Viru kreis

Viru kreis (saksa keeles Die Wierlandische Kreis, vene keeles Вирляндский уезд) oli Eestimaa kubermangu haldusüksus Kirde-Eestis Virumaal. Asehalduskorra ajal, aastatel 1783–1796 Tallinna asehaldurkonna Rakvere kreis (saksa keeles Der Wesenbergische Kreis, vene keeles Везенбергский уезд), hiljem Viru kreis ja siis kreisilinna saksakeelse nime Wesenberg järgi Der Wesenbergische Kreis ja Везенбергский уезд. Venestamisajast kasutati ametlikes venekeelsetes dokumentides nimetust Везенбергский уезд - Wesenbergi maakond. Kreis ehk maakond piirnes läänes Tallinna/Harju kreisiga, idas Peterburi kubermangu kuuluva Jamburgi maakonnaga, lõunas Paide/Järva ja Liivimaa kubermangu Viljandi ja Tartu kreisiga. 1704. aastal, Põhjasõja algetapil, pärast Virumaa idaosa vallutamist Venemaa vägede poolt moodustati Virumaast kaks kreisi: Viru ja Narva kreis, kuhu kuulus osa Virumaa maid, Alutaguse ja osa Narva jõe taguseid Ingeri alasid. Aastatel 1708–1722 oli Ida-Virumaa (Vaivara kihelkond) koos Tartumaaga Narva kreisi (maakonna) nime all Ingerimaa kubermangu ja 1710. aastast Peterburi kubermangu koosseisus. Põhjasõja lõpul (1719) liideti Vaivara kihelkond Rakvere kreisiga, kuhu kuulus järgneva kahesaja aasta vältel. Virumaa kreis loodi 1783. aastal seoses keisrinna Katariina II asehalduskorra kehtestamisega Vene tsaaririigis, Wesenbergi linn osteti Rakvere mõisalt ära ning nimetati üheks Eestimaa kubermangu kreisilinnaks. 1796. aastal asehalduskord Venemaa keisririigis likvideeriti ning senised kreisid taastati, kuid nimetati kreisilinnade järgi Wesenbergi (Rakvere) kreisiks, kuna Balti kubermangudes oli asjaajamiskeeleks saksa keel, kasutati nimetust Die Wesenbergische Kreis. Põhja-Eestis asuv Virumaa (saksa keeles Wierland) ja veel kolm Põhja-Eesti maakonda – Läänemaa (Lääne kreis) (Wiek), Harjumaa (Harrien) Harju kreis ja Järvamaa (Jerwen) (Järva kreis), koos nende koosseisu kuulunud 49 kihelkonnaga moodustasid Eestimaa kubermangu. Rakvere ehk Viru kreis jaotus algselt distriktideks, Alutaguse, Ranna-Virumaa ja Maa-Virumaaks, 19. sajandi alguses kolmeks adrakohtupiirkonnaks, territooriumil asus 1 linn, 10 kirikukihelkonda. Kreisi maakonnalinn oli kreisilinn Rakvere (Kreis-Stadt Wezenberg) Alutaguse Territoorium 1878 1/3 ruutversta, territooriumil: 3 kirikukihelkonda Vaivara kihelkond, (Maholmschen Kirchspiel), Jõhvi kihelkond (Kirchspiel Jewe), Lüganuse kihelkond (Kirchspiel Luggenhusen). Ranna-Virumaa Territoorium 1526 ruutversta, territooriumil: kreisilinn (Rakvere – Wesenberg), 4 kirikukihelkonda Viru-Nigula kihelkond (Maholm), Haljala kihelkond (saksa Kirchspiel Haljall), Kadrina kihelkond (Kirchspiel St. Katharinen), Rakvere kihelkond (Kirchspiel Wesenberg), Saared Soome lahes. Maa-Virumaa Territoorium 1200 ruutversta, territooriumil: 3 kirikukihelkonda Viru-Jaagupi kihelkond (Kirchspiel Jacobi), Väike-Maarja kihelkond (Kirchspiel Klein-St. Marien), Simuna kihelkond (Kirchspiel St. Simonis) Iisaku kihelkond (Isaak) (asutati uuesti 1867. aastal). Kreisi territooriumil asusid 1627. aastal moodustatud Järva praostkonna kirikukihelkonnad: Vaivara kihelkond, Jõhvi kihelkond, Lüganuse kihelkond, Viru-Nigula kihelkond, Haljala kihelkond, Kadrina kihelkond, Rakvere kihelkond, Viru-Jaagupi kihelkond, Väike-Maarja kihelkond, Simuna kihelkond, Iisaku kihelkond. Provintsidest (kubermangude), maakondadest (kreisid), kihelkondadest ja mõisatest koosneva tollase haldusjaotuse kõrvale tekkisid 19. sajandi algul kõrvalsüsteemina mõisavallad, mis hõlmasid talupoegade maid, kes olid pärisorjusest vabastatud Talurahvaseadus seadustega, Põhja-Eestis 1816. aastal. Algselt hõlmas üks vald ühe mõisa talupoegade maid; hiljem hakkasid vallad kui talupoegade omavalitsused omavahel ühinema. Algselt oli valdu nagu mõisaidki Eesti aladel üle tuhande, 19. sajandi lõpus aga veidi üle 400. Enne adrakohtute likvideerimist 1888 tegutsesid Eestimaa kubermangus järgmised politsei ja madalama astme kohtu ülesandeid täitvad adrakohtunike adrakohturingkonnad: Maa-Virumaa adrakohtuniku piirkond (Land-Wierländischer Hakenrichter): Simuna, Viru-Jaagupi ja Väike-Maarja kihelkond Ranna-Virumaa adrakohtunik (Strand-Wierländischer Hakenrichter): Haljala, Kadrina, Rakvere ja Viru-Nigula kihelkond Alutaguse adrakohtunik (Allentakscher Hakenrichter) vahel ka Vaivara adrakohtunik: Jõhvi, Lüganuse ja Vaivara kihelkond. 1816. aasta Eestimaa talurahvaseaduse alusel asutati kreisikohtud. Kreisikohus oli esimese astme kohtuks talupoegade kaebustes mõisnike vastu ja apellatsiooniinstantsiks kihelkonnakohtu otsuste peale ehk teise astme kohtuks talupoegade omavahelistes protsessides. 1889. aastal jõustunud kohtu- ja talurahvaasutuste reformiga Baltimaades senised seisuslikud kohtud kaotati, kaotati senised seisuslikud talurahvakohtud, aastail 1889–1918 tegutsesid vallakohus ja ülemtalurahvakohus (igas maakonnas 1-2 ülemtalurahvakohut). Rakvere kreisis tegutsesid: Rakvere ülemtalurahvakohus kohtu eesistuja Nikolai Janson ja Jõhvi ülemtalurahvakohus (1907–1917) kohtu eesistuja Eduard Brunberg. Virumaa Viru kirikukihelkond Rakvere rajoon Lääne-Viru maakond http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_gub_97.php?reg=49 Bornhaupt, Christian (1855). Entwurf einer geographisch-statistisch-historischen Beschreibung Liv-, Ehst- und Kurlands, nebst einer Wandkarte. Riga: W.F. Häcker. Lk 100. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk lk. 70–86. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 460–500. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk lk. 70–86. Bornhaupt, Christian (1855). Entwurf einer geographisch-statistisch-historischen Beschreibung Liv-, Ehst- und Kurlands, nebst einer Wandkarte. Riga: W.F. Häcker. Lk 100. Inquisitionsprotokoll über den Kreis Wierland, 1732