laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sihiline tegusõna

Sihiline tegusõna ehk transitiivverb ehk transitiiv ehk sihiline pöördsõna on tegusõna, mis väljendab sihilist tegevust ja toob harilikult endaga lausesse kaasa sihitise. Sihilisele tegusõnale vastandub sihitu tegusõna ehk intransitiivverb. Tüüpiline sihilise tegusõnaga lause on näiteks Ma (alus) armastan(öeldis) sind (sihitis). Lauseid, mille öeldist laiendab sihitis, nimetatakse transitiivlauseteks. Laused, kust sihitis puudub, on intransitiivlaused. Sihilised tegusõnad on näiteks aimama, aitama, arvama, aitama, mäletama. Näiteks Ema aitab last (sihitis). Sihitud tegusõnad on näiteks: aeguma, haigestuma, hajuma, lahkuma Kontekstiellipsi puhul, kui lausest jäetakse korduv element välja, võib ka transitiivlausest sihitis puududa. Näiteks Ema kallab kannust mahla (sihitis). Tõstab ø laste ette. Transitiivlausete ja intransitiivlausete vastavus ei pruugi olla alati üksühene, sest sihilist tegusõna võidakse kasutada mittesihilisena: Nad petavad ja ründavad, vrd Nad petavad inimesi (sihitis) ja ründavad neid (sihitis) Sihitud tegusõnad transitiivseina. Laps astus pinnu jalga. Sihitisele vastab lause tähendusstruktuuris enamasti neutraal, harvemini muud osaliste tüübid: vahend lauses Ta mängis viiulit. kogeja lauses Õnnetus ehmatas meid. koht lauses Seda rada käin ma esimest korda. põhjus lauses Laps kardab hiirt. Semantiliselt ehk tähenduslikult on sihitis alati tegevusobjekt, väljendades midagi, millele verbiga määratud tegevus on suunatud. Tegusõna on transitiivne ehk sihiline kui sellega liitub kohustuslikult kaks nimisõnafraasi, milles üks märgitakse aluseks ja teine sihitiseks. Akusatiivisüsteem kehtib nendes keeltes, kus transitiiv- ja intransitiivlause alused markeeritakse ühtmoodi, transitiivlause sihitis aga teistmoodi. Näiteks ladina, eesti ja soome keel on akusatiivkeeled ehk A- keeled. Nt lauses Caesar tuli (ladina k Caesar veni+t) on nii ladina kui ka eesti keeles alus Caesar markeerimata käändes - nimetavas. Lauses Caesar võitis vaenlase (ladina k Caesar host+em vici+t) on sihitis markeeritud, see on ladina keeles akusatiivis, eesti keeles omastavas (võib olla ka osastavas käändes). Keeletüübinimi akusatiivikeel ei tähenda, et keeles peaks olema morfoloogiline akusatiiv. Nimetus viitab üldisemalt transitiivlause sihitise märgistamisele mingi alusest erineva vormiga. M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. § 505. F.Karlsson, Üldkeeleteadus Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2002. § 5.3.4. .
Põhjamaade energiapoliitika tegevuskava 2010–2013

Põhjamaade energiapoliitika tegevuskava aastateks 2010–2013 on Põhjamaade Ministrite Nõukogu energiapoliitilise töörühma koostatud dokument, mis määrab peamised suunad Põhjamaade energiaalases koostöös. Tegevuskava põhineb eelmisel samalaadsel dokumendil, millest juhinduti aastatel 2006–2009. Islandi, Norra, Rootsi, Soome ja Taani energiaalase koostöö peamised eesmärgid on tagada stabiilne ja usaldusväärne energiavarustus, säästlik areng ja inimeste heaolu Põhjamaades. Oluline on jätkata piirideta siseturu loomist, pöörata erilist tähelepanu hõredalt asustatud piirkondade energiavarustusele ning teha rahvusvahelist koostööd. Nelja aasta kestel keskendutakse eelkõige järgmisele: Põhjamaade energiaturgude kooskõlastamine Taastuvenergia osakaalu suurendamine Energiaallikate säästlik kasutamine Innovatiivsete tehnoloogiate rakendamine Transpordisektori energiatõhususe parandamine ja keskkonnasõbralike kütuste arendamine Plaanitakse edendada säästlikku energiakasutust nii elamutes, transpordis kui ka tööstuses ning innustada säästlike toodete ja tehnoloogiate arendamist. Suurendatakse elektri- ja soojusenergia koostootmist. Toetatakse uurimis- ja arendustööd tõhusate, säästlike ja puhaste lahenduste leidmiseks nii energia tootmises, salvestamises, tarnimises kui ka tarbimises. Suurendatakse hüdroenergia, geotermilise energia, bioenergia ja tuuleenergia osakaalu energiatootmises. Uusi lahendusi püütakse leida Põhjamaadele iseloomulike hõredalt asustatud alade jaoks. Paljud neist jäävad maad katvatest võrkudest eemale ja vajavad seega kohalikke energiaallikaid. Eriti rannikualadel plaanitakse paremini ära kasutada mere- ja tuuleenergiat. Erilist tähelepanu pööratakse ka energiasalvestuse tõhustamisele ja uudsete salvestusviiside väljatöötamisele. Salvestatud energiat vajatakse nii hõredalt asustatud aladel kui ka näiteks õhu- ja meretranspordis. Oluliseks peetakse ka koostööd ja kogemuste vahetust naabritega, sealhulgas Baltimaade ja Venemaaga, samuti Kanada, Šotimaa ja teiste põhjamaiste ja harvalt asustatud piirkondadega, ning Põhjamaade ideede, tehnoloogiate ja toodete turundamist maailmas. Nordic energy cooperation and Baltic Sea region cooperation[alaline kõdulink] Tegevuskava tekst inglise, taani, soome ja islandi keeles
Põhjamaade Vulkanoloogiainstituut

Põhjamaade Vulkanoloogiainstituut (NORDVULK; rootsi keeles Nordisk Vulkanologisk Institut; inglise keeles Nordic Volcanological Center) on vulkanoloogiaga tegelev Põhjamaade uurimisinstituut. Instituut tegutseb Reykjavíkis Islandi ülikoolis. See asutati 1974. aastal. Instituudi tegevust rahastab peamiselt Põhjamaade Ministrite Nõukogu, osaliselt ka Islandi riik. Nordic Volcanological Center Koduleht
Michel Martelly

Michel Joseph Martelly (esinejanimega Sweet Micky; sündinud 12. veebruaril 1961 Port-au-Prince'es) on Haiti muusik ja poliitik, kes oli 14. maist 2011 kuni 7. veebruarini 2016 Haiti president. Michel Martelly on endine muusik esinejanimega Sweet Micky. Ta sai tuntuks haiti tantsumuusika compas lauljana. Ta tegi end meeldejäävaks oma parukate ja kostüümidega ning laval pükste allalaskmisega. Ta on töötanud ka ehitustöölisena Miamis. Enne presidendiks kandideerimist tal poliitiline kogemus puudus. Martelly valiti presidendiks märtsis 2011 valimiste teises voorus 68% häältega. Valimiste esimeses voorus sai ta 21,84% häältest, kuid valimised olid ebademokraatlikud ja tulemusi võltsiti. Ta on teravalt kritiseerinud endist presidenti Jean-Bertrand Aristide'i. Ta elab oma naise ja nelja lapsega Pétionville'is. BBC uudised Haiti election a 'massive fraud' Koduleht Sweet Micky laulu "Mon Colonel" video
Põhjamaade Põllumajandusuuringute Ühiskomitee

Põhjamaade Põllumajandusuuringute Ühiskomitee (rootsi keeles Nordiskt kontaktorgan för jordbruksforskning; inglise keeles Nordic Joint Committee for Agricultural Research, lühend NKJ) on Põhjamaade koostööorgan põllumajandusteaduse vallas. NKJ asutati 1965. aastal. Alates 1987. aastast on NKJ toiminud ka Põhjamaade Ministrite Nõukogu nõustajana põllumajanduse teemal. NKJ koordineerib Põhjamaade põllumajandusuuringuid, koostab ülevaateid, vahendab infot ja korraldab seminare. Koostöökeskuse peamiste eesmärkide hulgas on: Teadmispõhise põllumajanduse ja toiduainetetööstuse edendamine Põllumajanduslike ja toidu-uuringute algatamine ja toetamine Eri Põhjamaade programmide kooskõlastamine Põhjamaade põllumajandusteaduse positsiooni parandamine maailmas Asutuse sekretariaat asub Oslos NordForski juures. "Samarbetsorgan". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2010. Vaadatud 28. aprillil 2011. "NKJ:s strategi". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2010. Vaadatud 28. aprillil 2011. Action Plan 2011[alaline kõdulink] Koduleht Aastaaruanne 2010
NordVind

NordVind on Põhjamaade Ministrite Nõukogu projekt tuuleenergia kasutamise edendamiseks Põhjamaades. Projekti alustati aastal 2006. NordVind tegeleb tuuleenergia kasutamise tingimuste ja võimaluste uurimisega Norras, Rootsis, Soomes ja Taanis ning korraldab muu hulgas tuuleenergiateemalisi töötube. NordVindi sekretariaat asub Oslos. "NordVind - Et projekt under Nordisk Ministerråd". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. jaanuar 2011. Vaadatud 28. aprillil 2011. "Vilkårsnotat". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. jaanuar 2011. Vaadatud 28. aprillil 2011. "Workshops - fra plan til virkelighed". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. jaanuar 2011. Vaadatud 28. aprillil 2011. "Kontaktinfo". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 28. aprillil 2011. Koduleht NordVindi raport "Vindkraft i Norden"
Osoonravi

Osoonravi on mis tahes ravimeetod, mille puhul kasutatakse toimeainena osooni. Kuigi osooni on raviotstarbel kasutatud juba 19. sajandil, on selle toime teaduslik uurimine alanud alles viimastel aastatel.
Initsieerimisreaktsioon

Initsieerimisreaktsioon ehk keemilise reaktsiooni initsieerimine on esmane keemiline reaktsioon, mis reaktsiooni keskkonnas moodustab aktiivsed osakesed. Tavaliselt initsieerimisreaktsioonis genereeritakse stabiilsest molekulist aktiivne intermediaat, mis alustab edasist reaktsiooni. Enamasti aktiivsed intermediaadid panevad aluse reaktsioonide ahelale (ahelreaktsioonile). 1. Alkaanide ja alkeenide radikaalne kloorimine, milles kloori molekuli dissotsiatsioon (homolüüs) toimub ultraviolettvalguse toimel 2. Monomeeride polümerisatsioonireaktsioonid initsieeritakse mitme erineva mehhanismiga: Radikaalpolümerisatsiooni initsieerimine peroksiididega: Katioonse polümerisatsiooni initsieerimine prootonhapetega näiteks väävelhappega (H2SO4) või Lewise hapetega (alumiiniumkloriid AlCl3 või boortrifluoriid BF3 jt) Polümerisatsiooni initsieerimine AlCl3 toimel, kokatalüsaator R-Cl (või H-OH või R-OH jm) R–Cl + AlCl3 → R+ + AlCl4- R+ + CH2=CHR’ → R–(CH2–CHR’)+ Anioonse polümerisatsiooni initsieerimine aluseliste ühenditega nagu liitiumamiid (Li+NH2–) või n-butüülliitium (n-C4H9–-Li+) Aineid, mis monomeeri keskkonnas moodustavad aktiivseid osakesi ja alustavad ahela kasvu reaktsiooni, nimetatakse initsiaatoriteks või katalüsaatoriteks. Radikaalpolümerisatsiooni initsiaatoriteks on ained, mis kergesti moodustavad vabu radikaale. Iga moodustunud radikaal võib ühineda monomeeri molekuliga ja alustada üht reaktsiooniahelat, seega üht polümeerset molekuli. Seejuures initsiaatoriks olnud osake jääb seotuks ahela „algusega” ja ei osale järgnevates reaktsioonietappides. Initsiaator reaktsiooni käigus kasutatakse ära pöördumatult,kuid selle asemele tekib uus aktiivne radikaal. Ioonse polümerisatsiooni katalüsaatoriteks on ained, mis reaktsiooni keskkonnas moodustavad ioonipaare või oluliselt polariseeritud komplekse, mis alustavad polümerisatsiooniahelat. Need ioonipaarid või polaarsed molekulid (erinevalt vabadest radikaalidest) osalevad igas järgnevas ahela kasvu etapis, s.t. elementaarreaktsioonis järgmise monomeeri molekuliga. Katalüsaatorit protsessi käigus ära ei kasutata ja see regenereerub. Ahelreaktsioon (keemia) Polümerisatsioon Radikaalinitsiaator Katalüüs
Delegeerimine

Delegeerimine on 1) enda esindajaks ehk delegaadiks saatmine; 2) (juriidilises keeles) volitamine. Teise tähenduse laienedes on delegeerimine kõnekeeles hakanud tähendama tööülesannete ja vastutuse jagamist alluvatega, näiteks meeskonna liikmetega.
Polüfenoolid

Polüfenoolid on rühm taimseid ühendeid, mida leidub teatud puu- ja köögiviljades. Paljud polüfenoolid toimivad antioksüdantidena ja vähendavad organismis vabade radikaalide kahjustavat toimet. Fenoolid
Oksüdaas

Oksüdaasid on ensüümid, mis katalüüsivad molekulaarse hapniku (O2) hüdrolüüsi, kusjuures hapnik on elektroni aktseptoriks. Hapnik redutseeritakse neis reaktsioonides kas veeks (H2O) või vesinikülihapendiks (H2O2).
Aspektverb

Aspektverb ehk aspektiline verb on sihiline tegusõna, mis väljendab tegevust, millele on omane sisemine piirivõimalus. S.t et seda tegevust on võimalik piiritleda näiteks kestuse või tulemuslikkuse alusel, pidada lõpetatud või lõpetamata tegevuseks. Aspektverb on verb, millel on oma leksikaalne aspekt. Aspektverbile vastandub partitiivverb, mis väljendab piiritlemata tegevust. Kuna piirivõimalus võib, aga ei pruugi lauses realiseeruda, võimaldab aspektverb eesti keeles kasutada nii nimetavas, omastavas kui ka osastavas käändes sihitist. Näited: Keegi ei öelnud Christopher Kolumbusele, et mine avasta üks uus maailmajagu – aspektverb avastama väljendab tegevust, millel on või saab olema kindel tulemus. Seega toob aspektverb lausesse nimetavas käändes täissihitise üks uus maailmajagu. Ameerikas avastasin hoopis teistsuguse elu kui telekast nähtu – aspektverb avastama väljendab samuti tulemuslikku tegevust ja tingib omastavas käändes täissihitise hoopis teistsuguse elu kui telekast nähtu. Pärast Las Vegast avastasime ülejäänud Ameerikat – aspektverb avastama väljendab tegevust, mille tulemuslikkuse suhtes ei saa seisukohta võtta, st konkreetne tegevus ei pruugi objekti suhtes olla ammendav. Mis võib tähendada, et pole avastatud kogu eluavalduste hulka, mis moodustavad mõttelise terviku nimega ülejäänud Ameerika. Seevastu partitiivverb võimaldab kasutada lauses ainult osasihitist. Näiteks partitiivverbi nägema laiendab vaid osastavas käändes sihitis. Võimatu on öelda Ma nägin meri/mere, võimalik on vaid Ma nägin merd. Aspektverbide hulka kuuluvad näiteks üksikverbid avastama, jätma, looma, parandama, saavutama, kujundama, tekitama, äratama, sooritama, koostama, leotama, moodustama, keetma, võtma, saama, haarama, voltima, laenama, tooma, viima, kutsuma, teatama, varuma. M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. § 506.
Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus

"Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus" on Indrek Hargla 2010. aastal ilmunud ajalooline kriminaalromaan, milles astub üles apteeker Melchior Wakenstede. Teose sündmustik toimub Tallinnas 1419. aastal. Apteeker Melchior avastab Rataskaevu tänaval Unterraineri maja ees tundmatu hulguse kastreeritud laiba. Asja uurides selgub, et Tallinnas on surnud juba kolm Rataskaevu viirastust näinud inimest – tornipealik, prostituut ja flaami maalikunstnik. Teose põhjal on valminud film "Apteeker Melchior. Viirastus". Ajaloolised kaardid joonistas Anne Pikkov. Prantsuse keeles ("Spectre de la rue du puits") ilmus teos Actes Sud kirjastuselt 2015. aastal. Ungari keeles ("Melchior és a Kerekeskút utca lidérce") ilmus teos Metropolis Media kirjastuselt 2015. aastal Nóra Ráczi tõlkes. Inglise keeles ("Apothecary Melchior and the Ghost of Rataskaevu Street") ilmus teos Peter Owen Publishers kirjastuselt 2016. aastal. Jaan Martinson. Apteeker Melchior Wackenstede: Maarjamaa tulevane ikoon! Õhtuleht, 9. detsember 2010 Mart Juur. Õudne ja lõbus. Postimees, 13. detsember 2010 Mart Kalvet. Puine seks ja vägivald väga vanas Tallinnas. Eesti Päevaleht, 23. detsember 2010 Mida naised saunas rääkisid. Never judge a book by its movie, 9. detsember 2010 Šokeerivalt julm, õudne ja hästi kujundatud. Need read (Autor Raul), 23. detsember 2010 Indrek Hargla – Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus (2010). loterii, 13. jaanuar 2011 Indrek Hargla "Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus". Bukahooliku märkmed, 19. jaanuar 2010 5. Indrek Hargla "Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus". Sehkendamine, 5. veebruar 2011 Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus. Kriminaalromaan vanast Tallinnast. Kirjastus Varrak "Spectre de la rue du puits". Amazon. Vaadatud 12.06.2022. "Melchior és a Kerekeskút utca lidérce". Libri. Vaadatud 12.06.2022. "Apothecary Melchior and the Ghost of Rataskaevu Street (2)". Amazon. Vaadatud 12.06.2022. Hannu Marttila. Kirjallisuuskriitikko löytää arvosteltavaa. Helsingin Sanomat, 5. jaanuar 2011
Husaar

Husaar on nimetus, mida kasutati mitut tüüpi kergeratsaväelaste kohta. Üldise arusaama järgi on husaar ungari algupäraga kergeratsaväelane, esimesed husaarirügemendid pärinevad Ungari mustast armeest. Nimetus husaar tuleneb ungari keelest ning tähendab kahekümnendiklane (ungari husz - kakskümmend; ar - ette või ära andma). 1458. aastal kehtestati Ungaris seadus, mille kohaselt iga 20 aadlimõisa kohta tuli anda väeteenistusse üks ratsamees, sellest aadlike maakaitse-ratsaväest värbas üksusi samuti türklaste vastu sõdivasse Poola väkke. Ungarlaste sõjameheoskused olid nii kõrged, et termin husaar muutus auasjaks. Nii hakkasidki end 16.–17. sajandil husaarideks nimetama ka poola aadliratsaväe rüütlid, kes kandsid aga raudrõivast ja olid relvastatud piikidega, olles seega klassikalises mõttes midagi kürassiiri ja ulaani vahepealset. Osa sõjaajaloolasi teevad terminoloogiliselt vahet Poola husaari (hussar) ja Ungari husaari (huzar) vahel, kuid eesti traditsioonis see võimalus puudub. Soovitatav on kasutada: Poola husaar = raskeratsavägi ja Ungari husaar = kergeratsavägi juurde. Tragun Ulaan Kürassiir Kasakas Ratsavägi Hannes Walter: Husaar Horisont, 2/2001
Juurvili

Juurvili on köögivili, mille söödav osa on maa-alune paksend, kõnekeeles "juur". Botaanilises mõistes võib olla tegu juure, sibula või risoomi ehk paksenenud varreosaga. Juurviljade hulka kuuluvad näiteks porgand, peet, redis, kaalikas, naeris, pastinaak, jaapani redis, takjas, juurseller, must rõigas, aed-mustjuur ja aed-piimjuur.
Kaunvili

Kaunviljad on liblikõielised köögiviljad, mille söödav osa on kaun või kaunas olevad seemned. Kaunviljade hulka kuuluvad näiteks hernes, kikerhernes, suhkruhernes, lääts, põlduba, sojauba, aeduba, mungvigna, okra (ehk söödav muskushibisk), guaarauba, lobauba, kaheõieline hobukaun. Enamik kaunvilju kasvab üheaastaste põõsaste, kääbustaimede või hiidsortidena (mõned neist on üle 2 meetri kõrged). Enamik kaunvilju eelistab sooja kliimat, erandiks on hernes ja uba, mis taluvad ka madalaid temperatuure. Kaunad on liikidel keskmiselt 8–20 cm pikkused, neis on 4–12 neerukujulist seemet. Seemned erinevad suuruselt ja värvilt – rohelisest pruuni, musta, punase, kollase ja valgeni. Kaunvilju süüakse nii tervelt kui ka püreestatult kas külmalt või soojalt. Neist saab jahvatada jahu, vilju võib röstida, kääritada ja idandada. Paljusid kaunviljaliike tunti juba eelajaloolisel ajal. Varaseimad leiud pärinevad Lähis-Idast, seal on ka läätse ja herne kodumaa. Antiik-Kreekas ja Roomas peeti kaunvilju "vaese mehe toiduks". Keskajal söödi kaunvilju palju Euroopa põhjaosas, kus teraviljasaagid kliima tõttu sageli ikaldusid. Tänapäeval on kaunviljad aukohal iseäranis Põhja-Aafrika, Ladina-Ameerika ja Aasia köögis.
Transleitaania

Transleitaania (ungari keeles Lajtántúl, saksa keeles Transleithanien) oli mitteametlik nimi 1867. aastal loodud ja 1918. aastal lõpetatud Austria-Ungari kaksikmonarhia Ungari osa kohta. Transleitaania maad olid ametlikult tuntud kui István Püha krooni maad (Ungari Püha krooni järgi). Ladina nimi Transleithania tulenes Leitha (Lajta) jõest, kuna enamik territooriumist asus Austria poolt vaadatuna sellest idas – või "taga". Tsisleitaania, s.o kaksikmonarhia Habsburgide maad, mis varem olid Saksa-Rooma riigi osa, samuti Galiitsia ja Dalmaatsia, asusid lääne pool – "siinpool" Leitha jõge. Transleitaania territoorium ulatus Karpaatide kaarest tänapäeva Slovakkias Horvaatia Aadria mere rannikuni. Transleitaania pealinn oli Budapest. Pärast Austria-Ungari kompromissi koosnes Transleitaania Ungari kuningriigist, mille koosseisus olid Ungari, endine Transilvaania vürstkond (Erdélyi Fejedelemség), samuti Serbia vojevoodkond ja Temeschwari banaat, edaspidi ka sisemise omavalitsusega Horvaatia-Slavoonia kuningriik koos sõjaväestatud piiritsooniga ning Rijeka vabasadam. Transleitaania maad olid Austria keisri Franz Joseph I kui apostelliku Ungari kuninga valitsemise all. Tema järel tuli 1916. aastal võimule keiser Karl I (kuningas Károly IV). 18. veebruaril 1867 kutsus Ungari peaminister krahv Gyula Andrássy kokku parlamendi (Országgyűlés). Vastavalt 1868. aasta Horvaatia–Ungari lepingule saavutas endise Horvaatia kuningriigi parlament (Sabor) osalise iseseisvuse otsustada kultuurilisi ja hariduslikke asju. Transleitaania lakkas olemast, kui Horvaatia Sabor otsustas 29. oktoobril 1918 Zagrebis ühineda Sloveenide, Horvaatide ja Serblaste riigi rahvuskoguga. Országgyűlés tühistas 31. oktoobril 1918 Budapestis Austria-Ungari kompromissi, pärast mida kuulutati 16. novembril välja Ungari demokraatlik vabariik. Siiski ei loobunud kuningas Károly IV kunagi troonist ja taastatud Ungari kuningriiki valitses aastatel 1920–1944 regendina Miklós Horthy. Austria-Ungari Tsisleitaania
Toomas Suurväli

Toomas Suurväli (sündinud 2. aprillil 1945 Stockholmis) on eesti kergejõustiklane. Ta alustas treenimist 1964. aastal Tööjõureservides. Ta võitis 1973. aastal Euroopa mitmevõistluse karikavõistluste poolfinaali 8018 punktiga ja pälvis meeskondliku hõbeda. 1975. aastal sai ta meeskondliku kulla. 1969. aastal sai ta Nõukogude Liidu karikavõistluste hõbemedali. Ta on kahekordne Eesti meister kümnevõistluses (1976 ja 1978), 110 m tõkkejooksus (1972 ja 1973) ning kolmekordne meister teatejooksudes. Kuulus üheksa korda Nõukogude Liidu kümnevõistluse meeskonda ja 31 korda Eesti koondisse. Oli kümnevõistluses 1973. aastal maailma edetabelis 9. kohal. Startis aastatel 1966–1981 61 kümnevõistlusel ja lõpetas neist 58, olles teadaolevalt enim kümnevõistlusi teinud eestlane. Isiklikke rekordeid: 100 m jooks 10,7 (1970), 400 m jooks 49,0 ja 1500 m jooks 4.15,4 (1973), 110 m tõkkejooks 14,5 (1969), kõrgushüpe 1.95 (1973), teivashüpe 4.50 (1972), kaugushüpe 7.40 (1969), kuulitõuge 14.69 (1979), kettaheide 48.92 (1977), odavise 69.08 (1978). Meistersportlane (1967), aumeistersportlane (1971). Tegutsenud pikka aega Rootsis ja hiljem ka Eestis treenerina (6. kutsetase, 2010). "Eesti spordi biograafiline leksikon".
Põhjamaade Bioeetika Komitee

Põhjamaade Bioeetika Komitee (inglise keeles Nordic committee on bioethics, rootsi keeles Nordisk kommitté för bioetik) on Põhjamaade Ministrite Nõukogule alluv koostööorgan, mille eesmärk on edendada bioeetikaalast koostööd ja infovahetust Põhjamaade teadlaste, poliitikute, riigiametnike ja arvamusliidrite vahel. Komitee asutati 1989. aastal. Sellesse kuulub kaks liiget igalt Põhjamaalt ja üks vaatlejaliige Fääri saartelt. Bioeetika komitee korraldab töötube, konverentse ja loenguid bioeetika teemal ning annab välja raporteid ja bioeetikat puudutavat arutelu edendavaid trükiseid. Arutellu kaasatakse erinevate valdkondade asjatundjaid. "Nordisk kommitté för bioetik". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. märts 2011. Vaadatud 28. aprillil 2011. "Årsberättelse 2010" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 25. märts 2016. Vaadatud 28. aprillil 2011. Koduleht
Põhjamaade Kiirguskaitse Selts

Põhjamaade Kiirguskaitse Selts (rootsi keeles Nordiska sällskapet för strålskydd, inglise keeles Nordic Society for Radiation Protection) on Põhjamaade koostööorgan kiirguskaitse vallas. Kiirguskaitse seltsi algataja oli rootsi füüsik Rolf Sievert. Selts asutati Islandi, Norra, Rootsi, Soome ja Taani esindajate osalusel 10. juunil 1964 Stockholmis. Samal aastal sai seltsist Rahvusvahelise Kiirguskaitse Assotsiatsiooni (IRPA) liige. Seltsi peamine eesmärk on vahendada Põhjamaade vahel kiirguskaitsealaseid teadmisi ja kogemusi. Tegevus puudutab muu hulgas töötajate ja patsientide, kuid ka kogu elanikkonna kaitset kiirguse eest. Selts peab iga kolme aasta tagant korralisi konverentse, kus teaduslike ettekannetega esinevad nii seltsi liikmed kui ka asjatundjatest külalisesinejad. Vajadusel korraldatakse lisaks temaatilisi konverentse. Seltsi liikmeks võetakse inimesi, kellel on seltsi tegevusvaldkonnaga seotud kõrgharidus või muul viisil omandatud asjatundlikkus. Selts annab välja Bo Lindelli auhinda. Historia Medlemskap Bo Lindell-prisen Koduleht
Põhjamaade kultuuripunkt

Põhjamaade kultuuripunkt on sidepunkt Põhjamaade kultuurilisele koostööle. Põhjamaade kultuuripunkt toimib kui sekretariaat kultuuriprogrammidele ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu asjatundjate gruppidele, annab informatsiooni programmide kohta ning jagab nõu nendele, kes toetust taotlevad. Põhjamaade kultuuripunkt kaardistab ühtlasi Põhjamaade kultuuri nii sees- kui ka väljaspool Põhjamaade regiooni. Institutsioon asutati 2007 Suomenlinnas Helsingis Põhjamaade Ministrite Nõukogu egiidi all. Põhjamaade kultuuripunkti ülesandeks on edendada ja arendada Põhjamaade kultuurilist koostööd. Asutuse töödel ja tegevustel peab olema kõrge Põhjamaine profiil ning need peavad panustama Põhjamaade sünergiasse. Põhjamaade kultuuripunkt, asutatud 1.jaanuaril 2007, on organiseeritud kui omaette Põhjamaade asutus, mille juhatus tegutseb Põhjamaade Ministrite Nõukogu egiidi all. Põhjamaade kultuuripunt asutati Põhjamaade kultuurilise koostööna valminud struktuurireformi tulemusena.