laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kimmo Pohjonen

Kimmo Pohjonen (sündinud 16. augustil 1964) on soome akordionist, kes on tuntud oma avangardilise ja eksperimentaalse loomingu poolest, mida ta esitab eritellimusel valmistatud elektrilisel ja kohandatud pillil. Ta on õppinud Sibeliuse Akadeemias klassikalist ja folkmuusikat. Pohjonen alustas muusikukarjääri 1980. aastatel. Pärast kooli lõpetamist tegi ta koos Arto Järveläga muusikat ja alustas folkmuusika kirjutamist. Kimmo Pohjonenil on ilmunud üheksa heliplaati; ta on käinud paljudel kontserdireisidel Euroopas ning esinenud Jaapanis ja Põhja-Ameerikas. Ta salvestab muusikat ning annab kontserte nii sooloartisti kui ka kaasartistina teiste muusikutega, viimaste hulka kuuluvad näiteks Kronos Quartet, löökpillimängija Pat Mastelotto ja King Crimsoni kitarrist Trey Gunn. Pohjonen elab Soomes. Ta on esinenud oma tütre Saanaga, kes mängib trummi. Soolokarjääri alustas Pohjonen 1996. aastal ja avaldas oma esimese plaadi „Kielo" aastal 1999. 2000. aastatest peale on ta käinud kontserdireisidel Euroopas, kodumaal Soomes ja Jaapanis. Tavaliselt tegeleb ta vaheldumisi mitme esinemiskavaga, soolokavade ja ka koostöökavadega. Üks tema märkimisväärsem koostööprojekt on olnud koos Samuli Kosmineni ja kahe King Crimsoni liikmega, löökpillimängija Pat Mastelotto ja kitarrist Trey Gunniga. Nad neli mängivad bändis KTU ja on teinud mitu kontserdireisi üle Euroopa. Nad tegid koos heliplaadi „Eight-Armed Monkey". Pohjonen on osalenud ka mitmes filmis ja telesaates. 1999 „Kielo" (Soome: Rockadillo Records, Jaapan: P-Vine Records) 2002 „Kluster" (Soome: Rockadillo Records, Saksamaa: Westpark Music) 2002 „Kalmuk" (Westpark Music) koos Tapiola sümfooniaga 2004 „Iron Lung" (Venemaa: Soyuz Music) 2005 Kimmo Pohjonen ja Eric Echampard – „Uumen" (Soome: Rockadillo Records, Saksamaa: Westpark Music) 2005 KTU – „8 Armed Monkey" (Soome: Rockadillo Records, Saksamaa: Westpark Music, Põhja-Ameerika: Thirsty Ear Recordings, Jaapan: Besection Inc.) 2009 KTU – „Quiver" (Soome ja Euroopa: Eockadillo Records ja Westpark Music, Jaapan: Disk Union, Ameerika: 7dMedia) 2011 Kimmo Pohjonen, Samuli Kosminen ja Kronos Quartet – „Uniko" (Ondine Records) 2011 Kimmo Pohjonen, Samuli Kosminen ja Kronos Quartet – „Uniko" DVD (C Major Records) 2012 Heikki Laitinen, Kimmo Pohjonen – „Murhaballadeja" CD (Siba Records) 2015 „Sensitive Skin" (Octopus Recordings / Ondine Records) Heather Henderson (kevad 2006). "Kimmo Pohjonen Lets His Freak Flag Fly". Sing Out! The Folk Song Magazine. 50 (1): 45–47, 49–51. "Kimmo Pohjonen & Saana Pohjonen (FIN)"Mutiny on the accordion"". Germany: Akut Accordion Festival. Vaadatud 7. mai 2015.[alaline kõdulink] "Sound Bites: King Crimson Offshoot KTU Prepares to Invade U.S.". Goldmine. 33 (7): 30, 34. 30. märts 2007. Kimmo Pohjoneni koduleht
Uno Heinla

Uno Heinla (sündinud 21. detsembril 1951 Pärnus) on eesti omavalitsustegelane ja insener. 1970. aastal lõpetas ta Pärnu 1. Keskkooli. 1975. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna autoteede eriala teedeinsenerina. Aastatel 1975–1980 oli ta Tartu Teedevalitsuse juhataja. 1986–1988 oli ta Valga Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimehe asetäitja, 1988–1989 Täitevkomite esimees. Aastatel 1989–1992 oli ta Valga maavanem. Aastatel 1996–1999 oli ta Valga linnapea, 1999–2005 Valga linnavolikogu esimees. 2000. aastast on ta AS Estreftransservice juhatuse liige. Aastatel 1990–1994 oli ta Eesti Spordi Keskliidu juhatuse liige. 1992. aastal oli ta lühemat aega Eesti Maaomavalitsuste Liidu esimees. 2003 – Riigivapi IV klassi teenetemärk 2006 – Riigivapi II klassi teenetemärk 2011 – Valga aukodanik 2017 – Valgamaa vapimärk TTÜ lõpetajad 1918–2006 Kes on kes Eesti poliitikas 1988–1992. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus Eesti spordi biograafiline leksikon. Uno Heinla "Eesti Maaomavalitsuste Liit. Organisatsioon". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2018. Vaadatud 19. novembril 2019. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Valga aukodanikuks valiti Uno Heinla. Maaleht, 06.07.2011
Mindūnai

Mindūnai on küla Leedus Molėtai rajoonis, Mindūnai valla halduskeskus. Küla asub Molėtaist 10 kilomeetrit idas Stirniai järve kaldal. Mindūnais on postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne endise koolimaja ruumides asuv kalapüügimuuseum. Asulat on esmamainitud aastal 1661. XVIII sajandil kuulus küla Pabaiskase pastoraadile. Aastal 1913 avati külas algkool, mis aastal 1937 muudeti põhikooliks. Nõukogude perioodil kujunes küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Toona rajati külla ka hoone kultuurimaja tarbeks, ent elanike vähesuse tõttu jäi kultuurimaja siiski avamata. Aastal 1988 avati koolimaja juures muuseum, kus kajastatakse kalapüüki järvedes. Aastal 2004 sealne kool suleti. Mindūnai Asula linnulennult Endine koolimaja 2011 m. surašymas Mindūnai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XV (Mezas-Nagurskiai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009. 160 lk. Küla koduleht Küla portaalis vietoves.Lt
Leedi Alexandra Etherington

Leedi Alexandra Clare Etherington (sündinud 20. juunil 1959) on Fife'i hertsogi ainus tütar. Leedi Alexandra Carnegie abiellus 11. mail 2001 Mark Fleming Etheringtoniga ning kannab nüüd tiitlit leedi Alexandra Etherington. Neil on tütar Amelia Mary Carnegie Etherington (sündinud 2001). Ta on 2011. aasta seisuga Briti troonipärilusjärjestuses 66. kohal. Ta on üks Wessexi printsess Louise'i ristiemadest.
Inturkė

Inturkė on küla Leedus Molėtai rajoonis, Inturkė valla halduskeskus. Küla asub Galuonai järve kaldal. Inturkės on postkontor, kultuurimaja, põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on 1868. aastal ehitatud õigeusu kirik ja 1855. aastal valminud katoliku kirik. Asulat on esmamainitud aastal 1373 Wartberge Hermanni Liivimaa kroonikas. XVI sajandil rajati sinna Leedu suurvürstide mõis. Aastal 1555 püstitati külla esimene kirik. Aastal 1834 asutati Inturkėsse kool. Praegune kirikuhoone valmis aastal 1855. Aastal 1868 valmis ka tsaarivalitsuse raha eest ehitatud õigeusu kirik. Asula venekeelne nimekuju oli tsaariajal Интурки. Teise maailmasõja ajal rüüstasid küla Armia Krajowa võitlejad. Saksa okupatsiooniväed hukkasid aastal 1941 Inturkė juudid. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Inturkė koolimaja Küla linnulennult Katoliku kirik Õigeusu kirik 2011 m. surašymas Интурки. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 2 (Дабанъ — Кяхтинское Градоначальство). СПб, 1865, 342 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Ernest Hess-Lüttich

Ernest W. B. Hess-Lüttich (sündinud 24. aprillil 1949, Wiesbaden) on saksa germanist ja semiootik. Ta on töötanud professorina Berliini Vabas Ülikoolis ja Berni Ülikoolis. Koos Achim Eschbachi ja Jürgen Trabantiga annab ta välja kirjastuse Verlag Gunter Narr kaudu rahvusvahelist semiootikaajakirja Kodikas/Code. Aastail 1993–1999 oli ta Saksa semiootika seltsi president. Ta on mitmel korral külastanud Eesti kolleege.
Sotnik

Sotnik on Venemaa kaitseministeeriumi Rostehhi (vene keeles Ростех, endine Ростехнологии) allasutuse TsNIITochmash (Центральный научно-исследовательский институт точного машиностроения, lühend ЦНИИточмаш) arendatav võitlusvarustus, mis on mõeldud vahetama 2025. aastal välja varustust Ratnik. "Ростех в 2020 году приступит к созданию экипировки третьего поколения". rostec.ru (vene). 26.06.2019. Vaadatud 19.11.2019. "В Ростехе рассказали об экипировке "Сотник". Ею заменят "Ратник" в 2025 г." (vene). 29.06.2019. Vaadatud 19.11.2019. "Russia's next-generation combat outfit to get latest ammunition and small arms". tass.com (inglise). TASS. 19.11.2019. Vaadatud 19.11.2019. "Russia to Start Replacing RATNIK with SOTNIK in 2020". worldofguns.info (inglise). 23.08.2019. Vaadatud 19.11.2019.
Joniškis (Molėtai)

Joniškis on alev Leedus Molėtai rajoonis, Joniškise valla halduskeskus. Alev asub Arinase järve ääres. Joniškises on keskkool ja postkontor. Vaatamisväärsuseks on sealne XVIII sajandil ehitatud katoliku kirik. Joniškist on esmamainitud XVII sajandi keskel. XVIII sajandi alguses läks asula jesuiitide valdusse, kes rajasid sinna ka kiriku. Kiriku juures hakkas tegutsema ka kihelkonnakool. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Янишки. Aastal 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed üle 100 Joniškises elanud juudi. Nõukogude perioodil oli asula kohaliku sovhoosi keskasulaks. Joniškis Veetorn ja laudad Arinas Joniškise kirik 2011 m. surašymas Янишки. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 5 (Таарджалъ — Яя). СПб, 1885, 961 lk. www.yahadmap.org Alev portaalis vietoves.Lt
Jerongi keel

Jerongi keel on tai-kadai keelkonna kadai rühma kuuluv keel, mida emakeelena räägivad jerongid Hiinas Guangxi provintsi edelaosas. Jerongi keelt räägib Hiinas umbes 380 inimest. http://www.endangeredlanguages.com/lang/1435 http://www.eki.ee/knab/lgv/sttk.htm https://glottolog.org/resource/languoid/id/yero1238 http://www.endangeredlanguages.com/lang/1435
David Carnegie, neljas Fife'i hertsog

David Carnegie, neljas Fife'i hertsog (sündinud 3. märtsil 1961) on James Carnegie, kolmanda Fife'i hertsogi ja leedi Caroline Worsley ainus poeg. Edward VII järeltulijana on ta Briti troonipärimisjärjekorras. Ta on abielus Caroline Buntinguga ning neil on kolm last: Charles Carnegie, lord Carnegie (sündinud 1. juulil 1989 Edinburghis) George William Carnegie (sündinud 23. märtsil 1991) Hugh Alexander Carnegie (sündinud 10. juunil 1993)
Arinas

Arinas on järv Leedus Molėtai rajoonis. Järv asub rajooni lõunaosas Švenčionyse rajooni piiril. Järve kaldal asub Joniškise alev. Arinas kuulub Nemunase vesikonda. Järv on tekkinud jääajal moodustunud lohku. Kaldad on valdavalt kõrged. Lõunakallast katab mets, kohati on see ka soostunud. Ülejäänud kallastel asuvad metsad, põllud ja niidud. Järves on kaks saart: 1,54 ha ja 1,34 ha. Kaldajoone pikkus on 17,89 kilomeetrit. Järve kallastel asuvad lisaks Joniškisele veel Malūnėlise Stebuliai ja Skardžiai külad. Kaldavöönd on liivane. Järve ääristab ligi 30 meetri laiune veetaimestiku riba, kus kasvavad kaislad, pilliroog ja penikeeled. Põhja katab aleuriit. Järves elab 13 liiki kalu: karpkala, nurg, linask, haug, latikas, ahven, rääbis, angerjas, koger, särg, luts, turb ja roosärg. Leitud on ka sasaani ja hõbekokre. Järv on paisutatud, selle vett kasutavad Arnionysi kalakasvatuse tiigid. Järve nime päritolu on teadmata. Seda on üritatud tuletada indoeuroopa tüvest *er-/*or-, mis tähistab liikumist. Marija Grigelytė. Arinas. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 102 lk. Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 47 lk. – Vilnius: Mokslas, 1981
Kessy Abarenkov

Kessy Abarenkov (sündinud 18. detsembril 1980) on Eesti mükoloog ja informaatik. Ta sai Tartu Ülikoolist magistrikraadi 2006. aastal ja doktorikraadi 2011. aastal. Tema doktoritöö oli seotud PlutoF-platvormi arendamisega. Ta kuulub oma valdkonnas maailma mõjukamate teadlaste (töödele viitamise arvu järgi) hulka. Abarenkov töötab Tartu Ülikooli loodusmuuseumis. Ta pälvis koos Urmas Kõljalaga 2020. aasta riigi teaduspreemia geo- ja bioteaduste alal tööde tsükli "Eluslooduse taksonite kommunikatsiooni uus paradigma: Linné süsteemi täiendus" eest. Kessy Abarenkov Eesti Teadusinfosüsteemis "Maailma mõjukaimate kolleegide sekka jõudis üheksa Eesti teadlast" ERR Novaator, 19. november 2019 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2020. Vaadatud 25. veebruaril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Milleks seentele Facebook?" ERR Novaator, 25. november 2011
Marko-Matteus Langel

Marko-Matteus Langel (2008. aastani Marko Elias; sündinud 11. veebruaril 1999 Valgas), on Eesti ujuja. 2018. aastal lõpetas Audentese spordigümnaasiumi ja läks õppima Tallinna Tehnikakõrgkooli teedeehituse erialale. 2008. aastal hakkas ujumist treenima Tartus Ujumise Spordiklubis Jaana Abneri ja Kaja Haljaste juures. 2013. aastal jätkas ta treeninguid Audenteses Siiri Põlluveeri ja Kaja Aljandi juhendamisel. 2018.–2019. aastal treenisid teda Riho ja Martti Aljand ja 2020. aastal jätkas ta treenimist Kalevi Ujumiskoolis Martti Aljandi ja Kaire Indriksoni juhendamise all. 2015. aastal tuli ta Põhjamaade noorte meistriks teateujumises. 2020. aasta seisuga on ta kuuekordne Eesti meister. 2014. aastast kuulunud Eesti koondisse. 50 m vabalt 22,66 100 m vabalt 48,45 200 m vabalt 1.47,09 200 m kompleksi 2.00,11 100 m liblikat 51,95 50 m vabalt 23,40 100 m vabalt 50,28 200 m vabalt 1.52,14 100 m liblikat 53,09
Alanta

Alanta (ka Alunta) on alev (endine linn) Leedus Molėtai rajoonis, Alanta valla halduskeskus. Alev asub Molėtaist 15 kilomeetrit loodes paigas, kus Alanta jõgi Virintasse suubub. Alantas on keskkool, postkontor ja raamatukogu. Haridust annavad ka tehnoloogia- ja kaubanduskool. Vaatamisväärsusteks on 1912. aastal valminud katoliku kirik ja Alanta mõisa hoonetekompleks. Mõisas on rahvakunsti muuseum, mille juures on ka tehnoloogia- ja kaubanduskooli osakond. Kiriku juures asub sakraalesemete muuseum, lisaks asub alevis kunstniku ja muusiku Mykolas Šeduikise muuseum. Säilinud on puidust sünagoogihoone. Alantat on esmamainitud 1436. aastal, mil Žygimantas Kęstutaitis selle Kristinas Astikasele andis. 1504. aastal rajati sinna katoliku kirik. 1581. aastal andis Stefan Batory asula Liivi sõjas ungarlaste vägesid juhatanud Gáspár Bekesile. Samal aastal läks sealne kirik protestantide valdusse, olles protestantlik kirik kuni XVII sajandini. XVIII sajandil hakkas Alantas tegutsema kihelkonnakool, mis suleti jaanuariülestõusu järel. Järgmisel aastal avati seal riiklik kool. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Ованта. XIX sajandil asusid Alantasse elama juudid. 1919. aastal toimus Alanta all lahing Punaarmee ja Poola vägede vahel. 1930. aastal rajati Alantasse meierei. Nii Teise maailmasõja ajal kui ka sõja järel tegutsesid Alanta ümbruskonnas Leedu metsavennad. Augustis 1941 hukati Alantas elanud juudid, kokku 30 perekonda. 2017. aastal liideti Alantaga kõrval asunud Naujasodise küla. Naujasodis on endine küla, mis kujunes 1853. aastal Tadas Pac-Pomarneckise rajatud Alanta mõisakompleksi juurde. Nõukogude perioodil ehitati asula välja kui kohaliku sovhoostehnikumi keskasula. Alanta tehnoloogia- ja kaubanduskool Alanta Koolimaja Naujasodis Alanta kirik Kirik tagantvaates 2011 m. surašymas Center for Jewish Art (2004). "Preserved Wooden Synagogues in Lithuania". The Hebrew University of Jerusalem. Ованта. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Kd. 21А (42) : Нэшвилль — Опацкий. С.-Петербургъ, 1897., 654 lk. Vidmantas Daugirdas. Alanta. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001. 272 lk. https://www.jewishgen.org/yizkor/pinkas_lita/lit_00138.html www.yewishgen.org Naujasodis. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XVI (Naha-Omuta). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009 Alanta koduleht Alev Poola geograafilises sõnastikus Alev portaalis vietoves.Lt Naujasodis portaalis vietoves.Lt
André Diamant

André Diamant (sündinud 9. veebruaril 1990 Fortalezas) on Brasiilia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2009). 10-aastaselt saatis isa ta mitmeks kuuks maleliselt täiendama Peterburis asuvasse eksmaailmameister Aleksandr Halifmani malekooli. 2008. aastal tuli Diamant Brasiilia malemeistriks. Aprillis 2009 võitis ta hõbemedali Lõuna-Ameerika juunioride meistrivõistlustel (kuldmedali sai Alexandr Fier). Suurmeistriks sai ta 19-aastaselt 2009. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Diamant on mänginud Brasiilia võistkonna koosseisus kahel maleolümpial (2008, 2010). André Diamant FIDE andmebaasis
Bartłomiej Heberla

Bartłomiej Heberla (sündinud 19. juunil 1985 Rybnikis) on poola maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (2006). Heberla tuli 2001. aastal Poola noortemeistriks U16-vanuseastmes ja võitis 2005. aastal Poola juunioride meistrivõistlustel hõbemedali. Suurmeistriks sai ta 21-aastaselt 2006. aastal. Kolm aastat varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta tuli 2006. aastal Krakówis Poola meistrivõistlustel seitsmendaks. 2008. aastal võitis ta rahvusvahelise turniiri Banja Lukas, edestades seejuures Viktor Korchnoid, Sergei Volkovit ja Geetha Narayanan Gopali. Herbela mängis Poola võistkonna koosseisus 2013. aastal Varssavis peetud Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel. Maletreeneri tegevuse eest sai ta 2012. aastal FIDE-lt FIDE treeneri nimetuse.  Bartłomiej Heberla – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Bartłomiej Heberla FIDE andmebaasis
Aleksandar Inđić

Aleksandar Inđić (sündinud 24. augustil 1995 Belgradis) on serbia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2013). Inđić sai suurmeistriks 18-aastaselt 2013. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on kahekordne Serbia malemeister (2014, 2018). Ta sai veebruaris 2018 Moskvas Aeroflot Openi A-turniiril 92 osavõtja seas 38. koha ja märtsis 2018 Bathumis Euroopa meistrivõistlustel 302 osavõtja seas 133. koha. Inđić on mänginud Serbia võistkonna koosseisus kahel maleolümpial (2014, 2016).  Aleksandar Inđić – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Aleksandar Inđić FIDE andmebaasis
Alexander Ipatov

Alexander Ipatov (ukraina keeles Олександр Іпатов Oleksandr Ipatov; sündinud 16. juulil 1993 Lvivis) on Türgi maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2011). Ipatov võitis 15-aastaselt 2008. aastal Ukraina juunioride meistrivõistlustel hõbemedali. Aastatel 2009–2012 esindas ta rahvusvahelistel malevõistlustel Hispaaniat. Suurmeistriks sai ta 18-aastaselt 2011. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 2012. aasta veebruarist esindab Ipatov malevõistlustel Türgit. Ta tuli augustis 2012 Ateenas juunioride maailmameistriks. Selle võiduga kvalifitseerus ta 2013. aastal maailma karikaturniirile (128 osavõtjat), kuid seal ta avaringist edasi ei saanud. Ipatov on kahekordne Türgi malemeister (2014, 2015). 2015. aastal mängis ta Jeruusalemmas Euroopa meistrivõistlustel, kus tuli seitsmendaks ja kvalifitseerus 2015. aastal Bakuus toimunud maailma karikaturniirile, kus aga kaotas teises ringis ja edasi ei pääsenud. Ta on mänginud Türgi võistkonna koosseisus kolmel maleolümpial (2012–2016). 2016. aastal Bakuus toimunud maleolümpial, kus Türgi saavutas kuuenda koha, mängis Ipatov võistkonna teisel laual. Ipatov lõpetas 2014. aastal Harkivis Jaroslav Targa nimelise Õigusteaduste Rahvusülikooli bakalaureusekraadiga.  Alexander Ipatov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Alexander Ipatov FIDE andmebaasis
I.Q.Zero

I.Q.Zero on Pärnu punkansambel. Ansambli loomises lepiti kokku 1996. aasta lõpus. Esimene koosseis alustas proove 6. jaanuaril 1997. Suur Töll - vokaal Oi! - trummid Tsepljonok - kitarr aadu sitapea - basskitarr Suur Töll - vokaal Taavi Mets - trummid Miki Mati - kitarr aadu sitapea - basskitarr "I Am An I.Q.Zero Bastard Shithead" (ShitSoundS Co: 2002, CD) "Damned Generation" (ShitSoundS Co: 2004, CD) "Banned! PUNX" (Paradox Records: 2006, CD) "Live" (ShitSoundS Co: 2006, CD) aadu sitapea, "Edasi surma". – Mätta fondi 25 kuldset lööklaulu. 2. osa, Mätta fond: 1998, helikassett aadu sitapea. "Totally fucking". – Mätta fondi 25 kuldset lööklaulu. 3. osa, Mätta fond: 2000, helikassett aadu sitapea. "Your walking tour". – Punk on surn'd. V, Fucking Cunt Records: 2001, helikassett, CD aadu sitapea. "Fucking Politicians". – Against The Police Terror vol.1 ShitSoundS Co: 2001, CD aadu sitapea. "I Am An I.Q.Zero Bastard Shithead". – Against The Police Terror vol.1 ShitSoundS Co: 2001, CD aadu sitapea. "Virolainen Punkkari". – Against The Police Terror vol.1 ShitSoundS Co: 2001, CD aadu sitapea. "Edasi Surma". – Against The Police Terror vol.1 ShitSoundS Co: 2001, CD aadu sitapea. "Fucking politicians". – Mätta fondi 25 kuldset lööklaulu. 5. osa, Mätta fond: 2002, helikassett aadu sitapea. "Fucking politicians". – Mätta fondi 25 kuldset lööklaulu. 5. ja 6. osa, Mätta fond: 2004, CD-d aadu sitapea. "Uudishimu tapab". – Punk on surn'd. VI, Fucking Cunt Records: 2004, helikassett, CD Belka. "Porikärbes". – Jube juubel 10, The Belka & Co.: 2004, CD aadu sitapea. "Run My Ecstasy". – Against The Police Terror vol.2 ShitSoundS Co: 2006, CD aadu sitapea. "Fuck You". – Against The Police Terror vol.2 ShitSoundS Co: 2006, CD aadu sitapea. "Mina Olen Boss". – Against The Police Terror vol.2 ShitSoundS Co: 2006, CD aadu sitapea. "Militarist". – Against The Police Terror vol.3 ShitSoundS Co: 2006, CD aadu sitapea. "Ei Armasta...". – Against The Police Terror vol.3 ShitSoundS Co: 2006, CD aadu sitapea. "Totally Fuck". – Against The Police Terror vol.3 ShitSoundS Co: 2006, CD aadu sitapea. "Ugly Customer". – Against The Police Terror vol.4 ShitSoundS Co: 2006, CD aadu sitapea (sõnad), Oss (viis). "Unite To Fight - Unite For Right". – Against The Police Terror vol.4 ShitSoundS Co: 2006, CD aadu sitapea. "Elavate Surnuaed". – Against The Police Terror vol.4 ShitSoundS Co: 2006, CD aadu sitapea. "Atsi Pupp". – Against The Police Terror vol.4 ShitSoundS Co: 2006, CD Sham 69. "If The Kids Are United...". – Against The Police Terror vol.4 ShitSoundS Co: 2006, CD aadu sitapea. "Edasi Surma". – Pärnu Punk (Haua)Plaat ShitSoundS Co: 2016, CD aadu sitapea. "Run My Ecstasy". – Pärnu Punk (Haua)Plaat ShitSoundS Co: 2016, CD Foto
Spyrídon Kapnísis

Spyrídon Kapnísis (kreeka keeles Σπυρίδων Καπνίσης; sündinud 11. mail 1981) on kreeka maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (2011). Kapnísis tuli 2003. aastal Beirutis Vahemere maade malemeistriks. Ta sai 2004. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 30-aastaselt 2011. aastal. Ta võitis 2008. aastal Rhodoses Kreeka meistrivõistlustel pronksmedali. Kapnísis tegutseb ka treenerina. FIDE-lt on ta saanud FIDE treeneri nimetuse.  Spyrídon Kapnísis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Spyrídon Kapnísis FIDE andmebaasis
Looduses välja surnud

Looduses välja surnud (varem looduses hävinud; inglise extinct in the wild – EW) on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku kategooria, kuhu arvatakse liigid, mis on säilinud ainult väljaspool kunagist levilat kas kultuuris kasvatatavana, tehistingimustes peetavana või naturaliseerunud asurkonnana. Havai vares Miilu Mõõksarv-orüks Kuldne skiffia Mikroneesia safiirlind Beloribitsa Safiiraara Suurnokk-hoko IUCN-i punase nimestiku kategooriad ja kriteeriumid. Versioon 3.1. IUCN, 9. veebruar 2000. Vaadatud 30.08.2023.