laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti Panga president

Eesti Panga president on Eesti Panga juhatuse esimees. Eesti Panga presidendi nimetab seitsmeks aastaks ametisse Eesti president Eesti Panga nõukogu heakskiidul. Mihkel Pung märts 1919 – august 1919 Eduard Aule oktoober 1921 (presidendi kohusetäitjana alates augustist 1919) – oktoober 1925 Artur Uibopuu oktoober 1925 – november 1926 Jüri Jaakson november 1926 – juuli 1940 Juhan Vaabel juuli 1940 – oktoober 1940 Martin Köstner 1944 – 1949 (eksiilis) Oskar Kerson 21. jaanuar 1968 – 31. detsember 1980 (eksiilis) Rein Otsason 28. detsember 1989 – 23. september 1991 Siim Kallas 23. september 1991 – 27. aprill 1995 Vahur Kraft 27. aprill 1995 – 7. juuni 2005 Andres Lipstok 7. juuni 2005 – 7. juuni 2012 Ardo Hansson 7. juuni 2012 – 6. juunini 2019 Madis Müller 7. juuni 2019 – https://web.archive.org/web/20140828115143/http://www.eestipank.ee/eesti-pank/eesti-panga-juhatus (vaadatud 28.08.2014) "President kinnitas Eesti Panga uue juhi Madis Mülleri ametisse" ERR, 3. mai 2019
Pružany mõis

Pružany mõis ehk Pružanõ mõis (Сядзібна-паркавы комплекс Швыкоўскіх või сядзі́ба Пружа́нскі пала́цык) on mõis Valgevenes Bresti oblastis Pružany rajoonis Pružany linnas. Katariina II kinkis pärast Poola jagamist ümbruskonna maad kindral Rumjantsevile, kes selle valduse aga eraldi mõisateks jagas ja uutele omanikele edasi müüs. Mõisa pindala oli 4000 tiinu. Nii tekkinud Pružany mõisa omanikuks said Jahmninad, seejärel Szwykowskid. Aastal 1863 konfiskeeriti Kastuś Kalinoŭski ülestõusu tagajärjel mõis, raamatukogu müüdi oksjonil maha. Juba 1867. aastal tagastati mõis Szwykowskitele. Aastast 1895 kuulus mõis Kleinmichelitele. Pärast Oktoobrirevolutsiooni emigreerusid omanikud Prantsusmaale ja mõis haldusüksusena kadus kaardilt. Mõisa peahoone esindab uusrenessanssi ja ehitati aastal 1843, mil omanikeks olid Szwykowskid. Ehituse käigus lammutati varasemad hooned. Projekti autor oli Francesco Maria Lanci. Peahoonel on kaks tiiba, osalt on hoone kahekorruseline, osalt aga ühe korrusega. Lääneosas asuvad erker, torn ja veranda. Peamist fassaadi ehib väike risaliit, seal asub ka suur kahele sambale toetuv terrass. Pärast Kleinmichelite lahkumist asus hoones kohalik omavalitsus, Teise maailmasõja ajal aga Guderiani staap ja Saksa ohvitseride maja. Nõukogude võimu ajal asus hoones algul põllumajandustehnikumi internaat, seejärel lasteaed (aastani 1986) ja viimaks hambapolikliinik. Aastal 1989 hakati hoonet restaureerima ja tänapäeval asub hoones muuseum. Mõisakompleksi kuulus algselt 10 hoonet, teiste seas ka pruulikoda ja telliselööv. Telliselöövi toodangut kasutati ka uue peahoone valmistamisel. Ajal, mil mõis konfiskeeriti, oli kõrvalhoonete arv 15, nende seas 4 tellistest hoonet. Lisaks peahoonele on tänapäeval säilinud kasvuhoone, kus kasvatati ka palme, agaave, sidrunipuid ja apelsinipuid. Mõisa juurde rajati ka park (pindala tänapäeval 8 hektarit). Pargi tagumises osas asusid kanalid, mille äärde Kleinmichelite ajal istutati mitmeid võõrliike. Aastal 1939 tasandati see osa pargist ja selle asemele rajati staadion. Pargile lisati suur juurviljaaed, mis on samuti tänapäeval hävinud. Lossi tagaküljel asub vana iidol, mis toimetati sinna Bućki külast. Mõisa kasvuhoone Bućki iidol Loss ülaltvaates Mõisa peahoone sisevaade Muuseumi koduleht Pružany mõis Facebookis Pružany mõis Twitteris Pružany mõis Instagramis
Opisthotropis durandi

Opisthotropis durandi on maoliik. Opisthotropis durandi on endeemne Louangphabangi provintsis Laoses. Teynié, Lottier, David, Nguyen & Vogel, A new species of the genus Opisthotropis Günther, 1872 from northern Laos (Squamata: Natricidae), Zootaxa, no 3774 (2), lk 165–182. 2014 (inglise keeles) Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne andmebaasis Wikispecies
Andres Järving

Andres Järving (sündinud 3. juulil 1960) on eesti ettevõtja, kes on tuntud Eesti ühe suurima erakapitalil põhineva investeerimis- ja valdusettevõtte NG Investeeringud kaudu, mille suuromanikke Järving oli kuni 2023. aasta lõpuni. Andres Järving on olnud pikaaegne TKM Grupi nõukogu liige (aastatel 1999–2022). Lõpetas 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusküberneetika erialal. 2005. aastal sai Tartu Ülikoolist psühholoogia alal bakalaureusekraadi ja 2002. aastal ärijuhtimise magistrikraadi. 1983–1988 Tallinna Linna RSN TK, ökonomist ja osakonna juhataja asetäitja 1988–1990 Tootmiskoondis Norma, pearaamatupidaja asetäitja 1992–1996 AS Norma, finantsdirektor 1996–1999 AS Norma, nõukogu aseesimees 1994–2023 OÜ NG Investeeringud, juhatuse liige 1999–2022 AS Selver, nõukogu esimees 2002–2024 OÜ NG Kapital, juhatuse liige Alates 2000 OÜ Probus, juhatuse liige Kuni 2023. aastani. OÜ NG Investeeringud, juhatuse aseesimees AS Selver, nõukogu esimees Kulinaaria OÜ, nõukogu esimees AS Liviko, nõukogu liige AS Balbiino, nõukogu liige Kitman Thulema AS, nõukogu liige AS Tallinna Kaubamaja Grupp, nõukogu liige AS Kaubamaja, nõukogu liige AS TKM King, nõukogu liige (TKM King on loodud Suurtüki NK OÜ ja AS ABC King ühendamisel) AS TKM Auto, nõukogu liige AS KIA Auto, nõukogu liige AS Viking Motors, nõukogu liige UAB KIA Auto, nõukogu liige SIA Forum Auto, nõukogu liige AS Tallinna Kaubamaja Kinnisvara, nõukogu liige OÜ Tartu Kaubamaja Kinnisvara, nõukogu liige AS Viking Security , nõukogu liige OÜ TKM Beauty, nõukogu liige OÜ Roseni Kinnisvara, nõukogu liige OÜ Roseni Majad, juhatuse liige AS Wellman Invesco, nõukogu liige Ganiger Invest OÜ, juhatuse liige (2001–2007) Baltic Rail Services, OÜ nõukogu liige (2000–2007) Eesti Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse liige (2015–2023) Alates 2008 Eesti Kaupmeeste Liidu juhatuse liige (2008–2015) On olnud Rahandusministeeriumi Audiitortegevuse Järelevalve nõukogu pikaajaline liige On olnud EAS Mentorprogrammi mentor Fraternitas Estica vilistlaskogu liige Fraternitas Estica (coetus) Huvitub ajaloost, loodusest ja metsatööst.[viide?] BNS (4. jaanuar 2023). "Tallinna Kaubamaja Grupi nõukogu liige lahkub ametist". Postimees. Vaadatud 2. veebruaril 2023. "Rikaste Top: nende puhul arvati, et kõik mida teevad, õnnestub – Jüri Käo, Enn Kunila, Andres Järving", Äripäev, 25. jaanuar 2010[alaline kõdulink] "Kes on kes Eesti majanduses 2010", Tallinn: Eesti Kaubandus- ja Tööstuskoda. (2010) lk 68 Allik, Kaspar (4. jaanuar 2023). "Andres Järving lahkub Tallinna Kaubamaja Grupist". Delfi Ärileht. Vaadatud 2. veebruaril 2023. "Tallinna Kaubamaja Grupp" "Eesti tippjuhid 2014", Tallinn: Äripäev. (2014) "ABC King avab Viru Keskuses oma suurima jalatsikaupluse", Goodnews, 26. märts 2014 ""TKM Grupp"". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. oktoober 2014. Vaadatud 28. augustil 2014. ""Eesti Kaubandus-Tööstuskoda"". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. jaanuar 2016. Vaadatud 30. detsembril 2015. NG Investeeringud
Riigiaktsiaselts

Riigiaktsiaselts on riiklik aktsiaselts, mille kõigi aktsiate omanik on kas riik või riiklik(ud) organisatsioon(id). Enne teist maailmasõda oli Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi haldusalas riiklikud aktsiaseltsid: Riigi Põlevkivitööstus, Riigi Turbatööstus. Eestis oli riigiaktsiaselts (lühend RAS) 1990. aastate esimesel poolel riigi omanduses ettevõtte eritüüp. Riigiaktsiaseltsid reorganiseeriti aktsiaseltsideks hoolimata sellest, et riik jäi aktsiate omanikuks. Näiteks 1991. aastal loodud riigiaktsiaselts Eesti Merelaevandus muudeti hiljem aktsiaseltsiks Eesti Merelaevandus ja alles seejärel erastati. Ettevõtted, mille baasil alates 15. jaanuarist 1991 asutati riigiettevõtted: Eesti Kütus, tootmiskoondis Liviko, tubakavabrik Leek, tootmiskoondis Juveel, Eesti Geoloogia, Eesti Tsement, Järvakandi Tehased, Tallinna Külmhoone nr. 1, Tartu Külmhoone, Eesti Raudteekond. Ka nüüdisajal on riigi omanduses ettevõtted harilikud äriseadustiku järgi tegutsevad aktsiaseltsid, üksnes kõik nende aktsiad kuuluvad riigile ja aktsiaseltsi üldkoosolek koosneb haldusala ministrist. Riigile kuuluvad näiteks AS Eesti Energia, AS Saarte Liinid, AS Riigi Kinnisvara ja paarkümmend muud aktsiaseltsi. 2021. aasta jaanuaris kuulus riigile osalus 28 äriühingus, sealhulgas oli riik ainuomanik 24 äriühingus ning enamusosalus kuulus riigile 3 äriühingus. Riik osaleb äriühingutes kolmel põhjusel: riigivõimu teostamiseks, muul riigivara valitseja poolt määratud avalikul eesmärgil ning tulu saamiseks. Riigi äriühingutes osalemise üldpõhimõtted on sätestatud riigivaraseadusega. riigiettevõte U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide II (N–Y). Lk 218 Eesti Vabariigile kuuluvate riiklike ettevõtete üleviimise kohta uutele organisatsioonilistele vormidele , Vabariigi Valitsuse määrus RT 1991, 2, 21 Riigi äriühingud, www.fin.ee (vaadatud 22.12.2022) Riigi osaluste valitsemine, https://www.rahandusministeerium.ee/, (vaadatud 29.09.2021)
Rhabdophis guangdongensis

Rhabdophis guangdongensis on maoliik. Rhabdophis guangdongensis on endeemne Guangdongi provintsis Hiinas. Zhu, Wang, Takeuchi & Zhao, A new species of the genus Rhabdophis Fitzinger, 1843 (Squamata: Colubridae) from Guangdong Province, southern China., Zootaxa, nr 3765 (5), lk 469–480, (inglise keeles) Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne andmebaasis Wikispecies
Hilda Üprus

Hilda Üprus (16. märts 1904 Riidaja – 12. juuni 1986 Tallinn) oli eesti maalikunstnik. Ta on lõpetanud Viljandi Eesti haridusseltsi gümnaasiumi, ta on mänginud Viljandi ja Tartu orkestrites viiulit. Ta õppis 1930. aastate teisel poolel Pallase ettevalmistuskursustel ja aastast (?) Kõrgematel Kujutava Kunsti Kursustel (Aleksander Vardi ateljees). Maaliõpingud lõppesid Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis diplomitööd kaitsmata, sest Pallase vaimus tehtud paljufiguuriline maal "Teatrikostüümide ateljees" (1948) ei vastanud tollastele dogmaatilistele ja jäikadele norminõuetele. Aastast 1950 elas ta Tallinnas, jätkates portreede, lillepiltide ja maastike maalimist 1930. aastate Pallase maalikooli impressionistlikus laadis. Esmaülevaate tema loomingust andis aastal 1987 Tartu Kunstimuuseumis toimunud mälestusnäitus. Tema õde oli kunstiteadlane Helmi Üprus, vend oli neuroloog Voldemar Üprus. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Lycodon zoosvictoriae

Lycodon zoosvictoriae on maoliik. Lycodon zoosvictoriae avastati 2014. aasta juunis. Lycodon zoosvictoriae on endeemne Krâvanhi mägedes Kambodžas. Holden, Jeremy (10. juuni 2014). "Distinctive new wolf snake species discovered in Cambodia". Phys.org. Vaadatud 28. augustil 2014. Thy Neang, Timo Hartmann, Seiha Hun, Nicholas J. Souter & Neil M. Furey, A new species of wolf snake (Colubridae: Lycodon Fitzinger, 1826) from Phnom Samkos Wildlife Sanctuary, Cardamom Mountains, southwest Cambodia, Zootaxa 3814 (1): 068–080. 2014 (inglise keeles) Sissekanne Roomajate andmebaasis
Lapill

Lapill on püroklastiline osake, mille läbimõõt on 2–64 mm. Lapillist väiksemad püroklastilised osakesed moodustavad vulkaanilise tuha, suuremad on aga vulkaanilised pommid või plokid. Kõik nimetatud püroklastilised osakesed kokku moodustavad tefra ehk püroklastilise pudeda materjali, mis on plahvatuslike vulkaanipursete produktiks.
Sead Kolašinac

Sead Kolašinac (sündinud 20. juunil 1993 Karlsruhes) on Saksamaal sündinud Bosnia ja Hertsegoviina jalgpallur, kes mängib kaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis Atalanta. Kolašinac alustas klubikarjääri oma kodulinna klubis Karlsruher SC. 2011. aastal asus ta Schalke 04 noortemeeskonda. Täiskasvanute koondisse pääses ta esmalt Schalke 04 teises meeskonnas. 2013. aasta juunis pikendas Kolašinac klubiga Schalke 04-ga lepingut 2017. aasta juunini. Hooajal 2016–2017 valiti ta Bundesliga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2017. aasta juunis liitus ta Premier League'i klubiga Arsenal. Esimese värava lõi ta Arsenali meeskonnas sama aasta 6. augustil FA Community Shieldil. Kolašinac mängis küll Saksamaa noortekoondistes, kuid täiskasvanuna otsustas esindada Bosnia ja Hertsegoviinat. Debüüdi Bosnia ja Hertsegoviina rahvuskoondises tegi ta 18. novembril 2013 sõprusmängus Argentina vastu. 2014. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta esimeses alagrupimängus Argentina vastu kolmandal minutil omavärava, mis on maailmameistrivõistluste kiirem omavärav. Arsenal FA Cup: 2019–20 FA Community Shield: 2017, 2020 "Sead Kolasinac to sign for Arsenal". arsenal.com. 6.6.2017. Vaadatud 6.8.2017 Arsenal 1-1 Chelsea (Arsenal won 4-1 on pens). BBC Sport. 6.8.2017. Vaadatud 6.8.2017  Sead Kolašinac – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Steven Defour

Steven Arnold Defour (sündinud 15. aprillil 1988 Mechelenis) on endine Belgia jalgpallur (poolkaitsja). Debüüdi Belgia rahvuskoondises tegi Defour 11. mail 2006 sõprusmängus Saudi Araabia vastu. Esimese värava lõi ta 6. septembril 2008 2010. aasta maailmameistrivõistluste valikturniirimängus Eesti vastu. Standard Liège Belgia liiga: 2007–08, 2008–09 Belgia karikas: 2010–11 Belgia superkarikas: 2008, 2009 Porto Primeira Liga: 2011–12, 2012–13 Supertaça Cândido de Oliveira: 2012, 2013  Steven Defour – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rilusool

Siin tutvustatakse ravimit või ravimeetodit, kuid kirjutatu pole arstlik nõuanne ja see ei asenda arsti konsultatsiooni. Vikipeedia ei vastuta iseravimise tagajärgede eest. Rilusool (ladina Riluzolum ) on keemiline aine ja ravimi geneeriline nimetus. Seda toimeainet sisaldavad mitmed amüotroofse lateraalskleroosi ravis kasutatavad suukaudselt manustatavad retseptiravimid. IUPAC-nimetus: 6-(trifluoromethoxy)benzothiazol-2-amine CAS-i registreerimisnumber on 1744-22-5. PubChemi number on CID 5070. Farmakoterapeutiline rühm: teised närvisüsteemi toimivad ained, ATC-kood on N07XX02. Seni puuduvad tõendid, et rilusool omaks ravitoimet motoneuronite funktsioonile, kopsufunktsioonile, fastsikulatsioonile, lihasjõudlusele ja motoorsetele sümptomitele. Rilusooli manustamise näidustusteks on ALS-i haige eluea pikendamine või mehaanilise ventilatsiooni vajaduse edasilükkamine. Rilusooli tarvitajate elumus pikenes mõne uuringu kohaselt 3 kuud. Rilusool ei ole efektiivne ALS-i hilisstaadiumis. Rilusooli tohib Euroopa Liidus välja kirjutada. Rilusool on registreeritud Eesti ravimiregistris: ravimiomaduste kokkuvõte (SPC) pakendi infoleht (PIL). Rilusooli annustamine täiskasvanutele ja eakatele: 100 mg (50 mg iga 12 tunni järel). Tablettide maksumus 30 päeva jooksul tarbimiseks varieerub ja oleneb ravimi nimetusest, jäädes vahemikku 200–900 dollarit. ALS-i patofüsioloogia ei ole seni täielikult selge, arvatakse, et selle tekkes mängib rolli neurotransmitter glutamaat. Rilusooli arvatav toimemehhanismiks on glutamaadi vabanemise inhibeerimine. Rilusool võib III faasi kliiniliste uuringute alusel ALS-i haigetel põhjustada kõrvaltoimetena asteeniat, iiveldust, diarröat, ülakõhuvalu, oksendamist, anafülaktoidreaktsiooni, angioödeemi, peavalu, pearinglust, suu paresteesiat ja unisust ning tahhükardiat ja sagedasti ka maksa ja sapiteede häireid, väheneb vere valgeliblede arv. Peapöörituse, unisuse ja uimasuse ajal ei tohiks juhtida sõidukit ega töötada masinatega. Rilusooli ei tohi kasutada raseduse ja lapse rinnaga toitmise ajal. Ginsberg GM, Lev B. (november 1997). "Cost-benefit analysis of riluzole for the treatment of amyotrophic lateral sclerosis". Pharmacoeconomics. (inglise). Vaadatud 28.08.2014. Eesti ravimiregister[alaline kõdulink] Riluteki hinnad, veebiversioon (vaadatud 28.08.2014) (inglise keeles) Sissekanne DrugBank-isis Sissekanne PubChem-isis Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Riluzole seisuga 28.08.2014.
Arda-Maria Kirsel

Arda-Maria Kirsel (11. september 1926 Tallinn – 13. august 2014 Tallinn) oli eesti raamatukogundustegelane, Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu auliige. Arda-Maria Kirsel õppis aastatel 1935–1939 Paldiski 6-klassilises algkoolis, 1939–1940 Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumis, 1940–1944 Viljandi I Gümnaasiumis ja 1945–1950 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas inglise filoloogia ja bibliograafia erialal. Pärast lõpetamist töötas ta 15 aastat Tartu Riikliku Ülikooli Teaduslikus Raamatukogus vanemraamatukoguhoidjana, osakonnajuhatajana ja direktori asetäitjana, millele järgnes töö aastatel 1965–2004 Tallinna Pedagoogikaülikooli Akadeemilises Raamatukogus osakonnajuhataja, sektorijuhataja ja vanemraamatukoguhoidjana. 1963. aastal käis ta kahenädalasel UDK kursusel Üleliidulises Teaduslik-Tehnilises Raamatukogus Moskvas. Arda Kirsel oli parim UDK tundja Eestis ning tema elutööks oli UDK eestikeelsete liigitustabelite koostamine ja toimetamine, mis eestikeelsetena ilmusid 1999. aastal. Ta töötas ka õppejõuna. Temalt on ilmunud publikatsioone liigitamisest, märksõnastamisest, raamatukogu kataloogidest jm. Ta juhtis üle kümne aasta ERÜ liigitamise ja märksõnastamise toimkonda. Arda-Maria Kirseli oli ERÜ auliige ja teenetepreemia 1995. aasta laureaat. Ta on maetud Metsakalmistule. 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk Kirsel, Arda-Maria Eesti raamatukogunduse biograafiline andmebaas (vaadatud 5. aprillil 2015)
Lieljumprava kihelkond

Lieljumprava kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Groß-Jungfernhof) oli haldusüksus Riia asehaldurkonnas Riia kubermangus ja Liivimaa kubermangus Võnnu kreisis. Lielvārde kirikumõis (saksa Lennewaden Pastorat, läti Lielvārdes mācītājmuiža) Lieljumprava mõis (Groß-Jungfernhof, Gross-Jungfernhof, Lieljumprava muiža) Jumprava mõis (Klein-Jungfernhof, Mazjumpravas muiža) Lieljumprava mõis, 1796. aastal. Johann Christoph Brotze kogust Lielvārde mõis ja Lielvārde piiskopilinnuse varemed 1796. aastal Lielvārde muinaslinnus Lielvārde vasallilinnus Lielvārde piiskopilinnus Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 174–175. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 174–175.
Hippocampinae

Hippocampinae on merinõelaliste alamsugukond merinõellaste sugukonnast. Siia kuuluvad merinõellastest ainult merihobukesed. Alamsugukonda Hippocampinae kuulub üks perekond: Merihobuke (Hippocampus) Rafinesque, 1810 Teistel andmetel kuulub alamsugukonda Hippocampinae kuus perekonda: Hippocampus Rafinesque, 1810 Acentronura Kaup, 1853 Amphelikturus Parr, 1930 †Hippotropiscis Žalohar & Hitij, 2012 Idiotropiscis Whitley, 1947 Kyonemichthys Gomon, 2007 Hippocampinae World Register of Marine Species Kuiter, R.H. (2000) Seahorses, Pipefishes and their Relatives – A Comprehensive Guide to Syngnathiformes. TMC Publishing, Chorleywood, UK. (Amazon.com) Seahorse Mating Dance Video. youtube.com
Novoazovsk

Novoazovsk on linn Ukrainas Donetski oblastis, Novoazovski rajooni keskus, ligi 10 km kaugusel piirist Venemaaga. Aasovi mere kaldal Gruzkõi Jalantšõki jõe suudme juures asuva Novoazovski kõrgus merepinnast on 21 meetrit. Novoazovsk asutati 1849. aastal, linna õigused sai 1966. aastal. 2013. aasta 1. jaanuaril elas linnas 11 760 inimest, asustustihedus 1470 inimest ruutkilomeetri kohta. Donbassi sõja ajal, 16. aprillil 2014 heisati linna haldushoonele ühenduse Donetski Rahvavabariik lipp. Linnas ja selle läheduses on Donbassi sõja ajal toimunud mitmeid ägedaid lahinguid valitsusvägede ja vastaspoole vahel. 27./28. augustil võtsid linna täielikult oma kontrolli Venemaa Föderatsiooni regulaarväed. Augusti lõpul jätkus Venemaa soomus- ja suurtükivägede koondumine linnas ja selle ümbruses. Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel jätkavad terroristid vene regulaarvägede toel katseid Luhanski suunal asuvate asulate hõivamiseks. Püha Nikolai kirik "Державний комітет статистики України. Чисельність наявного населення України на 1 січня 2013 року, Київ-2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2014. Vaadatud 28. augustil 2014. "Новоазовск брали две колонны техники российской армии - СНБО". Ukrajinska Pravda. 28. august 2014. Vaadatud 28. august 2014. "СНБО Под Новоазовском собирается российская техника и артиллерия". Ukrajinska Pravda. 31. august 2014. Vaadatud 31. august 2014.  Novoazovsk – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis 14. oktoober 2014. Ukrajinska Pravda. Россия высадила под Новоазовском спецподразделение своей разведки (vene keeles) 15. oktoober 2014. Liga Novosti. Боевики могут вернуть Новоазовск украинским властям - Геращенко (vene keeles) 17. oktoober 2014. Infovastupanu. ИС: на северо-востоке от Мариуполя наблюдается скопление российско-террористических войск (vene keeles)
Karula mõisa kalmistu (Viljandi)

Karula mõisa kalmistu on kalmistu Viljandi kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Karula külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu jääb Karula mõisa südamest linnulennult umbes 900 meetri kaugusele lõunasse. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Helmersenid millalgi 19. sajandil. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada, praegu on kalmistu mahajäetud ja rüüstatud. 1896, 11. aprill (30. märts (vkj) - Theodor Christian von Helmersen (6. veebruar 1806 (vkj) – 26. märts 1896 (vkj)) 1910 - tema poeg Victor Karl von Helmersen (18. september 1843 (vkj) – 10. märts 1910 (vkj)) 1919 - Victori abikaasa Marie Anna Margaretha von Helmersen (sündinud Staël von Holstein; 16. november 1850 (vkj) – 15. november 1919) Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 "Karula mõisapargi ümbrus muudab ilmet". Sakala, 20. oktoober 2005 Alo Särg. "Karula (Neu-Woidoma, Karolen)". // Viljandimaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2007. Lk 34 Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013 Pärandkultuuri objekt: "Karula mõisa surnuaed" (715:HAT:001) Eesti looduse infosüsteemis Karula mõisa kalmistu. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
Rogizka

Rogizka (ukraina keeles Рогізка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Pindala on 3,376 km². Elanike arv on 1168.
Autovaba päev

Autovaba päev on iga aasta 22. septembril tähistatav rahvusvaheline tähtpäev, millega autovaba liikumine suunab ühiskonna tähelepanu autostumise probleemidele. Autovabadel päevadel püütakse vähendada liiklust linnas või kindlas piirkonnas terve või osa päeva jooksul. See annab kohalikele elanikele võimaluse näha, kuidas nende linn näeks välja tunduvalt väiksema arvu autodega. Samuti propageeritakse jalakäimist ja jalgrattasõitu. Ehkki sedalaadi algatusi tekkis juba 1973. aasta naftakriisi aegu, korraldati esimesed autovaba päeva üritused alles 1995. aastal Islandi pealinnas Reykjavikis, Suurbritannias Bathis ja Prantsusmaal La Rochelle'is. Üleeuroopaliseks tähtpäevaks nimetas Euroopa Komisjon autovaba päeva 2000. aastal. Samast ajast on autovaba päev seotud Euroopa liikumisnädalaga. Autovaba päeva tähistatakse, nagu mujalgi Euroopas, ka Eestis 22. septembril. Sel päeval korraldatakse suuremates linnades liiklusteemalisi üritusi ning propageeritakse autole alternatiivseid liikumisvahendeid. Nii Tallinnas kui ka Tartus on autovaba päeva ja autovaba nädalat korraldanud näiteks Eesti Roheline Liikumine. "World Car Free Days Timeline: 1961-2007". ecoplan. Originaali arhiivikoopia seisuga 13.01.2008. Vaadatud 28.09.2013. "Eesti Roheline Liikumine- ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 17.10.2013. Vaadatud 28.09.2013. Täna on rahvusvaheline autovaba päev ERR, 22. september 2013 Tähistati autovaba päeva! Reporter.ee, 22. september 2013 Euroopa võtab autovaba päeva Euroopa Komisjoni pressiteade, 17. september 2009
Uda (Jaapan)

Uda (jaapani 宇陀市 Uda-shi) on linn Jaapanis Nara prefektuuris. Uda linn moodustati 1. jaanuaril 2006 Ouda, Utano ja Haibara linna ning Muro küla ühinemisel. Linna pindala on 247,62 km² ja elanike arv 38 600 (2005). 推計人口調査/奈良県公式ホームページ, vaadatud 31.03.2021. Uda koduleht (jaapani keeles)
AS Konekesko Eesti

AS Konekesko Eesti (varem: AS Kesko Agro Eesti) on aastal 2000 asutatud Eesti ettevõte. Ettevõte tegeleb muu hulgas mitmesuguste masinate ja seadmete hulgimüügiga, nende remondiga, rentimisega. Sissekanne Äriregistris https://www.e-krediidiinfo.ee/10702447-KONEKESKO%20EESTI%20AS (vaadatud 29.08.2014)
Berezna (Hmilnõki rajoon)

Berezna (ukraina keeles Березна) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 708. Pindala on 2,45 km².