laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Naujoji Akmenė maavald

Naujoji Akmenė maavald (leedu keeles Naujosios Akmenės kaimiškoji seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Akmenė rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga. Valla pindala on 240 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2329 inimest. Valla keskus on Naujoji Akmenė linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil L.Petravičiaus a. 2 (samal aadressil nagu Naujoji Akmenė linnavalitsuski). Vallavanem on Viktorija Malinauskienė. Sablauskiai paisjärv Keidai mõisa hoonetekompleks Menčiai paemurd Klykoliai kirik Kivyliai kirik [https://web.archive.org/web/20170222115020/http://www.akmene.lt/go.php/Seni%C5%ABnijos584 Akmenės rajono savivaldybė, vaadatud 21.02.2017. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 21.02.2017.
Ilmar Milliste

Ilmar Milliste (13. juuni 1928 – 6. märts 2008) oli eesti alpinist. Ta on esimesi eesti alpiniste, kes on tõusnud kuuetuhandelise mäe tippu (1960). 1960. aastal töötas ta tselluloosikombinaadis insenerina. 1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus 30. juulil esmavallutati Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Ilmar Milliste. See oli eestlaste esimene kõrgtõus. Ühes jaamas. Sirp ja Vasar, 8.07.1960. dea.digar.ee Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. jkalpiklubi.ee Ilmar Milliste. geni.com "Ühes jaamas". Sirp ja Vasar, nr. 28, 8 juuli 1960. dea.digar.ee
Lea Prunsvelt

Lea Prunsvelt (varem Lea Kukk; 19. november 1931 – 31. detsember 2020) oli eesti alpinist. Ta oli esimesi eesti alpiniste, kes tõusis kuuetuhandelise mäe tippu (1960). 1960. aastal töötas ta Kontrollmõõteriistade tehases. 1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus 30. juulil esmavallutati Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Lea Kukk. See oli eestlaste esimene kõrgtõus. Ühes jaamas. Sirp ja Vasar, 8.07.1960. dea.digar.ee Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. jkalpiklubi.ee "Ühes jaamas". Sirp ja Vasar, nr. 28, 8 juuli 1960. dea.digar.ee
Siire (masinaehitus)

Siire on operatsiooni osa, mille käigus töödeldakse tooriku sama pinda sama tööriista ja sama töörežiimiga. Siire võib koosneda ühest või mitmest läbimist. Masinaehitustehnoloogia Operatsioon Ülesseade Positsioon Läbim
Aita Lumiste-Eek

Aita Lumiste-Eek (26. november 1930 – 22. august 2018) oli eesti alpinist. Lumiste-Eek oli esimesi eesti alpiniste, kes tõusis kuuetuhandelise mäe tippu (1960). 1960. aastal töötas ta Kalinini rajooni spordikooli direktorina. 1960. aastal osales ta ekspeditsioonil Pamiiris asuvasse Taga-Alai ahelikku. Selle käigus 30. juulil esmavallutati Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Aita Lumiste. See oli eestlaste esimene kõrgtõus. Ühes jaamas. Sirp ja Vasar, 8.07.1960. dea.digar.ee Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. jkalpiklubi.ee "Ühes jaamas". Sirp ja Vasar, nr. 28, 8 juuli 1960. dea.digar.ee
Akmenė vald

Akmenė vald (leedu keeles Akmenės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Akmenė rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga. Valla pindala on 191 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 4211 inimest. Valla keskus on Akmenė linn (aastal 2011 oli seal 2593 elanikku). Vallamaja asub aadressil Sodo g. 5. Vallavanem on Vladimiras Silvaško. [https://web.archive.org/web/20170222115020/http://www.akmene.lt/go.php/Seni%C5%ABnijos584 Akmenės rajono savivaldybė, vaadatud 21.02.2017. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 21.02.2017.
László Szabó

László Szabó (ungaripäraselt Szabó László; 19. märts 1917 Budapest – 8. august 1998 Budapest) oli Ungari male suurmeister. 18-aastaselt astus Szabo pauguga malelavale, võites esimesed Ungari meistrivõistlused, rahvusvahelise turniiri Tatatóváros ja valiti Ungari koondisse 1935. aasta Varssavi maleolümpial. 1937. aasta olümpial sai Ungari esindus USA järel teise koha, eriti tõsteti esile Szabó mängu. Teise maailmasõja algul võttis Natsi-Saksamaa Szabó tööteenistusse, hiljem langes ta Nõukogude vägede kätte sõjavangi. Pärast sõda naasis ta male juurde ja mängis paljudel suurtel rahvusvahelistel turniiridel. Ta lõpetas Groningenis 1946. turniiri viiendana (teda edestasid Botvinnik, Euwe, Smõslov ja Najdorf, Kerest ei lubanud Nõukogude valitsus turniirile). 1948. aasta tsoonidevahelisel turniiril Saltsjöbadenis tuli ta Bronsteini järel teiseks ning võttis esikoha turniiridel Hastingsis 1947/48, Budapestis 1948 ja Hastingsis 1949/50. Viienda koha jagamine 1952. aasta Saltsjöbadeni ja 1955. aasta Göteborgi tsoonidevahelisel turniiril tagas Szabole koha kandidaatide turniiril. Amsterdamis 1956. aasta kandidaatide turniir oli tema kolmas ja viimane, mil ta tegi oma parima tulemuse, jäädes maha vaid Smõslovist ja Keresest ning jagas kolmandat kohta Bronsteini, Gelleri, Petrosjani ja Spasskiga. Ka 1960. ja 1970. aastatel paistis Szabó silma rahvusvahelistel turniiridel. Kokku esindas ta Ungarit maleolümpial 11 korda (5 korda esimesel laual). Szabo oli ungari parim maletaja kahe kümnendi jooksul, kuni Lajos Portischi esiletõusuni. "Maleolümpiamängude ajalugu: eestlased Rootsis esikümnes". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2017. Vaadatud 21. veebruaril 2017. Pachman (1987), lk 118–124 Pachman, Ludek. Decisive Games in Chess History. Dover Publications (April 1, 1987). ISBN-13: 978-0486253237 Szabó sissekanne ja mängud maleandmebaasis Chessgames.com Cleveland Public Library John G. White Chess and Checkers Collection
Kruopiai vald

Kruopiai vald (leedu keeles Kruopių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Akmenė rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga. Valla pindala on 129 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 949 inimest. Valla keskus on Kruopiai alev (aastal 2011 oli seal 508 elanikku). Vallamaja asub aadressil Vytauto Didžiojo g. 4. Vallavanem on Rasa Statkuvienė. [https://web.archive.org/web/20170222115020/http://www.akmene.lt/go.php/Seni%C5%ABnijos584 Akmenės rajono savivaldybė, vaadatud 21.02.2017. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 21.02.2017.
Papilė vald

Papilė vald (leedu keeles Papilės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Akmenė rajoonis. Valla pindala on 238 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3183 inimest. Valla keskus on Papilė alev (aastal 2011 oli seal 1449 elanikku). Vallamaja asub aadressil J.Basanavičiaus g. 23. Vallavanem on Antanas Vaičius . Vallas on ka paar huutorit: [https://web.archive.org/web/20170222115020/http://www.akmene.lt/go.php/Seni%C5%ABnijos584 Akmenės rajono savivaldybė, vaadatud 21.02.2017. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 21.02.2017.
ATHLETE

ATHLETE (All-Terrain, Hex Limbed, Extra-Terrestrial Explorer) on NASA poolt arendatav kuukulgur. Aparaadil on kuus robootilist jalga, millest iga otsas on ratas. Jalgu on võimalik kasutada ka robootiliste kätena, millega saab viia läbi erinevaid operatsioone. Aparaat saab nii sõita, kui ka "kõndida". Viimane on vajalik siis, kui on vaja läbida rasket maastikku. ATHLETE’i pikad robootilised jäsemed on võimelised kantavat lasti pidevalt horisontaalsel tasapinnal hoidma, seda ka järskudel kallakutel. Samuti suudab aparaat hoida kantava lasti raskust ühtlaselt jaotatuna kõikide robotjalgade vahel. "ATHLETE (All-Terrain, Hex-Limbed, Extra-Terrestrial Explorer)". nasa.gov. vaadatud 13.02.2017.
New Frontiers

New Frontiers on NASA programm, mille eesmärgiks on uurida Päikesesüsteemi. Keskmiselt saadetakse programmi raames uus sond kosmosesse iga 36 kuu tagant. Programmi alustati 2003. aastal. New Frontiersi programmi käigus teostatakse kallimaid ja ajakulukamaid missioone kui Discovery programmi käigus.  Pikemalt artiklis New Horizons New Horizons on esimene missioon, mis sooritas 14. juulil 2016 möödalennu Pluutost ja tema kaaslastest. Pärast Pluuto möödalendu suunati (486958) 2014 MU69 poole ning sond peaks sellest mööduma 1. jaanuaril 2019.  Pikemalt artiklis Juno (kosmosesond) Juno on 5. augustil 2011 startinud missioon, mis saabus Jupiteri juurde 2016. aastal. See on esimene hiidplaneeti uuriv missioon, mis kasutab energiatootmisel päikesepaneele. Juno tiirleb polaarorbiidil ning selle eesmärkideks on uurida planeedi magnetvälja ja sisestruktuuri.  Pikemalt artiklis OSIRIS-REx OSIRIS-REx (Origins-Spectral Interpretation-Resource Identification-Security-Regolith Explorer) on missioon, mille eesmärgiks on tuua tagasi pinnaseproove asteroidilt 101955 Bennu (varem 1999 RQ36), tegemist on kõige kergemini ligipääsetava asteroidiga, kus leidub rohkesti orgaanilisi ühendeid.  Pikemalt artiklis Dragonfly (kosmoseaparaat) 27. juunil 2019 teatas NASA, et New Frontiersi neljandaks missiooniks saab Dragonfly, mis stardib 2026. aastal. Dragonfly on droonhelikopter, mis suundub uurima Saturni suurimat kaaslast, Titani. Kopter toodab vajaliku elektri radioisotoopgeneraatorite abil. Projekti maksumus on umbes miljard dollarit. "Signaal näitas, et New Horizons jäi Pluutost möödalennul ellu". Postimees. Vaadatud 19. november 2017. "Beyond Pluto: 2nd Target Chosen for New Horizons Probe". Space.com. Vaadatud 19. november 2017. "Juno mission key dates". NASA. Vaadatud 19. november 2017.[alaline kõdulink] "OSIRIS-REx". NASA. Vaadatud 19. november 2017.[alaline kõdulink] "NASA saadab helikopteri Saturni kuule elu otsima". Postimees. Vaadatud 23. august 2019.
Marsi laavatunnelid

Marsi laavatunnelid on pinnaalused koopad planeedil Marss, need on tekkinud, kui pinnaalune laavavool on väljastpoolt kivistunud ning selle kooriku sisse jäänud laava on ära voolanud. Marsi laavatunnelite hinnangulist suurust saab määrata planeedi pinnal olevate pikkade looklevate süvikute järgi, kuna usutavasti on tegemist kokku varisenud laavatunnelitega. Enamik erialateadlasi on üksmeelel, et Marsil leidub laavatunneleid, kuid planeedi orbiidilt tehtud analüüside abil ei ole võimalik lõplikult tõestada nende olemasolu ega kirjeldada nende omadusi. Laavatunnelid on üks tõenäolisi asukohti Marsil, kus võiks eksisteerida elu. Tunnelite sisemus pakuks organismidele kaitset UV-kiirguse eest ning vulkaanilised mineraalid oleksid kemosünteetilistele organismidele toitainete allikaks. Teoreetiliselt võiks planeedi sisemusest pärinev soojus teha tunnelites võimalikuks püsiva vedela vee olemasolu. Marsi koobastes olevad mineraalid võivad sisaldada infot mineviku keskkonnatingimuste kohta või isegi tõendeid elust. Marsi koobaste uurimiseks vajalikud tehnoloogiad on praegu alles arendusjärgus ning neid testitakse Maa koobastes. Laavatunnelites saaksid geoloogid uurida kivimeid, mida planeedi pinnal uurida pole võimalik. Samuti saaks aluskivimeid kasutada seismoloogiauuringuteks. Tunnelid pakuvad ka kaitset Päikeselt pärit laetud osakeste, mikrometeoriitide ning tolmu eest. Seega oleks need heaks asukohaks, kuhu rajada astronautide baas. Andrew Daga & Associates LLC, Malvern, PA USA. " Lunar and Martian Lava Tube Exploration as Part of an Overall Scientific Survey". www.lpi.usra.edu. vaadatud 26.01.2017.
Venta vald

Venta vald (leedu keeles Ventos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Akmenė rajoonis. Valla pindala on 35,5 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 33351 inimest. Valla keskus on Venta linn (aastal 2011 oli seal 2392 elanikku). Vallamaja asub aadressil Bausko g. 11. Vallavanem on Genovaitė Mačiuvienė . Vallamaja Purviai Venta gümnaasium [https://web.archive.org/web/20170222115020/http://www.akmene.lt/go.php/Seni%C5%ABnijos584 Akmenės rajono savivaldybė, vaadatud 21.02.2017. [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 21.02.2017.
Nakhliit

Nakhliidid on Marsilt pärit meteoriidid, mis koosnevad augiidist, oliviinist ja maatriksist. Praeguseks on leitud 7 nakhliiti: Nakhla (Nak), Governador Valadares (GV), Lafayette (Laf), NWA817, Y00593, NWA998 ja MIL03346. Nakhliitide sarnane kristallstruktuur viitab sellele, et need pärinevad samast kivist Marsil, ning et need paiskusid kosmosesse ühe ja sama kosmilise kokkupõrke tagajärjel. Mikouchi, McKay, Miyamoto. "Mineralogy of nakhlite Martian meteorites: Implications for their relative burial depths". nasa.gov. vaadatud 13.02.2017.
1154

1154. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad Aastad: 1149 1150 1151 1152 1153 - 1154 - 1155 1156 1157 1158 1159 ... Valmis Muḩammad al-Idrīsī maailmakaart, millel on arvatud olevat mainitud Tallinna Koluvani nime all. Seda on peetud Tallinna esmamainimiseks. ... ...
Veenuse koloniseerimine

Veenuse koloniseerimine on teoreetiline protsess, mille käigus loob inimkond planeedile Veenus püsivad elupaigad. Kuna atmosfäärirõhk ja temperatuur on Veenuse pinnal väga kõrged (vastavalt 92 baari ja 464°C), siis oleks praktiline rajada baasid hoopis aerostaatidena atmosfääri. Umbes 50 km kõrgusel Veenuse atmosfääris on õhurõhk 1 baar nagu Maa pinnalgi ning temperatuur jääb vahemikku 0–50 °C, samuti pakub sealne atmosfäär kaitset kosmilise kiirguse ja meteoriitide eest. Seega atmosfääri tingimuste mõttes on see Päikesesüsteemi Maaga kõige sarnasem koht. Inimesed saaksid sealsetes välitingimustes viibida ilma survestatud skafandrit kandmata, siiski oleks vaja hapnikumaski ning kaitseülikonda väävelhappepiiskade eest. 50 km kõrgusel Veenuse atmosfääris on gravitatsiooni tugevus 90% Maa pinnal valitsevast gravitatsioonist. Veenuse atmosfäär koosneb peamiselt süsihappegaasist (96,5%) ja lämmastikust (3,5%), seega saaks inimestele hingamiskõlbulikku õhku toota kohapeal leiduvast toorainest. Süsihappegaasist saaks toota hapnikku ja lämmastik on juba puhtal kujul olemas. Inimeste poolt Maal sisse hingatav lämmastiku ja hapniku segu oleks 50 km kõrgusel Veenuse atmosfääris tõstejõudu tekitav gaas. Seega saaks kogu õhuga täidetud aerostaati kasutada elamispinnana. Kuna atmosfääri ja aerostaati gaasi rõhk oleksid enam-vähem ühesugused, siis aerostaati purunemise korral eemalduks gaas aeglaselt ning see annaks aega parandustööde läbi viimiseks. Üks Veenuse Päikese päev kestab 116,8 Maa päeva, kuid atmosfääris puhuvate kiirete tuulte tõttu, mis hõljukbaase liigutaks, kestaks päev sellises baasis kõigest 50 tundi ja öö sama kaua. Kuigi see on umbes poole pikem ööpäevatsükkel kui Maal, on see siiski inimese jaoks palju sobivam kui Veenuse pinnal valitsev ööpäevatsükkel. "Venus Fact Sheet". nasa.gov. vaadatud 02.02.2017. Geoffrey A. Landis. "Colonization of Venus". nasa.gov. vaadatud 02.02.2017.
Janno Trump

Janno Trump (sündinud 10. novembril 1990 Tallinnas) on eesti muusik. Ta mängib basskitarri ja on eelkõige džässmuusik, kuid on musitseerinud ja salvestanud plaate ka koos pop- ja rokkartistidega. Janno Trump on lõpetanud Aruküla Huvikooli Pääsulind akordioni erialal (2004), Aruküla Põhikooli (2006), Tallinna 21. Kooli (2009), Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli basskitarri erialal (2012) ja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia jazz-bassi erialal (2016). Lisaks on ta õppinud Amsterdami Konservatooriumi magistriõppes.[viide?] Ta on kirjutanud muusikat nii džässansamblitele[viide?] kui ka bigbändile[viide?], olnud mitme suure muusikaprojekti kunstiline juht[viide?] ning juhib jazz-funk-orkestrit JT Conception[viide?] ja kammerdžässansamblit Janno Trump Clarity Ensemble[viide?]. Janno Trump on salvestanud heliplaate[viide?] ning teinud koostööprojekte teiste eesti pop- ja džässmuusikutega, sh Sofia Rubina, Uku Suviste, Reket, Kristjan Kasearu, Karl-Erik Taukari, Raivo Tafenau, Teele Viira ja paljude teistega. 2020. aastatel musitseerib ta lisaks oma ansamblitele veel bändides Funkifize, Karl-Erik Taukar Big Band, Sofia Rubina Band, Marianne Leibur Trio, Late's 5, Linda Kanter Quartet, Maarja Aarma MA, The Swingin' Sisters jpt.[viide?] 2018. aastal valiti Janno Trump aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka. 2015. aasta kevadel kutsus Janno Trump kokku 10-liikmelise jazz funk'i ansambli Trump Conception, millega hakati mängima tema enda komponeeritud muusikat. 2016. aasta aprillis ilmus bändil debüütalbum "One" ning 2017. aasta sügisel kontsertalbum "Wait For It". Bändi kuuluvad lisaks Trumpile Allan Järve, Jason Hunter, Johannes Kiik, Danel Aljo, Keio Vutt, Dmitri Nikolajevski, Caspar Salo, Madis Muul ja Pent Järve. 2018. aastal sai Trump Conceptionist JT Conception. 2019. aastal valisid Jazzkaar ja Eesti Jazzliit JT Conceptioni aasta jazz-ansambliks. JT Conception – Püha Müristus (Wait For It, 2017) JT Conception – Wait For It (Wait For It, 2017) JT Conception – Those Who Stay (Wait For It, 2017) JT Conception – Shout (Wait For It, 2017) "One" (2016) "Wait For It" (2017) 2017 Noore Jazzitalendi auhind Janno Trump on pärit muusikute perekonnast. Tema isa Juhan Trump on muusikapedagoog ja helilooja, ema Mae Trump on samuti muusikapedagoog. Tema tädi on Eve Vendt Koppelmaa, Külli (5. september 2018). "Aruküla Kultuuriseltsi EV100 kingitus – kogumik „Sajandi 100 arukülalast"". Sõnumitooja. Vaadatud 25.04.2020. Adams, Anne. Muusikud muusikast: Janno Trump. Ajakiri Kitarr, 28. oktoober 2020. Janno Trumbi koduleht JT Conception Facebookis JT Conception andmebaasis Bandcamp Hedvig Hanson, Trump Conception, gruuviusku orkester ERR, 11. aprill 2016 Trump Conception's Janno Trump: Old Enough and Good Enough Baltic Guide Jazzkaarel astus üles gruuviorkester Trump Conception elu24.postimees.ee Võimas ja gruuviv Trump Conception vallutab muusikamaailma Pealinn Trump Conception avaldas singli peagi ilmuvalt albumilt ERR Trump Conception esineb nüüdsest nime all JT Conception kultuur.postimees.ee Selgusid 2019.a jazziauhindade saajad ERR, 25. aprill 2019
Risti Jumalailmumise kogudus

Risti Jumalailmumise õigeusu kogudus oli aastatel 1887–1951 Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Risti alevis tegutsenud kogudus. Risti Jumalailmumise kogudus avati usuvahetusliikumise käigus 29. jaanuaril 1887.1892. aastal ehitati Ristile õigeusu kirik ja pühitseti see Riia ja Miitavi piiskop Arseni (Brjantsev) poolt Jumala Ilmumise auks. Kogudus suleti 15. juunil 1951 maksejõuetuse tõttu, kirikumaa võõrandati. Pärast koguduse sulgemist kasutati pühakoda klubina. Kirikukompleksist on ainsana säilinud preestrimaja. Harju-Risti õigeusu kalmistul asub koguduse viimase preestri Joann Ervarti haud. pr Nikolai Küppar/Küpparsepp – koguduse esimene preester pr Konstantin Savi pr Jakob Herman pr Joann Teppo pr Leonid Hvoinski pr Boris Bežanitski pr Mihail/Mihkel Pops pr Anton Allik pr Joann Ervart Jossif Lavrentjev Aleksander Küppar Georgi Tuuling Ivan Reiman Ivan Villido Varlaam Verhoustinski Joann/Julian Eek Jaan/Ivan Jakobson Jakob Äärma/Herman Julian/Julius Padusepp Jaan/Ivan Veidi/Vidi Vsevolod Hvoinski Antoni Hvoinski Aleksander Lemberg "Eesti Apostlik-Õigusu kiriku vaimulike andmebaas". "Eesti Apostlik-õigeusu köstrite ja koorijuhtide andmabaas". Koostaja preester August Kaljukosk. Õigeusu kirikutes (kogudustes) teeninud vaimulike nimekiri.Tallinn, 1975. EAA.5437.1.64 Eesti õigeusk X-XXI saj. Entsüklopeediline teatmik. Koostaja Vladimir Iljaševitš. Tallinn, 2014 (vene keeles), lk 504 Anu Raudsepp. Riia Vaimulik Seminar 1846–1918. Tartu, 1998, lk 114 David Papp. Eesti Apostliku õigeusu vaimulikud. Biograafiline leksikon (16.- 20.saj). EAA.5410.1 lk 247–249 Andrei Sõtšov. Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945–1953,Tartu, 2004, lk 105–109; 210 Harjumaa AP-õigeusu praostkonna album ülestõusmise pühadeks, Tallinn, 1933, lk 2 EELK Risti kogudus Harju-Risti õigeusu kalmistu Risti Jumalailmumise kirik -vaata asukohta kaardil
Läbim

Läbim on siirde osa, mis toimub tööriista ühel tööliikumisel ettenihke suunas. Ühe läbimiga eraldatakse üks materjalikiht. Masinaehitustehnoloogia Operatsioon Ülesseade Positsioon Siire
Roomav madar

Roomav madar ehk virn (ladina keeles Galium aparine; rahvapäraselt karn virn, virnarohi, kiskjarohi, kassitapp) on madaraliste sugukonda kuuluv üheaastane ja ühekojaline rohttaim. Roomav madar on üheaastane 30–120 cm kõrgune 2,5–4 cm pikkuste lehtedega rohttaim. Roomava madara õied on valged. Vili on kaksikvili ja koosneb kahest kerakesest. Roomav madar on Eestis levinud taim, teda võib kohata kasvamas rannikul, võsastikes, jäätmaal ja umbrohuna põldudel ja aedades. Taim on levinud Euroopas, Aasias (eriti Siberis), Põhja- ja Lõuna-Ameerikas. Aga ka Suurbritannias, Kanaari saartel, Jaapanis, Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Mehhikos, Kesk-Ameerikas, Austraalias, Uus-Meremaal jm.  Pikemalt artiklis Roomava madara ürt Roomavat madarat kasutatakse ravimtaimena. Ürt (Galii aparinis herva) on taime maapealne osa. Ürti kogutakse taime õitsemise ajal ja kuivatatakse. Droog sisaldab iridoide, flavonoide, antratseene, kumariine, tanniine, orgaanilisi happeid, mineraalaineid (vask, tsink, raud, mangaan, boor, titaan, strontsium, vanaadium, tallium, nikkel, molübdeen), rasvõli jpm. Droogil on uriinieritust suurendav toime. Kasutatakse düsuuria, kuseteede, lümfisõlme-, mao- ja peensoolepõletiku, haavandtõve ja palaviku korral. Suurendab sapinõristust. Rahvameditsiinis peetakse teda põletiku-, mikroobi-, oksüdeerumis- ja vähivastaseks. "The Plant List: A Working List of All Plant Species". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. jaanuar 2019. Vaadatud 22. veebruaril 2017. "Roomav madar - liigikirjeldus". Loodusteadusliku hariduse keskus. Vaadatud 21. veebruaril 2017. "Roomav madar - täiendav info". Loodusteadusliku hariduse keskus. Vaadatud 21. veebruaril 2017. Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 380, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 Galium aparine L., Sp. Pl.: 108 (1753)., [2017, veebruar 22] Atmaca H, Bozkurt E, Cittan M, Dilek Tepe H, Effects of Galium aparine extract on the cell viability, cell cycle and cell death in breast cancer cell lines., J Ethnopharmacol. 20. juuni 2016;186:305-10. doi: 10.1016/j.jep.2016.04.007. Epub 13. aprill 2016, [2017, veebruar 22] Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 380, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 Roomav madar andmebaasis eElurikkus
Murad I

Murad I (osmanitürgi keeles مراد اول Murad I; türgi keeles I. Murat Hüdavendigâr; hüüdnimi Hüdavendigâr pärsiakeelsest väljendist خداوندگار Khodāvandgār 'jumalale pühendunud'; 29. juuni 1326 – 15. juuni 1389) oli Osmanite riigi kolmas bei aastatel 1362–1383 ja oli esimene Osmanite riigi sultan aastatel 1383–1389. Ta oli Orhan I ja Valide Nilüfer Hatuni poeg. Serbia tsaari Stefan Uroš V (1355–1371) lagunev Serbia tsaaririik osutas võimsatele Osmanitele vähest vastupanu. Killustatud riigi vägesid võitsid Osmanid aastal 1371 Maritsa lahingus, tehes vasallideks lõunapoolsed kubernerid, ja varsti pärast seda tsaar suri. Kuna Uroš oli lastetu ja aadel ei suutnud kokku leppida õiguspärases pärijas, jätkasid tsaaririigi valitsemist poolsõltumatud provintsiisandad, kes olid sageli üksteisega vaenujalal. Kõige võimsam neist, Lazar, praeguse Kesk-Serbia hertsog (mis ei olnud veel Osmanite võimu all), seisis aastal 1389 Osmanitele vastu Kosovo lahingus, kus Murad kaotas oma elu.
Oskar Kokk

Oskar Kokk VR II/3 (16. jaanuar (vkj 3. jaanuar) 1895 Nõmme, Elistvere vald – 18. mai 1976 Vedu) oli eesti sõjaväelane, taluperemees, Elistvere vallavanem ja abivallavanem. Esimeses maailmasõjas võttis ta osa lahingutest Saksa vägede vastu. Vabadussõjas osales Oskar Kokk lahingutes Punaarmee ja Landesveeri vastu Lõuna-Eestis ja Lätimaal 3. rügemendi (jalaväepolgu) 1. pataljoni ridades. Vabaduse Risti II liigi 3. järgu kavaler (nr 1023/14.09.1920) isikliku vapruse eest Vabadussõjas (2. novembril 1919 Kudrowa mõisa all ja 28. novembril 1919 Tsernowa küla juures). Sai 1919. aasta detsembris kaprali auastme ja 1920. aasta jaanuaris nooremallohvitseriks. Hiljem oli ta Veske talu peremees Elistvere vallas Tartumaal. Kuulus Kaitseliitu, oli rühmapealik. Vabaduse Risti Vendade Ühenduse Tartu osakonna liige. Ta on maetud Tartu Maarja kalmistule. [1] "Elistwere wallawanema abi Oskar Kokk ametist tagandatud." Postimees nr. 209, 6. august 1925
Anna-Magdaleena Kangro

Anna-Magdaleena Kangro (sündinud 16. märtsil 1979) on eesti tõlkija ja kultuuriteoreetik. Ta on tõlkinud lasteraamatuid (Jeff Kinney raamatusari "Ühe äpardi päevik", Christl Vogli "Lillehaldjad ja pöialpoisid", Janet Foxley "Junts Trönn" jt). Tema ema on Leelo Tungal, isa oli Raimo Kangro ning õed on Kirke Kangro ja Maarja Kangro.