laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tabara

Tabara on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda. Tabara külas on säilinud 19. sajandi teise poole miljöö ja hoonestus. Iseloomulikud on seal käänulised külateed ja puudesalus õued, uuemaid juurdeehitisi on vähe. Tabara küla asub Saue vallas Harju maakonnas, umbes 38 kilomeetri kaugusel Tallinnast. Küla piirneb lõunas Viruküla ja Kivitammi, läänes Siimika, põhjas Aude ja läänes Vilumäe külaga. Kagupiiril on Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Küla põhjaservas asub Orkjärve soo, mis kuulub Orkjärve looduskaitseala alla. Taani hindamisraamatus nimetati küla Tabajärveks. Viruküla–Padise tee äärne raba oli kunagi olnud järv, mille juures oli tapetud rüüstajate eest pakku läinud inimesi. Kirjanduses, arhiivides ja Läti Henriku kroonikas sellele sündmusele otsest kinnitust pole, küll aga on leitud kaudseid viiteid sarnastele sündmustele. Hansu Juudi Kalju Kasanski (endine Sirina) Kubja Kuura Pulga Rohula Sütsi Vahtramäe Orkjärve looduskaitseala Viruküla tammik Järve talu Kivisilla talu – sealt läks talitee Orkjärve rabaheinamaadele. Igal väikesel soosaarel oli rahvakeeli oma nimi: Tammemäe, Kaasiku, Raeda mägi jne, enamasti olid need pandud talunimede järgi. Kaugemate talude inimesed olid nädal aega rabas ja tegid heina. Ööbiti soosaartel. Metsavendade punker – kaks metsavenda hukkusid kinnipidamisel. Kaks mälestuskivi: punkri kohas ja tee ääres. Orkjärve raba talvetee – Siimika ja Larvi küla elanikud kasutasid seda teed Riisipere mõisa vesiveskil käimiseks. Tabara külas sündis ja kasvas lavastaja Priit Põldroos. Viruküla–Padise tee Pulga allikas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Smuuli

Smuuli (lühend SM) on Kuressaare linnaosa. Kuressaare elamurajoon hakkas kujunema 1960. aastate lõpus tollase nimega Nurme tänava (hilisema Juhan Smuuli tänava) piirkonda linna põhjaserva, Kingissepa Keskkooli lähedusse. Tegemist on eramutest ja viiekorruselistest korterelamutest koosneva elurajooniga, mille infrastruktuur kujunes 1980. aastateks küllaltki eeskujulikuks. Ehitati lasteaed, selvekauplus "Tooma", üleliidulist kuulsust pälvinud saun koos teenindusasutuste ja baariga. Taasiseseisvumine mõjus elurajoonile raskelt, eriti korterelamutele. Mitmete hoonete puhul tuli päevavalgele ehituspraak. Erastamisperioodil lõpetas töö saun, millest sai kaubakeskus. Tänapäeval areneb piirkonnas ettevõtlus, renoveeritakse elamuid ning korrastatakse teid ja tänavaid.
Vilumäe

Vilumäe on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda. Küla territooriumile jääb Riisipere mõisa härrastemaja. Riisipere mõisa park Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Viruküla

Viruküla on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõne (keeleteadus)

Kõne on keeleteaduses keele kasutamine inimestevahelises suhtluses. Keel kui abstraktne märgisüsteem avaldub kõneaktides, mis võivad olla nii suulised (suuline kõne) kui ka kirjalikud (kirjalik kõne). Suuline kõne on vanem kui kirjalik kõne ja suur osa kirjalikest ülestähendustest on olnud suulise kõne jäädvustamise vahendid[viide?]. Kõne arendamise ja korrigeerimisega tegeleb logopeedia. kisa koogamine lalin Kõne arengu oluliseks eelduseks on, et laps kuuleb oma esimese eluaasta vältel inimkõnet – impressiivne kõne. Ekspressiivne kõne areneb lapsel välja umbes 3. eluaastaks. Kõne normaalseks arenguks peavad olema täidetud järgmised tingimused: eale vastav kehaline ja vaimne areng, arenenud meeleelundid, korras tsentraalne kõneaparaat, korras perifeerne kõneaparaat, terve kõnekeskkond. impressiivne kõne ekspressiivne kõne sisekõne kõnekujundus litereerimine
Nane Annan

Nane Maria Annan (varem Nane Lagergren; sündinud 14. oktoobril 1944) on rootsi jurist ja kunstnik, kes on Raoul Wallenbergi sugulane. Ta oli abielus ÜRO peasekretäri Kofi Annaniga. Nanel on eelmisest abielust üks laps – Nina Cronstedt de Groot. 2001 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia välisliikmeks
Ideogramm

Ideogramm (ideograaf, kreeka keelest ἰδέα idea "idee" + γράφω grapho "kirjutan") on graafiline sümbol (märk), mis esindab mõistet, ideed, tähendust. Ideogrammide hulka kuuluvad näiteks pildilised viidad, mida kasutatakse rahvarikastes kohtades suundade ja kohtade tähistamiseks; araabia numbrid; matemaatilised sümbolid jpt. logogramm mnemogramm piktogramm
Vancouveri saar

Vancouveri saar on saar Vaikse ookeani kirdeosas, Põhja-Ameerika ranniku lähedal. Pindala u 31 200 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 2200 meetrit (Golden Hinde). Kuulub Kanadale. Saar on nime saanud briti ohvitseri George Vancouveri järgi, kes uuris Vaikse ookeani rannikut 1791–1794. Saare põliselanikud on nuutkad, kvakiutlid ja sališi keeli kõnelevad hõimud. Vancouveri saare suuremad asulad on Victoria ja Nanaimo linn.
Piktogramm

Piktogramm ehk piktograaf on graafiline sümbol (märk), millel on tähendus sarnasuse tõttu mingi füüsilise objektiga. Vanimad piktogrammid on eelajaloolised joonistused kaljuseintel. Piktogrammide kasutamisest ehk piktograafiast arenes välja kiri, sest kirja arenemise ajal olid kõik kirjamärgid suurel määral piktogrammilaadsed. Esimesi piktogramme kasutati kirja eesmärgil umbes 5000 eKr. Pideva kasutamise käigus piktogrammid lihtsustusid ja piktogrammkirjast arenes välja hieroglüüfkiri. Eriti on piktogrammide kasutamine levinud kohtades, kus ei ole üht keelt, mida kõik valdaksid. Sel juhul on võimalik kirjutada sõnumeid mitmes keeles, kuid piktogrammide kasutamine on sageli lihtsam, eriti kui sõnumiandja ise ei oska kõiki vajalikke keeli. Liiklusmärgid põhinevad suuresti piktogrammidel. Piktogrammide kasutamist reguleerib rahvusvaheline standard ISO 7001 "Avaliku teabe sümbolid". Neid kasutatakse rahvarohketes kohtades nagu lennujaamad ja raudteejaamad. Teine ala, kus piktogramme laialt kasutatakse, on rõivastele kantavad tingmärgid nende pesemise tingimuste kohta. Piktogrammidega märgitakse meeste ja naiste käimlaid, samuti mürgiste kemikaalide ohtlikkust, Piktogramme kasutatakse alternatiivkommunikatiivse suhtlusvahendina. Piktogrammid on kasutusel eripedagoogikas eelkõige mõõduka ja raske vaimse alaarenguga inimeste seas, ning suhtlemist hõlbustava abivahendina inimeste seas, kes ei kasuta verbaalset kõnet. Piktogrammid on osaliselt standardiseeritud, kuid neid saab vastavate vahenditega ka ise luua. Piktogramm on süsimust ruut, millel on valge kujutis. Kujutise kohale võib olla kirjutatud mõiste, kuid see pole kohustuslik. Seda kasutatakse suhtlusmärgina. Piktogramme saab kaasas kanda, nendega saab lihtsustada ruumides ja kohtades orienteerumist (osa piktogramme tähistab levinud silte ja ruume). Piktogrammkirja saab vastava tarkvara ja riistvara abil kasutada töös arvutiga. glüüf Merike Melsas. KOMMUNIKATSIOONIVÕIMALUSED, ÕPIKESKKONNA KOHANDAMINE ERIVAJADUSTEGA INIMESTE ESMASEKS KUTSEÕPPEKS. Õppemetoodiline materjal pedagoogidele ja sotsiaalse tugivõrgustiku spetsialistidele hooldusõppes põhihariduse omandanud õppijate kaasamiseks kutseõppesse
Mnemogramm

Mnemogramm (mnemograaf, kreeka keelest) on sümbol (märk) millegi meelespidamiseks, mäletamiseks. piktogramm ideogramm
Äänisjärve kaljujoonised

Äänisjärve kaljujoonised on Äänisjärve-äärsetele kaljudele raiutud kujundid ja märgid. Sarnaseid petroglüüfe leidub ka Võgi jõe (vene Выг, soome Uikujoki) alamjooksu saartel Valge mere ääres ja Koola poolsaarel Kanozero järve saartel ja kaldakaljul. Paarikümnekilomeetrisel alal Äänisjärve idakalda kaljustel neemedel ja saarekestel on avastatud 24 leiukohta kokku üle 1200 joonisega. Nende kujundite ja märkide hulgas korduvad veelinnu, paadi, loomade, inimeste ja loominimeste kujutised koos mitmesuguste abstraktsete sümbolitega. Äänisjärve kaljujoonised on dateeritud 4.–2. aastatuhandesse eKr. Oletatavasti on need loodud seal elanud läänemeresoomlaste või nende eelkäijate poolt. Alta kaljujoonised Väino Poikalainen, Enn Ernits, "Äänisjärve kaljujoonised ja esivanemate loodusetunnetus" – Eesti Loodus 1987, nr 3 ja 4 Väino Poikalainen, "Lisa Äänisjärve kaljujoonistele" – Tartu Tähetorni kalender 1988. aastaks, Valgus, Tallinn 1987, lk 75–81 Enn Ernits, "Maast ja taevakehadest Äänisjärve kaljuraienditel" – samas, lk 82–89 Väino Poikalainen, "Äänisjärve kaljujooniste temaatika" – kogumikus "Harmoonia võimalikkus süsteemis inimene – keskkond – ühiskond", Tallinn 2005, lk 263–275; ISBN 9949108365 Väino Poikalainen, "Killukesi elust ja loomest", Tartu 2007, 88 lk; ISBN 9789949151547; raamat sisaldab ka bibliograafiat lk 61–85 ja venekeelset artiklit: А. Д. Столяр, "Феномен исследования петроглифов Онежского озера (Карелия)" Harvet Toots. Kivisse raiutud kunst. Ajakiri Loodus, aprill 2000 Enn Ernits. Kosmilisest jahist Põhja-Euraasia kaljutaides Enn Ernits. Kuradite vägitegudest Äänisjärve idarannikul Karjala kaljujoonised (vene keeles) Valge mere ja Äänisjärve kaljujoonised (inglise keeles) Kanozero kaljujoonised (vene keeles)
Kaarel Väljamäe

Kaarel B. Väljamäe (sündinud 15. juunil 1981 Kohilas) on eesti kirjanik ja baptisti vaimulik. Ta on abielus ja tal on kolm last. Tema abikaasa Melita Väljamäe on meditsiiniõde. Tema vend Andreas Väljamäe on vabakutseline laulja, õde Liis-Helena Väljamäe on ERSO-s viiuldaja. 2006 "Sent" (luulekogu) 2010 "Suur mees juba" (monolavastus; dramaturg-lavastaja Diana Leesalu; Tallinna Linnateater) 2012 "Suur mees juba" (luulekogu) 2012 "Klassipilt" (mononäidend) 2015 "Kohvi kõrvale" (luulekogu) 2017 "Kriipsud uksepiidal" (näidend, koostöö D.Leesaluga Tallinna Linnateater) 2022 "helesinine tahmakuu" (luulekogu) 2022 "Rahuruum" 2023 "Haugub, hammustab, tapab. Hingad, hingad, ei hinga." (luulekogu) 2023 "Angerja teekond" (näidend) Ajakirja „Looming” aastapreemia luule kategoorias (2010) Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse III preemia („Angerja teekond”; 2023) Melita Väljamäe – lapsed on meie vaimulik peegel Teekäija 5. 2015 Väljamäe blogi Väljamäe ETA andmebaasis "Küllap vaatame samu saateid." (Kairi Prints, Sirp 18.10.2010) "Hunt on kuri, maasikas on hea." (Jürgen Rooste, Looming 6/2012) "Potentsiaalse lunastuspagulase ohkav vabavärss" (Alvar Loog, Looming 12/2015) "Kerge elu mõru maitse" (Andrus Kasemaa, Sirp 6.5.2016) "Enesetsensuuri kammitsevad kriipsud kasvamise teel" (Madis kolk, Postimees 2.05.2017) "Kahekõne iseendaga" (Teater Must Kast 15.05.2017)
Lisbeth Palme

Anna Lisbeth Christina Palme (neiupõlvenimi Beck-Friis; 14. märts 1931 – 18. oktoober 2018) oli rootsi lastepsühholoog. Ta oli Rootsi peaministri Olof Palme abikaasa, nad abiellusid 9. juunil 1956. Ta oli aastail 1990–1991 UNICEF-i eesistuja. Olof Palme tapeti püssilasuga Stockholmi kesklinnas 28. veebruaril 1986, kui ta jalutas koos abikaasaga pärast õhtust kinoseanssi koju. Palmet ei turvanud ihukaitsjad. Tulistamise käigus sai haavata ka Lisbeth Palme, keda kuul tabas õlga. Detsembris 1988 vahistati Christer Pettersson, kelles Lisbeth Palme oli mõningase kõhklusega ära tundnud oma abikaasa tapja. Pettersoni süüdistati küll mõrvas, kuid asitõendite puudumisel tunnistas Rootsi kõrgem kohus ta süütuks. Seega on Olof Palme mõrv tänaseni lahendamata.
Venemaa Riigiteenistuse Akadeemia

Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures asuv Venemaa Riigiteenistuse Akadeemia (vene keeles Российская академия государственной службы при Президенте Российской Федерации) oli aastatel 1946–2010 tegutsenud kõrgkool Venemaal Moskvas. Aastatel 1946–1991 oli see õppeasutus tuntud kui NLKP Keskkomitee juures asuv Ühiskonnateaduste Akadeemia (vene keeles Академия общественных наук при ЦК КПСС) – kõrgem parteiline õppeasutus Nõukogude Liidus, mis koolitas kaugõppe teel kõrgemaid kommunistlikke ametikandjaid. Kõrgkool oli asutatud 1946. aastal. 1991. aastal alguses kujundati sellest Venemaa Riigiteenistuse Akadeemia. 2010. aastal liideti koos Venemaa Rahvamajanduse Akadeemiaga Venemaa Rahvamajanduse ja Riigiteenistuse Akadeemiaks. Koduleht
Orion (laulja)

Orion (kodanikunimega James Hughes Ellis, ka Jimmy Ellis ja Ellis James; 26. veebruar 1945 – 12. detsember 1998 Selma lähiümbrus, Alabama osariik) oli USA laulja. Tuntud Elvis Presleyga sarnase hääle poolest. Jimmy Ellis sündis 26. veebruaril 1945 arvatavasti Washingtonis. 1947. aastal kolisid Jimmy ja ta ema Gladys Birminghami, kus ta jäeti haiglasse adopteerimiseks, misjärel ta veetis nooruspõlve Orrville'is Alabama osariigis. Laule hakkas ta salvestama 1964. aastal, 1972. aastal avastati tema hääle enneolematu sarnasus laulja Elvis Presley omaga. Eripära kasutas ära Nashville'i Sun Recordsi stuudio omanik Shelby Singleton, avaldades 1979. aastal, pärast Elvise surma, kunagised Jerry Lee Lewise salvestised, millele Jimmy Ellise laul peale dubleeriti, lastes avalikkusel arvata, et tegemist on tõelise Elvis Presleyga. Album sai nimeks "Jerry Lee Lewis And Friends". Shelby Singletoni plaan oli lasta teha Jimmy Ellisel karjääri saladusliku Elvisena. Jimmy Ellisele polnud küll meeltmööda kellegi teisena esineda, kuid valides, kas jääda tundmatuks, keskpäraseks lauljaks või teha karjääri müstilise Elvisena, otsustas ta viimase kasuks. Nii saigi Jimmy Ellisest Orion. Nimi "Orion" on pärit Gail Brewer-Giorgio novellist "Orion: The Living Superstar Of Song", mis jutustas superstaar Orion Eckley Darnellist, kes võltsis oma surma, et pääseda staariametist tulenevast vangistusest. Autor samastas peategelast ilmselgelt kadunud Elvis Presleyga. Laval hakkas Orion kandma maski ja esinemisriietust, mis on võrreldavad Elvise lavakostüümidega. Nii hakatigi arvama, et tegemist on päris Elvisega, kes oli oma surma võltsinud ja jätkas nüüd lauljakarjääri. Orion andis kontserte nii USA lõunaosariikides kui ka Euroopas. Samuti anti välja albumeid ja kogumikke. Orion esitas laule paljude artistide repertuaarist ja eri muusikažanritest sarnaselt Elvisega: rockabilly't, kantrit, gospelit, ballaade. Kuigi Orionil oli kõrge tähelend, ihaldas Jimmy Ellis siiski endiselt oma karjääri. Tal oli tõsine soov alustada uut karjääri Jimmy Ellisena või jätkata olemasolevat oma nime all. See aga tõi Ellise ja Singletoni suhetesse vaenu. 1981. aasta vana-aasta õhtul keset kontserti rebis Orion maski eest. Intsident lõpetas Jimmy Ellise ja Shelby Singletoni koostöö. Kuna Ellise karjäär hakkas alla käima, pani ta 1987. aastal taas maski ette, et Orionina edasi esineda. Ta hakkas rohkem kaverdama Elvise hitte, ka kostüümid ja lavaline liikumine muutusid sarnasemaks. Hiljem hakkas ta aga pettunult oma Orioni-karjäärist distantseeruma ja esinemised jäid harvaks. Ta avas likööripoe, pandimaja ja bensiinijaama ning veetis rohkem aega oma Selma läheduses asuvas farmis Alabamas ja töötades oma ettevõtetes. 12. detsembril 1998 lasti Jimmy Ellis oma poes kolme kohaliku noore poolt maha. Rünnakus sai surma ka ta naine Elaine Thompson ja haavata sõber Helen King.
Alliklepa

Alliklepa (Allikleppa) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Küla on mainitud 1402. aastal (Allikenleppe), 1565 (Alcklep) Vihterpalu vakuses. Oli osaliselt asustatud rootsi talupoegadega. Küla kuulus Vihterpalu mõisale. Teised nimekujud: Auckläpp, Aplukbî. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda. Alliklepa 1934 Alliklepa rannavallistik-põiksäär Alliklepa sadam Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Harju-Risti

Harju-Risti on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Külas asub Harju-Risti kirik ehk Risti kirik. Harju-Risti naaberkülad on Pae, Altküla, Kõmmaste ja Vilivalla. Asulat läbivad Harju-Risti tee, Harju-Risti – Paeküla tee, Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee ja Padise – Kurkse – Harju-Risti tee. Küla keskuses on lasteaed-põhikool Risti Kool, mis avati 2009. aastal pärast renoveerimistöid endises majandikeskuses, lasteaia osa ühendati 2017. aastal. Samas majas tegutseb Harju-Risti raamatukogu ja kooli spordisaal ning arsti vastuvõtupunkt. Vanas sovhoosi poes tegutseb endiselt külapood Meie toidukaubad, mille kõrval on bussipeatus Risti Kool. Külas on kaheksa kortermaja, laste mänguväljak, suur roheala, aiamaad, kergliiklustee, garaažid, vana katlamaja, kunagise õigeusu kiriku endine surnuaed, teadete- ja infotahvel. Harju-Risti keskus on ümbritsetud põldudega ja ida poolt okasmetsaga, mille äärde jäävad ka vanad koolimaja hooned ning Koolimägi. Risti kirik ja kogudusemaja asuvad 1 km kaugusel. 2020. aastal sai valmis kunstmurukattega mitmeotstarbeline palliväljak, kus saab harrastada korvpalli, jalgpalli, käsipalli ja võrkpalli. Külas on 950 m pikkune tervise- ja suusarada, kus asub ka väike Koolimägi, millel saab talvel kelgutada. Kergliiklustee, rulluisutamiseks ja jalutamiseks. 10. septembril 2009 loodi Harju-Risti Külaselts. Selts tegutses aastani 2017. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda. Harju-Risti oli Kungla sovhoosi keskus, kus asusid majandiüksuse kontorid, lasteaed, kool, kauplus-söökla ja kino. Kihelkonna 1924. aastal püstitatud Vabadussõja mälestussammas elas ühena vähestest tervena üle okupatsiooniaja. Õunapuude allee Harju-Risti kergliiklustee ja maantee ääres (2021) Harju-Risti kergliiklustee (2021) Harju-Risti küla ümbritsevad põllud ja mets (2021. aasta kevad) Harju-Risti Vabadussõja mälestussammas Harju-Risti kirikaed Harju-Risti kirik Risti kihelkond Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Risti Kool. "Risti Kooli arengukava 2021-2025" (PDF). ristipk.edu.ee. Vaadatud 20.06.2021. "Sport.ee Spordiinfo". Spordikoolituse ja -Teabe SA. Vaadatud 20.06.2021. Harju-Risti külaselts
Hatu

Hatu on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kohanimi eeldatakse tulevat läänemeresoomlaste mehenimest Atu, kes võis olla Atuküla ajaloos pole teada.[viide?] Taani hindamisraamatu suures Eestimaa nimistus on mainitud Attoli küla (Attol, par. Keykel, kyl. Vomentakæ) esmakordselt aastal 1242. 1257. aastal kuulus küla (Atten) Heinricus de Kiwelele ( eesti päraselt Hendrik Kiviloolt). 1293 andis Taani kuningas sealsed maad ja ka Vihterpalu maad Lihula nunnakloostrile. Nii läks Hatu küla Lihula ordu komtuuri valdustesse. 1402 nõustus Taani kuningas Padise mungakloostri munkade palvega anda need maad neile, palve rahuldati.[viide?] 1613. aastal kinkis kuningas Karl IX osa Hatu külast rüütel Lars Svenssonile. Talle kuulus 3 ½ adramaad haritavat põldu ja mõned väiksemad maatükid veel. Maa päris tema poeg Gabriel Larsson Silfwerarm, kes asutas ka esimese-algse mõisa. Gabrielile kuulus juba 6,5 adramaad.[viide?] 1622. aastal kinkis Rootsi kuningas Gustav Adolf Hatu küla kõrval oleva Padise kloostri ja mõisa Riia linnapeale Thomas Rammile.[viide?] 18. sajandil krahv Ludwig August Mellini koostatud kaardi järgi paiknes Hatu küla (Hatto külla) Kaldamäe oja (Kaldama) läänekaldal ja Hatu mõis (Hattokül) Kaldamäe oja idakaldal. Nende vahel paiknes vesiveski. Veski põleng toimus 1792 , millest võtsid ka tuld lähedal asuvad talud. Legend räägib, et seda tehti tahtlikult, et mõis saaks omale viljakamad maad ning vahetuseks anda talupoegadele asendusmaad soistele aladele.[viide?] Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.[viide?] Attol (1241) Atten Atenbocke (1317), nimi tähendab saksakeelest tõlgituna Hatujärve (hiljem ka Ängelma või Engelma järv). Järve saab veel näha NSV aegsetelt kaartidelt, maaparandustööde ja kuivendamiste tõttu hävinud. Atten, Atto Attho Hatto (1620.) Hattokyll (1684) Hattoküll (1694) Attokülla[viide?] Harju-Risti kihelkond Kõmmaste–Hatu tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Jakson, Mati 1991. Hatu küla ajaloost. Tallinn: Eesti Muinaskaitse Selts
Kasepere

Kasepere on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda. Viruküla–Padise tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Keibu

Keibu (18. sajandi kaartidel Keibo) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Keibust lõunasse Nõvale suunduva Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee äärde jäi endine Kurksi küla[küsitav] ja Kurksi järv. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda. Keibu laht Harju-Risti kihelkond Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kobru

Kobru on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kobru küla talude nimekiri: Kurissoo, Tõnupere, Vanatoa, Tänatse, Kaasiku, Suurejaagu, Sepa, Põllutaguse[viide?]. Ükski taludest ei ole tegutsev[viide?]. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda. Viruküla–Padise tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõmmaste

Kõmmaste (18. sajandi kaartidel Kömmast) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda. Kõmmaste–Hatu tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ostrava

Ostrava (saksa keeles Ostrau, poola keeles Ostrawa) on linn Tšehhis, Morava-Sileesia maakonna keskus. Ostrava on elanike arvult kolmas linn Tšehhi Vabariigis. Ostrava jaguneb 23 linnaosaks: Hošťálkovice Hrabová Krásné Pole Lhotka Mariánské Hory a Hulváky Martinov Michálkovice Moravská Ostrava a Přívoz Nová Běla Nová Ves Ostrava-Jih Petřkovice Plesná Polanka nad Odrou Poruba Proskovice Pustkovec Radvanice a Bartovice Slezská Ostrava Stará Běla Svinov Třebovice Vítkovice Volgograd, Venemaa (1947) Coventry, Suurbritannia (1957) Kattowitz, Poola (1960) Dresden, Saksamaa (1971) Split, Horvaatia (1976) Pireus, Kreeka (1997) Košice, Slovakkia (2001) Miskolc, Ungari (2001) Pittsburgh, USA (2001) Wodzisław Śląski maakond, Poola (2005) Oral, Kasahstan (2008) Donetsk, Ukraina (2009) Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Life in Ostrava VSB - Technical University of Ostrava Ostrava infokeskus
Laane (Lääne-Harju)

Laane on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.