laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Heino Lehepuu

Heino Lehepuu (eesnimi ka Heinrich; 6. juuni 1907 Tartu – 20. aprill 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli eesti kunstnik (illustraator ja karikaturist). 1925. aastal lõpetas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi.. Ta õppis aastatel 1925–1933 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi. Tema joonistuslaadi iseloomustab natuuritruu joonistus. Tema karikatuure avaldati aastatel 1925–1927 , Sädemetes ja Üliõpilaslehes. 1927. aastal tegi ta koostööd Theodor Lutsuga ja oli filmi "Noored kotkad" kunstnik.. Samuti avaldati tema karikatuure Postimehes. Alates 1928 töötas ta Tartus tarbegraafikuna. Ta on kujundanud paljude raamatute ja ajakirjade esikaasi. Kirjakunstnikuna oli ta väga andekas ehisinitsiaalide meister, tema loodud on ka ajakirja Maret stiliseeritud pealkiri. 1930. aastate teisel poolel tegi ta reklaamkuulutusi Tartu Alexander Frederkingi seebivabrikule, tubakafirmadele, pudu- ja pesuärile "Vennad Lepp" ja paljudele teistele. Tema reklaame avaldati ajakirjades Tants, film ja mood (1926), Eesti Naine, Huvitav Žurnaal, Maret, Taluperenaine ja Teater Vanemuine. 1938. aastal kuulus ta Tartu Rotary klubisse. Peale juunipööret tegutses aktiivselt punasümboolika loomisel ja kujundas nõukogulikus stiilis avalikku ruumi. Heino Lehepuu vangistati 14. aprillil 1941 Tartus ja saadeti Sevurallagi Sverdlovski oblastisse, kus erinimekirja alusel 20. märtsil 1942 süüdistati teda antirevolutsioonilises liikumises §58-13 järgi. Talle määrati surmanuhtlus, otsus viidi täide 20. aprillil 1942. Tema isa oli kaupmees Hans Lehepuu ja ema oli Pauline Lehepuu. Hugo Treffneri Gümnaasium - Lennud Lehepuu, Heino (end Lehepuu, Heinrich) Hansu p. - õigusteadlane (foto) Eesti Filmi andmebaas Talvik, Merle (2010). "Ajakirjagraafika 1930. aastate Eestis: stereotüübid ja ideoloogia : analüütiline ülevaade". Tallinna Ülikool. "Eesti rahvusbibliograafia Heino Lehepuu". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2017. Vaadatud 6. märtsil 2017. "ERB - Tants, film ja mood". Vaadatud 21.03.2020.[alaline kõdulink] Eesti kunstnikud ajakirjandusgraafikas 1930. aastail Tartu Rotary klubi Lehepuu, Heino (end Lehepuu, Heinrich) Hansu p. - õigusteadlane (foto) Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
DFDS Seaways

DFDS Seaways on Taani laevandusettevõte (inglise shipping company), mis pakub reisi- ja kaubaveoteenuseid Põhja-Euroopas, sh Eestis. DFDS Seaways on DFDS tütarettevõte. Eestis korraldab DFDS Seaways (täpsemalt DFDS A/S Eesti filiaal) liiklust ro-pax-laevadega Paldiski Põhjasadamast Paldiski-Kapellskäri laevaliinil. DFDS Seawaysi Eesti koduleht DFDSi koduleht
Ms

Ms või Ms. on ingliskeelne austav pöördumissõna, mida kasutatakse naise perekonnanime ees või eesnime ja perekonnanime ees. Erinevalt sõnadest Miss (prl) ja Mrs (pr) ei näita Ms, kas tegemist on vallalise või abielus naisega. Alexandra Buxton. Mistress, Miss, Mrs or Ms: untangling the shifting history of women's titles. New Statesman. 12.09.2014
Nicole Fontaine

Nicole Claude Marie Fontaine (16. jaanuar 1942 – 17. mai 2018) oli prantsuse poliitik ning Euroopa Parlamendi liige. Ta oli Euroopa Parlamendi president aastatel 1999–2001. Fontaine oli hariduselt advokaat ning 1969. aastal kaitses ta edukalt doktorikraadi avaliku õiguse kohta. Ta oli Prantsusmaa Populaarse Liikumise liige, kuni erakond 2015. aastal Vabariiklaste (Les Républicains) nime all tegutsema hakkas. Les Républicains on üks erakondadest, mis kuulub Euroopa Rahvaparteisse. Euroopa Parlament - Nicole Fontaine vaadatud 6.03.2017 Biography of Ms Nicole FONTAINE, former President of the European Parliament Nicolas Sarkozy changes UMP party's name to The Republicans ahead of political comeback]
Walter Burley Griffin

Walter Burley Griffin (24. november 1876 Maywood, Illinois – 11. veebruar 1937 Lucknow, India) oli Ameerika Ühendriikide arhitekt, kes tegutses ka maastikuarhitektina. Griffin on tuntud eeskätt Austraalia pealinna Canberra linnaplaneeringu (1911–1912) autori ja Canberra ehitustööde esialgse projektijuhina (1913–1920). Tema järgi on nimetatud 1960. aastate alguses Canberrasse rajatud Burley Griffini järv. Griffini loominguliseks partneriks 28 aasta vältel oli tema abikaasa Marion Mahony Griffin, üks maailma esimesi litsentseeritud naissoost arhitekte.
Vanagi

Vanagi on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Valmiera valla halduskeskus. Küla asub 60 meetrit üle merepinna. Vanagi asub Riiast 111 kilomeetri ja piirkonna keskusest Burtniekist 26 kilomeetri kaugusel. Seal on Valmieras pagastsi bussipeatus. Asula tekkis aastal 1870, mil sinna rajati Valmiera valla halduskeskus. Külas asub valla kultuurimaja. Tänapäeval on küla naaberküla Valmiermuižaga praktiliselt kokku kasvanud. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Suvorov (aadlisuguvõsa)

Suvorov, hiljem krahv Suvorov-Rõmnikski ja vürst Italiiski (saksa keeles Suworow-Rimnikski) oli Venemaa aadlisuguvõsa. Suvorovid olid pärit ilmselt Rootsist, kust nad XVI sajandi alguses Venemaale rändasid. Suguvõsaliin algab XVI sajandi lõpul elanud Saveli Suvoroviga, kes oli maavaldaja Kašinski maakonnas. Selle piirkonnaga jäid tema järeltulijad seotuks XVIII sajandini. Tema viienda põlve järeltulija Vassili Ivanovitš Suvorov (1705−1775) tegi karjääri sõjaväeteenistuses ja tõusis kindral en chef´iks. Tema poeg Aleksandr Vassiljevitš Suvorov (1729−1800) oli nimekas sõjaväelane, kellest sai esmalt kindralfeldmarssal ja seejärel generalissimus. 22. septembril 1789 andis Püha Rooma keiser talle krahvitiitli. Sama aasta 6. oktoobril andis Venemaa keiser Paul I talle samuti krahvitiitli ja ta sai Râmnici lahingu (1789) (venepäraselt Rõmnik) järgi lisanime Rõmnikski. 1799. aasta 6. oktoobril sai temast Venemaa keisririigi vürst perekonnanimega Italiiski (Itaalia sõjakäigu auks). Tema järeltulijad olid tuntud nimega vürst Italiiski, krahv Suvorov-Rõmnikski. 29. märtsil 1851 anti neile lisatiitel hiilguslik. Suvorovite vürstisuguvõsa meesliin kustus 1893. aastal. Suvorovid võeti kõigi nelja Balti rüütelkonna matriklisse. 1849. aastal võeti suguvõsa Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse ja Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Jevstafi Ivanovitš Suvorov (suri pärast 1703), stolnik Vassili Ivanovitš Suvorov (1705−1775), kindral en chef, senaator, Tobolski kuberner Vürst Aleksandr Vassiljevitš Italiiski, krahv Suvorov-Rõmnikski (1729−1800), kindralfeldmarssal, generalissimus Fjodor Aleksandrovitš Suvorov (1739−pärast 1786), brigadir Vürst Arkadi Aleksandrovitš Italiiski, krahv Suvorov-Rõmnikski (1780−1811), kindralleitnant, kindraladjutant Hiilguslik vürst Aleksandr Arkadjevitš Italiiski, krahv Suvorov-Rõmnikski (1804−1882), jalaväekindral, kindraladjutant, Balti kindralkuberner, Peterburi sõjakindralkuberner, kogu jalaväe kindralinspektor Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 589-591, 695 [1] [2]. Руммель, Витольд Владиславович. Родословный сборник русских дворянских фамилий. Том II. С.-Петербургь: Издание А. С. Суворина, 1887. Lk 438-444 [3].
L'Aurore

„Aurora“ on prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil. Kunstnik on kujutanud maalil rooma koidujumalannat Aurorat (kreeka Eos). 1881. aastal valminud teos asub Birminghami kunstimuuseumis Alabamas (USA).
Rothkirch

Rothkirch oli Sileesia päritolu aadlisuguvõsa, kelle esindajad tegutsesid ka Baltikumis. Aadlisuguvõsast on teateid alates 1302. Rootsi ajal kanti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsale kuulus Eesti alal näiteks Krootuse mõis.
Blomberg

Blomberg on linn Saksamaal Nordrhein-Westfalenis Lippe kreisis. See asub Bielefeldist umbes 20 km kaugusel kagus ja Detmoldist umbes 20 km kaugusel idas. Elanike arv on 2015. aasta seisuga 15 370. Suure põgenemise käigus asutati linna põgenikelaagrisse eesti gümnaasium. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Koduleht
Blomberg (aadlisuguvõsa)

Blomberg oli Saksamaalt arvatavasti Blombergi linnast pärit aadlisuguvõsa, kelle esindajad tegutsesid ka Baltikumis. 13. sajandi lõpus või 14. sajandi algul rändas osa suguvõsast Kuramaale, pannes aluse eraldi liinile. 1307 on dokumenteeritud andmed Kuramaal tegutseva Pawel Blomberg'i kohta.
Jacek Saryusz-Wolski

Jacek Emil Saryusz-Wolski (sündinud 19. septembril 1948 Łódźis) on Poola diplomaat ja poliitik. Ta on aastast 2004 Euroopa Parlamendi liige. Aastatel 2004–2007 oli ta Euroopa Parlamendi asepresident. Ta lõpetas aastal 1971 Łódźi Ülikooli majandusteaduskonna. Ta on töötanud õppejõuna Łódźi Ülikoolis. Ta kuulus aastast 1980 ametiühinguliikumisse Solidaarsus (Solidarność). Ta on aastast 2004 Euroopa Parlamendi liige, ta kuulub Euroopa Rahvapartei fraktsiooni. Aastatel 2004–2007 oli ta Euroopa Parlamendi asepresident.
Bērzaine vald

Bērzaine vald (läti keeles Bērzaines pagasts) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Dikļi, Zilaiskalnsi, Kocēni, Burtnieki ja Matīši vallaga. Valla pindala on 55 km². 2016. aasta seisuga elas seal 580 inimest. Valla keskus on Bērzaine küla. Vallavanem on Atis Keziks. Aastal 1935 asus Bērzaine valla kohal Jaunburtnieki vald, mille pindala oli 44,2 km² ja kus oli 733 elanikku. 1945. aastal moodustati vallas Bērzaine ja Jaunburtnieki külanõukogu, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1950 liideti Bērzaine külanõukoguga likvideeritav Jaunburtnieki külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu Bērzaine vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Kocēni piirkonda. Vald jääb Tālava madalikule. Suurimaks jõeks on Briede. Vallas on ka paar pisikest järve. Looduskaitse all on Jaunbimberi mänd, Brenguļi tamm, Purmaļi tamm, Jaunburtnieki kooli pappel, Jaunburtnieki kooli tamm, Celmi tamm, Jaunzemnieki elupuu, Zilūži künnapuu ja Bērzaine pärn. Suur osa vallast asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Saulieši ja Purvmaļi muinaskalmed ning hiiepaik Daviņi hiidrahn. Kohaliku kaitse all on Jaunburtnieki kalmistu muinaskalmed koos Jaunburtnieki ristikiviga ja Daviņi Norieši künka muinaskalmed. Valda jäävad veel Lanti ja Jaunburtnieki muinaskalmed, Jaunburtnieki surnuaed ja Daviņi väiksem ohvrikivi. Aastal 2011 elas vallas 538 lätlast, 13 venelast, 11 valgevenelast, 6 ukrainlast, 6 poolakat ja 2 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās https://web.archive.org/web/20170307211525/http://www.kocenunovads.lv/lv/page/356/362 (vaadatud 6.03.2017) Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. "Bērzaines pagasts". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. märts 2017. Vaadatud 6. märtsil 2017. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. mai 2021. Vaadatud 5. veebruaril 2019. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Bērzaine vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Virmalised (ajaleht 1913)

Virmalised (kaanepealkirjaga "Wirmalised") oli ajaleht, mis ilmus 1913–1915 aastatel lisalehena Postimehe, Elu, Viljandi Teataja, Sakala ja Rakvere Teataja ajalehtedes. Sisu poolest oli see piltidega illustreeritud kirjanduslik, kunstiline ja teaduslik ajaleht, mis ilmus 1 kord nädalas. Ajalehe toimetaja oli Jaan Tõnisson. Vastutavad toimetajad: Hans Rebane 1913–1914, nr. 35 Anton Jürgenstein 1914, nr. 36 Heinrich Moorson 1914, nr. 37 – 1915. Ester – Virmalised (Tartu : 1913–1915) EOD search
Naima Suude

Naima Suude (9. märts 1932 – 9. aprill 2024)[1] oli eesti köite- ja nahakunstnik. 1952–1957 Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituut, nahkehistöö eriala 1974 täiendõpe Leipzigi graafika- ja raamatukunsti kõrgkooli köitekojas 1960–1966 Kunstitoodete Kombinaat ARS 1966–2008 ERKI (hiljem Tallinna Kunstiülikool, Eesti Kunstiakadeemia) nahakunsti osakonna töökoja juhataja, meister 1987 köitekunstipreemia F. Tuglase “Taevased ratsanikud” eest 2007 Eesti Vabariigi Valgetähe V klassi teenetemärk 1995, 2000, 2005, 2010, 2015 rahvusvaheline köitekunstinäitus "Scripta manent", Tallinn 1982, 1970 Tallinna kunstisalong (koos Endel Valk-Falguga) 2017 "Põlispark. Naima Suude 85", Tallinna Keskraamatukogu Aktiivset näitustegevust alustas 1965. aastal [2] 1970 Eesti tarbekunstinäitus, Tallinn 1978, 1983, 1987, 1990 köitekunstinäitused, Tallinn 1979 Eesti tarbekunsti ja graafika näitus, Lodz, Poola 1979, 1983 Baltimaade tarbekunstitriennaal, Tallinn 1982 Eesti tarbekunstinäitus, Tallinn, Helsingi, Leipzig, Veneetsia 1995, 2000, 2005, 2010 rahvusvaheline köitekunstinäitus “Scripta manent”, Tallinn 2001–2005 H. Chr. Andersenile pühendatud köitekunstinäitus “Muinasjutuimed”, Kopenhaagen, Odense, Tallinn, Riia, Vilnius, Pärnu, Viljandi 2002 köitenäitus-konkurss “Eesti luule kulda”, Eesti Akadeemiline Raamatukogu 2003 rahvusvaheline köitekunstinäitus “Knyga/Book”, Vilnius, Leedu 2003, 2004 köitekunstinäitus “Fr. R. Kreutzwald 200”, Tallinn, Võru 2003–2006 EKA nahakunsti osakonna näitused, Tallinn, Viljandi 2004–2006 nahakunstinäitus “Lembelaekad”, Tallinn, Riia, Vilnius, Narva, Keila, Elva 2006–2008 “Scripta manent III” valiknäitus, Turu, Göteborg, Malmö, Uppsala, Helsingi, Riia 2007, 2009 IX ja X rahvusvaheline köitekunsti biennaal, St Rémy-lès-Chevreuse, Prantsusmaa 2008 näitus-konkurss ”Luuleline köide”, TLÜ Akadeemiline Raamatukogu 2008–2010 nahakunstinäitus “Paikkond”, Tallinn, Kohila, Viljandi, Võru 2009 köitekunstinäitus "Eesti rahvakultuur", Eesti Rahvusraamatukogu, Tallinna Keskraamatukogu 2010 köitekunstinäitus “Eesti köide”, Tallinna Keskraamatukogu 2011 köitekunstinäitus "Kalevipoeg", Tallinna Keskraamatukogu 1970 Eesti Kunstnike Liidu liige 1996 Eesti Köitekunstnike Ühenduse asutajaliige 2010 Eesti Kunstnike Liidu auliige Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti Nahakunstnike Liidu koduleht. "ENL liikmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2016. Eesti Kunstnike Liidu koduleht. "EKL-i auliikmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. oktoober 2016.
Virmalised (ajaleht 1907)

Virmalised : "Sõna" kaasanne (esiküljel nimega "Wirmalised.") oli huumori- ja satiiriajaleht, mis ilmus 1907. aasta augustis Tartus ja piirdus ainult 1 numbriga. Korraga ilmus see väljaanne nii ajalehe Postimees eriväljaandes Elu kui ka ajalehe Sõna lisalehena. Osa tiraažist ilmus alapealkirjaga ""Elu" erakorraline hinnata kaasanne". Virmalised oli pigem augutäiteks ajalehele Sädemed, mis ei ilmunud 1907. aasta juunist septembrini. Ajalehe esikaanel oli Karl August Hindrey karikatuur. Ajalehe maht oli 8 lehekülge. Ajakirja toimetaja oli Karl August Hindrey, väljaandja ja toimetaja Mart Raud. Ajalehte trükiti Tartus Postimehe trükikojas. "Eesti rahvusbibliograafia - Elu". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2017. Vaadatud 6. märtsil 2017. "Eesti rahvusbibliograafia - Sõna". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2017. Vaadatud 6. märtsil 2017.
Bērzaine (Kocēni piirkond)

Bērzaine (vanasti ka Jaunburtnieki) on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Bērzaine valla halduskeskus. Külas on raamatukogu, postkontor ja rahvamaja. Bērzaine asub merepinnast 65 meetri kõrgusel, 18 km kaugusel endisest piirkonnakeskusest Kocēnist ja 119 km kaugusel Riiast. Külas on Bērzaine bussipeatus. Külas kasvav Bērzaine pärn ümbermõõduga 5,78 meetrit on looduskaitse all. Küla kujunes Jaunburtnieki mõisa (Sternhof) juurde. Mõisakompleksist on säilinud härrastemaja, mõisavalitseja maja, laut-tall, ait, sepikoda, piiritusevabrik ja park. Nõukogude ajal oli küla «Bērzaine» kolhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Aastal 2016 oli külas 249 elanikku, aastal 2021 oli elanikke 267. Vietvārdu datubāze https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Dante ja Vergilius

„Dante ja Vergilius“ on prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil. 1850. aastal valminud teosel on kunstnik kujutanud Dantet ja Vergiliust põrgus. Esiplaanil on hukkamõistetud hing, petis Gianni Schicchi puremas ketser ja alkeemik Capocchio kõri. "Musée d'Orsay: William Bouguereau Dante and Virgil". www.musee-orsay.fr (prantsuse, inglise ja vene jt keeltes). Vaadatud 6. märtsil 2017.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Eestlaste pseudonüümide loend

Tuntumate eestlaste pseudonüümide loend. Eraldi loend on Eesti karikaturistide pseudonüümide loend # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y A. H. Tammsaare = Anton Hansen A. Piirikivi = Ado Grenzstein Albert Trapeež = Leonhard Lapin jt Alle Gretto = Oskar Gustavson Anna Haava = Anna Rosalie Haavakivi Anonymus = Friedebert Tuglas Artur Erich = Ira Lember ja Erika Esop Arvo Valton = Arvo Vallikivi Betti Alver = Elisabeth Lepik Birk Rohelend = Hele-Riin Pihel C.R. Linnutaja = Carl Robert Jakobson Chalice = Jarek Kasar Cool D = Priit Kolsar DJ Critikal = Bert Prikenfeld Eduard Bornhöhe = Eduard Brunberg Eessaare Aadu = Jaan Anvelt, ka Richard Kullerkupp Elar Kuus = Elmar Kuusik Evald Kindluste = Paul Ambur Fagira D. Morti = Margit Adorf Gori = Vello Agori, kuni 1935. aastani Georg Tõnisson Heini = Tõnis Braks Hoia Ronk = Karl August Hindrey Hugo Angervaks = Eduard Päll Iir Hermeliin = Hille Ermel J. Oro = Julius Oengo Johannes Barbarus = Johannes Vares Juhan Madarik = Johannes Lauristin Jüri Üdi = Juhan Viiding Kerttu Rakke = Kadi Kuus Koidula = Lydia Emilie Florentine Jannsen Krisostomus Silvester = Kalle Kurg Lall Kahas = Bernhard Lülle ja Iko Maran Mait Metsanurk = Eduard Hubel Maniakkide Tänav = Agur Karukäpp Mats Mõtslane = Mart Kiirats Matti Moguči = Priidu Beier Max Harnoon = Hasso Krull Merca = Merle Jääger Milli Mallikas = Hugo Raudsepp Mätas = Ülari Ollik O. Muusapoeg = Ain Kaalep Onu Bella = Igor Maasik Onu Thal = Uno Laht Ormi Arp = Nigol Andresen Peet Vallak = Peeter Pedajas Redo = Felix Randel Rohke Debelakk = Gaute Kivistik Street = Sven Tarto Summer = Indrek Raadik Suve Jaan = Johann Friedrich Sommer Tiibuse Jaak Tiibus = August Kitzberg Toslem = Romulus Tiitus Villi Andi = Friedrich Kuhlbars Villu = Vilhelmine Klementi Vaata ka Eesti kunstnike pseudonüümide loendit
Heinrich Scheel

Heinrich Carl Scheel (lätipäraselt Heinrihs Kārlis Šēls; 17. mai 1829 Hamburg – 13. aprill 1909 Riia) oli saksa päritolu peamiselt Riias tegutsenud arhitekt. Ta oli pärit müürseppmeistri perekonnast ning õppis puusepa ametit kuni 1847. aastani Kielis ja Hamburgis. Ta läks 1847. aastal Peterburi ning õppis Peterburi Kunstide Akadeemia juures asuvas kunstikoolis arhitektuuri, mille lõpetas 1853. aastal Ludwig Bohnstedti õpilasena. Ta töötas põhiliselt Riias, kuid tema projekteeritud ehitisi on ka mujal Läänemere kubermangudes. 1899. aastal hakkas ta töötama koos arhitekt Friedrich Scheffeliga ning nad asutasid arhitektibüroo "Scheel & Scheffel". 1853–1854 Mustpeade Maja ümberehitus 1868 kortermaja Raiņa bulvārī 13 (praegu Saksamaa saatkond Lätis) 1875 Transehe-Roseneckide maja Brīvības bulvārī 32 1877 Riia Vaimuliku Seminari uus hoone Kronvalda bulvārī 9 1885 Väinalinna raudteejaama laiendus (praegu ümberehitatuna Riia keskraudteejaam) 1897 Ķemeri luteri kirik 1871–1873 Arussaare Issanda Taevaminemise kirik 1871–1873 Kavilda Püha Aleksandri kirik 1871–1873 Lalsi Püha Nikolause kirik 1871–1873 Leisi Püha Olga kirik 1871–1873 Laimjala Vassilius Suure kirik 1871–1873 Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani pühakuju kirik 1871–1873 Mustjala Prohvet Eeliase kirik 1871–1873 Penuja Kõikide Pühakute kirik 1871–1873 Piila Peaingel Miikaeli kirik 1871–1873 Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kirik 1871–1873 Reomäe Apostel Andrease kirik 1871–1873 Tornimäe Neitsi Maarja Kaitsmise kirik 1871–1873 Tiirimetsa Kristuse Sündimise kirik 1871–1873 Torgu Apostel Johannese kirik 1871–1873 Tuhalaane Jumalaema Uinumise kirik 1871–1873 Uruste Issanda Taevaminemise kirik 1871–1873 Ööriku Püha Kolmainu kirik 1871–1873 Aruküla Püha Kolmainu kirik 1902–1903 Tallinna Uue turu äärse haljasala Saksa Linnateatri ajutine kerge puitteater, nn Interimstheater, mis süüdati 1905. aasta 15. oktoobril
Välismaalaste pseudonüümide loend

Siin on loetletud tuntumaid välismaiseid pseudonüüme # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Alice Cooper = Vincent Damon Furnier Aleksis Kivi = Alexis Stenvall Che = Ernesto Rafael Guevara de la Serna David Bowie = David Robert Jones Elton John = Reginald Kenneth Dwight Émile Ajar = Romain Gary Fred Astaire = Frederick Austerlitz Freddie Mercury = Farrokh Bulsara Greta Garbo = Greta Gustafsson Jack London = John Griffith London Johnny Rotten = John Joseph Lydon Jossif Stalin = Jossif Džugašvili Knut Hamsun = Knut Pedersen Maksim Gorki = Aleksei Maksimovitš Peškov Maksim Litvinov = Hennoch Wallach Marilyn Monroe = Norma Jean Baker Mark Twain = Samuel Langhorne Clemens Marlene Dietrich = Maria Magdalena von Losch Max Stirner = Johann Kaspar Schmidt Mihhail Borodin = Jakob Grusenberg O. Henry = William Sydney Porter Ornella Muti = Francesca Romana Rivelli Pelé = Edson Arantes do Nascimento Ravachol = François Claudius Kœnigstein Sergei Kirov = Sergei Kostrikov Sid Vicious = John Simon Ritchie Sophia Loren = Sofia Scicolone Willy Brandt = Karl Herbert Frahm Vladimir Lenin = Vladimir Uljanov Woody Allen = Allen Koningsberg
Mahmud II

Mahmud II (osmanitürgi keeles محمود ثانى Mahmud-i sānī; محمود عدلى Mahmud-i Âdlî; türgi keeles II. Mahmud; 20. juuli 1785 – 1. juuli 1839) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1808–1839. Ta oli Abdülhamit I ja Nakşidil Sultaana poeg. Mahmut II tugevdas mitme reformiga keskvõimu. Kaotas 1826. aastal janitšaride korpuse ja 1834 sõjaväelääni. Euroopapärastas haldust ja hariduskorraldust. Tema reforme valmistasid ette tanzimatti, kuid ei suutnud pidurdada Türgi välispoliitilist nõrgenemist: Vene-Türgi sõjas (1828–1829) sai Türgi lüüa Venemaa keisririigilt, 1831–1833 ja 1839. aastal sai Türgi lüüa Egiptuse asevalitsejalt Muḩammad ‘Alīlt ning 1838. aastal tehti mööndusi Prantsusmaale ja Suurbritanniale.
Neuchâteli Ülikool

Neuchâteli ülikool (prantsuse keeles Université de Neuchâtel, lühend UniNE) on ülikool Šveitsis Neuchâtelis. Ülikool on asutatud aastal 1838. Õpe toimub prantsuse keeles. Suurim teaduskond on kunstide ja humanitaarteaduste teaduskond 2000 üliõpilasega. Kokku õpib ülikoolis üle 4000 üliõpilase. Ülikooli aadress on Avenue du 1er-Mars 26, CH-2000, Neuchâtel. Koduleht