laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
IV liiga 2013

IV liiga 2013 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga, IV liiga 2013. aasta hooaeg, mis jagunes neljaks tsooniks - ida, põhi, lõuna ja lääs. Hooaeg algas 7. aprillil 2013 ja lõppes 13. oktoobril 2013. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) võidud; 4) punktid omavahelistest mängudest; 5) väravate vahe omavahelistest mängudest; 6) väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Fair Play punktid. (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 3 korda, kokku 21 mängu. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) võidud; 4) punktid omavahelistest mängudest; 5) väravate vahe omavahelistest mängudest; 6) väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Fair Play punktid. (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Viimati uuendatud peale - mänge Allikas: Eesti Jalgpalli Liit 1Kodu meeskond on vasakus tulbas. 2Mängu tulemus tühistatud, kuna FC Soccerneti võistkonnas mängis kaasa diskvalifitseeritud mängija Kristjan Kutser. 3Mängu tulemus tühistatud, kuna Tallinna TopSec LiVal Sport võistkonnas mängis ülesandmata mängija Evgeni Belokobõlski. 4JK Suema Cargobus kasutas mänguõigust mitteomavaid mängijaid - Tarmo Randver ja Rando Hallik. Värvid:: Sinine = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) võidud; 4) punktid omavahelistest mängudest; 5) väravate vahe omavahelistest mängudest; 6) väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Fair Play punktid. (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Viimati uuendatud peale - mänge Allikas: Eesti Jalgpalli Liit 1Kodu meeskond on vasakus tulbas. 2Pühajärve JK Revali loobus Eesti jalgpalli meistrivõistlustel osalemisest. 3Mängutulemus tühistatud, kuna Pühajärve JK Revali koosseisus osales diskvalifitseeritud mängija Hans-Friedrich Urm. 4Mäng tühistatud, kuna võistkonna Pühajärve JK Revali koosseisus osales ülesandmata mängija Erkko Teder. Värvid:: Sinine = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) võidud; 4) punktid omavahelistest mängudest; 5) väravate vahe omavahelistest mängudest; 6) väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Fair Play punktid. (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 3 korda, kokku 21 mängu. Meistriliiga 2013 Esiliiga 2013 Esiliiga B 2013 II liiga 2013 III liiga 2013 "Eesti 2015 .a meistrivõistluste Teise ja madalamate liigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 28. november 2014. Vaadatud 27. oktoober 2015.
Aalborgi vald

Aalborgi vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas. Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Aalborgi, Halsi, Nibeni ja Sejlflodi vallast. Vallakeskus ja suurim asula on Aalborg. Suuremad asulad on veel Nørresundby, Svenstrup, Nibe, Vodskov, Klarup, Gistrup ja Storvorde. Elanike arv on 207 800 ja seega on Aalborgi vald suuruselt Taani kolmas vald. Vallavanem on Thomas Kastrup-Larsen (Sotsiaaldemokraadid). Statistikbanken Valla koduleht
Jammerbugti vald

Jammerbugti vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas. Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Åbybro, Brovsti, Fjerritslevi ja Pandrupi vallast. Vallakeskus ja suurim asula on Åbybro. Suuremad asulad on veel Fjerritslev, Pandrup, Brovst ja Kås. Vallavanem on Mogens Gade (Venstre). Valla koduleht
Brønderslevi vald

Brønderslevi vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas. Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Brønderslevi ja Dronninglundi vallast. Vallakeskus ja suurim asula on Brønderslev. Suuremad asulad on veel Hjallerup, Dronninglund ja Asaa. Vallavanem on Mikael Klitgaard (Venstre). Valla koduleht
Hjørringi vald

Hjørringi vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas. Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Hirtshalsi, Løkken-Vrå ja Sindali vallast. Vallakeskus ja suurim asula on Hjørring, mis on ühtlasi üks Taani vanemaid linnu. Suuremad asulad on veel Hirtshals, Sindal ja Vrå. Vallavanem on Arne Boelt (Sotsiaaldemokraadid). Esimesed inimasustuse jäljed sellest piirkonnas ulatuvad 10 tuhande aasta taha. Rubjerg Knude tuletorn liigutati 2019. aastal rannikust kaugemal, et päästa seda merre vajumisest Hirtshalsi tuletorn rajati aastal 1863 Hirtshalsi kultuurimaja Püha Olavi kirik Hjørringis rajati umbes aastal 1200 Valla koduleht
Thistedi vald

Thistedi vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare loodeosas. Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Thistedi, Hanstholmi ja Sydthy vallast. Vallakeskus ja suurim asula on Thisted. Suuremad asulad on veel Hurup ja Hanstholm. Vallavanem on Lene Kjelgaard (Venstre). Valla koduleht
Morsø vald

Morsø vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare loodeosas Limfjordenis Morsi saarel. Vallakeskus ja suurim asula on Nykøbing Mors. Suuremad asulad on veel Øster Jølby ja Sundby. Vallavanem on Hans Ejner Bertelsen (Venstre). Valla koduleht
Weldi maakond

Weldi maakond (Weld County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°54' N, 104°40' W. Maakonna halduskeskus on Greeley. Maakonna pindala on 10 416 km². Veepindala on 75 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 252 825. Aastal 2000 oli elanikke 180 936. Weldi maakond on elanike arvult Colorado üheksas maakond. Kimballi maakond (kirdes) Logani maakond (idas) Morgani maakond (idaus) Adamsi maakond (lõunas) Broomfield (edelas) Boulderi maakond (läänes) Larimeri maakond (läänes) Laramie maakond (loodes) Weldi maakond oli üks esimesi maakondi Colorados. See moodustati 1. novembril 1861. Peamine majandustegevus on põllumajandus, kasvatatakse teravilja. Maakond on Colorado suurim lihatootaja ja üks suurema piimatoodanguga maakondi USA-s. Brighton Dacono Evans Fort Lupton Greeley Longmont Northglenn Thornton Weldi maakonnas oli 180 936 inimest, 63 247 leibkonda ja 45 221 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 18 in/km². Elamuüksusi oli 66 194 (keskmine tihedus 6/km²). Rassiline koosseis oli: valgeid 81,71% mustanahalisi 0,56% põlisameeriklasi 0,87% aasialasi 0,83% Vaikse ookeani saarte rassist 0,08% teistest rassidest 13,29% kahest või enam rassist 2,65% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 27,05%. 63 247 leibkonna seas oli 37,20% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 57,60% koos elavad abielupaarid 9,40% neid, kus oli ilma abikaasata naine 28,50% neid, mis ei olnud perekonnad. 21,00% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 6,90% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,78 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,25 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 28,20% alla 18 aastased 13,20% 18...24, 29,70% 25...44, 20,00% 45...64 9,00% üle 65 aastased. Ea mediaan oli 31 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 100,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 98,00 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 42 321 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 49 569 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 35 037 dollarit, naistel 25 757 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 18 957 dollarit. 12,50% elanikkonnast ja 8,00% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 14,60% alla 18-aastasi ja 8,50% üle 65-aastasi. Pawnee National Grassland 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. 2020 United States Census, vaadatud 1.04.2022. Weldi maakonna koduleht (inglise keeles)
Greeley

Greeley on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Weldi maakonna halduskeskus ja suurim linn. Linn asutati 1869. aastal. Greeley on nime saanud ajalehe toimetaja Horace Greeley järgi. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Greeley linnas 76 930 inimest. Rahvastiku tihedus oli 993,4 in/km². Rassiline koosseis oli: valgeid 80,4% mustanahalisi 0,87% põlisameeriklasi 0,93% aasialasi 1,15% Vaikse ookeani saarte rassist 0,14% teistest rassidest 13,77% kahest või enam rassist 2,84% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 29,49%. Greeley koduleht
Northglenn

Northglenn on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis Adamsi ja Weldi maakonnas. Elanike arv oli 2000. aasta rahvaloenduse järgi 31 575. Rahvastiku tihedus oli 627,1 in/km².
Crystali jõgi

Crystali jõgi on jõgi Ameerika Ühendriikides Colorado lääneosas. See on Roaring Forki jõe lisajõgi. Jõgi on umbes 64 kilomeetrit (40 miili) pikk. Jõgi algab Elki mägedest, voolab läbi Crystali kummituslinna ja liitub Carbondale'i linnas Roaring Forki jõega.
Crystal Mill

Crystal Mill või Old Mill on 1892. aastal ehitatud puidust elektrijaam USA-s Colorado osariigis Crystali jõe kaldal Crystalis. Crystal Mill lõpetas töö 1917. aastal, kui Sheep Mountain Mine'i kaevandus suleti. 5. juulil 1985. aastal kanti Crystal Mill Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse.
Richard Griffiths

Richard Thomas Griffiths (31. juuli 1947 – 28. märts 2013 Coventry) oli inglise teatri-, tele- ja filminäitleja. Ta sai tuntuks Harry Potteri filmides Vernon Dursleyd mängides. Enne neid filme esines ta näiteks filmis "Legend peata ratsanikust" ja kultuslikus mängufilmis "Withnail and I".  Richard Griffiths – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Richard Griffiths andmekogus IMDb (inglise)
Piateda

Piateda on vald Itaalias Lombardia naakonnas Sondrio provintsis Adda jõe ääres. Piateda asub merepinnast keskmiselt 304 meetri kõrgusel. Asustustihedus on keskmiselt 33 inimest ruutkilomeetri kohta. https://demo.istat.it/?l=it Koduleht
Buckskin Joe

Buckskin Joe (ka Laurette või Lauret) on kummituslinn USA-s Colorado osariigis. Buckskin Joe oli minevikus kaevanduslinn ja Parki maakonna halduskeskus. Buckskin Joe asub 3 kilomeetri kaugusel läänes vähem kui 200 elanikuga Alma külast, 3280 meetri kõrgusel merepinnast. Buckskin Joe asutati 1859. aastal Pike's Peaki kullapalaviku ajal, kui Mosquito aheliku idanõlval Buckskini oja äärest leiti kulda. Asutamise ajal kuulus see piirkond Kansase territooriumi alla. Ametnikud tunnustasid asulat 1860 ja selle nimeks sai Laurette, mis oli lühend asula rajamises osalenud mõlema naise eesnimest. Sellegipoolest hakati asulat kutsuma Buckskin Joeks. See nimi tuli Joseph Higginbottomi järgi, aga Higginbottomi kohta pole õigupoolest midagi muud teada. Mõne allika järgi olnud Higginbottom neeger, teiste kuulujuttude järgi olnud ta esimene, kes sealkandis kulda leidis. 1861 likvideeriti Kansase territoorium. Selle idaosast moodustati Kansase osariik ja lääneosa põhjal moodustati Colorado territoorium. Buckskin Joe jäi Coloradosse. Samal aastal avati Buckskin Joes / Laurette'is postkontor, 2 võõrastemaja, 14 kauplust ja pank. 7. jaanuaril 1862 kolis Tarryallist sinna maakonnakeskus ja Tarryall muutus seepeale kummituslinnaks. Tippajal oli linnas umbes 5000 elanikku[viide?], kuid ajaloolane Robert Brown arvab, et neid oli vähem. Kullasooned Buckskin Joes olid küll puhtad, aga ammendusid kiiresti. Juba 1866. aastal nimetati linna mahajäetuks. Linna kohtuhoone võeti koost lahti ja viidi orgupidi alla uude maakonnakeskusse Fairplaysse, mis asutati 1872. Fairplay on maakonnakeskus tänapäevani. 1950. aastate lõpus võeti ka Horace Tabori üldkauplus koost lahti, viidi 110 km kaugusel olevasse Metsiku Lääne teemaparki, mis sai samuti nimeks Buckskin Joe, ja pandi seal uuesti kokku. Teemapark on tänapäevani turismisihtpunkt, ühtlasi on seal filmitud hulgaliselt vesterne. "Park County Local History Archives: Hiking through history". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuli 2008. Vaadatud 29. märtsil 2013. Robert L. Brown. Ghost Towns of the Colorado Rockies.
Rasura

Rasura on vald Itaalias Lombardia maakonnas Sondrio provintsis. Rasura asub merepinnast keskmiselt 762 meetri kõrgusel. Asustustihedus on keskmiselt 59 inimest ruutkilomeetri kohta. Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani. Milano: GARZANTI. 1996. Lk p. 531. {{cite book}}: eiran teksti "AA." (juhend); eiran teksti "VV." (juhend); parameetris |page= on üleliigne tekst (juhend) https://demo.istat.it/?l=it Koduleht
Pedesina

Pedesina on vald Itaalias Lombardia maakonnas Sondrio provintsis. Pedesina asub merepinnast keskmiselt 1032 meetri kõrgusel. Pedesina on Itaalia kõige väiksema elanike arvuga omavalitsusüksus (comune). Asustustihedus on keskmiselt 6,56 inimest ruutkilomeetri kohta. https://demo.istat.it/?l=it  Pedesina – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Cerro Gordo

Cerro Gordo (hispaania keeles "paks mägi") on endine kaevandus ja praegune kummituslinn Ameerika Ühendriikide California osariigi Inyo maakonnas. Cerro Gordo asub Inyo mägedes Owensi järve lähedal. Umbes 1870. aastal tootis linna hõbedakaevandus 13 miljonit dollarit kasumit. Cerro Gordo asutasid 1864. aastal mehhiklased. See oli peaaegu tundmatu, kuna asus kõrvalises kohas, kuni tuli kullaotsija Virginia Cityst ja näitas inimestele hõbedamaagi tükki. Algas hõbedapalavik. Cerro Gordos on kaevandatud rohkem hõbedat kui üheski teises California kaevanduslinnas. Tänapäeva Los Angelest ei eksisteeriks ilma rikkaliku Cerro Gordo kaevanduse kasumita. Kummituslinna viib järsk tee, mis läheb Keelerist 8 milli pikkuselt mäest üles. Linnas on tänapäevani säilinud mõned hooned.
Belleville (California)

Belleville on endine kullakaevandus ning buumilinn Ameerika Ühendriikides California osariigis San Bernardino maakonnas San Bernardino mägedes. Belleville kasvas kiiresti üles pärast kulla avastamist, esimesena leidis seda William F. Holcomb Holcombi orust 1860. aastate alguses. Belleville on saanud nime esimese linnas sündinud lapse järgi. Belleville oli kaevanduslinn kümme aastat, enne 19. sajandi lõppu jäeti linn maha. Praegu on see kummituslinn. Belleville kummituslinn
Belleville

Belleville võib tähendada järgmist: Belleville (Meurthe-et-Moselle) Belleville (Rhône) Belleville (Deux-Sèvres) Belleville (Seine) Belleville (Pariis) Belleville-et-Châtillon-sur-Bar Belleville-sur-Loire Belleville-sur-Mer Belleville-sur-Meuse Belleville-sur-Vie Belleville (Ontario) Belleville (Alabama) Belleville (Arkansas) Belleville (California) Belleville (Illinois) Belleville (Kansas) Belleville (Michigan) Belleville (New Jersey) Belleville (Pennsylvania) Belleville (Virginia) Belleville (Wisconsin) Belleville piiskopkond, katoliku piiskopkond Illinoisi lõunaosas
Newporti leping

Newporti leping oli sõlmimata jäänud leping Inglismaa parlamendi ja kuningas Charles I vahel, mis pidi lõpetama vaenutegevuse Inglise kodusõjas. Läbirääkimised lepingu sõlmimiseks algasid 15. septembril 1648 Newportis Wighti saarel. Parlament määras läbirääkimistele 15 esindajat: Denzil Holles juhtis rühmitust, mis esindas presbüterlike konservatiivide huve ning kaldus kuninga jaoks soodsa kokkuleppe poole; Henry Vane noorem juhtis mõõdukamat, independentide huve kaitsvat rühmitust, mis polnud küll radikaalne, kuid püüdles kokkuleppe poole, mis tagaks parlamendile puritaanliku revolutsiooni käigus saadud õigused. Komisjoni kuulusid ka John Glyn, Nathaniel Fiennes, William Pierrepont, John Crewe, John Potts, Samuel Browne, John Bulkeley ning lordid Pembroke, Salisbury, Middlesex, Northumberland, Saye and Sele ning Wenman. Newporti leping portaalis British Civil Wars
Astja

Astja (ka astjas, asten, lõunaeesti murdes tiin) on harilikult kolme madala jalaga silinderjas või ülespoole kitsenev ja kaanega kaetav puunõu. Astjas hoiti liha, silku, hapukapsast, jahu, kurke jt toiduaineid. Kaljaastjal (ka taariastja, lõunaeesti murdes taaritõrike) oli põhjas puupulgaga (naga) suletav auk ning põhja lähedal külje peal kalja puidust väljalaskekraan (ehk haan). Põhja-Eestis ja Saaremaal sõtkuti leivaastjas, mis võeti 19. sajandi lõpul leivaküna asemel kasutusele, leivatainast. Leivaastjas hoiti pidevalt juuretiseks väikest tainakakukest. EE 12. köide, 2003: 27. TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=4143[alaline kõdulink] (vaadatud 29.03.2013)) Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 29.03.2013) Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 22 Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 13
Haraka tänav

Haraka tänav on tänav mitmes Eesti asulas Haraka tänav Kohilas Haraka tänav Narvas Haraka tänav Pärnus Haraka tänav Tallinnas Haraka tänav Tartus Haraka tänav on Muraka tänava endine nimi.
Holcombi org

Holcombi org asub San Bernardino mägedes umbes viie miili kaugusel Big Beari järvest. Ala oli eelkõige tuntud Lõuna-California kullakaevandusliku piirkonnana. See on nime saanud William F. Holcombi järgi, kes avastas 1860 Holcombi oru piirkonnas kulda. Samal aastal algas suurim kullapalavik Lõuna-Californias. Buumilinn Belleville asus selle läheduses ja õitses umbes kümme aastat, kuni linn maha jäeti. Belleville California kullapalvaik
Tammelehe tänav

Tammelehe tänav on tänav Tartus Tammelinnas. See saab alguse kvartalist Raudtee, Tammetõru, Tammeoksa ja Räägu tänava ning Tamme puiestee vahel ning kulgeb põhjaloodesse, ristub Räägu ja Vindi tänavaga ning lõpeb Leevikese tänaval.1987.a oktoobrisoli plaanis nimetada tänava osa,mille aadressidel olid lisad A ja B Tõru tänavaks,kuid see jäi teostamata.
USA dollar

USA dollar (ISO kood: USD) on Ameerika Ühendriikide rahaühik. See on ametlikult kasutusel ka Ecuadoris, El Salvadoris, Marshalli Saartel, Mikroneesias, Panamas, Ida-Timoril ja Belaus. USA dollar on mitteametlikult kasutusel paljudes riikides. USA dollar asendas 20. sajandi alguses pika protsessi tulemusel (30 aasta jooksul) naelsterlingi kui peamise rahvusvahelise reservvaluuta. 2010. aasta juuni seisuga on inflatsioonitase 1,05%. 1 USA dollar (1834–1934) 1,50463 g/Au1000 (puhast kulda), 0,205484 £ (Sbr. naelsterlingit), 5,182346 Fr. (–1900 Latin Monetary Union), 1,943380 Rbl. (1898–1914), 1,295586 Rbl. (1886–1897), 4,199217 Saksa marka (1872–1914), 319,07 EEK (arvestatud 27.11.2005 kulla hinna järgi). Vahetuskurss seisuga 2. november 2007 1 USD = 10,8034 EEK 1 USD = 0,69046 EUR 1 USD = 114,69 JPY 1 USD = 0,48 GBP Seisuga 28. veebruar 2008: 1 USD = 10,3592 Eesti krooni Seisuga 17. märts 2008: 1 USD = 9,91578 Eesti krooni Seisuga 9. juuni 2008: 1 USD = 9,89571 Eesti krooni Seisuga 3. aprill 2009: 1 USD = 11,6198 Eesti krooni Seisuga 11. juuni 2009: 1 USD = 12,255 Eesti krooni Seisuga 12. august 2010: 1 USD = 12,164 Eesti krooni Seisuga 3. detsember 2010: 1 USD = 11,812 Eesti krooni Seisuga 22. juuni 2011: 1 USD = 0,6946 eurot Seisuga 29. juuni 2011: 1 USD = 0,6932 eurot Seisuga 29. juuli 2011: 1 USD = 0,7013 eurot USA-s on praegu käibel 7 pangatähenominaali: 100 dollarit (ei aktsepteerita igal pool liiga paljude võltsingute tõttu[viide?]) Benjamin Franklini portreega 50 dollarit (aktsepteeritakse, aga kontrollitakse kaua ehtsust[viide?]) Ulysses S. Granti portreega, taga Kapitoolium 20 dollarit (suurim pangatäht, mis on USA-s igapäevakäibes) Andrew Jacksoni portreega, taga Valge Maja. 2020. aastal asendatakse Jacksoni portree Harriet Tubmani portreega. 10 dollarit Alexander Hamiltoni portreega, taga Ameerika Ühendriikide Rahandusministeerium 5 dollarit Abraham Lincolni portreega, taga Lincolni memoriaal 2 dollarit Thomas Jeffersoni portreega (harvaesinev rahatäht) 1 dollar George Washingtoni portreega USA-s on praegu käibel 6 mündinominaali: 1 dollar (buck) – harvaesinev 50 senti (half dollar) – harvaesinev 25 senti (quarter) 10 senti (dime) 5 senti (nickel) 1 sent (penny) inflationdata.com välja otsitud 12.08.10 USA dollari kurss Eesti krooni suhtes alates 20.06.1992 Eesti Panga kodulehel USA dollar: pangatähtede galerii
Tammeoksa tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tammeoksa tänav on tänav Tartus Tammelinnas. See ristub Räägu ja Vindi tänavaga, lõpeb Leevikese tänaval ja on umbes 350 meetrit pikk.
Audru muuseum

Audru muuseum on 1996. aastal avatud muuseum, mis asub endises Audru mõisa valitsejamajas Pärnu linnas Pärnumaal. Audru Muuseum Audru Vallavalitsuse kodulehel
Berlin (Nevada)

Berlin on ajalooline kummituslinn USA-s Nevada osariigis Nye maakonnas. See asub Gabbsi linnast umbes 35 kilomeetrit ida pool. Berlin on mahajäetud endine kaevurite asula. Tippajal oli linnas 300 elanikku ja 75 ehitist. Berlin on ehitatud U-kujulisena, avatuna ida poole. Berlin asub Shoshone mäeaheliku lääneosas Humboldt-Toiyabe'i metsakaitseala serval. Asula asub 2035 meetrit merepinnast kõrgemal. 1863. aasta mais avastas väike grupp maavaraotsijaid hõbedat Unioni kanjonis ja asupaika ehitati laager. Aasta hiljem loodi kaevanduste liit, kuhu kuulusid Ione, Grantsville ja veidi hiljem ka Berliinis. Kuigi kaevandus loodi 1869. aastal, asutati Berlin ametlikult 1897. aastal. Berlini kaevandus koosnes viie kilomeetri pikkustest tunnelitest ning kulla ja hõbeda kaevandustulu oli kokku ligi miljon dollarit. Berlin ei arenenud kunagi nii suureks nagu buumilinnad Tonopah ja Goldfield. 1905. aastal oli rahvaarv 300, kuid pärast 1907. aasta paanikat, sama aastal toimunud kaevurite streiki ja Atlandi ja Vaikse ookeani Mining Company pankrot tõid kaasa kaevurite linnast lahkumise. 1911. aastal oli Berlin juba täiesti inimtühi. 1970. aastast on Berlin osa Berlin–Ichthyosaur State Parkist. 5. novembril 1971 kanti linn riiklikku ajalooliste paikade registrisse (National Register of Historic Places). Tänapäeval on alles 13 hästi säilinud hoonet. "Berlin 35. Teil – Berlin Geisterstadt". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. aprill 2009. Vaadatud 12. aprillil 2013. Berlin Ghosttowns.com lehel Pildigalerii
Tammeõie tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tammeõie tänav on tänav Tartus Tammelinnas. Tammeõie tänav algab Vindi tänavalt ja lõpeb Tammetõru tänaval ning on 150 meetri pikkune.
Tammetõru tänav

Tammetõru tänav on tänav Tartus Tammelinnas. Tänav algab Raudtee tänavalt ning suundub loodesse.
Andalo Valtellino

Andalo Valtellino on vald Itaalias Lombardia maakonnas Sondrio provintsis. Andalo Valtellino asub merepinnast keskmiselt 229 meetri kõrgusel. Asustustihedus on keskmiselt 92 inimest ruutkilomeetri kohta. Andalos asub meteoroloogiajaam. https://demo.istat.it/?l=it Meteoroloogiajaama andmed  Andalo Valtellino – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Turismiinfokeskus

Turismiinfokeskus (lühend: TIK) on turismiga tegelev asutus. Eesti turismiseaduse järgi kogub ja korrastab turismiinfokeskus erapooletut ja pädevat informatsiooni turismiteenuste ja huviväärsuste kohta enda maakonnas ja edastab seda huvitatud isikutele ja teistele turismiinfokeskustele. https://www.riigiteataja.ee/akt/1036425?leiaKehtiv (vaadatud 29.03.2013) Eesti turismiseadus, RT I 2000, 95, 607 (vaadatud 19.03.2013)
Buglio in Monte

Buglio in Monte on vald Itaalias Lombardia maakonnas Sondrio provintsis. Buglio in Monte kõrgus merepinnast on keskmiselt 577 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 78 inimest ruutkilomeetri kohta. https://demo.istat.it/?l=it  Buglio in Monte – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Häbipost

Häbipost ehk kaak (ka kaagisammas) oli avalikku kohta (nt kirikuesisele (nimetati ka: kirikusammas) või turuväljakule) püstitatud puu- või kivipost, kus karistatavatele ihunuhtlust anti. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 29.03.2013) EE 12. köide, 2003: 156.
Caspoggio

Caspoggio on vald Itaalias Lombardia maakonnas Sondrio provintsis. Caspoggio kõrgus merepinnast on keskmiselt 1098 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 252 inimest ruutkilomeetri kohta. DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana https://demo.istat.it/?l=it  Caspoggio – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht Fotod