laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Estonia-Film

Estonia-Film oli esimene Eesti Vabariigi filmiühing, mis tegutses aastatel 1919–1932. Vendade Theodor Märska ja Konstantin Märska eestvedamisel alustati tööd juba 1919. aastal, aga ametlikult asutati ettevõte Peeter Parikase initsiatiivil ja rahalisel toel 10. septembril 1920. Eeskujuks oli vendade Lumière’ide analoogne filmiettevõte. Ettevõtet juhtis Peeter Parikas. Estonia-Film tootis ja levitas filme ning tõi Eesti filmindusse ringvaate: esimest ringvaadet näidati 1920. aasta veebruaris. Põhiliselt tehti dokumentaalfilme (eluolu- ja päevakajalised filmid). Need filmid olid suuresti riigikroonika eelkäijad. Stuudio üks suuremaid saavutusi oli täispikk dokumentaalfilm, millest esimene oli "Filmikaameraga läbi Eesti" (1924), mida näidati ka Saksamaal, Ungaris, Rootsis ja Lätis ning millest sai Eesti visiitkaart välisriikides. Sarjast on säilinud üksikuid kaadreid. Olustikufilmide "Tallinna "ilu"" ja "Tartu "ilu"" eesmärk oli ärgitada kodanikke linna korrashoiule – näidati linnade varjukülgi üldise korrashoiu seisukohast. 1921. aastal valmis stuudios esimene mängufilm, naljapilt "Armastuse pisielukas", mis filmi Tallinnas ühe päevaga. Film pole säilinud ja selle sisu pole teada. Stuudio mängufilmikatsetused jäidki lühiformaati ja need pole säilinud. Paljudest Estonia-Filmi tähtsatest jäädvustustest (Eesti kulla Venemaalt Tallinna toomine, Tartu rahu allakirjutamine) pole kaadritki alles. Estonia-Filmile kuulusid Tallinnas järgmised kinod: Rekord Näituseväljakul (hiljem nn rahvakino Endla) 1927 Passaaž Viru tänaval (omandamisel sai nime Rekord; hiljem esietenduskino, veel hiljem Helios) kino Kungla Tõnismäel, Pärnu mnt 41 Estonia-Filmi filmilabor asus Viru tänaval. Aastatel 1926–1931 andis ettevõte välja oma aja tähtsaimat filmiajakirja Filmileht. Estonia-Film korraldas 1923. ja 1925. aastal Eesti esimesed missivõistlused. 1927. aastal tekkis seoses helifilmi tulekuga ka Eestis üha suurem nõudlus helifilmi järele. Estonia-Film küll üritas oma ressursse kokku võttes teha esimese eesti helifilmi, kuid teoks need plaanid ei saanud. Üleilmne majanduskriis ja tehniline revolutsioon (helifilmi sünd ja levik) mõjutasid Estonia-Filmi tegevust sedavõrd, et Estonia-Film läks 1932. aastal pankrotti ja lõpetas 19. detsembril 1932 tegevuse. Eesti Filmi Andmebaas (vaadatud 26. oktoobril 2019) Jaak Lõhmus. "Fotograafi(de) jälg". Postimees, 1. november 2008 "Esimene Eestis". (koostaja Allan Espenberg). Tammerraamat. 2017. ISBN 978-9949-616-08-4
Tihemetsa

Tihemetsa on alevik Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaugus Pärnust on 50 km, Kilingi-Nõmmest 6 km, Viljandist 50 km ja Mõisakülast 11 km (mööda maanteid). 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas alevikus 897 inimest. Tihemetsas oli Voltveti kõrts, mille säilinud hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. Tihemetsas töötas 19. sajandil Allikukivi kalevivabrik. 1920. aastatel rajati praeguse Tihemetsa alale Voltveti asundus, mis hiljem nimetati Asuvere külaks ja 1977 nimetati Tihemetsa alevikuks. Tihemetsas on Allikukivi park, mis on arvele võetud kultuurimälestisena. Vabadussõja Punapargi lahingu mälestusmärk Voltveti mõisa peahoone Voltveti mõisa pargigrott Tihemetsa mõis (Voltveti mõis) Tihemetsa paisjärv Tihemetsa vald Tihemetsa külanõukogu Tihemetsa raudteepeatus Vabadussõja Punapargi lahingu mälestusmärk Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.08.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017. Marja Kallasmaa: artikkel "Voltveti" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 770. http://www.eestigiid.ee/?CatID=97&ItemID=2568 "Tihemetsas avatakse ekstreemspordi sisehall", 24tundi.ee, 27. veebruar 2009
Jäärja

Jäärja on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Jäärja mõis Jäärja vald Abja vald Järveotsa maastikukaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Ilmar Arens. Jäärja "Sookuningas" ja tema linnusemägi. Eesti Päevaleht, 3. aprill 1971, nr. 26, lk. 5.
Kalita

Kalita on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. 1977. aastal liideti Kalita külaga Karuküla. Külast voolavad läbi näiteks Kalita oja, Külge oja ja Jurga oja, mis suubuvad naaberkülas Reiu jõkke. Küla idaosas asub Viira soo ja loodenurgas Messu soo. Kultuurimälestistest jääb küla alale ohverdamiskoht "Emandimägi". Külas tegutses vabariigi algusajal Kalita koorejaam, mis põles 1939. aastal. Külas töötas ka Kalita kool, mis alustas tegevust 1877. aastal Pati valla koolina ning suleti 1956. aastal õpilaste puuduse tõttu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 24.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Kalita" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. 11819 Ohverdamiskoht "Emandimägi" kultuurimälestiste riiklikus registris Kalita meierei hävis taies Uus Eesti Pärnu Uudised, nr 192, 30. august 1939 Kalita kool (710:KOO:002) EELIS
Kamali

Kamali on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Kamali järv Umbsoo Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kanaküla

Kanaküla on küla Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kanakülast voolab läbi Halliste jõgi, küla territooriumil suubuvad sellesse Pale jõgi ja Alva jõgi. Halliste jõel asuva Vardja kärestiku ja selle põhjas asuva paljandi kaitseks on loodud Vardja aluskivimi paljandi ja kose kaitseala. Läbi küla kulgeb Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee, Halliste jõe ületamiseks on maanteel Kanaküla sild. Aastatel 1977–2021 oli Reinse Kanakülaga liidetud. Kanaküla kõrts Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2021. Statistikaamet, vaadatud 25.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 8.07.2022.
Kärsu

Kärsu on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Kärsu oja Kärsu soo Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.08.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Laiksaare

Laiksaare (aastani 1997 Asuja) on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Laiksaarel asub RMK Pärnumaa metskonna keskus. Kultuurimälestistest on külas arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistu. Küla territooriumi edelaosa läbib Rannametsa jõgi ja idaosa Ura jõgi. Küla piires asuvad Rannametsa jõel ka Laiksaare järv ja Ura jõel Rae järv. Lisaks nimetatutele asub külas Sassi järv. Laiksaare lõunaosas asub kaitsealune Rannametsa jõe lammimets. Vahetult küla piirist lõunas Nepstes paikneb 1991. aastal kaitse alla võetud Laiksaare männik. Osaliselt jäävad küla territooriumile ka Laiksaare looduskaitseala idaosa, Tolkuse looduskaitseala lõunaosa ja väike siil Nepstemurru hoiuala kirdenurgast. Laiksaare bussipeatus (2017) Laiksaare bussipeatus (2024) Laiksaare küla piiril juunis 2024 RMK Laiksaare kontor Laiksaare mõis, Saarde kihelkond Pärnu kreis Laiksaare vald Asuja külanõukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 11814 Kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris https://www.postimees.ee/term/56639/laiksaare "Laiksaares töötavad Pärnumaa metskonna ametnikud" Pärnu Postimees, 11. september 2010
Lanksaare

Lanksaare on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Lanksaare küla Hüljatud maja Lanksaare külas Hüljatud traktor Lanksaare külas põllu peal Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Leipste

Leipste on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Küla lähistel oli kuni 1996. aastani Tihemetsa raudteepeatus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lodja

Lodja on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Marana

See artikkel räägib külast Pärnu maakonnas. USA-s Arizona osariigis asuva linna kohta vaata artiklit Marana (Arizona). Marana on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Marina küla

Marina on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Külast voolab läbi Ura jõgi. Jõel on Marina paisjärv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mustla (Saarde)

Mustla on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Küla asub Valga–Uulu maantee ääres. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pihke

Pihke on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Pihke bussipeatus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 25.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Reinu (Saarde)

Reinu on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Hüljatud laut Reinu külas Lehmad Reinu külas Nigula looduskaitsealal Lehmad Reinu külas Nigula looduskaitsealal Sooääre talu Reinu külas Laut Reinu külas Pärnumaal Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Reinu

Reinu on mitme koha nimi: Reinu (Saarde), küla Saarde vallas Pärnu maakonnas Reinu (Tartu), küla Tartu maakonnas Tartu vallas Reinu (Valgjärve vald), endine küla Reinu mõis Reinu põik Reinu tee
Saarde

See artikkel räägib Pärnumaa külast. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Saarde (täpsustus). Saarde on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Saarde kirik Saarde kalmistu Saarde kihelkond Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hahk (perekond)

Hahk (Somateria) on lindude perekond haneliste seltsi partlaste sugukonnast. Kirjuhahk on eraldi perekond. hahk (Somateria mollissima) kuninghahk (Somateria spectabilis) prillhahk (Somateria fischeri)
Päärdu

Päärdu küla asub Tallinna–Pärnu magistraaltee ääres Märjamaa valla lõunaosas. Külast lähtub tugimaantee Velise kaudu Raikkülla ning kohalikud teed Leibresse (nn vana Tallinna–Pärnu maantee) ja Araste kaudu Vanamõisa. Päärdust voolab läbi Velise jõgi. Kuni 1980. aastateni oli Velise jõgi tuntud Päärdu jõena. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Vigala valda. Päärdu on valdavalt hajaküla. Tihedam hoonestus on vaid mõisasüdame naabruses, kus leidub ka kahekorruselisi kortermaju. Küla tähtsamad vaatamisväärsused on Päärdu mõisakompleks ja jõe ääres väike siluri lubjakividest koosnev paljand. Külas asub ka Velise mõisa Maydellide kalmistu. Päärdu maanteesillast allavoolu jõekaldalt on leitud luuahing, mis lubab oletada, et Päärdu alal võis olla kiviajal inimasustus. Oletatavasti oli tänapäevane Päärdu ala mererannikul. Küla varasem nimi oli Kose. Tõenäoliselt on Päärdu mõis (Kose mõis, saksapäraselt Kosch) asutatud 15. sajandi teisel poolel. Tänini säilinud häärber valmis 1792. aastal. Päärdu nimi pärineb 18. sajandist ja mugandus selleaegse mõisa omaniku Bernt Tuwe eesnimest. 18. sajandil asutati mõisa poolt Velise jõele vesiveski, mille hoone hävis 1941. aastal Teises maailmasõjas Märjamaa lahingus. Päärdu vallakool (Rääski külas) asutati 1846. aastal. 1924. aastal anti Päärdu kooli käsutusse Päärdu mõisahäärber. 1972. liideti kool Kivi-Vigala kaheksaklassilise kooliga. 1905. aasta mässu ajal sai Päärdus Paiba talu (Mihkel Aitsami (1876–1917) kodutalu) koosolekute ja kogunemiste kohaks. 1970. aastate asulate reformimise ajal liideti Päärdu külaks samanimeline asundus, osa Pikk-külast (tänapäevase Päärdu lääneosa) ja Veneküla (Vene; tänapäevase Päärdu põhjaosa). Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sigaste

Sigaste on küla Pärnumaal Saarde vallas. Sigastele lähimad külad on Lodja lõunas ja Marana kagus. Kaugemale põhja jääb Saunametsa. Sigastet läbib Lodja–Saunametsa tee. Muudest paikadest jäävad kagusse Kikepõhja, lõunasse Pändi ning loodesse Riisselja endine küla ja raudteejaam. Sigaste ojaks nimetatakse Kivioja, mis on Reiu jõe parempoolne lisajõgi. 1950. aastate paiku kaevati oja maaparanduse käigus sirgeks. Varem leidus Kiviojas palju kalu, aga pärast kopratammide teket ei ole kalad sinna kudema pääsenud. Nüüdisajal esineb ojas vähesel määral lepamaimu ja särge. Sigastet on mainitud 1584. ja 1839. aastal külana. 1758. aastal on nimetatud Kikepera küla järel olevat hajatalu, kus elas Auf Sigaste Marcus Land Sigaste Hans. Küla asus Saarde kihelkonnas ja kuulus Kilingi mõisale. Eesti kohanimede seas erandlikuna on külanime kirjutatud sajandite viisi üksnes tänapäevasel kujul. 1977. aasta külade reorganiseerimise käigus liideti Sigastega edelas olev Lodja asundus ning kirdes olevad Kivilaane ja Kutja. Kivilaanet on esmamainitud 1816. aastal, kui nimetati Kiwwilane talu. 1839. aastal on nimetatud Kiwwilane kõrtsi ja 1900. aasta paiku Кивиланы küla. Kivilaanest põhja jääb Mölke-nimeline koht. Kutja oli 1930. aastatel omaette küla. Nõukogude ajal arvati ta Suitsuküla koosseisu. 1977 Suitsuküla kaotati ja selle läänepoolne ots Kutja ühendati Sigastega. Sigastest lõunas olevat Pändit on esmamainitud 1797. aastal Bente taluna. Maailmasõdade vahelisel ajal oli Pändi omaette küla. Läbi Sigaste kulges kuni 2008. aastani Pärnu–Mõisaküla raudtee, mis omakorda oli osa Tallinna–Pärnu–Riia raudteest. Külas oli Sigaste raudteepeatus. Külanimi on tekkinud sõnast "siga" kas otse või isikunime vahendusel. -ste-lõpp tähendab sugunime. Sigaste nime käänatakse sisekohakäänetes (Sigastesse jne). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, kaart 29 Eesti kohanimeraamat, lk. 606
Tali

Tali on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Külas asus Tali mõis. Spordiväljak Tali mõisa pargis Tali Põhikooli tagumine pool Tali Põhikool Tali Seltsimaja Tali vallamaja Tali Raamatukogu Tali toidupood Korsten Tali küla poe taga Tali bussipeatus Tali Põhikool Tali seltsimaja Tali vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tuuliku

Tuuliku on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Rukkipõld Tuuliku külas Salme talu vare Tuuliku külas Vare Tuuliku külas Tuuliku kõrtsi vare Vare Tuuliku külas Mesilastarud Tuuliku külas Vare Tuuliku külas Tuuliku küla teadetetahvel Heinalaut Tuuliku külas Võssa kasvanud Rehemaa talu Tuuliku külas Tuuliku mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tõlla

Tõlla on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. 1977. aastal liideti Tõlla külaga Neitsiküla. Tõlla puurauk on siluri Jaani lademe Tõlla kihtide stratotüüp. Viimased on küla järgi ka nime saanud. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.08.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017. Marja Kallasmaa: artikkel "Tõlla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Stratigraafia terminoloogia.
Veelikse (Saarde)

Veelikse on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Veelikse bussipeatus Veelikse järve ujumisala Veelikse järv Veelikse hiiepärn Veelikse järv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Veelikse

Veelikse on mitme koha nimi: Veelikse (Mulgi), küla Mulgi vallas Viljandi maakonnas Veelikse (Saarde), küla Saarde vallas Pärnu maakonnas Veelikse järv Veelikse mõis Veelikse oja Veelikse soo
Viisireiu

Viisireiu on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Külast voolab läbi Reiu jõgi. Küla juures liituvad jõega Külge oja ja Kalita oja. Viisireius asub Vahtra suurfarm. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Hiljuti avatud Vahtra suurfarmis on mitu asja teisiti kui mujal lautades ERR, 13. oktoober 2019
Väljaküla (Saarde)

Väljaküla on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas Kilingi-Nõmmest vahetult kirdes. Külast voolab läbi Alva jõgi. Väljaküla ja Kärsu küla piirile jääb Rahumeri. Väljakülas lõppeb Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 26.08.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Suuremõisa park

Suuremõisa park (ka Suuremõisa mõisa park) on Hiiumaa kõige suurem ja esinduslikum[viide?] park, mis asub Suuremõisa külas Suuremõisa lossi ümber. Pargi pindala on 45 hektarit. Pargi asutas krahvinna Ebba Margareta von Stenbock (1704–1775) (sünd. De la Gardie) 1755. aastal lossi ehitamise ajal. Algselt kavandati park baroksena ning lossile lähem osa (terrassid, teed ja tiigid) kujundati korrapärasena. Vanim osa pargist asub peahoone taga idas ning on piiritletud paari meetri kõrguse punase katusekiviga kaetud müüriga, läänes on müür suures osas hävinud. Hiljem korrapärataotlusest loobuti ehk põhiosa pargist on Inglise stiilis. Põhiosa pargist asub lossi esiküljel, lossist läänes. Park on üldiselt tasane, erandiks väike küngas tiikide vahel, kus asus kunagi Baabeloni-nimeline suvemajake. Nimi tulenes mäekesel olevast paviljonist (kohalikus murdes oli see "babiljon"[viide?]). Tiigid on allikatoitelised ja eraldavad õunapuuaeda muust pargist. Tiikides on ka kalu kasvatatud. Lossist läänes läbib pargi põhjast lõunasse Suuremõisa jõgi. Jõest läänes ulatub kuni Salinõmme teeni metsapark. Pargis kasvab poolsada liiki puid ja põõsaid, sealhulgas Eesti kõrgeim euroopa nulg (Abies alba), mille kõrguseks mõõdeti 2000. aastal 36 meetrit, Eesti kõrgeimad sitka kuused (15 meetrit) ja Eesti kõrgeimad jaapani lehised (15 meetrit). Suurim saar on 32 meetrit kõrge ja 2,2 meetrit ümbermõõdus. Suurim jalakas on 25 meetrit kõrge ja 2,1 meetrit ümbermõõdus. Suurim pärn on 21 meetrit kõrge ja 2,4 meetrit ümbermõõdus. Pargis on tamme-, hobukastani- ja vahtraalleed. Pargis kasvavad valge mänd, alpi seedermänd, palsaminulg, valge nulg, põhjatamm ja kanada kuusk. Käina suunas kulgeb piki vana maanteed mitme kilomeetri ulatuses sanglepaallee, mis ei kuulu pargi koosseisu. Alates 1959. aastast on Suuremõisa park looduskaitse all. Suuremõisa park talvel. Taamal Suuremõisa loss Pargi idaosa paistab üle lossi Parki piiravad katusekividega kaetud müürid Rajatis Suuremõisa kirsiaias 2023. aastal Suuremõisa kirsiaed 2023. aastal, taustal pargi piirdemüür Suuremõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris
Lisaaeg

Lisaaeg on sportmängu osa, mis lisatakse vajaduse korral mängu normaalajale, kui selle lõppedes on mängu seis viigiline. Lisaaja kestus võib olla ajaliselt kindlaks määratud, kuid see võib lõppeda ka siis, kui üks võistlejatest punkti teenib. Elukutseliste jalgpallis kestab lisaaeg 2x15 minutit. Jalgpalli suurvõistlustel on kasutatud "kuldse värava" reeglit, mille korral lõpetatakse mäng lisaajal kohe pärast esimest löödud väravat ja võitja on värava löönud võistkond; "hõbedase värava" reeglit, mille järgi kuulutatakse võitjaks esimese lisaaja lõppedes eduseisus olev võistkond. Kumbki reegel ei osutunud aga populaarseks ega elavdanud soovitud viisil mängu, mistõttu nende kasutamine 2004. aastal lõpetati. Lisaaeg on meetod, mille abil selgitatakse välja jäähokimängu võitja, kui seis on pärast mängu normaalaja lõppu viigiline. Peamised meetodid tasavägise mängu võitja selgitamiseks on lisaaeg ja karistuslöök või mõlema kombinatsioon. Kui liigareeglid näevad ette piiratud aja, mille jooksul võib mängida lisaajal, ilma penaltiseeriat järgneda, võib, aga ei pruugita, kindlasti kindlaks määrata mängu võitnud meeskond. Lisaminutid on lisaperioodid pärast mängu kolmandat regulatsiooniperioodi, mille puhul kehtivad tavalised hokireeglid. Kuigi varem mängiti täispikki lisaaegu, on lisaaeg tänapäeval kuldvärav (äkksurma vorm), mis tähendab, et mäng lõpeb kohe, kui mängija lööb värava. IIHF-i mängus sõltuvad lisaaja reeglid võistluse etapist. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel kasutati uut lisaaja protseduuri, mis kehtivad kõikide maailmameistrivõistluste puhul, sealhulgas alates 2022. aasta taliolümpiamängudest. Kõik lisaajad toimuvad kolm mängijad kolme vastu, olenemata alagrupi mängust või eelvoorust (viis minutit kolme raundiga, väljalangemismängudes, sealhulgas kolmanda koha mängudest (kümme minutit viie raundiga) või meistrivõistlustest (kakskümmend minutit). Lisaaeg lõpeb sellega, kes lööb järgmisena värava. https://web.archive.org/web/20160828191212/http://www.fifa.com/about-fifa/news/y=2004/m=3/news=footballing-world-cheers-end-golden-goal-90982.html. Vaadatud 02.11.2016.
FC Bestra

FC Bestra oli Viljandis tegutsenud jalgpalliklubi. Klubi kandis kuni 2010. aasta oktoobrini nime JK Liverpool Pub, Viljandis tegutseva pubi Liverpool pub järgi. Nimest loobuti, kuna seda ei peetud noortetöö jaoks sobivaks ja klubi ei olnud pubiga seotud. Uus nimi tuli sponsorfirma AS Bestra Engineering nimest. Aastal 2006 hakkas klubi mängima IV liiga lõunapiirkonnas. Saavutati neljas koht ja jõuti üleminekumängudele, mis võideti, ning klubi pääses III liigasse. 2010. aasta hooajal oli JK Liverpool Pub ainus ühegi kaotuseta klubi, tänu sellele nimetas ajakiri Jalka klubi aasta meeskonnaks. 2011. hooajal mängisid FC Bestra mängijad JK Viljandi Tulevikus, Viljandi Tuleviku mängijad Meistriliiga klubis FC Viljandi. Viljandi JK Tulevik alustas mängimist Eesti meistrivõistluste II liigas Lõuna/Lääne piirkonnas senise Viljandi JK Tulevik II meeskonna asemel ja Viljandi JK Tulevik II meeskond Eesti meistrivõistluste III liiga Lõuna piirkonnas FC Bestra asemel. Viljandi Tulevik läheb kohalike pallurite kätte ja hakkab mängima II liigas Viljandi JK Tulevik jätkab kohalike mängijatega Jalka valis FC Bestra Aasta Meeskonnaks
Janek Kalda

Janek Kalda (sündinud 13. septembril 1978 Võhmas) on eesti jalgpallur. Meistriliiga Viljandi Tuleviku parim väravakütt 2006
Rene Kaas

Rene Kaas (sündinud 16. jaanuaril 1982) on eesti endine jalgpallur (väravavaht). Ta on kuulunud ka Eesti jalgpallikoondise nimekirja, kuid pole Eesti eest mänginud. Ta on 187 cm pikk ja kaalub 85 kg. 1998 FC Flora Tallinn 1/0 1998 SK Lelle 3/0 2001 FC Elva 7/0 2001 JK Tulevik Viljandi 1/0 2001 FC Kuressaare 19/0 2002 FC Kuressaare 27/0 2003 FC Flora Tallinn 1/0 2004 FC Flora Tallinn 9/0 2004 JK Tervis Pärnu 12/0 2005 FC Flora Tallinn 3/0 2005 FC Valga 13/0 2006 FC Valga 13/0 2007 JK Tulevik Viljandi 34/0 2008 Nõmme Kalju 45/0
Gustav Schäfer

Gustav Klaus Wolfgang Schäfer (sündinud 8. septembril 1988 Magdeburgis) on saksa ansambli Tokio Hotel trummar. Schäfer elab Magdeburgis. Tal on õde Franciska.
Bill Kaulitz

Bill Kaulitz (kodanikunimi Bill Kaulitz-Trümper; sündinud 1. septembril 1989 Leipzigis) on saksa ansambli Tokio Hotel solist. Tema kaksikvend Tom Kaulitz mängib samas bändis kitarri. Koos hakkasid vennad juba väga varakult muusika looma, tänaseks on neist saanud nii Saksamaal kui ka kogu Euroopas väga nõutud esinejad nii oma muusika kui ka välimuse pärast. Bill on tuntud oma ebahariliku riietumisstiili, meigi ja soengu poolest. Bändi kõrvalt dubleeris Bill 2006. aastal ka filmi "Arthur und die Minimoys" saksakeelses versioonis ühe peaosatäitja häält. Teist peaosalise häält tegi Billi pikaajaline iidol Nena.
Leeds

Leeds on linn Põhja-Inglismaal Lääne-Yorkshire'i linnkrahvkonnas. Asub Aire'i jõe ääres. Leedsi on esmamainitud juba 1086. aastal, linnaõigused sai 1626. aastal. 18. sajandi lõpus hakkas linn kiiresti kasvama ja sai tähtsaks transpordisõlmeks. Leedsi ülikool on üks Suurbritannia suurimaid. Linna parim jalgpalliklubi on Leeds United. United Kingdom Census 2011 https://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/populationestimatesforukenglandandwalesscotlandandnorthernireland  Leeds – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linna koduleht Leeds City Guide The Official Leeds City Guide