laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pärna tänav (Viljandi)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Pärna tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav saab alguse Endla tänavalt ja suundub kirdesse. Pärna tänavaga ristuvad Tamme ja Tallinna tänav ning see lõppeb Kõue tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 311 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Pähkli tänav (Viljandi)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Pähkli tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Hobuserauakujuline tänav algab ja lõppeb Ugala puiesteel. Tänava pikkus on 292 m. Tänava lähedal asub Uueveski järv. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Oja tee (Viljandi)

Oja tee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav saab alguse Carl Robert Jakobsoni tänava ja Tartu tänava ristmikul, ristub Uue, Maasika, Õie, Sõstra tänavaga ja Karjamõisa teega ning lõppeb Põltsamaa teel. Tänav kulgeb osaliselt mööda Kösti järve paisu ja ületab seal Uueveski oja. Tänava pikkus on 1428 m. Tänava ääres asuvad Kösti järv, Kösti hüdroelektrijaam (Kösti vesiveski) ja Viljandi Metsakalmistu. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Musta tee

Musta tee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav saab alguse Tallinna tänavalt ja suundub kirdesse. Tänavaga ristuvad Looga tänav / Ugala puiestee ja Roheline tänav. Tänav lõppeb linna piiril. Tänav on osa Viljandi-Põltsamaa maanteest. Tänava pikkus on 666 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Meeme tänav

Meeme tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav saab alguse August Maramaa puiesteelt ja suundub itta. Meeme tänav ristub Lembitu puiestee ja Uueveski teega ning lõppeb Lydia Koidula tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 696 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
August Maramaa puiestee

August Maramaa puiestee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav on nimetatud Viljandi endise linnapea August Maramaa järgi. Tänava algab Uuelt tänavalt, ristub Meeme, Ilmarise, Kungla, Endla, Tallinna, Johan Köleri, Leola ja Veere tänavaga ning lõpeb Heina tänaval. Tänava pikkus on 953 m. Viljandi linnavolikogu kinnitas rajatud tänavale 1922. aastal Lembitu puiestee nime. Tänava alguses tõkestas algul liikumist linavabriku küttepuude ladu. Nõukogude okupatsiooni ajal, 1952. aastal anti tänavale koos Lossi tänavaga Viktor Kingissepa tänava nimi ja Lembitu puiesteeks nimetati senine Sakala puiestee. 20. mail 1991 nimetas Viljandi linnavolikogu tänava August Maramaa puiesteeks. August Maramaa puiestee 1a – Viljandi baptistikoguduse kirik. Hoone ehitus algas 1990. aastate algul ja kestis ligi 20 aastat. August Maramaa puiestee 2 – arsti ja linnapea Jaan Varese maja. Nõukogude ajal paigutati majja lasteaed. 2008. aastal kolis lasteaed Mesimumm uude hoonesse Posti 20a. Pärast seda kortermaja. August Maramaa puiestee 5 – Ortodontiakliinik, varem Maramaa erakliinik. Hoone rajati 1950. aastatel linavabriku lasteaiale. August Maramaa puiestee 6 – proviisor Johan Luige maja. Nõukogude ajal asus majas lasteaed, 2020. aastate algusest waldorflasteaed. August Maramaa puiestee 12 – elumaja, arhitektid E. Wolffeldt ja A. Nürnberg. August Maramaa puiestee 14 – Peeter Rängeli kortermaja. Nõukogude ajal asus majas lastekodu. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018. "Wiljandi linnawolikogu teadaanne". Riigi Teataja. 21. aprill 1923. "Wiljandi linnawolikogu koosolek 19. mail". Sakala. 22. mai 1922. Heiki Raudla. Veel kord ühest tänavate ümbernimetamisest. Sakala kalender 2022, lk 266. Heiki Raudla. Viljandi tänavatest läbi aegade. Sakala kalender 2020, lk 90–112. "Viljandi Baptistikirik". puhkaeestis.ee. "Baptistikoguduse kirik ilmus aia tagant välja". Sakala. 2. august 2013. "Lasteaia maja vahetas sel nädalal omanikku". Sakala. 14. jaanuar 2006. Vaadatud 2. august 2023. "Viljandi 1918–2018 sõnas ja pildis. II osa, Eesti Vabariigi taastamine ja areng 1988–2018". digar.ee. "Ortodontiakliinik". Vaadatud 2. august 2023. "Foto, Linaketramise ja kudumise vabriku lasteaed-sõim, 1955". muis.ee. "Foto, apteeker J. Luik´i maja, 1927". muis.ee. "Lasteaed". viljandiwaldorf.ee. "XX sajandi arhitektuur, Viljandimaa". muinas.ee. Vaadatud 2. august 2023. "Foto, Peeter Rängel'i maja, 1938". muis.ee.
Lembitu puiestee

Lembitu puiestee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Kaarekujuline tänav algab Uuelt tänavalt, ristub Meeme, Ilmarise, Lohu, Kungla, Jalaka, Endla, Kullamäe, Tamme ja Lina tänavaga ning lõppeb Tallinna tänavaga ristudes (teisel pool kulgeb samas sihis Nurme tänav). Tänava pikkus on 956 m. Uuslinna tänavavõrgu rajamisel anti tänavale 1922. aastal nimi Sakala puiestee. 1952. aastal nimetati paralleelselt kulgev endine Lembitu puiestee Viktor Kingissepa tänavaks (alates 1991 August Maramaa puiestee) ja Lembitu puiesteeks nimetati senine Sakala puiestee. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018. "Wiljandi linnawolikogu teadaanne". Riigi Teataja. 21. aprill 1923. Heiki Raudla. Veel kord ühest tänavate ümbernimetamisest. Sakala kalender 2022, lk 266. "Viljandi linna plaan". digar.ee. 1934. Vaadatud 2. august 2023.
Kungla tänav (Viljandi)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kungla tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav saab alguse August Maramaa puiesteelt, suundub kirdesse ja lõppeb Lembitu puiesteel. Tänava pikkus on 295 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Juhan Kunderi tänav (Viljandi)

See artikkel räägib Viljandi tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Juhan Kunderi tänav (täpsustus). ‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Juhan Kunderi tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav saab alguse Lydia Koidula tänavalt, suundub idakagusse ja lõppeb ristudes Allika tänava ja Kalda puiesteega. Tänava pikkus on 338 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Kullamäe tänav

Kullamäe tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav algab Lembitu puiesteelt ja suundub kirdesse. Tänav ristub Ugala puiestee ja Ravila tänavaga ning lõppeb Kanepi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 1182 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Kooliaia tänav

Kooliaia tänav on väike umbtänav Viljandis Uueveski linnaosas. See saab alguse Carl Robert Jakobsoni tänavalt. Tänava pikkus on 227 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Kooli tänav (Viljandi)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kooli tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav paikneb Viljandi Kesklinna Kooli lähedal lõunaedela-põhjakirdesuunalisena C. R. Jakobsoni ja Uue tänava vahel (sealt edasi suundub samas sihis L. Koidula tänav). Tänava pikkus on 151 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Lydia Koidula tänav (Viljandi)

See artikkel räägib Viljandi tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Koidula tänav. Lydia Koidula tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav saab alguse Uuelt tänavalt (teisel pool kulgeb samas sihis Kooli tänav) ja suundub kirdesse. Tänav ristub Juhan Kunderi ja Meeme tänava ning Mihkel Veske puiesteega ning lõppeb Kalda puiesteega ristudes. Tänava pikkus on 454 m. Viljandi linnavolikogu otsustas tänavale Koidula nime anda 13. novembril 1922. Kunderi tänava ristmikule kavandati Koidula plats koos Lydia Koidula büstiga ja sportimiseks sobiva muruplatsiga. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018. "Wiljandi linnawolikogu teadaanne". Riigi Teataja. 21. aprill 1923. "Linna ilustuskawad selguwad". Sakala. 24. juuli 1935. "Viljandi linna plaan". digar.ee. 1934. Vaadatud 2. august 2023.
Kalda põik (Viljandi)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kalda põik on umbtänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav algab Kalda puiesteelt ja suundub lääneloodesse. Tänava pikkus on 127 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Kaevu tänav (Viljandi)

Kaevu tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav saab alguse kohast, kus Uueveski tee läheb üle Kalda puiesteeks ja suundub peamiselt kagu suunas, loogeldes Uueveski oja kõrval Uueveski järve ja Kösti järve vahel. Tänava pikkus on 767 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Jalaka tänav (Viljandi)

See artikkel räägib Viljandi tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Jalaka tänav (täpsustus). ‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Jalaka tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav algab Lembitu puiesteelt, suundub kirdesse ja lõppeb Ugala puiesteel. Tänava pikkus on 379 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Ilmarise tänav (Viljandi)

See artikkel räägib Viljandi tänavast. Samanimelise Tallinna tänava kohta vaata artiklit Ilmarise tänav. Ilmarise tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav algab Uuelt tänavalt. Kuni ristmikuni August Maramaa puiesteega on tänav ühesuunaline. Tänav ristub veel Lembitu puiestee ja Saare tänavaga. Tänav lõppeb ristumisel Uueveski teega, millest teisel pool jätkub samas sihis Mihkel Veske puiestee. Tänava pikkus on 837 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Endla tänav (Viljandi)

See artikkel räägib Viljandi tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Endla tänav (täpsustus). Endla tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav algab Tallinna tänavalt Viljandi bussijaama ja tankla vahelt ning suundub kirdesse. Tänav ristub Ilmarise tänava, August Maramaa puiestee, Pärna tänava ja Lembitu puiesteega ning lõpeb Ugala puiesteega ristudes. Tänava pikkus on 922 m. Viljandi linnavolikogu kinnitas Endla tänava nime 13. novembril 1922. Nõukogude okupatsiooni algul rajati tänava lõpus väike niinimetatud Uueveski vennaskalmistu, kus 9. mail 1948 avati Nõukogude sõduri betoonkujuga mälestusmärk. Sündmuse eel anti tänavale uus nimi – Võidu puiestee. Endla tänava nimi ennistati 1989. aastal. Mälestusmärk kui okupatsiooni sümbol eemaldati 3. septembril 1991. Kevadel 1995 asetati kalmistule mälestuskivi kirjaga „Siin puhkavad aastatel 1905–1953 hukkunud“. 7. novembril 2022 kalmistu likvideeriti, maetud ekshumeeriti ja 1. detsembril 2022 maeti ühishauda Viljandi metsakalmistul. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018. "Wiljandi linnawolikogu teadaanne". Riigi Teataja. 21. aprill 1923. Heiki Raudla. Viljandi tänavatest läbi aegade. Sakala kalender 2020, lk 90–112. "Viljandi 1918-2018 sõnas ja pildis. I osa, Eesti Vabariik ja okupatsioonid 1918-1987". digar.ee. Haav, Margus (8. november 2022). "Sõjahauast leiti inimluid täistuubitud kirstud". Sakala. "Uueveski sõjahaua säilmed sängitati Metsakalmistule". Sakala. 1. detsember 2022. Vaadatud 2. august 2023.
Sargėnai mõis

Sargėnai mõis (leedu Sargėnų dvaras) on endine mõis Leedus Kaunases Šilainiai vallas Šilainiai asumis. Mõisa säilinud hooned asuvad aadressil Panerių g. 263E. Mõisa mainiti esimest korda Novembriülestõusu ajal, mil selle omanikeks olid Macianskised. Pärast ülestõusnute luhtunud rünnakut Kaunasele kindlustasid nad end mõisa hoonetes. Vene vägedel ei õnnestunud mõisa rünnakuga vallutada ja nii süütasid nad sealsed hooned põlema, sisse põlesid ka mõisa kaitsjad. Macianskiste valdusse jäi mõis ka edaspidi. Aastal 1898 rajas toonane omanik Ignatijus Karlovičius Macianskis mõisa juurde telliselöövi, mis sai hoo sisse küll alles Esimese maailmasõja järel, mil sõjakahjustuste likvideerimiseks kulus palju telliseid. Sõja järel tükeldati suurem osa mõisa maadest; pärast maareformi kuulus mõisale 80 hektarit maad mõisasüdame ümber. Evelina Macianskienė müüs selle maa aastal 1923 Amanda Pudymaityte-Šodienele, kes asus mõisa maadest tükke ümbruskonna põllumeestele müüma. Mõis likvideeriti aastal 1938, mil riigi eestvedamisel kõik selle maad kruntideks jagati. Mõisakompleks kaotas taolise tükeldamise tagajärjel oma terviklikkuse. Hiljem rajati selle kohale Šilainiai asumi korterelamud, mõisa ehitistest on säilinud vaid kivist lehmalaut, mis ehitati ümber kahekorruseliseks korterelamuks, ja teenijatemaja. Ülejäänud mõisakompleksi hooned, mis olid puidust, on tänaseks hävinud. Osaliselt on säilinud on ka mõisapark, kuigi see on kaotanud oma esialgse struktuuri - seal puuduvad teed ja praktiliselt on tegemist jäätmaaga. Mõisa tiik Mõisa park „1831 m. sukilimas Kaune“. kaunosauliai.lt. „Pamiršti miesto parkai“. kauno.diena.lt. 2003-07-17. „Kuo gyvena šilainiškiai?“. politikosvirtuve.popo.lt. 2011-05-12. Mõis Kaunase keskraamatukogu kodulehel (leedu keeles)
Kanaari paelrohi

Kanaari paelrohi (Phalaris canariensis L.) on paelrohu (Phalaris L.) perekonda kuuluv liik kõrrelisi. Levinud Lõuna-Euroopas. Mitmel pool maailmas kasvatatakse teda kultuuris linnutoiduks. Eestisse on sattunud võõrliigina, muuhulgas imporditud linnutoiduga talilindudele või puurilindudele. Kanaari paelrohi andmebaasis eElurikkus
Machine Gun Kelly (räppar)

Richard Colson Baker (sündinud 22. aprillil 1990 Houstonis Harrise maakonnas Texases), enam tuntud esinejanimedega MGK ja Machine Gun Kelly, on USA räppar ja näitleja. MGK alustas muusikuteed teismelisena, oma esimese mixtape'i avaldas ta oma kulu ja kirjadega 2006. aastal (2015. aastaks oli neid ilmunud juba kümmekond). 2011. aastal sõlmis ta plaadistuslepingud Bad Boy ja Interscope Recordsiga. Tema suure plaadifirma debüütalbum "Lace Up" ilmus 2012. aasta oktoobris ja võeti kriitikute poolt hästi vastu. Album sisaldas singleid "Wild Boy", "Invincible", "Stereo" ja "Hold On (Shut Up)" ning jõudis edetabelis Billboard 200 neljandale kohale. Albumit müüdi üle 178 000 eksemplari. 2015. aasta algul avaldas ta singlid "Till I Die" ja "A Little More" oma teiselt stuudioalbumilt "General Admission". Album ise ilmus sama aasta oktoobris ning jõudis Billboardi edetabelis samuti neljandale kohale. Tema edukaim singel on 2016. aastal ilmunud "Bad Things" (koos Camila Cabelloga), mis jõudis edetabelis Billboard Hot 100 neljandale kohale, oli esikohal edetabelis Mainstream Top 40, jõudis kahekordseks plaatinaplaadiks ning pälvis Radio Disney muusikaauhinna parima koostöö kategoorias. Tema kolmas album "Bloom" ilmus 12. mail 2017 ning oli esimesel müüginädalal Billboardi edetabelis kaheksandal kohal. Tema neljas album "Hotel Diablo" ilmus 5. juulil 2019. Album sisaldas singleid "Hollywood Whore", "el Diablo" ja "I Think I'm Okay(featuring Travis Barker ja Yungblud). "Lace Up" (2012) "General Admission" (2015) "Bloom" (2017) "Hotel Diablo" (2019) "Tickets to My Downfall" (2020) "mainstream sellout" (2022) https://www.familysearch.org/ark:/61903/1:1:VD1X-J7R
Lainer

Sõna "lainer" võib tähendada: liinilaev liinilennuk silmalainer lainer ehk leiner, mõnede suurtükkide vahetatav vintlõikelise õõnega õhuke terasest sisetoru Lainer oli Eesti ansambel.
Hawkwind

Hawkwind on inglise 1969. aasta novembris asutatud rokkansambel. See oli üks varasemaid space rock '​i ansambleid. Ansambli laulja ja kitarrist on Dave Brock. 1971–1975 mängis ansamblis basskitarri Lemmy Kilmister. Hawkwind on teinud pikka aega koostööd inglise ulmekirjaniku Michael Moorcockiga. 1975. aasta alguses salvestas ansambel plaadi "Warrior on the Edge of Time", mis põhineb Moorcocki teoseid läbival igavese kangelase (Eternal Champion) motiivil. Taas kasutati Michael Moorcocki laulusõnu ja häält kolmel 1981. aastal salvestatud plaadil: "Sonic Attack", "Church of Hawkwind" ja "Choose Your Masques". Koostöö tipuks kujunes nende ambitsioonikaim projekt "The Chronicle of the Black Sword" (1985), mille aluseks oli Moorcocki fantaasiaromaanide sari võlur Elricust, keda laval kehastas Tony Crerar. Moorcock kirjutas projekti laulusõnad, ent esines ise vaid mõnel kontserdil. Kontserditurnee salvestiste põhjal anti välja plaat "Live Chronicles" ja video "The Chronicle of the Black Sword". Kuuldused, mille kohaselt olevat ansamblile andnud nime Moorcocki tegelane Hawkmoon, on kirjanik ise siiski ümber lükanud. Hawkwind (1970) In Search of Space (1971) Doremi Fasol Latido (1972) Hall of the Mountain Grill (1974) Warrior on the Edge of Time (1975) Astounding Sounds, Amazing Music (1976) Quark, Strangeness and Charm (1977) 25 Years On Released as Hawklords (1978) PXR5 (1979) Levitation (1980) Sonic Attack (1981) Church of Hawkwind (1982) Choose Your Masques (1982) The Chronicle of the Black Sword (1985) The Xenon Codex (1988) Space Bandits (1990) Electric Tepee (1992) It Is the Business of the Future to Be Dangerous (1993) White Zone – Released as Psychedelic Warriors (1995) Alien 4 (1995) Distant Horizons (1997) In Your Area (1999) Spacebrock (2000) Take Me to Your Leader (2005) Take Me to Your Future (2006) Blood of the Earth (2010) Onward (2012) Stellar Variations – Released as Hawkwind Light Orchestra (2012) The Machine Stops (2016) Into The Woods (2017) The Road to Utopia (2018) All Aboard the Skylark (2019) Carnivorous – Released as Hawkwind Light Orchestra (2020) Somnia (2021) The Future Never Waits (2023) Stories from Time and Space (2024) Ansambli Hawkwind teemal on avaldatud kolm raamatut: Kris Tait "This is Hawkwind: Do Not Panic" (1984, ansambli enda kirjastatud) Ian Abrahams "Sonic Assassins" (SAF publishing, ISBN 0-946719-69-1) Carol Clerk "Saga of Hawkwind" (Music Sales Limited, ISBN 1-84449-101-3)
Bad Things

"Bad Things", Jace Everetti laul, 2005, sarja "True Blood" ("Puhas veri") tunnuslaul "Bad Things", Machine Gun Kelly ja Camila Cabello laul, 2016
Võitmatu

"Võitmatu" (ingliskeelne pealkiri "Invincible"; saksakeelne pealkiri "Unbesiegbar"), 2001. aasta draamafilm, režissöör Werner Herzog "Võitmatu" (originaalpealkiri "Invincible"), 2001. aasta telefilm, režissöör Jefrey Levy "Võitmatu" (originaalpealkiri "Invincible"), 2006. aasta spordidraama, Mark Wahlbergiga peaosas "Võitmatu", Uku Suviste laul "Võitmatu", Ott Leplandi laul albumilt "Öö mu kannul käib"
Ižora

Ižora (vene keeles ижора – 'isurid') on mitme asja nimi: Ižora on küla Leningradi oblastis Gattšina rajoonis Verevo külaasunduses Ižora on küla Leningradi oblastis Gattšina rajoonis Jelizaveta külaasunduses Ižora jõgi ... Bolšaja Ižora
Inkere kihelkond

Inkere kihelkond on üks Ingerimaa ajaloolisi kihelkondi. Kihelkonna kirik asus Voiskorovos (Voiskorovo kirik). Kihelkond moodustati 1623-1626. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jäävad kihelkonna alad Leningradi oblasti Tosno ja Gattšina rajooni.
Ossinovaja Roštša

Ossinovaja Roštša (vene keeles Осиновая Роща; soome keeles Haapakangas) on ajalooline rajoon (vene keeles исторический район) Peterburi piirkonnas; nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Peterburi põhjaosas Viiburi rajoonis. Piirkonda (küla) mainitakse esimest korda 1500 (Хабаканка, vigaselt Хапакангас). Ajalooliselt on piirkond olnud üks Ingeri kihelkondi: Haapakangase kihelkond.
Koltuši

Koltuši (vene keeles Колтуши; soome keeles Keltto) on küla Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis Koltuši külaasunduses; ühtlasi selle külaasunduse keskus. Külas elab 173 inimest (2010). Küla on esimest korda mainitud 1500. Koltuši on olnud ingerlaste küla. Koltusi on Ingeri Kiriku Keltto kihelkonna keskus.
Kolppana

Kolppana (soome keeles Kolppana; vene keeles Колпаны) on endine ingerlaste küla, mis nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub Venemaal Leningradi oblastis Gattšina rajoonis. Kolppana küla oli Ingeri Kiriku Kolppana kihelkonna keskus. Endisaegse küla kohal asuvad tänapäeval Bolšije Kolpanõ ja Malõje Kolpanõ küla.
Kobrino

Kobrino (vene keeles Кобрино; soome keeles Koprina) on küla Venemaal Leningradi oblastis Gattšina rajoonis Kobrino külaasunduses. Külas asub Puškini lapsehoidja majamuuseum[küsitav] (vene keeles Домик няни А. С. Пушкина). Muuseum asutati 1974. Külas elab 120 inimest (2014). Küla on esimest korda mainitud 1500. Küla oli Ingeri Kiriku Koprina kihelkonna keskus. Külas asus Koprina kirik.
Kalmotka

Kalmotka (vene keeles Калмотка; soome keeles Kaalmutka) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis. Eesti vabadussõja ajal augustis 1919 toimusid küla lähedal Eesti 1. diviisi kaitselahingud Punaarmee 6. diviisi vastu.
Lahhovo

Lahhovo (vene keeles Лахово) on küla Venemaal Pihkva oblastis Opotška rajoonis, 48 km Opotška linnast ja 10 km Duhnovo külast idas. 2000. aastal elas asulas 23 elanikku. 1894. aastal sündis Lahhovos Julius Kuperjanov. Q127500526