laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Joseph Iléo

Joseph Iléo (15. september 1921 – 19. september 1994), hiljem tuntud ka kui Sombo Amba Iléo, oli Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitik ning kahel korral riigi peaminister. Joseph Iléo sündis 15. septembril 1921. Aastal 1956 oli ta üks manifesti „Manifeste de la Conscience Africaine“, mis nõudis aafriklaste omariiklust, autoritest. Aastal 1958 oli ta üks partei Mouvement National Congolais asutajatest. Kui partei aasta hiljem kaheks lahknes ühines ta Albert Kalonji poolega. Iléo valiti 1960. aastal senatisse ja hääletati senati presidendiks. Pärast endise peaministri Patrice Lumumba ametist vabastamist nimetas president Joseph Kasa-Vubu 5. septembril 1960 Iléo Kongo peaministriks. Ta oli ametis sama aasta 20. septembrini. Oma mantlipärija, Justin Marie Bomboko valitsusajal töötas Iléo Kongo teabeministrina. Ta nimetati uuesti peaministriks 9. veebruaril 1961, sellel korral oli ta võimul 2. augustini 1961. Märtsist detsembrini 1979 oli ta rahvusassamblee presidendina. Aprillis 1990 rajas ta partei Parti Démocrate Social Chrétien, mille esimees oli ta oma surmani 19. septembril 1994.
Läti lennukite loend

JDA-10M VEF I-11 VEF I-12 VEF I-14 VEF I-15 VEF I-16 VEF I-17 VEF I-18 VEF I-19
Bulgaaria lennukite loend

DAR 1 DAR 2 DAR 3 DAR 4 DAR 5 DAR 6 DAR 7 DAR 8 DAR 9 DAR 10 DAR 11 DAR Uzunov DAR Albatros DAR Chuchuliga DAR Rilski Orel DAR Zdravka Toprakchiev DAR Zdravka Vekilski DAR 21 Vector II DAR-23 DAR 25 Impuls DAR Speedster DAR Solo
Jugoslaavia lennukite loend

Ikarus 215 Ikarus S-49 Ikarus Orkan Ikarus IK-2 Rogožarski IK-3 Rogožarski R-313 Rogožarski R-313 Rogožarski SIM-XIV-H Zmaj R-1
Dmitrovi rajoon

Dmitrovi rajoon (vene keeles Дмитровский район) on 2. järgu haldusüksus (rajoon, 2018. aastani ka munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Dmitrovi linn. Rajoon piirneb põhjas Taldomi rajooniga, idas Sergijev Possadi rajooniga, kagus Puškino rajooniga, lõunas Mõtištši linnaringkonnaga, edelas Solnetšnogorski rajooniga, läänes Klini rajooniga ja loodes Tveri oblastiga. Rajooni pindala on 2182 km². Elanike arv oli 2012. aastal 155 792, 2009. aastal 150 884 ja 2002. aastal 149 793. Dmitrovi rajoonis on 401 asulat, mis kuuluvad viie linnaasunduse (Dmitrovi ja Jahroma linna ning Dedenevo, Ikša ja Nekrassovski alevi) ja kuue külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Sestra, Jahroma, Volguša ja Jakot. Q127263059
Fergie

Fergie on mitme isiku ja asja hüüdnimi: Sarah, Yorki hertsoginna (neiupõlvenimi Sarah Ferguson) Stacy Ferguson, ansambli Black Eyed Peas naisvokalist Sir Alex Ferguson, šoti jalgpallimänedžer (Aberdeen F.C., Manchester United F.C.) ja endine jalgpallur ...
Haapsalu Kultuurikeskus

Haapsalu Kultuurikeskus on Haapsalus aadressil Posti tänav 3 asuv kultuurikeskus. Keskuse direktor on Gülnar Murumägi. Keskuses asub ka Haapsalu Linnagalerii. http://www.kultuurimaja.ee/kontakt/ (vaadatud 24.10.2017) Kultuurikeskuse koduleht
Jõgeva Kultuurikeskus

Jõgeva Kultuurikeskus on Jõgeval aadressil Aia tänav 6 asuv kultuurikeskus. Keskuse juhataja on Ainar Ojasaar. https://web.archive.org/web/20161017025040/http://www.jogevakultuurikeskus.ee/tootajad.php (vaadatud 24.10.2017) Kultuurikeskuse koduleht
Rumeenia lennukite loend

DAR 1 IAR-14 IAR-80 IAR-81 IAR 99 P.11 SET-XV IAR-81 J-22
Šveitsi lennukite loend

Comte AC-1 Militär-Apparat MA-7 Häfeli DH-4 EFW N-20 FFA P-16
Kohtla-Järve Kultuurikeskus

Kohtla-Järve Kultuurikeskus on Kohtla-Järvel aadressil Keskallee tänav 36 asuv kultuurikeskus. Keskuse juhataja on Svetlana Korotkova. Kultuurikeskuse hoone (Kohtla-Järve kultuurimaja) valmis 5. oktoobril 1952. Kultuurikeskus moodustati 2004 ja selle koosseisu arvati Kohtla-Järve kultuurimaja, Sompa klubi, Kukruse klubi ja Kohtla-Järve linnagalerii. https://web.archive.org/web/20171117151929/http://www.kjkk.ee/kontaktid/ (vaadatud 24.10.2017) https://web.archive.org/web/20171201030943/http://www.kjkk.ee/history/ (vaadatud 24.10.2017) Kultuurikeskuse koduleht
Harry von Pistohlkors

Heinrich (Harry) Nikolai Alexander von Pistohlkors (27. juuni (vkj) 1870 Rutikvere − 3. november 1947) oli baltisaksa päritolu põllumees, mõisaomanik ja toimetaja. Ta sündis Rutikvere mõisniku Adolf Friedrich Alexander von Pistohlkorsi (1820−1896) ja tema abikaasa Mathilda Dorothea von Festi (1832−1907) pojana. 1892. aastal lõpetas Viljandi maagümnaasiumi, aastatel 1892−1894 õppis Tartu ülikoolis ökonoomiat. 1894. aastal läbis ta väeteenistuse. Seejärel täiendas end 1894−1897 Bonni ja 1897−1898 Heidelbergi ülikoolis. Filosoofiadoktori kraadi sai 1898. aastal. Naasis Liivimaale ja oli tegev Liivimaa sotsieteedis. Aastal 1904 sai ta Tartu-Võru rahukohtunikuks. Teenis välja titulaarnõuniku auastme. 1905−1906 reisis ta Šveitsi Lausanne′i, kus õppis sealses ülikoolis ajalugu. Kuni 1912. aastani oli ta väljaande Baltische Wochenschrift für Landwirtschaft toimetaja ning kirjutas ka ilukirjandust. 1902. aastal ostis ta Tartu lähedal Vorbuse mõisa. Ta laiendas seda oluliselt ja korraldas selle põhjalikult ümber. Selle tulemusel õnnestus tal oma tulusid kolmekordistada. 1916. aastal rüüstasid mõisa aga Vene sõjaväelased ja ta müüs selle ära. 1917. aastal ostis ta Läänemaal Voose, Massu ja Mõisaküla mõisa, mis võõrandati tema käest 1919. aastal. Baron Scott gen. Pistohlkors, Heinrich Nikolai. Nachrichten über die Adelsgeschlechter Scott of Craighall, Pistolekors, von Pistohlkors, Baron Pistolkors, Baron Scott genannt Pistolekors und von Pistohlkors. Teil II. Zusammengestellt in den Jahren 1914−1924. Rummelsburg: Gedruckt bei Otto Hasert, 1926 [6]. Pistohlkors, Harry Nikolai von. Nachrichten über die Adelsgeschlechter Scott of Craighall, Pistolekors und von Pistohlkors. Im Auftrag des Familienverbandes derer von Pistohlkors zusammengestellt in den Jahren 1894−1914. Teil I. Dorpat: Gedruckt bei H. Laakmann, 1914 [7]. Pistohlkors, Harry Nikolai von. Livlands Kampf um deutschtum und Kultur: eine Übersicht aller bedeutungsvollen Ereignisse aus der Geschichte der alten ordensgebietes Livlands. Puttkammer & Mühlbrecht, 1918. [8] Pistohlkors Vorbuse mõis Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil: Livland). Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929, lk 1022-3 [1]. Pistohlkors, Harry Nikolai von. Nachrichten über die Adelsgeschlechter Scott of Craighall, Pistolekors und von Pistohlkors. Im Auftrag des Familienverbandes derer von Pistohlkors zusammengestellt in den Jahren 1894−1914. Teil I. Dorpat: Gedruckt bei H. Laakmann, 1914, lk 112-3 [2]. Kinnistute register. Nr 39. Vorbuse mõis [3]. Baron Scott gen. Pistohlkors, Heinrich Nikolai. Nachrichten über die Adelsgeschlechter Scott of Craighall, Pistolekors, von Pistohlkors, Baron Pistolkors, Baron Scott genannt Pistolekors und von Pistohlkors. Teil II. Zusammengestellt in den Jahren 1914−1924. Rummelsburg: Gedruckt bei Otto Hasert, 1926, lk 554 [4]. Kinnistute register. Nr 325. Voose mõis [5].
Itaalia lennukite loend

# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Caproni Ca.60 Caproni Ca.90 Comte AC-1 G.50 G.55 G.91 IMAM Ro.51 IMAM Ro.58 MC.200 MC.202 MC.205 Re.2000 Re.2001 Re.2002 Re.2005 Ro.57 SAI.207
Castor (laev)

Castor (IMO numbriga 9444584) on vedurlaev. Laev on sõitnud Eesti ja Läti lipu all. Laev ehitati 2007 Ukrainas Mõkolajivis OAO Nikolajevi Masinatehases. https://laevakinnistusraamat.rik.ee/Detail?RegistriosaId=89 (vaadatud 19.10.2017) Laevast e-laevakinnistusraamatus
Malaisia riigipeade loend

Malaisia riigipeade loend sisaldab Malaisia valitud konstitutsioonilisi monarhe ehk ülemvalitsejaid alates riigi iseseisvumisest. Kuni aastani 1965 olid need riigipead ka Singapuri riigipead, kuid pärast seda Singapur eraldus ja iseseisvus. Malaisia kuningas Malaisia riigipeade elulood (inglise keeles)
Laps

Laps on inimene, kes ei ole veel täiskasvanu. Meessoost laps on poiss ja naissoost laps tüdruk. ÜRO lapse õiguste konventsioonis mõistetakse lapse all kuni 18-aastast inimest, kui lapse suhtes kohaldatava seaduse põhjal ei loeta teda varem täisealiseks. Lapsepõlv Lastekaitse Lapse õiguste konventsioon Lapse huvi ülimuslikkuse põhimõte Loode Imik Väikelaps Maimik Kainik Nooruk Vaeslaps Eesti Lastefond Lapstööjõud Lasteporno Lapsnäitleja Lastekirjandus Lastelaul Lapsekeel Lastekeel Laste väärkohtlemine Lapse heaolu Abivajav laps Lapse seksuaalne väärkohtlemine Laste vaesus Lapsetoetus Vanema ja lapse õigussuhe
Argentina lennukite loend

FMA I.Ae. 27 Pulqui I I.Ae. 30 Ñancú FMA I.Ae. 37 FMA I.Ae. 48 FMA IAe 33 Pulqui II
Calypso (laev 2004)

Calypso on Eesti vedurlaev. Laev ehitati 2004. aastal Hollandis Gorinchemis ettevõttes Damen Shipyards. Laevaregister (vaadatud 19.12.2019) Laevast e-laevakinnistusraamatus
Edda (laev)

Edda on Eesti jaht. Laev ehitati 1981. aastal Poolas Gdanskis Conradi-nimelises Spordilaevade Tehases. Laevakinnistusraamat (vaadatud 25.10.2017) Laevast e-laevakinnistusraamatus
Laevastiku tänav

Laevastiku tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Paljassaare asumis. Tänav sai nime 22. novembril 1949. Nimi seostub Paljassaare sadamaga. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 25.10.2017) KNAB Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 277.
Panga pank

Panga pank ehk Mustjala pank asub Saaremaa põhjaranniku läänepoolsemas osas, Panga küla lähedal. Panga ulatus on umbes 2,5 km ja see asub Panga neeme põhja-, loode- ja lääneküljel. Panga pank on kõrgeim Saaremaa ja Muhu põhjaranniku pankadest (21,3 m). Kõrgeim punkt on neeme loodetipust veidi lõuna pool. Mujal jaguneb pank kaheks astanguks, millest teine jääb 13 m kõrgusest merre laskuvast järsakust veidi sisemaa poole. Pangal asub ka Panga tulepaak. Panga pank on looduslik pühapaik, kus on tähistatud karusepäeva. Rahvajutud räägivad, et sealt iga aasta üks inimene või loom merejumalale või näkile ohvriks alla tõugatud, et veevalitseja muid inimesi õnnetuse eest hoiaks (Luce, Wahrheit…, lk 112-113). Panga pank Parkimisplats ja muu vajalik turistide teenindamiseks aastal 2007 Vaade pangale suvel 2007. aastal. Panga jalamil tekib rusukalle Pank päikseloojangu ajal Mustjala pank 74 Alpinistid pangal 74 Ronimisvõistlused pank 74 Ronimisvõistlused pank 74 Alpinistid pangal 74 Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 46–47. Panga pank saaremaa.ee Tiiu Märss, Alvar Soesoo, Heldur Nestor: Saaremaa pangad
Tapa valla vapp

Tapa valla vapp on Eesti haldusüksuse Tapa valla vapp alates Tapa valla ja Tamsalu valla ühinemisest 2017. aasta oktoobris. Tapa valla sümboolika on kinnitatud Tapa Vallavolikogu 28. septembri 2017 määrusega nr 80 "Tapa valla põhimäärus". Tapa valla vapi kujundajaks on Tatjana Dalton. Tapa valla vapp on jagatud kaheks sinist ja rohelist värvi osaks hõbedast triipudega. Vapi alumine osa on roheline. Ülemises osas sinisel taustal asuvad kaks ristuvat ühesugust tammeoksa. Valla vappi kasutatakse: volikogu, vallavalitsuse, hallatavate asutuste plankidel ja pitsatitel; valla aumärkidel, medalitel, meenetel ja ametlikel trükistel; volikogu ja vallavalitsuse hoonetel ja valla piiritähistel; üritusi või projekte tutvustavatel reklaamidel, trükistel ja mujal tähistamaks Tapa valla poolt vastava ürituse või projekti toetamist. Valla vapi kasutamine lisaks eelloetletule toimub vallavalitsuse loa alusel. Tapa valla sümboolika väljatöötamiseks korraldati konkurss, kuhu laekus 63 tööd. Nende hulgast valis žürii välja kaks tööd, mis esitati rahvaküsitlusele. Rahvaküsitluse tulemuse kinnitas Tapa-Tamsalu ühinemise ettevalmistamise juhtivkomisjon oma 11.09.2017.a otsusega. Võitjaks osutus töö nimega "Tammepuu" 62% häältega. Tapa valla lipp "Tapa Vallavolikogu 28.09.2017.a määrus nr 80 "Tapa valla põhimäärus"". Riigi Teataja. Tapa valla sümboolika konkurss
Masti tänav

Masti tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis. Tänav sai nime 13. juunil 1958. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 25.10.2017) KNAB
Moskva puiestee

Moskva puiestee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Mustakivi asumis. Tänav sai nime 10. aprillil 1981 Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee otsusega. Tegemist on tänavalõiguga, mille ääres ühtegi aadressiga hoonet ei paikne. Tänav asub Tondiloo pargis ja selle pikkus on 286 m. 14. aprillil 2024 avaldatud Tallinna linnavolikogu koalitsioonilepingus on ühe eesmärgina ära toodud Moskva puiestee ümbernimetamine. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 25.10.2017) Moskva puiestee 35! Eesti Ekspress, 30.03.2016. KNAB "Teeregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. aprill 2021. Vaadatud 11. juulil 2024. Koalitsioonileping. tallinn.ee. Rein Ruutsoo: miks kaitseb Tallinna linnapea Moskva puiesteed? arvamus.postimees.ee, 8. aprill 2022. Moskva puiestee ümbernimetamisega venitatakse. Kas see ongi lubatud eestimeelsus? Õhtuleht, 2. mai 2024. Tallinn nimetab Moskva puiestee veel sel aastal ümber. err.ee.
Tapa valla lipp

Tapa valla lipp on Eesti haldusüksuse Tapa valla lipp alates Tapa valla ja Tamsalu valla ühinemisest 2017. aasta oktoobris. Tapa valla sümboolika on kinnitatud Tapa Vallavolikogu 28. septembri 2017 määrusega nr 80 "Tapa valla põhimäärus". Tapa valla lipu kujundajaks on Tatjana Dalton. Tapa valla lipp on jagatud sinist ja rohelist värvi osaks hõbedast triipudega. Lipu alumine osa on roheline. Ülemises osas sinisel taustal asuvad kaks ristuvat ühesugust tammeoksa. Valla lipp heisatakse alaliselt Tapa valla ametiasutuse hoonetel. Valla lipu võib kasutada ja heisata: kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel, kus osaleb Tapa vald; Tapa valla avalikel üritustel ja Tapa valla asutuste üritustel; muudel üritustel, kus on esindatud Tapa vald; teise lipuna riigilipu kõrval riiklikel pühadel; teistel juhtudel vallavalitsuse loal. Koos teiste lippudega heisates paigutatakse Tapa valla lipp lipurivi tagant vaadatuna järgmiselt: koos Eesti riigilipuga Eesti riigilipust vasakule; koos Eesti riigilipu ja teise riigi lipuga teise riigi lipust vasakule, mis omakorda on vasakul Eesti riigilipust; koos maakonnalipuga maakonnalipust vasakule; koos teiste Eesti linnade ja valdade lippudega paremalt vasakule tähestikulises järjekorras. Masti heisatud lipul peab jääma lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. Lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemisse otsa 10 cm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti. Valla lippu tuleb kohelda väärikalt. Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp hävitatakse sündsal viisil. Tapa valla sümboolika väljatöötamiseks korraldati konkurss, kuhu laekus 63 tööd. Nende hulgast valis žürii välja kaks tööd, mis esitati rahvaküsitlusele. Rahvaküsitluse tulemuse kinnitas Tapa-Tamsalu ühinemise ettevalmistamise juhtivkomisjon oma 11.09.2017. a otsusega. Võitjaks osutus töö nimega "Tammepuu" 62% häältega. Tapa valla vapp "Tapa Vallavolikogu 28.09.2017.a määrus nr 80 "Tapa valla põhimäärus"". Riigi Teataja. Tapa valla sümboolika konkurss
Mäekõrtsi tänav

Mäekõrtsi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Haabersti asumis. Tänav sai nime 30. detsembril 1997. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 25.10.2017) KNAB
Lauamõis

Lauamõis (ka elatismõis) (saksa keeles Kammergut ehk Tafelgut) oli mõis, mille sissetulekud läksid teatud isikute (valitseja, komandant, piiskop) või institutsioonide (klooster, toomkapiitel, rüütelkond) ülalpidamiseks. Eesti alal tekkisid lauamõisad varakult. Näiteks kuulus keskajal Tartu piiskopile Sangaste mõis. Lauamõisaid oli nii Saare-Lääne piiskopil (Keskvere mõis Läänemaal) kui Tallinna piiskopil (Porkuni mõis Virumaal). Oma lauamõisad olid Kärkna kloostril. 1643. aastast oli Viimsi mõis Eestimaa kindralkuberneri lauamõis. 1651. aastal doneeriti Eestimaa rüütelkonnale Nabala, Kuimetsa ja Kaiu mõis, mille tuludest peeti kuni võõrandamiseni ülal Maanõunike Kolleegiumi. Pärast Liivi- ja Eestimaa liitmist Vene riigiga anti mitmed valdused lauamõisatena kasutada ametiisikutele. Taebla oli Tallinna ülemkomandandi, Jaama Narva komandandi (kuni 1863) ja Sindi Pärnu komandandi (kuni 1835) lauamõis. Viimsi mõis (Jõelähtme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Hispaania lennukite loend

Hispano Aviación HA-1112 AISA I-115 CASA 2.111 CASA C-201 CASA C-202 CASA C-207 CASA C-212 CASA CN-235
Poola lennukite loend

Li-2 P.11 P.24 P.37 PZL 26 PZL-104 Wilga PZL I-22 PZL M-15 PZL SM-2 PZL TS-8 PZL-130 PZL.23 RWD-8 RWD-9 RWD-13 RWD-15 TS-11 W-3
Saksamaa lennukite loend

Saksamaa lennukite loend loetleb Saksamaa lennukeid erinevatest ajaperioodidest. Sõjalennukid on loetletud ka Saksamaa sõjalennukite loendis. Siia nimekirja palume kanda lennuktüüpe ja nende variatsioone. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Albatros D.III Arado Ar 66 Arado Ar 95 Arado Ar 234 Blohm & Voss BV 40 DFW C.V Dornier Do X Dornier Do 335 Fokker Dr.I Focke-Wulf Fw 159 Focke-Wulf Fw 190 Friedrichshafen FF.41 Gotha G.IV Halberstadt CL.II Hansa-Brandenburg G.I Heinkel He 50 Heinkel He 60 Heinkel He 100 Heinkel He 112 Heinkel He 162 Henschel Hs 126 Junkers G 38 Junkers Ju 52 Junkers Ju 87 Messerschmitt M23 Messerschmitt Bf 109 Messerschmitt Bf 110E-2/N Messerschmitt Me 262 Messerschmitt Me 410 Transall C-160
Saksamaa sõjalennukite loend

Saksamaa sõjalennukite loend loetleb Saksamaa sõjalennukeid erinevatest ajaperioodidest (sh Kolmas Reich). Siia nimekirja palume kanda sõjalennukitüüpe ja nende variatsioone. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Focke-Wulf Fw 56 Focke-Wulf Fw 159 Focke-Wulf Fw 190 Focke-Wulf Fw 200 Fokker A.I Fokker Dr.I Fokker E.I Fokker E.II Fokker E.III Fokker E.IV Fokker E.IV Fokker M.5 Heinkel He 50 Heinkel He 60 Heinkel He 70 Heinkel He 100 Heinkel He 111 Heinkel He 112 Heinkel He 113 Heinkel He 162 Heinkel He 177 Messerschmitt Bf 109 Messerschmitt Bf 110 Messerschmitt Bf 110E-2/N (raadikood VJ+0Q, tehasenumber 3869) Messerschmitt Me 163 Komet Messerschmitt Me 210 Messerschmitt Me 262/Avia S-92 Messerschmitt Me 263 Messerschmitt Me 309 Messerschmitt Me 310 Messerschmitt Me 410 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:List of fighter aircraft seisuga 25.10.2017.
Nikolai Ge

Nikolai Nikolajevitš Ge (vene keeles Николай Николаевич Ге; prantsusepäraselt Gay 27. veebruar (15. veebruar vkj) 1831 Voronež – 13. juuni (1. juuni vkj) 1894 Ivanovsk, Tšernihivi oblast) oli prantsuse päritolu vene maalikunstnik. Nikolai Ge oli peredvižnikute ühingu üks asutajaliige. Sündis Voronežis. Tema vanaisa emigreerus Prantsusmaalt 18. sajandi lõpus. Aastal 1841 kolis perekond elama Kiievisse, kus ta õppis Kiievi esimeses gümnaasiumis. Gümnaasiumi lõpetamise järel asus õppima Kiievi ülikooli matemaatika-füüsikateaduskonda, hiljem läks matemaatika-füüsikateaduskonda Peterburi ülikoolis. Aastal 1850 asus ta õppima Peterburi Kunstide Akadeemias. Õpingute jooksul anti talle tehtud tööde eest väike kuldmedal (1855) ja suur kuldmedal (1857). Suure kuldmedaliga kaasnes välismaal edasiõppimise võimalus. Nikolai Ge elas ja töötas 12 aastat Itaalias (1857–1869). Aastast 1870 elas Peterburis. Aastal 1875 siirdus elama Ukrainasse. Nikolai Ge maalis portreid ja Vene ajaloo ainelisi teoseid. Alates 1860. aastate algupoolest pühendus religioossele temaatikale, maalis ekspressiivseid ja sügavalt psühholoogilisi stseene Uuest Testamendist. Mai Levin, Aleksandra Murre (2006). Vene valitsejad. Tallinn: Eesti Kunstimuuseum. Lk 269.
Ülo Needo

Ülo Needo (sündinud 6. detsembril 1950) on eesti omavalitsustegelane. 1975. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstus- ja tsiviilehituse erialal ehitusinsenerina. Aastatel 1996–2017 oli ta Mooste vallavanem. 2011. aastast on ta Eesti Reformierakonna liige. 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2009 Põlvamaa teenetemärk 2009 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind 2023 Põlvamaa Vapimärk TTÜ lõpetajad 1918–2006 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Peeter Peedomaa

Peeter Peedomaa (sündinud 1. detsembril 1962) on eesti ettevõtja. Ta lõpetas 1978. aastal Hanikase 8-klassilise kooli ja 1982. aastal Võru Tööstustehnikumi puidutöötlemise eriala. Aastatel 1988–1992 õppis Tallinna Polütehnilises Instituudis. 1984. aastast töötas Põlva KEK-i liimpuidutsehhis laudsepana, 1986. aastast samas meistrina, 1988. aastast Põlva KEK-i puidutööstuse juhataja asetäitja, 1990. aastast liimpuidutsehhi juhataja. Aastatel 1992–2002 oli ta AS Liimpuit tegevdirektor. 2002. aastast on ta Põlvas tegutseva liimpuiduettevõtte Peetri Puit OÜ osanik ja juhatuse liige. 2013 – Põlvamaa teenetemärk 2017 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 2018 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk 2020 – Põlva valla aukodanik 2021 – Põlvamaa Vapimärk "Portree: Peeter Peedomaa: veerand sajandit koos liimpuiduga. Oma Maja, 2. märts 2009". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. oktoober 2017. Vaadatud 25. oktoobril 2017. Inforegister. Peeter Peedomaa[alaline kõdulink] Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Vladislav Šamšin

Vladislav Pavlovitš Šamšin (vene keeles Владислав Павлович Шамшин; 30. mai 1937 Biisk, Altai krai – 27. juuni 2014) oli Jakuudi ANSV riigitegelane. Ta oli aastatel 1989–1990 Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu esimees. Aastatel 1976–1991 oli ta NLKP Jakuudi Oblastikomitee liige ja 1989–1990 NLKP Jakuudi Oblastikomitee büroo liige. Šamšin lõpetas 1960. aastal Novosibirski Veetranspordi Inseneride Instituudi ja 1979. aastal NLKP Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli. Pärast instituudi lõpetamist suunati Šamšin 1960. aastal tööle Jakuutiasse – Žatais (Jakutski rajoonis) asuvasse laevaremonditehasesse. Ta töötas seal vanemmeistri, tsehhijuhataja ja peainsenerina, aastatel 1970–1974 direktorina. Aastatel 1975–1980 oli ta NLKP Jakutski Linnakomitee teine sekretär, 1980–1983 Jakutski Linna TSN Täitevkomitee esimees ja 1986–1989 NLKP Jakuudi Oblastikomitee teine sekretär. 1989. aasta oktoobris andis NLKP Jakuudi Oblastikomitee büroo välja määruse, milles ta soovitas Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu esimehe ametikohale Vladislav Šamšini. Kolm päeva hiljem andis Jakuudi ANSV Ülemnõukogu presiidium välja määruse, millega määras Šamšini sellele ametikohale (vahetades välja sellel ametikohal 10 aastat töötanud Sergei Markini). 27. septembril 1990 võttis Jakuudi ANSV Ülemnõukogu vastu deklaratsiooni Jakuutia riiklikust suveräänsusest ning kuulutas autonoomse vabariigi ümberkujundamise Jakuudi-Sahha NSV-ks. 1990. aasta detsembris vabastas Jakuudi-Sahha NSV Ülemnõukogu Vladislav Šamšini ametist vastavalt tema enda avaldusele (tervislikel põhjustel). Jakuudi-Sahha NSV Ministrite Nõukogu esimeheks määrati jakuudi rahvusest Kliment Ivanov. Vladislav Šamšin määrati 1991. aastal Jakutskis asuva uurimisinstituudi asedirektoriks ja 1992. aastal Sahha tööstusministri asetäitjaks. 1987 – Jakuudi ANSV teeneline rahvamajanduse töötaja Шамшин Владислав Павлович. old.sakha.gov.ru Владислав Павлович Шамшин[alaline kõdulink]. old.sakha.gov.ru
Ürümqi

Ürümqi (uiguuri keeles ئۈرۈمچى شەھرى (Ürümči šähri) ja hiina keeles 乌鲁木齐市 (Wulumuqi Shi ehk Wūlǔmùqí Shì)) on ringkonna õigustega linn Hiinas, Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna keskus. Ürümqi on Hiina lääneosa suurim linn. 75% elanikest on hiinlased, uiguure on 13%. Ürümqi on kõige kaugemal sisemaal asuv suurlinn maailmas. Lähima mereni on ligi 2500 km. 1953. aastani oli linna ametlik nimi Dihua. 5. juulil 2009 toimunud uiguuride meeleavaldusel puhkesid linnas kokkupõrked uiguuride ja hiinlaste vahel. Rahutusi saadeti maha suruma sõjavägi. Ametlikel andmetel oli 7. juuliks hukkunud 156 meeleavaldajat, vahistatud oli üle 1400 inimese. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Ürümqi elanikest hiinlased 75,3%, uiguurid 12,79%, hueid 8,03%, kasahhid 2,34%, mandžud 0,37%, mongolid 0,35%, sibod 0,18%, venelased 0,13%, mongorid 0,08%, kirgiisid 0,07%, usbekid 0,07%, tšuangid 0,04%, tatarlased 0,04%, tiibetlased 0,03%, dunsjanid 0,03%, miaod 0,03%, korealased 0,03% ja muudest rahvustest inimesed 0,09%. Linn jaguneb 7 linnarajooniks ja 1 maakonnaks.