laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eestimaa superintendent

Eestimaa superintendent oli aastatel 1622–1919 (aastast 1638 Eestimaa kindralsuperintendent) Eestimaa kõrgeim vaimulik juht (superintendent). Ta juhtis Eestimaa Evangeeliumi Luteriusu konsistooriumi. Rootsi ajal oli Eestimaal oli kuni 1710. aastani ametis Eestimaa piiskop. Peter Folling, 1565, Eestimaa ja Tallinna piiskop (esimene Rootsi-aegne luterlik piiskop Eestimaal) Johann Robertus von Geldern, 1565–1572, Eestimaa piiskop 1572–1582 oli ametikoht vakantne Joachim Jhering, 1638–1657, Eestimaa ja Tallinna piiskop Andreas Virginius, 1658–1664, Eestimaa ja Tallinna piiskop Johann Jacob Pfeiff, 1665–1676, Eestimaa ja Tallinna piiskop Jakob Helwig, 1677–1684, Eestimaa ja Tallinna piiskop Johann Heinrich Gerth, 1684–1693, Eestimaa ja Tallinna piiskop Joachim Salemann, 1693–1701, Eestimaa ja Tallinna piiskop Jacob Lang, 1701–1710, Eestimaa ja Tallinna piiskop Eestimaa ülemsuperintendent (saksa k. Estländischer General-Superintendent, vene k. Эстляндский генерал-суперинтендент) oli VELK Konsistooriumi kirikuringkonna ülem- e juhtivvaimulik, kellele kuulus oma ringkonnas järelevalveõigus vaimulike üle, visitatsiooni-, ordinatsiooni- ja muud õigused. Võimupiiridelt ja ülesannetelt vastas superintendent piiskopile, erinevalt piiskopist nimetas aga superintendendi ametisse riigivalitseja ja teda ei pühitsetud ametisse. Eestimaa konsistooriumi ülemsuperintendent oli ühtlasi Tallinna Toomkiriku pastor. Ülemsuperintendendi ülesanne oli jälgida vaimuliku ametkonna määruste täitmist, teostada järelevalvet piirkonna kiriklike asjade üle; valvata, et pastorite õpetus oleks kooskõlas pühakirjaga ning pastorite käitumine ja ametitegevus oleks vastav kirikuseadusele; kord kuue aasta jooksul visiteerida kõiki praostkondi. 1833–1834 Arnold Friedrich Johann Knüpffer 1834–1862 Carl Christian Friedrich Rein 1863–1887 Ernst Wilhelm Woldemar Schultz 1888–1904 Magnus Heinrich Ferdinand Leopold Hörschelmann 1904–1918 Daniel Burchard Lemm 1918–1919 Wilhelm Kentmann Liivimaa superintendent Saaremaa superintendent Eestimaa ülemsuperintendent, Eesti Ajalooarhiiv, EAA.1188 PIISKOPKONDADE AJALUGU LUTERLIKUST ROOTSI AJAST KUNI EESTI VABARIIGINI, eelk.ee (vaadatud 13.07.2022)
Eestimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistoorium

Eesti(maa) Evangeeliumi Luteriusu Konsistoorium oli Eestimaa evangeelse kiriku kõrgem kirikuvalitsemisasutus aastatel 1629–1919. Konsistooriumit juhtis Rootsi ajal kuni 1710. aastani Eestimaa piiskop, VELK Eestimaa konsistooriumiringkonnas Eestimaa kindralsuperintendent. Eestimaa konsistooriumi ülemsuperintendent oli ühtlasi Tallinna Toomkiriku pastor. Eestimaa konsistoorium Liivimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistoorium. Tallinna linnakonsistoorium EELK Konsistoorium Eestimaa Ew.-Lutheri usu konsistoriumi terwitus Ajutisele Walitsusele., Tallinna Teataja (1910-1922), nr. 67, 24 märts 1917 Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Konsistoorium Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Konsistoorium Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
Camden (täpsustus)

Camden on mitmetähenduslik sõna: Camden, Londoni linnaosa Camden, linn USA Alabama osariigis Camden, linn USA Arkansase osariigis Camden, linn USA Delaware'i osariigis Camden, küla USA Illinoisi osariigis Camden, linn USA Indiana osariigis Camden, linn USA Lõuna-Carolina osariigis Camden, linn USA Maine'i osariigis Camden, küla USA Michigani osariigis Camden, linn USA Missouri osariigis Camden, linn USA New Jersey osariigis Camden, asula USA Ohio osariigis Camden, asula USA Põhja-Carolina osariigis Camden, linn USA Tennessee osariigis Camden, linn Austraalia Uus-Lõuna-Walesi osariigis Camden Town, Londoni paikkond Camden, perekonnanimi Camdeni maakond Camdeni vald
Johannes Rudbeckius noorem

Johannes Rudbeckius (3. märts 1623 Rootsi – 22. mai 1667 Falun, Rootsi) oli Rootsi vaimulik, kes tegutses ka Eesti alal. Johannes Rudbeckiuse isa oli Johannes Rudbeckius (1581–1646), Rootsi kiriku- ja haridustegelane, Västeråsi piiskop, kelle 1627. aastal kuningas Gustav II Adolf saatis Eestimaale kohalikku kirikuelu reformima. Johannes Rudbeckius noorem oli usuõpetuse doktor (1652–1654) Uppsalas. Aastatel 1655–1657 oli Johannes Rudbeckius, Rootsi Liivimaa sõjaväe ülemvälipastor. Ingerimaal. 1657. aastal oli ta Narva toomkiriku Johannese rootsi koguduse pastor ja Narva triviaalkooli usuõpetuse lektor. 1658. aastal sai ta Ingerimaa superintendendiks. Hiljem (1663) oli pastor Falunis ja usuõpetuse doktor (1667) Uppsalas. Liivi Aarma, 2007. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885. 2. raamat. Tallinn: G. ja T. Aarma Maja OÜ. Lk 225 Matthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift, Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865, lk. 62
Johann Robertus von Geldern noorem

Johann Robertus von Geldern (1555 Tallinn – 29. märts 1603) oli Eesti vaimulik. Tema isa oli Tallinna superintendent Johann Robertus von Geldern. Aastatel 1584–1586 oli ta Tallinna toomkooli õpetaja. 1594. aastast oli ta Tallinna Pühavaimu koguduse praost-adjunkt, 1599. aastast diakon ja 1601. aastast praost. Georg Müller nimetas ta Pühavaimu koguduses oma printsipiaaliks. Johann von Geldern suri 29. märtsil 1603. aastal Tallinnas katku. Liivi Aarma, 2007. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885. 2. raamat. Tallinn: G. ja T. Aarma Maja OÜ. Lk 79 Jüri Kivimäe, Ratsanik tuhkrul hobusel. Märkmeid ja mõtteid katkust ammumuistsel ajal, Tuna 2 / 2020, lk 2–9
Johann Massien

Johann Massien (? – 1549 Tallinn) oli Tallinna vaimulik, kelle olemasolu pole täielikult tõestatud. Pole kindel, kas tema perekonnanimi oli Massien. Samuti pole kindel, kas ta polnud mitte sama isik, kui samal ajal tegutsenud Tallinna Pühavaimu koguduse kaplan Johann (perekonnanimi teadmata). 1524. aastal oli ta Niguliste koguduse luterlik jutlustaja. Arbusowi andmetel võis ta olla ka Niguliste koguduse kaplan. Liivi Aarma, 2007. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885. 2. raamat. Tallinn: G. ja T. Aarma Maja OÜ. Lk 179
Peter von Halle

Peter (Petrus) von Halle (allikates ka perekonnanimi de Hallis; umbes 1500 Saksamaa – 1549 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik. 1539. aastal sai ta Tallinna Jaani seegi kiriku pühapäevajutlustajaks ja ühtlasi ka Pühavaimu koguduse teisipäevaste ja neljapäevaste õhtuteenistuste pastor. Samal aastal ordineeriti ta Oleviste koguduse pastoriks ja sellel kohal oli ta surmani. Ta suri pärast 7. augustit 1549 Tallinnas katku. Liivi Aarma, 2007. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885. 2. raamat. Tallinn: G. ja T. Aarma Maja OÜ. Lk 96-97
Thomas Harder-Mündrick

T(h)omas Harder-Mündrick (perenimi ka Harder, Mündrick, Mönnick; umbes 1495 Rootsi – 1565 Tallinn) oli Eesti vaimulik. Tõenäoliselt oli ta aastast 1537 Oleviste kihelkonna köster. Aastast 1540 oli ta Pühavaimu koguduses eesti ja rootsi keeles jutlustaja. Aastani 1543 oli ta ka Kalamajas Gerdruthi koguduses eesti keeles jutlustaja. 1549. aastal on teda mainitud Tallinna Uue seegi diakonina. Liivi Aarma, 2007. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885. 2. raamat. Tallinn: G. ja T. Aarma Maja OÜ. Lk 100
Marcus Pape

Marcus Pape (allikas ka Papius; umbes 1505 Tartu – 24. august 1549 Tallinn) oli Eesti vaimulik. 1541. aastal oli ta Oleviste kihelkonna vaimulik, olles arvatavasti Pühavaimu koguduse ja Kalamaja Gerdruthi koguduse pastor. 1549. aastal on ta preestrilaeka asutamisel märgitud kui Oleviste koguduse vaimulik. Liivi Aarma, 2007. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885. 2. raamat. Tallinn: G. ja T. Aarma Maja OÜ. Lk 202
Winnipeg

Winnipeg on linn Kanadas, Manitoba provintsi pealinn. Linn asub Põhja-Ameerika geograafilise keskpunkti lähedal, Redi ja Assiniboine'i jõe liitumiskohas. Linna nimi on antud 55 km linnast põhjas asuva Winnipegi järve järgi. Elanike arv on 2021. aasta seisuga 749 607, millega on see Kanada suuruselt kuues linn. Prantsuse asunikud asutasid Winnipegi kaubapunktina 1738. aastal, linnaõigused sai 1873. aastal. 2011. aastal kolis USA-st Atlantast Winnipegi jäähokiklubi, mis sai nimeks Winnipeg Jets. Samanimeline jäähokiklubi tegutses linnas ka aastatel 1972–1996. Winnipeg Jetsi koduhall on Canada Life Centre. Winnipeg's History City of Winnipeg Winnipegi koduleht
Nicolaus Glossenus

Nicolaus Conradus Glossenus (allikates ka Closen(us), Colosseno; umbes 1500 Hamburg Saksamaa – pärast 1546 Saksamaa) oli Tallinna vaimulik. 1530. aastatel kutsus Tallinna raad ta Tallinna superintendendiks. Tallinna jõudis ta 1533. aastal. 1533–1539 oli ta Tallinna superintendent. Tõenäoliselt rajas ta Tallinna vaeste koolipoiste ja linnastipendiaatide institutsiooni. 1539. aastal tagandas Tallinna raad Glossenuse ametist ja ta lahkus Tallinnast. Liivi Aarma, 2007. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885. 2. raamat. Tallinn: G. ja T. Aarma Maja OÜ. Lk 86.
Joachim Salemann (täpsustus)

Nime "Joachim Salemann" on kandnud mitu Eestis tegutsenud inimest: Joachim Salemann (1629–1701), Eestimaa vaimulik (piiskop) Joachim Salemann (1664–1710), eelmise poeg, Eestimaa vaimulik Joachim Salemann (vaimulik 1692–1768) Joachim Christopher Salemann (vaimulik 1724–1772) Joachim Johann Salemann (vaimulik 1723–1768)
Joachim Salemann noorem

Joachim Salemann (8. juuni 1664 Tallinn – 9. oktoober 1710) oli Eestimaa vaimulik. Tema vaimulikust isa kandis sama nime: Joachim Salemann. 1694. aastal ordineeriti ta Tallinna toomkiriku saksa koguduse diakoniks. Aastast 1695 oli ta Ambla pastor. Liivi Aarma, 2007. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885. 2. raamat. Tallinn: G. ja T. Aarma Maja OÜ. Lk 231
Arnold von Husen

Arnold von Husen (umbes 1650 Tartu – november 1616) oli Liivimaa ja Tallinna vaimulik. Tema isa oli Georg Wilhard Husen, kes oli ka Saaremaa maanõunik. Aastatel 1592–1599 oli ta Tartu Jaani koguduse pastor. Arvatavasti 1603. aastal sai ta Tallinna Pühavaimu koguduse pastoriks. Liivi Aarma, 2007. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885. 2. raamat. Tallinn: G. ja T. Aarma Maja OÜ. Lk 126
Andrej Babiš

Andrej Babiš (sündinud 2. septembril 1954 Bratislavas) on slovaki rahvusest Tšehhi poliitik, alates 13. detsembrist 2017 kuni 28. novembrini 2021 Tšehhi peaminister. Ta oli 2014. aasta 29. jaanuarist kuni 2017. aasta 24. maini Tšehhi rahandusminister. Teda peetakse üheks kõige populaarsemaks Tšehhi poliitikuks. Ta sündis Bratislavas. Tema isa Štefan Babiš oli Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei töötaja ja diplomaat, mistõttu suure osa lapsepõlvest veetis ta välismaal. Ta lõpetas Bratislava Majandusülikooli (slovaki keeles Ekonomická univerzita v Bratislave), spetsialiseerudes rahvusvahelisele kaubandusele. Vaid kuu aega pärast peaministriks saamist, 16. jaanuaril 2018 kaotas Babiši vähemusvalitsus häältega 78:117 parlamendis toimunud usaldushääletuse ja astus järgmisel päeval tagasi. Babiš jäi valitsusjuhi kohusetäitjaks kuni uue valitsuse moodustamiseni. President Miloš Zeman tegi talle ülesandeks ka uue valitsuse moodustamise, mis peale raskeid valitsusläbirääkimisi astus ametisse 27. juunil 2018. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. mai 2015. Vaadatud 24. mail 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Andrej Babiš – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vöörmünder

Vöörmünder oli kõige laiemas tähenduses vananenud nimetus eestkostja kohta. Enamasti tähistati Eestis ja Lätis selle nimetusega ilmikust kirikuametnikku, kes keskajal võis olla nii kirikueestseisja kui ka tolle abilise ülesannetes, uusajal oli aga eestseisja abiline. 19. sajandil nimetati Liivimaa kubermangus vöörmündriks ka vallaametnikku. Keskaegsel Vana-Liivimaal nimetati vöörmündriteks ehk kirikuvöörmündriteks (saksa Vormünder või Kirchenvormünder, alamsaksa vormundere) enamasti ka kirikueestseisjaid (lisaks kasutati ka mitmeid vähem levinud nimetusi), sarnaselt Põhja-Saksamaaga. Maal olid nendeks enamasti aadlikud ning linnades kas raehärrad või teised auväärsed kodanikud. Sellistel vöörmündritel olid talupoegadest abilised, keda nimetati toona samuti vöörmündriteks ning kes pärinesid enamasti külavanemate ja kubjaste seast. Uusajal hakati eestseisjaid ja vöörmündreid mõisteliselt eristama ning viimasega tähistati enamasti talupoegadest eestseisja ja pastori abilisi. Aastatel 1820–1863 olid Liivimaa kubermangu valdades ametis valla- ehk kogukonnavöörmündrid, kes täitsid vallakogukonna esindus- ja haldusülesandeid. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 28.12.2016) Erkki Olavi Kuujo, Die rechtliche und wirtschaftliche Stellung der Pfarrkirchen in Alt-Livland, Helsingi, 1953, lk 173–177 ja 180–181. Kuujo, Die rechtliche und wirtschaftliche Stellung..., lk 178. ENE, vöörmünder Eesti entsüklopeedia, 12. kd., lk. 224
Petrus Bünemann

Petrus (ka Peter) Bünemann (allikates ka Buneman; umbes 1555 Liivimaa – umbes 1597 Juuru) oli Eestimaa vaimulik. Umbes 1590. aastal sai ta Hageri koguduse pastoriks ja 1597. aastal Juuru koguduse pastoriks. Liivi Aarma, 2007. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885. 2. raamat. Tallinn: G. ja T. Aarma Maja OÜ. Lk 41
Sergei Šubenkov

Sergei Vladimirovitš Šubenkov (vene keeles Серге́й Владимирович Шубенков; sündinud 4. oktoobril 1990 Barnaulis) on Venemaa kergejõustiklane, kelle põhialaks on 110 meetri tõkkejooks. Ta on 110 m tõkkejooksus maailmameister ja kahekordne Euroopa meister ning 60 m tõkkejooksus Euroopa sisemeister. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta kuldmedali rahvusrekordiga 12,98. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta neutraalse sportlasena võisteldes hõbemedali ajaga 13,14. 2017. aastal tuli ta 110 meetri tõkkejooksus Teemantliiga üldvõitjaks. Tema isiklik ja ühtlasi rahvusrekord 110 meetri tõkkejooksus on 2. juuli 2018 Ungaris Székesfehérváris püstitatud 12,92. Sergey Shubenkov. european-athletics.org. Vaadatud 8.8.2017 Sergei Šubenkov Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Aries Merritt

Aries Merritt (sündinud 24. juulil 1985 Chicagos) on USA kergejõustiklane, kes võistleb peamiselt 110 meetri tõkkejooksus. Ta on 110 meetri tõkkejooksus kehtiva maailmarekordi 12,80 omanik. 2012. aasta Londoni olümpiamängudel võitis ta 110 meetri tõkkejooksus tulemusega 12,92 kuldmedali. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta pronksmedali tulemusega 13,04. Aries Merritt Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Lexington

Lexington on linn Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis, Fayette'i maakonna halduskeskus. Linn hõlmab kogu Fayette'i maakonna ja selle elanike arv 2014. aastal oli 314 488. Elanike arvult on see osariigi teine linn. Linn asutati 1775. aastal ning on nime saanud USA Massachusettsi osariigis oleva linna järgi. 1832 sai linnaõigused. 1970. aastal ühinesid Fayette'i maakond ja Lexingtoni linn. Lexingtonis asuvad 1780 asutatud Transylvania ülikool ja 1865 asutatud Kentucky ülikool. Linna koduleht
Ashton Eaton

Ashton James Eaton (sündinud 21. jaanuaril 1988 Portlandis) on USA endine kergejõustiklane (kümnevõistleja). Tema nimel on seitsmevõistluse (6645 punkti) maailmarekord. 2012. aasta Londoni olümpiamängudel võitis ta kümnevõistluses punktisummaga 8869 kuldmedali. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas võitis ta kuldmedali punktisummaga 8809. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis tuli maailmameistriks uue maailmarekordiga 9045 punkti. Tema nimel oli ka eelmine maailmarekord 9039 punkti, mille ta püstitas 23. juunil 2012 Eugene'is. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros tuli ta kümnevõistluses teist korda olümpiavõitjaks, kogudes 8893 punkti, millega kordas punkti pealt Roman Šebrle 2004. aasta tulemust. Ta on seitsmevõistluses kolmekordne sisemaailmameister. Eaton teatas karjääri lõpetamisest 2017. aasta jaanuaris. Väljas 100 meetrit: 10,21 (2012) 200 meetrit: 20,76 (2013) 400 meetrit: 45,00 (2015) 1500 meetrit: 4.14,48 (2012) 110 meetri tõkkejooks: 13,35 (2011) 400 meetri tõkkejooks: 48,69 (2014) Kõrgushüpe: 2.11 (2012) Teivashüpe: 5.40 (2015) Kaugushüpe: 8.23 (2012) Kuulitõuge: 15,40 (2013) Kettaheide: 47,36 (2011) Odavise: 66,64 (2013) Kümnevõistlus: 9045 (2015) Sees 60 meetrit: 6,66 (2011) 400 meetrit: 47,80 (2010) 800 meetrit: 1.55,90 (2011) 1000 meetrit: 2.32,67 (2010) 60 meetri tõkkejooks: 7,51 (2015) Kõrgushüpe: 2.11 (2010) Teivashüpe: 5.40 (2016) Kaugushüpe: 8.16 (2012) Kuulitõuge: 15.05 (2014) Seitsmevõislus: 6645 (2012) Ashton Eaton Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Kaalepi pelgupaik

Kaalepi pelgupaik (ka Kaalepi linnamägi) on Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas Lõhmu soo keskel asuv muistne pelgupaik. Pelgupaik on geoloogiliselt liivane soosaar. Arvatavasti kasutasid kohalikud elanikud seda endisajal redupaigana, kui piirkonnas oli ohtlik aeg. Kaalepi pelgupaik kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 26.08.2015) http://www.jarva.ee/index.php?page=408 (vaadatud 26.08.2015) Kaalepi pelgupaik kultuurimälestiste riiklikus registris
Tianna Bartoletta

Tianna Bartoletta (neiupõlvenimega Madison; sündinud 30. augustil 1985 Elyrias Ohio osariigis) on USA kergejõustiklane (kaugushüppaja ja sprinter). Ta on kahekordne olümpiavõitja. Ta on kaugushüppes kahekordne maailmameister (2005 ja 2015). 2012. aasta Londoni olümpiamängudel aitas ta USA naiskonnal 4×100 meetri teatejooksus püstitada maailmarekordi 40,82. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros tuli ta kaugushüppes olümpiavõitjaks isikliku rekordiga 7.17. Tema eelmine isiklik rekord kaugushüppes oli 7.14, mille ta püstitas 2015. aastal Pekingis maailmameistriks tulles. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta kaugushüppes pronksmedali tulemusega 6.97. Tema isiklik rekord 100 meetri jooksus on 10,78, mis on joostud 3. juulil 2016 Eugene'is.  Tianna Bartoletta – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tianna Bartoletta Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Soosaar

Soosaar ehk võhmas on soos olev kõrgem koht, kus sageli kasvavad võsa ja puud. Eesti ajaloos on soosaartele ehitatud kindlustatud asulaid (näiteks Maalinna soosaarde Soontagana linnus) või on neid kasutatud pelgupaikadena (näiteks Ohtu linnamägi). "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 27.09.2015)
Ambla vallamaja

Ambla vallamaja on vallamaja Ambla kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ambla alevikus Järva vallas Järva maakonnas. Maja ehitati 1893. aastal. 1998. aastal tunnistati maja riiklikuks kultuurimälestiseks. Maja on ühekorruseline, lakatubadega, viilkatusega, krohvitud seintega. Ambla vallamaja kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 17. oktoobril 2020) "Ambla". // Eesti vallamajad. Estonian Commune Houses. Estnische Gemeindehäuser. Koostaja Hanno Talving. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 46–48 "Ambla". // Hanno Talving. "Eesti vallamajade ajaloo teatmik". Eesti Vabaõhumuuseum. Tallinn 2015. Lk 94 Kultuurimälestis nr 14956 "Ambla vallamaja" "Amblas on tunda ajaloo hõngu". Järva Teataja nr 36, 29. märts 2014. Lk 4
Paide raekoda

Paide raekoda on hoone Järva maakonnas Paides aadressil Keskväljak 14. See on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Hoones on tegutsenud perekonnaseisuosakond ja pank ning alates 1913. aastast kuni tänapäevani Paide Linnavalitsus. Arvatakse, et juba keskajal võis samal kohal asuda linna raekoda. 19. sajandi I veerandil ehitatud ehitis oli algul ühekorruseline kivist elumaja, mis kuulus kaupmees Hoffmannile. 1908. aastal ostis hoone karskusselts "Idu" ja 1913. aastal sai hoone omanikuks Paide linn. 1920. aastatel toimus hoone suur ümberehitus ja raekoda sai enda tänapäevase välimuse ja muutus tundmatuseni. Olulisemaks muutuseks oli teise korruse juurde ehitamine. Raekoda asub Paide jaoks ajalooliselt väga olulises paigas, nüüdse keskväljaku, varasema turuplatsi ääres. Tänapäeval on tegu linna esindusruumidega, kus toimuvad vastuvõtud, kontserdid ja ka pulmad. Enne ümberehitust oli tegu lihtsa, klassitsistliku hoonega, millel oli kõrge poolkelpkatus ja esifassaadi vasakus ääres asuv pisut eenduv trepikoda. Arhitektuurilahenduslikult meenutas hoone pisut isegi Paide magasiaita. 1925. aasta ümberehitus teostati mõnedel andmetel tollase linnapea Purfeldti projekti alusel. Hoonel on tagasihoidlik juugendlik välimus. Hoone esinduslikkust rõhutab väljakupoolse fassaadi kesksel katusest välja ulatuv, pisut torni meenutav vintskap, mis on kaunistatud nii Paide vapi, ümarakna, hammaslõikekarniisi kui ka kahe poolsambaga. Poolsammaste motiiv kordub ka kahe kolnurkfrontooniga portaali juures. Katusel on uukaknad. Teisekorruse aknad on vaheldumisi petikakendega. Paide raekoda renoveeriti 2008. aastal. Raekoja sisekujunduse on teinud Annes Arro ja Hanna Karits. 2008. aastal oli hoone sisearhitektuur nomineeritud Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemiale. 25. veebruaril 1918 loeti Paide keskväljakul rahvale ette Eesti Vabariigi iseseisvusmanifest. Selle meenutuseks asub Paide raekoja seinal mälestustahvel. Samuti on linna koolinoortel traditsioon iseseisvusmanifesti igal aastal Eesti vabariigi aastapäevale järgneval päeval (25. veebruaril) raekoja ees ette lugeda. Paide raekoda kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 26.08.2015) "Paide raekoda". paide.kovtp.ee. Vaadatud 19.05.2022. "Raekoda (Keskväljak 14)". majalood.weissenstein.ee. 17. juuli 2015. Vaadatud 19.05.2022. "Paide raekoda 1908.a." ajapaik.ee. Vaadatud 10.05.2022. "Paide taastas iseseisvusmanifesti ettelugemise tava". delfi.ee. 25. veebruar 2010. Vaadatud 19.05.2022. Paide raekoda kultuurimälestiste riiklikus registris
Allan Kiil

Allan Kiil (4. august 1963 Tallinn – 15. juuni 2021) oli eesti ärijuht, poliitik, ujuja ja sporditegelane. Ta lõpetas aastal 1982 Tallinna Spordiinternaatkooli ja aastal 1991 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna. Ta oli aastatel 1989–1991 Eesti Eriolümpia spordidirektor ning 1991–2013 Eesti Paraolümpiakomitee peasekretär. Kiil oli 2000–2014 Harjumaa Spordiliidu juhatuse esimees, kuulus 1998–2001 Eesti Ujumisliidu juhatusse. Ta oli 1990–1991 Kalevi ujumiskoolis treener. Kiil oli aastatel 1997–2013 Harku vallavolikogu liige ja 1997–2007 volikogu esimees. Ta oli 1998. aastast Rahvaerakonna Mõõdukad liige. 2003. aastal astus Kiil Reformierakonda, kust ta 4. septembril 2015 välja heideti . Ta oli 2004–2015 AS-i Tallinna Sadam juhatuse liige. 2015. aastast oli ta MTÜ Triton Klubi juhatuse liige. 28. augustil 2015 võeti Kiili koos Tallinna Sadama juhatuse esimehe Ain Kaljurannaga vahi alla kahtlustatuna altkäemaksu võtmises miljonite eurode ulatuses. Harju maakohus otsustas 28. oktoobril 2020 Kiili üle kohtupidamise lõpetada, kuna ta oli parandamatult haigestunud. 2024. aastal leidis Harju maakohus, et Kaljurand võttis altkäemaksu, aga kuna see toimus erasektoris ja on sellisena teise astme kuritegu, on kuritegu aegunud. Allan Kiil oli vahepeal surnud. "Äriregister: Allan Kiil". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 30. augustil 2015. "Reformierakonna juhatus viskas Allan Kiili erakonnast välja" Postimees, 4. september 2015 "Kaljurand ja Kiil võeti kuni kuueks kuuks vahi alla" ERR, 28. august 2015 "PILDID ⟩ Harju maakohus vabastas Allan Kiili kohtupidamisest" Postimees, 28. oktoober 2020 "Kohus mõistis Tallinna Sadama kohtuasjas süüdistatavad õigeks" ERR, 27. juuni 2024 ESBL: Allan Kiil
1832. aasta Venemaa evangeelse luterliku kiriku seadus

Venemaa evangeelse luterliku kiriku seadus oli 1832 Venemaal vastu võetud usuküsimusi korraldav seadus. 28. detsembril 1832 kinnitas keiser Nikolai I Venemaa evangeelse luterliku kiriku seaduse koos selle juurde kuuluvate vaimulikkonnale ja kirikuasutustele suunatud instruktsioonidega, millega kõik varasemad luterlikku kirikukorraldust reguleerinud seadused ja korraldused kuulutati kehtetuks. Praostkondade pastorid valisid endi keskelt kaks kandidaati, kellest ühe kinnitas Venemaa Keisririigi Siseministeerium kohaliku konsistooriumi ettepanekul praostiks. Praost allus otseselt kubermangu ülemsuperintendendile. Ametissemääratud praosti kohustuseks oli edastada praostkonna pastoritele kõrgemalt tulnud ettekirjutusi, koguda pastorite aruandeid, külastada vähemalt kord aastas praostkonna kirikuid ja saata igal aastal ülemsuperintendendile enda ja pastorite teenistuskirjad. Kirikuseaduse kohaselt oli nii Eesti- kui ka Liivimaa jaotatud kaheksasse praostkonda.