laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mõigu mõis

Mõigu mõis (saksa keeles Moik) oli rüütlimõis Jüri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagise mõisa territoorium peamiselt Rae valda, kuid väike osa ka Tallinna linna aladele. Mõigu mõis eraldati 1670. aastatel Rae mõisa põhjapoolsetest aladest. Mõisa keskus paiknes Rootsi ajal hilisemast umbes kilomeeter lõuna pool, hilisema Järveküla küla aladel. Ilmselt 18. sajandi keskel viidi mõisakeskus praegusse asupaika. Sajandi lõpus kinkis Katariina II mõisa Tallinna toomkiriku Tallinna toomkogudusele. Mõis muutus sisuliselt toomkoguduse kirikumõisaks, millisena toimis kuni 20. sajandi alguseni. 1770. aastatel rajati Mõigu mõisa Tallinna linna poolsesse otsa toomkoguduste kalmistu. Ühekorruseline kivist peahoone rajati ilmselt 1800. aasta paiku. Nüüdisajal on hoone säilinud ümberehitatud kujul ning on eravalduses ja kasutusel elamuna. Peahoone lähedal paiknes ka hulgaliselt kõrvalhooneid, mis on tänapäeval enamasti varemeis, hävinud või tugevalt ümber ehitatud. Peahoone taga asub ka väike park, mis ulatub Ülemiste järveni. Eesti mõisate loend Mõigu mõisast Eesti mõisaportaalis
1296

1296. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad Aastad: 1291 1292 1293 1294 1295 - 1296 - 1297 1298 1299 1300 1301 Inglismaa kuningas Edward I anastas Šotimaa ... ... Coelestinus V, paavst
Eesti NSV konstitutsioon (1940)

Eesti NSV konstitutsiooni võttis 25. augustil 1940 vastu Riigivolikogu, mille järgi muudeti senine Riigivolikogu ümber Ülemnõukoguks. Uuteks kõrgemateks riigivõimu organiteks said Ülemnõukogu Presiidium ja Rahvakomissaride Nõukogu. Eesti NSV konstitutsioon oli koostatud NSV Liidu konstitutsiooni eeskujul. Konstitutsioon kaotas eraomanduse ja riigi majanduslikuks aluseks võeti sotsialistlik majandussüsteem. Eelduseks oli kapitalistliku majandussüsteemi likvideerimine: tööstusettevõtete, tootmisvahendite, pankade, maaomanduse, transpordi ja sidevahendite natsionaliseerimine. Sotsialistlik omandus Eesti NSV-s oli kas riiklik (kogu rahva vara) või kooperatiivne omandus. Sotsialistliku majandussüsteemi kõrval olid Eesti NSV seadusega määratud piires lubatud üksik-talupoegade ja käsitööliste eramajapidamised ning väikesed tööstuslikud ja kaubanduslikud eraette­võtted. Inimeste suhe töösse ja majandusellu määrati loosungiga: "kes ei tee tööd, see ei pea ka sööma." ja "igaühelt ta võimete järgi, igaühele ta töö järgi". Eesti NSV konstitutsioon määras, et poliitiliselt lähtub Eesti NSV NSV Liidu konstitutsiooni paragrahvist 14. Ülejäänud küsimused lahendakse Eesti NSV konstitutsioonist lähtuvalt. Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Konstitutsioon (Põhiseadus), Riigi Teataja, nr. 111, 25 august 1940 s:Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi konstitutsioon (1940) s:Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi konstitutsioon (1978)
1297

◄ | 12. sajand | 13. sajand | 14. sajand | ► ◄ | 1260. aastad | 1270. aastad | 1280. aastad | 1290. aastad | 1300. aastad | 1310. aastad | 1320. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1293 | 1294 | 1295 | 1296 | 1297 | 1298 | 1299 | 1300 | 1301 | ► | ►► 1297 (MCCXCVII) oli 13. sajandi 97. aasta. 8. jaanuar – Monaco iseseisvus. 11. september – Esimene Šotimaa iseseisvussõda: William Wallace'i juhitud šotlased lõid Stirlingi silla lahingus puruks inglaste väe. 12. september – Portugali kuninga Dinis I ja Kastiilia kuninga Fernando IV vahel sõlmiti Alcañicese leping, millega määrati praegune piir Portugali ja Hispaania vahel. Taani kuningas Erik Menved kehtestas Tallinna lähedal kolmel saarel metsaraie keelu. See on esimene dateeritud akt eesti ala looduskaitseks. hävis Lihula kiriku hoone Liivimaa kodusõja käigus ... 19. august – Louis Toulouse'ist, Toulouse'i peapiiskop
1298

1298. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad Aastad: 1293 1294 1295 1296 1297 - 1298 - 1299 1300 1301 1302 1303 ... Liivimaa kodusõda: Liivi ordu pealetung Liivimaal asuvatele Riia peapiiskopkonna tähtsamatele linnustele. Suured laastamistööd on Läänemaal. Peapiiskopkonna kutsel tulid ordu valdustesse leedulased, kes jõudsid kuni Karksini. Riia võlaraamatus on mainitud esimene nimeliselt teadaolev Tallinna rae liige dominus Henricus de Verdene de Revalia. ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 43
Alasora

Alasora on küla Madagaskaril Antananarivo provintsis Alasora vallas Alasora künka ümber. Geograafilised koordinaadid on 18°57' S, 47°34' E. Alasora on üks Imerina vanimaid külasid. Teda nimetatakse ka [Madagaskari]maa vanemaks õeks ja kuningate kodupaigaks. Alasora küla rajas 1490 vürst Ramasimparihy. Nime Alasora sai ta Merimanjaka valitsejalt Rangitalt ja tema teiselt abikaasalt Andrianamponga II-lt. Pärast Rangita surma otsustas tema tütar Rafohy teha Alasora Merimanjaka riigi pealinnaks ning jäi sinna elama. Andriamanelo viis oma pealinna Alasorasse. Ta viis Alasora ehitamise lõpule. Ta laskis oma lossi ümber kaevata vallikraavi (hadivory). Lisaks laskis ta ehitada valvekraavi hadifetsy. Ta rajas lossi ainsa sissepääsu vavahady, kiviplaatidest portaali, mida märgistasid kuningriigi sümbolid aviavy (viigipuud). Hilisemad Imerina kuningate residentsid ehitati tema lossi eeskujul. Andriamanelo saabumine märkis vazimbade valitsemise lõppu Alasoras ja Andriana dünastia algust. Andriamanelo poeg Ralambo viis oma riigi pealinna üle Ambohitrabibysse, kust tema ema oli pärit. Alasora kuningateks kuulutasid end teised vürstid, kellest üks tuntumaid oli Andriambonimera, seejärel tema poeg Andrianohara ja pojapoeg Andrianavalonjafy. Viimane sai lüüa Andrianampoinimerinalt, kes võttis naiseks tema tütre Ramanantenasoa. Seejärel päris Alasora Radama I tütar Rabodosahondra. Andriamasinavalona (1675–1710) sündis Alasoras ning lahkus sealt, et hõivata Antananarivo trooni. Ta rajas Alasora kuningate ja nende perekonnaliikmete kalmistu Fasana fito miandalana. Tema rajas Imerina esimese steeli (Ambatomitsangana), esimese veehoidla (Andriambato) ja esimese tammi (Fefiloha, Vahilava) Alahora tasandiku (650 hektarit) niisutamiseks. Alasora oli kunagise Imerina ühe piirkonna Vakinisisaony pealinn (viis ülejäänut olid Avaradrano, Ambodirano, Marovatana, Vonizongo ja Vakiniadina). "Circuit, visite et curiosité à Antananarivo: les 12 collines sacrées". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2008. Vaadatud 28. septembril 2008. Alasora valla tutvustus[alaline kõdulink] Valla koduleht Vaade õhust
Poi

Poi (vanas kõnepruugis ka poiss) on peamiselt veepinnal ujuv ja ankruga veekogu põhja või veealuse objekti külge, harvem ka veepinna kohal oleva objekti külge kinnitatud kindla otstarbega ujukkeha. Poisid kasutatakse üldjuhul kas märgistamise või protseduuri tehnilise läbiviimise vahenditena. Poid on kinnitatud tavaliselt veekogu põhjale piisava raskusega püsiankruga, mis on ühendatud veepinnal asuva poiga keti, trossi või harvem ka kaabliga. Poid asuvad harilikult veepinnal. Vee all asuvaid (näiteks allveeujujatele mõeldud) poisid kasutatakse harva. Poide värvust, suurust, materjali ja kuju võivad reguleerida kohalikud, riiklikud või rahvusvahelised eeskirjad. Poil võivad olla raadiolaineid või valgust peegeldavad reflektorid. Nende otstarve on kergendada poi avastamist kaugelt või halva nähtavuse korral. Poiga tähistatakse sageli laevateed, mingi eseme asukohta merepõhjas või vees kulgevat piiri. Supelrandades kasutatakse poisid vee sügavuse näitamiseks. Suplejatel on harilikult keelatud poirivist kaugemale minna. Mõnes supelrannas võib poisid olla kaks rivi: rannale lähem rivi on mõeldud lastele ja kaugem rivi täiskasvanutele. Kaht liiki poidel vahettegemiseks on need harilikult eri värvi. Täiskasvanutele mõeldud poirivi juures on vee sügavus tavaliselt 1,8–2,1 meetrit, kuid seda võib mõjutada näiteks veeseis. Navigatsioonipoi (meremärk) Tulepoid on varustatud valgussignaaliga. Ulgurpoi ja kellapoi tekitavad lainete energia abil heli. Tooder – pikk ja suhteliselt väikese läbimõõduga poi, millele on kinnitatud kindel kujund (näiteks koonus, kera, lipp). Haalpoi (ka haalamispoi) – püsiankruga ujuk, mille külge saab siduda veesõiduki kinnitusotsad. Ankrupoi – veepõhjale kinnituva laevaankru külge poiliini abil kinnitatud ujuk. Raadiopoi Sonarpoi Veeohutuspoi või rannapoi Süsteem A Sven Randlaid (10. juuli 2018). "Meri andis Eesti põhjarannikul välja põneva leiu". Postimees. Vaadatud 11. juulil 2018.
Kevade tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kevade tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis. Lühike tänav – kummalgi tänavaküljel vaid 4 kinnistut – asub paralleelselt Toompuiesteega Paldiski maantee ja Amandus Adamsoni tänava vahel. Kevade tänav on ligikaudu 180 meetri pikkune ühesuunaline tänav. Läheduses on ka Suve ja Sügise tänav. Kuni 1939. aastani kandis tänav nime Kordese tänav (seal elanud kinnisvaraomaniku arhitekt Ferdinand Heinrich Kordese järgi). 1939. aastal nimetas Tallinna linnavolikogu Kordese tänava Kevade tänavaks. Tallinna Kunstikool, Kevade 4 (valminud 1913, ehitusinsener Karl Jürgensoni projekti järgi). Hoonesse kolis 1898. aastal asutatud kool, mille nimeks sai hiljem Jakob Westholmi Poeglaste Eragümnaasium. Selles hoones paiknes kuni 1958. aastani Tallinna 4. Keskkool, seejärel kuni 1961. aastani eesti õppekeelega Tallinna 9. Keskkool. Hiljem asus sellesse hoonesse Tallinna Laste Kunstikool. Kõrvalmajas Kevade 4a elas ka Jakob Westholm ise ning hoone moodustab koos samal perioodil ehitatud kõrvaloleva elumajaga ühtse kompleksi. Jakob Westholmi Gümnaasium, Kevade 8 (valminud 1940). Gümnaasiumi uus hoone vastas kaasaja viimastele nõuetele, seal olid juba siis avarad klassid, suur võimla ja lasketiir, kõrge aula ning hästisisustatud õppekabinetid ja laboratooriumid. 1942. aastal võeti hoone kasutusele sõjaväehaiglana. 1945. aastal kolis sellesse hoonesse Tallinna 22. Keskkool, mis 1996. aastal sai tagasi nime Jakob Westholmi Gümnaasium. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn 1972 Rida Tallinna tänavaid ümberristimisele, Päewaleht, nr. 110, 23 aprill 1939 Jakob Westholmi poeglaste erahumanitaar-gümnaasiumi hoone, II maja, 1913. a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 30.09.2020) Jakob Westholmi Gümnaasium 100. Tallinn 1998
1299

1299. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad Aastad: 1294 1295 1296 1297 1298 - 1299 - 1300 1301 1302 1303 1304 ... 18. märts – Paavst Bonifacius VIII väljastas üriku, milles teatas, et Eestimaal on paganad teinud korduvalt ülestõusukatseid Taani kuninga ja tema vasallide vastu, püüdes vasalle täiesti maalt välja kihutada. ... ... ...
Rangita

Rangita (Rangitamanjakatrimovavy) oli Imerina (Merimanjaka) kuninganna (Madagaskari keskosas) umbes aastatel 1520–1530. Ta oli Imerina kuninga Andrianmpandramanenitra (Rafandramanenitra) tütar. Ta viis oma riigi pealinna üle Alasorasse, millele ta koos oma teise abikaasaga pani nime. Ta suri umbes 1530 Imerimanjakas ja on sinna maetud. Esimesest abielust Ambohidrabiby kuninga Rabibyga oli tal poeg Andriamamilaza Andriandriambe (Andriamamilazabe) ja tütar Randapavola (Maitsoanala Rasolobe), kes abiellus Imerina kuninga Andriamaneloga. Teisest abielust vürst Andriamamponga II-ga sündis tütar Rafohy, Imerina kuninganna. Sissekanne saidil royalark.net
Selgitustaotlus

Selgitustaotlus on isiku pöördumine, milles isik taotleb adressaadilt teavet, mille andmiseks on vajalik adressaadi käsutuses oleva teabe analüüs, süntees või lisateabe kogumine. Selgitustaotlus ei ole sama mis teabenõue. Teabenõue Märgukiri Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seadus
Londoni suur tulekahju

Londoni suur tulekahju oli tulekahju Londoni kesklinnas 2. kuni 5. septembrini 1666. Pagaritöökojast alguse saanud tulekahju hävitas suure osa linnast, sealhulgas Saint Pauli katedraali, umbes 13 200 maja ja 87 kirikut. Tulekahju hävitas City of Londoni keskaegsed osad Rooma müüride sees, kuid ei ulatunud Westminsteri aristokraatlikku ossa (tänapäeval West End) ega äärelinna aguliteni. Tuli hävitas 13 200 maja. Hinnanguliselt kaotas tulekahju tõttu oma kodu 70 000 elanikku linna 80 000 elanikust. Hukkunute arv pole teada, kuid hinnanguliselt on see üsna väike. Põleng sai alguse Thomas Farrineri pagaritöökojas Pudding Lane'is pärast pühapäeva, 2. septembri südaööd ja levis kiiresti. Algul tundus tulekahju piirduvat mõne lähedal asuva majaga. Kuid inimestele sai selgeks, et tuul surub tule lähedal asuvatesse hoonetesse, siis pidid nad äratama toonase linnapea Thomas Bloodworth, kellelt vajati hoonete lammutamiseks luba. Bloodworth ei soovinud hooneid lammutada ilma omanike nõusolekuta, kinnitades, et need on tulekahju eest ohutud. Tulekahju põhjustas tõsiseid sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme. Seejärel tehti radikaalseid plaane kogu linna ümberpaigutamiseks, kuid lõpuks ehitati London ümber täpselt tulekahju-eelsesse plaani.
1300

1300. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad - 1300. aastad - 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad Aastad: 1295 1296 1297 1298 1299 - 1300 - 1301 1302 1303 1304 1305 ... ... ... ...
John Michael Talbot

John Michael Talbot (sündinud 8. mail 1954 Oklahoma Citys) on roomakatoliiklik munk, USA laulja, laulukirjutaja ja kitarrist. Ta on väga populaarne katoliku kirikus. Ta on ordu The Brothers and Sisters of Charity asutaja. Reborn (1972) John Michael Talbot (1976) The New Earth (1977) The Lord's Supper (1979) Beginnings / The Early Years (1980) Come to the Quiet (1980) The Painter (1980) For the Bride (1981) Troubadour of the Great King (1981) Light Eternal (1982) Songs For Worship Vol. 1 (1982) No Longer Strangers (1983) The God of Life (1984) Songs For Worship Vol. 2 (1985) The Quiet (1985) Be Exalted (1986) Empty Canvas (1986) The Heart of the Shepherd (1987) Quiet Reflections (1987) The Regathering (1988) Master Collection (1988) The Lover and the Beloved (1989) Come Worship the Lord Vol. 1 (1990) Come Worship the Lord Vol. 2 (1990) Hiding Place (1990) The Birth of Jesus (1990) The Master Musician (1992) Meditations in the Spirit (1993) Meditations from Solitude (1994) Chant from the Hermitage (1995) The John Michael Talbot Collection (1995) The Talbot Brothers Collection (1995) Brother to Brother (1996) Our Blessing Cup (1996) Troubadour for the Lord (1996) Table of Plenty (1997) Hidden Pathways (1998) Pathways of the Shepherd (1998) Pathways to Solitude (1998) Pathways to Wisdom (1998) Quiet Pathways (1998) Spirit Pathways (1998) Cave of the Heart (1999) Simple Heart (2000) Wisdom (2001) Signatures (2003) City of God (2005) Monk Rock (2005) The Beautiful City (2006) Living Water 50th (2007) Troubadour Years (2008) https://web.archive.org/web/20111225024624/http://www.catholicshopper.com/products/John_Michael_Talbot.html. Simplicity (with Dan O'Neill) — (Troubadour For The Lord) ISBN 0-89283-635-0. Ametlik koduleht The Brothers and Sisters of Charity
Longus pühvlihein

Longus pühvlihein (Stenotaphrum secundatum) on Põhja-Ameerika lõunaosas levinud kõrreliste sugukonna pühvliheina perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Teda kasutatakse sageli murutaimena külvatud murudes haljasaladel subtroopilises ja troopilises vööndis. Temast moodustunud muru on paks ja vetruv, ent vajab palju vett. Ta on mitmetes maades võõrliigina naturaliseerunud ja muutunud invasiivseks liigiks.
Kosmonaut

Kosmonaut (vene keeles космонавт) ehk astronaut (kasutusel eeskätt Ameerika Ühendriikides) on kosmoselaeva või -lennuki meeskonna liige. Esimene Maa orbiidile jõudnud kosmonaut oli Juri Gagarin. Hiina kosmonautide kohta kasutatakse ka nimetust "taikonaut", mille mõtles mais 1998 välja Chiew Lee Yih Malaisiast, kes kasutas seda uudisegruppides. Kohe hakkas oma veebilehel seda sõna kasutama Chen Lan. Sõna tuleneb hiinakeelsest sõnast 太空 (tàikōng) 'kosmos'. Hiinas kasutatakse sõna yuhangyuan (宇航員) 'kosmosepiloot'. Esimeseks taikonaudiks sai 15. oktoobril 2003 Yang Liwei. Ametlikus ingliskeelses teadaandes kasutati sõna "astronaut". Astronautide loend NSV Liidu kosmoselendur Kosmosekeskkond Harrastuskosmonaut Eestlased kosmoses
1301

1301. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad - 1300. aastad - 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad Aastad: 1296 1297 1298 1299 1300 - 1301 - 1302 1303 1304 1305 1306 ... 7. detsember – Tallinna piiskopi kirja alusel teatas paavst oma ürikus Tallinna linna ja piiskopkonna elanike püüdest taganeda ristiusust, milleks neid õhutasid ümberkaudsed rahvad: venelased, karjalased, isurid, vadjalased ja leedulased. ... ... ...
Võru Kärnjärv

Kärnjärv (ka Pindi Kärnjärv, Võru Kärnjärv) on järv Võrumaal Võru vallas. Ta kuulub 26,3-meetrise suurima sügavusega Eesti kümne sügavaima järve sekka. Järv asub Võhandu orundis. Suure sügavuse tõttu on järv kihistunud. Kärnjärv keskkonnaportaalis Aare Mäemets. 1977. Eesti NSV järved ja nende kaitse. Tallinn, Valgus
Keema järv

Keema järv (ka Keema Suurjärv, Suur-Keema järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas, sügavuse poolest (27,5 m) kuulub see Eesti kümne sügavaima järve sekka. Järv on Keema järvedest suurim ja sügavaim. Keema järv keskkonnaportaalis, vaadatud 27.04.2019. Aare Mäemets. 1977. Eesti NSV järved ja nende kaitse. Tallinn, Valgus
Narva Lasteülikool

Narva Lasteülikool on esimene lasteülikool Eestis. Traditsioon ise on pärit Saksamaalt. Narva Lasteülikool avati Tartu Ülikooli Narva Kolledži juures aastal 2007. Lasteülikooli põhimõte seisneb selles, et 7–12-aastastele lastele peavad loenguid professorid ja teised huvitavad inimesed. Esimesel tööaastal osales 123 last. Tuntumad lektorid olid Ene Ergma, Peeter Tulviste, Alar Karis, Anzori Barkalaja, Birute Klaas, Aivar Kriiska. Lapsed käisid ekskursioonil Tallinnas Energiakeskuses. Aastal 2008 sai Narva Lasteülikool Eesti teaduse populariseerimise auhindade jagamisel teise koha. 2008/2009. õppeaastal osalesid loengutel 8–12-aastased lapsed. Osad lektorid kordusid võrreldes eelmise õppeaastaga, uued olid Jaak Aaviksoo, Indrek Tarand, Sulev Mäeltsemees, Jaak Kikas jt. Uue ettevõtmisena laienes lasteülikool Tartusse, kus toimus neli loengut kevadisel koolivaheajal. Loengud toimusid Tartu Ülikooli nõukogu saalis; lektoriteks Alar Karis, Anzori Barkalaja, Birute Klaas, Maaja Vadi. Teise uue ettevõtmisena toimus laste ja täiskasvanute ühine konverents, mis vaatas hariduse olevikku ja tulevikku. Ettekanded oli inimestelt vanuses 8–62. Selle õppeaasta ekskursioon toimus Tartusse ja giidiks oli Tartu Ülikooli Narva Kolledži direktor Katri Raik. 2009/2010. õppeaasta uued lektorid olid Rein Raud, Randar Tasmuth, Juku-Kalle Raid, Hardo Aasmäe, Peep Lassmann, Urmas Tartes, Kristiina Tõnnisson, Hardo Pajula, David Vseviov. Lisaks Narvale ja Tartule toimusid loengud sügisesel koolivaheajal ka Tallinnas. 2010/2011. õppeaasta uued lektorid olid Marju Lauristin, Ivar Leimus, Martin Vällik, Richard Villenberg, Jüri Allik, Merje Meerits, Kaarel Vanamölder, Erik Puura, Tõnu Viik, Mati Põdra. Jätkusid loengud nii Narvas, Tartus kui ka Tallinnas. Ekskursioonid toimusid Tartu ja Tallinna lastele Narva. Sellest õppeaastast on lasteülikool ka Facebookis. 2011/2012. õppeaasta uued lektorid olid Signe Kivi, Linda Lainvoo, Oleg Shaikovsky, Peep Mühls, Jaak Allik. Sügisel 2009 liitus Narva Lasteülikool Euroopa lasteülikoolide võrgustikuga ([1]). Lasteülikooli projektijuht on Aet Kiisla, kasvataja-tõlk Maritsa Ort ja IT-töötaja Pavel Kodotšigov. Narva Lasteülikool Narva Lasteülikool Facebookis Tanel Mazur. Narva lasteülikoolis andsid esimese loengu Ene Ergma ja Peeter Tulviste EPL, 12. jaanuar 2009
Lasteülikool

Lasteülikool on enamasti ülikooli juures tegutsev kool, mille sihtrühmaks on lapsed, põhiliselt vanuses 7–12 aastat. Idee on pärit Saksamaalt, ent populaarne mujalgi Euroopas. Mõned lasteülikoolid toimivad reaalsete loengute vormis, mõned tegutsevad vaid Internetis. Eesti esimene lasteülikool on aastal 2007 Narvas avatud Narva Lasteülikool. Loodud on Euroopa lasteülikoolide võrgustik (ingl. European Children's Universities Network) [1]
Oktoober 2004

Oktoober 2004, kroonika Kuupäevad:   1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 Presidendivalimised Abhaasias. Eesti Teaduste Akadeemia presidendiks valiti akadeemik Richard Villems. Parlamendivalimised Leedus. Tallinna linnavolikogu avaldas umbusaldust linnapea Edgar Savisaarele. Kohal oli 60 linnavolikogu liiget. Umbusalduse poolt hääletas 34 ja vastu 2, hääletamisel ei osalenud 24 linnavolikogu liiget. Uueks linnapeaks valiti Tõnis Palts. Tema poolt hääletas 38 ja vastu 23 linnavolikogu liiget. Üks hääletussedel tunnistati kehtetuks. Valgevenes toimusid valimised parlamendi alamkotta ning referendum põhiseaduse muutmisest, millega lubati Alaksandr Łukašenkal kolmandat korda presidendiks kandideerida. Ametlikel andmetel kiideti põhiseaduse muutmine ülekaalukalt heaks; ükski presidendile opositsiooniliste parteide kandidaati parlamenti ei pääsenud. Valimiste ja referendumi tulemuste võltsimiste vastu on Minskis järgnevatel päevadel toimunud demonstratsioonid.
Alasora küngas

Alasora on üks Madagaskari pealinna Antananarivo 12 pühast künkast. Geograafilised koordinaadid on 18°57' S, 47°34' E. Kõrgus merepinnast on 1348 m. Künkale on rajatud Alasora küla. "Circuit, visite et curiosité à Antananarivo: les 12 collines sacrées". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2008. Vaadatud 28. septembril 2008.
Andriamasinavalona

Andriamasinavalona (Andrianjakanavalondambo; suri 1710 Antananarivos) oli Imerina kuningas 1675–1710 Madagaskari keskosas. Ta sündis vürst (Printsy) Ralambo Andriantsimitovy nime all kuningas Adriantsimitoviaminandriandehibe ja Rampanambonitany pojana. Ta sai 1670 oma isa tahtel Alasora vürstiks. Pärast oma vanema venna kuningas Andrianjaka Razakatsitakatrandriana kukutamist 1675 sai ta Imerina kuningaks. Ta ühendas 18. sajandi alguses esimest korda Imerina. Ta rajas monarhia, mis võttis arvesse rahva nõuandeid, ja laiendas kuningriigi piire 30 km kauguseni Antananarivost. Seejärel jagas ta riigi neljaks toko'ks ning jagas need oma nelja vanema poja vahel. Pärast tema surma said nendest omavahel sõdivad iseseisvad riigid: Antananarivo, Ambohidratrimo, Ambohidrabiby ja Ambohimanga. Need sõjad võimaldasid naaberriikidel röövida veiseid ja orje ning segasid maaharimist, mis tõi kaasa näljahädasid ja katastroofilisi epideemiaid. Oma mittevalitsevate laste jaoks lõi ta oma nime kandva rühma andriamasinavalonad. Andriamasinavalona suri 1710 Antananarivos. Tal oli 13 abikaasat: kuninganna Ramatoa Ratompoindraoandriana (Ratompoindraondriana), Rafanompombahoaka tütar Ramananandrianjaka I, Ramananimerina, Rasolomanambonitany, Renilambo, Ranavalona, Rakalafohy, Reninandriankotofananina (Renindriankotofanina), Ralanimboahangy, Raseranolona, Ranavalotomponimerina, Ramanambahoaka ja Ranavalontsimitovy. kuningas Andriantsimitoviaminiandriana Andriandrazaka (Andriantsimitoviaminandriandrazaka), Ramatoa Ratompoindraoandriana poeg Ambohimanga kuningas Andriantomponimerina I, Ramanandrianjaka I poeg Andriamanotronavalonimerina Andrianjakanavalonamandimby, Ramananimerina poeg, kuningas Andrianampoinimerina isa Andrianmborosy (Andriamborosy), Renilambo poeg, Ambohidrapeto vürst Rafaralahimanjaka, Renilambo poeg, Ambohidrapeto vürst Andriantsilavo, Ranavalona poeg, Anosimanjaka vürst Andrianavalona, Isoraka vürst Andrianavalonimerina, Rasolomanambonitany poeg Andriankotofananina, Reninandriankotofananina tütar, Ambatomanjaka vürstinna Rangorinimerina Ravololondrenitrimo Ranavalontsimitoviaminandriana, Ranavalotsimitovy tütar