laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Meirāni mõis

Meirāni mõis (saksa keeles Meiran, varem Sophienhöh, läti keeles Meirānu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lubāna kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Lubāna piirkonnas Indrāni vallas.
Cirsti mõis

Cirsti mõis (saksa keeles Zirsten, läti keeles Cirstu muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Võnnu kreisis Ērgļi-Ogre kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Vecpiebalga piirkonnas Ineši vallas. Fideikomiss
Jumurda mõis

Jumurda mõis (saksa keeles Jummerdehn, läti keeles Jumurdas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ērgļi-Ogre kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Ērgļi piirkonnas Jumurda vallas.
Ogre mõis

Ogre mõis (saksa keeles Ogershof, läti keeles Ogresmuiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ērgļi-Ogre kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Ogre piirkonnas Mazozoli vallas Ogresmuiža külas.
Katriņa mõis

Katriņa mõis (saksa keeles Katharinenhof, läti keeles Katriņas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ērgļi-Ogre kihelkonnas.
Vējava mõis

Vējava mõis (saksa keeles Fehgen, läti keeles Vējavas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ērgļi-Ogre kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Ērgļi piirkonnas Jumurda vallas.
Joseph Demannez

Joseph Desmannez või Joseph Arnold Desmannez (1826 Antwerpen – 1902 Brüssel) oli Belgia graafik. Õppis Luigi Calamatta (1801–1869) juures. Töötas Antwerpenis ning oli tuntud viljaka graafiku ning graveerijana. "Info Briti Muuseumi kodulehel Desmannezi kohta".
Triin Todesk

Triin Todesk (sündinud 30. novembril 1988 Võhmas) on eesti keeleteadlane. Ta on lõpetanud 2008. aastal Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi ning 2011. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppes ja saanud 2013. aastal magistrikraadi eesti ja soome-ugri keeleteaduses. Aastatel 2013–2022 oli ta Tartu Ülikooli doktoriõppes uurali keelte alal, 2022. aastal kaitses doktoriväitekirja "Ogdžyk töd ‘I do not know that well’: džyk as a degree expression with verbs in Komi" (juhendaja professor Gerson Klumpp). Todesk töötab 2015. aastast Tartu Ülikoolis eesti murrete spetsialistina: aastatel 2017–2019 oli soome-ugri keelte nooremteadur ja alates 2020. aastast on komi keele nooremteadur. Uurimisvaldkonnad: uurali keelte süntaks, eesti murded, leksikaalne semantika, komi keel. Ajakirja Akadeemiake kolleegiumi liige. Ta on "Mulgi sõnastiku" (2013) kaaskoostaja (koos Alli Laandega). Abielus muusik Ott Kaasikuga. Neil on poeg ja tütar. Alates 2014. aasta sügisest laulab Tartu Ülikooli Akadeemilises Naiskooris. Mängib rahvapille. Kuulub Liivi Sõprade Seltsi. "Triin Todesk". ETIS. Vaadatud 23. mai 2020. Triin Todesk kaitseb doktoritööd „Ogdžyk töd ‘I do not know that well’: džyk as a degree expression with verbs in Komi” (Ogdžyk töd ‘ma väga hästi ei tea’: džyk tegusõnade määraväljendina komi keeles) https://www.facebook.com/keeleteadus/ "Toimetus". Akadeemiake. Vaadatud 29. november 2017. "U-duur" (PDF). Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori häälekandja. Märts 2015. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2017. Vaadatud 29. november 2017.
Luigi Calamatta

Luigi Antoine Josephe Calamatta (21. juuni 1801 – 8. märts 1869 Milano) oli itaalia maalikunstnik ja graafik. Ta sündis Civitavecchias Kirikuriigis. Üheks tema õpilaseks oli Joseph Demannez. Jäänud lapsena orvuks, siirdus ta Rooma, et elada l'Ospizio San Michele´s. Kui ta oli sunnitud varjupaigast lahkuma, elas ta kaaskunstnike eestkostel. Õppis joonistamist Roomas Francesco Giangiacomo käe all, esimesed graveerimistunnid sai ta Marchetti juures, esimene trükiplaat valmis tal Ricciari pilgu all. 1822 asus elama Pariisi, kus temast sai Ingres' järgija. Astus näitusel esimest üles 1827. aastal gravüüriga "Bajazet and the Shepherd" (Pierre Joseph Dedreux-Dorcy). Külastas 1836. aastal Firenzet ja 1837. aastal sai temast gravüürikunsti professor Brüsselis. Hiljem määras Giuseppe Longh ta sarnasesse ametisse Breras Milanos, kus ta suri 1869. aastal. Tema abikaasa Joséphine oli samuti kunstnik. Ta oli Brüsselis kooli École royale de gravure õpetaja. Monna Lisa (1837) after Da Vinci. Madonna di Foligno Madonna della Sedia, The Vision of Ezekiel, and Peace (1855) after Raphael. Our Lord walking on the Sea; after Cigoli Francesca da Rimini; after Scheffer. Duke of Orleans; Count Molè (1865); The Vow of Louis XIII; and Madmouiselle Boimara; after Ingres Guizot; after Delaroche. Portraits of Actor and Miss Lèvera; after Deveria. Portrait of Lamennais; after Ary Scheffer. Beatrice Cenci (1857) after Guido Reni. Recollections of Rome, partly etched; after Stevens Portraits of Rubens, Georges Sand, and Ingres. Portrait of the King of Spain; after Madrazo. http://www.academieroyale.be/fr/details-690/relations/louis-antoine-joseph-calamatta/secorig593/ Bryan, Michael (1886). Robert Edmund Graves (toim). Dictionary of Painters and Engravers, Biographical and Critical (Volume I: A-K). York St. #4, Covent Garden, London; Original from Fogg Library, Digitized May 18, 2007: George Bell and Sons. Lk 208–209.{{cite book}}: CS1 hooldus: koht sisaldab numbrit (link) Short biography
Indrek Oja

Indrek Oja (sündinud 1974) on eesti ajakirjanik, punkmuusik. Lõpetanud Kopli Kunstikeskkooli. Oli üks lugude kirjutajaid ja soolokitarrist ansamblis Kurjam. Töötanud viis aastat uudisteagentuuris ETA, koostades majandus-, sisepoliitika- ja kohtu-uudiseid. Marko Mägi. Rahvas nõuab Indrek Oja. Eesti Ekspress, 25. september 2003
Vääna-Jõesuu kool

Vääna-Jõesuu kool on kool Harju maakonnas Harku vallas Vääna-Jõesuu külas. Kooli direktor on Eddi Tomband. https://web.archive.org/web/20171201105555/http://www.vjk.edu.ee/inimesed (vaadatud 01.12.2017) Kooli koduleht
Ämari põhikool

Ämari põhikool oli põhikool Harju maakonnas Vasalemma vallas Ämari asulas. Kool asutati 1946 Ämari algkoolina. Kool suleti 2019. aastal. 1946 Ämari algkool Ämari keskkool Ämari põhikool https://web.archive.org/web/20171201110118/http://www.amari.edu.ee/amari/?Meie_kool%3AAjalugu%C2%A0 (vaadatud 01.12.2017) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. august 2019. Vaadatud 28. augustil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kooli koduleht
Järveküla kool

Järveküla kool on kool Harju maakonnas Rae vallas Peetri asulas. Koolis õpib kokku 756 õpilast (2023/2024). Kooli esimene direktor oli Mare Räis, praegune direktor on Triinu Luiga. https://web.archive.org/web/20171201110543/http://jarvekyla.edu.ee/koolist/uldinfo-koolist/ (vaadatud 01.12.2017) http://jarvekyla.edu.ee/koolist/kontaktid/ (vaadatud 01.12.2017) Kooli koduleht
Narva-Jõesuu Kool

Narva-Jõesuu Kool on Narva-Jõesuu linna haridusasutus Eestis, mis korraldab õpet I (1.–3. klass), II (2.–6. klass) ja III (7.–9. klass) kooliastmes. Kool tegutseb aadressil Jaan Poska 36, 29022, Narva-Jõesuu, Ida-Virumaa ning kooli direktor on Joel Guljavin. Kooli õppetöö toimub vene keeles, ametlik asjaajamiskeel on eesti keel. Narva-Jõesuu Kool peab oma kooli sünnitähtpäevaks Narva linna haridusosakonna poolt Anna Pavlova määramist Narva-Jõesuu 5. algkooli juhatajaks 31. augustist 1945. aastal. 1995. aastal andis Haridusamet koolile gümnaasiumi avamise litsentsi ning kooli nimi muudeti Narva-Jõesuu keskkooliks. 1996.–1997. kooliaastal avati koolis esimene gümnaasiumiklass. Koolis oli ajalooliselt nii eesti- kui ka venekeelne osakond ning I ja II kooliastmes toimus õpe mõlemas keeles, kuid 2010–2011. õppeaastal eestikeelne osakond suleti, sest ükski õpilane ei õppinud enam eestikeelses osas. 2013. aasta kevadel otsustas direktor Guljavin sulgeda gümnaasiumiastme, põhjendades seda õpilaste liiga väikse arvuga. Õiend: Haldusjärelevalve tesotamise kohta Narva-Jõesuu Koolis. Haridus- ja Teadusministeerium. 2020. Lk 1. "Narva-Jõesuu Kool". Maaleht. 25.01.2011. "Narva-Jõesuu Keskkooli põhimäärus". Riigi Teataja. 19.09.2013. "Narva-Jõesuu Keskkool: oli, on ja jääb kahekeelseks". Maaleht. 12.10.2010. Narva-Jõesuu koolist saab põhikool. Postimees. 04.03.2013. Kooli koduleht
Jekateringof

Jekateringof (saksa keeles Ekaterinhof 'Jekaterina/Katariina hoov') on park Peterburi edelaosas, samanimelisel saarel. 1933. aastal nimetati park ümber 1. mai nimeliseks pargiks (парк имени 1-го Мая), 1948. aastal ÜLKNÜ 30. aastapäeva nimeliseks pargiks (парк имени 30-летия ВЛКСМ), ajalooline nimi taastati 1992. aastal. Peeter I abikaasa Katariina järgi "Парк Екатерингоф" (vene). Vaadatud 01.12.2017. Hayden, Peter (2006). Russian Parks and Gardens. Frances Lincoln. ISBN 978-0-7112-2430-8. Дубяго Т. В. Русские регулярные сады и парки [Russian Regular Gardens and Parks]. Leningrad, 1963. Парк и дворец Екатерингоф на сайте «Санкт-Петербург. Энциклопедия» Парк Екатерингоф на сайте «Прогулки по С.-Петербургу»
Sillamäe Kannuka Kool

Sillamäe Kannuka Kool oli vene õppekeelega põhikool Ida-Viru maakonnas Sillamäel aadressil Geoloogia tänav 13. Kool on nimetatud endisaegse Kannuka küla järgi, mis tänapäeval jääb Sillamäe piiridesse. Kool asutati 10. septembril 1990, suleti 2023. aastal ja liideti Sillamäe Vanalinna Kooliga. https://web.archive.org/web/20171201134303/http://www.kannukakool.edu.ee/est/koolist.shtml (vaadatud 01.12.2017) ERR (3. aprill 2023). "Ülevaade: koolide sulgemine sügisel puudutab pea kõiki maakondi". ERR. Vaadatud 8. detsembril 2023. Kooli koduleht
Overwatch

"Overwatch" on Blizzard Entertainmenti toodetud meeskonnapõhine tulistamismäng arvutile, Playstation 4 ja Xbox One konsoolile. Mäng anti kogu maailmas välja 24. mail 2016. aastal. Selle arendus algas aastal 2013 pärast Blizzardi otsust lõpetada projekt Titan (MMORPG videomäng). Nädal pärast mängu väljaandmist teatas Blizzard, et nad on registreerinud umbes 7 miljonit mängijat. 2017. aasta oktoobris oli mängijate arv kõikidel platvormidel kokku tõusnud 35 miljonini. Võrgupõhine Overwatch kogub populaarsust ka e-spordi harrastajate seas. Overwatch comes out at 16:00 PDT, 00:00 BST - here's all the info. PCGamesN. Kasutatud 05.01.2018 Overwatch includes pieces of Blizzard's canceled MMO Titan. Polygon. Kasutatud 05.01.2018 Overwatch has 7M players who’ve already logged over 119M hours. VG24/7. Kasutatud 05.01.2018 Overwatch reaches 35 million players. VG24/7. Kasutatud 05.01.2018 Activision Blizzard to Create eSports League for 'Overwatch' Video Game. The Hollywood Reporter. Kasutatud 05.01.2018 Overwatchi koduleht
Pärnjõe Kool

Pärnjõe Kool on lasteaed-algkool Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnjõe külas. Kooli direktor on Valdur Ojala. 2023. aastal muudeti kool 6-klassiliseks. http://parnjoe.edu.ee/opetajad/ (vaadatud 01.12.2017) ERR (3. aprill 2023). "Ülevaade: koolide sulgemine sügisel puudutab pea kõiki maakondi". ERR. Vaadatud 8. detsembril 2023. Kooli koduleht
Torma rahvamaja

Torma rahvamaja on rahvamaja Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Torma asulas. Rahvamaja ehitati 1911. https://web.archive.org/web/20171103215225/http://torma.kovtp.ee/rahvamajad (vaadatud 01.12.2017) Rahvamajast Torma valla kodulehel
Toomas Rõhu

Toomas Rõhu (sündinud 30. novembril 1958 Kärdlas) on eesti omavalitsustegelane, spordipedagoog ja sporditegelane. Ta lõpetas 1977. aastal Kärdla Keskkooli ja 1983. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna. Aastatel 1983–1997 töötas ta Tõstamaa Keskkooli kehalise kasvatuse õpetajana ja Pärnu rajooni laste ja noorte spordikooli võrkpallitreenerina. Aastatel 1995–2007 oli ta Pärnumaa Spordiliidu liige, seejuures aastatel 1998–2001 juhatuse esimees. Aastatel 1995–2008 oli ta Eesti Koolispordi Liidu juhatuse liige, seejuures 2002–2005 esimees. 1995. aastast on ta Pärnu Maakoolide Spordiliidu juhatuse esimees. Aastatel 1997–2017 oli Toomas Rõhu Tõstamaa vallavanem ja alates 1. jaanuarist kuni 17. septembrini 2020 Hiiumaa valla vallavanema asendaja, asendades lapsehoolduspuhkusele jäänud senist vallavanemat Reili Randa. Toomas Rõhu andis 24. augustil 2020 valla haldusjuhile Toomas Vannasele korralduse likvideerida Kärdlas tegutsenud linnarebase kutsikas. Vannas tappis kutsika rõivapoe Kerttu Sport ruumides haamriga. Kutsika tapmisele järgnenud avalikkuse pahameele survel esitas Toomas Rõhu 11. septembril 2020 tagasiastumisavalduse, mille valla volikogu 17. septembril 2020 rahuldas. 2006 Pärnumaa vapimärk (Tõstamaa vallavanem) 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk Eesti spordi biograafiline leksikon. Toomas Rõhu Krister Kivi: "Rebasetapja suhtes alustati menetlust." Postimees 26. august 2020 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Filosoofiline probleem

Filosoofiline probleem uurib sügavat ideed, maailmavaatelist kontseptsiooni sisaldavat. Filosoofilistel probleemidel ei olegi ainuõigeid lahendusi – sellise juhtmõttega tuleks neile ka lä­heneda. Probleemid, mis läbi aegade on jäänud filosoofia pärusmaaks, jagatakse traditsiooniliselt kolme valdkonda: metafüüsika, epistemoloogia (tunnetusõpetus) ja aksioloogia (väärtusõpetus). Filosoofiline küsimus
Leida Rehtla

Leida Rehtla (sündinud 1. septembril 1934 Tori vallas Pärnumaal) on Eesti omavalitsustegelane. 1952. aastal lõpetas ta Pärnu Turbatehnikumi tööstusraamatupidamise eriala. 1963. aastast töötas ta Lavassaare turbatööstuses raamatupidajana, hiljem Pärnu KEKi osakonna raamatupidajana. 1993. aastast oli ta Lavassaare vallavolikogu liige. Aastatel 1993–2005 oli ta Lavassaare vallavanem, 2005–2013 taas Lavassaare vallavolikogu liige. Ta on Eesti Keskerakonna liige ja Lavassaare Külaseltsi juhatuse liige. 2005 Pärnumaa vapimärk (Lavassaare vallavanem) 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised. Lavassaare vald. Kandidaat nr 101 – Leida Rehtla Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Silvia Paluoja. Lavassaare vallavanema unerahu röövivad aleviku soojatorud. Pärnu Postimees, 22. veebruar 2005 Pärnumaa vapimärk tõstab Leida Rehtla töö esile. Pärnu Postimees, 22. november 2014
Vaiatu rahvamaja

Vaiatu rahvamaja on rahvamaja Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Vaiatu külas. Rahvamaja kasutab Vaiatu Küla Selts. Rahvamaja ehitati 1964-1965 ning avati mais 1965 sealse kolhoosi Suur-Oktoober klubi-kontorihoonena. Maja nimetati Vaiatu klubiks. https://web.archive.org/web/20171103215225/http://torma.kovtp.ee/rahvamajad (vaadatud 01.12.2017) Vaiatu rahvamaja ja Vaiatu Küla Seltsi koduleht Rahvamajast Jõgeva valla kodulehel
Voore seltsimaja

Voore seltsimaja on seltsimaja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Voore külas. Seltsimaja asutati 1992. https://web.archive.org/web/20171201161029/http://www.eesti-ehitusturg.ee/index.php/index.php?leht=9&rn=75008232 (vaadatud 01.12.2017) Seltsimajast Saare valla kodulehel Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Bernard-Henri Lévy

Bernard-Henri Lévy (tihti lühendatult BHL; sündinud 5. novembril 1948) on juudi päritolu Prantsusmaa intellektuaal, meediapersoon ja kirjanik. Ta oli aastal 1976 üks juhtivaid uusi filosoofe. Ajalehe The Boston Globe sõnul on ta "tõenäoliselt tänapäeva Prantsusmaa prominentseim intellektuaal".[viide?]
Vahastu rahvamaja

Vahastu rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Rapla vallas Vahastu külas. Rahvamaja haldab Vahastu Küla Selts. http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/vahastu-rahvamaja-ehitus-edeneb?id=65870934
Wanna One

Wanna One on Lõuna-Korea poistebänd, mille moodustas 2017. aastal CJ E&M. Yoon Ji-sung Ha Sung-woon Hwang Min-hyun Ong Seong-wu Kim Jae-hwan Kang Daniel Park Ji-hoon Park Woo-jin Bae Jin-young Lee Dae-hwi Lai Kuan-lin 2017: Wanna One Premier Show-Con 2017: Wanna One Premier Fan-Con Stuudioalbumid 1X1=1 (To Be One) (2017) Ametlik koduleht
Dala hobune

Dala hobune (rootsi keeles dalahäst) on üldjuhul puidust meisterdatud hobusekuju, mille kaunistamiseks kasutatakse mustrimotiivi kurbits. Traditsiooniliselt on see punast värvi ning kaunistatud erksavärviliste detailidega. Kuigi kaunistatud puidust hobuseid on varemgi tehtud, toodeti esimesed Dala hobused Rootsis Dalarna läänis Nusnäsi külas, mille järgi kuju ka nime on saanud. Tänapäevalgi võib seal näha, kuidas hobusekujusid nikerdatakse ning värvitakse. Esimene vabrik Grannas A. Olssons Hemslöjd AB loodi 1922. aastal. Selle asutaja oli Nusnäsi külas elanud Grannas Anders Olsson, kes pere vanima lapsena puuhobuste nikerdamise traditsiooni üle võttis. Teine kauaaegne tootja on vabrik Nils Olsson Dalahäst. Vabriku alguseks võib pidada aastat 1928, kui Grannasi nooremad vennad Nils ja Jannes Olsson laenasid 400 riigitaalrit ning ostsid lintsae iseseisva töö alustamiseks, kuna vanem vend abiellus ning kolis välja. Mõlemad vabrikud töötavad ka tänapäeval. Avesta (Rootsi) (maailma suurim) Ludvika San Diego Minnesota Hobune Puitehistöö "Dalahästen" (rootsi keeles). Vaadatud 02.12.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Om företaget (Ettevõttest)" (rootsi keeles). Originaali arhiivikoopia seisuga 26.04.2014. Vaadatud 02.12.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Nils Olsson Dalahästar koduleht" (rootsi keeles). Vaadatud 02.12.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) - Galerii vanadest Dala hobustest
Mati Sutt

Mati Sutt (sündinud 18. juunil 1959 Sindis) on eesti koolijuht ja omavalitsustegelane. 1982. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi joonistamise, joonestamise ja tööõpetuse õpetajana. Ta on Jõõpre Kooli direktor. Aastatel 1993–2017 oli ta Audru vallavolikogu liige, seejuures olnud ka volikogu aseesimees ja hariduskomisjoni esimees. 2017. aastast on ta Pärnu linnavolikogu liige. Ta on Isamaa ja Res Publica Liidu liige. Ta on Jõõpre Külaseltsi juhatuse liige. 2003 Pärnumaa vapimärk (Jõõpre Põhikooli direktor) 2005 Valgetähe V klassi teenetemärk 2008 Carl Robert Jakobsoni stipendium Vabariigi Valimiskomisjon. 1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised. Audru vald. Kandidaat nr 118 Mati Sutt Vabariigi Valimiskomisjon. Valimiste arhiiv Inforegister. Jõõpre Külaselts Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). C. R. Jakobsoni stipendiumid
Rahvuskogu 73. valimisringkond

Rahvuskogu 73. valimisringkond asus Virumaal. Ringkonda kuulus Vaivara, Auvere-Joala, Peetri, Narva ja Voka vald. 31. oktoobril 1936 Narva raekojas peetud seltskondlike komiteede esindajate koosolekul valiti ühehäälselt valimisringkonnast valitava Rahvuskogu liikme kandidaadiks Ants Oidermaa. Algul olid tema vastaskandidaatideks üles seatud Kristjan Rajasaare Vaivara vallast ja Kalju Otu Voka vallast. Kuna teisi kandidaate valimisringkonnast üles ei seatud, loeti Ants Oidermaa ilma valimisteta Rahvuskogu liikmeks. Riigivolikogu 73. valimisringkond
Oidermaa

Oidermaa on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Oidermaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Oidemann ja Oidermann. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Oidermaa Eestis 23 mehel ja 30 naisel. Ants Oidermaa (1891–1941), Eesti poliitik Enno Oidermaa (sündinud 1941), eesti õigusteadlane Jaan-Juhan Oidermaa, eesti teadusajakirjanik
Assor

Assor on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Assor (Asur) on pandud Vidrike mõisas Otepää kihelkonnas ja Unipiha mõisas Nõo kihelkonnas Tartumaal. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Assor Eestis 13 mehel ja 13 naisel. Albert Assor (1895–1943), Eesti poliitik
Riho Raave

Riho Raave (sündinud 1. juulil 1960) on eesti omavalitsus- ja haridustegelane. Tartumaal kooliteed alustanud[viide?] Raave lõpetas keskkooli Tallinnas.[viide?] Seejärel õppis ta kahes kutsekoolis[viide?] ning astus Tartu Riikliku Ülikooli, kus õppis õigusteadust ja mille lõpetas 1989. aastal[viide?]. 1989–1996 Tõlliste vallavanem 1996–1999 Pühajärve vallavanem 1999–2001 Otepää vallavanem ja Valgamaa Omavalitsuste Liidu esimees 2001–2006 haridus- ja teadusministeeriumi asekantsler 2006–2011 haridus- ja teadusministeeriumi nõunik kohalike omavalitsuste alal 2011– Tartu linnavalitsuse haridusosakonna juhataja Tema isa oli Kalev Raave, vend Raivo Raave ning õed Rita Raave ja Anneli Raave-Sepp. Raave ei kuulu ühtegi parteisse.
Argumentum ad verecundiam

Argumentum ad verecundiam on loogikaviga, kus argumentatsioonis toetutakse ebakohase autoriteedi arvamusele. Toetumine ebakohasele autoriteedile toimub, kui viidatakse autoriteedile, kellel puudub antud valdkonnas vajalik asjatundlikkus, näiteks kui religioonidebatil tsiteeritakse Albert Einsteini, samas kui Einsteini autoriteet pärineb peamiselt füüsikast. Autoriteedile toetumine on loogikaviga ka siis, kui autoriteet ei ole usaldusväärne, näiteks kui Põhja-Korea koolides õpetatakse, et Kim Jong-Un oskas juba kolmeaastaselt autoga sõita. Autoriteedile toetumine argumentatsioonis põhineb ideel, et ekspert teab paremini ja et isik peaks eksperdi arvamuse omaks võtma. Selle mõttekäigu alged asuvad psühholoogilistes kognitiivsetes nihetes. Lisaks on näidatud, et inimesed tunnevad tugevat emotsionaalset survet autoriteetide ja enamuse arvamusega nõustuda. Autoriteedile toetumine ei ole loogikaviga, kui autoriteet on ekspert vaidlusaluses teemas ja mõlemad vaidluse osapooled aktsepteerivad autoriteedi usaldusväärsust. Argumentum ad hominem Demagoogia Carroll, Robert. "Appeal to Authority". The Skeptic's Dictionary. Ryall, Julian. "Kim Jong-un was child prodigy who could drive at age of three, claims North Korean school curriculum". The Telegraph. https://link.springer.com/chapter/10.1057/9780230297616_5 Webley, Paul. "A partial and non-evaluative history of the Asch effect". University of Exeter. Enn Kasak. "Loogika alused", Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2014. 548-549.
Priimets

Priimets on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Priimets on antud Päärdu mõisas Vigala kihelkonnas Läänemaal (Primets) ja Küti mõisas Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal (Priemetz). Nimede eestistamisel määrati Priimets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Freivald. Arthur Priimetsa palvel kanti Priimets perekonnanimede kaitseregistrisse nr 29 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. märtsist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Priimets Eestis 9 mehel ja 16 naisel. Ilmar Priimets (sündinud 1935), eesti alpinist
Puhm

Puhm on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Puhm on antud Vana-Kuuste, Vana-Prangli ja Vastse-Prangli mõisas Kambja kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Puhm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Busch, Ingver ja Pus. August-Alfred Puhmi palvel kanti Puhm perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 399 all (Siseministeeriumi teadaanne 2. aprillist 1940). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Puhm Eestis 87 mehel ja 82 naisel, 2020. aasta seisuga 87 mehel ja 78 naisel. Oskar Puhm (1912–1990), eesti vaimulik https://www.stat.ee/nimed/Punm
Puju (perekonnanimi)

Puju on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Puju uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Baumann (1935. aastal Tuhalaane vallas). Agnes Puju palvel kanti Puju perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 282 all (Siseministeeriumi teadaanne 28. oktoobrist 1936). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Puju Eestis 11 mehel ja 12 naisel. Anneli Kengsepp (endine Anneli Puju; sündinud 1972), eesti raamatukogundustegelane
Purve

Purve on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Purve uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pudivere ja Puddiverre. Hilda-Marie Purve palvel kanti Purve perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 132 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. juulist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Purve Eestis 7 mehel ja 8 naisel.
Põlde (perekonnanimi)

Põlde on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Põlde (Polde, Pölde, Pelde) on antud Saastna mõisas Karula kihelkonnas, Luiste mõisas Kullamaa kihelkonnas Läänemaal, Enge ja Vee mõisas Pärnu-Jaagupi kihelkonnas ja Audru mõisas Audru kihelkonnas Pärnumaal ning Laimjala mõisas Pöide kihelkonnas ja Uue-Lõve mõisas Valjala kihelkonnas Saaremaal. Mikk Põlde palvel kanti Põlde perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 76 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui viis. Mikk Põlde (1911–1990), eesti õigusteadlane Liina Reiman (endine Liina Põlde, 1891–1961), eesti näitleja