laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tallinna Kooliõpilaste Pataljon

Tallinna Kooliõpilaste Pataljon oli Eesti Vabadussõja alguses vabatahtlikkuse alusel Tallinna vanemate klasside kooliõpilastest moodustatud väeosa. Esimene Eesti Rahvaväe Tallinna kooliõpilaste väeüksus moodustati novembris 1918 pärast Saksamaal toimunud Novembrirevolutsiooni ning Saksa vägede Eestist ja Eesti-Nõukogude Venemaa piirijoonelt lahkumise kavade ilmnemist. Kooliõpilaste tuumiku moodustasid Tallinna Kaubanduskooli ning Tallinna gümnaasiumide vanemate klasside õpilased. Roodu ohvitserideks olid lipnik Adolf Johannes ja lipnik Raudsepp ning 81 kooliõpilast saadeti novembris 1918 Narva kaitseliinile, kus nad alates 28. novembrist tegid kaasa seal puhkenud lahingud.  Pikemalt artiklis Narva lahing (1918) Vabadussõja alguses Tallinnas toimunud enamliku propaganda tõttu ebastabiilses olukorras asutati pea- ja sõjaministri Konstantin Pätsi korraldusel 15. detsembril 1918 kooliõpilaste rood, kuhu olid kohustatud astuma kõigi gümnaasiumide kolme ja kaubanduskoolide kahe viimase klassi õpilased, aga samuti kõik tehnika-, põllutöö- ja kunstikoolide õpilased. Rood allutati sisekaitse ülemale kindral Ernst Põdderile. Formeeritud roodus oli algul ligi 300 õppursõdurit. 23. jaanuaril 1919 moodustati sisekaitse ülema Ernst Põdderi korraldusel roodust, kus oli juba üle 400 õpilase, Tallinna Kooliõpilaste Pataljon, pataljoni ülemaks määrati alamaleitnant Ernst Leithammel. Pataljoni koosseisus oli kolm kütiroodu, kuulipilduja- ja töökomando ning orkester. Hiljem täiendati pataljoni veel õppekomandoga, mis tegeles ohvitseride ettevalmistamisega. Õppursõdurite peamiseks ülesandeks oli põhiliselt siiski sisejulgeoleku kindlustamine Tallinnas ning oma ülesandeid täitsid nad 17. ja 26. detsembril 1918 ja 1. mail 1919 Tallinnas toimunud rahvarahutuste ja meeleavalduste ajal. Tallinnas asudes oli õpilastel võimaldatud osavõtt koolitööst. Lahingutegevusest sõjatandritel võtsid Tallinna kooliõpilased vabatahtlikena osa Viru ja Lõunarindel võidelnud väeosade koosseisus. Soomusrongide dessantroodudes - Soomusrongil nr. 2 nelikümmend, soomusrongil nr. 3 kaheksakümmend ja Eesti Meredessantpataljonis kaheksakümmend õppursõdurit. Rohkesti teenis õppursõdureid rindel 4. jalaväepolgu koosseisus. Pikemat aega rindel olnud õppursõdurid vahetati aeg-ajalt pataljonist uute vabatahtlikega. 14. jaanuar 1919 – 29. august 1919, alamleitnant Ernst Leithammel, Kooliõpilaste pataljoni ülem. Tartu kooliõpilaste pataljon Viljandi-Pärnu Kooliõpilaste pataljon Tallinna Kooliõpilaste Pataljoni Staabi kirjavahetuse ärakirjad
Hermann Lotze

Rudolf Hermann Lotze (21. mai 1817 Bautzen – 1. juuli 1881 Berliin) oli saksa filosoof, loogik, psühholoog ja semiootik.
Hille Tänavsuu

Hille Tänavsuu (17. september 1941 Kohila vald – 5. aprill 2014 Tallinn) oli eesti ajakirjanik. Ta lõpetas 1972. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal. Ta töötas pärast Kohila Keskkooli lõpetamist 1960. aastal ajalehes Säde ja hiljem pikemalt Õhtulehe peatoimetaja asetäitjana. Aastail 1997–2005 töötas ta Pärnu Postimehe Tallinna korrespondendina ja seejärel Postimehe reporter-toimetajana. 2006 Eesti Ajakirjanike Liidu auliige Tema poeg Toivo on samuti ajakirjanik. SA Hille Tänavsuu Vähiravifond Hüvasti alma mater! TRÜ. Tartu Riiklik Ülikool nr 21, 30. juuni 1972. Lk 3 http://www.aki.ut.ee/et/instituut/vilistlastele/vilistlaste-nimekirjad[alaline kõdulink] Lahkus ajakirjanik Hille Tänavsuu. Delfi, 8. aprill 2014 Haud Hageri kalmistul
Václav Drobný

Václav Drobný (9. september 1980 Mělník – 28. detsember 2012 Hradec Králové) oli tšehhi jalgpallur. 1998–2002 mängis ta FK Chmel Blšanys, 2002–2005 RC Strasbourgis, 2005–2007 Praha Spartas, 2007–2008 FC Augsburgis, 2008–2009 Trnava Spartakis ja 2010–2011 FK Bohemians Prahas. 2004 oli ta laenul Aston Villas, kus tegi kaasa mitmes sõpruskohtumises. 2011 lõpetas ta jalgpallurikarjääri ja asus tööle abitreenerina Tšehhi viienda liiga klubis SK Třeboradice. Tšehhi rahvuskoondises mängis Drobný 2 korda. Ta suri Hradec Králové haiglas Špindlerův Mlýnis kelgutamisel saadud raskete peavigastuste tõttu.
Gangnam Style

"Gangnam Style" on Lõuna-Korea muusiku Psy K-popi stiilis singel, mis avaldati 2012. aasta juulis. See pärineb Psy kuuendalt albumilt "PSY 6 (Six Rules), Part 1". Fraas "Gangnam Style" ("Gangnami stiil") viitab Lõuna-Korea pealinna Seouli Gangnami linnarajoonile. Nii laul kui ka video kasutavad ohtralt viiteid K-popile ja popkultuurile laiemalt, kuid on samas ka selle suhtes iroonilised. Loo video avaldati YouTube'is 2012. aasta juulis, ootamatult tõusis see vaadatavuselt esikohale. Enim kordi meeldinuks märgitud videona jõudis "Gangnam Style" septembris 2012 Guinnessi rekordite raamatusse.[viide?] 21. detsembril 2012 sai sellest esimene video, mida internetis on vaadatud enam kui 1 miljard korda. 10. veebruaril 2013 oli seda YouTube'is vaadatud üle 1,3 miljardi korra, eelmine rekord kuulus Justin Bieberi laulu "Baby" videole. 2014. mai lõpus sai "Gangnam Style"'ist esimene YouTube'i video, mida on vaadatud üle kahe miljardi korra. "Gangnam Style" on omandanud maailma popkultuuris suure mõju, sellest on saanud internetimeem. Arvustused on enamjaolt positiivsed, esile tõstetakse muusika kaasahaaravat rütmi ning PSY tantsuliigutusi, millest on saanud omaette fenomen. Teiste seas on PSY eeskujul üritanud tantsida Briti peaminister David Cameron, USA president Barack Obama ning ÜRO peasekretär Ban Ki-Moon.[viide?] 2012. aasta lõpus oli laul jõudnud edetabelite tippu enam kui 30 riigis, sh Austraalias, Kanadas, Prantsusmaal, Saksamaal Itaalias, Venemaal, Hispaanias ja Suurbritannias[viide?]. Loost on tehtud ka arvukalt paroodiaid. Muuhulgas on oma versioonid avaldanud Põhja-Korea valitsus (rünnates Lõuna-Korea presidendikandidaati Park Geun-hyed), Hiina dissident Ai Weiwei, Greenpeace ja Filipiinide tervishoiuministeerium.[viide?] "Gangnam Style'i" leviku üheks põhjuseks on peetud Lõuna-Korea muusikatööstuse sihikindlat tööd viimasel 20 aastal, mis on viinud USA edetabelitesse teisigi K-popi muusikuid. See on omakorda tekitanud ülemaailmse huvi Korea muusika vastu. 2012. aastal kinnitas Lõuna-Korea valitsus, et "Gangnam Style" on toonud riigi muusikatööstusele sisse üle 13,4 miljoni USA dollari.[viide?] The video for Gangnam Style has become the first YouTube video to be watched more than two billion times. BBC World News, 31. mai 2014, vaadatud 2014-05-31. YouTube'i video
Introspektsioon

Introspektsioon (ladina keeles introspectare, sisse vaatama) ehk enesevaatlus on psühholoogias meetod, mis põhineb eesmärgipärasel ja ratsionaalsel inimese enda vaimsete seisundite jälgimisel. Introspektsioon on tihedalt seotud filosoofilise kontseptsiooniga refleksioonist, vastandudes nii välisele vaatlusele. Religioosses (spirituaalses) kontekstis räägitakse introspektsioonist ka kui inimese enda hinge uurimisest.
Geodeet

Geodeet on spetsialist, kes tegeleb Maa geomeetrilise kuju, gravitatsioonivälja ning orientatsiooni mõõtmise ja uurimisega. 1) geodeetiliste tööde tegemine ehitusobjektidel, planeeringu- ja projekteerimisaladel; 2) geodeetiliste tööde tegemisel saadud andmete töötlemine, analüüsimine, tõlgendamine ja vormistamine; 3) geodeetiliste plaanide ja kaartide koostamine. 1) Maamõõdutehnik, tase 4; 2) Geodeet, tase 5; 3) Geodeet, tase 6. Nimetatud kutseid annab Eesti Geodeetide Ühing. Geodeediks saab õppida: 1) Eesti Maaülikoolis, kus õpe toimub päevases õppevormis ja kestab kokku kolm aastat; 2) Tallinna Tehnikakõrgkoolis, kus saab õppida rakendusgeodeesia eriala; 3) Tallinna Tehnikaülikoolis, kus õpe toimub päevases õppevormis ning kestab viis aastat; 4) Kehtna Kutsehariduskeskuses, kus on võimalik õppida maamõõdetehniku eriala. Õpe toimub sessioonõppe vormis ning kestab 1 aasta. Ernst Leopold Von Knorre (1803-1806) määras Tartu ja teiste punktide geograafilised koordinaadid. Magnus Georg Paucer mõõdistas Emajõe sängi, mille puhul esmakordselt (1808) kasutati Eesti territooriumil triangulatsiooni. Kindral Carl Tenner tegi esimese Venemaa triangulatsiooni Peterburist kuni Narvani, mis hõlmas osaliselt ka Eestit (1811). Geodeesia "What does a geodesist do? - CareerExplorer". www.careerexplorer.com. Vaadatud 1. aprillil 2024. US Department of Commerce, National Oceanic and Atmospheric Administration. "What does a geodesist do?". oceanservice.noaa.gov (Ameerika inglise). Vaadatud 1. aprillil 2024. "Kutsesüsteemi klassifikaator". Kutseregister. Vaadatud 8. aprillil 2024. "Eesti territooriumil teostatud geodeetiliste tööde ajaloost - University of Tartu". www.muuseum.to.ee. Vaadatud 8. aprillil 2024.
Aruküla postkontor

Aruküla postkontor on postkontor Arukülas, aadressiga Tallinna maantee 8, 75201 Aruküla. Postkontor tegutseb samas hoones koos Konsumi supermarketiga.
Jean-Pierre Coopman

Jean-Pierre Coopman (sündinud 7. novembril 1946 Ingelmunsteri vallas Lääne-Flandria provintsis Flandria piirkonnas Belgias) on Belgia endine poksija, rahvuselt flaam. Coopman osales raskekaalus (üle 81 kg) 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971), kuid kaotas 1. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vladimir Tšernõšovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Coopman poksis septembrist 1972 kuni maini 1981 ja uuesti 5. aprillil 1996 elukutselisena. Ta pidas kokku 54 kohtumist, millest võitis 36 (neist 20 nokaudiga) ja kaotas 16 (neist 6 nokaudiga) ning 2 kohtumist jäi viiki. Ta oli 1977. aastal elukutseliste poksiorganisatsiooni EBU Euroopa meister raskekaalus (üle 200 naela ehk 90,7 kg). Tema tuntuim kohtumine oli 20. veebruaril 1976 San Juanis (Puerto Rico) Muhammad Aliga raskekaalu (üle 200 naela ehk 90,7 kg) maailmameistri tiitlile. Coopman on olnud osaline mitmes peamiselt poksiteemalises filmis. 19. Euroopa meistrivõistlused poksis. Madrid 1971. Tulemused inglise keeles Jean-Pierre Coopman lehel IMDb. Inglise keeles Jean-Pierre Coopman lehel BoxRec. Inglise keeles Jean-Pierre Coopman lehel IMDb. Inglise keeles
Ninamaa neem

Ninamaa neem (ka Ninamaa) on neem Harju maakonnas Harku vallas Suurupi poolsaare loodepoolses otsas. Liivakivist pank ääristab mereranda rohkem kui kilomeetri pikkuselt. Kõrgus ei ületa viit meetrit. Liivakivist seinad pole midagi erandlikku, aga Ninamaa liivakivi on omapärane – väänatud, muljutud ja kurdudesse surutud, meenutades pigem abstraktset taiest. Ninamaa neem jääb Muraste looduskaitsealale. Ninamaa pank Ninamaa pank Ninamaa pank Ninamaa (ka Suurupi) juga Ninamaa panga liivakivi paljand Ninamaa panga liivakivi paljand Ninamaa panga liivakivi paljand Suurupi poolsaar
Genti ülestõus (1449–1453)

Genti ülestõus (1449–1453) oli Genti linna ülestõus Burgundia hertsogi Philippe Hea ja tema ametnike vastu. Ülestõus kestis aastatel 1449–1453 ja lõppes vastuhaku mahasurumisega burgundlaste poolt. 1452. aasta 25. mail alistasid Genti väed Burgundia sõjaväe Nevele lahingus. 31. mail kuulutas Philippe Gentile sõja. 1453. aasta 23. juuli Gavere lahingus said Genti maakaitseväelased Philippe III vägedelt lüüa ning ülestõus lõppes Genti alistumise ja Gavere rahuga (1453).
Poeke loss

Poeke loss on loss Belgias Ida-Flandria provintsis Aalteri vallas. Gentist läänes, Poeke küla lähistel paiknev loss asub umbes 55 hektari suuruses pargis. Igast küljest veega ümbritsetud hoonesse pääseb lossi esi- ja tagaküljel olevate sildade kaudu. Esimesed teated praeguse lossi kohal asunud linnuse kohta pärinevad aastast 1139. Genti ülestõusu ajal vallutas linnuse Genti maakaitsevägi. 5. juulil 1452 vallutas Philippe Hea lossi tagasi, hukkas kaitsjad ja purustas ehitise. Loss võeti arhitektuurimälestisena kaitse alla 1943. aastal. Lossi ümbritsev park kuulutati maastikukaitsealaks 1978. aastal.  Poeke loss – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht Vlaams Instituut voor het Onroerend Erfgoed
Priit Sander

Priit Sander (sündinud 1. septembril 1973 Tartus) on eesti majandusteadlane. Priit Sander on sidetehniku poeg. Sander lõpetas 1991 Tartu 10. Keskkooli ja 1995 TÜ majandusteaduskonna. 1995–98 oli ta TÜ magistrant, M.A. (majandus, 1998, TÜ), väitekiri "Kapitali struktuuri valik ja laenukapitali maksueelis", Ph.D. (majandusteadus, 2007, TÜ), väitekiri "Uurimusi ettevõtete finantseerimisotsuseid mõjutavatest teguritest: riski-, kontrolli- ja maksuaspektid". Ta oli 1995–99 TÜ rahanduse ja arvestuse instituudi assistent, aastast 1999 on ärirahanduse ja investeeringute (rahanduse) õppetooli lektor. Sanderi peamised loengukursused: investeeringud ja väärtpaberite analüüs, strateegiline finantsjuhtimine, ettevõtlusrahandus jt; ta on koostanud ka õpikuid. Uurimisvaldkonnad: ettevõtete kapitali struktuur, dividendipoliitika, ettevõtte väärtuse hindamine, finantsriskid, riskikapital ja väärtpaberiinvesteeringud. 50 teadustrükist. Portfelliteooria I, II. Tartu, 1999, 2003 Süstemaatilise riski hindamine väärtpaberiturul. // Riskid Eesti majanduses. Tartu, 2000 Financing problems in Estonian firms (kaasautorid V. Raudsepp, K. Kask). // Central and Eastern Europe in Transition. IV. New York 2001 Ettevõtete finantsvõimenduse mõju omakapitali riskitasemele (kaasautor O. Karma). // Riskid Eesti ettevõtetes ja riskijuhtimine. Tartu, 2002 Capital structure choice in Estonian companies. // Accounting and Finance in Transition 1. Greenwich University Press, 2004 Dividendipoliitika Eesti suurettevõtetes (kaasautor K. Trumm). // Ettevõtte finantsjuhtimine: regionaalaspekt. Tartu, 2006 Venture Capital Investments and Financing in Estonia: a Case Study Approach (kaasautor M. Kõomägi). Tartu, 2006 The allocation of control rights in financing private companies: views of Estonian private equity and venture capitalists (kaasautor M. Kõomägi). // TRAMES 11 (2007) 2 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 161 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Eino Kuusela

Eino Jaakko Ilmari Kuusela (21. september 1899 – 13. veebruar 1973) oli Soome sõjaväelane (kolonelleitnant), Teise maailmasõja ajal Soomes moodustatud 200. jalaväerügemendi ülem 1944. aastal. Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 2. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Raivo Rajamäe

Raivo Rajamäe (sündinud 15. jaanuaril 1944 Vara vallas Tartumaal) on eesti majandusteadlane. Raivo Rajamäe on talupidaja poeg. Rajamäe lõpetas 1962 Tartu 8. Keskkooli, 1972 Leningradi Ülikooli ja 1979 Moskva Ülikooli aspirantuuri; majanduskandidaat (1979, Moskva Ülikool]]), väitekiri "Инфраструктура народного хозяйства и ее воздействие на эффективность общественного производства (на материалах Эстонской ССР)". Ta on olnud 1972–76 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi nooremteadur ja 1978–87 vanemteadur, 1987–91 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi dotsent, 1991–93 Eesti tööministeeriumi osakonnajuhataja, 1991–1994 TTÜ dotsent, 1993–95 Tööturuameti osakonnajuhataja, 1993– Akadeemia Nord majandus- ja ärijuhtimise õppetooli dotsent, 1995–2000 TTÜ majandusteaduse ja metodoloogia instituudi dotsent, 2000– TTÜ Tallinna Kolledži dotsent. Uurimisvaldkonnad: rahvusvaheline majandus ja ärikorraldus, Euroopa Liidu majandus. 20 teadustrükist. Ühiskondlik rikkus ja kultuur. // Vaimne kultuur. Tallinn, 1984 Majanduskasv ja kapitali rahvusvahelised vood. // Eesti Vabariigi majanduspoliitika ja Euroopa Liit. Tallinn, 1998 Eurointergratsioon ja Eesti majanduspoliitika. // Haridus ja majandus. Tallinn, 2002 Majandamise paradigma vahetus ja Eesti majanduspoliitika. Haridus ja majandus. Tallinn, 2005 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 401 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Jalgrattasport 1968. aasta suveolümpiamängudel

Jalgrattasport 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos 15.–23. oktoobrini. Maailmarekord: Gianni Sartori (Itaalia) 1.04,61 (1967). Olümpiarekord: S. Galardoni (Itaalia) 1.07,27 (1960). Olümpiavõitja 1964: P. Sercu (Belgia) 1.09,59. 32 võistlejat. Olümpiavõitja 1964: G. Pettenella (Itaalia). 46 võistlejat. Olümpiavõitja 1964: Itaalia (A. Damiano, S. Bianchetto). 14 meeskonda. Maailmarekord: J. Daler (Tšehhoslovakkia) 4.45,94 (1967). Olümpiarekord: G. Ursi (Itaalia) 4.56,07 (1964). Olümpiavõitja 1964: J. Daler. 28 võistlejat. Senise maailmarekordi ületamine oli jõukohane enamikule ja senise olümpiarekordi ületamine peaaegu igaühele. Eelsõitude kiireim oli Xaver Kurmann (4.40,41). 3. veerandfinaalis sõitis Daniel Rebillard 4.39,87 ja 4. veerandfinaalis Mogens Frey 4.37,54. Finaalis saavutas Rebillard aja 4.41,71 ja pronksisõidus Kurmann aja 4.39,42. Maailmarekord: Itaalia 4.20,64 (1966). Olümpiarekord: Itaalia 4.28,88. Olümpiavõitja 1964: Saksamaa. 22 meeskonda. Eelsõidus ületasid senise maailmarekordi Itaalia (4.16,10), NSV Liit (4.19,29) ja Saksa FV (4.19,90). Tugevamas poolfinaalis võitis Saksa FV Itaalia 4.15,76:4.16,21. Finaalis võitsid sakslased kindlalt 4.18,94:4.22,44, ent diskvalifitseeriti üksteise abistamise tõttu (eelviimases kurvis). Alles tagantjärele anti neile hõbemedalid. Pronksisõidu võitis Itaalia 4.18,35-ga. Olümpiavõitja 1964: M. Zanin (Itaalia) 4:39.51,63 (194,832 km). 144 jalgratturit, kellest lõpetas 64. 196,280 km Olümpiavõitja 1964: Holland 2:26.31,19. Lõpetas 30 meeskonda. Mehhikole lisati 4 minutit kõrvalise abi kasutamise eest.
Raivo Rajamäe (geoloog)

Raivo Rajamäe (sündinud 10. septembril 1948 Rakveres) on eesti geoloog. Raivo Rajamäe on talupidaja poeg. Rajamäe lõpetas 1966 Paide Keskkooli ja 1971 Tallinna Polütehnilise Instituudi arvutustehnika insenerina; geoloogia-mineraloogia-kandidaat (1982, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Геохронология позднего плейстоцена северо-западной части Восточно-Европейской равнины по данним усовершенствованного радиоуглеродного метода". 1971–96 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudi teadur, seejärel Eesti kiirguskeskuse osakonna juhataja. Uurimisvaldkond: isotoopgeoloogilised uuringud, kvaternaariajastu geokronoloogia ning järvede settimisrežiim. Üle 60 teadustrükise. Tallinn Radiocarbon dates I–VI (kaasautor). // Radiocarbon 15–22 (1973–80) Изотопно геохимические и физические методы в палеогляциологических исследованиях (kaasautor). // Материалы гляциологических исследовании 27 (1977) On dynamics of the second late-pleistocene glaciation in the Northern Hemisphere (kaasautor). //Glacial deposits and glacial history in Eastern Fennoscandia. Apatity, 1981 Tehnogeensed muutused biogeokeemilises aineringes (kaasautor). // Kurtna järvestiku looduslik seisund ja selle areng II. Tallinn, 1989 Influence of natural and man-made processes on the Lake Linajärv (NE Estonia) (kaasautor). // Eesti TA Toim. Ökol 4 (1994) 4 On the age of the meteorite craters at Kaali (Saaremaa Island, Estonia) (kaasautor). // Proc. Est. Acad. Sci. Geol. 44 (1995) 3 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 96 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Valdur Jürissaar

Valdur Jürissaar (kuni 1935. aastani Ferdinand Jürrison; 6. märts 1910 Vana-Roela, Tartumaa – 9. aprill 1956 Warrington) oli Eesti ja Saksa sõjaväelane (lipnik, 1933). 1930. aastate lõpul oli ta noortejuht Noorte Kotkaste Tartu malevas. Valdur Jürissaar astus 1941. aastal vabatahtlikult 181. Eesti julgestusgruppi. Seejärel teenis ta 658. Idapataljonis pataljoni adjutandina. Pärast eestlastest väeosade koondamist 20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviisi nimetati ta 1945. aastal 46. Relva-SS Grenaderirügemendi ülemaks. Pärast Teise maailmasõja lõppu oli ta Saksamaal Goslari põgenikelaagri eesti kooli õpetaja ning hiljem elas Suurbritannias, kus töötas söekaevurina. Ta on kirjutanud raamatu "Kahe rinde vahel: kolonel Rebasega idavõitlustes", mis ilmus 1951. aastal kirjastuse Orto kaudu Roosis Göteborgis. http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=19687
Kalli Kalde

Kalli Kalde (sündinud 6. septembril 1967 Tartus) on eesti maalikunstnik, graafik, raamatuillustraator. Kalli Kalde õppis aastatel 1982–1986 Tartu Kunstikoolis kunstilise kujundamise erialal. Ta lõpetas 1991. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kunstiõpetuse, joonestamise ja käsitöö õpetajana. Näitustel esineb oma töödega alates 1988. aastast. Tartu Kunstnike Liidu liige aastast 1995 ja Eesti Vabagraafikute Ühenduse liige aastast 2013. 1995 – illustratsioonid Juhani Püttsepa raamatule „Kirsiõiedetsember“ 2005 – illustratsioonid Jaan Kaplinski raamatule "Kaks päikest" 2006 – fotod ja kujundus Jaan Kaplinski luulekogule “Vaikus saab värvideks” 2006 – illustratsioonid Jaan Kaplinski raamatule “Põhjatuul ja lõunatuul” 2007 – illustratsioonid Jaan Kaplinski luulekogule “Õhtu on õunapuu” 2008 – fotod ja kujundus Jaan Kaplinski haikukogule “Teiselpool järve” 2009 – illustratsioonid ja kujundus Jaan Kaplinski raamatule „Lahkujad“ 2010 – kujundus Maria Fausti Group CD-le "Warrior Horse" 2010 – Tartu Kultuurkapitali loomestipendium "Kalli Kalde - About me". Vaadatud 27.01.2013. "Kalli Kalde". Originaali arhiivikoopia seisuga 14.04.2009. Vaadatud 29.12.2012. "Liikmed Tartu Kunstimaja". Vaadatud 27.01.2013. "kunstnikud / artists Estograph". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. aprill 2014. Vaadatud 29. aprillil 2014. "ESTER Tallinn". Vaadatud 27.01.2013. "Jaan Kaplinski "Lahkujad"". Vaadatud 27.01.2013.[alaline kõdulink] "Tartu Kultuurkapital >> Loomestipendiumid 2010". Vaadatud 29.01.2013.
Väärtus (täpsustus)

Väärtus on mitmetähenduslik sõna: väärtus on filosoofias entiteedi omadus, mis põhineb püsival hinnangul väärtus, ka väärtused, on ühiskonnas arusaam heast (positiivsed väärtused) ja halvast (negatiivsed väärtused), millest inimesed juhinduvad valikute tegemisel ning otsuste langetamisel väärtus on majanduses maksimaalse tulu suurus, mida müüja, arvestades toote või teenuse hankimisele tehtud kulusid, soovib selle müügist saada väärtus on õigusteaduses consideration väärtus on semiootikas ... väärtus on matemaatikas muutumispiirkonna üks konkreetne element, mis vaadeldavas mõttekäigus asendab muutujat. väärtus on informaatikas ... väärtus on muusikas noodi vältus