laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Janar Jäätma

Janar Jäätma (sündinud 18. augustil 1984) on Eesti jurist, kohtunik. Jäätma on süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse eelnõu ja seletuskirja üks koostajatest. Ta on ka halduskohtumenetluse seadustiku kommenteeritud väljaande (2013) üks kaasautoritest. Tema peamised uurimisvaldkonnad õiguses on: konstitutsiooniõigus, haldusõigus, politsei- ja korrakaitseõigus, hankeõigus. 1991–1994 Vaida Põhikool 1995–2003 Jüri Gümnaasium 2003–2006 Tartu Ülikool, bakalaureuseõpe, õigusteadus 2006–2008 Tartu Ülikool, magistriõpe 2009–2015 Tartu Ülikool, doktoriõpe diplomitöö teema: "Ohutõrjeõigus politsei- ja korrakaitseõiguses: kooskõla põhiseadusega" 2005 kohtutäituri abi, kohtutäitur Risto Sepp 2006–2007 Tallinna Halduskohus, konsultant 2007–2008 Riigikogu, põhiseaduskomisjoni nõunik 2008–2016 Riigikohus, halduskolleegiumi nõunik 2017–2019 Tartu Halduskohus, kohtunik 2019–... Tallinna Ringkonnakohus, kohtunik Janar Jäätma. "Ohutõrjeõigus politsei- ja korrakaitseõiguses: kooskõla põhiseadusega". 2015. Tartu Ülikool. Väitekiri. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 06.12.2016 otsus nr 30 "Kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 07.12.2016, 4.
Liina Naaber-Kivisoo

Liina Naaber-Kivisoo (sündinud 28. oktoobril 1980) on eesti jurist, kohtunik. 2003. aastal sai Naaber-Kivisoo Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas õigusteaduse erialal baccalaureus artium kraadi. Naaber-Kivisoo oli Advokatuuri liige 2003–2018.[viide?] 23. mail 2006 sai ta vandeadvokaadi kutsenimetuse.[viide?] Enne kohtunikuks nimetamist töötas ta advokaadibüroos COBALT. 19. detsembril 2018 nimetas president Kersti Kaljulaid Riigikohtu üldkogu ettepanekul Liina Naaber-Kivisoo alates 20. detsembrist esimese astme kohtunikuks. Ta asus tööle Viru maakohtusse. 22. veebruaril 2021 nimetas justiitsminister ta Viru Maakohtu juhatajaks. Justiitsministeeriumi dokumendiregister. Justiitsministri 22.02.2021 käskkiri nr 33-k "Viru Maakohtu esimeheks nimetamine". Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 19.12.2018 otsus nr 365 "Kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 20.12.2018, 1.
Kivisoo

Kivisoo on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivisoo 8 mehel ja 16 naisel. Perekonnanimede levikult on Kivisoo meeste puhul 14993. ja naiste puhul 8560. kohal. Perekonnanime Kivisoo kandja on keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus on 43). Perekonnanimi Kivisoo on levinuim Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 1,67. 19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimed Gruusvelt, Kruberg, Kruusberg, Kruusvelt perekonnanime Kivisoo vastu. Samas, Kivisoo nime mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud. Liina Naaber-Kivisoo (1980–), Eesti jurist, kohtunik Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Kivisoo. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Kivisoo. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Kivisoo. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Kivisoo.
Naaber (perekonnanimi)

Naaber on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Naaber 81 mehel ja 75 naisel. Perekonnanimede levikult on Naaber meeste puhul 1106. ja naiste puhul 1376. kohal. Perekonnanime Naaber kandja on keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus on 38). Kõige levinum on perekonnanimi Naaber vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,85. Perekonnanimi Naaber on levinuim Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,93. 19. sajandi algul pandi perekonnanimi Naaber Muhu kihelkonnas. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimed Kärtmann, Nabrus-Orrav, Nachbar perekonnanime Naaber vastu. Samas, nime Naaber mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud. Liina Naaber-Kivisoo (1980–), Eesti jurist, kohtunik Naber Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Naaber. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Naaber. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Naaber. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Naaber.
Maarjo

Maarjo on mehenimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Maarjo 49 mehel. Maarjo on populaarsuselt 923. mehenimi. Vanim Maarjo on vanuserühmas 45–49, noorim vanuserühmas 5–9. Maarjo on keskmiselt 26 aasta vanune (mediaanvanus on 26). Kõige populaarsem on eesnimi Maarjo vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,46. Kõige rohkem on eesnimega Maarjo sündinuid juulis, kokku 7. Kõige populaarsem on eesnimi Maarjo Viljandi maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 1,09. Maarjo Mändmaa (1974–), Eesti riigiametnik Mario Statistikaamet. Eesnime statistika. Päring andmebaasist: Maarjo.
Mändmaa

Mändmaa on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Mändmaa 39 mehel ja 58 naisel. Perekonnanimede levikult on Mändmaa meeste puhul 2877. ja naiste puhul 1940. kohal. Perekonnanime Mändmaa kandja on keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus on 43). Kõige levinum on perekonnanimi Mändmaa vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,33. Perekonnanimi Mändmaa on levinuim Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 5,36. 19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimed Dööring, Ehrt, Flinkenberg, Mänberg, Mühling, Peterberg, Prener, Promet, Puhv, Shtshigelski perekonnanime Mändmaa vastu. Samas, Mändmaa nime mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud. Endel Mändmaa (1928–2006, Eesti NSV riigitegelane ja finantsist Kristjan Mändmaa (1973–), Eesti tarbegraafik ja kunstipedagoog Maarjo Mändmaa (1971–), Eesti riigiametnik Mändma Statistikaamet. Nimede statistika. Päring andmebaasist: Mändmaa. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Mändmaa. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Mändmaa. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Mändmaa.
Kulli (Elva)

Kulli on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rannu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Maarjo Mändmaa

Maarjo Mändmaa (varem Maarja Mändmaa; sündinud 8. detsembril 1974) on Eesti riigiametnik. 1996. aastal lõpetas Mändmaa Eesti Riigikaitse Akadeemia korrektsiooni kolledži kriminoloogia eriala (cum laude). Ta on õppinud avalikku haldust Tartu Ülikoolis ning haldusjuhtimist Tallinna Tehnikaülikooli magistrantuuris. 1996–2000 oli Mändmaa Justiitsministeeriumi kriminaalhoolduse osakonna juhataja, 2000–2002 Justiitsministeeriumi siseauditi osakonna juhataja ja aastatel 2002–2007 Sotsiaalministeeriumi kantsler, 2007–2021 ASi Hoolekandeteenused juhataja. Alates 23. augustist 2021 on ta taas Sotsiaalministeeriumi kantsler. Mändmaa on olnud Praxise nõukogu esimees ja MTÜ Sõbralik Eesti juhatuse liige ning MTÜ Naabrivalve asutajaliige. 2020 – Valgetähe III klassi teenetemärk Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Valitsuse 19.08.2021 korraldus nr 296 "Sotsiaalministeeriumi kantsleri ametikohale nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 24.08.2021, 1. "Riisalo ja Kiik esitavad sotsiaalministeeriumi kantsleriks Maarjo Mändmaa". Eesti Rahvusringhääling, 11.08.2021. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 27.01.2020 otsus nr 544 "Riiklike autasude andmine". Avaldamismärge: RT III, 29.01.2020, 2.
Mikli

Mikli on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mikli 23 mehel ja 29 naisel. Perekonnanimede levikult on Mikli meeste puhul 5283. ja naiste puhul 4524. kohal. 19. sajandi algul pandi perekonnanimi Mikli Lääne-Nigula kihelkonnas. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Mikli Lehtkivi ja Lehtma vastu. Samas, keegi ei võtnud Mikli nime. Airi Mikli (1964–), Eesti riigiametnik Toomas Mikli (1941–2022), Eesti infotehnoloog Statistikaamet. Nimede statistika. Päring andmebaasist: Mikli. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Mikli. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Mikli. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Mikli.
Airi Mikli

Airi Mikli (sündinud 28. septembril 1964 Tallinnas) on Eesti jurist ja riigiametnik. 1989. aastal lõpetas Mikli Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Aastatel 1984–1997 oli ta Justiitsministeeriumi ametnik ja 1997–2006 Keila linnasekretär. Alates 2006. aastast töötab Mikli Riigikontrollis (esmalt oli ta vanemaudiitor, 2007–2017 kohaliku omavalitsuse auditi osakonna peakontrolör ning aastast 2018 on riigikontrolöri nõunik). Ta on ka EELK Tallinna Jaani koguduse nõukogu liige ja Vabariigi Valimiskomisjoni liige. Riigikogu dokumendiregister. Sissekanne 12-19/20-7/8 (reg 28.04.2020). Riigikontrolöri 27.04.2020 käskkiri nr 1-1.1/110. Riigikogu Toimetised (nr 35/2017), lk 191. Riigikontrolli kontaktid www.tallinnajaani.ee
Mari-Anne Härma

Mari-Anne Härma (sündinud 22. märtsil 1988) on Eesti riigiametnik ja geneetikateadlane. 2007–2011 Tallinna Tehnikaülikool, geenitehnoloogia instituut, BSc 2011–2014 Tartu Ülikool, tehnoloogia instituut, MSc 2016–... Helsingi Ülikool, arstiteaduskond, doktorant 01.11.2012–31.08.2013 Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonna spetsialist 01.05.2013–30.10.2014 Helsingi Ülikooli nooremteadur 15.12.2014–20.04.2016 PSI CRO kliiniliste uuringute assistent 01.05.2016–31.12.2019 Helsingi Ülikooli Folkhälsani geneetika instituudi FinnDiane uurimisgrupi doktorant 02.01.2020–01.07.2020 Terviseameti nakkushaiguste seire ja epideemiatõrje osakonna juhataja 02.07.2020–30.09.2020 Terviseameti peadirektori kohusetäitja 01.10.2020 – ca nov 2020 Terviseameti nakkushaiguste seire ja epideemiatõrje osakonna juhataja u nov 2020 – Terviseameti peadirektori asetäitja 21.09.2021 –2.05.2022 Terviseameti peadirektori kohusetäitja Mari-Anne Härma Eesti Teadusinfosüsteemis Sotsiaalministeeriumi dokumendiregister. Sotsiaalminister Tanel Kiige 01.07.2020 käskkiri nr 41-T "Puuduva ametniku ülesannete täitmine". "Mari-Anne Härma: ega mu laps suurt muud ei teagi, kui et ema on tööl" Eesti Päevaleht, 2. juuli 2021
Mari-Anne

Mari-Anne on naise eesnimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mari-Anne 71 naisel. Mari-Anne on populaarsuselt 944. naisenimi. Vanim Mari-Anne on üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 15–19. Mari-Anne on keskmiselt 55 aasta vanune (mediaanvanus on 58). Kõige populaarsem on eesnimi Mari-Anne vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,22. Kõige rohkem on eesnimega Mari-Anne sündinuid juulis, kokku 9. Kõige populaarsem on eesnimi Mari-Anne Põlvamaal, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 2,02. Mari-Anne Härma (1988–), eesti riigiametnik ja teadlane Anna-Maria Anne Anne-Marie Mari Marianna Marianne Marie Marie Anne Statistikaamet. Eesnime statistika. Päring andmebaasist: Mari-Anne.
Härma (perekonnanimi)

Härma on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Härma 89 mehel ja 106 naisel. Perekonnanimede levikult on Härma meeste puhul 976. ja naiste puhul 869. kohal. Perekonnanime Härma kandja on keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus on 42). Kõige levinum on perekonnanimi Härma vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,13. Perekonnanimi Härma on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 10,51. 19. sajandi algul pandi perekonnanimi Härma Kodavere kihelkonnas.[viide?] 1930. aastate nimede muutmise kampaania määrati Härma uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Blaubrik, Brikker, Brücker, Eermann, Ermann, Hakmann, Hammel, Henrikson, Herberger, Herman, Hermann, Hermburg, Herrmann, Järmann, Jermann, Mauer, Möllerson, Oermann, Rikken, Tein, Teinmann ja Venig, aga senised nime kandjad seda ei muutnud. Mari-Anne Härma, Eesti teadlane ja riigiametnik (1988–) Miina Härma, Eesti helilooja, koorijuht ja organist (1864–1941) Statistikaamet. Nimede statistika. Päring andmebaasist: Härma. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Härma. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Härma.
Siigur

Siigur on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Siigur 61 mehel ja 73 naisel. Perekonnanimede levikult on Siigur meeste puhul 1601. ja naiste puhul 1434. kohal. Perekonnanime Siigur kandja on keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus on 40). Kõige levinum on perekonnanimi Siigur vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,97. Perekonnanimi Siigur on levinuim Pärnu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,95. 19. sajandi algul pandi perekonnanimi Siigur Jõhvi ja Pärnu-Elisabethi kihelkonnas. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Siigur Lehari vastu. Samas, keegi ei võtnud nime Siigur. Kristjan Siigur (1980–), Eesti riigiametnik Urmas Siigur (1956–), Eesti arst Sigur Statistikaamet. Nimede statistika. Päring andmebaasist: Siigur. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Siigur. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Siigur. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Siigur.
Kristjan Siigur

Kristjan Siigur (sündinud 2. juulil 1980) on Eesti jurist, kohtunik. 2003. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Enne kohtunikuks nimetamist töötas ta Justiitsministeeriumis. Algul kohtute osakonnas, hiljem õiguspoliitika osakonnas.[viide?] 28. novembril 2007 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Kristjan Siiguri esimese astme kohtunikuks alates 1. detsembrist 2007. Ta asus tööle Tallinna Halduskohtusse. 2020. aasta kohtunike täiskogul valiti ta kolmeks aastaks ühe esindajana kohtute haldamise nõukotta. 2023 valiti ta uuesti nõukotta. 20. märtsil 2024 nimetas justiitsminister Tallinna ringkonnakohtu üldkogu ja kohtute haldamise nõukoja heakskiidul Kristjan Siiguri apellatsioonikohtu esimeheks, tähtajaga seitse aastat. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 26. "LP_2003TY". kodu.ut.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. mai 2023. Vaadatud 8. mail 2023. "Kohtute veebileht (kohus.ee). Kohtute haldamise nõukoja protokollid. 79. istung, 12.12.2014, lk 11" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16.09.2021. Vaadatud 16.09.2021. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 28.11.2007 otsus nr 199 "Kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RTL 2007, 93, 1549. Riigikohtu veeb. "Kohtunike XIX korralise täiskogu omavalitsusorganite liikmete valimise hääletusprotokoll", 14. veebruar 2020, 8. hääletus, lk 3. Riigikohtu veeb. "Kohtunike XXII korralise täiskogu omavalitsusorganite liikmete valimise hääletusprotokoll", 8. juuni 2023, 5. hääletus, lk 3. Justiitsministeeriumi dokumendiregister. Justiitsministri 20.03.2024 käskkiri nr 43-k "Tallinna Ringkonnakohtu esimehe nimetamine". "Kristjan Siigur: kohtuvõimu järelevalve iseenda üle" Eesti Rahvusringhääling, 30.04.2019 "Tallinna ringkonnakohtu uus juht on vaidlust lahendanud ka istungil suppi keetes" Eesti Ekspress, 17.05.2024
Kruusvee

Kruusvee on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kruusvee 8 mehel ja 16 naisel. Perekonnanimede levikult on Kruusvee meeste puhul 14 993. ja naiste puhul 8560. kohal. Perekonnanime Kruusvee kandja on keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus on 43). Perekonnanimi Kruusvee on levinuim Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 1,67. 19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimed Gruusvelt, Kruberg, Kruusberg, Kruusvelt perekonnanime Kruusvee vastu. Samas, Kruusvee nime mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud. Kaupo Kruusvee (1979–), Eesti jurist, kohtunik Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Kruusvee. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Kruusvee. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Kruusvee. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Kruusvee.
Vladimiri oblast

Vladimiri oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Keskföderaalringkonnas. See piirneb Moskva, Jaroslavli, Ivanovo, Rjazani ja Nižni Novgorodi oblastiga. Oblast on jaotatud järgmisteks kohalikeks omavalitsusüksusteks (seisuga 1. jaanuar 2017): Aleksandrovi rajoon (vene Александровский район) Gorohhovetsi rajoon (Гороховецкий район) Guss-Hrustalnõi (город Гусь-Хрустальный) Guss-Hrustalnõi rajoon (varem Gussevski rajoon, Гусевской район) (Гусь-Хрустальный район) Jurjev-Polski rajoon (Юрьев-Польский район) Kameškovo rajoon (Камешковский район) Kiržatši rajoon (Киржачский район) Koltšugino rajoon (Кольчугинский район) Kovrov (город Ковров) Kovrovi rajoon (Ковровский район) Melenki rajoon (Меленковский район) Murom (город Муром) Muromi rajoon (Муромский район) Petuški rajoon (Петушинский район) Radužnõi (ЗАТО город Радужный; kinnine linn) Selivanovo rajoon (Селивановский район) Sobinka rajoon (Собинский район) Sudogda rajoon (Судогодский район) Suzdali rajoon (Суздальский район) Vjazniki rajoon (Вязниковский район) Vladimir (город Владимир) 2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 439 800. Oblastis on 23 linna ja 9 alevit. Suuremad linnad on Vladimir, Kovrov, Murom, Aleksandrov ja Guss-Hrustalnõi. Vladimiri oblasti veebileht
Neemisküla

Neemisküla on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rannu valda. Neemiskülas asub Rannu kirik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne teine parandus

Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne teine parandus on Ameerika Ühendriikide põhiseaduse muudatus, mis piiras presidendi ametiaja kahe korrani. Parandus võeti vastu Kongressis 24. märtsil 1947 ning ratifitseeriti osariikide tasemel 27. veebruaril 1951.
Kaupo Kruusvee

Kaupo Kruusvee (sündinud 13. oktoobril 1979) on Eesti jurist, kohtunik. Kruusvee omandas Õigusinstituudis baccalaureus artium kraadi 2002. aastal. Ta on töötanud Maksu- ja Tolliameti juriidilise osakonna juhataja asetäitjana ja juhatajana. 2013–2015 Tallinna ringkonnakohtus kohtujuristina. 12. novembril 2015 nimetas president Toomas Hendrik Ilves Riigikohtu üldkogu ettepanekul Kruusvee esimese astme kohtunikuks alates 1. detsembrist 2015. Ta asus tööle Tallinna Halduskohtusse. 2019. aasta detsembris nimetas justiitsminister kohtunik Kruusvee Tallinna Halduskohtu esimeheks, tähtajaga 7 aastat. Justiitsministri 20.12.2019 käskkiri nr 221-k "Tallinna Halduskohtu esimeheks nimetamine". Riigikohtu veebilehekülg. "President nimetas ametisse kaheksa kohtunikku" (12.11.2015). Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 12.11.2015 otsus nr 691 "Kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 13.11.2015, 1.
Bagramjani pataljon

Bagramjani-nimeline pataljon, tuntud ka kui Marssal Ivan Hristoforovitš Bagramjani nimeline üksik motoriseeritud pataljon, armeenia Bagramjani-nimeline pataljon oli Abhaasia separatistide poolel võidelnud üksus Gruusia-Abhaasia konflikti ajal; koosnes etnilistest armeеnlastest ja oli nimetatud nii Nõukogude marssali Ivan Bagramjani auks. Võttis osa võitlusest Gruusia valitsusvägede vastu. Sõja järel lõpetas tegevuse. Abkhazia Armenians: Holding A Home In An Unstable Territory - https://web.archive.org/web/20071017232803/http://www.agbu.org/publications/article.asp?A_ID=159
Noorma

Noorma on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rannu valda. Külas asub 1901. aastal valminud Rannu õigeusu kirik, kus 1964. aastani tegutses Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kogudus. Hiljem on kirikut kasutanud ka Uusapostlik kirik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Ogier Ghiselin de Busbecq

Ogier Ghiselin de Busbecq (1522 Comines – 28. oktoober 1592 Rouen; ladina keeles Augerius Gislenius Busbequius) oli 16. sajandi flaami taimetark, kirjanik ja diplomaat, kes töötas kolme põlvkonna Habsburgide monarhide heaks. Ta oli suursaadik Osmanite riigi pealinnas Ḳosṭanṭīnīyes (Konstantinoopolis). 1581. aastal avaldas ta raamatu "Itinera Constantinopolitanum et Amasianum" oma seal viibitud ajast, see ilmus uuesti 1595. aastal pealkirja "Turcicae epistolae" all. Tema kirjade seas on ka ainus säilinud sõnade nimekiri Krimmi gooti keelest. Talle omistatakse tulpide sissetoomist Lääne-Euroopasse ja nendele nime andmist.  Ogier Ghiselin de Busbecq – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sailor (laev)

Sailor on Eesti laevandusettevõtte Tallink ro-pax-laev, mis sõidab Paldiski–Kapellskäri liinil. Laev ehitati Poolas Gdanskis 1987. M/S Sailor Fakta om Fartyg (rootsi keeles)
Khethevan Lomthathidze

Khethevan Lomthathidze (gruusia keeles ქეთევან ლომთათიძე; 11. veebruar 1911 Hidistavi, Kutaisi kubermang – 22. september 2007) oli gruusia lingvist-kaukasioloog, kartvelistika ja abhasistika eriteadlane; esimene gruusia naine, kes sai teaduste doktoriks. Gruusia NSV Teaduste Akadeemia akadeemik (1979). Khethevan Lomthathidze tutvustus tema 100. sünniaastapäeva puhul (gruusia ja vene keeles)
Kaiserlich und königlich

Fraas keiserlik ja kuninglik viitab Habsburgide õukonnale või valitsusele laiemas ajaloolises perspektiivis. Mõned kaasaegsed autorid piiravad selle kasutamist Austria-Ungari kaksikmonarhia ajale aastail 1867–1918. Sel perioodil, kui need kaks territooriumi toimisid reaalunioonina, valitses Habsburgide monarh samal ajal keisrina (Austria keiser) ja kuningana (Ungari kuningas). Ühise valitsuse seadusandlus kohustas välisministeeriumit, sõjaministeeriumit ja rahandusministeeriumit (rahastades ainult kahte esimest) toimima "Tema keiserliku ja kuningliku majesteedi" nimel. Seega oli keskvalitsusorganite nimedel eesliide k. u. k (saksa keeles kaiserlich und königlich 'keiserlik ja kuninglik'). Tavaliselt lühendati seda saksa keeles veel k. und k. ja k. & k. (kõigil juhtudel hääldatakse und välja), ungari keeles cs. és k. (császári és királyi), tšehhi keeles c. a k. (císařský a královský), poola keeles C. i K. (Cesarski i Królewski), sloveeni keeles c. in k. (cesarski in kraljevski), horvaadi keeles c. i kr. (carski i kraljevski), serbia keeles ц. и кр. (царски и краљевски), ukraina keeles ц. і кор. (цісарський і королівський); itaalia keeles I.R. (Imperiale Regio).
Paju (Elva)

Paju on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rannu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.