laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Johannes XXIII ametisse nimetatud kardinalid

Johannes XXIII pühitses 52 kardinali 5 konsistooriumil. Tema ajal sai kardinaliks hilisem paavst Paulus VI. 18. märtsil 1960 määras ta ametisse kolm kardinali in pectore, kuid nende nimesid ei avalikustatud kunagi. Johannes XXIII tühistas Sixtus V kehtestatud kardinalide maksimaalse piirarvu, tõstes selle oma ametiajal 87-ni ja laiendas kardinalide rahvuslikku koosseisu. 10. märtsil 1960 avaldatud motu proprio's "Ad suburbicarias" rõhutas ta, et kardinalpiiskoppidel pole jurisdiktsiooniõigust nende titulaarkirikute juurde kuuluvate abikirikute üle ja nende surma järel pole vanematel kardinalpreestritel ja kardinaldiakonitel õigust omandada neid abikirikuid muidu kui paavsti loal. 11. aprillil 1962 avaldatud motu proprio's "Suburbicariis sedibus" reguleeris ta kardinalpiiskoppide kohustusi. 15. aprillil 1962 avaldatud motu proprio's "Cum gravissima" kohustas ta kõigi kardinalide pühitsemist piiskoppideks. 5. septembril 1962 avaldatud motu proprio's "Summi pontificis" reguleeris ta Pius XII poolt kehtestatud süsteemi, mille järgi tuleb konklaavil „kaks kolmandikku pluss üks hääl” süsteemi rakendada vaid juhul, kui hääletamisest osavõtjate arv ei jagune 3-ga. Antonio María Barbieri Francesco Bracci José María Bueno y Monreal Alfonso Castaldo Fernando Cento Carlo Chiarlo Amleto Giovanni Cicognani Carlo Confalonieri Richard James Cushing Julius Döpfner Giuseppe Fietta Paolo Giobbe William Godfrey Alberto di Jorio Andrè-Damien-Ferdinand Jullien Franz König Giovanni Battista Montini (Paulus VI) John Francis O'Hara Paul-Marie-André Richaud José Garibi Rivera Francesco Roberti Domenico Tardini Giovanni Urbani konsistoorium 14. detsember 1959 Augustin Bea William Theodore Heard Arcadio María Larraona Paolo Marella Albert Gregory Meyer Francesco Morano Aloisius Joseph Muench Gustavo Testa Bernardus Johannes Alfrink Antonio Bacci Joseph-Charles Lefèbvre Laurean Rugambwa Rufino Jiao Santos Peter Tatsuo Doi Luigi Traglia konsistoorium 16. jaanuar 1961 Luis Concha Córdoba Giuseppe Antonio Ferretto José Humberto Quintero Parra Joseph Elmer Ritter Joaquín Anselmo María Albareda Ildebrando Antoniutti Michael Browne Gabriel Acacius Coussa Efrem Forni José da Costa Nunes Giovanni Panico Juan Landázuri Ricketts Raúl Silva Henríquez Leo-Jozef Suenens
2012. aasta Läti põhiseaduse referendum

2012. aasta Läti põhiseaduse referendum (ka vene keele referendum Lätis; läti keeles Tautas nobalsošana par likumprojektu "Grozījumi Latvijas Republikas Satversmē") oli 18. veebruaril 2012 Lätis toimunud referendum vene keelele ametliku staatuse andmise küsimuses. Selleks, et vene keel teiseks ametlikuks riigikeeleks saaks, oleks tulnud parandada Läti põhiseaduse punkte 4, 18, 21, 101 ja 104. Referendumil hääletas poolt 273 347 inimest (24,88%) ja vastu 821 722 (74,8%). Kehtetuid sedeleid oli 3524 (0,32%). Referendum oleks õnnestunud, kui poolt hääle oleks andnud vähemalt 771 893 inimest ehk vähemalt 50% hääleõiguslikest inimestest. Välismaal avati hääletamiseks 85 jaoskonda 41 riigis, mis mõlemad olid kõigi aegade suurimad numbrid. Lisaks kõigile saatkondadele ning paljudele peakonsulaatidele ja aukonsulaatidele sai hääletada Läti Majades Austraalias ja Suurbritannias ning läti evangeelsetes luteri kirikutes USA-s. Esimest korda avati hääletusjaoskonnad Austrias, Iirimaal, Norras, Šveitsis, Tšiilis ja Venezuelas. Suurbritannias avati esimest korda hääletusjaoskonnad Bostonis, Guernseyl ja Manchesteris. Järgmisel päeval pärast referendumit teatas Venemaa välisministeerium, et referendumi tulemused on kaugel Läti elanike tegeliku arvamuse kajastamisest, juhtides tähelepanu sellele, et 319 tuhat mittekodanikku ei saanud osaleda. Ent isegi kui kõik mittekodanikud (nende arv oli tollal 290 660) oleksid referendumil osalenud ja hääletanud poolt, oleks referendumile pandud eelnõu ikkagi tagasi lükatud 40,60% poolt- ja 59,15% vastuhäältega, kusjuures valimisaktiivsus oleks suurenenud 71,11%-lt 75,68%-le. http://www.tn2012.cvk.lv/report-results.html Russian Foreign Affairs Ministry: referendum results don’t reflect reality. Baltic News Network, 19. veebruar 2012 (inglise keeles). Vaadatud 11. juunil 2023
Ülenurme vald

Ülenurme vald oli aastatel 1990–2017 vald Tartu maakonnas. Vald jäi Tartu linnast lõunasse, selle keskus oli Ülenurme alevik. Ülenurme vald loodi 1990. aastal Ülenurme külanõukogu põhjal. 2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus liita Kambja ja Ülenurme vallad haldusreformi käigus moodustatava uue omavalitsusüksusega – Kambja vallaga. Ülenurme Vallavolikogu ei soovinud vabatahtlikult ühineda, vaidlustades sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks. Vallas oli neli alevikku: Külitse, Räni, Tõrvandi, ja Ülenurme. Neis elas 7/10 valla asukatest. Ülenurme on saanud nime 17. sajandi alguses rajatud Ülenurme mõisa järgi. Läheduse tõttu Tartu linnale toimus Ülenurmes majandusbuumi ajal ulatuslik kinnisvaraarendus, mille tulemusel sündisid Männi, Aasa ja Mõisa uuselamurajoonid. Külitse ja Räni elanike arv on selle tõttu kiirelt tõusnud ja nad nimetati seetõttu 2013. aastal alevikeks. Vallas asus Tartu lennujaam, mille juures tegutses Eesti Lennuakadeemia. Valda läbisid Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee, Jõhvi–Tartu–Valga põhimaantee ning Tartu–Valga ja Tartu–Koidula raudteeliinid. Vallast voolasid läbi Ilmatsalu jõgi ja Porijõgi. Ülenurme vallavanem oli Aivar Aleksejev. Külitse • Räni • Tõrvandi • Ülenurme Laane • Lemmatsi • Lepiku • Läti • Reola • Soinaste • Soosilla • Täsvere • Uhti • Õssu Maakatastri statistika, vaadatud 31.07.2019. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Vabariigi Valitsuse 22. juuni 2017. a määruse nr 101 „Kambja valla ja Ülenurme valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine“ põhiseaduspärasuse kontroll Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 "Matsi talust lennuakadeemiani" (Ülenurme: Ülenurme Gümnaasium, 2016), kogumik Ülenurme valla haridusajaloost Mirko Ojakivi. Ülenurme vald: tohutult müümata kinnisvara. EPL, 8. september 2008.
Veisiejai regionaalpark

Veisiejai regionaalpark (leedu keeles Veisiejų regioninis parkas) on regionaalpark Leedus Lazdijai rajoonis. Veisiejai regionaalpark asub Leedu edelaosas. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Veisiejai ümbriskonna järvi ja metsasid, ökosüsteemi ning kultuuripärandit. Kultuuriväärtustest on seal kaitse all Veisiejai vanalinn, Prancūzkalnise nime kandev legendidega seotud küngas, Veisiejai mõisakompleks ja kirik, Vainežerise mõisakompleks ja selle juures asuv keskaegsete muldkindlustiste vöönd ning kiviaegne asulapaik Okopka, Kapčiamiestise ja Leipalingise vaheline munakivitee, helilooja Juozas Neimantase haud, seitse keskaegset kalmistut ja neli muinaskalmet, Šlavantai jatvingite linnamägi ja sealne muinasasula, Mėčiūnai muinasasula, metsavendade matmispaik ja Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennashaud. Regionaalpargis elutsevad sookilpkonn ja harilik lehekonn. Levinumad puud on seal harilik valgepöök ja harilik pärn, ent esineb ka tamme. Taimedest on seal sagedased harilik pohl ja harilik leesikas, lisaks veel mets-tähthein, karvane akakapsas, harilik sinilill ja imekannike. Haruldasematest taimedest kasvavad seal harunenud orasliilia, suur haguhein, harilik müürlook, palu-karukell, püst-linalehik, lõhnav maarjalepp, ja seahernes Lathyrus laevigatus. Järvede kallastel kasvavad võnk-kastevars, tumepunane neiuvaip ja sale tanukeel. Sealsetes männikutes kasvab palu-põisrohi. Veisiejai regionaalpargi halduskeskus asub Veisiejais aadressil Santarvės g. 9. Tähtsaimaks asulaks on Veisiejai linn, selle piiridel asub ka Kapčiamiestise alev. Veisiejai regionaalpargi pindala on 12 259 hektarit. Sealsetest järvedest on suurim Ančia järv, kokku on seal 37 järve. 104 hektarit võtavad enda alla reservaadid ja 4098 hektarit erinevad kaitsealad. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2018. Vaadatud 25. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2018. Vaadatud 25. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2018. Vaadatud 25. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2018. Vaadatud 22. detsembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. oktoober 2019. Vaadatud 25. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Veisiejai regionaalpargi koduleht Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (leedu keeles) Regionaalpark YouTube'is
Pseudokaar

Pseudokaar (saksa keeles Kragbogen, inglise keeles corbel arch) on arhitektuuris üks ukse- või aknaava kivimüüritisega sildamise viise ja tõelise kaare ajalooline eelaste. Pseudokaare puhul laotakse ava palendeid moodustavad horisontaalsed kivikihid nii, et iga järgmine ulatub konsoolitaoliselt üle eelmise kuni ava sulgemiseni, nii saavutatakse kaarelaadne avaus. Pseudokaart on võimalik, erinevalt tõelisest kaarest, laduda ilma tugitarindita. Kaare (näiteks ümarkaare) puhul paiknevad silluse kivid kaare keskpunkti suhtes radiaalselt. Pseudokaare puhul paiknevad sillust moodustavad kivid horisontaalselt ja trepikujuliselt. Kaare puhul lukustab kaare kõrgeimas tipus paiknev lukukivi kaart moodustavad kiilkivid survepinge alla. Pseudokaare puhul seda pinget ei esine ning ei toimu sillusele mõjuva raskusjõu külgsuunalist kandumist tugedele. Pseudokaarsillus toimib konsoolipõhimõttel - iga kivi eendub endast alumise suhtes. Kuna iga eenduva kivi või ploki toetatud otsale tuleb asetada raskus, et tasakaalustada raskusjõud, mis mõjub kivi toetamata otsale, on pseudokaar väga massiivne. Mida raskem on ehitusmaterjal, seda vähem saab ehituskivi alumise suhtes eenduda. Seetõttu on pseudokaare kõrgus sageli sildeavaga võrreldes väga suur. Piirav faktor on ka eenduva kivi tõmbetugevus, täpselt samuti nagu see kehtib talasilluste puhul. Pseudokaarsilluse kandejõud on võrreldes kaarsillusega väike. 1: Puitklotsidest sein kolme osaliselt väljatõmmatud alumise klotsiga. 2: Alumiste klotside eemaldamise järel kukuvad välja toeta jäänud klotsid, moodustub pseudokaar. 3: Kahel pool ava seisvad seinalõigud toetuvad teineteisele, tipmise klotsi raskus suundub otse alla. Pildiseeria seletuseks: Pärast kolme alumise klotsi eemaldamist kukuvad välja neist kõrgemal asuvad kolm klotsi, moodustades pseudokaare. Kaare moodustavad püsima jäänud klotsid, mille toetamata otsale mõjuva raskusjõu tasakaalustab toetatud otsale asetatud raskus. Selgesti on näha, kuidas kõrgeima rea keskmistele, pealt toetamata klotsidele mõjuv raskusjõud tõmbab need teineteise vastu ja nad jäävad püsima teineteisele toetudes. Pseudokaarsillus tuleb kasutusele oluliselt varem kui kaarsillus. Seda kohtab India, Kreeka, Iirimaa, Kambodža ja Mesoameerika vanemas arhitektuuris. Pseudokaared Santu Antine nuraagis, Torralba, Sardiinia, 19.-18. sajand eKr Hetiidi hieroglüüfidega kamber, Hattuša, Anatoolia, Türgi Ugariti kuningapalee sissekäik, Süüria Nn "Atreuse varakambri" sissekäik Mükeenes, Kreeka Konaraki Päikesetempel, Odisha, India Värav Labná linnas Yucatani poolsaarel, Mehhiko Maiade pseudokaarega trepikäik, Cahal Pech, Cayo, Belize Templi sissekäik tellistest pseudokaarega, My Son, Quảng Nam, Vietnam Pseudovõlv Pseudokuppel Kaar http://deacademic.com/dic.nsf/dewiki/795619 https://www.britannica.com/technology/corbel
Arved Vain

Arved Vain (sündinud 29. oktoobril 1936 Tartumaal Avinurme vallas) on eesti akrobaat, sporditeadlane ja pedagoog. Ta on tegelenud müomeetriga. Ta õpetab Tartu ülikoolis, 2007. aastast emeriitdotsent. 2016 Tartu Ülikooli aumärk 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis" Biograafia ESBL-is (vaadatud 27.09.2018) "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. "Teenetemärgi "100 semestrit Tartu Ülikoolis" kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Biograafia ESBL-is
De la Gardie kaubamaja

De la Gardie kaubamaja on kaubamaja Tallinna vanalinnas Viru tänav 13/15. Maja projekteerisid Andres Alver, Tiit Trummal ja Tarmo Laht. Maja valmis 2000. https://web.archive.org/web/20180926061132/http://www.estonica.org/et/pildid/De_la_Gardie%60_kaubamaja_Tallinnas___/ (vaadatud 24.09.2018) http://epl.delfi.ee/news/eesti/viru-tanaval-avas-eile-uksed-de-la-gardie-kaubamaja?id=50783487
PAZ

PAZ võib tähendada järgmist: Pavlovo Autobussitehas (Павловский автобусный завод) ...
RAW

RAW või Raw võib tähendada järgmist: Raw (ajakiri) ...
RPD

RPD võib tähendada järgmist: RPD, relv, lühend venekeelsest fraasist Ручной пулемёт Дегтярёва ...
Balti väärtpaberiturg

Balti väärtpaberiturg (lühemalt Balti turg) Baltimaade väärtpaberibörsse hõlmav väärtpaberiturg. Struktuur: Balti Reguleeritud turg Balti aktsiad: Balti Põhinimekiri Balti Lisanimekiri Balti Võlakirjade nimekiri Balti Fondinimekiri Alternatiivturg First North (Balti MTF). Nasdaq Balti https://web.archive.org/web/20180926081713/http://www.nasdaqbaltic.com/et/meie-teenused/kauplemismudel/balti-turu-struktuur-4/ (vaadatud 24.09.2018) http://www.nasdaqbaltic.com/et/meie-teenused/kauplemismudel/balti-turu-struktuur-4/
Medicina. Legalis. Baltica

Medicina. Legalis. Baltica oli meditsiiniõiguse ajakiri, mis ilmus aastatel 1992–1993 Vilniuses organisatsiooni Baltic Medico-Legal Association (leedu keeles Baltijos teismo medicinos asociacija) väljaandel. Ajakirja vastutav toimetaja oli Antanas Algirdas Garmus. Ajakirja ilmus neli numbrit. Ajakirja tiraaž oli 1000 eksemplari. Medicina. Legalis. Baltica E-kataloogis ESTER
Tartu vald (1991)

Tartu vald oli vald Tartu maakonnas. Viimane vallavanem oli aastatel 1993–2017 Aivar Soop. Tartu vald moodustati 1991. aasta 16. mail. 2017. aastal ühines Tartu vald uue Tartu vallaga. Kõrveküla – Lähte – Vahi – Vasula – Äksi Aovere – Arupää – Erala – Haava – Igavere – Jõusa – Kastli – Kikivere – Kobratu – Kukulinna – Kärkna – Kükitaja – Lammiku – Lombi – Maramaa – Metsanuka – Möllatsi – Nigula – Nõela – Puhtaleiva – Pupastvere – Saadjärve – Salu – Soeküla – Soitsjärve – Sojamaa – Sootaga – Taabri – Tammistu – Tila – Toolamaa – Vedu – Vesneri – Viidike – Vilussaare – Võibla – Väägvere – Õvi Vallas oli kaks üldhariduskooli (Lähte Ühisgümnaasium ja Kõrveküla Põhikool) ning huvikoolid Tartu Valla Muusikakool ja Tartu Valla Spordikool. Maakatastri statistika, vaadatud 26.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Eili Arula (20. november 2017). "Tartu vald otsib konkursiga plekitut vallavanemat". Postimees. Vaadatud 9. jaanuaril 2018. Tartu vallavanemana 24 aastat töötanud Aivar Soop kogus viimastel valimistel küll kõige rohkem hääli, kuid vallavanemana ta praeguse seisu järgi ei jätka, sest kohus mõistis Soobi süüdi korruptsioonis ning keelas tal sellisel ametikohal töötamise. Tartu maakonna Elva linna ning Alatskivi, Kambja, Konguta, Luunja, Mäksa, Puhja, Tartu, Tähtvere ja Võnnu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta
180 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 200. aastad eKr | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 183 eKr | 182 eKr | 181 eKr | 180 eKr | 179 eKr | 178 eKr | 177 eKr | ► | ►► 180. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXXIV (574). Vana-Rooma konsuliteks olid Aulus Postumius Albinus, Quintus Fulvius Flaccus ja Gaius Calpurnius Piso. ... Ptolemaios V, Egiptuse kuningas
181 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 200. aastad eKr | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 184 eKr | 183 eKr | 182 eKr | 181 eKr | 180 eKr | 179 eKr | 178 eKr | ► | ►► 181. aasta eKr oli 181. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DLXXIII (573). Vana-Rooma konsuliteks olid Publius Cornelius Cethegus ja Marcus Baebius Tamphilus. Pontose kuningas Pharnakes I ründas Pergamoni ja Kapadookiat. ... ...
Iraani standardaeg

Iraani standardaeg (lühidalt Iraani aeg; inglise keeles Iran Standard Time (IRST) või lühidalt Iran Time (IT)) on Iraanis kehtiv ajavöönd. Iraan on UTC-st ees 3 ja pool tundi. IRST kehtib 52,5° meridiaanil, see on Iraani ametlik meridiaan mida kasutab ka Iraani kalender. Aastatel 2006-2007 ei läinud Iraan president Maḩmūd Aḩmadīnezhādi määrusega üle suveajale. Suveaeg võeti uuesti kasutusele 21. märtsil 2008. Suveaeg kaotati 21. septembril 2022. Iraani suveaeg on märkimisväärne, kuna kella keeramine ei allu sellisele reeglile nagu nt Euroopas (märtsi viimane pühapäev), suuremosades riikides keeratakse kella igal aastal samal nädalapäeval, Iraanis nii ei ole. Suveajale üleminek on väga lähedal Nowruzile, iraani kultuuri tähtsamaile pidustusele. Iraani suveaeg algab igal aastal 22. märtsil ning lõppeb 22. septembril, erandiks on liigaastad, kui suveaeg algab ja lõppeb päeva varem. Iraani kalender "Iran will not observe DST" (inglise). Presstv.ir. 20. märts 2007. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. august 2013. Vaadatud 9. mai 2010. "Time zone and daylight saving time for Iran – Tehran between 2010 and 2019" (inglise). Timeanddate.com. Vaadatud 9. mai 2010. "Daylight Saving Time Ends in Iran". Livingintehran.com (inglise). 21. september 2022. Vaadatud 29. september 2010. "Time Changes in Tehran over the years" (inglise).
Diego Pary

Diego Pary Rodriguez (sündinud 1977) on Boliivia poliitik, alates 4. septembrist 2018 kuni 12. novembrini 2019 Boliivia välisminister. 13. novembrist 2008 kuni 30. aprillini 2011 oli ta Bollivia asekõrgharidusminister, 9. maist 2011 kuni välisministri ametisse asumiseni 4. septembril 2018 Boliivia esindaja Ameerika Riikide organisatsiooni juures. https://www.telesurtv.net/english/news/Bolivia-Morales-Welcomes-Another-Indigenous-Face-to-Foreign-Policy-20180905-0016.html
2018. aasta Rwanda parlamendivalimised

2018. aasta Rwanda parlamendivalimised olid valimised, mis toimusid 3. septembril 2018. aastal Rwandas ning mille tulemusena valiti 53 Rwanda parlamendi alamkoja liiget 80st. Ülejäänud 27 liiget valitakse kohalike või üleriigiliste nõukogude poolt: 24 kohta neist on reserveeritud naistele ning valitakse kohalike nõukogude poolt (6 Idaprovintsist, 6 Lõunaprovintsist, 6 Lääneprovintsist, 4 Põhjaprovintsist ja 2 Kigalist), kaks kohta on reserveeritud noorte esindajatele ning üks koht puuetega inimeste esindajale. Valimised võitis Rwanda Patriootlik rinne, mis sai 36 kohta 53st otsevalitavast parlamendikohast (koos koalitsioonipartnerite Tsentristliku Demokraatliku Partei, Ideaalse Demokraatliku Partei, Progressi ja Üksmeele Partei ning Rwanda Rahva Demokraatliku Liiduga, kes said igaüks ühe koha, 40 kohta). Lisaks pääsesid parlamenti Sotsiaaldemokraatlik Partei (5 kohta), Liberaalne Partei (4 kohta), Demokraatlik Roheline Partei (2 kohta) ning Imberakuri Sotsiaalne Partei (2 kohta). Valimistest võttis osa 7,1 miljonit hääleõiguslikku kodanikku. https://www.newtimes.co.rw/news/parties-applaud-peaceful-process http://archive.ipu.org/Parline/reports/2265_B.htm https://www.aljazeera.com/news/africa/2013/09/20139169246707534.html "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. september 2018. Vaadatud 26. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
TRINITI

TRINITI (ka Triniti) on Baltimaades tegutsev advokaadibüroo, mis on keskendunud ettevõtjate õigusnõustamisele. Ettevõtte peakontor asub Vilniuses (TRINITI Lietuva).[viide?] Kontorid on ka Riias (TRINITI Latvia) ja Tallinnas (TRINITI Estonia). Ettevõte asutati 2003.[viide?] TRINITI juhtivpartner on alates 2023. aastast vandeadvokaat Ergo Blumfeldt. https://web.archive.org/web/20180926113233/https://triniti.ee/meist/ (vaadatud 24.09.2018) TRINITI veebileht
Tähtvere vald

Tähtvere vald oli vald Tartu maakonnas. Tähtvere vald moodustati 1991. aasta 16. mail. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti vald Tartu linnaga. Tähtvere vallavanem oli Rein Kokk. Vallas oli 2 alevikku ja 10 küla. Ilmatsalu – Märja Haage – Ilmatsalu – Kandiküla – Kardla – Pihva – Rahinge – Rõhu – Tähtvere – Tüki – Vorbuse Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.05.2019. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Tartu maakonna Elva linna ning Alatskivi, Kambja, Konguta, Luunja, Mäksa, Puhja, Tartu, Tähtvere ja Võnnu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
Digitaalõiguste haldamine

Digitaalõiguste haldamine (inglise keeles digital rights management, lühendina DRM) on rühm tehnilisi lahendusi, mis võimaldavad kontrollida ligipääsu autoriõigusega kaitstud riistvarale ja teostele. DRM-lahendused püüavad kontrollida autoriõigusega kaitstud teoste (nagu tarkvara ja multimeediasisu) kasutamist, muutmist ja levitamist, samuti tarkvarasüsteeme seadmetes, mis neid ligipääsupoliitikaid jõustavad. Eesti autoriõiguse seadus digitaalõiguste haldamist terminina ei sisalda, kuid kõneleb kooskõlas haldamiseks vajalikest tehnilistest kaitsemeetmetest (§ 803 "Tehniline kaitsemeede"). Computer Forensics: Investigating Network Intrusions and Cybercrime. Cengage Learning. 16. september 2009. Lk 9–26. ISBN 1435483529. "Fact Sheet: Digital Rights Management and have to do: Technical Protection Measures". Priv.gc.ca. 24. november 2006. Vaadatud 29. juuli 2013.
Metsavas

Metsavas on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Metsavas (Metsawas) on pandud Vana-Antsla mõisas Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Metsavasi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Antsov. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Metsavas Eestis 12 mehel ja 11 naisel. Deniss Metsavas (sündinud 1980), Eesti kaitseväelane http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=Metsavas&q=1 http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?vana=Metsavas&q=1 https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/METSAVAS[alaline kõdulink]
Tehniline kaitsemeede

Tehniline kaitsemeede on Eesti autoriõiguse seaduse kohaselt tehnoloogia, seade või komponent, mille eesmärk on takistada või piirata kaitstud autoriõigusega või autoriõigusega kaasnevate õigustega teose, objekti või andmebaasiga seotud toiminguid, milleks puudub autoriõiguse omaja, autoriõigusega kaasnevate õiguste omaja või andmebaasi tegija luba.. Kooskõlas Euroopa Liidu autoriõiguse direktiiviga annab autoriõiguse seadus autoritele ja õiguste omanikele lisada õigustega kaitstud teostele ja objektidele tehnilisi kaitsemeetmeid ning kehtestab meetmetele õiguskaitse. Ühtlasi kohustab seadus kaitsemeetmete valdajaid võimaldama kasutajatele, kes on õigustatud saama teostele vaba ligipääsu seaduses loetletud erandite alusel (hariduslik ja teaduslik kasutus, teoste kasutamine mäluasutustes jne). Kui vabaks kasutamiseks õigustatud isik ning õiguste omaja ei saavuta kokkulepet, on õigustatud isikul õigus pöörduda autoriõiguse asjatundjate komisjoni poole. Sel juhul peavad pooled pidama komisjoni vahendusel läbirääkimisi heas usus, ei tohi neid vältida ega takistada (§ 87 "Autoriõiguse komisjon"). Jevgeni Krištafovitši magistritöö (2016) andmetel pole 2004. aastast saati ühtki niisugust vaidlust selles komisjonis lahendatud. Autoriõiguse seadus, § 803 "Tehniline kaitsemeede" Jevgeni Krištafovitš. [1] Digitaalkeskkonnas teose vaba kasutamise autoripoolse takistamise lubatavus. Magistritöö. Tartu Ülikool, 2016, lk 28, 30.