laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Telekommunikatsiooni mõisteid

Siin on loetletud telekommunikatsiooni mõisteid. Lähedalt seotud valdkondadest on Vikipeedias ka informaatika mõisteid, elektroonika mõisted ja elektrotehnika mõisted # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y 10Base2 10Base5 10BaseT 10-gigabitine Ethernet 100-BaseT 1xEV-DO 1xEV-DV 1xRTT 2.75G 3GPP 4G 50 jalaga telefonikonnektor Aadressiruum Aadressiteisenduse protokoll Ad hoc võrk ADSL ADSL2+ Aegmultipleksimine Ajajaotusega hulgipöördus Allalaadimine ARPANET Arvutivõrk ATM adaptatsioonikiht Avalik pilv Bluetooth CDMA2000 Detsibell Digitaalne signaalitöötlus Dupleks Esimese põlvkonna mobiilside FidoNet GSM Host HSCSD Infrastruktuur teenusena Internetitelefon IPsec Juurdepääs Juurdepääsuvõrk Järgur Kaks-ja-pool põlvkond Klaster (infotehnoloogia) Kohalik host Kohtvõrk Kolmanda põlvkonna mobiilside Kolm-ja-pool põlvkond Kõnepost Kutsung Laivõrk Linnavõrk Lubaringvõrk Lubasiin Maakood (telefon) Manchesteri kodeering Mereraadioside MiFi MILNET Mobiilside Mobiiltelefonside M-riik Multipleksimine Neljanda põlvkonna mobiilsidetehnoloogia Nutitelefon P2P-võrgustik Phreaking Pilvandmetöötlus Ping (programm) Platvorm teenusena Pöördproksi Positsioneerimisteenus Privaatpilv Proksi Raadiojaam Raadioside Raadiovõrk Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit Rändlusteenus Ribalaius Sagedushüplemine Satelliit-mobiiltelefon Siinvõrk SIM Sõlm (arvutivõrgud) Sümbolitevaheline interferents Suunakood Tähestikuline hääldamine Tähtvõrk Tarkvara teenusena Teise põlvkonna mobiilside Telefon Telefonikõne Telegraafside Telekommunikatsioon Teletaip TeliaSonera TIA/EIA-568 Traadita kohtvõrk Traadita rakenduste protokoll Traadita võrk Turvatelefon Täiustatud audioedastusprofiil Üleslaadimine Universaalne mobiilsidesüsteem Vahelduvbitiga protokoll Vahendajarünne Võrguaadresside teisendus Võrgumälu WiMAX Ühendusepakkuja Telekommunikatsiooni lühendite loend
Dwight F. Davis

Dwight Filley Davis (5. juuli 1879 Saint Louis, Missouri osariik – 28. november 1945 Washington) oli Ameerika Ühendriikide tennisist ja poliitik. Teda tuntakse peaasjalikult rahvusvahelise tennisevõistluse Davis Cup ellu kutsujana.
Oppagne

Oppagne on asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Durbuy vallas. Kahe kilomeetri kaugusele kirdesse jääb Wérisi küla. Lisaks muudele vaatamisväärsustele on mõlemad asulad tuntud megaliitide poolest. Menhir Menhir Menhir Rahier' tänav Püha Martini kirik Menhirid  Oppagne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Le mégalithisme en Wallonie (prantsuse keeles)
Wéris

Wéris [ver'iss] (prantsuse [weʀis]) on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Durbuy vallas. Kahe kilomeetri kaugusele edelasse jääb Oppagne'i asula. Lisaks muudele vaatamisväärsustele on mõlemad asulad tuntud ka megaliitide poolest. Sainte-Walburge kirik (11.–12. sajand) Dolmen Dolmen Wéris 1, Wéris nord Dolmen Wéris 2, Oppagne "Saatana säng" Pierre Haina (looduslik kalju) Megaliitide muuseum Endine taluhoone  Wéris – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Wéris, Capitale belge des mégalithes (prantsuse keeles) Le mégalithisme en Wallonie (prantsuse keeles)
Bomal

Bomal (vallooni keeles Boumål) on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Durbuy vallas. Bomali juures suubub Aisne'i jõgi Ourthe'i jõkke. Loss, ehitatud 1774–1776 "Pühast vaimust rasestumise" kirik Ourthe'i jõgi Kabel Aisne'i jõgi Bomali "Pühast vaimust rasestumise" kirik Sild üle Ourthe'i jõe Loss  Bomal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse ja hollandi keeles) vaadatud 2012-08-24
Saksa-Rooma riigi territooriumite loend (M)

See on Saksa-Rooma riigi territooriumite loend, mis algavad tähega M:
Qi

Traditsioonilises hiina kultuuris on qi (eesti keeles kasutusel ka chi; Wade-Giles’i transkriptsioonis ch’i; tegemist on 4. langeva tooniga Qì) kõige elava aktiivne koostisosa. Qi-d nimetatakse tihti eluenergiaks või elujõuks. Qi on keskne aluspõhimõte Hiina traditsioonilises meditsiinis ja võitluskunstides. Tõlkes tähendab qi hingetõmmet, õhku või gaasi. Tõepoolest kõik elav hingab. Qi'ga sarnaseid põhimõtteid võib leida ka teistest kultuuridest, näiteks vedanta filosoofias praana, Jaapanis ki, hawaii kultuuris mana, Tiibeti budismis lung ja lääne filosoofias vitaalenergia, eesti keeleruumis hingus sealt hing-hinged. Traditsioonilise Hiina meditsiini järgi liigub qi kehas kindlate energiakanalite kaudu, mida nimetatakse meridiaanideks. Nii on vanahiina meditsiinis erinevate haiguste sümptomid vastavalt kas häiritud, blokeeritud või tasakaalust väljas qi-energia liikumise tagajärjeks. Samuti vaadeldakse elundite qi puudust või tasakaalu.
Çatalhöyük

Çatalhöyük (ka Çatal Höyük, Çatal Hüyük) [tšat'al höj'ük] on tänapäeva Türgi lõunaosas Çumra lähedal asuv suur neoliitiline tellisasula, mis eksisteeris umbes 7500 eKr kuni 5700 eKr. See on suurim ja kõige paremini säilinud neoliitiline asulakoht, mis tänaseks on leitud. Alates 2012. aasta juulist kuulub see UNESCO maailmapärandi nimistusse. Çatalhöyüki avastajaks peetakse briti arheoloogi James Mellaarti, kes kaevas seal esmakordselt 1958. aastal ning kelle juhtimisel toimusid seal hiljem neljal korral (perioodil 1961–1965) väljakaevamised. Väidetava muististega hangeldamise tõttu keelati tal hiljem Türgis kaevamine ning asulakohas hakati taas kaevama alles septembris 1993 Mellaarti endise õpilase Ian Hodderi juhtimisel. "Turkey's Catalhoyuk Inscribed on World Heritage List" Turkish Weekly, 2. juuli 2012 Info Çatalhöyüki kohta UNESCO maailmapärandi keskuse lehel
Au

Au on isiku või kollektiivi väärikus ja maine. Ära anna lubadusi, kui sa pole kindel, et täidad oma lubaduse. Käitu lihtsalt, väärikalt, ilma paatoseta. Tuleb meeles pidada piiri, kus lõpeb väärikas viisakus ja algab lömitamine. Ära kirjuta ägedushoos mõtlematuid kirju ja raporteid. Avameelitse vähem, muidu kahetsed. Pea meeles: sinu keel on sinu vaenlane. Ära pooseta - uljusega sa ei tõesta, vaid hoopis kompromiteerid ennast. Ära usalda uisapäisa inimest, keda sa pole veel piisavalt tundma õppinud. Väldi sõpradega rahalisi suhteid. Raha rikub alati suhted. Ära tee solvavaid märkusi, pilka ega naeruväärista. Seda esineb sageli tänavatel ja avalikes kohtades. Kui sa ei oska kellegi kohta midagi head öelda, siis ära ütle ka midagi halba. Ära jäta tähelepanuta kellegi nõuandeid - kuula need ära. Sulle jääb õigus neid järgida või mitte. Ohvitseri jõud ei seisne impulsiivsuses, vaid häirimatus rahulikus olekus. Hoia sind usaldanud naise usaldust, sõltumata sellest, kes ta on. Elus esineb olukordi, kus pead oma südame vaigistama ja kuulama mõistuse häält. Saladus, mille oled jaganud kasvõi ühe inimesega, lakkab olemast saladus. Ole alati valvel ja ära lase end lõdvaks. Avalikel maskeraadidel ei tohi ohvitserid tantsida. Vaidluses püüa hoida oma sõnu pehmena, kuid argumente kindlana. Rääkimisel väldi žeste ja ära tõsta oma häält. Kui sattusid seltskonda, kus on inimene, kellega oled tülis, siis tervitades kõiki, on kombeks anda kätt muidugi ka temale juhul, kui seda ei saa vältida. Pööramata seejuures tähelepanu kohalolijatele ega võõrustajatele. Käe andmine hoiab ära liigsed jutud ja sind ei kohusta see millekski. Miski ei õpeta paremini, kui oma eksimuste teadvustamine. See on üks peamisi enesekasvatuse vahendeid. Kui kaks inimest tülitsevad, on alati süüdi mõlemad. Autoriteet tekib asjalikkusest ja teenistuse teadmistest. Tähtis, et alluvad ei kardaks sind, vaid austaksid. Pole midagi hullemat kui otsustusvõimetus. Parem halvem otsus kui kõhklemine või tegevusetus. See, kes midagi ei karda, on võimsam kui see, keda kõik kardavad. Hing - jumalale, süda - naisele, kohustus - Isamaale, au - mitte kellelegi! Aukohus Bushido Кодекс чести русского царского офицера. РИПОЛ КЛАССИК. 2018. ISBN 9785386091958.
Kumbli

Kumbli on saar Soome lahes Viimsi poolsaare tipust (Rohuneemest) 270 meetrit põhjas ja Kräsuli saarest 150 meetrit idas. Administratiivselt asub saar Viimsi valla Rohuneeme küla territooriumil. 1689. aasta Viimsi poolsaare kaardil on saare nimeks märgitud Komblesahr, mis võib viidata nime eestikeelsele päritolule. Saar on eraldatud Rohuneemest Väikesalmega ja 1 kilomeetri kaugusel loodes asuvast Aegna saarest Suursalmega. Saare pindala on 2 ha, rannajoone pikkus 0,8 km. Saar on rohtunud, kruusane, kõrgeim koht umbes 3 m üle merepinna. 2012. aastal kasvas saarel üks madal harilik mänd ja leidus vähest põõsastikku. On oletatud, et saarele võidi matta 1032. aastal Raudvärava lahingus langenud Ulf Ragvaldsson. Kumbli Eesti looduse infosüsteemis
Fii-skaala

Fii-skaala ehk φ-skaala on geoloogias kasutatav terasuurust kirjeldav logaritmiline skaala. Fii-skaala põhineb Uddeni-Wentworthi skaalal. Fii väärtused arvutatakse vastavalt valemile: φ=–log2d, kus d on terasuurus millimeetrites. Miinusmärk on logaritmi ees selleks, et levinumate setete, näiteks liiva φ-väärtused ei oleks negatiivsed. Seega vastab φ suurematele väärtustele väiksem terasuurus ja vastupidi. Liiva terasuurus jääb vahemikku 1/16...2 mm, mis φ-skaalal on 4...–1. Fii-skaala ja sellega seotud Uddeni-Wentworthi skaala on geoloogias kõige laiemalt levinud setete terasuuruse hindamise skaalad. Fii-skaala lõi aastal 1934 William Christian Krumbein. Terasuurus Uddeni-Wentworthi skaala Krumbein, W. C. (1934). Size frequency distributions of sediments. Journal of sedimentary petrology. v. 4. Lk 65–77.
Broiler

Broiler lihaks kasvatatav noorloom ehk lihakana eriti noorkana (kanabroiler). Kanabroileriks loetakse 6–8 nädalastvõi kuni 10-nädalast noorlindu, kes 7–8-nädalaselt kaalub tavaliselt 1,8–2,0 kg ja kulutab 1 kg juurdekasvu saamiseks 2,0–2,5 kg segajõusööta. Harald Tikk, Matti Piirsalu, Viive Tikk, Liisa Hansson,LINNUKASVATUSE TERMINID, lk 8, Tartu 2011, Tartumaa Põllumeeste Liit Veebiversioon (vaadatud 02.10.2013) EE 1. köide, 1985. Lk 625
Varjuteater (romaan)

"Varjuteater" on Viivi Luige 2010. aastal Eestis ilmunud autobiograafiline romaan. Luik keskendub romaanis eluperioodile Roomas (1998–2003), kuid peatub pikemalt ka Berliinis ja Helsingis veedetud ajal. Romaan on tõlgitud soome (Varjoteatteri. Tammi 2011. Tõlkinud Anja Salokannel), ungari ("Arnyekszinhaz". Magyar Naplo 2017. Tõlkinud Bela Javorszky), läti (Enu teatris. Mansards 2017. Tõlkinud Ruta Karma) ja saksa (Schattenspiel. Wallstein 2018. Tõlkinud Cornelius Hasselblatt) keelde. Viivi Luik ei määratle "Varjuteatrit" ei reisikirja ega mälestusteraamatuna, vaid nimetab seda selgelt romaaniks. Kirjanduskriitik Kaarel Kressa on raamatut nimetanud mosaiiktekstiks, mille tükke eristavad värvide asemel eri ajajärgud ning tükkideks on mälupildid ja väikesed vaatlused. Rein Veidemann nimetas "Varjuteatrit" pärast ilmumist Mats Traadi "Õelate lambi" kõrval teiseks 2010. aasta eesti proosasündmuseks. 2010. aastal ilmunud "Varjuteatril" on otsesed sidemed 1985. aastal ilmunud "Seitsmenda rahukevadega", eelkõige otseste viidete (Rooma jõudmine sai alguse 1949. aastal kodukandist), aga ka tinglikumate ühenduste näol (tagasivaade lapsepõlve 1950. aastatel). Romaani on võrreldud ka Aare Pilve "Ramadaaniga" (2010), mis kujutab samuti sügavamat sissevaadet Itaaliasse. Joel Sangale toob "Varjuteater" meelde ka Curzio Malaparte "Kaputti" (1944) . Aasta parim reisikiri (2011) Kaarel Kressa "Viivi Luik: kogu mu elu on kulunud iseendaks saamise peale". Eesti Päevaleht, 4. detsember 2010 (kasutatud 22. august 2012) Kaarel Kressa "Viivi Luik: kogu mu elu on kulunud iseendaks saamise peale. Arvustus: Palveränduri mosaiiktekst". Eesti Päevaleht, 4. detsember 2010 (kasutatud 22. august 2012) Rein Veidemann "Viivi Luik – ajatu teeline". Postimees, 27. november 2010 (kasutatud 22. august 2012) Joel Sang "Sõnale alluv maailm". Keel ja Kirjandus, 3/2011, lk 212–213 (kasutatud 22. august 2012) Joel Sang "Sõnale alluv maailm". Keel ja Kirjandus, 3/2011, lk 214 (vaadatud 22.08.2012) Maris Meiessaar "Viivi Luige "Varjuteater" valiti aasta parimaks reisiraamatuks". Eesti Päevaleht, 12. aprill 2011. Arne Merilai "Viivi Luik. Varjuteater. Tallinn, Estonia.". The Free Library (inglise keeles) Rein Veidemann "Viivi Luik – ajatu teeline". Postimees, 27. november 2010 Maarja Kangro "Hommage iseendale ". Looming, 4/2010 Kaarel Kressa "Viivi Luik: kogu mu elu on kulunud iseendaks saamise peale". Eesti Päevaleht, 4. detsember 2010 Doris Kareva "Muutlik varjuteater". Sirp, 7. jaanuar 2011 Juhani Salokannel "Viivi Luik. Varjuteater". Tuglas-seura, Elo 1/2011 (soome keeles) Joel Sang "Sõnale alluv maailm". Keel ja Kirjandus, 3/2011, lk 212–215 Johanna Ross "Miks häbeneda muinasjuttu?". Vikerkaar, 3/2011 Maris Meiessaar "Viivi Luige "Varjuteater" valiti aasta parimaks reisiraamatuks". Eesti Päevaleht, 12. aprill 2011 Tiit Pruuli "Luule ja proosa Viivi Luige reisikirjanduses". Sirp, 15. aprill 2011 Toomas Kiho "Rohelised raamatud". Sirp, 13. mai 2011 "Möödunud aasta parimaks eesti ilukirjandusteoseks valiti "Varjuteater"". Delfi, 26. jaanuar 2012
Au (täpsustus)

Au on isiku väärikus ja maine. Au on Lääne-Virumaal asuva Auküla varasem nimi. Au on Kiribati tõusva päikese jumal. Lühend Au, au või AU tähendab: astronoomiline ühik (AU; inglise keeles Astronomical Unit) Austraalia (ISO 2-täheline lühend AU) kuld (Au; keemiline sümbol) Muid täheühendi au kasutusi: .au on Austraalia tippdomeen. .au on üks helifailide vorming.
Grense Jakobselv

Grense Jakobselv (põhjasaami keeles Vuorjánjohka, soome keeles Vuoremijoki) on väike asula Barentsi mere ääres Jakobselva jõe suudmes Sør-Varangeri vallas Finnmargi maakonnas Norras, 54 km Kirkenesi linnast idast. Külas asub 1869. aastal ehitatud kuningas Oscar II kabel. Grense Jakobselvi sadam (1983). Grense Jakobselvi sadam (2009). Grense Jakobselvi vaade (2009). Oscar II kabel (1983). Turismiinfo (inglise keeles) vaadatud 2012-08-22  Grense Jakobselv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Musta keha kiirgus

Musta keha kiirgus on elektromagnetiline kiirgus, mida kiirgab absoluutselt must keha antud temperatuuril, või keha, mis on termilises tasakaalus oma keskkonnaga. Musta keha kiirgusel on iseloomulik spekter ja intensiivsus, mis sõltub vaid keha temperatuurist. Plancki kiirgusseadus ütleb, et I ( ν , T ) = 2 h ν 3 c 2 1 e h ν k T − 1 . {\displaystyle I(\nu ,T)={\frac {2h\nu ^{3}}{c^{2}}}{\frac {1}{e^{\frac {h\nu }{kT}}-1}}.} kus I(ν,T) on musta keha ühikuliselt pindalalt normaalsuunas ühikulisse ruuminurka kiiratava kiirguse võimsus etteantud sageduse korral; h on Plancki konstant; c on valguse kiirus vaakumis; k on Boltzmanni konstant; ν on elektromagnetilise kiirguse sagedus; T on keha absoluutne temperatuur. Wieni nihkeseadus ütleb, kuidas musta keha kiirguse spekter etteantud temperatuuril on seotud spektriga suvalisel teisel temperatuuril. Sellest järeldub, et lainepikkus λ max {\displaystyle \lambda _{\max }} , kus intensiivsus on maksmimaalne, sõltub vaid temperatuurist λ max = b T {\displaystyle \lambda _{\max }={\frac {b}{T}}} kus b on Wieni nihkekonstant väärtusega 2,8977721(26)×10−3 K m. Analoogselt saab avaldada sageduse ν max {\displaystyle \nu _{\max }} , kus intensiivsus on maksimaalne ν max = T × 58 , 8   G H z   K − 1 {\displaystyle \nu _{\max }=T\times 58,8\ \mathrm {GHz} \ \mathrm {K} ^{-1}} . Stefani-Boltzmanni seadus ütleb, et j ⋆ = σ T 4 , {\displaystyle j^{\star }=\sigma T^{4},} kus j* on musta keha ühikuliselt pindalalt emiteeruva kiirguse kogu võimsus, T on absoluutne temperatuur ja σ on 5,67×10−8 W m−2 K−4 on Stefani-Boltzmanni konstant. Soojuskiirgus Loudon 2000 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFLoudon2000 (spikker), Chapter 1. Mandel & Wolf 1995 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFMandelWolf1995 (spikker), Chapter 13. Kondepudi & Prigogine 1998 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFKondepudiPrigogine1998 (spikker), Chapter 11. Peter Theodore Landsberg (1990). "Chapter 13: Bosons: black-body radiation". Thermodynamics and statistical mechanics (Reprint of Oxford University Press 1978 ed.). Courier Dover Publications. Lk 208 ff. ISBN 0-486-66493-7. Rybicki & Lightman 1979, lk 22 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFRybickiLightman1979 (spikker) http://physics.nist.gov/cgi-bin/cuu/Value?bwien Nave, Dr. Rod. "Wien's Displacement Law and Other Ways to Characterize the Peak of Blackbody Radiation". HyperPhysics. Provides 5 variations of Wien's Displacement Law
Plancki kiirgusseadus

Plancki kiirgusseadus ehk Plancki seadus kirjeldab musta keha kiirguse spektraalset kirkust. See ütleb, et I ( ν , T ) = 2 h ν 3 c 2 1 e h ν k T − 1 . {\displaystyle I(\nu ,T)={\frac {2h\nu ^{3}}{c^{2}}}{\frac {1}{e^{\frac {h\nu }{kT}}-1}}.} kus I(ν,T) on absoluutselt musta keha ühikuliselt pindalalt normaalsuunas ühikulisse ruuminurka kiiratava kiirguse võimsus etteantud sageduse korral; h on Plancki konstant; c on valguse kiirus vaakumis; k on Boltzmanni konstant; ν {\displaystyle \nu } (kreeka täht nü) on elektromagnetilise kiirguse sagedus; T on keha absoluutne temperatuur. Wieni nihkeseadus Stefani-Boltzmanni seadus Rybicki & Lightman 1979, lk 22 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFRybickiLightman1979 (spikker)
Wieni nihkeseadus

Wieni nihkeseadus on füüsikaseadus, mis määratleb absoluutselt musta keha ehk mustkiirguri kiirgusspektri intensiivsuse hariväärtusele vastava lainepikkuse sõltuvust temperatuurist. Wieni seaduse kohaselt on mustkiirguri maksimaalse intensiivsusega lainepikkus λ max {\displaystyle \lambda _{\max }} pöördvõrdeline selle keha temperatuuriga: λ max = b T , {\displaystyle \lambda _{\max }={\frac {b}{T}}\,,} kus b {\displaystyle b} on Wieni nihkekonstant väärtusega 2897,771955… µm·K ja T {\displaystyle T} on mustkiirguri temperatuur kelvinites. Seaduse tuletas 1893. aastal Saksa füüsik Wilhelm Wien. Konstandi b {\displaystyle b} väärtus määrati siis katsete põhjal. Tegelikult saab selle konstandi arvutada Plancki valemi järgi: b = c h k α , {\displaystyle b={\frac {ch}{k\alpha }}\,,} kus c {\displaystyle c} on valguse kiirus, h {\displaystyle h} on Plancki konstant, k {\displaystyle k} on Boltzmanni konstant ja α = 4,965 114 231 7 … {\displaystyle \alpha =4{,}965\,114\,231\,7\dots } on konstant, mis on saadud võrrandi α / 5 = 1 − e − α {\displaystyle \alpha /5=1-e^{-\alpha }} lahendina. Näiteks Päikese pinna temperatuurile 5780 K vastab lainepikkus umbes 500 nm, mis jääb nähtava valguse lainepikkuste piirkonna keskossa. Inimkeha (temperatuuril ca 310 K) kiirgab kõige enam lainepikkusel umbes 10 µm, mis on infrapunakiirguse lainepikkusega soojuskiirgus. Kosmilise taustkiirguse efektiivne temperatuur on 2,7 K ja kiirgus saavutab oma maksimumi lainepikkusel umbes 1 mm (sellest lainepikkusest algavad raadiolained). Musta keha kiirgus Wien wavelength displacement law constant ENE 10. köide, 1998
Parömioloogia

Parömioloogia (kreeka sõnadest paroimia 'vanasõna, tarkussõna' ja logos 'õpetus') on teadus rahvaluule lühivormidest: vanasõnadest, kõnekäändudest jne. Eestis on parömioloogiaga tegelenud Arvo Krikmann, Ingrid Sarv, Anneli Baran, Anne Hussar, Rein Saukas, Piret Voolaid. Rahvusvaheliselt tuntud parömiolooge: Matti Kuusi, Peter Grzybek, Wolfgang Mieder.
Richard Kullerkupp

Richard Kullerkupp (18. september/1. oktoober 1891 Tallinn – 5. juuli 1931 Tallinn) oli eesti kirjanik. Ta oli trükkal Peterburis, 1914. aastal jäi rongi alla ja kaotas mõlemad jalad, seejärel elas Tallinna vanadekodudes. Veriste löömingutega lõppenud orgiad vanadekodus vaheldusid näljastreikide ja enesetapukatsetega, üks piinlik skandaal järgnes teisele. Richard Kullerkupp sooritas enesetapu ja maeti 9. juulil 1931 Rahumäe kalmistule. http://epl.delfi.ee/news/kultuur/raamatukatkend-richard-kullerkupp-soja-laksu-all?id=67730103 August Eelmäe. "Kirjutamise kirge ei võta minult ükski". Looming, 1991, nr 10, lk 1412–1425.
Cremona

Cremona on linn Itaalias Lombardia maakonnas, Cremona provintsi halduskeskus. Cremona asetseb Po madaliku keskmes Po jõe ääres. Cremona oli algselt gallide asula; aastast 218 eKr Rooma koloonia. Tänini on vanalinnas säilinud vihjeid roomaaegsest tänavaplaanist. 69. aastal toimus linna lähedal kaks suurt lahingut. 14. aprillil purustas Vitellius Bedriacumi lahingus Rooma keisri Otho, kes seejärel tappis enda. Oktoobris sai keiser Vitellius ise Vespasianuselt lüüa, kes kogu linna purustas; Vitellius tappis enese ja Vespasianus sai keisriks. 603. aastal vallutasid Cremona langobardid. 1098 sai Cremonast vabalinn ning 1167. aastal, pärast pikaajalist Friedrich Barbarossa poliitika toetamist, sai linnast Lombardia Liiga liige. Lombardia Liigas olles osales Cremona samal aastal ka Legano lahingus. Järgnenud majandusliku ja poliitilise õitsengu aastatel ehitati Cremonas palju, sealhulgas linna keskväljakut (Piazza dei Comunale) ümbritsevad hooned ning linnamüür 1169–1187). 1334. aastal vallutasid linna Viscontid ning 1420. aastast kuulus Cremona Milano hertsogiriiki. Aastatel 1525–1702 oli linn Hispaania ja seejärel 1859. aastani vaheaegadega Austria valduses. Linna keskväljak on Piazza del Comune, mille ümber asuvad toomkiriku kompleks ja mitu palatsot. 16.–18. sajandil töötasid Cremonas kuulsad viiulimeistrite suguvõsad Amati, Stradivari (sealhulgas Antonio Stradivari) ja Guarneri. Cremonas sündis helilooja Claudio Monteverdi. Linnas on keskkooli lõpetanud levilaulja Mina. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Cremona valla koduleht itaalia keeles Cremona turismilehed inglise keeles
Kodukolde tänav

Kodukolde tänav on tänav Tartus Ihastes. Tänav algab umbtänavana Kesakanni tänavast lõuna pool. Seejärel ristub Talutare ja Lõkketule tänavaga ning katkeb enne Hipodroomi tänavale jõudmist. Tänav jätkub taas Hipodroomi tänavalt ja ristub siis vaid Männimetsa teega, kuni lõpeb linna piiril, olles seejuures umbes 670 meetri pikkune.
Kraavikalda tänav

Kraavikalda tänav on tänav Tartus Ihastes. Tänav algab Hipodroomi tänavalt, ristub Lõkketule tänava (paremalt), Männimetsa teega, Metshaldja tänavaga, Lumimarja tänavaga (paremalt). Tänav on ühendatud metsateega, mis ulatub Pallase puiestee, Lammi tänava ja Nõlvaku tänava ristumiskohale. Tänava pikkus on umbes 850 meetrit.
Ranna puiestee

Ranna puiestee on tänav Tartus Ihastes. Tänav algab Hipodroomi tänavalt. Teisel pool Hipodroomi tänavat on Ranna puiestee jätk Männimetsa tee. Ranna puiestee kulgeb alguses edelasse, ristub Lõkketule ja Talutare tänavaga, pöörab siis loodesse, ristub Rannakajaka tänavaga, pöörab pärast seda kirdesse ja veidi aja pärast uuesti loodesse ja lõppeb Raeremmelga tänaval.
Hipodroomi tänav

See artikkel räägib Tartu tänavast. Tallinna tänava kohta vaata artiklit Hipodroomi tänav (Tallinn). Hipodroomi tänav on tänav Tartus Ihastes. Tänav algab Ihaste tee ja Männimetsa tee ristmikult ning lõpeb linnapiiril, kust edasi kannab nime Hipodroomi tee. Tänava pikkus on 2 km.
Kesakanni tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kesakanni tänav on tänav Tartus Ihastes. Tänav saab alguse Raeremmelga tänava ja Luigelahe tänava ristmikult ning lõpeb linnapiiril, kust edasi kulgeb ta Kesakanni teena. Tänav on 1 km pikk.
Koidutähe tänav

Koidutähe tänav on tänav Tartus Ihastes. Tänav algab umbtänavana Kiigemäe tänava ja Hipodroomi tänava vaheliselt alalt, seejärel ristub Õllemeistri tänavaga (vasakult), Kasesalu tänavaga, Lõkketule tänavaga ning Männimetsa teega. Tänav lõpeb Pääsusilma tänaval linnapiiri ääres, millest edasi on tänava nimi Koidutähe tee. Tänava pikkus on umbes 800 meetrit.
Kiigemäe tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kiigemäe tänav on tänav Tartus Ihastes. Tänav algab Hipodroomi tänavalt ning kulgeb suhteliselt käänuliselt algul kirdesse ja hiljem põhja. Kiigemäe tänavaga ristuvad Elulõnga tänav, Lõkketule tänav, Metshirve tänav, Männimetsa tee, Põhjatamme puiestee ja Näsiniine tänav. Tänav lõpeb Pallase puiesteel, kust edasi kulgeb Jaan Koorti tänavana. Tänava pikkus on 1230 meetrit.
Elulõnga tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Elulõnga tänav on tänav Tartus Ihastes. Tänav algab Kiigemäe tänavalt, ristub Lõkketule tänavaga ja lõppeb Männimetsa teel. Tänava pikkus on 500 meetrit.
Põhjatamme puiestee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Põhjatamme puiestee on tänav Tartus Ihastes. See algab Hipodroomi tänavalt ja kulgeb põhjakirdesse. Puiestee ristub Lõkketule tänavaga, Männimetsa teega ja Metshaldja tänavaga. Põhjatamme puiestee lõpeb Näsiniine ja Kiigemäe tänava ristmikul. Tänav on 980 meetri pikkune.