laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mart Vihmand

Mart Vihmand (sündinud 19. märtsil 1979) on Eesti kosmosetehnoloogia huviline ja õppejõud. Ta on omandanud teadusmagistri kraadi Rahvusvahelises Kosmoseülikoolis Strasbourgis. Varem on ta õppinud Mainori Majanduskoolis ning Türi Tehnika- ja maamajanduskoolis. Vihmand on pidanud loenguid pangandusest ja finantsturgudest Tallinna Tehnikaülikoolis. Viimasel ajal tegeleb ta maavälise elu otsingutega ning annab sellel teemal veidraid loenguid. Vihmand on ka scammer, luues indiegogo kampaania AHIMSA Electric Generator vaba energia generaatorile. Vihmand kuulub organisatsiooni MTÜ Laagri Lions Klubi. Mart Vihmand: "Üks inimkonna järgmistest eesmärkidest võiks olla Marsile minek" Valmimas on järjekordne Eesti tudengisatelliit «Hommik!» Kosmoseteadlane: maaväline elu on olemas olnud juba tuhandeid aastaid. PM, Hommik! AHIMSA Electric Generator Kosmoseteadlane Mart Vihmand: Maa ajab äri 900 tsivilisatsiooniga
Elliptiline galaktika

Elliptiline galaktika on ellipsoidse kuju ja ühtlase heledusprofiiliga (heledus väheneb ühtlaselt serva suunas) galaktika. Edwin Hubble kirjeldas seda 1936. aastal kui üht kolmest peamisest galaktikatüübist. Teised kaks olid spiraalgalaktika ja korrapäratu galaktika. Elliptiline galaktika kuju võib ulatuda peaaegu kerakujulisest kuni lameda kettani.
Vilkija maavald

Vilkija maavald (leedu keeles Vilkijos apylinkių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. Valla pindala on 149 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2339 inimest. Valla keskus on Vilkija linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Kauno g. 37. Vallavanem on Arūnas Bačiūnas. [1]. Kauno rajono savivaldybė, vaadatud 24.08.2017. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 24.08.2017.
Sahhatsirk

Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riiklik Tsirkus, ka Sahhatsirk, (vene keeles Государственный цирк Республики Саха (Якутия)) on tsirkus Jakutskis. Sahha tsirkuse loomise eestvedajad olid Sergei Rastorgujev ja Marfa Kolessova-Rastorgujeva. Sahhatsirk asutati 1994. aastal Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendi seadlusega. 1994. aastast on tsirkuse direktor ja kunstiline juht Sergei Rastorgujev. 2004. aastal valmis Jakutskis tsirkusehoone. Sahhatsirk on esinenud paljudel rahvusvahelistel festivalidel: 2007. aasta seisuga oli käidud Rootsis (1992), Prantsusmaal (1994), Moskvas (1995), USA-s (Alaskal 1995, 1996 ja 1997), Šveitsis (1998), Saratovis (1999), Suurbritannias (2001), Monte Carlos (2003), Saksamaal (2003), Itaalias (2004), Ungaris (2004) ja Norras (2005). Осенние заботы директора Сахацирка Сергея Расторгуева. 1sn.ru Koduleht. sakhacircus.ru
Sergei Rastorgujev

Sergei Vassiljevitš Rastorgujev (vene keeles Сергей Васильевич Расторгуев; sündinud 31. jaanuaril 1953 Viljuiskis Viljuiski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi tsirkusetegelane, tsirkuseartist ja lavastaja, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik. Ta on Sahha esimesi žonglööre ja miime ning esinenud ringreisidel rohkem kui 30 maailma riigis. 1990. aastatel võttis ta osa koos abikaasa Marfa Kolessova-Rastorgujevaga tsirkuse organiseerimisest Jakuutias. 1994. aastast on ta Sahhatsirki direktor ja kunstiline juht. 2000. aastal lõpetas ta GITIS-e režii erialal. Ta on Venemaa Tsirkusetegelaste Liidu liige. Jakuudi ANSV teeneline kunstnik (1990) Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik (2001) Tema abikaasa on laulja ja tsirkustegelane Marfa Kolessova-Rastorgujeva. Осенние заботы директора Сахацирка Сергея Расторгуева. 1sn.ru
Marfa Kolessova-Rastorgujeva

Marfa Petrovna Kolessova-Rastorgujeva (vene keeles Марфа Петровна Колесова-Расторгуева; 3. aprill 1950 Megino-Kangalassõ rajoon, Jakuudi ANSV – 5. november 2016 Lõuna-Korea) oli jakuudi laulja ja tsirkusetegelane, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik. Ta on esinenud ka tsirkusenumbritega. Ta lõpetas 1972. aastal Roskontserti juures asuva Üleliidulise estraadikunsti loomingulise töökoja. Ta oli üks 15 lõpetajast, kellest koostati kutseline estraadikollektiiv Jakuudi estraad-72. Hiljem töötas ta lauljana Oiunski-nimelises Jakuudi Riikliku Muusika- ja Draamateatri estraadibüroos. Ta on esinenud ringreisidel rohkem kui 30 maailma riigis, sealhulgas USA-s, Suurbritannias, Prantsusmaal, Rootsis, Soomes ja Afganistanis. 1990. aastatel võttis ta osa koos abikaasa Sergei Rastorgujeviga tsirkuse organiseerimisest Jakuutias, seejärel töötas seal asedirektorina. 1994. aastast oli ta Sahhatsirki lastetsirkusestuudio direktor. Ta oli Venemaa Tsirkusetegelaste Liidu liige. Jakuudi ANSV teeneline kunstnik (1990) Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakunstnik Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik (2001) Tema abikaasa on tsirkusetegelane Sergei Rastorgujev. О цирке. sakhacircus.ru Марфа Петровна Колесова Расторгуева. YouTube, 8. aprill 2015
Harry Raudvere

Harry Raudvere (sündinud 23. novembril 1958) on Eesti ettevõtja ja kirjanik, Tartu Hoiu-laenuühistu nõukogu esimees ning tuuleenergia eestkõneleja. Ta on omandanud magistrikraadi sotsiaalteadustes Tallinna Ülikoolis[viide?]. Ta kuulub Akadeemilisse Ühistegevuse Seltsi, Vanemuise Seltsi ja Eesti Klubisse. Harry Raudvere on juhatuse liige osaühingutes Adepte, Adepte Energy, Entere ja EST Wind Power, aktsiaseltsis Raisner ning mittetulundusühingutes Kogudus Tarbatu Hiis, Eesti Ühistegevuse Liit, Rahva Raadio Selts, Tark ja Terve Eesti, Tuuletehnoloogia Liit ja Varese Sadam[viide?]. Ta on Nõmme Raadio omanik. On töötanud Kivimäe Haigla direktorina ja Tallinna Nõmme sotsiaalmaja direktorina. Eesti Keskerakonna liige aastatel 1998–2013. Raudvere kandideeris üksikkandidaadina 2019. aasta Riigikogu valimistel ning sai 5. valimisringkonnas 406 häält. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta üksikkandidaadina ja sai 880 häält. Juunis 2023 toimus uue, registreerimata erakonna Eesti Rahva Erakond (ERE) esimene kohtumine. Harry Raudvere on erakonna üks eestvedajatest. 2017 “Hüüdnimi EESTLANE 1. osa” ISBN 9789949993574 2019 “Hüüdnimi EESTLANE 2. osa” ISBN 9789949889761 2019 "Pahapulli Pahalased" ISBN 9789949889846 Harry Raudverel on neli last. Kaks tütart Catherine Raudvere ja Katriin Raudvere. Kaks poega Gregor Raudvere ja Keit Raudvere. Sulev Vedler (10. aprill 2019). "Uus õukonnameedia. EKREt toetab oma meediatööstuskompleks, mis ei aja „mingit roosat löga"". Eesti Ekspress. Ekspress Meedia. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. aprill 2019. https://rk2019.valimised.ee/et/voting-result/district-5-voting-result.html https://ep2019.valimised.ee/et/voting-result/index.html Elisabet Voomets (18. juuni 2023). "Loomisel on uus partei ERE, mis tahab Venemaaga suhteid parandada". Delfi. Ekspress Meedia. Vaadatud 18. juuni 2023. Mölder, Merilin (4. jaanuar 2023). "FOTO | Uus armastus! Oleg Sõnajala noor pruut avaldas esimese foto neist paarina". Kroonika. Vaadatud 15. aprillil 2023. Rämmar, Janek (29. aprill 2022). "Harry Raudvere". Geni. Vaadatud 15. aprillil 2023. Harry Raudvere: "Takerdunud tuuleäri viis naistepesu juurde." Harry Raudvere: " Luure, riigisaladused, altkäemaks, ähvardused ehk tänapäev Eesti energeetikas" Kohalikud veavad ärimehega sadama pärast vägikaigast Harry Raudvere: "Maailm ei ole enam endine." Harry Raudvere: "Miks kaitseministeerium võitleb tuulikute vastu kui seegi on osa julgeolekust?" Harry Raudvere: "Pandimaksustamine ei lahenda probleeme." Harry Raudvere: "Kas põrgukatla alla ikka peab tuli jääma?" Harry Raudvere: "Eesti on valinud endale maailma kõige kallima tervishoiumudeli." Harry Raudvere ainult Meie Maas: "Ütlen hinge pealt ära." Harry Raudvere: "Kui energiline on Eesti Energia?"
Moskva Aleksandri sõjakool

Moskva Aleksandri sõjakool (vene keeles Александровское военное училище) oli 1849-1917 Moskvas tegutsenud sõjakool, mis valmistas ette jalaväeohvitsere. Sõjakooli võeti vastu eeskätt aadlipäritolu noormehi, kes olid lõpetanud sõjagümnaasiumi. Sõjakooli õpingud kestsid kaks aastat. Aleksandri sõjakoolis õppis kindralmajor Nikolai Helk alates 1916.
Kastornoje rajoon

Kastornoje rajoon (vene keeles Касторенский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Kastornoje alev. Rajoon piirneb põhjas Lipetski oblastiga, idas Voroneži oblastiga, lõunas Goršetšnoje rajooniga ja läänes Sovetski rajooniga. Rajooni pindala on 1225 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 293, 2007. aastal 20 534 ja 2002. aastal 24 237. Kastornoje rajoonis on 104 asulat, mis kuuluvad 3 linnaasunduse (Kastornoje, Novokastornoje ja Olõmski) ning 13 külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Veduga ja Olõm. Q126687602
Alavere (Anija)

Alavere on küla Harju maakonnas Anija vallas Kose ja Kehra vahel. Elanike arv on ligikaudu 360. Külakeskus on tekkinud ajaloolise Alavere mõisasüdame baasil. Alavere mõis rajati 1620. aastatel, historitsistlik peahoone püstitati 1850. aastatel. Mõisahoone põletati 1905 talumeeste vastuhaku käigus (hiljem lasid karistussalklased selle eest maha 11 vastuhakust osavõtnud talumeest), seejärel aga taastati. Pärast Eesti iseseisvumist müüdi mõisamaja eraomanikule, kes lammutas selle 1938. aastal ehitusmaterjaliks ning müüs enamiku saadud väärtuslikust kivimaterjalist Tallinna ehitustele. Alavere mõisahoone tahutud graniitplokkidest ehitati nii mõnegi uhke Tallinna maja sokkel. Nõukogude ajal oli Alaveres sovhoosikeskus, sellest ajast pärineb ka hulk hooneid endises mõisasüdames ja selle lähedal. Alavere mõisa park on võetud kaitse alla. Alavere mõisakeskust läbisid Perila–Jäneda ja Kose–Jägala maantee. 1970. aastatel juhiti mõlemad maanteed teeõgvendusega asulakeskusest eemale. 1982. aastal avastati külast muistne asulakoht. Alavere 2021. aasta jaanuaris Alavere 2021. aasta jaanuaris Alavere vald (Kose kihelkond) Alavere sovhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Alavere (Anija) veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 10.05.2014) Alavere (Anija) veebiportaalis eestigiid.ee
Johanna Tammsalu

Johanna Tammsalu (sündinud 11. mail 1987) on eesti disainer. Johanna Tammsalu on lõpetanud Liivalaia Gümnaasiumi. 2010. aastal lõpetas ta loomingulise reklaami bakalaureuseõppe University of West London ülikoolis ning 2013. aastal Euroopa Disaini Labori magistriõppe Madridis koolis Instituto Europeo di Design. 2013. aastast on Tammsalu enda loodud ettevõtte Tamma Design juht ja disainer. 2016 parima elukeskkondliku tootedisaini BRUNO 2016 SÄSI Sirp 14.10.2016 vaadatud 24. august 2017 Äripäev 14.11.2014 vaadatud 24. august 2017 Tamma Design koduleht Silvia Pärmann, Disainer Johanna Tammsalu: “Pean olema ka juhataja, klienditeenindaja, stilist ja turundaja”, Veebiajakiri mood.ee, 24. august 2017 Slovakkiasse loovideid püüdma sõidab Eesti tootedisainer Johanna Tammsalu, ERR, 25. aprill 2015
Jakob Kuus

Jakob Kuus (3. juuli 1876 Palupera vald, Tartumaa – 27. mai 1934 Tallinn) oli Eesti politseinik. Jakob Kuus teenis aastail 1895–1917 Venemaa keisririigi politseis Tartus, Riias ja Tallinnas, alates 1916. aastast oli ta Tallinna kriminaalpolitsei ülem. Alates 1. maist 1919 oli ta Eesti kriminaalmiilitsa ülem. 28. novembril 1919 nimetas Vabariigi Valitsus ta Kohtuministeeriumi Kriminaalpolitsei Peavalitsuse ülema kohusetäitjaks, 2. juulil 1924 Siseministeeriumi Politsei Peavalitsuse ülema abiks, 1926. aastal Politseimuuseumi juhataja kohustetäitjaks ja 1. aprillil 1927 Viljandi kriminaalkomissariks. 10. juunil 1931 Jakob Kuus haigestus (ajuverevalum). 23. juunil 1931 algatas Viljandi-Pärnu rahukogu prokurör tema vastu süüasja omastamise pärast, ta võeti vahi alla ja paigutati Viljandi vangimajja. 1. juulil 1931 vabastati ta teenistusest parandamatu haiguse tõttu pensionile mineku puhul. Jakob Kuus suri 27. mail 1934 Seevaldi vaimuhaiglas Tallinnas ja maeti 31. mail Rahumäe kalmistule. Ühe töömehe kurb elusaatus. Uudisleht, 2. juuni 1934, nr. 103, lk. 5. III. Nimetused., Riigi Teataja, nr. 53, 31 mai 1927
Ivan Beljajev

Ivan Beljajev (11. aprill 1893 Daugavpils – 30.juuli 1927 Moskva) oli Eesti politseinik ja vene kirjanik. Ta õppis aastail 1903–1913 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, 1919–1920 arstiteaduskonnas, 1920–1921 filosoofiateaduskonnas, 1921–1924 õigusteaduskonnas. Ta oli 1917. aastal Tartus kohtupristav, novembrist detsembrini 1918 ja jaanuarist veebruarini Tartumaa miilitsaülem, 1920–1923 õpetaja Petseris, 1924–1925 arreteeritud kommunistlikus salaorganisatsioonis osalemise pärast. 1926. aastal kolis Venemaale, elas Voronežis Vigelevskii tn 2-6, arreteeriti 9.mail 1927 kontrrevolutsioonilise tegevuse eest, NKVD EN mõistis 25.juulil mahalaskmisele. Suri Butõrka vanglas juulis 1927. Ivan Beljajev on avaldanud ka venekeelseid luulekogusid ja teinud kaastööd ajalehtedele.
Aina Vissitajeva

Aina Kazbekovna Vissitajeva (sünninimi Aina Ibragimova; vene keeles Айна Казбековна Виситаева; sündinud 29. jaanuaril 1962 Dagestanskije Ognis Dagestani ANSV-s) on tšetšeeni tsirkuseartist (köielkõndija), Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik. Aastatel 1980–1984 esines ta tsirkusenumbris "Köielkõndijad". 1988. aastal lõi Adam Vissitajev numbri "Duett köiel", kus ta esines koos abikaasa Ainaga. Nad esinesid lavapaarina koos palju aastaid. Nad olid Venemaal ainus esinejapaar, kes esitas oma tsirkusenumbri ilma julgestuseta (numbri algusest lõpuni), kuigi Adam on alla kukkunud kuuel ja Aina ühel korral. 1995 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik. Tema abikaasa on Adam Vissitajev. Чеченские канатоходцы Адам и Айна Виситаевы. 123ru.net Над пропастью. circusnikulin.ru
Čekiškė vald

Čekiškė vald (leedu keeles Čekiškės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. Valla pindala on 83 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1795 inimest. Valla keskus on Čekiškė alev, kus aastal 2011 oli 682 elanikku. Vallamaja asub aadressil Amatininkų g. 3. Vallavanem on Mečislovas Zavedskas. Čekiškės seniūnija. Kauno rajono savivaldybė, vaadatud 24.08.2017. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 24.08.2017.
Aleksander Aren

Aleksander Aren (2. september 1885 Pivarootsi Lihula vald, Läänemaa – 20. juuni 1945 Tallinn) oli Eesti politseinik. Aleksander Aren õppis 1897–1900 Riia vaimulikus seminaris. Ta oli aastail 1901–1912 köster-kooliõpetajana Harju- ja Järvamaal: õigeusu Leesi Püha Nikolai koguduses 1903–1911, Kikevere Jumalaema Uinumise koguduses 1911–1912, Rakvere Jumalaema Sündimise koguduses 1911–1924, 1912–1916 Rakveres ja Virumaal. 1917. aastal oli ta Rakvere miilitsaülem, 1918–1925 vaheaegadega Virumaa miilitsa- ja politseiülem (karistati korduvalt distsiplinaarkorras), seejärel juhutööline. 20. novembril 1918 määrati ta Virumaa Kaitseliidu ülemaks. Tegutses koorijuhina Haapsalu Maria Magdaleena koguduses 1924–1933 ja köstrina Tallinna Püha Siimeoni ja Naisprohvet Hanna koguduses 1933–1936. Arreteeriti NKVD poolt 30. juulil 1940, sai vanglas halvatuse. 1941. aastal jäeti ta Eestisse ja vabanes. Ta on maetud Tallinna Aleksander Nevski kalmistule. Odette Kirss, 100 aastat Kaitseliitu Virumaal ehk Kaitseliidu Viru maleva sünnilugu, Kaitse Kodu!: Kaitseliidu ajakiri, Number 8, November 2018 AREN ALEKSANDER MIHAIL/MIHKLI P, www.eoc.ee
Babtai vald

Babtai vald (leedu keeles Babtų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. Valla pindala on 143 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4409 inimest. Valla keskus on Babtai alev, kus aastal 2011 oli 1563 elanikku. Vallamaja asub aadressil Nevėžio g. 3. Vallavanem on Jonas Praškevičius. Panevėžiukase mõisa hoonekompleks Pagynė Jugintai Babtų seniūnija. Kauno rajono savivaldybė, vaadatud 24.08.2017. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 24.08.2017.
Kristjan Rumvolt

Kristjan Rumvolt (15. veebruar 1884 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 4. aprill 1950 Lund) oli Eesti politseinik. Ta oli aastail 1903–1917 kohtu- ja vallakirjutaja, vahepeal, aastail 1906–1909 Vene sõjaväes vanemkirjutaja. Järvamaa 1. jaoskonna miilitsaülem 1917–1918 (kuni Saksa okupatsioonini) ja 1919–1920, seejärel Pärnumaa politseiülem kuni 1925. aastani. 1926. aasta algul oli ta Pärnu-Viljandi abiprefekt ja prefekti kt. Seejärel oli ta Pärnu linnavalitsuse sekretär. Ta oli Pärnu Ametnikkude Ühispanga juhatuse esimees. Talle kuulus Pärnus maja Supeluse 1. Põgenes 1944. aastal Rootsi. Geni
Vandžiogala vald

Vandžiogala vald (leedu keeles Vandžiogalos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. Valla pindala on 126 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1632 inimest. Valla keskus on Vandžiogala alev, kus aastal 2011 oli 861 elanikku. Vallamaja asub aadressil Parko g. 8. Vallavanem on Vytautas Šniauka. [1]. Kauno rajono savivaldybė, vaadatud 24.08.2017. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 24.08.2017.
Karl Zaleman

Karl Germanovitš Zaleman (vene keeles Карл Германович Залеман; 9.01.1850 (28.12.1849) Tallinn, Eestimaa kubermang – 13.12.1916 (30.11) Petrograd) oli Venemaa keeleteadlane (iranist) ja Keiserlik Peterburi Teaduste Akadeemia liige. Ta õppis ja töötas Peterburi ülikoolis. Aleksandr Freiman oli tema õpilane. Mittelpersische Studien. In: Bulletin de l’Académie Impériale des Sciences de St.-Pétersbourg. Bd. 31, April 1887, Sp. 418–450 (online). (mit Valentin Shukovski) Persische Grammatik mit Literatur, Chrestomathie und Glossar. H. Reuther, Berlin 1889. 4., unveränderte Auflage: Harrassowitz, Leipzig 1947. Judaeo-persica nach St.-Petersburger Handschriften. I. Chudâidât. Ein jüdisch-bucharisches Gedicht. (= Mémoires de l’Académie Impériale des Sciences de St.-Pétersbourg. Série 7, Bd. 42, Nr. 14). Glasunoff, St. Petersburg 1897. Manichaeische Studien. I. Die mittelpersischen Texte in revidierter Transcription, mit Glossar und grammatischen Bemerkungen (= Mémoires de l’Académie Impériale des Sciences de St.-Pétersbourg. Série 8, Bd. 8, Nr. 10). Kaiserliche Akademie der Wissenschaften, St. Petersburg 1908. Karl Zaleman, biograafia Suures nõukogude entsüklopeedias Aleksandr Freiman Suures nõukogude entsüklopeedias
Kääbuspinšer

Kääbuspinšer on Saksamaalt pärinev koeratõug. Koer on "elav, temperamentne, enesekindel ja tasakaalukas." Pildid "Kääbuspinšer" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 24.08.2017. "Kääbuspinšer". www.koer.ee. Vaadatud 24.08.2017.  Kääbuspinšer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kääbuspinšer koer.ee saidil
Kaval Hans (1922)

Kaval Hans oli huumori- ja ajaviiteajakiri, mis ilmus 1922. aasta veebruaris Tallinnas. Selle vastutav toimetaja oli August Michelson. Väljaandjateks olid Kawal Hansu kirjastus, kes andis välja 1. ja 3.-4. numbri, ning H. Frisch ja A. Trilljärv, kes andsid välja 2. numbri. Ajairi oli 16 lk. Ajakirja trükiti Tallinnas A. Kümmeli trükikojas. Ajakiri ilmus ebaregulaarselt. Hinnaks oli 25 marka. Täiendavalt anti välja Kavala Hansu "Jõulu-album". Digar - Kaval Hans 1922 "ERB Kaval Hans 1922". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. august 2017. Vaadatud 24. augustil 2017.
Raudondvarise vald

Raudondvarise vald (leedu keeles Raudondvario seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. Valla pindala on 105 km². 2011. aasta seisuga elas seal 5565 inimest. Valla keskus on Raudondvarise küla. Vallamaja asub aadressil Instituto g. 1a. Vallavanem on Daiva Bulotienė. 1. jaanuaril 2008 eraldati Raudondvarise valla läänepoolsem osa iseseisvaks Batniava vallaks. [1]. Kauno rajono savivaldybė, vaadatud 24.08.2017. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 24.08.2017.
Goršetšnoje rajoon

Goršetšnoje rajoon (vene keeles Горшеченский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Goršetšnoje alev. Rajoon piirneb kirdes Kastornoje rajooniga, idas Voroneži oblastiga, lõunas Belgorodi oblastiga, läänes Manturovo rajooniga ning kirdes Timi ja Sovetski rajooniga. Rajooni pindala on 1400 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 019, 2007. aastal 19 574 ja 2002. aastal 22 835. Goršetšnoje rajoonis on 80 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kastornoje) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Oskol (rajooni territooriumil asub Oskoli ääres ka Starooskolskoje veehoidla) ning tema harud Apotška ja Ublja. Q126687602
Heinrich von Sengbusch (1876−1922)

Heinrich Konrad Oskar von Sengbusch (25. mai/6. juuni 1876 Kuressaare – 18. november 1922 Kuressaare) oli Kaunispe mõisnik. Tema vanemad olid Kaunispe mõisnik ja Kuressaare gümnaasiumi direktor Johannes von Sengbusch (1828–1907) ja Nelly von Sengbusch (sündinud von Sengbusch, 1840–1922). 7/20. septembril 1904 abiellus ta Kuressaares paruness Bertha Buxhoevedeniga (1885–1960). Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft Geni
Ludwig von Güldenstubbe (1845−1917)

Friedrich Ludwig von Güldenstubbe (30. oktoober/11. november 1845 Kuressaare – 12/25. oktoober 1917 Kuressaare) oli Kärla kihelkonna Kandla ja Järumetsa mõisnik. Tema vanemad olid Kandla ja Järumetsa mõisnik, Saaremaa maamarssali kohustetäitja ja Saaremaa konsistooriumi president Karl von Güldenstubbe (1798–1867) ja Apollonie Pilar von Pilchau (1820–1880). Ta oli Saaremaa maakohtu assessor ja Saaremaa konvendideputaat. 1/13. oktoobril 1871 abiellus ta Kuressaares paruness Mathilde Buxhoevedeniga (1849–1932). Genealogisches Handbuch der Oeselschen Geni
Otto Kruusement

Otto Kruusement (24. november 1886 Ravila vald, Harjumaa – 25. veebruar 1940 Kose) oli eesti kaupmees. Ta osales allohvitserina Esimeses maailmasõjas, oli Ravila vallavanem ja vallavolinik. 1919. aastal avas ta Kose alevikus talurahvatarvete kaupluse ja 1932. aastal Voose külas teise kaupluse. Ta oli Kose Haridusseltsi asutajaliige (1907), esimees ja auliige, Kaitseliidu Kose malevkonna juhatuse liige, Kose vabatahtliku tuletõrje ühingu asutajaliige (1926) ja esimees, hiljem Ravila valla vabatahtliku tuletõrje ühingu juhatuse abiesimees, alates 1926 Kose Ühispanga nõukogu liige ja alates 1933 juhatuse esimees, Ravila Kartulikasvatajate Ühingu asutajaliige, alates 1937 Eesti Kaupmeeste Majanduskeskuse juhatuse abiesimees.
Kaupmees (ajakiri)

Kaupmees oli aastail 1939–1940 ilmunud Eesti Kaupmeeste Majanduskeskuse ajakiri. Ajakirja vastutav toimetaja oli Aleksander Mändvere, toimetuse aadress oli Estonia puiestee 27 Tallinnas. Ajakirja trükiti R. Tohver ja Ko. trükikojas Tallinnas. Ajakirja pidi ilmuma neli numbrit aastas. Tegelikult ilmus maist 1939 kuni märtsini 1940 kolm numbrit (1–3).
Natalja Deržavina

Natalja Deržavina (vene keeles Наталья Владимировна Державина; 1. oktoober 1942 Taškent – 10. märts 2002 Moskva) oli vene näitleja (nukunäitleja), Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik. Tuntuks sai ta Kesktelevisioonis näidatud lastetelesaates "Head und, mudilased!", kus mängis üle 30 aasta (nukk) Hrjušat. Deržavina pääses 17-aastaselt tööle Moskva riiklikku nukuteatrisse ning töötas seal aastatel 1959–1968 ja 1974–1990. 1995 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik 1997 – Venemaa riiklik televisiooniauhind TEFI Cкончалась актриса Наталья Державина. palm.newsru.com, 11. märts 2002
Sigala (DJ)

Sigala (õieti Bruce Fielder; sündinud 1. novembril 1992 Norwichis) on Inglise DJ, muusikaprodutsent ja remiksija.
1000-aastasele Venemaale

"1000-aastasele Venemaale" (vene keeles Тысячелетие России) on monument Venemaal Veliki Novgorodis. Monument püstitati 1862, et tähistada juubelit kolme varjaagist venna (Rjuriku, Sineuse ja Truvori) jõudmisest Novgorodi. Monumendi skulptorid olid Mihhail Mikešin ja Ivan Schroeder ning arhitekt Viktor Hartmann. Monument on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse. Monument sisaldab 128 figuuri Venemaa ajalooga seotud isikutest ja sündmustest.