laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nils Bernhard Sachris

Nils Bernhard Sachris (9. detsember 1923 Tartu – 21. august 2014) oli eesti arst ja tõlkija. Ta lõpetas aastal 1942 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Samal aasta 17. mail astus ta vabatahtlikult Saksa sõjaväkke (Flugmeldekompanie 38) ja ta teenis seal 5. jaanuarini 1944, mil vabanes sõjaväest hilisemate repressioonideta. Aastal 1942 astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1950 arstina. Aastal 1960 astus ta toona põranda all vaikselt tegutsenud Eesti Üliõpilaste Seltsi. Teda kutsus professor Rudolf Bernakoff günekoloogiahuvi tõttu oma kateedrisse assistendiks, kuid määramiskomisjonis keelduti teda ülikooli juurde tööle lubamast. Seetõttu suunati ta pärast ülikooli lõpetamist röntgenoloogiks Saaremaale Kingissepa Rajoonihaiglasse, kus ta töötas aastatel 1950–1954. 1954–1956 töötas ta röntgenoloogina Võru-Kubija Tuberkuloosi Sanatooriumis (kuni selle mahapõlemiseni). 1956–1991 töötas ta Tartu Kliinilise Haigla Toome sisehaiguste kliinikus röntgeniosakonna juhatajana ja röntgenoloogina. Seejärel läks pensionile. Ta on tõlkinud eesti keelde bioeetika konventsiooni ja mitmesuguseid muid materjale ajakirjale Akadeemia, sealhulgas taani keelest. Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi ja Akadeemilise Baltisaksa Kultuuri Seltsi liige. Ta oli kirglik kalamees, ta on olnud Tartu Kalaspordi Klubi esimees. 1970. aastatel sai temast Kalevi spordiseltsi auliige. 1997 – Riigivapi II klassi teenetemärk 2004 – Tartu medal Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Helbe Merila-Lattik. "Eesti arstid 1940–1960". Lk 986 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944]
Heinrich Tobias

Heinrich Tobias (27. märts 1906 Punase Lageda alev, Krasnodari krai, Venemaa – 11. mai 2000 Tallinn) oli eesti kirjandusteadlane. Tobiase lapsepõlv möödus Punase Lagedal, kus ta käis algkoolis. Edasi õppis ta Petseri Gümnaasiumis, Leningradi Eesti Pedagoogilises Tehnikumis ja Irkutski Pedagoogilises Instituudis. Oli 1925.a mõned kuud vangistatud,1927-1937 asumisel Siberis, 1938-1940 vangis. Pärast Teist maailmasõda 1947 saabus ta jälle Eestisse, kus töötas parteikooli õppejõuna ja marksistliku kirjandusteadlasena ning oli koolidirektor Haapsalus ja Tallinnas. Ta oli Eesti Kirjanike Liidu liige. Aastatel 1950–1955 oli ta Keele ja Kirjanduse Instituudi direktor ning 1951–1952 Eesti Kirjandusmuuseumi direktor. Tobias on kirjutanud töid vene kirjanduse kohta ja järelsõnu A. H. Tammsaare teostele. Harald Reinop, Heinrich Tobias. Vene kirjandus : IX klass. Tallinn : Valgus, 1972
Kauppakeskus Tuulonen

Kauppakeskus Tuulonen on kaubanduskeskus Soomes Hämeenlinnas endise Tuulose valla alal. See asub Valtatie 10 ja 12 ristumiskohas. Hämeenlinna keskusest on kaubanduskeskusse 26 km, Lahtist 47 km ja Tamperest 79 kilomeetrit. Kaubanduskeskuse vanem osa avati 2004 ja seal on pinda umbes 6000 m². Keskuse laiendus, kus on pinda umbes 15 000 m², avati 2008. aastal. Kaubanduskeskuses on üle 60 kaupluse.
Lexus RC

Lexus RC on Lexuse toodetav kaheukseline kupee. Tegu on väiksema tagarattaveolise kupeega, mis baseerub Lexus IS-il. Seda hakati tootma aastal 2014. RC-l on 2 mootorit: RC 350 (3,5 V6, 310 hj) ja hübriid RC 300h (220 hj). Lisaks on saadaval Lexus RC võimsaim versioon RC-F, millel 5,0-liitrine V8 ja 348 kW (473 hj). RC-F kiirendab 0–100 km/h 5,2 sekundiga ja maksimaalseks kiiruseks on 250 km/h. RC 350 RC 350 RC F
Audi S1

Audi S1 oli Audi toodetava väikese luukpära Audi A1 kõige sportlikum versioon. Seda hakati tootma 2014. aastal ehk kolm aastat pärast baasmudeli Audi A1 turulejõudmist. Väliselt erineb S1 A1-st vaid 17-tolliste velgede ja kere esiosa poolest. S1 pakutakse nii 3- kui ka 5-ukselises versioonis (Sportback) ja vaid Haldex Quattro nelikveoga. Audi S1-l on 2-liitrine 170 kW (231 hj) R4-turbomootor ning oma kerguse tõttu jõuab S1 kiirendada 0–100 km/h 5,8 sekundiga (5-ukseline Sportback 5,9 sekundiga) ja tippkiirus on elektrooniliselt piiratud 250 km/h.
Kurista mõisa kalmistu (Laiuse)

Kurista mõisa kalmistu on kalmistu Laiuse kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kurista külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas. Kalmistu jääb Kurista mõisa südamest linnulennult umbes 1,2 km kaugusele edelasse. Kalmistu rajasid Kurista mõisa tollased omanikud Samson-Himmelstjernad millalgi pärast 1820. aastat ning selle lõunaossa rajati arvatavasti 19. sajandi teisel poolel väravaehitis-kabel, mis praegu on varemetes. Kalmistule maetute arv pole teada. Kalmistut on oluliselt lõhkunud selle põhjaossa rajatud kruusakarjäär ja sellesse hiljem rajatud motokrossirada. Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Alo Särg. "Kurista (Kurrista)". // Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2012. Lk 46-47 Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013 Kultuurimälestis nr 5833 "Kurista mõisa kalmistu ja kabeli varemed" Kurista mõisa kalmistu Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu Kurista mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
Life in Estonia

Life in Estonia on Eestis ilmuv ingliskeelne ajakiri, mis tutvustab Eestit. Ajakiri ilmub neli korda aastas. Ajakiri asutati aastal 2002. Seda annab välja kirjastus Positive Projects. Aastal 2003 ilmus ka ajakirja venekeelne versioon. Ajakirja toimetaja on Reet Grosberg, varem toimetas seda Evelin Ilves. Valik ajakirja numbreid
Tornio linn

Tornio on linn ja omavalitsus Soomes Lapi maakonnas Rootsi piiri ääres. Tornio naaberlinn Rootsis, kohe teisel pool Tornio jõge on Haparanda (soome keeles Haaparanta). Tornios Alatornio kiriku tornis asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Struve geodeetilise kaare mõõdupunkt (65° 49′ 48″ N, 24° 9′ 26″ E). Tornio on Valga sõpruslinn (1989). Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years Tornio koduleht (soome keeles)
Hasse Ekman

Hans Gösta Ekman (10. september 1915 Stockholm – 15. veebruar 2004 Marbella) oli Rootsi näitleja, stsenarist ja režissöör. Hasse Ekman oli Gösta Ekmani poeg ja Gösta Ekman juuniori isa. "Blixt och dunder" (1938) "Med dej i mina armar" (1940) "Swing it magistern" (1940) "Magistrarna på sommarlov" (1941) "Första divisionen"(1941) "Lågor i dunklet" (1942) "Lyckan kommer" (1942) "På liv och död" (1943) "Ombyte av tåg" (1943) "En dag skall gry" (1944) "Som folk är mest" (1944) "Kungliga patrasket"(1945) "Vandring med månen" (1945) "Fram för lilla Märta" (1945) "Kärlek och störtlopp" (1946) "I dödens väntrum" (1946) "Möte i natten" (1946) "Medan porten var stängd" (1946) "En fluga gör ingen sommar" (1947) "Var sin väg" (1948) "Lilla Märta kommer tillbaka" (1948) "Mens porten var lukket" (1948) "Banketten" (1948) "Flickan från tredje raden" (1949) "Flicka och hyacinter" (1950) "Hjärter knekt" (1950) "Kyssen på kryssen" (1950) "Den vita katten" (1950) "Dårskapens hus" (1951) "Eldfågeln" (1952) "Vi tre debutera" (1953) "Resan till dej" (1953) "Glasberget" (1953) "Gabrielle" (1954) "Egen ingång" (1956) "Sjunde himlen" (1956) "Ratataa" (1956) "Med glorian på sned" (1957) "Sommarnöje sökes" (1957) "Du är mitt äventyr" (1958) "Den store amatören" (1958) "Jazzgossen" (1958) "Fröken Chic" (1959) "Det svänger på slottet" (1959) "Himmel och pannkaka" (1959) "Kärlekens decimaler" (1960) "På en bänk i en park" (1960) "Äktenskapsbrottaren" (1964) Hasse Ekman andmekogus IMDb (inglise)
Gösta Ekman seenior

Gösta Ekman (28. detsember 1890 Stockholm – 12. jaanuar 1938 Stockholm) oli Rootsi näitleja ja režissöör. Gösta Ekman oli Hasse Ekmani isa ja Gösta Ekman juuniori vanaisa. "Aednik" ("Trädgårdsmästaren") (1912) Mästerkatten i stövlar (1918) Thora van Deken (1920) Gyurkovicsarna (1920) En lyckoriddare (1921) Vem dömer (1922) Unge greven ta'r flickan och priset (1924) Karl XII (1925) Faust (1926) Klovnen (1926) En perfekt gentleman (1927) Revolutionschochzeit (1928) Gustaf Wasa del I (1928) Gustaf Wasa del II (1928) För hennes skull (1930) Mach' mir die Welt zum Paradies (1930) Brokiga blad (1931) Kära släkten (1933) Två man om en änka (1933) Kanske en diktare (1933) Swedenhielms (1935) Kungen kommer (1936) Intermezzo (1936) Johan Ulfstjerna (1936) Häxnatten (1937) Än en gång Gösta Ekman (1940) Gösta Ekman andmekogus IMDb (inglise)
Gösta Ekman

Gösta Ekman on mitme tuntud inimese nimi. Nende seas on: Gösta Ekman seenior, rootsi näitleja (1890–1938) Gösta Ekman juunior, rootsi näitleja (1939–2017)
Levente Lengyel

Levente Lengyel (13. juuni 1933 Debrecen – 18. august 2014 Budapest) oli ungari maletaja. Ta sai aastal 1962 rahvusvaheliseks meistriks ning aastal 1964 rahvusvaheliseks suurmeistriks.
Seljaajunärvid

Seljaajunärvid ehk spinaalnärvid (ladina keeles ains nervus spinalis, mitm nervi spinales) on keelikloomadel seljaajust väljuvad paarilised närvid, mis liigitatakse piirdenärvisüsteemi. Seljaajunärvide ülesanneteks on kõikide elundite sümpaatiline innervatsioon, kogu keha lihaste motoorne innervatsioon, kogu kehast kesknärvisüsteemi tundeerutuste toomine ja väikevaagnaelundite parasümpaatiline innervatsioon Seljaajunärvid väljuvad seljaajust selgmise ja kõhtmise juurena, kus selgmises juures paiknevad temperatuuri, puute- ja valutundlikkust vahendavad sensoorsed närvijuhteteed ning kõhtmises juursed motoorsed närvijuhteteed. Seljaajunärvide selgmistel juurtel paiknevad ka spinaalganglionid. Seljaajunärvide selgmised ja kõhtmised juured liituvad lülidevahelise mulgu piirkonnas. Seljaajunärv väljub lülidevahemulgu kaudu lülisambakanalist ja jaguneb kaheks seganärvi haruks: kõhtmiseks ja selgmiseks. Seljaajunärvide selgmised harud innerveerivad keha selgmiseid lihaseid ning nahka. Seljaajunärvide kõhtmised harud seevastu närvistavad kõhtmist nahka ja lihaseid. Inimestel on 31 seljaaju segmenti, millel on oma seljaajunärvide paar. Kokku on inimesel 31 paari seljaajunärve: 8 paari kaela-, 12 paari rindkere-, 5 paari nimme-, 5 paari ristluu- ja 1 paar õndranärve. Kaela, õla, nimme ja ristluu piirkonnas ühinevad seljaajunärvide kõhtmised harud seganärvidest koosnevateks närvipõimikuteks. Inimestel on seljaajunärvid väga lühikesed. Seljaajunärvid on kantud kehtivasse rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse Terminologia Anatomica. Madudel varieerub seljaaju segmentide ning seega seljaajunärvide arv nii liigiti kui ka sama liigi erinevatel isenditel . Seljaaju segmentide arv võib madudel ulatuda kuni 500. Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 214 - 215, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Eesti Entsüklopeedia. "Seljaajunärv". Hermann Schlegel, Essay on the Physiognomy of Serpents, tõlkinud Thos. Stewart Traill, Edinburgh, Maclachlan Stewart and Company, lk 27, 1843, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 23.10.2013) (inglise keeles) Sissekanne Encyclopædia Britannica-s Sissekanne Terminologia Anatomica-s A14.2.00.027: Nervus spinalis. Seljaajunärv Sissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s Nervi spinales. Seljaajunärvid, lk 130, 5. väljaanne, 2012
Monica Lewinsky

Monica Samille Lewinsky (sündinud 23. juulil 1973 San Franciscos Californias) on Ameerika Ühendriikide küberkiusamise vastane aktivist. Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks 1998. aastal armusuhte tõttu toonase Ameerika Ühendriikide presidendi Bill Clintoniga.
Kannustiiva tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kannustiiva tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. Kannustiiva tänav on peaaegu lääne–idasuunaline, ligikaudu 300 meetrit pikk Sirptiiva tänavalt algav umbtänav. Kannustiiva tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. Kannustiib on perekond sinilibliklaste sugukonnast. Kannustiiva tänav on rajatud endise Lepiku küla Metsa talu maadele. Tallinna tänavanimed Tallinna Linnavalitsuse 27.06.2001 määrus nr 86 "Tänavanimede määramine Pirita linnaosas" Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 271
Solaris

Solaris (ladina sõnast solaris 'päikese-') on mitme teose (sh mängu) pealkiri või ettevõtte ja süsteemi nimi. "Solaris" on Stanisław Lemi ulmeromaan. Selle järgi on tehtud Andrei Tarkovski film "Solaris" ja Steven Soderberghi film "Solaris" George Clooneyga Chrisi osas. Solaris Bus & Coach on Poola firma, mis toodab ühissõidukeid. Solaris on Suni UNIXi-laadne operatsioonisüsteem. "Solaris" ehk "Solaris RPG" on rollimäng. "Solaris" on arvutimäng. Solaris on vaba aja keskus Tallinnas.
Wilson Palacios

Wilson Roberto Palacios Suazo (sündinud 29. juulil 1984 La Ceibas) on Hondurase jalgpallur, poolkaitsja. 2011. aasta augustis sõlmis Palacios Inglismaa kõrgliiga klubiga Stoke Cityga neljaaastase lepingu. Debüüdi Hondurase rahvuskoondises tegi Palacios 2003. aasta aprillis sõprusmängus Paraguay vastu. Esimese värava lõi ta Hondurase rahvuskoondises 21. veebruaril 2005 Copa Centroamericana alagrupimängus Belize'i vastu. Seisuga 22. august 2014 on ta löönud rahvuskoondise 95 mängus kuus väravat. Enne Stoke Citysse siirdumist mängis Palacios teises Inglismaa kõrgliiga klubis Tottenham Hotspur.
Sillerdav päev

"Sillerdav päev" on 1974. aastal valminud Tallinnfilmi kontsertfilm, milles tutvustatakse Eesti estraadilaule. Film valmis NSV Liidu Ministrite Nõukogu Riikliku Televisiooni ja Raadio Komitee tellimusel. Esinevad Heidi Tamme, Helgi Sallo, Andres Ots, Jaak Joala, Oleg Melnik ja Ivo Linna.
Yahya Ould Hademine

Yahya Ould Hademine (araabia keeles يحي ولد حدمين; sündinud 31. detsembril 1953 Timbédras) on Mauritaania poliitik, kes oli Mauritaania peaminister 21. augustist 2014 29. oktoobrini 2018. Ta ei kuulu ühtegi erakonda. Premier Ministre Yahya Ould Hademine "Le nouveau Premier ministre prend service". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. jaanuar 2019. Vaadatud 22. augustil 2014. Premier Ministre Yahya Ould Hademine
Demõdivka

Demõdivka on mitme asula nimi: Demõdivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis ...
Mõroljubivka

Mõroljubivka on mitme asula nimi: Mõroljubivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pištšanka rajoonis ...
Live for Speed

"Live for Speed" (lühend LFS) on 3D-videomäng, mis simuleerib võidusõitu ringrajal. Mängukontrollerina on võimalik kasutada ka rooli. Mäng keskendub ringrajasõitudele, mida on võimalik sooritada nii üksinda, võisteldes AI-vastastega (Artificial Intelligence, 'tehisintellekt', virtuaalsed sõitjad), kui ka võrgumängus teiste mängijatega. Mängu S2-versioonis (täisversioon) on 20 autot, alustades lihtsamatest maastiku-linnaautodest, lõpetades suurte ringraja- ja vormelautodega, ning 7 rajakompleksi, mis sisaldavad mitmesuguseid ringradasid, nii asfalt- kui ka rallikrossiradu. Mängu S1-versioonis (poolversioon) on saadaval 9 autot ja 4 rajakompleksi, demoversioonis (tasuta versioon) on 3 autot ja 1 rajakompleks. Üksikmängus sõidetakse üksinda või koos virtuaalsete vastastega. Mängija saab radasid kohandada (lisada ja eemaldada objekte, muuta stardi- ja finišipositsiooni jne). Võrgumängus saab samal rajal sõita koos teiste mängijatega.
Reet Grosberg

Reet Grosberg (sündinud 31. jaanuaril 1960 Tallinnas) on eesti tõlkija ja toimetaja. Ta õppis aastail 1978–1983 Tallinna Pedagoogilises Instituudis inglise-saksa keele erialal. Ta on töötanud TV3 programmiosakonnas ning on ajakirja Life in Estonia toimetaja. Ta on tõlkinud peamiselt filmitekste ja -subtiitreid, aga ka mõne aime- ja lasteraamatu. 2007 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Mait Laasiga; rahvusvahelise kollokviumi "Voodoo hing" ja stuudio Nukufilm 50. juubeliaasta korraldamine) Reet Grosbergi filmitööd.
Pihlametsa tee

Pihlametsa tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Pihlametsa tee algab Andrekse teelt ja lõpeb Lauri teel. Pihlametsa tee on enam-vähem lääne–idasuunaline ja ligikaudu 230 meetri pikkune. Pihlametsa tee sai nime 28. juunil 1996. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 287
Rändrahnu tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Rändrahnu tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Rändrahnu tee algab Ranniku teelt ja lõpeb Viimsi põigul. Rändarahnu tee on peaaegu lõunakagu-põhjaloodesuunaline ja ligikaudu 115 meetri pikkune. Rändrahnu tee sai nime 22. veebruaril 1955. Rändrahnu tee on nime saanud tänavaäärse rändrahnu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud tänavanimed. Tallinn, 2013, lk. 292
Mõniste mõisa kalmistu

Mõniste mõisa kalmistu on kalmistu Hargla kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Mõniste külas Rõuge vallas Võru maakonnas. Kalmistu jääb Mõniste mõisa südamest linnulennult umbes 900 meetri kaugusele edelasse. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Wulfid 1843. aastal. Kalmistu on harvaesinevalt ringikujuline ning seda piirab madal kivimüür. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada, praegu on kalmistu mahajäetud ja rüüstatud, kuid seda on hakatud korrastama. Hargla. - Valgamaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti V. Tartu 1932. Lk 265 Alo Särg. "Mõniste (Menzen)". // Võrumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 24 Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Pärandkultuuri objekt: "Wulfide suguvõsa kalmistu" (493:HAU:004) Eesti looduse infosüsteemis Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Mõkola Zelenets

Mõkola Zelenets (14. veebruar 1975 Krasnõi Lutš – 22. august 2014 Luhansk) oli Ukraina ettevõtja, Leedu Vabariigi aukonsul Luhanskis. Mõkola Zelenets rööviti 2014. aasta 10. augustil ühenduse Luhanski Rahvavabariik terroristide poolt, hukati 22. augustil 2014 mahalaskmise teel. Mõkola Zelenets oli abielus, perekonnas kasvab neli last. Боевики убили почетного консула Литвы в Луганске - МИД Литвы У Луганську терористи вбили почесного консула Литви "Lithuanian diplomat 'murdered in eastern Ukraine'". Deutsche Welle. "Ukraine crisis: Lithuania envoy killed in Luhansk". BBC News Online. 22. august 2014. Vaadatud 23. august 2014. "ЕС осуждает убийство почетного консула Литвы в Луганске". Ria Novosti. 22. august 2014. Зеленец Николай Анатольевич Міжнародний скандал! Бойовики викрали і вбили почесного консула Литви Литовського почесного консула в Луганську вбили терористи. П'ятниця, 22 серпня 2014, 18:56 Бойовики мають відповісти за смерть Почесного консула Литви – МЗС України ЕС потрясен убийством консула Литвы в Луганске Террористы похитили и убили почетного консула Литвы в Луганске. 22 августа 2014 19:12 Убийство почетного консула Литвы в Украине – это теракт, — Эштон
Saariku tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Saariku tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis. Saariku tee algab Lauri teelt ja lõpeb Pajustiku teel. Saariku tee on lääneloode-idakagu suunaline ja ligikaudu 110 meetri pikkune. Saariku tee on nime saanud 12. mail 1999. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 292
Mõõna tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Mõõna tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Mõõna tee algab Ranniku teelt, ristub Haaviku põiguga ja lõpeb Tõusu teel. Mõõna tee on algul lõuna-põhjasuunaline ja seejärel lõunakagu-põhjaloodesuunaline. Mõõne tee on ligikaudu 190 meetri pikkune. Mõõna tee sai nime 22. veebruaril 1955. Tänava nimi on lähedalasuva Tõusu tee paarisnimi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 283
Kalevala (Karjala)

Kalevala (vene: Калевала; soome: Uhtua) on alev Venemaal Karjala Vabariigis, Kalevala rajooni keskus. Kuni 1963. aastani oli selle nimi Uhta (Ухта). 2010. aasta rahvaloenduse järgi elas seal 4529 inimest. Kirik Kalevalas Kirik Kalevalas Kalevala lipp Vana maja Kalevalas Q126687534
Siniladva tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Siniladva tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis. Siniladva tee algab Lehiku teelt ja lõpeb Ranniku teel. Siniladva tee on lõunaedela-põhjakirde suunaline ja ligikaudu 340 meetri pikkune. Siniladva tänav sai nime 20. septembril 2000. Tänav on saanud nime rohttaimede perekonna siniladva järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 1989, lk. 294
Tiit Sinissaar

Tiit Sinissaar (sündinud 7. detsembril 1947 Tartus) on eesti ajakirjanik ja poliitik, 2000–2003 rahvusringhäälingu nõukogu esimees. Ta on lõpetanud 1966. aastal Tartu kaugõppekeskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal. Aastatel 1982–1990 oli ta Eestimaa Kommunistliku Partei liige. Aastatel 1980–1992 töötas ta Eesti Raadios, algul reporteri ja hiljem toimetajana. 1990. aastal juhtis Eesti Televisioonis "Reklaamiklubi" saateid. Aastatel 2000–2003 oli ta rahvusringhäälingu nõukogu esimees. Ta on olnud VII, VIII ja IX Riigikogu liige ning Riigikogu Isamaaliidu fraktsiooni esimees.[viide?] 2001 Riigivapi V klassi teenetemärk Tema abikaasa oli Lea Veelma. Agnes Toimla, Ärgem valigem ekskommuniste! Õhtuleht.ee, 23.11.1998. Ajaleht Televisioon. TV, nr. 48, 26.11.1990. Tiit Sinissaare elulugu andmebaasis Telekraat. Vaadatud 19.05.2024.
Robert Bresson

Robert Bresson (25. september 1901 Bromont-Lamothe – 18. detsember 1999 Droue-sur-Drouette) oli prantsuse filmirežissöör ja -stsenarist, filmikunsti tuntuim minimalist.
Raimo Helminen

Raimo Ilmari Helminen (sündinud 11. märtsil 1964 Tamperes) on soome jäähokitreener ja endine jäähokimängija (ründaja).
Tšernjavka (Orativi rajoon)

Tšernjavka (ukraina keeles Чернявка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 990. Pindala on 5,248 km².
Oma Mua

Oma Mua ('Oma Maa') on karjalakeelne ühiskondlik-poliitiline nädalaleht, mis ilmub Karjala Vabariigis. Ajaleht avaldab materjale karjalaste kultuurist ja ajaloost. Oma Mua asutajateks on Karjala Vabariigi seadusandlik kogu, Karjala Vabariigi valitsus ja regionaalne ühiskondlik organisatsioon Karjala Rahva Liit (Karjalan Rahvahan Liitto).. Ajalehte levitatakse peamiselt Prääsä ja Aunuse rajoonis ning Petroskois. Trükiarv on umbes 1500. Газете «Оma mua» — 15 лет, 7 июня 2005 https://omamedia.ru/publication/oma_mua/
Oma Maa

Oma Maa on mitme väljaande nimi: Oma Maa, Tartus ilmunud kuukiri (1884–1891) Oma Maa, Tallinnas ilmunud ajakiri (1907) Oma Maa, Viljandis ilmunud ajaleht (1922–1940) Oma Maa, Stockholmis 1946–1951 ilmunud väliseesti ajakiri ja 1959–1960 jätkas ilmumist samanimelise ajalehena Oma Maa, alates 2000. aastast ilmuv Kaitseliidu Lõuna-Eesti malevate häälekandja Oma Mua ('Oma Maa'), karjalakeelne ühiskondlik-poliitiline nädalaleht
Kuzmõntsi (Bari rajoon)

Kuzmõntsi (ukraina keeles Кузьминці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 955. Pindala on 1,97 km².