laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eklesioloogia

Eklesioloogia (vanakreeka keelest ἐκκλησία ekklesia 'kogudus, kirik' ja λογος logos 'õpetus, sõna') on kristlikus teoloogias õpetus kirikust. Triin Käpp. "Eklesioloogiline oikumeenia" Kirik & Teoloogia, 19. juuli 2013
Kirik

Sõnal "kirik" on eesti keeles mitu tähendust: kirik ehk kristlik kirik on kristlike koguduste struktuuri üldnimetus; kirik ehk pühakoda või hoone, kuhu kogudus jumalateenistuse pidamiseks koguneb.
Peet Sauer

Peet Sauer (15. november 1857 Hiiessaare, Hiiumaa – 1924) oli ühe 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse Eesti usuliikumise, priilaste, juhte. Ta oli priilaste liikumise rajaja Hiiumaal 1881. aastal. Hiljem võtsid tema töö osaliselt üle baptistid, kes heitsid ta Haapsalu baptistide juhi Adam Reinhold Schiewe otsusega endi keskelt 1884. aastal välja. Kogudusest lahkunud eesotsas Saueriga moodustasid uue koguduse, mille järeltulija on tänini tegutsev Palade Priikogudus. 1897. aastal jõudis liikumine tema eestvedamisel Saaremaale. 1906. aastal hankis Sauer tsaarivõimudelt ametliku tegutsemisloa. Eesti Vabariigi loomise järel moodustasid priikogudused Eesti Jeesuse Kristuse Evangeeliumi Koguduste Ühenduse, mis 1936. aastal nimetati ümber Evangeeliumi Priiusuühingute Liiduks.
1999. aasta Austria parlamendivalimised

1999. aasta Austria parlamendivalimised toimusid 3. oktoobril. Nii tollase Austria liidukantsleri Viktor Klima juhitud Sotsiaaldemokraatlik Partei kui ka Wolfgang Schüsseli juhitud Rahvapartei kaotasid hääli. Sotsiaaldemokraadid said tugeva kaotuse osaliseks, kuid neil õnnestus jääda tugevamaks parteiks. Rahvapartei seevastu kukkus esimest korda oma ajaloos kolmandale kohale. Teisele kohale tõusis paremäärmuslik Austria Vabadusepartei Jörg Haideri juhtimisel. Neljandaks jäid rohelised. Liberaalne Foorum kaotas oma esindatuse parlamendis. Pärast valimisi vahetas SPÖ-ÖVPi valitsuse välja ÖVP-FPÖ koalitsioon, liidukantsleriks sai Wolfgang Schüssel. See põhjustas rahvusvahelise meelepaha Euroopa Liidus. Meelepaha põhjuseks oli see, et valitsusse kuulusid paremäärmuslased. Euroopa Liit rakendas Austria valitsuse vastu "sanktsioone", näiteks keeldudes kätt surumast Schüsseli valitsuse liikmetega. Euroopa Liit lõpetas need sanktsioonid 2000. aasta suvel, nähes, et neist pole kasu.
Priit Kolsar

Priit Kolsar (räpparinimega Cool D; sündinud 23. oktoobril 1976 Tartus) on Eesti räppar ja muusik. Tal tekkis lähem huvi hiphopi vastu, kui ta töötas Tartu Raadios, kus ta mängis räpilugusid ja edastas räpiuudiseid. Vahepeal mängis trumme Rocki bändis. Huvi hiphopi vastu oli aga endine ja varsti tekkis tal juba soov ise midagi kirjutama hakata. Esimese albumi, "O`Culo", andis Cool D välja 1995. aastal. Kogumik oli esimene hiphopi esindaja Eestis. 1998. loodi koos DJ Critikali, Kozy, G-Enka ja Revoga uus Eesti räpparite bänd A-Rühm. Esimeselt A-Rühma plaadilt sai väga tuntuks lugu "Popmuusik". Cool D on välja andnud kokku 9 albumit, viimane aastast 2012. Lisaks oma soolokarjäärile on Cool D teinud lugusid koos G-Enka ja paljude teiste eesti räpparitega. Cool D lugudele "Pole sinu asi" ja "Eestlased" on filmitud ka videod. A-Rühma kolmas album "Leegion" anti välja samuti 2006. aastal. Selle albumi kahele loole tehti välismaal ka video. "Palmisaar" filmiti Indias ja "Tugitooli gangsteri" video Inglismaal. 30. juulil 2007, kui Tallinnas esines Ameerika Ühendriikide tuntud räppar 50 Cent, oli A-Rühm selle soojendaja. 1995 – "O'culo" 1996 – "Sõnumid pimedusest" 1998 – "Saaga läheb edasi" 1999 – "Pahade planeet" 2001 – "Räpased riimid" 2004 – "Seenioride vabakava" 2005 – "Tütar üksi kodus" 2009 – "Cool FM" 2012 – "Tumeaine" 2024 – "Mõnuaine" 2004 – "Pole sinu asi" 2005 – "Eestlased" 2005 – "Tasa" 2005 – "Tütar üksi kodus osa 6 (sextrett)" 2006 – "Aitäh elu eest" 2006 – "Tahan sind hetkeks" 2006 – "Ma olen räpane" 2007 – "Juua täis peaga" 2009 – "Suveläpatis" 2012 – "Pessimistlik" 2020 – "Äkilised vanad pässid" 2021 - "Kus mu papp on" 2022 – "Eesti Despacito" 2022 – "Üks veel" - A-RÜHM 2022 – "Reede" - A-RÜHM 2023 – "Sama kuumad" - A-RÜHM 2024 – "Playlist" 2006 – "Legaalselt eetris" Cool D andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Priit Kolsar andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) "Cool D: kõige raskem periood ongi praegu" ERR menu, 30. aprill 2024
Augustus (lisanimi)

Augustus (ladina keeles 'suursugune') oli Rooma keisrite lisanimi, hiljem sai sellest imperaatori ehk tseesari sünonüüm, näiteks Otto I puhul. Augustuse lisanime kandjaid on Arvo Mägi nimetanud ülemkeisriteks.
Makroökonoomika

Makroökonoomika uurib majanduse kui terviku käitumist. Riigi majanduseelu mõjutavad üksikute majandussubjektide (ettevõtete, tarbijate ja valitsuse) miljonid individuaalsed tegevused ning makroökonoomika keskendub kogu nende individuaalsete tegevuste uurimisele. Avatud majanduse puhul võetakse arvesse ka välissektori mõju, mis avaldub eelkõige väliskaubanduse ja -investeeringute riigi maksebilansis. Makroökonoomika uurimisobjektiks on kogunõudlus ja kogupakkumine kaubaturul, kogutoodang ja selle kasv, üldine hinnatase ja selle muutused (inflatsioon), tööpuudus, rahaturg, intressimäärad jms. Makroökonoomikas ei vaadelda üksikute majandussubjektide käitumise detaile või hindade kujunemist erinevatel turgudel vaid kauba- ja teenuse turgu kui ühtset tervikut, tegemata vahet näiteks põllumajandussaaduste või meditsiiniteenuste turgudel. Riigi neli peamist makromajanduspoliitilist eesmärki: 1) hindade stabiilsus (madal inflatsioon); 2) kõrge tööhõive (madal tööpuudus); 3) pidev majanduskasv (SKP elaniku kohta); 4) stabiilne maksebilanss. Seega on tähtsamateks makroökonoomilisteks näitajataks majanduse koguprodukt (SKP ja RKP), inflatsioon ja tööpuudus. Kõiki võtmemuutujaid analüüstakse kolmel tasandil: praegusel hetkel, lühikesel ajaperioodil ja pikal ajaperioodil. Riigi arengutaseme ja -tempo iseloomustamiseks kasutatakse kõige sagedamini rahvamajanduse koguprodukti (RKP) näitajat. Makroökonomistid Milton Friedman John Maynard Keynes Robert Lucas Jr Robert Mundell Finn E. Kydland Edward C. Prescott Thomas J. Sargent J. Bradford De Long Makroökonoomikaga seotud teemad keskpank kullastandard inflatsioon majandusteadus raha SKP töötus valuuta
Nortt

Nortt on 1995. aastal algust teinud Taani ühemehe black/doom metal bänd. Gudsforladt (2004) Ligfærd (2006) Galgenfrist (2008) Hedengang (2002) Nattetale (1997) Døden... (1998) Graven (1999) Xasthur (2004) Nortt Encyclopaedia Metallumis
Nomenklatuur

Nomenklatuur oli eliitgrupp inimesi Nõukogude Liidus. Nomenklatuur on võõrsõna, mis tähendab nimekirja või klassifikatsiooni. IUPACi nomenklatuur on keemiliste ainete nimetuste süsteem. Bionomenklatuur Binaarne nomenklatuur on ladinakeelsete liiginimede nimetamine kahesõnaliste väljendite (binaarsete nimetuste) abil Keemianomenklatuur on keemilise aine struktuuri ja nimetust siduvate reeglite kogu. Astronoomiline nomenklatuur Nõukogude ajal nimetati kaubanduslikuks nomenklatuuriks müügilolevate kaupade liigitust (näiteks "tarbekaupade nomenklatuur"). NLKP parteiline nomenklatuur, NSV Liidus ja Eesti NSV-s[1] Nomenklatuurikoodeksid
Kirikulugu

Kirikulugu ehk kirikuajalugu ehk kiriku ajalugu on teadusharu, mis tegeleb kristluse ajaloo uurimisega. Tänapäeval on kirikulugu interdistsiplinaarne uurimisvaldkond, mida võib käsitleda nii osana teoloogiast kui ka ajaloost. Kirikuloo käsitlusaineks on antiikmaailmas tekkinud kristlike kirikute arengulugu tänapäevani. Akadeemiliselt ei ole enam pädev arusaam, et Jeesus on kirikute rajaja. Pigem tekkisid esimesed kristlikud kirikud mõnede evangeeliumiteks nimetatavate tekstide ümber. Kirikulugu on ajalooteadus oma meetodi poolest. Kirikulugu on seotud ajalooliste allikatega: kirjalikud allikad (ürikud, aktid, kirjad, kroonikad) või monumentaalsed allikad (raidkirjad, kirikud, kloostrid). Kirikulugu saab välja öelda vaid seda, mida ta suudab allikatest lähtuvalt tõestada, teispool allikaid algab ajalooline romaan. Kirjalike allikate ehtsust tuleb uurida, kriitiliselt laitmatute tekstidena välja anda ja kommenteerida. Seda, kui tähtis allikate taoline editsioon on, mõisteti alles 16. sajandil. Oluline on allikate töötlemine, interpreteerimine ja usutavuse kontrollimine. Algkristlus Varaste kirikute kui organisatsioonide kujunemine (ladina, kreeka ja süüria kiriku kujunemine). Kirikukogud ja dogmadelugu ning nende seos kuni 6. sajandini. Paavstlus, kloostrid, ordud, kirikukoolid. Keskaegse kristluse põhijooned. Idakiriku kujunemine. Patristika Lääne kristluse ajalugu kuni reformatsioonini. Õpetuslikud põhiseisukohad. Sakramendid Ristisõjad Skolastika. Ristiusk Põhjamaades. Reformatsioon Euroopas (reformatsiooniliikumiste suhe katoliku kirikuga ja nende liikumiste omavaheline seos). Vastureformatsioon ja uute konfessioonide tekkimine. Reformatsiooniajastu vaimsus. Uusaja kirikulugu maailma ajaloo taustal. Katoliikluse, luterluse jt konfessioonide omaette arenemine. Uute konfessioonide tekkimine, oikumeeniline liikumine. Sümboolika ajalugu (kiriklike usutunnistuslike sümbolite kujunemine ja tähendus. Sümbolite seos Piibliga, dogmadelooga ja kirikulooga). Eesti kirikulugu Aabel - Aabraham - Aadam - Apostel - Apostlik suktsessioon - Augustinus Enchiridion (Augustinus) Ester - Evangeelium Jeesus Kristus - Johannese evangeelium - Jumala nimi Katehhees - Kirik (pühakoda) - Klooster - Kristus Märter Nelipühad Kristus - kristlus - Kirikukogud - reformatsioon Oikumeenia - ordud Paavst - Patriarh - Paulus - Peapiiskop - Peetrus - Piiskop - Prohvet - Pühitsus Uus Testament - Vana Testament Riho Saard, "Euroopa üldine kiriku ajalugu selle algusest kuni tänapäevani", kirjastus Argo 2005.
The Singles 81-85

Albumi tegelik nimi on "The Singles 81>85", kuid tehnilistel põhjustel ei saa pealkirja õigesti näidata. The Singles 81>85 on Depeche Mode'i 1985. aastal ilmunud kogumik. Dreaming Of Me New Life Just Can't Get Enough See You Leave In Silence Get The Balance Right Love In Itself People Are People Master And Servant Blasphemous Rumours Somebody Shake The Disease It's Called A Heart
Turg

Turg on üldnimi, mis tähistab mis tahes institutsiooni, mille kaudu ostjad (tarbijad) ja müüjad (pakkujad, tootjad) omavahel suhtlevad ja hüviseid vastastikku vahetavad, samuti kohta, kus selline tegevus toimub. Liiginimena esineb turg väljakute nimedes, enamasti paikades, kus on ajalooliselt asunud turuplats. Basaar Tallinna turgude loend Turumajandus
Oliver Sykes

Oliver Scott Sykes (sündinud 20. novembril 1986 Sheffieldis) on inglise laulja ja laulukirjutaja, tuntud kui rokkansambli Bring Me the Horizon juhtiv vokalist. Ta asutas ka rõivafirma Drop Dead Clothing ja lõi graafilise romaani.
Lauri Kink

Lauri Kink (sündinud 25. oktoober 1976 Viljandi) on eesti näitleja. Ta on lõpetanud 1999. aastal Viljandi Kultuurikolledži (teatrikateedri 2. lennus). Aastatel 2000–2014 töötas ta Pärnus Endla teatris näitlejana. Kink on mänginud filmis "Stiilipidu" ja ETV kriminaal-telesarjas "Ohtlik lend". TV3 telesarjas "Kättemaksukontor" kehastab ta Paavel Lusti. http://statistika.teater.ee/stat/actors/show/981
Harilik ädalalill

Harilik ädalalill (Parnassia palustris) on kivirikuliste sugukonda ädalalille perekonda kuuluv rohttaim. Taim on kuni 35 cm kõrge palja püstise ühe või mitme varrega. Südajasmunajad lehed pikkade vartega paiknevad madalas kodarikus. Üks lehtedest on varreümbrine. Varre tipus üks valge tumedama soonestusega õis. 5 valget tolmukat rohekate soontega. Tavaliste tolmukate vahel on 5 näärmelist kõlutolmukat, millel sigimiku juures on nektarinäärmed ning jätkutipus meetilkade sarnased näärmed, mis meelitavad tolmeldajaid. Õitseb nagu nimigi viitab ädalal, ehk siis kui teised niidutaimed on enamuses õitsemise juba lõpetanud. Kasvab nii kuivadel kui mõõdukalt niisketel niitudel, soostunud niitudel ja teistel soistel aladel. Eestis tavaline. Niitvälja soos Nederma puisniidul Harilik ädalalill andmebaasis eElurikkus Ädalalill
Emumäe maastikukaitseala

Emumäe maastikukaitseala on kaitseala Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Pandivere kõrgustiku lõunaserval. Selle pindala on 536 hektarit. Maastikukaitseala moodustati 1978. aastal, et kaitsta Pandivere kõrgustiku servamoodustisi. Kaitseala territooriumile jääb Emumäe kõrgeim tipp. Maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Jalase maastikukaitseala

Jalase maastikukaitseala on kaitseala Raplamaal Märjamaa ja Rapla vallas. Selle pindala on 2729 hektarit. Maastikukaitsealal kaitstakse eriti soo-, loo- ja metsakooslusi, kaitsealuseid liike, geoloogilisi üksikobjekte ja Jalase eriilmelist külamaastikku. Kaitsealale jääb kolm metsise mänguala. Kaitseala ajalugu ulatub 1937. aastasse, mil erilise tähelepanu alla võeti Lipstu nõmm, 1964. aastal kaasati lisaks eelnevale ka Sõbessoo ehk Jalase järv, 1988. aastal ka Iietse künnapuu. Praegune staatus ja piirid aastast 2003. Kaitseala läbivad Kõrvetaguse peakraav, Jalase peakraav ja Kabala oja. Kaitsealasse kuuluvad järgmised vööndid: Abrumetsa sihtkaitsevöönd (359 ha) Jalase piiranguvöönd (891,2 ha) Kõrvetaguse sihtkaitsevöönd (419,3 ha) Lipstu nõmme sihtkaitsevöönd (91,2 ha) Oodava sihtkaitsevöönd (272,3 ha) Sõbesoo sihtkaitsevöönd (695,7) Kaitseala geograafilised koordinaadid on 58°58'42" N 24°35'49" E. Jalase maastikukaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000157. Maastikukaitseala kaitse-eeskiri Keskkonnaregister
Leidissoo looduskaitseala

Leidissoo looduskaitseala on kaitseala Läänemaal Lääne-Nigula vallas Vanaküla, Höbringi, Keedika, Soolu, Jalukse, Nõmmemaa ja Variku külas. Selle pindala on 8177,6 ha. Kaitseala geograafilised koordinaadid on 59° 5′ 54″ N, 23° 43′ 15″ E. Kaitseala asutati aastal 2002. Kaitseala on arvatud ka Natura-alade Suursoo-Leidissoo linnuala ja Suursoo-Leidissoo loodusala koosseisu. Kaitseala läbivad või sellel asuvad järgmised veekogud: Nõva jõgi, Höbringi oja, Sendri järv. Enamik Leidissoo kaitseala territooriumist on soostunud, kuid leidub ka puisniite, niite. Tähtsamad sood ja rabad on Sendri soo, Leidissoo ja Musa raba. Leidissoo looduskaitseala kaitse-eesmärk on: Lääne-Eestile tüüpilise, inimtegevusest oluliselt mõjutamata Sendri ja Leidissoo raba ning väljakujunenud või kujundatavate looduslike ja poollooduslike, haruldaste ja kaitset väärivate koosluste kaitse; Loodusliku linnustiku kaitse, sealhulgas soo-loorkull (Circus pygargus), sookurg (Grus grus), karvasjalg-viu ehk taliviu (Buteo lagopus), punaselg-õgija (Lanius collurio), väikekoovitaja (Numenius phaeopus), teder (Tetrao tetrix); Looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse, sealhulgas elupaigatüüpide – metsastunud luidete, luidetevaheliste niiskete nõgude, liiva-alade vähetoiteliste järvede, looduslikult rohketoiteliste järvede, looduslikult huumustoiteliste järvede ja järvikute, kuivade nõmmede, sinihelmikakoosluste, looduslikus seisundis rabade, rikutud, kuid taastumisvõimeliste rabade, siirde- ja õõtsiksoode, lubjarikaste lääne-mõõkrohuga madalsoode, liigirikaste madalsoode, vanade loodusmetsade, soostuvate ja soo-lehtmetsade, siirdesoo- ja rabametsade kaitse; Liikide, sealhulgas saarmas (Lutra lutra), ja elupaikade kaitse. Kürema piiranguvöönd (157 ha), Luusna sihtkaitsevöönd (31,5 ha), Sendri piiranguvöönd (446,6 ha), Suurraba sihtkaitsevöönd (4229,9 ha), Tammetõru sihtkaitsevöönd (803 ha), Tillutare sihtkaitsevöönd (1401,2 ha), Vallipää piiranguvöönd (285,9 ha), Änniste piiranguvöönd (822,4 ha). Leidissoo looduskaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000263. Leidissoo looduskaitseala Keskkonnaregistri lehel Leidissoo looduskaitseala kaitse-eeskiri
Kõnnumaa maastikukaitseala

Kõnnumaa maastikukaitseala on kaitseala Raplamaal Rapla vallas Vana-Kaiu külas, Türi vallas Kädva külas ning Kehtna vallas Paluküla, Lau, Hiie, Ohekatku, Palasi, Linnaaluste, Lalli külas. Kaitseala ajalugu ulatub 1961. aastasse, mil erilise tähelepanu alla võeti Keava-Esku oos (ka: Keava mäed, Keave servamoodustised), 1964. aastal kaasati Paluküla Hiiemägi, 1981. aastal Keava, Loosalu ja Palasi raba, 1992. aastal Keava-Esku servamoodustised, praegused piirid ja staatus aastast 2002. Kaitseala põhieesmärk on Keava, Loosalu ja Palasi raba, Keava-Esku ja Paluküla-Sillaotsa mandrijää servamoodustiste ning kaitsealuste liikide elupaikade kaitse. Kaitsealale jääv Paluküla Hiiemägi on Lääne-Eesti kõrgeim koht (106,4 m ümp). Kaitsealale jäävad ka muistse Keava linnuse linnamägi ja Linnaaluste muinasasula alad, mis on muinsuskaitse all. Kaitsealune linnuliik on kaljukotkas (Aquila chrysaetos). Maastikukaitseala pindala on 5713 ha. Kaitsealal on järgmised vööndid: Keava sihtkaitsevöönd (865 ha) Kõnnumaa piiranguvöönd (3540 ha) Loosalu sihtkaitsevöönd (830 ha) Palasi sihtkaitsevöönd (424 ha) Suursaare sihtkaitsevöönd (53 ha) Kaitseala geograafilised koordinaadid on 58°55'13" N 25°2'3" E. Kõnnumaa maastikukaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000505. Kõnnumaa kaitse-eeskiri Keskkonnaregister
Krasnodari Kuban

Jalgpalliklubi Kuban Krasnodar (vene keeles: Футбольный клуб "Кубань" Краснодар) on Venemaa jalgpalliklubi, mis asutati 1928. President: Aleksandr Tkatšov Peatreener: Sergei Pavlov Staadion Kuban, mis mahutab 32 000 inimest. Koduleht Fännisait Fänniforum GREENMILE
Lehtsaare looduskaitseala

Lehtsaare looduskaitseala on looduskaitseala Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Selle pindala on 381 hektarit. Kaitseala ajalugu algab 1990. aastast, mil sealsel alal loodi metsiste kaitseala, praegune staatus ja piirid aastast 2003. Kaitseala põhieesmärk on rabametsakoosluste ning kaitsealuste liikide püsielupaikade kaitse. Looduskaitseala kaitse-eeskiri Lehtsaare looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis Lehtsaare looduskaitseala keskkonnaportaalis
September 2004

September 2004, kroonika Kuupäevad:   1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Algas Beslani pantvangikriis. Kättemaksuks 12 Nepali pantvangi tapmisele Iraagis algasid Nepali pealinnas Katmandus tänavarahutused. Valitsust süüdistati tahtmatuses tegutseda. Rünnati kesklinnas asuvat Jama mošeed, valitsusasutusi ja kahe Lähis-Ida lennufirma kontorit. Märulipolitsei kasutas mošee ründajate tõkestamiseks kumminuiasid ja pisargaasi. Mošee oli parajasti tühi, kuid hoone sai kivivisetest kahjustada. Mošeed püüti ka süüdata. Mošee lähedal suurel ristmikul põletas umbes 1000 demonstranti autorehve, blokeerides liikluse. Politsei kasutas pisargaasi. Mustad tossupilved matsid mošee. Politsei püstitas mošeeni viivatele peaaegu tühjadele tänavatele barrikaadid. Tööameti hoone pihta visati kive, nii et aknad purunesid ja sisustus sai kannatada. Ründajate tõkestamiseks kasutati kumminuiasid. Rünnati ka Lähis-Itta Nepalist töötajaid värbavaid agentuure (Nepali võimud ei luba nepallasi Iraagis töötada). Äärelinnas põletas umbes 150 demonstranti ristmikel autorehve, tõkestades liiklust. Sündmuste käigus sai üks demonstrant surma ja kolm haavata. Politsei seadis määramata ajaks sisse komandanditunni. Peaminister Sher Bahadur Deuba kutsus raadioläkituses rahvast üles rahunema. 29 inimest, kes väitsid olevat Põhja-Korea ülejooksikud ja kelle hulgas oli lapsi, tungisid Hiina pealinnas Pekingis Jaapani kooli. Nad taotlesid asüüli Lõuna-Koreas. Lõuna-Korea valitsus on valmis neid vastu võtma ja palus Hiina võimudelt abi. Nähtavasti toimetatakse nad kolmandate maade kaudu Lõuna-Koreasse. Kaliningradi oblastis oli kaks suurt maavärinat, mille epitsenter asus Kaliningradist 40 km kagu pool, umbes 6 km kaugusel Primorskist. Need toimusid Eesti aja järgi kell 14.05 (Richteri skaala järgi 5 magnituudi) ja kell 16.32 (5,4 magnituudi). Teise maavärina ajal Kaliningradis hooned kõikusid ja inimesed jooksid tänavale. Ohvreid ega märkimisväärseid purustusi ei olnud. Teist maavärinat oli selgelt tunda Valgevenest Kesk-Rootsini, sealhulgas Eestis. Ignalinas registreeriti 4-magnituudine maavärin. Asteroid 4179 Toutatis möödus Maast kauguselt, mis on neli korda suurem kui Maa ja Kuu vahemaa. Tallinna linnavolikogus algatas Res Publica fraktsioon umbusaldusavalduse linnapea Edgar Savisaare vastu. Fraktsiooni esimees Kaupo Reede tõi põhjenduseks, et linna ei suudeta juhtida sihipäraselt ja demokraatlikult.
Tiina Oraste

Tiina Oraste (sündinud 2. oktoobri 1962 Abja-Paluojal) on Eesti poliitik, 2009–2014 Järva maavanem. Tiina Oraste on lõpetanud Nuia Keskkooli 1981 ning E. Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi pedagoogika ja algõpetuse metoodika erialal 1986. Oraste on töötanud Paide 3. Keskkoolis algklasside õpetajana 1986–1995, Järvamaa Omavalitsuste Liidu tegevdirektorina 1995–2003, ASi Kalev bürooteeninduse juhatajana 2006 ning Järva Maavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna juhatajana 2006–2007. Alates 1. oktoobrist 2009 kuni 31. oktoobrini 2014 oli ta Järva maavanem. Ta on olnud Riigi Metsamajandamise Keskuse nõukogu liige, Paide Elamuhoolduse nõukogu liige ning Kesk-Eesti Noortekeskuse SA nõukogu liige. Tiina Oraste oli Paide Linnavolikogu liige 2002–2007, Riigikogu Kantselei Res Publica fraktsiooni nõunik-sekretariaadijuhataja 2003–2006 ning XI Riigikogu liige 2006–2009. Ta on Isamaa ja Res Publica Liidu liige alates 2001. Tiina Oraste blogi
Mihkel Aksalu

Mihkel Aksalu (sündinud 7. novembril 1984 Kuressaares) on Eesti jalgpalliväravavaht, kes mängib Paide Linnameeskonnas. Õppinud Kuressaare Vanalinna Koolis, Saaremaa Ühisgümnaasiumis ja Audentese Spordigümnaasiumis. 2010. aasta jaanuaris liitus ta Inglismaa esiliiga klubi Sheffield Unitediga, kuid klubi esindusmeeskonnas ta ühtegi liigakohtumist ei pidanud. Sama aasta oktoobris siirdus Aksalu laenulepingu alusel Inglismaa tugevuselt viiendasse liigasse Mansfield Towni. Enne seda mängis ta JK Sörves, FC Valgas, FC Kuressaares ja FC Floras. Flora koosseisus tuli ta meistriks (2003) ja saanud pronksi (2004). 2012. aastal mängis ta taas Floras. Aprillis 2013 liitus ta Soome jalgpalliklubiga Seinäjoki JK. Eesti jalgpallikoondis debüteeris Aksalu 2007. aastal. Mihkel Aksalu on 194 cm pikk, kaalub 84 kg, tema jalanumber on 45,5. Ta harrastab bowling'ut, ujumist ja minigolfi. Ta on paremjalgne mängija. Meistriliiga Soccernet.ee lugejate poolt parimaks väravavahiks hääletatud 2007, 2008 Meistriliiga Eesti meister 2003 Eesti jalgpallikoondislaste loend https://www.paidelinnameeskond.ee/meeskond/ AMETLIK: Aksalu siirdub Sheffieldi Soccernet.ee, 29. jaanuar 2010. Sheffieldis soosingust langenud Aksalu laenati viiendasse liigasse ERR Sport, 6. oktoober 2010. Mihkel Aksalu siirdus Soome esiliigasse Õhtuleht, 4. aprill 2013. Mihkel Aksalu Sheffield Unitedi saidil Biograafia ESBL-is
Varastatud suudlused

"Varastatud suudlused" (Baisers volés) on Prantsuse film aastast 1968. Selle perspektiivitu armastuse ja ühe tundmatu võõra mehe hullumeelne ning niisama perspektiivitu armastus noore kauni Christine Darboni (Claude Jade) vastu vormivad lõpuks paari Antoine’ist ja Christine’ist. See armastus on ainus, mis filmi lõppedes ei purune. Finaalis kõrvuti kaugenevad Antoine ja Christine pole teineteisele küll veel midagi lõplikku tõotanud, kuid vaatajale aimub siiski nende ühine tulevik. Jean-Pierre Léaud – Antoine Doinel Claude Jade – Christine Darbon Delphine Seyrig – Fabienne Tabard Michael Lonsdale - Georges Tabard Daniel Ceccaldi – Monsieur Darbon Claire Duhamel – Madame Darbon Harry-Max – Monsieur Henri André Falcon – Monsieur Blady Catherine Lutz – Catherine Martine Ferrière – Gérante Jacques Rispal – Monsieur Colin Serge Rousseau – tundmatu Paul Pavel – Julien François Darbon – adjutant Picard Albert Simono (tiitrites Simono) – Albani IMDb: Baisers volés (1968)