laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
13 (Black Sabbathi album)

"13" on inglise heavy metal-ansambli Black Sabbath 19. ja viimane stuudioalbum. See oli Black Sabbathi esimene stuudioalbum pärast 1995. aastal ilmunud albumit "Forbidden". Album anti Euroopas välja 7. juunil ja USAs 11. juunil 2013. See jõudis esikohale Briti, USA, Saksamaa, Kanada ja Taani albumimüügi edetabelis. Saksamaal, Kanadas, Brasiilias ja Poolas sai album plaatinaplaadiks, Austrias ja Suurbritannias kuldplaadiks. End of the Beginning (8:06) God Is Dead? (8:52) Loner (5:00) Zeitgeist (4:38) Age of Reason (7:01) Live Forever (4:47) Damaged Soul (7:52) Dear Father (7:20) Methademic (5:58) Peace of Mind (3:41) Pariah (5:35) Naïveté in Black (3:50) Albumilt ilmusid singlid "God Is Dead?" (19. aprill 2013), "End of the Beginning" (15. mai 2013) ja "Loner" (17. oktoober 2013). Oktoobris 2015 teatas ansambel, et see jääb nende viimaseks stuudioalbumiks. Ozzy Osbourne – laul Tony Iommi – kitarr Geezer Butler – basskitarr Brad Wilk – trummid
Jänistvere

Jänistvere on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Jänistvere on väike küla, kus on säilinud vana katkuaegne surnuaed raba ääres, see on Põhjasõja-eelne. Külas tegeletakse palju talupidamisega: on lüpsifarm, lihaveised, lambakasvatustalu. Noored on aktiivsed, on ka palju lapsi, enamik peresid on lasterohked. Küla piirneb Irta külaga, nii et olemasolevad töökojad on juba Irtas. Vanasti oli kahe küla vahel põllumaa, praeguseks on kõik kolhoosiaegseid ehitisi täis ehitatud. Varem oli küla ringikujuline, keskel oli tühi vain. Nüüd on osa talusid kadunud ja ringikujuline struktuur enam ei paista. Erinevalt endise Koonga vallale omastest kiviaedadest on Jänistveres aiad raudkividest. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. http://toukre.wix.com/toukre http://junnlased.wordpress.com/ringsoit-kulades/janistvere-kula/
Hawaii vulkaanide rahvuspark

Hawaii vulkaanide rahvuspark (Hawaiʻi Volcanoes National Park) on Ameerika Ühendriikide rahvuspark, mis asub Hawaii osariigis Hawaii saarel. Park hõlmab kahte aktiivset vulkaani: Kīlauea, üks maailma aktiivsemaid vulkaane, ja Mauna Loa, maailma suurim kilpvulkaan. Park annab teadlastele ülevaate Hawaii saarte arengust ja juurdepääsu vulkanismi uuringuteks. Külastajatele pakub park vulkaanilisi maastikke, haruldasele taimestikule ja loomastikule ning vaadet nende maastikega seotud traditsioonilisele Hawaii kultuurile. Park loodi algselt 1. augustil 1916 Hawaii rahvuspargina, mis seejärel jagati Hawaii vulkaanide rahvuspargiks ja Haleakalā rahvuspargiks. Tunnustades oma silmapaistvaid loodusväärtusi, sai Hawaii vulkaanide rahvuspark 1980. aastal UNESCO rahvusvaheliseks biosfäärikaitsealaks ja 1987. aastal lisati see maailmapärandi nimistusse. 11. mail 2018 suleti park, sealhulgas külastuskeskus ja rahvuspargi peakorter, Kīlauea vulkaani juures. Sulgemise põhjustas Kīlauea vulkaanilisest aktiivsusest tingitud plahvatused, mürgised tuhapilved ning maavärinad. Osa pargist, sealhulgas külastuskeskus, avati taas turistidele 22. septembril 2018. National Parks Service. "Annual Park Ranking Report for Recreation Visits in 2022". Vaadatud 31.12.2023. National Parks Service. "World Heritage Site". Vaadatud 31.12.2023.
Rudolf Friedrich von Stackelberg

Rudolf Friedrich von Stackelberg (1688–1735/1739) oli Rootsi sõjaväelane ja major, kes osales Eestimaa aadlilipkonna koosseisus Põhjasõjas. Rudolf Friedrich von Stackelberg sündis 1688. aastal Caspar Rudolf von Stackelbergi ja Hildegard von Stackelbergi (sünninimega von Taube) perekonda. Stackelberg astus sõjaväeteenistusse 1700. aastal. 1705. aastal sai ta Eestimaa aadlilipkonnas leitnandiks. 1708. aastal osales ta Vinni lahingus. 5. augustil läks ta Heinrich Nauckhoffi juhatuse all olevas üksuses üle Purtse jõe luureretkele, kuid langes Vene vägede kätte vangi. Ta naasis vangistusest 1722. aastal ning läks järgmisel aastal majorina erru. Rudolf Friedrich von Stackelberg suri 1739. aastal Peterburis (mõnes allikas ka 1735). 1718. aastal abiellus Rudolf Friedrich von Stackelberg Anna Margaretha von Kalitiniga. Abielust sündis neli last: Sophie Helene, Gerdruta Elisabeth, Adolf Johann ja Rudolf Magnus. "Rudolf Friedrich (Rudolf) von Stackelberg". Vaadatud 31.12.2023. "Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar". Stackelberg, Rudolf Fredrik. Vaadatud 31.12.2023. Kelch, Christian (2009). Liivimaa kroonika järg. Lk 403–404. "Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft". Vaadatud 31.12.2023.
Printsidekreet

Printsidekreet (saksa keeles Prinzenererlass) oli 1940. aastal Adolf Hitleri välja antud dekreet, millega keelati Saksamaa endiste kuningakodade liikmetel osaleda Wehrmachti sõjalistes operatsioonides. Mais 1940 osales Preisi prints Wilhelm (endise keiser Wilhelm II pojapoeg) Prantsusmaa invasioonis. Ta sai Valenciennesi lähedal lahingus haavata ja suri 26. mail 1940 Nivellesis välihospidalis. Tema matuseteenistus toimus Potsdamis Sanssouci lossi pargis Rahukirikus ja ta maeti Hohenzollernite mausoleumis Antiiktemplis. Matustele oli kogunenud üle 50 000 leinaja. Tema surm ja Saksamaa avalikkuse sümpaatia endise keiserliku perekonna liikme vastu tekitas Hitlerile meelehärmi ja ta hakkas nägema Hohenzollerneid ohuks oma võimule. Seepeale antigi peagi välja Printsidekreet, millega kõik endiste Saksa kuningakodade liikmed vabastati väeteenistusest. Dekreediga keelati endistel Saksamaa kuningaperede liikmetel olla Wehrmachtis aktiivteenistuses, kuna Hitler kartis, et see võib suurendada rahva toetust võimult kukutatud dünastiatele ja ähvardada tema võimu. Scheurig, Bodo (24. detsember 1965). "Der schwindende Mythos". Die Zeit (saksa). ISSN 0044-2070. Vaadatud 31. detsembril 2023. "Preussen.de - Wilhelm". web.archive.org. 12. veebruar 2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. veebruar 2012. Vaadatud 31. detsembril 2023. Sandner, Harald (2010). Hitlers Herzog: Carl Eduard von Sachsen-Coburg und Gotha : die Biographie (saksa). Shaker Media. ISBN 978-3-86858-598-8.
Fabian Reinhold von Aderkas

Fabian Reinhold von Aderkas oli Rootsi sõjaväelane (kornet), kes teenis Eestimaa aadlilipkonna koosseisus Põhjasõjas. Fabian Reinhold von Aderkas sai Põhjasõja algul, 1706. aastal, Eestimaa aadlilipkonnas kornetiks. 1708. aastal osales ta Vinni lahingus. 5. augustil läks ta Heinrich Nauckhoffi juhatuse all olevas üksuses üle Purtse jõe luureretkele, kuid langes Vene vägede kätte vangi. Ta viibis algul vangis Klinowis, siis viidi ta Eestimaale. Lewenhaupt, Adam. Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar. 1920.
Markus Allast

Markus Allast (sündinud 5. septembril 2000 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis FC Kuressaare. Allast on mänginud Eesti U17, U19, U21 koondistes kokku kaheksa mängu. Uuendatud seisuga 31. detsember 2023 Eesti karikas Eesti Superkarikas, Üleminekumängud, Väikesed karikavõistlused Väikesed karikavõistlused Markus Allast Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Markus Allast koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Transfermarkti profiil
Aleksander Iljin

Aleksander Iljin (sündinud 5. septembril 2002 Tartus) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis FC Kuressaare. Iljin on mänginud Eesti U16, U18 ja U19 koondistes kokku viis mängu ja löönud ühe värava. Uuendatud seisuga 31. detsember 2023 Eesti karikas Eesti Superkarikas, Üleminekumängud Tallinna FC Flora U17 U17 Eliitliiga Esiliiga: 2017 Aleksander Iljin Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Aleksander Iljin koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Transfermarkti profiil
Artjom Jermatšenko

Artjom Jermatšenko (sündinud 14. novembril 2001 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (ründav poolkaitsja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis FC Kuressaare. Jermatšenko on mänginud Eesti U19 koondises kaks mängu. Uuendatud seisuga 31. detsember 2023 Eesti karikas Eesti Superkarikas, Üleminekumängud Tallinna FC Flora U17 U17 Eliitliiga Esiliiga: 2017 Artjom Jermatšenko Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Artjom Jermatšenko koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Transfermarkti profiil
Poola-Rootsi sõda (1600–1629)

Rootsi-Poola sõda oli pikaajaline sõjaline konflikt Rootsi ja Rzeczpospolita vahel aastail 1600–1629. Poola-Rootsi sõda aastatel 1600–1629 võidakse omakorda jagada neljaks eraldi sõjaks: Poola-Rootsi sõda (1600–1611) Poola-Rootsi sõda (1617–1618) Poola-Rootsi sõda (1621–1625) Poola-Rootsi sõda (1626–1629) 1629. aasta Altmargi vaherahuga loovutas Rzeczpospolita kõik Väina jõest põhja pool asuvad Rzeczpospolita alad Rootsile. Selle tulemusel läks kogu Mandri-Eesti Rootsi võimu alla. 1645. aastal Brömsebro rahuga sai Rootsi Taani kuningriigilt Saaremaa ja Muhu saare. 1660. aastal Oliwa rahuga omandas Rootsi Rzeczpospolitalt Ruhnu saare.
Jerevani järv

Jerevani järv (armeenia keeles Երևանյան լիճ (Yerevanyan lich)) on kunstlik veehoidla Hrazdani jõel, mis asub Armeenia pealinnas Jerevanis. See ehitati aastatel 1963–1966 ja avati 1967. aastal. 16. septembril 1976 treenis allveesportlane Šavarš Karapetjan koos oma venna Kamoga, kes on samuti ujuja Jerevani järve ääres. Ta kuulis kokkupõrke häält ja nägi uppuvat trollibussi, mis oli kontrolli alt väljunud ja tammiseinalt alla kukkunud. Trollibuss lebas veehoidla põhjas umbes 25 meetri kaugusel kaldast 10 meetri sügavusel. Karapetjan ujus selle juurde ja lõhkus põhjast tõusva muda tõttu peaaegu nullnähtavuse tingimustes jalgadega tagaakna. Trollibuss oli 92 reisijat ja Karapetjan teadis, et tal on vähe aega, kulutades iga päästetud inimese kohta umbes 30–35 sekundit. Ta päästis 20 elu. Palmer, Richard N. (2010). World Environmental and Water Resources Congress 2010 challenges of change. Reston, VA: American Society of Civil Engineers. Lk 39. ISBN 9780784411148. The trolley-bus and Shavarsh Karapetyan
Andero Kivi

Andero Kivi (sündinud 7. novembril 2003 Kuressaares) on Eesti jalgpallur (ründaja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis FC Kuressaare. Uuendatud seisuga 31. detsember 2023 Eesti karikas Eesti Superkarikas, Üleminekumängud, Väikesed karikavõistlused Väikesed karikavõistlused Andero Kivi Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Andero Kivi koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel (arhiveeritud) Transfermarkti profiil
Sander Alex Liit

Sander Alex Liit (sündinud 11. aprillil 2003 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis FC Kuressaare. Liit on mänginud Eesti U16, U17, U19 ja U21 koondistes kokku 21 mängu ja löönud ühe värava. 2023. aastal oli ta A-koondises varumängijate pingil kahes kohtumises, Islandi ja Soome vastu. Uuendatud seisuga 31. detsember 2023 Eesti karikas Eesti Superkarikas, Üleminekumängud FC Nõmme United Esiliiga B: 2019 FC Nõmme United U17 U17 Eliitliiga Esiliiga: 2019 Sander Alex Liit Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Sander Alex Liit koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Transfermarkti profiil
Veltsa

Veltsa on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda. Veltsa vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 7.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jane Birkin

Jane Mallory Birkin (14. detsember 1946, London – 16. juuli 2023, Pariis) oli briti-prantsuse laulja ja filminäitleja. Näitlejana alustas ta karjääri väiksemate osatäitmistega Michelangelo Antonioni filmides "Blowup" (1966) ja "Kaleidoscope" (1966). Lauljana saavutas ta tuntuse 1969. aastal lauluga "Je t'aime... moi non plus" albumilt "Jane Birkin/Serge Gainsbourg". Tema abielust helilooja John Barryga sündis fotograaf Kate Barry (1967–2013). Birkini kooselust Serge Gainsbourgiga (1928–1991) sündis laulja ja näitleja Charlotte Gainsbourg ning suhtest filmilavastaja Jacques Doilloniga näitleja ja filmilavastaja Lola Doillon. Ta suri leukeemiasse ja on maetud Montparnasse'i kalmistule.
Lesingi järv

Lesingi järv (armeenia keeles Լեսինգ) on üks väheseid looduslikke järvi Armeenias. See asub Aragatsi mäe idanõlval 3200 m kõrgusel. Alpitaimed moodustavad piirkonna taimestiku. Järv asub Tsaghkašeni külast umbes 11 km loodes. Ney, Rick (2007). "Natural Armenia" (PDF). Vaadatud 5. augustil 2021. Priyadi, Dwi Ahmad; Panjono, Panjono; Bintara, Sigit; Hartatik, Tety (15. aprill 2017). "Genotype of Brahman and Brahman Cross Cattle based on SNP in Insulin-Like Growth Factor Binding Protein-3 (IGFBP-3) gene sequences". Biodiversitas Journal of Biological Diversity. 18 (2): 820. DOI:10.13057/biodiv/d180255. ISSN 2085-4722. "«Մենք մեր մասին» ամսագիր: "We about ourselves" magazine". Issuu (inglise). 10. november 2013. Lk 106. Vaadatud 5. augustil 2021.
Akna järv (Kotajkh)

Akna järv (armeenia keeles Ակնա) on kraatrijärv, mis asub Armeenia idaosas Kotajkhi maakonnas Geghami mägedes Aždahaki vulkaani lähedal. "Lake Akna Armenia". Armland.am (Ameerika inglise). 3. oktoober 2023. Vaadatud 26. detsembril 2023.
Akna järv (Armavir)

Akna järv (armeenia keeles Ակնա) on väike järv Armeenias Vagharšapatist läänes Ararati tasandikul. Järve pindala on 0.07 km ning maksimaalne sügavus 9,4 meetrit. "Հայաստանի եւ հարակից շրջանների տեղանունների բառարան, Թ.Խ. Հակոբյան, Ստ.Տ. Մելիք-Բախշյան, Հ.Խ. Բարսեղյան - այղըր". www.nayiri.com. Vaadatud 7. jaanuaril 2020.
Otto-Robert Lipp

Otto-Robert Lipp (sündinud 2. detsembril 2000 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (ääreründaja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FC Flora. Lipp on mänginud Eesti U21 koondises neli mängu. Uuendatud seisuga 31. detsember 2023 Eesti karikas Eesti Superkarikas, Üleminekumängud Tallinna FC Flora Eesti karikas: 2023 Tallinna FC Flora U17 U17 Eliitliiga Esiliiga: 2016 Otto-Robert Lipp Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Otto-Robert Lipp koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Transfermarkti profiil
Sankt Aegyd am Neuwalde

Sankt Aegyd am Neuwalde on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Lilienfeldi ringkonnas. Sankt Aegyd asub Mostvierteli piirkonnas. 87,61 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Antiikajal oli praeguse Sankt Aegydi territoorium Rooma Noricumi provintsi osa. Austria südamaa Alam-Austria osana oli Sankt Aegydil osa Austria segasest ajaloost. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Rihard Meesit

Rihard Meesit (sündinud 16. oktoobril 2005 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (väravavaht), kes mängib Eesti Premium liiga klubis FC Kuressaare. Meesit on mänginud Eesti U19 koondistes ühe mängu. Uuendatud seisuga 31. detsember 2023 Eesti karikas Eesti Superkarikas, Üleminekumängud FC Nõmme United U17 U17 Eliitliiga Esiliiga: 2021 Rihard Meesit Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Rihard Meesit koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Transfermarkti profiil
Ännikse

Ännikse (Hennekesten) on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Küla on esimest korda mainitud 15. sajandi alguses. Ajalooliselt on Ännikse küla kuulunud Varbla kihelkonda Läänemaal. Vanemates ürikutes on küla tuntud Ennukse või Nõukogude ajal ka Ennikse nime all. 1919. aastal ehitati metsamaterjalide väljaveoks Vaiste–Kilgi–Ännikse metsaraudtee. Raudteed kasutati kuni 1950. aastani. 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses oli külas 18 talu koos 4 popsikohaga. Külas oli tuuleveski, saekaater ja sepikoda. 20 sajandil hakkas küla hääbuma, kui enamik noori kolis linna. Lisaks linnastumisele avaldasid mõju II maailmasõda ning selle järgnenud küüditamislaine ja kulakuteks kuulutamine. 20. sajandi lõpus parandati külakeskuses maad, millega koos likvideeriti ka osa ahervaremetest ja kiviaedadest, mis meenutasid omaaegset hiilgust. Alates 11. oktoobrist 1996 kannab küla jälle nime Ännikse. 8. märtsil 2007 loodi Ännikse küla ja piirnevate külade aladele Ännikse looduskaitseala. Looduskaitse alla kuuluvad Ännikse, Kääbaste ja Põdra sihtkaitsevööndid. Kaitstakse järgmisi liike: Epipactis helleborine (neiuvaip, laialehine); Huperzia selago (ungrukold, harilik); Haliaeetus albicilla (merikotkas). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 27.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Vaiste-Kilgi-Ännikse metsaraudtee Ännikse looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri
Christoffer Freidenfelt (1654–1724)

Christoffer Freidenfelt (sünninimega Freidenberg; 1654–1724) oli Rootsi sõjaväelane, Savonlinna komandant ning ooberst, kes osales Põhjasõjas. Christoffer Freidenberg sündis 1654. aastal Christoffer Freidenbergi ja Gertrud Påsa perekonda. Freidenberg oli 1674. aastal Viiburi tragunirügemendi kapral ning kolm aastat hiljem Karjala ratsarügemendis kortermeister. 1678. aastal sai ta samas üksuses kornetiks. 1686. aasta 7. detsembril aadeldati Freidenberg koos oma vennaga Freidenfelti nime all. 1689. aastal võeti nad 1102. perekonnana ka Rootsi rüütelkonda. 1698. aastal ülendati Freidenfelt leitnandiks ning kaks aastat hiljem rittmeistriks. 1702. aastal sai ta majoriks. 1703. aasta mais juhatas Freidenfelt 169-mehelist ratsasalka, millega lõi Võhandu jõe ääres põgenema 600-mehelise Vene ratsasalga ning vangistas selle juhataja Andrei Rukavišnikovi. Mõni kuu hiljem osales ta ka Carl Gustav Skytte korraldatud rüüsteretkel Petserimaale. 1708. aastal ülendati Freidenfelt ooberstleitnandiks ning tungis siis Adam Ludwig Lewenhaupti armee koosseisus Valgevenesse. 1709. aastal andis ta end Perevolotšna all vangi. Ta naasis vangistusest 1722. aasta aprillis, samal aastal määrati ta Savonlinna komandandiks ning ülendati ooberstiks. Christoffer Freidenfelt suri 1724. aastal Sääminkis. Christoffer Freidenfelt abiellus 1686. aastal Barbara Grotenfeltiga. Abielust sündis kaheksa last. Grotenfelt suri 1702. aastal, seejärel abiellus ta Hedvig Sofia Löschern von Hertzfeltiga. Sellest abielust lapsi ei sündinud. "Col. Christoffer Freidenfelt". Vaadatud 31.12.2023. "Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar". Freidenfelt, Christoffer (Freidenberg). Vaadatud 31.12.2023. "Freidenfelt". Vaadatud 31.12.2023. Kelch, Christian (2009). Liivimaa kroonika järg. Lk 237–239, 241–244. "Freidenfelt No. 1102". Vaadatud 31.12.2023.
Mairo Miil

Mairo Miil (sündinud 15. veebruaril 2000 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis FC Kuressaare. Miil on mänginud Eesti U16, U17, U19 ja U21 koondistes kokku 43 mängu. Uuendatud seisuga 31. detsember 2023 Eesti karikas Eesti Superkarikas, Üleminekumängud Väikesed karikavõistlused Premium liiga üleminekumängud FC Kuressaare Esiliiga B: 2016 Tallinna FC Flora Premium liiga: 2017 Tallinna FC Flora U17 U17 Eliitliiga Esiliiga: 2016 Mairo Miil Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Mairo Miil koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Transfermarkti profiil
Karl Orren

Karl Orren (sündinud 4. detsembril 2004 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis FC Kuressaare. Uuendatud seisuga 31. detsember 2023 Eesti karikas Eesti Superkarikas, Üleminekumängud Tallinna FC Flora U17 U17 Eliitliiga Esiliiga: 2020 Karl Orren Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Karl Orren koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel (arhiveeritud) Transfermarkti profiil
Sten-Egert Paap

Sten-Egert Paap (sündinud 12. jaanuaril 2003 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis FC Kuressaare. Uuendatud seisuga 31. detsember 2023 Eesti karikas Eesti Superkarikas, Üleminekumängud Sten-Egert Paap Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Sten-Egert Paap koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel (arhiveeritud) Transfermarkti profiil
Sevi järv

Sevi järv (armeenia keeles Սև լիճ, aserbaidžaani keeles Qaragöl; mõlemad tähendavad "must järv") on järv, mis asub Armeenia ja Aserbaidžaani piiril. See jaguneb Armeenia Sjunikhi maakonna ja Aserbaidžaani Laçıni rajooni vahel, valdav osa järvest asub Armeenias. Järv asub Mets Išhhanasari mäest idas 2666 meetri kõrgusel merepinnast ja selle pindala on umbes 2 ruutkilomeetrit. Vesi on külm ja selge ning järves elavad Sevani lõhed. Järvevett kasutatakse kastmiseks. See külgneb vahetult väiksema järvega nimega Janlitš või Jinli. Sevi järv ja seda ümbritsev ala on Sevi järve looduskaitseala. See taasloodi 2001. aastal 1987. aastal loodud samanimelise kaitseala maa-alal. Selle pindala on 240 hektarit. Selle eesmärk on säilitada Sevi järve ökosüsteem. Sevi järv ja selle ümbrus on Aserbaidžaani ja Armeenia vahelise piirikriisi keskmes. 12. mail 2021 tungisid Aserbaidžaani väed umbes 3,5 kilomeetri kaugusele Armeenia territooriumile järve lähedal ja hõivasid lähedalasuva Mets Išhhanasari mäe. Kuigi Armeenia ja Aserbaidžaani vahelist rahvusvahelist piiri pole kunagi ametlikult piiritletud, näitavad kõik nõukogudeaegsed kaardid, et suurem osa Sevi järvest asub Armeenia territooriumil. Täpsemalt on NSVL relvajõudude peastaabi 1975. aasta kaardil Sevi järv koos selle ida-, lääne- ja lõunakaldaga Armeenia NSV territooriumil ning ainult osa sellest, järve põhjakallas mis hõlmab ligi 10%, Aserbaidžaani NSV territooriumil. Kaardil on ka kõrvalasuv väiksem Janlitši (Jinli) järv täielikult Armeenia territooriumil. Hakobyan, Tadevos Kh.; Melik-Bakhshyan, Stepan T.; Barseghyan, Hovhannes Kh. (1998). Հայաստանի և հարակից շրջանների տեղանունների բառարան [Dictionary of toponymy of Armenia and adjacent territories] (armeenia). Kd 4. Yerevan: Yerevan State University Publishing House. Lk 584. ՍԵՎ ԼԻՃ, Сев лич*, Sev lič, Կարագյոլ, Ղարագյոլ Հայաստանի Հանրապետության Ֆիզիկաաշխարհագրական օբյեկտների համառոտ տեղեկատու-բառարան, Երևան, «Գեոդեզիայի և քարտեզագրության կենտրոն ՊՈԱԿ», 2007, էջ 107 — 150 էջ։ Kucera, Joshua (17. november 2021). "As Azerbaijan pushes advantage against Armenia, Russia's role again under scrutiny". eurasianet.org (inglise). Vaadatud 17. novembril 2021. Kucera, Joshua (14. mai 2021). "Armenia and Azerbaijan in new border crisis". eurasianet.org (inglise). Vaadatud 15. mail 2021. "Soviet military map proves eastern, western and southern shores of Sev Lake unequivocally belong to Armenia". Armenpress. 18. mai 2021. Vaadatud 24. mail 2021. Sev Lake with its eastern, western and southern shores is located in the territory of the Armenian SSR -
Ahhurjani veehoidla

Ahhurjani veehoidla (armeenia keeles Ախուրյանի ջրամբար, türgi keeles Arpaçay Baraj Gölü) on veehoidla Ahhurjani jõe ääres Armeenia ja Türgi vahel. Veehoidla pindala on 54 km² ja maht 525 miljonit kuupmeetrit. See on üks suurimaid veehoidlaid Kaukaasias, kuigi väiksem kui Mingacheviri veehoidla ja Shamkiri veehoidla Aserbaidžaanis. Selle vett kasutatakse Armeenia Aragatsotni, Armaviri ja Širaki maakondade ja Türgi Karsi ja Ardahani provintsides niisutamiseks. 25. aprillil 1963 sõlmisid Türgi ja Nõukogude Liit (mille osaks Armeenia tol ajal oli) lepingu Ahhurjani jõele tammi ehitamiseks ja nelja jõe veehoidlasse juhtimiseks. See ehitati aastatel 1975–1980 ja seda hakati kasutama 1980. aastal. Armeenia teadlaste sõnul on "veesüsteem reostunud raskmetallide ja erinevate mürgiste materjalidega".[viide?] Հայաստանի Հանրապետության Ֆիզիկաաշխարհագրական օբյեկտների համառոտ տեղեկատու-բառարան [Dictionary of Physical-Geographic Objects in the Republic of Armenia] (PDF) (armeenia). State Committee of the Real Estate Cadastre. 2007. Lk 7. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 17. mai 2018. Vaadatud 1. augustil 2013. "DSİ". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2016. Vaadatud 7. märtsil 2014. Sedat Laçiner; Mehmet Özcan; İhsan Bal (2010). USAK Yearbook of International Politics and Law 2010, Vol. 3. USAK Books. Lk 232. ISBN 9786054030262. "Agro.am" Շիրակի մարզի ջրային ռեսուրսների գյուղատնտեսական արդյունավետ օգտագործումը բերքատվության բարձրացման նպատակով (armeenia). AgroWeb Armenia. Vaadatud 9. augustil 2013.