laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vaibla

See artikkel räägib külast. Perekonnanime kohta vaata artiklit Vaibla (perekonnanimi). Vaibla on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas Võrtsjärve põhjakaldal. Küla läbib Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee. Küla idaosa piirneb Emajõe ja Pedja jõega. Vaibla jääb Võrtsjärve hoiualale, seal asub linnurõngastusjaam, liivarand ja mõned puhkekeskused. Vaibla oli 1930. aastatel populaarne suvituskoht, kuhu korraldati väljasõite ja noorkotkaste laagreid. Küla territooriumile jääb Meleski raba, mille nimevariant on ka Vaibla soo. Raba ning Emajõe ja Pedja jõe äärset ala kaitstakse Alam-Pedja looduskaitseala koosseisus. Asulat (Waibla) on esmamainitud 1583. aastal. 1977. aastal liideti Vaibla külaga Jõesuu ja Luhavahi. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas. 1996. aastal leiti Vaiblast kivikirves, mille vanuseks dateeriti enam kui 3000 aastat. 2005. aastal avastati küla aladelt keskaegne matus. Vaibla linnurõngastusjaam asutati 1987. aastal Heinrich Veromanni eestvedamisel. Linnujaamas on kokku rõngastatud 62067 lindu, Vaiblas rõngastatud linde on mujal Euroopas või Aafrikas kätte saadud või leitud kokku 57 juhul ja leiud pärinevad kokku 24 riigist. Vaiblas on kätte saadud 33 mujal Euroopas (6 riiki) rõngastatud lindu, lisaks on aastate jooksul Vaiblas kätte saadud sadu varasematel aastatel samas rõngastatud linde. Vanim Vaiblas püütud lind on rästas-roolind, kes rõngastati vanalinnuna 1990. aastal ja tabati taas 2002. aastal. Võrtsjärv Vaibla lähistel talvel Võrtsjärv Vaibla juures suvel Ohvrikivi Vaiblas Vaibla karjamõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Liisi Seil (9.8.2007). "Võrtsjärve-äärses Vaibla roostikus käib juulis ja augustis suur linnupüük". Sakala. Vaadatud 7.1.2022. "Võrtsjärve hoiuala (Viljandi) (KLO2000173)". EELIS. Vaadatud 7.1.2022. "Vaibla Puhkekeskus". Visit Viljandi. Originaali arhiivikoopia seisuga 8.01.2022. Vaadatud 8.1.2022. "Vaibla". Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 8.1.2022. "Vaibla – viljandlaste Mekka". Sakala. 6.9.1937. Vaadatud 8.1.2022. "Vaibla – uus suvituskoht Viljandimaal". Päewaleht. 8.5.1939. Vaadatud 7.1.2022. "Tarvastust". Sakala. 15.7.1940. Vaadatud 7.1.2022. "Autobusega Viljandist Tartu". 7.1.1944. Vaadatud 7.1.2022. Ain Tavita Agentuur (2006). "Vaibla" (PDF). VÕRTSJÄRVE MATKAJUHT. Vaadatud 7.1.2022. Marja Kallasmaa: artikkel "Vaibla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Aivar Kriiska (1998). "Vaibla kivikirves". Arheoloogia. Vaadatud 7.1.2022. Kristiina Johanson jt. "KESKAEGNE MATUS VAIBLA KÜLAS TARTU– VILJANDI MAANTEE ÄÄRES" (PDF). Vaadatud 7.1.2022. "Vaibla linnujaam". Estbirding. Vaadatud 7.1.2022.
Taganurga

Taganurga (ka: Tagantnurga) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas. Liivassaare kivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Parika

Parika on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas. Külas asub Ristivälja suurkivi. Parika järv Parika looduskaitseala Parika raba Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Oorgu

Oorgu on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Odiste

Odiste on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Küla lähistel on Odiste peakraav ja Odiste soo. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas. Külast on pärit kunstnik Peet Aren. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. http://www.eestigiid.ee/?CatID=102&ItemID=4098
Otiküla

Otiküla (ka: Oti) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas. Küla edelapiiril voolab Joona oja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lalsi

Lalsi on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. 1991.–2017. aastal (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas. Küla ümbrust nimetatakse 1764. aastal ehitatud Laashoone klaasikoja ehk klaashoone järgi ka Laashoone piirkonnaks. Klaasikoda jääb Lalsi küla lääneossa Põltsamaa jõe äärde. Külas asuvad kultuurimälestisena kaitse all olev Lalsi Püha Nikolause kirik, arheoloogiamälestisena kaitse all olev Kivisaare asulakoht ja kalmistu, Laashoone klaasikoda ja Lalsi Vabadussõja mälestussammas. Lisaks jääb külla Lalsi kalmistu ning pärandkultuuri objektina Kalevipoja tool ehk Ahuoja rändrahn. Külas tegutses 1873.–1973. aastal Lalsi kool. 1977. aastal liideti Lalsi külaga Rõika küla. Lalsi külanõukogu Lalsi Vabadussõja mälestussammas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kolga-Jaani õigeusu kirik, 1871.-1873. a kultuurimälestiste riiklikus registris Pronksiaja kalmistu ja asulakoht "Kivisaare" kultuurimälestiste riiklikus registris "8423 Koht, kus 18. sajandil asus klaasikoda nn. Laashoone". Kultuurimälestiste register. 6. märts 2018. Vaadatud 15. detsembril 2023. "8424 Vabadussõja mälestussammas". Kultuurimälestiste register. 26. september 2018. Vaadatud 15. detsembril 2023. "Pärandkultuuri objekt: Kalevipoja toolikivi (899:KIV:006)". EELIS infoleht. 2. märts 2018. Vaadatud 15. detsembril 2023. Marja Kallasmaa: artikkel "Lalsi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 302.
Leie

Leie on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas, varem Võisiku vallas. Külas asub Leie Kalmetikivi. Küla lähistel on Leie peakraav ja Leie soo. Leie külas on sündinud teatrikunstnik Aime Unt. Leie kolhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lätkalu

Lätkalu on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas. Külas tegutses 1995. aastani neljaklassiline kool, mille siis asendas Leie Põhikool. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Oiu

Oiu on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas Võrtsjärve kaldal. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas. Läbi küla voolab Oiu peakraav ja külas on olnud ka Oiu karjamõis. Küla edelapiiril voolab Tänassilma jõgi ja suubub seal Võrtsjärve, jõe suudmes asub Oiu sadam. Küla edelaosas voolab Joona oja ja suubub Tänassilma jõkke. Külast läheb läbi Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee, mis ületab Tänassilma jõge üle Oiu silla. Oiu sadam Tänassilma jõe suudmes Oiu sadam Oiu sild Oiu pitsarestoran Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vissuvere (Türi)

Vissuvere on küla Järva maakonnas Türi vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Türi valla territooriumile. Vissuvere järv Vissuvere karjamõis Vissuvere peakraav Vissuvere raba Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aktiivvõimsus

Aktiivvõimsus iseloomustab võimsust, mida saab muuta kasulikuks tööks või salvestada teiste energialiikidena. Alalispinge ja -voolu I korral on võimsus P võrdne pinge U ja voolu I korrutisega: P = U I . {\displaystyle P=U\,I.} Siinuselise voolu ja pinge korral sõltub aktiivvõimsus pinge ja voolu efektiivväärtustest ja faasinihkest φ nende vahel. Suurust cos φ nimetatakse võimsusteguriks. Ühefaasilise vahelduvvooluahela aktiivvõimsust arvutatakse järgmise valemi järgi: P = U I cos ⁡ φ . {\displaystyle P=U\,I\,\cos \varphi .} Kolmefaasilise vahelduvvooluahela puhul arvutatakse aktiivvõimsus järgmiselt: P = 3 U I cos ⁡ φ . {\displaystyle P={\sqrt {3}}\,U\,I\,\cos \varphi .} Aktiiv- ja näivvõimsus on seotud järgmise valemiga: P = S cos ⁡ φ . {\displaystyle P=S\,\cos \varphi .} Nendes valemites P {\displaystyle P\!} – aktiivvõimsus (W), U {\displaystyle U\!} – pinge efektiivväärtus (V), I {\displaystyle I\!} – voolutugevuse efektiivväärtus (A), cos ⁡ φ {\displaystyle \cos \varphi } – võimsustegur, S {\displaystyle S\!} – vahelduvvooluahela näivvõimsus (V•A). Näivvõimsus Reaktiivvõimsus Reaktiivenergia Võimsustegur
Ülejõe (Türi)

Ülejõe on küla Järva maakonnas Türi vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Türi valla territooriumile. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.06.2020.
Väljataguse (Türi)

Väljataguse on küla Järva maakonnas Türi vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Türi valla territooriumile. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saueaugu

Saueaugu (ka: Tagametsa) on küla Järva maakonnas Türi vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda. Pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal asub küla Türi valla territooriumil. Epu kivi Saueaugu Teatritalu (Lääne-Nigula vallas) Saueaugu linnamägi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Röa (Türi)

Röa on küla Järva maakonnas Türi vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Türi valla territooriumile. Röa mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Roovere

Roovere on küla Järva maakonnas Türi vallas. Seal on olnud Roovere karjamõis. Külas asub Väätsa prügila. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Türi valla territooriumile. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Reopalu

Reopalu on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas on olnud Reopalu kõrts ja Reopalu mõis, küla lähistelt voolab läbi Reopalu jõgi. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Türi valla territooriumile. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Piiumetsa

Piiumetsa (ka Piiometsa) on küla Järva maakonnas Türi vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Türi valla territooriumile. Külas asub Piiumetsa mõis. Piiumetsa raba Piiumetsa sookaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lõõla

Lõõla on küla Järva maakonnas Türi vallas. Küla lähistel on ka Lõõla soo ja voolab Lõõla oja. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Türi valla territooriumile. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. MTÜ Lõõla Selts koduleht
Oisu

Oisu on alevik Järva maakonnas Türi vallas. Aastatel 1991–2005 oli alevik Oisu valla halduskeskus. Oisus tegutsevad Oisu rahvamaja, Oisu muuseum ja Oisu raamatukogu. Retla-Kabala Kool Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Väljaotsa (Türi)

Väljaotsa on küla Järva maakonnas Türi vallas, mis ümbritseb Oisu alevikku. Väljaotsa raba Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Reaktiivvõimsus

Reaktiivvõimsus on elektrotehnikas suurus, mis iseloomustab vahelduvvoolu elektriahela elementide vahelist võnkuvat energiavahetust, kui seejuures ei toimu elektrienergia muundamist muud liiki energiaks. Reaktiivvõimsus seondub ahelaelemendi pinge ja voolu vahelise faasinihkega φ {\displaystyle \varphi } . Ühefaasilise vahelduvvooluahela reaktiivvõimsust arvutatakse järgmise valemi järgi: Q = U I sin ⁡ φ . {\displaystyle Q=U\,I\sin \varphi .} Kolmefaasilise vahelduvvooluahela puhul reaktiivvõimsus Q = 3 U I sin ⁡ φ . {\displaystyle Q={\sqrt {3}}\,U\,I\sin \varphi .} Neis valemeis Q {\displaystyle Q\!} ‒ vahelduvvooluahela reaktiivvõimsus (var), U {\displaystyle U\!} ‒ pinge efektiivväärtus (V), I {\displaystyle I\!} ‒ voolutugevuse efektiivväärtus (A). Reaktiivvõimsus iseloomustab harmoonilist energiavahetust elektri- ja magnetvälja tekitavate mahtuvuslike ja induktiivsete ahelaelementide vahel. Kui seejuures on faasinihe positiivne, s.t kui voolu muutus jääb pinge muutusest maha (vool muutub hilinemisega), loetakse element reaktiivvõimsuse tarbijaks, negatiivse faasinihke korral on tegemist reaktiivvõimsuse allikaga. Reaktiivvõimsuse tarbijateks on induktiivsusega ahelaelemendid (nt elektrimootor) ja allikateks mahtuvusega elemendid (peamiselt kondensaatorid). Reaktiivenergiat edasikandev elektrivool tekitab ülekandeliinides lisakadusid, seepärast võetakse meetmeid selle tarbimist vähendada (reaktiivvõimsust kompenseerida), näiteks elektritarviti juures reaktiivvõimsuse allika abil. Võimsustegur Aktiivvõimsus Näivvõimsus Hetkvõimsus ENE 8. köide, 1995
Commerzbank Tower

Commerzbank Tower on pilvelõhkuja Saksamaal Frankfurdi kesklinnas, Commerzbank AG peakorter. Hoonel on 56 korrust (sellest 45 bürookorrust) ja see on 259 m (koos antenniga 300 m) kõrge. Selle arhitekt on Norman Foster. Hoone ehitati aastatel 1994–1997. Commerzbank Tower on maailma esimene nn ökoloogiline pilvelõhkuja - peale aatriumi "taevaste aedade" on selle ehitamisel kasutatud keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid, vähendamaks kütmiseks ja jahutamiseks vajaminevat energiat. Hoone asub Kaiserplatz'il. Selle vahetusse lähedusse jäävad Euroopa Keskpanga kõrghoone Eurotower, Main Tower, Silberturm, Japan Center, kõrghoone Gallileo ja viietärnihotell Frankfurter Hof. Oma vormilt on hoone ümardatud nurkade ja kergelt kumerate 60-meetriste külgfassaadidega võrdkülgne kolmnurkne tahukas, mis ümbritseb 160 m (43 korruse) kõrgust sisemist aatriumi. Aatrium on liigendatud üheksal tasandil asetsevateks temaatilisteks aedadeks, igaüks pindalaga 450 m² ja 15 m kõrge. Aiad paiknevad spiraalselt, avanedes igaüks ühel küljel kolmest. Iga aed kehastab erinevat floorat sellele iseloomuliku taimestikuga: idapoolne - poolkõrbe, läänepoolne - kõrgmäestikku, lõunapoolne - vihmametsa. Ühelt küljelt avatud aiad lasevad hoonesse loomulikku valgust, vähendades sellega vajadust kunstliku valguse järele. Samal ajal on tagatud, et büroodest avaneb vaade emba-kumba kas linnale või aiale. Selleks, et vältida vajadust tugisammaste järele aatriumi aedades, on hoone ehitamisel kasutatud terast, - tavalise (ja odavama) betooni asemel. Commerzbank Tower on esimene pilvelõhkuja Saksamaal, kus peamise ehitusmaterjalina kasutati terast. Commerzbank Tower oli kõige kõrgem hoone Euroopas 1997. aastast kuni 2003. aastani. Ta ületas kõrguselt eelmist kõrgeimat hoonet MesseTurm'i 2,5 meetriga. 2003. aasta detsembris sai kõige kõrgemaks hooneks Euroopas Triumph-Palace Moskvas. Commerzbank Tower oli Euroopa Liidu kõrgeim hoone kuni 5. juulini 2012, kui Londonis avati pidulikult 309,6 m kõrgune pilvelõhkuja The Shard. Commerzbank Tower emporis.com Kasutatud 7.07.2012. Prince Andrew and Qatari prime minister to open Shard on 5 July www.london-se1.co.uk Kasutatud 7.07.2012. Qatari-owned Shard skyscraper Europe’s tallest building The Peninsula Kasutatud 7.07.2012. Emporis.com - Commerzbank Tower Skyscrapercenter.com - Commerzbank Tower Archiseek.com - 1997 - Commerzbank Tower, Frankfurt Structurae.de - Commerzbank Tower
Hetkvõimsus

Hetkvõimsus on pinge hetkväärtuse U ja voolutugevuse hetkväärtuse I korrutis. Ühefaasilise vahelduvvooluahela hetkvõimsust arvutatakse järgmise valemi järgi: P = U I . {\displaystyle P=U\,I.} Kolmefaasilise vahelduvvooluahela hetkvõimsust arvutatakse järgmise valemi järgi: p = 3 U I . {\displaystyle p={\sqrt {3}}\,U\,I.} Võimsus Aktiivvõimsus Reaktiivvõimsus Näivvõimsus
Reaktiivenergia

Reaktiivenergia (tähis WQ, ühik var·s) on mõiste vahelduvvoolu-elektriahela elementide vahel võnkuva energiahulga kirjeldamiseks. Reaktiivvõimsusest põhjustatud ülekantavat energiat ehk reaktiivenergiat võivad nii tekitada kui ka tarbida vahelduvvooluvõrgus reaktiivtakistusega elemendid, nagu sünkroongeneraatorid, sünkroonkompensaatorid, elektrimootorid, kondensaatorid, samuti elektriülekandeliinid sõltuvalt elektriliini mahtuvuse ja induktiivsuse vahekorrast. Reaktiivvõimsus on elektriseadmete ja -liinide mahtuvuslikest ja induktiivsetest omadustest tulenev soovimatu nähtus, mis tekitab elektrienergia ülekandmisel lisakadusid. Seepärast püütakse ülekantavat reaktiivvõimsust vähendada. Näiteks induktiivse reaktiivtakistusega tarvitite poolt tarbitavat induktiivset reaktiivvõimsust kompenseeritakse nende lähedale paigutatud kondensaatorpatareidega. Elektritarvitite poolt elektrivõrku genereeritud (ja sealt "tarbitud") reaktiivvõimsuse arvestamiseks kasutatakse reaktiivenergia arvesteid. Reaktiivvõimsuse mõiste võttis 1892. aastal kasutusele vene elektriinsener M. Dolivo-Dobrovski (1862‒1919), kes nimetas seda vatita võimsuseks. Reaktiivvõimsus Alalisvooluühendus
Umeda Sky Building

Umeda Sky Building (jaapani 梅田スカイビル, Umeda Sukai Biru) on pilvelõhkuja Jaapanis Ōsakas Kita-ku ringkonnas Umeda linnaosas. Ehitis koosneb kahest 50 korrusega tornist, mis on üleval ühendatud sildade ja eskalaatoritega. See on 173 m kõrge. Hoone arhitekt oli Hiroshi Hara ja see valmis aastal 1993. Hoone tipus asub ringikujuline vaateplatvorm "The Floating Garden Observatory". Koduleht (jaapani, inglise, hiina ja korea keeles)
Kabala (Türi)

Kabala on küla Järva maakonnas Türi vallas. Kabalas on mõis (saksa k Gute Cabbal). Alates 1923. aastast tegutseb mõisa härrastemajas kool. Nõukogude ajal oli seal lasteaed, 2012. aastal liideti sellega kool ja õppeasutuse nimeks sai Kabala Kool-Lasteaed. 2015. aastal liideti Retla Kool, Oisu lasteaed Kelluke ja Kabala Kool-Lasteaed üheks õppeasutuseks ning sellest ajast on Kabala mõisas Retla-Kabala Kooli üks õppekoht. Kabala mõisa valitsejamajas tegutsevad kohalik rahvamaja ja raamatukogu. 1870. aastal ehitati kõrvalasuvasse Arkma külla Kabala mõisa maadel moodustatud Kabala valla vallamaja hoone. 1939. aastal moodustati Viljandimaal uus Kabala vald, mis tegutses kuni aastani 1950. 1991. moodustati Kabala vald Järva maakonnas. 2005. aastal moodustati Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla ühinemisel uus kohaliku omavalitsuse üksus Türi vald. Kabala laululava Kabala mõisa pargi madalseiklusrada Kabala bussipeatus Endine Kabala mõisa valitsejamaja ja praegune raamatukogu hoone Retla-Kabala Kool Kabala Raamatukogu Leninlik Tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. http://www.moisakoolid.ee/et/manor_schools/retla-kabala-kool Retla-Kabala Kool.] Mõisakoolide veebisait. Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla haldusterritoriaalse korralduse ja sellega seonduvalt Vabariigi Valitsuse määruste muutmine, Vabariigi Valitsus määrus, 16.10.2005, Riigi Teataja RT I 2005, 38, 306
Kahala (Türi)

Kahala on küla Järva maakonnas Türi vallas. Väike-Lubjaahju järv Kahala Raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Karjaküla (Türi)

Karjaküla on küla Järva maakonnas Türi vallas. Karjakülas on sündinud Harald Nugiseks. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kolu (Türi)

Kolu on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas on Kõltsi hiiemägi ja Kolu raudteepeatus. Kolu mõisa ait. Kolu raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kärevere (Türi)

Kärevere on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas asub Kärevere raudteepeatus. Oisu tuletõrjemuuseum Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lokuta (Türi)

Lokuta on küla Järva maakonnas Türi vallas. Lokuta Lasteaed Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.06.2020.
Metsaküla (Türi)

Metsaküla on küla Järva maakonnas Türi vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäeküla (Türi)

Mäeküla on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas asus Mäeküla mõisa keskus. Mõisa allee Mõisa hoone Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pala (Türi)

Pala on küla Järva maakonnas Türi vallas. Pala külas Reegla talus sündis ja elas aastaid eesti biogeograaf, maastikuökoloog ja kultuuriloolane Jaan Eilart. Pala küla Mardi talust on pärit põllumajandusteadlane Kalju Eilart. Külas kasvab looduskaitsealune Raudemetsa mänd. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pala küla Tüei valla kodulehel.
Tännassilma (Türi)

Tännassilma on küla Järva maakonnas Türi vallas. 16. juunil (28. juunil) 1872 langes Tännassilma Sikkensaare talu lähedal maale 28,5 kg kivimeteoriit. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Geoloogiamuuseum: Tännassilma meteoriit". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. mai 2009. Vaadatud 12. märtsil 2010. Schilling, G. (Baron). Mittheilungen über den am 16./28. Juni 1872 Mittags, beim Dorfe Tennasilm, im Kirchspiel Turgel des Kreises Jerwen in Estland niedergefallenen Steinmeteoriten. [1873.] Archiv für die Naturkunde Liv-. Ehst- und Kurlands (Dorpat) (Ser. 1), Vol.9, Heft 2, [1889], pp. 95-114. Teavik Tännassilma (Türi) E-kataloogis ESTER Dr. George Thurland Prior: Catalogue of Meteorites, London 1923, lk.175
Tori küla

Tori on küla Järva maakonnas Türi vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saareotsa

Saareotsa on küla Järva maakonnas Türi vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.