laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gennadi Roždestvenski

Gennadi Roždestvenski (vene keeles Геннадий Николаевич Рождественский; 4. mai 1931 Moskva – 16. juuni 2018 Moskva) oli vene dirigent, pianist, helilooja, ühiskonnategelane ja pedagoog. Ta lõpetas Gnessinite nimelise muusikakooli klaveri erialal. Aastatel 1949–1954 õppis ta Moskva Riiklikus Konservatooriumis (sh Lev Oborini klaveriklassis ja oma isa Nikolai Anossovi dirigeerimisklassis), mille lõpetas diplomeeritud dirigendina. Roždestvenski dirigendidebüüt toimus 1951. aastal Moskvas Suures Teatris, kus tema juhatamisel esitati Pjotr Tšaikovski ballett "Uinuv kaunitar". Selle teatri orkestrit dirigeeris ta kuni 1961. aastani. Aastatel 1961–1974 juhatas ta üleliidulise raadio- ja telekomitee sümfooniaorkestrit, seejärel oli ta 1964–1970 Suure Teatri peadirigent. Aastatel 1974–1985 oli ta Moskva Riikliku Akadeemilise Kammerteatri muusikajuht, kuid juhatas selle kõrvalt ka välismaiseid muusikakollektiive (1974–1977 Stockholmi Filharmoonia Orkestrit, 1978–1981 BBC Sümfooniaorkestrit, 1980–1982 Viini Sümfooniaorkestrit). Aastatel 1983–1991 juhatas ta NSV Liidu kultuuriministeeriumi sümfooniaorkestrit (kellega salvestas kõik Dmitri Šostakovitši, Aleksandr Glazunovi, Anton Bruckneri, Alfred Schnittke ja Arthur Honeggeri sümfooniad), 1992–1995 Stockholmi Kuningliku Filharmoonia orkestrit, 2011–2018 külalisdirigendina Islandi Sümfooniaorkestrit ja 2011–2018 peakülalisdirigendina Peterburi Filharmoonia Orkestrit. 1974. aastast oli ta Moskva Konservatooriumi õppejõud, 1976. aastast professor ja 2001. aastast kateedrijuhataja. Hooajal 2000/2001 oli ta Suure Teatri kunstiline juht ning alates 2012. aastast juhatas Boriss Pokrovski nimelist Kammermuusikateatrit. 1966 Vene NFSV rahvakunstnik 1970 Lenini preemia 1976 NSV Liidu rahvakunstnik 1990 Lenini orden 1990 sotsialistliku töö kangelane 1995 Vene Föderatsiooni riiklik preemia Teenete eest Isamaa ees kõik neli järku (2001, 2007, 2011, 2017) 2014 Briti Impeeriumi orden Tema vanemad olid dirigent Nikolai Anossov (1900–1962) ja ooperilaulja Natalja Roždestvenskaja (1900–1997). "Maestro Gennadi Roždestvenski", ajakiri Muusika 12/2014
Satserinna külanõukogu

Satserinna külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus Saatse külas. Satserinna külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võru maakonna Saatse valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Saatse vald likvideeriti ja Satserinna külanõukogu territoorium arvati Räpina rajooni koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlusega Satserinna külanõukogu likvideeriti 1. oktoobrist 1960 ja selle territoorium liideti Värska külanõukoguga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Matsuri külanõukogu

Matsuri külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus Matsuri külas. Matsuri külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võru maakonna Saatse valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Saatse vald likvideeriti ja Matsuri külanõukogu territoorium arvati Räpina rajooni koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega Matsuri külanõukogu likvideeriti. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Kopli Nikolai kirik

1913–1934 asus Püha Nikolause kirik Koplis Vene-Balti tehase tsehhihoone osas. 1920. aastatel muudeti Kopli Rahvamajaks, 1934. aastal hävisid kirikuhoone ja rahvamaja tulekahjus. 1936. aastal ehitati Koplisse endise Vene-Balti laevatehase tuletõrjedepoo kohale puust õigeusu Tallinna püha piiskop Nikolause kirik]].
Vsevolod Višnevski

Vsevolod Višnevski (vene keeles Всеволод Витальевич Вишневский; 21. detsember (vkj. 8. detsember) 1900 Peterburi – 28. veebruar 1951 Moskva) oli vene kirjanik. Vsevolod Višnevski oli pärit aadliperekonnast. Esimese maailmasõja alguses põgenes 14-aastane Višnevski rindele. Ta teenis jungana Balti laevastikus. 1915–1916 teenis ta kaardiväes. 1917. aastal liitus ta bolševikega ja osales ka Oktoobripöördes Peterburis. Višnevski võttis osa Vene kodusõjast. Algul oli ta kuulipildur 1. Ratsaarmees, hiljem komandör Balti ja Musta mere laevastikus. Kirjanduslikku tegevust alustas ta 1920. aastal. Laialdaselt said tuntuks tema näidendid ("Esimene ratsaarmee", 1929, "Me oleme Kroonlinnast", 1930, "Optimistlik tragöödia", 1933, "Unustamatu 1919. aasta", 1949 jt). 1939. aastal oli ta ajalehe Pravda korrespondent Talvesõjas. 1941–1942 osales Leningradi kaitses, oli sõjakorrespondent. 1944. aastast elas Moskvas ja oli ajakirja Znamja toimetaja. Stalini preemia (1950) Tööpunalipu orden (1951) http://hrono.ru/biograf/bio_we/vishnevskivv.php http://www.peoples.ru/state/journalist/vsevolod_vishnevskiy/ Irina Belobrovtseva "Vsevolod Višnevski ja Eesti. Kaks episoodi", Keel ja Kirjandus, 2020/4 (lk 267-277).
2005. aasta Austraalia grand prix

2005. aasta Vormel 1 etapp Austraalia Grand Prix toimus 6. märtsil Melbourne'is Albert Parki ringrajal. Võistluse kiireima ringi sõitis Fernando Alonso (24. ring) 1.25,683 – 222,807 km/h. Võistluse pikkus oli 57 ringi. Sõidu katkestasid: Jenson Button, katkestas 56. ringil Takuma Sato, katkestas 55. ringil Michael Schumacher, katkestas 44. ringil Nick Heidfeld, katkestas 42. ringil Christijan Albers, katkestas 16. ringil
Hermann Grassmann

Hermann Günther Grassmann (15. aprill 1809 Stettin – 26. september 1877) oli saksa keeleteadlane ja matemaatik. Ableitung der Krystallgestalten aus dem allgemeinen Gesetze der Krystallbildung. In: Programmabhandlung der Stettiner Ottoschule 1839 [=GW 2,2, S. 115–146] Theorie der Ebbe und Flut. Prüfungsarbeit von 1840. In: GW 3,1, S. 8–203 Grundriß der deutschen Sprachlehre. In: Programmabhandlung der Stettiner Ottoschule 1842, S. 2–56 Die Wissenschaft der extensiven Größe oder die Ausdehnungslehre, eine neue mathematische Disziplin. 1. Teil: Die lineale Ausdehnungslehre. Leipzig 1844 [Nachdruck: 1878] [=GW 1,1, S. 4–312] Geometrische Analyse geknüpft an die von Leibniz erfundene geometrische Charakteristik. Gekrönte Preisschrift. Leipzig 1847 [= GW 1,1, S. 321–398] Zur Theorie der Farbmischung. In: Poggendorfs Annalen der Physik und Chemie 89 (1853), S. 69–84 [=GW 2,2, S. 161–173] Übersicht der Akustik und der niederen Optik. Vokaltheorie. In: Programmabhandlung des Stettines Gymnasiums 1854 [=GW 2,2, S. 174–202] Lehrbuch der Mathematik für höhere Lehranstalten. Teil 1: Arithmetik. (PDF; 9,6 MB) Berlin 1861 Die Ausdehnungslehre. Vollständig und in strenger Form begründet. Berlin 1862 [=GW 1,2, S. 1–383] Wörterbuch zum Rigveda. Leipzig 1873–1875 [6. Aufl. Wiesbaden 1996, ISBN 3-447-03223-5] Rig-Veda. Übersetzt und mit kritischen und erläuternden Anmerkungen versehen. 2 Bde. Leipzig 1876–1877 [GW:] Gesammelte mathematische und physikalische Werke. 3 Bde. Leipzig 1894–1911 [Nachdruck: New York 1972]
Tontiin

Tontiin on 17. sajandist pärit investeerimisskeem, mis oli väga levinud 18.-19. sajandil. Tontiini puhul investeerib iga investeeringus osaleja vastavasse fondi mingi summa ning saab investeeritud kapitali põhjal dividende, kapitali ei maksta kunagi tagasi. Kui mõni tontiinis osaleja sureb, jagatakse tema osak teiste elusolevate osanike vahel ning liidetakse nende osakutele ja nii edasi, kuni ainult üks osanik on elus, kes saab endale kõik dividendid. Hilisema variatsiooni kohaselt saab viimane elusolija endale ka kapitali, mis võib talle väga tulusaks. See variatsioon on inspireerinud erinevaid narratiive. Tontiini leiutajaks peetakse 17. sajandi Napoli pankur Lorenzo de Tontit, kes väidetavalt leiutas selle skeemi Prantsusmaal 1653. aastal, kuigi on ka arvatud, et ta muutis olemasolevaid Itaalia investeerimisskeeme. Ta esitles oma ideed Prantsuse kuningakojale, kuid parlament lükkas selle tagasi. Seega sõlmiti esimene tõeline tontiin alles Hollandis Kampeni linnas 1670. aastal. Esimesed riiklikud tontiinid sõlmiti Prantsusmaal 1689 ja Inglismaal 1693.
Krimmi lipp

Krimmi lipp on Ukraina haldusüksuse Krimmi Autonoomse Vabariigi ametlik lipp. Lipp on kasutusel 1992. aastast, kuid ametlikult kinnitatud alles 21. aprillil 1999. Lipukangas on jagatud horisontaalselt kolmeks laiuks, sini-valge-punane. Sinine ja punane laid moodustavad kumbki 1/6 ning valge 2/3 lipu laiusest. Krimmi vapp Krimmi lipp andmebaasis FOTW
UNICEF-i hea tahte saadik

UNICEF-i hea tahte saadik (inglise UNICEF Goodwill Ambassadors) on auametinimetus isikutele, kes tegutsevad UNICEFi heaks lasteõiguste teemal. Esimene hea tahte saadik oli USA laulja ja näitleja Danny Kaye, kes selle auametinimetuse sai 1954. aastal. Eestist on hea tahte saadikuks nimetatud aastast 1999 Maarja-Liis Ilus, Eri Klas, Erki Nool ja aastast 2009 Lasteekraani Muusikastuudio. Kasahstanis sai esimesena hea tahte saadikuks muusik Batõrhan Šökenov.
Sakala Tõulinnukasvatuse Katsesovhoos

Sakala Tõulinnukasvatuse Katsesovhoos oli 1958. aastal asutatud sovhoos Eesti NSV-s Jõgeva rajoonis Põltsamaa külanõukogus. Majand likvideeriti 1993. aastal. Sovhoosi keskus oli Kamari küla (hilisem Kamari alevik). Sakala tõulinnukasvatuse katsesovhoosi erialaks oli lindude tõuaretus. 1958–1980 Sakala Tõulinnukasvatuse sovhoos 1981–1982 Sakala Tõulinnukasvatus Ühistu 1983–1987 Sakala Tõulinnukasvandus 1988–1993 Sakala Tõulinnukasvatuse Katsesovhoos Seisuga 1. november 1970 oli sovhoosil 2190 ha maad, sealhulgas põllumajanduslikku maad ilma õueaiamaadeta 1420 ha (haritavat maad 910 ha). Seisuga 1. november 1976 oli sovhoosil 2151 ha maad, sealhulgas põllumajanduslikku maad ilma õueaiamaadeta 1186 ha (haritavat maad 1016 ha). 1969. aasta keskmine töötajate arv oli 125. ENE 3. kd. Tallinn 1971. Lk 306 ENE lisaköide. Tallinn 1980. Lk 105 Sakala Tõulinnukasvatuse Katsesovhoos Rahvusarhiivis Rakveres
Pune (linn)

Pune (marathi ja hindi पुणे (Puṇe); varasema nimega Punavadi) on linn Indias. See asub India lääneranniku lähedal Mula ja Mutha jõe ühinemiskohas 560 m kõrgusel merepinnast ning on Maharashtra osariigi suuruselt teine linn Mumbai järel. Kirjalikes allikates on Punet esimest korda mainitud 937. aastal Punya-Vishaya nimega. 13. sajandil kandis asula Punavadi nime. Pune oli 18. sajandil Maratha konföderatsiooni pealinn. Linnas on mitu ülikooli, neist suurim on 1948. aastal asutatud Savitribai Phule Pune ülikool. Punes ja selle lähistel on mitme autotööstusettevõtte tehased, näiteks Tata Motors, Mahindra & Mahindra, Mercedes Benz, Bajaj Auto ja Force Motors. Linnas on ka arenenud IT-sektor. Punest 8 km kaugusel Lohegaoni külas asub Pune rahvusvaheline lennujaam. Shaniwar Wada http://www.punecorporation.org/
Vilja Roots

Vilja Roots (kuni 1966 Vilja Okasmets; 3. august 1938 Are vald, Pärnumaa – 5. aprill 2020 Põltsamaa) oli eesti agronoom ja koduloolane. Ta lõpetas 1957. aastal Räpina Aiandustehnikumi ning õppis aastatel 1961–1966 Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille lõpetas agronoomina. Ta töötas aastatel 1958–1961 Saaremaal. Aastatel 1966–1973 töötas ta Saduküla sovhoosis, 1973–1982 ja 1988–1991 Lustivere kolhoosis ning 1982–1988 Sakala Tõulinnukasvatuse sovhoosis. 1991–2000 oli ta Põltsamaa linnavalitsuse sotsiaalnõunik ja 2001–2011 Põltsamaa Muuseumi varahoidja. "Põltsamaa". Kaasautor Rutt Tänav. Maalehe Raamat. Tallinn 2002 "Elame veel...". 1. osa. Koostaja Vilja Roots. Põltsamaa 2007 "Elame veel...". 2. osa. Koostaja Vilja Roots. Põltsamaa 2009 2013 – Põltsamaa linna aukodanik Vilja Roots Põltsamaa Muuseumi kodulehel Toomas Reinpõld. "Vilja Roots, koduloohuviline agronoom". Vooremaa, 23. veebruar 2013
Max Nordau

Max Nordau (sünninimi Simon Maximilian Südfeld ehk Simcha Südfeld; 29. juuli 1849 Pest – 23. jaanuar 1923 Pariis) oli Ungarist pärit juudi rahvusest arst, kirjanik ja sionistliku liikumise tegelane. Max Nordau sündis ortodoksse sefardi päritolu rabi Gabriel Südfeldi perekonnas. Ta sai traditsioonilise juudi hariduse ja kasvas üles saksakeelses kultuurikeskkonnas. 1872. aastal lõpetas ta Pesti Kuningliku Ülikooli arstiteaduse alal. Juba ülikooli ajal tegi ta kaastööd mitmele Budapesti ajalehele. 1873. aastal muutis ta oma nime ära ja kolis Berliini. Pärast lühiajalist viibimist Budapestis 1870. aastate lõpus asus Max Nordau 1880. aastal elama Pariisi. Ta saavutas kuulsuse ühiskonna- ja kultuurikriitiliste raamatutega. Oma teoses "Die Conventionellen Luegen der Kulturmenschheit" ('Kultuurinimkonna konventsionaalsed valed', 1883) arvustas ta monarhistlikke ja aristokraatlikke režiime ning nende silmakirjalikkust. 1885. aastal ilmus raamat "Paradoxe der Conventionellen Luegen" ('Konventsionaalsete valede paradoksid'). 1892. aastal ilmunud teoses "Entartung" ('Degeneratsioon') kritiseeris Nordau teravas toonis kaasaegset euroopa kunsti ja kultuuri. Sionistliku liikumisega ühines Max Nordau Dreyfusi afääri mõjul. Temast sai Theodor Herzli lähimaid kaastöötajaid. 1897. aasta augustis Baselis Esimesel Ülemaailmsel Sionistide Kongressil oli Nordau üks Ülemaailmse Sionistliku Organisatsiooni asutajatest, ta valiti ka üheks kolmest aseesimeheks. Max Nordau (1849–1923) Jewish Virtual Library Matt Plen. Max Nordau : Physician, intellectual, Zionist Jewish Learning Jerry Klinger. Max Nordau :From Degeneration to Regeneration The Jewish Magazine, December 2013 Max Nordau - Biography JewAge Nordau, Max Jewish Virtual Library Max Nordau (1849-1923) bbk.ac.uk Max Nordau : Hungarian-French Physician and writer britannica.com Zionist Congress: First Zionist Congress & Basel Program (August 1897) Jewish Virtual Library
Binali Yıldırımi valitsus

Binali Yıldırımi valitsus on Türgi vabariigi 65. valitsus, mis pandi kokku 24. mail 2016. Türgi president Recep Tayyip Erdoğan nimetas valitsuse ametisse 29. mail 2016.
Euroopa linnade loend rahvaarvude järjekorras

Selles nimekirjas on linnad, mis asuvad Euroopas. Istanbuli puhul on sisse arvestatud ka Aasia poole rahvaarv, mis on kogurahvaarvust umbes 35%.
Orkla (ettevõte)

Orkla on Norra valdusühing (inglise holding company), mis tegutseb Põhja-Euroopas, Ida-Euroopas, Aasias ja Ameerika Ühendriikides. Ettevõtte tegevusalad on tarbekaubad, alumiiniumtooted ja finantssektor. Ettevõttel on üle 30 000 töötaja rohkem kui 40 riigis. Ettevõte tegevuskasum oli 3,2 miljardit Norra krooni (2013). Eesti ettevõtetest on Orkla valdusühinguga seotud AS Põltsamaa Felix ja AS Kalev, mis liideti 2018. aastal ettevõtteks Orkla Eesti AS. Ettevõtte koduleht
2006. aasta Euroopa grand prix

2006. aasta Vormel 1 etapp Euroopa Grand Prix toimus 7. mail Nürburgringil. Põhivõistlusel alustas esikohalt valitsev maailmameister ja karikasarja toonane liider Fernando Alonso. Alonso jaoks oli see sel aastal esimene kvalifikatsioonivõistluse võit. Kvalifikatsioonivõistluse teise aja sõitis välja seitsmekordne maailmameister Michael Schumacher ja kolmanda Felipe Massa. Neljandalt kohalt alustas võistlust Rubens Barrichello, viiendalt Kimi Räikkönen. Kümnenda aja välja sõitnud Mark Webber pidi mootorivahetuse tõttu loovutama 10 kohta. Sõidu katkestasid: Ralf Schumacher, Toyota F1 Juan Pablo Montoya, McLaren Takuma Sato, Super Aguri Franck Montagny, Super Aguri Jenson Button, Honda F1 Christian Klien, Ferrari Mark Webber, WilliamsF1 David Coulthard, Red Bull Vitantonio Liuzzi, Toro Rosso
Kauno Kõima

Kauno Kõima (sündinud 11. novembril 1956 Tartus) on eesti ajakirjanik. 1982. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina, tema diplomitöö teema oli "Hobuse nimetused eesti kirjakeeles ja rahvakeeles". 2000–2019 oli ta Põlva maakonna ajalehe Koit peatoimetaja. Tähtpäevi novembris. Koit, 5. november 2016 "Tartu Ülikool. Eesti ja üldkeeleteaduste instituut. Tartu murdest". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2016. Vaadatud 6. novembril 2016. Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Põlva rajooni koolinoorte suurpeo Aastaring stsenarist ja lavastaja Kauno Kõima (1987)
Stutthofi koonduslaager

Stutthofi koonduslaager (saksa keeles Zivilgefangenenlager Stutthof, Sonderlager Stutthof, Arbeitserziehungslager Stutthof) oli Saksamaa koonduslaager Teise maailmasõja ajal aastail 1939–1945. Laager avati 2. septembril 1939. See oli esimene Saksa koonduslaager väljaspool Saksamaa piire, sest asus juba okupeeritud Danzigi vabalinna alal. Samuti oli see viimane liitlaste vabastatud koonduslaager (9. mail 1945). Laagris suri üle 85 000 inimese. Laager asus Stutthofi linna (poola keeles Sztutowo) lähedal (34 km Danzigist). Alates 1945. aastast kuulub ala Poolale. Alates 12. märtsist 1962 tegutseb kunagise laagri alal muuseum. Laagris olnud Balys Sruoga kirjutas sealsest elust oma memuaarideraamatu "Jumalate mets". Muuseumi koduleht. Poola keeles Muuseumi koduleht. Poola keeles
Reußi vanem liin

Reuß-Greizi vürstkond (saksa: Fürstentum Reuß-Greiz), pärast 1848. aastat ka Reußi vanema liini vürstkond (saksa: Fürstentum Reuß älterer Linie), oli suveräänne riik Saksamaal, mida valitsesid Reußi dünastia liikmed. Reuß-Greizi, Alam- ja Ülem-Greizi (saksa: Reuß zu Greiz, Untergreiz und Obergreiz) krahvid ülendati vürstiseisusse aastal 1778. Selle liikmed kandsid tiitlit Reußi vanema liini vürst või Reuß-Greizi vürst. Sarnaselt palju arvukama Reußi noorema liiniga olid kõik dünastia meessoost liikmed nimega "Heinrich", Heinrich VI auks, keda perekond oli aidanud, ja olid nummerdatud sünni-, mitte valitsemise järjekorras, viimane seeria algas Heinrich I-ga (sündis aastal 1693) ja lõppes Heinrich XXIV-ga (1878–1927). Reußi vanema liini vürstkond kattis ala 317 km² ja selle rahvaarv oli 71 000 (1905). Selle pealinn oli Greiz ja teine linn Zeulenroda Aastal 1919, pärast esimest maailmasõda, liideti vanema liini territoorium noorema liini territooriumiga, moodustus Reußi Rahvariik, mis liidendati samal aastal uude Tüüringi osariiki. Reußi vanem liin suri välja seoses lastetu Heinrich XXIV surmaga aastal 1927, misjärel läksid selle õigused üle nooremale liinile. Greizi ülemine loss Greizi alumine loss Heinrich XI, Reuß-Ober-Greizi krahv aastast 1723, Reuß-Unter-Greizi krahv aastast 1768, 1. vürst 1778–1800 (1722–1800) Heinrich XIII, 2. vürst 1800–1817 (1747–1817) Heinrich XIX, 3. vürst 1817–1836 (1790–1836) Heinrich XX, 4. vürst 1836–1859 (1794–1859) Heinrich XXII, 5. vürst 1859–1902 (1846–1902) Heinrich XXIV, 6. vürst 1902–1918 (1878–1927) Hermine Reuß zu Greiz – endise Saksa keisri Wilhelm II naine Caroline Reuß zu Greiz – Saksi-Weimar-Eisenachi Wilhelm Ernsti naine
Piil

Piil on paljude gramnegatiivsete ja mõnede grampostiivsete bakterite ning arhede rakupinnal esinev valguline jätke, mille põhifunktsiooniks on enamasti rakkude kinnitumine erinevatele pindadele. Need on viburitest lühemad, jäigemad ja väiksema diameetriga karvakesi meenutavad struktuurid. Piilid on olulised virulentsusfaktorid, kuna aitavad patogeensetel bakteritel koloniseerida limaskesti ning moodustada biokilet. Enamasti on piilide ülesandeks raku kinnitumine erinevatele pindadele, substraadile, teistele rakkudele või kudedele. Näiteks soolekepike seondub P-piili (tüüp I piil) abil neeruvaagna epiteelile ja põhjustab püelonefriiti. Mõned piilid on spetsialiseerunud, näiteks soolekepikese F-piil on abiks bakterite konjugeerumisel, stabiliseerides protsessi käigus kahte bakterit. Osa baktereid (näiteks perekonnast Pseudomonas) kasutavad piile ka liikumiseks. Sellist liikumisviisi nimetatakse piiltõmbumiseks (inglise keeles twitching). Lisaks võib piilide ülesandeks olla ka DNA ja valkude transport. Todar, K. Online Textbook of Bacteriology. textbookofbacteriology.net Kasutatud 06.11.2016 (inglise) Peterson, J. W. Medical Microbiology. 4th edition. Chapter 7 Bacterial Pathogenesis. Galveston (TX): University of Texas Medical Branch at Galveston; (1996). www.ncbi.nlm.nih.gov Kasutatud 06.11.2016 (inglise) Bokranz, W. et al., (2005). Expression of cellulose and curli fimbriae by Escherichia coli isolated from the gastrointestinal tract. Journal of Medical Microbiology, nr 54, lk 1171–1182. www.microbiologyresearch.org[alaline kõdulink] Kasutatud 06.11.2016 (inglise) Fronzes, R. et al., (2008). Architectures and biogenesis of non‐flagellar protein appendages in Gram‐negative bacteria. The EMBO Journal, nr 27, lk 2271–2280. emboj.embopress.org Kasutatud 06.11.2016 (inglise)
X86-64

x86-64 (muud nimetused: AMD64, x64) on Inteli x86-käsustiku 64-bitine variant. Selle käsustiku peamised eelised võrreldes 32-bitisega on registrite suurem hulk ja maht ning võimalus adresseerida suuremat hulka mälu (264 baiti ehk u 16 eksabaiti).
2005. aasta Malaisia grand prix

2005. aasta Vormel 1 etapp Malaisia Grand Prix toimus 20. märtsil Malaisias Sepangi ringrajal. Sõidu katkestasid: Rubens Barrichello, katkestas 49 ringil Giancarlo Fisichella, katkestas 36 ringil Mark Webber, katkestas 36 ringil Jacques Villeneuve, katkestas 26 ringil Jenson Button, katkestas 2 ringil tehniliste probleemide tõttu Anthony Davidson, katkestas 2 ringil tehniliste probleemide tõttu Patrick Friesacher, katkestas 2 ringil