laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hugo Martin Maasikas

Hugo Martin Maasikas (sündinud 20. oktoobril 1990), tuntud ka kui Whogaux, on eesti elektroonilise muusika looja. Ta kuulub ansambli Cartoon koosseisu. Kuulub koos Kris-Evan Sädega kollektiivi Wateva. Aastal 2010 lõpetas ta Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi. Aastal 2017 osales ta lauluvõistlusel Eesti Laul 2017 ning saavutas seal koos Karl Kristjan Kingi ja Maian Lombiga 4. koha lauluga "Have You Now".
Joel

Joel on mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Joel 578 mehel. Joel on Eestis populaarsuselt 248. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Joel vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,42 ning Võru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,94. Joel oli keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus oli 35). 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Joel 612 mehel. Joel oli populaarsuselt 242. mehenimi. Joel Haahtela, soome kirjanik Joel Indermitte, eesti jalgpallur Joel Lindpere, eesti jalgpallur Joel Luhamets, eesti vaimulik Joel Antônio Martins, Brasiilia jalgpallur Joel Sang Joel Steinfeldt Joel Zimmerman, paremini tuntud kui deadmau5, Kanada elektroonilise muusika produtsent https://www.stat.ee/nimed/Joel
Janek

Janek on poola päritolu mehenimi, mis on Eestis kodunenud. 1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Janek 2548 mehel. Janek on Eestis populaarsuselt 59. mehenimi. Janek oli keskmiselt 38 aasta vanune (mediaanvanus oli 40). Kõige populaarsem oli eesnimi Janek vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 101,1 ning Võru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 34,49. Janek Joost, eesti näitleja Janek Kalda, eesti jalgpallur Janek Kiisman, eesti jalgpallur Janek Meet, eesti jalgpallur Janek Mäggi, eesti suhtekorraldaja ja luuletaja Janek Tombak, eesti jalgrattasportlane https://www.stat.ee/nimed/Janek
Kaimar

Kaimar on eesti mehenimi. Nime Kaimar nimepäev on 3. november. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Kaimar Eestis 228 mehel. Kaimar Kunnus, aerutaja Kaimar Saag, jalgpallur Kaimar Karu, IT-korralduse asjatundja, endine minister Nimede statistika (vaadatud 19. juulil 2019)
Liivo

Liivo on eesti mehenimi. Liivo nimepäev on 11. mai. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Liivo Eestis 61 mehel. Liivo Leetma, jalgpallur Liivo Niglas, etnoloog Liivo Savi, balletitantsija Nimede statistika (vaadatud 19. mail 2019)
Marek

Marek on lääneslaavi päritolu mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Marek 3002 mehel. Marek on Eestis levikult 46. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Marek vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 79,1 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 39,74. Marek oli keskmiselt 37 aasta vanune (mediaanvanus oli 40). Marek Kaljumäe, eesti jalgpallur Marek Kamiński, Poola rännumees Marek Lemsalu, eesti jalgpallur Marek Niit, eesti sprinter Marek Sadam, eesti laulja Marek Sammul, eesti bioloog Marek Strandberg, eesti poliitik Marek Šois, günekoloog Marek Tamm, eesti ajaloolane Marek Volt, eesti filosoof "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuli 2019. Vaadatud 14. septembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kaiserslautern

Kaiserslautern on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal. Linnas elab umbes 98 500 inimest, kuid lisaks neile elab linnas ja selle lähiümbruses veel umbes 48 000 USA kodanikku (sõjaväelased, erusõjaväelased ja nende pere liikmed), sest linnas ja selle lähedal (Ramstein) on suured sõjaväebaasid. Tänapäeva linna kohale rajas pärast 1152. aastat Friedrich I Barbarossa omale palee, mille juurde tekkis Lauterni asula. 1276. aastal sai Lautern linnaõigused ja 1375. aastal tänapäevase nime. Linnas on aastal 1970 asutatud Kaiserslauterni ülikool. Linn on tuntud jalgpalliklubi FC Kaiserslauterni kodulinnana. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Koduleht
Anneli Merelaid

Anneli Merelaid (sünd. 1966) on eesti muusik, organist. Õppinud Tallinna 22. Keskkooli juures asuvas muusikaklassis klaverit õpetaja Arda Elsoni juures, Tallinna Riiklikus Konservatooriumis muusikapedagoogikat ja klaverit (prof. Karl Sillakivi juures). Orelit õppinud prof. Rolf Uusväli juures ning lõpetanud Tallinna Kirikumuusikakooli oreli ja koorijuhtimise erialal. Anneli Merelaid töötab Rannamõisa kiriku organistina. Varem olnud Keila ja Harju-Madise kiriku organist, esinenud kontsertorganistina Tallinna Püha Vaimu, Kaarli, Peeter-Pauli, Suure-Jaani, Viljandi Pauluse ja Jaani, Paldiski, Keila, Tapa, Nissi, Jüri, Saku, Randvere, Hageri ja paljudes teistes kirikutes. Musitseerinud kontsertidel koos erinevate muusikutega - tšellist Eve Saare, viiuldaja Meelis Vahari, pianist Kirill Lissijenkoga, saatnud organisti ja pianistina paljusid lauljaid: sopranid Arete Kerge (Teemets), Eve Randkivi, Merje Topkin, Varju Kynz, metsosopran Elina Avotina (Läti), baritonid Kristians Krievans (Läti), Harald Weiler, tenor Dainis Kalnacs (Läti) jt. Osalenud heategevusprojektides ja esinenud heategevuskontsertidel, millega on kogutud raha Tallinna Vaimse Tervise keskusele valgusteraapialampide soetamiseks (kontserdisari Valgus toob rõõmu 2018. aastal), Eesti sakraalhoonete renoveerimise ja orelite taastamise või korrashoiu toetuseks. 2019. aasta suvel andis Anneli Merelaid koos bariton Harald Weileriga 24 heategevuskontserti Eesti kirikutes, millega koguti annetusi Türi koolipoisi Rasmus Juhansoni taastusravi toetuseks (Järva Teataja). Kontsertsarjas astuvad üles ka organist Anne Jalakas, sopran Ragne Saul, sopran Merje Parts, sopran Eve Randkivi, sopran Helle-Moonika Helme jt muusikud. (Virumaa Teataja), (Tapa vald) Anneli Merelaid esineb heategevuse korras regulaarselt eakate keskustes ja vanadekodudes. http://www.eestikirik.ee/organistide-vahetus-tombab-rutiinist-valja/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2017. Vaadatud 14. märtsil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.pealinn.ee/tagid/koik/suurgildi-hoones-saab-kuulata-tasuta-naistepaevakontserti-n187702[alaline kõdulink] http://www.pealinn.ee/arhiiv/neitsitorn-viib-kohtuma-ajaloo-kuulsate-naistega-n187892[alaline kõdulink] http://www.pealinn.ee/tagid/koik/tasuta-kontsert-toob-kammermuusikat-kevadesse-n189940[alaline kõdulink]
Arabic (laev 1908)

Arabic oli ookeaniliinilaev, mis nimega Berlin lasti vette 7. novembril 1908. See ehitati A. G. Weseri laevatehases Saksamaal. See tegi oma esimese reisi 1. mail 1909 New Yorgist Genovasse ja Bremerhavenisse. Aluse brutoregistertonnaaž oli 16 786 tonni. 1914. septembris muudeti laev esimese maailmasõja tõttu imperiaalse saksa mereväe miiniveeskajast abiristlejaks. Pärast sõda 1920. aastal ostis aluse laevakompanii White Star Line, mis muutis ka laeva nime vastavalt SS Arabicuks. Laev hakkas opereerima liinil Southampton – New York, hiljem reisis Vahemerest New Yorki. 1924. aastal alustas see liinireise Hamburgi ja New Yorgi vahel. 1926. aastal võttis opereerimise üle laevakompanii Red Star Line. 1931. aastal müüdi see vanametalliks ning purustati Genovas.  Arabic (laev 1908) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Poland (laev)

Poland oli ookeaniliinilaev mahutavusega 8282 brutoregistertonni. Ta valmis 1892. aastal Victoria nime all laevakompanii Leyland Line jaoks. 1898. aastal ostis laeva Atlantic Transport Line ja nimetas selle ümber Manitouks. 1921. aastal müüdi see Red Star Line'ile ja nimetati ümber Polandiks. Aastal 1922 müüdi see edasi White Star Line'ile, mille all oli see kuni 1925. aastani, mil see müüdi uuesti ja nimetati ümber Natale '​iks. Pärast seda purustati see vanametallina Itaalias.  Poland (laev) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
3. aprill

3. aprill on Gregoriuse kalendri 93. (liigaastal 94.) päev. Juliuse kalendri järgi 21. märts (1900–2099). 1930 – Tallinna-Haapsalu rahukogu karistas Päevalehe vastutavat toimetajat Leopold Kenni kindral Nikolai Reegi laimamise eest 2-kuise vangistuse ja 300-kroonise rahatrahviga. 1938 – Tallinnas toimus 7. üleriiklik kaupmeeste kongress. 1967 – Vikerraadio alustas saateid. 1992 – Tallinna külastas Rahvusvahelise Olümpiakomitee president Juan Antonio Samaranch. 1043 – Edward Usutunnistaja krooniti Inglismaa kuningaks. 1922 – Jossif Stalin valiti Nõukogude Liidu VK(b)P peasekretäriks. 1937 – Soome põllumajandustootjate keskliit otsustas pöörduda valitsuse poole palvega, et kõrvaldataks Eesti põllumajandussaadustele antud tollisoodustused. 1948 – USA president Harry S. Truman allkirjastas riigisekretäri George C. Marshalli poolt välja töötatud European Recovery Program-i Teise maailmasõja järgse Lääne-Euroopa ülesehitamiseks. Autori järgi sai plaan tuntuks nime all Marshalli plaan. 1948 – Lõuna-Koreas Jeju saarel puhkes ülestõus, mis suruti politsei ja armee poolt veriselt maha. 1949. aasta maiks ulatus ülestõusus hukkunute arv ligi 30 000-ni. 1966 – Nõukogude Liidu satelliit Luna 10 tegi esimesena tiiru ümber Kuu.  Pikemalt artiklis Sündinud 3. aprillil 1922 – Doris Day, USA laulja ja näitleja 1924 – Marlon Brando, ameerika näitleja 1929 – Poul Schlüter, Taani peaminister 1982–1993 1930 – Helmut Kohl, Saksa poliitik, Saksamaa LV kantsler 1982–1998 1935 – Märta Tikkanen, soomerootsi kirjanik 1948 – Jaap de Hoop Scheffer, Hollandi poliitik, NATO peasekretär aastast 2004 1948 – Carlos Salinas de Gortari, Mehhiko president 1988–1994 1949 – Ivo Eensalu, eesti näitleja ja lavastaja 1958 – Alec Baldwin, ameerika näitleja 1958 – Jaan Rekkor, eesti näitleja 1959 – Jüri Makarov, Rock Summeri peakorraldaja 1961 – Eddie Murphy, ameerika näitleja 1968 – Sebastian Bach, muusik; ansambel "Skid Row" 1970 – Erkki Kõlu, eesti humorist 1971 – Vitālijs Astafjevs, läti jalgpallur 1971 – Picabo Street 1972 – Jennie Garth, USA filminäitleja 1983 – Jarek Kasar (Chalice), eesti räppar 1986 – Amanda Bynes, ameerika näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 3. aprillil 1862 – James Clark Ross, inglise maadeavastaja ja meresõitja 1897 – Johannes Brahms, saksa helilooja 1942 – Gustav Sule, eesti odaviskaja 1947 – Edgar Laane, eesti notar 1948 – Karl Saarmann, eesti õigusteadlane 1951 – Henrik Visnapuu, eesti luuletaja ja proosakirjanik 1952 – Miina Sillanpää, Soome poliitik, riigi esimene naisminister 1981 – Liidia Kompus, eesti prosaist, näitekirjanik ja tõlkija 1991 – Graham Greene, inglise kirjanik 1995 – Harald Raudsepp, eesti ajakirjanik 1996 – Hilda Sooper, eesti näitleja 2012 – Jaan Kruusvall, eesti kirjanik 2022 – Ave Alavainu, eesti luuletaja ja prosaist Tallinna maksimumtemperatuur +17,0 °C (1990) Tallinna miinimumtemperatuur –18,4 °C (1862) Tartu maksimumtemperatuur +19,0 °C (1990) Tartu miinimumtemperatuur –16,6 °C (1963) Soome põllumehed nõuavad tõkkeid Eesti kaubale. Rahvaleht, 5. aprill 1937, nr. 40, lk. 1.
James Edward Smith

Sir James Edward Smith (2. detsember 1759 Norwich, – 17. märts 1828) oli Briti botaanik, Linné Ühingu asutaja. Tema autorilühend on "Sm." J.E.Smith alustas meditsiiniõpinguid Edinburghi Ülikoolis 1777. aastal. alates 1783. aastast töötas ta Londonis arstina ja jätkas oma botaanikaõpinguid Londoni Ülikoolis. Seal olid tema õpetajateks John Hunter ja William Pitcairn (1711–1791). Smith ja Joseph Banks asutasid Linné Ühingu (Linnean Society of London). (Rootsi looduseuurija Carl von Linné järgi). 1784. aastal ostis J. E. Smith 900 Inglise kuldmündi eest Linné herbaariumi, zooloogilised kollektsioonid jm. Smith oli seltsi esimene president (juhtis seltsi aastail 1788–1828). 6. detsembril 1796 esines Smith Linné Ühingu ees ettekandega "XXVII . Characters of a new Genus of Plants named SALISBURIA", milles pakkus välja uue taimeperekonna nimme Salisburia (Linne süsteemis hõlmikpuu Ginkgo), Richard Anthony Salisbury auks. 1797. valiti ta Saksa Loodusuurijate Akadeemia Leopoldina liikmeks. Tema auks on nimetatud taimeperekond Smithia Aiton . Characters of a new Genus of Plants named Salisburia, Transactions of the Linnean Society of London 3.1. (1797):330-2. koos John Abbot'iga : The Natural History of the Rarer Lepidopterous Insects of Georgia, London, 1797 Compendium Floræ Britannicæ, London 1800 Exotic Botany: consisting of coloured figures and scientific descriptions of such new, beautiful, or rare plants as are worthy of cultivation in the gardens of Britain ..., illustratsioonid J Sowerby, 2. köites, London 1804 Remarks on the generic characters of the decandrous papilionaceous plants of New Holland, London 1804 An Introduction to physiological and systematical Botany, London 1807 A Review of the modern state of Botany, with a particular reference to the natural systems of Linnæus and Jussieu. From the second volume of the supplement to the Encyclopædia Britannica, Edinburgh 1817(?) Considerations respecting Cambridge, more particularly relating to its Botanical professorship, London 1818 A Grammar of Botany, illustrative of artificial, as well as natural classification; with an explanation of Jussieu’s system, London 1821 A Selection of the Correspondence of Linnaeus and other naturalists. 2. köites, London 1821 W. J.Hooker, A Compendium of the English Flora, London 1829 The English Flora, 5. köites, London 1824–36 English Botany, or coloured figures of British Plants. ..., illustratsioonid James Sowerby, (2. väljaandes, 12. köites), London 1832–1846 Smith abiellus Pleasance Reeve'ga (11. mai 1773 – 3. veebruar 1877) 1. märtsil 1796. Lapsi neil ei olnud. Toomas Frey, Pilk üle Carl Linné koduläve 05/2007, [2017, märts 15] Characters of a new Genus of Plants named Salisburia, Transactions of the Linnean Society of London 3.1. (1797):330-2. Sir James Edward Smith (1759-1828) MD, FRS, PLS, [2017, märts 14] Mall:DEref Paul White, The purchase of knowledge: James Edward Smith and the Linnean collections, Endeavour 23(3) köide, 1999 The correspondence of James Edward Smith (1759-1828)
Kasciukovičy

Kasciukovičy (transkribeerituna Kastsjukovitšõ, poola keeles Kościukowicze või Kostiukowicze, leedu keeles Kasciukovičai või Kosciukovičai) on linn Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Kasciukovičy rajooni halduskeskus. Kasciukovičy asub Mahiloŭ linnast 160 kilomeetri kaugusel Žaduńka jõe kaldal, Orša ja Unetša vahelise raudtee ääres. Haridust annavad neli keskkooli, põhikool, kunstikool ja spordikool. Linnas on laste loomingu maja ja noorte naturalistide keskus, seal asub ka rajooni kultuurikeskus. Kasciukovičys töödeldakse lina ja puitu, seal valmistatakse ka ehitusmaterjale (tsementi), leiba ja likööri ning antakse välja rajoonilehte «Голас Касьцюкоўшчыны». Vaatamisväärsusteks on koduloomuuseum ja vanalinn. Kasciukovičy on Dietzenbachi sõpruslinn. Küla nimega Касьцюкова on kirjalikes allikates mainitud esimest korda 28. augustil 1508. Küla oli Mstsisłavi vojevoodkonna koosseisus. Aastal 1730 oli seal 35 suitsu. Aastal 1739 sai külast Minski linna kodanikule J. Ivanovskile kuuluv alev, kus asus kaks õigeusu kirikut. Poola jagamisel läks alev aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mogiljovi maakonda. Toona kuulus see Ciechanowieckitele. Aastal 1784 asus alevis frantsisklaste kloostri juures ka katoliku kirik. Aastal 1826 avati alevis maakonnakool, samuti peeti alevis hobuselaatasid. Aastal 1880 asus alevis apteek, seal tegutses seitse nahatöötlemise töökoda, alevis asusid õigeusu kirik ja sünagoog, kaks korda aastas peeti seal laata. Alevi 1869 elanikust 1196 olid juudid. Aastal 1897 asus alevis vesiveski, seal oli kolm sissesõiduhoovi ja kolm kõrtsi, alevis asus viis sepikoda. Aastal 1924 läks Kasciukovičy Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1931 rajati sinna linakombinaat ja trükikoda, järgmisel aastal aga õlipressimisvabrik. 27. septembril 1938 sai alevist linn. Teise maailmasõja eel elas seal 1181 juuti. Novembris 1931 hukati neist 350, hukkamised toimusid ka 3. septembril 1942 ning märtsis ja aprillis 1943. Vassili Margelov – Nõukogude väejuht Ziama Pivavaraŭ – valgevene luuletaja The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements "Костюковичский районный исполнительный комитет". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2017. Vaadatud 14. märtsil 2017. http://www.dietzenbach.de/index.phtml?sNavID=1799.1014&La=1 Мяцельскі А. Касцюковічы // Вялікае княства Літоўскае: Энцыклапедыя. У 3 т. / Toim. Г. П. Пашкоў jt. Kd. 2: Кадэцкі корпус — Яцкевіч. — Мінск: Беларуская Энцыклапедыя, 2005. Lk. 71 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich(пол.). Tom XV, cz. 2: Januszpol — Wola Justowska. — Warszawa, 1902. Lk. 134. http://www.yahadmap.org/#village/kostyukovichi-mogilev-belarus.653 Linn Valgevene fotoentsüklopeedias Fotod linnast
Kärsämäki vald

Kärsämäki on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Pindala on 700,9 km². Elanike arv on 2016. aasta seisuga 2656. Naabervallad on Haapajärvi linn, Haapavesi linn, Pyhäjärvi linn, Pyhäntä vald ja Siikalatva vald. Population growth biggest in nearly 70 years  Kärsämäki vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kärsämäki
Kabaree (muusikal)

"Kabaree" (originaalpealkiri "Cabaret") on muusikal, millele muusika autor John Kander ja laulutekstide autor Fred Ebb. Muusikal põhineb John Van Druteni näidendil "I Am a Camera" (1951), mille aluseks on omakorda Christopher Isherwoodi lühinovell "Goodbye to Berlin" (1939). Muusikal kanti esimest korda ette 20. novembril 1966 New Yorgis Broadwayl. Muusikali on ette kantud ka Eestis, viimati Rahvusooper Estonias 2024. aastal. Aastal 1972 valmis muusikali põhjal samanimeline film. Alo Põldmäe, "Kabaree" Vanemuises, Sirp, 08.11.2012 "Kabaree | Rahvusooper Estonia". web.archive.org. 16. jaanuar 2024. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2024. Vaadatud 12. veebruaril 2024.{{netiviide}}: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link)
Cabaret

Cabaret (prantsuse keeles, tõlkes kabaree) võib tähendada järgmist: "Cabaret" on muusikali "Kabaree" variantnimi "Cabaret" on filmi "Kabaree" variantnimi ...
78

78. aasta Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand Aastakümned: 20. aastad 30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad- 70. aastad - 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad Aastad: 73 74 75 76 77 - 78 - 79 80 81 82 83 Roomlased alistasid tänapäeva Walesi alal keldi hõimud ordoviitsid ja silurid. ... ...
Kasciukovičy rajoon

Kasciukovičy rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1494 km². 2016. aasta seisuga elas seal 23 504 inimest. Rajoon piirneb lõunas Venemaa Brjanski oblastiga. Rajoon moodustati 1924. aastal. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Barońki, Białynkavičy, Biełaja Dubrova, Dziamidavičy, Praletarskaje, Sialeckaje ja Zabyčańnie külanõukogu. Halduskeskus on Kasciukovičy linn. Kasciukovičy ümbersõidutee Metsavahetee Samatevičy õigeusu kiriku varemed Kaničy õigeusu kiriku varemed Tähtsamad jõed on Biesiedź, Zubr ja Žaduńka. Rajooni territoorium asub Orša-Mogiljovi orundis, keskmiselt 160–180 meetri kõrgusel. Kõrgeim koht asub Praletarskaje küla lähistel (190,6 m). Looduskaitse all on 54 hektarit maad. Maavaradest leidub seal turvast, kriiti, merglit, savi, liiva. 2009. aasta seisuga oli elanikest 91,57% valgevenelasi, 6,75% venelasi, 1,19% ukrainlasi ja 0,49% muust rahvusest inimesi. 73,39% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 26,02% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 32,03% elanikke, vene keelt aga 67,46%. Tšornobõli katastroofi tagajärjel saastus osa rajooni territooriumist ning sealsed elanikud asustati ümber. Piirkonnas jäi elaniketa 28 asulat, inimtühjaks 300 km² maad. "Численность населения на 1 января 2016 г. и среднегодовая численность населения за 2015 год по Республике Беларусь в разрезе областей, районов, городов и поселков городского тип". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuli 2017. Vaadatud 14. märtsil 2017. «Дзяржаўны зямельны кадастр Рэспублікі Беларусь» "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. aprill 2017. Vaadatud 14. märtsil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) ПОД ЧЕРНОБЫЛЬСКИМ ПЕПЛОМ  Kasciukovičy rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Infot rajooni kohta (valgevene keeles) Rajooni kaart
Siikalatva vald

Siikalatva on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Pindala on 2229,21 km². Elanike arv on 2016. aasta seisuga 5654. Naabervallad on Haapavesi linn, Kajaani linn, Kärsämäki vald, Liminka vald, Muhose vald, Pyhäntä vald, Raahe linn, Siikajoki vald ja Vaala vald. Population growth biggest in nearly 70 years  Siikalatva vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Siikalatva
77

77. aasta Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand Aastakümned: 20. aastad 30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad- 70. aastad - 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad Aastad: 72 73 74 75 76 - 77 - 78 79 80 81 82 Plinius Vanem avaldas oma "Loodusloo" esimese raamatu. ... Pektše kuningas Daru
Lusignani dünastia

Lusignani dünastia oli prantsuse päritolu kuninglik dünastia, mis valitses 12.–15. sajandini suurt osa Euroopast ja Levantist, Jeruusalemma, Küprost, Armeeniat. Dünastia oli lähedalt seotud ka Inglismaa ja Prantsusmaaga. Valitsejate perekond sai alguse Poitoust Lääne-Prantsusmaalt 10. sajandi alguses. 11. sajandi lõpuks olid Lusignanid tõusnud piirkonna mõjukaimateks suurmaaisandateks. 12. sajandi lõpuks said nad läbi pärimiste ja abielude võimule nii Jeruusalemma kui ka Küprose kuningriigis. 13. sajandi alguses said Lusignanide dünastia põhiharu esindajad krahvideks La Marche'is ja Angoulême's. Lähis-Ida ristisõdijatest valitsejatena arendasid nad suhteid Hethumiididega, kellelt nad 14. sajandi keskpaigas pärisid ja valitsesid aastatel 1342-1375 Kiliikia Armeenia kuningriiki. Pärast Mamelukkide vallutusi põgenesid Armeenias võimul olnud Lusignanid tagasi Prantsusmaale ja seejärel Venemaale. 15. sajandi lõpus langes ka Küpros, kui selle vallutasid veneetslased. Jeruusalemma kuningriik Küprose kuningriik Kiliikia Armeenia kuningriik
Progres

Progres (hiljem Progress) oli Waldemar Rosenbergeri Peterburis välja antud ajakiri, mis oli mõeldud tema enda loodud keele idiom neutrali (hiljem reform neutrali) propageerimiseks. Ajakiri ilmus Progresi nime all alates 1906. aastast kuni 1908. või 1909. aastani. Selle järglane Progress ilmus kuni 1915. aastani. Aleksandr Dulitšenko. Международные вспомогательные языки. Tallinn: Valgus, 1990. Jakob Linzbach, Edgar von Wahl. W. K. Rosenberger † Kosmoglott, nr 1, 1922, lk 2. Dulitšenko, lk 153. Andreas Künzli. Eine neue Sprache für Russland und die ganze Welt Unabhängige Schweizer Interlinguistische Studien, nr 3, 2015, lk 9.
Eesti NSV jalgpalli kõrgliiga 1984

Eesti NSV Jalgpalli Kõrgliiga 1984 võitis ja tuli seega 1984. aasta Eesti jalgpallimeistriks Jõhvi Estonia Kaevandus.
Kooli tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kooli tänav on tänav Rakveres. See paikneb Vanalinna linnaosas Pika ja Spordi tänava vahel. Kooli tänav on lühike, 118 meetrit pikk, ning kulgeb lääne-ida suunas lõpuga Rakvere Spordikeskuse kinnistul. Tänav on Rakvere linna kitsaim, tänava-ala laiusega kitsamas kohas 3,7 meetrit. Kooli tänaval on säilinud ajalooline munakivikate. Tänavaga külgnevas Pikk tänav 35 mansardkorrusega puithoones avati 1858. aastal Zeeh' tütarlaste kool, mis Eesti aja alguses kasvas gümnaasiumiks ning oli avatud 1940. aastani. Klassiruumid paiknesid põiktänava lõunaküljel, seetõttu hakkas tänav kandma Kooli nime, ulatudes Soolikaojani. Hiljem on hoones paiknenud korterid. Kooli tänava põhjaküljel Pikk 33 punasest telliskivist hoones paikneb Rakvere adventkirik aastast 1936. Kohalike teede nimekiri. Vaadatud 03.12.2020. Geoportaal. Vaadatud 03.12.2020. Kool, mk asutati endise Rakvere linnapea viimse soovina., Järva Teataja (1926-1944), nr. 18, 11 veebruar 1938. Odette Kirss. "Jalutaja teejuht, Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007. lk 62-63.