24. aprill

24. aprill on Gregoriuse kalendri 114. (liigaastal 115.) päev. Juliuse kalendri järgi 11. aprill (1900–2099). 1801 – Aleksander I määras taasavatava ülikooli asukohaks Tartu. 1927 – USAs resideeriv Alfred Maasik püstitas New Yorgis 5 miili jooksus uue Eesti rekordi 25.55,0.. 1934 – Villem Telling valiti Elva alevivanemaks 1934 – August Gailit vabastati Vanemuise teatri direktori kohalt arvates 25. aprillist. 1938 – Riigivolikogu, Riiginõukogu ja omavalitsuste esinduskogude poolt valitud esindajate kogu ühiskoosolekul valiti Konstantin Päts 219 poolt- ja 19 vastuhäälega Eesti Vabariigi presidendiks ja ta astus ametisse. 1939 – valiti ümber Pärnu ja Tartu maavolikogu. 1942 – Taani teedeminister Gunnar Larsen külastas Tallinna. 1959 – jõustus seadus "Kooli ja elu sidemete tugevdamisest ning haridussüsteemi edasiarendamisest Eesti NSV-s". Kehtestati 8-klassiline koolikohustus ja rajati 8-klassilised koolid, keskkoolides viidi sisse tootmisõpetus ja keskhariduse omandamine ühendati tootliku tööga. Kutseõppeasutused muudeti linna- või maakutsekoolideks. 1981 – toimus kohtuprotsess Viktor Niitsoo üle. 1994 – Leedus visiidil viibiv NATO Põhjagrupi juhataja kindral Garry Johnson teatas, et NATO on valmis suurendama nii materiaalset kui konsultatiivset abi Balti riikide relvajõududele. 1994 – Tartus algas Eesti kuues ökoloogiakongress. 1995 – asutati Eesti Evangeelsete ja Vabakoguduste Liit. Lühendatult EEVL. 1184 eKr – pärimuse järgi viinud kreeklased sellel päeval Trooja hobuse Troojasse. 1514 – Türgi sultan Selim I alustas oma vägede viimist Pärsiasse. 1521 – Hispaania mässajad said Villalari lahingus lüüa ning Habsburgide-vastase liikumise juhid hukati. 1558 – 14-aastane Prantsuse prints François abiellus Pariisis Jumalaema kirikus temast aasta vanema Šotimaa kuninganna Mary Stuartiga. 1617 – Ancre'i markii Concino Concini tapeti Prantsusmaa kuninga Louis XIII käsul. 1800 – Washingtonis asutati Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogu. 1819 – pärast pikaajalisi läbirääkimisi Suurbritanniaga sai Türgi Joonia saarestikust endale Parga. 1877 – Venemaa kuulutas sõja Türgile, algas Üheksas Vene-Türgi sõda. 1895 – Kanada meresõitja Joshua Slocum alustas purjekaga Spray üksi reisi ümber maailma. 1898 – olles saanud Ameerika Ühendriikidelt ultimatiivse käsu Kuubalt lahkuda, kuulutas Hispaania Ameerika Ühendriikidele sõja. 1909 – vabastusarmee võttis mässajatelt İstanbuli. 1913 – New Yorgis avati pilvelõhkuja Woolworth Building. 1915 – siseminister Talât Pascha korraldusel arreteeriti İstanbulis esimesed 200–400 armeenia ülemkihi liiget. Algas armeenlaste genotsiid Osmanite riigis. 1916 – Iirimaal puhkes Lihavõtteülestõus. 1918 – Villers-Bretonneux's pidasid Suurbritannia ja Saksamaa esimese maailmasõja esimese tankilahingu. 1923 – Leipzigis ilmus Sigmund Freudi kiri "Das Ich und das Es", milles Freud kirjeldas esimest korda toopilist psüühemudelit – psüühe jaotamisest miskiks, minaks ja üliminaks. 1926 – Saksamaa ja Nõukogude Liit sõlmisid sõpruslepingu. 1961 – Katanga president Moise Tshombe süüdistas Kongo liidrite konverentsil Kongo Vabariigi presidenti Joseph Kasavubut kokkulepluses ÜRO-ga. Kui ta konverentsil lahkus, võeti ta vahi alla. 1962 – jõustus Diplomaatiliste suhete Viini konventsioon. 1967 – Nõukogude kosmonaut Vladimir Komarov hukkus maandumisel kosmoseaparaadi langevarjunööri sassimineku tõttu. 1969 – Jordaania peaminister Rashid Karami astus tagasi, kui valitsus arutas Palestiina partisanide suhtes rakendatavaid kitsendusi. 1970 – Hiina saatis orbiidile oma esimese Maa tehiskaaslase Dong Fang Hong I. 1971 – Nõukogude kosmonaudid põkkasid oma laeva Maa mehitamata tehiskaaslasega, püüdes ehitada maailma esimest kosmoselaborit. 1975 – tuhanded vietnami põgenikud maabusid USA-le kuuluval Guami saarel, sest kommunistid tungisid Lõuna-Vietnamis kiiresti peale. 1975 – Lääne-Saksamaa vasakäärmuslik terroriorganisatsioon Punaarmee Fraktsioon vallutas Stockholmis Saksamaa saatkonna. 1980 – Iraani pantvangikriis: USA eriüksus Delta Force tegi ebaõnnestunud katse vabastada Iraani Ameerika Ühendriikide saatkond. 1986 – koidueelne plahvatus kahjustas Londoni elavaima liiklusega tänaval kontserni British Airways hoonet ja teisi maju. 1989 – moslemid pommitasid Jalālābādi linna (Ida-Afganistan), tappes vähemalt 54 inimest. 1990 – Nõukogude Liidus kuulutati vene keel riigikeeleks. 1990 – kosmosesüstiku Discovery missioon STS-31 viis orbiidile Hubble'i kosmoseteleskoobi. 1990 – Gruinardi saar Šotimaal kuulutati taas elamiskõlblikuks ning anti kunagiste maaomanike pärijate käsutusse. Teise maailmasõja ajal oli seal korraldatud eksperimente Siberi katkuga. 1990 – Micheal Milken tunnistas end Wall Streeti pettuseloos süüdi ning nõustus maksma 600 miljardit dollarit trahvi. 1991 – Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsus teatas, et ta toetab kokkulepet Aafrika Rahvuskongressiga, et vabastada 30. aprilliks kõik poliitvangid. 1992 – Naftat Eksportivate Riikide Organisatsiooni liikmed lükkasid tagasi Iraani nõudmise naftatootmise suurendamise suhtes. 1994 – Kuuba pagulased külastasid Fidel Castrot. 1995 – Jaapani Aomori prefektuuri kuberner keelas radioaktiivsete tuumajäätmetega laevade randumise sealses sadamas. 2007 – avastati esimene väljaspool Päikesesüsteemi paiknev planeet, mis teadlaste arvates võib sobida elu tekkeks ja arenguks – Gliese 581 c. 2013 – Sabhari tekstiilitehase varing: Bangladeshis Sabharis varises kokku tekstiilitehas, milles hukkus 1135 inimest ja 2438 sai vigastada.  Pikemalt artiklis Sündinud 24. aprillil 1576 – Vincent de Paul, prantsuse preester 1743 – Edmund Cartwright, inglise leiutaja 1845 – Carl Spitteler, Šveitsi luuletaja, Nobeli kirjandusauhind 1919 1846 – Karl von Bülow, saksa sõjaväelane 1885 – Helge Kjellin, rootsi kunstiajaloolane 1897 – Benjamin Whorf, ameerika keeleteadlane 1904 – Willem de Kooning, hollandi maalikunstnik 1908 – Józef Gosławski, Poola skulptor ja medalikunstnik 1916 – Oskar Ruut, eesti sõjaväelane 1926 – Thorbjörn Fälldin, rootsi poliitik 1927 – Joseph Barthel, Luksemburgi keskmaajooksja, sporditegelane ja poliitik 1933 – Klara Hallik, eesti ühiskonnateadlane 1933 – Gunnar Holm, eesti autovõidusõitja 1934 – Shirley MacLaine, ameerika näitleja 1942 – Barbra Streisand, ameerika laulja, näitleja ja filmilavastaja 1952 – Jean-Paul Gaultier, prantsuse moelooja 1963 – Tõnu Trubetsky, eesti muusik, kirjanik ja anarhist 1969 – Melinda Clarke, USA näitleja 1970 – Jan Beltrán, eesti kirjanik 1976 – Martin Helme, eesti poliitik ja ajakirjanik 1976 – Maarja Vaino, kirjandusteadlane 1976 – Roman Kresta, tšehhi rallisõitja 1979 – Rebecca Mader, inglise näitleja 1982 – Kelly Clarkson, ameerika laulja 1991 – Kadi Veski, eesti kabetaja 1986 – Sandra Uusberg, eesti näitleja 2001 – Tõnis Sarap, eesti laulja, koorijuht ja saatejuht  Pikemalt artiklis Surnud 24. aprillil 1852 – Vassili Žukovski, vene luuletaja 1878 – Ferdinand Georg Schmidt, Viljandi bürgermeister ja raehärra 1888 – Juhan Kunder, eesti näitekirjanik, luuletaja ja pedagoog 1891 – Helmuth von Moltke, Saksa sõjaväelane, kindralfeldmarssal 1935 – Mart Vels, Eesti õpetaja ja põllumees 1942 – Jaan Maidre, Tapa linnavanem 1948 – Jāzeps Vītols, läti helilooja, dirigent ja pianist 1960 – Max von Laue, saksa füüsik, Nobeli auhind 1914 1967 – Vladimir Komarov, esimene inimene, kes hukkus kosmosemissioonil 1980 – Vootele Veikat, eesti ooperilaulja 1985 – Amanda Lääne, eesti näitleja ja laulja 1990 – Endel Pärn, eesti näitleja 1993 – Oliver Tambo, Lõuna-Aafrika Vabariigi apartheidi-vastane aktivist ja poliitik 2004 – Lia Laats, eesti näitleja 2005 – Ezer Weizmann, Iisraeli president 1993–2000 2012 – Erast Parmasto, eesti mükoloog 2020 – Hamilton Bohannon, USA laulja disco Kolonialismi vastu ja rahumeelse kooseksisteerimise eest võitleva noorsoo rahvusvahelise solidaarsuse päev 2000 – kuu kõrgeim õhutemperatuur +27,4 °C (Valga) Tallinna maksimumtemperatuur +27,2 °C (2000) Tallinna miinimumtemperatuur −7,2 °C (1955) Tartu maksimumtemperatuur +27,3 °C (2000) Tartu miinimumtemperatuur −8,1 °C (1981) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 109 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) A. Gailit vabastati "Vanemuisest". Vaba Maa, 27. aprill 1934, nr. 97, lk. 2.