laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sümfoonia nr 4

Sümfoonia nr 4 ehk neljas sümfoonia ehk 4. sümfoonia on mitme helilooja sümfoonia nimi: William Alwyni Sümfoonia nr 4 Malcolm Arnoldi Sümfoonia nr 4 Arnold Baxi Sümfoonia nr 4 Ludwig van Beethoveni Sümfoonia nr 4 Johannes Brahmsi Sümfoonia nr 4 Havergal Briani Sümfoonia nr 4, Das Siegeslied Anton Bruckneri Sümfoonia nr 4, Romantic Felix Draeseke Sümfoonia nr 4, Symphonia Comica Antonín Dvořáki Sümfoonia nr 4 Philip Glassi Sümfoonia nr 4, Heroes Aleksandr Glazunovi Sümfoonia nr 4 Karl Amadeus Hartmanni Sümfoonia nr 4 keelpilliorkestrile Joseph Haydni Sümfoonia nr 4 Michael Haydni Sümfoonia nr 4 D major, MH 50, Perger 36 (1763) Arthur Honeggeri Sümfoonia nr 4 Charles Ivesi Sümfoonia nr 4 Artur Kapi Sümfoonia nr 4 (noortesümfoonia) Witold Lutosławski Sümfoonia nr 4 Gustav Mahleri Sümfoonia nr 4 Anti Marguste Sümfoonia nr 4 Koduküla, kodumaa Felix Mendelssohni Sümfoonia nr 4, Itaalia Wolfgang Amadeus Mozarti Sümfoonia nr 4 Carl Nielseni Sümfoonia nr 4, The Inextinguishable Krzysztof Penderecki Sümfoonia nr 4 Walter Pistoni Sümfoonia nr 4 Claudio Prietoi Sümfoonia nr 4 Sergei Prokofjevi Sümfoonia nr 4 Arvo Pärdi Sümfoonia nr 4 Los Angeles Einojuhani Rautavaara Sümfoonia nr 4, Arabescata George Rochbergi Sümfoonia nr 4 Franz Schuberti Sümfoonia nr 4, Tragic Robert Schumanni Sümfoonia nr 4 Dmitri Šostakovitši Sümfoonia nr 4 Jean Sibeliuse Sümfoonia nr 4 Robert Simpsoni Sümfoonia nr 4 Aleksandr Skrjabini Sümfoonia nr 4, Ekstaasipoeem Lepo Sumera Sümfoonia nr 4 Serena borealis Eino Tambergi Sümfoonia nr 4 Sümfoonia epiloogiga Sergei Tanejevi Sümfoonia nr 4 Pjotr Tšaikovski Sümfoonia nr 4 Eduard Tubin Sümfoonia nr 4 Erkki-Sven Tüüri Sümfoonia nr 4 Ralph Vaughan Williamsi Sümfoonia nr 4 Malcolm Williamsoni Sümfoonia nr 4, Juubeli
Ööpäeva keskmine õhutemperatuur

Ööpäeva keskmine õhutemperatuur on ilmanäitaja, mis arvutatakse mingis kohas ööpäeva jooksul ilmajaamades tehtud õhutemperatuuri mõõtmiste põhjal. Tavaliselt on ööpäeva keskmine õhutemperatuur selle koha kliimanormile lähedane, aga võib olla ka suur erinevus. Näiteks 2010. aasta suvel jõudis ööpäeva keskmine õhutemperatuur +27 °C-ni, mis on kliimanormiga võrreldes 10° võrra kõrgem. Meteoroloogia seisukohast loetakse talve alguseks päeva, mil ööpäeva keskmine õhutemperatuur langeb ja on püsivalt alla 0 °C; kevade alguseks päeva, mil ööpäeva keskmine õhutemperatuur tõuseb ja on püsivalt üle 0 °C, suve alguseks päeva, mil ööpäeva keskmine õhutemperatuur tõuseb ja on püsivalt üle 15 °C. Ööpäeva keskmine õhutemperatuuri järgi eristatakse üldine vegetatsiooniperiood, st ajavahemik, mil ööpäeva keskmine õhutemperatuur on püsivalt üle 5 kraadi. Juhul, kui ööpäeva keskmine õhutemperatuur on püsivalt üle 10 kraadi, nimetatakse seda aktiivseks taimekasvuperioodiks. Justkui Aafrikas: ööpäeva keskmine temperatuur on 27 kraadi, Õhtuleht, 14.07.2010 Eestisse saabus astronoomiline talv!, Delfi.ee, 21.12.2009 "Baltcott – informatsioon Eestist ja Lätist". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. november 2010. Vaadatud 31. detsembril 2010. Malle Pedel. Eesti turismigeograafia Võrumaa Kutsehariduskeskuse lehel
645

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | 670. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 641 | 642 | 643 | 644 | 645 | 646 | 647 | 648 | 649 | ► | ►► 645. aasta (DCXLV) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas laupäeval. ... Yazīd I, Omaijaadide kaliif Jitō, Jaapani keisrinna ...
642

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | 670. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 638 | 639 | 640 | 641 | 642 | 643 | 644 | 645 | 646 | ► | ►► 642. aasta Nahāvandi lahing 24. november – Johannes IV järel sai paavstiks Theodorus I. Vana-Rooma konsuliks oli Constans II Pogonatus. Araablased vallutasid Bakuu ja valitsesid seda kuni türklastest seldžukkide tulekuni umbes 1058. aastal. ... 12. oktoober – Johannes IV, paavst Khālid ibn al-Walīd, Araabia väejuht
643

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | 670. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 639 | 640 | 641 | 642 | 643 | 644 | 645 | 646 | 647 | ► | ►► 643. aasta Langobardide kuningas Rothari vallutas Liguuria ja ülejäänud osa Bütsantsi territooriumitest Veneto sisepiirkondades, sealhulgas roomlaste linna Opitergiumi (Oderzo). Rothari koostas ka kuulsa omanimelise edikti Edictum Rothari. ... ... püha Richarius
637

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 633 | 634 | 635 | 636 | 637 | 638 | 639 | 640 | 641 | ► | ►► 637. aasta Songtsen Gampo lasi Potala kloostri asupaika ehitada esimese palee. Moslemitest araablased piiravad ja vallutavad Pärsia pealinna Ktesiphoni ning põletavad maha sealsed paleed. Ktesiphon annab maailma suurima linna staatuse üle Hiina linnale Chang'anile. ... ...
634

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 630 | 631 | 632 | 633 | 634 | 635 | 636 | 637 | 638 | ► | ►► 634. aasta Araabia kaliifiks sai ‘Umar ibn al-Khaţţāb. Algasid Bütsantsi-Araabia sõjad Dagobert I järel saab Austraasia kuningaks Sigebert III ... Abū Bakr
636

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 632 | 633 | 634 | 635 | 636 | 637 | 638 | 639 | 640 | ► | ►► 636. aasta Yarmūki lahingus said Bütsantsi väed lüüa araablastelt. Arioaldi järel sai langobardide kuningaks Rothari. ... Sevilla Isidorus, Sevilla peapiiskop, kirjanik, entsüklopeedia autor
635

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 631 | 632 | 633 | 634 | 635 | 636 | 637 | 638 | 639 | ► | ►► 635. aasta (DCXXXV) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas pühapäeval. Püha Aidan asutas Lindisfarne'i saarel kloostri. ... ...
633

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 629 | 630 | 631 | 632 | 633 | 634 | 635 | 636 | 637 | ► | ►► Teadaolevalt kasutas sel aastal esimest korda nimesid Cymru ja y Cymry (eesti keeles 'kõmri') Aneirin oma luuletsüklis "Y Gododdin", aga alles 12. sajandi paiku sai Cymry waleslaste kirjasõnas endanimetusena sagedasemaks kui Brythoniaid. ... ...
631

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 627 | 628 | 629 | 630 | 631 | 632 | 633 | 634 | 635 | ► | ►► 631. aasta Wogastisburgi lahing: Dagobert I juhitav frangi vägi sai Samo riigi slaavlastelt lüüa ... ... ...
630

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 626 | 627 | 628 | 629 | 630 | 631 | 632 | 633 | 634 | ► | ►► 630. aasta (DCXXX) oli 7. sajandi 30. aasta. See algas esmaspäeval. 27. aprill – Shahrbaraz anastas Ardashīr III-lt Sassaniidide riigi trooni, kuid ta ise tapeti kuus nädalat hiljem. 7. november – Constans II, Bütsantsi keiser 27 aprill – Ardashīr III, Pärsia kuningas 9. juuni – Shahrbaraz, Pärsia kuningas
629

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 625 | 626 | 627 | 628 | 629 | 630 | 631 | 632 | 633 | ► | ►► 629. aasta Loodi lääneslaavlaste Samo riik. Dagobert I sai Neustria ja Austraasia valitsejaks. ... Chlothar II
628

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 624 | 625 | 626 | 627 | 628 | 629 | 630 | 631 | 632 | ► | ►► 628. aasta Lõppesid Rooma-Pärsia sõjad. Muslimid purustasid Sassaniidide riigi ja hõivasid suure osa Bütsantsi territooriumidest. ... Püha Pärsia Anastasios
627

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 623 | 624 | 625 | 626 | 627 | 628 | 629 | 630 | 631 | ► | ►► 627. aasta Roomast tulnud misjonär Paulinus ristis Deira kuninga Edwini ja asutas Yorki kooli, mis on vanuselt kolmas kool Inglismaal. ... ...
626

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 622 | 623 | 624 | 625 | 626 | 627 | 628 | 629 | 630 | ► | ►► 626. aasta Avaarid piirasid ümber Konstantinoopoli, kuid nad löödi tagasi. Tenji, Jaapani keiser Heraklonas, Bütsantsi keiser ...
624

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 620 | 621 | 622 | 623 | 624 | 625 | 626 | 627 | 628 | ► | ►► 624. aasta (DCXXIV) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas pühapäeval. 11. veebruar – qiblah suunati Jeruusalemma asemel Kaaba poole Mekas. ... ...
623

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 619 | 620 | 621 | 622 | 623 | 624 | 625 | 626 | 627 | ► | ►► 623. aasta Frankide kaupmees Samo moodustas esimese lääneslaavlaste riikliku institutsiooni. Seda kutsuti Samo riigiks. Austraasia valitsejaks sai Dagobert I. ... ...
Karatau (Tian Shan)

Karatau (kasahhi Қаратау) on mäestik Aasias, Tian Shani loodepoolseim osa. Kulgeb Sõrdarja paremkaldal loode-kagu suunas. Iseloomulikud on lamedad harjad, suurim kõrgus 2176 meetrit. Mägedes leidub fosforiite.
621

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 617 | 618 | 619 | 620 | 621 | 622 | 623 | 624 | 625 | ► | ►► Sureb läänegootide kuningas Sisebut, kuningaks saab tema lapseeas poeg Rekkared II, kes sureb kaks kuud hiljem. Rekkaredi poolonu ja regent Suinthila asub troonile. ... ...
620

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 616 | 617 | 618 | 619 | 620 | 621 | 622 | 623 | 624 | ► | ►► 620. aasta Katoliku pühak Romaric rajas koos oma sõbra püha Améga mees- ja naiskloostri, mis hiljem sai nimeks Remiremonti klooster (Romarici Mons). ... Eleutherios, Bütsantsi vastukeiser Abba Dorotheos, õigeusu pühak
Sihi tänav

Sihi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe, Nõmme, Hiiu ja Kivimäe asumis. Sihi tänav on paralleelne Vabaduse puiesteega. Tänav algab Pärnu maanteelt, ristub Väikese Illimari tänavaga, kulgeb alguses üldiselt edelasse, teeb mitu kerget käänakut, keerab lõpuks loodesse ning lõppeb Raudtee tänaval. Sihi tänavaga ristuvad Kirde, Näituse, Kaevu, Vaigu, Side, Haava, Õie, Valdeku, Seene, Nurme, Lõuna, J. Mändmetsa, Kaare, Tähe, Hiiu, Pargi, Sanatooriumi, Kõla, Künni, Põllu ja Voolu tänav. Sihi tänava pikkus on 3,8 km. Tänava suurim paarisarvuline majanumber on 126 ja paarituarvuline 183. Sihi tänav 37a hoones tegutses Rahumäe kauplus. Sihi tänav 122 hoones tegutses Eesti NSV ajal Kivimäe saun nr 12. Kivimäe saun Sihi tänaval Sihi ja Väikese Illimari tänava nurk Õie park Õie ja Sihi tänava nurgal http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm
Libiido

Libiido (ladina libido 'iha, himu') on psühhoanalüüsist pärit termin, millega tähistatakse suguihaga seotud psüühilist energiat. Suguiha sünonüümina on see algselt spetsiifiline termin tulnud kasutusele ka tavakeeles.
619

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 615 | 616 | 617 | 618 | 619 | 620 | 621 | 622 | 623 | ► | ►► 619. aasta (DCXIX) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas esmaspäeval. 23. detsember – paavstiks sai Bonifatius V Canterbury peapiiskopiks sai Mellitus. ... ... ...
Faasisiire

Faasisiire on aine üleminek ühest faasist teise keemiliselt homogeenses süsteemis[viide?]. Oleku muutus sõltub aine temperatuurist ja rõhust. Enamikku aineid saab temperatuuri ja rõhu muutmise teel viia üle mis tahes agregaatolekusse. Kui näiteks kristalli temperatuur tõuseb, muutub molekulide võnkumine ümber tasakaalupunktide nii ulatuslikuks, et kristall sulab. Toimub faasisiire, milles tahkis muutub vedelikuks. Kui vedelik kuumutada piisavalt kõrge temperatuurini, tekivad kogu vedelikus aurumullid (keemine) ja vedelik muutub gaasiks (aurustumine).
Karatau

Karatau on mitme mäestiku-aheliku ja asula nimi: Karatau mäestik Tian Shanis Kasahstanis Karatau, linn Kasahstanis samanimelise mäestiku lähedal
Pan Grpowski

Pan Miecislaw Grpowski on eesti kirjaniku Indrek Hargla kümnes jutus esinev eksortsist-detektiiv, kes oma olemuselt meenutab veidi Hercule Poirot'd. Pan Grpowski on Hargla järgi lühikest kasvu, vuntsidega tagasihoidlik mees, kel puudub üks kõrv ning ühel põsel on ristikujuline märk. Tema tegevusajaks on 20. sajand ja 21. sajandi algus. Grpowski lahendab juhtumeid, millesse on segatud inimkehadesse sisenevad kehavargad, keda kutsutakse kurjadeks vaimudeks ja deemoniteks. Nende vastu võitleb Eksortsistide Liiga, mille üheks silmapaistvamaks liikmeks ongi Grpowski. Enamik Grpowski jutte on koondatud kogumikku "Pan Grpowski üheksa juhtumit", kümnes lugu, "Ingellik olevus", on aga kogumikus "Roos ja lumekristall". Peale selle esineb Grpowski tegelaskuju ka paroodiajutus: "Kes tapab kassi, peab surema", mille järgi pan Grpowski oli esialgu kass, kes aga luhtunud eksortsismijuhtumi tõttu inimeseks juhtus.
1535

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1531 | 1532 | 1533 | 1534 | 1535 | 1536 | 1537 | 1538 | 1539 | ► | ►► 1535. aasta (MDXXXV) oli 16. sajandi 35. aasta. ... 7. mai – Tallinna raekohtu otsusel hukati Harju väravas pea mõõgaga maharaiumise teel Riisipere mõisnik Johann von Uexküll, keda süüdistati oma talupoja Suurepere Madise piinamises ja puuhaluga surnuks peksmises. Luterluse mõju suurendamiseks anti Tallinna rae korraldusel välja Wanradt-Koelli katekismus, mida varem peeti esimeseks eestikeelseks trükiseks. ... 28. veebruar – Wolter von Plettenberg, Liivimaa ordumeister. Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 56
António Damásio

António Rosa Damásio (sündinud 25. veebruaril 1944 Lissabonis) on portugali päritolu teadlane, neurobioloog. Tema uurimisvaldkonnaks on teadvus ja ajuprotsessid. 1995 – valiti USA Meditsiiniakadeemia välisliikmeks
1536

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1532 | 1533 | 1534 | 1535 | 1536 | 1537 | 1538 | 1539 | 1540 | ► | ►► 1536. aasta (MDXXXVI) oli 16. sajandi 36. aasta. 6. mai – Inkade pealik Manco Inca Yupanqui alustas koos oma armeega hispaanlaste käes oleva Cusco linna piiramist. 19. mai – Inglismaal hukati kuningas Henry VIII teine abikaasa Anne Boleyn. 30. mai – Inglise kuningas Henry VIII abiellus oma kolmanda naise Jane Seymouriga, vaid 11 päeva pärast eelmise abikaasa Anne Boleyni hukkamist. 5. veebruar – toimus verine lööming linnakodanike ja aadlike vahel Tallinna turul värske ordumeistri Hermann von Brüggenei vastuvõtu ajal. Thomas Sackville, inglise riigimees, luuletaja ja näitekirjanik 19. mai – Anne Boleyn, Inglismaa kuninganna Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 57
Christoph Sanders

Christoph Sanders (sündinud 21. aprillil 1988) on USA filminäitleja. Ta on saanud tuntuks tänu teleseriaalile "Kummituselausuja", kus ta mängis Ned Banksi. Ta mängib ka filmis "Arukad blondiinid – topeltlaks" (2009).
Michael Tomasello

Michael Tomasello (sündinud 18. jaanuaril 1950 Florida osariigis Bartow's) on USA antropoloog ja käitumisuurija. Alates 1990. aastate lõpust pälvinud palju auhindu ja auhindu, peetakse teda üheks tänapäeva autoriteetsemaks arengu- ja võrdlevaks psühholoogiks. Ta on "üks vähestest teadlastest kogu maailmas, keda tunnustatakse mitme teadusharu eksperdina". Michael Tomasello "sotsiaalse tunnetuse päritolu teedrajavad uurimused on viinud revolutsiooniliste arusaamadeni nii arengupsühholoogias kui ka primaatide tunnetuses." Tomasello väidab, et inimestel on ja ahvidel puuduvad mitmed oskused: sotsiaalne õppimine pedagoogilise eputamise ja tahtliku edastamise kaudu; liigne jäljendamine, jäljendades mitte ainult tegevust, vaid ka käitumisviise ja -stiile; informatiivne osutamine; perspektiivvaated, sama asja või sündmuse vaatlemine alternatiivselt teise agendi nurga alt; rekursiivne mõtete lugemine, teadmine, mida teised teavad, meie teame, et nad teavad (ja nii edasi); kolmanda osapoole karistus (kui agent C karistab agent B-ga koostööd või väldib temaga koostööd agent B ebaõigluse tõttu agent A suhtes); ühisosa ülesehitamine ja laiendamine (suhtlemine teistega jagamiseks ja üldtuntud asjade sfääri loomine); rühmameelsus (preskriptiivne kuuluvustunne, vastastikune sõltuvus, enesejälgimine, järgides üldisi, isikupäratuid ootusi); ja kumulatiivne kultuur, mida mõnikord kasutatakse ka "põrkefektiks".
Neurobioloogia

Neurobioloogia on bioloogia haru, mis tegeleb närvisüsteemi uurimisega. Kuna närvisüsteem esineb üksnes loomadel, on neurobioloogia ühtlasi zooloogia haru. neuroloogia neuroteadus
1537

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1533 | 1534 | 1535 | 1536 | 1537 | 1538 | 1539 | 1540 | 1541 | ► | ►► 1537. aasta (MDXXXVII) oli 16. sajandi 37. aasta. ... 1537. aastal mainiti esimest korda Tapurla kaluriküla. 12. oktoober – Edward VI, Inglismaa ja Iirimaa kuningas 20. detsember – Johan III, Rootsi kuningas 24. oktoober – Jane Seymour, Inglismaa kuninganna, Edward VI ema. Ta suri 28/29-aastaselt, 12 päeva pärast poja sünnitamist.
Jens Grand

Jens Grand (ka Jens Grant, saksapäraselt Johannes Grant; surnud 1327) oli Lundi ja Bremeni peapiiskop ning nominaalne Riia peapiiskop. Jens Grand oli Roskilde piiskopi Peter Bangi nõbu. Ta õppis Pariisi ülikoolis ning oli 1289. aastaks saanud Roskilde toompraostiks. Samal aastal valiti ta ka Lundi peapiiskopiks, Rooma paavst kinnitas ta 1290. aastal. Aastatel 1294–1295 hoidis Taani kuningas Erik VI Menvedi vend, hertsog Christoph teda Sjöborgi linnuses vangistuses. Hiljem lahkus ta Taanist ja asus elama Pariisi. 1302. aasta 30. märtsil nimetas paavst Bonifatius VIII ta Riia peapiiskopiks, kuid Grand ei võtnud seda kohta vastu. Ta jäi elama Pariisi, kuni 11. veebruaril 1310 nimetas paavst Clemens V ta Bremeni peapiiskopiks. 1310. aasta 19. juunil määrati Grand Bremeni peapiiskopina komissariks, kes pidi uurima Liivi ordu kuritarvitusi Riia peapiiskopi Friedrich von Pernsteini suhtes, kuid pole tõendeid, et ta oleks midagi selles asjas reaalselt ära teinud. Selle asemel viibis ta aastatel 1311–1312 Vienne'is kirikukogul. Jens Grand suri 1327. aastal Avignonis.
Johannes Grant

Johannes Grant VR II/3 (24. august 1890 Orajõe, Pärnumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti sõjaväelane (kapten), Vabadussõja võitleja. 21. veebruaril 1920 autasustati teda II liigi 3. järgu Vabadusristiga (seeria 48). J. Grant arreteeriti NKVD poolt 8. märtsil 1950 Tallinnas, saadeti Ozjorlagi vangilaagrisse Irkutski oblastis. Vabastati 1955. Eesti Vabariigi teenetemärgid
Autonoomne närvisüsteem

Autonoomne närvisüsteem ehk vegetatiivne närvisüsteem (ladina keeles systema nervosum autonomicum, pars autonomica systematis nervosi, divisio autonomica systematis nervosi peripherici) on paljudel keelikloomadel vahetult tahtele allumatu närvisüsteemi osa, mis liigitatakse piirdenärvisüsteemi hulka. Autonoomne närvisüsteem jaguneb sümpaatiliseks ja parasümpaatiliseks närvisüsteemiks. Autonoomne närvisüsteem innerveerib peamiselt siseelundeid: seede-, hingamis-, eritus-, vereringe- ja suguelundeid ning sisesekretoorseid näärmeid. Autonoomne närvisüsteem juhib ka lümfisüsteemi talitlust. Iga elund (välja arvatud enamik veresooni, higinäärmeid ja naha silelihaseid, millel on ainult sümpaatiline innervatsioon) on varustatud nii sümpaatiliste kui parasümpaatiliste närvikiududega. Sümpaatiline osa käivitub organismi aktiivses seisundis, mida iseloomustab suurenenud energiakulu (näit treening, emotsionaalsed seisundid: viha, rõõm, valu jne). Parasümpaatiline närvisüsteem domineerib organismi energiavarude taastumise perioodil. Sümpaatilise ja parasümpaatilise närvisüsteemi koosmõjul toimib organismi iseregulatsioon vastavalt elundite vajadustele ja võimalustele. Autonoomse närvisüsteemi perifeerse osa moodustavad sümpaatilised ja parasümpaatilised närvikiud, mis moodustavad arvukaid närvipõimikuid arterite ümber, südames, kõhuõõnes ja elundite seintes. Need paiknevad somaatilisest närvisüsteemist suures osas eraldi ja sisaldavad nii aferentseid kui ka eferentseid juhteteid. Aferentsed juhteteed edastavad kesknärvisüsteemi infot siseelunditest, mis võib mingil määral ka aistinguks muutuda, näiteks siseelundivaluks. Sümpaatilised keskused paiknevad tuumadena seljaaju hallaine rinna- ja nimmeosa külgmistes sarvedes ja väljuvad vastava segmendi eesmise juure koosseisus. Hüpotalamus koos seljaaju autonoomse närvisüsteemi keskuste, ajutüve ja hüpofüüsiga reguleerib organismi autonoomseid funktsioone. Kesknärvisüsteemi osi, mis reguleerivad autonoomseid funktsioone, ei saa anatoomiliselt närvisüsteemi ülejäänud osadest eristada. Autonoomse närvisüsteemi keskuses tekkiv erutus peab läbima kaks neuronit, esimese neuroni kesknärvisüsteemis ja teise autonoomse närvisüsteemi ganglionis. Termini võttis kasutusele inglise füsioloog John N. Langley 1898. aastal. Somaatiline närvisüsteem John Newport Langley, "The autonomic nervous system", I osa, 1921, Cambridge, W. Heffer & Sons LTD., OpenLibraryBook, veebiversioon (vaadatud 24.08.2014) (inglise keeles) Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 224, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Todman, DH (15. detsember 2012). "History of Neuroscience: John Newport Langley (1852-1925)" (PDF). IBRO History of Neuroscience (inglise). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 26.08.2014. Vaadatud 22.08.2014.
Sümpaatiline närvisüsteem

Sümpaatiline närvisüsteem on osa autonoomsest närvisüsteemist. Selle ülesanne on valmistada organism ette tegutsemiseks "võitle või põgene"-olukorras. Sümpaatilise närvisüsteemi nime päritolu on seotud sümpaatia mõistega. Parasümpaatiline närvisüsteem
Parasümpaatiline närvisüsteem

Parasümpaatiline närvisüsteem on üks kahest autonoomse ehk vegetatiivse närvisüsteemi osast. See reguleerib organismi talitlust ja taastumist puhkeperioodil. Parasümpaatilise närvisüsteemi peamine neurotransmitter ehk närviimpulsse vahendav aine on atsetüülkoliin. Sümpaatiline närvisüsteem
Somaatiline närvisüsteem

Somaatiline närvisüsteem on selgroogsetel loomadel närvidest koosnev närvisüsteemi osa, mis on seotud skeletilihaste tahtele alluva tööga ja meeleelunditega. Somaatiline närvisüsteem liigitatakse piirdenärvisüsteemi hulka ja ta töötab koos kesknärvisüsteemiga. Somaatilise närvisüsteemi närvid innerveerivad nahka, vöötlihaseid, silmi, nina, kõrvu jt elundeid võimaldades meeleelundite vahendusel näha, kuulda, tunnetada, maitseid ja lõhnu tunda. Somaatiline närvisüsteem on seotud info juhtimisega vastavatelt retseptorrakkudelt kesknärvisüsteemi poole (aferentne e. sensoorne osa) ja kesknärvisüsteemist lihaste, liigeste, mõningate näärmete või muude efektororganite suunas (eferentne osa). Somaatilisse närvisüsteem koosneb kahte tüüpi neuronitest: sensoorsetest neuronitest ja motoneuronitest. Somaatilise närvisüsteemi neuronid vabastavad neurotransmittereid (nt atsetüülkoliini) närvilõpete, keemiliste sünapside kaudu, mis on ühenduses sihtelundite struktuuridega. Somaatiline närvisüsteem ei kuulu autonoomsesse närvisüsteemi. Erinevalt autonoomsest närvisüsteemist, mis vajab erutuse ülekandeks kahte neuronit, kasutab somaatiline närvisüsteem seljaaju ja ajutüve somaatilistest keskustest tuleva erutuse edastamiseks ühte neuronit. Autonoomne närvisüsteem "Meditsiinisõnastik", 709:2004.