laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ankara

Ankara on Türgi pealinn ja suuruselt teine linn İstanbuli järel. Asub Anatoolia kiltmaal, keskmiselt 938 m kõrgusel. Ankara varasem nimi oli Angora või Engürü. Kreeklased ja roomlased nimetasid linna Ancyra; see sõna tähendab kreeka keeles ankrut. Ankara kuulus hetiitide moodustatud Hati riiki. Pärast selle hävitamist kuulus ta Früügiale, siis Lüüdiale ja Pärsiale. Linnas peatus mõnda aega Aleksander Suur. 278 eKr vallutasid piirkonna gallide hõimuliit galatid, kes tegid Ankara esimest korda pealinnaks. 189 eKr ühendati Galaatia Rooma riigiga, Ankara sai Galaatia provintsi pealinnaks ja omandas suure tähtsuse. Ankarast on leitud Augustuse testamendi kakskeelne tekst. Ankara oli ka Bütsantsi riigi tähtis kaubanduskeskus, ehkki 6.–11. sajandini vallutasid araabia väeüksused linna korduvalt. Lõplikult kaotas Bütsants Ankara 1073. aastal. Ankaras oli Kemal Atatürgi peakorter alates 1919. aastast. Kui loodi Türgi Vabariik, viidi pealinn 1923. aastal Istanbulist Ankarasse, et kaitsta seda välismaiste vallutajate eest. Atatürgi mausoleum Anitkabir Anatoolia kunsti muuseum Atakule vaatetorn Ankara Ülikool Gazi Ülikool Çankaya Ülikool https://www.nufusu.com/il/ankara-nufusu Ankara, Turkey: Latitude, Longitude and Altitude Ankara koduleht
Audiokoodek

Audiokoodek on audiosignaali kodeerimise ja dekodeerimise koodek. Audiokoodeki ülesanne on analoogsignaali digitaalne kodeerimine ja samuti audioandmete dekodeerimine (lahtipakkimine) esialgsele signaalile võimalikult lähedasel kujul. Audioandmed võivad seejuures olla failivormingus või voogedastuse vormingus. Kodeerimisega kaasneb enamasti andmemahu vähendamine andmetihenduse teel. Audiokoodeki programmil võib olla sama nimi kui tema poolt realiseeritaval audiovormingul, nt MPEG-1 Audio Layer III (MP3), Advanced Audio Codec (AAC), Free Lossless Audio Codec (FLAC) Andmete pakkimine
Dreams that Glitter

"Dreams that Glitter – Our Story" on Briti popansambli Girls Aloud autobiograafia. Raamatu andis 2008. aasta oktoobris välja kirjastus Transworld Publishers kaubamärgi Bantam Press all. 256-leheküljeline raamat sisaldab seni avaldamata fotosid, ülevaadet ansambli liikmete elust, ansambli edust, stiilinõuandeid ning "kõigest sellest, mida nad on õppinud elust, armastusest ja muusikast". Fraas "Dreams that Glitter" on rida ansambli 2007. aasta laulust "Call the Shots". http://www.amazon.co.uk/dp/0593061225
Tera-

Tera- (tähis T) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 1012 korda suurem. Näiteks sagedus 1 teraherts (THz) on 1012 hertsi ehk triljon hertsi (ehk 1000 gigahertsi ehk 1000 000 megahertsi ehk 1000 000 000 kilohertsi). Eesliite nimetus tuleneb kreeka keele sõnast teras (koletis, s.t koletult suur) ja võeti ametlikult kasutusele 1960. a koos SI-süsteemiga. Informaatikas ja infotehnoloogias kasutatakse samuti eesliidet tera- (nagu ka eesliiteid kilo-, mega-, giga-), mis aga ei väljenda enamasti mitte detsimaalset kordsust 1000, vaid binaarset kordsust 210 = 1024. Näiteks andmehulk 1 terabait on 1024 gigabaiti ehk 240 = 1 099 511 627 776 baiti.
Tromsi maakond

Tromsi maakond (põhjasaami Romsa) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Maakond piirneb Soome ja Rootsiga, Norra maakondadest kirdes Finnmargi maakonnaga ja edelas Nordlandi maakonnaga. 2020. aastal moodustati Finnmargi ja Tromsi maakonnast Troms og Finnmargi maakond. 15. juunil 2022 otsustas Storting Troms og Finnmargi maakonna loomise tagasi pöörata ning Tromsi maakond taasmoodustati 1. jaanuaril 2024. Sulgudes on rahvaarv 2006. aasta seisuga. Balsfjordi vald (5569) Bardu vald (3799) Bergi vald (996) Bjarkøy vald (537) Dyrøy vald (1295) Gratangeni vald (1245) Harstadi vald (23 228) Ibestadi vald (1630) Kåfjordi vald (2261) Karlsøy vald (2369) Kvæfjordi vald (3067) Kvænangeni vald (1387) Lavangeni vald (1035) Lenviki vald (11 051) Lyngeni vald (3161) Målselvi vald (6578) Nordreisa vald (4772) Salangeni vald (2263) Skånlandi vald (2918) Skjervøy vald (2971) Sørreisa vald (3322) Storfjordi vald (1932) Torskeni vald (1005) Tranøy vald (1598) Tromsø vald (63 596) Population and changes during the quarter (M) 1997K4 - 2019K2, vaadatud 17.11.2019. Liideti 2013. aastal Harstadi vallaga.
Czesław Bessaga

Czesław Marian Bessaga (26. veebruar 1932 Lwów – 20. september 2021 Varssavi) oli Poola matemaatik. 1959. aastal kaitses ta matemaatikakandidaadi kraadi Stanisław Mazuri juhendamisel. Aastatel 1965−1998 oli ta Varssavi ülikooli matemaatika instituudi funktsionaalanalüüsi kateedri (hiljem osakonna) juhataja, aastatel 1970−1975 ka matemaatika instituudi direktori asetäitja, 1980. aastast professor. Aastatel 1984−1987 Varssavi ülikooli matemaatika, informaatika ja mehaanika teaduskonna dekaan. Ta oli ajakirja Studia Mathematica kaastoimetaja. Tema juhendamisel on kaitstud neli doktoritööd. Tema uurimisvaldkonnad olid funktsionaalanalüüs ja lõpmatumõõtmeline topoloogia. Ta tõestas Banachi püsipunkti teoreemi pöördteoreemi, mida nimetatakse Bessaga teoreemiks. Koos Aleksander Pełczyńskiga kirjeldas ta isomorfisme pidevate funktsioonide Banachi ruumi ja nullmõõtmelise kompaktse meetrilise ruumi vahel, samuti niinimetatud Bessaga-Pełczyński valikuprintsiipi. 1961 Stefan Banachi auhind 1973 Poola taassünni ordeni rüütlirist 1976 Poola Teaduste Akadeemia korrespondentliige 1991 Poola Teaduste Akadeemia täisliige Czesław Bessaga, Aleksander Pełczyński (1958). On bases and unconditional convergence of series in Banach spaces. Studia Mathematica, 17-2 Czesław Bessaga, Aleksander Pełczyński (1960). Spaces of continuous functions. IV. On isomorphical classification of spaces of continuous functions. Studia Mathematica, 19 Czesław Bessaga (1966). Every infinite-dimensional Hilbert space is diffeomorphic with its unit sphere. Bulletin L'Académie Polonaise des Science, Série des Sciences Mathématiques, Astronomiques et Physiques, 14 Czesław Bessaga, Aleksander Pełczyński (1975). Selected topics in infinite-dimensional topology. Monografie Matematyczne, 58, Wydawnictwo Naukowe PWN Czesław Bessaga (1993). Linear Operators and Functors Extending Pseudometrics. Fundamenta Mathematicae, 142 Taras Banakh, Czesław Bessaga (2000). On linear operators extending (pseudo)metrics. Bull. Polish Acad. Sci. Math., 48:1 Mathematics Genealogy Project. Czeslaw Bessaga "Polska Akademia Nauk. Instytucja Naukowa. BESSAGA, Czesław Marian". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2016. Vaadatud 23. veebruaril 2016.
Gildi tänav (Tallinn)

Gildi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis. Tänav algab Juhkentali tänava lähedalt ja lõppeb Lastekodu tänavaga ristudes. 20. sajandi algul kandis tänav Gildi tänava nime (saksa Gildenstraße, vene Гильдейская ул.). Nimi Gildi tuleb sellest, et tänava ääres oli Suurgildi kasarm (ehitatud 1851, lammutatud 1934). 27. juunil 1950 nimetati tänav ümber Kolhoosi tänavaks. Eesti NSV aegne nimi tuli arvatavasti sellest, et tänava ääres asus "Kolhoosnikute Kodu" ja Keskturg. 3. augustil 1990 taastati nimi Gildi tänav. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 23.02.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=ee&lang=et&kohanimi=96005073&f2v=Y&f3v=Y&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&x1d=&x1m=&x1s=&x2d=&x2m=&x2s=&y1d=&y1m=&y1s=&y2d=&y2m=&y2s=&f14v=Y&of=tb (vaadatud 23.02.2016) Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk. 53
Turu tänav (Tallinn)

Turu tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis. Tänav algab Mardi tänavalt ja lõpeb Lastekodu tänavaga ristudes. Turu tänav 8 asub osa Mardi lasteaiast. Heeringa tänaval puudus 19. sajandi algul nimi ja majade määramisel kasutati ajutisi nimetusi, näiteks „liival kitsal tänaval“ jne. Ajutiselt kasutati ka majaomaniku õuenõunik Salzmanni perekonnanimest moodustatud nimetusi: Salzmann-Dörptsche Strasse (Salzmanni Tartu maantee). 1865. aastast kandis tänav nime Heeringa tänav (saksa Heringstrasse, vene Селедочная ул.), mis tõenäoliselt pandi mõne tänaval oleva heeringapoe järgi. Algselt algas tänav Torupilli otsast ja suundus mööda praegust Lastekodu tänavat läände, lõppedes Polgu (praegu Mardi) tänaval. Heeringa tänav lookles poolkõveralt Liivamäe ja Puuvilja tänava vahel, majad tänaval olid madalad, hoovid liivased ning kõrgete väravate ja piirdeaedadega. Ainuke ilus maja oli Heeringa tn 12, kahekorruseline kahe paraadtrepiga hoone. 13. juulil 1948 sai tänav praeguse nime: Turu tänav. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 23.02.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, 19. SAJAND Asustuse levik Tänavad, TALLINNA JUHKENTALI ASUMI AJALOOST, www.juhkentali-keldrimae.eu, (vaadatud 24.10.2020) Erika Aulik, VIRU TÄNAV JA TEISED, Elukaar, Sotsiaalministeeriumi vanemaealiste poliitika komisjoni väljaanne, nr. 2, 1 veebruar 2019 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk. 127 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk 127.
Hiiu-Maleva tänav

Hiiu-Maleva tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu ja Nõmme asumis. Tänav algab Metsa tänavalt ja lõppeb Pargi tänavaga ristudes. Enne 1922 Ohvitseri tänav 17. märts 1922 – 25. september 1959 Maleva tänav (1940 lühikest aega Ava tänav) 25. september 1959 – 25. veebruar 1994 Rahvamaleva tänav alates 25. veebruarist 1994 Hiiu-Maleva tänav. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 23.02.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk. 104 http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=ee&lang=et&kohanimi=96005124&f2v=Y&f3v=Y&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&x1d=&x1m=&x1s=&x2d=&x2m=&x2s=&y1d=&y1m=&y1s=&y2d=&y2m=&y2s=&f14v=Y&of=tb (vaadatud 23.02.2016)  Hiiu-Maleva tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ilmjärve mõis

Ilmjärve mõis (saksa keeles Ilmjerw) oli riigimõis Otepää kihelkonnas Tartumaal. Mõis rajati 18. sajandi keskel Vana-Otepää mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimi.shtml (vaadatud 23.02.2016) Ilmjärve mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 23.02.2016) Ilmjärve mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Neeruti mõis (Otepää)

Neeruti mõis (saksa keeles Megel, varem Metztaken ja Nierothshof) oli rüütlimõis Otepää kihelkonnas Tartumaal. Mõis rajati 15. sajandi II poolel. 1637. ja 1641. aastal kuulus Neeruti mõisa valduste hulka ka Vana-Piigaste mõis. Neeruti mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 23.02.2016) http://www.mois.ee/pikknimn.shtml (vaadatud 23.02.2016) Leonhard von Stryk: Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil, Der ehstnische District mit vier karten. 1877. Lk 113. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 323-4 [1]. Neeruti mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Nüpli mõis

Nüpli mõis (saksa keeles Knippelshof, varem Moneberge või Mynnenberg) oli riigimõis Otepää kihelkonnas Tartumaal. Mõisast on teateid alates 1508. aastast. Nüpli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 23.02.2016) http://www.mois.ee/pikknimn.shtml (vaadatud 23.02.2016) Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 322-3 [1]. Nüpli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Finnmargi maakond

Finnmark (põhjasaami keeles Finnmárku, soome keeles Ruija) on Norra põhjapoolseim maakond. Asub Põhja-Jäämere rannikul, piirnedes idas Venemaa ja lõunas Soomega. Ajalooliselt on Finnmargiks nimetatud ka maakonnast laiemat ala Lapimaal. 2020. aastal moodustati Finnmargi ja Tromsi maakonnast Troms og Finnmargi maakond. 15. juunil 2022 otsustas Storting Troms og Finnmargi maakonna loomise tagasi pöörata ning maakond taasmoodustati 1. jaanuaril 2024. (elanike arv 1. jaanuaril 2006) Alta vald (17 889) Berlevågi vald (1104) Båtsfjordi vald (2171) Gamviki vald (1076) Hammerfesti vald (9361) Hasviki vald (1033) Kárášjohka vald (Karasjoki vald) (2889) Guovdageaidnu vald (Kautokeino vald) (2998) Kvalsundi vald (1070) Lebesby vald (1391) Loppa vald (1213) Måsøy vald (1376) Unjárga vald (Nesseby vald) (892) Nordkapi vald (3330) Porsangeri vald (4222) Sør-Varangeri vald (9464) Deatnu vald (Tana vald) (3006) Vadsø vald (6114) Vardø vald (2338) "Statistikkbanken". ssb.no. 16.7.2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.7.2012. Vaadatud 28.4.2018. Statistics Norway – Members of religious and life stance communities outside the Church of Norway, by religion/life stance. County. 2006–2010
Eesti Psühhiaatrite Selts

Eesti Psühhiaatrite Selts on mittetulundusühing, mis ühendab Eesti psühhiaatreid ja psühhiaatriaga piirnevate erialade kõrgharidusega spetsialiste. Seltsi tegevuse eesmärkideks on psühhiaatriaalase arstiteaduse, täienduskoolituse, psühhiaatrilise abi ja hoolekande arendamine, rahva vaimse tervise kaitse, psühhiaatrilise tervishoiukorralduse ja arstiabi täiustamine, seltsi liikmete kutseõiguste kaitse ja psühhiaatrite kutsehuvide esindamine riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja muude asutuste ja ametiisikute ees. Seltsil on kuus sektsiooni: ambulatoorse psühhiaatria, bioloogilise psühhiaatria, kohtupsühhiaatria, lastepsühhiaatria, söömishäirete ja noorpsühhiaatrite sektsioon. Eesti Psühhiaatrite Selts on liikmeks Maailma Psühhiaatria Assotsiatsioonis (World Psychiatric Association) ja Euroopa Meditsiinispetsialistide Liidus (European Union of Medical Specialists), Euroopa Psühhiaatrite Ühingus (European Psychiatric Association), Maailma Psühhiaatrite Ühingus (World Psychiatric Association), Maailma Bioloogilise Psühhiaatria Ühingute Liidus (World Federation of Societies of Biological Psychiatry), Euroopa Laste- ja Noorukitepsühhiaatria Ühingus (European Society for Child and Adolescent Psychiatry) ning Rahvusvahelise Laste- ja Noorukitepsühhiaatria ja Seotud Erialade Ühingus (International Association for Child and Adolescent Psychiatry and Allied Professions) Eesti Psühhiaatrite Seltsi juhatuse esimees on Anne Kleinberg. Enne teda on esimeesteks olnud Andres Lehtmets ja Valdur Jänes. Eesti Psühhiaatrite Selts asutati 1989. aastal. Nõukogude perioodil, 1950. aastast tegutses Eesti NSV Vabariiklik Teaduslik Neuropatoloogide ja Psühhiaatrite Selts (hiljem Eesti NSV Neuroloogide ja Psühhiaatrite Teaduslik Selts, 1965. aastast Eesti NSV Ludvig Puusepa nimeline Neuroloogide, Neurokirurgide ja Psühhiaatrite Selts). 1989. aasta kongressil otsustati neuroloogide-neurokirurgide ja psühhiaatrite seltsid lahutada ja loodi kaks uut seltsi, Eesti Ludvig Puusepa nimeline Neuroloogide ja Neurokirurgide Selts ja Eesti Psühhiaatrite Selts. Eesti Psühhiaatrite Seltsi põhikiri Eesti Psühhiaatrite Selts. Liikmelisus organisatsioonides Marina Lohk. Psühhiaater: saatekirja nõue tuleb varem või hiljem. Postimees, 17. aprill 2015 Arstid: riik ei toeta vaimutervist. Eesti Päevaleht, 23. märts 2004 Ruth Paimre, Sulev Haldre. Eesti Neuroloogide ja Neurokirurgide Selts 80aastane. Eesti Arst 2002, 81 (11), 744–746
Kooskora oja

Kooskora oja on oja Põlvamaal, Ahja jõe parempoolne lisajõgi. Kooskora oja on 16,9 km pikk. Oja lähe asub Tromsi külas, oja voolab läbi Peri, Rosma, Soesaare, Lutsu, Himmaste, Adiste ja Eoste küla maade ning suubub Ahja jõkke umbes 3 kilomeetrit Porgandi veskist allavoolu. Kooskora oja kuulub tumedaveeliste ja humiinainete rikaste jõgede tüüpi. Kooskora oja. Keskkonnaregister, vaadatud 23.05.2022. Kooskora oja keskkonnaportaalis
Krang

Krang on pahalasest tegelane teismeliste ninja kilpkonnade frantsiisis. Ta on aju meenutav tulnukas dimensioon X-ist ja on Shredderi liitlane ja relvadega varustaja. Temast on mitu erinevat inkarnatsiooni, nt 2012. aasta animasarjas on tema põhjal loodud kuri tulnukarass Kraang, mida juhib Ülemkraang. Kõikides ta esinemistes kasutab Krang põhiliselt oma mehaanilist keha. Tema häält on teinud 1987. aasta animasarjas Pat Fraley ja 2012. aasta Kraangide hääli teeb Nolan North.
Kreenholmi

Kreenholmi on Narva linnaosa, mis paikneb linna idaosas. Selle piirideks on Tallinna–Peterburi raudtee põhjas, raudtee ja Puuvilla tänav loodes ja läänes, Kulgu ja Joala tänav lõunas ning Narva jõe kaldajoon idas. Kreenholmi linnaosa piirneb põhjas Kerese ja Joaoru, läänes Paemurru ja lõunas Kulgu linnaosaga. Koos Kreenholmi Manufaktuuri vabrikuhoonetega ehitati Narva jõe läänepoolsele kaldale, Inglismaa edumeelsemate tööstusasumite eeskujul teenistujate ja tööliste asum. Kreenholmi asumis oli oma kool ja lasteaed, luterliku ja vene apostliku õigeusu kirikud, suur haiglakompleks, kauplused, arestimaja ja klubihoone. Narva Kreenholmi asumis asus ka praeguseks hävinud Alexander von Stieglitzi villa (1852). Kreenholmi vabriku asum Joaorus oli 20. sajandi alguses Kreenholmi Manufaktuuri tööliste linnaosa, alates 1917. aastast kuulus Joaorg Narva kesklinna alla. Kreenholmi asumi muutis Narva samanimeliseks linnaosaks Lenin 1917. aasta detsembris dekreediga, mille eesmärk oli moodustada Eestimaa kubermang. Kreenholmi tänav Katri Raik (9. oktoober 2022). "MÄLUPANK | Katri Raik: maailm on väike. Täna Narvat külastava Ursula von der Leyeni esiisa oli Kreenholmi manufaktuuri rajaja". Eesti Päevaleht. Vaadatud 9.10.2022.
Paemurru

Paemurru on Narva linnaosa, mis paikneb linna keskosas. Selle piirideks on Tallinna–Peterburi raudtee põhjas, Elektrijaama tee läänes, Tiigi ja Kulgu tänav lõunas ning raudtee ja Joala tänav idas. Paemurru linnaosa piirneb põhjas Soldina ja Kerese, idas Kreenholmi, lõunas Kulgu ning läänes Kreenholmi linnaosaga. Asula on oletatavasti nime saanud temast kirde pool asunud paemurru järgi (märgitud 1905. aasta linnaplaanil). Venemaa keisririigi aegse Narva linna arengul oli omapära, et tööstuslinnaks arenguga ning uute asumite moodustumisega (Joaoru alev, Narva ja Narva raudteejaama vahel, Peetri alev, Paemurru jt) ei kuulunud need Narva linna koosseisu, vaid Narva linna piirist lääne pool asunud Rakvere kreisi. Narva linn aga kuulus Peterburi kubermangu Jamburgi maakonda. Paemuuru linnaosas on eramajad ja tööstushooned. Selle territooriumi lõunaosas paikneb AS Narva Bark.
Muš Nadii

Muš Nadii (kodanikunimi Nadežda Ptšelovodova; sündinud 11. novembril 1976 Vene NFSV-s Udmurdi ANSV Alnaši rajoonis Kadiki külas) on Eestis elav udmurdi luuletaja ja tõlkija. Nadežda Ptšelovodova lõpetas 1993 Alnaši rajooni keskkooli ning 1998 Udmurdi Riikliku Ülikooli udmurdi filoloogia osakonna udmurdi ja vene keele ning kirjanduse õpetajana. 1998–2004 töötas ta Udmurdi Rahvusraamatukogus udmurdi ja soome-ugri dokumentide osakonnas. 2004–2009 õppis ta Tallinna Ülikoolis ning lõpetas selle humanitaarteaduse magistrina kirjandusteaduses. Ta on õpetanud Tallinna Ülikoolis udmurdi keelt ja on eesti-udmurdi sõnaraamatu üks autoritest. Ta töötab Kehra Gümnaasiumis eesti keele õpetajana. Tema luuletusi on ilmunud eesti keeles kogumikes "Paljajalu" ja "Kuum öö: Soome-ugri rahvaste tänapäeva luulet". Ta on tõlkinud udmurdi keelde paljude eesti kirjanike (näiteks Juhan Liiv, Lydia Koidula, Karl Ristikivi, Marie Under, Eno Raud, Hando Runnel, Arvo Valton, Betti Alver, Hasso Krull, Mihkel Kaevats) teoseid. Arvo Valton on öelnud, et Muš Nadii paistab udmurdi luules silma temaatilise ja laadilise mitmekesisusega, maailmahaardega, julge teemakäsitlusega, huvitavate kujunditega nii traditsioonilises riimluules kui ka vabavärsis. 2013. aastast on ta Eesti Kirjanike Liidu llige. Ptšelovodova on Udmurdi Ühingu Ošmes juhatuse liige. 2007 Hõimurahvaste programmi kirjandusauhind (Betti Alveri teose „Tähetund / Invis us'tis'kon vakõt“ tõlge udmurdi keelde) 2007 Tallinna Ülikooli kirjandusauhind ("Eesti luuleklassika udmurdi keeles") "Осконэ мынам: кылбуръёс", Ижевск: Инвожо, 2003. "Эрике мынам: кылбуръёс", Ижкар: Инвожо, 2005. "Paljajalu = Куттэмпыд = Barefoot = Босиком", Tallinn 2006. "Куттэмпыд = Barfuß = Pieds nus = Meztélláb", Badacsonytomaj 2009. 2016 Valgetähe V klassi teenetemärk ETIS http://www.kehra.edu.ee/info/opetajad/ Kehra õpetajale Nadežda Pchelovodovatile presidendi teenetemärk, Sõnumitooja, 10. veebruar 2016 Paljajalu, lk 76 http://www.looming.ee/artiklid/kirjanike-liidu-uusi-liikmeid-2/ http://www.teatmik.ee/et/info/p180249-Nadezda-Pchelovodova Fenno-Ugria Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Nadežda Ptšelovodova ETISes Sissekanne veebientsüklopeedias Voršud Koduleht luuletustega Кавалер ордена Надежда Пчеловодова: в Удмуртии любят эстонскую литературу, Rus.Postimees.ee, 4. veebruar 2016
Nordlandi maakond

Nordlandi maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Maakonnas on 41 valda (elanike arvud seisuga 27. veebruar 2020). 2020. aastal liideti Ballangeni vald ja osa Tysfjordi vallast Narviki vallaga ning ülejäänud osa Tysfjordi vallast Hamarøy vallaga. Samal aastal viidi Tjeldsundi vald Nordlandi maakonnast Troms og Finnmargi maakonda. Alstahaugi vald (7447) Andøy vald (4663) Beiarni vald (1017) Bindali vald (1426) Bø vald (2569) Bodø vald (52 357) Brønnøy vald (7917) Dønna vald (1371) Evenesi vald (1348) Fauske vald (9739) Flakstadi vald (1272) Gildeskåli vald (1950) Grane vald (1482) Hadseli vald (8061) Hamarøy vald (2766) Hattfjelldali vald (1297) Hemnesi vald (4454) Herøy vald (1777) Leirfjordi vald (2294) Lødingeni vald (2034) Lurøy vald (1890) Meløy vald (6288) Moskenesi vald (1015) Narviki vald (21 845) Nesna vald (1761) Øksnesi vald (4410) Rana vald (26 184) Rødøy vald (1213) Røsti vald (498) Saltdali vald (4671) Sømna vald (1975) Sørfoldi vald (1926) Sortlandi vald (10 566) Steigeni vald (2608) Træna vald (435) Værøy vald (728) Vågani vald (9608) Vefsni vald (13 278) Vega vald (1200) Vestvågøy vald (11 433) Vevelstadi vald (462) Population and changes during the quarter (M) 1997K4 - 2019K2, vaadatud 17.11.2019. Nordlandi koduleht
AS Infortar

AS Infortar on 1997. aastal asutatud investeerimisettevõte, mille kolm peamist tegevusvaldkonda on laevandus, energeetika ja kinnisvara. Ettevõtte rajasid 1997. aastal erainvestorid eesmärgiga päästa majandusraskustesse sattunud laevafirma AS Tallink Grupp. Infortaril on 40% osalus Läänemere juhtivas merelaevandus- ja transpordikontsernis AS Tallink Grupp ja 100% osalus energeetikakontsernis AS Eesti Gaas, mis välisturgudel tegutseb Elengeri nime all. Viimastel aastatel[millal?] on toimunud suur kasv seoses taastuvenergiaga, avatud on kolm kohalikust toorainest transpordikütust tootvat rohegaasijaama Vinnis, Ilmatsalus ja Oisus ning 13 tuhande paneeliga päikeseenergiajaam Paikres. Infortari kinnisvarainvesteeringute hulka kuulub 90 000 m² hotelli- ja spaakinnistuid ning üle 430 000 m² maad Tallinnas ja selle ümbruses. Ettevõtte omakapital on 2020. aasta seisuga 374 miljonit eurot. Ettevõttele kuuluvad trükikojad Printon ja Vaba Maa, taksondusega tegelev tütarettevõte Tallink Takso, lauanõude ja köögitarvikute hulgimüügiga tegelev Gastrolink ja veel paljud tootmisüksused. 2023. aasta juunis teatas Äripäev, et ettevõtte aktsia tuuakse 2023. aasta lõpuks Tallinna börsile. Ettevõtte suuromanikud on Enn Pant, Kalev Järvelill ja Ain Hanschmidt. Ettevõtte 2023. aasta käive oli 1,085 miljardit ning kasum 294 miljonit eurot. 2024. aasta seisuga oli Infortar Eesti suurim investeerimisettevõte. Indrek Mäe (14. juuni 2023). "Enn Pant: müün Infortari eestlastele, välisinvestor tahab vaid pista raha tasku". Äripäev. Vaadatud 14. juuni 2023. Tallinki suuromanikud ostsid Eesti Gaasi, Äripäev (vaadatud 24.02.2016). "Infortari suurimad aktsionärid on ettevõtte senised omanikud" ERR, 15. detsember 2023 "Infortar teenis 294 miljonit eurot kasumit" ERR, 26. veebruar 2024 "Infortar ostab Tartu Milli omanikelt trükikoja", Delfi, 16.09.2024 (vaadatud 18.09.2024) Ettevõtte koduleht Priit Pokk, "Riigikogu liige müüs kinnisvara ostmiseks suure hulga Infortari aktsiaid", Delfi, 17.08.2024 "Infortar ostab Tartu Milli omanikelt trükikoja", Delfi, 16.09.2024