laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
August Tamman

August Tamman (17. detsember 1893 Halliste küla − 27. juuli 1934 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik. Sündis Viljandimaal Suure-Kõpu vallas Halliste külas Rossa-Anni talus kingsepa pojana. Kasvas üles Pärnumaal Kilingi-Nõmme lähedal Saareoja talus, õppis Lavi vallakoolis ja Pärnu eesti progümnaasiumis (lõputunnistuse sai 1924. aastal eksternina Tartus), 1921−1924 vabakuulajana ja 1924−1930 immatrikuleerituna Tartu ülikoolis õigusteadust, stuudiumit lõpetamata. Juba varakult hakkas kirjutama ajalehtedele ja oli vaadetelt isegi sotsialist, kuuludes ka õpilaste salajasse organisatsiooni "Laine". Töötas 1912. aastast Pärnus Meie Kodumaa, Tartus Meie Aastasada ja Tartu Päevalehe toimetuses, 1915. aastast Tallinnas Päevalehe ja Tallinna Teataja ning 1918−1933 Vaba Maa toimetuses, 1919. aastast oli ka ajalehe Helsingin Sanomat alaline kirjasaatja. 1926−1929 oli III Riigikogu liige tööerakonnast ja alates 11. detsembrist 1928 Riigikogu juhatuse sekretär, 1931 ETA esindaja Helsingis, 1933 Tallinnas ajakirjandusbüroo juhataja, hiljem Raadio Ringhäälingu asjaajaja. Eesti Kirjanikkude Liidu liige alates 1932 ja selle juhatuse liige alates 1934. aastast. Lõpetas oma elu enesetapuga vekslivõlgadesse sattumise tõttu Tallinnas Raadio Ringhäälingu ruumides Estonia teatrimajas. Ta on maetud Rahumäe Kaarli koguduse kalmistule. Ajakirjanikuna ja poliitikategelasena avaldas Tamman ülevaateteoseid, kirjutas ja toimetas ühistegevusalaseid väljaandeid jms. Tema ajalooalastest töödest on tähtsamad "Eesti iseseisvuse teel", "Jüri Vilms" ja "Eesti üldised laulupidud XIX aastasajal" (kõik raamatud anti välja 1923. aastal Tallinnas) ja postuumne lühibiograaf "Johann Woldemar Jannsen" (Tallinn, 1938). Koos Peet Vallakuga proovisid hakata välja andma raamatusarja "Lääne Euroopa kirjandus". Esimese (ja ka viimase) raamatuna oli neil tõlgitud Arthur Schnitzleri novellid "Kui surnu vaikib. Kiusatus" (Pärnu, 1910). August Tamman joonistas nooruspõlves ka karikatuure pseudonüümi Ataṁaṅṅ all huumoriajakirjale Ulak (Viljandi, 1908). Tema ilukirjandulikus loomingus on esikohal näitekirjandus. Vabaõhunäidend "Tule ja verega" (1922, lavastas Draamateater) Skits "Koidikul" (1923) Poliitiline komöödia "Kriis" (Tartu 1922, lavastati teatris Vanemuine) Kolmevaatuslik rahvatükk "Vidriku parun" (Tartu 1929, Andres Särevi dramatiseering, 1932. aastal lavastas Draamastuudio teater) "Võlglane" (Tallinn, 1930) "Söed" (Tallinn, 1934) "Pilveristi" (Tallinn, 1933, lavastaja Estonia 1934) "Kasuisa" (Tallinn, 1933) Marin Laak (11.10.2012). "Eesti Kirjanikkude Liidu algusaegadest". Sirp. Vaadatud 07.10.2018. "August Tammann". ISIK. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.09.2020. Vaadatud 07.10.2018.
Kübbernahk

Kübbernahk (Kübernahk) on eesti perekonnanimi, mida on pandud Karula mõisas Karula kihelkonnas Võrumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei elanud või oli neid vähem kui 5.
Ütsaig

Ütsaig on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Ütsaig on pandud Karula mõisas Karula kihelkonnas Võrumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Karjad

Karjad on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Karjad on pandud Orajõe mõisas Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Usai

Usai on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Usai on pandud Avinurme mõisas Torma kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Usai-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Torm. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Usai Eestis 19 mehel ja 16 naisel; 2023. aasta alguse seisuga 20 mehel ja 17 naisel. August Usai (1880–1941), eesti koolijuht ja poliitik Mihkel Usai (1901–1991), eesti õpetaja Uudo Usai (1934–2022), eesti pedagoog https://www.stat.ee/nimed/pere/Usai
Tubalkain

Tubalkain on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Tubalkain on pandud Atla mõisas Juuru kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Tubalkaini-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kiviloo (Jõelähtme vallas 1936. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tubalkain 11 mehel ja 7 naisel. Tuubal-Kain (Kaini järglane, Lemeki ja Silla poeg, sepp)
Aaben

Aaben on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Aaben (Abben) on pandud Vana-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas Pärnumaal ja Karste mõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Aabeni-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aabla, Aabna, Aasa ja Aavasalu. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aaben Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Aaberg

Aaberg on eesti ja taani perekonnanimi. Eestis on perekonnanime Aaberg (Ahberg) pandud Kiiu ja Kolga mõisas, mõlemad Kuusalu kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Aabergi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aaboja, Aava ja Arumäe. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Christen Aaberg (1819–1897), Taani põllumees ja poliitik Philip Aaberg (sündinud 1949), USA džässpianist ja helilooja Simone Aaberg Kærn (sündinud 1969), taani kunstnik
Aabot

Aabot on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aaboti-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kaldmaa (1939. aastal Taali vallas ja Paikuse vallas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aabreldaal

Aabreldaal on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Aabreldaal (Abreldahl, Abreldaal) on pandud Kiiu mõisas Kuusalu kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Aabreldaali-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aavanurm, Leidma ja Veersalu. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aabreldaal Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Abreldaal

Abreldaal on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Abreldaal (Abreldahl) on pandud Kiiu mõisas Kuusalu kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Abreldaali-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Avatare. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Abreldaal alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Kaljuramm

Kaljuramm on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kaljuramm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Gavrillov (Kiiu vallas 1938. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kirsiste

Kirsiste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kirsiste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kirsen (Kiiu vallas 1938. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kirsiste Eestis 9 mehel ja 8 naisel. Johannes Kirsiste
Kirsen

Kirsen on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kirsen on pandud Vardi mõisas Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Kirseni-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kirsiste (Kiiu vallas 1938. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Sõudja (perekonnanimi)

Sõudja on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel on perekonnanime Sõudja pandud isikutele, kelle perekonnanimi oli Inggelmann (Kiiu vallas 1935. aastal) ja Saaberg (Kolga vallas 1938. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lepporg

Lepporg on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati perekonnanime Lepporg isikutele, kelle perekonnanimi oli Baumthal (Käru vallas 1936. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Baumthal

Baumthal on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Baumthal on pandud Käru mõisas Vändra kihelkonnas Pärnumaal. Nimede eestistamisel määrati Baumthali-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Alamuru, Arniste, Kalm, Lepporg, Niinemäe, Orula, Pilvik, Puuorg, Põldla, Sööt ja Viirsalu. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Hobuajam

Hobuajam ehk gööpelajam ehk gööpel (saksa k. Göpel) on jõuülekande agregaat, mille abil kantakse edasi hoburakendi vedavat jõudu mõnele töömasinale. Hobuajamit kasutati talude ja tööstuslike protsesside teenindamiseks. Näiteks kombainid, rehepeksumasinad, pumbad ja puidu saagimise masinad. Hobuajameid tuntakse kahte tüüpi – sammashobuajam ja lamav hobuajam. Lamavad ehk horisontaalsed ajamid olid palju efektiivsemad ja veoloomi säästvamad. Horisontaalseid ajameid sai kinnitada erinevatele masinatele. Gööpelit sai hiljem asendada ka muud tüüpi seadmetega, nagu näiteks manuaalraami, statsionaarse aurumootori vedukvõlli või traktori veorihmaga, mis lõpuks gööpelit asendaski.
Happesusindikaator

Happesusindikaator on keemiline aine, millega määratakse kindlaks lahuse pH. pH indikaatoriks on kas nõrk alus või nõrk hape. pH määratakse kindlaks lahuse värvi järgi peale indikaatori lisamist. Indikaatoreid kasutades saadud väärtused ei ole enamasti eriti täpsed. Tuntud happesusindikaatorite sekka kuuluvad näiteks fenoolftaleiin, metüüloranž, lakmus, tümoolsinine ja universaalindikaator. pH Tiitrimine Hape Alus
Kosmiline kiirus

Kosmiline kiirus on vähim algkiirus, mis tagab mingile kindlale orbiidile jõudmise. Esimene kosmiline kiirus on vajalik planeedilt lahkumiseks. Maa-kesksele ringjoonelisele orbiidile jõudmiseks peab Maa tehiskaaslane saama kiiruse 7,91 km/s maapinnal või 7,79 km/s 200 km kõrgusel. Teine kosmiline kiirus on vajalik planeedi külgetõmbejõu piirkonnast lahkumiseks. Päikese-kesksele orbiidile jõudmiseks peab keha saama Maa pinnal kiiruse 11,19 km/s maapinnal või 11,01 km/s 200 km kõrgusel. Kolmas kosmiline kiirus on vajalik Päikesesüsteemist lahkumiseks Maa pinnal: 42,1km/s (16,67 km/s eeldusel, et lahkumine toimub Maa orbitaalliikumise suunas). Neljas kosmiline kiirus on vajalik galaktikast lahkumiseks. Päikesesüsteemis on see umbes 1000 km/s. Igal konkreetsel juhtumil tuleb kosmilist kiirust korrigeerida Maa pöörlemist ja atmosfääri takistust arvesse võtvate paranditega. Paokiirus
New Yorgi raekoda

New Yorgi raekoda on New Yorgi Linnavalitsuse ajalooline esindushoone, mis asub Civic Centeri linnajao pargis City Hall Park, Lower Manhattani tänavate Broadway, Park Row ja Chambers Street vahel. Ameerika Ühendriikide vanimas siiani tegutsevas raekojas asuvad New Yorgi linnapea ja New Yorgi volikogu ametiruumid. Linnavalitsuse osakonnad asuvad aga naaberkõrghoones Manhattan Municipal Buildingus, mis on maailma suurimaid valitsushooneid. Prantsuslikult uusrenessanslik ja ameerikalikult georgiaanlik hoone ehitati aastatel 1803–1811 ja valmis aastal 1812. Selle keskel asub krooniva katuselaternaga paviljon, millest eenduvad hoonetiivad. 19. detsembril 1960 registreeriti ehitis Ameerika Ühendriikide Riikliku Ajaloomälestisena (National Historic Landmark). 15. oktoobril 1966 kanti hoone Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (National Register of Historic Places). New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon määras samuti 1966. aastal ehitise eksterjööri ning 1976. aastal lisaks ehitise interjööri kaitsealusteks mälestusmärkideks (New York City Landmark). Manhattan Municipal Building
Semanova

Semanova (ka Semenova või Medņeva) on küla (vidējciems) Lätis Balvi piirkonnas, enne 2009. aastat Balvi rajoonis. Semanova on Medņeva valla keskus. Küla asub Kira jõe kaldal, Riiast 253,2 ja piirkonna keskusest Viļakast 6,8 kilomeetri kaugusel. Semanova on nime saanud seal asunud Viļaka mõisa karjamõisa rentinud Semjonide pere järgi. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Viļaka piirkonda. Seal asuvad rahvamaja, raamatukogu ja postkontor. Vietvārdu datubāze http://vilaka.lv/index.php?page=med-evas-pagasta-parvalde
Kutuzovi orden

Kutuzovi orden (vene keeles орден Кутузова) oli Nõukogude Liidu sõjaline autasu (orden). Ordeni I järguga autasustati rinde- ja armeekomandöre vaenlase vägede oskusliku tõrjumise ja edukate vasturünnakute eest. Ordeni II järguga autasustati korpuse-, diviisi- ja brigaadikomandöre vaenlase vägede oskusliku tõrjumise ja edukate vasturünnakute eest. Ordeni III järguga autasustati polgukomandöre, nende staabiülemaid ning pataljoni ja kompaniikomandöre vaenlase vägede oskusliku tõrjumise ja edukate vasturünnakute eest. Orden asutati 29. juulil 1942. Esimene orden anti välja 28. jaanuaril 1943. Ordenil oli 3 järku. Lembit Pärn Suvorovi orden Указ Президиума Верховного Совета СССР «Об учреждении военных орденов: Ордена Суворова, первой, второй и третьей степени, Ордена Кутузова, первой и второй степени и Ордена Александра Невского» от 20 июля 1942 года // Ведомости Верховного Совета Союза Советских Социалистических Республик : газета. — 1942. — 5 августа (№ 30 (189)). — С. 1.
Bogdan Hmelnitski orden

Bogdan Hmelnitski orden (vene keeles орден Богдана Хмельницкого) oli Nõukogude Liidu sõjaline autasu (orden). Orden asutati 10. oktoobril 1943. Ordenil oli 3 järku. Ordeni I järku anti rinde- või armeekomandöridele sõjaliste operatsioonide eduka juhtimise eest, mille tagajärjel vabastati mingi piirkond või linn ja tekitati vaenlasele suuri kaotusi. Ordeni II järguga autasustati korpuse-, diviisi-, brigaadi-, või pataljonikomandöre vastase kaitseliinide murdmise või haarangu eest vaenlase tagalas.
Lõuna-Liibanon

Lõuna-Liibanon on Liibanoni lõunapoolne osa. See hõlmab Lõuna-Liibanoni kubernerkonna ja An-Nabaţīyah' kubernerkonna. Kubernerkonnad eraldati 1990. aastate alguses. Mõnikord arvatakse Lõuna-Liibanoni hulka ka Bekaa kubernerkonna lõunapoolseimad piirkonnad.
Shanghai Keskuse Hoone

Shanghai Keskuse Hoone (hiina keeles 上海中心大厦) on 632-meetrine ja 128-korruseline pilvelõhkuja, mille asukoht on Hiina Rahvavabariigi suurim linn Shanghai. Kõrghoone ehitustööd kestsid aastatel 2008–2015. 118. korrusel paikneb vaateplatvorm. Burj Khalīfah  Shanghai Keskuse Hoone – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Kannuraha kogumine

Kannuraha kogumine oli üks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas pruutpaari jaoks. Kannuraha kogumine oli Lääne-Eestis ja Saaremaal tuntud tava (vrd. lemmkibu) pulmades raha kogumiseks õlle pakkumise abil. Rahakogujaks oli enamasti pruudivend, kes hoidis käes kannu sooja (või ka külma) õllega ja sundis pulmalisi jooma. Tema kõrval seisis peiupoiss tühja kannuga, kuhu jooja pidi viskama raha. Ülo Tedre. Pulmasõnastik I
Maie Toom

Maie Toom (Maie Männik, 30. detsember 1935 – 4. september 2016) oli eesti bioloog. Ta töötas pikka aega Tartu Ülikoolis õppejõuna. Ta on mitmete bioloogiaõpikute ja õppematerjalide autor. Ta on maetud Kuusalu kalmistule. 2001 Tartu Ülikooli medal Toom, Maie 2003. Väike bioloogiamõistete sõnastik. Tallinn: Avita. Tema abikaasa oli bioloog Jaan Toom. Kuusalu kalmistu. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022.
Hemmingen

Hemmingen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas, umbes 6 km Hannoverist lõunas. Linna pindala on 31,65 km². 31. detsembril 2016 elas seal 18 923 inimest. Detsembrini 2004 kuulus Hemmingen Hannoveri ringkonda, mis kaotati jaanuaris 2005. Arnum Devese Harkenbleck Hemmingen-Westerfeld Hiddestorf Ohlendorf Wilkenburg Hannoveri sõpruslinnad: Markkleeberg, Saksamaa Murowana Goślina, Poola South Lanarkshire, Šotimaa Yvetot, Prantsusmaa Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Städtepartnerschaften stadthemmingen.de/ www.stadthemmingen.de
Tarkvarasüsteemi integratsioon

Tarkvarasüsteemi integratsioon on protsess, mille käigus liidetakse eri moodulid või rakendused ühtseks töötavaks tervikuks. Pidev integratsioon (CI)
Laatzen

Laatzen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas Hannoverist lõunas Leine jõe ääres. Linna pindala on 34,05 km². 31. detsembril 2016 elas seal 41 449 inimest. 1964. aastal ühendati Laatzeni (tänapäeval umbes 22 000 elanikku) ja Grasdorfi (3500 elanikku) vald Laatzeni linnaks. 1974. aastal liideti linnaga Rethen/Leine (8100 elanikku), Gleidingen (4300 elanikku) ja Ingeln-Oesselse (3700 elanikku). Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Laatzen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.laatzen.de Gleidingeni koduleht
Pidev integratsioon

Pidev integratsioon (inglise keeles continuous integration, lühend CI) on tarkvaraarenduses järgitav tava, kus arendajad pidevalt oma koodi ühisesse hoidlasse üles panevad. Iga muudatust kontrollib automaatne protsess, mis tagab arendusprojekti stabiilsuse ning kui esineb vigu, leitakse need kiiresti. Selleks et arendajate tehtud muudatused koodis ei jääks isoleerituks, peavad arendajad oma muudatused ühishoidlas asuva koodiga liitma. Nende muudatuste edukust testitakse kohe, luues uus tarkvaraversioon (build), mida testivad automaattestid. Pidev integratsioon säästab aega, kuna identifitseerib varakult koodimuudatustest tulenevad konfliktid ja regressioonid, kuid selle edukaks läbiviimiseks on vaja palju automaatteste. Üks lähtekoodihoidla Tarkvaraarenduse protsessi automatiseerimine Pärast iga muudatuse üleslaadimist peaks tarkvaraarendus toimuma keskses integratsiooniarvutis Tarkvaraarendusprotsess peab toimuma kiiresti Testimine toimub LIVE keskkonna põhjal kloonitud keskkonnas Terve protsess on kõigile nähtav Arendajad tõmbavad lähtekoodi oma arvutisse Pärast arenduste/muudatuste tegemist laadivad arendajad muudetud koodi ühishoidlasse Muudatuste üleslaadimisel kehtib reegel "mida tihemini, seda parem" (ideaalis kuni mitu korda päevas) Server ehitab tarkvaraversiooni ning käitab üksust ja integratsiooniteste Server tekitab testimiseks kasutatavad artefaktid Server teavitab tiimi eduka tarkvaraversiooni ehitamisest Kui testid või tarkvaraversiooni ehitamine ei õnnestu, siis server teavitab tiimi Tiim selgitab probleemi välja ja parandab See protsess jätkub terve tarkvaraarenduse elutsükli jooksul Automaattestide loomine ja kaasajastamine nõuab palju aega Automaatse tarkvaraarendusprotsessi loomine on keeruline Väiksemate projektide puhul ei lisa väärtust Lisaväärtus sõltub testide kvaliteedist ja sellest, kui lihtsalt testitav on kood Juhul kui muudatused pole lõplikult valmis, aga arendajad laadivad ikkagi oma koodi hoidlasse üles, siis integratsioonitestid kukuvad läbi, kuni funktsioon on lõpetatud Jenkins – kõige populaarsem pidev integratsiooni tööriist Pideva integratsiooni tööriistade võrdlus https://www.thoughtworks.com/continuous-integration. Vaadatud 07.10.2018. {{cite web}}: puuduv või tühi pealkiri: |title= (juhend) https://www.martinfowler.com/articles/continuousIntegration.html#PracticesOfContinuousIntegration. Vaadatud 07.10.2018. {{cite web}}: puuduv või tühi pealkiri: |title= (juhend) https://www.atlassian.com/continuous-delivery/ci-vs-ci-vs-cd. Vaadatud 12.10.2018. {{cite web}}: puuduv või tühi pealkiri: |title= (juhend) https://www.thoughtworks.com/continuous-integration. Vaadatud 12.10.2018. {{cite web}}: puuduv või tühi pealkiri: |title= (juhend) https://en.wikipedia.org/wiki/Continuous_integration#Costs_and_benefits. Vaadatud 12.10.2018. {{cite web}}: puuduv või tühi pealkiri: |title= (juhend)
Kinga-ajamine

Kinga-ajamine oli üks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas pruutpaari jaoks. Kinga-ajamine oli mõrsja kingaga rahakogumine Saaremaa (Karja, Kaarma, Pühalepa jne) pulmas. Toimus mõrsjakodus esimesel päeval enne lahkumist või teise päeva hommikul peiu kodus. Pruudivend võttis mõrsja parema kinga pulmamõõga(~kepi) otsa, millel oli kelluke küljes. Ta käis ringi, tilistas kellukest ja hõikas: "Austage pruuti, andke raha!". Raha visati kinga sisse. Mõrsja istus sel ajal kingata jalg saunavihal. Toimingut saatis vastav laul. Ülo Tedre. Pulmasõnastik I
Kruusement

Kruusement on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kruusement (Krusement) on pandud Ravila mõisas Kose kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Kruusemendi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kivilo (Nõva vallas 1937. aastal) ja Kurvet (Lähtru vallas 1938. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kruusement Eestis 54 mehel ja 72 naisel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kruusement 53 mehel ja 69 naisel. Arvo Kruusement (sündinud 1928), eesti stsenarist, filmilavastaja ja -näitleja Otto Kruusement (1886–1940), eesti kaupmees "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuni 2020. Vaadatud 12. juunil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kirstu lunastamine

Kirstu lunastamine oli üks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas. Kirstu lunastamine oli pulmakomme: peiu ema (Lüganuse), peig ise (Jõhvi) või peiupoiss (Vaivara) lunastab veimekirstu mõrsja emalt raha panemisega kirstule. Kirstu lunastamine toimus kas enne pulmi või pulmade ajal ning kas kirstu avamisel või pärast veimede jagamist. Raha läks mõrsjaemale. Ülo Tedre. Pulmasõnastik I
Õlle

Õlle on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Õlle (Ölle) on pandud Kuimetsa mõisas Juuru kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Õlle-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Olev (Kuimetsa vallas 1936. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Õlle alla viiel mehel ja 5 naisel.
Kirstu varastamine

Kirstu varastamine oli üks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas. Veimekirstu varastamine oli eriti Läänemaal levinud pulmakomme. Tuli varastada kirstuhoidjatelt kirst, et koguda hiljem selle väljaostmise läbi mõrsja jaoks raha. Komme muutus hiljem populaarseks pulmanaljaks. Kirstu iga järjekordne valdaja pidi hoolega valvama, et kirstu ära ei varastataks. See olnuks halbaennustav abielule ja häbistav vastavale pulmategelasele. Ülo Tedre. Pulmasõnastik I
Värbu

Värbu on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Värbu (Wärbu) on pandud Valgu mõisas Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Värbu-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Tammiste (Raiküla vallas 1935. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Värbu Eestis 15 mehel ja 10 naisel.