laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aasta koor

Aasta koor on Eesti Kooriühingu aastapreemia üks preemiatest, mis antakse aasta tähelepanuväärseimale koorile või kooridele. 2004 Eesti Rahvusmeeskoor (dirigent Ants Soots) ja EMLS üle-eestiline poistekoor „Kalev” (dirigendid Hirvo Surva ja Indrek Vijard) 2005 Tallinna Muusikakeskkooli lastekoor (dirigent Ingrid Kõrvits) ja Tartu Noortekoor (dirigendid Kadri ja Riho Leppoja) 2006 Miina Härma Gümnaasiumi segakoor (dirigent Kadri Leppoja) ja Riinimanda Kooristuudio (dirigent Urve Uusberg) 2007 tütarlastekoor Ellerhein (dirigent Tiia-Ester Loitme) ja meeskoor Forestalia (dirigendid Alo Ritsing ja Ilmari Johansson) 2008 Tartu Ülikooli kammerkoor (dirigent Triin Koch) ja Tallinna Reaalkooli segakoor (dirigent Eve Karp) 2009 kammerkoor Voces Musicales (dirigent Risto Joost) ja segakoor Suisapäisa (dirigent Kuldar Schüts) 2010 Tallinna Muusikakeskkooli noortekoor (dirigent Ingrid Kõrvits) ja Tartu Poistekoor (dirigendid Undel Kokk ja Annelii Traks) 2011 Collegium Musicale (dirigent Endrik Üksvärav) ja Miina Härma Gümnaasiumi segakoor (dirigent Kadri Leppoja) 2012 Tartu Akadeemiline Meeskoor (dirigent Alo Ritsing) ja kammerkoor Solare (dirigent Elo Üleoja) 2013 Kammerkoor Head Ööd, Vend (dirigendid Pärt Uusberg ja Külli Kiivet) ja Saaremaa Meeskoor SÜM (dirigendid Mari Ausmees ja Ester Soe) 2014 Collegium Musicale (dirigendid Endrik Üksvärav ja Miina Pärn) 2015 Rahvusooper Estonia poistekoor (dirigent Hirvo Surva) ja Oonurme segakoor (dirigendid Ants Üleoja ja Keio Soomelt) 2016 Tartu Ülikooli Kammerkoor (peadirigent Triin Koch, külalisdirigent Lodewijk van der Ree) ja Viljandimaa Kammerkoor (dirigendid Kadi Ritsing ja Jüri Liiva) 2017 Collegium Musicale (dirigent Endrik Üksvärav, abidirigent Miina Pärn) ja Kolga-Kuusalu Kammerkoor (dirigent Taavi Esko) 2018 Rahvusooper Estonia poistekoor (dirigent Hirvo Surva) 2019 Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor (dirigent Triin Koch) ja VENÜ naiskoor Vanaemad (dirigendid Silvia Mellik ja Reet Ratassepp) 2020 kammerkoor Voces Tallinn (dirigent Risto Joost) 2021 Kammerkoor Head Ööd, Vend (dirigent Pärt Uusberg) ja Lehtse Kammerkoor (dirigendid Tiiu Tikkerber ja Jaanus Väljaots) 2022 Elleri tütarlastekoor (kontsertkoorina, dirigent Külli Lokko) 2022 I.N.T.A. segakoor (panuse eest kultuuriruumidirigent Inta Roost) Eesti Kooriühingu aastaauhindade väljaandmise põhimõtted[alaline kõdulink] Eesti kooriühingu koduleht
Akadeemiline Emajõgi

Akadeemiline Emajõgi on Tartus tegutsev meeskoor. Koor asutati 1. aprillil 2001. Kooris laulavad nii kooliõpilased, üliõpilased kui ka töömehed. Koor oli 2009 üks TuleTulemise eestvedajaid. Tartu Akadeemiline Meeskoor https://www.facebook.com/pg/akadeemilineemajogi/about/?ref=page_internal (vaadatud 18.11.2018) Koori koduleht Koor Facebookis
Arsis (koor)

Arsis oli Eesti kammerkoor, mis tegutses aastatel 1991–1997. Koorist on välja kasvanud samanimeline käsikellade ansambel. Koor pälvis auhindu ka rahvusvahelistelt festivalidelt ja konkurssidelt. Arsise koduleht (vaadatud 18.11.2018)
Orvand (orienteerumine)

Orvand ehk nõlvanõgu on kaarjas süvend mäenõlval. Enamasti on orvandid liustikutekkelised kuid võivad olla ka inimtekkelised. Kaardil võib samakõrgusjoonel orvandi kohas olla ka langujoon - kriipsuke, mis näitab nõlva langemise suunda. Orvandid võivad olla erineva laiuse ja pikkusega. Pikka ja kitsast orvandit nimetatakse uhtoruks. Orienteerumises on orvand üks parimaid kontrollpunkti asukohti, kuna nõuab täpset navigeerimist ja kõrguse hoidmist. Orvand võib mäenõlval esineda läbi mitme samakõrgusjoone. Sel juhul näidatakse kontrollpunkti legendis kas see asub üleval, keskel või all. Kontrollpunkt orvandis maastikul Kontrollpunkt orvandis orienteerumiskaardil Piltlegend kontrollpunkt orvandis Orienteerumisest iseõppijatele, T.Klaar, 2005, ISBN 978-9949-21-167-8
E STuudio koori- ja tantsukool

E STuudio koori- ja tantsukool on huvialakool Tartus. Kool on keskendunud koorimuusika ja tantsu õpetamisele. Kool asutati 2018. aasta septembris E STuudio Noortekoori peadirigendi Külli Lokko eestvõttel. Koolis laulab ja tantsib pea 120 last ja noort. Täiskasvanud saavad laulda huvikooris ja õppida ukulelet. E STuudio Noortekoor "E STuudio koori- ja tantsukooli kontsert "Üheskoos". E STuudio koori- ja tantsukooli veebisait". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. november 2018. Vaadatud 18. novembril 2018. "E STuudio Noortekoori dirigendid. E STuudio Noortekoori veebisait". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2020. Vaadatud 26. aprillil 2020. E STuudio veebisait
1878

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1840. aastad | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1874 | 1875 | 1876 | 1877 | 1878 | 1879 | 1880 | 1881 | 1882 | ► | ►► 1878. aasta (MDCCCLXXVIII) oli 19. sajandi 78. aasta. Talvest sügiseni ehitasid eesti laevaehitusmeistrid Tobolskis avamere purjelaeva Sibir. 1. veebruar (vkj 20. jaanuar) – Eduard von Middendorff immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda. 13. märts (vkj 1. märts) – avati vene õppekeelega Tartu II Õpetajate Seminar. 23. märts (vkj 11. märts) – Carl Robert Jakobsoni väljaandel ilmus esimene ajalehe Sakala number. Juunis hakkas ilmuma ajakiri Meelejahutaja. Juunis algas eesti ärkamisaja suurlõhe Jakob Hurda ja Carl Robert Jakobsoni vahel. Eestis Vana-Kuuste mõisas kasutati esimest korda koorelahutajat, mis märgatavalt edendas piimandust. 14. veebruar – Thomas Alva Edison patenteeris fonograafi. 15. oktoober – New Yorgis alustas tööd Edison Electric Light Company. Rootsi insener ja tööstur Carl Gustav de Laval patenteeris koorelahutaja, mille oli leiutanud 1877. aastal. Bulgaaria lõi lahku Osmanite riigist. Kotka sai linnaõigused. 30. jaanuar – A. H. Tammsaare, eesti kirjanik 1. veebruar – Alfréd Hajós, Ungari ujuja 8. veebruar – Martin Buber, juudi filosoof 7. märts – Boriss Kustodijev, vene kunstnik 1. november – Konrad Mägi, eesti maalikunstnik 5. november – Mihhail Artsõbašev, vene prosaist, näitekirjanik ja publitsist 7. november – Lise Meitner, austria füüsik 13. detsember – Otto Hermann, Eesti dirigent ja helilooja 25. detsember – Louis Chevrolet, USA võidusõitja ja autoehitaja 31. detsember – Elizabeth Arden (Florence Nightingale Graham), kanada päritolu USA kosmeetik ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 147
Ümberpööratud õpe

Ümberpööratud õpe (ingl flipped learning, flipped classroom) on õppetöö ülesehitamise meetod, mille korral omandab õppija uue teabe iseseisvalt, mitte klassiruumis. Iseseisvale tööle järgneb auditoorne õpe, mille käigus sünteesivad õppijad õpetaja juhendamisel uusi teadmisi. Ümberpööratud õppe sünonüümina kasutatakse terminit ümberpööratud klassiruum, kuid see on ebasoovitatav, sest mitte klassiruumi kui füüsilist keskkonda ei pöörata ümber, vaid õpe on ümber pööratud. Erelt, T., Kadakas, M. jt (2014). Hariduse ja kasvatuse sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. [[1]] Toomas Tamme videoloeng
Ángel Correa

Ángel Martín Correa Martínez (sündinud 9. märtsil 1995 Rosarios) on Argentina jalgpallur. Ta mängib Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atlético ja Argentina jalgpallikoondises ründajana. Profikarjääri alustas Correa 2012. aastal kodumaa klubis San Lorenzo. 2014. aastal sõlmis ta Madridi Atléticoga viie aasta pikkuse lepingu. 2015. aastal tuli Correa Argentina kuni 20-aastaste koondisega Lõuna-Ameerika noorte meistriks. Turniiril lõi Correa neli väravat. Debüüdi Argentina rahvuskoondises tegi ta 4. septembril 2015 sõprusmängus Boliivia vastu. Selles mängus lõi ta ka oma esimese värava koondise särgis. 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Argentina olümpiakoondisse. San Lorenzo Argentina Primera División: 2013 Inicial Copa Libertadores: 2014 Atlético Madrid UEFA Euroopa Liiga: 2017–18 UEFA Superkarikas: 2018 "Atleti y San Lorenzo alcanzan un acuerdo por Ángel Correa". atleticodemadrid.com. 27.5.2014. Vaadatud 19.11.2018  Ángel Correa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Antikangelane

Antikangelane on klassikalise kangelastüübi vastand, negatiivne kangelane või kangelase paroodia. Kangekaelsus Traagiline kangelane Byroni kangelane Kurikael
Tõrksus

Tõrksus on vastumeelsust väljendav käitumine ja iseloomujoon. Tõrges inimene meelsasti ei allu ega kuuletu, ta on raskesti juhitav, kangekaelne. Tõrksa taltsutus
204 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 220. aastad eKr | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 207 eKr | 206 eKr | 205 eKr | 204 eKr | 203 eKr | 202 eKr | 201 eKr | ► | ►► 204. aasta eKr ehk ab urbe condita DL (550). Teine Puunia sõda Scipio Africanus maabus Rooma vägedega Põhja-Aafrikas. Crotona lahing ... Ptolemaios IV, Egiptuse vaarao Arsinoe III, Egiptuse kuninganna
205 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 220. aastad eKr | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 208 eKr | 207 eKr | 206 eKr | 205 eKr | 204 eKr | 203 eKr | 202 eKr | ► | ►► 205. aasta eKr ehk ab urbe condita DIL (549). Teine Puunia sõda Roomlased sundisid Kartaago vägesid Ibeeria poolsaarelt lahkuma. Numiidia prints Massinissa läks roomlaste poole üle. ... ...
Vaimne küündimatus

Vaimne küündimatus on puudujääk inimese vaimses võimekuses, kus isikul esineb tugev kõrvalekalle tavainimese keskmisest arusaamis- ja analüüsivõimest. Tuleb tähele panna, et vaimne küündimatus ei ole pelgalt teadmiste nappus, vaid võimekus teadmisi omandada ja objektiivselt tõlgendada. Vaimne küündimatus on õigustermin, mida kasutatakse karistusseadustikus (KarS). Vaimne küündimatus ei ole üheses seoses süüdimatusega. Vaimselt küündimatu isiku puhul võib isik olla kas piiratult süüdiv (näiteks debiilik või psühhopaat) või süüdiv, kuid väga lihtsameelne või ebausklik. Terminit kasutatakse karistusseadustikus süüteokatse kontekstis (KarS § 26 lg 2), mis sätestab, et kõlbmatu süüteokatse puhul võib kohus isiku karistusest vabastada või karistust kergendada üksnes siis, kui süüteo toimepanija ei saa oma teo kõlbmatusest aru vaimse küündimatuse tõttu. Karistusseadustik ise ei esita ühest küündimatuse definitsiooni ning ei liigita ega astmesta küündimatust ühelgi viisil, jättes seadusesse abstraktsust ja tõlgendamisruumi. Karisutsseadustiku kommenteeritud väljaandes on mõiste tähendust selgitatud järgmiselt: “Vaimse küündimatusega on tegemist juhul, kui toimepanija saab loodusseadustest valesti aru (nt toimepanija saab aru, et aine on suhkur, kuid peab seda mürgiseks) ning tema rumalus on igale tavainimesele üheselt selge.“ Psühholoogias vaimse küündimatuse terminit ei kasutata. Puudujääke vaimses võimekuses kirjeldatakse vaimse alaarenguna. Vaimne küündimatus võrdub eelkõige mõõduka, raske ja sügava alaarengu astmetega. Vaimne alaareng ja sellest tingitud õiguslik vaimne küündimatus võib olla tekkinud alaealise isiku ajukahjustuse tagajärjel või mõne haigusliku seisundi põhjustatud ajukahjustusest, näiteks dementsus. karistusseadustik vaimne alaareng J. Sootak. Karistusseadustiku terminoloogiast (2). – Õiguskeel 2002, 1. Karistusseadustik – Riigi Teataja, RT I 2001, 61, 364 J. Sootak, P. Pikamäe. Karistusseadustik. Komm vlj. 3.vlj. – Juura 2009.
Ålesundi lennujaam

Ålesundi lennujaam (norra keeles Ålesund lufthavn, Vigra, IATA: AES, ICAO: ENAL) on rahvusvaheline lennujaam Norras Ålesundis. Lennujaama läbis 2013. aastal 1 007 209 reisijat. Lennujaama lendab regulaarselt viis lennufirmat: KLM Cityhopper, Norwegian Air Shuttle, Scandinavian Airlines, Wideroe ja Wizz Air.
Jacques Charles François Sturm

Jacques Charles François Sturm (29. september 1803 Genf – 15. detsember 1855 Pariis) oli prantsuse matemaatik. Tuntud aastal 1826 helikiiruse täpse mõõtmise pärast Genfi järves šveitsi füüsiku Daniel Colladoniga. Tema järgi on nimetatud ka tema 1836 aasta avaldatud teoreem Sturmi teoreem. 1835 – valiti Kuningliku Preisi Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 1836 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks 1836 – valiti Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1840 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 1840 – Copley medal Rayleigh, J.W.S.B (1896). The theory of sound. Macmillan. Bérard, P. and Helffer, B., 2020. Sturm’s theorem on zeros of linear combinations of eigenfunctions. Expositiones Mathematicae, 38(1), pp.27-50.
Jean-Daniel Colladon

Jean-Daniel Colladon (15. detsember 1802 Genf – 30. juuni 1893 Cologny Genfi kanton) oli Šveitsi füüsik ja insener. Colladon õppis algul õigusteadust, kuid töötas seejärel Ampère'i ja Fourier' laborites. Koos Charles Sturmiga sai ta Prantsuse Teaduste Akadeemialt auhinna helikiiruse mõõtmise eest vees. Sarasin, E., 1893. Jean Daniel Colladon. Natur, 48(1243), pp.396-397. Rayleigh, J.W.S.B (1896). The theory of sound. Macmillan.
Mainor (koor)

Mainor oli Eesti kammerkoor, mis tegutses 1990. aastatel Tallinnas.[viide?] Koori dirigent oli Olari Elts. https://www.epcc.ee/inimesed/ave-hannikainen/ (vaadatud 18.11.2018)
Delligsen

Delligsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 36,01 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7844 inimest. Valda kuulub kuus paikkonda, mis olid kuni 1974. aastani iseseisvad: Delligsen, Grünenplan, Ammensen, Hohenbüchen, Kaierde ja Varrigsen. Piirkonnas domineerib Hilsi mäemassiiv. Delligsen on olnud tööstusasula, kus domineeris Friedrich-Carls-Hütte rauatöökoda, mis suleti 1984. aastal. Grünenplan kõrgemal Hilsi mägedes on ametlikult määratletud klimaatiliseks tervisekuurordiks. Sellel on kolm sajandit klaasitootmise ajalugu ja seal on ikka veel Schott AG klaasivabrik. Vabrik asutati 1744. aastal Braunschweigi vürsti valitsuse poolt, et toota suuri peegleid. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.delligsen.de
Reginald Fessenden

Reginald Aubrey Fessenden (6. oktoober 1866 East Bolton, Quebec – 22. juuli 1932 Hamilton, Bermuda) oli Kanada päritolu leiutaja, kes tegutses suurema osa elust Ameerika Ühendriikides. Tema nimel on eri valdkondadest sadu patente. Tähelepanuväärseimad olid tema patendid raadiotehnoloogia ja sonarite alal. Fessendeni ostsillaator Sonar "Reginald Aubrey Fessenden". Encyclopaedia Britannica. Vaadatud 12.08.2020. "Biography of Reginald Aubrey Fessenden". IEEE Canada. Vaadatud 12.08.2020.
Paul Langevin

Paul Langevin Londoni Kuningliku Seltsi liige (23. jaanuar 1872 – 19. detsember 1946) oli prantsuse füüsik, kes lõi Langevini dünaamika ja Langevini võrrandi. Aastatel 1894–1897 õppis ta École normale supérieure'is. Seejärel töötas aasta Cambridge'is Cavendishi laboratooriumis, kus sõbrunes Ernest Rutherfordiga. 1902. aastal kaitses doktoriväitekirja ning töötas 1904. aastast professorina Collège de France'is. Esimese maailmasõja ajal arendas ta sonari tehnoloogiat. Langevin oli Prantsusmaa Kommunistliku Partei liige. Ta oli Pierre Curie doktorant ja hiljem Marie Curie armuke. Langevin oli abielus Jeanne Desfossesiga, neil oli neli last. History AIP. "Marie Curie - Scandal and Recovery (1910-1913)". Vaadatud 12.08.2020. "Langevin, Paul". www.encyclopedia.com. Vaadatud 12.08.2020.
Krõõt (koor)

Krõõt (ametliku nimega Kose valla naiskoor KRÕÕT) on Harju maakonnas Kose vallas tegutsev naiskoor. Koor loodi 1981. aasta septembris Juta Helilaiu algatusel. Koori praegune dirigent on Tiina Steinberg ning selles laulavad naised nii Kose vallast kui ka Tallinnast. Alates 1985. aastast on koor osalenud kõigil üldlaulupidudel ning laulnud vabariiklikel naiskooride laulupäevadel Haapsalus (1984), Põlvas (1989), Elvas (1993), Viljandis (1998) ja Narvas (2001). Tihti on esinemas käidud välismaal. Kose valla koduleht: Kose valla naiskoor
Stetoskoop

Stetoskoop on meditsiinis akustiline seade, mis võimaldab inimese või loomade kehasiseseid hääli kuulata. Stetoskoop võimaldab meditsiinis paremini uurida patsiendi eri kehapiirkondadest kostvaid helisid ning antud uuringut nimetatakse auskultatsiooniks või ka kuulatlusuuringuks. Stetoskoobi leiutas 1816. aastal Pariisis Necker-Enfants Malades'i Haiglas prantsuse arstiteadlane Rene Laennec. Algne Laenneci idee oli kasutada rulli keeratud paberilehte või nahatükki, mille üks ots toetati vastu patsienti ja teine vastu arsti kõrva. Järgnes puidust kuuldetoru ehk stetoskoobi leiutamine. Hiljem valmistati kuuldetorusid metallist, et tagada parem vastupidavus ja lihtsam puhastamine. Stetoskoop kõrvaldas paljud vahetul kuulamisel esinevad tehnilised takistused. Kuulatlusuuringu kuldajaks loetakse 19. sajandit kuna siis muutus antud uuring laialt levinuks ja stetoskoobist sai arstiameti sümbol. Auskultatsioon Wade, Nicholas J.; Deutsch, Diana (juuli 2008). "Binaural Hearing – Before and After the Stethophone" (PDF). Acoustics Today. 4 (3): 16–27. DOI:10.1121/1.2994724. Laennec, René (1819). De l'auscultation médiate ou traité du diagnostic des maladies des poumon et du coeur. Paris: Brosson & Chaudé. 'Laennec, R. T. H.; Forbes, John, Sir, A Treatise on the Diseases of the Chest and on Mediate Auscultation (1835). New York : Samuel Wood & Sons; Philadelphia : Desilver, Thomas & Co. . L.J. Acierno (1994). The History of Cardiology. London: The Parthenon Publishing Group. Lk 447–492.
Boffzen (vallavaba ala)

Boffzen on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 23,37 km².
Tarbatu (koor)

Tarbatu on Eesti koor. Koor asutati 1980. Koori esimesed dirigendid olid Uno Uiga ja Elvi Oolo. Aastast 1985 juhib koori Lauri Breede. Tänapäeval laulab kooris umbes 40 lauljat. 2013. aastal II koht XIX Eesti segakooride võistulaulmisel Tartus C-kategoorias https://tarbatu.eu/tarbatu/ (vaadatud 18.11.2018) Konkurssidel auhinnalistele kohtadele tulnud koorid, puhkpilliorkestrid ja dirigendid 2013. aastal, Eesti Kooriühing Koduleht
Jakėnai vald

Jakėnai vald (leedu keeles Jakėnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Varėna rajooni territooriumil. Valla pindala on 210 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1202 inimest. Valla keskuseks on Žilinai küla. Vallavanem on Dainius Junevičius. 69 % valla pindalast võtavad enda alla metsad. Jakėnų seniūnija. Varėnos rajono savivaldybė , vaadatud 18.11.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 17.11.2018.
Eimen (vallavaba ala)

Eimen on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 12,91 km².
Tuljak (koor)

Tuljak on Harju maakonnas Saku vallas tegutsev segakoor; ühtlasi Saku valla esinduskoor. Koor asutati 5. oktoobril 1970 Ottniell Jürissaare eestvõttel. Jürissaar oli ka koori esimene dirigent. Koor on osalenud rahvusvahelistel muusikavõistlustel. 2012. aastal võitis koor Hispaanias Calellas toimunud konkursil kaks hõbediplomit. Sügisest 2018 on koori dirigent Tiina Sooba. Koori president on Rando Kruuse. https://www.facebook.com/pg/segakoortuljak/about/?ref=page_internal (vaadatud 18.11.2018) Koor Facebookis
Eschershausen (vallavaba ala)

Eschershausen on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 4,92 km².
Žilinai

Žilinai on küla Leedus Varėna rajooni territooriumil, Jakėnai valla halduskeskus. Seal asuvad põhikool, postkontor, ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1927 valminud katoliku kirik. Küla on esimest korda mainitud XVI sajandi teisel poolel. Aastal 1918 püstitati sinna kabel. Aastal 1924 loodi Žilinai ümbruskonda kihelkond, mille tarbeks sinna aastal 1927 ka kirik ehitati. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 11.11.2018. Lietuvos kelių aprašymai, padaryti kryžiuočių žvalgų XIV amžiuje, Kraštas ir žmonės. Lietuvos geografiniai ir etnografiniai aprašymai (XIV–XIX a.), parengė J. Jurginis, A. Šidlauskas, 2 papild. leid., Vilnius, 1988, nr. 77, 79. Küla portaalis vietoves.Lt
Grünenplan (vallavaba ala)

Grünenplan on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 22,71 km².
Lielais Kristaps

Festivali kohta vaata artiklit Lielais Kristaps (festival). Lielais Kristaps ('Suur Kristaps') on läti mütoloogiline kangelane, kes legendi järgi aitas inimestel Daugava jõge ületada. 16. sajandil valmis legendi põhjal puidust skulptuur, mis paiknes Riias Daugava ääres. Tänapäeval asub skulptuuri originaal Riia Ajaloo- ja Laevandusmuuseumis. Skulptuurist on tehtud ka koopia, mis asub Daugava paremkaldal, 11. novembra krastmalal. Lielais Kristaps pasvaldiba.riga.lv Great Kristaps liveriga.com
Holzminden (vallavaba ala)

Holzminden on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 15,01 km².
Merxhausen (vallavaba ala)

Merxhausen on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 22,5 km².
Wenzen (vallavaba ala)

Wenzen on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 15,84 km².
Varėna vald

Varėna vald (leedu keeles Varėnos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Varėna rajooni territooriumil. Valla pindala on 186 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 12 628 inimest. Valla keskuseks on Varėna linn, kus 2011. aastal oli 9240 elanikku. Vallavanem on Dalius Lukminas. 69 % valla pindalast võtavad enda alla metsad. Varėnos seniūnija. Varėnos rajono savivaldybė , vaadatud 18.11.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 18.11.2018.
Viimsi Lõvid

Viimsi Lõvid on 2016. aastal loodud Eesti jalgpalliklubi, mille koduväljakuks on Viimsi KK staadion. Alates 2019. hooajast mängivad Lõvid Eesti IV liigas - põhi/ida tsoonis. 2018. aastal osales meeskond Rahvaliiga A-tasandil, kus saadi oma ajaloo parim ehk 3. koht. 2019. aastal saavutati IV liigas 2. koht. Meeskonna nimekirjas oli 2020. aasta hooaja seisuga 21 meest. *Väravasöötude puhul pole kasutada statistikat Lõvide esimesest 2016. aasta hooajast Vorm Meeskonna koduvormiks on valge särk, sinised püksid ja valged sokid. Võõrsil on Lõvide mänguvormiks, aga must särk, mustad püksid ja mustad sokid. http://jalgpall.ee/voistlused/267/team/5048 http://jalgpall.ee/rahvajalgpall/teamen/4280
Suhtlustreening

Suhtlustreening on aktiivne õppemeetod, kus õppimise intensiivsus tagatakse õppijatele kolmekordse tagasisidega: treenerilt, grupiliikmetelt ja videotagasisidest. Treening koosneb soojendusharjutustest ning tehnikate ja oskuste harjutamisest (sh videoharjutused). Seega moodustavad treeningu põhiosa praktilised harjutused, kus õppijad saavad võimaluse oma käitumist ise analüüsida ja treenerite ning teiste grupiliikmete toel muuta. Treeningul suunab treener kolme põhiprotsessi. Nendest keskne on õpiprotsess, mis teostub läbi grupiprotsessi ja isiksuse arengu. Treenitavate puhul lähtuvad treenerid arusaamast, et iga grupiliige tuleb treeningusse õpitavate oskuste isesuguse lähtetasandiga. Lõpptulemust hinnatakse selle järgi, kas ja kui palju grupiliikmed juurde õppisid. Treening seab sihiks, et õpitud oskused leiaksid kasutamist elus. Treeningu kaugemaks eesmärgiks on, et treeningul omandatud käitumise analüüsi oskust kasutaksid treenitavad hilisemas elus samu oskusi iseseisvalt (edasi) arendades. Suhtlemise käsitlemisel treeningul on aluseks võidan-võidad lähenemisviis. * Baasilisteks oskusteks suhtlustreeningul on kontakti-, aktiivse kuulamise ja selge eneseväljendamise oskused, kompleksoskusena enesekehtestamisoskus (vt skeemi) Täiskasvanute koolitaja-suhtlemistreeneriks saab spetsialiseeruda täiskasvanute koolitaja seitsmendal tasemel. Kutse andja on Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsioon Andras. Kutse taotleja kompetentse hinnatakse esmalt täiskasvanute koolitaja, tase 7 alusel ja seejärel suhtlustreeningu spetsialiseerumisega seotud kompetentside hindamisstandardi alusel. Kutse taotlemine on kirjeldatud Andrase kodulehel rubriigis „Kutse andmine“ Kutsestandard on leitav Kutsekoja kodulehel Täiskasvanute koolitaja, tase 7 alt Eesti Suhtlemistreenerite Ühing Suhtlusoskused Eesti Suhtlemistreenerite Ühing (2000). "Suhtlemistreeningu kirjeldus". Vaadatud 2018. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend) Kingisepp, L., Hango, E. (2014). Suhtlusoskuse arendamine videotagasisidega harjutuste abil.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)