laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti Superkarikas 2011

Eesti Superkarikas 2011 oli 16. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2010 võitja Tallinna FC Flora ja Eesti karikas 2010 võitja Tallinna FC Levadia. 2011. aasta Superkarikafinaalis kohtuvad mullune meister FC Flora ja karikavõitja FC Levadia. Flora on seni Superkarika võitnud viiel ja Levadia neljal korral, tegemist on läbi aegade 16. Eesti Superkarikafinaaliga. Mullu kohtusid Superkarika matšis samuti Levadia ja Flora - toona sai Levadia tänu Igor Morozovi ja Eino Puri tabamustele 2:0 võidu. Nii normaal- kui lisaaeg lõppesid väravateta viigiga, mis tähendas 11 meetri karistuslööke. Seeria ainus eksimus sündis kohe avavoorus, kui pärast Markus Jürgensoni tabamust tõrjus Marko Meerits Konstantin Nahki löögi. Järgmised mehed ei eksinud ning kui lisaajal vahetusest sekkunud Alo Dupikov viiendas voorus Roman Smiško üle mängis, võisid floralased paarikraadises külmas kergendatult ohata. Tallinna FC Flora v Tallinna FC Levadia Meistriliiga 2011 Eesti karikas 2010/11 Teisipäeval toimub jalgpallihooaja avamäng Flora võitis Superkarika penaltidraamas! Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Rahvuslik Strateegiliste Uuringute Instituut

Rahvuslik Strateegiliste Uuringute Instituut (ukraina keeles Національний інститут стратегічних досліджень) on Ukrainas tegutsev uurimiskeskus. Juhtkond Uuringute osakonnad Välispoliitika uuringute keskus Julgeoleku-uuringute keskus Majandus- ja ühiskonnauuringute keskus Regionaaluuringute keskus Ühiskonnauuringute keskus Toetusosakonnad УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №461/2021. Про призначення О.Богомолова директором Національного інституту стратегічних досліджень, 10.09.2021 Structure of the Institute - The National Institute for Strategic Studies (vaadatud: 13.09.2021)
Jumalatelill

Jumalatelill (Dodecatheon L.) on taimeperekond nurmenukuliste sugukonnast. Perekonna looduslik areaal paikneb Põhja-Ameeria lääneosas. Perekonda kuulub sõltuvalt süstemaatikast 12–17 liiki. Eesti pärismaises flooras selle perekonna liike ei leidu. Dodecatheon alpinum (A.Gray) E.Greene – alpi jumalatelill Dodecatheon clevelandii Greene – clevelandi jumalatelill Dodecatheon conjugens Greene (sünonüümid Dodecatheon acuminatum Rydb., Dodecatheon albidum Greene, Dodecatheon campestre Howell, Dodecatheon cylindrocarpum Rydb., Dodecatheon glastifolium Greene, Dodecatheon pulchrum Rydb., Primula conjugens (Greene) Mast et Reveal) – vennas-jumalatelill Dodecatheon cusickii E.Greene (sünonüüm Dodecatheon pulchellum (Raf.) Merr. subsp. cusickii) – kalifornia jumalatelill Dodecatheon dentatum Hook. – hambuline jumalatelill Dodecatheon hendersonii A.Gray – hendersoni jumalatelill Dodecatheon jeffreyi Van Houtte – jeffrey jumalatelill Dodecatheon lemoinei hort. – värd-jumalatelill Dodecatheon macrocarpum (A.Gray) Knuth – suureviljaline jumalatelill Dodecatheon meadia L. (sünonüüm Dodecatheon pauciflorum (Dur.) E.Greene) – harilik jumalatelill Dodecatheon poeticum L.F.Hend. (sünonüüm Primula poetica (L.F.Hend.) Mast et Reveal) – poeedi-jumalatelill Dodecatheon pulchellum (Raf.) Merill. (sünonüüm Dodecatheon pauciflorum hort.) – kaunis jumalatelill
Nõiasõnad

Nõiasõnad (ka nõidussõnad) olid sõnavormelid, mille esitamise abil loodeti tagada mingi soovi täitumist või sündmuse toimumist. Usk nõiasõnadesse põhines endisaegsel kujutelmal, et sõnal, eriti nimel, on maagiline mõju nimetatava suhtes. Teadaolevatest Eesti nõiasõnadest on enamik hilisemat ladina või saksa päritolu ning sisaldavad põhiosas moonutatult ristiusu palvete osi. Nõiasõnu kasutati peamiselt arstimisel (roosi-, kõhuvalu-, nikastus- jm sõnad), kuid ka igasuguse halva ja ohtliku tõrjumisel (ussisõnad jt). Nendega seondub ka mitmesugune arvumaagia (loendus 1–9 jms). Nõiasõnade mõningane raviefekt oli psühhoteraapiline. Nõiasõnade alla võib oma olemuselt lugeda ka needust (sajatust), mis pidi kahjustama teist inimest või tema vara sõnade jõul. loits nõiamärgid nõiavits nõid nõidus Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 186 [1] Nõiasõnad soome-ugri rahvastel [2] Nõiakunsti õpperaamat...., Maaleht 25.09.2019
Iršava

Iršava (ukraina Іршава, ungari Ilosva, slovaki Iršava) on linn Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis, Iršava rajooni halduskeskus. Iršava asub Iršava jõe ääres, Rumeenia piirist umbes 24 km kaugusel. Iršavat on esmamainitud 1341. aastal, linnaõigused sai 1982. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Iršava elanikest ukrainlasi 97,42%, venelasi 1,47%, ungarlasi 0,47% ja mustlasi 0,12%. Історична довідка Іршавська міська громада Національний склад міст Datatowel.in.ua
Spišská Nová Ves

Spišská Nová Ves (ungari Igló, saksa (Zipser) Neu(en)dorf) on linn Slovakkia idaosas Košice maakonnas, Spišská Nová Vesi ringkonna halduskeskus. Asub Hornádi jõe ääres. 2019. aasta lõpus oli linnas 37 007 elanikku. Tänapäeva linn tekkis vanema slaavi asula Iglovi ja saksa kolonistide asula (ladina Villa Nova, saksa Neudorf) kokkukasvamisel. Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku https://navstevnik.spisskanovaves.eu/en/
Konvendihoone

Konvendihoone on kastell-linnuse eritüüp. Täisnurkne konvendihoone koosnes sisehoovi ümbritsevast neljast hoonetiivast, kuhu pääseb kindlustatud värava kaudu, Hoone oli väliskülgedelt tugevasti kindlustatud. See hoonetüüp kujunes välja Teutooni ja Liivi ordu aladel 13.–14. sajandil, suurejoonelisim oli Malborki linnuse konvendihoone. Ruumide jaotuselt sarnanes konvendihoone kloostritega: olemas olid kapiitlisaal, refektoorium, dormitoorium ja kabel vastavalt valdajate, vaimuliku rüütliordu liikmete (konvendi) elulaadile. Ordu ühiselureegüte kohaselt oli konvendihoones mitu saalruumi, mida ühendas sisehoovi ümbritsev galerii (ristikäik). Eestis olid suured konvendihooned Viljandis (varemeis) ja ümber ehitatud Tallinna ordulinnus ning ennistatud Kuressaare piiskopilinnuses. Kuressaare piiskopilinnuse konvendihoone külje pikkus on 43 m, põhjanurgas kõrguva võimsa seitsmekorruselise kaitsetorni Sturvolti kõrgus on 37 m. Ringmüüri peal asuv sakmelise rinnatisega umbes meetri laiune katustamata kaitsekäik rajati selle praegusel kujul alles 1980. aastatel, lähtudes Hermann Seuberlichi 20. sajandil teostamata jäänud kavandeist. Samuti Seuberlichi kavandite järgi rajati 1980. aastatel ka linnuse värava kohal asuv kahekorruseline eenduv nooltekoda ehk ärkel. Nooltekoja alumisel korrusel paikneb langevärava tõstemehhanism, ülemise korruse põhjaavadest sai vaenlasele kive, kuuma pigi, tõrva ja vett pähe visata või nooli lasta. Kui praeguse kaitsekäigu osas võib veel oletada sarnase ehitise olemasolu varasematel aegadel, siis nooltekoda selle praegusel kujul pole Kuressaare linnusel varem ilmselt eksisteerinud. Pigem on kahe torni vahel olnud mingi suurem, massiivne puidust kaitseehitis, mille kinnitusjälgi on praegu võimalik näha Pika Hermanni torni loodeküljel. Välismüüride peal asuv sakmelise rinnatisega umbes meetri laiune katustamata kaitsekäik sai oma praeguse kuju 1980. aastate esimesel poolel. Kunagi sealsamas olnud sarnast kaitsekäiku mööda oli hõlbus liikuda linnuse ühest tiivast teise nii vahiteenistust pidades kui ka vaenlast tõrjudes. Värava kohale paigutati 1876. aastal Saare-Lääne piiskopkonna kotkakujutisega raidvapp. Värava kõrval seintes on avad, millesse asetatud riivpalgiga sai sissepääsu kindlalt sulgeda.
Roskosmos

Kosmosetegevuse Riiklik Korporatsioon Roskosmos (vene keeles Государственная корпорация по космической деятельности «Роскосмос»; lühinimi Roskosmos Роскосмос) on Venemaa riiklik korporatsioon, mis juhib kosmosetööstust riigis. Riiklik korporatsioon Roskosmos loodi 2015. aastal Föderaalse Kosmoseagentuuri Roskosmos ümberkujundamise tulemusena. Agentuur Roskosmos (asutati 1992. aastal) oli NSV Liidu Üldise Masinaehituse Ministeeriumi õigusjärglane. Korporatsiooni peakorter asub Moskvas aadressil Štšepkini 40. Korporatsiooni peadirektor on 2018. aastast Dmitri Rogozin (nimetati ametisse Venemaa presidendi Vladimir Putini seadlusega). Korporatsiooni kõrgeim juhtimisorgan on järelevalve nõukogu. Selle eesotsas on Venemaa asepeaminister Juri Borissov. Korporatsiooni keskaparaadis ning korporatsiooni struktuuri kuuluvates ettevõtetes ja instituutides töötab üle 169 000 inimese.  Roskosmos – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Roskosmose koduleht
Eller

Eller on saksa ja eesti perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Eller 363 inimesel: 153 mehel ja 210 naisel. Perekonnanimede levikult on Eller meeste puhul 449. ja naiste puhul 320. kohal. Nimi on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 21,15. Aleksander Eller, eesti skulptor (1891–1971) Aleksander Eller, eesti vaimulik (1904–1987) Are Eller, eesti aerutaja, sporditegelane ja spordiajakirjanik (1947–) Heino Eller, eesti helilooja ja pedagoog (1887–1970) Helmi Eller, eesti kirjandusteadlane, tõlkija ja pedagoog (1902–1998) Hillar Eller, eesti poliitik (1939–2010) Kalle Eller, Eesti sõjaväelane ja kultuuritegelane (1940–2023) Lars Eller, taani jäähokimängija (1989–) Mart-Ivo Eller, eesti kunstiajaloolane (1936–2003) Oskar Eller, Eesti sõjaväelane (1886–1919) Valli Eller, eesti keraamik (1906–1963) Voldemar Eller, eesti kunstnik, kunstiteadlane ja ajakirjanik (1906–2004) https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Eller[alaline kõdulink]
Eesti Superkarikas 2010

Eesti Superkarikas 2010 oli 15. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2009 võitja Tallinna FC Levadia ja Eesti karikas 2009 võitja Tallinna FC Flora. Superkarika finaali eel soovivad võitu nii FC Levadia kui ka FC Flora. Mullu võitis Superkarika Flora, Meistriliigas saatis edu Levadiat. Tiitlikaitsja Levadia asus kohtumist juhtima 56. minutil, kui nurgalöögi järgsest olukorrast tuli pall Flora karistusalasse tagasi, kust Igor Morozov selle Sportland Arenal toimunud kohtumises Stanislav Pedõki selja taha lõi. Kaheksa minutit enne lõpuvilet kasvatas Eino Puri Levadia edunumbrid kahekordseks, suunates palli värava eest lähinurka. Tallinna FC Levadia v Tallinna FC Flora Meistriliiga 2010 Eesti karikas 2009/10 Flora peatreener Reim: seisame Levadiale väärikalt vastu Levadia võitis Superkarika finaalis Florat 2:0 Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Karivärava mõis

Karivärava mõis (saksa keeles Karriwerraw) oli Mädapea mõisa karjamõis Rakvere kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Kõrgemäe küla lähedal Rakvere vallas Lääne-Virumaal. Karivärava mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 14.05.2020) Karivärava krjms, www.eki.ee Karivärava mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Male (täpsustus)

Male on mitmetähenduslik sõna. Male, lauamäng Male (jumal), vanaegiptuse jumal Male (Natalie Imbruglia), 2015. aasta album Kohad: Male (Maldiivid), Maldiivide pealinn Male saar, Maldiivide saar Male (Etioopia), maakond Etioopias Lõuna-Etioopia osariigis Debub Omo piirkonnas Malè Mâle
Katku mõis

Katku mõis, ka Katkotaga mõis (saksa keeles Katkotaga) oli Sõmeru mõisa karjamõis Rakvere kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Katku küla lähedal Rakvere vallas Lääne-Virumaal. Katku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 14.05.2020) Katku krjms, www.eki.ee Katku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Laanemõisa mõis

Laanemõisa mõis (saksa keeles Leynal) oli eramõis Rakvere kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Karivärava küla lähedal Rakvere vallas Lääne-Virumaal. Laanemõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 14.05.2020) Laanemõisa ms, www.eki.ee Laanemõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Svieržań

Svieržań (transkribeerituna Sveržan) on küla (endine alev) Valgevenes Homieli oblasti Rahačoŭ rajooni Doŭski külanõukogus. Asula asub Rakutuni jõe ääres, oblasti keskusest Homielist 104 ja rajooni keskusest Rahačoŭist 20 kilomeetri kaugusel. Asulas on algkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on mõisa varemed, sünagoogi hoone, kaks õigeusu kirikut ja püha allikas. Küla juures asusid varem kurgaanid, mille kohalikud talupojad XIX sajandi lõpus lahti kaevasid. Leitud kiviaegsed esemed (nooleotsad, kirved jne) viidi hoiule kohaliku karjamõisa hoonesse, mis aga hiljem maha põles. Esimesed kirjalikud teated asulast pärinevad XV sajandist. Aastal 1772 läks Svieržań esimesel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Küla hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu ja Rogatšjovi maakonda. Toona tegutses seal katoliku kirik, mis valmis aastal 1786. Aastast 1784 on esimesed teated Svieržańist kui alevist. Asula kuulus Sulistrowskitele, kes ehitasid sinna nii katoliku kiriku kui ka uniaadikiriku. Sealse püha allika juures oli ka kabel. Uniaatide kirik lammutati aastal 1824, põhjenduseks toodi selle halb seisukord. Aastal 1835 ehitati selle asemele uus õigeusu kirik. Sulistrowskid rajasid alevi juurde ka kivist mõisahoone, mis aga aastal 1829 maha põles. Aastal 1847 elas alevis 405 juuti. Aastal 1859 oli alev Turtšeninovide valduses. Aastal 1864 ehitati sealse püha allika juurde uus tellistest kirikuhoone. Samal aastal avati alevis ka kool. Aastal 1872 läks asula Edmund Erdmani valdusse. Aastal 1884 sealne katoliku kirik veel tegutses, kuigi oli praktiliselt tühjaks jäänud. Aastal 1897 oli alevis magasiait, 17 poodi, vesiveski, kõrts, seal peeti korra aastas laata. Kirik allika juures oli toona kabeli staatuses. XIX sajandi lõpus avati alevis ka sünagoog ja ehitati tellistest õigeusu kihelkonnakirik. Aastal 1911 tegutses alevis telliselööv. Aastal 1914 hakkas sealne postkontor pakkuma ka telegraafsidet. Aastal 1926 elas asulas 481 juuti, juudid moodustasid toona ligi poole Svieržańi elanikkonnast. 1930. aastatel sealne sünagoog suleti. Suvel 1941 vallutasid asula Saksa väed. 27. detsembril 1941 lasti maha 260 (teistel andmetel 274) asulas elanud juuti. Sõja ajal tegutsesid Svieržańi ümbruskonnas Žuravičy partisanisalga partisanid, kes varjasid endid seal, kuna alevi ümbruskond oli metsane, alevist ida pool olid aga maad valdavalt lagedad. 14. veebruaril 1943 pidasid karistussalklased ja partisanid küla juures maha lahingu, sama aasta novembris põletasid karistussalklased maha 68 maja ja tapsid 207 sealset elanikku. Aastal 1959 püstitati hukatud juutide matmispaika obelisk, aastal 1991 asendati see aga uue mälestusmärgiga. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2020. Vaadatud 14. mail 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Рогачевская шляхта https://komkur.info/history-of-bobruisk/zaterjannye-svjatyni http://www.jewage.org/wiki/ru/Article:%D0%90%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B5%D1%87%D0%BA%D0%B0_%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D1%8C_ru М. А. Дмитриев «У тихой Серебрянки» http://shtetle.com/shtetls_gom/sverzhen/sverzhen.html
Lepna mõis

Lepna mõis (saksa keeles Lepna) oli Rakvere mõisa karjamõis Rakvere kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Eesküla küla lähedal Rakvere vallas Lääne-Virumaal. Lepna mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 14.05.2020) Lepna krjms, www.eki.ee Lepna mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kiik (perekonnanimi)

Kiik on eesti perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kiik 437 inimesel: 214 mehel ja 223 naisel. Perekonnanimede levikult on Kiik meeste puhul 263. ja naiste puhul 289. kohal. Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,4. Heino Kiik, eesti kirjanik (1927–2013) Kaia Kiik, eesti kunstnik (1973–) Kairi Kiik, eesti loomaökoloog ja alpinist (1985–) Kalle Kiik, eesti maletaja ja treener (1963–) Tanel Kiik, eesti poliitik (1989–) https://www.stat.ee/nimed/pere/Kiik
Sämi-Silla mõis

Sämi-Silla mõis (saksa keeles Silla) oli Uhtna mõisa karjamõis Rakvere kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Rahkla küla lähedal Rakvere vallas Lääne-Virumaal. Sämi-Silla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 14.05.2020) Sämi-Silla krjms, www.eki.ee Sämi-Silla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Palissaad

Palisaad on üksteise kõrvale tihedalt maasse rammitud ja ülaotstest teravdatud palkidest tõke. Palissaad võib olla vanema või väiksema linnuse põhiline kaitseehitis või kuuluda linnuse eelkindlustise (vallikraav, eesvall, parhammüür vms) juurde. Hilisemates kindlustises on palissaad eelkindlustise osa ning ühes kindlusvööndis võib olla mitu järjestikku palissaadi. Palissaad võib olla püstine, kaldu või rõhtne (nt vallikraavi eskarbil või kontreskarbil). Rullpalissaadi kasutatakse peenarde ja muru ääristamiseks aias.
Tobia mõis

Tobia mõis (saksa keeles Tobja) oli Rakvere mõisa karjamõis Rakvere kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Tobia külas Rakvere vallas Lääne-Virumaal. Tobia mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 14.05.2020) Tobia krjms, www.eki.ee Tobia mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Eesti Superkarikas 2009

Eesti Superkarikas 2009 oli 14. Eesti Superkarika finaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2008 võitja Tallinna FC Levadia ja Eesti karikas 2008 võitja Tallinna FC Flora. Mäng võttis dramaatilise pöörde 22. minutil, kui noor floralane Joonas Tamm teenis punase kaardi. Raske öelda, kas ta vedas oma meeskonda alt, kuna kohe viis teine nooruk Mikk Reintam mulluse karikavõitja 1:0 juhtima. Edasi omas Levadia kuni poolaja lõpuni initsiatiivi, teenides 43. minutil ka penalti, kuid Mihkel Aksalu tõrjus Konstantin Naha suhteliselt terava löögi nurgast ära. Teisel poolajal oli mängupilt võrdsem. Levadia oli justkui kohustatud rohkem ründama, aga vaheaja järel väljakule tulnud Vjatšeslav Zahovaiko oli peasüüdlane, et Floragi ohtlikke rünnakuid tegi. Just Zahovaiko mahatõmbamise eest teenitud penaltist lõi Siksten Kasimir 50. minutil teise värava. Ka edaspidi ei sujunud mullusel meistril eriti midagi. Vahetusest mängu tulnud Indrek Zelinski sai küll kirja värava, kuid sellest jäi väheks. Lõpus kontrollis FC Flora küllaltki edukalt palli ja hoidis võiduseisu rahulikult lõpuvileni. Tallinna FC Levadia v Tallinna FC Flora Meistriliiga 2009 Eesti karikas 2008/09 2009. aasta Superkarikas kuulub FC Florale Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Svaljava

Svaljava (ukraina Свалява, ungari Szolyva, slovaki Svaľava) on linn Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis, Svaljava rajooni halduskeskus. Svaljava asub Latoritsa jõe ääres, Mukatševest umbes 23 km idakirdes. Svaljavat on esmamainitud 1236. aastal, linnaõigused sai 1957. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Svaljava elanikest ukrainlasi 86,44%, mustlasi 4,71%, venelasi 3,07%, ungarlasi 1,97%, slovakke 1,45%, sakslasi 1,40%, valgevenelasi 0,18%, poolakaid 0,11% ja juute 0,07%. История Свалявы AllTravels Національний склад міст Datatowel.in.ua
Tjatšiv

Tjatšiv (ukraina Тячів, ungari Técső) on linn Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis, Tjatšivi rajooni halduskeskus. Tjatšiv asub Tisza jõe paremal kaldal, Rumeenia piiri ääres. Tjatšivit on esmamainitud 1329. aastal, linnaõigused sai 1961. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tjatšivi elanikest ukrainlasi 71,33%, ungarlasi 24,23%, venelasi 2,74%, sakslasi 0,22% ja valgevenelasi 0,11%. ІСТОРИЧНИЙ ТА ПЛАНУВАЛЬНИЙ РОЗВИТОК ТЯЧЕВА Тячівська громада Національний склад міст Datatowel.in.ua
Eesti Superkarikas 2008

Eesti Superkarikas 2008 oli 13. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2007 võitja Tallinna FC Levadia ja Eesti Superkarikas 2007 võitja Narva JK Trans. 11. minutil läksid narvalased kohtumist 1:0 juhtima, kui tabav oli lätlane Filips Mihailovskis. 42. minuti. sahises väravavaht Kert Kütti seljatagune veelgi, kui Trans suurendas edu Vladislav Ivanovi väravast 2:0. 29. minutil vormistas Transi kolmanda värava Maksim Gruznov. 77. minutil tegi kübaratrikki tähistava tabamuse narvalane Ivanov. Levadia sai siiski ka auvärava Sander Puri 85. minuti tabamuse näol. 52. minutil jäi FC Levadia kümnekesi, sest mängust eemaldati kaitsja Andrei Kalimullin. Tallinna FC Levadia v Narva JK Trans Meistriliiga 2008 Eesti karikas 2007/08 Trans võitis tänavuse superkarika Jalgpalli Superkarika võitis Narva Trans Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Džambõn Batmönh

Džambõn Batmönh [dž'ambõn b'atmönh] (Жамбын Батмөнх); 10. märts 1926 Mongoolia Uvsi aimakk – 14. mai 1997 Ulaanbaatar) oli Mongoolia riigipea aastatel 1984–1990. Ta astus 1948 Mongoolia Rahvarevolutsioonilisse Parteisse. 1971 valiti ta partei keskkomitee liikmekandidaadiks ning 1974 keskkomitee liikmeks. Samal ajal sai ta ka poliitbüroo liikmeks. Aastal 1973 määrati ta Keskkomitee teaduse ja hariduse osakonna juhatajaks. 1974 määrati ta Ministrite Nõukogu aseesimeheks ja seejärel esmeheks, võttes valitsusjuhi ameti Jumdžaagijn Tsedenbalilt, kellest sai riigipea. Tsedenbal tagandati tema kehvale tervisele viidates riigipea ametipostilt ja parteijuhi kohalt augustis 1984 Keskkomitee erakorralisel koosolekul. Batmönh nimetati tema asemele parteijuhi kohale ja sama aasta 12. detsembril 1984 sai temast ka Suure Rahvahuraali presiidiumi esimees (riigipea). Batmönhi üks esimesi ülesandeid vastsel ametikohal oli tervitada värsket Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei juhti Mihhail Gorbatšovi, kes augustis 1985 tegi visiidi Ulaanbaatarisse. Gorbatšovi vastuvõtul, riiklikul banketil, kuulutas Batmönh, et Mongoolia on Nõukogude Liidu ustav liitlane tema rahu kindlustamise püüdlustes Kaug-Idas.
Käina meremudamaardla

Käina meremudamaardla on meremudamaardla, mis asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas paiknevas Käina lahes. Maardla pindala on 128,25 ha. Maardla meremuda saab kasutada ravimudana ja naturaalse looduskosmeetika toorainena. Käina lahe ravimuda aktiivne tarbevaru on 274 000 t. Geoportaal. "Käina meremudamaardla". Maa-amet.
Eesti Superkarikas 2007

Eesti Superkarikas 2007 oli 12. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2006 võitja Tallinna FC Levadia ja Eesti karikas 2007 finalist Narva JK Trans. Sel aastal mängitakse Superkarika finaal 25. novembril kell 13:00 Sportland Arenal ning seal kohtuvad 2006. aasta meister Tallinna FC Levadia ja 2006/2007. aasta karikafinalist Narva JK Trans (kuna Levadia võitis ka karika, siis osaleb finaalis karikafinalist, vastasel korral aga karikavõitja). Alates järgmisest hooajast peetakse Superkarika finaal aga hooaja alguses. 2008. aasta 1. märtsil toimuvas mängus on vastamisi 2007. aasta meister FC Levadia ja 2006/2007. aasta karikafinalist JK Trans (kuna Levadia võitis ka karika, siis osaleb finaalis karikafinalist, vastasel korral aga karikavõitja). Tallinna FC Levadia v Narva JK Trans Meistriliiga 2007 Eesti karikas 2006/07 Superkarika süsteem muutub Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Peretšõn

Peretšõn (ukraina Перечин, ungari Perecseny, slovaki Perečín) on linn Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis, Peretšõni rajooni halduskeskus. Peretšõn asub Uži jõe paremal kaldal, Slovakkia piirist umbes 8 km kaugusel. Linna läbib Užgorod–Sambiri raudteeliin. Peretšõni on esmamainitud 1399. aastal, linnaõigused sai 2004. aastal. Історична довідка Перечинський районний суд Закарпатської області
Eesti Superkarikas 2006

Eesti Superkarikas 2006 oli 11. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2006 võitja Tallinna FC TVMK ja Eesti karikas 2006 finalist Tallinna FC Flora. FC Flora asus kohtumist juhtima 65. minutil, kui täpne oli vanameister Martin Reim. Mängu 93. minutil nägi punast kaarti FC Flora mängija Tomas Sirevicius ja kaks minutit hiljem viigistas Viktors Dobrecovs penaltist kohtumise seisu. Lisaajal väravaid ei sündinud ja penaltiseerias oli 3:2 parem TVMK. Tallinna FC TVMK v Tallinna FC Flora Meistriliiga 2006 Eesti karikas 2005/06 TVMK võitis Eesti superkarika alles pärast penaltiseeriat Penaltiseeria tõi TVMK-le teise järjestikuse Superkarika (täiendatud) Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel