laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Friik

Friik (inglise keeles freak 'hull, veidrik'; 'millegi liialdatud pooldaja või millestki eriti süvendatult huvitatud isik') on eesti keelde jõudnud anglitsism. Nimisõnana on friik tulnud 1560ndatest tähendusega “äkiline meelemuutus”. 18. sajandil võis friik tähendada midagi väga loovat. 19. sajandi Inglismaal ja Ameerikas kasutati seda sõna millegi puhul, mis oli ebatavaliselt välja kujunenud. 19. sajandil tekkisid ja kogusid väga palju populaarsust freak show´d ehk veidrike näitused. Freak show´d toimusid tavaliselt lõbustusparkides, tsirkustes, peenraha muuseumites ja vaudevillides. Friigi välimus ja käitumine eristusid teiste inimeste omast. Näiteks öeldi seda inglasele Joseph Merrikile, kelle kehal olid tõsised deformatsioonid, sest tal oli Proteuse sündroom. Inimesed nägid J. Merrik´it esmakordselt veidrike näitusel, kus ta kandis nime “Elevandimees”. 21. sajandi kultuuris on friigi keha plastiline ja ise loodud konstruktsioon, mis on pidevas muutumises. Selle eripära seisneb erinevates võimalustes ja esteetikas, näiteks: Michael Jacksoni nägu või keha mis on moonutatud kassiks. Need esindavad keha võimekust luua end ise viisil, mis paneb proovile ühiskonna arusaamad ilust. Liitsõnu mõistega friik. arvuti|friik filmi|friik teatri|friik auto|friik tervise|friik "Eesti keele seletav sõnaraamat". 2009. Maeve, Maddox. "The Changing Uses of "Freak"". Daily Writing Tips. "Proteuse sündroom". AHealthPortal. 2018.[alaline kõdulink] "The Elephant Man". Letters of Note. 5. august 2016. Stephens, Elizabeth (2005). "Twenty-First Century Freak Show: Recent Transformations in the Exhibition of Non-Normative Bodies". Disabllity Studies Quaterly. AHealthPortal 2018. Eesti keele seletav sõnaraamat 2009. Maeve, Maddox. Daily writing tips. The Changing Uses of  “Freak”. Letters of Note.The Elephant Man. 2016. Stephens, Elizabeth 2005.Twenty-First Century Freak Show: Recent Transformations in the Exhibition of Non-Normative Bodies- Disability Studies Quaterly 25, 3.
Erastamisväärtpaber

Erastamisväärtpaber (lühend EVP) oli Eestis vastavalt õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seadusele õigusvastaselt võõrandatud vara kompenseerimiseks välja antud hüvitusväärtpaber ja vastavalt eluruumide erastamise seadusele välja antud rahvakapitali obligatsioon. Erastamisväärtpaberi nimiväärtus moodustus hüvitusväärtpaberi arvestuslikust väärtusest ja rahvakapitali obligatsiooni arvestuslikust väärtusest. Erastamisväärtpaberit säilitati elektroonilisel kujul Vabariigi Valitsuse asutatud Erastamisväärtpaberite Keskregistris avatud erastamisväärtpaberiarvel või Vabariigi Valitsuse asutatud Eesti väärtpaberite registris avatud väärtpaberiarvel. Erastamisväärtpaberite Keskregister likvideeriti 1. juulil 2011. Erastamisväärtpaberit võis omada ja omandada iga füüsiline isik, Eestis registreeritud juriidiline isik ning Eesti riik või kohalik omavalitsusüksus. Pärimise teel võis erastamisväärtpaberi omandada ka Eestis registreerimata juriidiline isik. Omandiõigust erastamisväärtpaberile tõendas nimeline kirje Erastamisväärtpaberite Keskregistris või Eesti väärtpaberite registris. Erastamisväärtpaberite väljaandmine, nendega arveldamine ning nende kasutamine, võõrandamine ja kustutamine toimus Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras. Arveldamiseks kasutatavad juhendid ja vormid kehtestas valdkonna eest vastutav minister. Järelevalvet erastamisväärtpaberite väljaandmise ja nende kasutamise üle teostas Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras valdkonna eest vastutav minister. Valdkonna eest vastutaval ministril oli õigus peatada erastamisväärtpaberiarve avamine või selle kasutamine järelevalvemenetluse tagamiseks, õigus taotleda tehingu kehtetuks tunnistamist ning kahju hüvitamist, kui ebaseaduslikult välja antud erastamisväärtpaber oli võõrandatud või selle eest oli omandatud vara, ning õigus muuta ebaseaduslikult välja antud erastamisväärtpaberi nimiväärtust. Kui isikule oli erastamisväärtpaberid välja antud ebaseaduslikult ja ta ei saanud neid tagastada, sest ta oli need võõrandanud või ära kasutanud, võis ta need hüvitada rahas, võttes aluseks erastamisväärtpaberite keskmise turuhinna nende võõrandamise või nendega vara eest tasumise päeval. Kui ebaseaduslikult välja antud erastamisväärtpabereid olid võõrandatud mitmel päeval või kasutatud mitmes tehingus, võeti aluseks tehingupäevade kaalutud keskmine turuhind. Ebaseaduslikult saadud erastamisväärtpaberite eest hüvitatav raha kanti riigieelarvesse. Erastamisväärtpabereid anti välja 31. detsembrini 2005. Obligatsioon Väärtpaber Erastamisväärtpaberite väljaandmise ja nendega arveldamise kord, RT I 1993, 72, 1022 Erastamisseadus Eluruumide erastamise seadus, §10 Rahvakapitali obligatsioonide väljaandmine
Procter & Gamble

Procter & Gamble (P&G) on Ameerika rahvusvaheline tarbekaupade ettevõte, mille peakontor asub USA Ohio osariigis Cincinnatis. Ettevõtte asutasid 1837. aastal William Procter ja James Gamble. Ettevõte on spetsialiseerunud tervise-, enesehooldus- ja hügieenitoodete tootmisele, sealhulgas toodetakse ilu-, hooldus-, tervishoiu-, kangahooldus-, koduhooldus-, beebi-, naise- ja perehooldustooted. Enne Pringlesi müüki Kellogg'sile sisaldas selle tooteportfell ka toite, suupisteid ja jooke. P&G on asutatud Ohio osariigis. 1995 – National Medal of Technology and Innovation
Jänes

Jänes (Lepus) on jäneseliste seltsi jäneslaste sugukonda kuuluv perekond. "Loomade elu" järgi on jänese perekond pärisjäneslaste alamsugukonna ainus perekond. Sellesse kuulub 15 liiki, mis asustavad eeskätt parasvöötme avamaastikke ja metsi. Üksikud liigid elavad kõrbetest kuni tundrani, kaasa arvatud Gröönimaal ja Taimõri järve ääres. Kõige mitmekesisemad on nad Põhja-Ameerikas, seevastu Lõuna-Ameerikas puuduvad. Austraalias ja paljudel saartel on nad aklimatiseeritud. Eestis elutsevad 2[viide?] jäneste liigist hall- ja valgejänes. Mõlemad toituvad suvel rohttaimedest, talvel söövad puude ja põõsaste oksi, koort ja võrseid, rikkudes nii ka viljapuid. Nad ise on mitme kiskja põhiliseks toiduks. Karvastik on enamikul jänestel pruunikashall. Talvel muutuvad paljud jänesed heledamaks, valgejänes ja ameerika jänes valgeks (ainult kõrvaotsad jäävad mustaks). Jänesed tegutsevad peamiselt öösel, meeltest on kõige paremini arenenud haistmine ja kuulmine. Nad on üsna paiksed, kuid tundras ja Gröönimaal elavad rändloomad. Heade varjetingimuste korral nad ei põgene, vaid peituvad. Jänesed poegivad kaks-kolm korda aastas. Pojad on juba sündides hästi arenenud, ema käib neid ainult imetamas. Emasloom imetab mitte ainult oma, vaid ka võõraid poegi, kui neid leidma juhtub. Mõni jäneseliik on tähtis karusnaha poolest. Kõik Põhja-Ameerikas elavad liigid on jahiloomad. Nad võivad levitada inimeselegi ohtlikke haigusi, näiteks tulareemiat, samuti kanda puuke, kellelt omakorda haigusi saada võib. Lepus americanus – ameerika jänes Lepus barchyurus – mandžuuria jänes Lepus capensis – kapi jänes Lepus castroviejoi – kantaabria jänes Lepus corsicanus – korsika jänes Lepus europaeus – halljänes Lepus granatensis – ibeeria jänes Lepus timidus – valgejänes Lepus tolai – tolai jänes Ühistranspordis sõidu eest maksmata sõitjaid nimetatakse jänesteks. 24. detsembril 2000 avati Pihkva oblastis Mihhailovskojes mälestusmärk jänesele. Nimelt ajendas jänes Aleksandr Puškinit mitte sõitma Peterburi osalema dekabristide ülestõusus 1825. aasta detsembris. Ülestõus suruti maha, selle 5 osalejat hukati ning üle saja saadeti sunnitööle või Siberisse asumisele. küülik "Loomade elu", 7. kd., lk. 102–109, eriti lk. 102 [Soomes pidas jänes varestega lahingut]
Aaso Leps

Aaso Leps (7. detsember 1932 Rakvere – 20. detsember 2019) oli Eesti sporditegelane (malekohtunik). Ta lõpetas 1951 Rakvere 1. Keskkooli ja 1956 matemaatikuna cum laudeTRÜ. Leps oli 1966–1991 Tallinna Malekooli õppealajuhataja ning 1992–2000 direktor. Leps vastutas 1969–1982 Eesti noortekoondise ettevalmistuse eest. Tema isa oli vandeadvokaat ja poliitik, Riigikogu IV ja V koosseisu liige, üliõpilasena Vabadussõjast osavõtnu August Julius Leps; vend on õigusteadlane ja poliitik Ando Leps.
Oliver Ekman-Larsson

Oliver Oscar Emanuel Ekman-Larsson (sündinud 17. mail 1991 Karlskronas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Florida Panthers. Ta alustas klubikarjääri Rootsi tugevuselt kolmanda liiga klubis Tingsryds AIF. Hooaegadel 2008–09 ja 2009–10 mängis ta Leksands IF-ga Rootsi esiliigas. 2009. aastal valis Arizona Coyotes (toona Phoenix Coyotes) ta NHL-i draft '​is kuuenda valikuna. Ta kuulus meeskonna põhikoosseisu aastatel 2010–2021. 2014–15 põhihooajal lõi ta 23 väravat, millega oli enim väravaid visanud kaitsemängija liigas. Samuti sai ta sel hooajal NHL-i ajaloo esimeseks Rootsis sündinud kaitsemängijaks, kes on ühel hooajal visanud üle 20 värava. 2015–16 põhihooajal lõi ta kaheksa võiduväravat, mis on kaitsemängijate ühe põhihooaja rekord NHL-is. Ekman-Larsson enim väravaid löönud Arizona Coyotesi kaitsemängija klubi ajaloos (128 väravat). Aastatel 2018–2021 oli ta Coyotesi kapten. 2021. aasta juulis siirdus Ekman-Larsson Vancouver Canucksi. Seal mängis ta kaks hooaega. 2023. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Florida Panthersiga. Aastatel 2015 ja 2018 on ta osalenud NHL-i tähtede mängul. Rootsi jäähokikoondisega võitis Ekman-Larsson 2014. aasta taliolümpiamängudel hõbemedali. Lisaks on ta aastatel 2017 ja 2018 tulnud maailmameistriks. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel andis ta kõikidest mängijatest enim väravasööte (10). Samuti kogus ta kaitsemängijatest enim punkte (12) ja valiti lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta taas turniiri sümboolsesse koosseisu. "Panthers agree to terms with Oliver Ekman-Larsson on a 1-year contract". Florida Panthers. 1. juuli 2023. Vaadatud 1. juulil 2023. Oliver Ekman-Larsson NHL.com lehel Oliver Ekman-Larsson hockeydb.com lehel
Greta Koppel

Greta Koppel (sündinud 27. jaanuaril 1978 Tallinnas) on eesti kunstiteadlane ja kuraator. Greta Koppel lõpetas 2002. aastal Eesti Kunstiakadeemia ja kaitses 2007. aastal samas magistrikraadi. Tema kureeritud on Eesti Kunstimuuseumi seni külastatuim näitus "Michel Sittow. Eesti maalikunstnik Euroopa õukondades". 2012 Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia (koos Hilkka Hiiopiga, näitus „Bosch & Bruegel. Ühe maali neli jälge“) 2015 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (julge ja põhjaliku kriitika ning eriala spetsiifika avamise eest ajalehes Sirp ja vastutustundliku töö eest Kadrioru Kunstimuuseumis, õiguse ja kohustuse eest avaldada professionaalset arvamust) 2019 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (näituse „Michel Sittow. Eesti maalikunstnik Euroopa õukondades“ kureerimise ja vastavasisulise raamatu koostamise eest) Greta Koppel on Tartu Ülikooli esimese Eesti-päritolu rektori Henrik Koppeli sugulane. Greta Koppel Eesti Teadusinfosüsteemis
Abdel Abqar

Abdelkabir "Abdel" Abqar (sündinud 10. märtsil 1999 Settatis) on Maroko jalgpallur (kaitsja), kes mängib Hispaania kõrgliigaklubis Deportivo Alavés. Ta alustas enda klubikarjääri Mohammed VI jalgpalliakadeemiast. Aastatel 2017–2020 mängis ta Málaga reservmeeskonnas. Seejärel liitus ta Alavésiga. Alavési põhimeeskonnas debüteeris Abqar Hispaania esiliigas mängides hooajal 2022/23. Lisaks on ta esindanud Maroko U-17 jalgpallikoondist. "Abdel Abqar" (saksa). Transfermarkt. Vaadatud 23. detsember 2019.
Emanuel Cecchini

Rodrigo Emanuel Cecchini (sündinud 24. detsembril 1996) on Argentina jalgpallur (keskpoolkaitsja), kes mängib MLS-i meeskonna Seattle Sounders eest, ta on seal laenul Hispaania esiliiga klubist Málaga. Ta on mänginud ka Hispaania, Argentina ja Mehhiko kõrgliigades. Seattle Sounders MLS Cup (1): 2019 "Emanuel Cecchini" (saksa). Transfermarkt. Vaadatud 23. detsember 2019.
Floursies

Floursies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Floursies' kirik Saint-Éloi purskkaev Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Floyon

Floyon on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Fontaine-au-Bois

Fontaine-au-Bois on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Forest-en-Cambrésis

Forest-en-Cambrésis on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Carl Söderberg

Carl Johan Söderberg (sündinud 12. oktoobril 1985 Malmös) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Rootsi kõrgliiga klubis Malmö Redhawks. Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Malmö Redhawks, mille meeskonnas mängis ta kuni hooajani 2010–11. Seejärel mängis ta kaks hooaega Rootsi kõrgliiga klubis Linköpings HC. Hooajal 2012–13 oli ta Rootsi kõrgliiga suurim väravakütt (31 väravat). 2004. aastal valis St. Louis Blues ta NHL draft '​is 49. valikuna, kuid NHL-is debüteeris ta alles hooaja 2012–13 lõpus Boston Bruinsi meeskonnas. Bruinsi ridades mängis ta ka kahel järgmisel hooajal. Aastatel 2015–2019 mängis ta neli hooaega Colorado Avalanche'is. 2019. aasta juunis siirdus ta Arizona Coyotesi. 2020. aasta detsembris sõlmis ta üheaastase lepingu Chicago Blackhawksiga. 2021. aasta aprillis naasis Söderberg Avalanche'i. 2021. aasta juunis naasis Söderberg Malmö Redhawksi, kellega sõlmis kaheaastase lepingu. 2017. aastal tuli Söderberg Rootsi jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. "Blackhawks agree to terms with Carl Soderberg". Chicago Blackhawks. 26.12.2020. Vaadatud 29.12.2020 Carl Söderberg NHL.com lehel Carl Söderberg hockeydb.com lehel
Marcel Ruiz

Marcel Alejandro Ruiz Suárez (sündinud 26. oktoobril 2000) on Mehhiko jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Mehhiko kõrgliiga klubis Querétaro. Lisaks kuulub ta Mehhiko U22 jalgpallikoondisse. Ta tegi kõrgliigadebüüdi 21. juulil 2018, kui pääses mängus Atlas FC-ga platsile vahetusest. "Marcel Ruiz" (saksa). Transfermarkt. Vaadatud 23. detsember 2019.
Phil Kessel

Philip Joseph Kessel Jr. (sündinud 2. oktoobril 1987 Madisonis Wisconsini osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Vegas Golden Knights ründajana paremäärel. 2006. aastal valis Boston Bruins ta NHL-i draft '​is kuuenda valikuna. Bruinsis mängis ta aastatel 2006–2009 kokku kolm hooaega. Seejärel mängis ta 2009–2015 kuus hooaega Toronto Maple Leafsi ridades. 2007. aastal pälvis ta esimese uustulnukana NHL-is Masterton Memorial Trophy. Aastatel 2015–2019 mängis Kessel neli hooaega Pittsburgh Penguinsis. Aastatel 2016 ja 2017 võitis ta klubiga Stanley karika. Aastatel 2019–2022 mängis ta kolm hooaega Arizona Coyotesis. 2022. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu. 25. oktoobril 2022 osales ta NHL-is oma 990. järjestikuses mängus, millega püsititas NHL-i rekord (eelmine rekord kuulus Keith Yandle'ile, kes osales NHL-is 989 mängus järjest). Aastatel 2011, 2012 ja 2015 on ta valitud üheks NHL-i tähtede mängu mängijaks. 2010. aasta taliolümpiamängudel võitis Kessel USA jäähokikoondise koosseisus hõbemedali. Ta kuulus USA koondisse ka 2014. aasta taliolümpiamängudel, kus USA koondis kaotas pronksimängus Soomele. Kessel lõi turniiril viis väravat, tehes viimases alagrupimängus Sloveenia vastu kübaratriki. Kokku kogus ta turniiril kaheksa punkti, millega oli Rootsi mängija Erik Karlssoni kõrval resultatiivseim mängija. Lisaks valiti Kessel parimaks ründajaks ja turniiri sümboolsesse koosseisu. "Vegas Golden Knights Sign Forward Phil Kessel to One-Year Contract". NHL.com. 24. august 2022. Vaadatud 24. augustil 2022. "Kessel of Golden Knights breaks NHL consecutive games played record". NHL.com. 25. oktoober 2022. Vaadatud 25. oktoobril 2022.  Phil Kessel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Phil Kessel NHL.comi lehel Phil Kessel hockeydb.comi lehel
Iker Losada

Iker Losada Aragunde (sündinud 1. augustil 2001) on Hispaania jalgpallur (ründaja), kes mängib Hispaania kõrgliiga klubis Celta de Vigo ning selle reservmeeskonnas. Lisaks kuulub ta Hispaania U19 jalgpallikoondisse. Ta lõi 2019. aasta hooajaeelses sõpruskohtumises 1. FC Union Berlini vastu värava ning sai sellega esimeseks 21. sajandil sündinud mängijaks, kes on Celta Vigo meeskonnas väravaid löönud. Ametliku debüüdi esindusmeeskonnas tegi ta 17. augustil 2019, kui pääses väljakule 88. minutil Madridi Reali vastu vahetusest; lühikesest mänguajast hoolimata õnnestus Losadal siiski värav visata (mäng kaotati 3:1). "Iker Losada" (saksa). Transfermarkt. Vaadatud 23. detsember 2019.
Ghissignies

Ghissignies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Ene Kõresaar

Ene Kõresaar (sündinud 5. jaanuar 1971) on eesti etnoloog, Tartu Ülikooli etnoloogia osakonna dotsent. Doktorikraadi kaitses 2004 väitekirjaga "Memory and History in Estonian Post-Soviet Life Stories. Private and Public, Individual and Collective from the Perspective of Biographical Syncretism" ("Mälu ja ajalugu eestlaste järelnõukogude elulugudes: privaatne ja avalik, individuaalne ja kollektiivne eluloosünkretismi vaatenurgast"). Tema uurimisvaldkonnad on mälu- ja eluloouurimine, kitsamalt Teise maailmasõja ja Nõukogude perioodi mäletamine omaelukirjutuses, muuseumides, tähtpäevaajakirjanduses ning rohujuuretasandi organisatsioonides, biograafiline meetod materiaalse kultuuri uurimises ja Eesti etnoloogia ajalugu. Ta on nendel teemadel avaldanud kaks monograafiat, arvukalt artikleid ning toimetanud ajakirjanumbreid ja kogumikke. Ta peab loenguid etnoloogia ajaloost, etnograafilisest allikaõpetusest, eluloo- ja suulise ajaloo uurimise metodoloogiast, sotsiaalse mälu ja argikultuuri uuringutest. On juhendanud Marleen Metslaiu (2016) ja Kirsti Jõesalu (2017) doktoritöid. 2014 Tartu Ülikooli aumärk Kõresaar, Ene 1999. Vaip - tekki muodi asi. Etnoloogiline esemeuurimus. Tartu: Tartu Ülikool. Anepaio, Terje ja Kõresaar, Ene (toim.) 2001. Kultuur ja mälu. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Anepaio, Terje ja Kõresaar, Ene 2003. Mälu kui kultuuritegur: etnoloogilisi perspektiive. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Kirss, Tiina; Kõresaar, Ene ja Lauristin, Marju (toim.) 2004. She who remembers survives. Interpreting Estonian Women's Post-Soviet Life Stories. Tartu: TÜ Kirjastus. Kõresaar, Ene 2005. Elu ideoloogiad: kollektiivne mälu ja autobiograafiline minevikutõlgendus eestlaste elulugudes. Tartu: Eesti Rahva Muuseum. Kõresaar, Ene (toim.) 2011. Soldiers of memory. World War II and Its Aftermath in Estonian Post-Soviet Life Stories. Leiden: Brill. Kõresaar, Ene (toim.) 2018. Baltic Socialism Remembered. Memory and Life Story since 1989. London: Routledge. https://www.etis.ee/CV/Ene_K%C3%B5resaar/est "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. detsember 2019. Vaadatud 23. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022.
Tantsuakadeemia

Tantsuakadeemia (prantsuse keeles academie de danse) on tantsu kõrgharidusega seotud kool. Mõiste “akadeemiline” on eesti keeles, nagu teisteski keeltes laialt kasutusel. Akadeemiline on teaduslik, kõrgtasemeline ja teatavaid traditsiooni järgiv (nt rõivastuses ja rituaalides), sageli lisatakse akadeemia mõne asutuse või vabakonna nimele, et rõhutada selle seotust akadeemilise institutsiooniga, näiteks ülikooliga (Akadeemiline habitus, akadeemiline identiteet, [1]). Tantsuakadeemia termin pärineb Prantsusmaalt, kui kuningas Louis XIV allkirjastas dokumendi Letters Patenti ja lõi 1661. aasta märtsis esimese tantsuakadeemia nimega ''Académie Royale de Danse''. Teadlased on tegelenud dokumendi uurimise ja õppimisega, kuid originaalne dokument, mille oli allkirjastanud kuningas ise, suleti Prantsusmaa rahvusarhiivi. Dokument on siiani pääsenud tantsuajaloolaste kriitiliste analüüside käest. ''Académie Royale de Danse'' eesmärk oli anda tantsu ja muusikameistritele võrdsed õigused ning kajastada tantsu küsimusi, neid analüüsida ja normaliseerida (Needham 1997). Esimene tantsuakadeemiaks määratlev institutsioon Académie koosnes kolmeteistkümnest tantsumeistrist, kelle kuningas Louis XIV valis kunsti kõige kogenumaks. Académie toimis kuni 1789.aastani. Tantsuharidust Eestis on võimalik omandada peamiselt kahes ülikoolis. Tallinna Ülikool´i koreograafia erialal ning TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia tantsukunst´i erialal. Esimene õppekava tantsu kõrghariduse omandamiseks avati 1990/91. aasta sügisel, kui alustas tööd kultuurialast kõrgharidust andev õppeasutus Viljandi Kultuurikolledž (Kultuuriakadeemia nägu, ajalugu, [2]). Tallinna Ülikoolis alustati 1992. aastal Tallinna Pedagoogikaülikool´i nime all kasvatusteadlaste ettevalmistamisega (Kronoloogia, [3]). Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia tantsukunsti õppekava valmistab ette tantsuõpetajaid ja tantsukunstnikke. Koolis omandakase baas tantsukunstiga tegelmiseks, õpitakse erinevaid tantsutehnikaid ning arendatakse loovust: improvisatsioon, tantsukompositsioon ja tantsuetenduste loomine. Loovpraktilise tegevuse ja kehalise kogemuse arendamist toetavad teoreetilised ained: tantsuajalugu, tantsuanalüüs, anatoomia, kunsti ja kultuuriajalugu jne (Tantsukunst, [4]). Tallinna Ülikooli koreograafia õppekava käsitleb erinevaid esteetikaid tantsus, etenduskunstide ajalugu, tantsukompositsiooni, improvisatsiooni ning etenduskunste siduvaid aineid, kus tehakse koostööd nii filmi-, muusika- kui ka kunstitudengitega (Koreograafia, [5]). Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia Tallinna Ülikool Rahvatantsujuhtide kool Tallinna Balletikool Tallinnas tegutseb ka Tantsuakadeemia nimeline huvihariduslik tantsukool, mida juhib Märt Agu. Nimele vaatamata ei ole tegu kõrgharidusasutusega. Needham, M. 1997. Louis xiv and the Académie Royale de Danse, 1661—A commentary and translation. [6] (25.11.2019) Marquie, H. 2014. Retrospective look at dance studies in France. [7] (26.11.2019) Académie Royale de Danse [8] Akadeemilisus [9] Tantsukunst [10] Koreograafia [11] Tantsuharidus Eestis- mured-rõõmud-ootused [12]
Matías Vargas

Martín Matías Ezequiel Vargas (hüüdnimega Monito, eesti keeles 'ahvike'; sündinud 8. mail 1997) on Argentina jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Türgi kõrgliiga klubis Adana Demirspor. Vargase klubikarjäär täiskasvanute klassis sai alguse, kui tema koduklubi Vélez Sarsfieldi peatreener Miguel Ángel Russo otsustas ta Colóni vastu vahetusest mängu saata. Esimest korda määrati ta algkoosseisu mänguks Defensa y Justicia vastu 13. novembril 2017; Vargasel õnnestus 2:1 võidumängus ka värav lüüa. Samal hooajal sai ta kokku kirja 16 mängu, millest 13 oli ta algkoosseisus, ja 4 väravat. 14. juulil 2019 liitus Vargas uue koduklubi jaoks rekordilise 10,5 miljoni euro eest Hispaania kõrgliiga klubiga RCD Espanyol. Ametlikult tegi ta klubidebüüdi Euroopa Liiga kvalifikatsioonimängus FC Luzerni vastu; Vargas sai 3:0 võidumängus kirja ka värava. 2021. aasta augustis suundus ta üheks aastaks laenule Türgi kõrgliiga klubisse Adana Demirspor. Vargas tegi debüüdi Argentina jalgpallikoondises 8. septembril 2018, kui 3:0 võiduga lõppenud sõpruskohtumises mängiti Guatemalaga. Vargase isa oli samuti jalgpallur ning mängis näiteks kodumaa klubides San Martín de Mendoza ja Gimnasia y Esgrima de Mendoza. "Matías Vargas" (saksa). Transfermarkt. Vaadatud 23. detsember 2019.