laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti telekanalite loend

Siin on loetletud kunagi tegutsenud ja praegu tegutsevaid Eesti telekanaleid. 4 Multimania Alo TV CiTV Duo 3 Duo 4 Duo 5 Duo 6 Duo 7 (Kanal 7) Eeter TV Eesti Kanal Eesti Televisioon (ETV) ETV2 (alustas saadete edastamist 8. augustil 2008) ETV+ (alustas saadete edastamist 28. septembril 2015) EVTV Eesti Kristlik Televisioon Filmzone Filmzone Pluss Fox Estonia Fox Life Estonia Fox Crime Estonia – Kanal muutis nime ja sisu. Nüüd telekanal FOX. History Channel Kanal 2 Kanal 11, vt Duo 4 Kanal 12, vt Duo 5 Kidzone Kidzone Mini Life TV Eesti Lolo TV MTV Eesti Musakanal MyHits Neljas Orsent TV RTV See TV (1993) Seitse Showtime Baltic – Kanal muutis nime TNT Filmiks Silver Baltic Smartzone Tallinna TV Taevas tv7 Tartu Televisioon (24.maist 1993) Tipikas TV Tipp TV TV1 TV3 TV3+ TV3 Films Go3 Sport (endine TV3 Sport, Viasat Sport Baltic ja TVPlay Sports) TV4 (Kalev Sport) TV6 TV10 TV14 TV 1000 TV 1000 Premium TV 1000 Action TVN Universal Channel Pro100 TV Teleteaduse ja teleajaloo andmebaas Telekraat Telekanalid, veebi-TV, voogedastusplatvormid Eestis/ vt Telekraat
Paralepa (Haapsalu)

Paralepa on Haapsalu linnaosa, mis jääb Haapsalu lahe lõunarannikule. Paralepas on Paralepa rand, mis on tuntud sooja vee poolest. Paralepas asuvad ka Paralepa ja Pullapä mets ning Paralepa rändrahn. http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=ee&lang=et&kohanimi=96010684&f2v=Y&f3v=Y&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&x1d=&x1m=&x1s=&x2d=&x2m=&x2s=&y1d=&y1m=&y1s=&y2d=&y2m=&y2s=&f14v=Y&of=tb (vaadatud 24.09.2016) Paralepa (Haapsalu) Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 24.09.2016)
Illi mõis

Illi mõis (saksa keeles Illi) oli Vastseliina mõisa karjamõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Illi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.09.2016) Illi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Jõetaguse mõis (Kadrina)

Jõetaguse mõis (saksa keeles Jöhntack) oli eramõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Jõetaguse küla lähedal Kadrina vallas Lääne-Virumaal. Mõis rajati 1709 Neeruti mõisast eraldatud alast. Jõetaguse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.09.2016) Ilumäe krvms, www.eki.ee Jõetaguse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kuhikmürkel

Kuhikmürkel (Morchella conica) on liudseente klassi mürkliliste sugukonda mürkli perekonda kuuluv söödav kevadseen.
Kihnu mõis (Pilistvere)

Kihnu mõis (saksa keeles Kihno) oli Kõo mõisa karjamõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Kihnu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.09.2016) Kihnu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kirna mõis (Hageri)

Kirna mõis (saksa keeles Kirna) oli eramõis Hageri kihelkonnas Harjumaal. Rootsi kuningas Gustav II Adolf läänisas 18.10.1614 Kirna küla koos Kosma ja Kerne maadega, Wissiferi ja Payeta küladega Norköppingi õiguse järgi Hans von Fersenile. Mõis rajati 1637 Kohatu mõisast eraldatud alast., kui Rootsi kuninganna Kristiina doneeris Kirna mõisa Hans Fersenile, millega lahutati Kirna, Kohatu mõisast. Kirna mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.09.2016) Kirna mõis (Hageri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Kirna mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Kirna mõis (Hageri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Eesti telesaadete loend

Siin on loetletud Eesti telekanalite poolt toodetud telesaateid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y "7 vaprat" "8 mm elu" "Aeg luubis" "Aha-ai, Aha-pai" "Ahoi, poisid!" "Ajalik ja ajatu" "Ajavaod" "Ajurünnak" "Ajujaht" "Aia elu" "Akadeemikud" "Aktuaalne kaamera" "Ars longa" "Asja lood" "Avali looduses" "Avatud toimik" "Buratino tegutseb jälle" "Carte blanche" "Eesti lood" "Eesti Muusika Karikas" "Eesti mäng" "Eesti otsib lemmiklaulu" "Eesti otsib superstaari" "Eesti parim koolikokk" "Eesti parim pagar" "Ehh, uhhuduur" "Ehitades Eestit" "Entel-tentel" "Erisaade" "Estica" "Estraaditähestik" "Eesti Laul" "Eesti 1600" "Euroopa diskomaraton " " "Foorum" "Fototund" "Happy Hour" "Hoia ja keela!" "Hommik Anuga" "Horoskoop" "Ivar Vigla sou" "Jah! Show" "Jupiter" "Kaevutee" "Kahekõne" "Kahvel" "Kaks kanget" "Kaks takti ette" "Kanal 13" "Karussell" "Kass Arturi postkontor" "Kes tahab saada miljonäriks?" "Kirjanduslik kolmapäev" "Kirjandussaade" "Kreisiraadio" "Kodu keset linna" "Kolmeraudne" "Kuldvillak" "Kõhukas" "Kõige suurem sõber" "Lahtisi lehti kirjaniku töölaualt" "Lastetuba" "Laulame neid laule jälle" "Laulge kaasa" "Lauluga maale" "Laulukarussell" "Laululahing" "Laulupealinn" "Laupäevaõhtu" "Laupäev koos isaga" "Leksikon SP" "Lugedes looduse raamatut" "Lonni (Tšaaja)" "MM muna" "Ma pääsesin Estonia katastroofist" "Malekool" "Malev (saade)" "Me armastame Eestit" "Meie" "Meie inimesed" "MI" "Miljon miksi" "Mis Koosta peres uudist?" "Monitor" "Monoloog tundmatuga" "Mootorite maailmast" "Muinaslood muusikas" "Mõmmi ja aabits" "Mõmmi aabits" "Mõtleme veel" "Mängutare" "Naapurivisa" "Nota bene!" "Noortestuudio" "Noortestuudio pärastlõuna" "Nädalalõpp Kanal 2ga" "Nipet Näpet" "OP!" "Osoon" "Palav puder" "Parem pääseb edasi" "Pealtnägija" "Pehmed ja karvased" "Perepidu" "Politseinädal" "Pospengia" "Prillitoos" "Puutepunkt" "Püramiidi tipus" "Rakett 69" "Reisile minuga" "Reisile sinuga" "Reklaamiklubi" "Reportaaž mitte millestki" "Reporter" "Ringliiklus" "Ringvaade" "Roaldi nädal" "Rooside sõda" "Raha haridusele!" "Saame kokku Tomi juures" "Saunasaade" "Seitsmesed uudised" "Selgeltnägijate tuleproov" "Sind otsides" "Sipelga 14" "Spekter" ""Spektri" võistlussari" "Spordiprisma" "Stiilipäevik" "Subboteja" "Suur digiõhtu" "Tammelehe viktoriin" "Tartu tund" "Tasakaal" "Tähed muusikas" "Täna 25 aastat tagasi" "Täna 35 aastat tagasi" "Teadus ja tervis" "Teateid tegelikkusest" "Teletutvus" "Terevisioon" "Tipp ja Täpp" "Tipi ja Täpi teater" "Trips-traps-trull" "Trika-trei" "Tujurikkuja "Tutti-Frutti" "TV 10 olümpiastarti" "Tõehetk" "Tädi Ruthi jutt" "Tähelaev" "Unetus" "Unistuste prints" "Unistuste printsess" "Vaata kööki" "Vaatevinkel" "Vali mind" "Vana hõbe" "Vanad ja kobedad" "Viiekümnendad" "Viimane langeb välja" "Viljaveski" "Võsareporter" "Võta või jäta" "Värske Ekspress" "Wigla show" "Wikmani poisid" "Wremja" "Õnne 13" "Ärapanija" "Öine lend eikuhugi" "Öötelevisioon" "Öö-TV potike" "Üheksandikud"
Kõnnu mõis (Kihelkonna)

Kõnnu mõis (saksa keeles Könno) oli Pidula mõisa karjamõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Kõnnu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.09.2016) Kõnnu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kõrgessaare mõis (Rõuge)

Kõrgessaare mõis (saksa keeles Hohentannen) oli Pindi mõisa kõrvalmõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Kõrgessaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.09.2016) Kõrgessaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Massu mõis (Vändra)

Massu mõis (saksa keeles Masso) oli Vana-Vändra mõisa karjamõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal. Massu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.09.2016) Massu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Nurme mõis (Karja)

Nurme mõis (saksa keeles Nurms) oli eramõis Karja kihelkonnas Saaremaal. Nurme mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.09.2016) Nurme mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Siberi võmm

"Siberi võmm" oli Eesti kriminaal-telesari. "Viimase võmmi" jätkusari, kus uue peategelasena on liitunud Siberist esivanemate kodumaale Eestisse koliv uurija. Tema uude keskkonda sulandumine osutub aga parajaks pähkliks, seda enam, et mehega käib kaasas mingi ärevakstegev saladus. Siberi võmm oli eetris 4. oktoobrist 2016 kuni 24. aprillini 2018. Veikko Täär – Viktor Korol (2016–2018) Robert Annus – Anders Prikk (2016–2018) Üllar Saaremäe – Mikk Kotkas (2016–2018) Velvo Väli – Martin Tammets (2016–2018) Jaanus Rohumaa – Roland Mõisnik (2016–2018) Sandra Ashilevi – Kassandra Kalevipoeg (2016–2018) Carmen Mikiver – Rita Suviste (2016–2018) Hendrik Toompere jr – Berni Haller (2016–2018) Ursula Ratasepp – Eeva Lindeman (2016–2018) Tõnis Niinemets – Sören Keskmaa (2017–2018) Ülle Lichtfeldt – Tanja Murrik (2016) Saara Kadak – Arabella Kotkas (2016) Karl Robert Saaremäe – Paul Õunap (2016) Siberi võmm "Siberi võmm" Kanal 2 veebilehel
Čerykaŭ

Čerykaŭ (transkribeerituna Tšerõkav, poola keeles Czeryków) on linn Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Čerykaŭ rajooni halduskeskus. Čerykaŭ asub Mahiloŭ linnast 77 kilomeetri kaugusel Soži jõe kaldal. Haridust annavad kaks keskkooli, õhtukool, spordikool ja kunstikool. Linnas on kultuurimaja ja raamatukogu. Linnas on toiduainetetööstus, seal valmistatakse ka ehitusmaterjale. Vaatamisväärsusteks on koduloomuuseum, osaliselt säilinud vanalinn, XIX sajandil valminud haiglahoone, aastal 1856 valminud katoliku kirik ja paljand. Asulat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1460. Selle varasemad omanikud olid Krzeczewid. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas Čerykaŭ kuuluma Viciebski vojevoodkonda ja Orša maakonda. Aastaks 1578 oli asulast saanud alev, XVII sajandi alguses sai alevist linn. Magdeburgi õigused ja vapi sai aastal 1641. Aastal 1648 hõivasid linna kasakad, kes kasutasid seda baasina rüüsteretkede sooritamiseks Mscisłaŭ ümbruskonda. Uputuse ajal laastasid linna Moskva väed. Aastal 1678 hakkas linn kuuluma Mstsisłavi vojevoodkonda. Poola jagamisel läks Čerykaŭ aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mogiljovi maakonda. Ühtlasi sai linnast alev. Juba järgmisel aastal sai Čerykaŭ linnaõigused aga tagasi. Aastal 1787 olid üle poole linna elanikest juudid. Aastal 1792 ehitati sinna esimene katoliku kirik. Aastal 1781 sai linn uue vapi, aastast 1802 hakkas see aga kuuluma Mogiljovi kubermangu. XIX sajandil hakkas linna läbima Moskva ja Varssavi vaheline maantee. Samal ajal rajati linna juurde Soži jõele kolm jõesadamat. Sinna rajati ka suhkruvabrik, linnas hakkasid toimuma hobuselaadad. Aastal 1839 oli linnas kaks vabrikut, kus valmistati velvetit, seal oli ka kaks vasevalutöökoda. Lisaks olid seal veel linase riide, potase ja nahatöötlemise ettevõtted. Jaanuariülestõusu ajal moodustati linnas ülestõusnute väeosa, mis hiljem liitus Horki väeüksusega. Aastal 1865 oli linnas neli juudi palvemaja, lisaks asusid seal ka katoliku ja õigeusu kirikud. Aastast 1913 on teada, et linnas tegutsesid veinivabrik ja saekaater-veski. Aastal 1924 läks Čerykaŭ Valgevene NSV koosseisu. Aastal 2002 taastati linna ajalooline vapp. Õigeusu kirik Lasteraamatukogu Endine katoliku kirik, praegune klubihoone Meyer Basin – üks 26 Bakuu komissarist Viktar Karamazaŭ – valgevene kirjanik Isak Luban – valgevene neuropatoloog Avraham Arnon – iisraeli pedagoog Naum Ahiezer – nõukogude matemaatik Aleksandr Ahiezer – ukraina füüsik Naum Slavin – nõukogude ajaloolane The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements Вялікае княства Літоўскае: Энцыклапедыя. У 3 т. / рэд. Г. П. Пашкоў і інш. Kd. 2: Кадэцкі корпус — Яцкевіч. — Мінск: Беларуская Энцыклапедыя, 2005. Lk. 748. "Еврейская энциклопедия Брокгауза и Ефрона. — СПб., 1908—1913". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. oktoober 2016. Vaadatud 24. septembril 2016. http://dir.icm.edu.pl/pl/Slownik_geograficzny/Tom_I/850 Linn Valgevene fotoentsüklopeedias Fotod linnast Linna juutide saatus II maailmasõja ajal
Linda Liukas

Linda Liukas (sündinud 1986) on Soome arvutiprogrammeerija, lastekirjanik ja illustraator. 2009. aastal õppis Liukas iseseisvalt selgeks Ruby programmeerimiskeele. 2009. aastal asutas koos Karri Saarineniga programmeerimistöötubade võrgustiku Rails Girls. Liukas on kirjutanud laste programmeerimisõpiku "Hello, Ruby!". 2015. aasta augustis ilmus raamatu "Hello, Ruby!" soomekeelne tõlge. 2016. aasta septembris ilmus raamatu "Hello, Ruby!" eestikeelne tõlge Tallinnas. 2013. aastal nimetas Euroopa Komisjon Liukase Soome digitaalvaldkonna meistriks. Linda Liukas: "Kas arvuti peale tohib karjuda ja teda lüüa?"
Hello, Ruby!

"Hello, Ruby!" on Soome lastekirjaniku Linda Liukase kirjutatud programmeerimisõpik. Õpiku eesmärk on õpetada lastele programmeerivat mõtlemist. Õpiku avaldamiseks kogus Liukas 2014. aasta jaanuaris ühisrahastuskeskkonna Kickstarter kaudu 338 314 eurot. Õpiku käsikiri on inglise keeles ning seda on tõlgitud soome (avaldatud 2015. aasta augustis), rootsi ja eesti keelde (avaldatud 2016. aasta septembris). Õpiku tegelased on tüdruk Ruby, pingviin, rebane, poiss Django ja robotid. Linda Liukas: "Kas arvuti peale tohib karjuda ja teda lüüa?"
Gordianus I

Gordianus I (Imperator Caesar Maecii Marvilli Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus Africanus Senior Augustus, sünninimi Marcus Antonius Gordianus Sempronianus; 158 – 12. aprill 238) oli Vana-Rooma keiser 22. märtsist 238 kuni surmani. Pärast Maximinus Thraxi võimuhaaramist 235. aastal jäi tema populaarsus väga väikseks ning 238. aastal (tuntud ka kui Kuue keisri aasta) korraldas Rooma senat Aafrika provintsis mässu, mille juhiks Gordianus I vastumeelselt hakkas. Kuna ta oli liiga vana, hakkas tema kaaskeisriks tema poeg Gordianus II. Kuigi mäss oli esialgu edukas ning pälvis toetust nii senatilt kui ka enamikult provintsidelt, hukkus Gordianus II vaid loetud päevad hiljem Kartaago lähedal lahingus Numiidia asehalduri ja Thraxi toetaja Capelianuse vastu. Gordianus I poos ennast pärast lahingut omaenda vööga üles. Gordianus I ja tema poja Gordianus II valitsemisaeg, 21 päeva, oli Rooma Keisririigi ajaloos kõige lühem.
Rails Girls

Rails Girls on naistele suunatud vabatahtlike programmeerimistöötubade võrgustik. Selle on 2010. aastal loonud Soome arvutiprogrammeerija Linda Liukas koos oma sõbranna Karri Saarineniga. Töötoa eesmärk on õpetada kirjutama kohe internetis nähtavat programmi. Liukas naasis 2010. aastal USA Stanfordi ülikooli programmeerimise kursuselt koju Soome Helsingisse. Liukas oli Stanfordi kogemusest ja sealsest tehnolibertaarlikust keskkonnast lummatud. Kuna Helsingis ei leidnud Liukas sama suurt programmeerimise huvi kui Stanfordis, siis otsustas ta koos oma sõbranna Karri Saarineniga korraldada nädalavahetuseti programmeerimise töötube. Esimestesse töötubadesse registreerus üle saja naise. 2016. aastal tegutseb Rails Girls enam kui 170 linnas. Tegevuspiirkondadeks on Lähis-Ida, Põhja-Ameerika ja Euroopa. Enamus osavõtjatest on 24–28-aastased naised. Osaleda on lubatud ka meestel, ent tingimuseks on Ruby programmeerimiskeelest huvitatud naise kaasavõtmine. Linda Liukas: "Kas arvuti peale tohib karjuda ja teda lüüa?"
Auvergne-Rhône-Alpes

Auvergne-Rhône-Alpes [ov'ernj-roon-alp] on Prantsusmaa piirkond (1. järgu haldusüksus). Piirkond moodustati haldusreformi käigus 2014. aastal. Uus haldusjaotus hakkas kehtima 1. jaanuaril 2016. Piirkond jaguneb 13 departemanguks: Ain, Allier, Ardèche, Cantal, Drôme, Haute-Loire, Haute-Savoie, Isère, Loire, Lyon, Puy-de-Dôme, Rhône ja Savoia. Populations légales 2021 Piirkonna koduleht
Kanal 13

"Kanal 13" oli Eesti Televisiooni noortesaade aastatel 1968–1969. Esimene saade oli eetris 28. novembril 1968. Saatejuht oli Mati Talvik ja toimetaja Piret Saluri.
Vana-Piigandi vald

"Piigandi vald" suunab siia. Kanepi kihelkonna teise valla kohta vaata artiklit Vastse-Piigandi vald. Vana-Piigandi vald (saksa keeles Alt-Pigant) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1894 ja siis liideti Vana-Piigandi vald Erastvere vallaga. Valla alal asus Vana-Piigandi mõis. Vana-Piigandi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Vana-Piigandi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vana-Piigaste vald

Vana-Piigaste vald (saksa keeles Alt-Pigast) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Vana-Piigaste vald Valgjärve vallaga. Valla alal asus Vana-Piigandi ja Saverna mõis. Vana-Piigaste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Vana-Piigaste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vana-Roosa vald

Vana-Roosa vald (saksa keeles Rosenhof) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vallamaja asus Varstus. Vald eksisteeris 1866–1939 Valla alal asus Vana-Roosa mõis. 1939. aasta vallareformiga moodustati Vana-Roosa ja Krabi vallast Varstu vald Maa-ameti kaardirakendused Vana-Roosa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Vana-Roosa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vana-Varbla vald

Vana-Varbla vald (saksa keeles Alt-Werpel) oli vald Läänemaal Varbla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Vana-Varbla vald Saulepi vallaga. Valla alal asus Vana-Varbla mõis. Vana-Varbla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Vana-Varbla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Varudi vald

Varudi vald (saksa keeles Wardes) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Varudi vald Pada vallaga. Valla alal asus Varudi mõis. Varudi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Varudi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vasta vald

Vasta vald (saksa keeles Waschel) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Vasta vald Kalvi vallaga. Valla alal asus Vasta mõis. Vasta vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Vasta vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vello-Taivo Denks

Vello-Taivo Denks (6. august 1936 Võrumaa – 2. juuni 2004) oli Eesti metsaülem, metsaülemate ühingu esimees, looduskaitsja ning Metsaerakonna asutamise algatajaid. Vello-Taivo Denks õppis Varstu keskkoolis ja Tihemetsa metsatehnilises tehnikumis, mille lõpetas 1956. aastal. Vello-Taivo Denks alustas tööd Võru metsamajandis Roosa metskonna abimetsaülemana. 1966. aastal edutati ta Roosa metsaülemaks. Roosa metsaülemana töötas ta 34 aastat, kuni pensionile jäämiseni 2000. aastal. Vello-Taivo Denks andis olulise panuse Paganamaa tutvustamisel, hoidmisel ja kaitsmisel; rajas Paganamaal ühe esimesi tähistatud matkaradasid Eestis, 1978. aastal avaldas Paganamaa kohta raamatu, koostas metsandus- ja loodustrükiseid, oli koduloouurija. Vello-Taivo Denks kuulus aastaid looduskaitse seltsi juhtkonda ja juhtis seltsi Varstu osakonda. Ta asutas 1963. aastal Krabi koolimetskonna, mis oli üks esimesi Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeeriumi koolimetskondade algatusest, ning oli ka Eesti kõige kauem järjepidevalt töötanud koolimetskonna töö juht (1963–2004). 1983. aastal ehitati Pähni loodusõppemaja. RMK Pähni loodusmajas tegutses Vello-Taivo Denks kuni surmani. 1999. aastal toimus "Metsamehe jälgedes" Roosa metskonnas. Vello-Taivo Denks oli ka erumetsateenijate ühingu Hong esimees kuni oma surmani 2004. aastal. Eesti metsaülemate ühing taasloodi 1989. aastal, Vello-Taivo Denks valiti avakoosolekul ülekaaluka häälteenamusega (115 134-st) esimeheks. Ametisse jäi ta kümneks aastaks ning oli aktiivne eestvedaja ning väga tegus liige. Metsaülemate ühingu esimehena tegutses ta keerukatel aegadel (NSV Liidu lagunemine, Eesti Vabariigi taasloomise algus). Vello-Taivo Denksi autoriteet ja kohusetunne päästis ta napilt metsaülema töö kaotamisest. Oluline roll oli ühingul 1992. aastal metskondade kui juriidiliselt iseseisvate riigiasutuste loomisel. 1993. aastal hakkas ilmuma ühingu häälekandja Sõnumid. 1998. aastal alustas ühing metsakalendri väljaandmist, mille eestvedajaks oli taas Vello-Taivo Denks. Metsaerakond loodi 1994. aastal. Vello-Taivo Denks oli riigikogu valimistel erakonna esinumber. 2002 Valgetähe medaliklassi teenetemärk Ka Vello-Taivo ja Mare Denksi pojad Taivo ja Tarmo on lõpetanud metsanduse eriala Eesti Põllumajanduse Akadeemias ja Luual ning töötavad metsanduse erialal. Vello-Taivo Denks on maetud Vana-Roosa kalmistule. Tõnu Vaask. Metsandusaadete kandja Vello-Taivo Denks. Eesti Mets 2/2004 (vaadatud 25.09.2016) Priit Kask, Kaarel Tiganik. Vello-Taivo Denks - metsaülem ja looduskaitsja. Eesti Mets 3/2016 (lk. 63) Vello Denks, "Paganamaa". Tallinn: Eesti Raamat, 1972, 64 lk. Pähni loodusõpperada. RMK Roheline trükis 2008 (vaadatud 25.09.2016) EMÜ. Ajalugu. (vaadatud 25.09.2016) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Vastse-Prangli vald

Vastse-Prangli vald (saksa keeles Neu-Wrangelshof) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Vastse-Prangli vald Krüüdneri vallaga. Valla alal asus Vastse-Prangli mõis. Vastse-Prangli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Vastse-Prangli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vatku vald

Vatku vald (saksa keeles Wattküll) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Vatku vald Aaspere vallaga. Valla alal asus Vatku mõis. ja Vatku küla. Vatku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Vatku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vatla vald

Vatla vald (saksa keeles Wattel) oli vald Läänemaal Karuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Vatla vald Illuste vallaga. Valla alal asus Vatla ja Kiska mõis. Vatla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Vatla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Virtsu vald

Virtsu vald (saksa keeles Werder) oli vald Läänemaal Hanila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Virtsu vald Massu vallaga. Valla alal asusid Vana-Virtsu, Uue-Virtsu mõis ja Hanila kirikumõis. Virtsu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Virtsu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Michel Rousseau

Michel Rousseau (sündinud 8. juunil 1949) on Prantsusmaa endine ujuja.
Ellinor Rängel

Ellinor Rängel (kuni 1926. aastani Ellinor Puusepp; 3. juuni (vkj)/ 16. juuni 1902 Riia – 14. august 1967 Tartu) oli eesti kirjanik. Ta sündis Riias eestlasest rauatreiali tütrena, õppis 1908–1915 M. Trey progümnaasiumis Riias ja 1915–1919 A. Torsujeva eragümnaasiumi Nižni Novgorodis. Ta töötas aastatel 1920–1925 Tallinnas Eesti kaubaagentuuris registraatorina ja arhivaarina ning 1925–1926 Elvas kantseleiametnikuna. Pärast abiellumist oli ta aastatel 1926–1940 koduperenaine. 1940–1941 oli ta ajakirja Maanaine toimetaja ja samaaegselt ka Glavliti volinik Tartus. Põgenes 1941. aastal Nõukogude tagalasse, töötas 1942–1944 Kuibõševi oblastis külanõukogu sekretärina. 1945–1946 töötas Rängel Tartus Postimehe toimetuses. 1946–1949 töötas ta kirjastuses Teaduslik Kirjandus korrektori ja toimetajana. Seejärel oli kutseline tõlkija ja kriitik. Alates 1940. aastast avaldas ta ajakirjanduses lühijutte. Tema näidendeid ("Lahkumine" (1943), "Vaene Ruudi" (1953) ja "Esimees tuli" (1954) on esitatud isetegevuslavadel. Trükis on ilmunud lühinäidend "Hea inimene" (Meie Repertuaar, 1954). Tema peateos on romaanitriloogia "Kullimaja Marta" (1956, 2. tr. 1984), "Õnne jahil" (1961, 2. tr. 1985) ja "Karmid tuuled" (1966, 2. tr, 1985). Triloogias kujutatakse Riiast pärit ühe töölisperekonna elu rohkem kui veerand sajandi kestel. Kirjanike Liidu liige alates 1958. aastast Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995, lk. 490 Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995, lk 490
Vorbuse vald

Vorbuse vald (saksa keeles Forbushof) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Vorbuse küla aladel (Voore külas). Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus Vorbuse ja Ilmatsalu mõis. Maa-ameti kaardirakendused Vorbuse vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Vorbuse vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Väike-Konguta vald

Väike-Konguta vald (saksa keeles Klein-Kongota) oli vald Tartumaal Puhja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti Väike-Konguta vald Suure-Konguta vallaga. Valla alal asus Väike-Konguta mõis. Väike-Konguta vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Väike-Konguta vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917