik olnud Volkov. 2008. aastast on Volkov Venemaa Kirjanike Liidu liige. Eesti keeles on ilmunud Volkovi luulekogu "Hilissügis" Jaan Õispuu ja Arvo Valtoni tõlkes. Pieni Dessoilu. Runot, kiännökset ("Väike Dessoilu. Luuletused, tõlked") 1993. Ven'an runot ("Vene luuletused") 1998. Vetšnyj ogonj. Iguine tuli ("Igavene tuli") 2000. Pozdnjaja osenj ("Hilissügis") 2003. Järvet Karjalan. Vallitut runot ("Karjala järved. Valitud luuletused") Valikkogumik, 2003. Slovo o livah. Liivin virret ("Liivi lood") Nimiluuletuse kõrval ka selle tõlked vene, soome, eesti, liivi ja komi keelde. 2004. Kordustrükk 2008, tõlge 14 keelde. Tihoje nebo ("Vaikne taevas") 2008. Jaan Õispuu (2009). "Hilissügis" järelsõna "69-aastaselt karjalakeelseks luuletajaks". Tallinn. Volkov saab 85-aastaseks. 2013. (Youtube) Volkovi bibliograafia
Eesti Küberfüüsika Selts

Eesti Küberfüüsika Selts koondab küberfüüsika ja teiste interdistsiplinaarsete infotehnoloogiate ning elektroonika erialadel tegutsevaid isikuid ja organisatsioone. Seltsi asutasid 2016. aastal TTÜ Tartu Kolledži küberfüüsikalise süsteemitehnika üliõpilased. Eesti Küberfüüsika Seltsi koduleht
Vologda oblasti lipp

Vologda oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Vologda oblasti lipp. Ametlikult võeti lipp kasutusele 5. detsembril 1997. Vologda oblasti lipuks on ristkülikukujuline valge kangas, mille lehvipoolses osas on vertikaalne punane laid, mis moodustab 1/5 lipu laiusest. Kanga vardapoolses ülanurgas on aga Vologda oblasti vapp, milleks on punasel kilbil hõbedasest pilvest väljuv käsi mis hoiab kuldset "Riigiõuna" ja kuldse käepidemega hõbedast mõõka. Vapi ülaosas on aga kuldne siniste lintidega imperaatori kroon. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3. Punane on võimu ja mehisuse ning valge õilsuse, puhtuse ja valguse värv. Vologda oblasti vapp Vologda oblasti sümboolika Vologda oblasti ametlikul leheküljel Riiklik sümboolika: Vologda oblast - Vologda (vene keeles) Vologda oblasti lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (inglise keeles European Institute for Gender Equality (EIGE)) on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006 määrusega (EÜ) nr 1922/2006 loodud Euroopa Liidu organ, mis alustas tööd 2007. aastal. Meeste ja naiste võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu aluspõhimõtetest. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 21 (Diskrimineerimiskeeld) ja 23 (Naiste ja meeste võrdõiguslikkus) keelatakse igasugune sooline diskrimineerimine ning nähakse ette, et meeste ja naiste võrdõiguslikkus tuleb tagada kõikides valdkondades. Sooline võrdõiguslikkus "Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1922/2006, 20. detsember 2006, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut". ELT. 20. detsember 2006. Vaadatud 12.05.2018. "Euroopa Liidu põhiõiguste harta" (PDF). ELT. 30. märts 2010. Vaadatud 12.05.2018. Määruse nr 1922/2006 tekst (eesti ja inglise keeles)
Neljas Dimensioon

Neljas Dimensioon on Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni üliõpilaste veebiväljaanne. Selle lõi 21. jaanuaril 2016 Margus Hanno Murakas koos oma kursusekaaslastega Tartu Ülikoolis. Ühtlasi oli Murakas väljaande esimene peatoimetaja. Väljaande veebiaadress on www.4dimensioon.org. Neljandal Dimensioonil on mittetulundusühing 4DIMENSIOON MTÜ. 2017. aastal korraldas MTÜ projekti "Noored meediatargad", mille eesmärk oli värskelt valimisõiguse saanud Tartu üldhariduskoolide õpilasi meediateemadel harida. 2018. aasta septembris laienes Neljas Dimensioon ka raadiosse. Kord kuus oli Vikerraadio eetris saade "Vähemolijad" (saatejuhid Indrek Ojamets, Romet Toomas Tiitsaar ja Lisete Reineberg). Saade lõpetati pärast ühte aastat. 2020. aasta sügisest kuni 2023. aasta maini ilmus Postimehe lisalehena 4jaleht. Toimetusse kuuluvad Tartu Ülikooli üliõpilased, kes kirjutavad Neljandasse Dimensiooni kirest ajakirjanduse vastu ja soovist luua midagi omanäolist. Toimetus võtab vastu ka kaastöid külalisautoritelt. Samuti on 4dimensiooni liikmeks võetud inimesi, kes õpivad teistel erialadel. Väljaande lööklause "Värskelt. Rikkumata. Otse" viitab sellele, et toimetus tegutseb iseseisvalt ja on sõltumatu. Neljas Dimensioon on reklaamivaba ja artikleid saab lugeda tasuta. Väljaande eesmärk ei ole teenida tulu, vaid mitmekesistada Eesti ajakirjandusmaastikku. Neljas Dimensioon kajastab teemasid peamiselt publitsistlikes žanrides. Kindlaid teemasid veebiväljaandes ei ole, kuid üldiselt on need seotud ülikooliga. Väljaande ühed loetuimad kajastused on lood raamatumüüjate värbamisest Ameerikasse, Tartu korporatsioonidest, Taxify juhi tööst ja Tartu Ülikooli veidramatest õppeainetest. 4dimensioonil on traditsioon valida uus peatoimetaja iga aasta jaanuaris, kui on väljaande asutamise aastapäev. 2021. aastal nomineeriti 4jaleht Eesti Meediaettevõtete Liidu kujunduskonkursil väikeste lehtede auhinnale avatud rühma kategoorias infograafika ja illustratsioonide eest . Neljas Dimensioon. "Neljas Dimensioon". Nele-Mai Olup (28.01.2018). "Noori seob kirg kirjutamise vastu". Tartu Postimees. Kristel Kaljuvee (03.10.2017). "Valimiskoolitajad: rulapargi lubamisest noorte häälte püüdmiseks ei piisa". Tartu Postimees. "4dimensioon - 4jaleht". Postimees. Vaadatud 14.03.2021. Henry-Laur Allik (21.01.2018). "SÜNNIPÄEVA JUHTKIRI: Neljas Dimensioon võlgneb kõik oma kollektiivile". Neljas Dimensioon. Henry-Laur Allik. "Kuidas mind üritati värvata Ameerikasse raamatuid müüma". Neljas Dimensioon. Anna Teele Orav. "Tont nimega korp!". Neljas Dimensioon. Hindrek Pärg. "Viis ööd Taxify juhina". Neljas Dimensioon. Indrek Ojamets. "TOP 10 – Tartu Ülikooli veidramad kursused". Neljas Dimensioon. "Žürii valis kujunduskonkursi nominendid". Eesti Meediaettevõtete Liit. Vaadatud 14.03.2021.
Rohetiib

Rohetiib (Callophrys rubi) on sinilibliklaste sugukonda kuuluv liik päevaliblikaid. Tiivad (sirutatult 20–26 mm) pealt pruunid, alt rohelised. Eestiiva ülaosas heledam lõhnasoomuste laik. Elab metsades ja rabaservades. Lendavad mai algusest juuni keskpaigani. Eestis laialt levinud. Samuti laialt levinud kogu Euroopas. Talvituvad nukuna. Rohetiiva muna Rohetiiva röövik Õunap, Erki; Tartes, Urmas 2014. Eesti päevaliblikad. Tallinn: Varrak, lk. 146–147. Rohetiib andmebaasis eElurikkus
Roossenekal

Roossenekal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas Elias Motsoaledi vallas. Roossenekal on asutatud 1886. aastal. Linn on saanud nime kahe sõduri Stephanus Johannes Roosi ja Frederik Senekali järgi, kes hukkusid maputše hõimu vastu peetud sõjas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Roossenekali elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,50%, valgeid 6,10%, värvilisi 0,69%, India või Aasia päritolu inimesi 0,46% ja teisi 0,30%. Pedi keelt pidas emakeeleks 67,29% inimesi, ndebele keelt 8,83%, afrikaani keelt 6,27%, suulu keelt 3,29%, koosa keelt 2,33%, inglise keelt 2,03%, svaasi keelt 1,83%, tsonga keel 1,49% ja venda keelt 1,45%. The village Roossenekal is proclaimed. It is named after Field-cornet Stephanus Johannes Roos and Comdt. Frederik Senekal, who South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/984049
Isejuhtiv sõiduk

Isejuhtiv sõiduk on sõiduk, mis suudab liikuda iseseisvalt, st ilma inimjuhtimiseta. Isejuhtiv sõiduk on varustatud sensoritega, mis kaardistavad ümbritsevat keskkonda ja protsessori või protsessoritega, mis antud andmete põhjal sõiduki liikumist juhivad. Isejuhtivad sõidukid on jagatud viide kategooriasse, võttes aluseks kas sõiduki võimekuse (Ameerika Ühendriikide Transpordiamet, National Highway Traffic Safety Administration ehk NHTSA) või juhi sekkumise vajaduse (Rahvusvaheline Autoinseneride Ühing (Society of Automotive Engineers International) ehk SAE International) järgi. Euroopa ja Jaapani autotootjad eelistavad SAE Internationali süsteemi selle täpsuse tõttu. Ka Eesti valitsus on võtnud aluseks SAE Internatonali klassifikatsiooni. Selle põhjal valmib robootikaseaduse ehk #krattlaw eelnõu. Eestis on lubatud isejuhtivate sõidukite testimine liikluses alates 2. märtsist 2017. Sama aasta juuli lõpus jõudsid Tallinna tänavatele 2 Prantsusmaal valmistatud väikebussi EasyMile EZ10, mis läbisid augusti lõpuni kestnud katsetuste käigus kokku 1500 kilomeetrit ja sõidutades umbes 5500 reisijat. Veebruaris 2018 valmis Riigikantselei strateegiabüroo tellimusel kokku kutsutud Isejuhtivate sõidukite ajastu algus: ekspertrühma lõppraport, mis analüüsib, millist potentsiaali, riske ja võimalusi kätkevad isejuhtivad sõidukid ja liikuvuse digitaliseerimine laiemalt. "Eesti Keele Instituut". TERMEKI. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. mai 2018. "Puust ja punaseks: isejuhtiva sõiduki autonoomsuse tasemed 1-5". Accelerista.com. 13.11.2017. Vaadatud 12.05.2018. "Eesti lubab osad isejuhtivad autod tänasest tänavatele". Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi koduleht. 02.03.2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 1.09.2018. "Ilma juhita bussid lõpetasid Tallinnas sõitmise". Err.ee. 27.08.2018. Vaadatud 12.05.2018. "Lõppraport: isejuhtivad sõidukid Eesti teedel võivad kaotada liiklussurmad". Riigikantselei koduleht. 15.02.2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 13.05.2018. Vaadatud 12.05.2018.
Tšetšeenia naxar

Tšetšeenia naxar (hääldus nakhar või nahar) oli Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi rahaühik, mida ei jõutud kasutusele võtta. 1994 trükiti Suurbritannias 1-, 3-, 5-, 10-, 20-, 50-, 100-, 500, ja 1000 naxarised rahatähed dateeringuga 1995. Seda rahaühikut ei võetud ringlusesse ja peaaegu kõik rahatähed hävinesid Groznõi pangas, mille hävitas Venemaa sõjavägi.
Polokwane

Polokwane (kuni 2003. aastani Pietersburg) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Limpopo provintsi ja Capricorni ringkonna halduskeskus. Pietersburg asutati 1886. aastal. Asula sai nime buuride poliitikategelase Piet Jouberti järgi. Linnaõigused sai Pietersburg 1992. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Polokwane elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 74,38%, valgeid 18,25%, värvilisi 3,75%, India või Aasia päritolu inimesi 3,14% ja teisi 0,49%. Pedi keelt pidas emakeeleks 45,89% inimesi, afrikaani keelt 19,81%, inglise keelt 10,31%, venda keelt 6,68%, tsonga keelt 5,71%, sotho keelt 1,74%, ndebele keelt 1,36%, suulu keelt 1,35% ja tsvana keelt 1,24%. https://census2011.adrianfrith.com/place/974044
Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Euroopa Meresõiduohutuse Amet on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002 määrusega (EÜ) nr 1406/2002 loodud Euroopa Liidu amet, mille ülesannete seas on muu hulgas „meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaolise ja tõhusa taseme“ tagamine. "Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002 määrus (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet". ELT. 27. juuni 2007. Vaadatud 12.05.2018.
Raamatukujundus

Raamatukujundus, ka raamatukunst, on raamatu kunstipärane kujundamine, ka raamatute kujundamisega tegelev kunstiharu. Raamatukujundus hõlmab illustratsiooni, kirja-, trüki- ja köitekujundust. Raamatuid kujundavat kunstnikku nimetatakse raamatukujundajaks, ka raamatukunstnikuks. Esimene raamatukujunduse võistlus Eestis toimus 1958. aastal. Konkurss "25 kauneimat Eesti raamatut" taaselustati praegusel kujul 1998. aastal Eesti Kujundusgraafikute Liidu, Eesti Kirjastuste Liidu ja Eesti Rahvusraamatukogu koostööna. Raamatuköitekojas Taska valminud kalingurköites Henrik Ibseni "Peer Gynt" (1938) Aristarch Sinkeli "Musta risti ikke all" esikaas. Kujundanud diplomitööna Maret Olvet (1956) Marlene Longmani "Lesbian Love" esikaas. Kujundanud Harold W. McCauley (1960) Bernard Cornwelli "Sharpe diadala" ('Sharpe'i triumf') esikaas (2006) raamatukunsti mõisteid kujundusgraafika "Kunstileksikon". Toimetuskolleegium Mart Kalm jt. Tallinn: Eesti Klassikakirjastus, 2001. Lk 362 EKSS. "Eesti keele seletav sõnaraamat". eki.ee 2009 Eesti kauneimate raamatute võistlus. estbook.com Rein Loodus. "Eesti raamatukunsti teke ja areng. Kuni 1940. aastani". Kaane kujundanud Silvia Liiberg. Tallinn: Kirjastus Eesti Raamat, 1982. – 146 lk [1] Mis teeb raamatust Raamatu. epl.delfi.ee, 6. veebruar 2004 Reet Varblane. Ilusa raamatu kujundamine nõuab aega. sirp.ee, 14. mai 2004 Ardo Kaljuvee. "Millega raamatukujundaja tegeleb?". epl.delfi.ee, 26. jaanuar 2008 Kiitus Eesti raamatukujundusele. blog.varrak.ee, 21. veebruar 2010 Märkmeid ärajäänud ettekandest - külalise tund. ulmeajakiri.ee, juuli 2014
Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur

Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur (lühendatud kasutus Frontex; prantsuse keeles Frontières extérieures (‘välispiirid’)) oli Euroopa Liidu Nõukogu 26. oktoobri 2004 määrusega (EÜ) 2007/2004 loodud Euroopa Liidu amet, mille ülesannete seas oli muu hulgas „Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiri ühendatud juhtimise parandamine.“ Frontexi tegevust laiendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2019 määrusega (EL) 2019/1896, millega asutati Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, et tagada välispiiridel Euroopa integreeritud piirihaldus eesmärgiga hallata piire tulemuslikult, järgides täiel määral põhiõigusi, ning tõhustada liidu tagasisaatmispoliitikat. "Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2004 määrus (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta". ELT. 26. oktoober 2006. Vaadatud 12.05.2018. "Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2019 määrus (EL) 2019/1896, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet". ELT. 13. november 2019. Vaadatud 2. jaanuaril 2020.  Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Bratsk

Bratsk on linn Venemaal Irkutski oblastis. Asub Bratski veehoidla kaldal. Bratski lähedale rajasid kasakad kindluse juba 1631. aastal. Bratski linn on asutatud 1955. aastal seoses Bratski HEJ rajamisega. Q126683186 Bratski koduleht
Malda kadakas

Malda kadakas on kaitsealune kadakas Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Lemmetsa külas Latika talu alal. Puu võeti kaitse alla 1938. Puu ümbermõõt on 120 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 9,5 m. Malda kadakas keskkonnaportaalis (vaadatud 12.05.2018) Malda kadakas keskkonnaportaalis
Juuru saar

Juuru saar oli kaitsealune saar Rapla maakonnas Rapla vallas Juuru asulas. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu hävis suvel 1991. Puu ümbermõõt oli 400 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m. Juuru saar keskkonnaportaalis (vaadatud 12.05.2018) Juuru saar keskkonnaportaalis
Kabala tamm

Kabala tamm on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Rapla vallas Kabala külas endise Kabala mõisa alal. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu ümbermõõt on 479 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 21 m. Kabala tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 12.05.2018) Kabala tamm keskkonnaportaalis
Lepiku pärnad

Lepiku pärnad on kaitsealused pärnad Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas endise Lepiku talu lähedal. Puud võeti kaitse alla 1961. Lepiku pärnad keskkonnaportaalis (vaadatud 12.05.2018) Lepiku pärnad keskkonnaportaalis
Murekünka tammed

Murekünka tammed on kuus kaitsealust tamme Rapla maakonnas Kohila vallas Pahkla külas. Puud võeti kaitse alla 1964. Murekünka tammed keskkonnaportaalis (vaadatud 12.05.2018) Murekünka tammed keskkonnaportaalis
Plotina mänd

Plotina on kaitsealune mänd Võru maakonnas Setomaa vallas Kahkva külas. Puu võeti kaitse alla 1938. Puu ümbermõõt on 310 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 13 m. Plotina mänd keskkonnaportaalis (vaadatud 12.05.2018) Plotina mänd keskkonnaportaalis
Lolu kadakas

Lolu kadakas oli kaitsealune kadakas Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre külas Lolu talu alal. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu on hävinud. Lolu kadakas keskkonnaportaalis (vaadatud 12.05.2018) Lolu kadakas keskkonnaportaalis
Pärsti saar

Pärsti saar oli kaitsealune harilik saar Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pärsti külas. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu hävis 1996. Puu ümbermõõt oli 570 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m. Pärsti saar keskkonnaportaalis (vaadatud 12.05.2018) Pärsti saar keskkonnaportaalis
Puuri künnapuu

Puuri künnapuu oli kaitsealune künnapuu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi (varem Uue-Võidu küla ala) külas Puuri talu alal. Puu võeti kaitse alla 1938. Puu oli hävinud 1988. aastaks. Puu ümbermõõt oli 470 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 15 m. Puuri künnapuu keskkonnaportaalis (vaadatud 12.05.2018) Puuri künnapuu keskkonnaportaalis
Korjun

Korjun (armeenia keeles Կորյուն; täpsed sünni- ja surma-aastad ei ole teada) oli armeenia ajaloolane, kirjanik ja tõlkija V sajandi esimesel poolel , Mesrop Maštotshi õpilane ja kaastööline. Kirjutas aastate 443 ja 450 vahel raamatu "Maštotshi elu", mida loetakse armeenia kirjanduse vanimaks säilinud teoseks. See on tõlgitud vene, inglise, prantsuse ja saksa keelde. Theo Maarten van Lint. From Reciting to Writing and Interpretation: Tendencies, Themes, and Demarcations of Armenian Historical Writing // The Oxford History of Historical Writing: 400-1400 / Edited by Sarah Foot and Chase F. Robinson. — Oxford University Press, 2012. — Vol. 2. — P. 181. Корюн, "Житие Мащтоца",Пер. с древнеармянского Ш. В. Смбатяна и К. А. Мелик-Огаджаняна. М., 1962 Абегян М. Х., «История древнеармянской литературы», т. 1, Ер., 1975 Koryun, The Life of Mashtots
Peetri mägimännid

Peetri mägimännid olid kaitsealused mägimännid Rapla maakonnas Rapla vallas Raikkülas (varem Kaigepere küla ala) Peetri talu alal. Puud võeti kaitse alla 1964. 2020. aastal arvati need hävimise tõttu kaitse alt välja. Peetri mägimännid keskkonnaportaalis (vaadatud 12.05.2018) "Rapla maakonna kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse alt väljaarvamine". Riigiteataja. Vaadatud 25.02.2021. Peetri mägimännid keskkonnaportaalis
Põlendiku pärnad

Põlendiku pärnad on kaitsealused pärnad Rapla maakonnas Rapla vallas Raela külas Kasearu (endine Põlendiku) talu alal. Puud võeti kaitse alla 1959. Põlendiku pärnad keskkonnaportaalis (vaadatud 12.05.2018) Põlendiku pärnad keskkonnaportaalis
Silla tammed

Silla tammed on kaitsealused tammed Rapla maakonnas Rapla vallas Lipametsa külas Silla talu alal. Puud võeti kaitse alla 1961. Silla tammed keskkonnaportaalis (vaadatud 12.05.2018) Silla tammed keskkonnaportaalis
Mäsna arukased

Mäsna arukased on kaitsealused arukased Rapla maakonnas Rapla vallas Raka külas endise Parima talu lähedal. Puu võeti kaitse alla 1961. Mäsna arukased keskkonnaportaalis (vaadatud 12.05.2018) Mäsna arukased keskkonnaportaalis
Vargametsa tammed

Vargametsa tammed (ka Vargamäe tammed) on kaitsealused tammed Rapla maakonnas Rapla vallas Hagudi külas Vargamäel. Puud võeti kaitse alla 1961. Vargametsa tammed keskkonnaportaalis (vaadatud 12.05.2018) Vargametsa tammed keskkonnaportaalis