laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Višnieva järv

Višnieva järv ehk Višneva järv (valgevene keeles Вішнеўскае возера, vene keeles Вишневское) on järv Valgevenes Minski oblastis Vilejka ja Miadziełi rajoonis ning Hrodna oblasti Smarhońi rajoonis. Järv asub merepinnast 152 meetri kõrgusel, selle valgala on 56,2 km². Kaldajoone pikkus on 13,6 kilomeetrit. Kaldad on 2-3 meetrit kõrged, kaetud männimetsaga. Kirdest piirab järve oos. Järve põhja katab sügavamas osas sapropeel, aga madalamas osas on põhi kohati liivane, kohati savine. Višnieva järv on eutroofne järv. Järve lääneosas kasvavad harilik pilliroog ja ahtalehine hundinui, loode ja kaguosas kähar penikeel, mujal aga ujuv penikeel. Višnieva järv asub Narači rahvuspargi territooriumil. Järv on tähtis puhkekeskus, järve kaldal asuvad kaks puhkebaasi. Järve kaldal on katamaraanide ja paatide laenutus. Järvest püütakse intensiivselt kala, valdavad liigid on haug, särg, ahven ja koger. Järve on lastud veel angerja, sasaani ja valgeamuuri maimusid. Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Lähilugemine

Lähilugemine (close reading) on lugemismeetod, mis keskendub üksikute detailide uurimisele tekstis. Nancy Boyles’i sõnul on lähilugemine teksti erinevate kihtide analüüsimine ning just selle kaudu jõuab lugeja teksti sügavama tähenduse mõistmiseni. Lähilugemisel ei piirduta vaid ühekordse lugemisega. T. Shanahani sõnul oleks vaja teksti lugeda vähemalt kolm korda ning iga kord peaks keskenduma erinevatele aspektidele. Esimesel lugemisel keskendutakse sellele, millest tekst räägib, teisel lugemisel püütakse aru saada teatud sõnade või lõikude olulisusest ning kolmandal korral analüüsitakse ja võrreldakse kirjapandut nt sama autori teiste teostega. Lähilugemise puhul ei räägita seega mitte teksti narratiivist, vaid vaatluse alla on võetud detailid ning peidetud sõnumi välja lugemine. Näide: Kui võtta vaatluse alla muinasjutt "Kolm karu", võiks lähilugemisel leida vastused näiteks sellistele küsimustele nagu miks proovis tüdruk järele kõikide karude toolid, toidu ja voodid või miks lõhkus tüdruk ära just karupoja tooli, sõi ära just tema pudru ning läks just pisikese karu voodisse magama. Üheks vastuseks võiks olla see, et tüdruk justkui tahaks suureks kasvada, kuid täiskasvanute asjade kasutamine ei tee temast veel täiskasvanut. kauglugemine kriitilise lugemise oskus Boyles, N. (December 2012/January 2013, Volume 70, Number 4, pp. 36-41). "Closing in on Close Reading". Educational Leadership: Common Core: Now What?. Originaali arhiivikoopia seisuga 20.04.2019. Vaadatud 13.11.2014. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend) Shanahan, T. (2014). "Closing in on Close Reading". Scholastic Instructor. Vaadatud 13.11.2014.
Kirjutamisprotsess

Kirjutamisprotsess (inglise keeles process writing) on kirjutamistehnika, mille kohaselt kirjutamine on loovtegevus, mille õnnestumiseks on vajalik aeg ja positiivne tagasiside. 1970. aastatest kirjutamise õpetamisel kasutatav võte rõhutab kirjutamist kui tegevust, kus olulisim on kirjutamise protsess. Kirjutamisprotsessiga harjutatakse põhiliselt keelelisi oskusi ning seeläbi arenevad varjatult ka kirjutamisoskused. Kirjutamisprotsessi võtte kasutamisel ei ole õpetaja roll olla ainult laialijagaja ja tulemuste hindaja. Ta ei sekku kirjutamisprotsessi, vaid laseb õpilastel endil teineteise töid analüüsida ja hinnata. Õpetaja ülesanne on luua eelnevalt suunavaid näiteid, harjutusi ja ülesandeid, mis lasevad õpilasel avastada keelekasutusvõimalusi ning hõlbustavad hiljem ka kirjutamisprotsessi. Kirjutamisprotsessi võtte kasutamisel on tulemuseks õpilaste keelepädevuse mitmekülgsem areng, sest nad peavad ise teksti looma ja ka teiste omi hindama. Kirjutamisprotsess koosneb viiest suuremast osast: (vt Ehala: 2000) Joonis 1. Kirjutamisprotsess on tõhus meetod kirjutamise õpetamiseks, sest aitab õpilastel läbi erinevate tasandite teksti loomisele keskenduda. Alves, Anabela Reis 2008. Process Writing The University of Birmingham, Centre for English Language Studies, MA Applied Linguistics Module 5 Assignment. [1][alaline kõdulink] Badger, Richard, Goodith White 2000. A process genre approach to teaching writing ELT Journal Volume 54/2 April Oxford University Press, 155. [2] Ehala, Martin 2000. Kirjutamise kunst. Tallinn: Künnimees. [3][alaline kõdulink] Luqa Primary Writing Programme White, R. and Arndt, V. 1991. Process Writing. Essex: Addison Wesley Longman Ltd.
Kauglugemine (täpsustus)

Kauglugemine keeleteaduses on lugemismeetod Kauglugemine elektrotehnikas on automaatne elektri-, vee-, gaasi- või soojusarvestite näitude edastamise süsteem.
Hindamismudel

Hindamismudel on korrastatud kategooriate kogum, mis esitab ülesande eesmärkide täitmise kriteeriumid, eri saavutustasemete hindeskaalad ja iga kvaliteeditaseme kirjelduse. Kriteeriumid on nii õpetajale kui ka õpilastele nähtavad, seega kõik saavad kriteeriume hinnata, mis võib aga olla keeruline ja ka subjektiivne. Hindamismudel loob aluse enesehindamise, mõttetegevuse ja hinnangu jaoks. Selle eesmärk on hinnata õigesti ja õiglaselt, arendada mõistmist ja näidata, kuidas järgneva õppimise/õpetamisega jätkata. Sellist integratsiooni toimimist ja tagasiside andmist nimetatakse ka kujundavaks hindamiseks. Hindamismudelil on kolm olulist tunnust: Kriteeriumid (nt sisu, õigekiri, stiil, sõnavara, vorm), mida õpetaja ja/või õpilased loevad antud tegevuse ja/või produkti juures kõige olulisemaks. Mõõdikud, kas siis hindepallid või sõnalised tasemed, mida kasutatakse loetletud kriteeriumide hindamiseks. Punktiarvestuse strateegia, milles on näidatud, kuidas kujuneb hinne või hinnang. Hindamismudeleid võib liigitada kaheks : Holistiline – hinnatakse lähtudes kogutulemuse summast Analüütiline – hinnatakse erinevaid osasid, millest moodustub lõplik hinne. Analüütilise hindamismudeli eelisteks võib pidada: õpilaste tähelepanu juhtimist nende tugevustele ja nõrkustele; õpilastel aidatakse aru saada, mis on antud ülesande puhul oluline; õpilastele ja õpetajale antakse konkreetset tagasisidet. Tiia Niggulis. "Hindamismudelitest". Vaadatud 16.11.2014. Moskal, Barbara M. (2003). Recommendations for developing classroom performance assessments and scoring rubrics. Practical Assessment, Research & Evaluation, 8(14). 16. juulil 2007, http://pareonline.net/getvn.asp?v=8&n=14
Sotsiaalne tõrjutus

Sotsiaalne tõrjutus ehk ühiskondlik tõrjutus on: olukord, kus sotsiaalne sidusus ehk indiviidi ja ühiskonna vahelised sidemed on katkenud ja inimene ei saa ühiskonnaelus täisväärtuslikult osaleda , ja protsess, millega teatud ühiskonnaliikmeid lükatakse ühiskonna äärele ja ei võimaldata täiel määral osaleda . Sotsiaalse tõrjutust võivad põhjustada nii teatud ühiskondlikud kui ka individuaalsed tegurid ehk nn riskitegurid. Sotsiaalse tõrjutuse sagedasemateks riskiteguriteks on madalad sissetulekud, töötus (eriti pika-ajaline töötus), madal haridustase, madala kvaliteediga vähetasustatud töö, erinevad diskrimineerimise vormid (sh sooline, vanuseline ja rahvuslik diskrimineerimine), kroonilised terviseprobleemid ja nendest tulenevad tegevuspiirangud, puue, sõltuvusprobleemid, kodutus, perekondade lagunemine, suur hoolduskoormus. Euroopa Liidu Nõukogu on kokku leppinud 18 indikaatorit (nn Laekeni indikaatorid) sotsiaalse tõrjutuse mõõtmiseks, tuginedes arusaamale, et sotsiaalne tõrjutus on mitmemõõtmeline fenomen. Seetõttu on sotsiaalse tõrjutuse mõõtmiseks vaja hulka erinevaid indikaatoreid, mis hõlmavad sotsiaalse tõrjutuse erinevaid aspekte: 1) majanduslikku vaesust, materiaalset ilmajäetust ja ebavõrdsust, 2) kaasatust tööturul ja tööintensiivsust leibkonnas, 3) terviseseisundit ja 4) haridustaset. Sotsiaalse tõrjutuse indikaatorite väärtusi avaldab regulaarselt Eurostat ja Eestis Statistikaamet. "Statistikaamet (2014). Sotsiaalne tõrjutus ja vaesus". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2014. Vaadatud 18. novembril 2014. European Commission (2004). Joint report on social inclusion 2004 Statistika andmebaas: Sotsiaalne tõrjutus ja vaesus
Dieter Pfaff

Dieter Pfaff (2. oktoober 1947 – 5. märts 2013) oli saksa näitleja. Aastatel 1984–1996 mängis Otto Schatzschneiderit saksa kriminaalseriaalis "Der Fahnder". Eestis on ta tuntud eelkõige kui peategelane Hans Sperling teleseriaalis "Paks boss". On mänginud ka rootsi mängufilmides "Flickan i jordkällaren" ja rootsi sarja "Beck" osas "Den japanska shungamålningen". Õpetas aastatel 1983–1990 Grazi Muusika- ja Näitekunsti Ülikoolis näitlemist. Pfaffil ja ta naisel Eva Marial on 1979. aastal sündinud kaksikud Johanna ja Maximilan. 2012. aastal diagnoositi tal kopsuvähk, Pfaff suri 5. märtsil 2013 65-aastaselt. Dieter Pfaff ist gestorben "Dieter Pfaff. Biography". IMDb. Dieter Pfaff andmekogus IMDb (inglise)
Kérkyra piirkonnaüksus

Kérkyra piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Κέρκυρας) on Kreeka piirkonnaüksus Joonia saarte piirkonna põhjaosas. Piirkonnaüksuse keskasula on Kérkyra. Kérkyra piirkonnaüksuse koosseisu kuuluvad Korfu, Paxoí, Othonoí, Ereikoússa, Mathráki ja mitu väiksemat saart Joonia meres. Kérkyra piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on: Korfu vald (1) Paxoí vald (2) https://www.statistics.gr/2021-census-legal-pop-results
Bas van Fraassen

Bastiaan Cornelis van Fraassen (sündinud 5. aprillil 1941 Hollandis Goesis) on USA-s tegutsev hollandi päritolu filosoof. Tema perekond emigreerus 1956 Kanadasse. Tema tuntuim teos on "Teaduslik pilt" (The Scientific Image, 1980), milles ta esitab konstruktiivseks empirismiks nimetatava antirealistliku positsiooni: "Teaduse (science) eesmärk on anda teooriaid, mis on empiiriliselt adekvaatsed; ja teooria aktsepteerimine ei kätke muud uskumust, kui et teooria on empiiriliselt adekvaatne. See formuleering väljendab antirealistlikku positsiooni, mida mina pooldan; ma nimetan selle konstruktiivseks empirismiks." (lk 12). Peale teadusfilosoofia on ta tegelnud peamiselt epistemoloogia ja filosoofilise loogikaga.  Pikemalt artiklis The Pragmatics of Explanation Artiklis "The Pragmatics of Explanation" ütleb van Fraassen, et seletusega on kaks probleemi: millal midagi seletatakse ja miks või mis mõttes seletus on voorus. Eeldatavasti meil ei ole head seletust ilma hea teooriata, mis sõltumatult väärib aktsepteerimist. Aga mis voorus seletamisel peale selle veel on? Van Fraasseni arvates on ekslikud vaated teise probleemi kohta esimese probleemiga tegelemist põhjalikult eksitanud. Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige 1986 Lakatosi auhind 2012 Hempeli auhind Facts and Tautological Entailments. – The Journal of Philosophy, 1969, kd 66 lk 477-487. Ümbertrükk: A. R. Anderson jt (toim). Entailment, Princeton 1975. Formal Semantics and Logic, Macmillan, New York 1971. Bas van Fraassen, Karel Lambert. Derivation and Counterexample: An Introduction to Philosophical Logic, Dickenson Publishing Company, Inc. 1972. Extension, Intension, and Comprehension. – Milton Munitz (toim). Logic and Ontology, New York 1973. Theoretical Entities: The Five Ways. – Philosophia, 1974, 4, lk 95–109. Wilfrid Sellars on Scientific Realism. – Dialogue, 1975, xv, 4, lk 606–616. To Save the Phenomena. – Journal of Philosophy, 1976, 73, 18, lk 623–632. The Only Necessity Is Verbal Necessity. – Journal of Philosophy, 1977, LXXIV, 2. The Pragmatics of Explanation. – American Philosophical Quarterly, 1977, 14, lk 143-150. The Scientific Image, Oxford University Press 1980. Laws and Symmetry, Oxford University Press 1989. Quantum Mechanics: An Empiricist View, Oxford University Press, 1991. The Empirical Stance, Yale University Press, 2002. Scientific Representation: Paradoxes of Perspective, OUP, 2008. Science aims to give us theories which are empirically adequate; and acceptance of a theory involves as belief only that it is empirically adequate. This is the statement of the anti-realist position I advocate; I shall call it constructive empiricism. Paul M. Churchland. The Anti-Realist Epistemology of Bas van Fraassen's The Scientific Image. – Pacific Philosophical Quarterly, 1982, nr 63. Koduleht Princetoni Ülikooli saidil
Finncomm Airlines

Finnish Commuter Airlines Oy, praegune Flybe Nordic, oli regionaallennufirma peakontoriga Seinäjoki Lennujaamas. Finncomm lendab Helsingi-Vantaa lennujaamast Eestisse, Saksamaale, Leetu, Rumeeniasse ning Rootsi, lisaks on 16 regionaalset sihtkohta. Lennufirma on European Regions Airline Associationi (ERAA) liige. Samuti oli Finncomm Airlines suurim kohalik lennufirma Soomes. Alates 2011. aastast asendati Finncomm Flybe Nordicuga. Seisuga juuni 2011﻿ Seisuga 13. mai 2011 "Finnish Commuter Airlines Oy". Business Information System. Helsinki: National Board of Patents and Registration, Tax Administration. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. september 2011. Vaadatud 20. mai 2011. "Contact information." Finncomm Airlines. Retrieved on 7 February 2011. "Finnish Commuter Airlines Oy P.O.Box 800 (Seinäjoki Airport) FI-60101 Seinäjoki, Finland" Flight International 3 April 2007 “Finncomm Airlines” – Airliner World, July 2009 "Finncomm Destinations". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2009. Vaadatud 24. august 2009.[kõdulink] "Finncomm Airlines Destinations". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. veebruar 2012. Vaadatud 19. novembril 2014.
To Save the Phenomena

"To Save the Phenomena" ("Päästa nähtumused") on Bas van Fraasseni filosoofiline artikkel. See ilmus algselt ajakirjas Journal of Philosophy, 1976, 73, 18, lk 623–632. Pärast loogilise positivismi surma on realismist jälle saanud üks tähtsamaid filosoofilisi positsioone. Van Fraassen püüab esitada sellele ulatusliku alternatiivi. Teaduslik realism on naiivses versioonis vaade, et pilt, mille teadus (loodusteadus) maailma kohta annab, on tõene ja postuleeritud entiteedid on reaalselt olemas. (Van Fraassen jätab vaatluse alt välja ajaloolise lisanduse, et looduses on reaalseid paratamatusi.) Aga see väide on naiivne, sest see omistab realistile uskumuse, et tänapäeva teaduslikud teooriad on (olulises) tõesed.
Paxoí

Paxoí (kreeka keeles Παξοί Paxoí) on Kreekale kuuluv saar Joonia saarestiku põhjaosas Korfu saarest umbes 12 km lõunas. Saare keskasula on Gaíos. Paxoí saar koos Antípaxoi ja teiste väiksemate saartega moodustab saarestikku.
Diskrimineerimine

Diskrimineerimine on isikute põhjendamatu ebavõrdne kohtlemine, mille tulemusel üks isik satub halvemasse olukorda kui teine isik samas või samalaadses olukorras. Diskrimineerimine võib olla otsene või kaudne. Diskrimineerimine on otsene, kui ühte isikut koheldakse teatud tunnuse, näiteks rahvuse, rassi, nahavärvuse, usutunnistuse või veendumuste, vanuse, puude või seksuaalse sättumuse alusel halvemini kui teist isikut samalaadses olukorras. Diskrimineerimine on kaudne, kui näiliselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab ühe isikute rühma teistega võrreldes ebasoodsamasse olukorda . Erinev kohtlemine ei ole alati diskrimineerimine. Teatud juhtudel on erinev kohtlemine lubatav või isegi nõutav kui sellel on objektiivne õiguspärane eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud. Diskrimineerimiskeelu sätestavad mitmed rahvusvahelised inimõiguste alased lepingud, sh Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon, Euroopa sotsiaalharta ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon. Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikkel 14 keelab diskrimineerimise soo, rassi, nahavärvuse, keele, usutunnistuse, poliitilise või muu veendumuse, rahvusliku või sotsiaalse päritolu, rahvusvähemusse kuuluvuse, varandusliku, sünni- või muu seisundi alusel . ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon keelab diskrimineerimise puude alusel . Eesti Vabariigi Põhiseaduse §12 kohaselt : Kõik on seaduse ees võrdsed. Kedagi ei tohi diskrimineerida rahvuse, rassi, nahavärvuse, soo, keele, päritolu, usutunnistuse, poliitiliste või muude veendumuste, samuti varalise ja sotsiaalse seisundi või muude asjaolude tõttu. Rahvusliku, rassilise, usulise või poliitilise vihkamise, vägivalla ja diskrimineerimise õhutamine on seadusega keelatud ja karistatav. Samuti on seadusega keelatud ja karistatav õhutada vihkamist, vägivalda ja diskrimineerimist ühiskonnakihtide vahel. Isikute kaitset diskrimineerimise eest rahvuse (etnilise kuuluvuse), rassi, nahavärvuse, usutunnistuse või veendumuste, vanuse, puude või seksuaalse sättumuse alusel reguleerib võrdse kohtlemise seadus, mis sätestab võrdse kohtlemise põhimõtted ja diskrimineerimisvaidluste lahendamise korra. Võrdse kohtlemise seadus (RT I, 06.07.2012, 22) Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon (RT II 1996, 11, 34) Puuetega inimeste õiguste konventsioon ja fakultatiivprotokoll (RT II, 04.04.2012, 6) Eesti Vabariigi Põhiseadus Diskrimineerimine tööturul Positiivne diskrimineerimine Lookism Viik, K. (2013) Diskrimineerimise keeld. Inimõigused Eestis 2013. Inimõiguste Keskus Erinevus rikastab
Bermuda lipp

Bermuda lipp on Suurbritannia meretaguse territooriumi Bermuda lipp. Bermuda rahvuslipp on punane kangas Suurbritannia lipuga vardapoolses ülanurgas ehk Suurbritannia riigilaevade merelipp, mille lehvile on lisatud Bermuda vapp. Lipu värvitoonid on, punane PMS 186C ja sinine PMS 280C. Lipp võeti kasutusele 4. oktoobril 1910, esialgu sinise põhivärviga, kuid 1915. aastal muudeti see punaseks. Mitteametlikult kasutatakse ka lippe, millele on lisatud vapi alla kollane lint motoga "Quo, Fata, Ferunt". Bermuda lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
John Tuzo Wilson

John Tuzo Wilson (24. oktoober 1908 Ottawa – 15. aprill 1993 Toronto) oli Kanada geoloog, üks laamtektoonika teooria loojaist. Lõpetas geofüüsikuna Toronto Ülikooli 1930. aastal. Doktorikraadi sai ta geoloogias Princetoni ülikoolist 1936. aastal. Enne Teist maailmasõda töötas Kanada geoloogiateenistuses. Võttis osa sõjast, olles selle lõppedes tõusnud koloneliks. Aastatel 1946–1974 oli Toronto Ülikooli geofüüsika professor. 1960. aastate algul sai Wilson tuntuks ühe põhilise laamtektoonika propageerijana. Lõi 1965. aastal ajakirjas Nature avaldatud artiklis uue termini "transformne murrang", mis veenis suurt osa geoloogidest laamtektoonika paikapidavuses. Tema loodud on ka ookeanibasseinide avanemise-sulgumise tsükkel, mida tuntakse Wilsoni tsüklina. 1968 – Penrose'i medal 1968 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 1971 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks 1978 – Tuzo Wilsoni medal 1978 – Vetleseni auhind 1980 – Ameerika Geofüüsika Liidu Maurice Ewingi medal 1981 – Society of Exploration Geophysicistsi Maurice Ewingi medal John Wilsoni auks on nimetatud mäeahelik Antarktisel. Wilson, J. T. (1965). A New Class of Faults and Their Bearing on Continental Drift. Nature, v.207. Lk 343–347.
E-smaspäev

E-smaspäev on Eesti E-kaubanduse Liidu poolt korraldatav iga-aastane e-ostlemise päev, kus Eesti E-kaubanduse Liidu liikmed ja erinevad veebipoed teevad 24-tunni jooksul sooduspakkumisi. E-smaspäev toimus esimest korda 10. novembril 2014 ja järgnevatel aastatel toimub iga novembri teisel esmaspäeval. Esimesel E-smaspäeval osales mitukümmend e-poodi, sh Cherry.ee, Bauhof, Hansapost, Apotheka, MyLook, Monton, Photopoint, Jysk, Living, E-Butiik, Siison jpt. E-smaspäeva idee autorite Silver Hage ja Matthias Vutti sõnul on e-ostlemise päeva eesmärgiks pakkuda tarbijatele 24-tunni jooksul väga paljudes Eesti veebipoodides eriti häid pakkumisi ja seeläbi suurendada Eesti e-poodide tuntust. Inspiratsiooni E-smaspäeva korraldamiseks saadi USA-st ja Hiinast. Pärast E-smaspäeva toimumist viiakse tulemuste analüüsimiseks osalenud e-poodidega läbi uuring. 2015. aasta uuringule vastas 63 kampaanias osalenud e-poodi. Uuringule vastanute andmetel oli 24-tunnise kampaania läbimüük üle 476 000 euro ning tellimuste koguarv 6055. Päeva läbimüük võis hinnanguliselt ulatuda kuni miljoni euroni, arvestades valimi osakaalu üldkogumist. Maksimaalne e-poe läbimüük oli 2015. aasta E-smaspäeval üle 96 000 euro, müügikäibe mediaan oli 1091 eurot. E-smaspäev kasvatas oluliselt e-poodide külastatavust (mediaan +97% võrreldes nädal varasema esmaspäevaga), maksimaalne külastatavuse kasv oli +2000%. Läbi mobiilsete seadmete tuli keskmiselt 18% e-poodide kogukäibest. "E-ostlemise päev jõuab esmakordselt Eestisse". Eesti E-kaubanduse Liit. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. november 2014. Vaadatud 19. novembril 2014. "E-smaspäev päädis rekordiliste müüginumbritega". Eesti E-kaubanduse Liit.
Sotsiaalne kaitse

Sotsiaalne kaitse (ka sotsiaalkaitse) on sotsiaalkindlustuse ja -hoolekande meetmete kogum, mille ülesanne on parandada üksikisiku või leibkonna toimetulekut sissetuleku osalisest või täielikust kaotusest põhjustatud toimetulekuriski või toetusvajaduse ilmnemisel . Sotsiaalse kaitse süsteem pakub kaitset enamlevinud sotsiaalsete riskide korral. Eurostati välja töötatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemi (ESSPROS) järgi pakub sotsiaalse kaitse süsteem kaitset järgmiste riskide ja vajaduste korral: haigus/tervishoid puue vanadus toitjakaotus pere ja lapsed töötus eluase mujal käsitlemata sotsiaalne tõrjutus. Sotsiaalse kaitse abinõud võivad olla nii rahalised kui ka mitterahalised, nt teenuse vormis. Sotsiaalse kaitse abinõusid nimetatakse ka sotsiaalkaitse skeemideks. ESSPROSi järgi on sotsiaalkaitse skeem reeglite kogum, mida toetavad üks või mitu institutsioonilist üksust ning mis reguleerib sotsiaalkaitse hüvitisi ja nende rahastamist. Eestis kuulub sotsiaalkaitse korraldamine riigi ja kohalike omavalitsuste pädevusse. Riigi tasandil tegelevad sotsiaalse kaitse korraldamisega Sotsiaalministeerium ja tema haldusalasse kuuluvad valitsusasutused Sotsiaalkindlustusamet ja Terviseamet, ning Eesti Haigekassa ja Eesti Töötukassa kui avalik-õiguslikud isikud. Sotsiaalhoolekande seaduse kohaselt on kohaliku omavalitsusüksuse ülesandeks korraldada sotsiaalteenuste, vältimatu sotsiaalabi ja muu abi andmist ning sotsiaaltoetuste määramist ja maksmist . Statistikaamet (2012). Sotsiaalkaitse kogukulutuste (ESSPROS) käsiraamat Sotsiaalhoolekande seadus (RT I, 29.06.2014, 71) Statistikaamet. Sotsiaalne kaitse Sotsiaalministeerium. Sotsiaalne kaitse