Idufirma

Idufirma (inglise keeles start-up või startup) on ettevõte, mis on loodud eesmärgiga leida korratav ja skaleeruv ärimudel. Idufirma ingliskeelne vaste on start-up, mis kirjutatakse sidekriipsuga või kokku (startup), tsitaatsõnana kaldkirjas ja ülakomaga, nt start-up'id, ahelliitsõnana start-up-firmad või start-up-ettevõtted. Toimetaja Erkki Sivonen andis keelenõuandjaile teada, et võttis tõenäoliselt 2000. aastate keskel Eesti Ekspressis käibele start-up'i vaste idufirma. Idufirma eestikeelseks vasteks on keelenõuandjad pakkunud termineid käivitusfirma ja käivitusettevõte, kuid neid pole laiemalt kasutusele võetud. Vasteks on pakutud ka iduettevõte, sest firma on kahetähenduslik ja tähendab nii ettevõtet kui ka ärinime. 2011. aastal nimetas Peep Nemvalts terminit idufirma liiga kujundlikuks ning pakkus neutraalsemaks, läbinisti eestikeelseks vasteks sõnu algäri või lähteäri, kus alg- oleks ühesilbilisena otstarbekam. Idufirma ei ole "päris firma", kus teatakse, kuidas raha teenida, vaid grupp inimesi, kes alles otsivad selleks võimalusi. Idufirmat eristab teistest (alustavatest) firmadest asjaolu, et idufirma toodet või teenust ei ole veel äriliselt tõestatud, puudub väljakujunenud kliendibaas ja ärimudel on pidevas aktiivses arengus ning võib isegi kardinaalselt muutuda protsessi käigus. Idufirma võib tegutseda mis tahes valdkonnas, kuid enamik neist tegutsevad tehnoloogia- või tarkvara-alal, kuna seal on uue toote väljaarendamise kulud teiste tegevusaladega võrreldes väiksemad. Idufirma tegevuse rahastamiseks on mitu võimalust. Kui firma asutajad rahastavad oma tegevust ise, siis sellist tegevust nimetatakse inglise keeles sõnaga bootstrapping. Kiirema kasvu saavutamiseks kaasavad idufirmad sageli välisinvesteeringuid, andes investeeringu vastu ära osa firmast. Investoreid on peamiselt kahte tüüpi: isiklikku raha panustavad eraisikud, nn äriinglid, ning investeerimisfondid ja riskikapitalifirmad, mis koondavad mitme isiku raha. Idufirmale investeeringu saamist nimetatakse raha kaasamiseks ja inglise keelest toortõlkena ülevõetuna ka tõstmiseks (ingl to rise). Oma tegevuse käigus võib idufirma raha kaasata korduvalt. Lisaks investorite, sh riskiinvestorite kapitalile on võimalus investeerida ainult juba teenitud raha. Nii kasvab firma aga palju aeglasemalt kui hästi rahastatud konkurent. Idufirmade kiirema arengu saavutamiseks on loodud ettevõtete kiirendeid (ingl accelerator). Kiirendi eesmärk on aidata alustavaid ettevõtteid oma idee arendamisel ning viia neid kokku potentsiaalsete investoritega. Enamik kiirendeid annab nendega liituvatele idufirmadele väikese investeeringu, nn seemneraha, ning võtab ettevõtetes osaluse vastutasuks raha ja juurdepääsu eest oma võrgustikule. Tuntuimad kiirendid on Seedcamp Euroopas ning 500 Startups ja Techstars USA-s. 2012. aastal asutati Eesti esimesed kiirendid Startup Wise Guys ja GameFounders. Tuntuim Eestist pärit kunagine idufirma on Skype, mis on nüüdseks arenenud suurettevõtteks. Juba tõestatud ärimudeliga, kuid endiselt aktiivse kasvu faasis on Zeroturnaround ja Fortumo. Palju meediakajastust pälvinud idufirma on rõivaste virtuaalne proovikabiin Fits.me. Eestis on ligi 500 idufirmat, kus 2019. aasta märtsi seisuga töötab 5700 inimest. Neist 3078 töötab Eestis ja 23% on välismaalased. Startup Wise Guys Budget.to – tarkvara ettevõtetele oma eelarvete planeerimise lihtsustamiseks inSkilled – sotsiaalne keskkond interneti teel õppimiseks Like A Local Guide – turistidele sihtkoha kohta kohaliku teabe pakkumine Liitu – ettevõtetevaheliste hangete korraldamine SportID – ettevõtete spordi- ja tervishoiukulude halduskeskkond töötajate sportliku eluviisi soodustamiseks VitalFields – detailne asukohapõhine ilmateade põllumeestele Gamefounders Baila Games – seni pidudel mängitavaid lauamänge loonud firma proovib luua sarnaseid mobiilimänge Startup Sauna Campalyst – suhtlusmeedia turustustööriist, pooled neljast asutajaliikmest on eestlased QMinder – nutikas järjekorra haldamise tarkvara Rephop – veebipõhine finantsplaneerimise, arundluse ja konsolideerimistarkvara Seedcamp Campalyst – suhtlusmeedia turustustööriist Erply – veebipõhine majandustarkvara jaemüügiks GateMe – ürituste ja uksenimekirjade haldamise platvorm ööklubidele GrabCad – inseneride suhtlus- ja töövahendusportaal Pult.io – teeb nutitelefonist puldi Qminder – nutikas järjekorra haldamise tarkvara Sportlyzer – kestvusspordialade virtuaalne treener Transferwise – soodne ja kiire valuutavahetus Ignite100 CrowdIPR – platvorm keerukate tehnoloogia- ja patendiuuringuteks kollektiivse aju põhimõttel Springboard Publification – platvorm, mis võimaldab autoritel ise oma raamatuid kirjastada 500 Startups Zerply – portaal spetsialistidele oma oskuste ja töökogemuse tutvustamiseks Techstars GrabCad – inseneride suhtlus- ja töövahendusportaal Angelpad Pipedrive – tarkvara müügimeestele StartupChile Marker.to – veebis kasutatav kollane markerpliiats tekstilõikude esiletõstmiseks SportID – ettevõtete spordi- ja tervishoiukulude halduskeskkond töötajate sportliku eluviisi soodustamiseks UpSteam – liikuva autopesu äpp. All World Media – reklaamipakkumiste võrdlus- ja vahenduskeskkond Click and Grow – toodanguks intelligentne lillepott, mis ise taime kastab ja väetab. Telesaate "Ajujaht 2010" võitja Cloutex – pilveteenustevaheline andmevahetus Edicy – kodulehe tegemise tarkvara Taxify – takso tellimise mobiilirakendus Flirtic – uue lähenemisega kohtinguportaal, mis testide abil arvutab välja inimeste omavahelise sobivuse Defendec – riigipiiri ja objekte valvav "tark sensorvõrk" GuardTime – pakub matemaatilistel alustel põhinevat ajatempli teenust, millega on võimalik tõendada dokumentide ja andmete autentsust ning päritolu Look4Care – aitab leida usaldusväärse lapsehoidja ja koduabilise Margn – raamatupidamistarkvara mikroettevõtetele Plumbr – leiab Javas programmeeritud tarkvarast mälulekkeid Virtual Garden – virtuaalne köögiviljaaed, telesaate "Ajujaht 2011" võitja GoGoNano – jätkusuutlikud nanotehnoloogilised vett-ja mustust hülgavad kaitse-ja puhastusvahendid Võrreldes Ameerika ja Lääne-Euroopaga, on ettevõtlus Eestis veel võrdlemisi algusjärgus. Mitu projekti teeb tööd idufirmakultuuri edendamiseks ja uute inimeste kaasamiseks alustavate ettevõtete maailma. Garage48 korraldab 48-tunniseid hoogtööüritusi, kus idufirmana tegutseda soovivad huvilised kogunevad, moodustavad meeskonnad ja arendavad välja idee prototüübi. Selline mudel võimaldab laiendada kontaktvõrgustikku ja saada tunnetust, mida tähendab idufirma tegemine. Tuntuimad Garage48 üritusel alguse saanud ettevõtmised on Lastehoid.net, Campalyst, Qminder ja VitalFields. "Ajujaht" on telesaadete kaudu jälgitav ettevõtluskonkurss, millega edendatakse Eesti noorte ettevõtlikkust ning aidatakse kaasa uuenduslike ja teadusmahukate ettevõtete loomisele. Ürituse alguses esitatakse ideed, edasipääsenuid koolitatakse ja pakutakse mentorlusprogrammi. Lõpetanutele on auhinnafond ideede arendamiseks. Tuntumad "Ajujahilt" alguse saanud idufirmad on Click and Grow nutikas lillepott ning Virtual Garden, mis võimaldab igaühel veebi vahendusel olla aiapidaja. Tallinna iduettevõtteid koondab koostöötamiskeskus Lift99, Tartus asub südalinnas iduettevõtluse kogukonnakeskus sTARTUp HUB. Idufirmade temaatikast räägib Kuku raadio IT-ärisaade "Restart". Eesti idufirmade auhinnad Kõrvalfirma Maire Raadik (2016). "Mida küsitakse võõrsõna tähenduse kohta?" (PDF). Keelenõuanne soovitab 5. Vaadatud 10. märtsil 2018. Tiiu Erelt, Tiina Leemets, Sirje Mäearu, Maire Raadik. Toim. Maire Raadik. "Firma". Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2013. Vaadatud 10. märtsil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Peep Nemvalts (10. aprill 2011). "Idufirma". Eesti Keele Instituut. Uued sõnad. Vaadatud 10. märtsil 2018. Sten Tamkivi, Kristjan Leppik (september 2016). "Milleks meile idufirmad?". Memokraat. Vaadatud 10. märtsil 2018. Aivar Pau (20. aprill 2019, 09:31). "Eesti sai üleilmselt startup-raportilt tõsise hoiatuse". Postimees. Postimees Grupp. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. aprill 2019. Steve Jobs "How to start a business?", NeXT-i asutamisest.