laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Adventure of a Lifetime

"Adventure of a Lifetime" on briti rokkansambli Coldplay laul. See ilmus 6. novembril 2015 juhtiva singlina nende seitsmendalt stuudioalbumilt "A Head Full of Dreams" (2015). Lugu saavutas Ühendkuningriigi singlite edetabelis seitsmenda ja Billboard Hot 100 edetabelis 13. koha. Samuti jõudis see 20 parima hulka mitmes riigis, sealhulgas Austraalias, Austrias, Kanadas, Tšehhis, Prantsusmaal, Saksamaal, Iirimaal, Itaalias, Hollandis, Uus-Meremaal ja Šveitsis. "Adventure of a Lifetime'i" muusikavideo YouTube'is
34A

Tallinna bussiliin 34A sõitis Muuga aedlinna ja Hobujaama tänava vahel. Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS (kuni 2012. aastani Tallinna Autobussikoondis) ning liiklus toimus kõigil päevadel. Väljumised olid 15-45 minuti tagant Marsruut Muuga aedlinna suunal: Viru väljak, Narva maantee, Pirita tee, Merivälja tee, Kloostrimetsa tee, Pärnamäe tee, Muuga tee, Õunapuu puiestee. Marsruut Hobujaama tänava suunal: Kallavere tee, Muuga tee, Pärnamäe tee, Kloostrimetsa tee, Merivälja tee, Pirita tee, Narva maantee, Hobujaama tänav. Tallinna ühistranspordiliinid 34. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Andres Tabun

Andres Tabun (sündinud 1. detsembril 1954 Tallinnas) on eesti näitleja. Ta on lõpetanud 1973. aastal Türi Keskkooli. Andres Tabun on sündinud Tallinnas, kuid õppinud Türil, kus tema vanemad Haide ja Alfred Tabun olid pedagoogid (isa lisaks ka Türi Keskkooli direktor). Lapsena unistas ta korstnapühkijaks saamisest. Pärast 8. klassi kaalus kunstiandega poiss Tartu Kunstikooli astumist, kuid jätkas siiski haridusteed Türil, kus sai näitlemist harjutada ja puutus kokku teatri telgitagustega Türi kultuurimaja näiteringis. Tema juhendajad olid seal Linda Paal ja Silver Anniko. Kohustuslikus sõjaväeteenistuses oli Lätis, pärast seda töötas pool aastat Tallinnas Kaubandusliku Inventari Tehases. Proovis astuda Lavakunstikooli, kuid ei saanud sinna olmelise vahejuhtumi tõttu. Ugala näitlejaks saamiseks läbis avaliku konkursi, kui oli näitlejast koolivennalt Andres Oksalt kuulnud, et tänu heale korvpallimänguoskusele võiks tal konkursil häid väljavaateid olla. Peanäitejuht Heino Torga sõnul olevat Tabun sisseastumiskomisjoni jaoks naljakalt eristunud sellega, et esitas kogu etüüdi peanäitejuhile tagumikuga näkku mängides. (Teatavasti tohtivat näitleja publiku poole seljaga olla vaid erandjuhtudel.) Töötanud aastatel 1976–1999 Ugala teatris ja 1999–2001 Kuressaare Linnateatris. 2001. aastal naasis ta Ugala teatrisse. Lisaks on ta näidelnud mängufilmides ja teleseriaalides. 1976 – Eesti Teatriliidu liige 1994 – Näitlejate Liidu liige 1988 – Eesti Teatriliidu loovtöötaja preemia 2015 – Viljandi linna teatripreemia 2017 – Eesti Näitlejate Liidu auraha Andres Tabuni hobid on maalimine ja paadisõit (tal on väikelaevajuhi luba aastast 2015). Ta on olnud abielus Kai Tabuniga. Elina Allas. Erakordselt tagasihoidlik mees. Eesti Naine / Delfi, 29.07.2016. Elina Allas. Erakordselt tagasihoidlik mees. Eesti Naine / Delfi Lood, 29. juuli 2016 Andres Tabun: "Tuleb vaadata passi ja peeglisse, mis sa siin enam mässad!". Naisteleht, 3. mai 2017
Jalaväekool (Saksamaa)

Jalaväekool (saksa keeles Infanterieschule) on Saksamaa maaväe peamine jalaväe väljaõppekeskus. Õhudessandi ja õhutranspordi kool – Altenstadt Mägi- ja talvesõjakool – Mittenwald Maaväe erioperatsiooniüksuste väljaõppebaas – Calw Ameerika Ühendriikide maaväe jalaväekool
Polis

Polis (kreeka keeles πόλις 'linn') oli tüüpiline Vana-Kreeka linnriik, mis koosnes kesksest asulast ja selle lähiümbrusest. Tavaliselt paiknes polis kõrgeimale kaljule rajatud kindluse ehk akropoli jalamil. Linna südameks oli aga koosoleku- ja turuplats agoraa. Samuti oli polises kindlasti vähemalt üks tempel, tavaliselt rohkem. Linn ise koosnes valdavalt kivivundamendile rajatud ühe- või kahekorruselistest põletamata tellistest elamutest. Tänavad olid enamasti väga kitsad, välja arvatud mõnedes kreeka kolooniates, kus tänavatevõrk oli algusest peale planeeritud. Tihti kattis tänavaid sillutis. Linna kaitsesid müürid. Kreeka ühiskond oli linnadekeskne, sellest hoolimata, et enamik inimesi elas maal. Linnad olid majanduslikud, poliitilised ja religioossed keskused. Kuna poliste äärealad ei ulatunud kunagi polistest väga kaugele, olid ka maaelanikud linnaga tihedalt seotud. Koos poliste tekkimisega tekkis ka kodakondsuse mõiste. Kodanikkonna moodustasid täiskasvanud (relvakandmisvõimelised) mehed, kellel oli õigus omada maad ja osa võtta rahvakoosolekutest (umbes 10% elanikkonnast). Kodakondsuseta olid võõramaalased, orjad ja naised. Mitmetes polistes ei loetud kodanike hulka ka kõiki mehi, vaid ainult neid, kes olid piisavalt rikkad, et endale sõjavarustust osta. Valitsusvormilt jagunesid polised kaheks: aristokraatlikeks ja demokraatlikeks. Demokraatlike poliste seas on parim näide Ateena. Aristokraatlik riigivorm oli aga levinuim. Aristokraatia üks erivorme oli ka oligarhia – valitsemisviis, kus võim kuulus vähestele väga rikastele aristokraatidele (Korintose polises). Vahel esines ka türanniat (valitses ainuvalitseja ehk türann), aga türannia ei püsinud kunagi eriti kaua. Riigivõimu kõrgeim organ oli rahvakoosolek, millel osalesid kõik kodanikud. Rahvakoosolekutel valiti igal aastal ka riigiametnikud, kelle kohuseks oli juhtida sõjaväge ja korraldada igapäevaelu. Rahvakoosolekute kõrval eksisteeris ka valdavalt rikastest ja suursugustest kodanikest koosnev nõukogu, mis sageli täitis kõrgeima kohtuorgani ülesannet ja mitmetes polistes oli ka rahvakoosolekust tähtsam. Argos Ateena Delfi Korintos Küreene Massalia (Massilia) Sparta Sürakuusa Teeba Mileetos Efesos Paljud sõnad on lõpuga "-polis" või lähtuvad sellest sõnast. Tavaliselt viitavad need sõnad teatud tüüpi linnale või haldusüksusele. Mõned näited: astropolis – tähekujuline linn või tööstuspiirkond; kosmopolis – suurlinna keskus; megapolis, megalopolis – linnastu, mis on tekkinud linnade ja äärelinnade kokkukasvamisest. Näiteks Bosnywash; metropol (tuleb kreeka sõnast metropolis 'emalinn') – koloonia emalinn; asumaid rajanud vanakreeka linnriik; pea- või suurlinn; nekropol 'surnute linn' – surnuaed, antiikaegne matmispaik. Osa sõnu viitab ka linnaosadele või linnarühmadele: akropol (tuleb kreeka sõnast akropolis 'linna äär', tähendades ka 'ülemine linn') – polise kõrgeim osa. Näiteks Ateena akropol; dekapolis kümnest linnast koosnev linnade rühm; heptapolis seitsmest linnast koosnev linnade rühm; pentapolis viiest linnast koosnev linnade rühm; tetrapolis neljast linnast koosnev linnade rühm; tripolis kolmest linnast koosnev rühm. Bulee Linnriik Vana-Kreeka Ökopolis
Armsel Striker

Armsel Striker (ka Sentinel Arms Co Striker-12, Protecta, Protecta Bulldog või SWD Street Sweeper) on Lõuna-Aafrika Vabariigi haavlipüss. Relval on revolvertrummel ning seda kasutatakse nii rahutuste ohjeldamiseks kui lahinghaavlipüssina.  Iisrael  Lõuna-Aafrika Vabariik  Vietnam Automaathaavlipüss Lahinghaavlipüss Märulihaavlipüss Poolautomaathaavlipüss Haavlipüsside loend "patent". Vaadatud 1. mail 2014. Image of the Cobray/SWD Ladies Home Companion Combined Systems
Tor (raketisüsteem)

Tor (vene keeles "Тор") GRAU koodnimetus on 9К330 ja NATO koodnimetus on SA-15 Gauntlet on Nõukogude Liidus ja Venemaal välja töötatud ja arendatud õhutõrjesoomukitele paigaldatud maa-õhk-tüüpi raketisüsteemide sari. Тоr-М2 , GRAU koodnimetus 9A331M. Тоr-М2К , 9К332МК Тоr-М2DT Tor-M2E 2009. aastal Tor-M2DT 2017. aastal TOR-2M TOR-2M  Valgevene  Venemaa 9K33 Osa, NATO nimetus SA-8 Gecko ЗСУ знищили другий арктичний ЗРК Тор-М2ДТ (vaadatud: 03.02.2023) Білорусь отримала партію ЗРК «Тор-М2К» (vaadatud: 03.02.2023) РФ перекинула в Білорусь до 15 ЗРК “Тор-М2” (vaadatud: 03.02.2023)
Avrig

Avrig (saksa keeles Freck, ungari keeles Felek) on linn Rumeenias Transilvaanias Sibiu maakonnas. Avrig asub maakonnakeskusest Sibiust ligikaudu 19 km idakagus. Linna haldusalasse kuulub neli küla: Bradu (Gierelsau, Fenyőfalva), Glâmboaca (Hühnerbach, Glimbok), Mârșa ja Săcădate (Sekadaten, Oltszakadát). 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Avrigi elanikest rumeenlasi 89,79%, ungarlasi 2,05%, mustlasi 1,4% ja teistest rahvustest inimesi 0,58%. Rahvus oli teadmata 6,16%-l elanikest. Avrigit on esmamainitud 1346. aastal. Linnaõigused sai Avrig 25. aprillil 1989. Avrigis on sündinud ja surnud rumeenia õpetlane ja pedagoog Gheorghe Lazăr (1779–1823). 2021 Romanian census Orașul Sibiul Christine Leşcu:Gheorghe Lazar Radio România Internaţional, 24. juuni 2017  Avrig – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Urjadnik

Urjadnik oli Venemaa keisririigis haldusüksuse – valla, madalama taseme politseiametnik, kelle pädevuses oli maakonna ühe osa (valla) korrakaitsepolitseilised ülesanded. Venemaa sisekubermangudes loodi ametikoht 1878. aastal, Eesti alal 1888. aasta politseireformiga. Urjadnikud allusid ametialaselt maakonnas Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi Politseidepartemangu maakonna politseivalitsuse maakonnaülema nooremabile ja täitis ka maakonnaülema ja tema vanemabi korraldusi. Urjadniku ülesanneteks olid: korra ja julgeoleku tagamine vallas; õigus algatada jälitustegevust; süüdistuse kaitsmine kohtus tuletõrje-, ehitus-, avalike joogi-, tee-, kaubandus- ja sanitaareeskirjade rikkumise korral; õigus arreteerida kuriteos kahtlustatavaid isikuid mitte ainult kuriteopaigal, vaid ka juhul, kui kahtlusaluse juurest või tema elukohas leiti ilmseid süütõendeid; taludes põllumajandussaaduste tootmise jälgimine ja aruandlus saagikuse kohta; järelevalve vallas viibivate väljasaadetute jt kahtlaste isikute üle; sanitaarnõuete täitmise jälgimine ja haiguspuhangutest teatamine; vallas toimuvate avalike ürituste läbiviimise jälgimine; järelevalve teede korrashoiu üle; sõjaolukorras rekvireerimiste läbiviimine, arvestuse pidamine sõjapõgenike üle; vahelesegamine meeleavaldustesse, kaklustesse ning tülidesse. Vallakohtute kompetentsi kuulunud vähemtähtsate üleastumiste korral oli urjadnik neist kohustatud teatama vallavanemale. 1.2.5.1.2.4. Maakondlike jaoskondade urjadnikud, www.eha.ee
Kickstarts

"Kickstarts" on briti laulja Example'i laul. See on kolmas singel tema teiselt albumilt "Won't Go Quietly". Lugu oli allalaadimiseks saadaval 13. juunist 2010, füüsiline singel ilmus 14. juunil 2010. Tootmisega tegeles Briti trummi- ja bassimuusik Sub Focus.
Saare valla vapp

Saare valla vapp on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Saare valla vapp. Vapp kinnitati 20. novembril 1996. Hõbedasel kilbil roheline viieharuline okaspuutaim ja sinine vapitüvimik, milles püstiselt hõbedane kaheteralise mõõga käepide. Saare valla vapi ideestik tuleneb Kalevipoja sangarikujuga seotud kohamuistenditest. Teatavasti asuvat muistse vägilase mõõk kohalikus Kääpa jões. Kodupinnas ja -vetes peitubki see ürgjõud, millest tärkab ikka jälle uus elu (okaspuutaim) ning pärineb valla töökate inimeste varanduslik ja vaimne õitseng. Sinine värvus on vee kuid ka ustavuse ja vaimsuse võrdkuju, roheline värvus on looduse, samuti nooruse ja lootuse sümbol. Saare valla lipp Jõgeva maakond Saare valla sümboolika valla kodulehel Saare valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Toplița

Toplița (ungari keeles Maroshévíz) on linn Rumeenias Transilvaanias Harghita maakonnas. Toplița asub Mureși jõe ääres. Linna haldusalasse kuulub kaheksa küla: Călimănel (Kelemenpatak), Luncani (Lunkány), Măgheruș (Magyaros), Moglănești (Moglán), Secu (Székpatak), Vâgani (Vugány), Vale (Válya) ja Zencani (Zsákhegy). 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Toplița elanikest rumeenlasi 68,49%, ungarlasi 22,11%, mustlasi 3,64% ja teistest rahvustest inimesi 0,14%. Rahvus oli teadmata 5,62%-l elanikest. Toplițat on esmamainitud 1567. aastal. Linnaõigused sai Toplița 1952. aastal. Toplițas on sündinud Rumeenia vaimulik ja poliitik Miron Cristea (1868–1939), Rumeenia Õigeusu Kiriku esimene patriarh ja peaminister 11. veebruarist 1938 kuni 6. märtsini 1939. 2021 Romanian census Toplița 1567-2007 Info Toplița Despre Toplița, pe scurt Info Toplița MIRON CRISTEA (1868–1939) Magazin Istoric Romania rulers.org
Raketirünnak Serhijivkale

Raketirünnak Serhijivkale (ukraina keeles Ракетний удар по Сергіївці) oli 2022. aasta 1. juuli varahommikul toimunud raketirünnak Ukrainas Odessa oblastis asuvale Serhijivka asulale (Odessast u 53 km kaugusel lõunaedelas ja Bilhorod-Dnistrovskõist u 17 km kaugusel lõunakagus). Kolmest Mustalt merelt välja lastud tiibraketist üks tabas 9-korruselist korterelamut ja teine korterelamust mõnesaja meetri kaugusel kagus asuvat puhkekeskust. "Ukraine war: Russian missile strikes kill 21 in Odesa region - emergency service". BBC News (inglise). 1. juuli 2022. Vaadatud 1. juulil 2022.  Raketirünnak Serhijivkale – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Karlson

Karlson on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Karlson 218 inimesel: 104 mehel ja 114 naisel. Perekonnanimede levikult oli Karlson meeste puhul 784. kohal ja naiste puhul 766. kohal. Perekonnanimi Karlson oli kõige levinum üle 85-aastaste vanuserühmas, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,77. Nimi oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 4,05 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Eesti maakondade 41 mõisavallas talupoegadele nimeks Carlson, Carlsohn, Karlsohn ja Karlson. Neist üksteist mõisavalda asusid nii Viljandimaal kui Tartumaal, viis Pärnumaal, neli Võrumaal, kolm Saaremaal, teistes maakondades vähem. Nimede eestistamise käigus loobuti nimest Karlson 66 korral, kui 1935.–1940. aastal võeti uuteks nimedeks Kaldoja ja Karlep kolmel, Kaarde, Kalvet, Ojamets, Kariste ja Orumets kahel juhul, lisaks võeti nimedeks Aava, Ellerhein, Kaaremäe, Kaarlepp, Kaarmäe, Kaarsoo, Kaja, Kaljurand, Kaljuste, Kasemaa, Lillemets, Nõmmeleht, Põldur, Takk, Tulp jne. Ainar Karlson, eesti poksija (1988–) Edith Karlson, eesti skulptor (1983–) Fred Karlson, eesti majandusteadlane (1980–) Johannes Karlson, eesti metodisti misjonär ja pastor Karl Karlson, eesti luterlik vaimulik (1901–2005) Karl Ferdinand Karlson, eesti advokaat ja poliitik (1875–1941) Rain Karlson, eesti poksija (1992–) Urmas Karlson, eesti jalgrattur (1961–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 02.07.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Karlson. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Karlson. Karlson statistikaameti andmebaasis
Ajumassi ja kehamassi suhe

Ajumassi ja kehamassi suhe on looma peaaju massi ja kehamassi suhe. Oletatakse, et see näitaja on looma intellekti ligikaudne hinnang, kuigi paljudel juhtudel on see hinnanguna eksitav. Robert Exner, Robert Routil. Die Kephalisation der Wirbeltiere. – Annalen des Naturhistorischen Museums in Wien, 1958, kd 62, lk 25–56. Veebis.
Võssokopillja

Võssokopillja (inglise keeles Vysokopillya) on alev Ukrainas Hersoni oblastis Berõslavi rajoonis. 2021. aasta seisuga oli seal 3899 elanikku. Alates 2022. aasta märtsist kuni sama aasta septembrini okupeerisid Võssokopillja alevit Venemaa Föderatsiooni relvajõud. 2022. aasta mai lõpus teatati, et asulas on lahingute tagajärjel hävinud administratiivhooned. Lisaks ei olnud asulas elektrit ja gaasi ning oli puudus joogiveest, toidust ja meditsiinitarvikutest. Kohalikud teatasid ka 25 tsiviilisiku hukkumisest. 2022. aasta 4. septembril teatasid Ukraina relvajõud asula vabastamisest. Ukraina väed Võssokopilljas 27. septembril 2022 "Commissioner: due to the actions of the Russian occupiers, the residents of the village of Vysokopillya in the Kherson region are on the verge of survival". "Ukraine pushes back Russian troops in battle for Kherson as village is captured". 4. september 2022.
Hersoni rajoon

Hersoni rajoon (ukraina keeles Херсонський район) on 2020. aastal moodustatud haldusüksus Hersoni oblastis. Herson Oleškõ Antonivka Bilozerka Brõlivka Naddniprjanske Nova Majatška Zelenivka Kozatši Laheri Krõnkõ Possad-Pokrovske Pravdõne Tšornobajivka https://decentralization.gov.ua/news/12639
Akira Toriyama

Akira Toriyama (鳥山 明 Toriyama Akira; 5. aprill 1955 – 1. märts 2024) oli Jaapani mangakunstnik, kelle tuntuimaks teoseks on joonissari "Dragon Ball". "Dr. Slump" "Dragon Ball" "Dragon Ball Z" "Dragon Ball GT" "Dragon Ball Super" "Anime 3000 Biography". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. märts 2009. Vaadatud 30. aprillil 2008.
Toivo Treima

Toivo Treima (2. juuli 1958 Pärnu – 15. juuni 2022) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja õigeusu vaimulik. Ta sündis aastal 1958 Pärnus. Ta õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis vene keelt ja kirjandust 1980–1982, Eskilstuna Rahvakõrgkoolis 1990–1991, Uppsala ülikoolis rootsi keelt ja kirjandust 1991–1992 ning Eesti Metodisti Kiriku Teoloogilises seminaris aastal 2002. Aastatel 1992–2008 oli ta ohvitser Eesti kaitseväes, töötas vabariigi presidendi käsundusohvitserina, kaitsejõudude peastaabi informatsiooniosakonnas ning Balti kaitsekolledžis õppejõuna. Ta pühitseti Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Stefanuse poolt diakoniks ja 26. novembril 2008 preestriks. Ta oli abielus ja tal on neli last. Uinus isa Toivo Treima Toivo Treima Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku kodulehel
Jõgeva valla vapp

Jõgeva valla vapp on Jõgeva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõgeva valla vapp. Vapp oli kinnitatud 14. detsembril 2017. Jõgeva valla vapil on hõbedane müürihambuline päis ja sinisel kilbil hõbedane kuueharuline jääkristall, mille harud on ristikulehe kujulised. Müürihambuline piit märgib Jõgeva vallas asuvat Laiuse lossi kui omaaegset tähtsat Venemaa-tee äärset vaenlaste vastu rajatud kindlustust. Lumehelves märgib Jõgevat kui Eesti külmalinna, kus 1940. aastal mõõdeti Eesti kõigi aegade madalaima õhutemperatuur miinus 43,5 kraadi. Lumehelbe kiirte otsad viitavad Jõgeva linna, Palamuse ning Torma valla vappidel olnud ristikheinalehtede kujutisele. Sinine värv tähistab Jõgeva valla territooriumile jäävaid Vooremaa järvi. Sümboolika autor on Marju Pottisepp. Vapp oli kinnitatud 9. veebruaril 1995. Rohelisel kaarlõikelise päisega kilbil viie kroonlehega kartuliõis ja selle all kaks langetatud lainelõikelist varrast – kõik hõbedased. Õie südamik on punane. Kaarlõikeline vapipäis sümboliseerib Laiuse voort, mis on Vooremaa kõrgeim. Kartuliõis tähistab üht Eesti tähtsamat sordiaretuse ja eriti kartulikasvatuse keskust ning punane õiesüdamik sellealast rahvusvahelise tunnustusega teadustööd. Lainelõikelised vardad kujutavad valla maa-ala läbivaid Pedja ja Kaave jõge. Vapikilbi roheline viitab valla elanike looduse ja põllumajandusega tihedalt seotud elamisviisile. Valla vappi kasutatakse: Vallavolikogu, vallavalitsuse dokumentidel, trükistel. Valla pidulikel ürikutel, autasudel, meenetel, ametimärkidel, suveniiridel. Vallavalitsuse hoonel ja valla piiritähistel. Muudel juhtudel võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal. Valla vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on valla vapp ja äärel kasutaja nimi. Jõgeva valla lipp Jõgeva valla sümboolika valla kodulehel Endise Jõgeva valla sümboolika valla kodulehel Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Jõgeva vald. Eili Arula: "Lumehelbekesega vapp tekitas vallarahvas nördimust" Tartu Postimees, 19. detsember 2017
NHL-i hooaeg 2021–2022

NHL-i hooaeg 2021–2022 oli NHL-i 105. hooaeg (104. hooaeg, kui jätta kõrvale NHL-i tööseisaku tõttu ära jäänud hooaeg 2004–05). Kõik 32 võistkonda pidasid 12. oktoobrist 2021 kuni 26. juunini 2022 toimunud põhihooajal kokku 82 mängu. Stanley karika finaalseeria peeti mai lõpus ja juuni alguses. Hooaja 2021–2022 Stanley karika võitis kolmandat korda Colorado Avalanche. Legend A1, A2, A3 – Atlanti divisjoni esimene, teine ja kolmas M1, M2, M3 – Metropolitani divisjon esimene, teine ja kolmas C1, C2, C3 – Keskdivisjon esimene, teine ja kolmas P1, P2, P3 – Vaikse ookeani divisjoni esimene, teine ja kolmas WC – wild card '​iga väljalangemismängudele jõudnud
Fritz Sauckel

Ernst Friedrich Christoph " Fritz " Sauckel (27. oktoober 1894 – 16. oktoober 1946) oli Saksa natsipoliitik. Teise maailmasõja ajal vastutas Sauckel tööjõu hankimise eest ning sundis okupeeritud aladel Hitleri režiimi heaks orjama miljoneid inimesi. Sauckel oli nende 24 isiku hulgas, keda süüdistati Nürnbergi protsessis suurte sõjakurjategijate eest Rahvusvahelise Sõjatribunali ees. Ta tunnistati süüdi sõjakuritegudes ja inimsusvastastes kuritegudes, mõisteti surma ja hukati poomise teel. Sauckel mõisteti Nürnbergi kohtuprotsessil surma. Ta poodi 16. oktoobril 1946. Fritz Sauckel astus tapalavale tol päeval kaheksandana Julius Streicheri järel. Hukkamisel tunnistajaks olnud ameerika ajakirjanik Howard K. Smith on tema hukkamist kirjeldanud nii: "Seejärel toodi sisse Fritz Sauckel. Ta kandis kampsunit, kuid mitte pintsakut, ja tema silmis oli metsik pilk. Pärast Streicherit osutus ta kõige tõrksamaks. Seal seisis mees, kes oli saatnud miljoneid inimesi orjusesse, mida ei olnud nähtud pärast kristluse juurutamist. Sauckel vaatas võllaplatvormil ringi ja hüüdis ühtäkki: "Ma suren süütuna! Kohtuotsus on vale! Jumal päästku Saksamaa ja tehku Saksamaa taas suureks! Ela kaua, Saksamaa! Jumal kaitsku mu perekonda!" Luuk avanes 02.26, ja nagu see oli olnud Streicheri puhulgi, kostis tapalavast valju oigamist, kui köis tema keha raskuse all pingule tõmbus." Rasch, Ebbe (2022). "Hukkamised Nürnbergis". Imeline Ajalugu (5/22 trükk). Tallinn: Äripäev. Lk 45.
Kasepää valla vapp

Kasepää valla vapp on Jõgeva maakonna endise Eesti haldusüksuse Kasepää valla vapp. Vapp kinnitati 22. jaanuaril 1999. Kuldsel kilbil on sinine päis ja kolm musta kirikukella 2+1. Kasepää vald asub Peipsi järve kaldal. Sinine päis tähistab Peipsi järve. Kuldne kilp tähistab Venemaalt usulise tagakiusamise eest siia põgenenud vanausuliste ikoonimaalijate koolkonda, millele pani aluse vanausuliste kunstnik Gavriila Frolov 19. sajandi lõpul. Frolovi ja tema õpilaste tööd on levinud üle maailma. Kolm kella on seotud vanausuliste kloostri juures asuva kellatorniga, mis on ehitatud 1879. aastal. Kellatornis on 9 erineva kõlaga kella. Tornikellad asuvad ridades ja ka vapil kolmnurkselt asetatud kellad moodustavad kolm rida. Must tähistab viljakt mulda ja põlluharimist. Kasepää valla lipp Kasepää valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Karm

Karm on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Karm 197 inimesel: 87 mehel ja 110 naisel. Perekonnanimede levikult oli Karm meeste puhul 995. kohal ja naiste puhul 814. kohal. Perekonnanimi Karm oli kõige levinum vanuserühmas 75–79 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,40. Nimi oli kõige sagedasem Lääne maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 17,12 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Läänemaal Asuküla, Lauguta ning Kirimäe mõisavallas, Viljandimaal Imavere ja Aidu mõisavallas, Tartumaal Päidla ja Visusti mõisavallas ning Pärnumaal Penuja, Harjumaal Lagedi ja Järvamaal Kirna mõisavaldades talupoegadele nimeks Karm kokku 10 korral. Nimede eestistamise käigus võeti 1936.–1940. aastal Karm uueks nimeks kokku 24 korral, kui loobuti nimedest Kruusberg kolmel ning Johannson, Johanson ja Keser kahel juhul. Lisaks ka nimedest Antipov, Born, Grinkevits, Kokson, Krassmann, Kroll, Krott, Peltser, Viinberg jne. Friedrich Karm, eesti jalgpallur (1907–1980) Heino Juho Karm, eesti vaimulik (1909–1941?) Hille Karm, eesti kirjanik (1949–) Hille Karm, eesti multimeediakunstnik (1967–) Jaanus Karm, Eesti sõjaväelane (1969–) Kaarel Karm (Kaarel Länts), eesti näitleja (1906–1979) Kaja Kits-Karm, eesti nahakunstnik (1937–) Karin Karm, eesti näitleja (1943–) Mari Karm, eesti pedagoogikateadlane ja õppejõud (1956–) Priit Karm, eesti näitleja (1967–) Rait Karm, eesti pianist (1972–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 03.07.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Karm. Onomastika ndmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Karm. Karm statistikaameti andmebaasis