laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Leppneeme sadam

Leppneeme sadam on sadam Viimsi poolsaarel, Viimsi vallas tegutsev kala- ja jahisadam. Sadama aadress Harju maakond, 74009 Viimsi vald, Leppneeme küla, Leppneeme sadam. Sadama asukoht 59°33'06.00''N ; 24°52'03.00''E. Sadamasse viib Leppneeme teelt alguse saav Leppneeme sadama tee. 2007. aastal tellis Viimsi vald ehitustööd Leppneeme ja Kelnase sadamates ning laevatee süvendamise, mille kogumaksumus ilma käibemaksuta oli 32,8 miljonit krooni (2,1 miljonit eurot). 2013. aasta suvel alustati 140 meetrise kaitsemuuli ehitamist ja kalasadama kai rekonstrueerimist, mis jõudis lõpule 30. mail 2015. Kokku kulus ligikaudu 600 000 eurot. 2021. aasta lõpul alustas vald läbirääkimisi andmaks Kelnase ja Leppneeme sadamad üle riigile. Samuti hinnati, et sadamad võiks vajada ehitustöid mahus vähemalt 8,15 miljonit eurot. Leppneeme sadamast lähtub laevaliin Pranglile Kelnase sadamasse. Aastatel 1996–2010 sõitis sel liinil Helge, kuhu mahtus kuni 36 reisijat. Kõige rohkem tehti aastas kuni 1300 reisi ja teenindati kuni 15 000 reisjat. Seejärel võeti kasutusse reisilaev Vesta, mis mahtus kuni 47 reisijat. Samast 2010. aastast opereeris laevaliini Kihnu Veeteed AS, kellelt võttis laevaliini 18. detsembril 2018 üle Tuule Liinid. 2013. aastast alates sõidab Prangli ja mandri vahel parvlaev Wrangö, mis on ehitatud spetsiaalselt sellele liinile. Wrangöl on 72 reisijakohta ning laev mahutab kaks sõiduautot või ühe veoki kogumassiga kuni 10 tonni. 2019 vedas laev 747 sõidukit. 2022. aastal teenindas Wrangö liinil rekordiliselt 29 467 reisijat. Vald sõlmis 2020. aasta oktoobris Tuule Liinid OÜ-ga lepingu liini teenindamiseks järgmised neli aastat, millega telliti 6000 reisi. Lepingu maksumus oli ligi 2,4 miljonit eurot. Leppneeme sadam 2010 Vaade sadama muulilt ida suunas juunis 2016 Hooneid sadamas Navigatsioonimärgis Väikelaevade kaid Sadam 2022. aasta juunis Kelnase sadam Leppneeme "Uuenenud Leppneeme ja Kelnase sadam võivad valmida enne tähtaega" Postimees, 20. juuli 2007 "Leppneeme sadama kaitsemuuli ehitustöödeks kulus ligi 600 000 eurot" Postimees, 12. juuni 2015 "Viimsi vald annab Kelnase ja Leppneeme sadamad riigile" Postimees, 17. detsember 2021 "Jätkub Leppneeme ja Kelnase sadamate arendamine" Viimsi vald, 10. märts 2023 "Pranglile hakkab sõitma reisilaev Vesta" Postimees, 1. september 2010 "Prangli ühenduslaev Wrangö võib täna liinile naasta" Postimees, 17. detsember 2018 "Mandri ja Prangli vahet sõidab ka edaspidi Wrangö" Postimees, 7. oktoober 2020 Koduleht
Võsu (botaanika)

Võsu on taime vars koos sellel leiduvate organitega. Võsu areneb seemnes olevast idupungast, mille tipus asub kasvukuhik. Võsu keskseks osaks on vars, mis kannab pungi ja lehti. Võsu puitunud osa nimetatakse võrseks. monopodiaalne harunemine on varre peaharu jätkab kasvamist, andes külgharusid, mis ei ulatu peateljest üle. sümpodiaalne harunemine on harunemine, mille puhul külgharu jätkab varre kasvu, tõugates senise juhtharu kõrvale. Üksteist jätkavate külgharude ahelik. dihhotoomne harunemine – harunemine, kus ladva kasvukuhik jaguneb kaheks, andes kaks ühesugust külgharu. Monopodiaalselt harunenud vars Viinapuu haruneb sümpodiaalselt Dihhotoomne harunemine Risoom on maa-alune muundunud võsu. See esineb näiteks pohlal, mustikal, sinilillel ja paljudel kõrrelistel. Risoom asetseb maapinna suhtes rööbiti või püstiselt. Risoom on varuainete säilitamise kohaks ja enamasti ka vegetatiivseks paljunemiseks. Esineb ainult rohttaimedel. Sibul on jämenenud maa-alune lühivõsu (kollane kuldtäht, rohulauk). Selle varreosale – sibulakannale – kinnituvad lisajuured ja tihedalt paiknevad soomusekujulised lehed (sibulasoomused). Sibulakanna tipus on pung, millest areneb maapealne võsu. Mugul on varre tipmine jämenenud osa, mis on täitunud varuainetega. Lehti mugulal ei ole. Selle väikestes lohkudes (silmades) asetsevad pungad, millest areneb maapealne võsu. Eestis looduslikel taimedel mugulaid pole, kuid kultuurtaimedest on tuntuim mugulatega taim harilik kartul. Stoolon ehk võsund on peen, horisontaalne, maapealne või maa-alune vars, mis täidab levimise ja vegetatiivse paljunemise ülesannet. Võsundile võivad moodustuda lisapungad ja lisajuured ning tippu ka uued noored taimed. Esineb nii roht- kui puittaimedel. Sibulmugul on soomustega kaetud, tugevasti paksenenud maa-alune lühivõsu, mis täidab säilitusorgani ülesannet. Erinevalt sibulast ei paikne säilituskude mitte soomustes, vaid jämenenud varres. Ingveri risoom Sibulad Mugulad Väänel on lehtedest, leheosadest või okstest tekkinud tugede ümber väänduv haru, mis aitavad nõrgal varrel ülespoole ronida. Võsuastel on lühivõsu muundumise tagajärjel tekkinud terav, torkav moodustus, mis on kaitseks herbivooride vastu. Maapealne võsund on pikk, peenike roomav vars, mis täidab vegetatiivse paljunemise ülesannet. Varre- ja hüpoktüülimugul on muguljalt paksenenud vars, mis täidab säilitusorgani ülesannet. Sigisibul on taime maapealsel osal arenev muguljalt paksenenud lühivõsu, mis täidab vegetatiivse paljunemise ülesannet. Sagedamini arenevad õisikuis (küüslauk) või lehtede kaenlais (tuliliilia, hammasjuur) Assimileeriv vars on assimilatsiooniorganiks muundunud vars lehtedeta taimedel. Kladofüll ehk fülloklaad on lame lehetaoline assimileeriv vars. Väänel Küüslaugu sigisibulad õisikus Sigisibulad hammasjuure lehekaenaldes Punane mari ruskuse kladofüllil Võrse Juurevõsu Kännuvõsu Vesivõsu Võrsumissõlm
Kipsplaat

Kipsplaat (ka ühe tootjafirma Gyproc järgi küprok) on ehitusmaterjal, mis koosneb kahe paberikihi vahel asuvast kokkupressitud kipsimassist (CaSO4.½ H2O). Tavaliselt on ehituses kasutatavate kipsplaatide paksus umbes 12mm (6,35 kuni 25 mm) ja laius 1,2 m (1219 mm). Pikkus varieerub 2–3 m piires.
C++ Standard Template Library

C++ Standard Template Library ehk STL on Hewlett-Packardis (Alexander Stepanov, HP Labs) loodud C++ teek, mis on suuremas osas võetud üle C++ standardteeki. STL põhineb mallidel ning hõlmab konteinereid, mis võimaldavad kasutada üldistavaid ja abstraktseid andmetüüpe; iteraatoreid, mis võimaldavad ühetaolist ligipääsu konteinerite jms elementidele; algoritme ja funktoreid (funktsiooniobjekte) ehk predikaate, mille abil saab modifitseerida algoritmide tööd (nt kirjeldada sortimise järjekorda). Näitena on STL abil võimalik luua kaherealine nö "stringi"-tabel mällu vaid mõne reaga #include <map> #include <string> /.../ std::map<std::string, std::string> strTbl; Konteineri kasutamine C array asemel: #include <vector> /.../ std::vector<int> intArray(100); /* C puhul staatiline analoog: int intArray[100]; */ STL programmer's guide Ametlik juhend SGI-lt. STLport, mis baseerub SGI STLil, on üks STLi, iostreams ja string teekide implementatsioone.
Mercedes-Benz GLE

Mercedes-Benz GLE, varasema nimega Mercedes-Benzi M-klass, on Mercedes-Benzi toodetav luksusmaastur, mida toodetakse alates aastast 1997. Autot on toodetud neli põlvkonda: W163 (1997–2005), W164 (alates 2005–2011), W166 (2011–2019) ja W167/V167 (alates 2019). Suuruse poolest jääb GLE väiksema GLC ja suurema GLS-i vahele, millest viimasega jagab platvormi. GLE otsesed konkurendid Euroopa autode hulgas on BMW X5 ja Volkswagen Touareg. Mercedes-Benz tõi 1998. aasta mudeliaastaks Ameerika Ühendriikides turule esimese põlvkonna W163-seeria M-klassi 19. veebruaril 1997, autode müük algas sama aasta septembris. See on keskmise suurusega raamile ehitatud maastur, millel on istekohad viiele või seitsmele koos lisavarustuses oleva kolmanda istmereaga. Mercedes-Benz W163 (1997–2005) Mercedes-Benz W163 (1997–2005) Suurimaks muudatuseks on kandevkere kasutamine erinevalt 1. põlvkonna M-klassist, mille puhul oli tegu raamile ehitatud autoga. Uue M-klassi jaoks kasutatud W164 platvormi jagatakse ka uue GL-klassiga. M-klassi mudeliuuendust tutvustati 2008. aasta New Yorki autonäitusel 2009. mudrliaasta autona. Mercedes-Benz W164 (alates 2005) Uue disaini saanud M-klassi (mudelitähisega W166) esitleti eeltootmismudeli kujul 10. juunil 2011. a. Olulisemate täienduste hulka kuuluvad uuendatud 7G-Tronic Plus 7-käiguline automaatkäigukast, mis tagab väiksema kütusekulu, lisavarustuses olev adaptiivne püsikiiruse hoidja (Distronic Plus), aktiivne sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteem ja reguleeritava kõrgusega õhkvedrustus (AirMatic). Kolmanda põlvkonna mudeliuuenduse käigus 2015. aastal nimetati W166 M-klass ümber ning selle uueks nimeks sai Mercedes-Benz GLE. Peale mudeliuuendust lisandus valikusse ka kupeeliku kerejoonega GLE Coupé. W166 mudeliuuendust esitleti New Yorgi autonäitusel. GLE Coupé (C292) on kupeelik GLE linnamaasturi versioon ning see jagab oma platvormi, mehaanikat ja interjööri tavalise GLE-ga, kuid sellel on erinev sarnase disainiga kere. Neljanda põlvkonna GLE-d esitleti 2018. aasta Pariisi autonäitusel. Clark, John (26. märts 2015). "Mercedes-Benz GLE and GLE63 AMG World Premiere".
Mercedes-Benz SLR McLaren

Mercedes-Benz SLR McLaren on saksa luksuslik sportauto, mida toodeti aastatel 2003–2010. Auto töötati välja Mercedes-Benzi ja McLareni koostöös ning sel ajal oli McLaren Group 40% ulatuses Mercedes-Benzi omanduses. Lühend SLR tähendas Sport Leicht Rennsporti (Sport Light Racing) ning auto loomise põhiliseks inspiratsiooniallikaks oli Mercedes-Benz 300 SLR. Seda plaaniti toota 3500 eksemplari, paraku suudeti müüa vaid 400 autot ja auto tootmine lõppes 2009. aasta lõpus. Mootor on 5,4-liitrine kompressoriga ülelaetud V8, võimsusega 460 kW (626 hj) ja pöördemomendiga 780 Nm. Käigukastiks on viiekäiguline automaatkäigukast, mille kolm režiimi on Sport, Comfort ja Manual. Auto kiirendab 0–100 km/h 3,8 sekundiga, 0–200 km/h 10,6 sekundiga, 0–300 km/h 28,8 sekundiga ja selle tippkiirus on 334 km/h.
Audi Q7

Audi Q7 on Saksa autotootja Audi luksusmaastur, mida esitleti 2005. aasta septembris toimunud Frankfurdi autonäitusel. Q7-t on toodetud kaks põlvkonda. Tegu oli esimese linnamaasturiga Audi mudelivalikus ning hiljem lisandus Q7-le ka Q5, Q3 ja Q2. Teise põlvkonna Q7 kasutab Volkswagen Grupi MLB platvormi ja veermikku ning sama platvormi kasutavad ka Bentley Bentayga, Lamborghini Urus, Porsche Cayenne ja Volkswagen Touareg. 2005. aasta septembris toimunud Frankfurdi autonäitusel esitletud Audi Q7 on ehitatud Volkswagen PL71 platvormi täiendatud versioonile ning selle välisdisain põhineb Audi Pikes Peak Quattro ideeautol. Q7 mootorivalikusse kuuluvad 350 hj (257 kW) 4,2-liitrised V8 ja 280 hj (206 kW) 3,6-liitised V6 bensiinimootorid, samuti kolmeliitrine 233 hj (171 kW) V6-turbodiisel ja 326 hj (240 kW) 4,2-liitrine V8 turbodiisel. 2008 lisandus ka hübriidmootoriga Audi Q7, mida esitleti 2007 Hannoveri autonäitusel. Mudeliuuenduse läbis Q7 2010. aastal. 2006. aasta Pariisi autonäitusel esitles Audi 6,0-liitrist kahe turboga V12-diiselmootoriga Audi Q7 ideeautot, mis jõudis tootmisse 2008. aastal. Mootori võimsus oli 368 kW (500 hj) ja suurim pöördemoment 1000 Nm, tehes sellest maailma võimsama sõiduautole paigaldatud diiselmootori. Müügile tuli see versioon 2007. aasta lõpus. Audi Q7 V12 TDI Audi Q7 V12 TDI mootor Kõik esimese põlvkonna Q7 varustati kuuekäigulise Tiptronicu automaatkäigukastiga. Ainsa erandina sai Euroopas 3,6-liitrise bensiinimootoriga mudelit kuuekäigulise käsikäigukastiga. 2014. aastal Pariisis esitletud 2. põlvkond jõudis müügisaalidesse 2015. aastal. Uus Q7 oli eelkäijast lühem, kergem ja sportlikum, olles kuni 363 kg kergem esimese põlvkonna mudelist. Mootorivalikusse kuulub lisaks 6- ja 8-silindrilistele diisel- ja bensiinimootoritele ka pistikhübriid mudelitähisega Q7 e-tron TDI Quattro, mis kasutab 3,0-liitrist V6 diiselmootorit ja elektrimootorit. Mõnel turul (Venemaa, USA, Kanada, India ja Lähis-Ida) on saadaval ka 2,0-liitrine Audi Q7 2.0 TFSI (1984 cm3, 185 kW / 252 hj). 2020. aastal läbis Q7 mudeluuenduse. Muudeti iluvõre, esimese ja tagumise kaitseraha disaini. LED esituled olid nüüdsest standardvarustuses; Matrix LED-i, HD Matrix LED-i ja Audi Laser Lighti esitulesid sai tellida lisavarustusena.
Bernsdorf (Zwickau)

Bernsdorf on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Zwickau kreisis Bernsdorfi vallas. 2016. aastal elas Bernsdorfis 2224 inimest.
SOS

SOS on raadio teel edastatav morsesignaal: · · · / — — — / · · · (kolm lühikest, kolm pikka, kolm lühikest), mida kasutasid (kasutavad) hädasignaalina merel hädas olijad abi kutsumiseks. Signaal võeti kasutusele 1906. aastal. Üks esimesi laevu, mis seda kasutas, oli Titanic. CQD 1912 ja 1914 Londoni kokkulepped
Joaquín Rodrigo

Joaquín Rodrigo Vidre (22. november 1901 – 6. juuli 1999) oli hispaania helilooja ja klaverivirtuoos. Vaatamata sellele, et ta jäi noorelt pimedaks, oli tema muusikaline tegevus edukas. Ta oli klassikalise kitarri muusika populariseerija ning tema "Concierto de Aranjuez" on üks tähtsamaid klassikalisele kitarrile ja orkestrile kirjutatud teoseid maailmas. 1923 – "Juglares" klaverile ja orkestrile 1939 – "Concierto de Aranjuez" kitarrile ja orkestrile 1943 – "Concierto heroico" klaverile ja orkestrile 1949 – "Concierto en modo galante" tšellole ja orkestrile 1954 – "Concierto serenata" harfile ja orkestrile 1955 – "Fantasia para un gentilhombre" kitarrile ja orkestrile 1963 – "Sones en la giralda" harfile ja orkestrile 1967 – "Concierto andaluz" viiele kitarrile ja orkestrile 1969 – "Concierto madrigal" kahele kitarrile ja orkestrile 1978 – "Concierto pastoral" flöödile ja orkestrile 1981 – "Concierto como un divertimento" tšellole ja orkestrile 1982 – "Concierto para una fiesta" kitarrile ja orkestrile
Riistvara

Riistvara (inglise keeles hardware), slängis raudvara, on arvuti koosseisu või arvuti juurde kuuluvad seadmed ja seadised. Enamiku riistvarakomponentide sisse on paigaldatud väike mälu, mis sisaldab riistvara tasandil tööks vajalikke juhiseid, mis enamasti ei ole muudetavad ega juurdepääsetavad. Suuremate riistvarakomponentide tõrkevabaks tööks on vajalik operatsioonisüsteemi tasandil töötav seadmedraiver, mis valmistatakse samuti koos selle komponendiga ja paigaldatakse arvuti kõvakettale. Lisaks riistvarale on arvuti tööks tarvilik tarkvara, mis kõige üldisemalt öeldes sisaldab instruktsioone riistvarale. Riistvara hulka kuuluvad näiteks: Emaplaat Protsessor Mälu Videokaart Kõvaketas CD-ROM, DVD-ROM (või mõni muu seade – laserketas) Disketiseade Helikaart Võrgukaart Modem Toiteplokk Korpus Kuvar ehk monitor Klaviatuur Hiir Printer Veebikaamera Skanner Kõlarid Puhvertoiteallikas ehk UPS (lühend sõnadest uninterruptible power supply)
Tallinna Autobussikoondis

Tallinna Autobussikoondise aktsiaselts (lühendatult TAK) oli Eesti transpordifirma, mis põhitegevusena osutas ühistransporditeenust Tallinnas. Lisaks tegeles ettevõte busside ja autode remondi ning hooldusega ning bussi- ja autojuhtide koolitamise ja toitlustamisega. Samuti kuulus Tallinna Autobussikoondisele majutus- ja konverentsiteenuseid osutav Burmani Willa. 1922 – Fromhold Kangro avas linnavalitsuse loal esimesed viis bussiliini. 1926 – loodi osaühisus Mootor. 1945. aasta 8. detsembril alustati reisijate teenindamist Autotranspordibaasi nr. 5 nime all. 1993 – reorganiseeriti Tallinna Autobussikoondis aktsiaseltsiks. 2012 – ühendati Tallinna Autobussikoondis ning Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis uueks ettevõtteks Tallinna Linnatranspordi AS. Tallinna Autobussikoondis kasutas Scania, Volvo, Iveco ja MANi linnabusse. Uusimad neist on 15 MAN Lion's City bussi. Tallinna ühistranspordiliinid Sõbralik bussijuht paneb sõitjad naeratama – Tallinna Postimees, 29. jaanuar 2009. Ametliku veebilehe arhiveeritud versioon Läbi aegade liikunud veerem
Harju AB

Harju AB on Eesti logistikaettevõte. Firma eelkäijaks oli Maardu 1. Autobaas, mis reorganiseeriti 1991. aastal Harju AB AS-iks. Koduleht
Ēriks Ešenvalds

Ēriks Ešenvalds (sündinud 26. jaanuaril 1977 Priekules) on Läti helilooja. Ta on loonud orkestri-, kammer-, koori-, vokaal- ja klaverimuusikat. Ta lõpetas 2002. aastal Läti Muusikaakadeemia bakalaureusekraadiga ja 2004. aastal sai samas magistrikraadi. http://www.lfccm.com/media/recordings/eriks-esenvalds-stars/ Koduleht
Eesti Aiake

Eesti Aiake (vene keeles Эсто-Садок) on eesti küla Venemaal Krasnodari krais. Eesti Aiake jääb Sotši linna haldusalasse Adleri linnarajooni. Küla asub mägedevahelises Mzõmta jõe orus Punasest Lagedast 4 km ülesvoolu. Asula keskkoht on merepinnast 578 m kõrgusel. 2002. aastal elas Eesti Aiakeses 704 inimest. Eesti Aiakeses on Roza Hutori raudteejaam ja Esto-Sadoki raudteepeatus. Eesti Aiakese rajasid 1886. aastal Eestist välja rännanud talupojad . Asula rajati kohale, kust seal varem elanud ubõhhid ja abhaasid olid välja aetud. 1918. aastaks elas külas 210 elanikku ja 36 perekonda. Külal oli oma koolimaja, rahvamaja ja külavalitsuse maja. Nõukogude ajal oli see õitsev asundus. 13. septembril 2008 taasavati Eesti Aiakeses A. H. Tammsaare majamuuseum, mille remondiks eraldas Eesti kultuuriministeerium 400 000 krooni. 2014. aastal toimusid Eesti Aiakeses Sotši taliolümpiamängude murdmaasuusatamise alad. Mängudeks ehitati ülisuur raudteejaam, mille projekt võimaldas selle osaliselt, tiibehitise osas demonteerida ja uuel kohal püsti panna. Nii Punasele Lagedale kui ka Eesti Aiakesse ehitati uued hotellid. Nendest hotellidest jäävad Eesti Aiakese maa-alale hotellid Olimp, Tatjana, Vertikal, Šato, Gala-Alpik, Aibga, Pik Hotel (endine Radisson SAS Lazurnaja Pik Hotel) , Edelweiß ja Club-Hotel 4 Veršinõ. Pik Hotel asub Eesti Aiakese ja Punase Lageda vahel ning see on ainus neljatärniline mägihotell Venemaal. Esto-Sadok (Eesti Aiake) - 125 aastat rus.postimees.ee (vene keeles) Eesti asundused ja asupaigad Wenemaal (1918). Tartu: Eesti Kirjastuse-Ühisus "Postimees". Sotši lähistel taasavati külastajatele Tammsaare majamuuseum uudised.err.ee Fotokaameraga Sotšis, Adleris ja Eesti Aiakeses[alaline kõdulink] www.vooremaa.ee Pärast 2014. a. on Venemaa raudteel kavas Eesti Aiakese jaam demonteerida (vene keeles) KP hotellid (vene keeles) Vaade Eesti Aiakesele Punase Lageda ja Eesti Aiakese kaart (vene keeles)
Arvuti lisaseadmed

Arvuti lisaseadmete alla kuuluvad arvutiga ühendatavad seadmed, mis pole arvuti töötamiseks esmavajalikud: Disketiseade CD-, DVD- või Blue ray seade Klaviatuur Kuvar Hiir Helikaart Printer Skanner Kõlarid ID-kaardi luger Mälukaardiluger
Baariumhüdroksiid

Baariumhüdroksiid (keemilise valemiga Ba(OH)2) on keemiline aine, mis koosneb baariumi katioonist (Ba2+) ja hüdroksiidioonidest (OH–).
Liitiumhüdroksiid

Liitiumhüdroksiid on keemiline ühend valemiga LiOH. 2Li + 2H2O → 2LiOH + H2
Naatriumhüdroksiid

Naatriumhüdroksiid ehk seebikivi (varem ka kaustiline sooda) on keemiline ühend valemiga NaOH. See on söövitav aine, tugev alus. Kasutatakse torupuhastusvahendina. Aluseline naatriumhüdroksiid reageerib soolhappega. Reaktsiooni saaduseks on keedusool ja vesi. NaOH + HCl → NaCl + H2O 1986. aastal vedas üks Ühendkuningriigi alumiiniumist paagiga auto 25%-list NaOH vesilahust. See tekitas paagis suure rõhu ja suuri kahjustusi. Alumiinium reageeris naatriumhüdroksiidiga, mistõttu tekkis gaas (vesinik), mis tekitas suurt rõhku. 2 Al + 2 NaOH + 6 H2O → 2 Na[Al(OH)4] + 3 H2 1998. aastal ulatus naatriumhüdroksiidi maailmatoodang 45 miljoni tonnini. Põhja-Ameerikas ja Aasias kokku toodeti umbes 14 miljonit tonni ja Euroopas 10 miljonit tonni. Aastal 2004 toodeti 60 000 000 tonni NaOH-d, kuid nõudlus oli vaid 51 000 000 tonnile. 2Na+ + 2H2O + 2e− → H2 + 2NaOH Keetmisel rasvaga moodustab naatriumhüdroksiid seebi.
Ottendorf-Okrilla

Ottendorf-Okrilla on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Ottendorf-Okrilla vallas.
Valk (perekonnanimi)

Valk on perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Valk 833 inimesel: 414 mehel ja 419 naisel. Perekonnanimede levikult on Valk meeste puhul 92. kohal ja naiste puhul 107. kohal. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Valk 413 mehel ja 415 naisel. Perekonnanimede levikult oli Valk meeste seas 91. kohal ja naiste seas 109. kohal. Nimi on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 70,08. Claudius Valk (1966), saksa džäss-saksofonist Garry Valk (1967), Kanada hokimängija Heiki Valk (1959), eesti arheoloog Heinz Valk (1936), Eesti kunstnik ja poliitik Jaak Valk (1867–1952), eesti kirikuõpetaja Mall Valk (1935–1976), eesti keraamik Marika Valk (1954), eesti kunstiajaloolane Peeter Valk Pille Valk (1959–2009), eesti ajaloolane ja teoloog Ülo Valk (1962), eesti filoloog ja rahvaluuleteadlane Ülo Valk (1935), eesti poksija ja poksitreener Uno Valk (1922–2007), eesti metsateadlane Veronika Valk (1976), eesti arhitekt Zinaida Valk-Bogdanovskaja (1893–1935), harfimängija https://www.stat.ee/nimed/pere/Valk
Ottorino Respighi

Ottorino Respighi (9. juuli 1879 – 18. aprill 1936 Rooma) oli itaalia helilooja, muusikateadlane, pianist ja viiuldaja. 1914 "Sinfonia drammatica" 1916 sümfooniline poeem "Fontane di Roma" 1917 "Antiche Aire e Danze" 1919 ballett "La boutique fantasque" 1922 ooper "Belfagor" 1924 sümfooniline poeem "Pini di Roma" 1927 ooper "La campana sommersa" 1928 sümfooniline poeem "Feste Romane" 1933 ooper "La Fiamma"
Litoriinameri

Litoriinameri oli Läänemere nõos paiknenud jääajajärgne riimveekogu (umbes 7500–4000 aastat tagasi). Litoriinamere varasemat staadiumit umbes 7500–7000 aastat tagasi käsitletakse vahel ka omaette veekoguna – Mastogloiamerena. Nimetus "Litoriinameri" tuleneb tigude Littorina littorea ja Littorina saxatilis'e järgi. Limneameres neid ei ela, sest vesi pole piisavalt soolane. Litoriinameri erines Limneamerest soolasema vee poolest. Litoriinameri on Läänemere arenguloos olnud kõige soolasema veega veekogu, näiteks Lääne-Eesti rannikul oli pinnavete soolsus 15...18 promilli, tänapäeva Limneameres on see 6...8 promilli. Et Litoriinamere ajal olnud atlantilisel kliimaperioodil oli ilm soe, kuid arvatavasti niiske, arvatakse, et Litoriinamere ajal olid Taani väinad sügavamad, kui praegu. Need madaldusid maa tõusu tõttu Taanis. Nime andis Rootsi paleontoloog Gustaf Lindström (1829–1901) 1852. aastal. Autorite kollektiiv. 1995. Eesti loodus. [koost. Raukas, A.]. Eesti Entsüklopeediakirjastus ja Valgus. lk 227