laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Könkämäeno

Könkämäeno (põhjasaami Rádjeeatnu, rootsi Könkämäälven, Könkämä älv) on Soome ja Rootsi piirijõgi Enontekiö ja Kiruna valla vahel Käsivarsis. See on Rootsi kõige põhjapoolsem jõgi. Jõe pikkus on 90 km. Jõe langus on 144 m (473–329 m). Jõgikonna pindala on 2830 km2. Jõgi toitub lumesulamisveest. Jõgi saab alguse Kilpisjärvi järvest Treriksröseti lähedal ja voolab mööda Käsivart alla, kuni ühineb Markkina küla lähedal Karesuandost kümmekond kilomeetrit lääne pool Lätäsenoga, moodustades Muonio jõe. Jõgi voolab läbi tasase peaaegu asustamata rabamaastiku ning on pikkadel lõikudel (näiteks Peera juures) paadile sobiv veetee. Laevatamiseks ta siiski ei sobi, sest jõgi on madal ning seal on palju kiire vooluga kohti. Sild üle Könkömäeno on Karesuandos, samuti Peera ja Keinovuopio vahel. Piki jõge kulgeb maantee ainult Soome poole peal (E08). Könkämäeno ja Lätäseno populaarsed õngitsemisjõed. Soome ja Rootsi piirijõeks sai Könkämäeno Hamina rahuga 1809. Ta on piirijõeks Kilpisjärvi külast kuni Markkina, Karesuando ja Kaaresuvanto läheduses oleva ühinemiskohaga Lätäsenoga. Soome ja Rootsi piir "Pohjoinen Kalaseura ry". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. august 2007. Vaadatud 12. juulil 2008. Kaart
Ansambel "Kukerpillid" (1980)

"Ansambel "Kukerpillid"" on Kukerpillide LP-album, mis salvestati 1980. aastal. Tulin Tallinnasse ää = Так вот в Таллин я попал (eesti rahvalaul, sõnad: Taivo Linna) Küll kiirest jooksvad madrused = Как бегают матросы (eesti rahvalaul – sõnad: Taivo Linna) Vana arm ei roosteta = Старая любовь не ржавеет (Kaarel Kilvet – sõnad: Henno Käo) Meremehe laul = Песня моряка (eesti rahvalaul – sõnad: Ike Volkov) Purjedes oli lust = Веселые паруса (eesti rahvalaul – sõnad: Toomas Kõrvits) Jänese polka = Заячья полька (eesti rahvaviis – sõnad: Tõnu Raadik) Jahimees = Охотник (traditsiooniline – sõnad: rahvaluule & Heino Mikiver) Kui olin mina aastat 17 = Когда мне было лет 17 (eesti rahvalaul – sõnad: Taivo Linna) Udujutt = Задрала кобыла хвост : шуточная (Toomas Kõrvits – sõnad: rahvaluule) Kihnu neiu = Девушка с острова Кихну (eesti rahvalaul – sõnad: Taivo Linna) Ei ma karda allveepaati = Не боюсь я (traditsiooniline – sõnad: Heino Mikiver) Puhub tuul = Дует ветер (eesti rahvalaul – sõnad: Heino Mikiver) Joogilaul = Застольная (eesti rahvalaul – sõnad: Taivo Linna) Oh Roosi, Roosi = Ох Роози, Роози (Toomas Kõrvits – sõnad: Henno Käo) Lõõtspill = Гармошка (K. Pant – sõnad: Henno Käo) Minu õnnelik nooruspõli = Моя счастливая юность (eesti rahvalaul – sõnad: Taivo Linna) Tiit oli tillitipsike = Про Тийта (eesti rahvalaul – sõnad: Toomas Kõrvits) Traktoristi laul = Песня тракториста (Toomas Kõrvits – sõnad: Henno Käo) Aissa = Песня о стариннах танцах (eesti rahvalaul – sõnad: Toomas Kõrvits) Kiitus = Хвастун (Kaarel Kilvet – sõnad: Hando Runnel) Veel kord = Еще раз (traditsiooniline – sõnad: Taivo Linna & eestikeelne tekst: Henno Käo) Kukerpillid andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Ansambel "Kukerpillid" (1987)

Ansambel "Kukerpillid" on Kukerpillide LP album, mis salvestati 1987. aastal plaadifirma Meloodia poolt. Seal kaugel, kaugel merel = Там далеко, далеко в море (eesti rahvalaul —- töötlus: Ike Volkov) Kett kõliseb = Цепь гремит (eesti rahvalaul —- töötlus: Toomas Kõrvits) Kahe viiuli valss = Вальс для двух скрипок (eesti rahvaviis —- töötlus: Toomas Kõrvits) Selle laia ilma sees = В этом мире большом (eesti rahvalaul —- töötlus: Ike Volkov) Sauga pulmapolka = Саугаская свадебная полка (eesti rahvaviis —- töötlus: Arne Haasma) Jää terveks mu kodurand = Прощай берег родной (eesti rahvalaul —- töötlus: Toomas Kõrvits) Rooslaiu pillilugu = Вальс Роослайда (eesti rahvaviis) Maretsa jõel = На реке Мареца (eesti rahvalaul —- töötlus: Ike Volkov) Las jääda nii, kuis oli = Пусть будет так, как было (eesti rahvalaul —- töötlus: Toomas Kõrvits) Ühel ilusal suveõhtul = Славным летним вечером (eesti rahvalaul —- töötlus: Toomas Kõrvits) Laeva vööris tõuseb vesi = Похождения моряка (eesti rahvalaul —- töötlus: Arne Haasma) Kõnnin mööda, tuul on vaga = Я мимо пройду, ветер стих (eesti rahvalaul —- töötlus: Toomas Kõrvits) Lõolugu = Жаворонок (eesti rahvaviis —- töötlus: Arne Haasma) Mere pidu = Море гуляет (muusika ja sõnad: Virve-Elfriide Köster) Vatla poiste lugu = Полька (eesti rahvaviis —- töötlus: Arne Haasma) Täna ma luuletan = Сегодня я пишу стихи (Ike Volkov —- sõnad: Hando Runnel) Toomas Kõrvits - kitarr, triangel, tamburiin, vokaal Ike Volkov - kontrabass, vokaal Arne Haasma - akordion, harmoonium, vokaal Indrek Kalda - viiul, vokaal Jaan Arder - stiilikitarr, mandoliin Kukerpillid andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Peera

Peera on Kilpisjärvi küla piiresse arvatav asula Soomes Lapimaa läänis Lapi maakonnas Enontekiö vallas Könkämäeno kaldal maantee E08 ääres. Jõe vastaskaldal on Keinovuopio, kuhu viib rippsild. Asula paikneb umbes 10 km Kilpisjärvi külast lõunas. Läheduses on järv Peerajärvi. Peera peahoone on mägi- ja kanuumatkajate baas, talvel suusatajate öömaja – 42 kohaga Peera matkakeskus. Samuti on seal tüüpilisi soome puumaju, kus on muu hulgas restoranid, kus pakutakse soome ja saami rahvustoite, sealhulgas maarohtudest valmistatud alkoholivaba saami õlut. Nende seas on Mukkarinne ja Peerahovi. Samuti on seal hostel. Peerajärvi (Bearajávri) Peeravaara (Bearanibba) Peeraselkä (Bearaćielgi) Sierkisvaarat (Ciergesvárdu) Sierkisjärvi Karjalanvaara Suppevaara (Suhpevárri) Suppijoki (Suhpejohka) Suppijärvi (Suhpejávri) Namakkajoki (Njamatjohka) Kivijärvi Oikojärvi (Oiggojávri) Kivivaara Leutsuvaara (Leavzevárri) Muotkatakka (Muotkkadat) Laassavaara (Lássavárri) Ailakkajärvi (Aillahasjávri) Peera matkakeskus (soome keeles)
Keinovuopio

Keinovuopio on küla Rootsis Norrbotteni läänis Kiruna vallas Soome ja Rootsi piirijõe Könkömäeno ääres. Külas on kuus maja ning 6 alalist elanikku. Keinovuopiosse pääseb ainult Soome kaudu üle rippsilla Peerast maanteelt E08. Teise maailmasõja ajal oli Keinovuopio pelgupaik. Annika Rydman. Byn där snö och stjärnor ersätter solen (Küla, kus lumi ja tähed asendavad päikest), Dagens Nyheter, 20. detsember 2004
Patarei (sõjandus)

Patarei (ingl k battery, saksa k batterie) on peamiselt suurtükiväe ja õhutõrje relvaliigi, harvem jalaväe miinipildujate taktikalis-halduslik väeüksus, mis vastab teiste relvaliikide kompaniile. Patarei koosneb patarei juhtkonnast ja rühmadest. Patareid juhib patareiülem. Patareideks nimetatakse suurtükiväe ja õhutõrje pataljonisuuruse väeosa kõiki kompaniisuurusi allüksusi, sõltumata nende otstarbest. Näiteid sõjalisel otstarbel kasutatavate patareide nimetustest: õhutõrjekahuripatarei; õhutõrjeraketipatarei; suurtükipatarei (tulepatarei); luurepatarei; staabi- ja teeninduspatarei; UAV-patarei (mehitamata luurelennuki patarei); miinipildujapatarei; rannakaitsepatarei;
Sinearimaa

Sinear, Piiblis Sinearimaa (Šin(e)ar tähendab 'kuu maa, lõvi maa'; 'kahelinnamaa'; 'tagasipöördunud lapsepõlv') on Piiblist tuntud linn/piirkond Mesopotaamias. Hõlmas algselt arvatavasti Sumeri (Lõuna-Babüloonias), hiljem Kesk-Babüloonia.
Akad

Akad (ka Akkad) oli vanaaja linn Põhja-Mesopotaamias Eufrati jõe ääres. Linn paiknes hilisema Assüüria piiri lähedal, täpne asukoht on tänapäeval teadmata. See oli üks vanemaid linnu Mesopotaamias. Algul oli Akad linnriik, kuid sellest sai suurriigi pealinn, kui kuningas Sargon I 2350 eKr rajas Akadi riigi. Linnas kõneldud akadi keelest sai seetõttu Mesopotaamia kõnekeel enam kui tuhandeks aastaks. Akadile viitab ka 1. Moosese raamatu 10. peatüki 10. salm
Ansambel "Kukerpillid"

Ansambel "Kukerpillid" on Kukerpillide kahe plaadi pealkiri: "Ansambel "Kukerpillid"" (1980) "Ansambel "Kukerpillid"" (1987)
Valtatie 21

Valtatie 21 ('Riigitee 21') ehk Neljän tuulen tie ('Nelja tuule tee') on Soome põhimaantee (valtatie), mis viib Torniost Muonio kaudu Kilpisjärvile Enontekiö vallas. Tee kogupikkus on 459 km. Teelõik Torniost Pelloni on 121 km pikkune ning Torniost Muonioni 259 km pikkune. Kogu tee kulgeb Soome ja Rootsi piiri ning Tornio jõe ja Muonio jõe läheduses. Ta on kogu pikkuses ka osa Euroopa teest E08, mis jätkub lõunas Turuni ja põhjas Tromsøni (Norra. Teel on asfaltbetoonkate. Tee on kaherealine, kuid väikese liiklustiheduse tõttu sujub liiklus hästi. Kõige põhjapoolsem teelõik Palojoensuust Kilpisjärvini on kitsam. Valtatie 21 on osa turismiteest Revontultentie, mis kulgeb Keminmaa vallast Tromsøni. Tornio vald Karunki Ylitornio vald Ylitornio Aavasaksa Kaulinranta Pello vald Juoksenki Turtola Pello Orajärvi Kolari vald Sieppijärvi Ylläsjokisuu Muonio vald Kihlanki Muonio Ylimuonio Kätkäsuvanto Enontekiö vald Palojoensuu Kaaresuvanto Kilpisjärvi 1938. aasta Soome teenumbrite süsteemis oli valtatie 21 Kemi maavallas (praeguse Keminmaa valla) asunud Laurilast Tornio kaudu Muoniosse kulgev tee. Hiljem jätkati teed Kilpisjärvini. 1965. aasta algusest alates oli Tornio ja Kilpisjärvi vaheline lõik osa Euroopa teest E78 ning Keminmaa ja Tornio vaheline lõik osa E4-st. Kui Euroopa teede süsteemi 1992 uuendati, muutus Tornio ja Kilpisjärvi vaheline lõik E08-ks. Kui 2001 valmis Keminmaa ja Tornio vaheline automagistraal, sai Keminmaan ja Tornio vahelisest lõigust valtatie 29 ning valtatie 21 algus nihkus Torniosse. Aastal 2002 jätkati E08-t Turuni, nii et E4 lakkas Keminmaa ja Tornio vahel olemast. Tee kõige põhjapoolsem lõik Palojoensuu ja Kilpisjärvi vahel on kitsas, mägine ja halvas korras ega täida põhimaanteele esitatavaid nõudmisi. Teisalt on teelõigu liiklustihedus väga väike, ainult 300...450 sõidukit ööpäevas. Teedevalitsus on alustanud tee parandamise kavandamist. Projekti kogukulud on 40,7 miljonit eurot. "Valtatie 21 Palojoensuu–Kilpisjärvi". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2007. Vaadatud 12. juulil 2008. Soome teedekaart Tee kirjeldus, skeem ja kaart
E8

E8 võib tähistada järgmist: E08 on Rahvusvahelisse E-teede võrku kuuluv maantee. E8 on Lie rühm. E8 on lennukompanii Alpi Eagles AITA kood.
Kukerpillid

Kukerpillid on eesti folkansambel. Ansambel loodi 1972. aastal. Ta alustas oma pikka karjääri esinemisega telesaates "Ervin Abeli sou" 1. aprillil. Bändi nime mõtles välja Heino Mikiver. Kukerpillide repertuaari kuulub nii eesti rahvalaule, kantrit, rock'n'roll'i, rockabilly't, eri rahvaste rahvalaule kui ka lorilaule. Esitatakse palju omaloomingut ja vanade ununenud laulude töötlusi. Kukerpillid on osalenud lastesaadete tegemisel ning teinud muusikat teatri ja televisiooni jaoks. Kukerpillid on esinenud ka paljudes välisriikides. Toomas Kõrvits – laul, kitarr, löökpillid Ike Volkov – laul, bass Arne Haasma – laul, akordion Heiki Vahar – viiul, mandoliin Endiste Kukerpillide liikmete hulgas on Taivo Linna, Vello Salumets, Tiit Kõrvits, Tõnu Raadik, Kaarel Kilvet, Indrek Kalda, Jaan Arder, Vello Toomemets. Läbi aegade on Kukerpillid koostööd teinud teiste hulgas Henno Käo, Järsumäe Virve, Ivo Linna, Tarmo Pihlapi, Artur Rinne, Priit Aimla, Toomas Veenre, Henn Rebase, Toomas Toropi, Tõnu Aava, Eino Baskini, Ervin Abeli, Sulev Nõmmiku, Raimo Aasa, Lembit Sibula ja Peeter Volkonskiga ning tantsurühmadega Sõprus, Kuljus ja Tuisuline. Rahvalikke laule, 1976 (EP) Kukerpillid Kanadas, 1976 Ansambel "Kukerpillid", 1980 10 aastat Kukerpille, 1982 Ansambel "Kukerpillid", 1987 15 aastat sõprade seltsis 1987 Merel sündinud, 1988 YLEN Kansanmusiikkia, 1990 Simmaniduo & Kukerpillid kassett 1992 20 aastat Kukerpille, 1992 Kukerpillid, 1994 Kui tore on see, 1996 Veel kord CD1, CD2; 1997 Tahan lennata, 1998 Pojad on mul õige naksid CD1, CD2; 2002 Eesti lastelaulud, 2003 Šoti laulud Šoti klubis, 2003 Meren juhlaa – Mere pidu, 2006 Kukerpillid: 72 parimat laulu CD1, CD2, CD3; 2007 Kukerpillide koduleht Kukerpillid andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Täna õhtul Kukerpillid, 15. märts 2009 ETV saadete arhiiv Immo Mihkelson: Meie oma Kukerpillid, ehe ja loomulik, Postimees, 17. jaanuar 2008 Urmas Vahe: Kukerpillid 35: paarsada pulma ja neli matust, Õhtuleht, 7. aprill 2007 Kukerpillid – 30, Kultuur ja Elu
Balsfjordi vald

Balsfjordi vald (norra Balsfjord kommune, põhjasaami Báhccavuona suohkan, kveeni ja soome Paatsivuonon komuuni) on vald Norras Tromsi maakonnas. Ta piirneb põhjas Tromsø vallaga, idas Storfjordi vallaga, lõunas Målselvi vallaga ning läänes teisel pool fjorde Senja vallaga. Valla pindala on 1493 km², elanike arv 5500 (2008). Valla keskus on Storsteinnes. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Valla koduleht
Tromsø vald

Tromsø vald on vald Norras Tromsi maakonnas. Valla keskus on Tromsø. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Ike Volkov

Ike Volkov (õieti Igor Volkov; sündinud 16. veebruaril 1951 Tallinnas) on eesti arhitekt ja muusik. Igor Volke isa Leonid Volkov (sünd. 1922 Tallinnas), lõpetas Tallinna vene ühisgümnaasiumi, oli sõja ajal eesti laskurkorpuses. Pärast sõda lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektuuriosakonna, ja töötas 1951. aastast ehituse ja arhitektuuri komitee ülemana ning ühtlasi Tallinna peaarhitekti asetäitjana, seejärel ehituse teadusliku uurimise instituudis. Ike Volkov lõpetas 1969. aastal Tallinna 46. Keskkooli ja 1974. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. Töötas: aastatel 1974–1977 Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse ministeeriumis arhitektina, 1977–1979 ajalehes Sirp ja Vasar arhitektuuriosakonna juhatajana, 1979–1981 Eesti NSV Kultuuriministeeriumis monumentaalkunsti peaeksperdina, 1981–1984 ehituse TUI sektori juhatajana, 1984–1987 Halinga kolhoosi peaarhitektina, 1987–1989 Eesti arhitektide liidu vastutava sekretärina, 1989–1992 Eesti arhitektide liidu esimehena, 1992–1993 Eesti arhitektide liidu aseesimehena. Aastatel 1993–1997 oli arhitektuuribüroo Ollik&Volkov juhataja ja arhitekt, 1992–2001 arhitektuuribüroo VRK Projekt juhataja ja arhitekt, aastatel 2001–2007 Tallinna Säästva Arengu ja Planeerimise Ameti juhataja ja , Tallinna linna peaarhitekt. 14. veebruarist 2008 kuni 4. veebruarini 2010 oli Ike Volkov Eesti Arhitektide Liidu esimees. Ta on projekteerinud nii elamuid, suvilaid, ühiskondlikke hooneid kui ka monumentaalkunstiteoseid ning osalenud arhitektuurivõistlustel; teinud arhitektuuriteemalisi tele- ja raadiosaateid ning kirjutanud filmistsenaariume. Loomingut, hooned: Tallinnas Kaunis tee 7, Heki tee 21, Tartus Nisu tänav 61/63, Kohtla-Järve ja Kurista metsamajandi keskus rekonstruktsioonina, Rakvere metsamajandi kontor, Pärnu jahtklubi jt Ike Volkov on tuntud Kukerpillide laulja ja kontrabassimängijana. On ka luuletanud, LR ilmus 1979 tema kogu "Sügis äärelinna teatris". 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk "Sügis äärelinna teatris", Perioodika 1979 Linnaehituse rõõmud ja mured, Postimees, 28. aprill 2007 Käimas on innovatsiooniaasta Sirp, 29. jaanuar 2009 Sammas ja väljak Sirp.ee, 2. oktoober 2009 Mis on siis see Solaris?, Sirp, 6. november 2009 Ardo Kaljuvee, Igor Volkovist sai uuesti Ike Volkov, Eesti Päevaleht, 10.02.2007 Kukerpillid Askur Alas. Peaarhitekt Ike Volkov: Kahju, et Kalevipoja puhul valikut polnud, Eesti Ekspress, 26. jaanuar 2007 Karin Paulus. Ike Volkov: tunne on nagu vangikongis, Eesti Ekspress, 8. veebruar 2007 Igor Volkovist sai uuesti Ike Volkov, Eesti Päevaleht, 10. veebruar 2007 Arhitektide liidu juhiks valiti Ike Volkov, Postimees, 14. veebruar 2008
Storsteinnes

Storsteinnes on asula Norras Tromsi maakonnas, Balsfjordi valla keskus. Ta asetseb Balsfjordeni fjordi haru Sørkjoseni idakaldal. Sorsteinnesi pindala on 1,21 km², elanike arv 911 ja rahvastikutihedus 753 in/km² (1. jaanuar 2006). 2007. aasta 1. jaanuari elanike arv on 913 ja rahvastikutihedus 755 in/km². Storsteinnes on Nordkjosbotni ees valla suurim asula. Vanasti oli Storsteinnes maakonnas teedesõlm, kuid pärast ulatuslikke ümberkorraldusi teedevõrgus jäi asula väljapoole maakonna nüüdset peamist liiklussoont E6. Paljud Storsteinnesi töökohad on seotud kommunaalteeninduse ja haldusega. Vallas on suur osa töökohti seotud ka põllumajandusega ja selle teenindamisega. TINE-l on Storsteinnesis suur meierei, mis toodab juustu, ning kitsejuustuvabrik, mis on Norra suurim. Samuti on loomasööda- ja kalatöötlemisettevõtteid. Storsteinnesis on Kesk-Tromsi Muuseumi filiaal Fjordimuuseum, kus eksponeeritakse looduslugu. Area and population of urban settlements (US) 2000 - 2019. Statistika Keskbüroo, vaadatud 21.05.2020.
Balsfjorden

Balsfjorden (põhjasaami Báhccavuotna) on fjord Norras Troms og Finnmargi maakonnas Tromsø ja Balsfjordi vallas. Fjord lõikub maasse lõuna suunas 49 km pikkuselt, ulatudes Nordkjosbotnini.  Balsfjorden – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Josefvatnet

Josefvatnet on kahe järve nimi Norras: Josefvatnet Tromsi maakonnas Josefvatnet Finnmargi maakonnas
Josefvatnet (Troms)

Josefvatnet ehk Josefvatn on järv Norras Tromsi maakonnas Balsfjordi vallas Storsteinnesist loodes ja Litlevatneti järvest läänes. Geograafilised koordinaadid on 69°16' N, 19°9' E. Järve kõrgus merepinnast on 88 m. Pindala on 3,39 km², kaldajoone pikkus 10,13 km.
Tromsøya

Tromsøya (põhjasaami Romssasuolu) on saar Norras Troms og Finnmargi maakonnas Tromsø vallas mandri ning Kvaløya saare vahel. Tromsø kesklinn on saare idaosas ja suur osa linna elanikest elab sellel saarel. Tromsø lennujaam on saare lääneosas. Saart ühendavad mandril asuva Tromsdaleniga Tromsø sild ja Tromsøysundi tunnel ning Kvaløyaga Sandnessundi sild. Saare pindala on 22,39 km² ja sellel elab umbes 33 000 inimest. Saare pikkus põhjast lõunasse on umbes 10 km. Kõrgeim punkt on saare põhjaosas asuv Varden (159 m üle merepinna). Saare keskel on järv Prestvannet, mis paisutati üles 1867. Suure osa saarest katab hoonestus, kuid põhja-lõunasuunalisel kõrgendikul, eriti selle põhjaosas, on metsapiirkondi. Saare idaosas on Tromsø Ülikool, Põhja-Norra Ülikoolihaigla ja Tromsø Muuseum. Tromsøya on Norra suurims elanike arvuga saar (hiljuti möödus ta Hinnøyast). 2008. aasta 1. jaanuari seisuga oli seal 33 668 elanikku. Need jagunesid statistiliste asumite vahel järgmiselt: Tromsø 5896 Sommerlyst 6550 Nordre Tromsøya 7253 Mortensnes 8693 Søndre Tromsøya 5276 Tromsø asum koosneb kesklinnast ja selle ümbrusest. Sommerlyst ja Mortensnes hõlmavad saare lääne osa. Saare rahvastikutihedus on 1503 in/km².  Tromsøya – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jeff Bernard

Jeff Bernard (12. september 1943 – 24. veebruar 2010) oli Austria semiootik. Ta töötas Viinis Sotsiosemiootiliste Uuringute Instituudis (Institute for Socio-Semiotic Studies, ISSS). Ta oli pikka aega Rahvusvahelise Semiootika Assotsiatsiooni asepresident.
Eesti Arhitektide Liit

Eesti Arhitektide Liit (lühend EAL) on Eesti arhitektide, maastikuarhitektide ja arhitektuuriteadlaste organisatsioon. Eesti Arhitektide Liidu eelkäija Eesti Arhitektide Ühing asutati 8. oktoobril 1921 ning see tegutses kuni 1940. aastani. Ühingu asutajad olid Karl Burman seenior, Ernst Ederberg, Eugen Habermann, Erich Jacoby, Herbert Johanson, Edgar Johan Kuusik, Ernst Kühnert, Christian Lehbert, Aleksander Oklon, Aleksander Poleštšuk, Viktor Reinhardt, Anton Soans, Nikolai Thamm jun, Karl Tarvas ja Franz de Vries. Ühingu esimees oli Eugen Habermann. 1945. aastal alustas tegevust Eesti Nõukogude Arhitektide Liit, mis 1956–1990 tegutses nime all Eesti NSV Arhitektide Liit. Selle esimehed olid Alar Kotli (1945–1950), Otto Keppe (1950–1955), Mart Port (1955–1979), Voldemar Herkel (1980–1983) ja Jüri Jaama (1984–1989). Eesti Arhitektide Liit taasasutati 27. juunil 1989. Selle esimeheks sai Ike Volkov. Aastatel 1992–1993 oli EAL esimees Margus Koot, 1994–1997 Hain Toss, 1998–2001 Kalle Vellevoog, 2002–2003 Tõnu Laigu, 2004–2005 Margit Mutso, 2006–2007 Ülar Mark. 2008–2010 oli Liidu esimeheks taas Ike Volkov. 4. veebruaril 2010 valiti esimeheks Peeter Pere ja 27. veebruaril 2014 Indrek Allmann. Alates 1995. aastast toetab EALi tegevust Eesti Kultuurkapital. Liit annab välja ajakirju Maja ja Ehituskunst, kataloogi Projekt ja Ehitus; korraldab näitusi ja seminare. EAL osaleb ka seaduste ettevalmistamisel ja aitab kaitsta arhitektide autoriõigusi. Eramu, EALi juubelinäituse kataloog, 2001, ISBN 9985783352 Ehituskunst, ISSN 14060213 Eesti Maastikuarhitektide Liit Eesti Sisearhitektide Liit Mait Väljas, Arhitektid juubeldavad, www.sirp.ee, 07.10.2011 EKABL, Loomingulised ühendused Eesti Arhitektide Liidu koduleht
Ain Raitviir

Ain Raitviir (10. juuli 1938 – 17. september 2006) oli eesti bioloog. Ta lõpetas 1956. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia alal. Pärast seda töötas Tartus Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Sai 1987. aastal bioloogiadoktori kraadi. Aastail 1990–1995 oli ta ajakirja Eesti Loodus peatoimetaja. Ta oli mükoloog, uuris seente taksonoomiat. Ta oli ka viljakas loodusfotograaf, tõlkija ja eestikeelsete loodusraamatute autor. Ta on koostanud ulmeantoloogia "Lilled Algernonile", mille eest sai Eesti Ulmeühingu elutöö auhinna 2005. aastal. 18. mai 2009. aasta seisuga on selle kogumiku keskmine hinne Ulmekirjanduse BAASis 4,97 (maksimaalne on 5,00). See on kõrgeima hindega antoloogia nende seast, millele on vähemalt viis arvustust kirjutatud (arvestatakse mitte ainult Eesti, vaid kogu maailma antoloogiaid). Ain Raitviir Ulmekirjanduse BAASis
Eistvere järv

Eistvere järv on paisjärv Järva maakonnas Järva vallas Eistvere külas Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia maantee ääres. Eistvere järv on 14,5 ha suurune madal järv, mille keskmine sügavus on 1,37 meetrit. Järve läänepoolse kalda lähedal asub saar pindalaga 0,35 hektarit. Eesti järvede loend
Muraka järv

Muraka järv on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Välgita külas. Järve pindala on 6,9 ha, keskmine sügavus 3,3 m, kaldajoone pikkus 2,548 km, kõrgus merepinnast 68 m ja vee maht 255 000 m³. Järv on paisutatud Viru ojale, järve suubub Muraka kraav. Järve paisul kulgeb Taari–Auksi tee. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. See on avalikult kasutatav veekogu. Kaladest on järves ahvenat, haugi, särge, roosärge ja linaskit. Muraka järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.09.2016) Muraka järv keskkonnaportaalis (vaadatud 04.09.2016) Muraka järv Eesti looduse infosüsteemis Muraka järv keskkonnaportaalis
Kanal (täpsustus)

Kanal, kitsas veekogu Kanal, edastatava heli saatmise teekond ühte kõlarisse Kanal, eraldatud sagedusriba jaotis, et mitmed saaksid samal ajal suhelda. Kanal, on edastatava saate valikuvõimalus televiisoris Mõnikord nimetatakse närvisüsteemi osi närvikanaliteks
Peerajärvi

Peerajärvi (põhjasaami Bearajávri) on järv Soomes Lapimaa läänis Lapi maakonnas Enontekiö vallas Peerast idas. Geograafilised koordinaadid on 68°53' N, 21°6' E. Kõrgus merepinnast on umbes 491 m. Geonames Foto (esimene foto) Foto