laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pólýfónía

"Pólýfónía" on Islandi ansambli Apparat Organ Quartet teine album, mis ilmus 2010. aasta 9. detsembril. Digitaalselt ilmus album mõni päev varem – 3. detsembril. Albumi kaane kujundas Siggi Eggertsson. Bändi enda sõnul on album "kergemini ligipääsetav ning sobib enam masside muusikamaitsele". Album koosneb peaaegu täielikult uuest ja seni ilmumata materjalist, välja arvatud laul "Macht parat den Apparat", mis oli juba varem ilmunud bändi 2003. aasta singli "Romantika" lisaloona. Albumi teine lugu "Cargo Frakt" ilmus digitaalse singlina gogoyoko muusikapoes 29. novembril. Kaks aastat hiljem ilmus ka remiksalbum "Pólýfónía Remixes", mis sisaldab selle albumi lugude töötlusi. 1. "Babbage" – 4:23 2. "Cargo Frakt" – 4:48 3. "Konami" – 5:22 4. "Pólýnesía" – 4:26 5. "Pentatróník" – 5:26 6. "Macht parat den Apparat" – 5:04 7. "Síríus Alfa" – 5:08 8. "123 Forever" – 5:03 9. "Söngur geimunglingsins" – 6:45 "Apparat Organ Quartet – A Polyphonic Sophomore". icelandmusic.is (inglise). Iceland Music Export. 29.11.2010. Originaali arhiivikoopia seisuga 12.01.2014. Vaadatud 12.01.2014.
Apparat Organ Quartet (album)

"Apparat Organ Quartet" on Islandi ansambli Apparat Organ Quartet 2002. aastal ilmunud debüütalbum. Albumi kaanepilt ning vaheleht sisaldavad mitmeid pilte kujukestest, mis meenutavad Playmobili mänguasju. 1. "Romantika" – 4:44 2. "The Anguish of Space Time" – 6:10 3. "Cruise Control" – 3:38 4. "Ondula Nova" – 5:27 5. "Global Capital" – 5:23 6. "Stereo Rock & Roll" – 4:17 7. "Seremonia" – 5:00 8. "Charlie Tango #2" – 7:24 9. "Sofðu Litla Vél" – 5:29
Mesilaste org

"Mesilaste org" on 1967. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm. Filmi tegevus leiab aset 13. sajandil. Lesestunud aadlimees abiellub teismelise tüdruku Lenoraga. Tema teismeline poeg Ondřej peab pulmas andma pruudile rituaalse korvi roosiõitega. Ondřej aga peidab korvi sisse nahkhiiri. Ta isa on sellest tembust raevunud ning viskab oma poja kõigest jõust vastu seina. Hiljem on ta oma teost aga vapustatud ning otsustab oma ellujäänud ja tervenenud poja Ondřej pühendada neitsi Maarjale. Ta saadab Ondřej Läänemere äärde Preisimaale Saksa ordusse. Aastate jooksul vaimulikus ordus viibides Ondřej aga tüdineb ja pettub ning pöördub omavoliliselt koju tagasi. Kodukohta jõudnuna saab Ondřej teada, et ta isa on vahepeal jahil surma saanud ning majapidamine on väga viletsas seisus. Oma endise kasuema Lenoraga tekib neil vastastikune sümpaatia ning Ondřej otsustab Lenoraga abielluda. Kohalik vabameelsete vaadetega preester on nõus neid laulatama. Algavad ettevalmistused pulmadeks. Kohale saabub aga Ondřej sõber, fanaatiline orduvend Armin von Heide, kes kutsub Ondřejd tagasi ordusse. Ondřej keeldub. Armin von Heide lõikab Lenoral kõri läbi. Ondřej laseb Armin von Heide koerte kätte anda, kes ta surnuks purevad. Film lõpeb sellega, kuidas pattu kahetsev Ondřej pöördub ordusse tagasi. Petr Čepek – Ondřej Jan Kačer – Armin von Heide Vĕra Galatíková – Lenora Michal Kožuch – isa Blasius Zdenĕk Kryzánek – Ondřej isa Josef Somr – Rotgier Jana Hlaváčková – pime tüdruk Jana Hájková – Lenora lapsena Zdenĕk Sedláček – Ondřej lapsena
Moraalirealism

Moraalirealism ehk moraalne realism on moraalifilosoofias vaade, mille järgi moraaliotsustustel on tõeväärtus, mis tuleneb vastavusest või mittevastavusest arvamustest sõltumatutele moraalifaktidele. Osa moraalirealiste peab moraalifakte looduslikeks tõsiasjadeks, teised jälle mittelooduslikeks või koguni üleloomulikeks tõsiasjadeks. Osa moraalirealiste peab moraalifakte empiiriliselt tunnetatavateks, teiste järgi nõuab nende tunnetamine ratsionaalset intuitsiooni või jumalikku inspiratsiooni. Osa moraalirealiste peab moraalifakte sõltuvaks inimloomusest või ühiskondlikust praktikast. Niisugune positsioon on ühitatav moraalirelativismi, kontraktualismi ja moraalikonstruktivismiga. Moraalirealismi eitust nimetatakse moraaliantirealismiks. David Brink. Moral realism and the skeptical arguments from disagreement and queerness. – Australasian Journal of Philosophy, 1984, 62, lk 111–125. Peter Railton. Moral Realism. – Philosophical Review, 1986, 95, lk 163–207. N. Gillespie (toim). Spindel Conference: Moral Realism (The Southern Journal of Philosophy, suppl. vol. 24), 1986. Geoffrey Sayre-McCord. The many moral realisms, lk 1–22. Gilbert Harman. Moral explanations of natural facts: Can moral claims be tested against moral reality?, lk 57–68. Geoffrey Sayre-McCord (toim). Essays on Moral Realism, Ithaca, N.Y.: Cornell University Press 1988. Richard Boyd. How to Be a Moral Realist, lk 181–228. David Brink. Moral Realism and the Foundations of Ethics, Cambridge: Cambridge University Press 1989. M. Smith, M. Objectivity and moral realism: On the significance of the phenomenology of moral experience. – J. Haldane, C. Wright (toim) Reality, Representation, and Projection, Oxford: Oxford University Press 1993, lk 235–255. D. Loeb. Moral realism and the argument from disagreement. – Philosophical Studies, 1998, 90, lk 281–303. Russ Shafer-Landau. Moral Realism: A Defense, Oxford: Oxford University Press 2003. David Copp. Moral Realism. – Geoffrey Sayre-McCord (toim). Oxford Handbook of Ethical Theory, 2005, lk 40–62. Geoff Sayre-McCord. Moral Realism, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2009
Krakówi Maria kirik

Krakówi Maria kirik (poola Kościół archiprezbiterialny pw. Wniebowzięcia Maryi Panny, Kościół Mariacki) on üks muljetavaldavamaid gooti kirikuid Poolas ja Euroopas. Asub Krakówi vanalinnas Rynek Główny platsil. Gooti stiilis kiriku ehitamist purustatud romaani kiriku kohale alustas Krakówi piiskop Iwo Odrowąż 1221. aastal. Gooti kirik valmis ajavahemikus 1287–1320. Aastatel 1392–1397 ehitati kirik ümber basiilikaks. Iseloomulikuks elemendiks on kiriku omapärased erineva kuju ja pikkusega tornid, mis on ühed huvitavamad Euroopas. Samuti on Krakówi Maria kirikul väga kuulus altar – Euroopa suurim gooti altar –, mis on Wit Stwoszi kullast ja puust meistriteos. Bazylika Mariacka w Krakowie
Moraaliantirealism

Moraalne antirealism on moraalifilosoofias moraalirealismile vastanduv vaade, mille järgi ei ole olemas moraalifakte. Osa antirealiste eeldab nagu moraalirealistidki, et moraal eeldab moraalifakte. Nad väidavad, et moraalimõtlemine ja moraalipraktika põhinevad eksitusel, sest moraalifakte pole olemas. Seda seisukohta nimetatakse moraalseks veateooriaks. Teiste antirealistide järgi moraalimõtlemine ja moraalipraktika üldse ei eeldagi moraalifakte: moraaliotsustused ei väljenda uskumusi, mis võiksid moraalifaktide põhjal tõesed või väärad olla. Kuigi moraaliotsustuste tõesusest ja moraalifaktidest räägitakse, siis ei räägita tegelikult tõsiasjadest maailmas ega eeldata moraalifaktide tegelikku olemasolu, vaid lihtsalt väljendatakse oma seisukohti moraaliasjades, kasutades sõnastust, mida ei tule võtta sõna-sõnalt. Sellist vaadet nimetatakse moraalseks mittekognitivismiks. Moraalne antirealism on ühitatav vaatega, et moraal on hea asi. Paljud antirealistid kritiseerivad moraali, kasutades mõnd järgmistest argumentidest: moraal on müüt, mis teeb inimesed kuulekaks ja aitab neid kontrollida; moraal tuleneb inimeste kalduvusest esitada oma maitset objektiivsena ning sundida teisi oma soovidele vastu tulema moraal on aegunud maailmavaate jäänuk. Richard Joyce. Moral Anti-Realism, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2007.
Edmund Gettier

Edmund L. Gettier (31. oktoober 1927 Baltimore – 23. märts 2021) oli USA filosoof.  Pikemalt artiklis Gettieri probleem Tema kuulsus põhineb ühelainsal kolmeleheküljelisel artiklil "Is Justified True Belief Knowledge?" ("Kas õigustatud tõene uskumus on teadmine?"; 1963; ajakirjas Analysis, 23, pp. 121-3; eesti keeles ajakirjas Akadeemia nr 4, 1998 Anto Undi tõlkes). Selles artiklis seadis Gettier kahtluse alla tol ajal enamiku filosoofide poolt aktsepteeritud definitsiooni, mille kohaselt teadmine on õigustatud tõene uskumus. Kuigi selle definitsiooni oli kahtlaseks teinud juba Wittgensteini looming, leidis Gettier uue argumendi selle definitsiooni kahjuks. Gettier toob mitu näidet uskumustest, mis on nii tõesed kui ka õigustatud, ent mida me intuitiivselt teadmiseks ei nimetaks. Selliseid juhtumeid nimetatakse Gettieri vastunäideteks ehk Gettieri näideteks. Üks tüüpiline (mitte Gettierilt pärinev) näide oleks niisugune. Oletame, et ma lähen oma sõbrale Katile külla, helistan ukse taga ja ma kuulen vastust "Sisse!" Ma teen ukse lahti ja näen, et Kati seisab esiku teises otsas, umbes 10 meetri kaugusele minust. Sel hetkel ma võib-olla mõtlen: "Kati seisab minust umbes 10 meetri kaugusel" ja ma usun seda. Tegelikult Kati seisabki umbes 10 meetri kaugusel minust, nii et minu uskumus on tõene. Ja minu uskumus on ka õigustatud, sest mul on selleks küllalt palju tõendeid: ma näen Katit ja ma kuulsin tema häält. Normaaljuhul ma ütleksin, et ma tean, et Kati seisab umbes 10 meetri kaugusel minust. Teisendame nüüd seda näidet. Tegelikult ma näen esiku teises otsas Kati elusuuruses portreed. Kuigi ma kuulsin, et tema hääl tuleb sealtpoolt, tuli see tegelikult sisesidesüsteemist, nii et see ei saanud olla tõendiks selle kohta, kus Kati tegelikult seisis. Võib-olla Kati on keldris. Sel juhul oli minu uskumus küll õigustatud, ent väär. Me ütleksime, et ma ei teadnud, et Kati on umbes 10 meetri kaugusel minust. Teeme veel ühe teisenduse. Oletame, et Kati köök on kohe teisel pool esiku otsaseina maali taga. Tegelikult on ta praegu köögis ja nõjatub vastu seina. Sel juhul ma usun, et ta on minust umbes 10 meetri kaugusel, mul on selleks uskumuseks õigustus ja see uskumus ongi tegelikult tõene. Ometi tundub, et pole õige nimetada seda uskumust teadmiseks. Kati oli seal täiesti juhuslikult, ja kui ta seal poleks olnud, poleks see minu uskumust muutnud. Seda laadi näitest teeb Gettier järelduse, et õigustatud tõene uskumus ei pruugi veel olla teadmine. Gettieri vastunäited on pannud filosoofid otsima teadmise definitsiooni, mis töötaks. Vastuseks Gettierile on öeldud näiteks: Gettier mõistab õigustust liiga laialt ja arvesse tulevad ainult mõned õigustuse liigid; Gettieri näidetes ei olegi tegemist õigustusega ning ainult teatavat laadi tõendid annavad õigustuse: Teadmine peab seisnema õigustatud tõeses uskumuses, mis on "tõesust jälitav" (truth-tracking), st niisugune uskumus, et kui see osutuks vääraks, siis seda ei omataks, ja ümberpöördult. Gettieri artikkel inglise keeles
Saaremaa sadam

Saaremaa sadam on reisisadam Saaremaal Ninase külas Küdema lahe ääres. Sadama omanik on AS Tallinna Sadam. Sadama geograafilised koordinaadid on 58° 32′ 11″ N, 22° 14′ 7″ E. Sadama rajamiseks kulus umbes 100 miljonit krooni (üle 6 miljoni euro). Esimese kümne aasta jooksul peatus sadamas 66 kruiisilaeva, mis jääb plaanitule alla. Seepärast on AS Tallinna Sadam Saaremaa sadama väärtust alla hinnanud ja plaanib tulevikus tuua sadamasse rohkem kaubalaevu. Saaremaa süvasadama ehitamisele oli tugev vastuseis. "Saaremaa sadamas loodetakse tulevikus näha rohkem kaubalaevu" ERR, 18. august 2016 Mida õppida Saaremaa süvasadamast. Saarte Hääl, 12. september 2018. EE SMA Sadamaregistris Saaremaa sadam Tallinna Sadama kodulehel
Romantika (singel)

"Romantika" on teine singel Islandi ansambli Apparat Organ Quartet debüütalbumilt "Apparat Organ Quartet". Singli lugudest produtseerisid Apparat Organ Quartet ja Jóhann Jóhannsson lood nr 1 ja 3. Singli kujunduse autorid on Haraldur Agnar Civelek ja Jeffrey C. Ramsey. Singli eesmisel vahelehel on eriline kujundus, mis avaneb keskkohast ning paljastab täiendava kujunduse. Apparat Organ Quartet koosseisus: Arnar Geir Ómarsson Hörður Bragason Jóhann Jóhannsson Sighvatur Ómar Kristinsson Úlfur Eldjárn "Romantika" – 4:46 "Macht Parat Den Apparat" (kontsertlindistus festivalilt Iceland Airwaves 2012) – 5:49 "Romantika Premix" – 5:54 Lood 1 ja 3: sõnad ja muusika Apparat Organ Quartet. Lugu 2: sõnad Eiríkur Hrafn Thorarensen ja Magnús Þór Jónsson, muusika Apparat Organ Quartet. "Apparat Organ Quartet ‎– Romantika" (inglise). Vaadatud 12.01.2014.
Kuningmadu

Kuningmadu (Lampropeltis) on maoperekond. Kuningmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Lampropeltis alterna (Brown, 1901) Lampropeltis californiae (Blainville, 1835) Lampropeltis calligaster (Harlan, 1827) Lampropeltis elapsoides (Holbrook, 1838) Lampropeltis extenuata (Brown, 1890) Lampropeltis getula (Linnaeus, 1766) Lampropeltis holbrooki Stejneger, 1902 Lampropeltis knoblochi (Taylor, 1940) Lampropeltis mexicana (Garman, 1884) Lampropeltis nigra (Yarrow, 1882) Lampropeltis pyromelana (Cope, 1866) Lampropeltis ruthveni Blanchard, 1920 Lampropeltis splendida (Baird & Girard, 1853) Lampropeltis triangulum (Lacépède, 1789) Lampropeltis webbi Bryson, Dixon & Lazcano, 2005 Lampropeltis zonata (Lockington, 1835). Need kägistajamaod on levinud Põhja- ja Kesk-Ameerikas ning Lõuna-Ameerika põhjaosas. Loomade elu 5:283. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Lampropeltis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 12.01.2014) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne Catalogue of Life'is Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne uBIO-s Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Lampropeltis seisuga 12.01.2014.
Hapsidophrys

Hapsidophrys on maoperekond. Perekonda Hapsidophrys klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Hapsidophrys lineatus Fischer, 1856 Hapsidophrys principis (Boulenger, 1906) Hapsidophrys smaragdina (Schlegel, 1837). Need maod on levinud troopilises Aafrikas ja São Tomé ja Príncipes. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Hapsidophrys Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 12.01.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne saidil Wikispecies Albert Günther,Catalogue of Colubrine Snakes in the Collection of the British Museum, British Museum (Natural History). Dept. of Zoology, lk 144 – 145, 1858, London, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 12.01.2014) (inglise keeles) Bill Branch, William R. Branch,A Photographic Guide to Snakes, Other Reptiles and Amphibians of East Africa, lk 58, 2005, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 12.01.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Hapsidophrys seisuga 12.01.2014.
Cargo Frakt

"Cargo Frakt" on singel Islandi ansambli Apparat Organ Quartet teiselt albumilt "Pólýfónía". Singel ilmus ainult digitaalselt ning seda esimesena Islandi digitaalse muusika poe Gogoyoko kodulehel. "Cargo Frakt" Egill Harðar (29.11.2010). "Cargo Frakt með Apparat Organ Quartet" (islandi). Rjóminn.is. Vaadatud 12.01.2014.
Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool (lühend TTK) on tervise ja heaolu valdkonnas koolitust andev riiklik rakenduskõrgkool. Kool asub Tallinnas aadressil Kännu 67. Kool asutati 1940. aastal. Teise maailmasõja ajal, aastatel 1941–1944 tegutses NSV Liidus Tambovis ENSV Erivelskrite-Ämmaemandate Kool. Tallinna Meditsiinikooli 1970. aastal valminud ühiselamu asus Nõmme tee 49. 1977. aasta sügiseks valmis Tallinna Meditsiinikooli koolihoone Kännu tänaval. Kõrgkoolil on struktuuriüksus Kohtla-Järvel ning õppetöö toimub ka teistes regionaalsetes üksustes (nt Pärnus, Kuressaares jm). Kool on kandnud aegade jooksul järgmisi nimesid: 1940–1941 Tallinna Õdedekool 1941–1943 Tallinna Meditsiiniline Keskkool 1943–1945 Eesti Velskrite Kool 1945–1960 Tallinna Vabariiklik Meditsiiniline Keskkool 1960–1964 Tallinna Meditsiiniline Kool Tallinna Meditsiinikool 2005. aastast Tallinna Tervishoiu Kõrgkool Rakenduskõrghariduse õppekavad: õde (tervishoid) ämmaemand optometrist hambatehnik farmatseut tegevusterapeut tervisedendus Kutseõppe õppekavad: hooldustöötaja lapsehoidja erakorralise meditsiini tehnik abivahendispetsialist sterilisatsioonitehnik tegevusjuhendaja hambaraviassistent. Magistriõppes on võimalik läbida tervisedenduse õppekava, kus tuleb valida spetsialiseerumise ühel õenduse neljast erialast: kliiniline õendus, terviseõendus, intensiivõendus, vaimse tervise õendus. Tartu Tervishoiu Kõrgkool Tallinna entsüklopeedia. II köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 330 Tallinna Tervishoiu Kõrgkool 75, Eesti Rohuteadlane (4/2015), lk 22-25 Koduleht
Tomi Nybäck

Tomi Nybäck (sündinud 3. aprillil 1985 Tuusulas) on Soome maletaja ja pokkerimängija, rahvusvaheline suurmeister males (2003). Suurmeistriks sai 18-aastaselt 2003. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on 2008. aasta Soome malemeister. 2008. aastal sai Nybäck Plovdivis peetud Euroopa meistrivõistlustel 10. koha (seejuures kogus ta sama palju punkte kui hõbemedali võitnud mängija). Kümnes koht tagas talle kvalifitseerumise 2009. aastal Hantõ-Mansiiskis toimunud maailma karikaturniirile (128 osavõtjat), kus sai turniiritabelis 67. asetuse. Ta võitis avaringis Viktor Andreikinit, kuid kaotas teises ringis Pjotr Svidlerile ja 32 parema hulka ei pääsenud. Nybäck on mänginud Soome võistkonna koosseisus 9 maleolümpial (2002–2018).  Tomi Nybäck – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tomi Nybäck FIDE andmebaasis
Ekvivalents

Ekvivalents ehk bikonditsionaal ehk vastavus on loogikatehe, mis vastab seosele "... parajasti siis, kui ..." ja märgitakse ~. Venni diagrammil näitavad punased alad tõest tõeväärtust. isomorfism võrdus Eesti Entsüklopeedia, http://entsyklopeedia.ee/artikkel/ekvivalents~
De Morgani seadused

De Morgani seadused on Boole'i algebras ja lausearvutuses kasutusel olevat kaks põhisamaväärsust. Formaalselt saab De Morgani seadused kirja panna nii, võttes muutujateks X ja Y: ¬ ( X ∧ Y ) ⟺ ( ¬ X ) ∨ ( ¬ Y ) {\displaystyle \neg (X\land Y)\iff (\neg X)\lor (\neg Y)} ¬ ( X ∨ Y ) ⟺ ( ¬ X ) ∧ ( ¬ Y ) {\displaystyle \neg (X\lor Y)\iff (\neg X)\land (\neg Y)} kus: ¬ is tähistab eitust ∧ {\displaystyle \land } tähistab konjunktsiooni ∨ {\displaystyle \lor } tähistab disjunktsiooni ⇔ tähistab samaväärsust
Jaak Ressaar

Jaak Ressaar (22. august 1838 – 23. november 1939) oli Lahmuse talu peremees Tänassilma vallas. Suri 101 aasta vanaduses. Rahvaleht, 27. november 1939, nr. 279, lk. 5. 2. https://www.geni.com/people/Jaak-Ressaar/6000000018526482402
Kanaš

Kanaš [kan'ašš] on linn Venemaa Tšuvaši Vabariigis, Kanaši rajooni keskus. Asub 70 km Tšeboksarõst lõunas. Kanaš (tšuvaši 'nõukogu') on asutatud 1891. aastal ja kandis linnaõiguste saamiseni 1925. aastal nime Šihranõ. Kanaš on tähtis raudteede sõlmpunkt. Народная энциклопедия «Мой город». Канаш Kanaši koduleht
Obuhhiv (küla)

Obuhhiv (ukraina keeles Обухів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 725. Pindala on 2,264 km².
Kollineaarsed vektorid

Vektoreid a → {\displaystyle {\vec {a}}} ja b → {\displaystyle {\vec {b}}} nimetatakse kollineaarseteks ehk samasihilisteks, kui need asuvad kas ühel ja samal sirgel või paralleelsetel sirgetel. Vektorite a → {\displaystyle {\vec {a}}} ja b → {\displaystyle {\vec {b}}} samasihilisust tähistatakse kirjapildiga a → ‖ b → {\displaystyle {\vec {a}}\|{\vec {b}}} . Kollineaarsed vektorid võivad olla kas samasuunalised (tähistame: a → ↑↑ b → {\displaystyle {\vec {a}}\uparrow \uparrow {\vec {b}}} ) või vastandsuunalised (tähistame: a → ↑↓ b → {\displaystyle {\vec {a}}\uparrow \downarrow {\vec {b}}} ).
Christian I (täpsustus)

Christian I nime all on tuntud mitu valitsejat: Christian I oli Taani (1448–1481), Norra (1450–1481) ja Rootsi kuningas (1457–1464) Christian I oli Saksi hertsog ja kuurvürst (1586–1591) Christian I oli Pfalz-Bischweileri hertsog (1600–1654) Christian I oli Saksi-Merseburgi hertsog (1656–1691) Christian I oli Anhalt-Bernburgi vürst (1606–1630) Christian I oli Oldenburgi krahv (kuni 1167) Christian II (täpsustus) Christian III (täpsustus) Christian IV (täpsustus) Christian V (täpsustus) Christian VI (täpsustus)
Etnograafiamuuseum

Etnograafiamuuseum on etnograafilisele temaatikale keskenduv muuseum. Eestis on suur etnograafia-alane kollektsioon Eesti Rahva Muuseumil. See muuseum kandis ka Nõukogude okupatsiooni ajal nime Eesti NSV Riiklik Etnograafiamuuseum.
Ülalõualuu

Ülalõualuu ehk ülalõug (ladina keeles maxilla) on paljudel selgroogsetel peas paiknev paariline näokolju luu. Ülalõualuu on osa suulaest ja ninaõõne seinast. Luule kinnituvad ülahambad. Ülalõualuu areng, anatoomia, asend, kuju, lihased, sooned ja närvid, morfoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Ülalõualuu on abiks enamiku loomade normaalsel toitumisel. Madudel esineb ülalõualuul, vastavalt sugukondadele ja perekondadele mitmeid anatoomilisi varieeruvusi, mille kirjeldamisel puudub uurijate seas üksmeel. Nii näiteks arvatakse, et saaklooma liikumatuks muutmisel ja ka enesekaitsel kasutavad rästiklased ülalõualuul paiknevaid liikuvaid mürgihambaid, kuid teiste uurijate arvates liiguvad mitte hambad, vaid ülalõualuu. Enamikul madudel on ülalõualuu ühendatud näokoljuga liikuvate ühenduste abil, mis võimaldab madudel endast tunduvalt suuremat saaki edukalt alla neelata. Inimestel koosneb luu ülalõualuukehast (corpus maxillae) ja sellelt lähtuvatest ülalõualuujätketest: otsmikuluumine jätke, sarnaluumine jätke, alveolaarjätke ja suulagijätke. Arne Lepp. Inimese anatoomia, I osa. Liikumisaparaat, siseelundid, Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 107, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8. "Meditsiinisõnastik" 861:2004. Nathan J. Kley,Prey Transport Mechanisms in Blindsnakes and the Evolution of Unilateral Feeding Systems in Snakes, Amer. Zool. (2001) 41 (6): 1321-1337. doi: 10.1093/icb/41.6.1321, Veebiversioon (vaadatud 13.01.2014) (inglise keeles) Meeli Roosalu. Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, lk 59, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Terminologia Anatomica, A02.1.12: Maxilla. Ülalõualuu.
Jäälind (perekond)

Jäälind (Alcedo) on siniraaliste seltsi jäälindlaste sugukonda kuuluv lindude perekond. Jäälindude perekonda klassifitseeritakse järgmised liigid: Alcedo atthis – jäälind Alcedo coerulescens – lasuur-jäälind Alcedo euryzona – tõmmu-jäälind Alcedo hercules – suur-jäälind Alcedo meninting – türkiis-jäälind Alcedo quadribrachys – ametüst-jäälind Alcedo semitorquata – koobalt-jäälind Sissekanne ADW-s Sissekanne CoL-is Sissekanne Faunae Europaeas Sissekanne ITIS-is Sissekanne andmebaasis NCBI Taxonomy Sissekanne veebisaidil Wikispecies Sissekanne WoRMS-is
Jäälindlased

Jäälindlased (Alcedinidae) on siniraaliste seltsi kuuluv lindude sugukond. Sugukonda kuulub 19 perekonda kokku 114 liigiga. Eestis elab üks liik jäälindlasi – jäälind. Jäälindlaste sugukonda klassifitseeritakse järgmised perekonnad: Actenoides Bonaparte, 1850) Alcedo (Linnaeus, 1758) – jäälind Caridonax Cabanis & Heine, 1860) Ceryle Boie, 1828 Ceyx Lacepede, 1799 Chloroceryle Kaup, 1848 Cittura Kaup, 1848 Clytoceyx Sharpe, 1880 Corythornis Kaup, 1848 Dacelo Leach, 1815 Halcyon Swainson, 1821 Ispidina Kaup, 1848 Lacedo Reichenbach, 1851 Megaceryle Kaup, 1848 Melidora Lesson, 1830 Pelargopsis Gloger, 1841 Syma Lesson, 1827 Tanysiptera Vigors, 1825 Todirhamphus Lesson, 1827 Loomade elu 6:310. Sissekanne andmebaasis IUCN
Berežanõ (Kalõnivka rajoon)

Berežanõ (ukraina keeles Бережани) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 1287. Pindala on 2,701 km².
Happearv

Happearv on ühe grammi aine neutraliseerimiseks kuluv kaaliumhüdroksiidi (KOH) kogus milligrammides. Happearvuga iseloomustatakse peamiselt rasvades, õlides ja vaikudes sisalduva vaba happe (enamasti karboksüülhapete) hulka. Praktiliseks määramiseks lahustatakse aine proovi kaalutis orgaanilises solvendis (näiteks isopropanoolis) ja tiitritakse teadaoleva kontsentratsiooniga KOH lahusega fenoolftaleiini kui indikaatori juuresolekul. Neutralisatsioon Happed
Stereo Rock-N-Roll

"Stereo Rock-N-Roll" on esimene singel Islandi ansambli Apparat Organ Quartet debüütalbumilt "Apparat Organ Quartet". 7″ vinüülplaadil ilmunud singli B-poole looks on samalt albumilt pärineva laulu "Romantika" kontsertlindistus ("Romantika" ilmus aasta hiljem ka omaette singlina). Kui albumil on loo nimi kirjas kujul "Stereo Rock & Roll", siis singel ilmus veidi muudetud nimega: "Stereo Rock-N-Roll". 1. "Stereo Rock-N-Roll" 2. "Romantika" (kontsertlindistus) "Apparat Organ Quartet ‎– Stereo Rock-N-Roll" (inglise). Vaadatud 13.01.2014.