laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Infiniitfraas

Infiniifraas on tegusõna- ehk verbifraas, mille peasõna on tegusõna käändeline vorm, näiteks: Hakkasin hommikul raamatut lugema. Onu Tiit oli kutsunud suppi sööma. Tegusõna käändeline vorm väljendab üldist tegevust, kuid ei väljenda kõneviisi, isikut ega arvu. Seega väljendab infiniitfraas üldist tegevust ilma kindla ajalise, kõneviisilise ja isikulise määratluseta. Tegusõna käändelistel vormidel puuduvad mitmed tegusõnale omased tunnused ning nad lähenevad sõnaliigilt nimi-, omadus- ja määrsõnadele. Infiniitfraas on endotsentriline, s.t et fraasi põhisõna võib esineda ka ilma laiendita ja samas täita terve fraasiga võrdset süntaktilist funktsiooni. Vrd näiteks : Liia tahtis kindlasti nukuga mängida – fraasi peasõna on tegusõna mängida Liia tahtis kindlasti mängida Infiniitfraasist (nagu ka finiitfraasist) puudub lauseliige alus, sest öeldise ja aluse vahel on predikatsiooniseos. Infiniitfraas tekib rektsiooniseose tõttu. Infiniitfraasi peasõnaks võivad olla käändelised verbivormid: nimisõnaliste omadustega da- või ta- tegevusnimi: ema käskis õppida; ma-tegevusnimi: pidin hakkama õppima, leidsin end õppimas, keeldus õppimast, eile jäi kõik õppimata, õppimaks tundma kodulinna, ilma õpetamata ei saa elada; omadussõnaliste omadustega kesksõnad: õppiv eestlane, on õpitav keel, oli keelt õppinud, keelt oldi õpitud; määruslike omadustega gerundiiv ehk des-vorm: oma keelt õppides. Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut Erelt, Mati; Kasik, Reet; Metslang, Helle; Rajandi, Henno; Ross, Kristiina; Saari, Henn; Tael, Kaja; Vare, Silvi (1995). Eesti keele grammatika I. Morfoloogia, sõnamoodustus.. Tallinn: Eesti TA Keele ja Kirjanduse Instituut.
A3

A3 on: A3, paberiformaat ISO 216 järgi; A3, Läti maantee; A3, kiirtee Itaalias; A3, Audi automudel.
A0

A0 võib olla: A0, paberiformaat ISO 216 järgi ...
A2

A2 võib olla: A2, paberiformaat ISO 216 järgi A2 (Läti), Läti maantee ...
A5

A5 võib olla: A5, paberiformaat ISO 216 järgi A5, kiirtee Itaalias A5 (Leedu tähis) ehk Kaunase-Suwałki maantee A5 – Audi automudel. A0 A1 A2 A3 A4 A6 A7 A8 A9
A6

A6 võib olla: A6, paberiformaat ISO 216 järgi A6, kiirtee Itaalias A6 – Audi automudel.
A7

A7 võib olla: A7, paberiformaat ISO 216 järgi A7, kiirtee Itaalias A7, kiirtee Prantsusmaal A7, väike mažoorseptakord A-duuris A7, iPhone 5S telefonis kasutatud kiip Audi A7, automudel
A8

A8 võib olla: A8, paberiformaat ISO 216 järgi A8, kiirtee Itaalias A8, kiirtee Prantsusmaal A8 – Audi automudel.
A9

A9 võib olla: A9, paberiformaat ISO 216 järgi A9, kiirtee Itaalias A9, maantee Austrias A9, maantee Horvaatias A9, maantee Prantsusmaal A9, maantee Lätis
A10

A10 võib olla: A10, paberiformaat ISO 216 järgi A10, kiirtee Itaalias A10, tee Lätis A10, Hollandi ajakiri
Kristi Kirsberg

Kristi Kirsberg (kuni 2012 Kristi Vahemaa; sündinud 24. novembril 1980 Simunas) on Eesti spordiajakirjanik ja suhtekorraldaja. Ta on lõpetanud 1999. aastal Rakvere gümnaasiumi ja 2003. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal. Töötanud aastatel 2002–2005 Eesti Spordilehe toimetajana ning 2005–2006 Eesti Päevalehe reporterina ja 2006–2013 spordiosakonna juhatajana. Aastatel 2013–2019 töötas Meta Advisory Group OÜ konsultandina. 2019. aastast on ta Eesti Kohtute kommunikatsioonijuht. 2013–2016 Eesti Spordiajakirjanike Seltsi juhatuse esimees ja 2016–2018 juhatuse liige 2013–2016 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali nõukogu liige 2023 "Biatlon A&O. Ükski märk ei jää üles. 25 lugu laskesuusatamisest" (kaasautor koos Jan Jõgis-Laatsiga) "Aasta spordiraamatuks kuulutati esimene eestikeelne laskesuusatamisest rääkiv teos". Delfi Sport. Vaadatud 29. aprillil 2023. Biograafia ESBL-is
Dietrich Brauer

Dietrich Brauer (sündinud 3. jaanuaril 1983 Vladivostokis) on Venemaa vaimulik, Venemaa Euroopa-osa Evangeelse Luterliku Kiriku piiskop. Keskhariduse omandas Moskvas. 2001–2005 õppis Novosaratovka usuteaduslikus seminaris. 2005–2010 töötas ta kirikuõpetajana Kaliningradi oblastis Gussevis. 11. märtsil 2011 valiti ta peapiiskopiks. 2022. aasta märtsis lahkus Venemaalt Saksamaale.[1] 1. juunil 2022 tegi peapiiskopi kohalt lahkumisavalduse. 8. juunil peapiisikopiks valiti tema asetäitja Vladimir Provorov.
Mineviku kesksõna

Mineviku kesksõna ehk mineviku partitsiip on tegusõna käändeline vorm. See väljendab omadust või seisundit, mis on tekkinud või tekitatud suhtelises minevikus. Mineviku kesksõnad on isikulise tegumoe kesksõna ehk nud-kesksõna: ela/nud, maga/nud, söö/nud umbisikulise tegumoe kesksõna ehk tud-/(dud-)kesksõna: ela/tud, maga/tud, söö/dud. Mineviku kesksõna tegumoevorme võib käsitleda eri kesksõnadena ning nimetada neid nud-kesksõnaks ja tud-kesksõnaks. Mineviku kesksõna on sõnaliigilt kaheplaaniline. Mineviku kesksõna võib käituda nagu tegusõna ja olla lauses: öeldis, kus tegusõna käändeline vorm koos abiverbiga olema moodustab liitvormi: Toidukaupade hinnad on viimase paari kuu jooksul märgatavalt tõusnud. Tegussõna liitvormi osana saavad peale sihiliste verbide esineda umbisikulises tegumoes ka sihitute verbide mineviku kesksõnad: Eks ole varemgi nii elatud. Mineviku kesksõna võib käituda nagu omadussõna ning olla lauses: täiend: Valmistatud õhtusöök oli imehea. Eestäiendina mineviku kesksõna käände- ja arvukategooriaga ei seondu, st ta ei ühildu oma põhjaga: Nendelt teotahtelistelt ja elukogenud noortelt oli meil nii mõndagi eeskujuks võtta. Järeltäiendina esinev mineviku kesksõna seondub käände- ja arvukategooriaga, ühildudes oma põhjaga käändes ja arvus: Nendelt noortelt, teotahtelistelt ja elukogenutelt, oli meil nii mõndagi eeskujuks võtta. öeldistäide: Kas see koht on võetud? seisundimäärus: Pikast retkest väsinuna heitsime kohe magama. Oleviku kesksõna Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Morfoloogia, sõnamoodustus. Tallinn: Eesti TA Keele ja Kirjanduse Instituut, § 47. Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, lk 268–269.
Maugi saared

Maugi saared (tšamorro keeles Ma'ok 'kindel' või 'igavene') on kolm koos paiknevat saart Vaikses ookeanis Mariaani saarestikus. Saarestiku kogupindala on 2,128 km². Saared kuuluvad halduslikult Põhja-Mariaanidesse ja on seetõttu osa Ameerika Ühendriikidest. Kolm saart on: Kita ehk Põhjasaar, 46,6 ha, kõrgus 227 m Higashi ehk Idasaar, 95,1 ha, kõrgus 215 m Nishi ehk Läänesaar, 71,1 ha, kõrgus 178 m. Saared on vee all oleva kustunud vulkaani kaldeera servad. Vulkaani kunagise tipu asemel on tänapäeval sügav ja ruumikas looduslik sadam. Saartele on iseloomulikud kõrged ja järsud kaljud. Põhjas ja läänes on näha basaldist sambaid, mis meenutavad hauakive. Maugi saarte taimkate koosneb peamiselt rohttaimedest. Leidub üksikuid kookospalme. Teise Maailmasõja ajal oli Maugi saartel Jaapani mehitatud ilmajaam. 6. jaanuaril 2009 määras USA president George Bush noorem Maugi saared osaks Mariaani süviku merekaitsealast, mistõttu selles piirkonnas on keelatud kalapüük äriliseks otstarbeks.  Maugi saared – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Laskmine 1968. aasta suveolümpiamängudel

Laskmine 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos 18.–23. oktoobril. 3x40 lasku 300 meetrilt Maailmarekord: Gary Anderson (USA) 1156 (1966). Olümpiarekord: Gary Anderson 1153 (1964). 30 võistlejat. 3x40 lasku 50 meetrilt Maailmarekord: Gary Anderson (USA) 1165 (1966). Olümpiarekord: Lones Wigger (USA) 1164 (1964). 62 võistlejat. Lamades 60 lasku 50 meetrilt Maailmarekord: J. Halup (Ungari) 598 (1959). Olümpiarekord: László Hammerl (Ungari) 597 (1964). 86 võistlejat. 60 lasku 50 meetrilt Maailmarekord: Aleksandr Jassinski (NSV Liit) 566 (1955). Olümpiarekord: V. Markkanen (Soome) 560. 60 lasku 25 meetrilt Maailmarekord: V. Atanasiu (Rumeenia) 596 (1966). Olümpiarekord: Pentti Linnasvuo (Soome) 592 (1964). 200 märki Maailma- ja olümpiarekord: Ennio Mattarelli (Itaalia) 198 (1964). 59 võistlejat. 200 märki Maailmarekord: J. Jotar (Tšiili) 197 (1966). 52 võistlejat.
Religioonifenomenoloogia

Religioonifenomenoloogia ehk usundifenomenoloogia on teadus, mis uurib religiooni komponente (nt jumal, ohver, usk, surm) ja võrdleb nende avaldumist religioonides. Kulmar, T., 2006. Üldine usundilugu: religiooniteaduse põhimõisted. Tartu ülikooli kirjastus. Lk 11
Absolutsioon

Absolutsioon on pattude andeksandmine: roomakatoliiklastel pattude sakramentaalne andeksandmine, protestantidel andestuskuulutus. Piht Sakrament Kulmar, Tarmo. (2006). Üldine usundilugu: religiooniteaduse põhimõisted. Tartu Ülikooli kirjastus. Lk 47
Aioon

Aioon on gnostitsistlikes religioonides ja uusplatonistlikes õpetustes jumaliku igavese algenergia osakesed, mis voolavad eesmärgipäraselt välja kõrgeimast jumalast, moodustades ja elustades alamat järku jumalusi olendeid ja maailmu. Aioonid on hüpostaasid, st iseseisvate olendite või jõududena kujutletud jumalikud omadused. Emanatsioon Gnostitsism Kulmar, T., 2006. Üldine usundilugu: religiooniteaduse põhimõisted. Tartu ülikooli kirjastus. Lk 48 Lahe, Jaan (2004). Gnoosis ja algkristlus (teine, parandatud ja täiendatud trükk). Tallinn: Kodutrükk. Lk 42. ISBN 9985-805-43-7.
Alcheringa

Alcheringa ehk unenägude aeg on eriti Austraalia aborigeenide mütoloogias esinev ürgajastu, millest toimub loomislugu ja jumalate ning kultuuriheeroste tegevus. Kulmar, T., 2006. Üldine usundilugu: religiooniteaduse põhimõisted. Tartu ülikooli kirjastus. Lk 48
Analoogiamaagia

Analoogiamaagia ehk homöopaatiamaagia on maagiline riitus, mille puhul kasutatakse põhimõtet "võrdne kutsub esile võrdse", mis tähendab, et mingi tegevuse või sündmuse eesmärgipärane järeleaimamine (imiteerimine) kutsub imiteerija meelest selle sündmuse esile ka tegelikult. Kontagioosne maagia (kontaktmaagia) Kulmar, T., 2006. Üldine usundilugu: religiooniteaduse põhimõisted. Tartu ülikooli kirjastus. Lk 49
Bzõbi jõgi

Bzõb (vene; abhaasi Бзыҧ (Bzõph), gruusia ბზიფი (Bziphi)) on jõgi Kaukaasias Abhaasias. Bzõbi jõgi algab Suur-Kaukasusest. Ülemjooksul voolab valdavalt läände, alamjooksul pöördub lõunasse ja suubub Musta merre moodustades delta. Jõe suudmealal asub Pitsunda. Jõe pikkus on 110 km ja valgala pindala 1510 km². "Statistical Yearbook of Georgia: 2020" (PDF). Vaadatud 6. mail 2023.  Bzõbi jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Raivo Tamkivi

Raivo Tamkivi (21. märts 1953 Tallinn – 22. november 2012) oli eesti füüsik ja teadusparkide rajaja. Ta lõpetas aastal 1971 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1976 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal. Aastal 1982 kaitses ta füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja. Tema isa Paul Tamkivi (1927–2012) oli elektrotehnikateadlane, poeg Sten Tamkivi on infotehnoloog, onupoeg Jaanus Tamkivi on poliitik. Suri teadusparkide rajaja Raivo Tamkivi Raivo Tamkivi Eesti Teadusinfosüsteemis
Aitioloogia (üldmõiste)

Aitioloogia (ka etioloogia; kr sõnast aitia 'põhjus') on õpetus millegi või kellegi tekkimisest ja päritolust. Meditsiinis ja veterinaarias tähendab aitioloogia haigusepõhjuseõpetust ehk etioloogiat. Usundiloos, mütoloogias ja folklooris nimetatakse aitioloogiliseks nähtuste, asjade, isikute (aitioloogiline isik) tekkimisega seonduvat. Aitioloogiline isik Aitioloogiline müüt Kulmar, T., 2006. Üldine usundilugu: religiooniteaduse põhimõisted. Tartu ülikooli kirjastus. Lk 48
Oleviku kesksõna

Oleviku kesksõna ehk oleviku partitsiip on tegusõna käändeline vorm. See väljendab tegevust, mis iseloomustab suhtelises olevikus tegevussubjekti või tegevusobjekti. Oleviku kesksõna tunnus on v, mis liitub tüvele (põle/v) või umbisikulise tegumoe tunnusele: põle/ta/v. Kaashäälikuga lõppeva tüve järel tekib oleviku kesksõna tunnuse ja tüve vahele e (laul/ma : laul/ev). Oleviku kesksõnad on isikulise tegumoe kesksõna ehk v-kesksõna, mis iseloomustab tegijat: lamav koer, uinuv kaunitar, umbisikulise tegumoe kesksõna ehk tav- kesksõna, mis iseloomustab tegevusobjekti: vaadatav saade, värvitav sein. Umbisikulises tegumoes saab esineda ainult sihilise tegusõna oleviku kesksõna: põlev: põletav, jooksev: joostav, aga ainult lehkav, hõljuv. Oleviku kesksõna süntaktilised funktsioonid kattuvad täiesti omadussõna süntaktiliste funktsioonidega. See võib esineda lauses täiendina: Lavalt kostis meeldiv muusika. öeldistäitena: See uudis on küll rõõmustav. seisundimäärusena: Supp toodi auravana lauale. Oleviku kesksõna seostub nagu ka omadussõna käände- ja arvukategooriaga: tilkuv kraan : tilkuvast kraanist : tilkuvaid kraane. Võrdluskategooriaga seostuvad vaid need oleviku kesksõnad, mille tähendus on algsest protsessi tähendusest eemale nihkunud: helisev hääl : helisevam hääl. Mineviku kesksõna Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. Eesti keele grammatika I. Morfoloogia, sõnamoodustus. Tallinn: Eesti TA Keele ja Kirjanduse Instituut, 1995, lk 66–67. Eesti Keele Instituut. Eesti keele käsiraamat. Morfoloogia. http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?link=M_78
Zugspitze

Zugspitze on mägi Euroopas Saksamaal Baieri Alpides, Saksamaa kõrgeim mägi (2962 m).  Zugspitze – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Süvapsühholoogia

Süvapsühholoogia (saksa keeles Tiefenpsychologie) on mitme 20. sajandi psühholoogiavoolu ühisnimetus, mis ravile ja uurimisele psühhoanalüütiliselt lähenedes arvestavad ka alateadvusega. Süvapsühholoogia hulka kuuluvad Sigmund Freudi psühhoanalüüs, neofreudism, Alfred Adleri individuaalpsühholoogia, Carl Gustav Jungi analüütiline psühholoogia, egopsühholoogia. Mõnikord räägitakse ka süvapsühholoogia koolkonnast, millele pani aluse Sigmund Freud. kollektiivne alateadvus psühhoanalüüs psühhoteraapia Väike entsüklopeedia veebis [1] (vaadatud 01.10.2012)
Shin Joon-sup

Shin Joon-sup (koreapäraselt 신준섭; sündinud 17. juunil 1963 Namwonis Põhja-Jeolla provintsis) on Lõuna-Korea endine poksija. Shin võitis II keskkaalus (kuni 75 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Shin oli esimene Lõuna-Korea poksija, kes võitis olümpiamängudel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. 23. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1984. Tulemused inglise keeles Shin Joon-sup veebisaidil Olympedia (inglise)
Moolisuhe

Moolisuhe (inglise mole ratio) näitab lahuses oleva aine kontsentratsiooni; see on lahustunud aine moolide ja teiste lahuses olevate ainete moolide arvu suhe (dimensioonita suurus; mõõtühikud mol/mol). Komponendi i moolisuhe (ri) avaldub: ri = ni / (ntot - ni) kus ni on aine moolide hulk (ainehulk) ja ntot on kõikide komponentide summaarne moolide hulk. Ühe lahuses oleva aine korral on moolisuhe aine ja lahusti moolide suhe. Kontsentratsioon Moolimurd
Karmo Tüür

Karmo Tüür (sündinud 5. juunil 1967 Pärnus) on eesti politoloog, õlleentusiast ja ettevõtja. Koolihariduse omandas Tüür Pärnu Ühisgümnaasiumis, seejärel õppis ta Tartu Ülikoolis ajalugu ja politoloogiat. 2001. aastal kaitses ta bakalaureusekraadi (väitekiri "Piiriülene koostöö: Eesti-Vene näide", juhendaja Kaido Jaanson). Tüür on Akadeemilise Balti ja Vene Uuringute Keskuse asutaja (aastast 1997) ja juht, samuti töötab ta Tartu Ülikooli riigiteaduste instituudis. Varem on ta töötanud Riiklikus Kultuurimälestiste Projekteerimise Instituudi Pärnu grupis ja Sütevaka Seltsis. Ta on olnud Rahvusvaheliste Suhete Ringi akadeemiline juhendaja ning toimetanud selle artiklikogumikke alates 2005. aastast, samuti ABVKeskuse lühiajalisi prognoose Venemaa teemal alates 2000. aastast. Karmo Tüür on Pärnu õlleklubi Gambrinus asutaja (aastal 1991) ning selle esimene ja ka praegune president. 2012. aastal avas Tüür Tartus Rüütli tänaval õllepoe Gambrinus. "Mis russofoobia, kus?" Delfi, 13. september 2007 "Pärnu hansapäevade kaja Venemaal" Postimees, 10.07.2010 "Eesti-Vene suhetes poleks pronksööta midagi teisiti" Postimees, 26.04.2012 "Gruusia - kas tõesti kursimuutus?" Delfi, 9. oktoober 2012 Karmo Tüür "Venemaa - mis see on ja miks me peame teda tundma" Narva Lasteülikooli loeng, UTTV, 20.03.2012 "Karmo Tüür: Hiina hoiatustel pole tõsiseid tagajärgi" ERR, 17.08.2011 Anna-Liisa Villmann "Tartus avati esimene õllepood" Delfi, 18. juuni 2012 Juhan Lang "Politoloog avas Tartu esimese õllepoe" Tartu Ekspress, 19.06.2012 Kristiina Kruuse "Politoloog avas esimese kiiksuga õllesõprade poe" Postimees, 20.06.2012 Epp-Mare Kukemelk "Karmo Tüür: Soomel on Venemaaga "erisuhted"" Delfi, 26. juuni 2012 "Karmo Tüür: Venemaa pagulased ei ilmuta erilist armastust Eesti vastu" Delfi, 8. august 2012 "Politoloog Tüür peab piirilepet Venemaale oluliseks teemaks" Delfi, 18. september 2012 Rein Sikk "Ülikooli politoloog peab õllepoodi" EPL, 27. november 2012
Gambrinus (kauplus)

Gambrinus (täisnimega Õllepood nr 1 Gambrinus) on Tartus Rüütli tänaval tegutsev Tartu esimene ja Eesti teine õllepood, mille 2012. aastal asutas politoloog Karmo Tüür. Pood on spetsialiseerunud õlle, õlletarvikute ja õllepruulimistarvete müügile. Õllevalikusse ei kuulu laiatarbeõlled, seevastu on esindatud mitmed väiketootjad, näiteks Šoti BrewDog, Soome Huvila, Belgia Lindemans ja Taani Mikkeller. Lähimad analoogsed poed asuvad Tallinnas, Peterburis ja Riias. Anna-Liisa Villmann "Tartus avati esimene õllepood" Delfi, 18. juuni 2012 Juhan Lang "Politoloog avas Tartu esimese õllepoe" Tartu Ekspress, 19.06.2012 Kristiina Kruuse "Politoloog avas esimese kiiksuga õllesõprade poe" Postimees, 20.06.2012 Rein Sikk "Ülikooli politoloog peab õllepoodi" EPL, 27. november 2012
Gambrinus

Gambrinus on legendaarne Flandria kuningas, õlle leiutaja ning õlle ja õllepruulide mitteametlik kaitsepühak. Tavaliselt kujutatakse Gambrinust Euroopa kuninga, keskaegse Inglise rüütli või (harvemini) tüseda vanamehena. Väidetavalt oli Gambrinuse sünnipäev 11. aprill. Tõenäoliselt oli Gambrinuse legendi aluseks Jean Kartmatu (Jean sans Peur, 1371–1419), kes mõnede allikate andmeil võis leiutada humalaõlle. Teiste allikate kohaselt oli Gambrinus üks joogivalajaist Karl Suure (742–814) õukonnas. 1543. aastal kirjutas Saksa luuletaja Burkart Waldis, et Gambrinus õppis õllepruulimise kunsti Egiptuse viljakusjumalannalt Isiselt. Algne Gambrinus võis olla ka Brabanti hertsog Jean I (Jan Primus, 1254–1298) – seda päritolu toetab Gambrinuse-nimelise laagriõlle tootja Plzeňský Prazdroj (Pilsner Urquell). Võimalikeks ladina etümoloogiateks on pakutud cambarus (keldrihoidja) ja ganeae birrinus (kõrtsis jooja), samuti võis Gambrinus tuleneda nimest Gambrivius. Vähem tõenäoline allikas on keldi sõna camba, mis tähendab õllepruuli panni. Gambrinuse tähtsuse tõttu kasutavad tema nime enda õllebrändides mitme Euroopa ja Põhja-Ameerika õlletootjad, samuti kannavad Gambrinuse nime mitmed silmapaistvad pruulikojad. Tuntumad neist on Gambrinus Tšehhi Vabariigis Plzeňis, Gambrinus Company USA-s Texase osariigis San Antonios ning Gambrinus Prantsusmaal Elsassis Mulhouse'i linnas. Tartus tegutses 1863. aastast õlletehas Gambrinus, mis hiljem liideti aktsiaseltsiga A. Le Coq. 1990. toodeti Gambrinuse-nimelist õlut Pärnu õlletehases, kuni Tšehhi firma Plzeňský Prazdroj nõudis, et lõpetataks neile kuuluva kaubamärgi kasutamine. Indrek Kald "Pärnu Gambrinuse õlle lõpp"[alaline kõdulink] ÄP, 18.03.1997
Raudteeülesõidukoht

Raudteeülesõidukoht on raudtee rööbastee ja maantee samatasandiline ristumiskoht. Ohutuse tagamiseks varustatakse ülesõidud tänapäeval tõkkepuude ja fooridega. Kui raudtee ülesõidukoht on varustatud nii tõkkepuu kui ka valgusfooriga, siis on keelatud sõita sellele vilkuva punase fooritulega. Tõkkepuu asendil ei ole seejuures tähtsust: valgusfoor hakkab vilkuma enne seda, kui tõkkepuu sulgub, ja jätkab vilkumist pärast seda, kui see avaneb. Raudtee ülesõidukoha läbimisel ei tohi viivitada. Raudtee ülesõidukohale on keelatud sõita, kui on oht, et tuleb sellel seisma jääda. Sel juhul peate seisma jääma tõkkepuu ees, märgi „Peatu ja anna teed“ olemasolul aga selle ees. Kui enne ülesõidukohta ei ole tõkkepuud, võite seisma jäämise koha ise valida, kuid see ei tohi olla lähimale rööpale lähemal kui 5 m. Linnasisestel hõreda liiklusega raudteeülesõidukohtadel on tihtipeale vaid ohutusmärgistus. Liikluslab (2021). "Liikluslabi e-autokool".
Adelbert Eljand

Adelbert Eljand (2. veebruar 1914 Pringi – 1982) oli eesti kunstnik ja viiuliõpetaja. Tartumaalt Puka lähedalt pärit Eljand töötas aastatel 1957–1974 Jõgeva Lastemuusikakoolis viiuliõpetajana, ta oli ka üks kooli loomise eestvedajaid. Sageli korraldas Eljand Jõgeval näitusi koos Jõgeva kinovõrgu kunstniku Osvald Läänega, nende loomingut eksponeeriti ka üle-eestilistel näitustel. Adelbert Eljandi poeg on arhitekt Ülevi Eljand. Helve Anton "Jõgeva" Tallinn: Eesti Raamat, 1988, lk 82 Riina Mägi "Hingehariduse kool" Vooremaa, 07.12.2002
Atsidoos

Atsidoos (inglise acidosis; ladina acidus – hapu), ka happemürgistusseisund, on vere ja teiste kudede happelisus, kus suurenenud vesinikuioonide kontsentratsiooni tulemusel langeb pH alla normväärtuse. See tähendab, et happeliste ja aluseliste ainete tasakaal veres on häirunud. Atsidoos tekib põhiliselt juhul, kui alkalisereserv ehk leelisereserv väheneb. Selle tagajärjel kuhjuvad happelised ainevahetussaadused (näiteks suhkurtõve ning maksa- ja neeruhaiguste korral). Atsidoosi võib põhjustada ka hüpoventilatsioon – sel puhul alkalireserv ei vähene. Atsidoosiga seotud seisundeid liigitatakse metaboolseks ja respiratoorseks atsidoosiks. Alus Hape Leelis pH Meditsiinisõnastik, 1996 ENE 1. Tallinn: Valgus. 1985. "Acidosis". MedlinePlus. Vaadatud 6. märtsil 2018.
Bigemiinia

Bigemiinia (inglise bigeminy) südame arütmia vorm, kus iga teine südame löök on ekstrasüstol, mille tõttu on iga teise löögi järel kompensatoorne paus, nimetatud ka paaritiseks pulsiks . arütmia EKG kokkutõmme pulss südamelöök südame rütm süstol 1996. Meditsiinisõnastik. Tallinn, Medicina
Pisisaare Algkool

Pisisaare Algkool on algkool Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pisisaare külas. Pisisaare Algkool on munitsipaalkool. Kooli asutas 1853. aastal Pajusi mõisa omanik von Wahl mõisatööliste lastele. Kool tegutseb 2008. aastast lasteaed-algkoolina. Õppetöö toimub 1872. aastal ehitatud koolimajas. Hoones paikneb 5 klassiruumi, spordisaal, lasteaia rühmaruumid, 40-kohaline söökla, köök ning hulk abiruume. 2011/2012. õppeaastal õppis kooli 6 klassis 24 õpilast ja lasteaia liitrühmas käis 22 last. Pajusi valla arengukava 2007–2019[alaline kõdulink]. PDF. Vaadatud 27.11.2012 Juubel! Pisisaare algkool 160-aastane, Põltsamaa.info, 4. november 2013
Võisiku hooldekodu

Võisiku Kodu on Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas tegutsev psüühilise erivajadusega inimeste hoolekandeasutus. Võisiku hooldekodu asub 5 km kaugusel Põltsamaa linnast Võisiku mõisas. Hooldekoduna tegutseb see 1925. aastast, kui siin avati „vanurite ja nõdrameelsete varjupaik” 25 hoolealusele. 1961. aastal valmis Võisiku hooldekodu esimene juurdeehitis ja hoolealuste arv tõusis 325-ni. Võisiku Kodu osutab psüühilise erivajadusega inimestele järgmisi riiklikke erihoolekandeteenuseid: ööpäevaringne erihooldusteenus; ööpäevaringne erihooldusteenus liitpuudega isikutele; toetatud elamine; töötamise toetamine; igapäevaelu toetamine. Ööpäevaringseid erihooldusteenuseid osutatakse seitsmes osakonnas, kus kliendid elavad 1–2-kohalistes tubades. Võisiku hooldekodu kalmistu Võisiku Hooldekodu[alaline kõdulink]. Vaadatud 27.11.2012 Võisiku hooldekodu koduleht (koduleht oli maas 5.07.2014) Puutepunkt külas: Võisiku hooldekodu