laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Diana Eerma

Diana Eerma (sündinud 27. septembril 1964) on eesti majandusteadlane ja õppejõud. Tema peamised uurimisteemad on konkurentsipoliitika, riiklik reguleerimine ja infrastruktuuripoliitika, regionaalpoliitika, riikide empiiriline võrdlevanalüüs ning ülikooli teaduskondade tegevuse sotsiaalse edukuse hindamine. Eerma on lõpetanud 1986. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna cum laude ning 1999. aastal majandus- ja euroteaduskonna magistriõppe.[viide?] 2001. aastal sai ta Columbia Ülikoolist New Yorgis rahvusvaheliste suhete magistrikraadi majanduspoliitika juhtimises. 2014. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas doktoriväitekirja "A Bookkeeping Approach to Social Accounting for a University Faculty: The Case of the University of Tartu" ("Raamatupidamislik käsitlus ülikooli teaduskonna sotsiaaltulemuse arvestuseks Tartu Ülikooli näitel", juhendajad Peter Joachim Friedrich ja Jüri Sepp). Eerma on end täiendanud Taani Haldusjuhtide Koolis (1996), Dalhousie Ülikoolis Kanadas (1997), Kesk-Euroopa Ülikoolis Budapestis (2001), Joensuu Ülikoolis Soomes (2003), Sofia Ülikoolis Bulgaarias (2003), NISPAcee’s Bulgaarias (2004) ning Saksamaal Baieri Riigiraamatukogus ja München Bundeswehri Ülikooli Raamatukogus (2013). Diana Eerma töötas aastatel 1986–1988 Elva Tarbijate Ühistu ökonomistina. 1988–1992 oli ta Valga Tarbijate Ühistu plaani- ja ökonoomikaosakonna juhataja ja 1992–1994 peaökonomist. 1994. aastast oli ta Valga Maavalitsuse maaosakonna peaspetsialist ning 1997–1999 välissuhete peaspetsialist. 2000. aasta juunist novembrini oli Eerma Washingtonis Maailmapanga konsultant. Aastatel 2002–2005 töötas ta Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) regionaalarengu ja turismivaldkonna eksperdina. Aastatel 2001–2006 ja 2010–2011 oli ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonna teadur ning aastatel 2007–2008, 2010–2012 töötas ta majanduspoliitika lektorina. 2015. aastast on Diana Eerma Tartu Ülikooli majanduspoliitika dotsent. Ta on õpetanud külalisõppejõuna majanduspoliitika ja õigusökonoomika valdkonna ainekursusi Joensuu Ülikoolis Soomes, Deustu Ülikoolis Hispaanias ja Bratislava Majandusülikoolis Slovakkias. Eerma on Eesti Majandusteaduse Seltsi liige. Aastatel 1997–2009 oli ta Team Europe Eesti liige, 2010. aastal oli ta Sihtasutus Archimedese Erasmuse intensiivprogrammide hindamise ekspert. 2016. aastast on ta majandusteaduse ja innovatsiooni doktorikooli juht. "Universitas Tartuensis. Diana Eerma – 50". "Eesti Teadusinfosüsteem. Diana Eerma". Diana Eerma ResearchGate'is
Anneli Kaasa

Anneli Kaasa (sündinud 1. märtsil 1975) on eesti sotsiaalteadlane. Tema peamised uurimisteemad on kultuurilised erinevused, sotsiaalkapital ja nende mõju majandusnähtustele. Anneli Kaasa on lõpetanud 1996. aastal Tartu Ülikooli (majandusteaduskonnas) cum laude, 1999. aastal sai sealsamas magistrikraadi cum laude ning 2004. aastal kaitses doktoriväitekirja teemal "Sissetulekute ebavõrdsuse mõjurite analüüs struktuurse modelleerimise meetodil" (juhendaja Helje Kaldaru). Anneli Kaasa oli 1998–1999 Tartu Ülikooli majandusteooria õppeülesande täitja, 1999–2002 majandusteooria assistent ning 2002–2008 majandusteooria lektor. Ta töötas aastatel 2008–2015 majandusteooria dotsendi ja vanemteadurina ning aastatel 2016–2019 majandusteooria dotsendi ja teadurina. Alates 2019. aastast on ta Tartu Ülikooli majandusteaduslike sotsiaal- ja kultuuriuuringute professor. Kaasa õpetatavad ained Tartu Ülikoolis on näiteks kõrgema matemaatika rakendused majandusteaduses ning mikroökonoomika. 2016. aastast on Kaasa Tartu Ülikooli majandusteaduskonna õppetooli juhataja ning 2019. aastast majandusteaduskonna asejuhataja teaduse alal. 2009 – ajakirja Akadeemia kolleegiumi hõbepreemia Socialia alal 2020 – nomineeritud naissoost tippteadlaste portaali AcademiaNet Kaasa on 2011. aastast Euroopa Sotsiaaluuringu (ESS) Eesti nõukogu liige. Ta kuulub üliõpilaskorporatsiooni Indla. "Eesti Teadusinfosüsteem. Anneli Kaasa". "Anneli Kaasa. Õppetöö". Anneli Kaasa Google Scholaris Anneli Kaasa ResearchGate'is Anneli Kaasa tähtsamad publikatsioonid
Nick Hækkerup

Nick Hækkerup (sündinud 3. aprillil 1968 Fredensborgi vallas) on Taani poliitik, ta on sotsiaaldemokraatlik poliitik. Ta on 27. juunist 2019 Taani justiitsminister. Ta oli 1. jaanuarist 2007 kuni 13. novembrini 2007 Hillerødi linnapea. 13. novembrist 2007 on ta Folketingi liige. 3. oktoobrist 2011 kuni 9. augustini 2013 oli ta Taani kaitseminister. 9. augustist 2013 kuni 3. veebruarini 2014 oli ta Taani kaubandus- ja euroopa asjade minister. 3. veebruarist 2014 kuni 28. juunini 2015 oli ta Taani tervishoiuminister. 27. juunist 2019 on ta Taani justiitsminister. Tema onu Hans Hækkerup (1945–2013) oli aastatel 1993–2000 Taani kaitseminister. Tema vanaisa Per Hækkerup (1915–1979) oli mitmes valitsuses ministriks.
Tütarkromatiid

Tütarkromatiid ehk õdekromatiid on kromosoomi replikatsiooni produkt. Enne raku jagunemist tehakse kromosoomist teine koopia. Mõlema kopeeritud kromosoomi puhul nimetatakse seda tütarkromatiidiks. kromatiid
Laim

Laim on EV Kriminaalkoodeksi järgi teadvalt vale ja teist isikut või isikuid häbistava väljamõeldise levitamine. Vale levitamine võib toimuda suuliselt, avalduses või anonüümkirjas, trükis või muul teel paljudele isikutele kättesaadavaks tehtud viisil. Riigi Teataja, Kriminaalkoodeks, § 129
Venevisión

Venevisión on Venezuela vabalevis telekanal, mille omanik on Grupo Cisneros. See on üks Venezuela suurimaid telekanaleid. Telekanali ajalugu arvestatakse aastast 1953, kui tööd alustas riigi esimene eraomanduses teleprogrammi edastaja TeleVisa. Diego Cisneros omandas pankrotistunud ettevõtte 1961. aastal.
Freeform

Freeform on Ameerika hargmaine rahvusvaheline kaabeltelevisiooni kanal, mille kuulub The Walt Disney Company tütarettevõttele Walt Disney Television. Edastatakse peamiselt teismelistele ja noortele täiskasvanutele, demograafilise sihtrühmana eriti 14–34-aastastele noortele naistele suunatud vabavormis programmi. Freeformi programm hõlmab tänapäevaseid võrguväliseid sündikaliseeritud kordusi ja originaalsarju, mängufilme ja televisioonile valmistatud originaalfilme.
Vernadski reegel

Vernadski reegel ehk aatomite biogeense migratsiooni reegel on seaduspära, mille kohaselt keemiliste elementide ümberpaigutamine maapinnal ja kogu biosfääris toimub kas elusaine vahetul osalusel või keskkonnas, mille geokeemilised iseärasused tulenevad praegusest või Maa geoloogilises ajaloos eksisteerinud elusainest. Reegel on nimetatud vene mineraloogi ja geobiokeemiku Vladimir Vernadski järgi. Kull, Kalevi 2019. Teoreetilisest bioloogiast: eluteadus matemaatika ja semiootika vahel. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 326. Masing Viktor (toim.) 1992. Ökoloogialeksikon: Loodusteaduslik oskussõnastik. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 272.
Meru

Meru võib tähendada mitmeid asju. Aafrika vulkaani kohta vaata artiklit Meru (vulkaan) Müütilise mäe kohta vaata artiklit Meru mägi
Elisabeth von Uexküll

Elisabeth von Uexküll (1. juuni 1835 – 30. detsember 1914) oli Paadrema, Vana-Virtsu ja Uue-Virtsu mõisa omanik aastail 1865–1913. 1913. aastal müüs Elisabeth von Uexküll Vana-Virtsu, Uue-Virtsu (733 tessatiini) ja Paadrema (2756 tessatiini) oma vennapojale Jakob Johann von Uexküllile. Tema isa oli Jakob Johann Karl von Uexküll (1795–1853) ja ema Karoline Sophie Luise von Rosen (1799–1878). Tema vennad olid Otto Karl Friedrich von Uexküll (1821–1891), Karl Julius von Uexküll (1831–1849), Jakob (James) Johann Woldemar von Uexküll (1823–1885), Bernhard Otto Jakob von Uexküll (1819–1884) ja Alexander Rudolf Karl von Uexküll (1829–1891). Kinnistute register. Vana-Virtsu mõis (Hanila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Geni.
259

259. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad - 250. aastad - 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad Aastad: 254 255 256 257 258 - 259 - 260 261 262 263 264 ... ... ...
Kurmet Kivipõld

Kurmet Kivipõld (sündinud 6. jaanuaril 1961) on eesti majandusteadlane ja Tartu Ülikooli majandusteaduskonna juhtimise kaasprofessor. Tema peamised uurimisteemad on ettevõtte majandus ja organisatsiooni käitumine. Kivipõld sai 1985. aastal Tallinna Tehnikaülikooli tehnoloogiainseneri eriala magistrikraadi ning 2000. aastal sealsamas ärikorralduse magistrikraadi. 2011. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis majandusteaduse doktorikraadi teemal "Organizational leadership capability and its evaluation based on the example of Estonia service organizations" ("Organisatsioonilise eestvedamise võimekus ja selle hindamine eesti teenindusorganisatsioonide näitel", juhendaja Maaja Vadi). Kurmet Kivipõld töötas 1980. aastatel Kaubandusinspektsiooni inspektori, Tallinna Tehnikaülikooli inseneri ja Agrofirma Pandivere laborijuhatajana. 1990. aastatel töötas ta Rakvere Lihakombinaadi teadusdirektori, AS Kera tegevdirektori ning OÜ Pakane arengudirektorina. 2001. aastal oli ta Fleksa Eesti AS projektijuht. Ta töötas Lääne-Viru Rakenduskõrgkoolis aastatel 2002–2007 ökonoomika ja strateegilise juhtimise õppejõuna ning 2007–2008 rakendusuuringute koordinaatorina. Tartu Ülikoolis töötamist alustas Kivipõld 2006. aastal majandusteaduskonna erakorralise teadurina, 2008–2009 oli ta ettevõttemajanduse instituudi teadur ning 2009–2019 juhtimise lektor. Aastatel 2012–2020 oli ta majandusteaduse magistriõppe programmijuht. Alates 2019. aastast on ta majandusteaduskonna juhtimise kaasprofessor. Kivipõld oli 1992–1994 Eesti Väikeettevõtete Assotsiatsiooni juhatuse liige ning 2003. aastal Rahvusvahelise Noorte Kommertskoja (JCI) Rakvere organisatsiooni president. "Eesti Teadusinfosüsteem. Kurmet Kivipõld". Kurmet Kivipõld Google Scholar lehekülg Kurmet Kivipõld ResearchGate lehekülg
Krista Jaakson

Krista Jaakson (sündinud 1. oktoobril 1974) on eesti majandusteadlane ja Tartu Ülikooli juhtimise teadur. Tema peamised uurimisteemad on organisatsiooni väärtused, organisatsioonikultuur, indiviidi väärtused ja tööstussuhted. Jaakson lõpetas 1993. aastal Tallinna Reaalkooli, 1998. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ning 1999. aastal sai magistrikraadi Stockholmi Ülikoolist ärijuhtimise erialal (kiitusega). 2009. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas doktorikraadi teemal "Management by values: the analysis of influencing aspects and its theoretical and practical implications" ("Väärtuspõhist juhtimist mõjutavate aspektide analüüs ning selle teoreetilised ja praktilised järeldused", juhendaja Maaja Vadi). Krista Jaakson oli Eesti Pangas 1999–2000 majanduskoolitusjuht ning 2000–2005 arenduskoordinaator. 2005–2006 oli ta Poliitikauuringute Keskuse PRAXIS külalisuurija ning 2008–2011 Eesti Rakendusuuringute Keskuse CentAR analüütik. Ta oli Tartu Ülikooli majandusteaduskonna juhtimise teadur 2012–2017, arendusprodekaan 2013–2014 ning asejuhataja õppe alal 2014–2017. Jaakson oli teadur Vietnami Ton Duc Thang Ülikoolis aastatel 2017–2018. Alates 2018. aastast on Krista Jaakson Tartu Ülikooli majandusteaduskonna juhtimise teadur ning juhtimise õppetooli juhataja. 2016, 2019 Tartu Ülikooli ettevõtluse ja tehnoloogia juhtimise magistrantide lemmikõppejõud 2017 Tartu Ülikooli aumärk 2019 Emeraldi tunnustus: Baltic Journal of Management toimetuse soovitatud artikkel Jaakson oli Eesti Suhtlemistreenerite Ühingu liige 2003–2013 ning asjaajaja 2009–2012. Aastatel 2015–2018 oli ta Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteediagentuuri hindamisnõukogu liige ning 2020. aastal doktoritöö hindamiskomisjoni liige Aarhusi Ülikoolis. Alates 2003. aastast on ta retsensent mitmetes teadusajakirjades nagu Social Responsibility Journal, Baltic Journal of Management, Journal of Retail and Consumer Services ning Journal of International Business Studies. 2004. aastast on Jaakson ISSWOV (International Society for the Study of Work and Organizational Values) liige. "Eesti Teadusinfosüsteem. Krista Jaakson". "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Krista Jaakson Google Scholar lehekülg Krista Jaakson ResearchGate lehekülg
Andres Kuusik

Andres Kuusik (sündinud 16. juulil 1975) on eesti majandusteadlane, Tartu Ülikooli majandusteaduskonna turunduse õppetooli juhataja ja TÜ neuroturunduse labori asutaja. Ta on ärifestivali sTARTUp Day ning Delta Majanduskonverentsi ideede autor ja ellukutsuja. Tema peamine uurimisteema on tarbijakäitumine (kliendi lojaalsus, ostuotsuse kujunemine ja mõjutamine poekeskkonnas, neuroturundus). Kuusiku haridustee sai alguse Viljandi 5. Keskkoolist, mille lõpetas 1993. aastal hõbemedaliga. Õppis 1993–1997 Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas turundust ja välismajandust, oli aastatel 1997–1998 EuroFaculty majandusmagistrant ning 1998–2000 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna välismajanduse õppetooli magistrant. 2011. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi teemal "Segmentation of Repeat Visitors Using Passive Mobile Positioning Data" ("Korduvkülastajate segmenteerimine passiivse mobiilpositsioneerimise abil", juhendajad Urmas Varblane ja Rein Ahas). Andres Kuusik töötas aastatel 1995–1997 AS Raatuse Kaubamajas turundusjuhina. Sealt edasi siirdus 1998. aastal AS Eesti Telefoni, kus töötas aastani 2002 erakliendi turundusosakonna juhatajana ning sealt edasi müügistrateegia osakonna juhatajana. Aastast 2003 Elion Ettevõtted ASis võrguinvesteeringute ja müügivõimaluste planeerimise valdkonnajuhina. 2007. aastal alustas ta töötamist Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas ettevõttemajanduse instituudi erakorralise teadurina, vahemikus 2008–2013 oli ta turunduse lektor ja teadur ning on aastast 2013 turunduse dotsent. On olnud aastatel 2015–2017 Tartu Ülikooli ettevõtlus- ja innovatsioonikeskuse juhataja ning aastatel 2015–2016 Äripäeva Turunduskäsiraamatu peatoimetaja. 2010 Erich Rannu stipendium 2011 Rein Otsasoni Fondi stipendium 2012 Raefondi preemia 2018 Tartu Ülikooli aumärk 2019 Tartu teerajaja 2024 Valgetähe IV klassi teenetemärk "Eesti Teadusinfosüsteem. Andres Kuusik". "LinkedIn. Andres Kuusik". "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Andres Kuusik ResearchGate lehekülg
Kertu Lääts

Kertu Lääts (sündinud 3. aprillil 1972) on eesti majandusteadlane ja Tartu Ülikooli majandusarvestuse õppetooli juht. Tema peamised uurimisteemad on kulu- ja juhtimisarvestus, finantsilise tulemuslikkuse mõõtmine ja hindamine, ettevõtete jätkusuutlikkuse aruanded (sustainability reporting), digitaliseerimise mõju majandusarvestusele, arvestusala spetsialisti rolli muutused. Lääts lõpetas 1996. aastal Tartu Ülikooli arvestuse ja turunduse eriala, oli 1996–1997 magistrant Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas ning 1997–1998 Stockholmi Ülikoolis. Ta kaitses 2011. aastal Tartu Ülikoolis doktorikraadi teemal "Management Accounting Change in a Dynamic Economic Environment Based on Examples from Business and Public Sector Organization" ("Juhtimisarvestuse areng dünaamilises majanduskeskkonnas äri- ja avalikus sektori organisatsioonide näitel", juhendaja Toomas Haldma). Kertu Lääts töötas aastatel 1998–1999 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna majandusarvestuse assistendina, 1999–2012 majandusarvestuse lektorina ning 2012–2020 majandusarvestuse dotsendina. Alates 2019. aastast on ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahanduse ja majandusarvestuse õppetooli juht. 2002 – TÜ majandusteaduskonna toimetiste konkursi parima töö tiitel 2011 – Emerald Literati Network 2012 Awards for Excellence auhind artikli „Performance measurement patterns in service companies: An empirical study on Estonian service companies“ eest Lääts on alates 1999. aastast European Accounting Associationi, 2000. aastast European Network for Research into Organisations and Accounting Change’i ning 2013. aastast MTÜ Majandusarvestuse Õpetajate Kogu liige. "Eesti Teadusinfosüsteem. Kertu Lääts". Kertu Lääts Google Scholar lehekülg Kertu Lääts ResearchGate lehekülg
Jaan Masso

Jaan Masso (sündinud 2. oktoobril 1975) on eesti majandusteadlane. Tema peamised uurimisteemad on tööökonoomika, ettevõtete tootlikkus, otsesed välisinvesteeringud, ettevõtete innovaatiline tegevus, teaduse rahastamine avaliku sektori poolt. Masso lõpetas 1998. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna bakalaureuseõppe cum laude ning 2001. aastal sai sealsamas magistrikraadi cum laude. 2005. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas doktoritöö teemal "Labour reallocation in transition countries: efficiency, restructuring and institution" ("Tööjõu ümberpaiknemine üleminekuriikides: efektiivsus, restruktureerimine ja institutsioonid"), juhendajad Raul Eamets, Otto Karma. Jaan Masso oli aastatel 1998–2001 Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas õppeülesande täitja ning 1999. aastal Tartu Ülikooli Pärnu Kolledži õppeülesande täitja. Ta oli Tartu Ülikooli majanduse modelleerimise õppetooli teadur aastatel 2001–2006, ökonomeetria teadur 2003–2006, ökonomeetria vanemteadur aastatel 2006–2016 ja rakendusökonomeetria vanemteadur alates 2016. aastast. 2014. aastast on Masso Tartu Ülikooli matemaatilise majandusteaduse magistriõppe programmijuht ja 2013. aastast majandusteaduskonna majanduse modelleerimise õppetooli juhataja. Masso juhendamisel on kaitstud üle poolesaja magistritöö ning 8 doktoritööd. Masso on olnud mitme erialaühingu liige, näiteks Eesti Majandusteaduse Selts, Euroopa Tööökonomistide Assotsiatsioon (European Association of Labour Economists), Euroopa Võrdlevate Majandusuuringute Assotsiatsiooni liige (European Association for Comparative Economic Studies). Ta on hetkel Balti Majandusteadlaste Assotsiatsiooni (Baltic Economic Association) nõukogu liige Tartu Ülikooli esindajana. Ta on olnud retsensent enam kui 25 teaduslikus ajakirjas ning retsenseerinud Eesti, Läti, Leedu, Poola ja Euroopa Komisjoni teadusagentuuridesse esitatud projektitaotlusi. Jaan Masso on saanud riigisiseseid ja Euroopa Komisjoni teadusgrante. 2001 Haridusministeeriumi teaduspreemia sotsiaalteaduste valdkonnas (teine preemia) 2011 Eesti Rahvuskultuuri Fondi Teaduste Akadeemia Fondi noore teadlase stipendium 2012 Tartu Ülikooli aumärk 2014 "Highly Commended Paper Award" kirjastuselt Emerald 2015 Tartu Ülikooli aasta programmijuht 2016 Ernst Jaaksoni mälestusfondi stipendium 2023 Tartu Ülikooli medal "Eesti Teadusinfosüsteem. Jaan Masso". "ETIS. Jaan Masso juhendamised". "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8. detsembril 2022. "Tartu Ülikooli Sihtasutus. Ernst Jaaksoni mälestusfond". "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 27. oktoobril 2023. Jaan Masso Google Scholaris Jaan Masso ResearchGate'is
Eesti Teaduste Akadeemia Mereteaduste Komisjon

Eesti Teaduste Akadeemia mereteaduste komisjon (MTK) on Eesti Teaduste Akadeemia tehnikateaduste osakonna juures tegutsev riigisisene nõustav kogu. Mereteaduste all mõistab komisjon kõigi merede ja muude suurte veekogude ja nende ökosüsteemi funktsioneerimisega seotud teadusharude kogumit. Mereteaduste komisjoni esimees on akadeemik Tarmo Soomere. Koduleht
Keskföderaalringkond

Keskföderaalringkond on üks kaheksast föderaalringkonnast Venemaal. Keskföderaalringkonda kuuluvad: Belgorodi oblast (Белгородская область) Brjanski oblast (Брянская область) Ivanovo oblast (Ивановская область) Jaroslavli oblast (Ярославская область) Kaluga oblast (Калужская область) Kostroma oblast (Костромская область) Kurski oblast (Курская область) Lipetski oblast (Липецкая область) Moskva linn Moskva oblast (Московская область) Orjoli oblast (Орловская область) Rjazani oblast (Рязанская область) Smolenski oblast (Смоленская область) Tambovi oblast (Тамбовская область) Tula oblast (Тульская область) Tveri oblast (Тверская область) Vladimiri oblast (Владимирская область) Voroneži oblast (Воронежская область) 2000. aastal oli Keskföderaalringkonna rahvaarv 37 142 300. Venemaa presidendi esindaja Keskföderaalringkonnas: Georgi Poltavtšenko (18. mai 2000 – 31. august 2011) Oleg Govorun (6. september 2011 – 21. mai 2012) Aleksandr Beglov (23. mai 2012 – 25. detsember 2017) Aleksei Gordejev (25. detsember 2017 – 18. mai 2018) Igor Štšogolev (alates 26. juunist 2018)
Kvadrofoonia

Kvadrofoonia on neljakanaliline heli taasesitamise süsteem, mis lisab heliedastusele ka niinimetatud kolmanda mõõtme, lubades kuulamiskohas praktiliselt piisava tõetruudusega kujutada terve edastusruumi ruumiakustilist omapära. Kvadromeetod ei tarvitse tingimata taotleda ammendavat akustilist loomutruudust, vaid võib luua kuulaja jaoks hoopis mingi illusoorse "ruumi". Kvadrofoonilisel taasesitusel on kuulaja ees diagonaalselt kaks kõlarit nagu stereofoonias, kuid lisandub veel kaks kõlarit sümmeetriliselt kuulaja taga. See vastab ruumilise heli puhul skeemile 4.0. Tehniliselt rahuldavate lahenduste leidmine korraga nelja rööpse signaali salvestamise või ülekandmise probleemile on suhteliselt tülikas, seetõttu on süsteemile leitud mitu lahendust: diskreetne nelja kanali süsteem – puhas kvadrofoonia, kus neli edastuskanalit on iseseisvad ja identsed mikrofonidest kõlariteni. See lahendus on tehniliselt kõige nõudlikum, sest ülekandesüsteemis vajatakse nelja kanalit; maatrikssüsteem – nelja mikrofonikanali signaalid teisendatakse kaheks koondsignaaliks, mida edastatakse kahekanaliselt ehk lihtsamalt stereovahenditega. Taasesitamisel ennistatakse (dekodeeritakse) signaalid taas neljakanaliseks; tuletatud nelja kanali süsteemid – pseudokvadrofoonia, mille puhul tagapoolse helipildi informatsioon moodustatakse tehislikult harilikul kahekanalisel viisil edastatud stereohelist. Kvadrofoonilise heli katsetused Eestis diskreetse nelja kanali süsteemis said alguse Eesti Raadios 1977. aastal. Sellele eelnes tehniline eeltöö koos tollase Leningradi Raadiovastuvõtu- ja Akustika Teadusliku Uurimise Instituudiga (IRPA), kus tehnikadoktor Lev Kononovitši juhtimisel toimusid esimesed katsesaated 1975.–1976. aastal. 1977. aastaks ehitas tollane Eesti Raadio laborijuhataja Avo-Rein Tereping kvadrofoonilise modulaatori, milles lisati stereofoonilisele polaarmoduleeritud komplekssignaalile täiendav balanssmodulatsiooniga saadud spektriosa. Nii saadi kvadrofooniline komplekssignaal, mis sisaldas täieliku infot kõigi nelja helikanali kohta. Kvadrofoonilises raadiovastuvõtjas dekodeeriti see signaal ja eraldati neli diskreetset kanalit. Esimene kvadrofooniline katsesaade Eesti toimus 13. märtsil 1977 otsesaatena Eesti Raadio I stuudiost ja oli pühendatud Ludwig van Beethoveni 150. surma-aastapäevale. Saate idee autor ja koordinaator oli Hannes Valdma. Esimesed proovikuulamised toimusid Eesti Raadio Valges saalis, kus kasutati IRPAs katseteks väljatöötatud raadiovastuvõtjat.
Eesti Teaduste Akadeemia Energeetikakomisjon

Eesti teaduste akadeemia energeetikakomisjoniks (TA EK) on Eesti Teaduste Akadeemia juures tegutsev ühendus. Energeetikakomisjoni tegevuse eesmärgiks on erapooletu kompetentse ekspertide koguna anda soovitusi ja hinnanguid riigi teaduspõhise energiapoliitika kujundamiseks. Eesti Teaduste Akadeemia energeetikanõukogu asutati juhatuse otsusega 9. märtsil 1999 ning nimetati juhatuse otsusega 25. septembril 2018 Eesti Teaduste Akadeemia energeetikakomisjoniks. Eesti teaduste akadeemia energeetikakomisjoni esimees on Arvi Hamburg. Eesti Teaduste Akadeemia Energeetikakomisjon