laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Õppeviis

Õppeviis kirjeldab ühes ainetunnis, loengus või seminaril kasutatavaid meetodeid. Õppevorm näitab, kuidas õpitakse terve ainekursuse või õppekava vältel. digiõpe (inglise keeles digital learning) - loengus, seminaril, eksamil vm kasutatakse digivahendeid. Digiõpe võib toimuda nii kaugõppes, lähiõppes kui ka põimõppes. Termin e-õpe on läinud kasutusele nii digiõppe kui ka veebiõppe tähistamiseks. Segaduse vältimiseks otsustati sellest oskuskeeles loobuda, kasutusele jääb üldkeelse sõnana keelekasutaja enda valitud tähenduses. kontaktõpe (inglise keeles contact learning) - samas füüsilises või virtuaalses õppekeskkonnas toimuv õppetööks, milles osalevad samal ajal nii õppija kui ka õppejõud või koolitaja. Terminit kasutatakse sageli lähiõppe tähenduses. Kontaktõpe võib toimuda nii lähi-, kaug- kui ka põimõppes. Kontaktõppe puhul on määrav üliõpilase ja õppejõu samaaegne kontakt. hajaõpe ehk paindõpe (inglise keeles flexible learning) - ühes tunnis, loengus või seminaril toimuv õpe, kus osalejad võivad olla korraga nii füüsilises kui ka virtuaalses ruumis. Ingliskeelse termini vastena on kasutatud ka hübriidõpe, mis on mõneti eksitav, sest hübriidõpe võiks tähistada ka õppevormi. Sünonüümide osas peaks kasutus sobivama sõelale jätma. Paindõpe ei eristu piisavalt terminist põimõpe. Peep Nemvaltsi pakutud termin "hajaõpe" väljendab hästi seda, et osalevad õppijad paiknevad siin-seal hajali, kuid võib olla ebatäpne. Helika Mäekivi. Lähiõppest hajaõppeni. Digiõppe täpsustatud terminid. Tartu Ülikool, 2021 Digipädevus. Sõnastik.
Suur-Pakri

Suur-Pakri ehk Stora Rågö on saar Soome lahe lääneosas Väike-Pakrist läänes. Mandri-Eestist eraldab saart Kurkse väin. Saare pindala on 12,68 km². Suur Pakri on Väike-Pakrist veidi väiksem. Mõlemad saared kuuluvad Paldiski linna koosseisu. Saare rootsikeelne nimi Rågö tähendab 'rukkisaart'. Selgusetu on, miks pindalalt väiksemat saart on suuremaks nimetatud. Saar asub 5 km Vihterpalu jõe suudmest kirdes. Saarest itta jääb Väike-Pakri saar, neid lahutab 1,5 km lai ja 1,6–1,8 m sügav väin. Saare põhjaosa kuulub Pakri maastikukaitseala koosseisu. Seal asub umbes 3 km pikk ja 1–8 m kõrge Suur-Pakri pank. Saare põhjaosas on mitu looduslikku või inimtekkelist väikest järve (Suur-Pakri saare järvikud). Samblikest on saarelt leitud habrast aloinat, lubi-niithammast ja siberi manniat. Saare põhja- ja idarannikul esineb niite. Looniit on Eesti üks suuremaid lagedaid looalasid. Haruldasemaist taimedest kasvavad saarel salutakjas, soohiilakas ja nõmmnelk. Heinamaad olid piiratud kiviaedadega. Mets katab neljandiku saare pindalast, eelkõige kesk- ja lääneosa. Saarel kasvavad Eesti läänepoolseimad pangametsad. Puudest kasvavad saarel kased, kuused ja harilikud pihlakad. Saare lõunaosa on kohati soine. Pakri saari on esmamainitud 1283. aastal kui Taani kuningas Erik V Klipping kinnitas Padise kloostri valdused. 28. aprillil 1345 müüs kloostri abt Nicolaus saare viiele rootslasele 34 hõbemarga eest. 1555. aastal käisid saare talupojad Rootsi kuninga Gustav I Vasa juures õigust nõudmas. Eestimaa kubermangu justiitskolleegium otsustas 1770, et kohalik mõisnik Thomas von Ramm ei või Suur-Pakri talupoegi kohelda pärisorjadena. Saarel oli kolm küla: Suurküla (Storby), Lepikuküla (Bisagidby või Alskogby) ja Rannaküla (Strandby või Åsby või Åsa), mille elanikud pidid mais 1940 lahkuma. Nõukogude ajal kasutati saart polügoonina. Eesti Vabariigile on saar tagastatud mais 1994. Suur-Pakri saare loodetipus asub Suur-Pakri tulepaak. Saarele oli plaanitud rannakaitsepatarei nr 2b, mis oleks kuulunud Peeter Suure merekindluse peapositsiooni koosseisu, kuid see jäi ehitamata. Suur-Pakrit on pakutud tuumaelektrijaama üheks sobilikuks kohaks Eestis. Kultuurimälestistest asuvad saarel Suur-Pakri kiriku varemed ja Suur-Pakri kalmistu. Bodäni järv Suur-Pakri saarel Lihlviki järv Suur-Pakri saarel Suurküla (Storbyn) 1934. aasta aerofotol Lepikuküla (Bisagidbyn) 1934. aasta aerofotol Rannaküla (Åsbyn) 1934. aasta aerofotol Suur-Pakri Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 9. juunil 2019. "Eesti Energia uurib Suur-Pakri saare sobivust tuumajaama rajamiseks" Eesti Päevaleht, 13. mai 2009 "Liive: tuumajaam sobiks Suur-Pakrile" ERR, 11. november 2010 Suur-Pakri kiriku vare kultuurimälestiste riiklikus registris Suur-Pakri kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Andres Tõnisson (2006): “Pakri maastikukaitseala ja hoiuala kaitsekorralduskava” 2007-2016.  Suur-Pakri – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ülevaade Pakri saartest
Lannach

Lannach on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Pölfing-Brunn

Pölfing-Brunn on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Preding

Preding on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Tallinna 1. löögipataljon

Tallinna 1. löögipataljon oli Eesti Rahvaväe ja Kaitseväe väeosa Eesti Vabadussõjas 1918. aastal. Tallinna 1. löögipataljon formeeriti 23. detsembril 1918 Sõjaministeeriumi peastaabi komandandi kapten Ernst Asmani ja Tallinna Eesti Kirjastus-ühisuse direktor Bernhard Mänsi juhtimisel. Tallinna 1. löögipataljoni tuumiku moodustasid vabatahtlikud kapten Asman, staabikapten August Steinberg, sõjaväeametnik Bernhard Moik jt., kokku 8 ohvitseri ja paarkümmend meest, kõik peamiselt sõjaministeeriumi staabi koosseisust, välja arvatud Bernhard Mäns ja ta naise õepojad Kipsid. 30-meheline salgake, varustatud püsside ja ühe kergekuulipildujaga, sõitis raudteel Aegviitu ja sealt edasi kahel reel Kolga mõisa abiks 4. jalaväepolgule Viru rindele. Tallinna 30-meheline 1. löögipataljon eksisteeris ja lõi lahinguid kuni 11. jaanuarini 1919, siis sai pataljoni ülem kapten Asman haavata ja salgake liideti 4. jalaväepolguga. 23. detsember 1918 – 11. jaanuar 1919, kapten Ernst Asman, Tallinna 1. löögipataljoni ülem. Tallinna löögipataljoni ülema abi Oskar Luiga Tallinna kooliõpilaste löögipataljon Esimene löögipataljon, Päewaleht, nr. 348, 23 detsember 1938
Ravil Maganov

Ravil Maganov (tatari Равил Мәганов, Ravil Mäganov, vene keeles Равиль Ульфатович Маганов; 25. september 1954 Almetjevsk, Tatari ANSV – 1. september 2022 Moskva) oli Venemaa ärimees, üks ettevõtte Lukoil juhtidest. Sündis kaevandusinsener ja geofüüsik Ulfat Maganovi (1928–2018) peres, vend Nail Maganov on Tatarstani peamise naftafirma Tatneft peadirektor. Lõpetas keskkooli kuldmedaliga. 1977. aastal lõpetas kaevandusinsenerina Gubkini nimelise Moskva Naftakeemia- ja Gaasitööstuse Instituudi. Peale ülikooli töötas nafta- ja gaasitööstuses. Aastatel oli ta 1982–1984 Almetjevskis asuva NSV Liidu Naftatööstuse Ministeeriumi Tatnefti tootmisühingu Sulejevnefti osakonna kapitaalremondi ja maa-aluste remonditöökodade kaevude juhataja, 1984–1985 Jamašnefti peainsener ja asejuht ning 1985–1988 Urjevnefti juht. 1988–1991 Langepasneftegazi peainsener ja peadirektori asetäitja, 1991–1993 juhatuse esimees Langepassis Tjumeni oblastis. 1991. aastal üks Langepass-Urai-Kogalõmneft naftakontserni asutajatest, mille alusel moodustati 1993. aastal ettevõte naftafirma Lukoil. Mõnede allikate kohaselt mõtles selle nime välja Maganov, vastavalt naftat tootvate linnade nimede algustähtedele – Langepass, Urai ja Kogalõm. 1993 Lukoili peadirektor, aastast 1994 Lukoili esimene asepresident. 2020. aastal sai temast ettevõtte direktorite nõukogu esimees. Lukoili direktorite nõukogu esimeheks sai ta 2020. aastal. Maganov leiti surnuna pärast väidetavat kukkumist Moskva haigla 6. korruse palatist, kus teda raviti. Paul Kirby (1. september 2022, 16:40). "Ravil Maganov: Russian Lukoil chief dies in 'fall from hospital window'" [Ravil Maganov: Vene Lukoili juht suri "haiglaaknast kukkumisel"]. bbc.com (inglise). BBC News. Vaadatud 1. septembril 2022. Maganov had been receiving treatment at a hospital on the western outskirts of Moscow, which is known for having Russia's political and business elite among its patients. ⁄⁄ Mikhail Gorbachev died at the Central Clinical Hospital on Tuesday and President Putin visited the site on Thursday morning to lay flowers beside his coffin. Sõja suhtes kriitiline Lukoili juht kukkus aknast alla ja sai surma, ERR, 1. september 2022 Lukoili must päev: juhatuse esimees kukkus aknast surnuks ja USAs konfiskeeriti lennuk, Postimees, 1. september 2022
Korb

Korb on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Korb 89 inimesel: 43 mehel ja 46 naisel. Perekonnanimede levikult oli Korb meeste puhul 2504. kohal ja naiste puhul 2574. kohal. Korb oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 0–4 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,34. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 2,04 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartumaal Sangaste, Nõo ja Puhja kihelkonna, Virumaal Kadrina kihelkonna, Pärnumaal Halliste kihelkonna, Harjumaal Rapla kihelkonna, Järvamaal Peetri kihelkonna ning Läänemaal Ridala kihelkonna erinevates mõisavaldades talupoegadele 11 korral nimeks Korb. Nimede eestistamise käigus loobuti 1935.–1938. aastal nimest Korb 7 juhul ning uueks nimeks võeti Korp 3 korral, aga ka Koskaru, Kõrboja, Raidmets ja Truu. Anu Korb, eesti folklorist (1950–) Mihhail Korb, eesti poliitik (1980–) Toomas Korb, eesti sisearhitekt (1975–) Valeri Korb, eesti poliitik (1954–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 01.09.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Korb. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Korb. Korb statistikaameti andmebaasis
Teadmistepäev

Teadmistepäev (vene keeles День Знаний, Eestis ka tarkusepäev), on lipupäev 1. septembril, mil tähistatakse esimest koolipäeva Eestis, Venemaa Föderatsioonis ja paljudes endistes liiduvabariikides. Teadmistepäeval osutakse erilist tähelepanu kooliteed alustajatele ning tähtsustakse õppimist. See tähistab ka suve lõppu ja sügise algust. Sellel on eriline tähendus nende klassi õpilaste jaoks, kes tulevad kooli esimest korda ja osalevad sageli sellel kuupäeval pidulikul kogunemisel. Päevaga kaasneb ka esimene kell (Первый Звонок). Teiste klasside õpilased võivad õpinguid alustada 1. septembril või paar päeva hiljem, tavaliselt ilma eriliste pidustusteta. Teadmistepäev sai alguse NSV Liidust, kus see kehtestati NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi 15. juuni 1984. aasta määrusega. Olulist rolli uue puhkusekuupäeva kinnitamisel mängis austatud kooliõpetaja, Krasnodari kooli direktor Fjodor Fjodorovitš Brjuhhovetski. Teadmistepäeva nimetatakse Eestis ka tarkusepäevaks. See alternatiivne nimetus on Eesti keelele omapärane; seda ei ole olemas soome, inglise, saksa ega prantsuse keeles. Üks võimalik seletus on rahvuslik vastupanu NSV Liidu okupatsiooni ajal peale surutud traditsioonile. Riigikantselei Указ Президиума ВС СССР от 15.06.1984 N 373-XI "Об объявлении 1 сентября всенародным праздником - Днем знаний" День знаний - 1 сентября[alaline kõdulink], Какой Сегодня Праздник - Esimene september - teadmiste päev (Maaleht 11.08.2010)
Mõigasroie

Mõigasroie on võlviroie, mille profiil on kujundatud ümara mõikana. See näeb välja nagu ümmarguse lati taoline kaar, mis on laotud raidkividetailidest või tellistest. Eesti arhitektuuris on ümar või kergelt teravaselgne mõigasroie kasutusel vanemas, 13.–14. sajandi kirikuarhitektuuris. 15. sajandile on iseloomulikud vormid topeltmõigasroie ja vaheliistuga topeltmõigasroie (näiteks Tallinna Niguliste ja Oleviste kirikus, Tallinna Raekojas, Padise kloostri kirikus). Mõigasroidest erinevad tugevalt hilisgooti vormid pirnvöötroie (Valjala kiriku kooriruumis, Kuressaare linnuse ristikäigus) ja rihvkülgedega roie (Kuressaare linnuse refektooriumis). Mõigasroie on kasutusel peamiselt hilisromaani ja varagooti arhitektuuris. Mõigasroietega võlvid Nõo kirikus Karja kiriku kooriruumi lagi mõigasroietega Ridala kiriku mõigasroided on kaunistatud maalingutega Kihelkonna kiriku kooriruum mõigasroietega Ümar mõigasroie on jätkuks ümarturbale (Kihelkonna kirik) Võlv Roie Mõigas Dictionnaire raisonné de l’architecture française du XIe au XVIe siècle
Sankt Josef (Weststeiermark)

Sankt Josef (Weststeiermark) on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
CNC-freespink

CNC-freespink on arvuti teel juhitav freespink, mis sarnaneb tavapärase ülafreesiga, kuid on täielikult arvuti teel juhitav. CNC-freespingid on konstrueeritud paljude komponentide masstootmiseks erinevatest materjalidest ja plastist. Freespingi põhifunktsioon hõlmab töödeldava detaili mehaanilist lõikamist soovitud kujuga. CNC freespink on automatiseeritud multifunktsionaalne kompleks toorikute töötlemiseks ja valmistoodete saamiseks puidust, metallist, klaasist, plastist, kivist jne. Freespingi töörežiim sõltub tooriku materjalist, töötüübist, kasutatav tööriist (lõikur), valmistoote tüüp (tasane, silindriline, ruumiline), samuti masina enda konstruktsioon, jahutussüsteem, portaali töömõõtmed ja kõrgus jne. Operaator juhib protsessi ainult monitoril ja tema osalus protsessis on viidud miinimumini. Kaasaegsed CNC-masinad sisaldavad kõikvõimalikke lisaseadmeid töö hõlbustamiseks ja seadmete tehnoloogiliste võimaluste laiendamiseks. Seega on puittoorikute freesimisel kõige olulisem vältida peene tolmu sattumist masina kriitilistesse komponentidesse. Selle tagamiseks on olemas süsteem tööpinna puhastamiseks imemise teel ja seeläbi laastude eemaldamiseks lõiketsoonist. Keeruliste lokkis toodete valmistamiseks on freespink varustatud pöördseadmega, mis teisendab koordinaate. Freesimisseadmete valik on selliste masinate suure hulga tõttu väga mitmekesine. Need on graveerijad, trei- ja freesmasinad ning puurmasinad. Igal rühmal on suur hulk sisemisi variante: pöördlaua olemasolu või puudumine, tööpiirkonna tõstmise / langetamise funktsiooni omadused, üldmõõtmed ja palju muud. Üldised disainielemendid jäävad aga kõikide seadmete puhul ligikaudu samaks. Freespink koosneb: kerest, töölauast, spindliplokist, selle ajamist, häälestusmehhanismist freespink "Deliverse CNC freespingid". deliverse.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.09.2022. Vaadatud 02.09.2022. Smoothy, Luke (01.03.2022). "What is CNC Milling?". get-it-made.co.uk. Vaadatud 02.09.2022. "CNC freesimine ja CNC treimine". radius-hudraulika.ee. Vaadatud 02.09.2022. "CNC freesimine". plastexpert.ee. Vaadatud 02.09.2022. "CNC puurimis- ja freespink". allescncmachine.com. 30.07.2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.09.2022. Vaadatud 02.09.2022.
SMEAR Estonia

SMEAR Estonia on Järvselja õppe- ja katsemetskonnas asuv ökosüsteemi ja atmosfääri vastasmõju uurimise jaam. SMEAR Estonia on osa suurest projektist Eesti Keskkonnaobservatoorium. Sellesse projekti kuuluvad mõõtmisjaamad kogu Eestis, eesmärgiks on uurida ja registreerida atmosfääri ja biosfääri vastasmõjusid maismaa, järvede ja mere ökosüsteemides. SMEAR Estonia on ka osa Soome SMEAR-jaamade võrgust. Jaamas mõõdetakse energia ja aine voogusid süsteemis atmosfäär – biosfäär. Mõõtesüsteem koosneb mitmest alaosast: atmosfäär mets järved märgalad haritav maa Jaama keskmeks on 130-meetrine mast, millel on mõõteseadmed CO2 ja veeauru voogude mõõtmiseks turbulentse kovariatsiooni meetodil, analüsaatorid õhu gaasilise koostise mõõtmiseks, kiirgusvoogude mõõtmiseks ja meteoroloogiliste parameetrite mõõtmiseks viiel kõrgusel. 130-meetrise masti lähiümbruses on 30-meetrised mõõteplatvormid ökoloogilisteks mõõtmisteks okaspuumetsas ja lehtpuumetsas (turbulentse kovariatsiooni mõõteseade, spektromeeter Skyspec summaarse ja hajuskiirguse spektrite mõõtmiseks, aerosooli kostise ja suurusspektri analüsaatorid. Maapinnal tehakse mullas energia- ja ainevoogude mõõtmisi ning biomassi mõõtmisi. Mõõtekompleksi kuuluvad ka 24-meetrine ökoloogiliste mõõtmiste platvorm 2.4 km kaugusel Liispõllul ning tuule ja turbulentsi mõõteseadmed Valgjärve 300-meetrisel telemastil. SMEAR Estonia teadusuuringutes osalevad uurimisrühmad Eesti Maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituudist, Tartu Ülikooli füüsika instituudi keskkonnafüüsika laborist, Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudist, Tartu observatooriumi taimkatte kaugseire töörühmast. Mõõtmisjaam avati 25. augustil 2015. Jaam on osalenud ja osaleb mitmes üleeuroopalises teadusprojektis. Pidev koostöö on Helsingi Ülikooli füüsika ja metsateaduste osakondadega, Innsbrucki Ülikooli ökoloogiainstituudiga ja Saksa Max Plancki Ühingu keemia- ja biogeokeemia instituutidega. SMEAR Estonia uurimisteemadel on osa võtvate uurimisrühmade teaduspublikatsioone juba mitmel aastal enne jaama avamist, 2022. aastal lähenes uuringute teaduspublikatsioonide koguarv viiekümnele. SMEAR Estonia Station for Measuring Ecosystem-Atmosphere Relations Station for Measuring Ecosystem-Atmosphere Relations (SMEAR)
Sankt Martin im Sulmtal

Sankt Martin im Sulmtal on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sankt Peter im Sulmtal

Sankt Peter im Sulmtal on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sankt Stefan ob Stainz

Sankt Stefan ob Stainz on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Aleksander Pall

Aleksander Pall (10. juuli 1900 Virumaa, Küti vald – 31. juuli 1969 Rakvere), Pajusti küla Treiali 33 talu peremees, Põllutöökoja teise koosseisu liige (valitud 1936 Viru-Jaagupi põllumeeste konvendi poolt) ning Küti vallavanem 1939. Oli sõjaväeteenistuses 22. maist 1919 kuni 21. augustini 1921 Eesti Rahvaväe 1. diviisis. Oli tegev Viru-Jaagupi Vabatahtliku Tuletõrje Seltsi liikmena ja Viru-Jaagupi kiriku vöörmündrina. Oli omavalitsuste esinduskogude poolt valitud esindajate kogu liige 1938 ning Viru maavolikogu liige 1938 ja Viru maavolinik 1940. Arreteeriti 5. juunil 1952, süüdistus esitati VNFSV Kr.K § 60 lg 3 ja § 61 lg 3 järgi. Vabanes vangilaagrist Stalini surmale järgnenud amnestiaga 15. aprillil 1953, misjärel töötas E.Vilde nim kolhoosis kassapidaja ja kontoritöötajana kuni pensionile jäämiseni 1966. aastal. Suri raskekujulise kopsukahjustuse tagajärjel ja on maetud Viru-Jaagupi kalmistule. Postuumselt rehabiliteeritud. Teenistuseleht, välja antud 1. diviisi staabis, Narva 19. august 1921 A. Palli sugulaste eravalduses olevad kirjad ja dokumendid Rakvere raj Prokuratuur, kriminaalasja toimik 2280, alustatud 7. juunil 1951 EV Ülemkohus, rehabiliteerimistõend 11-6758, 09.01.1992
Stainz

Stainz on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas. Seal asub Stainzi loss, endine kloostrikompleks, mis kuulub Merani krahvidele ja kus säilitatakse Universalmuseum Joanneumi kogusid.
Wettmannstätten

Wettmannstätten on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Wies

Wies on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Graz-Umgebungi ringkond

Graz-Umgebungi ringkond on ringkond Austrias Steiermargi liidumaal. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Deutschfeistritz Dobl-Zwaring Eggersdorf bei Graz Feldkirchen bei Graz Fernitz-Mellach Frohnleiten Gössendorf Gratkorn Gratwein-Straßengel Hart bei Graz Haselsdorf-Tobelbad Hausmannstätten Hitzendorf Kainbach bei Graz Kalsdorf bei Graz Kumberg Laßnitzhöhe Lieboch Nestelbach bei Graz Peggau Premstätten Raaba-Grambach Sankt Bartholomä Sankt Marein bei Graz Sankt Oswald bei Plankenwarth Sankt Radegund bei Graz Seiersberg-Pirka Semriach Stattegg Stiwoll Thal Übelbach Vasoldsberg Weinitzen Werndorf Wundschuh http://www.statistik.at/wcm/idc/idcplg?IdcService=GET_NATIVE_FILE&RevisionSelectionMethod=LatestReleased&dDocName=080904, vaadatud 4.07.2016.
Otselot (perekond)

Otselot (Leopardus) on kaslaste perekond väikeste kaslaste alamsugukonnast. Sellesse perekonda kuulub kaheksa praegusajal elavat liiki, mille levila on Ameerika maailmajaos, peamiselt Lõuna-Ameerikas. Otseloti perekonda liigitatakse järgmised liigid: Kodkod (Leopardus guigna) Margai (Leopardus wiedii) Mägikass (Leopardus jacobita) Ontsilla (Leopardus tigrinus) Otselot (Leopardus pardalis) Soolakass (Leopardus geoffroyi) Pampakass (Leopardus colocola) Leopardus guttulus
Kork (täpsustus)

"Kork" on mitme tähendusega sõna. Kork on materjal. Kork on pudeli, harvemini muu kaelaga nõu või siis ava sulgemisvahend. Kork on perekonnanimi. Kork on õnge osa, mis määrab konksu sügavuse. Korkkude, sekundaarne kattekude mitmeaastastel taimeosadel
Allika (Haapsalu)

Allika on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. Küla piirneb läänes Topu lahega ning loodes Varni, põhjas Emmuvere, idas Panga ja lõunas Tuuru külaga. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 22.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kork (perekonnanimi)

Kork on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kork 130 inimesel: 61 mehel ja 69 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kork meeste puhul 1605. kohal ja naiste puhul 1540. kohal. Kork oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 0–4 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,17. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 6,95 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartumaal viie kihelkonna, Virumaal nelja kihelkonna, Läänemaal kolme kihelkonna ja Harjumaal kahe kihelkonna erinevates mõisavaldades talupoegadele 14 korral nimeks Kork. Nimede eestistamise käigus loobuti 1936. ja 1939. aastal nimest Kork ning uueks nimeks võeti vastavalt Raudla ja Sügis. Nimi Kork võeti uueks nimeks korra, kui 1938. aastal loobuti nimest Korkmann. Andres Kork, eesti kirurg ja poliitik (1950–) Arvi Kork, eesti kirjanik (1927–1997) August Kork, eestlasest Nõukogude sõjaväelane (1887–1937) Johanna Marie Kork, eesti viiuldaja (1991–) Jüri Kork, eesti poliitik (1947–) Jyri Kork, eesti luuletaja ja eesti päritolu USA aeronautikainsener (1927–2001) Martin Kork, eesti näitleja (1996–) Toomas Kork, eesti ühiskonnategelane (1945–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 02.09.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kork. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Kork. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Kork. Kork statistikaameti andmebaasis
Sõssert

Sõssert on linn Venemaal Sverdlovski oblasti lõunaosas, Sõsserti rajooni keskus. Linn asub Sõsserti jõe ääres 43 km Jekaterinburgist lõunas. Asula tekkis 1732. aastal. Linnaõigused sai 1946. aastal. Q126719912
Deutschfeistritz

Deutschfeistritz on turuõigusega asula (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas. Seal asub Waldsteini loss, Liechtensteini vürstide üks kodusid. Vincenz Liechtenstein, Austria poliitik, suri 14. jaanuaril 2008 oma kodus Deutschfeistritzis Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Berjozovski

Berjozovski on linn Venemaal Sverdlovski oblasti lõunaosas, Berjozovski linnaringkonna keskus. Linn asub Põšma lisajõe Berjozovka ääres, 12 km Jekaterinburgist kirdes. 1745. aastal leiti tänapäeva linna alalt kulda. 1748. aastal rajati esimene kullakaevandus. Linnaõigused sai 1938. aastal. 2021. aasta alguses oli linnas 60 334 elanikku. Q126719912