laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Küti vald

Küti vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kehala külas. Vald moodustati senise Küti valla maa-alast, välja arvatud Karkuse küla, Meriküla mõisa järgi oleva maakoha nr. A-15, Inju-Meriküla mõisa järgi oleva Kruusiaugu nr. 16-a talu lahus-heinamaatüki ja Roela metskonna Küti metsandiku kvartaalide nr. 59–64 maa-alad; senise Porkuni valla Mütta metsavahi-koha nr. A-177, Porkuni mõisa Kadila küla talude nr. 1–18, I–V, XXII ja XXIII ning Inju-Meriküla mõisa järgi olevate talude nr. 40 ja 3 heinamaatükkide maa-aladest; senise Roela valla Roela mõisa järgi oleva Aavakannu nr. 1 talu maa-alast. Küti valda kuulusid: Vinni küla, Pajusti küla ühes Vinni kooli ja tööliste elamutega, Vinni asundus, Koeravere, Inju, Meriküla, Aruvälja, Kehala, Väljaotsa, Saueaugu, Sooaluse, Näsu, Kirikuküla, Kannastiku, Voore, Variku, Allika, Kupna, Leo, Viru-Jaagupi, Kulina, Lähtse, Võhu, Kureküla, Uuevälja ja Aruküla külad. Vald kuulus Riigivolikogu 70. valimisringkonda, kust valiti Karl-Eduard Pajos. Aleksander Pall, vallavanem, Eesti Punase Risti V klass (20. veebruar 1939, kätte antud 5. aprillil 1939) Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
Mahu vald

Mahu vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Kalvi valla maa-alast, välja arvatud osa Ridaküla maa-alast ja Pada metsandiku kvartaalide nr. 67, 68 ja 69 maa-alad; senise Pada valla Toomiku, Võrkla, Metsavälja, Aru, Pada, Varudi ja Kassamäe küla, Pada, Samma ja Varudi asunduste ning Varudi asunduse talude lahus-heinamaatükkide maa-aladest; senise Kunda-Malla valla Mahu ja Männiku küla ning Kunda metsandiku kvartaalide nr. 117–119 maa-aladest. Mahu valda kuulusid Viru-Nigula, Nugeri, Vasta asundus, Aruvälja, Kanguristi, Lepiku, Unukse talu, Kalda ja Võrkla küla, Varudi asundus, Samma asundus, Pada asundus, Pada, Toomiku, Aru, Metsavälja, Voorse, Raudna, Tüükri ja Aasokalda, Lahe, Mahu, Männiku, Unukse vabatküla, Pärna, Adrika, Mäepealse, Orgu, Koila, Kalvi asundus, Kesimetsa, Kelu ja Kurna, Oru asundus, Koogu asundus, Herjapea, Abaja, Rannu, Kõrtsialuse, Rida, Tamme, Uusküla, Aseri vabrik, Meriküla, Aseri asundus, Aseri-Aru ja Aseri küla. Vald kuulus Riigivolikogu 68. valimisringkonda, kust valiti Arnold Tartu. Mahu vallavanem Tiiman Tamme suri mais 1940. 1945. aastal moodustati Mahu vallas Aseri, Kalvi, Samma ja Viru-Nigula külanõukogu. Mahu vald likvideeriti 1950. aastal. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s kaotati 1. oktoobril 1950 maakonnad ja vallad ning moodustati Kiviõli rajoon, Mahu valla alad lülitati Kiviõli rajooni koosseisu. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s., Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Paasvere vald

Paasvere vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776): „17. Paasvere vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Paasvere valla maa-alast, välja arvatud Laekvere mõisa järgi olevate talude Ädara nr. A-15, Lageda ja Arulepiku, heinamaatükkide nr. III, VI, VII, 16, 17 ja Vihmanni heinamaa nr. 34-c, Suigu metsavahikoha ning Küüska metsandiku kvartaalide nr. 1–12 maa-alad; b) senise Venevere valla maa-alast, välja arvatud Imokvere küla, Västriku küla talude nr. 560, 575, 579 ja 599 lahustükkide ning talude nr. 548, 549, 551 ja 554 osade maa-alad; c) senise Avanduse valla Rohu ja Paasvere mõisade järgi olevate talude Sonda-Mustvee raudtee ääres asuvate heinamaatükkide maa-aladest; d) senise Salla valla Tammiku mõisa järgi Lustisaare maakoha piirkonnast, välja arvatud talu nr. A-44 maa-ala.“ Paasvere valda kuulusid: Laekvere, Joodiku, Paasvere-Aru küla II külavanema piirkond, Salutaguse küla, Moora asundus, Kellavere küla, Rahkla külast I külavanema piirkond, Laekvere-Aru küla, Sarapiku, Rahkla-Raja, Muuga-Raja, Muuga asundus, Metsaküla, Paasvere-Metsaküla, Paasvere asundus, Paasvere-Aru küla I külavanema piirkond, Kurme küla, Muuga-Aru küla, Rahkla asundus, Vassivere küla, Arukse I ja II küla, Illisvere küla, Sakssaare talu, Tõiga metsavahi koht, Regisaare küla, Kullisaare ja Poomi talud, Anguse küla, Luusika küla ja Metsaküla.. Paasvere 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
Palmse vald

Palmse vald oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Koljaku küla aladel. Vald moodustati senise Palmse valla maa-alast, välja arvatud Viitna küla ja Sagadi metsandiku kvartalite nr. 54–57 ja 65–67 maa-alad ning Joaveski vabriku piirkond; senise Vihula valla Jorika, Pihlaspea ja Vergi küla, Loobu metskonna Viitna metsandiku kvartalite nr. 14–18 ning nende vahel asuvate heinamaatükkide maa-aladest. Vald kuulus Riigivolikogu 67. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Penno. Vald kuulus Haljala põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Vallas on sündinud Jaan Kruusvall. Palmse mõis Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Roela vald

Roela vald oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Viru-Roelas. Vald moodustati senise Roela valla maa-alast, välja arvatud Roela mõisa järgi oleva Aavakannu nr. 1 talu maa-ala; senise Paasvere valla Laekvere mõisa järgi olevate talude Ädara nr. A-15, Lageda ja Arulepiku, heinamaatükkide nr. III, VI, VII, 16, 17 ja Vihmanni heinamaa nr. 34-c, Suigu metsavahikoha ning Küüska metsandiku kvartaalide nr. 1–12 maa-aladest; senise Küti valla Inju-Meriküla mõisa järgi oleva Kruusiaugu nr. 16-a talu lahus-heinamaatüki ja Roela metskonna Küti metsandiku kvartaalide nr. 59–64 maa-aladest; senise Rägavere valla Undla nr. A-104 ja Kuivasaare nr. A-105 maa-aladest. Vald kuulus Riigivolikogu 70. valimisringkonda, kust valiti Karl-Eduard Pajos. 13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Liiva külanõukogu, Roela külanõukogu ja Tudu külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati Liiva ja Roela külanõukogu Rakvere rajooni ja Tudu külanõukogu Kiviõli rajooni koosseisu. Roela mõis Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Rägavere vald (1939)

Rägavere vald oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Rägavere valla maa-alast, välja arvatud osa Vetiku küla maa-alast ning Undla nr A-104 ja Kuivasaare nr A-105 talude maa-alad; senise Pada valla Urtja, Põdri ja Haansalu külade, Aarla ja Kabala asunduste, Prüningi ja Lilleoru talude maa-aladest ning raudteemajade piirkonnast. Vald kuulus Riigivolikogu 70. valimisringkonda, kust valiti Karl-Eduard Pajos. 13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Kabala külanõukogu, Põlula külanõukogu ja Rägavere külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati Põlula ja Rägavere külanõukogu Rakvere rajooni ja Kabala külanõukogu Kiviõli rajooni koosseisu. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Salla vald (1939)

Salla vald oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Salla külas. Vald kuulus Riigivolikogu 69. valimisringkonda, kust valiti Oskar Köster. 13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Emumäe külanõukogu, Käru külanõukogu ja Tammiku külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Väike-Maarja rajooni koosseisu. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776): „24. Salla vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Salla valla maa-alast, välja arvatud suurem osa Tammiku mõisa järgi oleva Lustisaare maakoha piirkonnast ning Salla ja Käru mõisade järgi senise Laius-Tähkvere valla piires asuvate heinamaatükkide maa-alad; b) senise Avanduse valla Avanduse metsandiku kvartaali nr. 112, Riigi tagavaramaa lit. D, Kaerale nr. 1, Pikane-Käromets nr. 2 ja Jõe nr. 3 talude maa-aladest; c) senise Venevere valla Imokvere küla maa-alast.“ Salla Pudiviru Maa-ameti kaardirakendused
Sõmeru vald (1939)

Sõmeru vald oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Koovälja külas. Vald kuulus Riigivolikogu 68. valimisringkonda, kust valiti Arnold Tartu. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kaarli külanõukogu, Kohala külanõukogu ja Uhtna külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Rakvere rajooni koosseisu. „25. Sõmeru vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Sõmeru valla maa-alast, välja arvatud Sõmeru mõisa järgi olevate Turbatööstuse nr. A-43 ja Turbaraba nr. A-28 maa-alad; b) senise Pada valla Varudi-Altküla ja Varudi-Vanaküla maa-aladest.“ Maa-ameti kaardirakendused
Vao vald

Vao vald oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Väike-Maarjas. Vald moodustati senise Vao valla maa-alast, välja arvatud Kurtna küla, Araski ja Kärsa asunduste, Kamariku nr A-42 ja nr A-23 talude ning Porkuni metskonna Kiltsi metsandiku kvartaalide nr 27–45 maa-alad; senise Porkuni valla Aburi küla piirkonnast. Esimene vallavanem oli Aleksander Poom, kes 5. aprillil 1939 valiti tagasi Viru maanõunikuks. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kiltsi külanõukogu, Pandivere külanõukogu, Põdrangu külanõukogu, Triigi külanõukogu ja Väike-Maarja külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Väike-Maarja rajooni koosseisu. Wacke Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Erra vald

Erra vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950. 11. detsembril 1939, oma esimesel töökoosolekul, valis vallavolikogu ühel häälel tagasi senise vallavanema Kaarel Innuse ja määras vallavanema palgaks 80 krooni, asetäitjale 35 ja abile 25 krooni kuus. Varem olid palgad vastavalt olnud 60, 18(?) ja 25 krooni kuus. Vald moodustati senise Erra valla maa-alast, välja arvatud Purtse mõisa järgi olevate talude nr. A-190, A-191, A-193 ja A-195 senise Erra valla piiresse ulatuvate osade maa-alad; senise Püssi valla Irvala küla maa-alast; senise Maidla valla Maidla asunduse osa maa-alast; senise Pada valla Uljaste, Nüri, Vana-Sonda, Päsula ja Puisma küla, Ilmaste ja Satsu asunduste ning Sonda aleviku maa-aladest; senise Kalvi valla Pada metsandiku kvartaalide nr. 67, 68 ja 69 maa-aladest. Erra valda kuulusid Erra, Aru-Vainu, Sala-Aru, Kaunurme, Liiva, Kõljala, Uuemõisa, Sala, Matka, Maidla-Sala, Varenurme, Varinurme, Uljasti, Satso, Nüri, Sonda, Päsula, Puisma ja Ilmaste küla, Kiviõli alevik, Kütte-Jõu alevik ja Irvala küla. 1. aprillil 1939 oli vallas 7006 elanikku. 15. juunil 1946 muudeti Kiviõli asula maakondliku alluvusega linnaks. Erra vallaisad said palka juurde. Rahvaleht, 13. detsember 1939, nr. 293, lk. 8. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
Illuka vald (1939)

Illuka vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950. Vallamaja asus tänapäeva Illuka küla aladel. Vald moodustati senise Illuka valla maa-alast; senise Vasknarva valla Tuusna küla maa-alast; senise Jõhvi valla Karataja nr A-92 talu piirkonnast Illuka valda kuulusid Edivere, Nõmme, Raudi, Lähtepea, Kaidma ja Kõnnu küla, Konsu koht Kurtna laagris, Soompea, Sootaguse, Puhatu, Kaatermu ja Raasiku küla, Karu ja Munamaaru metsavahi kohad, Illuka, Ohakvere, Oru-Võhma ja Kurtna küla, Karataja talu, Imatu, Kamarna ja Tuusna küla. 1. aprillil 1939 oli vallas 1943 elanikku. Vald kuulus Riigivolikogu 72. valimisringkonda, kust valiti Hugo Kukke. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
Jõhvi vald (1939)

Jõhvi vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950. Vald moodustati senise Jõhvi valla maa-alast, välja arvatud Tarakuse küla maa-ala ja Karataja nr. A-92 talu piirkond; senise Voka valla maa-alast, välja arvatud Päite, Vaivina ja Künnapõhja külade, Päite asunduse ja Viivikonna kaevanduse maa-alad; senise Järve valla Uikala asunduse maa-alast. Jõhvi valda kuulusid: Puru ja Puru-Ridaküla külad, Tammiku asundus, Vasavere, Rausvere ja Ahtme külad, Sompa ja Sompa-Rutiku külad, Sompa asundus, Sompa raudteejaam, Kahula, Kahula-Rutiku, Valliküla, Jõhvi külad, Kose ja Edise asundused, Kotinuka küla, Kirikuküla, Mägara külad, Kõrve kõrts, Toila raudteejaam ja Uikala asundus, Pikapõllu talu, Toila küla, Toila asundus, Pühajõe küla, Pühajõe asundus ja Oru loss, Voka küla ja Voka asundus, Konju küla ja Konju asundus, Oru raudteejaam. Vald kuulus Riigivolikogu 73. valimisringkonda, kust valiti Elmar-Aleksander Lehtmets. Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
Kohtla vald (1939)

Kohtla vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950. Vald moodustati senise Kohtla valla maa-alast; senise Järve valla maa-alast, välja arvatud Uikalu asunduse maa-ala; senise Mäetaguse valla Ereda mõisa järgi olevate talude nr. A-66, A-67, A-69–A-71, A-74–A-77, A-80 ja A-83–A-86 juurdelõigete maa-aladest. Kohtla valda kuulusid: Järve küla, Järve asundus, Sinivoore asundus, Käva-Mõisamaa küla, Sutermaa asundus, Saka küla, Saka asundus, Ontika-Saka küla, Saka ja Ontika-Saka vabatkülad, Ontika ja Kaasikvälja asundused, Valaste küla, Valaste vabatküla, Kukruse küla, Kukruse kaevandus, Kukruse asundus ja Riimasti metsavahi talu, Kohtla-Järve kaevandus (Lilleküla, Sikupill, Suitsuküla, Pavanduküla, Hädaküla, Kooliküla, Siidisuka küla) ja Kohtla alevik Laagna majast Martina majani ja Undi maja, Roodu-Nõmme ja Kohtla raudteejaama alevikud, Käva asundus, Käva kaevandus (Vaheküla), Võrnu-Sala küla, Võrnu küla, Ridaküla, Uuenurme küla, Ereda asundus, Kohtla-Rutike küla, Kohtla küla, Vitsiku küla ja Kohtla asundus. 1. aprillil 1939 oli vallas 7844 elanikku. Vald kuulus Riigivolikogu 72. valimisringkonda, kust valiti Hugo Kukke. 15. juunil 1946 muudeti Kohtla-Järve asula maakondliku alluvusega linnaks ja 4. aprillil 1947 vabariikliku alluvusega linnaks. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
Lüganuse vald (1939)

Lüganuse vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950. Vald moodustati senise Püssi valla maa-alast, välja arvatud Soonurme, Mehide, Lümatu, Jalasto, Tagamaa ja Irvala külade maa-alad; senise Kalvi valla Ridaküla osa maa-alast; senise Erra valla piiresse ulatuvate Purtse mõisa järgi olevate talude nr. a-190, A-191, A-193 ja A-195 osade maa-aladest. Lüganuse valda kuulusid: Aa asundus, Varja küla, Varja asundus, Voorepere, Kalmestri, Moldova külad, Jabara asundus, Soppe küla, Purtse küla, Purtse asundus, Purtse-Liiva, Purtse-Uueküla, Purtse-Matka, Liimala, Kõrkküla, Kestla, Kestla-Oidu, Kestla-Ahu, Koogu Kõrkküla, Lüganuse ja Lüganuse-Matka külad, Püssi asundus, Püssi alevik, Lohkuse ja Kopli-Mustmätta külad. Valla täitevkomitee esimees Karl-Johannes Kallas vallandati pärast Lüganuse kiriku rüüstamist 24. veebruaril 1941. 1945. aastal moodustati Lüganuse valla territooriumil Lüganuse külanõukogu. Külanõukogu halduskeskus asus Lüganuse asulas. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s, kaotati 1. oktoobril 1950. aastal maakonnad ja vallad ning moodustati Kiviõli rajoon. Luggenhusen Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr 87, 14. oktoober 1938 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939 Lüganuse vald (1939) Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s., Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Maidla vald (1939)

Maidla vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950. Vald moodustati senise Maidla valla maa-alast, välja arvatud osa Maidla asunduse maa-alast; senise Püssi valla Soonurme, Mehide, Lümatu, Jalasto ja Tagamaa külade maa-aladest. Maidla valda kuulusid: Maidla asundus, Liiva küla, Liiva asundus, Aidu-Nõmme küla, Aidu küla, Uniküla küla, Savala, Aruvälja ja Külje, Piilse küla, Venoja talud, Koolma talud, Evasu talud, Mehide, Rebu, Rääsa, Ojama, Tarumaa külad, Lipu talud, Virunurme ja Kauksere külad, Oandu asundus, Soonurme küla, Hirmuse uudisasundus, Hirmuse asundus, Hirmuse raudteejaam, Jalasto küla, Sirtsi küla, Lümatu asundus, Lümatu raudteejaam, Jõepere talud, Tagama ja Lümatu külad. Esimene vallavanem oli Eduard Ilves, kes 5. aprillil 1939 valiti Viru maavolinikuks. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s, kaotati 1. oktoobril 1950. aastal maakonnad ja vallad. Maydell Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s., Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Mäetaguse vald (1939)

Mäetaguse vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950. Vallamaja asus Aru külas. Vald kuulus Riigivolikogu 72. valimisringkonda, kust valiti Hugo Kukke. 1939. aasta vallareformiga moodustati: „15. Mäetaguse vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Mäetaguse valla maa-alast, välja arvatud Härjaoja nr. 25, Vahemetsa nr. 26, Vana-Roostoja nr. 27, Uue-Roostoja nr. 28, Nissipõllu nr. 29, Lõppe nr. 30, Uue-Lõppe nr. 31, Suuremurru nr. 32, Mädasoo nr. 102 talude, Riigi tagavaramaa lit. E, Lõppe metsavahi koha, Iisaku küla talu nr. 15 lahus-heinamaatüki ja Ereda mõisa järgi olevate talude nr. A-66, A-67, A-69–A-71, A-74–A-77, A-80 ja A-83–A-86 juurdelõigete maa-alad ning osa Iisaku metsandiku maa-alast; b) senise Jõhvi valla Tarakuse küla maa-alast..“ Maidla valda kuulusid: Mäetaguse küla ja asundus, Raja, Aru, Võide, Liivakünka ja Kopli külad ja Metsküla, Ratva, Arvila, Apandiku, Võhma ja Aho külad ning Kiikla asundus, Pagari asundus, Atsalama, Jõetaguse, Kalina, Tarakuse ja Uhe külad ning Väike-Pungeri asundus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s, kaotati 1. oktoobril 1950. aastal maakonnad ja vallad. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr 87, 14. oktoober 1938 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s., Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Vasknarva vald (1939)

Vasknarva vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950. Vallamaja asus Jaama külas. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776): „31. Vasknarva vald – maa-alaga, mis moodustub senise Vasknarva valla maa-alast, välja arvatud Tuusna küla piirkond.“ Vasknarva valda kuulusid külad: Vasknarva küla, Smolnitsa, Remniku, Jaama, Karoli, Agusalu, Permisküla, Kuningaküla. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Jaama külanõukogu, Permisküla külanõukogu ja Remniku külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Jõhvi rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta, Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
Vaivara vald (1939)

Vaivara vald oli vald Virumaal aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 73. valimisringkonda, kust valiti Elmar-Aleksander Lehtmets, ning Narva põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776): „29. Vaivara vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Vaivara valla maa-alast, välja arvatud Kärekonna talude piirkond ja Vaivara metsandiku kvartaalide nr. 212, 213, 237, 260 ja 289 maa-alad; b) senise Voka valla Päite, Vaivina ja Künnapõhja külade, Päite asunduse ja Viivikonna kaevanduse maa-aladest; c) senise Peetri valla Udria ja Mummosaare külade maa-aladest.“ Alutaguse valda kuulusid: Vodova, Oovi, Metsküla, Tõrvajõe, Tõrvajõe-Vanaküla, Põlendiku, Peeterristi, Lapiotsa, Vanaküla, Sininõmme, Kudruküla, Riigiküla, Tuulukse, Kivisaare, Puhkova, Laagna, Meriküla, Udria, Pähklimäe, Vepsküla, Vaasovi, Orujõe, Tsornajõe, Joala, Kalmujõe, Mudajõe, Hermomäe, Helgepõllu, Soldina, Sundja, Arumäe, Hiiemetsa, Auvere, Kärekonna, Vallisaare, Putki, Ühekonna ja Mustajõe külad. 24. veebruaril 1940 avati vallas elektrivõrk, mis hõlmas 5 küla 68 taluga. 23 km pikkuse liini ehitajaks oli Vaivara elektriühing. Liini ehitamiseks sai ühing 27 000 krooni laenu Rahvamajanduse Elustamise Fondilt. Liini ja valgustusseadmete kulu oli talu kohta keskmisel 340 krooni. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Perjatsi külanõukogu, Türsamäe külanõukogu ja Vaivara külanõukogu. 30. detsembril 1947 Vaivara külanõukogu kaotati ja ühendati Perjatsi külanõukoguga. 13. mail 1950 muudeti töölisaleviks Viivikonna asula. 26. septembril 1950 allutati valla maa-ala Narva linnanõukogule. Vaivara mõis, Vaivara kihelkond 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939 Vaivara vald sai elektrivalgustuse. Rahvaleht, 26. veebruar 1940, nr. 48, lk. 2.