laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Fotogramm-meetria

Fotogramm-meetria (Photogrammetry) on tehnoloogia, mille eesmärk on saada mõõtmise, salvestamise ja tõlgendamise kaudu teavet füüsiliste objektide ja keskkonna kohta. Fotogramm-meetria võimaldab satelliidifotode, aerofotode ja muude maapinnalt või selle lähedalt tehtud fotode abil määrata objektide asendit, mõõtmeid ja kuju. Alates esimesest fotost 1839. aastal kuni tänapäevase droonipõhise fotogramm-meetriani on olulised verstapostid stereoskoop (1851), värvifoto (1855) ning esimene aerofoto kuumaõhupallilt (1895) ja lennukilt (1910). Satelliidifotod tegid revolutsiooni 1960. aastatel. 1995. aastal ilmusid kaameraga varustatud droonid. Droonide kaubanduslik kasutamine kasvas järsult pärast Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuameti (FAA) määruse kehtestamist 2015. aastal. Droonid on nüüdseks ülemaailmselt kasutusel kaardistamiseks ja 3D-modelleerimiseks ning oodata on nende kasutamise suurenemist. maapealne fotogramm-meetria; õhu fotogramm-meetria; kosmose fotogramm-meetria. Tänapäeval kasutatakse fotogramm-meetriat näiteks tsiviilehituses- ja inseneerias, mullatöödes, kaevandamises ja jäätmekäitluses. Fotogramm-meetriat kasutatakse ka avaliku turvalisuse tagamiseks, põllumajanduses, kinnisvaras, arheoloogias ja kriminalistikas. Põhivarustus 3D-mudelite loomiseks hõlmab arvutit ja tarkvara, digitaalkaamerat ning statiivi. Süsteemselt ja piisava kattuvusega pildiseeriate tegemist hõlbustab pöörlemislaud. Hea valgustuse saavutamiseks kasutatakse lampe ja valgustustelke. Fotogramm-meetria tarkvarad on näiteks PIX4D, ESRI ORTHOMAPPING ja Autodesk ReCap. Collier, Peter. "Photogrammetry and Aerial Photography". Journal of Cultural Heritage. Vaadatud 11. märts 2024. Maa-amet. "Fotogramm-meetria". Vaadatud 20. märts 2024. Drones, Skylark. "A history of photogrammetry & the entry of drones, A quick look back". Vaadatud 20. märts 2024. Brusco, Jennifer. "What is Photogrammetry and How Is It Used for Worksite Surveying?". Vaadatud 20. märts 2024. Link, Jeff. "What Is Photogrammetry? How Drones Contribute to Photogrammetry". Vaadatud 20. märts 2024. Swedish National Heritage Board. "Equipment and procedures for photogrammetry". Vaadatud 20. märts 2024. GISGeography. "What is Photogrammetry?". Vaadatud 20. märts 2024.
Aerofotograafia

Aerofotograafia on maapinna pildistamine lennukilt, helikopterilt vm õhusõidukilt. Sel viisil tehtud fotot nimetatakse aerofotoks. Viimasel aastakümnel on oluliselt paranenud mehitamata õhusõidukite ehk droonide kättesaadavus ning selle toel on kasvanud aerofotograafia populaarsus. Eestis tegelevad aerofotograafiaga näiteks Hiiumaa Mudeliklubi ja Keila Mudellennu Klubi ning aerofotomõõdistamisega Maa-amet. Fotograafidest on sellega tuntust kogunud näiteks Andres Tarto, Sven Začek ja Kaupo Kalda. Kuni 150 kg kaaluvate mehitamata õhusõidukite lennutamiseks on Eestis alates 150 meetri kõrgusel nii ärilisel kui mitteärilisel eesmärgil vaja Lennuametist hangitud ühekordset (aastast) luba, piirangutega aladel on lisaks nõutav lennu kooskõlastus. Piirangutega või keelualad on suuremate linnade kohal, piirialadel, militaaraladel ja looduskaitsealadel. Alates 01. juuli 2021 hakkab Euroopa Liidus kehtima uus regulatsioon, mille kohaselt kõik fotodroonide lennutajad peavad oma lennuvahendid registreerima ning saavad registreerimistunnistuse. Kolm aastat pärast regulatsiooni jõustumist enam ilma vastava loata õhusõidukeid lennutada ei tohi. Lisaks tuleb arvestada inimeste privaatsusega: kui inimese isik on kaadris tuvastatav, tuleb temalt jäädvustamiseks eelnevalt luba küsida. Avalikel üritustel on vaja ürituse korraldaja luba. Aerofotomõõdistamine Fotogramm-meetria Mehitamata õhusõiduk Lennuamet TEA entsüklopeedia 1. köide, 2008. "Mehitamata õhusõidukid, sealhulgas droonid". Transpordiamet. Originaali arhiivikoopia seisuga 28.06.2018. Vaadatud 05.02.2021. "VFR kaart". EANS. Vaadatud 05.02.2021. "Korduma kippuvad küsimused" (PDF). Transpordiamet. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 9.02.2021. Vaadatud 05.02.2021. "Meelespea käitajale". Transpordiamet. Vaadatud 05.02.2021. "Droonidega lendamine – mida peab teadma enne õhkutõusu?" Photopoint, 28. jaanuar 2015
Donghae

Donghae (McCune'i-Reischaueri transliteratsioonis Tonghae; korea keeles 동해시 (東海市)) on linn Lõuna-Koreas Gangwoni provintsis. Elanike arv oli 2001. aastal 103 115.
Libeeria

Libeeria, ametlikult Libeeria Vabariik on riik Aafrika läänerannikul, mis piirneb loodes Sierra Leonega, põhjas Guineaga, idas Elevandiluurannikuga ning lõunas ja edelas Atlandi ookeaniga. Riigis elab ligikaudu 4 800 000 inimest ja selle pindala on 111 369 ruutkilomeetrit. Riigikeel on inglise keel, kuid elanike seas kõneldakse lisaks umbes 20 põliskeelt. Libeeria suurim linn on pealinn Monrovia. Libeeria rajasid 19. sajandi alguses Ameerikast ümberasunud vabastatud orjad. Riik kuulutati iseseisvaks 26. juulil 1847. Orjade järeltulijad hoidsid võimu pikka aega enda käes, põliselanikud said hääleõiguse alles 1960. aastatel. 1980. aastal toimunud riigipöördega haarasid võimu põliselanikud Samuel K. Doe juhtimisel. Libeerias oli aastatel 1989–1996 ja 1999–2003 kodusõda. 1997. aastal valiti presidendiks Charles Ghankay Taylor, kuid kodusõda jätkus peagi pärast Taylori võimule saamist. Sõja lõpetas alles ÜRO vägede sekkumine ja Taylori loobumine presidendiametist. 8. novembril 2005 toimunud presidendivalimistel valiti presidendiks Ellen Johnson-Sirleaf, kellest sai esimene Aafrika naine, kes on valitud presidendiks. Libeerias on 15 maakonda: Bomi maakond Bongi maakond Gbarpolu maakond Grand Bassa maakond Grand Cape Mounti maakond Grand Gedehi maakond Grand Kru maakond Lofa maakond Margibi maakond Marylandi maakond Montserrado maakond Nimba maakond River Cessi maakond River Gee maakond Sinoe maakond Elanikest 40% on kristlased ja 20% moslemid. 2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia tõttu kuulutas Libeeria president Ellen Johnson Sirleaf augustis 2014 riigis välja eriolukorra. Libeerias oli 2003. aastal 50 arsti ja 1000 meditsiiniõde. WHO andmetel suri epideemia ajal Libeerias ebolasse 80 ja nakatus 184 meditsiinitöötajat. WHO andmetel oli 3. mai 2015 seisuga registreeritud ebolasse nakatunuid 10 564 ja surnuid 4716. WHO tunnistas 9. mail 2015 Ebola viirushaiguse epideemia Libeerias lõppenuks, viimane laboratoorselt kinnitatud surmajuhtum registreeriti 28. märtsil 2015. Libeeria riigipeade loend Piprarannik The World Factbook, vaadatud 25.01.2022. Lauri Laugen, Libeeria president kuulutas ebolaepideemia tõttu välja eriolukorra, veebiversioon (vaadatud 07.08.2014) Marc Bastian (30. september 2014). "Ebola-hit Liberia on brink of societal collapse – experts". Agence France-Presse (inglise). Vaadatud 14.10.2014. World Health organization (6. mai 2015). "EBOLA SITUATION REPORT - 6 mai 2015" (inglise keel). Vaadatud 11.05.2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) WHO statement, The Ebola outbreak in Liberia is over, 9. mai 2015. Vaadatud 12.05.2015 (inglise keeles) Lauri Laugen. "Kaitseminister: kulutulena leviv ebola ohustab Libeeria olemasolu". Delfi, 10. september 2014
Agenda 2000

Agenda 2000 (ladina agenda – "see, mis tuleb teha") on Euroopa Komisjoni 1997. aastal koostatud ülddokument, mis käsitles Euroopa Liidu laienemise põhiseisukohti, kirjeldas selle organisatsiooni reformimise poliitikat, pakkus välja 1. jaanuaril 2000 kehtima hakanud finantsraamistiku ja analüüsis kõiki probleeme, mis eeldatavasti seisid Euroopa Liidu ees 21. sajandil. 15. juulil 1997 avalikustatud dokument sisaldas Euroopa Komisjoni arvamusi riikide kohta, mis on avaldanud soovi saada EL liikmeks. Agenda 2000 koosnes kolmest osast. 1. Euroopa Liidu sisemise toimimise mehhanism. Kirjeldas ühise majandus- ja sotsiaalpoliitika reformimise peasuundi, sisaldas laienemissoovitusi ja sellega kaasnevate probleemide lahendamise ettepanekuid ning aastatel 2000–2006 rakendatava üldise finantsraamistiku mehhanismi. 2. Euroopa Liidu ühinemiseelne strateegia. Kirjeldas ühinemispartnerlust ja kandidaatriikide ulatuslikku osalemist Euroopa Liidu programmides ning õiguste ja kohustuste kogumis. 3. Laienemise mõju analüüs Euroopa Liidu poliitika eri valdkondadele. Agenda 2000 pööras suurt tähelepanu Euroopa Liidu põllumajanduspoliitikale aastatel 2000–2006. Fikseeriti peamised eesmärgid Euroopa Liidu ühise põllumajandus- ja regionaalpoliitika reformimiseks seoses Euroopa Liidu laienemisega perioodil, mil Eesti liitus ELiga. Oli sõnastatud ka uus arengusuund: üleminek põllumajanduse tootmise keskselt poliitikalt ühiskonna laiemaid huve arvestavale arengule, mille kohaselt põllumajanduse majandusliku suutlikkusega peavad kaasnema säästev keskkonnakasutus ja maaelu kvaliteedi parandamine. Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Agraarajalugu

Agraarajalugu on majandusajaloo haru, mis käsitleb maakasutuse (põllumajanduslikust ja õiguslikust aspektist), põllumajandustootmise, maaelanikkonna sotsiaalsete ja õiguslike suhete, agraarpoliitika jms ajalugu. Agraarajalugu eraldus majandusajaloost 19. sajandi II poolel. Agraarajalool on teatav ühisosa agraarsotsioloogiaga. Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Agrohüdroloogia

Agrohüdroloogia on agrometeoroloogia haru, mis uurib põllumajandusmaade veerežiimi ja selgitab selle mõju saagi kujunemisele. Mullavesi Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Agromullateadus

Agromullateadus ehk agronoomiline mullateadus on mullateaduse rakenduslik haru, mis uurib muldade põllumajanduslikku kasutamist. Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Nanoarchaeota

Nanoarchaeota on arhede hõimkond. 2012. aasta alguse seisuga kuulub hõimkonda ainult üks liik – Nanoarchaeum equitans[viide?]. See arhe leiti esimest korda 2002. aastal Islandi lähedalt merest hüdrotermide juurest ning tegu on termofiiliga. Nanoarchaeota NCBI
PC

PC tähendab järgmist: personal computer (personaalarvuti) program counter (programmiloendur) pc tähendab järgmist: parseki lühend
Euryarchaeota

Euryarchaeota on arhede hõimkond. Hõimkonda kuuluvad klassid Archaeoglobi, Halobacteria, Methanobacteria, Methanococci, Methanomicrobia, Methanopyri, Nanohaloarchaea, Thermococci ja Thermoplasmata. Euryarchaeota NCBI
Crenarchaeota

Crenarchaeota on arhede hõimkond. Hõimkonda kuulub klass Thermoprotei, milles on omakorda seltsid Acidilobales, Desulfurococcales, Fervidicoccales, Sulfolobales ja Thermoproteales. Hõimkonna kõige põhjalikumalt kirjeldatud liigiks on Sulfolobus solfataricus, mis isoleeriti geotermaalsest väävlirikkast allikast Itaalias. See kasvab 80 °C juures pH-l 2–4. Zillig W, Stetter KO, Wunderl S, Schulz W, Priess H, Scholz I (1980). "The Sulfolobus-"Caldariellard" group: Taxonomy on the basis of the structure of DNA-dependent RNA polymerases". Arch. Microbiol. 125 (3): 259–269. DOI:10.1007/BF00446886.{{cite journal}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Crenarchaeota NCBI
Thaumarchaeota

Thaumarchaeota on arhede hõimkond. 2012. aasta seisuga kuulub sellesse neli liiki: Nitrosopumilus maritimus, Cenarchaeum symbiosum, Nitrososphaera viennensis ja Nitrososphaera gargensis. Kõik nad on kemolitoautotroofsed ammooniumit oksüdeerivad arhed, mis mängivad olulist rolli lämmastiku- ja süsinikuringes. The Thaumarchaeota: an emerging view of their phylogeny and ecophysiology Curr Opin Microbiol, juuni 2011
Korarchaeota

Korarchaeota on arhede hõimkond. Korarchaeota NCBI Diversity and abundance of Korarchaeota in terrestrial hot springs of Iceland and Kamchatka The ISME Journal, 2010
Thermococci

Thermococci on arhede klass hõimkonnas Euryarchaeota. Sellesse kuulub üks selts – Thermococcales. Pyrococcus furiosus Euryarchaeota NCBI
Luigetiik

Luigetiik on Kadrioru pargi tuntuim tiik. Tiik rajati 1740. aastal. Luigetiik on mitmeid kordi umbe kasvanud. 1930. aastatel rajati tiigi juurde päikesekella väljak ja tiigi keskel olevale saarekesele rotundilaadne paviljon (arhitekt Villem Seidra) ning tiik sai paekaldad ja purskkaevud. 2006. aastal toimusid tiigi renoveerimistööd: paigaldati neli uut millimallikakujulist purskkaevu, puust ülevool asendati uue roostevabast metallist ülevooluga, mis juhib üleliigse vee Ülemiste voolukollektorisse ning sealt merre, korrastati paekaldaid. Kadrioru pargi direktori Ain Järve sõnul on Luigetiigi vesi puhas, mida tõestab lepamaimude olemasolu tiigis. Vett hoiavad puhtana kuuskvetikad, ilma nendeta oleks tiik ühtlaselt roheline nagu Snelli tiik. Tiigis elavad veel luigepaar, karpkalad ja seal käivad pardid ja kajakad. 2012. aastal suri üks luikedest, kuna pargi külastajad toidavad linde hoolimata keelavatest siltidest ja loomaaiatöötaja sõnul oli luik söönud kommi ja šokolaadi, mis on luigele ebasobiv toit. 2013. aasta suveks toodi Luigetiigile mustluige paar. Kirdetiik Tagatiik Kadriorus avati renoveeritud purskkaevud. ERR Uudised, 15. mai 2004. Kadrioru Luigetiik voolab täna veest tühjaks. EPL, 19. juuli 2006. Kadrioru tiigis ujuvad taas luiged. 25. aprill 2011. Postimees Lahked toitjad tapsid Kadrioru tiigi luige. EPL, 26. aprill 2012. Kadrioru park toob Luigetiigile kaks musta luike. Postimees, 8. mai 2013.  Luigetiik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Prasinofüüdid

Prasinofüüdid (Prasinophyceae) on klass vabalt elavaid viburitega rohevetikaid rohevetiktaimede hõimkonnas. Sellesse klassi kuuluvate liikide rakustruktuur, viburiaparaadi ehitus, mitoos ja tsütokinees on väga varieeruvad, mis viitab rühma parafüleetilisusele. Prasinofüüdid on kaetud ühes kuni mitmes kihis paiknevate keeruka kujuga orgaaniliste soomustega, mis moodustatakse Golgi kompleksis. Vibureid on 1–8 ja need paiknevad apikaalselt või lateraalselt. Sellesse klassi kuuluvad seltsid on Chlorodendrales, Mamiellales, Nephroselmidales, Prasinococcales, Pseudoscourfieldiales ja Pyramimonadales. Kõige paremini uuritud perekond on Ostreococcus, kuhu kuulub kõige väiksemaid teadaolevaid eukarüoote. Pikka aega ei teatud, et selles klassis esineb sugulist paljunemist. Nüüd on see leitud perekonnas Nephroselmis.[viide?] Courties C, Vaquer A, Troussellier M, Lautier J, Chrétiennot-Dinet MJ, Neveux J, Machado C, Claustre H (1994). "Smallest eukaryotic organism". Nature. 370 (6487): 255. DOI:10.1038/370255a0.{{cite journal}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Prasinophyceae NCBI
Avaz Twist Tower

Avaz Twist Tower on büroohoone Sarajevo ärikvartalis Marijin Dvor Sarajevo raudteejaama lähedal, kõige kõrgem hoone Bosnias ja Hertsegoviinas ning kogu Balkani poolsaarel. Selles asub ajalehekirjastuse Avaz peakorter. Hoonet ehitati aastatel 2006–2009, selle arhitekt on Faruk Kapidžić. Saksa ettevõte Schüco on valinud Avaz Twist Toweri kümne kõige kaunima hoone hulka maailmas. Avaz Twist Toweri kõige tähelepanuväärsemaks tunnuseks on tema väänatud klaasfassaad. Hoone on vormilt heksagonaalne, väljaarvatud tipu kaks astet, mis on ümmargused. Torn on 142 meetri kõrgune ja tal on 40 korrust, sealhulgas maa-alune korrus. Koos 30 meetri kõrguse tipuga saavutab ehitis kogukõrguse 172 meetrit. Hoones on 5 lifti, neist 3 panoraamliftid, mis liiguvad kiirusega 5 meetrit sekundis. 31. korrusel – 100 meetri kõrgusel – asub restoran "Elite Club 31" , 35. korrusel kohvik "Cafe 35" ja 36. korrusel vaateterrass. Enne Avaz Twist Toweri kerkimist oli Balkani kõrgeim hoone 118 meetri kõrgune Bosmal City Center, mis asub samuti Sarajevos. Avaz Twist Tower www.avaztwisttower.ba Kasutatud 22.06.2012.  Avaz Twist Tower – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Avaz Twist Tower Ametlik veebisait Bosnian Tower Round The Twist Sarajevo Construction web portal Avaz Twist Toweri ehituslugu fotodel Dnevni Avaz
Pyramimonadales

Pyramimonadales on selts prasinofüütide klassis. Selle seltsi esindajatel on neli (harva kaheksa) raku eesosas paikneva lehterja süvendi põhja kinnituvat viburit (välja arvatud Pterosperma, millel on lateraalsed viburid). Rakke katab kolm kihti erinevaid soomuseid. Pyramimonadales tuntuim perekond on Pyramimonas (esindaja pildil), mille osa liike võib põhjustada ka rannikualade õitsenguid. Pyramimonadales NCBI Pyramimonadales Encyclopedia of Life
Mamiellales

Mamiellales on selts prasinofüütide klassis. Selle seltsi esindajatel on väikesed rakud, milles küljes paikneb üks või kaks lateraalset viburit. Rakupinnal on üks kiht ämblikuvõrgu-laadse struktuuriga soomuseid. Siia kuulub sugukond Mamiellaceae. Mamiellales NCBI Mamiellales Encyclopedia of Life
Chlorodendrales

Chlorodendrales on selts prasinofüütide klassis. Sellesse seltsi kuuluvtele liikidele on iseloomulik neli raku eesosas paikneva lehterja süvendi põhja kinnituvat viburit ning kokkukasvanud rakusoomused. Rakud on lapikud. Seltsi kuulub sugukond Chlorodendraceae. Chlorodendrales tuntuim esindaja on Tetraselmis suecica. Chlorodendrales NCBI Chlorodendrales Encyclopedia of Life
Pseudoscourfieldiales

Pseudoscourfieldiales on selts prasinofüütide klassist. Selle seltsi esindajatel on kaks erineva pikkusega lateraalselt paiknevat viburit ning rakku katab kaks kihti erinevaid soomuseid. Siia kuulub sugukond Pycnococcaceae. Perekonna Nephroselmis kuulumine sellesse sugukonda on vaidluse all. Pseudoscourfieldiales NCBI Pseudoscourfieldiales Encyclopedia of Life
Esa Tikkanen

Esa Kalervo Tikkanen (sündinud 25. jaanuaril 1965 Helsingis) on soome treener ja endine jäähokimängija. Soome jäähoki meistriliigas mängis Tikkanen 135 mängu, tegi 52 väravat ja andis 68 väravasöötu. Ta mängis klubis HIFK aastatel 1982–1985 ja NHL-i streigi ajal hooajal 1994–1995 ning Jokerites 1999–2000. Aastal 1983 tuli ta HIFK meeskonnas Soome meistriks. NHL-i karjääri alustas ta klubis Edmonton Oilers, kus mängis aastatel 1984–1993 ja võitis neli Stanley karikat; kuni 1988. aastani moodustas ta ründekolmiku koos Wayne Gretzky ja Jari Kurriga. Seejärel mängis ta New York Rangersis (1993–1994, 1996–1997, 1998–1999; üks Stanley karika võit), Saint Louis Bluesis (1994–1996), New Jersey Devilsis (1995–1996), Vancouver Canucksis (1995–1997), Florida Panthersis (1997–1998) ja Washington Capitalsis (1997–1998). Kokku osales ta NHL-is 877 mängus, tegi 244 väravat ja andis 386 väravasöötu ning teenis 1077 karistusminutit. Ta võitis kokku viis Stanley karikat (aastatel 1985, 1987, 1988, 1990 ja 1994). Aastal 1987 valiti ta NHL-i tähtede meeskonda. Eriti Põhja-Ameerikas oli Tikkanen tuntud nii agressiivse mängija kui ka aktiivse suupruukijana. Tema soome-rootsi-inglise segakeel sai hüüdnime "Tikkanese" või "Tiki-talk". Soome koondises mängides võitis Tikkanen pronksmedali 1998. aastal Nagano olümpiamängudel ja 2000. aasta Peterburi MM-il. Tikkanen valiti 1991. aastal Soome aasta jäähokimängijaks. Soome jäähokimuuseum valis ta 2004. aastal jäähokilõviks number 143. Pärast mängijakarjääri lõpetamist on Tikkanen tegutsenud treenerina muu hulgas Lõuna-Koreas, Norras ja Soomes. Esa Tikkanen on teist korda abielus ja tal on viis last. Esa Tikkanen Soome jäähokimuuseumi lehel Tutvustus lehel nhlfinns.com
Federico Franco

Luis Federico Franco Gómez (sündinud 24. juulil 1962) on Paraguay poliitik, 22. juunist 2012 kuni 15. augustini 2013 Paraguay president. Ta on hariduselt kirurg. Tema perekonnale kuulub haigla Fernando de la Moras. Enne presidendiks saamist oli ta alates 15. augustist 2008 asepresident. Ta sai presidendiks pärast seda, kui kongress president Fernando Lugo ametist tagandas. Franco ametiaeg kestis augustini 2013, mil ta andis ameti üle 2013. aasta presidendivalimiste võitjale Horacio Cartesile.
Akropetaalne kasv

Akropetaalne kasv on taimeosade kasv alusest tipu poole, s.t, et taime vanem osa on allpool kui noorem, ülemine osa. Akropetaalse kasvuga arenevad lehed ja oksad. Akropetaalse kasvu vastand on basipetaalne kasv. Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Geoffroy V

Geoffroy V (ka Geoffroy Plantagenet; 24. august 1113 – 7. september 1151 Château-du-Loir) oli Anjou krahv aastast 1129 ja Normandia hertsog aastast 1144. Inglise kuningas Henry I soovis teda naita oma tütre printsess Matildaga ning lõi viieteistaastase Geoffroy 10. juunil 1128 selle tarvis rüütliks. Järgmisel päeval toimus laulatus. Matilda oli oma mehest üksteist aastat vanem ja kuigi nende abielu oli tüliderohke, sündis neil kolm poega. Vanim nendest oli tulevane Inglismaa kuningas Henry II, kes pani aluse Plantageneti dünastiale. Teised pojad Geoffroy ja William surid vallalistena kahekümnendates eluaastates.
Aktiivne temperatuur

Aktiivne temperatuur on ööpäeva keskmine õhutemperatuur, mis ületab bioloogilist miinimumtemperatuuri. Eestis on eristatud aktiivset temperatuuri üle 5 °C ja üle 10 °C. Neist esimene iseloomustab soojanõudlust taimede üldisel kasvuperioodil, teine aktiivsel kasvuperioodil. Kraadpäev Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Alustaimestu

Alustaimestu ehk eluskate (kasutatud ka ebakorrektset terminit alustaimestik[viide?]) on metsa taimekoosluses olevad samblikud, sammaltaimed, rohttaimed ja kääbuspõõsad ehk puhmad. Alusmets Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Svea Raidna

Svea Raidna (aastani 1991 Svea Sirel; 11. aprill 1961 Kunda – 17. oktoober 2011 Hyvinkää) oli eesti maalikunstnik. Svea Raidna lõpetas 1988. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi joonestamise, kunsti ja tööõpetuse erialal. Tema õpetajateks olid Tiiu Maasik, Enda Palmeos, Sigrid Uiga, Rein Raamat ja Tiia Külv. Svea Raidna töötas kunstiõpetajana aastatel 1988–1990 Nissi 9-klassilises koolis ning 1996–2001 Rakvere Gümnaasiumi kunstikallakuga klassides. Ta oli aastail 1990–1991 animaator väikeettevõttes Stuudio B. Aastatel 1991–1995 töötas ta kunstniku-kujundajana Paikuse Politseikoolis. Svea Raidna oli Paikuse Politseikooli tollase sümboolika autor. Alates aastast 2002 töötas ta vabakutselise kunstnikuna. Svea Raidna kasutas õli-, siidi- ja akvarellvärve, vähem pastell- ja portselanivärve. Ta viljeles looduslähedases laadis lille- ja maastikumaali. Tavaliselt maalis ta otse loodusest, kuid lõi ka abstraktseid ja sümbolistlikke kompositsioone, elu lõpukümnendil sageli piibliainelisi. Mitmetel kujutistel tõstis ta esile looduses leiduvat sinimustvalget värvikombinatsiooni. Svea Raidna osales isiku- ja grupinäitustel. "Märjamaa järta kevadel", õli papil, 1988 "Teater sügisel", õli papil, 1995 "Teede rist", õli papil, 1995 "Päide vesiveski", õli papil, 1996 "Puu ja printsess", siidimaal, 1999 "Viru-Jaagupi kirik", õli papil, 2001 "Õitsev toomingas", õli papil, 2002 "Märjamaa kirik ja raamatukogu", akvarell, 2004 "Sirelid ja vikerkaar", siidimaal, 2005 "Sinistes ja punastes toonides teekann kujutletava hoonestusega", portselanimaal, 2007 "Võitlus krooni pärast", kolm õlimaali lõuendil, 2008 "Kui te ei saa kui lapsukesed", õli lõuendil, 2010 Galina Lõhmus, In memoriam, Meie Aeg, detsember 2011, lk. 34/35 Marje Laev, Raamatukogus on mitu näitust, Märjamaa Nädalaleht, 06.06.2012, lk 5 Teet Veispak, Virumaa kunstnike sügisnäitus, Virumaa Teataja, 11.11.2000 Aivi Pargi, Lääne-Viru kunstnike kevadnäitus Rakvere muuseumis, Virumaa Teataja, 24.04.2002, lk. 5 Eesti Muuseumide Veebivärav Delfi pilt Viru-Jaagupi raamatukogule kingiti maal, Virumaa Teataja, 01.03.2014, lk. 7 Ülle Rajamart, Südamlik kingitus Viru-Jaagupi raamatukogule, Koduvalla Sõnumid, veebruar 2014, lk. 2 Vinni Vallavalitsus "Pärnu Haigla". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. mai 2014. Vaadatud 7. juunil 2013. Aira Suomela, Posliinikannuja, Suomelan Renkitupa 2011, Kokkola - Helsinki, lk. 51 Kaijan Kannukilpailu, Posliini Plus, jaanuar 2011, lk 48 - 49 Raikküla Valla Leht, nr. 64, oktoober 2007, lk 1 Svea Raidna, Posliini Plus, märts 2011, lk 30–34
Arvutuslükati

Arvutuslükati ehk lükati on mehaaniline analoogarvuti. Seda kasutatakse peamiselt korrutamiseks ja jagamiseks, samuti ka juurimisel, logaritmide ja trigonomeetriliste funktsioonide arvutamisel. Sellega on võimalik ka liita ja lahutada. Tänapäeval on elektronarvutid arvutuslükatid kasutusest välja tõrjunud. Arvutuslükati leiutas 1620. aastal inglise matemaatik ja topograaf Edmund Gunteri. Gunter avastas, et skaalade abil saab korrutada ja jagada. Algne lükati koosnes ühest skaalast ja sellega arvutamisel võeti abiks mõõtsirkel. 1622. aastal täiendas inglise matemaatik William Oughtred lükati kontseptsiooni, pakkudes välja kahe võrdse ja teineteise suhtes nihutatava skaala kasutamise. 1654. aastal leiutati lükati "keel". International Slide Rule Museum