laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Positsiooniline arvusüsteem

Positsiooniline arvusüsteem on arvusüsteem, mis esitab arve järjestikku kirjutatud numbritena, kusjuures numbrile omistatav väärtus sõltub tema asukohast ehk numbrikohast selles järjestuses. Positsioonilise arvusüsteemi aluseks nimetatakse naturaalarvu k, mis tähistab, mitut numbrit (null kaasa arvatud) arvusüsteem kasutab. Näiteks kümnendsüsteemi alus on kümme: see kasutab numbreid 0 kuni 9. Igas arvusüsteemis (va juhul kui alus on 1) on aluse tähis 10, sest see on esimene arv, mida ei saa tähistada k numbri abil. Iga number arvus korrutatakse läbi aluse mõne astmega, mis sõltub numbrikohast. Täpsemalt tähistab kirjutusviis n t n t − 1 … n 1 n 0 , n − 1 … n − m , {\displaystyle n_{t}n_{t-1}\ldots n_{1}n_{0},n_{-1}\ldots n_{-m},} k-ndsüsteemis summat n t k t + n t − 1 k t − 1 + … + n 1 k + n 0 + n − 1 k − 1 + … + n − m k − m , {\displaystyle n_{t}k^{t}+n_{t-1}k^{t-1}+\ldots +n_{1}k+n_{0}+n_{-1}k^{-1}+\ldots +n_{-m}k^{-m},} kus nj on k-ndsüsteemi number ja koma eraldab täisosa murdosast. Näiteks kümnendsüsteemis: 57069 = 5 ⋅ 10 4 + 7 ⋅ 10 3 + 0 ⋅ 10 2 + 6 ⋅ 10 1 + 9 ⋅ 10 0 {\displaystyle 57069=5\cdot 10^{4}+7\cdot 10^{3}+0\cdot 10^{2}+6\cdot 10^{1}+9\cdot 10^{0}} 88 , 05 = 8 ⋅ 10 1 + 8 ⋅ 10 0 + 0 ⋅ 10 − 1 + 5 ⋅ 10 − 2 {\displaystyle 88,05=8\cdot 10^{1}+8\cdot 10^{0}+0\cdot 10^{-1}+5\cdot 10^{-2}} Tuntumad arvusüsteemid on: Kahendsüsteem on valdavalt arvuteis kasutatav arvusüsteem, Kaheksandsüsteem, Kümnendsüsteem on tänapäeval levinuim arvusüsteem, Kuueteistkümnendsüsteem, Kuuekümnendsüsteem on üks vanimaid arvusüsteeme, mis pärineb sumeritelt. Mittepositsioonilised süsteemid on näiteks Rooma numbrid ja morsekood. Liitmisprintsiibil põhinev arvusüsteem Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Paul Karu

Paul Karu (16. oktoober 1902 – 16. juuli 1937 Jägala) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1932). Tema vanemad olid Jaak Karu (1857–1938) ja Miina Koemets (1870–1948). Ta lõpetas Sõjakooli, teenis Pioneerpataljonis ja 7. Jalaväerügemendis. Ta jäi Jägala laagri juures jalgrattal sõites auto alla. Ta maeti 19. juulil 1937 Tallinna apostliku õigeusu surnuaeda (Tallinna Aleksander Nevski kalmistu). Ohvitseride andmekogu
Paul Sammet

Paul Friedrich Sammet (6/19. oktoober 1910 Koluvere vald, Läänemaa – 3. detsember 1989) oli Eesti politseinik ja sõjaväelane (nooremleitnant). Tema vend oli Alfred Sammet. Kes mõistaks õigust. Kirjutamata memuaare [IV], lk. 76–112. Tallinn, 1990. KIRJUTAMATA MEMUAARE. Paul Sammet 01. Eesti Raadio 1989 KIRJUTAMATA MEMUAARE. Paul Sammet 02. Eesti Raadio 1990 KIRJUTAMATA MEMUAARE. Paul Sammet 03. Eesti Raadio 1990
August Eljari

August Eljari (kuni 1940. aastani August-Johannes Eichelmann; 27. juuni 1904 Tartu – 25. september 1988) oli eesti filmioperaator. Viimane filmimeeste vanast kaardiväest. Kirjutamata memuaare [IV], lk. 27–43, Tallinn 1990. Biograafia Eesti filmi andmebaasis KIRJUTAMATA MEMUAARE. Filmiveteran August Eljari 01 Eesti Raadio 1984 KIRJUTAMATA MEMUAARE. Filmiveteran August Eljari 02 Eesti Raadio 1988 Foto
Vaakumdestillatsioon

Vaakumdestillatsioon on destillatsiooniprotsess, mida kasutatakse kõrgeltkeevate vedelike korral, mis normaalrõhul destilleerides hakkavad lagunema. Keemistemperatuuri alandamiseks on parim võte vähendada rõhku. Vaakumis alaneb keemistemperatuur sõltuvalt rõhust. Aine keemistemperatuuri leidmiseks antud rõhul kasutatakse käsiraamatutes olevaid keemistemperatuuri T ja rõhu p vahelisi sõltuvusi teljestikus log p – T. Nende graafikute kasutamiseks peab olema teada keemistemperatuur mingi kindla rõhu juures, näiteks normaalrõhul. Vaakumsüsteem koosneb vaakumpumbast, pumba kaitsesüsteemist, vaheanumatest, manomeetrist ja destillatsiooniseadmest. Vaakumaparatuuride koostamisel pööratakse erilist tähelepanu hermeetilisusele, ühendused peavad olema laitmatud. Lihvid määritakse vaakummäärdega. Vaakumseadmes ei tohi olla kergestipurunevaid lamedapõhjalisi õhukeseseinalisi detaile (koonilisi ja seisukolbe). Erinevalt lihtdestillatsioonist tuleb vaakumdestillatsiooni korral vedelikke segada, et hoida ära keemise tõukelisus. Selleks pannakse destillatsioonikolbi kapillaar, mille kaudu juhitakse vedelikku peen õhumullide juga, mille intensiivsust reguleeritakse. Kui destilleeritav aine ei tohi õhuga kokku puutuda, juhitakse kolbi kapillaari kaudu lämmastiku või mõne inertgaasi mullikesed. Väikeste ainehulkade korral võib kapillaari süsteemist ära jätta ja vedeliku sisse panna väikseid kapillaaritükikesi, klaasvatti või muud sarnast. Kõige lihtsam vaakumdestillatsiooniseade on kujutatud vasakpoolsel pildil. Vedelike korral, mille keemistemperatuur ka vaakumis on 130–150 °C, võib seadet kasutada ilma vesijahutita. Sageli on vaakumis vaja koguda mitu fraktsiooni. Töö hõlbustamiseks kasutatakse spetsiaalseid allonže–"ämblikke". Neid saab jahuti otsas pöörata ja keerata vastuvõtuks ette just sobiv kolb. Kraanidega allonži abil saab vastuvõtunõu muust süsteemist töö ajal isoleerida ja sedasi vastuvõtunõud vahetada. Kraaniga allonž võimaldab ka võtta destillaadist proovi selle koostise määramiseks. Destillatsioon Rotatsioonaurusti
Hiiu maakond (1946–1950)

Hiiu maakond oli Eesti NSV haldusüksus, mis eksisteeris aastail 1946–1950. Hiiu maakonna loomiseks lahutati Lääne maakonnast, Hiiumaal asunud Kärdla linn ja Emmaste, Kõrgesaare, Käina ja Pühalepa vald. Märtsiküüditamine Hiiumaal Mati Laur, Tõnu Tannberg, Rajoonide aeg. Ümberkorraldused Eesti NSV haldusjaotuses, Tuna 4 / 2019, lk 98–109
Jõgeva maakond (1949–1950)

Jõgeva maakond oli Eesti NSV haldusüksus, keskusega Jõgeva linnas, mis eksisteeris aastail 1949–1950. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 25. veebruaril 1949 seadlusega lahutati Tartu maakonnast Jõgeva ja Mustvee linn ning Avinurme, Jõgeva, Kaarepere, Kasepää, Kuremaa, Kursi, Laiuse, Lohusuu, Saare, Sadala, Torma, Vaimastvere ja Voore vald ning liideti uueks maakonnaks. Viljandi maakonnast lahutati Põltsamaa linn ning Lustivere, Pajusi ja Põltsamaa vald ning liideti Jõgeva maakonnaga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi SEADLUS Jõgevamaa moodustamise kohta, Harju Elu: Harjumaa ajaleht, nr. 26, 1. märts 1949 Igor Gräzin. Kas küüditamise aastapäev on lõbutsemiseks?, 13. veebruar 2009
Selennjahh

Selennjahh (vene Селеннях, jakuudi Силээннээх) on jõgi Aasias Venemaal Sahhas. Jõe pikkus on 796 km, valgala pindala 30 800 km², keskmine äravool 180 m³/s. Jõgi algab Verhojanski mägedest. Ülemjooksul voolab mägijõena lõunasse, alamjooksul tasandikul itta. Suubub vasakult Indigirkasse.
Karla Liivola

Karla Evald Liivola (kuni 1935. aastani Karl Evald Krikmann; 31. mai 1889 Käru küla, Salla vald, Virumaa – 26. veebruar 1982 Perstorp, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). Alghariduse omandas Rakvere linnakoolis ja Tallinna kaubanduskoolis, täiendades haridust iseõppimise teel. 1911—1912 õppis Saksamaal Wismari akadeemias masinaehitust ja elektrotehnikat. 1913—1916 a. töötas Siberis kodukooliõpetajana, raamatupidajana ning korrespondendina. 1916 mobiliseeriti ta Vene sõjaväkke, kus 1917. aastal lõpetas lipnikuna Irkutski sõjakooli. Pärast seda teenis Tartu Eesti tagavarapataljonis. Eesti Vabadussõja algul organiseeris Salla vallas Kaitseliitu, teenis siis II Tallinna Kaitsepataljonis, kust 1919. a. märtsis üle viidi soomusrongide diviisi, kus teenis sõja lõpuni. 1927. aastal lõpetas kõrgema sõjakooli ja määrati teenistusse sõjavägede staapi. 1930 määrati ta sõjavägede staabi raamatukogu juhatajaks. Kolonelleitnandiks ülendatud 24. veebruar 1938. 1944. aastal põgenes Saksamaale, kus 1945–1953 oli põgenikelaagris Lübeckis. 1953. aastal siirdus Rootsi Perstorpi. "Sünnipäevi. Kol.-ltn K. LIivola 50-aastane". Uus Eesti. 30.05.1939. Vaadatud 29.09.2021. Sõjamehe vaimutoit. Esmaspäev, 8. detsember 1935, nr. 49, lk. 5.
Chang

Chang ehk Ko Chang (tai keeles เกาะช้าง 'Elevandisaar') on Taile kuuluv saar Tai lahes Kambodža piiri lähedal. Saare geograafilised koordinaadid on 12° 0′ N, 102° 23′ E. Changi ümbritseb 51 pisisaart. Saare pindala on 154,8 või 217 (teiste andmete järgi 492) ruutkilomeetrit. See on Tai suuruselt teine saar. Saarel elab 2005. aasta seisuga 5356 inimest. Saart nimetatakse kohalikus keeles Elevandisaareks tema kuju järgi. Elevandid seal looduslikult ei ela (kodustatud elevandid on saarele sisse toodud). Saar on mägine, ulatudes merepinnast 744 m kõrgusele. Ko Changil on kolm aastaaega: jahe (novembrist veebruarini), kuum (märtsist maini) ja vihmane (juunist oktoobrini). Aasta keskmine sademete hulk on umbes 4000 mm. Saarel on liivarandu, koski ja vihmametsi. Vihmametsad on turismi tõttu kannatunud. Saare lähedal korallrahusid. Saarel elab metsikuid koeri. Saarel elab 2005. aasta seisuga 5356 inimest. Osa elanikest on välismaa pensionärid, kes on tulnud vanaduspõlve veetma. Saarel on 9 küla. Lähiminevikus oli saar peaaegu asustamata. Teise maailmasõja ajal elas seal ainult paar peret. Teise maailmasõja ajal kasvatasid saare vähesed elanikud kookospähkleid ja teisi puuvilju. Saarel on sadam, lennuväli aga puudub. Saarele pääseb vesilennukiga, aga enamik rahvast saabub saarele parvlaevaga. Ehitatud on palju hotelle. Turismi tõttu on maa hind saarel väga palju tõusnud. Teise maailmasõja ajal oli Tai Jaapani okupatsiooni all. Jaanuaris 1941 toimus Changist kagus merelahing Tai ja Prantsusmaa laevastiku vahel. Prantslased lasksid Tai laeva põhja ja võitsid lahingu. Alles 1980. aastatel hakkas seal turism arenema. Umbes 2000. aastaks likvideeriti saarel malaaria, saar kuulutati rahvuspargiks ja saarele tulek muudeti tasuliseks. Sinna tuleb aastas 655 tuhat külastajat, kaks kolmandikku neist tailased. Rahvuspargi pindala on 650 km² ja sellest 70% asub mandril. Saarel saab mootorrattaid nii üürida kui taksona kasutada. Üürida saab ka jahte. Turistidele pakutavad tegevused on matkamine, elevandiga sõitmine, kanuusõit mangroovimetsades, sukeldumine ja toruujumine. Changil on olemas riigitelevisiooni, satelliit-TV ja kaabel-TV levi, kohalik televisioon (Koh Chang Television), telefoniliinid, satelliittelefonisüsteem, mobiiltelefonilevi ja Interneti-ühendus. Saarel on postkontor, paaris raamatupoes müüakse rahvusvahelisi ajalehti ja ajakirju. "koh-chang.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. mai 2009. Vaadatud 26. augustil 2009. Koh Chang Geography & Climate "Ко Чанг: рай на острове Слона". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2011. Vaadatud 26. augustil 2009.
Aksel Kristian

Aksel Kristian (26. oktoober 1900 Tartumaa – 3. august 1985 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (major, 1938). Pärast osalemist Vabadussõjas õppis ta Eesti Vabariigi Sõjakoolis, mille lõpetas 1921. aastal. Kõrgema sõjakooli täieliku kursuse lõpetas ta kapteni auastmes 1933. aastal. Selleks ajaks oli Kristian läbinud ka luureohvitseride kursused. Ta läks tööle Sõjavägede Staapi, kus oli sõjavägede juhataja adjutant, täitis sõjaväe esindaja kohustusi Soomes ning ka salajasi ülesandeid Petseris ja Irboskas. Majori auaste anti talle 1938. aastal. 1939. aasta sügisel määrati Kristian Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahel sõlmitud vastastikuse abistamise paktist tulenevaid ülesandeid täitma. Kuid juba oktoobris 1939 lähetati ta sõjaväeatašeeks Soome. Pärast Eesti okupeerimist ta kodumaale enam ei naasnud. Ta töötas Soome Peastaabi luureosakonnas. 1941. aasta juunis oli Kristian luurerühma Erna formeerimise ja väljaõppe üks juhtidest. 1944. aasta sügisel vabastati ta teenistusest ning ta läks Rootsi. Hiljem tegi ta kaastööd raadiojaamadele Vaba Euroopa ja Ameerika Hääl. Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1939 Poola Teeneteristi kuldne järk (poola keeles Złoty Krzyż Zasługi), 1933 Rootsi Mõõgaordeni I klass, 1934 Rumeenia Tähe komandöri orden(ro), 1937 Ungari Kuningriigi I klassi Teeneteordeni(hu) 4. klassi teenetemärk, 1938 Itaalia Krooni orden (itaalia keeles Ordine della Corona d'Italia, OCI, 1938 Soome Valge Roosi ordeni I klass Oksjon Kunstisalong Allee. Vaadatud 01.10.2012.
Avo Laido

Avo Laido (kuni 1937. aastani Artur Lossmann; 29. november 1903 Vanaõue talu, Vana-Vändra vald – 20. september 1990 Tallinn) oli Eesti (kapten) ja Nõukogude sõjaväelane (major). Ta lõpetas 1925. aastal Pärnu gümnaasiumi ja 1927. aastal Sõjakooli suurtükiväeklassi. Ohvitserina lõpetas sõjakoolis topograafiakursused ja sai sõjaväe topograafi kutse. Pärast kursuste lõpetamist töötas Sõjavägede Staabi Topo-Hüdrograafia osakonna juures. Täiendas end ka geodeesia ja fotogramm-meetria alal (komandeeriti 1934. aastal kaheks kuuks Poolasse ja 1938. aastal kaheks kuuks Rootsi). 1938–1940 õppis ta Eesti Vabariigi Kõrgemas sõjakoolis. 1940. aasta septembris viidi üle Eesti Laskurkorpusse. Oktoobris 1941 saadeti Laido koos teiste eestlastega rindelt ära. 1. novembrist 1941 kuni veebruarini 1942 oli ta ametlikel andmetel Tatari Autonoomses Nõukogude Vabariigis Misljumova rajooni sõjakomissari käsutuses. Märtsis 1942 saadeti Eesti Laskurkorpuse 779. suurtükiväepolku (oli ka staabiülem) ja hiljem teenis Eesti Tagavarapolgus. Alates 16. maist 1945 kuni 1950 oli Tartu Riikliku Ülikooli sõjalise kateedri õppejõud. Tema onu oli sõjaväelane ja arst meditsiinikindralmajor Arthur Lossmann (1877–1972). Tema õde oli agronoom Alma Martin. Avo Laido lapsed on vanuse järjekorras: Argo Laido, Eve Fisher (enne Eve Laido), Don Laido (enne Tõnu Laido), Rein Müllerson, Ülle Laido ja Heili Laido. Tema 1931. aastal sündinud poeg on väliseesti insener Argo Laido. Kooselust Erna Müllersoniga 1944. aastal sündinud poeg on eesti õigusteadlane ja õppejõud Rein Müllerson.[viide?] "TÄHTPÄEVI. Insener Argo Laido 75" Vaba Eesti Sõna, 16. august 2006 Avo Laido Eesti ohvitseride andmekogus
Kaera-Jaan

"Kaera-Jaan" on eesti rahvalaul, mille järgi tantsitakse kaerajaani. Friedebert Tuglas on kirjutanud, et "Kaera-Jaanile" nime andnud mees oli Lääniste küla sepp Jaan Matson (1858–1921), hüüdnimega Kaera-Jaan. 1889. aastal juhtus temaga Ahja mõisas tüdrukuid passides mingi koomiline vahejuhtum, millest sepitseti pilkelaul algusridadega "Ai Kaara-Jaan, Kaara-Jaan, ai karga välla kaema". Algselt pikast ja ilmselt obstsöönse sisuga laulust jäi laiemalt levides alles vaid paar salmi. Laulu meloodia põhineb tõenäoliselt vanemal viisistandardil, millest kujunes välja praegune kadrillimeloodia. Sarnane viis on tuntud ka Leedus sõnadel: "Kiaulė grikiuos, kiaulė grikiuos, Paršai pastarnokuos...". Läti vastav tants ja meloodia on sõnadel "Cūkas driķos, Ar visiemi sivēniem...". Nii Läti kui Leedu variandi sõnad räägivad sigade põllult, aiast, või viljast väljaajamisest. Vastavasisuline redaktsioon on olemas ka Eestis. On tõenäoline, et laulu sõnade originaalversioon on parodeeritud ja ümber tehtud mõnest vanemast, praeguseks tundmatust või muundunud tantsulaulust. Laulusõnades esineva väljendi "Kaera-Jaan" asemel on üsna suurel osal laulu redaktsioonidest kasutusel väljend "kaera tsimm", "kaarasimm" vms, mis võib vihjata laulurefrääni sugulusele laulumängu "Sinimaniseele" ehk "Siimu sulane" (soomerootsi laulumäng "Simon i Sälle") sõnadega. Sõnaliide "-simm" või "-tsimm" tuleneb samast sõnatüvest, mis on praeguseks tuntud sõna "simman". "Kaera Jaan" (Tänapäeval levinuim redaktsioon) Kaera-Jaan, oi Kaera-Jaan, oi karga välja kaema! Kas on kesvad keerulised, kaerad katsa kandilised! Kaera-Jaan, oi Kaera-Jaan, oi karga välja kaema! Kas on kikas kaevu läinud, Kaera-Jaan ta välja toonud! Kaera-Jaan, oi Kaera-Jaan, oi karga välja kaema! Mis on Kaiel viga saanud, et ta valjult kiljatanud. 1908. aastal laulikus "Uus Nalja-Laulik" ilmunud tekst, tõenäoliselt Jaan Moodise (Mootisse) redaktsioon, millel põhinevad praegu kasutusel olevad laulusõnad. Kaera Jaan, oi Kaera Jaan Oh karga välja kaema, Kas on kesvad keerulised! Kaerad katsa kandilised! Kaera Jaan, oi Kaera Jaan Oh karga välja kaema Kas on kikas kaevu läinud. Kaera Jaani välja toonud! Kaera Jaan, oi Kaera Jaan Oh karga välja kaema Mis on Kaiel viga saanud, Et ta valjust kiljatanud! Kaera Jaan, oi Kaera Jaan Oh karga välja kaema Kes on Nunni nuuditanud, Kaera Jaani kooditanud! Kaera Jaan, oi Kaera Jaan Oh karga välja kaema Kus sind neiukesed oot'vad Sinuga nad tantsi tahtvad! Tekstifragment, mida mäletas Fr. Tuglase tädi Juuli Nigol. Maril omma paksu sapsu. Kolli nurgan tõrdu takan — Ai kaeratsi, ai kaeratsi — Karga Marit kaema! Päritud laul. Kaerajaan. Foto Jaan Matsonist Eesti Kirjandusmuuseumi portaalis "Kivike"
Lõuna-Ameerika Riikide Liit

Lõuna-Ameerika Riikide Liit (hispaania Unión de Naciones Suramericanas; hollandi Unie van Zuid-Amerikaanse Naties; portugali União de Nações Sul-Americanas inglise Union of South American Nations; lühend UNASUR) on Lõuna-Ameerika riikide poliitiline ja majandusühendus. See hõlmas algselt kõiki Lõuna-Ameerika riike. Euroopa Liidu eeskujul loodud UNASUR moodustati kahe tolliliidu, Mercosuri ja Andide Rahvaste Ühenduse integreerimise teel. Ühenduse asutamisleping sõlmiti 23. mail 2008 Brasílias. Liidu pealinnaks sai algselt Ecuadori pealinn Quito. Parlamendi asukohaks määrati Boliivia linn Cochabamba ning keskpanga asukohaks Venezuela pealinn Caracas. Liidu ametlikud keeled on hispaania, hollandi, inglise ja portugali keel. 4. mail 2010 valiti ühenduse esimeseks peasekretäriks endine Argentina president Néstor Kirchner, kes oli selles ametis kuni oma surmani 27. oktoobril 2010. Liidu eesmärk oli aastaks 2019 luua Lõuna-Ameerika ühisturg, võtta kasutusele ühisraha ja ühtne pass ning kokku kutsuda ühine parlament. Argentina, Brasiilia, Tšiili, Colombia, Paraguay ja Peruu peatasid oma osaluse ühenduses 2018. aasta aprillis. Hiljem peatasid oma osaluse veel ka Uruguay ja Ecuador. Boliivia Guyana Suriname Venezuela Argentina Brasiilia Colombia Ecuador Paraguay Peruu Tšiili Uruguay Panama, vaatlejaliige Mehhiko, vaatlejaliige Organisatsiooni koduleht "Argentina, Brasil, Chile, Colombia, Paraguay y Perú suspenden participación en bloque Unasur". Reuters. 20. aprill 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. aprill 2018. Vaadatud 22. mail 2018.
Vastuväiteline tõestus

Vastuväiteline tõestus ehk absurdsusele taandamine ehk absurdile taandamine (ladina reductio ad absurdum) on kaudse tõestamise meetod, mis seisneb järgnevas: mingi väite tõestamiseks oletatakse, et väide on väär, ning tehakse sellest oletusest järeldusi. Tõestus on edukas, kui jõuame vastuoluni, mis näitab, et meie vastuväiteline oletus ei saa olla tõene. Absurdsus
Edward Kennedy

Edward Moore Kennedy (Ted Kennedy; 22. veebruar 1932 – 25. august 2009) oli Ameerika Ühendriikide senaator Massachusettsi osariigist, Demokraatliku Partei liige. Tema vanemad vennad olid president John F. Kennedy ja kohtuminister Robert Kennedy, kes mõlemad tapeti. Aastatel 1951–1953 teenis ta sõjaväes. Ta lõpetas Harvardi ülikooli õigusteaduskonna ning täiendas end Virginia ülikoolis. 1962. aastal valiti ta USA Senati liikmeks. Selles ametis oli ta 46 aastat. Viimati valiti ta tagasi 2006. aastal 70% valijate toetusega. Aastal 1964 sattus ta lennuõnnetusse, milles hukkus piloot ja 2 reisijat. Kennedy sai raskelt vigastada ja juhtis oma valimiskampaaniat haiglast. 1969. aastal sattus ta Chappaquiddicki saarel liiklusõnnetusse, milles hukkus tema sekretär Mary Jo Kopechne. Kennedy juhitud auto sõitis sillalt jõkke ja naine uppus. Kennedy lahkus sündmuskohalt ja andis end politseisse üles alles 10 tundi hiljem. See põhjustas skandaali, sest arvati, et Kennedy võis olla alkoholijoobes või ootas Kopechne tema last. Kennedy tunnistas end süüdi sündmuskohalt lahkumises ja talle mõisteti karistuseks 2 kuud tingimisi vangistust. Ta loobus kandideerimast USA presidendiks 1972. ja 1976. aastal. 1980. aastal otsustas ta kandideerida, kuid kaotas eelvalimistel Jimmy Carterile. Temast kujunes üks mõjuvõimsamaid senaatoreid. Senaatorina võitles Kennedy muuhulgas neegrite õiguste, Vietnami sõja lõpetamise ja tervishoiusüsteemi parandamise eest. Ta oli ka Iraagi sõja suurimaid kriitikuid George W. Bushi valitsusajal. 2008. aasta presidendivalimiste eelvalimistel asus ta toetama Barack Obamat. Ta oli abielus Joan Bennett Kennedyga, sellest abielust sündis kolm last. Abielu lahutati 1982. aastal. 1992. aastal abiellus ta Victoria Reggiega. Kennedy suri 25. augustil 2009 ajuvähki. Jeffrey Archer avaldas 1985 romaani "Kas räägime sellest ka presidendile?" (Shall We Tell the President?, eesti keeles kirjastuse Kuldsulg väljaandel 1995), milles peategelased püüavad ära hoida USA presidendile Edward Kennedyle plaanitavat atentaati. Boston.com Statement from the Kennedy family USA senaatorid - Edward Kennedy (arhiveeritud leht)
Jacob Schiff

Jacob Henry Schiff (sünninimi Jacob Hirsch Schiff; 10. jaanuar 1847 Frankfurt – 25. september 1920 New York) oli juudi rahvusest New Yorgi pankur, kes aitas rahastada Ameerika raudteevõrgu laiendamist. Jacobi isa, Moses, töötas Rothschildide pangas. Tema poeg Mortimer L. Schiff (1877–1931) oli samuti pankur. Tema tütar Frieda Schiff Warburg (1876–1958) tegeles filantroopiaga. Jacob Schiff oli kirglik Sionist; st tema ülim eesmärk oli Püha Maa taasvallutamine, mille osas toimus süstemaatiline globaalne koostöö teiste mõjuvõimsate Sionistidega, nagu Rothschildid. 1897 Augustis toimunud esimesel globaalsel Siioni konverentsil sõnastati eesmärk kasutada Venemaa Keisririigis juutide asustusalal (Baltikum, Valgevene, Poola, Lääne-Ukraina) elavaid juute (3.4 miljonit) riigipöördeks. Kuu aega hiljem asutati Vilnjuses põrandaalune kommunistlik parteri Juudi Bund, kes kasvas kiiresti 40 tuhande liikmega paramilitaarseks liikumiseks. Vandenõu teoreetikud leiavad, et vägivalla eskaleerimine oli Sionistide eesmärk omaette; mis pidi tahes tahtmata Ida-Euroopa juute Palestiina poole suruma.  Pikemalt artiklis 1905._aasta_revolutsioon 20. sajandi alguses toimus Lääne-Euroopas aktiivne Kommunistliku Internatsionaali ettevalmistus. 1902 kohtusid Lenin ja Lev Trotski Londonis. Aprillis 1904 kohtus Jacob Schiff Pariisis Takahashi Korekiyo (Jaapani Pank). Schiff rahastas Jaapani kallaletungi Venemaale 200 miljoni dollariga (~$5.3 miljardit 2023). Samal ajal pressis Juudi Bund Venemaal erinevaid streike; ja rahvarahutusi, ehk pogromme. Kuna revolutsioon ei õnnestunud, ning tuhanded hukkusid, siis paljud juudid olid Bundis pettunud, ning Bund sõnastas enda anti-sionistliku poliitika.  Pikemalt artiklis Oktoobrirevolutsioon 1916 viibis Lev Trotski New Yorkis Jacob Schiff investeerib 20 miljonit dollarit Punaarmee loomiseks. 1917 naaseb Trotski Venemaale ja teostab Venemaa Keisririigi riigipöörde. https://jewishencyclopedia.com/articles/13266-schiff https://www.amazon.com/Trotsky-New-York-1917-Revolution/dp/1640090037 https://schiffnaturepreserve.org/JacobSchiffEssay.pdf
Al-Hijra

Al-Hijra on moslemite püha; uue aasta algus islami kalendri järgi. Al-Hijra on muharram'i kuu esimene päev. Märgistab aega 622. aastal (nn hidžra ehk hijra), mil prohvet Muhamed suundus Mekast Mediinasse ja lõi esimese islamiriigi. Uusaastapüha ei ole islamiseaduse järgi ette kirjutatud püha ja sellega ei kaasne religioosseid rituaale. See on aeg, mil mõeldakse hidžra tähenduse üle ja tehakse plaane ning antakse lubadusi uueks aastaks. Koraan kasutab sõna hijra, tähistamaks olukorda, kust suundutakse halva asjade seisu juurest parema poole; seega on moslemitel al-hijra ajal hea mõtiskleda selle üle, kuidas usk aitab neil jätta maha halvad kombed ja püüelda parema elu poole. Al-Hijra tähistab ühtlasi ka islami kogukonna algust, kus inimesi seob omavahel nende usk ja jäägitu lojaalsus Jumalale. Jättes maha omaenda hõimlased, näitas Muhamed, et perekonnasidemed on tähtsusetud võrreldes kohustustega Allahi ees.
Klemen Pisk

Klemen Pisk (sündinud 31. juulil 1973 Kranjis) on sloveeni kirjanik, tõlkija ja muusik. Ta elab Leedus. Tema luulet ja proosat on tõlgitud mitmesse võõrkeelde ja avaldatud Sloveenias, Austrias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Tšehhis, Poolas ja Soomes.[viide?] Ametlik koduleht