laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Teed Lõuna-Koreas

Vajab täiendamist Maantee nr 1 Mokpo – Sinuiju 498 km Maantee nr 2 Sinan – Busan 481 km Maantee nr 3 Namhae – Chosan 544 km Maantee nr 4 Gunsan – Gyeongju 351 km Maantee nr 5 Masan – Junggangjin 505 km Maantee nr 6 Incheon – Gangneung 271 km Maantee nr 7 Busan – Onseong 514 km Maantee nr 11 Seogwipo – Jeju 41 km Maantee nr 12 Jeju – Jeju 176 km Maantee nr 13 Wando – Geumsan 315 km Maantee nr 14 Geoje – Pohang 292 km Maantee nr 15 Goheung – Damyang 152 km Maantee nr 16 Jeju – Jeju 173 km Maantee nr 17 Yeosu – Yongin 409 km Maantee nr 18 Jindo – Gurye 236 km Maantee nr 19 Namhae – Wonju 460 km Maantee nr 20 Sancheong – Pohang 242 km Maantee nr 21 Namwon – Icheon 333 km Maantee nr 22 Jeongeup – Suncheon 184 km Maantee nr 23 Gangjin – Cheonan 369 km Maantee nr 24 Sinan – Ulsan 388 km Maantee nr 25 Jinhae – Cheongju 265 km Maantee nr 26 Gunsan – Daegu 175 km Maantee nr 27 Goheung – Gunsan 171 km Maantee nr 28 Yeongju – Pohang 197 km Maantee nr 29 Boseong – Seosan 309 km Maantee nr 30 Buan – Daegu 316 km Maantee nr 31 Busan – Singosan 631 km Maantee nr 32 Seosan – Donghae 175 km Maantee nr 33 Goseong – Gumi 187 km Maantee nr 34 Dangjin – Yeongdeok 268 km Maantee nr 35 Busan – Gangneung 331 km Maantee nr 36 Boryeong – Uljin 290 km Maantee nr 37 Geochang – Paju 415 km Maantee nr 38 Seosan – Donghae 320 km Maantee nr 39 Buyeo – Uijeongbu 213 km Maantee nr 40 Yesan – Gongju 108 km Maantee nr 42 Incheon – Donghae 308 km Maantee nr 43 Yeongi – Goseong 238 km Maantee nr 44 Yangpyeong – Yangyang 134 km Maantee nr 45 Seosan – Gapyeong 144 km Maantee nr 46 Incheon – Goseong 227 km Maantee nr 47 Ansan – Cheolwon 113 km Maantee nr 48 Ganghwa – Seoul 64 km Maantee nr 56 Cheolwon – Yangyang 187 km Maantee nr 58 Jinhae – Cheongdo 84 km Maantee nr 59 Gwangyang – Yangyang 416 km Maantee nr 67 Cheolgok – Gumi 23 km Maantee nr 75 Gapyeong – Hwacheon 77 km Maantee nr 77 Busan – Incheon 652 km Maantee nr 79 Uiryeong – Changnyeong 88 km Maantee nr 82 Pyeongtaek – Hwaseong 11 km Maantee nr 87 Pocheon – Cheolwon 60 km Maantee nr 88 Yeongyang – Uljin 37 km Maantee nr 95 Namjeju – Põhja-Jeju 29 km Maantee nr 99 Seogwipo – Jeju 35 km
Mokpo

Mokpo (ka Mokp'o; ametlikult Mokpo-si, hangulis 목포시, hanjas 木浦市) on linn Lõuna-Koreas Lõuna-Jeolla provintsis. Linn moodustati 15. august 1949. Mokpo asub Korea poolsaare edelatipul. Linna üldpindala on 47,23 km² ja elanikke oli 2002. aastal 245 700. Linn jaguneb 26 linnaosaks. http://kosis.kr/eng/
Pae tänav

Pae tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Pae tänav on tänav Harku alevikus. Pae tänav on tänav Jõgeval. Pae tänav on tänav Jõhvis. Pae tänav on tänav Keilas. Pae tänav on tänav Kiviõlis. Pae tänav on tänav Kohila alevis. Pae tänav on tänav Kuressaares. Pae tänav on tänav Kärdlas. Pae tänav on tänav Märjamaa alevis. Pae tänav on tänav Paides. Pae tänav on tänav Pärnus. Pae tänav on tänav Raasiku alevikus. Pae tänav on tänav Rakveres. Pae tänav on tänav Sauga alevikus. Pae tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli, Ülemiste ja Pae asumis. Pae tänav on tänav Toila alevikus. Pae tänav on tänav Vasalemma alevikus. Pae tänav on tänav Võrus. Paemurru tänav
Lemming Rootsmäe

Lemming Rootsmäe (aastani 1936 Rootsmann; 25. august 1921 – 29. juuli 1997) oli eesti arst, ornitoloog ja kodu-uurija. Ta lõpetas aastal 1941 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1951 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Aastatel 1951–1957 oli ta Mustvee rajooni sanitaar-epidemioloogiajaama peaarst, 1957–1960 EMHI asp, 1960–1977 Tartu linna sanitaar-epidemioloogiajaama sanitaararst, 1977–1987 toitlushügieeniosakonna juhataja. Lemming Rootsmäe, Heinrich Veroman. "Eesti laululinnud". Tallinn: Valgus 1974 "Nakkushaigused surma põhjustena Eestis 1711-1850". Tallinn: Valgus 1987 Ilse Rootsmäe, Lemming Rootsmäe. "Võnnu kihelkonna kohanimed ja minevik". Toim. Urmas Kalla. // Eesti Rahvaluule Arhiivi toimetused 34. Tartu–Võru: Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus, Võru Instituut 2016 1995 Eesti Ornitoloogiaühingu auliige 1995 Eerik Kumari looduskaitsepreemia Tema isa oli Tartu Ülikooli astronoomiaprofessor Taavet Rootsmäe. Ta abikaasa oli Ilse Rootsmäe, nende kasupoeg on laulja ja kitarrist Andrus Rootsmäe. Lemming Rootsmäest Eesti Ornitoloogiaühingu kodulehel
ROU

ROU on lühend, mille tähendus võib olla erinev. ROU on Rumeenia kolmetäheline ISO 3166-1 maakood. ROU on Rumeenia maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee. Aastatel 1956–1960 ja 1972–2006 oli kasutusel maakood ROM. ROU on Uruguay maakood, mida kasutatakse rahvusvahelistel ovaalsetel kleepsudel mootorsõidukite registreerimisnumbrimärkide juures.
Troposfäär

Troposfäär on atmosfääri alumine kiht, mis ulatub maapinnalt 8–18 km kõrgusele. Troposfääri kohal olevat atmosfääri osa nimetatakse stratosfääriks, troposfääri ja stratosfääri vahel paikneb tropopaus. Troposfäär sisaldab umbes nelja viiendikku kogu atmosfääri massist. Õhutemperatuur kõrgemale tõustes troposfääris üldiselt langeb. See ongi aluseks troposfääri ja stratosfääri eristamisele, sest stratosfääris õhutemperatuur kõrguse suurenedes kasvab. Õhutemperatuur langeb troposfääris keskmiselt 6,5 °C ühe kilomeetri kohta. Lokaalselt võib esineda ka temperatuuriinversioone – nähtus, mille korral õhutemperatuur kõrguse suurenedes tõuseb. Selline olukord võib esineda peamiselt maapinna lähedal. Troposfäär sisaldab suures koguses veeauru ja kondenseerunud vett ehk pilvi. Kõik ilmastikunähtused toimuvad selles atmosfäärikihis. McGraw-Hill Encyclopedia of Science & Technology (10. trükk). McGraw-Hill (2007). Köide 18 (SUR–TYP). Lk 660. ISBN 0071441433
Stalaktiit

Stalaktiit on koopa laes rippuv tilkekivi. Jääpurikaga sarnanev moodustis tekib karstikoopa laes tilkuvast veest välja sadestunud lubisooladest. Stalaktiit tekib ka kipsi- ja kivisoolakoobastes.
Stalagmiit

Stalagmiit on koopa põrandalt üles ulatuv tilkekivi. Sambaga sarnanev moodustis tekib karstikoopa laes tilkuvast veest välja sadestunud lubisooladest. Stalagmiit tekib ka kipsi- ja kivisoolakoobastes.
Åmåli vald

Åmåli vald on vald (2. järgu haldusüksus) Rootsis Västra Götalandi läänis. Asub Vänerni läänekaldal. Åmål on Türi valla sõprusvald. Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 Valla koduleht
Bali (täpsustus)

Sõnal "Bali" on mitu tähendust: Bali, saar Indoneesias Bali provints Indoneesias Bali, linn Bhutanis Bali, linn Kamerunis Bali, linn Indias Bali, küla Kreetal Bali, linn Taiwanil Bali, Asura kuningas, kellelt Višnu võttis Vamana Vali (hääldatakse ka Bali), Vanara kuningas, kelle tappis Raghava Rama bali tiiger, tiigri väljasurnud alamliik bali keel Indoneesias bali keel Nigeerias bali keel Kongos Gran Hotel Bali, Hispaania pilvelõhkuja Bali Mester, küla Ida-Jakartas Jatinegaras Kampung Bali, küla Kesk-Jakartas Tanah Abangis
Cheongju

Cheongju (ka Ch'ŏngju; korea kirjas 청주, hani kirjas 淸州, Lõuna-Korea omaladinas Cheongju-si [tšong-džu ši]) on linn Lõuna-Koreas, Põhja-Chungcheongi provintsi keskus. Cheongju on linn aastast 1946. Cheongju ja Cheongwoni ühinemine 2014. Linna pindala on 940,84 km² ja elanikke oli 2020. aastal 844 993. Linn koosneb 4 ringkonnast (gu), mis jagunevad 3 eup '​iks, 10 myeon '​iks ja 30 linnaosaks (dong). Sangdangi ringkond (상당구): Geumcheon-dong (금천동) Seongan-dong (성안동) Yeongun-dong (영운동) Yongdam·Myeongam·Sanseong-dong (용담명암산성동) Yongam 1-dong (용암1동) Yongam 2-dong (용암2동) Jungang-dong (중앙동) Tap·Daeseong-dong (탑대성동) Gadeok-myeon (가덕면) Namil-myeon (남일면) Nangseong-myeon (낭성면) Munui-myeon (문의면) Miwon-myeon (미원면) Heungdeoki ringkond (흥덕구): Uncheon·Sinbong-dong (운천신봉동) Bokdae 1-dong (복대1동) Bokdae 2-dong (복대2동) Gagyeong-dong (가경동) Bongmyeong 1-dong (봉명1동) Bongmyeong 2·Songjeong-dong (봉명2송정동) Gangseo 1-dong (강서1동) Gangseo 2-dong (강서2동) Osong-eup (오송읍) Gangnae-myeon (강내면) Oksan-myeon (옥산면) Seowoni ringkond (서원구): Sajik 1-dong (사직1동) Sajik 2-dong (사직2동) Sachang-dong (사창동) Sannam-dong (산남동) Mochung-dong (모충동) Bunpyeong-dong (분평동) Sugok 1-dong (수곡1동) Sugok 2-dong (수곡2동) Seonghwa·Gaesin·Jungnim-dong (성화개신죽림동) Nami-myeon (남이면) Hyeondo-myeon (현도면) Cheongwoni ringkond (청원구): Uam-dong (우암동) Naedeok 1-dong (내덕1동) Naedeok 2-dong (내덕2동) Yullyang·Sacheon-dong (율량사천동) Ogeunjang-dong (오근장동) Ochang-eup (오창읍) Naesu-eup (내수읍) Bugi-myeon (북이면)
Ikonoklasm

See artikkel räägib ikonoklasmist üldtähenduses. Bütsantsi ajaloo kohta vaata artiklit Ikonoklasm Bütsantsis. Reformatsiooniaja kohta vaata artiklit Pildirüüste. Ikonoklasm (kreeka keele sõnadest eikōn 'kuju', 'pilt' ja klasma 'purustamine') üldtähenduses on uskumus, et visuaalse (eelkõige staatilise - pildid, skulptuurid, ehitised jm) kunsti ühiskondlik, poliitiline, religioosne, filosoofiline vm taunimine ja taunitavate taieste eesmärgipärane hävitamine eelnimetatud ajenditel on ühiskondlikus kontekstis kuidagi oluline või kõnekas. Sõna kasutatakse ka piltlikus tähenduses pühaks peetavate tõekspidamiste ründamise kohta. Eesti keeles on sõna peamiselt kasutatud Bütsantsi ajaloo kontekstis kahe perioodi kohta, mil riigis keelati ikoonide austamine, aga mõnikord ka reformatsiooniaegsete pildirüüstete kohta. Ikonoklasmi ilmingud on ka kirikute purustamine Prantsuse revolutsiooni ajal, keisri ja temaga seotud isikute piltide ja kujude hävitamine Nõukogude Venemaal pärast Oktoobrirevolutsiooni, ajalooliste pühakodade ja kujude hävitamine Daeshi vallutatud aladel jm. https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=ikonoklasm
Tartu Ülikooli eetikakeskus

Tartu Ülikooli eetikakeskus on eetikaga tegelev üksus Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna filosoofia ja semiootika instituudi juures. Keskus asutati 1. juunil 2001 interdistsiplinaarse üksusena Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna juures. Alates 1. jaanuarist 2009 on eetikakeskus konsortsium. Keskuse töös osalevad filosoofia-, usu-, õigus-, arsti-, kehakultuuri-, majandus-, sotsiaal- ja haridusteaduskond ning loodus- ja tehnoloogiateaduskond; organisatsiooniliselt kuulub keskus filosoofiateaduskonna filosoofia ja semiootika instituudi juurde. Eetikakeskusel on nõukogu, kuhu kuuluvad keskuse töös osalevate teaduskondade esindajad ja üliõpilaste esindaja, ning rahvusvaheline kuratoorium. Kui algselt tegutses eetikakeskus sihtasutuse Domus Dorpatensis hoones Raekoja plats 1, siis pärast ülikooli vana keemiahoone remonti paikneb keskus seal, filosoofia osakonna kõrval. Eetikakeskuse juhataja on Margit Sutrop. Tartu Ülikooli eetikakeskus on avaldanud konverentsikogumikke, tegevusraporteid, eetikateemalist tõlkekirjandust jms. Tartu Ülikooli kirjastuse ja Eesti Keele Sihtasutuse väljaandel on avaldatud eetikakeskuse raamatusarja, mille kujundas Sirje Ratso. 2004. aastal ilmus ajakirja Trames eriväljaanne alapealkirjaga "Geenivaramu: eetilised, juriidilised ja sotsiaalsed probleemid", 2005. aastal Louis P. Pojmani kõrgkooliõpik "Eetika: õiget ja väära avastamas" ning Jonathan Wolffi õpik "Sissejuhatus poliitikafilosoofiasse" (mõlemad tõlkis Tiiu Hallap), 2007. aastal "Eetikakoodeksite käsiraamat" ja kogumik "Eesti Vabariigi naisministrid", 2008. aastal tõlkevalimik "Keskkonnaeetika võtmetekste" ning "Rahvuslus ja patriotism: valik kaasaegseid filosoofilisi võtmetekste". Avaldatud on väljaandeid väärtuskasvatusest ja -arendusest. Eetikakeskus korraldab konverentse, seminare ja kollokviumeid, kogutud on ulatuslik erialane raamatukogu. Keskuse töötajad on korduvalt analüüsinud eetikaprobleemid käsitlust Eesti meedias ning esinevad ka ise sageli ajakirjanduses eetikaküsimusi kommenteerides. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. veebruar 2011. Vaadatud 8. oktoobril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. veebruar 2011. Vaadatud 8. oktoobril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.eetikakeskus.ut.ee/avaliktegevus/meedia[alaline kõdulink] http://www.eetikakeskus.ut.ee/257025[alaline kõdulink] Eetikakeskuse koduleht Eetikakeskuse projekt Eetikaveeb
Tartu Ülikooli teaduslike stipendiaatide loend (1937)

Hans Ronimois, poliitiline ökonoomia ja statistika Harri Stegman, botaanika Paul Vihalem, administratiivõigus ja protsess Valentin Varamaa, rahvusvaheline õigus Jaan Pulk Hans Laasi, geograafia Albrecht Altma, füüsika (München) Aleksander Kivilaan, aiatöö (Berliin) Vilhelm Koern, füüsika (Göttingen) Rudolf Säre, hobuserautus (Stockholm) Armin Tuulse, kunstiajalugu (München) Ilmar Tõnisson, filosoofia (London) Roman Vidik, lihahügieen ja kohtulik loomaarstiteadus (Hannover) Aulis Aret, pedagoogika Voldemar Eiso, haldusõigus ja protsess Johannes Hiiemets, ajalooline usuteadus Boris Kuks, tsiviilõigus Rudolf Kulpa, filosoofia Endel Köstner, kriminaalõigus Eduard Laugaste, rahvaluule Härm Luht, agraarpoliitika Lemmit Mark, üldine ajalugu Feliks Oinas, läänemeresoome keeled Vera Poska-Grünthal, administratiivõigus Heinrich Pullerits, poliitiline ökonoomia üldmajandusteaduse tsükli järele Elmar Päss, eesti ja võrdlev rahvaluule Ilmar Rebane, kriminaalõigus Teodor Reinhold, tsiviilõigus Gustav Ränk, etnograafia Elmar Salumaa, süstemaatiline usuteadus Arnold Soom, Eesti ja põhjamaade ajalugu Hermann Soone, kriminaalõigus Valter Tauli, eesti keel Lembit Tedder, ajalooline usuteadus Boris Tiedt, finantsõigus Artur Võõbus, ajalooline usuteadus Voldemar Kaumets, tsiviilõigus Tartu Ülikooli õppejõudude ja ametnike loend (1937)
Järvevälja maastikukaitseala

Järvevälja maastikukaitseala on kolmest lahustükist koosnev maastikukaitseala, mis paikneb Ida-Virumaal Alutaguse ja Mustvee vallas. Kaitseala pindala on 570 ha. Maastikukaitseala moodustati Vabariigi Valitsuse 12. novembri 1996. aastal määrusega nr 281 "Järvevälja maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiride kirjelduse kinnitamine" Kohtla-Järve TSN Täitevkomitee 17. jaanuari 1967. aastal otsusega nr 7 moodustatud "Järvevälja luidestiku kaitseala" baasil. Maastikukaitseala kaitse-eesmärkideks on Peipsi põhjaranniku luitestiku (Järvevälja luitestik) kaitse ning loodusliku loomastiku ja looduslike elupaikade kaitse. Järvevälja maastikukaitseala kuulub Natura 2000 võrgustikku vastavalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. aasta korraldusele nr. 615-k "Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri. Kaitsealal, Rannapungerja jõe suudmes, paikneb 1937. aastal rajatud Rannapungerja tulepaak. Järvevälja maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Psühhiaater

Psühhiaater on arst, kes on spetsialiseerunud psühhiaatriale ja psüühikahäirete ravile. Eesti Psühhiaatrite Selts
Psalmoodia

Psalmoodia ehk psalmilaul on muusikas psalmide laulmise ja mängimise muusikastiil. Nii juudi kui ka varakristlikel jumalateenistustel laulsid ja mängisid psalme kutselised lauljad. Varast psalmoodiat oli kolme tüüpi: responsoorne psalmoodia ehk responsoorium – psalmi laulsid solist ja koor, mis lisas salmide vahele lühikese refrääni; antifonaalne psalmoodia ehk antifon – psalme laulsid kaks koori, kes laulsid vaheldumisi kas psalmi erinevaid ridu või poolikuid ridu; otsene psalmoodia – psalme lauldi ilma refrääni või lisalauljateta. Varakristlikust psalmoodiast arenesid välja nii Gregoriuse koraali kui ka bütsantsi, ambrosiuse ja muud kristlikud psalmoodiad. Mittemeetriliste psalmide tekstid koosnesid eri silpide arvuga värssidest (versus). Värsside retsiteerimiseks kasutatakse meloodiavormeleid, mille elemendid on algusvormel (initium), mis kujutab enesest tõusvat meloodiakäiku; retsitatsioonitoon (tenor, tuba, repercussio, tonus currens), mis kujutab enesest tugiheli, millel lauldakse mitu silpi; väike tsesuur (flexa), mis vastavalt värsi struktuurile kujutab enesest kõrvalekallet retsitatsioonitoonist; vahekadents (mediatio), mis kujutab enesest väikest melismi; lõpuvormel (terminatio, finalis, punctum), mis kujutab enesest meloodia lõpus olevat laskuvat meloodiakäiku. Psalmitekstide laulmiseks on kolm võimalust: terve psalmi laulmine algusest lõpuni (psalmus in directum); üksikute versuste laulmine; valitud versustest uute tervikute loomine. Psalmoodia on peamiseks muusikastiiliks tunnipalvustel. Benedictuse reegli ehk klassikalise kloostrikorra järgi lauldakse tunnipalvustel läbi kõik 150 psalmi. Psalmoodiat esineb ka missa propriumiosades. Hümnoodia
Nusa Penida

Nusa Penida on saar Indoneesias Bali saarest kagus. Kuulub Bali provintsi Klungkungi maakonda. Nusa Penida on umbes 20 kilomeetrit pikk ja 12 kilomeetrit lai. Pindala 203 km². Saarel on umbes 7000 elanikku.
Analüütiline psühholoogia

Analüütiline psühholoogia on psühholoogia (süvapsühholoogia) koolkond, mis põhineb Carl Gustav Jungi ideedel. Analüütiline psühholoogia erineb Sigmund Freudi psühhoanalüüsist, kuid neil on ka sarnasusi. Analüütiline psühholoogia ei pööra neurooside arengus nii palju tähelepanu seksuaalsusele kui Sigmund Freudi psühhoanalüüs, vaid pöörab patsiendi seisundi mõistmiseks peamist tähelepanu tema probleemsele vahetule konfliktile. Analüütilise psühholoogia järgi koosneb inimese alateadvus isiku enda alateadvusest ja tema eellaste alateadvustest (kollektiivne alateadvus). Analüütiline psühholoogia jaotab inimesed Jungi arvamuse järgi introvertideks ja ekstravertideks. Analüütilise psühholoogia kujunemine oli seotud Jungi lahkulöömisega Freudi psühhoanalüüsist 1913. aastal. Jung leidis, et alateadvuse kui inimese psüühika aluse mõistmiseks ei piisa tungide teooriast. Analüütilise psühholoogia kesksed mõisted töötas Jung välja aastatel 1911–1924. Töötades patsientidega, kes kannatasid elu eesmärgi ja elu mõtte puudumise all, kasutas ta unenägude tõlgendamist ja sümbolite loomist stimuleerivaid loovtehnikaid, sealhulgas maalimist, tantsimist ja visualiseerimist, mille tulemuseks oli iseendaks saamine, mida Jung hakkas nimetama individuatsiooniks. Jung eristas isiklikku alateadvust, mis sisaldab väljatõrjutud ainest ja emotsionaalselt laetud komplekse, ning kaasasündinud üldinimlikku kollektiivset alateadvust, mis sisaldab arhetüüpe. Jung võttis kasutusele persona (sotsiaalne mask), varju (mina väljatõrjutud aspektid), animuse ja anima (vastassoo kujundid) ning ise (isiksuse kese) mõiste. Samuti töötas ta välja isiksuse tüpoloogia, eristades põhihoiaku poolest ekstraverte ja introverte ning liigitades inimesi selle järgi, millist psüühilist funktsiooni nad kõige rohkem kasutavad. Eesti Analüütilise Psühholoogia selts Jungi isiksusetüpoloogia
Bali provints

Bali provints on provints Indoneesias. Hõlmab Bali, Nusa Penida ja mõned väiksemad saared. 2008. aastast on provintsi kuberner Made Mangku Pastika. Provints on jaotatud 8 maakonnaks (kabupaten) ja üheks linnaks (kota): Badung Bangli Buleleng Denpasar (linn) Gianyar Jimbaran Karangasem Klungkung Tabanan http://www.baliprov.go.id/
Lõikuvad sirged

Lõikuvad sirged on sirged, millel leidub üks ja ainult üks ühine punkt. Paralleelsed sirged Kiivsed sirged Ühtivad sirged
Kimalaskoolibri

Kimalaskoolibri (Mellisuga helenae) on koolibrilaste sugukonda kuuluv maailma väikseim linnuliik. Isaslind kaalub kõigest 1,6 grammi ja on 6.1 cm pikk. Ta on roheline, hallikasvalge kõhualusega, küütleva tulipunase pea ja särava kraega. Emaslinnud on pisut suuremad ja kaaluvad 2 grammi ja on 5.5 cm pikkused. Nende kael ja pea ei ole nii küütlevad. Kimalaskoolibrid toituvad peamiselt nektarist, koguvad seda horisontaalasendis ja torkavad oma lühikese sirge noka iga õie sisse. Ühe 2012. aasta uurimuse järgi toituvad kimalaskoolibrid kümne taimeliigi esindajatelt korjatud nektarist. Neist taimedest kaks kasvavad ainult Kuubal. Munad on 6 mm pikkused, herneterast väiksemad. Esmaslind muneb nad enda ehitatud umbes 2,5 cm läbimõõduga pessa. Järglaste kasvatamisel osaleb ainult emaslind. BirdLife International (2016). Mellisuga helenae. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2016. Dalsgaard, Bo, et al. "Floral traits of plants visited by the bee hummingbird (Mellisuga helenae)." Ornitologia Neotropical 23.1 (2012): 143–149.
Chungju

Chungju (ka Ch'ungju, korea kirjas 충주시, hani kirjas 忠州市, Lõuna-Korea omaladinas Chungju-si [tšungdžu-ši]) on linn Lõuna-Koreas Põhja-Chungcheongi provintsis. Linna pindala on 983,89 km² ja 2013. aastal oli elanikke 211 273. Linn koosneb 1 eup'ist, 12 myeon'ist ja 12 linnaosast (dong). Judeoki eup 주덕읍 Salmii myeon 살미면 Suanbo myeon 수안보면 Daesowoni myeon 대소원면 Shinni myeon 신니면 Noeuni myeon 노은면 Angseongi myeon 앙성면 Gageumi myeon 가금면 Geumga myeon 금가면 Dongnyangi myeon 동량면 Sancheoki myeon 산척면 Eomjeongi myeon 엄정면 Sotae myeon 소태면 SeongnaeChungini linnaosa 성내·충인동 GyohyeonAllimi linnaosa교현·안림동 Gyohyeoni 2. linnaosa 교현2동 Yongsani linnaosa 용산동 Jihyeoni linnaosa 지현동 Munhwa linnaosa 문화동 Hoami linnaosa 호암·직동 Dalcheoni linnaosa 달천동 Bongbangi linnaosa 봉방동 Chilgeumi linnaosa 칠금·금릉동 Yeonsu linnaosa 연수동 Mokhaengi linnaosa 목행·용탄동 인구현황. Vaadatud 10.09.2013 (korea keeles). 행정구역. Vaadatud 10.09.2013 (korea keeles). Linna koduleht
PCI

Kolmetäheline lühend PCI võib tähendada: Laste tserebraalparalüüs, püsiv kesknärvisüsteemi kahjustus PCI siin personaalarvutites PCI DSS, pangakaartide ja kaardimaksete turvalisuse standard
Toomas Jüriado

Toomas Jüriado (sündinud 13. juulil 1947 Tartus) on eesti loodusajakirjanik. Ta sündis apteekri peres ning lõpetas 1965. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) orgaanilise keemia erialal. Töötas 1979–1989 Tartu Riikliku Ülikooli orgaanilise keemia kateedris vanemteadurina, uurimisvaldkond oli keemia informaatika. Alates 1989. aastast töötas Jüriado 10 aastat Eesti Raadios, seejärel Eesti Ornitoloogiaühingus ning 2002-2018 Eesti Looduse toimetuses. 12 teaduspublikatsiooni, kirjutanud aimeartikleid ja teinud loodusteemalisi raadiosaateid. 2016 – Eesti looduskaitsemärk 2018 – Eesti Ornitoloogiaühingu auliige 2023 – Tartu giidide ühingu auliige (asjatundliku, pühendunud ning sõbraliku teadmiste jagamise ja terve põlvkonna Tartu linna tegevgiidide koolitamise eest). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 1. köide Eesti Ornitoloogiaühingu üldkoosolekul valiti uus nõukogu ja auliikmed. eoy.ee, 12. aprill 2018 Toomas Jüriadost sai Tartu giidide ühingu auliige, Tartu Postimees, 25. mai 2023 Tiit Kändler. "Viljandi lossimägedel sündis linnusõber". Loodus, detsember 1997 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Roussillon

Roussillon [russij'oon] (katalaani Rosselló) on ajalooline piirkond Prantsusmaa lõunaosas. Ta hõlmab ligikaudu praeguse Pyrénées-Orientalesi departemangu. Languedoc-Roussillon Languedoc Toulouse'i krahvkond
Bioturbatsioon

Bioturbatsioon on okeanograafias ja limnoloogias mingi veekogu põhjasetete segustamine (turbatsioon) – millega sageli kaasneb selle keemilise koostise muutmine – bentiliste loomade (infauna ja epifauna) ja fütobentose elutegevuse käigus. Tüüpilised bioturbatsiooni läbiviijad on rõngussid (sh hulk- ja väheharjasussid), molluskid jt. Bioturbatsioon toimub sääraste loomade elutegevuse läbi, kes setteis kaevuvad, setteid söövad ja samas ka eritavad, setetest elupaiku ehitavad jne. Turbatsioon Hüdroturbatsioon
Jecheon

Jecheon (ka Chech'ŏn) on linn Lõuna-Korea keskosas Põhja-Chungcheongi provintsis. Bongyang eup 봉양읍 Geumseong myeon 금성면 Deoksan myeon 덕산면 Baekun myeon 백운면 Songhak myeon 송학면 Susan myeon 수산면 Cheongpung myeon 청풍면 Hansu myeon 한수면 Gangje linnaosa 강제동 Gomyeoni linnaosa 고명동 Goami linnaosa 고암동 Gyo linnaosa 교동 Lõuna-Cheoni linnaosa 남천동 Daerangi linnaosa 대랑동 Ida-Hyeoni linnaosa 동현동 Duhaki linnaosa 두학동 Myeongi linnaosa 명동 Myeongji linnaosa 명지동 Mosani linnaosa 모산동 Sangoki linnaosa 산곡동 Seobu linnaosa 서부동 Sini linnaosa 신동 Sinbaeki linnaosa 신백동 Sinwoli linnaosa 신월동 Yeongcheoni linnaosa 영천동 Wangami linnaosa 왕암동 Yongdu linnaosa 용두동 Uirimi linnaosa 의림동 Jajaki linnaosa 자작동 Jangnaki linnaosa 장락동 Jungang 1-ga (il-ga) linnaosa 중앙로1가 Jungang 2-ga (i-ga)linnaosa 중앙로2가 Cheonnami linnaosa 천남동 Cheongjeongi linnaosa 청전동 Haso linnaosa 하소동 Hwasani linnaosa 화산동 Heukseoki linnaosa 흑석동 http://kosis.kr/eng/
Juventud

Juventud (hispaania Isla de la Juventud, 'Nooruse saar') on saar Kariibi meres, üks Suurtest Antillidest. Kuulub Kuubale. Pindala 2419,27 km². Saarel elab ligi 100 000 inimest. Suurim asula on Nueva Gerona. 1978. aastani oli saare nimi Isla de Pinos 'Mändide saar'. http://www.one.cu/publicaciones/08informacion/2010unamiradaacuba/03Cuba.pdf