laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
New Baltic Drama 2011

New Baltic Drama 2011 oli rahvusvaheline näidendivõistlus, mis kuulus Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 programmi. Näidendivõistlus ühendas nelja Läänemere-äärset riiki – Eestit, Soomet, Rootsit ja Venemaad. Eestist olid võistluse korraldajateks Sihtasutus Tallinn 2011, Eesti Teatri Agentuur ja Tallinna Linnateater, Soomest Turu Linnateater ja Sihtasutus Turu 2011, Rootsist Riksteatern ja Venemaalt teater Baltiiski Dom. Näidendivõistlus New Baltic Drama 2011 kuulutati välja 2009. aasta sügisel. Võistlus toimus kahes voorus. 4. mail 2010 valis rahvusvaheline žürii välja neli võidunäidendit, mis lavastati esimest korda naaberriigis: Martin Alguse "Kontakt" lavastati Turu Linnateatris, Tallinna Linnateater võttis mängukavva Johanna Emanuelssoni näidendi (lavastuse nimeks sai „Vaata, ma kukun“). Eestis jõudis "Kontakt" lavale 2012. aastal Eesti Draamateatris (lavastaja Ingomar Vihmar). Eesti peapreemia (25 000 krooni): Martin Algus, "Kontakt“ Soome peapreemia: Pipsa Lonkka, "These Little Town Blues Are Melting Away“ ("Väikelinna mured sulavad siin") Rootsi peapreemia: Johanna Emanuelsson, "Älfsborgsbron" ("Älfsborgi sild") Venemaa peapreemia: Semjon Kirov, "Ильин день" ("Ilja päev“) "Vaata, ma kukun. Tallinna Linnateater". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. jaanuar 2020. Vaadatud 2. mail 2020. "New Baltic Drama 2011. Eesti Teatri Agentuur". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2020. Vaadatud 2. mail 2020.
Nõmme bussipeatus

Nõmme bussipeatus asub Nõmme linnaosas Nõmme asumis Turu platsil ja Pärnu maanteel. 10 (Väike-Õismäe - Vana-Pääsküla) 23 (Kadaka - Bussijaam) 27 (Harkujärve (Oja tee) - Laagri Alevik (Laaniku)) 33 (Männiku - Kopli (Maleva)) 36 (Väike-Õismäe - Viru) 45 (Väike-Õismäe - Ülemiste (Kaubajaama)) 96 (Balti jaam - Vana-Pääsküla) Nõmme turg - Turu plats 8 Von Glehni teater - Pärnu mnt 326 Nõmme Keskus - Jaama 2 Nõmme keskuse park - Jaama 7 Nõmme muuseum - Jaama 18 Nõmme erakool - Idakaare 5 Nõmme muusikakool - Pärnu mnt 230 Nõmme rongipeatus/jaam Pärast Nõmme keskuse ristmiku ehitustööd kaovad bussipeatused Glehni teatri ja Glehni ja Pärnu mnt ristmiku eest ära ja kõik liinid hakkavad peatuma turu ees (Mustamäe suund) ja turust üle tee (Nõmme ja Kesklinna suund).
Neveli maakond

Neveli maakond (valgevene keeles Невельскі павет; vene keeles Невельский уезд) oli Venemaa Keisririigi Vitebski kubermangu ja Vene NFSV Pihkva kubermangu haldusüksus. Sealsed maad läksid Venemaa koosseisu esimese Poola jagamise järel. Maakond rajati 1777. aastal endise Polotski vojevoodkonna aladele. Algselt oli see Polotski kubermangu, seejärel Polotski asehaldurkonna koosseisus. Aastail 1796-1802 kuulus see Valgevene kubermangu koosseisu, seejärel aga Vitebski kubermangu koosseisu. 24. märtsil 1924 läks see Vene NFSV Pihkva kubermangu koosseisu. Maakond likvideeriti 1. augustil 1927. Aastal 1897 elas maakonnas 141 841 inimest. Elanikest 84 % moodustasid valgevenelased, venelasi oli 7,1 % ja juute 7,4 %. Aastal 1870 elas maakonnas 184 lätlast. Aastal 1914 oli maakonna territooriumil üks linn (Nevel) ja 20 valda, mis olid jagatud kolmeks kohtupiirkonnaks. Aastal 1880 oli maakonnas kolmkümmend kolm õigeusu kihelkonda. Katoliku kihelkondasid oli üks. Venemaa keisririigi koosseisus jagunes maakond valdadeks (vene keeles Волость). Maakonna keskuseks oli maakonnalinn Nevel, lisaks oli maakonnas aastal 1913 veel 20 valda. Vallad maakonna koosseisus olid aastal 1913: Aleksejevskaja vald (vene Алексеевская) Berezovo vald (vene Березовская, valgevene Беразоўская) Gultjai vald, keskus Paški (vene Гультяевская, valgevene Гультаеўская) Dolõssõ vald (vene Долысская, valgevene Долыская) Dominikovo vald, keskus Belohvostovo (vene Доминиковская, valgevene Дамінікаўская) Jemenetsi vald (vene Еменецкая, valgevene Емянецкая) Zjabkino vald, keskus Pjatnitsa (vene Зябкинская, valgevene Зябкінская) Karulino vald, keskus Štšerbino (vene Карулинская, valgevene Карулінская) Košelevo vald (vene Кошелевская, valgevene Псоўская) Kuboki vald (vene Кубецкая, valgevene Кубецкая) Novo-Voznessenskaja vald (vene Ново-Вознесенская) Ploskoje vald, keskus Ploskoje mõis (vene Плосковская, valgevene Плоскаўская) Rõkšino vald (vene Рыкшинская, valgevene Рыкшынская) Sokolniki vald, keskus Trodavičy (vene Сокольницкая, valgevene Сакольніцкая) Staiki vald, keskus Turitšino (vene Стаецкая, valgevene Стаецкая) Toporõ vald (vene Топорская, valgevene Тапорская) Trehhalevo vald, keskus Trehhalevo mõis (vene Трехалевская, valgevene Трахалеўская) Tšernetsova vald (vene Чернецовская, valgevene Чарняцоўская) Tšuprovo vald, keskus Tšuprovo mõis (vene Чупровская, valgevene Чупроўская) Šalahhovo vald (vene Шалаховская, valgevene Шалахоўская) Aastal 1906 olid Aleksejevskaja ja Novo-Voznessenskaja valdade asemel Mošenino ja Serutõ vallad. Aastal 1880 oli maakonnas 1644 šlahtitšit. Maakonna šlahta marssalid (piirkondliku esinduskogu eesistujad) olid aastatel 1783–1863 Koniński, Bohomolec, Wyszyński, Szyszko, Chrzanowski, Duwa, Łosowski, Petrykowski ja Rodziewicz. http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_gub_97.php?reg=5 Волостныя, станичныя, сельскія, гминныя правленія и управленія, а также полицейскіе станы всей Россіи съ обозначеніем мѣста ихъ нахожденія. — Кіевъ: Изд-во Т-ва Л. М. Фишъ, 1913. http://www.radzima.net/be/uezd/nevelskiy.html Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
857

857. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad - 850. aastad - 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad Aastad: 852 853 854 855 856 - 857 - 858 859 860 861 862 ... ... ...
Ell Tabur

Ell Tabur (29. juuni 1943 Tallinn – 30. aprill 2020 New York) oli eesti muusik. Tabur sündis Tallinnas. 1944. aastal põgenes ta koos vanematega Saksamaale. 1949. aasta kevadel asus perekond elama Ameerika Ühendriikidesse. Salvestas aastatel 1965–1976 kolm sooloplaati eestikeelsete lauludega. Tegi loomingulist koostööd väliseesti luuletaja Jyri Korgiga. Hilisemas elus töötas Tabur New Yorgi Eesti Maja büroojuhatajana. "Suri väliseesti muusik Ell Tabur". Elu24. 02.05.2020. Vaadatud 02.05.2020. Tabur, Ell TLÜAR väliseesti isikud VIKERKÄÄR. Ell Tabur EESTI RAADIO 2001 (Valter ja Jaak Ojakääru külaline on väliseesti laulja Ell Tabur. Juttu elust, tööst ja muusikast. Toimetaja Jaak Ojakäär. Eetris 19.08.2001) Suri väliseesti muusik Ell Tabur elu24.ee, 2. mai 2020
Suitsuti

Suitsuti ehk viirukipann (ladina keeles turibulum või thuribulum, vene keeles кадило) on jumalateenistustel suitsutamiseks kasutatav metallist nõu, keti otsas rippuv kaanega kausike. Kausikesse paigutatakse hõõguvad söed, millele raputatakse suitsutusrohtu või viirukit, mis eraldab põledes aromaatset suitsu. Seda kasutavad jumalateenistustel mitmed kristlikud kirikud, põhiliselt roomakatoliku kirik ja kreekakatoliku kirik, õigeusu kirik, vanad idakirikud, armeenia apostlik kirik, maroniidi kirik, kuid vahel ka luterlikud, anglikaani (seejuures eriti anglokatoliiklikud), kalvinistlikud, vanakatoliku kirikud ja Ühinenud Metodisti Kirik. Suitsutite kasutamine kristlikus kontekstis algas ilmselt umbes 4. sajandil pKr, kuid teadaolevalt valmistati neid hõbedast ja kullast juba umbkaudu 7. sajandist eKr Vana-Roomas ja Vana-Kreekas sealsetele templitele. https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=viirukipann&F=M Colum Hourihane (toim.; 2012) The Grove Encyclopedia of Medieval Art and Architecture, 2. köide. OUP USA. ISBN 9780195395365. lk 8. "Православный русско-эстонский толковый словарь". Eesti-vene õigeusu seletav sõnastik. Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirik. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2020. Vaadatud 2. mai 2020.  Suitsuti – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hochsauerlandkreis

Hochsauerlandkreis on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa idaosas. Kreis rajati 1975. aastal Nordrhein-Westfaleni kreiside reorganiseerimise käigus, kui ühendati endised kreisid Arnsberg, Brilon ja Meschede. Geograafiliselt hõlmab kreis suure osa Sauerlandi mägedest, sealhulgas kõrguselt esimese ja kolmanda tipu – Langenberg Olsbergi lähedal (843 m) ja rohkem tuntud Kahler Asteni (842 m) Winterbergi lähistel. Need on ka kaks kõrgeimat mäge Nordrhein-Westfalenis. Linnad Arnsberg Brilon Hallenberg Marsberg Medebach Meschede Olsberg Schmallenberg Sundern Winterberg Vallad Bestwig Eslohe Livingston, Šotimaa Franz Hoffmeister (1898–1943), roomakatoliku preester Bergkloster Bestwigis Grafschafti klooster Schmallenbergis Königsmünsteri klooster Meschedes
Herfordi kreis

Herfordi kreis [ˈhɛʁfɔʁt] on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa kirdeosas. Piirkond on tuntud ka kui Widukindi maa, kuna Widukindi saksi hõimude viimased võitlused Karl Suure vastu toimusid seal. Usutakse, et see väejuht on maetud Engeri linna. Kui piirkond Preisimaa Vestfaali provintsi osaks sai, loodi 1816. aastal esimene Herfordi kreis. 1832. aastal ühendati see Bünde kreisiga. 1911. aastal lahkus Herfordi linn kreisist; kuid 1969. aastal kaotas see iseseisva linnaringkonna staatuse. Kreis saavutas oma praeguse suuruse 1973. aastal, kui Uffelni vald, mis oli varem Mindeni kreisis, ühendati Vlotho linnaga. Kreis asub Wieheni kolme mäeaheliku (põhjas) ja Teutoburgi metsa (lõunas) vahel. Kirdes piirneb see Weseri jõega. Linnad Bünde Enger Herford Löhne Spenge Vlotho Vallad Hiddenhausen Kirchlengern Rödinghausen https://www.landesdatenbank.nrw.de/ldbnrw/online;jsessionid=FBC481AAC50656B8CA9E933111BC242A.ldb2?sequenz=tabelleErgebnis&selectionname=12411-31iz https://www.destatis.de/DE/Themen/Laender-Regionen/Regionales/Gemeindeverzeichnis/Administrativ/04-kreise.html
856

856. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad - 850. aastad - 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad Aastad: 851 852 853 854 855 - 856 - 857 858 859 860 861 ... ... Rabanus Maurus, Mainzi piiskop
Heinsbergi kreis

Heinsbergi kreis on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa lääneosas. Piirkond langes 1815. aastal Preisimaa kätte, mis 1816. aastal lõi kolm kreisi: Heinsberg, Erkelenz ja Geilenkirchen. 1932. aastal Heinsbergi ja Geilenkircheni kreis ühendati ning 1972. aastal ühendati ka Erkelenzi kreis. 1975. aastal saavutas kreis oma praeguse suuruse, kui Niederkrüchteni vald loovutati Vierseni kreisile. Geograafiliselt hõlmab see Alam-Reini lahe madaliku. Rur on peamine jõgi Wurm Schwalm Niers Linnad Erkelenz Geilenkirchen Heinsberg Hückelhoven Übach-Palenberg Wassenberg Wegberg Vallad Gangelt Selfkant Waldfeucht https://www.landesdatenbank.nrw.de/ldbnrw/online;jsessionid=FBC481AAC50656B8CA9E933111BC242A.ldb2?sequenz=tabelleErgebnis&selectionname=12411-31iz https://www.destatis.de/DE/Themen/Laender-Regionen/Regionales/Gemeindeverzeichnis/Administrativ/04-kreise.html
854

854. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad - 850. aastad - 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad Aastad: 849 850 851 852 853 - 854 - 855 856 857 858 859 ... ... ...
Venemaa peaministrite loend

Venemaa peaministrite loendis on Venemaa Keisririigi ministrite nõukogu esimehed aastatel 1905–1917, Vene SFNV ja Vene NFSV Rahvakomissaride Nõukogu esimehed 1917–1946, Vene NFSV ministrite nõukogu esimehed aastatel 1946–1991 ning Venemaa Föderatsiooni peaministrid 1991. aastast alates. Sulgudes kuupäevad on juliuse kalendri järgi.
Gütersloh' kreis

Gütersloh' kreis [ˈɡyːtɐsloː] on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa kirdeosas. See loodi 1973. aastal Nordrhein-Westfaleni kreiside reorganiseerimise käigus, kui endised kreisid Halle ja Wiedenbrück ühendati. Ka Bielefeldi, Paderborni, Beckumi ja Warendorfi kreisid loovutasid osi uuele kreisile. Eelkäijad kreisid loodi 1816. aastal pärast uue Preisimaa Vestfaali provintsi loomist. Täna on Gütersloh' kreisis üks Saksamaa suurimaid assüürlaste pagulaskogukondi. Kreisi idaosa on kaetud Teutoburgi metsaga, seal on ka kreisi kõrgeim punkt Hengeberg (316 m). Läänes on Emsi jõe läte. Emsi orus Harsewinkeli lähedal on ka kreisi madalaim punkt (56 m). Linnad Borgholzhausen Gütersloh Halle Harsewinkel Rheda-Wiedenbrück Rietberg Schloß Holte-Stukenbrock Verl Versmold Werther Vallad Herzebrock-Clarholz Langenberg Steinhagen Mõned olulised ettevõtted asuvad Guetersloh' kreisis: Beckhoff Automation Bertelsmann Claas Miele Nobilia August Storck Telefónica https://www.landesdatenbank.nrw.de/ldbnrw/online;jsessionid=FBC481AAC50656B8CA9E933111BC242A.ldb2?sequenz=tabelleErgebnis&selectionname=12411-31iz https://www.destatis.de/DE/Themen/Laender-Regionen/Regionales/Gemeindeverzeichnis/Administrativ/04-kreise.html
853

853. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad - 850. aastad - 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad Aastad: 848 849 850 851 852 - 853 - 854 855 856 857 858 ... ... ...
Alfrēds Vinters

Alfrēds Vinters (15. september 1908 Mazsalaca – 23. oktoober 1976 Stockholm) oli Läti muusik, helilooja ja muusikategelane. Ta oli populaarne kerge muusika helilooja, sõnade autor ja esitaja, mitme kapelli juht. Ta oli õppinud iseseisvalt mängima viiulit, tsitrit ja akordionit. Talvised kerged, ekspressiivsed meloodiad said populaarseks 1930. aastatel. Tema kuulsaimad laulud on "Viltīgās acis", "Trīs vītušas rozes", "Vecais ratiņš", "Gaujas laivinieks" (eestindatult "Viljandi paadimees"), "Līna, nāc!" ja paljud teised. 1944. aastaks oli Bellacord Electro plaadivabrik välja andnud 74 plaati, millel oli poolteistsada Vintersi lugude salvestist. Teise maailmasõja lõpus põgenes Vinters Rootsi, kus ta asutas 1951. aastal oma plaadifirma Melvatoni ja lindistas nii 1930. aastate muusikat kui ka uusi laule. 1960. aastal esines ta mitme kontserdiga Riia Filharmoonia kontserdimajas. Vinters suri 1976. aastal, nägemata Stockholmi Läti ansambli Dundurs Vintersi muusika plaadi "Dzīves ratiņš" väljaandmist 1978. aastal. Paljud Vintersi meloodiad on tuntud ka Eestis ("Viljandi paadimees") ja Soomes.
Venemaa peaminister

Venemaa peaminister (ametlikult 'Venemaa Föderatsiooni valitsuse esimees') on Venemaa valitsuse juht. Venemaa Keisririigis loodi peaministri ametikoht 1905. aastal. Venemaa Föderatsioonis nimetab peaministri ametisse president ning kinnitab Riigiduuma. Alates 16. jaanuarist 2020 on Venemaa peaminister Mihhail Mišustin. Venemaa peaministrite loend
Franz Karl Theodor von Villebois

Franz Karl Theodor von Villebois (1. juuli (vkj 19. juuni) 1836 Suislepa mõis - 11. veebruar (vkj 30. jaanuar) 1890 Tartu) oli prantsuse-baltisaksa päritolu Venemaa skulptor ning Liivimaa mõisnik.
Euskircheni kreis

Euskircheni kreis on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa edelaosas. 1827. aastal loodi esimene kreis ümber Euskircheni linna, kuid palju väiksemana kui tänane. 1932. aastal kaotati Rheinbachi kreis, millest Euskircheni kreis sai lõunaosa. 1972. aastal kasvas Euskircheni kreis taas, kui liideti Schleideni kreis. Geograafiliselt on kreisi edelaosa Eifeli kõrgendikul. See maa on põllumajanduseks vaevalt sobilik ja seetõttu oli piirkond ajaloolistel aegadel üsna vaene. Rohkem kirdes asuvad alad on tasasemad ja neid on ajalooliselt kasutatud mitmesuguste põllukultuuride, eriti suhkrupeedi kasvatamiseks. Ainus muu rikkuse allikas oli rauamaak, kuid tänapäeval muudavad sealsed arvukad metsad piirkonna turistide jaoks huvitavaks. Linnad Bad Münstereifel Euskirchen Mechernich Schleiden Zülpich Vallad Blankenheim Dahlem Hellenthal Kall Nettersheim Weilerswist https://www.landesdatenbank.nrw.de/ldbnrw/online;jsessionid=FBC481AAC50656B8CA9E933111BC242A.ldb2?sequenz=tabelleErgebnis&selectionname=12411-31iz https://www.destatis.de/DE/Themen/Laender-Regionen/Regionales/Gemeindeverzeichnis/Administrativ/04-kreise.html
György Kurtág

György Kurtág (sündinud 19. veebruaril 1926 Lugojs, Rumeenias) on ungari helilooja ja pianist. Ta on rahvusvaheliselt edukaim Ungari sõjajärgne helilooja György Ligeti ja Péter Eötvösi kõrval. Kurtág sündis ungarikeelsete juudi päritolu vanemate peres Lugojs, Rumeenias. Ta õppis klaverit mängima viieaastaselt oma ema käest. Gümnaasiumis käis ta Timișoaras. Ta kolis Ungarisse elama pärast Teist maailmasõda, ületades ebaseaduslikult Ungari-Rumeenia piiri. Kurtág tahtis õppida muusiikat Béla Bartóki juhendamisel, kuid Bartók suri leukeemiasse septembris 1945. Aastast 1946 õppis Kurtág Ferenc Liszti muusikaakadeemias heliloomingut Sándor Veressi ja Ferenc Farkasi juhendamisel, klaverit Pál Kadosa ja kammermuusikat Leó Weineri juhendamisel. Ta lõpetas muusikaakadeemia klaveri eiralal 1951. aastal ja kompositsiooni erialal 1955. aastal. 1957. aastal õppis Kurtág Pariisis Darius Milhaud' ja Olivier Messiaeni juures. Ta oli 1947. aastast abielus pianist Márta Kurtágiga (suri 2019). 2001. aastast elab ta Prantsusmaal Saint-André-de-Cubzacis ja tal on ka Prantsusmaa kodakondsus. Kossuthi auhind (1973 ja 1996) Herderi auhind (1993) Ernst von Siemensi muusikaauhind (1998) Budapesti aukodanik (2001) Léonie Sonningi muusikaauhind (2003) Grawemeyeri auhind (2006) Kuldlõvi (2009, elutöö eest) Wihuri Sibeliuse auhind (2012) Royal Philharmonic Society kuldmedal (2013) Rolf Schocki auhind (2020) Lexikon Neue Musik, Stuttgart/Kassel 2016, lk. 497
852

852. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad - 850. aastad - 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad Aastad: 847 848 849 850 851 - 852 - 853 854 855 856 857 ... ... ...
Vladimir Jakušev

Vladimir Jakušev (vene keeles Владимир Владимирович Якушев; sündinud 14. juunil 1968 Neftekamskis) on Venemaa jurist, majandusteadlane ja poliitik, Venemaa presidendi eriesindaja Uurali föderaalses ringkonnas alates 9. novembrist 2020. 18. maist 2018 kuni 9. novembrini 2020 oli ta Venemaa Föderatsiooni ehitus-, eluaseme- ja kommunaalteenuste minister. Ta sündis 1968. aastal Neftekamskis Baškiirias, tema isa oli veoautojuht. 7-aastaselt kolis ta Nadõmi, kus ta lõpetas ka keskkooli. Aastatel 1986–1988 teenis ta Nõukogude armees. Aastal 1993 lõpetas ta Tjumeni Riikliku Ülikooli juristina. 27. juunil 1993 asus ta tööle Ida-Siberi Kommertspanga (Западно-Сибирский коммерческий банк, Запсибкомбанк) Jamali Neenetsi filiaali. 25. juulist 1994 sai ta Ida-Siberi Kommertspanga Jamali Neenetsi filiaali direktori kohusetäitjaks. 24. jaanuarist 1995 sai tast Ida-Siberi Kommertspanga Jamali Neenetsi filiaali direktor. 19. mail 1997 sai tast panga viitsepresident ja Ida-Siberi Kommertspanga Salehardi filiaali direktor. Samal aastal lõpetas ta Tjumeni Riikliku Ülikooli ökonomistina. 29. aprillil 1998 määrati ta Ida-Siberi Kommertspanga presidendiks. 13. juunil 2001 määrati ta Tjumeni oblasti asekuberneriks (kuberner oli sel ajal Sergei Sobjanin). Märtsis 2005 määrati ta Tjumeni linnapea esimeseks asetäitjaks ja 21. märtsist 2005 Tjumeni linnapea kohusetäitjaks. 24. novembril 2005 kuni 18. maini 2018 oli ta Tjumeni oblasti kuberner. Aastal 2005 kaitses ta majandusteaduse kandidaadi väitekirja. 18. maist 2018 kuni 9. novembrini 2020 oli ta Venemaa Föderatsiooni ehitus-, eluaseme- ja kommunaalteenuste minister. 1. mail 2020 ilmnesid tal COVID-19 tunnused ning tal diagnoositi koroona. Ajutiseks ministri kohusetäitjaks määrati Nikita Stasišin. Ta on abielus Larissa Jurjevna Jakuševaga, neil on poeg ja tütar.
Burgundy School of Business

Burgundy School of Business on Pariisis, Lyonis ja Dijons asuvate linnakutega Euroopa äriülikool. Asutati 1899. aastal. Financial Timesi edetabelis platseerus BSB 2019. aastal Euroopa äriülikoolide seas 81. kohale. Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: CGE, EQUIS ja AACSB. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehed ja poliitikud, nt Stéphane Baschiera (Moët & Chandoni tegevjuht) ja Antoine Lesec (Beingi tegevjuht) European Business School Rankings 2019 Triple accredited business schools (AACSB, AMBA, EQUIS) Ametlik koduleht
Komi ANSV

Komi Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (lühinimi Komi ANSV; komi keeles Коми Автономнӧй Сӧветскӧй Социалистическӧй Республика; vene keeles Коми Автономная Советская Социалистическая Республика) oli autonoomne nõukogude sotsialistlik vabariik Vene NFSV koosseisus. Komi ANSV moodustati Sürjakomi Autonoomse Oblasti järglasena 1936. Sürjakomi Autonoomne Oblast Komi Vabariik
Georg, Hohenbergi hertsog

Georg Friedrich Maximilian Jaroslav Petrus Canisius Josef Markus Hubertus Maria Hohenberg ehk lihtsalt Georg Hohenberg (25. aprill 1929 Artstetteni loss – 25. juuli 2019) oli Austria diplomaat. Tema vanemad olid Hohenbergi hertsog Maximilian (1902–1962) ja hertsoginna Elisabeth (1904–1993, sündinud Wolfeggi ja Waldsee Waldburgi krahvinna). Pärast oma vanema venna Franz Ferdinandi surma 1977. aastal sai ta Hohenbergi hertsogiks. Ta oli Austria suursaadik Tuneesias 1978–1984 ning Püha Tooli ja Malta ordu juures ja San Marinos 1988–1994. 1960. aastal abiellus ta Auersberg-Breunneri printsessi Eleonorega (sündinud 1928), neil oli kaks poega ja üks tütar: hertsog Nikolaus (sündinud 1961) vürstinna Henriette (sündinud 1962) vürst Maximilian (sündinud 1970)
Kapten lahkub laevast viimasena

"Kapten lahkub viimasena laevast" või "Kapten läheb laevaga põhja" on tuntud meretava ja meretraditsioon. Kapten (prantsuse capitaine, hilisladina capitaneus) on laeva ja laevapere ainujuht (laevajuht), kelle korraldusi (mis on antud tema võimkonna piires) peavad kõik laeval viibivad isikud tõrkumata täitma (sellest ka ütlus: kapten laevas – jumal taevas). Ka kõrgema ametiastmega isiku viibimine laeval ei piira kapteni võimupiire ega vabasta teda vastutusest. Merel ja välissadamais on kapten oma ametiala piires riigi ning laeva- ja laadungiomaniku seaduslik esindaja. Kapteni õigused ja kohustused on kindlaks määratud vastavas teenistusmäärustikus. Laeva hukkumisel lahkub kapten laevalt viimasena. Paljudes riikides on selline meretava rohkem moraalse tähendusega, kuid osades riikides on selline teguviis sätestatud seadusega. Eestis kehtib selline teguviis Kaubandusliku meresõidu koodeksi alusel. "§ 70.   Kui kapteni arvates ähvardab laeva paratamatu hukk, annab kapten pärast kõikide meetmete rakendamist reisijate päästmiseks laevaperele loa laevalt lahkuda. Kapten lahkub laevalt viimasena, võttes tarvitusele kõik temast sõltuvad abinõud logiraamatu, masinapäevaraamatu ja raadiopäevaraamatu, antud merereisi kaartide, dokumentide ja väärtuste päästmiseks." See nõue on paljude mereriikide seadustes, Prantsusmaal juba aastast 1765. Eesti Vabariigi Riigikogu (20.03.2016). "Kaubandusliku meresõidu koodeks".
851

851. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad - 850. aastad - 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad Aastad: 846 847 848 849 850 - 851 - 852 853 854 855 856 ... ... ...
Burjaadi ANSV

Burjaadi Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (lühinimi Burjaadi ANSV; burjaadi keeles Буряадай Автономито Совет Социалис Республика; vene keeles Бурятская Автономная Советская Социалистическая Республика) oli autonoomne nõukogude sotsialistlik vabariik Vene NFSV koosseisus. Burjaadi ANSV loodi Burjaatmongoli ANSV järglasena 1958.
Burjaatmongoli ANSV

Burjaatmongoli Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (lühendnimi Burjaatmongoli ANSV; burjaadi keeles Буряад-Монголой Автономито Совет Социалис Республика; vene keeles Бурято-Монгольская Автономная Советская Социалистическая Республика) oli autonoomne nõukogude sotsialistlik vabariik Vene NFSV koosseisus. Burjaatmongoli ANSV oli Burjaadi Autonoomse Oblasti järeltulija ja Burjaadi ANSV eelkäija.
Dagestani ANSV

Dagestani Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (lühendnimi Dagestani ANSV; vene keeles Дагестанская Автономная Советская Социалистическая Республика) oli autonoomne nõukogude sotsialistlik vabariik Vene NFSV koosseisus. Dagestani ANSV moodustati 20. jaanuaril 1921. ANSV-s elas üle 30 põlisrahva. Planeet 2297 Daghestan, mille avastas 1978 Nikolai Tšernõhh, on saanud nime Dagestani ANSV järgi. http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus89_reg1.php