laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Užava alamjooksu looduspark

Užava alamjooksu looduspark on kaitseala Lätis Kuramaal Ventspilsi piirkonnas Užava ja Zirase vallas Uzava jõe kallastel, asudes suuremalt jaolt Užava poldril. Kaitseala (läti keeles Užavas lejtece) loodi 2004. aastal, kaitsmaks poldril peatuvaid rändlindusid ja sealset rukkirääkude asurkonda. Tegemist on Natura 2000 võrgustiku linnualaga. Užava poldrit kasutavad ümbruskonna põllumehed, kuid selle infrastruktuurid enam ei toimi. Kaitseala pindala on 1434 ha. 87,2% looduspargist võtab enda alla põllumajanduslik maa. Metsade all on 10,4% looduspargist, veekogusid on 21,6 hektarit. Seakset põllumajanduslikku maad kasutavad valdavalt veisekasvatajad, elanikke looduspargis ei ole. Levinumad taimed looduspargis on harilik kerahein, põldtimut, suur kastehein, harilik orashein, mets-harakputk, aas-rebasesaba, aaskaerand, luht-kastevars, ojamõõl, harilik lubikas ja kuldtulikas, metsades ka harilik paakspuu, harilik angervaks, seaohakas, sookastik, harilik vaarikas, harilik toomingas, õrn lemmmalts, väikeseõiene lemmmalts, harilik vereurmarohi, kõrvenõges, harilik vesikanep, roomav madar ning harilik humal, veekogudel sale tarn, põistarn, päideroog, pilliroog, laialeheline hundinui, harilik jõgiputk, kollane võhumõõk, tara-seatapp, jäneskastik, kollane vesikupp, suur parthein, harilik kalmus, kraavtarn, väike lemmel ja ristlemmel teede ääres punane aruhein, valge madar, aasnurmikas, ohtetu luste, mets-harakputk ja maapirn. Levinumad puud on sanglepp, hall lepp, arukask, sookask, raagremmelgas, tuhkur paju, mustjas paju, raudremmelgas ja vitspaju. Haruldasematest taimedest kasvavad seal murulauk, väike ristik, sammaldest lamelehik, harilik hännik ja õrn hännik. Kevaditi peatuvad poldril umbkaudu kahe nädala vältel rändlinnud, tegemist on ühe suurema lindude peatuspaigaga Lätis. Sealsed madalad alad on kevaditi sagedasti üle ujutatud. Rändeperioodil peatuvad seal laululuik, sinikael-part, kiivitaja, viupart, piilpart, kühmnokk-luik, väikeluik, hallhani, rabahani, valgepõsk-lagle, Kanada lagle, kalakajakas ja naerukajakas. Kaitsealal pesitsevad põldlõoke, kiivitaja, talvike, metsvint, salu-lehelind, põldvutt, soo-loorkull, väike-konnakotkas, sookurg, valge-toonekurg, kuldnokk, hallvares, levinuim pesitseja on seal aga kiivitaja. Imetajatest elavad kaitsealal põder, metskits, punahirv, metssiga, kährik, saarmas, rebane, tuhkur, siil, mutt, valgejänes, kobras, rändrott, orav ja mügri. Kaladest elavad Užava jões lõhe, meriforell, haug, särg, turb, lepamaim, rünt, vimb, luukarits, ahven ja ogalik. http://www.ventspilsnovads.lv/ct-menu-item-223/ct-menu-item-246 Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel (läti keeles)
Nehoiu

Nehoiu on linn Rumeenias Buzău maakonnas. Asub Buzău jõe orus ajaloolises Munteenia piirkonnas. Linna haldusalasse kuulub 9 küla: Bâsca Rozilei, Chirlești, Curmătura, Lunca Priporului, Mlăjet, Nehoiașu, Păltineni, Stănila ja Vinețișu. Nehoiut on kirjalikult mainitud 1549. aastal. 1989 sai linnaõigused. Linna peamine tööstusharu on metsa- ja puidutööstus. 2021 Romanian census
U6

U6 võib tähendada mitut asja. U6 on Berliini metrooliin. U6 on Viini metrooliin. U6 on Ural Airlines'i IATA kood. U-6 Ultima VI, arvutimäng
Mitte

Mitte (saksa keeles 'keskkoht, keskus') on mitme linnarajooni ja linnaosa nimi. Mitte rajoon on linnarajoon Berliinis. Mitte rajoon on linnarajoon Hannoveris. Mitte linnaosa on linnaosa Berliini Mitte rajoonis. Mitte linnaosa on linnaosa Hannoveri Mitte rajoonis.
Oetz

Oetz (Ötz) on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 812 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 29,2 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2361 inimest. Vald paikneb 11,7 km Imstist kagus Ötztaler Ache alamjooksul Ötztali orus Acherkogeli mäe (3008 m) jalamil. Oetzi piirkonda hakati asustama umbes 2000 aastat tagasi. Küla on kirjalikult esmamainitud (Ez) 1266. aastal. Kihelkonnakirik ehitati hilisgooti stiilis, laiendused aastal 1667. Barokkinterjööri muudatused lõpetati 1744. aastal. Kirikus on krüpt, Püha Miikaeli maaliga altar (1683), nikerdused ja kujud. Ötz on kahehooajaline turismisihtkoht ligikaudu 350 000 ööbimisega ja on populaarne kärestikusõidu- ja turismipaik. Linnas on kohalik pärandimuuseum ja kunstigalerii Turmmuseum Ötz (ametlikult Galerie zum alten Ötztal). Lähedalolevad vaatamisväärsused on Piburgi järv, Auer Klamm (kuristik), Stuibenfall (juga) ja Tumpenbachi (oja) juga. Ötz teeb koostööd järgmiste paikadega: Hargesheim, Rheinland-Pfalz, Saksamaa Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/wcm/idc/idcplg?IdcService=GET_NATIV Oetz Ötztal www.oetz.tirol.gv.at
Rietz

Rietz on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 685 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 19,57 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2208 inimest. Vald paikneb 23 km Imstist idas ja 4 km Telfsist läänes Inni lõunakaldal. Eripäraks on, et küla ei saa Stubai Alpide kõrguse tõttu talvel päikest. Küla on kirjalikult mainitud aastal 1264 ja on kogukond 1325. aastast. Peamine sissetulekuallikas on turism. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70215.pdf www.rietz.at
Tyrone Power

Tyrone Edmund Power III (5. mai 1914 Cincinnati, Ohio – 15. november 1958 Madrid) oli Ameerika Ühendriikide näitleja. Tyrone Poweri koduleht Tyrone Power andmekogus IMDb (inglise)
Roppen

Roppen on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 724 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 30,86 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1776 inimest. Vald paikneb 5 km Imstist kagus Pitze ja Ötztaler Ache suuete vahel. Küla on kirjalikult esmamainitud 1260. aastal nimega Roupen, kuid asustus algas juba 3000 aastat tagasi. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70216.pdf www.roppen.tirol.gv.at
Loimurite loend

Loimurite loend loetleb loimureid. Selles nimekirjas on loimurite liigid ja teised taksonid. Muud zooloogia mõisted on loetletud loendites zooloogia mõisteid ja anatoomia mõisteid. Kogu bioloogias käibel olevad mõisted on loetletud loendis "Bioloogia mõisteid". Kui taksonil on eestikeelne nimetus, siis see on paigutatud loendisse vastavalt oma kohale tähestikus. Taksoninimetuse järel on sulgudes ladinakeelne nimetus kursiivis. Edasi tulevad lühiandmed sugukondliku kuuluvuse (sgk) ja levila kohta, samuti leviku kohta Eestis: Eestis tavaline – kogu Eestis tavaline või sage Eestis kohati – Eestis kohati tavaline, kohati puudub või haruldane Eestis haruldane – Eestis haruldane või väga vähestes kohtades levinud 0000000000000 – välja surnud # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Oreella, perekond, sgk Oreellidae Oreellidae, sugukond
Sankt Leonhard im Pitztal

Sankt Leonhard im Pitztal on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 1366 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 223,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1393 inimest. Vald paikneb 20 km Imstist lõunas Pitze jõe ülemjooksul. Küla pikkus on umbes 25 km. See on üks suurimaid omavalitsusi Tiroolis. Kliima on mäekülgede tõttu karm. Piirkond avastati 1300. aasta paiku ja selle peamine sissetulekuallikas on turism. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.st-leonhard.tirol.gv.at
Sautens

Sautens on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 812 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 11,61 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1595 inimest. Vald paikneb 9 km Imstist kagus Ötztaler Ache alamjooksul. Küla asub päikese käes, kuid on tuule eest kaitstud, mis teeb kliima eriti pehmeks. Peamine sissetulekuallikas on põllumajandus. Puuviljad on eriti olulised, kuna suurt osa saagist kasutatakse napsi tegemiseks. Küla nimi paistab pärinevat Rooma aegadest. Sautens oli kunagi Oetziga seotud, kuid sai 1836. aastal omaette vallaks. Hiljuti on külas kasvanud turism. Sautens Neue Pfarrkirche Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70218.pdf www.sautens.tirol.gv.at
Mitte rajoon

Mitte rajoon on mitme linnarajooni nimi. Mitte rajoon on Berliini linnarajoon. Mitte rajoon on Hannoveri linnarajoon. Mitte linnaosa
Silz (Tirool)

Silz on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 654 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 65,67 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2520 inimest. Vald paikneb 15 km Imstist idas ja 11 km Telfsist läänes. Vallas asub suusakuurort Kühtai. Taliturismi kõrval on Silzile tähtsaks sissetulekuallikaks ka suveturism, eriti kärestikusõit Inni jõel. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70219.pdf www.silz.tirol.gv.at
Rahvusvaheline Sulgpalliföderatsioon

Rahvusvaheline Sulgpalliföderatsioon (inglise keeles Badminton World Federation, lühendatult BWF) on rahvusvaheline spordialaliit, mis korraldab sulgpalliga seotut kogu maailmas. Föderatsioon asutati 1934 Londonis nimega International Badminton Federation (lühendatult IBF). Föderatsioonil on tänapäeval 201 liiget: sh 175 rahvuslikku organisatsiooni (sh Eesti Sulgpalliliit). https://bwfbadminton.com/ https://corporate.bwfbadminton.com/
Johannes Sikkar

Johannes Sikkar (15. oktoober 1897 Kõnnu, Saadjärve vald, Tartumaa – 22. august 1960 Stockholm) oli eesti poliitik, peaministri asetäitja eksiilis 12. jaanuarist 1953 kuni surmani. Ta õppis 1920. aastal Tartu Ülikooli matemaatikaosakonnas ja 1929–1936 (lõpetas cum laude) majandusosakonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Ta oli Voldi põllumeeste konvendi liige ja Riigi Metsatööstuse nõukogu liige.  Pikemalt artiklis Johannes Sikkari valitsus Johannes Sikkar (suri 22. augustil 1960) – peaministri asetäitja ja siseminister Tõnis Kint – peaministri asetäitja (alates 22. augustist 1960) ja põllutööminister Gustav Suits (ei astunud ametisse, suri 23. mail 1956) – haridusminister Mihkel Truusööt (kuni 10. septembrini 1956) – majandusminister Aleksander Warma – välisminister Oskar Lõvi – majandusminister (alates 10. septembrist 1956) Peeter Panksep – minister (alates 10. septembrist 1956) Aksel Mark – minister (alates 10. septembrist 1956) Arvo Horm – minister (alates 10. septembrist 1956) Eduard Leetmaa – minister (alates 31. jaanuarist 1959) Vabariigi Valitsuse otsus 26. augustist 1931 nr. III Johannes Sikkari ametisseasutmise pühalik tõotus 12. jaanuaril 1953, ERA.4969.1.6 (SAAGA-s) TÜ üliõpilased
Punavuori

Punavuori (rootsi keeles Rödbergen; mõlemas keeles tähendus 'punamägi') on linnaosa Helsingis. Linnaosas on peamiselt korruselamud. Loodenurgas asuvad endised Sinebrychoffi tehasehooned, mis on osalt kortermajadeks ümber ehitatud. http://www.aluesarjat.fi/ http://www.kaupunginosat.net/punavuori/
Konstantin Sirotkin

Konstantin Sirotkin (6. märts 1890 Tallinn – 24. märts 1980) oli Eesti tuletõrjuja.
August Kahn

August-Johannes Kahn (31. märts 1897 Väinjärve vald, Järvamaa – 9. mai 1942 Ussollagi vangilaager, Permi oblast) oli Eesti politseinik.
Ervita vald

Ervita vald (saksa keeles Erwita) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Väinjärve vallaga. Ervita vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Ervita vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Essu vald

Essu vald (saksa keeles Jess) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893. Essu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Essu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
August Kärsna

August Kärsna (26. detsember 1902 – 8. veebruar 1987 New York) oli Eesti poliitik, kohtuminister eksiilis 8. maist 1971 kuni surmani. Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides esimees, alates 1. novembrist 1958 Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu esimees. Väliseesti ajalehe Eesti Postimees (Estonian Courier) toimetaja. Enda väitel oli August Kärsna ka Vabariigi Valitsuse eksiilis esindaja ÜRO-s. "Agressioon ja anneksioon" (Augsburg 1947) "Agressioon ja anneksioon kehtivas rahvusvahelises õiguses" (Augsburg 1948) Vabar.Valitsus UN-i? Eesti Postimees, 26. september 1974, nr. 18, lk. 1 Kes kaebab? Teataja, 1. juuni 1957, nr 11, lk 3.
Hageri-Mäeküla vald

Hageri-Mäeküla vald (saksa keeles Pastorat Haggers-Mähküll) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1867 ja siis eraldus Mäeküla vald eraldi vallaks. Hageri-Mäeküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Hageri-Mäeküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mäeküla vald

Mäeküla vald (saksa keeles Mähküll) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1889 ja siis liideti see vald arvatavasti Sutlema-Lümandu vallaga. Mäeküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Mäeküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Hagudi vald

Hagudi vald (saksa keeles Haggud) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Rapla vallaga. Hagudi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Hagudi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Haljava vald

Haljava vald (saksa keeles Hallinap) oli vald Harjumaal Harju-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti see vald Anija vallaga. Haljava vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Haljava vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Huuksi vald

Huuksi vald (saksa keeles Hukas) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Koigi vallaga. Huuksi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Huuksi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Idavere vald

Idavere vald (saksa keeles Itfer) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893. Idavere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Idavere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Iigaste vald

Iigaste vald (saksa keeles Igast) oli vald Tartumaal Sangaste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Karula vallaga. Iigaste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Iigaste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Juhan Käis

Juhan Käis (4. august 1915 Tartu – 12. november 1984 Toronto) oli Eesti poliitik, teedeminister eksiilis 1. märtsist 1964 kuni surmani. Juhan Käis õppis aastatel 1936–1942 (lõpetas 1942 cum laude) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas; ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Ta kirjutas aastal 1939 auhinnatöö "Kodaniku vabadused Eesti õiguskorras, nende areng ja tagatised". Juhan Käis oli kompanii pealik Kaitseliidu Tartu maleva õppurmalevkonnas. Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale, 1948 siirdus Austraaliasse, 1956 Kanadasse. Juhan Käis oli Ühinenud Põllumeeste ja Väikemaapidajate Kogude erakonna liige alates aastast 1960.
Iisaku-Kauksi-Potsiku vald

Iisaku-Kauksi-Potsiku vald (saksa keeles Isaak-Kauks-Potzik) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1869. Iisaku-Kauksi-Potsiku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Iisaku-Kauksi-Potsiku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ilmatsalu vald

Ilmatsalu vald (saksa keeles Ilmazahl) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Vorbuse vallaga. Ilmatsalu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Ilmatsalu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Jootme-Räsna vald

Jootme-Räsna vald (saksa keeles Jotma und Resna) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Lehtse vallaga. Jootme-Räsna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Jootme-Räsna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Jägala vald

Jägala vald (saksa keeles Jaggowall) oli vald Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Jõelähtme vallaga. Jägala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Jägala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Jäneda-Lehtmetsa vald

Jäneda-Lehtmetsa vald (saksa keeles Jendell und Lechtmetz) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Käravete vallaga. Jäneda-Lehtmetsa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Jäneda-Lehtmetsa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Jõe vald

Jõe vald (saksa keeles Jaegel) oli vald Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Pala vallaga. Jõe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Jõe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Jõepere vald

Jõepere vald (saksa keeles Joemper) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Saksi vallaga. Jõepere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Jõepere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Jööri vald

Jööri vald (saksa keeles Jöör) oli vald Saaremaal Valjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kogula vallaga. Jööri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Jööri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ivar Grünthal

Ivar Grünthal (8. juuni 1924 Tartu – 14. veebruar 1996 Göteborg) oli eesti kirjanik, arst ja poliitik. Õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumis aastatel 1932–1941. Pärast seda jätkas õpinguid Tartu, Helsingi ja Lundi ülikoolis, õppides arstiteadust. Lõpetas Lundi ülikooli meditsiinilitsentsiaadi kraadiga 1951. aastal. Astus Rootsis paguluses olles aastal 1945 EÜS Põhjala liikmeks. Teise maailmasõja ajal teenis Soome armees, kuuludes Eesti vabatahtlike rügemendi JR 200 koosseisu, pärast ohvitserikoolituse läbimist ülendati lipnikuks (vänrikki). Grünthal töötas aastatel 1952–1958 Visbys arstina. Aastast 1959 oli sotsiaalarst Göteborgis. Aastatel 1957–1966 oli ta kultuuriajakirja Mana toimetaja ja väljaandja. 1956–1962 oli ta Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskogu liige. 1. jaanuaril 1962 nimetas peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis August Rei Ivar Grünthali portfellita ministriks ja sotsiaalministri kohusetäitjaks peaministri asetäitja Aleksander Warma juhitavas Vabariigi Valitsuses eksiilis. 1. märtsist 1964 kuni 8. maini 1971 oli Grünthal sotsiaalminister Tõnis Kindi valitsuses. Ta tõlkis eesti luulet rootsi keelde, avaldas rohkelt artikleid ja arvustusi ajakirjades. "Uni lahtiste silmadega". Orto, Göteborg/Toronto 1951 "Müüdid mülka põhja kadunud maast". Vaba Eesti, Stockholm 1953 "Must pühapäev". Vaba Eesti, Stockholm 1954 "Meri". Vaba Eesti, Stockholm 1958 "Lumi ja lubi". Vaba Eesti, Stockholm 1960 "Mõõt on täis". Vaba Eesti, Stockholm 1964 Koondkogu "Neitsirike" sisaldab tervikuna kõik varem ilmunud luulekogud. Koostanud ja eessõna: Hando Runnel. Ilmamaa, Tartu 1995 "Peetri kiriku kellad". Göteborg 1962 "Laulu võim" – ajakirjas Mana 1966–1986, nr. 31, 43–52 ja 54–55 "Müütide maagia". Koostaja ja järelsõna: Mall Jõgi. Sari Eesti mõttelugu, nr 40, Ilmamaa, Tartu 2001 1960 – Henrik Visnapuu preemia ("Meri") 1996 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia (luule valikkogu „Neitsirike“) Ivar Grünthal oli ajakirjanik Vera Poska-Grünthali ja jurist Timotheus Grünthali teine laps, riigimees Jaan Poska lapselaps. Tal oli vanem õde Constancia (1920–2005) ja noorem õde Vera (1925–2018) ning noorem vend Timotheus Grünthal jr (1930–2008). Timotheus Grünthali lapselaps Raoul Grünthal tegutses Rootsi uudisteagentuuris TT ja Svenska Dagbladeti peadirektorina. Tema onu Villem Grünthal-Ridala oli eesti luuletaja, tõlkija ning keele- ja folklooriuurija. Abikaasa Virve Grünthal (Lasberg), tütred Anne, Pia ja Kristiina, poeg Ivar-Hendrik. EE 14. köide lk. 73 Raoul Grünthal - Eesti juurtega mees Svenska Dagbladeti peadirektor, Eesti Päevaleht, 27.05.2006 Arne Merilai, "Ropp ja harras Ivar Grünthal" – Keel ja Kirjandus 1993, nr. 4, lk. 193–198 Mall Jõgi, "Taevaste ja vaevaste ratsanike mail. Vaateid Ivar Grünthali kriitikasse" – Looming 1994, nr. 6, lk. 826–843 Hellar Grabbi, "Tulgu uus taevas". Virgela, Tallinn 1999, lk. 41–49, 108–111, 242–245 Hellar Grabbi, "Ivar Grünthal: mälestusi, märkmeid, mõtteid" – Keel ja Kirjandus 2006, nr. 2, lk. 139–148 Jaan Poska oma ja meie ajas. Tallinn, 2010, 527 lk. (ISBN 978-9949-21-171-5) Janika Kronberg, raamatu "Neitsirike" arvustus Janika Kronberg, raamatu "Müütide maagia" arvustus
Kaagvere vald

Kaagvere vald (saksa keeles Kawershof) oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1896 ja siis liideti see vald Mäksa vallaga. Kaagvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Kaagvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kaave vald

Kaave vald (saksa keeles Kawa) oli vald Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kurista vallaga. Kaave vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Kaave vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kalli vald

Kalli vald (saksa keeles Kallie) oli vald Pärnumaal Mihkli kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Koonga vallaga. Kalli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Kalli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Karala vald

Karala vald (saksa keeles Karral) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Lümanda vallaga. Karala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Karala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Karitsa vald

Karitsa vald (saksa keeles Karritz) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Rakvere vallaga. Karitsa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Karitsa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kasti vald

Kasti vald (saksa keeles Kasty) oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Haimre vallaga. Kasti vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Kasti vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kasti vald (Püha kihelkond)

Kasti vald (saksa keeles Kasty) oli vald Saaremaal Püha kihelkonnas. Vald eksisteeris 1874–1891 ja siis liideti see vald Pihtla vallaga. Kasti vald (Püha kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Kasti vald (Püha kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kaunispe vald

Kaunispe vald (saksa keeles Kaunispäh) oli vald Saaremaal Jämaja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Torgu vallaga. Kaunispe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Kaunispe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kautjala vald

Kautjala vald (saksa keeles Kautel) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Rae vallaga. Kautjala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 20.01.2018) Kautjala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917