laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ekenäsi loss

Ekenäsi loss asub Rootsis Östergötlandi läänis Linköpingi vallas kaljul Tedeni järve põhjasopi kaldal. Geograafilised koordinaadid on 58°22'56" N, 15°56'46" E. Kõrgete valgete müüride ja järsu katusega kõrgub loss alanenud veetasemega järve kohal, mis on jätnud loodusliku vallikraavi kuivaks. Teise versiooni järgi kuivendati seda 19. sajandil, et saada põllumaad. Varasema tõstesilla kohal olev kinniehitatud sild viib üles sissesõiduvõlvi juurde, mida kummastki küljest valvab raske nurgatorn. Lossi tagaküljel on lossiõuele avanev trepikoda, mille kohal on samuti torn. Legendi järgi tabab lossi ränk õnnetus, kui peaks lõhutama kinnimüüritud toa müür merele kõige lähemal paikneva torni all. Tegemist ongi kandeseintega. Juba 1330 asus praeguse lossi kohal kindlus. 15. sajandi lõpus kuulus Ekenäs Natt och Dagi suguvõsale. 16. sajandi alguses kuulus see Ulvätteni suguvõsale. Gustav Vasa ajal oli ühel Banéri suguvõsa foogtidest praeguse lossi kohal talu. Ekenäsi loss rajati pärast seda, kui Svante Sture noorem 1562 likvideeris seal asunud asula Vrå by. Loss sai praeguse renessanss-stiilis ilme 1630.–1640. aastatel riiginõunik Peder Banéri omanduses. Praegu on see üks Rootsi esinduslikumaid 17. sajandi losse. Loss kuulus enam-vähem kogu aeg Banéride suguvõsale. 1687–1727 kuulus ta küll krahv Mauritz Vellingkile, kuid läks siis tagasi Banéridele, kes elasid seal 1880. aastani. Praegune omanik on Wilhelm Bergengren Bergengreni aadlisuguvõsast. Ekenäsi omanik asendas pikka aega ka kirikhärrat Örtomta pastoraadi kaplanina (komminister). Lossis praegu ei elata. Seal korraldatakse ekskursioone ja kummitusrännakuid. Legendi järgi olevat lossi ühte keldrisse – Nisse koopasse (Nisses håla) – üks poiss sisse müüritud. Igal aastal peetakse Ekenäsis rüütliturniir, mis kogub palju vaatajaid. Aastal 1974 kuulutati Ekenäsi loss arhitektuurimälestiseks. Koduleht Ekenäsi rüütliturniirid(rootsi keeles)
Melekeok

Melekeok on küla Belaus, see on Melekeoki osariigi keskus. Asula asub riigi suurima saare Babelthuapi idarannikul. 7. oktoobril 2006 sai Korori asemel Belau valitsuse asukohaks ja riigi pealinnaks Melekeokist 2 kilomeetri kaugusel asuv Ngerulmudi asula.
Lily Allen

Lily Rose Beatrice Cooper (sündinud 2. mail 1985 Hammersmithis (London)) on Briti laulja ja laulukirjutaja. Lily Alleni vanemad on filmiprodutsent Alison Owen ja näitleja Keith Allen. "Allright, Still" (2006) "It’s Not Me, It’s You" (2009) "Smile" "LDN" "Littlest Things" "Shame For You" "Alfie" "Not Fair" Kleber Design Ltd. "Lily's Bio!, Lily Allen - About". Lily Allen - Official Site. "Kuula: Lily Allen kaverdas Britney "Womanizerit"". Publik. 16. detsember 2008. Lily Allenil on suhe 20 aastat vanema mehega?, elu24.ee, 3. jaanuar 2009 Lily Allen ostis purjuspäi isikliku ranna, elu24.ee, 21. jaanuar 2009 "Lily Allen pani oma uue albumi lood internetti". Publik. 4. veebruar 2009. Siim Nestor (6. märts 2009). "Lily Allen "It's Not Me, It's You"". Eesti Ekspress. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Lily Allen seisuga 17.09.2009.
Karlbergi loss

Karlbergi loss asub Rootsis Stockholmi lähedal Solnas Karlbergi kanali ääres. Ta piirneb põhjas Stockholmile kuuluva Kungsholmeni saare lääneosaga, lõunas Solnale kuuluva Tomtebodaga ja läänes Stockholmi linnaosa Vasastadeniga. Praegu tegutseb seal Karlbergi Sõjaväekõrgkool (Militärhögskolan Karlberg). Lossipargis käivad stockholmlased ja solnalased jooksmas ja jalutamas. Pargis on ka spordiklubi AIK Fotboll treeninguväljak. 1620. aastatel omandas Gustav II Adolfi poolvend riigiadmiral (mereminister) vabahärra Carl Carlsson Gyllenhielm kolm küla Solna kihelkonnas. Neist moodustati mõis, mis sai nimeks Karlberg. 1634. aastal ehitati suurem kivimaja, mis moodustab praeguse kompleksi südamiku. Pärast Gyllenhielmi surma 1650. aastal seisis see tühi, kuni 1669 ostis selle krahv Magnus Gabriel De la Gardie. De La Gardie laiendas lossi ja renoveeris interjööri kaunistused, mis on püsinud muutumatuna praeguseni. Kui De La Gardie pidi majanduslikel põhjustel lossist loobuma, läks see Johan Gabriel Stenbocki omandusse. 1688. aastal läks loss Rootsi kuninga omandusse. Kuninglik perekond elas Karlbergis sageli, eriti suviti. Karl XI abikaasa kuninganna Ulrika Eleonora asutas Karlbergi lossi lastekodu koos kudumistöökojaga. Tema enda poeg Karl XII kasvas üles suuremalt jaolt Karlbegi lossis. Pärast suurt tulekahju Tre Kronori lossis 1697 kolis kogu õukond Karlbergi. See oli kuninglik puhkeloss kuni 1792. aastani, mil Gustav III rajas sinna Kuningliku Sõjaakadeemia (Kungliga krigsakademien) ohvitseride väljaõpetamiseks. Tegemist on maailma vanima algusest peale samas hoones tegutseva sõjaväeakadeemiaga. 1795. aastal ehitati arhitekt Carl Christoffer Gjörwelli projekti järgi kaks pikka tiibhooned. Tellised nende ehitamiseks saadi Gustav III pooleli jäänud Haga lossi ehituselt (praegu Haga lossivaremed). Loss on restaureeritud ning kuulutatud arhitektuurimälestiseks ning on riikliku tähtsusega kultuurimälestis.
Kristinebergi loss

Kristinebergi loss on malmgård-tüüpi härrastemaja Kungsholmeni saarel Stockholmis Kristinebergi linnaosas. Lossi laskis 1750. aasta paiku ehitada kaupmees R. Schröder. Arvatavasti hõlmas tema valdus ka Fredhälli talu. Hoone projekteeris arvatavasti Carl Hårleman. Lossi ümber olid suured iluaiad, inglise park ja kahekordne pärnaallee, mis viis Ulvsundasjönini. Aastal 1864 ostsid lossi Rootsi vabamüürlased oma lastekodu (Frimurarbarnhuset) jaoks ning lasid teha ümber- ja juurdeehitusi. Tiibhoonetes elas 120 poissi ja 50 tüdrukut. Aastal 1907 ehitati krundile veel hooneid. Aastal 1920 ostis Stockholmi linn lossile kuulunud maad, kuhu hakati rajama Kristinebergi linnaosa. Aastal 1921 ostis Stockholmi linn ka lossihoone, kuid lastekodu jäi sinna edasi aastani 1928, mil see kolis Blackebergi. Peahoones on praegu korterid. Tiibhoonetes on koolid Stefanskolan ja Andreasgymnasiet. Pühapäeviti on tiibhoonetes Stockholm Vineyardi jumalateenistused.
Läckö loss

Läckö loss on loss Rootsis Västra Götalandi läänis Lidköpingi vallas Vänerni järve Kållandsö saarel. Loss on avatud ka külastajatele. Suviti korraldatakse seal mitmesuguseid näitusi. Lossi juurde on rajatud selline ürdiaed, nagu see võis välja näha 350 aastat tagasi. Sinna pääseb autoga, kohaliku bussiga ja laevaga. 1298. aastal hakati Skara piiskopi Brynolf Algotssoni korraldusel ehitama kuningataluks mõeldud linnust, mis koosnes kolmest-neljast müüriga ümbritsetud hoonest. Asukoht oli Skara piiskopkonna keskpaik. 1470. aastatel toimunud tulekahju järel lasi piiskop Brynolf Gerlachsson varemed lammutada. Pärast Västeråsi riigipäeva 1527. aastal läks mõis Rootsi kroonile ning sellest sai läänivaldus. Magnus Gabriel De la Gardie oli lossi omanik 17. sajandi keskel ning tema andiski sellele praeguse väljanägemise. 1719. aastani renditi lossi välja eraisikutele, kuna lossi haldasid Rootsi krooni ülevaatajad (hauptman), keda hiljem nimetati lossikirjutajateks (slottsskrivare). Üldine vastutus krooni omandi eest lasus Kammerkolleegiumil ja selle käepikendusel läänivalitsusel Mariestadis. 1731. aastal sai Läckö kuninglikuks lossiks, kuid kuningatalu renditi endiselt välja. 1810. aastal sai lossist jälle läänivaldus Sikajocki nime all. See nimi ei läinud käibele, kuid Maamõõtmisamet kasutab seda endiselt. 1990. aastal võttis tegevuse üle Sihtasutus Läckö Instituut (Stiftelsen Läckö Institutet), mis kannab nüüd nime Stiftelsen Läckö Slott. Aastast 1993 haldab Läckö lossi Riigi Kinnisvaraamet. Lossi ametlik nimi on Sikajocki. Lossi koduleht Lossi ajalugu (rootsi keeles)
Melekeoki osariik

Melekeoki osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Belaus. Ta asub Belau suurima saare Babelthuapi idarannikul. 2015. aasta rahvaloenduse andmetel oli osariigi elanike arv 277 inimest. 2005. aasta rahvaloenduse järgi oli Melekeoki osariigi rahvaarv 391 inimest. Osariigis oli seitse küla: Melekeok (271) Ertong (20) Ngeburch (34) Ngeremecheluch (38) Ngermelech (5) Ngerubesang (12) Ngeruling (21) Ngeremecheluchi külas on sadam ja mööda saare rannikut kulgeb autotee. Melekeoki osariigi Ngardoki järv on 493-hektarilise pindalaga kogu Mikroneesia suurim looduslik mageveekogu. Järves elutseb mitu harikrokodilli. Osariigis on madalad, kuni 92 m kõrgused mäed. Enamik osariigist on metsaga kaetud. 7. oktoobril 2006 sai Melekeoki osariik Belau valitsuse asukohaks. Seni oli valitsus asunud Korori osariigis. Melekeoki osariiki rajati kaheksanda asulana Ngerulmud. "Belau statistika aastaraamat 2015. aasta kohta". Republic of Palau Bureau of Budget and Planning Ministry of Finance.
Malmöhusi loss

Malmöhusi loss (rootsi keeles Malmöhus või Malmöhus slott; taani keeles Malmøhus) on loss Rootsis Malmö linnas. See on Põhjamaade vanim säilinud renessanss-stiilis loss (ehitatud 1526–1530). Lossis on praegu Malmö Kunstimuuseum ja Malmö Muuseum. Lossi lähedal on ka Komandandimaja (Kommendanthuset). Esimese lasi ehitada Erik Pommerist (tööd algasid 1434). 16. sajandil see lõhuti. Praeguse lossi lasi 1526 ehitada Frederik I. Ajaloos on Malmöhusi loss olnud Taani üks olulisimaid kindlusi.
John Rawls

John Bordley Rawls (21. veebruar 1921 – 24. november 2002) oli USA filosoof. Teda peetakse üheks olulisemaks 20. sajandi ingliskeelseist poliitilistest filosoofidest ja mõjukaimaks liberalismi pooldajaks pärast John Stuart Milli. Ta on poliitilise filosoofia professor Harvardi Ülikoolis ning raamatute "A Theory of Justice" (1971), "Political Liberalism", "Justice as Fairness: A Restatement" ja "The Law of Peoples" autor. Rawls on arvanud, et erinevused sotsiaalses staatuses, võimus, rikkuses ja intelligentsuses annavad privilegeeritud ühiskonnaliikmetele ebavõrdse positsiooni ka moraalireeglite suhtes. Rawls konstrueerib hüpoteetilise olukorra, kus inimesed arutavad läbi ning kehtestavad enne ühiskonda astumist ühiskonnaelu reeglid, kuid olles teadmatuse loori taga oma tulevase ühiskondliku positsiooni või ühiskonnakihti kuulumise osas. Oht olla vaene, võimuta ja allasurutud paneks Rawlsi arvates inimesed koostama reegleid, mis toetaks kehvemaid, kuna nemad vajavad kõige rohkem toetust, samas kui paremal järjel olevad inimesed saavad hakkama ilma kõrvalise abita. Rawlsi artikkel "Õiglus kui ausameelsus" ilmus 2002. aastal kogumikus "Kaasaegne poliitiline filosoofia. Valik esseid". John Rawls valiti 1974. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Maltesholmi loss

Maltesholmi loss on loss Rootsis Skåne läänis Kristianstadi vallas Kristianstadist 18 km edelas Linderödi oosil (Linderödsåsen). Praegu on loss vabahärra Palmstierna eraomand. Suurejooneline pargikompleks, mis on üks Skåne kaunimaid, on üldsusele avatud. Keskajal oli mõis osa Vittskövlest, mis kuulus siis Brahe suguvõsale. Hiljem ta eraldus ning hakkas kuuluma Sönnarslöfi külale. Talu päris Anna Ramel ning abiellus 1625 Kristianstadi ülemkonstaabli Malte Jueliga, kelle järgi mõis sai oma praeguse nime. Malte Juel laiendas mõisa, ostes naabermõisatelt maad juurde. Aastal 1635 laskis ta ehitada praeguse lossihoone renessanss-stiilis lossina "Christian IV stiilis". See ehitati tellistest kolmekorruselisena, kahe sakiliste äärtega katuseviiluga ning ühe trepitorniga, millel oli elegantne tipp. Lossi ümbritses lai vallikraav. Loss valmis 1638. Rikas ja kangekaelne Malte Ramel (suri 1752), kes oli Skåne suurim maavaldaja, laiendas mõisa. Tema poeg Hans Ramel, kelle hüüdnimi oli Bygge-Hans (umbes 'ehitaja Hans'), sest ta pühendas palju aega isa mõisa arendamisele ja luksusehitiste rajamisele, jätkas Maltesholmi laiendamist ning ehitas lossi 1780. aasta (ümberehituste lõpu aasta) stiilis ümber. Ta võttis tornitipu ja trepikoja viilud maha, madaldas lossi ühe korruse võrra ning pani sellele kelpkatuse. Fassaad krohviti ja tõstesild asendati kivisillaga. Tulemuseks oli Rootsi klassitsismi stiilis palee ning renessansslossi meenutab vaid fassaadil olev aastaarv 1638. Bygge-Hans laskis rajada ka üle lainelise maastiku üles lossi juurde viiva tohutu kivist "Kõrge tee" (Höge väg), mis on 1,3 km pikk, 12...20 m lai ja kuni 6 m kõrge. Teed tuli pidevalt tasandada ning tööd lõppesid alles ligi 50 aastat hiljem. Lossi töölised pidid iga päev ühe kivi tee-ehituseks kaasa võtma. Tööliste hulgas levis ütlus: "Kui härra ei oleks hull, poleks vaestel meestel leiba." Aastal 1800 läks loss Axel Gabriel De la Gardiele, kes oli abielus Christina Gustava Rameliga, ja jäi De la Gardie suguvõsa kätte ligi sajaks aastaks. Siis päris mõisa Palmstierna vabahärrasuguvõsa, kellele see tänini kuulub. Suurejooneline lossipark on kujundatud 350 aasta jooksul lillede ja tarbetaimedega renessanssaiast 18. sajandi lõpu maastikupargiks, mis on kujundatud lossi juurest väljuva kahe telje ümber. Pargis on klassitsistlikus stiilis aiamaja, mille on projekteerinud Carl Hårleman. Pargis kasvab Rootsi suurim harilik jugapuu ja tohutu harilik ebatsuuga, mis on üle saja aasta vana, 35 m kõrge ja tüveümbermõõduga 450 cm.
Alfred Tennyson

Alfred Tennyson, esimene parun Tennyson (6. august 1809 – 6. oktoober 1892) oli Suurbritannia ja Iirimaa poeet-laureaat kuninganna Victoria valitsemise ajal ja üks Victoria ajastu kuulsamaid inglise luuletajaid. Ta kuulus Londoni Kuninglikku Seltsi. Tears, Idle Tears "Alfred, Lord Tennyson". Encyclopædia Britannica (inglise). Vaadatud 18. mai 2018.[alaline kõdulink]  Alfred Tennyson – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jorge Andrade

Jorge Manuel Almeida Gomes de Andrade (sündinud 9. aprillil 1978 Lissabonis) on Portugali jalgpallikoondise endine kaitsja. Andrade on pärit Roheneemesaartelt, mis on endine Portugali koloonia. Andrade debüüt koondises toimus 2001. aasta aprillis, kui mängiti Prantsusmaaga. Juba samal aastal lõi ta esimese värava koondises; see juhtus 14. novembril sõprusmängus Angola jalgpallikoondise vastu. Kokku lõi Andrade Portugali eest kaheaastaste vahedega 3 väravat, kõik Portugali suureskoorilistes võitudes. Ta lõi ka ühe omavärava Hollandi jalgpallikoondise vastu, aga Portugal võitis sellegi kohtumise. Kokku osales Andrade Portugali eest 51 koondisemängus. 2002. aasta maailmameistrivõistlustele Lõuna-Koreasse pääses Portugal valikgrupivõiduga. Sealjuures edestati Iirimaa jalgpallikoondist üksnes väravate vahega. Lisavalikmängudega jõudis MM-ile ka Iirimaa. Finaalturniiri alustas Portugal šokeeriva 2:3 kaotusega USA jalgpallikoondisele ja Andrade vahetati platsile 74. minutil, kui väravad olid juba löödud. Järgnes 4:0 võit Poola jalgpallikoondise üle, kus Andrade ei mänginud. Viimases kohtumises oli vaja teha viik Lõuna-Korea jalgpallikoondise vastu, kuid Portugal jäi 27. minutil kümnekesi ja 66. minutil koguni üheksakesi. 69. minutil vahetati sisse Andrade, kuid 70. minutil lõi Park Ji-Sung mängu ainsa värava. Lõuna-Korea võitis alagrupi USA ees, Portugal jäi kolmandaks ja langes välja. 2004. aasta Euroopa meistrivõistlused toimusid Portugalis. Andrade mängis kõik Portugali kohtumised kaasa algusest lõpuni. Alagrupis kaotas Portugal üllatuslikult Kreeka jalgpallikoondisele 1:2, kuid võitis seejärel Venemaa jalgpallikoondise 2:0 ja Hispaania jalgpallikoondise 1:0 ning ühes sellega ka alagrupi. Kreeka läks teisena edasi, edestades Hispaaniat löödud väravate arvuga. Veerandfinaalis tuli vastu Inglismaa jalgpallikoondis. Normaalaeg lõppes 1:1, lisaaeg 2:2. Penaltiseerias võitis Portugal pärast 7 lööki 6:5, Andrade lööma ei pidanud. Poolfinaalis Hollandi vastu läks Portugal 58. minutil 2:0 juhtima, kuid 63. minutil lõi Andrade omavärava. See jäi kohtumise viimaseks ja Portugal pääses finaali, kus kohtus taas Kreekaga. Kreeka võitis taas 1:0 ja tuli Euroopa meistriks. See oli maailma jalgpalliajaloo üks läbi aegade suurimaid üllatusi. 2006. aasta MM-valikgrupi läbis Portugal ainsagi kaotuseta ja võitis. Neljandaks jäi Eesti jalgpallikoondis, keda Portugal mõlemas mängus võitis, ja Andrade mängis mõlemas mängus algusest lõpuni. Kuid finaalturniirile Andradet ei võetud. Maailmameistrivõistlustel võitis Portugal alagrupi täiseduga ja saavutas lõpuks 4. koha. Viimast korda esindas Andrade Portugali 22. augustil 2007 2008. aasta EM-valikmängul Armeenia jalgpallikoondise vastu, mida Portugal ei suutnud võita (1:1). Portugal võitis valikgrupis üksnes pooled mängud, kuid tuli Poola järel teiseks ja pääses finaalturniirile, võitis seal alagrupi, kuid langes veerandfinaalis. 1997–2000 Estrela Amadora 2000–2002 FC Porto 2002–2007 Deportivo La Coruna 2007–2009 Juventus 2000 Portugali karikas 2000 Portugali superkarikas 2002 Hispaania superkarikas Jorge Andrade on 184 cm pikk ja kaalub 73 kg. Jorge Andrade profiil footballzz.co.uk veebilehel
Toodrikivi hiidrahn

Toodrikivi hiidrahn on Eesti looderanniku lähedal merepõhjas paiknev hiidrahn. Nimetus Toodrikivi tuleb sõnast 'tooder', mis tähendab meremärki. Toodrikivi asub Lääne maakonna Lääne-Nigula valla põhjaranniku lähedal. Põõsaspea neemest jääb hiidrahn 5 km idakirdesse, Toomaninast 4 km lääneloodesse ja Osmussaarest 10 km idakagusse. Madalatest lähim on Sandgrund. Väga madala veeseisu korral ulatub kivi veepinnani. Toodrikivi hiidrahnu kõrgus merepõhjast on ligikaudu 11 meetrit, ümbermõõt 54 meetrit ja mahuks on arvatavasti 1200 m3. Oma koostiselt on Toodrikivi neugrundbretšast. Allveearheoloogid on piirkonnas leidnud arvatavalt veelgi suuremaid hiidrahne, mis pärinevad Neugrundi meteoriidikraatrist. Toodrikivi on tänapäeval tähistatud 1. maist 1. novembrini Toodrikivi põhjatoodriga. Lähedal asub meremärkidest veel Sandgrundi põhjapoi. Toodrikivi põhjatooder Veeteede Ameti andmebaasis Vello Mäss. Hiidrahn Soome lahe väraval. Eesti Loodus, august 1986 Rändrahnudelt rikkaim maa Euroopas Toodrikivi asukoht Maa-ameti Merekaardil
Vaindloo hiidrahn

Vaindloo hiidrahn on rabakivist hiidrahn, mis asub Vaindloo saare idarannas ning on mahu alusel suuruselt neljas rändrahn Eestis. Rahn asub madalas rannavees. Selle kirdenurgal on vee sügavus 1,3 m. Rahnu ümbermõõt on 38,6 m, laius 10,1 m, pikkus 15,3 m, kõrgus 7,7 m ja maht 480 m³. Rahn on kallutatud tahuka kujuline. Rahn on alates 1939. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Vaindloo hoiuala territooriumile. Eesti hiidrahnude loend Pirrus (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Vaindloo hiidrahn". EELIS Infoleht. Vaadatud 27.12.2022. "Vaindloo hiidrahn". Keskkonnaportaal. Vaadatud 28.12.2022. Vaindloo hiidrahn ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis Vaindloo hiidrahn keskkonnaportaalis
Muusikaline täringumäng

Muusikaline täringumäng on süsteem, mille eesmärgiks on tuginedes juhusele genereerida muusikat. Sedalaadi mängud olid populaarsed juba 18. sajandi Euroopas. Kuulsamaid mängude näiteid on Johann Philipp Kirnbergeri "Iga mees võib kirjutada poloneesi ja menueti" (esimene versioon 1757, 2. revideeritud versioon 1783) ning Joseph Haydni "Filharmooniline nali" (1790). Tuntuim muusikaline täringumäng on reservatsioonidega omistatud Mozartile. Mängus kasutatakse juhuslikult valitavaid lühikesi muusikalisi segmente, mida üksteise otsa lükkides saadakse muusikateos. Mozarti käsikiri KV516f, kirjutatud 1787, sisaldab suure koguse kahetaktilisi muusikakatkeid ilma konkreetsete juhenditeta, kuidas nende katkenditega edasi tegutseda. Mozarti muusikalise täringumängu publitseeris 1792. aastal kirjastaja Nikolaus Simrock Berliinis. Generatiivne kunst Mozarti muusikaline täringumäng Mozart Dice Game (iOS App)
Nyköpingi loss

Nyköpingi loss (rootsi Nyköpingshus) on Birger Jarli ajal rajatud linnus Rootsis Nyköpingis, mis hiljem ehitati ümber renessansslossiks. Praegu on loss osaliselt varemeis. Nyköpingi loss on tuntud 1317. aastal toimunud õudse Nyköpingi pidusöögi poolest. 12. sajandi lõpul rajati sinna linnus ja keskajal oli see Birger Jarli omanduses. Rootsi kuningas Albrechti ajal oli loss läänistatud saksa rüütel Raven van Barnekow'le ja hiljem Bo Jonsson Gripile. Järgmised suured ehitustööd tehti hiliskeskajal, mil Gustav Vasa tugevdas lossi kindlustusi ning lasi ehitada ümmarguse suurtükitorni, mis on siiani alles. 16. sajandil lasi Södermanlandi hertsog Karl (hilisem Karl IX) ehitada kindluse renessansslossiks, kuid 1665. aastal põles valminud loss koos ümbritseva linnaga maha. On teada, et lossi kive kasutati Stockholmi kuningalossi ehitamisel. Kuna mõned lossiosad olid elamiskõlblikud, kasutati 1760. aastani lossi maaresidentsina. 20. sajandil mõned osad taastati ning Kuningatornis (Kungstornet) ja Vanas Residentsis (Gamla residenset) asub Sörmlandi muuseum, mis annab ülevaate Södermalandi maakonnast. Kuninganna Veinikeldris (Drottningkällaren) ja banketisaalis asub restoran. Nyköpingi pidusöök (11. detsember 1317) – jõulupidu, mille käigus vangistati hertsog Erik ja hertsog Valdemar, kes olid Rootsi kuninga Birgeri vennad. Nyköpingi rahu allkirjastamine (20. september 1396) – keskaja üks olulisimaid sündmusi Skandinaavias. Svante Sture noorema ja Märta Eriksdotter Lejonhufvudi pulmad (3. märtsil 1538). Henrik Karlsson Horni ja Anna Jönsdotter Snakenborgi pumad (28. jaanuaril 1602).
Örebro loss

Örebro loss asub Örebro linnas Örebro läänis Rootsis. Loss paikneb Svartåni jõe saarel. Lossi laiendati Vasade valitsemisajal ning aastal 1900 lõppesid taastamistööd.
Skoklosteri loss

Skoklosteri loss asub Rootsis Mälareni järve ääres Stockholmi ja Uppsala linna vahel Håbo vallas. Barokkstiilis lossi lasi Nicodemus Tessin seeniori projekti järgi rajada Carl Gustaf Wrangel, see ehitati aastatel 1654–1676. Kui Wrangel 1676 suri, läks loss Brahede omandusse ning kuulus alates 1930. aastast Essenitele. 1967. aastal müüsid Essenid lossi Rootsi valitsusele ning sellest ajast asub lossis muuseum. Skoklosteri loss on parim näide ajast, mil Rootsi oli üks Euroopa võimsamaid riike. Mõned ruumid on püsinud muutumatuna lossi valmimisest alates. Pärast Wrangeli surma 1676. aastal jäid mitmed ruumid poolikuks, kuid lõpetatud toad annavad suurepäraselt edasi barokiajastu stiili. Lossi ruumides saab vaadata suurepärast mööblit, ilusaid tekstiile, maale ning hõbe- ja klaasnõusid. Märkimisväärset relvistut ja raamatukogu loodi Wrangeli kogude põhjal ning seda on täiendanud mitmed 17. ja 18. sajandi aadlikud. http://www.skoklostersslott.se/
Norra kuninglik perekond

Norra kuninglikku perekonda kuuluvad valitsev monarh ning tema abikaasa ja nende järeltulijad koos abikaasadega, samuti eelmiste kuninglike perekondade elusolevad liikmed ning nende abikaasad ja lapsed. Norra kuningakoda koosneb valitsevast monarhist ning tema abikaasast ja lastest, kes kannavad printsi või printsessi tiitlit. Kuningas ja kuninganna kannavad tiitlit "Tema Majesteet" (Hans Majestet (kuningas), Hennes Majestet (kuninganna)), teised kuningakoja liikmed tiitlit "Tema Kuninglik Kõrgus" (Hans Kongelige Høyhet (meessoost), Hennes Kongelige Høyhet (naissoost)). Tema Majesteet kuningas Harald V (sündinud 21. veebruaril 1937) Tema Majesteet kuninganna Sonja (4. juuli 1937; kuninga abikaasa) Tema Kuninglik Kõrgus kroonprints Haakon (20. juuli 1973; troonipärija) Tema Kuninglik Kõrgus kroonprintsess Mette-Marit (19. august 1973; troonipärija abikaasa) Tema Kuninglik Kõrgus Printsess Ingrid Alexandra (21. jaanuar 2004; troonipärija vanim laps) Nende sünnipäevad on ametlikud lipupäevad. Neil päevadel toimub Kaitseväe saluut. printsess Märtha Louise (22. september 1971; kuninga tütar; ta loobus 2002 Tema Kuningliku Kõrguse tiitlist) Ari Behn (30. september 1972; printsess Märtha Louise abikaasa) Maud Angelica Behn (29. aprill 2003; printsess Märtha Louise tütar; ei kanna tiitlit, kuid kuulub Norra troonipärimisjärjekorda) Leah Isadora Behn (8. aprill 2005; printsess Märtha Louise tütar; ei kanna tiitlit, kuid kuulub Norra troonipärimisjärjekorda) prints Sverre Magnus (3. detsember 2005; prints Haakoni poeg) Tema Kuninglik Kõrgus printsess Ragnhild (1930; kuninga õde) Erling Lorentzen, printsess Ragnhildi abikaasa Haakon Lorentzen (1954; printsess Ragnhildi poeg) Ingeborg Lorentzen (1957; printsess Ragnhildi tütar) Ragnhild Lorentzen (1968; printsess Ragnhildi tütar) Tema Kõrgus printsess Astrid, proua Ferner Johan Martin Ferner, printsess Astridi abikaasa Cathrine Ferner (1962; printsess Astridi tütar)) Benedikte Ferner (1963; printsess Astridi tütar)) Alexander Ferner (1965; printsess Astridi poeg)) Elisabeth Ferner (1969; printsess Astridi tütar)) Carl-Christian Ferner (1972; printsess Astridi poeg))