Närv

Närviks (ladina keeles nervus) nimetatakse enamikul närvisüsteemiga loomadel sidekoega ümbritsetud, väljaspool kesknärvisüsteemi asuvat, närvikiudude kimpudest koosnevat nööritaolist moodustist. Närvide kaudu edastatakse närviimpulsse ühest elundist teise. Närv koosneb kahest närviümbrisest (epineuriumist ja perineuriumist) ja närvisisetoendist (endoneuriumist). Taimedel ei ole siiani närve tuvastatud, kuid neil toimivad rakkudevaheliste suhtlusvahenditena spetsiaalsed signaalmolekulid. Närvide areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Perifeersete närvide arengus, reparatsioonis ja tööshoidmises osalevad ka Schwanni rakud. Närvid jagatakse nende koosseisu kuuluvate närvikiudude järgi järgmisteks närviliikideks: sensoorsed närvid ehk tundenärvid; motoorsed närvid ehk liigutajad närvid; seganärvid. Alguskoha järgi liigitatakse närvid kraniaalnärvideks ja seljaajunärvideks. Närvis võivad kulgeda nii aferentsed kui ka eferentsed närvikiud. Närvidega seostatakse loomadel (sh inimestel) mitmeid haiguslikke seisundeid, mis liigitatakse neuropaatiateks ehk piirdenärvisüsteemi haigestumuste rühmaks. Närvikasvajad võivad vohama hakata kõikjal piirdenärvisüsteemis; enamik neist on healoomulised (neurofibroom), kuid esineb ka pahaloomulisi kasvajaid. eemaldajanärv (6. kraniaalnärv, n. abducens) kiirendajanärv (n.accelerans) lisanärv (11. kraniaalnärv, n. accessorius) alumine alveolaarnärv (n. alveolaris inferior) ülemised alveolaarnärvid (nn. alveolares superiores) eesmine kuplanärv (n. ampullaris anterior) külgmine kuplanärv (n. ampullaris lateralis) tagumine kuplanärv (n. ampullaris posterior) päraku-õndlaluunärvid (nn. anococcygei) liigesenärv (n. articularis) eesmised kõrvalestanärvid (nn. auriculares anteriores) suur kõrvalestanärv (n. auricularis magnus) tagumised kõrvalestanärvid (nn. auriculares posteriores) kõrvalestaoimunärv (n. auriculotemporalis) kaenlanärv (n. axillaris) põsenärv (n. buccalis) tiibjätkekanali-närv (ka tiibjätkekanalinärv) (n. canalis pterygoidei) alumine tservikaalne südamenärv (n. cardiacus cervicalis inferior) keskmine tservikaalne südamenärv (ka keskne tservikaalne südamenärv) (n. cardiacus cervicalis medius) ülemine tservikaalne südamenärv (n. cardiacus cervicalis superior) torakaalsed südamenärvid (nn. cardiaci thoracici) unearteri-trumminärvid (nn. caroticotympanici) välimised unearterinärvid (nn. carotici externi) sisemine unearterinärv (n. caroticus internus) kõdisti korgaskehanärvid (nn. cavernosi clitoridis) suguti korgaskehanärvid (nn. cavernosi penis) kaelanärvid (nn. cervicales) lühikesed ripskehanärvid (nn. ciliares breves) pikad ripskehanärvid (nn. ciliares longi ) alumised tuharanärvid (ka alumised tuharanahanärvid) (nn. clunium inferiores) kesksed tuharanärvid (ka kesksed tuharanahanärvid) (nn. clunium medii) ülemised tuharanärvid (ka ülemised tuharanahanärvid) (nn. clunium medii) (nn. clunium superiores) õndranärv (n. coccygeus) kraniaalnärvid (nn. craniales) nahanärv (n. cutaneus) külgmine küünavarre-nahanärv (n. cutaneus antebrachii lateralis) keskmine küünavarre-nahanärv (n. cutaneus antebrachii medialis) tagumine küünavarre-nahanärv (n. cutaneus antebrachii posterior) alumis-külgmine õlavarre-nahanärv (n. cutaneus brachii lateralis inferior) ülemis-külgmine õlavarre-nahanärv (n. cutaneus brachii lateralis superior) keskmine õlavarre-nahanärv (n. cutaneus brachii medialis) tagumine õlavarre-nahanärv (n. cutaneus brachii posterior) vahelmine jalaselja-nahanärv (n. cutaneus dorsalis intermedius) külgmine jalaselja-nahanärv (n. cutaneus dorsalis lateralis) keskmine jalaselja-nahanärv (n. cutaneus dorsalis medialis) külgmine reienahanärv (n. cutaneus femoris lateralis) tagumine reienahanärv (n. cutaneus femoris posterior) külgmine sääremarja-nahanärv (n. cutaneus surae lateralis) keskmine sääremarja-nahanärv (n. cutaneus surae medialis) suurvarba selmis-külgmised ja teise varba selgmis-keskmised nahanärvid (nn. digitales dorsales, hallucis lateralis et digiti secundi medialis) selgmised sõrmenärvid (nn. digitales dorsales (manus)) jala selgmised varbanärvid (nn. digitales dorsales (pedis))  pihkmised ühissõrmenärvid (nn. digitales palmares communes) pihkmised pärissõrmenärvid (nn. digitales palmares proprii) taldmised ühisvarbanärvid (nn. plantares digitales communes) taldmised pärisvarbanärvid (nn. plantares digitales proprii) selgmine kõdistinärv (n. dorsalis clitoridis) selgmine sugutinärv (n. dorsalis penis) selgmine abaluunärv (n. dorsalis scapulae)  eesmine sõelluunärv (n. ethmoidalis anterior) tagumine sõelluunärv (n. ethmoidalis posterior) näonärv (7. kraniaalnärv, n. facialis)  reienärv (n. femoralis) ühispindluunärv (ka ühine pindluunärv) (n. fibularis communis) süva pindluunärv (n. fibularis profundus) pindmine pindluunärv (n. fibularis superficialis) otsmikunärv (n. frontalis) sigiti-reienärv (n. genitofemoralis) keele-neelunärv (9. kraniaalnärv, n. glossopharyngeus) alumine tuharanärv (n. glutaeus inferior) ülemine tuharanärv (n. glutaeus superior) alakõhunärv (n. hypogastricus) keelealune närv (12. kraniaalnärv, n. hypoglossus) niude-alakõhunärv (n. iliohypogastricus) niude-kubemenärv (n. ilio-inguinalis) plokialune närv (n. infratrochelearis) roietevahenärvid (nn. intercostales) roietevahe-õlavarrenärvid (nn. intercostobrachiales) vahenärv (n. intermedius) eesmine küünarvarre-luudevahenärv (n. interosseus antebrachii anterior) tagumine küünarvarre-luudevahenärv (n. interosseus antebrachii posterior) sääre-luudevahenärv (n. interosseus cruris) istmikunärv (n. ischiadicus) käginärv (n. jugularis) eesmised häbememokanärvid (nn. labiales anteriores) tagumised häbememokanärvid (nn. labiales posteriores) pisaranärv (n. lacrimalis) alumine kõrinärv (n. laryngealis inferior) tagasikulgev kõrinärv (n. laryngealis recurrens) ülemine kõrinärv (n. laryngealis superior) keelenärv (n. lingualis) nimmenärvid (nn. lumbales) alalõuanärv (n. mandibularis) mälunärv (ka mälurinärv) (n. massetericus) ülalõuanärv (n. maxillaris) välimine kuulmekäigunärv (ka välimise kuulmekäigu närv) (n. meatus acustici externi) keskpidine närv (n. medianus) lõuatsinärv (n. mentalis) liigutajanärv (n. motorius) lihasenärv (n. muscularis) trummipingutajanärv (n. musculi tensoris tympani) suulaepurjepingutaja-närv (n. musculi tensoris veli palatini) lihase-nahanärv (n. musculocutaneus) lõuatsi-keeleluu närv (n. mylohyoideus) nina-ripskehanärv (n. nasociliaris) nina-suulaenärv (n. nasopalatinus) toppenärv (n. obturatorius) lisatoppenärv (n. obturatorius accessorius) sisemine toppenärv (n. obturatorius internus) suur kuklanärv (n. occipitalis major) väike kuklanärv (n. occipitalis minor) kolmas kuklanärv (n. occipitalis tertius) silmaliigutajanärv (3. kraniaalnärv, n. oculomotorius) haistmisnärvid (1. kraniaalnärv, nn. olfactorii)  silmanärv (n. ophthalmicus) nägemisnärv (2. kraniaalnärv, n. opticus)  väikesed suulaenärvid (nn. palatini minores) suur suulaenärv (n. palatinus major) külgmine rinnanärv (n. pectorialis lateralis) keskmine rinnanärv (n. pectoralis medialis) lahklihanärvid (nn. perineales) ühispindluunärv (n. peronaeus communis) süva pindluunärv (n. peronaeus profundus) pindmine pindluunärv (n. peronaeus superficialis) suur kaljuosanärv (n. petrosus major)  väike kaljuosanärv (n. petrosus minor) süva kaljuosanärv (n. petrosus profundus) vahelihasenärv (n. phrenicus) lisa-vahelisaenärvid (ka lisavahelihasenärvid) (nn. phrenici accessorii) pirnärv (n.piriformis) külgmine tallanärv (n. plantaris lateralis) keskmine tallanärv (n. plantaris medialis) ristluueesne-närv (ka ristluueesne närv) (n.praesacralis) külgmine tiiblihasenärv (n. pterygoideus lateralis) keskmine tiiblihasenärv (n. pterygoideus medialis) tiiblihase suulaenärvid (nn. pterygopalatini) häbemenärv (n. pudendus) reieruutlihasenärv (n.quadratus femoris) kodarluunärv (n. radialis) alumised pärasoolenärvid (nn. rectales inferiores) kotikesenärv (n. saccularis)  ristluunärvid (nn. sacrales) alajäsemenahanärv (n. saphenus) eesmised munandikotinärvid (nn. scrotales anteriores) tagumised munandikotinärvid (nn. scrotales posteriores) seljaaju- ehk spinaalnärvid (nn. spinales) sisusenärvid (nn. splanchnici) alumisim sisusenärv (n. splanchnicus imus) nimme sisusenärvid (nn. splanchnici lumbales) suur sisusenärv (n. splanchnicus major) väike sisusenärv (n. splanchnicus minor) vaagna sisusenärvid (nn. splanchnici pelvini) ristluu sisusenärvid (nn. splanchnici sacrales) jalusenärv (n. stapedius) rangluualune närv (n. subclavius) roietealune närv (n. subcostalis) keelealune närv (n. sublingualis) kuklaalune närv (n. suboccipitalis) abaluualune närv (n. subscapularis) rangluuülised närvid (nn. supraclaviculares) vahelmised rangluuülised närvid (nn. supraclaviculares intermedii) külgmised rangluuülised närvid (nn. supraclaviculares laterales) keskmised rangluuülised närvid (nn. supraclaviculares mediales) silmakoopaüline närv (ka silmakoopaülene närv) (n. supraorbitalis) abaluuüline närv (ka abaluuülene närv) (n. suprascapularis) plokiüline närv (ka plokiülene närv) (n. supratrochlearis) sääremarjanärv (n. suralis) süvad oimunärvid (nn. temporales profundi) telginärv (n. tentorii) terminaalnärvid (nn. terminales) rindkerenärvid (nn. thoracici) pikk rindkerenärv (n. thoracicus longus) rindkere-seljanärv (n. thoracodorsalis) sääreluunärv (n. tivialis) kaelaristinärv (n. transversus colli) kolmiknärv (5. kraniaalnärv, n. trigeminus) plokinärv (4. kraniaalnärv, n. trochlearis) trumminärv (n. tympanicus) küünarluunärv (n. ulnaris) mõigunärv (n. utricularis) mõigu-kuplanärv (n. utriculoampullaris) tupenärv (nn. vaginales) uitnärv (10. kraniaalnärv, n. vagus) soonenärv (n. vascularis) sooneliigutajanärv (n. vasomotorius) veresoontenärvid (nn. vasorum) lülinärv (n. vertebralis) esiku-teonärv (8. kraniaalnärv, n. vestibulocochlearis) sarnanärv (n. zygomaticus). "Meditsiinisõnastik" 525:2004. CAROL KAESUK YOON, Plants Found to Send Nerve-Like Messages, November 17, 1992, Veebiversioon (vaadatud 10.04.2014) (inglise keeles) Simona Parrinello, Ilaria Napoli, Sara Ribeiro, Patrick Wingfield Digby, Marina Fedorova, David B. Parkinson, Robin D.S. Doddrell, Masanori Nakayama, Ralf H. Adams, Alison C. Lloyd, [EphB Signaling Directs Peripheral Nerve Regeneration through Sox2-Dependent Schwann Cell Sorting. Lühikokkuvõte.], DOI: http://dx.doi.org/10.1016/j.cell.2010.08.039, veebiversioon (vaadatud 1.06.2014) (inglise keeles) Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 184, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. "Meditsiinisõnastik", 2004, lk 525–530 Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.2.00.013: Nervus. Närv Andrew J Shepherd, James E G Downing, ja Jaleel A Miyan, Without nerves, immunology remains incomplete – in vivo veritas, Immunology. oktoober 2005; 116(2): 145–163., doi: 10.1111/j.1365-2567.2005.02223.x, PMCID: PMC1817817, veebiversioon (vaadatud 4.10.2014)(inglise keeles)