laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bernhard Viiding

Bernhard Viiding (7. juuni 1932 Ariste, Valjala vald – 10. märts 2001) oli eesti publitsist, prosaist ja luuletaja. Viiding sündis sepa ja taluniku pojana. Lapsepõlve veetis ta sama valla Jursi külas, mille kohta võib lugeda ka tema luuletustest. Haridusteed alustas ta Kallemäe Mittetäielikus Keskkoolis, 1950. aastal lõpetas ta Kuressaare Keskkooli. Ta lõpetas 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kirjanduse eriala. Hiljem oli ta Keele ja Kirjanduse Instituudis aspirant. Viiding on töötanud Türi ajalehe Leek põllumajandusosakonnas, Rahva Hääle kirjandus- ja kunstiosakonna juhatajana, nädalalehe Televisioon vastutava toimetajana ning firma Kodamu pressigrupi juhatajana. Ta oli 1984–1986 vabakutseline ajakirjanik. Aastal 1991. aastal asutas ta koos mõttekaaslastega ajakirjandusfirma Viser ning oli selle esimene tegevdirektor. Firma tegutses kuni aastani 1994. Viiding on avaldanud üle 1000 artikli, arvustuse ja olukirjelduse ning üle 70 luuletuse. Dokumentaaljutustus "Herman Kuning" (1982) sai kaks aastat enne ilmumist (1980) Baltimaade publitsistikavõistlusel auhinna. See oli jutustus Eesti NSV esimese sõjajärgse kolhoosi asutamisest Valjalas ning selle esimehe Herman Kuninga saatusest. Lugu oli niivõrd tõetruult pandud kirja, et selle trükk hävitati EKP KK korraldusel ning ilmus ainsa säilinud eksemplari järgi alles 1997. aastal Saare maakonna päevalehes Meie Maa. Valjalas kogutud rikkalike ülestähenduste ja raadiolindistuste alusel kirjutas Bernhard Viiding koos Kaarel Kilveti ja Juhan Saarega ka näidendi "Kuning Herman Esimene" mida etendati aastatel 1987–1989 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris menukalt üle 100 korra. 1982 "Herman Kuning" (dokumentaaljutustus) 1987 "Kuning Herman Esimene" (näidend) 1998 "Tähe tüdruk" (luulekogu) 1998 "Laev kaindlus" (luulekogu) 1999 "Katsu ilma kartsata elu peale minna" (luulekogu) 2000 "Punane must" (luulekogu): võtab kokku tema arusaamad elust ja maailmast.[viide?] 1961. aastast oli ta Eesti Ajakirjanike Liidu liige, 1999. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige. Ta kuulus NLKP-sse. Bernhard Viidingu hüüdnimi oli Pärni. Tema abikaasa oli kirjanik ja kirjanduskriitik Ine Viiding (1933–1990). Tema tütar on kirjandusteadlane Taive Viiding, pärast abiellumist Taive Särg. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. aprill 2016. Vaadatud 27. aprillil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Viiding, Bernhard. Herman Kuning ehk sõjajärgse Eesti esimese kolhoosi asutamise lugu. Õhtuleht, 3. august 1997.
Pablo Felipe Teixeira

Pablo Felipe Teixeira (mängijanimega Pablo; sündinud 23. juunil 1992 Cambés) on Brasiilia jalgpallur. Ta mängib ründajana Brasiilia kõrgliiga klubis Athletico Paranaense. Ta alustas Athletico Paranaenses ka klubikarjääri. Klubi meeskonnas debüteeris ta 2012. aastal. Ta oli Athletico Paranaensest laenul ka Figueirenses, Madridi Reali duubelmeeskonnas ja Jaapanis Cerezo Osakas. 2018. aastal tegi ta Atlético Paranaenses oma karjääri senise parima hooaja. Ta lõi Brasiilia kõrgliigas kokku 13 väravat, millega jäi sel hooajal liigas parima väravaküti arvestuses jagama kolmandat kohta. Lisaks tuli ta samal aastal klubiga Lõuna-Ameerika klubide karikavõistluste Copa Sudamericana võitjaks. Ta lõi Copa Sudamericanal kokku viis väravat, sealhulgas värava finaalseeria mõlemas mängus Colombia klubi Atlético Juniori vastu. 2018. aasta detsembris sõlmis ta São Pauloga nelja aasta pikkuse lepingu. Üleminekusumma oli 26,6 miljonit Brasiilia reaali. 2022. aastal naasis ta Athletico Paranaensesse. Atlético Paranaense Campeonato Paranaense: 2016, 2018 Copa Sudamericana: 2018 São Paulo Campeonato Paulista: 2021 "São Paulo anuncia a contratação de Pablo, do Athletico; reforço custará R$ 26,6 milhões". globoesporte.globo.com. 19.12.2018. Vaadatud 20.12.2018
Chris Farley

Christopher Crosby "Chris" Farley (15. veebruar 1964 Madison, Wisconsin – 18. detsember 1997 Chicago, Illinois) oli USA filminäitleja.
Viktors Adamovičs

Viktors Adamovičs (sündinud 30. juulil 1944) on Läti kabetaja, kabetreener (Läti teeneline treener) ja kabemängu populariseerija. Ta on mitme kaberaamatu autor. Ta tegi aastaid kaastööd ajakirjadele Dambrete ja Шашки. Koduleht läti keeles
Maria Väli Kvartett

Maria Väli Kvartett on Eesti džässansambel (kvartett). Ansambli eesotsas on Maria Väli. 2013 album "Elu on kui taevas"
Aravete jazz

Aravete jazz on džässipidu Järva maakonnas Aravete asulas. Üritust korraldab Arlet Palmiste. Esimene pidu toimus 1984 Kangrumäel. Algul korraldas festivali Vello Mikk. Pidu taaselustati 2006. https://jarvateataja.postimees.ee/2061873/aravete-jazz-tutvustab-akordioni (vaadatud 19.12.2018) https://jarvateataja.postimees.ee/2061873/aravete-jazz-tutvustab-akordioni
Tabasalu Jazz Fest

Tabasalu Jazz Fest (2000–2003 Tabasalu bigband fest) oli 2000–2013 Harju maakonnas Tabasalu asulas toimunud rahvusvaheline džässifestival.[viide?] Üritust korraldas Tabasalu Kultuuriselts. http://www.harkuliit.ee/kultuurikula-rikastaks-valla-elu/ (vaadatud 19.12.2018) "Tabasalu Jazz Festil reisis publik ühest äärmusest teise" Eesti Päevaleht, 16. juuli 2007
Frits-Allan Suurkask

Frits-Allan (teistes allikates ka Allan-Frits) Suurkask (13. jaanuar 1941 Tallinn – 29. november 2014 Tallinn) oli eesti korvpallur ja poliitikategelane. Ta lõpetas 1959. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi, kus õppis automaatikateaduskonnas. Töötas automaatikainsenerina. Korvpalli hakkas mängima vend Valdu eeskujul, esimesed treenerid olid Joann Lõssov ja Heino Krevald. Võitis 1958 ja 1959 NSV Liidu koolinoorte spartakiaadil Eesti NSV meeskonnas 3. koha. Sai 1963. aastal Eesti NSV koondises NSV Liidu rahvaste spartakiaadil (mis ühtlasi olid NSV Liidu meistrivõistlused) 6. koha. Tuli aastatel 1962–1964 Tallinna Polütehnilise Instituudi meeskonnas Eesti NSV meistriks ja võitis 1962. aastal Eesti NSV karika. Ta osales 1987. aasta Hirvepargi meeleavaldusel. Ta oli 1988. aastal asutatud Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei asutajaliige, hiljem selle revisjonikomisjoni ja Tallinna piirkonna juhatuse liige, 1989. aastast Eesti kodanike komiteede Tallinna ajutise sidetoimkonna liige (koos Viktor Jõgi ja Vello Metsojaga), Tallinna Kesklinna Eesti kodanike komitee esimees, Eesti Vabariigi Kodanike Tallinna komitee liige. 1990. aasta Eesti Kongressi valimistel kogus 1115 häält, kuid ei osutunud valituks. 1990. aastal Kaitseliidu Tallinna II malevkonna pealiku abi. 1991. aastast oli ta Eesti Komitee kodakondsuse ameti Tallinna büroo juhataja, kuni lahkus ametist protestiks Enn Seppeli tagandamise vastu. 18. juunist 1994 oli ta Tuleviku Eesti Erakonna, hiljem Põllumeeste Kogu, lõpuks Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu liige. 2005. aastal asutatud Tartu Rahu Põlistamise Seltsi esimees, hiljem aseesimees. 1964 NSV Liidu meistersportlane Passi järgi oli tema eesnimi Frits, ristinimeks pandi Allan. Tema vend oli endine korvpallikohtunik Valdu Suurkask. Tema pojad on Sulev (s 1962), Alar (s 1966) ja Heiki Suurkask (s 1972). Perekonnalt saadud andmed Eesti Eest! Pilguheit Kaitseliidu lähiminevikku 1988-2008. Tallinn: Kuma Kirjastus. 2008. Lk 205. "Erakonnad. Äriregistri teabesüsteem". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. detsember 2018. Vaadatud 21. detsembril 2018. Biograafia ESBL-is Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Paul Stastny

Paul Stastny (sündinud 27. detsembril 1985 Québecis) on Kanada päritolu USA jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Carolina Hurricanes. Tema isa on Slovakkia päritolu Peter Šťastný, kes mängis aastaid NHL-is ja kuulus Tšehhoslovakkia jäähokikoondisse. Tema vanem vend Yan Stastny on olnud samuti jäähokimängija ja mänginud NHL-is. Lisaks on NHL-is mänginud ka tema onud Anton ja Marián Šťastný. Stastny alustas karjääri United States Hockey League'i klubis River City Lancers. 2004. aastal liitus ta Denveri Ülikooli meeskonnaga Denver Pioneers. Esimesel aastal tuli ta meeskonnaga USA üliõpilaste meistriks. 2005. aastal valis Colorado Avalanche ta NHL-i draft '​is 44. valikuna. Tema debüüthooaeg oli 2006–07, mil ta lõi 28 väravat. Ta nomineeriti sel hooajal hooaja parima uustulnuka auhinnale Calder Memorial Trophy. 2011. aastal valiti Stastny NHL-i tähtede mängule. 2014. aasta juulis siirdus Stastny St. Louis Bluesi. 2018. aasta veebruaris liitus ta Winnipeg Jetsiga. 2018. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Vegas Golden Knightsiga, kuid naasis 2020. aasta oktoobris Jetsi. 2022. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu Carolina Hurricanesiga. Stastny on USA jäähokikoondise koosseisus võitnud 2010. aasta taliolümpiamängudelt hõbemedali ja 2013. aasta maailmameistrivõistlustelt pronksmedali. "Canes sign Stastny to a one-year deal". Carolina Hurricanes. 23. august 2022. Vaadatud 23. augustil 2022. Paul Stastny NHL.com lehel Paul Stastny hockeydb.com lehel
Carey Price

Carey Price (sündinud 16. augustil 1987 Vancouveris) on Kanada jäähokimängija. Ta mängib NHL-i klubis Montreal Canadiens väravavahina. Ta alustas karjääri 2002. aastal Western Hockey League'i (WHL) klubis Tri-City Americans. 2005. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Canadiensi poolt viienda valikuna, kuid ta jäi veel kaheks hooajaks Americansi meeskonda. Hooajal 2006–07 võitis ta WHL-i parimale väravavahile antava Del Wilson Trophy ning valiti lisaks kogu Canadian Hockey League'i parimaks väravavahiks. Enne Canadiensiga liitumist mängis ta veel Canadiensi noorteklubis Hamilton Bulldogs American Hockey League'is. Hooajal 2006–07 tuli ta klubiga Calder Cupi võitjaks ja ta valiti väljalangemismängude väärtuslikumaks mängijaks. Canadiensi põhiväravavahiks sai ta hooaja 2007–08 teises pooles. 2015. aastal võitis ta nii NHL-i põhiturniiri silmapaistvamale mängijale antava Ted Lindsay Award, William M. Jennings Trophy (auhind väravavahile, kes on vähemalt 25 mänguga lasknud oma meeskonnale lüüa kõige vähem väravaid), parimale väravavahile antava Vezina Trophy kui ka hooaja väärtuslikumale mängijale antava Hart Memorial Trophy. Ta sai sellega esimeseks väravavahiks NHL-i ajaloos, kes on ühel hooajal kõik need neli auhinda võitnud. NHL-i tähtede mängule on ta valitud kuuel korral (aastatel 2009, 2011, 2012, 2015, 2017, 2018) Kanada jäähokikoondise koosseisus võitis ta 2014. aasta taliolümpiamängudel kuldmedali. Ta valiti turniiri parimaks väravavahiks. Ametlik koduleht Carey Price hockeydb.com lehel
Voka triatlon

Voka triatlon on triatlon, mis toimub Ida-Viru maakonnas Voka asula lähedal. Triatloni korraldab Robert Peets. Esimene triatlon toimus 1984. Allar Soo ... https://web.archive.org/web/20181221121401/http://www.triatlon.ee/Uudised-page-47/Voka-triatlon-toimub-puhapaeval--30.-juunil--id-121/ (vaadatud 19.12.2018) https://web.archive.org/web/20181221230541/http://www.triatlon.ee/Uudised-page-47/Voka-triatloni-voitis-Allar-Soo-id-127/ (vaadatud 19.12.2018)
Alutaguse maraton

Mitte segi ajada Alutaguse rattamaratoniga Alutaguse Maratoni nime all hakati 1. Tartu suusamartonist innustatuna suusasõite korraldama juba 1962. aastal kohalike suusaaktivistide Jüri Schmidti ja Arvi Abeli eestvedamisel. Ajaloo esimesed maratonid proovisid mitmeid erinevaid marsruute piirkonnas ning kasvatasid samm-sammult osalejaskonda. Radade ettevalmistamisel oli suur roll Alutaguse matkaklubil. 1982. aastal võttis Eesti Põlevkivi juhtotsad enda kätte ning maratoni start ja finiš toodi Estonia kaevanduse territooriumile. Taasiseseisvumise keerulistel aegadel maratoni korraldamise traditsioon katkes, aga 2006. aastast taaskäivitati korraldamine Robert Peetsi ja Alutaguse Suusaklubi poolt. Maratonist on kujunenud piirkonna olulisim ja suurim talvine spordisündmus, mis toob igal aastal pea tuhat spordisõbra Pannjärvele, Alutaguse Puhke- ja Spordikeskusesse. Senise osavõturekord pärineb 2013. aastast, mil maratonil osales pea 1200 inimest. Kelle jaoks on tegemist lihtsa meeleoluka sportliku päevaga, kelle jaoks viimase ettevalmistusega nädal hiljem toimuvaks Tartu maratoniks, kõik leiavad oma. Lisaks maratoni 43 km põhidistantsile on populaarsust kogumas 22 km distants. Maraton kuulub Eesti pikamaasuusatamise sarja Estoloppet ja on Rahvusvahelise Suusaliidu (FIS) kalendris. Alutaguse maratoni ja Alutaguse rattamaratoni korraldab MTÜ Alutaguse maraton. Viimaste aastate uuendusena on maratoni eelõhtul kavas öömaraton, kus osalejad saavad täiesti uue elamuse läbides poolmaratoni 22km raja pilkases pimeduses vaid pealampide valguses. Aega ei võeta, see sõit on puhtaks nautimiseks. Öömaraton saab 2024.aastal juba 5 aastaseks. 2024. aastal toimub maraton omal traditsioonilisel ajal nädal enne Tartu maratoni 9.-10. veebruaril. ... 2015 Kein Einaste ja Heidi Raju 2016 Martti Himma ja Heleri Kivil 2017 Martti Himma ja Reeda Tuula 2018 Martti Himma ja Triin Ojaste 2019 Martti Himma ja Aveli Uustalu 2020 maraton jäi ära lumepuudusel 2021 Mart Kevin Põlluste ja Tatjana Mannima 2022 Andres Juursalu ja Tatjana Mannima 2023 Henri Roos ja Merilin Jürisaar 2024 ...
Okupeeritud Eesti Sõna

Okupeeritud Eesti Sõna oli Eesti Kodanike Keskerakonna paljundatud häälekandja, mis ilmus aastail 1992–1993. Ajaleht nimetati New Yorgis ilmuva Vaba Eesti Sõna järgi. Ajaleht on väikese tiraaži tõttu haruldane ja seda ei leidu avalikes raamatukogudes. Okupeeritud Eesti Sõna üksikud eksemplarid Rahvusarhiivis
Viru maraton

Viru maraton on Estoloppeti sarja kuuluv suusamaraton, mis toimub Lääne-Viru maakonnas Mõedaka ümbruses. 2018 toimus 33. Viru maraton. https://www.estoloppet.ee/et/etapid?competition_id=325 (vaadatud 19.12.2018) https://www.estoloppet.ee (vaadatud 19.12.2018)
Tallinskaja ulitsa (Moskva)

Tallinskaja ulitsa (Таллинская улица) on tänav Moskvas Looderingkonnas Strogino rajoonis. Tänavale pandi Tallinskaja nimi 6. augustil 1979 Eesti NSV pealinna Tallinna järgi.
Tamsalu-Neeruti maraton

Tamsalu-Neeruti maraton on Estoloppeti sarja kuuluv suusamaraton, mis toimub Lääne-Viru maakonnas Tamsalu ja Neeruti ümbruses. 2018 toimus 20. Tamsalu-Neeruti maraton. https://www.estoloppet.ee/ (vaadatud 19.12.2018)
Haanja maraton

Haanja maraton on Estoloppeti sarja kuuluv suusamaraton, mis toimub Võru maakonnas Haanja ümbruses. 2018 toimus 43. Haanja maraton. https://www.estoloppet.ee/ (vaadatud 19.12.2018)
Tallinna suusamaraton

Tallinna suusamaraton on Estoloppeti sarja kuuluv suusamaraton, mis toimub Tallinna ümbruses. 2018 toimus 20. Tallinna suusamaraton. https://www.estoloppet.ee/ (vaadatud 19.12.2018)
Mulgi uisumaraton

Mulgi uisumaraton on Viljandi maakonnas Viljandis Viljandi järvel toimuv uisutamisvõistlus. Uisumaratoni sõidetakse kahel distantsil: umbes 10 km (rahvadistants) ja umbes 30 km (maratonidistants). 2019. aastal toimus kümnes Mulgi uisumaraton, 2023. aastal kaheteistkümnes. Toimumisaeg: 10.01.2010 Distantsid: 70 km, 30 km, 10 km Toimumisaeg: 8.01.2011 Distantsid: 40 km, 20 km, 7,7 km Toimumisaeg: 12.02.2012 Distantsid: 50 km, 30 km, 10 km Toimumisaeg: 20.01.2013 Distantsid: 30 km, 10 km, 4 km Toimumisaeg: 26.01.2014 Distantsid: 30 km, 10 km Toimumisaeg: 23.01.2016 Distantsid: 30 km, 10 km Toimumisaeg: 9.01.2017 Distantsid: 30 km, 10 km Toimumisaeg: 10.02.2018 Distantsid: 30 km, 10 km Toimumisaeg: 20.01.2019 Distantsid: 30 km, 10 km Toimumisaeg: 23.01.2022 Distantsid: 30 km, 10 km Toimumisaeg: 12.02.2023 Distantsid: 32 km, 10 km Toimumisaeg: 20.01.2024 Distantsid: 30 km, 10 km 2015 jäi maraton ilmaolude tõttu ära. 2018 maraton oli algselt kirjas kui kaheksas, kuid muudeti ümber üheksandaks. 2020 jäi maraton ilmaolude tõttu ära. 2021 jäi maraton koroonapandeemia piirangute ja ilmaolude tõttu ära. Nimekiri võistlejatest, kes on kõigil seni toimunud võistlustel mõnel distantsil finišisse jõudnud. https://web.archive.org/web/20181221153051/http://www.rattaklubi.ee/est/uisumaraton-2018 (vaadatud 19.12.2018) Marko Suurmägi (10. jaanuar 2010). "Esimene Mulgi uisumaraton tõi kokku 350 uisutajat". sakala.postimees.ee. Vaadatud 12.05.2022. "mulgi-uisumaraton-2011". Vaadatud 12.05.2022. "mulgi-uisumaraton-2012". Vaadatud 12.05.2022. "iv-mulgi-uisumaraton". Vaadatud 12.05.2022. "5.-mulgi-uisumaraton". Vaadatud 12.05.2022. "6.-mulgi-uisumaraton". Vaadatud 12.05.2022. "7-mulgi-uisumaraton". Vaadatud 12.05.2022. "8-mulgi-uisumaraton". Vaadatud 12.05.2022. "10-mulgi-uisumaraton". Vaadatud 12.05.2022. "11-mulgi-uisumaraton-2022". Vaadatud 12.05.2022. "12-mulgi-uisumaraton". Vaadatud 14.02.2023. "13-mulgi-uisumaraton". Vaadatud 28.02.2024.
Tallinska tänav

Tallinska tänav on mitme tänava nimi: Tallinska tänav Poolas Bydgoszczis Tallinska tänav Poolas Wrocławis Tallinska tänav Tšehhis Kladnos Tallinska tänav Ukrainas Donetskis Tallinska tänav Ukrainas Luhanskis Tallinska tänav Ukrainas Lvivis Tallinna tänav
Klaarstroom

Klaarstroom on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Klaarstroomi elanikest värvilisi 96,06%, valgeid 2,91% ja mustanahalisi aafriklasi 1,03%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,29% inimesi ja inglise keelt 1,71%. https://census2011.adrianfrith.com/place/182005
Matjiesfontein

Matjiesfontein on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas Laingsburgi vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Matjiesfonteini elanikest värvilisi 97,63%, mustanahalisi aafriklasi 1,18%, valgeid 0,71% ja teisi 0,47%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 97,38% inimesi, tsvana keelt 1,19%, ndebele keelt 0,95%, sotho keelt 0,24% ja inglise keelt 0,24%. https://census2011.adrianfrith.com/place/181003
Johanniitide Abi Eestis

Johanniitide Abi Eestis on Eesti sihtasutus, mis allub EELK-le. Sihtasutuse eesmärk on kristlikke põhimõtteid järgides toetada haigeid ja abivajajaid. Sihtasutus asutati 2004. http://www.eestikirik.ee/kumme-aastat-johanniitide-abi-eestis/ (vaadatud 19.12.2018) Sihtasutusest EELKi kodulehel
Henley on Klip

Henley on Klip on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Midvaali vallas. Henley on Klip on rajatud 1904. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Henley on Klipi elanikest valgeid 55,57%, mustanahalisi aafriklasi 40,16%, värvilisi 2,42%, India või Aasia päritolu inimesi 1,50% ja teisi 0,37%. Inglise keelt pidas emakeeleks 41,87% inimesi, afrikaani keelt 27,91%, suulu keelt 9,80%, sotho keelt 7,84%, koosa keelt 2,34%, tsvana keelt 2,03%, ndebele keelt 1,40%, tsonga keelt 1,27% ja pedi keelt 1,21%. https://census2011.adrianfrith.com/place/761006006
Arstlik Perenõuandla

OÜ Arstlik Perenõuandla on Tallinnas aadressil Suur-Ameerika tänav 18a töötav meditsiiniasutus, mis muu hulgas tegeleb seksuaalmeditsiini ja pereprobleemidega. Asutus alustas tegevust 1993 Helvi Rammuli eestvedamisel. https://web.archive.org/web/20181221193039/http://arstlikperenouandla.ee/teenused/ (vaadatud 19.12.2018) Koduleht
Poiste-solistide võistulaulmine

Poiste-solistide võistulaulmine on Eesti Meestelaulu Seltsi korraldatav lauluvõistlus poiste-solistidele. 2019 toimub 11. võistulaulmine. http://www.emls.ee/poiste-solistide-voistulaulmine-2019/ (vaadatud 19.12.2018)
Tsakane

Tsakane on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas. Tsakane on asutatud 1960. aastate algul. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tsakane elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,79%, värvilisi 0,40%, valgeid 0,21%, India või Aasia päritolu inimesi 0,16% ja teisi 0,45%. Suulu keelt pidas emakeeleks 57,87% inimesi, sotho keelt 10,11%, pedi keelt 7,49%, koosa keelt 6,56%, tsonga keelt 4,04%, tsvana keelt 3,58%, ndebele keelt 3,30%, inglise keelt 2,28% ja svaasi keelt 1,93%. https://census2011.adrianfrith.com/place/797026
Barkly West

Barkly West (afrikaani keeles Barkly-Wes) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Frances Baardi ringkonnas, Dikgatlongi valla halduskeskus. Linn asub Vaali jõe põhjakaldal. Asula sai alguse 1869. aastal, mil piirkonnast leiti teemante. Praeguse nime sai Barkly West 1873. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Barkly Westi elanikest mustanahalisi aafriklasi 71,7%, värvilisi 22,6%, valgeid 3,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 1,6%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 60,3% inimesi, afrikaani keelt 31,4%, inglise keelt 2,3%, sotho keelt 1,8% ja teisi keeli 4,1%. Barkley West Northern Cape Info https://census2011.adrianfrith.com/place/384013 https://census2011.adrianfrith.com/place/384014
Ilka Štuhec

Ilka Štuhec (sündinud 26. oktoobril 1990 Slovenj Gradecis) on Sloveenia mäesuusataja. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis osales ta neljal alal ning parima kohana sai ta kiirlaskumises kümnenda koha. Hooajast 2017–2018, sealhulgas 2018. aasta taliolümpiamängudest, jäi ta vigastuse tõttu eemale. Tema esimesed maailmameistrivõistlused olid 2013. aastal Schladmingis, kus tema parimaks kohaks jäi ülisuurslaalomis saadud kuues koht. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Beaver Creekis saavutas ta parima koha Alpi kahevõistluses, kus oli seitsmes. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel tuli ta maailmameistriks kiirlaskumises. 2019. aastal tuli ta uuesti kiirlaskumise maailmameistriks. Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 17. märtsil 2007 vaid 16-aastaselt. Esimese etapivõidu ja ühtlasi esimese poodiumikoha sai ta MK-sarjas 2. detsembril 2016 Lake Louise'is kiirlaskumises. Hooajal 2016–2017 saavutas ta maailma karikasarja üldarvestuses teise koha. 2017. aastal valiti ta Sloveenia aasta naissportlaseks. 2017 Sankt Moritzis maailmameister kiirlaskumises 2019 Åres maailmameister kiirlaskumises 2007 Flachaus maailmameister suurslaalomis maailmameister Alpi kahevõistluses 2008 Formigalis maailmameister Alpi kahevõistluses Üldkarikas 2. koht: 2017 Ülisuurslaalomi karikas 2. koht: 2017 Kiirlaskumise karikas 1. koht: 2017 Alpi kahevõistluse karikas 1. koht: 2017 Ilka Štuhec on osalenud (seisuga 16. veebruar 2019) 145 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 17 korral, millest üheksal korral on ta võitnud. Ilka Štuhec FIS-i lehel
Muldersdrift

Muldersdrift on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Muldersdrifti elanikest mustanahalisi aafriklasi 89,97%, valgeid 9,06%, värvilisi 0,86% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,17%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 19,21% inimesi, suulu keelt 15,14%, sotho keelt 10,09%, inglise keelt 8,43%, pedi keelt 7,17%, venda keelt 6,25%, afrikaani keelt 5,68%, ndebele keelt 5,39%, tsonga keelt 4,93% ja koosa keelt 3,27%. https://census2011.adrianfrith.com/place/763004007
Saint-Cloud' hertsog

Saint-Cloud' hertsog oli aastail 1674–1789 eksisteerinud Prantsusmaa aadlitiitel, mis kaasnes Pariisi peapiiskopi ametikohaga. Saint-Cloud' hertsogitiitlit kandsid: François de Harlay de Champvallon Louis Antoine de Noailles Charles-Gaspard-Guillaume de Vintimille du Luc Jacques Bonne-Gigault de Bellefonds Christophe de Beaumont Antoine-Éléonor-Léon Leclerc de Juigné Hertsogite vapid
Avaliku omandi päev

Avaliku omandi päeva ehk vabakasutuspäeva tähistatakse iga aasta 1. jaanuaril, sest just siis liiguvad avalikku omandisse teosed, mille autoriõiguste tähtaeg lõppes eelneva aasta jooksul. Näiteks muutusid alates 1. jaanuarist 2019 vabalt kasutatavateks helilooja Aleksander Läte (1860–1948) ja kirjanik Juhan Jaigi (1899–1948) loodud teosed, sest nende autorite surmast täitus 70 aastat. 1. jaanuarist 2020 tuli avalikku omandisse aga Raimond Valgre looming ning 1. jaanuarist 2021 Richard Rohu ja Karl Eduard Söödi loodu. 2022. aastal algul muutusid vabalt kasutatavaks Henrik Visnapuu (1890–1951) teosed, 2024. aasta algul aga Oskar Lutsu teosed. Võimalik, et esimene kord, kui 1. jaanuari nimetati avaliku omandi päevaks, oli 2004. aastal, kui seda tegi Wallace J. McLean. Ideed aitas levitada Lawrence Lessig. "Happy Public Domain Day!". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuni 2017. Vaadatud 21. detsembril 2018. public domain day -- in Canada lessig.org, 1. jaanuar 2004 (veebiarhiivis) Vabakasutuspäevast nlib.ee Timothy Vollmer: "Happy Public Domain Day" creativecommons.org, 1. jaanuar 2013 Glenn Fleishman: "For the First Time in More Than 20 Years, Copyrighted Works Will Enter the Public Domain" Smithsonian magazine, jaanuar 2019