laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Soani kultuur

Soani kultuur on vanema paleoliitikumi arheoloogiline kultuur Hindustani poolsaarel Välis-Himaalajas 500 000 – 150 000 (või 100 000) eKr. Harvatakse, et selle kultuuri kandja oli hiline Homo erectus. Soani kultuur on Acheuli kultuuri kaasaegne, mõnikord peetakse seda Acheuli kultuuri Lõuna-Aasia variandiks. Ta on nime saanud Soani jõe järgi Pakistanis. Soani kultuuri leiukohad on Välis-Himaalajas praeguse India ja Nepali ja Pakistani territooriumil. Lähimad paralleelid väljaspool Lõuna-Aasiat leiduvad Tadžikistanis ja Iraanis. Esemed on tehtud kvartsiidist veeristest, munakividest või mõnikord rahnudest, mis pärinevad Välis-Himaalaja jõgedest. Leitakse tavaliselt mitmesuguseid kirveid, kettaid, kaabitsaid, nukleusi ja kilde. Kirved sarnanevad sinantroopide omadega. Tööriistad on palju algelisemad kui samal ajal läänes tegutsenud Moustier' kultuuri omad. Soani kultuuri avastas D. N. Sanya 1928. aastal, nimetus "Soani kultuur" pärineb Hellmut De Terralt (1936). Stephen Lycett tegi kindlaks, et Soani tehnokompleks sisaldab Levallois' tehnika 3. mooduse elemente. Adialast ja Khasalan Kalanist umbes 16 km kauguselt Rawalpindist leiti sadu ihutud veeriseid. Chauntra külast Himachal Pradeshis leiti pihukirveid ja nuge. Parth R. Chauhan. A Decade of Paleoanthropology in the Indian Subcontinent (2005–2015). – Gwen Robbins Schug, Subhash R. Walimbe (toim). A Companion to South Asia in the Past, John Wiley & Sons 2016, ISBN 978-1-119-05547-1, lk 39. Oakley 1964. T. T. Paterson, H.J.H. Drummond. Soan the Palaeolithic of Pakistan, Department of Archaeology, Government of Pakistan Karachi 1962. Kenneth Oakley. Frameworks for Dating Fossil Man, Transaction Publishers 1964, ISBN 978-0-202-30960-6, lk 224. Ahmad Hasan Dani. Prehistoric Pakistan. – Asian Perspectives, 1964, 7, lk 183–188. Veebiversioon. B. B. Lal. A Decade of Prehistoric and Protohistoric Archaeology in India, 1951–1960. – Asian Perspectives. 1964, 7 (1–2), lk 144–159. Veebiversioon R. S. Davis. The Soan in Central Asia? Problems in Early Palaeolithicculture history. – [[Kenneth Kennedy|K.A.R. Kennedy, G.L. Possehl (toim). Studies in the Archaeology and Palaeoanthropology of South Asia, Oxford & IBH Publishing Company, New Delhi 1984, lk 23-32. Stephen J. Lycett. Is the Soanian techno-complex a Mode 1 or Mode 3 phenomenon? A morphometric assessment. – Journal of Archaeological Science, 2007, 34 (9), lk 1434–1440. Resümee Parth R. Chauhan. An Overview of the Siwalik Acheulian & Reconsidering Its Chronological Relationship with the Soanian – A Theoretical Perspective, 2017
Mõisaküla tänavate loend

Siin on loetletud Mõisaküla tänavaid ja toodud nende pikkused. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aia tänav; 0,167 km Heinamaa tänav; 0,45 km Heki tänav; 0,411 km Hommiku tänav; 0,13 km Jaama tänav; 0,047 km Kalda tänav; 0,251 km Karjamaa tänav; 0,89 km Kase tänav; 0,354 km Kesk tänav; 0,275 km Kiikre tänav; 0,123 km Kivi tänav; 0,444 km Koidu tänav, 0,364 km Kooli tänav; 0,775 km Lille tänav; 0,279 km Loode tänav; 0,136 km Mäe tänav; 0,362 km Nurme tänav; 0,342 km Paju tänav; 0,232 km Piiri tänav; 0,283 km Posti tänav; 0,46 km Põllu tänav; 0,466 km Pärnu tänav (55 Mõisaküla tee); 1,7 km Raudtee tänav; 0,253 km Riia tänav; 0,155 km Ringpuiestee; 1,175 km Roheline tänav; 0,298 km Soo tänav; 0,304 km Uus tänav; 0,782 km Vabriku tänav; 0,574 km Valga tänav; 0,138 km Viljandi tänav; 1,511 km Õhtu tänav; 0,822 km Õnne tänav; 0,468 km
Valentin Pavlov

Valentin Pavlov (vene keeles Валентин Сергеевич Павлов; 26. september 1937 Moskva – 30. märts 2003 Moskva) oli Nõukogude Liidu riigitegelane. Valentin Pavlov oli pärit autojuhi ja meditsiiniõe perekonnast. 1958. aastal lõpetas ta Moskva Rahandusinstituudi. 1958–1959 töötas ta Moskva Kalinini rajooni täitevkomitee rahandusosakonnaosakonna riigitulude inspektorina. 1959–1966 töötas ta Vene NFSV Rahandusministeeriumis ökonomisti, vanemökonomistina ja osakonnajuhatajana. 1966–1968 oli ta Nõukogude Liidu Rahandusministeeriumi Rasketööstuse Rahastamine Valitsuse juhataja asetäitja. 1968–1979 töötas ta Nõukogude Liidu Rahandusministeeriumi Eelarvevalitsuse juhataja asetäitjana. Majandusteaduste kandidaadi kraadi kaitses Pavlov 1971. aastal. 1979–1986 oli NSVL Riikliku Plaanikomitee rahanduse, omahinna ja hindade osakonna juhataja. Majandusteaduste doktori kraadi kaitses 1981. aastal. 1986. aastal töötas lühikest aega Nõukogude Liidu rahandusministri esimese asetäitjana. 1986–1989 oli Nõukogude Liidu Riikliku Hinnakomitee esimees ja 1989–1991 Nõukogude Liidu rahandusminister. 1990–1991 oli Pavlov NLKP Keskkomitee liige. 14. jaanuaril 1991 sai Valentin Pavlov Nõukogude Liidu peaministriks. Ta oli esimene ja ainus Nõukogude Liidu peaminister. Valentin Pavlov oli üks Augustiputši organisaatoreid ja kuulus Riiklik Erakorralise Seisukorra Komiteesse. 22. augustil 1991 kirjutas Mihhail Gorbatšov alla määruse Pavlovi peaministri ametist vabastamise kohta. 23. augustil 1991 Pavlov vahistati ja paigutati Matrosskaja tišina vanglasse. 28. augustil 1991 kinnitas Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Pavlovi ametist vabastamise. Ta vabanes vanglast 1993. aasta jaanuaris. 1994. aasta veebruaris amnesteeris Venemaa Riigiduuma Valentin Pavlovi. Валентин Сергеевич Павлов Deduhova Павлов Валентин Сергеевич praviteli.org Кто родился 26 сентября Znamenka.Info, 26. september 2020 Валентин Павлов (политик) - биография, информация, личная жизнь Struki Druki
Mustvee tänavate loend

Siin on loetletud Mustvee tänavaid ja toodud nende pikkused. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Ahvena tänav; 0,2 km Aia tänav; 0,597 km Benito Agirre tänav; 0,475 km Jõe tänav; 1,195 km Järve tänav; 0,075 km Kalda tänav; 0,253 km Kaluri tänav; 0,395 km Kastani tänav; 1,017 km Kivi tänav; 1,55 km Kooli tänav; 0,391 km Kraavi tänav; 0,329 km Kruusa tänav; 0,214 km Liiva tänav; 1,93 km Lille tänav; 0,044 km Lohu tänav; 0,35 km Marja tänav; 1,127 km Metsa tänav; 0,55 km Narva tänav (13114 Kalma-Mustvee tee); 2,23 km Nurme tänav; 0,173 km Nurme põik; 0,075 km Pargi tänav; 0,79 km Peipsi tänav; 0,148 km Pihkva tänav (13114 Kalma-Mustvee tee); 2,09 km Pihlaka tänav; 0,184 km Põik tänav; 0,099 km Põllu tänav; 0,157 km Pärna tänav; 0,084 km Raudtee tänav; 0,501 km Rohu tänav; 0,223 km Roosi tänav; 0,235 km Sireli tänav; 0,127 km Sputniku tänav; 0,339 km Tartu tänav (36 Jõgeva-Mustvee tee); 1,91 km Toominga tänav; 0,25 km Tähe tänav; 0,82 km Umb tänav; 0,15 km Uus tänav; 0,432 km Vahtra tänav; 0,106 km Õnne tänav; 0,401 km Õuna tänav; 0,20 km
Cité de l'espace

Cité de l'espace on kosmosele ja ruumi vallutamisele orienteeritud teaduskultuuri keskus, mis on pühendatud sama palju astronoomiale kui ka astronautikale. Toulouse'is asuv Cité de l'Espace avati 1997. aasta juunis. Selle 20 aasta jooksul on seda külastanud peaaegu 5 miljonit külastajat. Ariane 5 Mir Sojuz
Tallinna linnavolinike loend (1892)

Roman von Antropoff Otto Benecke Ludwig Berting Eduard Bätge Gustav Birk Karl Blacher Johann Burland Julius Wasmuth Robert Weiss Peter Wellberg Ivan Vinogradov Aleksei Volkov Michail Gavrilov Dmitri Gabuschin Georg Haman Aleksander Hahn Aleksander Höppener John Höppener Edvin Hörschelmann Hugo Hindreus Michail Gorschkov Karl Graebner Christian Grossmann John von Hueck Erhard Dehio Vassili Demin Parun Étienne Girard de Soucanton Aleksander Isberg Eduard Johannson Jaan Kesker Georg Kleesmann Johannes Kurnim Friedrich Langeberg Christian Luther Parun Hugo Maydell Aleksander Meyer Nikolai Myller von Rautenfels Aleksander Moller Andreas Normann Eugen von Nottbeck August Nüchtern Konstantin von Ritter Dmitri Savvinov Tõnis Saarmann Gustav Sispol Nikolai Thamm Paul Treumann Johann Fischer Gustav Florell Aleksander von der Hoven Konstantin Christiansen Aleksander Tschumikov Nikolai Schmidt Nikolai Schröter Wilhelm vou Straelborn Thomas Jakobson Heinrich Ebro Heinrich Engelberg Anton Etz Eugen Erbe 1) Wilhelm Adamson 2) Wilhelm von der Borg 3) Alfons Braun 4) Johann Vannary 5) Parun Friedrich Wrangell 6) Johann Haller 7) Peter Heil 8) Jakob Herms 9) Friedrich Siefarth 10) Julius Kork 11) Aleksander Kuyberg 12) Hans Nickeborn 13) Parun Richard Rosen 14) P. Tosio 15) Richard Fick 16) Karl Forsmann 17) Gustav Steinberg 18) Madis Espenberg. 1892. aastal valitud linnasaadikutekogu esimene koosolek toimus 30. detsembril 1892 / 11. jaanuaril 1893. Tallinna linnapeaks valiti ühel häälel uuesti parun Viktor Karl Jakob von Maydell ja linnasekretäriks uuesti Otto Benecke. Volikogu koosolekute juhatajaks valiti parun Étienne Girard de Soucanton, kelle kuberner vürst Sergei Šahhovskoi (1852–1894) kohe kinnitas, misjärel asutus too ka esimest koosolekut juhtima. Linnaamet liikmeteks valiti Eduard Ernst Bätge, Eugen Erbe ja Peter Wellberg (esmalt valituks osutunud Thomas Jakobson loobus ametist). Kubermanguvalitsuse "linnasjade-jäutuse" liikmeks määrati Nikolai Myller von Rautenfels. https://dea.digar.ee/article/tallinnasober/1893/01/12/4
Taxenbach

Taxenbach on alev ja vald (Marktgemeinde) Austrias Salzburgi liidumaa Zell am See ringkonnas (Pinzgau piirkonnas). Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Elva tänavate loend

Siin on loetletud Elva tänavaid ja toodud nende pikkused. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aasa tänav; 0,434 km Aia tänav; 0,235 km Aiandi tänav; 0,146 km Allika tänav; 0,075 km Ao tänav; 0,117 km Apteegi tänav; 0,137 km Arbimäe tänav; 0,694 km Betooni tänav; 0,285 km Eha tänav; 0,748 km Hugo Raudsepa tänav; 0,721 km Heina tänav; 0,50 km Herne tänav; 0,178 km Hämariku tänav; 0,07 km Jaama tänav; 0,17 km Jaani tänav; 0,548 km Jaan Kärneri tänav; 1,249 km Juhan Liivi tänav; 0,261 km Jõe tänav; 0,21 km Järve tänav; 0,898 km Kadaka tänav; 0,665 km Kaja tänav; 0,232 km Kalda tänav; 0,543 km Kanarbiku tänav; 0,434 km Kase tänav; 0,679 km Kesk tänav; 0,86 km Kingu tänav; 0,103 km Kirde tänav; 0,837 km Kirde põik; 0,207 km Kirdekaare tänav; 0,342 km Kirsi tänav; 0,329 km Kitsas tänav; 0,057 km Koidu tänav; 0,543 km Kreegi tänav; 0,157 km Kruusa tänav; 0,718 km Kruusa põik; 0,051 km Kullese tänav; 0,563 km Kure tänav; 0,021 km Kuuse tänav; 0,304 km Kõrre tänav; 0,478 km Käo tee; 1,408 km Käärdi tee; 0,596 km Laane tänav; 0,694 km Lauliku tänav; 0,539 km Lepa tänav; 0,269 km Liiva tänav; 0,528 km Lille tänav; 0,303 km Lohu tänav; 0,275 km Lokuta tee; 0,168 km Loode tänav; 0,268 km Lootuse tänav; 0,324 km Lõuna tänav; 0,381 km Mahlamäe tänav; 1,446 km Marja tänav; 0,38 km Metsa tänav; 0,213 km Muru tänav; 0,377 km Mäe tänav; 0,234 km Männa tänav; 0,322 km Nooruse tänav; 0,386 km Nurme tänav; 0,314 km Nuti tänav; 0,12 km Nõlvaku tänav; 0,496 km Nõmme tänav; 0,509 km Oja tänav; 0,187 km Oru tänav; 0,508 km Paju tänav; 0,145 km Palu tee; 1,123 km Palupera tee; 0,41 km Pargi tänav; 1,146 km Peedu tee; 3,18 km Pikk tänav; 1,23 km Ploomi tänav; 0,318 km Puiestee tänav; 1,044 km Purde tänav; 0,342 km Põhja tänav; 0,158 km Põik tänav; 0,231 km Põllu tänav; 0,856 km Pärna tänav; 0,229 km Rahu tänav; 0,364 km Raja tänav; 0,136 km Raudtee tänav; 0,636 km Ristiku tänav; 0,297 km Saare tänav; 0,139 km Side tänav; 0,259 km Sireli tänav; 0,061 km Soo tänav; 0,344 km Supelranna tänav; 0,568 km Suvila tänav; 0,50 km Tamsa tee; 0,48 km Tartu maantee; 3,397 km Tiigi tänav; 0,41 km Tulbi tänav; 0,164 km Tuletõrje tänav; 0,412 km Turuplatsi tänav; 0,16 km Tähe tänav; 0,751 km Tööstuse tänav; 0,488 km Ujula tänav; 0,318 km Urva tänav; 0,267 km Uus tänav; 0,42 km Uuta tee; 0,145 km Vahe tänav; 0,273 km Vahtra tänav; 0,096 km Vaikne tänav; 2,01 km Valga maantee; 1,518 km Vambola tänav; 0,272 km Vana-Koidu tänav; 0,41 km Vapramäe tänav; 1,00 km Vapramäe põik; 0,125 km Vellavere tee; 0,326 km Veski tänav; 0,544 km Videviku tänav; 0,059 km Vikerkaare tänav; 0,836 km Väike tänav; 0,083 km Väike-Nõlvaku tänav; 0,214 km Väike-Tähe tänav; 0,095 km Õie tänav; 0,186 km Õuna tänav; 0,215 km Ääre tänav; 0,268 km
Marek Toome

Marek Toome (sündinud 4. jaanuaril 1968) on eesti autosportlane ja rallisõitja. Ta on õppinud Tartu 10. Keskkoolis, lõpetas aastal 1988 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi ning aastal 2002 Estonian Business School'i. Ta hakkas autosporti harrastama aastal 1986. Ta on aastast 2007 AS-i GoBus juhatuse liige. Tema isa oli Indrek Toome, onupoeg Koit Toome. Biograafia ESBL-is.
Bramberg am Wildkogel

Bramberg am Wildkogel on vald (Gemeinde) Austria Salzburgi liidumaa Zell am See ringkonnas. Vald asub Wildkogeli mäe (2225 m) lõunajalamil. Valla keskmine kõrgus on 819 m. Iidsetel aegadel oli Brambergi ümbruse ala vasemaagi kaevandamise keskus. Kuuludes Leitenguti valda, Brambergi mainiti 925. aastal vanima kihelkonnana Salzachi jõe ülemises orus ja nimetati 1160. aastal esimest korda "Prentenperigeks". Kaevandamine võeti uuesti kasutusele 1829. aastal ja lõpuks loobuti sellest aastal 1863. Hiljem 20. sajandil ebaõnnestusid uued kaevandamiskatsed. Samuti kuulsad smaragdikaevandused Habachtalis (Norra ja Itaalia kõrval) on ainsad smaragdikaevandused Euroopas. Need on omavalitsuse paikkonnad: Bicheln, Bramberg, Dorf, Habach, Leiten, Mühlbach, Mühlberg, Schönbach, Schweinegg, Sonnegg, Steinach, Wenns, Weyer. Liidumaantee Bundesstraße 165 kulgeb läbi valla ida-lääne suunas. Ühistransporti pakuvad nii Salzburger Verkehrsverbundi bussiteenused kui ka Pinzgauer Lokalbahni raudteeveod, millel on Zell am Sees ühendus Austria põhiraudteevõrguga. On ka postibussid Krimmlisse ja Zell am Seesse. Kohalik ajaloomuuseum Wildkogeli suusapiirkond Wildkogelil Trosstee Wildkogelile (Smaragdbahn, avati 2010. aasta detsembris) Valgustatud kelgumägi (14 km, üks pikimaid valgustatud radasid maailmas) Valgustatud murdmaasuusatamise ja uisurajad Bassein ja suur laste mängupark Lennukool paraplaani ja deltaplaaniga sõitmiseks Salzburg Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Merci, Chérie

"Merci, Chérie" on 1966. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võidulaul. Laulu esitas Udo Jürgens ning selle on kirjutanud Jürgens koos Thomas Hörbigeriga; dirigent oli Hans Hammerschmid. Laulu esitati 5. märtsil 1966 Luxembourgis üheksandana, enne Rootsit ning pärast Portugali. Laul kogus kokku 31 punkti ja sai seega 18 laulu seast esikoha. Laul on saksa keeles, kuid seal on paar rida ka prantsuse keeles. See oli Austria ainus võidulaul aastani 2014, kui Conchita Wurst võitis lauluga "Rise Like a Phoenix". "Eurovisionworld".
Bruck an der Großglocknerstraße

Bruck an der Großglocknerstraße on vald (Gemeinde) Austria Salzburgi liidumaa Zell am See ringkonnas. Bruck ajaloolises Pinzgau piirkonnas asub Salzachi jõe orus, Grossglockneri kõrgalpi maantee põhjapoolse sissepääsu juures, mis kulgeb kuni Kõrg-Tauerni mäestiku ja Alpide peaahelikuni. Vallaosad on Bruck, Hundsdorf, Reith ja Sankt Georgen. Kohalikud külad on Brandenau, Bruck, Fischhorn, Gries, Hauserdorf, Hundsdorf, Krössenbach, Niederhof, Pichl, Reit, Sankt Georgen, Steinbach, Vorfusch ja Winkl. Tõendid viitavad asustusele juba pronksiajal ja Hallstatti perioodil. Illüürlased ja keldid asusid siia, nagu ka roomlased u. aastal 15 eKr. Suure rahvasterändamise ja Rooma riigi langemise käigus asusid siia baierlased ja segunesid kohaliku rahvaga. Prugg im Pinzgrey nime on esmamainitud Salzburgi peapiiskopkonna 1227. aasta dokumendis. Samal ajal ilmus esmakordselt ürikutesse Vischarni loss, mida esialgu pidasid läänina Goldeggi isandad, hiljem Chiemsee piiskoppide valdus. Hoone ostsid 1862. aastal Liechtensteini printsess Sophie ja tema vend vürst Johann II, kes lasid selle Friedrich von Schmidti kavandite kohaselt uusgooti stiilis ümber ehitada. Pärast tulekahju 1920. aastal uuesti ülesehitatuna haaras selle 1943. aastal natside SS organisatsioon ja toimis ajutiselt Dachau koonduslaagri alamlaagrina. 8. mail 1945 vahistasid Ameerika väed seal Hermann Göringi, enne kui ta viidi Camp Ashcanisse. Alates Grossglockneri kõrgalpi maantee valmimisest 1935. aastal on linna nimeks Bruck an der Großglocknerstraße ("Sild Grossglockneri maanteel"). 1938. aastal liidendati iseseisev Sankt Georgeni küla. Grossglockneri kõrgalpi maantee, kui kõrgel asuv mägitee, ühendab Austria Salzburgi ja Kärnteni liidumaid. Ulatus Bruckist Heiligenblutini piki maanteed on 47,8 km. Bruck-Fuschi jaamas on vallal ligipääs Salzburg-Tirooli raudteeliinile. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Dienten am Hochkönig

Dienten am Hochkönig on vald (Gemeinde) Austria Salzburgi liidumaa Zell am See ringkonnas (Pinzgau piirkonnas). Dienten on ka Hochkönigi suusapiirkonna osa. Vald asub Hochkönigi mäe (2943 m) jalamil. Dientenit on esmamainitud 963. aastal. Keskajast saati oli seal rauamaagi kaevandus, mis 1864. aastal maha jäeti. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Jaanis Valk

Jaanis Valk (sündinud 21. jaanuaril 1979 Suure-Jaanis) on eesti dokumentaalfilmide režissöör ja näitleja. Ta lõpetas 1996. aastal Antsla Gümnaasiumi ja seejärel Suurupi Piirivalvekooli. Töötas seejärel piirivalvurina Kagu Piirivalvepiirkonnas. Aastatel 2002–2004 õppis ta filmirežiid Tallinna Ülikoolis (kursuse juhendaja Jüri Sillart). Koos temaga õppisid veel näiteks Tanel Toom, Rasmus Merivoo, Anu Aun, Priit Pääsuke, Kaupo Kruusiauk, Margus Paju. Aastatel 2005–2011 jätkas ta õpinguid Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakoolis, kus sai 2009. aastal magistrikraadi. Tema tuntuim film on "Ahto. Unistuste jaht". Ta on olnud ka mitme filmi helioperaator ja valguskunstnik. Alates 2005. aastast töötab ta stuudios OÜ Rühm Pluss Null režissöörina. Ta on olnud seotud ka mitme harrastusteatriga: ta on Tallinna Võru Seltsi näitetrupi Hüdsi juhendaja. 2018 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Erik Norkroosiga; aasta dokumentaalfilm – "Ahto. Unistuste jaht")
Nikolai Zibriev

Nikolai Zibriev (6. august 1904 Kuritšeki küla – 4. märts 1940) oli Eesti kalur. Ta lõpetas 6-klassilise algkooli, seejärel oli kalur Raja vallas ja kohalike seltskondlike organisatsioonide liige. Ainus Virumaa 5. valimisringkonnast (Kose ja Skarjatina vald) valitud Kalanduskoja täiskogu liige (sai 59 häält), revisjonikomisjoni liige 1936–1938.
BMW N57

BMW N57 on reasasetusega kuuesilindriliste diiselmootorite tootepere, mille mootoritel on alumiiniumist mootoriplokk ja ühisanumsissepritse. Mootoril N57 on muutuva geomeetriaga turbokompressor ja Boschi piesoelektrilisi pihustid. See mootor vahetas välja M57 R6 ja M67 V8-diiselmootorid. Alates 2015. aastast on asutud N57-t välja vahetama uuema B57 mootoriga, esimese mudelina sai selle G11 kerega 730d. N57 võimsus on sõltuvalt versioonist alates 150 kW (204 hj). Võimsaim oli kolme turboga N57S, millel 280 kW (381 hj).
Aleksander Brutus

Aleksander Brutus (26. detsember 1900 Riigiküla – 27. august 1939 Riigiküla) oli Eesti kalur. Ta omandas alghariduse Narva-Jõesuu kõrgemas algkoolis. 1918. aastast oli kalur, osales kohalike seltskondlike organisatsioonide tegevuses. Võitles Vabadussõjas. Kalanduskoja valimistel kandideeris ta Virumaa 1. valimisringkonnas (Narva, Narva-Jõesuu, Narva, Peetri ja Auvere-Joala vald), sai 23 häält, kuid kaotas Martin Kongale ja sai Kalanduskoja täiskogu liikmeks alles pärast Martin Konga surma.
Ieng Sary

Ieng Sary (khmeeri keeles អៀង សារី, sünninimi Kim Trang; 24. oktoober 1925 – 14. märts 2013) oli Kambodža riigitegelane, üks punaste khmeeride juhtivaid tegelasi. Ieng Sary oli pärit khmeeri-hiina segaperekonnast. Tema sünninimi oli Kim Trang. Ieng Sary õppis Phnom Penhis Sisowathi lütseumis. Ta sai stipendiumi Prantsusmaal õpingute jätkamiseks. Pariisis õppis ta Condorcet' lütseumis ja Institut d’Études Politiques de Paris'is. 1951. aastal astus ta Prantsusmaa Kommunistlikku Parteisse. Pariisis olevat ta rajanud khmeeri üliõpilaste marksistliku ringi. 1957. aastal pöördus ta Kambodžasse tagasi ja töötas Sisowathi lütseumis ajalooõppejõuna. 1960. aastal valiti ta Kambodža Töölispartei Keskkomiteesse. 1971–1975 oli Kambodža Kuningliku Rahvusliku Ühtsuse Valitsuse liige ja Kambodža Rahvusliku Ühtsuse Rinde erisaadik. Punaste khmeeride võimuletuleku järel sai Ieng Saryst Demokraatliku Kampuchea asepeaminister ja välisminister. Vietnami invasiooni järel 1979. aastal põgenes Ieng Sary üle piiri Taisse, kus ta jätkas tegevust punaste khmeeride eksiilvalitsuse välisministrina. 19. augustil 1979 mõistis Rahva Revolutsiooniline tribunal Phnom Penhis Ieng Sary ja Pol Poti tagaselja surma. 1996. aastal andis kuningas Norodom Sihanoukile armu ja ta pöördus Kambodžasse tagasi. 2007. aasta novembris vahistati Ieng Sary ja tema abikaasa Ieng Thirith süüdistatuna inimsusvastastes kuritegudes. 16. detsembril 2009. aastal esitas tribunal talle süüdistuse genotsiidis osalemises. Ieng Sary suri haiglas enne kohtuotsuse saamist. "Ieng Sary (Fomer Accused)". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2021. Vaadatud 20. veebruaril 2021. Ieng Sary’s Regime: A Diary of the Khmer Rouge Foreign Ministry, 1976-79 Yale University. Genocide Studies Program Ieng Sary Khmer Rouge People’s Revolutionary Tribunal Held in Phnom Penh for the Trial of the Genocide Crime of the Pol Pot - Ieng Sary Clique International crimes Database http://www.internationalcrimesdatabase.org/Case/223/Thirith/ The Prosecutor v. Ieng Thirith] International Crimes Database Ieng Sary Find A Grave
Ginés González García

Ginés González García (sündinud 31. augustil 1945 San Nicolás de los Arroyosis Buenos Airese provintsis) on Argentina poliitik, diplomaat, ning arst-kirurg, ta on erakonna Partido Justicialista liige. Ta oli esimest korda aastatel 2002–2007 Argentina tervishoiuminister. Teist korda oli ta Argentina tervishoiuminister 10. detsembrist 2019 kuni 19. veebruarini 2021. Lisaks oli ta aastatel 2007–2015 Argentina suursaadik Tšiilis. Ta sündis aastal 1945 San Nicolás de los Arroyosis Buenos Airese provintsis. Ta on lõpetanud Córdoba ülikooli kirurgina.
Borja Mayoral

Borja Mayoral Moya (sündinud 5. aprillil 1997 Parlas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Getafe. Ta alustas klubikarjääri Madridi Realis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2007. aastal. 2015. aasta jaanuaris debüteeris ta klubi reservmeeskonnas Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. Hooajal 2015–16 lõi ta samas liigas 15 väravat. Madridi Reali põhimeeskonnas debüteeris Mayoral 2015. aasta oktoobris. Hooajal 2016–17 mängis ta laenul Saksamaa kõrgliiga klubis VfL Wolfsburg ja lõi liigas kaks väravat. Madridi Reali meeskonnas lõi ta esimese värava 17. septembril 2017 liigamängus Real Sociedadi vastu. Aastatel 2018–2020 mängis ta Madridi Realist laenul Hispaania kõrgliiga klubis Levante ning lõi kahe hooaja jooksul Hispaania kõrgliigas kokku 11 väravat. 2020. aasta oktoobris läks ta laenule Itaalia kõrgliiga klubisse AS Roma, lüües hooajal 2020–21 Itaalia kõrgliigas 10 väravat ja UEFA Euroopa Liigas seitse väravat. 2022. aasta jaanuaris läks ta laenule Getafesse. Mayoral on tulnud Euroopa omavanuste meistriks 2015. aastal Hispaania kuni 19-aastaste koondisega ja 2019. aastal kuni 21-aastaste koondisega. Madridi Real UEFA Superkarikas: 2017 Klubide maailmameistrivõistlused: 2017