laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Peadiagonaal

Maatriksi peadiagonaaliks nimetatakse maatriksi elementide indeksipaaride (i, j) kogumit, kus i = j. Diagonaali elemendid maatriksis A = ( a i j ) {\displaystyle A=(a_{ij})} on elemendid a i i {\displaystyle a_{ii}} . Ruutmaatriksi peadiagonaaliks nimetatakse diagonaali, mis jookseb maatriksi ülemisesest vasakust nurgast alumisse paremasse nurka. Näiteks järgmises ruutmaatriksis on piki peadiagonaali kirjutatud arv 1: [ 1 0 0 0 1 0 0 0 1 ] {\displaystyle {\begin{bmatrix}1&0&0\\0&1&0\\0&0&1\end{bmatrix}}} Ruutmaatriksit, mille kõik väljaspool peadiagonaali asuvate elementide väärtus on 0, nimetatakse diagonaalseks maatriksiks. Maatriksi teist diagonaali, mis jookseb alt vasakult üles paremale, nimetatakse kõrvaldiagonaaliks. n-järku ruutmaatriksi maatriksi kõrvaldiagonaali elemendid on a i , n + 1 − i {\displaystyle a_{i,n+1-i}} . Analoogselt ülaseisva näitega [ 0 0 1 0 1 0 1 0 0 ] {\displaystyle {\begin{bmatrix}0&0&1\\0&1&0\\1&0&0\end{bmatrix}}} on 1 kirjutatud kõrvaldiagonaalile. Blokk-diagonaalne maatriks Ü. Kaasik Matemaatikaleksikon (Valgus 1982)
Regulaarne maatriks

Lineaaralgebras nimetatakse ruutmaatriksit A regulaarseks maatriksiks ehk regulaarmaatriksiks (ka pööratavaks maatriksiks, kidumata maatriksiks, kõdumata maatriksiks), kui leidub selline maatriks B, et A B = 1 {\displaystyle AB=1\,\!} . Maatriksit B nimetatakse A pöördmaatriksiks ja tähistatakse A−1. Ruutmaatriksit, mis pole regulaarne, nimetatakse singulaarseks. Kõikide n×n regulaarsete maatriksite hulk üle korpuse K moodustab üldise lineaarse rühma GL(n,K), mille rühmatehteks on maatriksite korrutamine. Kui maatriks B eksisteerib, siis ka B A = 1 {\displaystyle BA=1\,\!} Maatriks A üle korpuse on regulaarne parajasti siis, kui selle determinant pole null, st kui det ( A ) ≠ 0 {\displaystyle \det(A)\neq 0\,\!} . Normaalne maatriks Ortogonaalne maatriks Unitaarne maatriks
Võru Instituut

Võru Instituut (võru keeles Võro Instituut) on riiklik teadus- ja arendusasutus, mis tegeleb võru keele ja kultuuri uurimise ja arendamisega. Instituudi alla kuuluvad ka Vana-Võromaa muuseumid. Instituut korraldab võru keele ja kultuuri õpetamist ning õpetajate ettevalmistamist ja täiendõpet. Koostatakse võrukeelseid õppematerjale, korraldatakse teaduskonverentse ja antakse välja mitmesugust võrukeelset kirjasõna teaduslikest uuringutest ja artiklikogumikest ilukirjanduseni. Instituut tegeleb ka keelehoolde ja keelenõuandega ning kohanimeuuringutega. Uuemaks töösuunaks on võru keele populariseerimine laste ja lastevanemate hulgas ning keele üldine mainekujundus. Muuhulgas osaleb instituut lastele mõeldud võrukeelsete multifilmide ja arvutimängude tootmises. Võru Instituut asub Võru linnas ja tema tegevuspiirkonnaks on traditsiooniline võru keele ja kultuuri ala ehk ajalooline Võrumaa. Võru Instituut annab alates 1997. aastast välja perioodilist artiklikogumikku Võro Instituudi toimõndusõq, mida oli 2023. aasta seisuga ilmunud 37 numbrit. Instituudi asutamise idee pakkusid välja 1980. aastate lõpul hoogustunud nn võru liikumise aktiivsemad tegelased. 1990. aastate keskel peeti ilmseks, et võru keel ja kultuur vajab selget riiklikku toetust ega saa enam piirduda ainult ühiskondliku tegevusega. Seepärast asutas Vabariigi Valitsus 1995. aastal riikliku teadus- ja arendusasutuse Võru Instituut. Võru Instituut asub Kultuuriministeeriumi valitsemisalas. Oma tegevuses juhindub instituut teadus- ja arendustegevuse korralduse seadusest ning oma põhimäärusest. Instituudi tööd suunab teadusnõukogu, mille tegevust korraldab nõukogu esimees. Instituudi tegevust juhib direktor, kelle nimetab avaliku konkursi korras viieks aastaks ametisse kultuuriminister. 2015. aastast on Võru Instituudis eraldi teadus- ja arendusosakond ning muuseumiosakond (Vana-Võromaa muuseumid). Muuseumiosakonda kuuluvad Fr. R. Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum, Mõniste Talurahvamuuseum, Põlva Talurahvamuuseum ja Vana-Võromaa Kultuurikoda. Võru Instituudi direktor on alates 2010. aastast Rainer Kuuba. Varem on instituuti juhtinud Enn Kasak (1995–1997), Kaido Kama (1997–2004), Külli Eichenbaum. Instituuti rahastatakse riigieelarvest, suuremateks tegemisteks saadakse raha juurde fondidest ja programmidest. Peamised instituudi toetajad on olnud Kultuurkapital, Hasartmängumaksu Nõukogu ja riiklik programm "Lõunaeesti keel ja kultuur". 1999 Bernard Kangro kirjanduspreemia Kaika suveülikool võrukesed Võru Instituudi koduleht (võru, eesti ja inglise keeles) "Audit kahtleb, kas Võru Instituudil sobib olla riigiasutus" ERR, 4. oktoober 2024
Oandu

Oandu on kahe küla nimi: Oandu Ida-Virumaal Lüganuse vallas Oandu Lääne-Virumaal Haljala vallas Oandu on ka Aandu küla nimevariant. Oandu looduskeskus Oandu järv Oandu soo Oandu mõis Haljala kihelkonnas ja Rääsa/Oando mõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal Oandu jõgi on Altja oja ja Purtse jõe nimevariant.
Singulaarne maatriks

Lineaaralgebras nimetatakse ruutmaatriksit A singulaarseks e mittepööratavaks, kui sellel ei leidu pöördmaatriksit. Ruutmaatriks on singulaarne parajasti siis, kui selle determinant on võrdne nulliga. Regulaarne maatriks
Pöördmaatriks

Lineaaralgebras nimetatakse ruutmaatriksi A pöördmaatriksiks maatriksit A-1, mis rahuldab tingimust A A − 1 = A − 1 A = I . {\displaystyle AA^{-1}=A^{-1}A=I\,.} I tähistab ühikmaatriksit. Igal maatriksil ei leidu pöördmaatriksit. Selliseks maatriksiks on näiteks nullmaatriks. Pöördmaatriksi olemasolu määrab järgmine lause: Maatriksil A üle korpuse leidub pöördmaatriks parajasti siis, kui selle determinant pole null, st kui det ( A ) ≠ 0 {\displaystyle \det(A)\neq 0\,\!} . Ruutmaatriksit, millel leidub pöördmaatriks, nimetatakse regulaarseks. Vastupidisel juhul öeldakse, et see maatriks on singulaarne. Regulaarse maatriksi pöördmaatriks on üheselt määratud. Pöördmaatriksi saab leida järgmiste sammude abil: Veenduda, et maatriks A omab pöördmaatriksit, st see on ruutmaatriks ja selle determinant ei võrdu nulliga. Leida kõikide elementide alamdeterminandid ning asendada need esialgsete elementidega. Transponeerida saadud maatriks. Korrutada see läbi 1/det A -ga. Transponeeritud maatriks
Mozilla Application Suite

Mozilla Application Suite (ka Mozilla Suite või Mozilla) on internetikomplekt, mis oli arendamisel aastatel 1998–2006. Arenduse algataja oli Netscape ja arendajaks Mozilla Foundation, algse nimega Mozilla Organization. Versioon 1.0 avalikustati 18. aprillil 2002. Mozilla Application Suite põhineb Netscape Communicatori lähtekoodil ja sisaldab veebibrauserit, HTML-redaktorit, IRC klientrakendust (ChatZilla) ning meili- ja uudiseklienti. 2003. aastal otsustas Mozilla Sihtasutus panna põhirõhu veebibrauseri Firefox ja meilikliendi Thunderbird arendamisse. 2005. aastal teatati Mozilla Application Suite'i arenduse lõpetamisest. Viimane versioon 1.7.13 avalikustati 21. aprillil 2006. Mozilla Application Suite'i lähtekoodiga internetikomplekti arendamist jätkatakse SeaMonkey nime all. Ametlik koduleht (inglise keeles)
Diagonaalne maatriks

Diagonaalne maatriks on ruutmaatriks, milles võivad nullist (või nullelemendist) erineda vaid peadiagonaalil paiknevad elemendid. n-järku diagonaalset maatriksit tähistatakse diag(a1,...,an), kus a1,...,an tähistavad peadiagonaali elemente. Näiteks diag ( 1 , 7 , − 2 ) = ( 1 0 0 0 7 0 0 0 − 2 ) {\displaystyle {\text{diag}}(1,7,-2)={\begin{pmatrix}1&0&0\\0&7&0\\0&0&-2\\\end{pmatrix}}} Diagonaalne maatriks on sümmeetriline maatriks. Kõik ühikmaatriksid In, ruut-nullmaatriksid ja 1-järku ruutmaatriksid on diagonaalsed. Diagonaalset maatriksit, mille kõik peadiagonaali elemendid on võrdsed, nimetatakse skalaarmaatriksiks. Iga skalaarmaatriks on esitav kujul λIn, ning selle maatriksiga korrutamine on identne skalaari λ-ga korrutamisega. Paljud tehted diagonaalsete maatriksitega on tunduvalt lihtsamad kui üldiste maatriksitega. Liitmine ja korrutamine toimub vastavalt kui diag(a1,...,an) + diag(b1,...,bn) = diag(a1+b1,...,an+bn) diag(a1,...,an) · diag(b1,...,bn) = diag(a1b1,...,anbn). Diagonaalne maatriks diag(a1,...,an) on regulaarne parajasti siis, kui kõik arvud a1,...,an erinevad nullist. Sel juhul saab leida pöördmaatriksi diag(a1,...,an)-1 = diag(a1-1,...,an-1). Diagonaalse maatriksi determinant on peadiagonaali elementide korrutis det(diag(a1,a2,...,an)) = a1a2...an. Maatriksit A, mis on sarnane diagonaalse maatriksiga D (st leidub maatriks X, et A = XDX-1), nimetatakse diagonaliseeritavaks. Kui maatriksi A diagonaalne kuju D on teada, lihtsustuvad paljud arvutused tunduvalt. Maatriks Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Dnepri-Bugi limaan

Dnepri-Bugi limaan ehk Dnepri-Bugi laht on mageveega limaan Musta mere põhjarannikul Ukrainas. See ümbritseb Hersoni ja Mõkolaivi oblasti rannikut. Limaani rannikul asub Otšakovi sadam. Dnepri-Bugi laht koosneb kahest osast. Need on Dnepri limaan, mille pikkus on 55 km, laius kuni 17 km, ning kitsas (laius 5–11 km) ja kääruline Bugi limaan pikkusega 47 km. Sügavus on 6-7 m, suurim 12 m. Läänes on ühenduses Musta merega 3,6 km laiuse väina kaudu, mis paikneb Otšakovi neeme ja Kinburni maasääre vahel. Idakaldale suubuvad Dnepri harud, põhjakaldale aga Lõuna-Bug. Dnepri limaan Bugi limaan
Tallinn (ajakiri)

Ajakiri Tallinn ("Таллинн") on venekeelne eesti kultuuriajakiri, mis keskendub ajaloole, eesti ja vene kirjandusele, kunstile, aga käsitleb ka filosoofia, ajaloo ja muude humanitaarteaduste teemasid. Ajakirja esimene number ilmus 28. novembril 1978. Kuni 1991. aastani ilmus ajakiri Eesti NSV Kirjanike Liidu ja Kultuuriministeeriumi väljaandel. Aastatel 1991–1995 ajakiri ei ilmunud. Uuesti hakkas ilmuma 1995. aastal (väljaandja MTÜ Ajakiri Tallinn). Ajakiri ilmub kuus korda aastas. Avaldab peamiselt Eestis elavate vene kirjanike loomingut, eesti kirjanduse venekeelseid tõlkeid, maailmakirjandust, kirjanduse, teatri, filmi ja kujutava kunsti käsitlusi. Ajakirja peatoimetajad on olnud aastatel 1978–1981 Ants Saar, 1983–1990 Olaf Utt ja 1990–1991 Arvi Siig. 1995. aastast on peatoimetaja Nelli Abašina-Melts. 1996. aastast ilmub ka venekeelne ajakirja Tallinn raamatusari, milles on avaldatud Juri Lotmani, Boriss Tuchi jt teoseid Raduga Vana Tallinn (raamatusari) Võšgorod (ajakiri) nr 1/2 2011 täistekst. Mõnede numbrite täistekstid НЕЛЛИ АБАШИНА: ЖУРНАЛ "ТАЛЛИНН" ЖИВ!, "Таллинн" - 20 лет спустя. "Tallinn - ajakiri". Eesti Entsüklopeedia.
Verner Oamer

Verner Oamer (vene Вернер Оамер; sündinud 25. veebruaril 1934 Leningradis) on Eesti ajakirjanik, endine NSV Liidu iluuisutamise koondise liige, Eesti NSV iluuisutamisekoondise treener. Verner Oamer lõpetas 1954 Tallinna Kehakultuuritehnikumi ja 1964 vene kirjanduse erialal Doni-äärse Rostovi ülikooli. Innustus spordist isa suunamisel, põhialaks kujunes iluuisutamine. Võistles 1952–1962 Dünamo liikmena. Ta oli 1953–55, 1957, 1958 ja 1962 Eesti NSV meister, ning kuulus 1954–1959 NSV Liidu koondisse, sai NSV Liidu meistrivõistlustel 1954 I järgus 2. koha, meistrijärgus 1957 7. ja 1958 6. koha. 1960–1961 esines solistina Kiievi Jääballetis ja oli 1962 Valgevene talispartakiaadi võitjaid. Ta on võistelnud iluuisutamises ja jäähokis ka Sverdlovski koondises (iluuisutamises 1952 linna meister). Iluuisutamiskohtunik (üleliiduline kategooria 1969, rahvusvaheline kategooria 1973). Tegutsenud Iluuisutamisföderatsiooni presiidiumis. Õpetanud Tallinnas Mererajooni Spordikoolis ja 1966–1973 Narvas iluuisutamist. Tema õpilaste hulka kuulusid teiste hulgas Tallinnast pärit iluuisutajad, grossingu lihastreeningu leiutaja Jaak (sünd. 1947), Juhan (sünd. 1948) ja Tiina Gross (sünd. 1952). "Акимов" – 1973 "Жертвенный камень" – 2000 "Ох этот Бес!" "Фаталист" "Причастие" – 1978 "Кристиан и Мильви" – 1989 "Партита" – 2002 "Пилигрим" – 2002 "Ох, Этот Ангел!" "О чем молчит человек" "Песни лунатика" "Эстонская трагедия" "Гори, гори, моя звезда" Verner Oameri isa oli Gustav Oamer Vabadussõjast osavõtnu ja üks Eesti õhuväe esimestest lenduritest, isapoolne vanaisa Mihkel Oamer oli keiser Nikolai II õukonna jääger-jockey (егерь-жокей ), emapoolne vanaisa oli Eesti kolmas kommunist, Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee liige Hans Rebane. Aastail 1961–1964 oli ta abielus ujuja Mare Lillega (poeg Henry Laks – muusik). Teisest abielust on poeg Verner Oamer (1966–) – Venemaa filminäitleja [1], koduleht [2] Alfred Oamer, Saksamaal ülikooli lõpetanud arhitekt, Vene keisri kojameistri poeg. Eesti Spordi Bibliograafiline Leksikon Журнал "Самиздат" http://zhurnal.lib.ru/o/oamer_w_g/ https://www.esbl.ee/biograafia/Verner_Oamer "Eesti ajakirjanduse analüütiline bibliograafia: Postimees 1932". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 18. septembril 2009. Вернер Оамер – koduleht Журнал "Самиздат" Biograafia ESBL-is
Zac Efron

Zachary David Alexander Efron (sündinud 18. oktoobril 1987) on USA näitleja ja laulja. Ta alustas näitlejakarjääri 2000. aastate algul ning sai tuntuks eelkõige noorte vaatajate seas osatäitmisega Disney Channeli filmis "High School Musical", Maailmapanga seerias "Summer" ja Broadway muusikali "Hairspray" filmiversioonis. Režissöör Adam Shankman nimetas ajakirjale Newsweek 2006 antud intervjuus Zaci "Ameerika praegusaja väidetavalt suurimaks teismeliseks staariks". 2007. aastal, vahetult enne "High School Musical 2" ja "Rolling Stone" väljatulemist deklareeriti Zacile plakatipoisi jaoks tweenyboppers ja ta pandi enda hilis-augusti ajakirja. Efron sündis San Luis Obiespus California osariigis. Hiljem kolis pere Arroyo Grandesse Californias. Tema isa David Efron on insener elektrijaamas ja ema Starla Baskett on endine sekretär, kes töötas samas elektrijaamas. Efron on ise rääkinud normaalsest lapsepõlvest. Ta perekond kuulus keskklassi ja tal on noorem vend Dylan. Efron on juut ja agnostik. Ta on öelnud, et läks hulluks, kui ta sai koolis B (4), mitte A (5), ja et ta oli "klassi kloun". Kui Zac oli 11-aastane, julgustas isa teda näitlemist õppima. Teatris tegi Efron kõigepealt tehnilisi töid, kuid sai ka laval esineda (teatris The Great American Melodram and Vaudeville) ning hakkas õppima laulmist. Efron mängis näidendites nagu "Gypsy", "Peter Paan", "Boy Who Wouldn't Grow Up", "Little Shop of Horrors" ja "Music Man". Efroni näitekunstiõpetaja Robyn Metchik, kelle enda lapsed Aaron Michael Metchik ja Asher Metchik olid samuti näitlejad, soovitas teda Los Angeleses agendile. Hiljem sõlmis ta lepingu Creative Artists Agencyga. Efron lõpetas Arroyo Grande Keskkooli 2006. aastal ning pääses Lõuna-California Ülikooli, kuid ta lükkas stuudiumi edasi, sest töötas filmiprojektide kallal. Efron õppis ka Vaikse ookeani Konservatooriumis näitekunsti koolis, kolledž asub California osariigis Santa Marias, mis andis talle võimaluse näidelda aastatel 2000 ja 2001. 2002. aastal hakkas Efron mängima külalisrollides mitmes telesarjas, sealhulgas Firefly, ER ja The Guardian. Ta mängis Cameron Bale praeguseks tühistatud WB-seerias Summer. Algselt anti talle tilluke kõrvalosa, kuid sarja teisel hooajal aastal 2004 pääses ta trupi põhikoosseisu. Seal näitles ta koos Kay Panabakeri, Lori Loughlini ja Jesse McCartneyga. Kuna ta oli Summerlandis, oli tal ka palju teisi külalisrolle "CSI: Miamis", "NCIS-is" (seriaalid), The Suite Life of Zack & Cody's ja The Asendamisedis. Aastal 2003 mängis Efron Euroopa Elu esialgse televisiooni filmis "Miracle Run". Ta mängis Steven Morganit, üht kahest autistist kaksikust. Oma tegevuse eest oli ta nimetatud noore kunstniku auhinnale Parimale Esinemisele TV Filmis, Mini-seerias või Erilisele - toetamise Noor Näitleja. Aastal 2005, ta mängis pea osatäitjat Hope Partlow' muusikavideos "Sick Inside." Ka aastal 2005, ta mängis hobust armastavat Patrick McCardle't The Derby Stallion'is, kus ta tahab võita linna tülinorijat hobusevõidujooksus. "Hairspray" (10. juuli 2007) "High School Musical 1" "High School Musical 2" (14. august 2007) "High School Musical 3: Senior Year" (21. oktoober 2008)
Tallinna FC TVMK

FC TVMK (FC Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaat) on tegevuse lõpetanud Eesti jalgpalliklubi. 1951. aastal asutatud ning korduvalt ümbernimetatud klubi (kuni 1990 TVMK, 1990–1991 – FC TVMK, 1992 – FC VMV, 1992–94 – FC Nikol, 1995 – FC Lantana-Marlekor, 1995/96 – FC Tevalte-Marlekor,1996/97 – FC Marlekor, 1997–2008 – FC TVMK) tegutses Tallinnas. Esindusmeeskond võitis Meistriliiga 2005. aastal. Klubi pidas oma eelkäijaks 1951. aastal moodustatud Tallinna Vineeri- ja Mööblivabriku meeskonda, mis Eesti NSV meistrivõistlustel osales esimest korda 1986. aastal. 1988 jõuti kõrgliigasse ja 1989 võideti hõbemedalid. 1990. aastal asutati Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaadi Jalgpalliklubi (TVMK JK), mis tuli veel samal aastal Eesti NSV meistriks. TVMK JK edestas konkurente ka 1991. aastal, tulles liiduvabariigi ajal viimaseks meistriks. Eesti taasiseseisvumise järel võttis klubi 1992. aastal nime FC TVMV. Meeskond võitis 1992. ja 1993. aastal Eesti karika, mis andis õiguse osaleda UEFA karikavõitjate karikale. 1993 omandas klubi tegevusloa AS Nikol ja pani sellele uueks nimeks FC Nikol, TVMK nimi kadus jalgpallikaardilt 1997. aastani. Taasasutatud FC TVMK-le pani aluse vineeri- ja mööblivabriku septembris 1993 erastanud AS Marlekor, kes ostis 1995. aastal Meistriliiga osalusõiguse korruptsiooniskandaali sattunud FC Tevalte-lt. Hooajal 1995/96 kandis uus meeskond nime Tevalte-Marlekor ja 1996/97 FC Marlekor. FC TVMK võeti klubi nimeks 1997. aastal. Eesti meistriks tulid 2005., karikas võideti 2003. ja 2006. aastal. 2008 pidi klubi omanikfirma AS TVMK rahaliste raskuste tõttu tegevuse lõpetama. Meeskond mängis hooaja lõpuni, kuid kukutati tabelis viimaseks. 1FC TVMK klubilitsents tühistati Eesti Jalgpalli Liidu poolt, ning selle tulemusel kukuti hooaja lõpus edetabelis viimaseks. Tallinna FC Lantana Klubi ajalugu.FC TVMK.(arhiveeritud koduleht) Viimati külastatud 27. veebruaril 2009. Klubi ajalugu. FC TVMK.(arhiveeritud koduleht) Viimati külastatud 27. veebruaril 2009. Marlekori võlausaldajad hakkavad nõudeid kaitsma, juura.ee. Viimati külastatud 27. veebruaril 2009. Raskuste käes vaevlev TVMK lõpetab tegevuse, Postimees, 17.11.2008
Waregemi SV Zulte

SV Zulte Waregem on Belgia jalgpalliklubi, mis mängib 2005. aastast riigi kõrgliigas. Tarmo Neemelo (2009, 11 liigakohtumist, null väravat) http://www.soccernet.ee/news.php?id=23856
Netscape

Netscape Communications (varem tuntud kui Netscape Communications Corporation, üldiselt kui Netscape) on Ameerika Ühendriikide infotehnoloogia ettevõte. Firma on eelkõige tuntud aastatel 1994–2007 arenduses olnud veebibrauseri järgi. Netscape'i veebibrauseri käes oli 1990. aastate keskel ligi 90% kogu brauseriturust. 2006. aasta lõpuks oli Netscape aga peaaegu kogu turuosa kaotanud, omades sellest vähem kui 1%. Netscape on tuntud ka turvasoklite kihi (SSL) väljatöötamise poolest. SSL-protokolli kasutatakse näiteks krediitkaardiinfo edastamiseks elektrooniliste äritehingute juures. Alates 1998. aastast kuulub Netscape meedia- ja infotehnoloogia ettevõttele AOL. Pärast veebibrauseri arendamise lõpetamist 2007. aastal on AOL jätkanud Netscape'i kaubamärgi kasutamist veebiportaali, otsingumootori ja internetiteenuse pakkumise tarbeks. Mozilla Mozilla Firefox Netscape.com Netscape'i blog
Päevaleht

Päevaleht on ajaleht, mis ilmub vähemalt neli korda nädalas. Ilmumissageduse järgi võib ajalehti liigitada päevalehtedeks ja nädalalehtedeks. Kui päevalehed püüavad olla operatiivsed, siis nädalalehtede oluline roll on sündmuste sügavam analüüs. Päevaleht vahendab, mis juhtus, ja nädalaleht, miks nii juhtus.[viide?] Revised Recommendation concerning the International Standardization of Statistics on the Production and Distribution of Books, Newspapers and Periodicals, UNESCO, 1. november 1985
L6/40

L6/40 ehk täisnimetusega Carro Armato L6/40 (Carro Armato tähendab eesti keeles tanki ja L on lühend itaaliakeelsest sõnast Leggero 'kerge') on Itaalias Teise maailmasõja ajal toodetud kergetank. Masina projekteerimine algas 1936. aastal firmas Fiat-Spa ning aastatel 1939–1943 toodeti seda kokku 283 masinat. М. Барятинский. "Легкие танки. Второй мировой" — Kirjastused: "Яуза", "Коллекция", "Эксмо" 2007. ISBN 978-5-699-21323-8 M. Õun. "II maailmasõja tankid" — Kirjastus: "Sentinel" 2003. ISBN 9985-9455-2-2 L6/40 lehel "wwiivehicles.com" inglise keeles CARRO L.6/40 lehel "comandosupremo.com" inglise keeles Tanks of World War II – L6/40 inglise keeles
Jacob Johan Taube

Vabahärra Jacob Johan Taube af Kudding (1624–1695) oli Liivimaalt Kudina mõisast pärit Rootsi sõjaväelane (kindralleitnant). Sündis Imastu ja Kudina mõisniku Justus Taube pojana. Aastatel 1664–1668 oli ta Ingerimaa ja Käkisalmi lääni kindralkuberner Narvas. 1675. aastal sai ta Kudina mõisa järgi, Rootsi vabahärraks Taube af Kudding ja immatrikuleeriti samal aastal Rootsi rüütelkonda. Ta oli Navesti ja Koskise mõisa rentnik. Tema muinsuskaitsealune vappepitaaf asub Tallinna Toomkirikus. Abiellus vabapreili Maria Horniga Marienburgist, kelle vanemad olid feldmarssal ja kindralkuberner Gustaf Evertsson Horn (1614–1666) ja tema esimene naine Maria Mörner (1619–1643). Abielust sündis: Gustaf Adam Taube (1673–1732), Rootsi sõjaväelane, riigitegelane ning aastast 1719 krahv ja Eestimaa kindralkuberner, abiellus vabapreili Anna Dorothea von Ferseniga [1][2], 1701. aastal müüs ta esivanemate Kudina mõisa Rootsi majorile Karl Wilhelm von Stackelbergile, kelle pojast Otto Magnus von Stackelbergist sai hilisem mõisa omanik. (rootsi Gustaf Adam Taube) Taube J. J. Taube vapp-epitaaf, Chr. Ackermann, 1696 kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.12.2023) Kultuurimälestiste Riiklik Register: J. J. Taube vapp-epitaaf, Chr. Ackermann, 1696 (puit, polükroomia) (1754) Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ... (1891) Nordisk familjebok (1836) Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands (Kudina mõisa ajaloost saksa k.)
Maatriksi järk

Maatriksi järguks nimetatakse naturaalarvude paari m × n, kus m ja n on vastavalt maatriksi ridade ja veergude arvud. n rea ja veeruga ruutmaatriksi järguks loetakse lihtsalt arvu n.
Maatriksite teooria

Maatriksite teooria on matemaatika, täpsemalt lineaaralgebra, haru, mis tegeleb maatriksite uurimisega. Maatriksite teooria oli algselt lineaaralgebra haru, kuid varsti hakkas see uurima ka graafiteooria, algebra, kombinatoorika ja statistika alla kuuluvaid küsimusi.
Keskaasia lambakoer

Keskaasia lambakoer on üks vanemaid koeratõuge maailmas, mis on kujunenud loodusliku valiku tulemusena rohkem kui nelja aastatuhande vältel hiigelsuurel territooriumil, mis tänapäeval hõlmab alasid Kaspia merest Hiinani ja Lõuna-Uuralitest Afganistanini. "Kesk-Aasia lambakoer" (PDF). EKL. 9. veebruar 2002. Lk 2. Vaadatud 12.08.2017.