laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tarbimisväärtus

Tarbimisväärtus (inglise consumptive use value) on väärtus, mis on objektil (sh loodusobjektil) tarbitava kaubana. Tarbimisväärtus on otsese kasutamisväärtuse üks kahest liigist (teine on tootmisväärtus). Kasutamisväärtus Tootmisväärtus Primack, R. P., Kuresoo, R. & M. Sammul, 2008. Sissejuhatus looduskaitsebioloogiasse. Tartu: Eesti Loodusfoto, lk 372
Roadrage

"Roadrage" on Soome rockabilly-ansambli Roadracers 2007. aasta album. "No Fool" – 2:34 "Roadrage" – 2:27 "Believe What You Say" – 2:11 "Trouble Hound" – 2:22 "My Way" – 3:27 "8 Days On A Road" – 2:48 "Call Me Shorty" – 1:51 "True To You" – 2:45 "Pistol Packin Mama" – 2:00 "New Shoes" – 2:26 "Rock 'n' Roll Ship" – 2:36 "Nice From Far" – 2:51 "Things Is What I Drink" – 2:09 Kõik lood peale "Believe What You Say" (Johnny Burnette'i ja Ricky Nelsoni lugu), "My Way" (Eddie Cochrani lugu), "Call Me Shorty" ja "Pistol Packin' Mama" (Gene Vincenti lugu) on Roadracersi enda kirjutatud lood.
Hanne Ørstavik

Hanne Ørstavik (sündinud 28. novembril 1969 Deatnu vallas Finnmargi maakonnas) on norra kirjanik. Ta sündis Finnmargi maakonna Deatnu vallas. 16-aastaselt kolis ta Oslosse. Ta sai magistrikraadi Oslo Ülikoolist, kus õppis psühholoogiat, prantsuse keelt ja sotsioloogiat. Seejärel õppis ta Bø vallas Telemargis ilukirjanduslikku kirjutamist. Lisaks on ta käinud ka kujutava ja näitekunsti kursustel. 1994 "Täke" ("Hakk") 1995 "Entroopia" ("Entropi") 1997 "Armastus" ("Kjærlighet") 1999 "Nii tõesti nagu ma siin seisan" ("Like sant som jeg er virkelig") 2000 "See võtab aega" ("Tiden det tar") 2002 "43. nädal" ("Uke 43") 2004 "Kirikuõpetaja" ("Presten") (eesti keelde tõlkinud Sigrid Tooming, Eesti Raamat 2010, Tallinn, ilmunud sarja "Nüüdisromaan" III valikus) 2009 "48 rue Defacqz" 2002 – Doblougi preemia
Alalehed

Alalehtedeks nimetatakse varre alusel olevaid labata lehti. Alalehed on sageli soomusjad või tupekujulised ning üldjuhul väikesed. Alalehed võivad esineda ka võsundite alaosas ning varre muudenditel: sibulatel ja risoomidel. Alalehtede ülesandeks on kaitsta tipupunga võrse kasvu algfaasis. Alalehed on taime esimesed pärislehed. Punga kaitsevad pungasoomused on üks alalehtede vorme. Suomalainen tietosanakirja, Weilin+Göös 1989–1993, ISBN 951-35-4644-6 Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966 Rauno Tirri et al.: Biologian sanakirja, Otava 2003, ISBN 951-1-17618-8
Ressursimajandus

Ressursimajandus (inglise resource management) on otsusetegemise üks osa, mille käigus jaotatakse ära loodusvarade jm vahendite kasutamine teatud aja ja ruumi piires, et ühiskond saaks saavutada seatud eesmärke oma tehnoloogiliste, poliitiliste ja sotsiaalsete võimaluste kohaselt. Et ressursimajandus püüab seatud eesmärke (nt majanduslikke) saavutada loodusvarasid jm vahendeid arvestades, siis on oluline teada mingi piirkonna keskkonna varusid ja nende kasutamine siduda vaadeldava sotsiaalmajandusliku süsteemi vahel. Keskkonnaruum Looduskasutus Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 08.08.2011)
Emasurb

Emasurb on ainult emasõitest koosnev urb. Lepa emasurbi nimetatakse nende käbija kuju tõttu kõnekeeles lepakäbideks.
Let's Get Loud

"Let's Get Loud" võib tähendada järgmist: "Let's Get Loud", Gloria Estefani laul Jennifer Lopeze esituses "Let's Get Loud", Jennifer Lopeze 2001. aasta kontsert "Let's Get Loud", Jennifer Lopeze 2003. aasta DVD "Let's Get Loud", Sven Lõhmuse laul, millega Suntribe esindas Eestit 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel
Kaenlasisene õis

Kaenlasisene õis on õis, mis asub lehekaenlas lehe ja varre vahel.
Kalmistu tänav

Kalmistu tänav (kuni 14. novembrini 1927 Maarja tänav; Marienstraße) on umbes 520 m pikkune tänav Tartus. Tänav algab Nurme tänavalt ja kulgeb kuni Raadi kalmistu peaväravani, kus ta teeb täisnurkse pöörde ja kulgeb Peetri tänavani, millest edasi jätkub Liiva tänavana. Kalmistu tänavaga ristuvad paremalt sellised tänavad nagu Maarjaturg, Lubja tänav, Risti tänav ja uuesti Maarjaturg. Maarjaturu tänavast alates kulgeb tänav Raadi kalmistu servas kuni kalmistu peaväravani. Teisel pool Nurme tänavat jätkub tänav Aru tänavana. 1936. aastal leiti Kalmistu 27 kaevu puhastamisel paetahvel väidetava kiilkirjaga. Haruldane paetahvel Tartus. Uus Eesti, 9. juuni 1936, nr. 154, lk. 9.
Maarjaturg

Maarjaturg (Marienmarkt) on tänav Tartus. Selle tänava ääres oli varem samanimeline turg. Tänav algab Kalmistu tänavalt, ristub Peetri tänavaga, teeb täisnurkse pöörde, ristub seejärel Lubja tänavaga, teeb veel kord täisnurkse pöörde, ristub uuesti Peetri tänavaga ning jõuab uuesti Kalmistu tänavale. Tänava pikkus on 300 meetrit. Peetriturg
Muru tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Muru tänav (nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 19. juunist 1939) on tänav Tartus. Tänav algab Puiestee tänavalt ja kulgeb Kummeli tänavani. Tänav ristub Aru tänavaga (paremalt), Vaikse tänavaga (paremalt), Aasa tänavaga (paremalt), Vainu tänavaga (paremalt), Kruusamäe tänavaga ja Vilja tänavaga (paremalt). Tänava pikkus on umbes 640 meetrit. Muru tänava servas on Uus-Peetri kalmistu.
Kruusamäe tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kruusamäe tänav on tänav Tartus, pikkusega 1,28 km. Tänav algab Narva maanteelt, ristub Killustiku tänavaga (paremalt), Liivamäe tänavaga (paremalt), Kruusavälja tänavaga (paremalt), Kruusakuru tänavaga (paremalt), Aasa tänavaga (vasakult), Kruusa tänavaga (vasakult), Nurme tänavaga, Niidu tänavaga (vasakult) ja Muru tänavaga ning lõpeb tänavaristis, kust edasi laheb Välja tänav, vasakule Põllu tänav ning paremalt Kummeli tänav. Kruusamäe tänava äärde ulatub Raadi kalmistu.
Roosi tänav

Roosi tänav (Rosenstraße) on tänav Tartus. Tänava pikkus on umbes 1,63 km. Tänav algab Narva maanteelt, ristub Puiestee tänavaga ja kulgeb Muuseumi teeni. Roosi ja Jänese tänava ristis asub Tartu Juudi kalmistu. Avalda arvamust Roosi tänava eskiisprojekti kohta ERMi uue hooneni viiv Roosi tänav saab uue ilme Piltuudis: pidurüüs Roosi tänav on avamiseks valmis Galerii: uuenduskuuri läbinud Roosi tänav avati tantsuga FOTOD: Milline näeb välja ERMi juurde viiv ja 2,6 miljonit maksma läinud Roosi tänav?
Mianyang Shi

Mianyang Shi (hiina 綿陽市) on ringkonna õigustega linn Hiinas Sichuani provintsi põhjaosas. Piirneb põhjas Gansu provintsiga. Mianyang on ringkonnaõigustega linn, mis koosneb 2 linnarajoonist (区 qu), 1 maakonna õigustega linnast (市 shì), 5 maakonnast (县xian) ja 1 autonoomsest maakonnast: Fuchengi linnarajoon (涪城区) Youxiani linnarajoon (游仙区) Jiangyou linn Santai maakond Yantingi maakond Ani maakond Zitongi maakond Pingwu maakond Beichuani Tsjangi autonoomne maakond
Ökoloogiline ökonoomika

Ökoloogiline ökonoomika (ka ökoloogia ökonoomika, ökoloogiline majandus; inglise keeles ecological economics) on teadusharu, mis vaatleb inimkultuuri majandust osana ökosüsteemi protsessidest, milles majandus toimib. Ta uurib majandamist ökoloogilisest vaatekohast lähtudes. Muuhulgas püütakse ökoloogilises ökonoomikas demonstreerida loodusobjektide väärtuse rahalist ekvivalenti ning loodusobjektide väärtuse kujunemist inimeste silmis. Teisisõnu, ökoloogilise majanduse oluline alateema on keskkonnafunktsioonide väärtustamine. Ökoloogilise majanduse eesmärk on majandusteaduse ja ökoloogia seostamine. Ökoloogiline majandus hõlmab nii neoklassikalise keskkonnamajanduse kui ökoloogia ning püüab edendada uusi ja edasiviivaid mõtlemisviise ökoloogiliste ja majandussüsteemide seoste kohta. jätkusuutlikkus mitme-kriteeriumi hindamine rohemajandus sinine majandus Primack, R. P., Kuresoo, R. & M. Sammul, 2008. Sissejuhatus looduskaitsebioloogiasse. Tartu: Eesti Loodusfoto, lk 373 Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 25.07.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 25.07.2011) Veinla, H., 2011. Loodus versus majandus: kas lahendamatu konflikt? Eesti Loodus 06/07. [3] (vaadatud 11.08.2011)
Napoleoni löök

Napoleoni löök on kombinatsiooniline löök rahvusvahelises kabes. Oma nimetuse on ta saanud Napoléon Bonaparte'i järgi, sest arvatakse, et esimesena sooritas sellise kombinatsiooni just tema. Selle kombinatsiooni lõpplöögi trajektoor kulgeb enamasti (valgete poolelt loetuna) kas 31x22x33x24x15x4 või 31x22x33x24x13x2 (vt. diagrammi). Näide kombinatsioonist endast: Selles seisus võidavad valged järgmisel moel: 1.27-22 18x27 2.31x22 17x28 3.37-31 28x46 4.38-32 46x28 5.26-21 16x27 6.31x4+
Kristjan Raua monument

Kristjan Raua monument on 1968. aastal Tallinna kesklinnas Hirveparki püstitatud monument kunstnik Kristjan Rauale. Monumendi skulptor on Kalju Reitel, arhitekt Eha Reitel. Seda peetakse Kalju Reiteli üheks paremaks tööks. Monumendil on kujutatud stseene Kristjan Raua illustratsioonidest Eesti rahvuseeposele "Kalevipoeg", samuti on selle fassaadil kunstniku nimi, eluaastad ja tsitaat: „KUNST ON ELU TIHENDATUD PUHASTATUD ELU AINULT SEE KUNST ON ÜRGJÕULINE MIS LUUAKSE ISIKUTE LÄBI KES OMA KAHE JALAGA SEISAVAD RAHVA SEAS ILU EI VANANE IIALGI KÕIK PÕLVED KUMMARDAVAD TEMA EES“ Kalju Reitel innovatsioonimuuseum.ee (vaadatud 9. augustil 2011) Kalju Reiteli innovatsioonimuuseum.ee kodulehel
Petri Männikkö

Petri Männikkö (sündinud 28. märtsil 1973) on Soome endine poksija. Männikkö osales harrastajana kokku 150 kohtumisel. Männikkö oli Soome meister II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1992. aastal. Ta sai Soome meistrivõistlustel 1996. aastal II keskkaalus (kuni 75 kg) ja 1997. aastal I keskkaalus (kuni 71 kg) 2. koha ning 1991. aastal II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) ja 1993. aastal I keskkaalus (kuni 71 kg) 3. koha. Ta osales ühe korra Eesti – Soome maavõistlustel, kus võitis 1998. aastal oma kohtumise. Männikkö poksis veebruarist 2004 kuni aprillini 2005 elukutselisena ning pidas 3 kohtumist ja võitis need kõik (neist 2 nokaudiga). Petri Männikkö veebisaidil BoxRec (inglise)
Harilik tanuseen

Harilik tanuseen ehk maarasv (Phallus impudicus) on tanuseeneliste sugukonda kuuluv seeneliik, mis kasvab Euroopas ja Põhja-Ameerika lääneosas. Noor viljakeha on kerajas, värvuselt valge või kollakas. Täiskasvanud viljakeha on 10–20 cm kõrge. Raipehaisuga meelitab seen ligi kärbseid, kes levitavad ta eoseid. Väga ebameeldiva lõhna tõttu peetakse teda mittesöödavaks, kuid noored viljakehad on söödavad. Eestis on ta üsna tavaline, mõnel aastal (kuum suvi) esineb massiliselt; kasvab tavaliselt leht- ja okasmetsades, põõsastikes huumusrikkal pinnasel juunist oktoobrini. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&botid=606 Harilik tanuseen andmebaasis eElurikkus Tanuseen
Spioon, kes pääses külma käest

"Spioon, kes pääses külma käest" on John le Carré 1963. aastal ilmunud külma sõja aegne spiooniromaan Suurbritannia ja Saksa DV luure vastasseisudest. Alec Leamas – Briti luure agent, kes saadetakse Ida-Saksamaale Hans-Dieter Mundt – Ida-Saksa salateenistuse juht Fiedler – Ida-Saksa spioon, Mundti asetäitja Liz Gold – noor inglise raamatukogutöötaja, kommunistliku partei liige Control – Briti luure ülem George Smiley – pensionil olev Briti luuraja Peter Guillam – Briti spioon Karl Riemeck – Briti luure teenistuses olev Ida-Saksa ametnik 1991. Kirjastus Kupar. 224-leheküljeline tavaformaadis, pehmes köites raamat. Inglise keelest tõlkinud Enn Soosaar. 2007. Kirjastus Mediasat Group sarjas "Eesti Päevalehe romaaniklassika" nr 40. 188-leheküljeline tavaformaadis, kõvas köites raamat. "Spioon, kes pääses külma käest" (film) (1965). Lavastaja Martin Ritt. Peaosades Richard Burton, Oskar Werner ja Claire Bloom. 1963. Briti kriminaalkirjanduse auhind Kuldne Pistoda 1965. Ameerika Ühendriikide kriminaalkirjanduse auhind Edgar Allan Poe auhind parima romaani kategoorias. 1990. aastal avaldatud edetabeli "The Top 100 Crime Novels of All Time" (UK Crime Writers Association) tulemuste põhjal on teos kolmandal kohal. 1995. aastal ilmunud nimekirjas "The Top 100 Mystery Novels of All Time Selected" (Mystery Writers of America) asub raamat kuuendal kohal. Romaan valiti ajakirja Time 2005. aastal koostatud edetabelisse "All Time 100 Novels" (100 best English-Language novels from 1923 to the present). 2006. aastal nimetas Publishers Weekly seda teost "kõigi aegade parimaks spiooniromaaniks" (best spy novel of all-time). Spioon, kes pääses külma käest. Raamatukoi Spioon, kes pääses külma käest. Uued ja kasutatud raamatud The Spy Who Came in from the Cold. IMDb Book awards: Top 100 Crime Novels of All Time. UK Crime Writers' Association. LibraryThing Top 100 Mystery Novels of All Time Selected. Mystery Writers of America. LibraryThing Lev Grossman. The Spy Who Came in From the Cold (1964), by John le Carre. Time, 16. oktoober 2005 All Time 100 Novels. Time Top 15 Spy Novels. Crime Fiction Dossier, 8. september 2006 Spy vs. Spy vs. Spy. The Rap Sheet, 9. september 2006 Books: Ruthless Is as Ruthless Does. Time, 17. jaanuar 1964 Peeter Olesk. Romaaniülikool: John le Carré "Spioon, kes pääses külma käest". Eesti Päevaleht, 14. detsember 2007 The Spy Who Came In From The Cold. John le Carré kui kirjaniku koduleht
ManPower 4

ManPower 4 on Eesti vokaalansambel, mis tegutseb alates 2009. aastast. Ansambel valiti 12. märtsil 2010 Eestit esindama 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Oslo. Eesti laulu 2010 finaalis esitati laul "Siren", koos Malcolm Lincoln. Poolfinaalis 24. mail saavutati 14. koht. Jaanus Saago Andrei Ozdoba Mick Pedaja Kristjan Knight http://www.eurovision.tv/page/news?id=10253&_t=Malcolm+Lincoln+%26+Manpower+4+to+Oslo+for+Estonia http://www.esctoday.com/news/read/15341
14. armee (Nõukogude Liit)

14. armee oli koondnimetus üksusele, mis formeeriti NSV Liidus oktoobris 1939 Leningradi sõjaväeringkonnas ning mis osales Nõukogude Liidu ja Soome vahelistes sõjalistes konfliktides Talvesõjas ja Jätkusõjas.
William Alfred Fowler

William Alfred Fowler (Willy Fowler; 9. august 1911 Pittsburgh – 14. märts 1995 Pasadena) oli USA astrofüüsik. 1962 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks 1963 – Henry Norris Russelli auhind 1973 – Vetleseni auhind 1978 – Eddingtoni medal 1983 – Nobeli füüsikaauhind William A. Fowler Nobeli auhinna lehel
Chaminda Vaas

Chaminda Vaas (täisnimega Warnakulasuriya Patabendige Ushantha Joseph Chaminda Vaas, singali වර්නකුලසුරිය පටබැන්දිගේ උශාන්ත ජොසප් චමින්ද වාස්, sündinud 27. jaanuaril 1974 Mattumagalas) on Sri Lanka kriketimängija. 2010. aastast mängib ta Northamptonshire'i kriketiklubis. Ta on katoliiklane ja palvetab enne igat mängu. Chaminda Vaas on mänginud 111 test kriketi mängu (rahvuskoondisemängu) ja teinud neis üle 3000 jooksu. 2007. aastal toimunud kohtumises Bangladeshi kriketikoondisega tegi ta 100 jooksu. http://www.espncricinfo.com/srilanka/content/player/50804.html
John Slidell

John Slidell (1793 New York – 9. juuli 1871 Cowes, Wighti saar) oli Ameerika Ühendriikide ja Ameerika Riikide Konföderatsiooni poliitik ja diplomaat. Ta oli Konföderatsiooni esindaja Pariisis, kuid ei saavutanud oma riigile rahvusvahelist tunnustust.
Kaia Triisa

Kaia Triisa (sündinud 23. juulil 1985) on eesti seltskonnategelane ja jumestaja. Ta õppis Euroülikoolis sisekujundajaks. Triisa elukaaslane oli Tanel Tatter. Hiljem oli tal suhe Kristjan Kasearuga, mis lõppes seetõttu, et neil jäi teineteise jaoks vähe aega. Koit Toomega sündis Triisal 2008. aastal tütar Rebecca ning 15. aprillil 2017 poeg Richard. Päring andmebaasis inforegister.ee[alaline kõdulink] "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 449
Ambrose Dudley Mann

Ambrose Dudley Mann (26. aprill 1801 Hanover Courthouse, Virginia osariik – 15. november 1889 Pariis) oli Ameerika Riikide Konföderatsiooni diplomaat. Ta oli USA konsul Bremenis, hiljem esindaja Ungaris ja saadik Šveitsis. Kodusõja ajal oli ta Ameerika Riikide Konföderatsiooni esindaja Belgias ja Vatikanis.
Tallitorn

Tallitorn on torn Tallinna linnamüüri edelalõigul Neitsitorni ja Lühikese jala värava vahel.Tornist vanalinna poole itta jääb Taani kuninga aed, väljapoole läände Komandandi aed.Tegemist on ühega vähestest ešogett (prantsuse keeles échauguette) ehk ripptornidest mis toetuvad müürist eenduvale konsoolile. Ešogette kasutati vahitornidena, neile on iseloomulikud vaate-ja laskeavad. Tornis asuvad ka piginukid vaenlase tõrjumiseks. Teised tuntumad konsooltornid on Pilsticker (alamsaksa keeles "nooleteritaja") Toompea Väikese Linnuse loodenurgal ja Padise kloostri kiriku nurgatorn. Pärast keskaega kujunes ešogetist arhitektuurne kaunistuselement losside ja kirikute juures. Nime sai 14. sajandil rajatud Tallitorn selle kõrval asunud Marstalli hoovi ehk tööhoovi järgi, kus valati muuhulgas suurtükke ja kirikukelli, ning samas asusid ka hobusetallid. Torni ülaosa sai 1577. aasta pommitamisel kannatada ja lagunes hiljem. 17. sajandil kasutati torni ka vanglana kergemate süütegude puhul. 20. sajandil tehti linnamüüri läbipääs, et luua Toompealt otsetee Taani kuninga aeda. Käesoleval ajal on tornis võimalik ringi vaadata, kui külastada Kiek in de Köki kindlustustemuuseumi. Tallitorn vaade Taani kuninga aiast Tallinna linnamüür Tallinna tornistik
Lühikese jala värav

Lühikese jala värav asub Tallinna keskaegse Toompea Suure linnuse ja Tallinna linnamüüri edelalõigus ning viib Toompealt Lühikese jala tänavale. Värava kohal seisab Lühikese jala väravatorn (Lühike jalg 9), selle kõrvale jääb Tallitorn. Värava kohta on kasutatud ka nime Rootsi värav. Lühike jalg on 80 m pikkune trepp-tänav mis ühendab all-linna ülalinna ehk Toompeaga. Tallinna kutsutakse naljatamisi kahe eri pikkusega "jala" tõttu lonkavaks linnaks. Lühikese jala väravatorn ehitati aastatel 1454–1456, 15. sajandi uuendamise käigus ehitati torni Toompeale suunatud laskeavad. Sellega teenis väravaehitis nimeks Usaldamatuse torn. Lühikese jala torn ja värav olid pikka aega eralduspunktiks Tallinna all-linna ja Toompea vahel. Värav suleti ööseks. Torn sai Liivi sõja ajal kannatada, lammutati seejärel madalamaks, 17. sajandil kasutati Tallitorni ja Lühikese jala torni vanglana, ning 18. sajandil kohandati esimesed kaks korrust eluruumideks. Torni ülemine osa taastati oletataval kujul 1980. aastatel. Lühikese jala väravatornis on võimalik ringi vaadata, kui külastada Tallinna Linnamuuseumi koosseisu kuuluvat Kiek in de Köki kindlustustemuuseumi. Kindlustustemuuseum moodustab üle 500 meetri pikkuse muuseumikompleksi, kuhu kuuluvad neli Tallinna linnamüüri keskaegset torni: Kiek in de Kök, Neitsitorn, Tallitorn ja Lühikese jala väravatorn. Torni alumisel korrusel tegutseb vanamuusikaansambel Hortus Musicus. Lühikese jala Väravatorni Must Munk ehk munk Justinus, keda esmakordselt on kirjalikult mainitud juba 1627. aastal, on Tallinna vanalinna kuulsaim kummitus. Väravatorni tuulelipp Tallinna linnamüür Tallinna tornistik Taani kuninga aed Tallinn: Rootsi värav, Vennad Parikased Andri Ksenofontov, Linnamüür osutab lammutajatele vastupanu, 15.08.2002 Rudolf Kenkmaa, Kõne Tallinna gildide ajaloost., Päewaleht, nr. 93, 4 aprill 1930 Kaire Kenk-Jokinen, Väravatorni kummitus töötas eluajal timukana, Nelli Teataja, nr. 45, 19 november 2021 Tallinn jätab Lühikese jala värava avamistseremoonia ära. Postimees, 6. mai 2009
Assauwe torn

Assauwe torn kuulub Tallinna keskaegsete kaitserajatiste hulka ning asub tänapäeval aadressil Müürivahe 12. Torni taga asub sisehoov – Asso õu ehk Karjase hoov. Algselt asusid Viru värava ja Assauwe vahel linnamüüris Hinke torn, Kuraditorn (ehk Duveli torn) ja Karja värav, teisele poole, ülesmäge aga jäid Assauwe ja Kiek in de Köki torni vahele Harju värav ja Kitsetorn. Suurem osa Assauwe naabritest on nüüdseks hävinud, lähimad säilinud tornid on Viru värav ja Kiek in de Kök. Ka osa Hinke tornist on säilinud Pärnu maantee äärsete majade vahel. Torn rajati aastatel 1370–1380. Väidetavalt saanud Assauwe torn nime karjus Assauwe ehk Asso järgi. 19. sajandil asus selles hobusetall. Hiljem kolis torni Tallinna Konservatoorium, 1934. aastast tegutseb Assauwe tornis ja sellega seotud hoones Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum. Tallinna linnamüür Tallinna tornistik "Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum: Tutvustus" (vaadatud 9. augustil 2011) Andri Ksenofontov "Linnaisad soovisid all-linna müüri lammutada juba sajandi eest" EPL, 5. september 2002 (vaadatud 9. augustil 2011)  Assauwe torn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Okaapi

Okaapi (Okapia johnstoni) on kaelkirjaklaste sugukonda kuuluv sõraline. Okaapiga samasse sugukonda kuulub kaelkirjak. Okaapi kehaehitus sarnaneb kaelkirjaku omaga, kuid kael on palju lühem. Okaapi kehapikkus on umbes 2,5 m, õlakõrgus 1,5 m ja kaal 250 kg. Emasloomad on isasloomadest veidi suuremad. Keha on punakaspruun, kuid esi- ja tagajalad on musta-valgetriibulised, mistõttu nad meenutavad eemalt sebrat. Okaapil on umbes 35 cm pikk sinist värvi keel, millega ta saab puhastada nii silmalaugusid kui ka kõrvu nii seest kui väljast. Kõrvad on peaga võrreldes suured. Isastel okaapidel on lühikesed nahaga kaetud sarvemügarad. Okaapi levila piirdub Kongo DV kirdeosa vihmametsadega. Nad elavad 500–1000 m kõrgusel merepinnast. Ituri vihmametsas, kuhu on loodud Okaapi reservaat, elab hinnanguliselt 10 000 – 20 000 okaapit. Okaapid toituvad puulehtedest, puuviljadest ja rohttaimedest. Okaapide peamine looduslik vaenlane on leopard. Okaapi avastati läänemaailma jaoks alles 20. sajandi alguses. Liik määrati 1901. aastal Euroopasse saadetud kolju järgi. Philip Sclater andis liigi teaduslikuks nimeks Briti Uganda kuberneri Harry Johnstoni järgi Okapia johnstoni. 1918 jõudis esimene elus okaapi Euroopasse. 1953 sündis Belgias Antwerpenis esimene väljaspool Kongot vangistuses olev okaapi. 2011. aastal on maailma loomaaedades 154 okaapit. Suurem osa neist asub Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Jaapanis on 7 okaapit. Okaapi keelega koonu puhastamas. IUCN SSC Antelope Specialist Group (2015). Okapia johnstoni. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2015.
Hellemani torn

Hellemani torn (ka Hellemanni torn) asub Tallinna vanalinnas ja kuulub Tallinna keskaegsete kaitserajatiste hulka. Tänapäeval on torni aadress Müürivahe tänav 48/Uus tänav 1 ja ta asub Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis. Hellemani tornist ühele poole jääb linnamüüris Viru värav, teisele poole Munkadetagune torn. Nõukogude ajal kuulus torn Kinoliidule. Torni all on sissepääsuta alusruum, mis tõenäoliselt tehti niiskuse vähendamiseks. 1960. aastatel kaldus torn koos külgneva müürilõiguga meetri võrra välja, see toestati ja konserveeriti. Hellemani torn restaureeriti põhjalikult 2006. aastal, Hellemani ja Munkadetagust torni ühendav kaitsekäik taastati 2007. Koos Hellemanni tornist Viru tänava poole mineva kaitsekäiguga on kaitsekäigu pikkus ligi 200 meetrit ning see on turistidele avatud. Vaade Hellemani tornile Viru värava poolt, suvi 2011 Vaade Hellemani tornile Tallinna linnamüüris Altvaade Hellemani tornile, suvi 2011 Tallinna linnamüür Tallinna tornistik EKI KNAB Andri Ksenofontov Hiina müür McDonald'sist Šoti klubini EPL, 12. september 2002 "Munkadetagune torn esitleb peagi oma uut kuube" Pealinn, 14.06.2010 (vaadatud 9. augustil 2010) "Munkadetagune torn esitleb peagi oma uut kuube" Pealinn, 14. juuni 2010
Munkadetagune torn

Munkadetagune torn asub Tallinna vanalinnas ja kuulub Tallinna keskaegsete kaitserajatiste hulka. Tänapäeval jääb see Müürivahe ja Munga tänava risti, Müürivahe ja Uue tänava vahele ning selle aadress on Müürivahe 54. Munkadetagusest tornist ühele poole jääb linnamüüris Bremeni torn, teisele poole Hellemani torn. Nime sai Munkadetagune torn oma asukohast kunagise dominiiklaste Katariina kloostri taga. 18. sajandi lõpuni oli tornis sõjamoonaladu, mistõttu 17. sajandil sai see rahvasuus nime Süütenööride torn. Torn on korduvalt põlenud, viimati 1994. 1970.–80. aastatel Munkadetagune torn restaureeriti ja selles avati kohvik. Pärast 1994. aasta põlengut seisis torn tühjana, kuid 2010. aastal lõppenud remondi järel on see külastajatele avatud. Munkadetagune torn altvaates Müürivahe tänava poolt, kevad 2011 Munkadetagune torn Müürivahe tänaval, vaade Hellemani torni poolt, suvi 2011 Munkadetagune torn naabermaja katuselt Müürivahe tänaval, kevad 2011 Tallinna linnamüür Tallinna tornistik https://livekluster.ehr.ee/ui/ehr/v1/building/120573653 Andri Ksenofontov [1] EPL, 12. september 2002 "Munkadetagune torn esitleb peagi oma uut kuube" Pealinn, 14.06.2010 (vaadatud 9. augustil 2010) "Munkadetagune torn esitleb peagi oma uut kuube" Pealinn, 14.06.2010