laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti koolmeistrite kool

Eesti koolmeistrite kool oli 1814. aastal Pärnus asutatud kool, mille eesotsas oli Johann Heinrich Rosenplänter. Koolis õpetati järgmisi aineid: kirjutamine, rehkendamine, geograafia, usuõpetus, muusika, aiatöö ja pedagoogika. Õppeaeg oli koolis kolm aastat. 1920. aastal jätkas kooli sisulist tööd Saugas avatud kirjutuskool, mida juhtis Abram Holter. EE 12. köide, 2003: 62.
Eesti Helikunsti Keskus

Eesti Helikunsti Keskus (inglise Estonian Music Centre) oli[küsitav] aastal 1956 New Yorgis moodustatud asutus. Asutuse eesmärkide seas oli[küsitav] tutvustada Eesti helikunsti, koostada bibliograafiad, kirjastada heliloomingut, luua muusikaarhiiv. EE 12. köide, 2003: 55.
Eesti Kunstnike Koondis Torontos

Eesti Kunstnike Koondis Torontos (lühend: EKKT) on aastast 1956 tegutsev kunstirühmitus; ühtlasi Põhja-Ameerika suurim väliseestlaste kunstirühmitus. EKTT asutati 1956 nimega Eesti Kunsti Klubi Torontos. EKTT on korraldanud isiku- ja rühmanäitusi Kanadas, USA-s, Rootsis, Austraalias ja Eestis. Aastal 2003 oli EKKT-l 78 liiget. EE 12. köide, 2003: 64.
Eesti Kunstnikkude Liit

Mitte segi ajada Eesti Kunstnike Liiduga ja Eesti Kunstnikkude Rühmaga Eesti Kunstnikkude Liit (lühend EKL) oli aastatel 1923–1940 tegutsenud kunstiühendus. Liidule panid aluse aastal 1923 Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingust lahku löönud kunstnikud. Aastal 1930 lõi EKList osa liikmeid lahku ja nad moodustasid Uue Kunstnikkude Koondise. Aastal 1940 ühines EKL taas Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühinguga. Tegutsemise algusest aastani 1936 korraldas EKL Tallinnas ja Tartus 10 ülevaatenäitust. 1932. aastal kuulusid liitu 30 kunstnikku: Aleksander Polešuk, Viktor Reinhard, Nikolai Thamm, Aleksander Vladovsky, Hilda Orgusaar, August Timus, Osvald Jungberg, August Karro, Anna Luik-Püüman, Maximilianus Maksolly, Karl Murakin, Aleksander Promet, Rudolf Sajor, Jüri Sepp, Paul Sepp, Gustav Mootse, Viktor Schmidt, Jaan Tiitus, Feliks Valtmann, Eduard Kand, Guido Mamberg, August Matvei, Theodor Ussisoo, August Kivi, Eduard Mässo ja Eduard Poland. EE 12. köide, 2003: 65. Eestis üle 125 kunstniku - Eesti Päevalehe lisa Kratt, 14.03.1932 nr 11
Vatikani vang

Vatikani vang oli nimetus, mida kasutasid enda kohta paavstid aastail 1870–1929, Kirikuriigi annekteerimisest Itaalia ühendamise käigus kuni Vatikani riigi loomiseni Lateraani lepingutega.
Alenka Bratušek

Alenka Bratušek (sündinud 31. märtsil 1970 Celjes) on Sloveenia poliitik, kes oli 20. märtsist 2013 kuni 18. septembrini 2014 Sloveenia peaminister. Pärast keskkooli lõpetamist õppis ta Ljubljana ülikoolis, mille lõpetas finantsmänedžeri erialal. Ta töötas aastatel 1999–2011 Sloveenia rahandusministeeriumis. 2011. aastal valiti ta Sloveenia parlamenti partei Positiivne Sloveenia nimekirjas (ta kandideeris Sloveenia parlamenti ka aastal 2008, kuid edutult). 27. veebruaril 2013 nimetati ta pärast seda, kui Janez Janša teisele valitsusele umbusaldust avaldati, Sloveenia peaministrikandidaadiks ning talle tehti ülesandeks 15 päeva jooksul uus valitsus moodustada. Aprilli lõpus 2014 kaotas ta partei Positiivne Sloveenia sisemistel valimistel liidrikoha ja ta teatas, et astub 5. mail 2014 tagasi. Bratušek jätkas siiski peaministri kohusetäitjana kuni erakorraliste valimisteni ja uue valitsuse moodustamiseni. 18. septembril 2014 sai uueks peaministriks valimised võitnud Miro Cerar. Jean-Claude Junckeri juhitavas Euroopa Komisjoni koosseisus pidi Bratušekist saama üks komisjoni asepresidentidest, kuid tema kuulamisel Euroopa Parlamendis tekkisid kahtlused tema sobivuses pakutud ametikohale. Ennetades enda mahahääletamist taandas Bratušek 8. oktoobril 2014 ise oma kandidatuuri.
Artjoms Šeļa

Artjoms Šeļa (sündinud 3. augustil 1989) on läti slavist. 2013. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli humanitaarteaduste magistri kraadiga vene kirjanduse erialal cum laude. 2013 Juri Lotmani stipendium "Tartu Ülikool. Magistriõppe lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2016. Vaadatud 25. juulil 2020. Artjoms Šela Eesti Teadusinfosüsteemis
Lauri Linask

Lauri Linask (sündinud 7. juulil 1984) on eesti semiootik. 2024. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis semiootika ja kultuuriteooria erialal doktorikraadi. 2019. aastast töötab ta Tallinna Ülikooli kultuuriteooria lektorina. 2013 Juri Lotmani stipendium Lauri Linask Eesti Teadusinfosüsteemis
Eesti Proletaarsete Kirjanikkude Assotsiatsioon

Eesti Proletaarsete Kirjanikkude Assotsiatsioon (lühend EPKA) oli aastatel 1926–1932 tegutsenud Leningradi Proletaarsete Kirjanikkude Assotsiatsiooni eesti haru. EPKAsse kuulusid teiste seas Ain Rannaleet ja Villem Buk. Aastal 1932 sai EPKAst Nõukogude Kirjanike Liidu eesti haru. See haru tegutses aastani 1937. EE 12. köide, 2003: 83.
Eesti Tantsuagentuur

Eesti Tantsuagentuur (lühend: ETA) on aastast 1998 Tallinnas tegutsev organisatsioon. Põhikirja järgi on ETA eesmärk "tantsukunsti väärtustamine, hoidmine ja edendamine". Eesmärgi saavutamiseks ETA nt "pakub kaasaegset ja professionaalset tantsuõpet, loome-ja esinemisvõimalusi tantsukunstnikele, tantsuõpetajatele ning tantsuga tegelevatele lastele, noortele ja täiskasvanutele"; "korraldab heategevuslikke ja muid etendusi, festivale, kontserte, konverentse ja muid üritusi, samuti toetab selliste ürituste korraldamist". Aastast 1998 korraldab ETA tantsufestivali "Koolitants". http://www.tantsuagentuur.ee (vaadatud 01.03.2013) EE 12. köide, 2003: 100. http://www.tantsuagentuur.ee/pohikiri[alaline kõdulink] (vaadatud 01.03.2013) ETA koduleht (vaadatud 01.03.2013)
Eesti Tantsujuhtide Rahvatantsurühm

Eesti Tantsujuhtide Rahvatantsurühm (lühend: ETR) on aastast 1966 Tallinnas tegutsev tantsuõpetajate ühendus. ETRi eestvõttel on korraldatud mitmeid kontserte, nt "Kägara", "Nelja vaala kontsert". Eesti Tantsuhariduse Liit Eesti Tantsuõpetajate Liit https://web.archive.org/web/20160310224408/http://www.etr.edu.ee/www/index.php/ajalugu (vaadatud 01.03.2013) EE 12. köide, 2003: 100. ETRi koduleht (vaadatud 01.03.2013)
Eesti Tantsuhariduse Liit

Eesti Tantsuhariduse Liit (lühend: ETHL) oli aastatel 1996-2016 tegutsenud tantsuõpetajaid ühendav erialaliit. ETHL loodi 1996. aastal Mait Agu algatusel ja eestvedamisel, kandes 2011. aastani nime Eesti Tantsupedagoogide Liit (ETPL). Suur osa liidu tegevusest põhines Mait Agu isiklikul nägemusel. Pärast Mait Agu hukkumist 1998. aastal jätkas liit küll põhikirjalist tegevust, kuid aeg ei soosinud tantsuhariduslike muudatuste elluviimist. Põhikirja järgi olid ETHLi põhieesmärgid järgmised: "tantsuharidusliku tegevuse koordineerimine ning arendamine"; "tantsualaste kontaktide edendamine"; "tantsuõpetajate ametialaste huvide eest seismine"; "avalikkuse ja oma liikmete kaasamine tantsukunsti- ja kultuuri arendamisse Eestis". 2016. aastal ühinesid 1996. aastal asutatud Eesti Tantsuhariduse Liit ja 2002. aastal asutatud Eesti Tantsukunstnike Liit. Ühinemisel sündinud uue liidu nimeks sai Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit. Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit Eesti Tantsujuhtide Rahvatantsurühm Eesti Tantsuõpetajate Liit http://www.tantsuharidus.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=55&Itemid=102&lang=et (vaadatud 01.03.2013) EE 12. köide, 2003: 100. Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liidu ajalugu. Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liidu veebisait
Eesti Tantsuõpetajate Liit

Eesti Tantsuõpetajate Liit (lühend: ETÕL) on aastatel 1933–1940 uuesti aastast 1933 tegutsev ühendus, mis koondab enda alla kutselisi tantsuõpetajaid, -treenereid ja võistlustantsijaid. Põhikirja järgi on ETÕLi põhieesmärgid "avalikes huvides nii seltskonnatantsu, kui ka tantsuspordi arendamine ja edendamine, liikmete kutsealaste teadmiste täiendamine". ETÕL asutati 1933 kui Eesti Tantsuõpetajate Ühing. ETÕL kuulub aastast 1993 rahvusvahelisse kutseliste tantsuõpetajate organisatsiooni World Dance Council. Eesti Tantsujuhtide Rahvatantsurühm Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit http://www.etol.ee/index.php?page=38 (vaadatud 01.03.2013) EE 12. köide, 2003: 100. ETÕLi koduleht (vaadatud 01.03.2013)
Õigeusu pühakute loend

Õigeusu pühakute loend loetleb õigeusu kirikus austatavaid pühakuid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y märterpiiskop Agafangel (Preobraženski) Alexander Konstantinoopolist vaga õilisusuline vürst Neeva Aleksander Süvari vaga Aleksander vaga Aleksius Jumalamees Kristuse pärast meeletu Andreas õilisusuline vürst Andrei Bogoljubski vaga Andrei Rubljov vaga ema Angelina Serbiast Aleksandria piiskop Athanasios (Atanasius) märter Arianos Athose vaga Athanasios Augustinus Bartolomeus märterpreester Nikolai Bežanitski märterpreester Mihhail Bleive Dmitri Donskoi abba Dorotheos Dositheos Gazast paavst Eutychianus paavst Felix I apostel Filippus paavst Gregorius Dialogus Ignatios Antiookiast preestermärter Issidor Kroonlinna püha õiglane Joann Johannes Damaskusest Juliana Julia püha Jüri (suurmärter Georgios, Georgius) Aleksandria Katariina Peterburi õnnis Ksenija vaga Kosmas vaga Maria Markus püha õnnis Matrona Moskvast Sardese püha piiskop Meliton Mihhail Bleive püha Nikolaus Nikolai Bežanitski Nikolai Leisman Panteleimon Patricius Peetrus piiskopmärter Platon (Kulbusch) Polykarpos vaga Raahel Borodinost Romanos Kauniltlaulja Sarovi vaga Serafim Sergi (Družinin) preestermärter Sergi vaga sambur Siimeon Athose vaga Siluan püha apostlisarnane esimärter Tekla Tessaloonika vaga Theodora märter Vassili Ristkok
DS

DS võib tähendada järgmist: dialoogsüsteem ...
New Super Mario Bros. Wii

"New Super Mario Bros. Wii" on videomäng Nintendo Wii konsooli jaoks. Mängida on võimalik kuni neljakesi koos, igaüks oma Wii puldiga. Mäng algab printsess Peachi sünnipäevaga, kui järsku tulevad Koopalingid ja röövivad Peachi. Mario, Luigi ja kaks Toadi (üks kollane, teine sinine) jooksevad Koopalingide õhulaeva järgi. Punased toadid saadavad teele uued asjad. Mängu on juurde tulnud pingviinikostüüm ja propellerseen. Kokku on mängus 8 maailma ja 7 Koopalingi. Mäng on aja peale. Liikuda saab ka vasakule ja vanadesse levelitesse saab tagasi minna. Levelites tuleb koguda tähemünte. Kui kõik tähemündid olemas ja mäng läbi, avaneb üheksas maailm. Igas maailmas on 1 Koopaling, keda tuleb kaks korda ära tappa. Kaheksandas maailmas on maagiakilpkonn Kamek, Bowser jr. ja Bowser. Viimases maailmas bosse pole. Koopalings Mängu koduleht
Philip Nossmy

Philip Nossmy (sündinud 6. detsember 1982) on Rootsi kergejõustiklane, kelle põhialaks on 110 meetri tõkkejooks. Nossmy tuli sellel alal 2001. aastal juunioride Euroopa meistriks. http://www.sydsvenskan.se/sport/nossmy-vidare-till-semi[alaline kõdulink]
Vahemere maad

Vahemere maad (varem Vahemeremaad[viide?]) on ajalooline piirkond Vahemere ääres. Vahemere maad jagunevad Euroopa, Aafrika ja Aasia vahel. Euroopa riikidest hõlmavad nad täielikult või osaliselt Portugali, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Sloveenia, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Albaania, Kreeka ning Türgi Euroopa-osa, väikeriigid Andorra, Monaco, San Marino, Vatikani ja Malta; samuti kuulub sinna Gibraltar. Vahemere maade Aasia-osa hõlmab osa Türgist, Süüriast, Liibanonist, Iisraelist, Palestiinast ja Jordaaniast ning Küprose saare koos ümbritsevate saartega. Aafrikas hõlmavad Vahemere maad Egiptuse, Liibüa, Tuneesia, Alžeeria ja Maroko rannikuosa ning Ceuta ja Melilla.
Eesti Hotellide ja Restoranide Liit

Eesti Hotellide ja Restoranide Liit (lühend: EHRL) on aastal 1992 asutatud mittetulundusühing, kuhu kuulub hotelli- ja restoranimajandusega tegelevaid füüsilisi ja juriidilisi isikuid. Põhikirja järgi on liidu eesmärk "kooskõlastada ja koordineerida oma liikmete tegevust hotellimajanduse ja toitlustamise alal...". Aastast 1993 kuulub EHRL Euroopa Liidu Hotellide ja Restoranide Assotsiatsioonide Liitu (HOTREC). EHRL-i tegevjuht on Killu Maidla. http://www.ehrl.ee/eesti-hotellide-ja-restoranide-liit (vaadatud 01.03.2013) EE 12. köide, 2003: 55. http://www.ehrl.ee/pohikiri (vaadatud 01.03.2013) Lepik, Piret (9. august 2023). "Siseturism on Eestis vähenenud. Liidu juht: otsitakse soodsamaid pakkumisi ja tingitakse hinda". Reisijuht. Vaadatud 9. augustil 2023. EHRLi koduleht (vaadatud 01.03.2013)
Hanila muuseum

August Tampärgi nimeline Hanila Muuseum on Hanilas asuv koduloomuuseum. Muuseum on asutatud 1993. aastal. Muuseumi kogude aluseks on Rame küla Porsiku talu peremehe August Tampärgi ehk Porsiku Kustase kogutud taluriistade kollektsioon. Muuseum kogub ja eksponeerib Lääneranna valla ajaloo ja kultuuripärandiga seotud materjale. Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal liitusid Hanila, Koonga, Lihula ja Varbla vald. 1. detsembril 2018 viidi valla muuseumid ühtse juhtimise alla ja sellega loodi Lääneranna Muuseumid, kuhu kuuluvad Lihula muuseum asukohaga Lihulas ja August Tampärgi nimeline Hanila Muuseum asukohaga Hanila külas. Muuseumid Lääneranna vald, 4. oktoober 2023 (vaadatud 5. novembril 2023) Muuseumi koduleht "Hanila muuseumi avalik kiri Lääneranna vallavalitsusele" Lääne Elu, 10. oktoober 2023
Jumal, keisrit kaitse Sa

"Jumal, keisrit kaitse Sa" (vene keeles "Боже, Царя храни" 'Jumal, hoia tsaari') oli Venemaa Keisririigi riigihümn alates 1833. aastast. Laulu viisi autor on viiuldaja vürst Aleksei Fjodorovitš Lvov, sõnade autor õukonnapoeet Vassili Žukovski. Laul valiti välja 1833. aastal korraldatud riigihümnivõistlusel. Esimest korda kanti see ette 18. detsembril 1833. Hümni on korduvalt tõlgitud eesti keelde, kuid venestamisajal hakati eestikeelsele tekstile ametlikult eelistama venekeelset algteksti. Eestikeelsete sõnade kasutamise keelas 1910. aastal Eestimaa kuberner Izmail Korostovets. Hümni meloodiat on kasutatud Pjotr Tšaikovski avamängus "1812. aasta" ja "Slaavi marsis". Samale meloodiale on kirjutatud laul "Hail, Pennsylvania!", mis oli kuni 1990. aastani Pennsylvania osariigi hümn, protestihümn "Firm Bound in Brotherhood" ja "God, the Omnipotent!", mis on Nooleordu (Order of the Arrow) hümn. Venemaa hümn "Jumal keisrit kaitse sa..." Esmaspäev, 13. mai 1939, nr. 19, lk. 8. Muusikavideo YouTube'is
Rahvusvaheline laevakokkupõrgete vältimise eeskiri

Rahvusvaheline laevakokkupõrgete vältimise eeskiri (COLREG) on ohutu meresõidu üks alusdokumente, mille 1972. aasta konventsiooniga ühines Eesti Vabariik 1991. aastal. Eeskiri oli kuni 1972. aastani SOLAS-e lisa ja sealt edasi eraldi kokkulepe, mille täiendamist ja muutmist korraldab Rahvusvaheline Mereorganisatsioon. C Osa TULED JA MÄRGID, Reeglid 20 kuni 31 IMO: COLREG 1972 Riigi Teataja: Rahvusvahelise laevakokkupõrgete vältimise eeskirja konventsioon, sisaldab ka eeskirja teksti ESTERM: COLREG Rahvusvaheline laevakokkupõrgete vältimise eeskiri Merevikis Rahvusvaheline laevakokkupõrgete vältimise eeskiri 1972 (COLREG-72) Emajõe Nupuklubi: COLREG 1972
Eesti Giidide Liit

Eesti Giidide Liit (lühend: EGL) on aastal 1994 asutatud kutseliit, mis koondab enda alla Eesti giidide kohalikke ühendusi. Põhikirja järgi on EGL eesmärgid järgmised: "liikmete organisatsiooniline ühendamine ja nende koostöö koordineerimine"; "liikmete majanduslike ja sotsiaalsete õiguste ja huvide esindamine nii siseriiklikul kui rahvusvahelisel tasandil"; "liikmete kutsealaste teadmiste ja oskuste täiendamine ning arendamine". https://web.archive.org/web/20111016071304/http://www.giidideliit.ee/pohikiri (vaadatud 01.03.2013) EE 12. köide, 2003: 54. EGLi koduleht (vaadatud 01.03.2013)
Eesti Turismi- ja Reisifirmade Liit

Eesti Turismi- ja Reisifirmade Liit (varem Eesti Turismifirmade Liit, lühend ETFL) on aastal 1990 asutatud liit, mis koondab enda alla turismiga tegelevaid tööandjaid. ETFLi kuuluvad nt Eesti reisibürood, -korraldajad, turismiorganisatsioonid, turismiga tegelevad hotellid. ETFLi eesmärgid on põhikirja järgi järgmised: "turismi arendamine"; "liikmete huvide esindamine turismipoliitika väljatöötamises ja elluviimises"; "liikmete turismialase tegevuse koordineerimine ja kontaktide loomine". Aastast 1991 korraldab ETFL rahvusvahelist turismimessi Tourest. Alates 1990. aastast kuulutab ETFL igal aastal välja parima turismiobjekti ning 1992. aastast parima turismiedendaja, teadvustamaks üldsusele turismimajanduse olulist osa Eesti Vabariigis ning avaldamaks avalikku tunnustust edukalt teostatud projektidele turismimajanduses ning konkreetsetele isikutele. http://www.etfl.ee/ (vaadatud 1.03.2013) EE 12. köide, 2003: 106. http://www.etfl.ee/index.php?e_id=22&p_id=5 (vaadatud 1.03.2013) EE 12. köide, 2003: 604. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2018. Vaadatud 6. oktoobril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) ETFLi koduleht
Läti NSV vapp

Läti NSV vapp oli NSV Liidu haldusüksuse Läti NSV vapp. Vapp võeti vastu 6. septembril 1940. Sellel kujutatakse Läänemerest tõusvat päikest, päikese kiirte valguses aga sirpi ja vasarat. Seejuures on vasar asetatud sirbi peale (teine sellise asetusega oli Kirgiisi NSV vapp). Figuure ümbritseb viljapeadest pärg, mis on seotud punase lindiga. Külgmistel lintidel on deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" nii läti kui ka vene keeles, all aga kiri "Latvijas PSR" (Läti NSV). Vapi kohal on punane kuldse äärisega viisnurkne täht. Vapp oli kasutusel 17. veebruarini 1990. Läti vapp Läti NSV lipp
Eesti Seiklusturismi Assotsiatsioon

Eesti Seiklusturismi Assotsiatsioon (lühend: ESA) on aastal 2000 asutatud ühendus, mis koondab enda alla seiklusturismiga seotud ettevõtteid. ESA tegevjuht on Paap Kõlar. ESA muu hulgas arendab Eestis seiklusturismi, teadvustades ühtlasi selle majanduslikku potentsiaali. EE 12. köide, 2003: 98. https://web.archive.org/web/20130209011232/http://www.paap.ee/talvelehed/kontakt/ (vaadatud 01.03.2013) Koduleht (vaadatud 01.03.2013)
Eesti Mereturismi Assotsiatsioon

Eesti Mereturismi Assotsiatsioon (lühend: EMTA) on aastal 1990 asutatud mittetulundusühing, kuhu kuulub Eesti väikesadamaid ja merendusega seotud ettevõtteid. EMTA põhieesmärk on uurida, arendada ja koordineerida mereturismi. Aastast 1996 annab EMTA välja brošüüri "By pleasure boats to Estonia". EE 12. köide, 2003: 75.
Eesti Maaturism

Eesti Maaturism on aastal 2000 asutatud mittetulundusühing. Ühingu eesmärk on maaturismiettevõtjate ühiste huvide esindamine, toetades seeläbi Eesti maaturismi arengut. Ühingul on praegu 299 liiget. Turismitalu https://web.archive.org/web/20130321142409/http://www.maaturism.ee/index.php?id=kontakt (vaadatud 01.03.2013) EE 12. köide, 2003: 73. Ühingu koduleht (vaadatud 01.03.2013)
TOUREST

TOUREST on Eesti Turismi- ja Reisifirmade Liidu korraldatav ainus rahvusvaheline turismimess Eestis. Tourest on pikima ajalooga turismimess Balti riikides. Esimene mess toimus 1.–3. novembrini 1991 ning seal astus üles 8 riigist 82 eksponenti. Messil esindatud ettevõtete hulka kuuluvad reisibürood ja reisikorraldajad, lennu-, kindlustus-, laeva- ja bussifirmad, majutusasutused, reisimise tugiteenuste pakkujad, välisriikide turismiorganisatsioonide esindajad, Eesti maakondade esindajad, kodumaised spaad ning turismiatraktsioonid. Tourest toimub igal aastal veebruari teisel nädalavahetusel. Temaatiliselt jagatud messihallid aitavad külastajatel ja eksponentidel orienteeruda Touresti laias tootevalikus. Messi esimesel päeval leiab aset turismiprofessionaalidele suunatud programm. Touresti külastavad ning kohalike eksponentide/teenusepakkujate toodete/teenustega tulevad tutvuma ja ärisidemeid sõlmima messi Hosted Buyeri programmi raames ligi 50 välismaist reisiettevõtjat. Messil kuulutab Eesti Turismi- ja Reisifirmade Liit välja aasta turismiobjekti ja aasta turismiedendaja. EE 12. köide, 2003: 604. Messi koduleht
Eesti Turist

Mitte segi ajada Turismi- ja Ekskursiooninõukogu ajaloolise nimega Eesti Turist oli aastatel 1933–1938 tegutsenud ühendus, mis loodi eesmärgiga edendada Eesti turismi arengut ja õpetada tundma Eesti ajalugu. Aastatel 1934–1935 andis ühendus välja Eesti vaatamisväärsusi käsitlevat ajakirja Eesti Turist, mida ilmus 3 numbrit. Eesti Turistide Ühing EE 12. köide, 2003: 106.
François Rabelais

François Rabelais [franssu'a rabl'ee] (u 1494 – 9. aprill 1553) oli üks tähtsamaid prantsuse renessansiajastu humanistlikke kirjanikke. Tema tuntumad teosed on "Pantagruel" (1532) ja "Gargantua" (1534). Rabelais kirjutas ka pseudonüümide Alcofribas Nasier (mis on anagramm tema nimest) ja Seraphin Calobarsy all. Rabelais sündis jõuka advokaadi peres Chinoni linna lähedal Touraine'is Prantsusmaal. "Gargantua. Lastejutt hiiglasest" (F. Rabelais' ainetel; raamatus autor märkimata). Illustreerinud Gori, Rahvaülikool, Tallinn 1920, 22 lk "Gargantua" (katkendeid), tõlkinud Jaan Kross – Renessansi kirjanduse antoloogia, Eesti Raamat, Tallinn 1984, lk 283–299 ja kommentaarid lk 670–672 "Gargantua" (täispealkiri: "Suure Gargantua – Pantagrueli isa ülikohutav elulugu, mis on ennemuiste sügav- ja teravmõttelisusse kiindunud magister Alcofribasi poolt kirja pandud raamat täis pantagruelisme"). Prantsuse keelest tõlkinud Ilotar Aavisto, eessõna: Lauri Leesi. Europeia sari, nr 33, Perioodika, Tallinn 1996, 158 lk; ISBN 5797906066 "Pantagruel" (täispealkiri: "Pantagruel – dipsoodide kuningas, keda näidatakse õigel kujul, tema vapustavate tegude ja vägitükkidega, mäherdused on üles tähendanud õnnis magister Alcofribas, kvintessentsi ilmutaja"). 1. raamat; tõlkinud Ilotar Aavisto, sari Europeia, nr 52, Perioodika, Tallinn 1998, 150 lk; ISBN 5797906643 "Gargantua. Pantagruel". Prantsuse keelest tõlkinud Ilotar Aavisto, järelsõna Lauri Leesi. Sari Punane raamat, Tänapäev, Tallinn 2007, 399 lk; ISBN 9789985625255 Mihhail Bahtin, "Valitud töid", Eesti Raamat, Tallinn 1987, lk 109–171 (VII peatükk "Rabelais' kronotoop", VIII peatükk "Rabelais' kronotoobi folkloorsed alused" ja IX peatükk "Idülli-kronotoop romaanis" uurimusest "Aja ja kronotoobi vormid romaanis. Ajaloolise poeetika põhijooni", tõlkinud Pärt Lias) ning lk 185–211 ("François Rabelais' looming ja keskaja ning renessansi rahvakultuur", väljavõtteid, tõlkinud Linnart Mäll) Hasso Krull, "Rabelais ja amfiboloogiad" ("Gargantua" tõlkest) – Kultuurileht 29. märts (lk 10) ja 4. aprill 1996 Mihhail Bahtin, "François Rabelais' looming ja keskaja ning renessansi rahvakultuur". Tõlkinud Kajar Pruul – Vikerkaar 2006, nr 1/2, lk 151–168 Erich Auerbach, "Mimesis. Tegelikkuse kujutamine õhtumaises kirjanduses". Tõlkinud Kalle Kasemaa. Ilmamaa, Tartu 2012, lk 323–349 (XI peatükk "Maailm Pantagrueli suus")
Eesti Turistide Ühing

Eesti Turistide Ühing (lühend ETÜ) oli aastatel 1920–1940 tegutsenud turismiühendus; ühtlasi tollal suurim Eesti turismiühendus. Ühingu peaeesmärk oli edendada Eesti turismi ja soodustada välismaalaste reisimist Eestis. Aastal 1939 oli ETÜ-l 750 liiget ja 100 usaldusesindajat. Aastal 1930–1940 andis ETÜ välja ajakirja Turismi Teataja. Eesti Turist EE 12. köide, 2003: 106.
Turismi Keskkorraldus Eestis

Turismi Keskkorraldus Eestis oli aastatel 1930–1940 Tallinnas töötanud sihtasutus. Sihtasutusele panid 1930 aluse teedeministeerium, Tallinna linnavalitsus, Eesti Turistide Ühing, AS Eesti Reisibüroo ning Võõrastemajade ja Restoranide Pidajate Ühing. Sihtasutus arendas ja korraldas Eesti sise- ja välisturismi, ehitas mitmeid turistide puhkekodusid (nt Vilsandile, Haanjasse). Aastast 1931 oli sihtasutus Rahvusvahelise Turismiliidu (prantsuse Alliance Internationale de Tourisme) liige. EE 12. köide, 2003: 610. https://web.archive.org/web/20150927044104/http://web.ametikool.ee/~marve.koppel/tuajalugu/?Turismi_kujunemine_ja_areng_Eestis (vaadatud 01.03.2013)
Eesti Vabariiklik Turismi- ja Ekskursiooninõukogu

Eesti Vabariiklik Turismi- ja Ekskursiooninõukogu (kirjanduses ka Eesti Vabariiklik Turismi ja Ekskursiooni Nõukogu; lühend EVTEN) oli tollasel kujul 1969. aastal tegutsenud nõukogu. EVTENi eelkäija oli 1946. aastal Üleliidulise Ametiühingute Kesknõukogu asutatud Eesti NSV Turismi-Ekskursiooni Valitsus, mille eesmärk oli paremini rahuldada ametiühingute liikmete reisimis- ja puhkamisvajadusi. 1962. aastal reorganiseeriti Eesti NSV Turismi-Ekskursiooni Valitsus Eesti NSV Turisminõukoguks, mis omakorda reorganiseeriti 1969. aastal EVTENiks. 1982. aastal korraldati EVTEN ümber vabariiklikuks koondiseks "Eesti Turist". 1992. aastal "Eesti Turisti" tegevus lõppes. EE 12. köide, 2003. Lk 610