laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Toming

Toming on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Toming 120 mehel ja 118 naisel. Perekonnanimede levikult on Toming meeste puhul 635. ja naiste puhul 730. kohal. Perekonnanime Toming kandja on keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus on 38). Kõige levinum on perekonnanimi Toming vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,50. Perekonnanimi Toming on levinuim Lääne-Viru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 13,41. 19. sajandi algul pandi perekonnanimi Toming Ambla, Jõelähtme, Laiuse, Maarja-Magdaleena, Pilistvere, Rakvere, Simuna, Tartu-Maarja ja Äksi kihelkonnas. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus sellist perekonnanime keegi ei võtnud ja senised nime kandjad seda ei muutnud. Märt Toming (1960–), Eesti jurist, kohtunik Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Toming. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Toming. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Toming. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Toming. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Toming.
Märt Toming

Märt Toming (sündinud 21. märtsil 1960) on Eesti jurist, kohtunik. Enne kohtunikuametit töötas ta prokurörina. 14. detsembril 1999 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Tominga esimese astme kohtunikuks Tallinna linnakohtusse. 2006. aastal liideti linnakohus Harju Maakohtuga. 2013 – Kohtu Teravaim Sulg Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 35. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 35. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 14.12.1999 otsus nr 686 "Kohtunike nimetamine". Avaldamismärge: RTL 1999, 168, 2464.
Eha Popova

Eha Popova (sündinud 31. jaanuaril 1955 Tartus) on Eesti jurist, kohtunik. 1978–1983 Tallinna Kalinini rajooni SAO uurija 1983–1986 majandusjurist 1986–1991 Tallinna Oktoobri rajooni prokuratuuri uurija, vanemuurija 1991–2006 Tallinna Linnakohtu kohtunik 2006–... Harju Maakohtu kohtunik 2022 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 91. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 23. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 63. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 21.02.2022 otsus nr 66 "Riiklike autasude andmine". Avaldamismärge: RT III, 23.02.2022, 1. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Linfen Shi

Linfen (haldusüksusena 临汾市 (Linfen Shi; toonimärkidega Línfén Shì)) on ringkonna õigustega linn Hiinas Shanxi provintsis. Asub Feni jõe ääres. Varem oli linn tuntud nime all Pingyang. Linnas on kivisöekaevandused. Blacksmith Institute nimetas 2006. aastal Linfeni üheks maailma 10 kõige saastunumast linnast. Linfen jaguneb halduslikult 1 alaks, 2 maakonna õigustega linnaks ja 14 maakonnaks: Yaodu linnarajoon (尧都区 Yáodū Qū) Houma (侯马市 Hóumǎ Shì) Huozhou (霍州市 Huòzhōu Shì) Quwo maakond (曲沃县 Qǔwò Xiàn) Yichengi maakond (翼城县 Yìchéng Xiàn) Xiangfeni maakond (襄汾县 Xiāngfén Xiàn) Hongtongi maakond (洪洞县 Hóngtòng Xiàn) Gu maakond (古县 Gǔ Xiàn) Anze maakond (安泽县 Ānzé Xiàn) Fushani maakond (浮山县 Fúshān Xiàn) Ji maakond (吉县 Jí Xiàn) Xiangningi maakond (乡宁县 Xiāngníng Xiàn) Pu maakond (蒲县 Pú Xiàn) Daningi maakond (大宁县 Dàníng Xiàn) Yonghe maakond (永和县 Yǒnghé Xiàn) Xi maakond (隰县 Xí Xiàn) Fenxi maakond (汾西县 Fénxī Xiàn) Annual Report 2006. Blacksmith Institute. Vaadatud 26.04.2014. Linfeni koduleht Linna haldusjaotuse kaart
Salo (perekonnanimi)

Salo on eesti ja soome perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Salo 75 mehel ja 61 naisel. Perekonnanimede levikult on Salo meeste puhul 1220. ja naiste puhul 1811. kohal. Perekonnanime Salo kandja on keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus on 44). Kõige levinum on perekonnanimi Salo vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,75. Perekonnanimi Salo on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 1,79. 19. sajandi algul pandi perekonnanimi Salo Otepää ja Palamuse kihelkonnas. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus senised nime kandjad seda perekonnanime ei muutnud. Küll aga vahetati perekonnanimed Brisk, Krabba, Sabbal, Saksmann, Salomon, Schober, Schoberg, Spiegel, Urgard nime Salo vastu. Aulike Salo (1968–), Eesti jurist, kohtunik Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Salo. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Salo. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Salo. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Salo. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Salo.
Alari Möldre

Alari Möldre (sündinud 2. detsember 1968) on Eesti jurist, kohtunik. 21. jaanuaril 1998 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Alari Möldre esimese astme kohtunikuks Tallinna Linnakohtusse. 2006. aastal liideti linnakohus Harju Maakohtuga. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 33. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 33. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 21.01.1998 otsus nr 273 "Kohtunike nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1998, 10, 112.
Möldre (perekonnanimi)

Möldre on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Möldre 57 mehel ja 71 naisel. Perekonnanimede levikult on Möldre meeste puhul 1746. ja naiste puhul 1483. kohal. Perekonnanime Möldre kandja on keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus on 44). Kõige levinum on perekonnanimi Möldre vanuserühmas 20–24, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,85. Perekonnanimi Möldre on levinuim Valga maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 5,40. 19. sajandi algul pandi perekonnanimi Möldre Juuru, Jõhvi, Kursi, Põltsamaa ja Rõuge kihelkonnas. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Möldre perekonnanime Mölder vastu. Samas, perekonnanimed Grünbusch, Krinpus, Krüger, Melder, Milder, Möldermann, Möller, Möllerson, Mölter, Müller, Müllerbeck, Müllersdorf ja Stokermann vahetati perekonnanime Möldre vastu. Alari Möldre (1968–), Eesti jurist, kohtunik Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Möldre. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Möldre. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Möldre. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Möldre. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Möldre.
Kristi Lomp

Kristi Lomp (sündinud 2. augustil 1976) on Eesti ärijuht. 1999. aastal lõpetas Lomp õpingud Tallinna Tehnikaülikooli keemiateaduskonnas toidu tootmise ja tootearenduse erialal. 2013. aastast kuulub Selveri juhatusse (algul kaheliikmeline). 2014. aastast on Selveri juhataja. 2017. aastast kuulub Eesti Kaupmeeste Liidu kaheteistliikmelisse juhatusse. 2000–2004 Prisma Peremarket, restorani juhataja 2005–2008 Prisma Peremarket, kaupluse juhataja 2008–2009 LLC Prisma, kaubandusdirektor Peterburis 2010–2014 Selver, müügidirektor 2014–... Selver, juhataja 2022 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Registrite ja Infosüsteemide Keskus (RIK). e-Äriregister. Päring: Eesti Kaupmeeste Liit (registrikood 80007134). Registrikaardi väljatrükk, 17. kanne (07.11.2017). Registrite ja Infosüsteemide Keskus (RIK). e-Äriregister. Päring: Selver AS (registrikood 10379733). Registrikaardi väljatrükk, 17. kanne (13.12.2013). DIGAR Eesti artiklid. Juhtimine (ajalehe Äripäev lisa), nr. 6, 16. juuni 2014, lk 6–10. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 21.02.2022 otsus nr 66 "Riiklike autasude andmine". Avaldamismärge: RT III, 23.02.2022, 1. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Küllike Johannson

Küllike Johannson (21. detsember 1941 – 7. veebruar 2018) oli Eesti jurist, kohtunik. 1963–1967 töötas Johannson Tallinna linna prokuratuuris erinevatel ametikohtadel: stažöör, vanemuurija, prokuröri abi. 1968–1974 töötas ta algul Juriidilises Komisjonis, hiljem aga Eesti NSV Justiitsministeeriumis vanemkonsultandina. 1974–1993 oli ta majandusettevõttes osakonnajuhataja ja jurist. 19. oktoobril 1993 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Küllike Johannsoni esimese astme kohtunikuks Tallinna Linnakohtusse. Ta lahkus kohtunikuteenistusest omal soovil 1. jaanuarist 2008. Küllike Johannson suri 2018. aastal ja on maetud Tallinna Metsakalmistule. Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 82. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 37. Haudi. Kalmistute register. Päring: Johannson, Küllike. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 19.10.1993 otsus nr 193 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1993, 67, 952. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 04.12.2007 otsus nr 193 "K. Johannsoni kohtunikuametist vabastamine". Avaldamismärge: RTL 2007, 93, 1550.
Johannson

Johannson on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Johannson 36 mehel ja 34 naisel. Perekonnanimede levikult on Johannson meeste puhul 3143. ja naiste puhul 3735. kohal. Perekonnanime Johannson kandja on keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus on 39). Kõige levinum on perekonnanimi Johannson vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,00. 19. sajandi algul pandi perekonnanime Johannson mitmekümnes kihelkonnas. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Johannson 42 erineva perekonnanime vastu. Samas, nime Johannson ei võtnud mitte keegi. Küllike Johannson (1941–2018), Eesti jurist, kohtunik Johanson Johansson Jóhannsson Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Johannson. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Johannson. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Johannson. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Johannson.
Liivi Loide

Liivi Loide (sündinud 21. detsembril 1966 Jõgeval) on Eesti jurist, kohtunik. 1991–1993 oli Loide Jõgeva maakohtu kohtuniku stažöör. 30. juunil 1993 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Liivi Loide esimese astme kohtunikuks Jõgeva Maakohtusse. Hiljem oli ta ka sama kohtu juhataja. 2006. aastal liideti Jõgeva maakohus Tartu maakohtuga. 2012. aasta kevadest on Loide Tartu maakohtu esimees. Ta on kuulunud Eesti Kohtunike Ühingu üheksaliikmelisse juhatusse perioodil 30. november 2007 kuni 29. november 2013. Kusjuures, novembrist 2011 kuni novembrini 2013 oli ta ühingu aseesimees. 2013 – Jõgevamaa Hõberist 2020 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 48. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 54. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 55. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 30.06.1993 otsus nr 144 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1993, 43, 617. Eesti Kohtunike Ühingu veebileht. Ühingust. Juhtorganid. 2007–2009. Eesti Kohtunike Ühingu veebileht. Ühingust. Juhtorganid. 2009–2011. Eesti Kohtunike Ühingu veebileht. Ühingust. Juhtorganid. 2011–2013. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 27.01.2020 otsus nr 544 "Riiklike autasude andmine". Avaldamismärge: RT III, 29.01.2020, 2. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Loide

Loide on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Loide 60 mehel ja 59 naisel. Perekonnanimede levikult on Loide meeste puhul 1635. ja naiste puhul 1908. kohal. Perekonnanime Loide kandja on keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus on 47). Kõige levinum on perekonnanimi Loide vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,78. Perekonnanimi Loide on levinuim Ida-Viru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 1,87. 19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimed Aadam, Buschmann, Dellmann, Erdmann, Feld, Hinrikson, Hirtentreu, Jaakson, Jaanson, Kolberg, Kurgvel, Kurgvell, Leiner, Leisberg, Lindebaum, Linkholm, Lodeson, Lomann, Loomann, Martin, Nimmer, Õunmann, Rääbus, Rätsep, Timber, Tolstoi, Ulmna, Vaksmann, Verder perekonnanime Loide vastu. Samas, nime Loide mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud. Liivi Loide (1966–), Eesti jurist, kohtunik Rein-Karl Loide (1942–), eesti füüsik Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Loide. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Loide. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Loide. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Loide. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Loide.
Orvi Koik

Orvi Koik (varem Orvi Tali; sündinud 2. augustil 1971) on Eesti jurist, kohtunik. 28. juunil 2002 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Orvi Tali esimese astme kohtunikuks Tallinna Linnakohtusse. 3. juulil 2013 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Tali teise astme kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse alates 1. augustist. Ta töötab kohtu kriminaalkolleegiumis. 2012 – Kohtu Teravaim Sulg Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 35. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 34. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 28.06.2002 otsus nr 196 "Kohtunike nimetamine". Avaldamismärge: RTL 2002, 74, 1137. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 03.07.2013 otsus nr 304 "Kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 05.07.2013, 3.
Orvi

Orvi on eesnimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Orvi alla viiel mehel ja 17 naisel. Orvi on populaarsuselt 6972. mehenimi ja 2009. naisenimi. Orvi nimepäev on 20. aprillil. Orvi Koik (1971–), Eesti jurist, kohtunik Statistikaamet. Eesnime statistika. Päring andmebaasist: Orvi.
Liis Arrak

Liis Arrak (neiupõlves Liis Hallik; sündinud 13. aprillil 1976) on Eesti jurist, kohtunik. 2003. aastast töötab Arrak Tartu Ülikoolis. 2004–2016 oli ta Riigikohtu tsiviilkolleegiumi nõunik. 1. juulil 2016 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Arraku teise astme kohtunikuks alates 1. oktoobrist. Ta töötab Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumis. 1983–1994 Tartu 7. Keskkool 1995–2002 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, bakalaureuseõpe 2002–2005 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, magistriõpe diplomitöö teema: "Tahteavaldus tsiviilõiguses" 2006–... Tartu Ülikool, õigusteaduskond, doktoriõpe Liis Arrak Eesti Teadusinfosüsteemis Riigikohtu dokumendiregister. Riigikohtu esimehe 12.09.2016 käskkiri nr 9-1/16-98 "Ametist vabastamine". Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 01.07.2016 otsus nr 818 "Kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 05.07.2016, 23.
Maili Lokk

Maili Lokk (sündinud 10. mail 1971) on Eesti jurist, kohtunik. 4. aprillil 1996 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Maili Loki esimese astme kohtunikuks Jõgeva Maakohtusse. 25. oktoobril 2000 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Loki teise astme kohtunikuks Tartu Ringkonnakohtusse. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 20. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 23. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 04.04.1996 otsus nr 700 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1996, 24, 498. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 25.10.2000 otsus nr 899 "Kohtunike nimetamine". Avaldamismärge: RTL 2000, 112, 1781.
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kuues parandus

Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kuues parandus on Ameerika Ühendriikide põhiseaduse täiendus kodanike põhiõiguste kohta kriminaalmenetluses. Parandus võeti vastu Kongressis 25. septembril 1789 ning ratifitseeriti osariikide tasemel 15. detsembril 1791. Muudatus on osa kodanikuõiguste deklaratsioonist (Bill of Rights).
Koik

Koik on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Koik 89 mehel ja 81 naisel. Perekonnanimede levikult on Koik meeste puhul 970. ja naiste puhul 1235. kohal. Perekonnanime Koik kandja on keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus on 44). Kõige levinum on perekonnanimi Koik vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,34. Perekonnanimi Koik on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 4,83. 19. sajandi algul pandi perekonnanimi Koik Ambla, Audru, Halliste, Helme, Mihkli, Muhu, Paistu, Pilistvere, Pärnu-Jaagupi, Suure-Jaani ja Äksi kihelkonnas. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus senised nime kandjad seda perekonnanime ei muutnud. Küll aga vahetati perekonnanimed Andreson, Koikson ja Loks nime Koik vastu. Georg Koik (1855–1914), eesti vaimulik Orvi Koik (1971–), Eesti jurist, kohtunik Märt Koik (1990–), eesti näitleja ja videoblogija Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Koik. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Koik. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Koik. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Koik. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Koik.
SIG SG 510

SIG SG 510 (ka AM 55 või Sturmgewehr 57, Šveitsi relvajõududes F. ass. 57 7.5mm või 7.5mm Stgw. 57) on valikulise tulerežiimiga Šveitsi lahingvintpüss. Relva konstrueeris Schweizerische Industrie Gesellschaft (praegune Swiss Arms) ning see kasutab tagasipahvakuga laadimise süsteemi, nagu Heckler & Koch G3 ja CETME. SG 510 võeti Šveitsi sõjaväes kasutusele 1957. aastal ning vahetati suures osas 1990. aastal välja automaadi SIG SG 550 vastu.  Boliivia: SG 510-04.  Monaco: Compagnie des Carabiniers du Prince.  Šveits: 1957–1990.  Zaire  Tšiili  Ukraina SIG MG 710-3 SIG AK53 Sturmgewehr 52 Jones, Richard D. Jane's Infantry Weapons 2009/2010. Jane's Information Group; 35 edition (27. jaanuar 2009). ISBN 978-0-7106-2869-5. Giletta, Jacques (2005). Les Gardes Personnelles des Princes de Monaco (1st ed.). Taurus Editions. ISBN 2 912976-04-9. Abbot, Peter (veebruar 2014). Modern African Wars: The Congo 1960–2002. Oxford: Osprey Publishing. Lk 24. ISBN 978-1782000761. Modern Firearms Biggerhammer.net Schiessschule Walenstadt Swissrifles.com Gunco.net Exordinanza.net Euroarms.net Starting portal for articles, information and manuals, etc. on the Stgw 57/SG 510/AMT and SG 550 rifle series
Erwin Moritz

Friedrich Erwin Moritz (29. november/11. detsember 1842 Peterburi – 8. november/21. november 1907 Peterburi) oli baltisakslasest jurist ja poliitik. Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust). Ta õppis aastal 1860 Tartu Ülikoolis usuteadust ja aastatel 1860–1864 õigusteadust. Aastal 1865 kuulas ta loenguid Heidelbergi Ülikoolis. Ta töötas aastatel 1867–1889 kubermanguvalitsuses ja kohtusüsteemis, oli advokaat. Aastast 1878 oli ta linnanõunik ja sündikus Riias, mõisnik ja majaomanik (maja hindeväärtus 22000 rubla), Riia linnavolikogu liige; aastatel 1906–1907 oli ta Riia linna esindaja Baltimaade ajutise kindralkuberneri erinõupidamisel, aastatel 1906–1907 oli ta Balti Konstitutsioonilise Erakonna asutajaid ja esimees. Aastal 1906 oli ta Balti nõukogu (Baltischer Konseil) liige. Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust). Duumas olles kuulus oktobristide fraktsiooni. Surma tõttu ei saanud ta duuma tööst osa võtta. Tema asemele valiti Robert Erhardt.
ArmaLite AR-7

Muude kasutuste kohta vaata AR7. ArmaLite AR-7 on Ameerika Ühendriikide poolautomaatne tulirelv. AR-7 kasutab laskemoona .22 Long Rifle ning see konstrueeriti 1959. aastal Ameerika Ühendriikide õhuväes kasutusel olnud ArmaLite AR-5 järgi. 1980. aastatel võttis selle kasutusse Iisraeli õhuvägi. AR-7 on mõeldud lennukimeeskonnale enesekaitseks (n-ö survival weapon). AR-7 konstrueeris relvameister Eugene Stoner, kelle tuntuim relv on ArmaLite AR-15, millest USA sõjavägi arendas automaadi M16. Tänapäeval kasutavad AR-7 näiteks looduses matkajad, kuna seda on lihtne tükkideks võetult kaasas kanda ja sellega saab end efektiivselt kaitsta. ArmaLite'i vintpüsside loend Preetz M65 Marlin Model 70P The AR-7 exotic weapons system, Paperback: 63 pages Paladin Press (1982), ISBN 0873642422. Henry Repeating Arms webpage for the AR-7/U.S. Survival Rifle Photos of the AR-7 Survival Rifle
PB (püstol)

PB (vene keeles Пистолет бесшумный ehk vaikne püstol; GRAU indeks 6P9) on integreeritud summutiga Nõukogude Liidu poolautomaatpüstol. PB põhineb Makarovi püstolil ning seda toodeti Iževski mehaanikatehases. 2013. aastal ühinesid Iževski mehaanikatehas ja Iževski aparaaditehas Kalašnikovi kontserniks, mis jätkas PB tootmist. Relv on kasutuses 1967. aastast.  Nõukogude Liit: KGB, siseministeeriumi eriüksused (OMON) ja Nõukogude armee luure.  Valgevene: surmanuhtluste läbiviimiseks. Stetškini automaatpüstol Kaasaegsete Vene väike- ja kergrelvade loend Moss, Matthew (7. juuni 2016). "The PB Was the KGB's Suppressed Pistol". War is Boring. Vaadatud 9. jaanuar 2018. "9mm Besshumnyy pistolet PB — kompaktnoye besshumnoye oruzhiye blizhnego boya dlya provedeniya spetsial'nykh operatsiy" 9мм Бесшумный пистолет ПБ — компактное бесшумное оружие ближнего боя для проведения специальных операций [9mm Silent pistol PB - compact silent weapons for special operations]. Kalashnikov Concern. Vaadatud 9. jaanuar 2018. "Pistolet besshumnyy PB (indeks 6P9), 1967, Rossiya" Пистолет бесшумный ПБ (индекс 6П9), 1967, Россия [Silent pistol PB (index 6P9), 1967, Russia]. World Weapon. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. mai 2012. Vaadatud 28. veebruaril 2022. Popenker, Maxim (23. oktoober 2010). "PB silenced". Modern Firearms. Vaadatud 9. jaanuar 2018. Blagovestov, A.I. (2000). Tarasa, A.Ye. (toim). To, iz chego strelyayut v SNG: Spravochnik strelkovogo oruzhiya То, из чего стреляют в СНГ: Справочник стрелкового оружия [What the CIS uses for shooting: a directory of small arms] (vene). Minsk: Harvest. Lk 84–86. ПБ 6П9 (video, vene keeles) PB silenced - Modern Firearms Guns of the Spetsnaz – 9mm PB silenced pistol
Smith & Wesson Model 29

Smith & Wesson Model 29 on Ameerika Ühendriikide revolver. Sellel on kuuelasuline silindersalv ja laskemoonana kasutatakse padrunit .44 Magnum. Relva toodab Smith & Wesson. M29 toodetakse standardselt 76–270-millimeetrise toruga, kuid eritellimusel on valmistatud mitmesuguseid suurusi. Relvameistrid valmistavad ka välimuselt erinevate raamidega mudeleid. Kui kõnealune mudel 1950. aastate keskel turule tuli, oli see võimsaim saadavalolev revolver. Hiljem hakati tootma veel võimsamaid revolvreid, milles kasutatakse padruneid .454 Casull või .50 Action Express. S&W M29 sai kuulsaks filmitegelase Harry Callahani käes. Smith & Wesson's .44 Magnum - by John Taffin Manual