1935

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | ► | ►► 1935. aasta (MCMXXXV) oli 20. sajandi 35. aasta. ... 21. veebruar – Soome riigimajanduskomitee pidas esimese istungi. 26. veebruar – šoti leiutaja Robert Watson-Watt demonstreeris esimest kasutuskõlblikku radarit. 28. veebruar – USA keemik Wallace Carothers leiutas nailoni. 11. märts – Hermann Göring pani aluse natsliku Saksa õhujõududele – Luftwaffele. 2. aprill – patenteeris Šoti füüsik Sir Robert Watson-Watt radari tööpõhimõtte (radio detection and ranging). ... 28. juuni - Ameerika Ühendriikide biokeemik ja viroloog Wendell Meredith Stanley teatas, et kristallvormina on eraldatud esimene viirus, millega sai alguse käsitlus viirustest kui molekulidest, mis põhjustavad haigusi. 30. juuli – ilmus esimene "Penguini" sarja paberköites raamat (André Maurois' "Ariel"), mis vallandas revolutsiooni raamatuköitmises. ... 15. september – Nürnbergi seadusega võeti juutidelt kodakondsus, taastati getod ning kuulutati haakristilipp Saksamaa ametlikuks lipuks. ... 3. november – Kreekas toimus rahvahääletus monarhia taastamise üle. ... 1. jaanuar – jõustus "Perekonnanimede korralduse seadus". 2. jaanuar – Tallinnas algas 3. jaanuarini kestnud II rahvusliku kasvatuse kongress. 4. jaanuar – olümpiavõitjast maadleja Eduard Pütsep asus Riias tööle Läti riikliku maadlustreenerina. 5. jaanuar – registreeriti Eesti Veespordi Liidu põhikiri; liidu esimeheks sai Voldemar Puhk. 9. jaanuar – Paul Keres tuli 19-aastaselt esimest korda Eesti malemeistriks. 10. jaanuar – endine Jäneda mõisa valitseja Kustas Tonkmann mõisteti omastamise eest pooleteiseks aastaks vangiroodu, kuid Riigikogu liikmena jäi vabadusse. 12. jaanuar – toimus 11. Tallinna-Tartu linnavõistlus korvpallis, mille esimest korda võitis Tartu meeskond tulemusega 49:32. 17. jaanuar – riigivanem Konstantin Päts teatas riigi- ja omavalitsusjuhtide koosolekul kavatsusest kutsuda põhiseaduse muutmiseks kokku uus Asutav Kogu. 19. jaanuar – Türi linnavalitsus astus ametisse. 20. jaanuar – lõppes esimene Eesti-Läti maavõistlus kiiruisutamises, mille Läti võitis tulemusega 444,89:461,07. Eesti parim oli Aleksander Mitt, kes sai 500 meetri distantsil teise koha. 22. jaanuar – Rio de Janeiros Fluminense staadionil toimus poksimatš Ervin Klausneri ja itaallasest eksmaailmameistri Primo Carnera vahel. Üritusest võttis osa 50 000 pealtvaatajat. Matši võitis 5. raundis itaallane. 22. jaanuar – riigivanem Konstantin Päts kiitis heaks Karl Terrase algatuse ehitada Eestisse esindusspordihoone. 24. jaanuar – Siseministeeriumi teadaandega avaldati esimesed perekonnanimede kaitseregistrisse kantud nimed: Heling, Maramaa, Kuuskmaa, Kasemäe, Kiviste, Jüriste ja Kigaste. 3. veebruar – toimusid I Eesti Talimängud, kus kahel päeval osales spordialadel üle 4000 sportlase. 16. veebruar – Riigikohus alustas tegevust Tallinnas. 18. veebruar – toimus uue põhimääruse saanud Kehakultuuri Sihtkapitali Valitsuse esimene koosolek, kus juhatuse esimeheks valiti Karl Terras. 22. veebruar – siseminister Karl Einbund eestistas oma nime Kaarel Eenpaluks. 23. veebruar – Tallinnas avati Eesti Meremuuseum. 23. veebruar – riigivanem pidas raamatuaasta avamise puhul raadiokõne. 3. märts – toimus viimasteks jäänud Eesti jääpallimeistrivõistluste finaal, kus spordiklubi Sport võitis Kalevi tulemusega 7:2. 5. märts – sisekaitseülema määrusega peatati kõikide erakondade tegevus. 7. märts – asutati Isamaaliit. 11. märts – toimusid Soome Salpausselkä suusamängud, kus suusamaratoni (50 km) lõpetas eestlastest vaid Voldemar Treinberg (75. koht); neil mängudel osales esimest korda ka Eesti suusahüppaja, Oskar Veldemann. 5. aprill – Eesti jalgpallikoondise peatreeneriks sai uuesti Antal Mally. 7. aprill – toimusid Eesti sisevõistlused tennises, mille võitis Kristjan Lasn. 15. aprill – Tallinnas avati Eesti Panga uus peahoone. 3. mai – Vabariigi Valitsus kinnitas Eesti evangeeliumi-luteriusu kiriku põhimäärused. 12. mai – asutati Eesti jalgpalli olümpiafond. 15. mai – Kopenhaagenis toimusid Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses, kus ainsa medali, pronksmedali sai August Neo. 31. mai – Anton Uesson valiti Insenerikoja esimeheks. 2. juuni – Tallinnas Mustpeade Klubis toimus esimene rahvusvaheliselt arvestatav maleturniir Eestis. Turniiril jäi Paul Keres teiseks. 2. juuni – algasid Eesti jalgpalli liiduklassi esivõistlused, kus esimest korda osales kaheksa meeskonda. 8. juuni – lõppes Riigi Majandusnõukogu istungjärk. 26. juuni – riigivanem Konstantin Päts kinnitas Jaan Tõnissoni Tartu Ülikooli ühistegevuse professoriks. 2. juuli – Eestisse saabusid külaskäigule Soome kindral Hameli ja 50 Soome ohvitseri. 4. juuli – Suurbritannia saadik Edmund Monson esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile. 14.–15. juuli – toimusid Majaomanikkude Koja valimised. 26. juuli – valitsus võttis Postimehe sekvesteri alla, põhjuseks toodi ajakirjandusele seatud piirangute rikkumine ning kirjastusühisuse majanduslikud raskused. 19. august – riigivanem Konstantin Päts alustas eravisiiti Soome.[viide?] 15. august – toimus Eesti meremeeste streik. 8. september – Estonia kontserdisaalis jagati pidulikul üritusel kirjanikele, teadlastele ja illustraatoritele raamatuaasta auhindu. 11. september – riigivanema otsusega pikendati kaitseseisukorda ühe aasta võrra 18. september – ilmus ajalehe Uus Eesti esimene number. 20. september – algas 20-sendiste metallrahade vermimine. 24. september – Anton Univer esitas V Riigikogu juhatusele põhiseaduse muutmise ettepaneku, mille järgi Eesti pidi olema iseseisev, rippumatu vabariik, kus riigivõim on riigivanema käes. 25. september – Roomas 29. septembrini kestnud laskmise MM-il võitsid eestlased viis esikohta ja jäid sellega riikide üldarvestuses teiseks. 26. september – Sõjaringkonnakohtus algas vaps-terroristide protsess. 27. september – Eesti laskurid tulid Roomas maailmameistriteks ja püstitasid mitu maailmarekordit. 27. september – Sõjaringkonnakohtus lõppes vaps-terroristide protsess. 15. oktoober – lasti käibele Eesti Vabariigi 20-sendiline metallvahetusraha. Oktoobris hakkas kirjastus Loodus raamatusarjana välja andma väliskirjanduse tippteosed; esimene oli Anatole France'i "Kuningatar Hanejala praeköök". Sügisel ilmus A. H. Tammsaare romaan "Ma armastasin sakslast". 15. november – Felix Martin valiti Tapa linnapeaks. 30. november – ajalehes Uudisleht avaldati Eesti aasta parimad sportlased: parimaks valiti kergejõustiklane Arnold Viiding. Novembris-detsembris ilmus mitu tähelepanuväärset kirjandusteost: Marie Underi luulekogu "Kivi südamelt", August Gailiti romaan "Isade maa" jt. 5. detsember – nuntsius Antonio Arata esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile. 7. detsember – kaitsepolitsei arreteeris Tallinnas vabadussõjalaste juhid. 7. detsember – asutati Eesti Kergejõustiku Liit. 23. detsember – toimus Looduskaitse Nõukogu esimene koosolek. 31. detsember – aastavahetuse kõnes tegi riigivanem Konstantin Päts teatavaks enda kavatsuse korraldada põhiseaduse muutmise küsimuses rahvahääletus. 31. detsember – Türil ristiti ja tegi esimese lennu purilennuk Türi Luik.  Pikemalt artiklis Sündinud 1935 5. jaanuar – Viktor Lebedev, vene helilooja 8. jaanuar – Elvis Presley, USA laulja 20. jaanuar – Heino Mölder, eesti tehnikateadlane 24. jaanuar – Mona Malm, rootsi näitleja 27. jaanuar – Vladimir Zuikov, vene kunstnik-lavastaja ja illustraator 29. jaanuar – Fred Jüssi, eesti loodusteadlane ja publitsist 16. veebruar – Osvald Nitski, eesti maadleja ja sambomaadleja 23. veebruar – Peet Lepik, eesti semiootik ja kultuuriteoreetik 1. märts – Ernest Bryll, poola kirjanik, tõlkija ja diplomaat 31. märts – Richard Chamberlain, ameerika näitleja 1. mai – Julian Mitchell, inglise stsenarist 6. juuli – Tenzin Gyatso, 14. dalai-laama, Tiibeti usujuht 21. juuni – Françoise Sagan, prantsuse kirjanik 19. august – Dumitru Radu Popescu, rumeenia kirjanik 5. september – Johnny Briggs, inglise filmi- ja seriaalinäitleja 11. september – Arvo Pärt, eesti helilooja 11. september – Jacques Gaillot, Partenia titulaarpiiskop 25. september – Maj Sjöwall, rootsi kirjanik 3. oktoober – Charles Duke, USA astronaut 12. oktoober – Luciano Pavarotti, itaalia laulja 30. oktoober – Michael Winner, inglise filmilavastaja ja -produtsent 3. november – Ingrid Rüütel, eesti filoloog ja folklorist 14. detsember – Arvo Valton, eesti kirjanik 16. detsember – Olev Oja, eesti koori- ja orkestrijuht 30. detsember – Omar Bongo, Gaboni president  Pikemalt artiklis Surnud 1935 5. jaanuar – Leopold Tõnson, eesti sporditegelane 10. jaanuar – Edwin Flack, austraalia kergejõustiklane 28. jaanuar – Mihhail Ippolitov-Ivanov, Vene helilooja ja dirigent 24. aprill – Mart Vels, Eesti õpetaja ja põllumees 12. mai – Józef Piłsudski, Poola sõjaväelane ja riigitegelane 21. mai – Hugo de Vries, hollandi bioloog 5. juuni – Mart Torrim, Luunja puukooli juhataja 2. juuli – Osvald Pau, Eesti sõjaväelane 4. juuli – Antonina Arula, eesti näitleja 5. juuli – Verner Treuhoff, Eesti sõjaväelane 30. august – Henri Barbusse, prantsuse kirjanik 14. oktoober – Jaan Koort, eesti kujur, maalikunstnik ja keraamik 25. november – Iyasu V, endine Etioopia keiser 31. detsember – Roland Köster, Saksa suursaadik Pariisis füüsika – James Chadwick keemia – Frédéric Joliot, Irène Joliot-Curie meditsiin – Hans Spemann kirjandus – auhinda välja ei antud rahu – Carl von Ossietzky Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 233–235 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti Kroonika 1935