laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Elektrostriktsioon

Elektrostriktsioon on dielektriku deformatsioon, mida põhjustab dielektriline polarisatsioon elektrivälja toimel. Elektrostriktsioon ei sõltu elektrivälja suunast ja on võrdeline elektrivälja tugevuse ruuduga. Selle poolest erineb elektrostriktsioon mõningate dielektrikute – piesoelektrikute – korral esinevast piesoeletrilisest pöördefektist, mille puhul dielektriku mahumuutus on võrdeline rakendatava pinge esimese astmega. Vaatamata ruutsõltuvusele on elektrostriktsiooni mõju isoleermaterjali mõõtmetele palju väiksem kui piesoelektrilisel pöördefektil. Elektrostriktsiooni rakendatakse näiteks ultraheli tekitamiseks. Tugeva elektrivälja toimel võib elektrostriktsioon muuta kondensaatori dielektriku paksust ja seega põhjustada müra, nii nagu magnetostriktsioon põhjustab müra pooli ja trafo ferromagnetilises südamikus. Magnetostriktsioon [1] Eesti Entsüklopeedia
Sokilnõkõ

Sokilnõkõ on kohanimi. Sokilnõkõ, küla Ukrainas Luhanski oblastis Slovjanoserbski rajoonis Sokilnõkõ, küla Ukrainas Lvivi oblastis Pustomõtõ rajoonis Sokolniki
Sokilnõkõ (Luhanski oblast)

Sokilnõkõ on küla Ukrainas Luhanski oblastis Novoaidari rajoonis, umbes 30 km Luhanski keskusest loodes. Sokilnõkõ asutati 1764. aastal. Siverskõi Donetsi kaldal asuva Sokilnõkõ kõrgus merepinnast on 73 meetrit. 1859. aastal elas asulas 271 inimest, 1886. aastal 273 inimest. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 377 inimest, kellest 80,37% emakeeleks oli vene keel ja 19,63% emakeeleks ukraina keel, asustustihedus 137 inimest ruutkilomeetri kohta. Donbassi sõja ajal 2015. aasta suvel võtsid valitsusvastased relvajõud "hallis tsoonis" asuva asula oma kontrolli alla. "Розподіл населення за рідною мовою на ukrcensus.gov.ua". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2014. Vaadatud 7. novembril 2014. "На Луганщине два поселка оказались под контролем боевиков, что противоречит Минским соглашениям". Infovastupanu. 20.07.2015, 20:30. Vaadatud 20.07.2015. 26. oktoober 2014. Podrobnosti.ua. На Луганщині козаки розстріляли похилу жінку та чоловіка за проукраїнську позицію 7. november 2014. Ukrajinska Pravda. 7 десантников подорвались на фугасе на Луганщине – ранены (vene keeles)
T-rakkude retseptorid

T-rakkude retseptorid (ingl T-cell receptors, TCR, ka TcR) on lümfoid(-immuun)süsteemiga loomadel T-rakkude membraanil paiknevad valkude kompleksid ja immuunretseptorid, mille ülesandeks on antigeenide äratundmine üksnes läbi organismiomaste MHC-molekulide ja immuunvastuse regulatsioon. T-rakkude koolitamine MHC-molekulide tunnistamiseks toimub tüümuses. Nii näiteks tunnevad T-rakkude retseptorid ehk TCR-molekulid ära kehavõõraste antigeenide olemasolu viirusega nakatatud rakumembraanil koos raku enda peamise koesobivuskompleksi (inimestel HLA) antigeenidega. TCR-molekulid aktiveeritakse biokeemiliste sündmuste toimel, mille vahendajateks on ensüümid, koretseptorid, spetsiaalsed molekulid ja aktiveeritud või vabastatud transkriptsioonifaktorid. TCR-molekulide aktiveerimise tulemina võidakse suunata T-rakkude diferentseerumist T-abistajarakkudeks või tsütotoksilisteks T-rakkudeks ja paljunemist ning geeniekspressiooni muutmist. T-rakkude retseptorid koosnevad kahest erinevast valguahelast kas α ja β või γ/δ ahelatest, mida kodeerivad vastavad geenid, mõlemad αβ ja γδ T-rakud on võimelised tsütokiine sünteesima ja mikroorganismidele ning vähirakkudele toksilisi aineid eritama. Lisaks TCR pinnaretseptoritele espresseerivad tümotsüüdid ka mitmeid teisi antigeene, näiteks CD-sid. T-rakkude retseptorid erinevad immunoglobuliinidest. PD-1 Ain Heinaru, "Geneetika" õpik kõrgkoolile, Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 729, 2012, ISBN 978-9949-32-171-1
Eesti Põlevloodusvarad ja -jäätmed

Eesti Põlevloodusvarad ja -jäätmed on populaarteaduslik ajakiri, mida annab 2004. aastast välja Eesti Biokütuste Ühing. Selle ajakirja valdkonnad on keemia, vääristamine, energeetika ja keskkonnakaitse. Käsitletavad loodusvarad on põlevkivi, diktüoneemaargilliit, puit, turvas, pilliroog, kõrs- ja heintaimed. Käsitletavad jäätmed on diktüoneemaargilliit, poolkoks, puitjäätmed, õled, hein, orgaanilist ainet sisaldavad jäätmed (plast, kummi jm), aga ka mittepõlevad biolagunevad jäätmed. Olulisel kohal on termokeemilise muundamise tehnoloogia ja ökonoomika, energeetiline efektiivsus, kompleksne kasutus. Eesti Biokütuste Ühing
Å (Tranøy)

Å on küla Norras Tromsi maakonnas Senja saare lõunaosas Tranøy vallas 7,5 km Stonglandseidetist läänes, osa Å alusühikust. Geograafilised koordinaadid on 69°4′51″ N, 16°59′53″ E. Å juures Stonglandseidetit ja Skrolsviki ühendavalt teelt fylkesvei 221 ära tee fylkesvei 224 Rødsandi suunas. Å's oli varem oma lasteaed, kool ja poed. Praegu on need kõik, nagu ka kirik, pank ja vanadekodu, Stonglandseidets. 12,5 km läänes asuval Skrolsvikil on kiirlaevaühendus Harstadiga. Å postiaadress on 9392 Stonglandseidet.
Kadriko

"Kadriko" on Eesti ansambli Collage teine stuudioalbum. Album ilmus 1974. aastal, selle andis välja plaadifirma Meloodia. Album salvestati Tallinna Heliplaadistuudios 1971. aastal, helirežissöör oli Jazeps Kulbergs. "Kutse õitsile" – 1.23 "Kadrilaul" – 2.42 "Une sulased" – 4.00 "Halb sirp" – 2.26 "Petis peiu" – 3.29 "Uni, tule silma peale!" – 2.34 "Venna sõjalugu" – 6.16 "Millal saame sinna maale!" – 2.44 "Tütar nutab ema" – 4.36 "Neiut pole kodus" – 2.15 "Miks sa mulle ei tulnud!" – 1.42 "Kiik tahab kindaid" – 2.59 "Neiud lähevad ära" – 2.11 "Kaevul kosija" – 1.29 "Mardilaul" – 2.11 Album "Kadriko" jätkas ansambli varasemaid katsetusi eesti rahvalaulude töötlemisel. Ka ansambli esikplaadil leidus eesti rahvalaule Aarne Vahuri ja Tõnu Naissoo seades. "Kadriko" oli tervikuna kaasaegselt rüütatud rahvalaulude plaat. Kõigi laulude seaded oli ansambli juhi Aarne Vahuri sulest. Solistid: Lea Sion (3–5, 8, 13) Katrin Mägi (4, 13) Anna Köster (sündinud 1899, lindistatud 1959) (6) Riho Joonase (9) Ivar Johannson (11) Marie Sepp (sündinud 1863, lindistatud 1937) (12) Maire Eliste (14) Eeslauljad: Katrin Mägi (2) Ivar Johannson (7) Ole Valgma (8) Maire Eliste (10) Instrumentaalansambel: Tõnu Naissoo (klaver) Peep Ojavere (löökriistad) Jüri Pliznik (kontrabass) Rein Alango (viiul) Riho Joonase (flööt) Lembit Saarsalu (tenorsaksofon) Avo Joala (altsaksofon, flööt) 2002. aastal ilmus album "Kadriko" esmakordselt CD-l ja kassetil duubelkogumiku "Parimad lood 1970-76" raames, väljaandjaks hyper.records. Heli restaureeris originaallintidelt Priit Kuulberg. 2014. aastal anti "Kadriko" uuesti välja vinüülplaadil (väljaandja hyper.records). LP masteeris Pauli Saastamoinen (Finnvox Studios). Valter Ojakääru tekst vinüülplaadi tagakaanelt (Melodija 1974)
Vincent Defrasne

Vincent Defrasne (sündinud 9. märtsil 1977 Pontarlieris) on Prantsusmaa laskesuusataja. Olümpiavõitja (2006) ja maailmameister (2001). Salt Lake Sity 2002 pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus Torino 2006 olümpiavõitja 12,5 km jälitussõidus pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus Pokljuka 2001 maailmameister 4x7,5 km teatesõidus Oberhof 2004 pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus Pokljuka 2006 pronksmedal segateatesõidus Anterselva 2007 pronksmedal 12,5 km jälitussõidus Vincent Defrasne on 174 pikk ja kaalub 61 kg. Koduleht Vincent Defrasne biathlonworld kodulehel
Saría

Saría (kreeka Σαρία) on Kreekale kuuluv saar ja asula Egeuse meres Kárpathose saare põhjaosa rannikul, millest eraldab teda 100 m laiune väin.
Salamína laht

Salamína laht (kreeka keeles Όρμος Σαλαμίνος) on laht Kreekas Salamína saare läänerannikul, Saroni lahe osa. Lahe suurim pikkus on umbes 9 km läänest itta, laius 4 km põhjast lõunasse. Lahe kirderannikul asub Salamína saare keskasula Salamína, lahe lõunarannikul on Eántio küla. Salamína lahe rannikut ümbritsevad lamedad küngad.
Big Hero 6

Big Hero 6 on superkangelaste tiim Marvel Comicsi maailmas.
Toronto Vana-Andrese kogudus

Toronto Vana-Andrese kogudus (ka Toronto Esimene Eesti kogudus) on Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku kogudus Torontos. Aastail 1951–2014 kasutas kogudus Toronto Vana-Andrese kirikut. Nüüd kasutab Agricola Finnish kirikut. Koguduse õpetajad on olnud: 1949 Karl Raudsepp (1908–1992, kodumaal 1933–1935 Häädemeeste ja 1935–1944 Vändra koguduse õpetaja) 1949–1971 Otmar Pello (1912–1971, kodumaal 1940–1944 Suure-Jaani koguduse õpetaja) 1971–1982 Andres Taul (1936–2018) 1982–2005 Udo Petersoo (1934–2006, alates 1990 peapiiskop) 1990–2007 abiõpetaja Tiit Tralla (sündinud 1937) 2005– Kalle Kadakas (sündinud 1960)
Hongkongi lipp

Hongkongi lipp on Hiina Hongkongi erihalduspiirkonna lipp. Punasel taustal on kujutatud viie valge kroonlehega hongkongi sämplehiku (Bauhinia blakeana) õis. Lipu kujunduse kinnitas Ülehiinaline Rahvaesindajate Kogu 16. veebruaril 1990 ja ametlikku kasutusse võeti see 1. juulil 1997.
Agkístri

Agkístri (kreeka keeles Αγκίστρι 'õngekonks') ehk Agkístrion (Αγκίστριον) Kreekale kuuluv väike saar Egeuse meres Aígina saare lähedal, üks Saroni saartest. Saarele saab Aíginalt Angistri Expressi laevaga või väikese veetaksoga 10 minutiga. Laevasõit saarele Pireuse sadamast võtab tund aega. Agkístri on kaetud männimetsaga. Saarel on kolm asulat: Megalochóri (Mýlos), Skála ja Limenária.
Ýdra saar

Ýdra (kreeka keeles Ύδρα) on Kreekale kuuluv saar Egeuse meres, üks Saroni saartest. Paikneb Saroni ja Argolída lahe vahel. Kitsas väin eraldab seda Peloponnesose poolsaarest. Antiikajal teati seda saart nagu Hydrea (Υδρέα, pärineb kreeka sõnast, mis tähendab "vesi"), mis viitab saarel paiknevatele allikatele.
Tzatziki

Tzatziki (kreeka keeles τζατζίκι) on Kreeka kaste, mida serveeritakse dipikastmena grillitud liha kõrvale. Tzatziki peamine koostisosa on lamba- või kitsepiimast valmistatud kurnatud jogurt (nn Kreeka jogurt) ning seda segatakse kurgi, küüslaugu, soola, oliiviõli ja mõnikord ka tilli, mündi või peterselliga. Tzatziki't serveeritakse alati külmana. Tzatziki nimi pärineb sellesarnase Türgi toidu cacık [džadžõk] nimest. Lisaks Kreekale ja Türgile leiab sarnast toitu ka Bulgaaria, Põhja-Makedoonia, Serbia, Iraagi, Iraani, India ja Kaukaasia köögist (nii supi, salati kui dipikastmena). Classic Greek Tzatziki Sauce. Turkish - Greek similar words.
Pórose saar

Póros (kreeka keeles Πόρος) on Kreekale kuuluv kaksiksaar Saroni lahe lõunaosas, 58 km kaugusel Pireusest. Peloponnesose poolsaarest eraldab seda kitsas väin laiusega 200 m, väina teisel kaldal on Galatáse linn. Antiikajal nimetati saart Pogoniks. Nagu teisedki Saroni lahe sadamad, Póros on poulaarne nädalavaheaja veetmise koht. Póros koosneb kahest saartest: vulkaanilise päritoluga Sphairia saarest (kreeka keeles Σφαιρία) lõunaosas ja Kalaureia (kreeka keeles Καλαυρία) ehk Kalavria või Calauria (tähendab "vinu") saarest põhjaosas. Kitsa väinaga eraldatud saari ühendab sild. Saarel on kolm asulat: Póros (rahvaarv 3651 inimest), Ágios Nektários (101 in.) ja Kyaní Aktí (213 in.).
Bath

Bath on linn Inglismaal. Bath asub Somerseti krahvkonnas Inglismaa edalaosas, 156 km kaugusel Londonist. Alates 1987. aastast kuulub Bath UNESCO maailmapärandi nimistusse. Aix-en-Provence, Prantsusmaa Alkmaar, Holland Braunschweig, Saksamaa Kaposvár, Ungari Beppu, Jaapan Bathi Ülikool http://www.bathnes.gov.uk/services/your-council-and-democracy/local-research-and-statistics/census-2011-our-local-population http://whc.unesco.org/en/list/428
Piirkond (Kreeka)

Piirkond (kreeka keeles περιφέρεια) on 1. järgu haldusüksus Kreekas. Iga piirkond koosneb mitmest 2. järgu haldusüksustest, esialgselt maakondadest ja alates 2011. aastast Kallikratese programmi kohaselt piirkonnaüksustest. Kesk-Makedoonia piirkonnaga piirneb autonoomne piirkond mungavabariik Ágio Óros, mis asub Egeuse merre väljaulatuval Chalkidike poolsaarel.
112 (hädaabinumber)

112 on hädaabinumber, mida saab valida ilma kõnealustustasu ja minutitasuta kõigilt laua- ja mobiiltelefonidelt või taksofonidest, et saada ühendust hädaabiteenistustega (päästeteenistus, politsei või kiirabi). 112-le helistamiseks ei pea ette valima riigi, linna või maakonna koodi. Euroopa hädaabinumber 112 loodi Euroopa Nõukogu otsusega 29. juulil 1991. Number on kasutusel Euroopa Liidus ja mitmetes riikides üle kogu maailma. Mõnedes riikides on 112 kasutusel paralleelselt vana hädaabitelefoninumbriga, näiteks Suurbritannias on kasutusel 999 ja 112. USAs on mõned sidefirmad seadnud nii, et numbrile 112 tehtavad kõned ühendatakse numbrile 911. Euroopa Liidus on hädaabinumbri 112 töökorralduse organiseerimine ja finantseerimine liikmesriikide õlgadel. Liikmesriikide otsustada on ka, kuhu kõne ühendatakse. Näiteks Eestis vastavad numbrile 112 tehtud kõnedele vastava väljaõppe saanud Häirekeskuse töötajad. Numbrit kasutavad ka Euroopa Liidu kandidaatriigid ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigid. ITU soovitab oma liikmesriikidel hädaabinumbrit valides võtta peamiseks numbriks 112, 911 või mõlemad. GSM-standardi järgi on 112 hädaabinumber ja see võimaldab valides 112 saada hädaabiga ühendust ka Põhja-Ameerikas, kus sideoperaatorid ühendavad numbrile 112 tehtud kõned automaatselt numbrile 911. Austraalias ühendatakse 112 kõned numbrile 000. Kiirabi Eesti Häirekeskus Euroopa 112 päev, veebiversioon (vaadatud 08.11.2014) Kuidas kutsuda kiirabi? Kiirabi väljakutsete prioriteedid
Chalkidike poolsaar

Chalkidike poolsaar ehk Chalkidikí poolsaar (kreeka keeles: Χαλκιδική; varem eesti keeles Halkidike poolsaar) on poolsaar Kreeka kirdeosas Egeuse mere ääres. Poolsaare keskasula on Polýgyrose linn. Poolsaare põhja- ja keskosa hõlmab Cholomóntase mäestik. Saare kuju meenutab kätt, mille kolm "sõrme" on Áthose, Sithonía ja Kassándra poolsaar. Poolsaarte vahel on Ágio Órose ja Kassándra lahed. Poolsaare suurimad linnad on Néa Moudanía, Néa Kallikráteia ja Polýgyros. Chalkidike poolsaar on populaarne suvepuhkusekoht.
Tuli öös

"Tuli öös" on 1973. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Eno Raua jutustusel "Tuli pimendatud linnas". Filmi tegevus toimub ühes Eesti väikelinnas 1942. aasta sügisest kuni 1943. aasta kevadeni. Linna saabub keegi Velirand. Ülo märkab ta käes portfelli, mis kuulus nende õpetajale. Poisid teevad kindlaks, et Velirand elab õpetaja korteris ja käib sakslastega tihedalt läbi. Ülo ja Olev otsustavad inimesi nuhi ja provokaatori eest hoiatada. Alar Oja – Ülo Sven Mäses – Olev Katrin Tamre – Linda Jüri Karemäe – Heldur Rein Koort – Guido Ester Sokk – Elo Boris Vald – Jüri Jüri Makarov – Ats Heino Mandri – Velirand Tiiu Lukk – Ülo ema Ita Ever – selgeltnägija Mati Klooren – saksa ohvitser Ada Lundver – proua Kärvet Gunnar Kilgas – klassijuhataja Ellen Alaküla – ajalooõpetaja Milvi Jürgenson – preili Frei Tõnu Aav – kirjanduse õpetaja Endel Simmermann – koeraomanik Arvustaja Maret Loo oli filmi suhtes üsnagi kriitiline. Muu hulgas kirjutas ta järgmist: "Taas üks Eesti film, mis ei köitnud ega erutanud, vaid tundus hõre, kiretu, igavgi." (Maret Loo. Hajukil küsimärk filmile "Tuli öös". Õhtuleht, 3. okt. 1973). Mati Unt oli filmi suhtes leebem. Ta leidis, et tunnustust väärib filmi operaatoritöö. Väikelinna oli kujutatud poeetiliselt, meeleolukalt oli filmitud videvikku ja ööd. Samuti hindas Unt positiivselt seda, et teismelisi peategelasi oli kujutatud intelligentsetena. Kokkuvõtteks tõdes Mati Unt, et mitmeid puudusi vabandab filmi pretensioonitus. (Mati Unt. Sõda alevis. Sirp ja Vasar, 21. sept. 1973). Õie Orav. Tallinnfilm. 1, Mängufilmid 1947-1976. Tallinn, 2003, lk. 597-599 Tuli öös andmekogus IMDb (inglise)
Taagepera mõisa kalmistu

Taagepera mõisa kalmistu on kalmistu Helme kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Taagepera külas Tõrva vallas Valga maakonnas. Kalmistu jääb Taagepera mõisa südamest linnulennult umbes 600 m kaugusele põhjakirdesse ehk kalmistu asub mõisa peahoone ees oleva pargi kirde servas. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Strykid tõenäoliselt millagi 19. sajandi lõpul. Kalmistu pindala on 0,05 ha, sellele maetute üldarv ei ole teada. Kalmistu on 1999. aastast koos mõisa pargi ja alleedega ühine riiklik kultuurimälestis. 1892 – Katharina Mathilde von Stryk (sündinud Rogge; 15. juuli (vkj) 1815 – 13. aprill (vkj) 1892) 1912 – Bernhard Heinrich Konstantin von Stryk (29. juuli (vkj) 1827 – 5. jaanuar 1912) Kultuurimälestis nr 23099 "Taagepera mõisa park ja alleed" "Helme". – Valgamaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti V. Tartu 1932. Lk 336 Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002 Kultuurimälestis nr 23099 "Taagepera mõisa park ja alleed"
Tranøy vald

Tranøy vald (saami Ránáidsuolu) oli vald Norras Tromsi maakonnas Senja saare lõunaosas. Vallas asus 68 km² suurune Ånderdaleni rahvuspark. Vald jagunes kaheks osapiirkonnaks: Tranøy (891 elanikku 2011. aastal) ja Stonglandet (644). Vallas oli kaks kooli: Stonglandeti kool ja Vikstranda kool. 2020. aastal liideti Tranøy vald Senja vallaga. Befolkning, 1. januar 2016
Riina Ries

Riina Ries (sündinud 17. mail 1987 Tallinnas) on eesti näitleja. Põlise õismäelasena käis Riina Ries põhikooli lõpuni Tallinna Järveotsa Gümnaasiumis. 2006. aastal lõpetas Tallinna 32. Keskkooli teatriklassi. Ta on mänginud filmis "Klass" (Riina, 2007) ning episoodilisi rolle teleseriaalides "Õnne 13" (2009–2014), "Kättemaksukontor" (Grit, 2010) ja "Viimane võmm" (2015). Riina Ries on töötanud klubides Privé ja Studio.
Tērvete muinaslinnus

Tērvete muinaslinnus oli tänapäeva Läti Zemgale regiooni Tērvete asula territooriumil kuni 1286. aastani asunud linnus. Linnuse ümber asus Tērvete maakond. Linnus asus Tērvete jõe kaldal 19 m kõrgusel neemikul. Linnamägi asustati juba nooremal pronksiajal, tugevad puidust kindlustused ehitati 10. sajandil. 1000 m² suurune linnuseõu piirati 8 m kõrguse valliga ja linnuse jalamil kaitsekraaviga. Linnus oli tihedasti hoonestatud ja seal elas mitmete alade käsitöölisi. Väljakaevamisel leiti ühest hoonest ka 18 tonni vilja. Linnuse kõrval asus 9,5 ha suurune asula. 13. sajandil oli Tērvete linnus läänepoolsete semgalite peamisi keskusi. Henriku Liivimaa kroonika järgi oli sajandi alguses seal valitsejaks Vesthard. Pikemalt kirjeldab linnusega seotud sündmusi Liivimaa vanem riimkroonika. Selle kohaselt piirasid Liivi ordu väed 1259./1260. aasta talvel edutult linnust ja sinna varjunud ordu võimu vastu üles tõusnud semgaleid. Järgmisel, 1270. aasta piiramisel õnnestus neil linnus vallutada. Sel ajal kuulus linnus arvatavasti semgali ülikule Nameisisele. Nüüd tegi ordu sellest oma tugipunkti ja ehitas olemasolevaid linnuse kindlustusi võimsamaks. 1279. aastal puhkes uus semgalite ülestõus, mille esimene aktsioon oli Tērvete linnuse vallutamine Nameisise juhitud vägede poolt. 1281. aastal piiras Tērvetet orduvägi ja seal olnud semgalid nõustusid taas ordu ülemvõimu tunnistama. Linnust aga ei vallutatud ja see jäi endiselt semgalite valdusse. 1286. aastal rajas ordu otse Tērvete linnuse vastu Svētkalnsi linnuse. Seda asusid ründama žemaidid ja kohalikud semgalid, kuid kui edu ei saavutatud, siis otsustasid nad Tērvete linnuse maha põletada ja teise ülestõusu keskusse, Rakte linnusesse, taanduda. 1339. aastal ehitati Tērvete linnamäele Tērvete ordulinnus, mille 1345. aastal Leedu väed hävitasid. Liivimaa ristisõda Lang, Valter. Baltimaade metalliaeg. Õppematerjale. Tartu, 2003. Lk 122 Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993. Peatükk XXIII, kommentaar 22 Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Peatükk XXIII 4, lk 195 Liivimaa vanem riimkroonika. Tõlkinud ja kommenteerinud Urmas Eelmäe, teaduslikult toimetanud Enn Tarvel. 2003. Värsid 5306–5408, lk 97–99 Liivimaa vanem riimkroonika, 8006–8030, lk 137 Liivimaa vanem riimkroonika, kommentaar (8662), lk 223 "pilis.lv, Tērvetes pilskalns". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. november 2014. Vaadatud 7. novembril 2014. Liivimaa vanem riimkroonika, 8622–8761, lk 146–148 Liivimaa vanem riimkroonika, 9543–9648, lk 160–161 Liivimaa vanem riimkroonika, 9905–10128, lk 165–168 Linnamägi Läti linnamäeportaalis
Tērvete linnus

Tērvete linnuse all võidakse mõelda Tērvete muinaslinnust või Tērvete ordulinnust
Elektervedu

Elektervedu ehk elektertransport on tehnoloogia, mille puhul veokeil rakendatakse elektriajameid. Elekterveoajamite põhikomponendiks on veomootor. Hübriidajami veo-elektrimootor võib olla kombineeritud teist liiki mootoritega, nt. hübriidautodel ja diisel-elektrilistel veduritel. Veo-elektrimootoreid reguleeritakse tänapäeval jõupooljuhtseadistel põhinevate jõupooljuhtmuunduritega, see valdkond kannab nime jõuelektroonika. Elektervedu kasutatakse: Sõitjateveos Kaubaveos Muudes veoliikides Tramm Elektrirong Elektriauto Metroo Köisraudtee Elektrisõidukite ajalugu
Kalifornia (film)

"Kalifornia" on 1993. aastal valminud Dominic Sena film, milles peaosi mängisid tollal suhteliselt tundmatud Brad Pitt, Juliette Lewis, David Duchovny ja Michelle Forbes.
Kassándra poolsaar

Kassándra poolsaar (kreeka keeles Κασσάνδρα) ehk Pallíni poolsaar (Παλλήνη) on poolsaar Kreeka põhjaosas, Chalkidike poolsaare edelaosa. Selle kirderannikut ümbritseb Egeuse mere Kassándra laht ja edelarannikut Therme laht. Poolsaare keskasula ja Kassándra valla halduskeskus on Kassándreia linn.
Dihhotoomia (apooria)

"Dihhotoomia" on üks Zenoni apooriatest. Et läbida mingi vahemaa, tuleb läbida kõigepealt pool sellest vahemaast. Selleks aga, et jõuda poolele maale, tuleb omakorda läbida poolest vahemaast pool, jne lõpmatuseni. See tähendab, et läbida tuleks lõpmata palju teepikkusi. See aga pole võimalik lõpliku aja jooksul. Zenon Eleast järeldas sellest, et vahemaa läbimine pole võimalik, nii et liikumine pole võimalik.
Kati Wilhelm

Kati Wilhelm (õieti Katarina Wilhelm; sündinud 2. augustil 1976 Schmalkaldenis) on Saksamaa endine laskesuusataja. Kati Wilhelm on seisuga 18. veebruar 2009 kolmekordne olümpiavõitja (2002 ja 2006) ja viiekordne maailmameister (2001, 2007, 2008 ja 2009). Individuaaldistantsidel on Kati Wilhelm tulnud kolm korda maailmameistriks (2001 ja 2009). Märtsis 2010 teatas ta, et lõpetab pärast hooaja lõppu tegevsportlase karjääri. 2002 Salt Lake Sitys olümpiavõitja 7,5 km sprindis olümpiavõitja 4×7,5 km teatesõidus hõbemedal 10 km jälitussõidus 2006 Torinos olümpiavõitja 10 km jälitussõidus hõbemedal 12,5 km ühisstardiga sõidus hõbemedal 4×6 km teatesõidus 2010 Vancouveris pronksmedal 4×6 km teatesõidus 2001 Pokljukas maailmameister 7,5 km sprindis hõbemedal 4×7,5 km teatesõidus 2003 Hantõ-Mansiisk pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus 2004 Oberhof pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus 2005 Hochfilzenis/ Hantõ-Mansiiskis hõbemedal 4×6 km teatesõidus pronksmedal 4×6 km segateatesõidus 2007 Anterselvas maailmameister 4×6 km teatesõidus pronksmedal 12,5 km ühisstardiga sõidus 2008 Östersundis maailmameister 4×6 km teatesõidus 2009 Pyeongchangis maailmameister 7,5 km sprindis maailmameister 15 km tavadistantsil hõbemedal 10 km jälitussõidus Üldkarikas 1. koht – 2006 2. koht – 2005, 2007, 2009 Sprindikarikas 1. koht – 2005, 2006 2. koht – 2007 3. koht – 2008 Jälitussõidu karikas 1. koht – 2006, 2007, 2009 3. koht – 2008 Ühisstardiga sõidu karikas 1. koht – 2007 2. koht – 2006, 2008, 2009 3. koht – 2005 Eraldistardiga sõidu karikas 3. koht – 2010 Kati Wilhelm oli tippsportlasena 173 cm pikk ja kaalus 60 kg. "sports-reference.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. detsember 2008. Vaadatud 6. märtsil 2014. Kati Wilhelmi koduleht Kati Wilhelm Biathlonworldi kodulehel
Achilleus ja kilpkonn

"Achilleus ja kilpkonn" on üks Zenoni apooriatest. Achilleus ja kilpkonn jooksevad võidu. Kilpkonnale antakse väike edumaa, et võistlus põnevam oleks. Natukese aja pärast stardib Achilleus – ja ta ei jõua kilpkonnale iialgi järele. Põhjendus on järgmine: kui Achilleus jõuab punkti, kus kilpkonn asus stardihetkel, on viimane sealt juba jõudnud järgmise punktini. Kui Achilleus jõuab selle järgmise punktini, on kilpkonn jõudnud jälle edasi, ja nii lõpmatuseni. Vahemaa Achilleuse ja kilpkonna vahel väheneb pidevalt, kuid iial ei saa see võrdseks nulliga ning iialgi ei jõua Achilleus kilpkonnale järele. Zenon Eleast järeldas sellest, et liikumine on võimatu.
Nool (apooria)

"Nool" on üks Zenoni apooriatest. Ükskõik kus lendav nool ka ei asuks, alati ta asub mingis kohas. Kui nool asub teatud kohas, siis ta ei liigu, sest võimatu on üheaegselt asuda mingis kohas ja liikuda. Järelikult nool ei liigugi. Sellest järeldas Zenon Eleast, et liikumine ei ole võimalik.