laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bhāvanā

Bhāvanā (sanskriti ja paali keeles bhāvanā 'arendamine', 'kasvatamine' või 'olevaks tegemine'; tiibeti keeles sgom pa; hiina keeles 修習 xiuxi; jaapani keeles shūjū) on budismis ja mitmetes India õpetustes meeleharjutus, mis kitsamas mõttes tähendab visualiseerimist, laiemas tähenduses aga meeleharjutusi või mediteerimist üldse. Paalikeelne sõna bhāvanā on verbijuure bhū ('olema') tuletis ja tähendab 'olevaks tegemist' ja 'arendamist' viidates sellele, et praktiseerija laseb midagi oma meelde tulla, teeb selle olemasolevaks. Selleks võib olla mingi abstraktne mõiste (näiteks sõbralikkus või kaastunne) või konkreetne visuaalne kujund (näiteks mandala või idami kujutis, mida kasutatakse näiteks vadžrajaanas). Tipitakas leidub mitmeid õpetusi meele arendamiseks.: citta-bhāvanā ehk "teadvuse arendamine" kāya-bhāvanā ehk "keha arendamine." mettā-bhāvanā ehk "sõbralikkuse arendamine" paññā-bhāvanā ehk "tarkuse arendamine" samādhi-bhāvanā ehk "keskenduse arendamine". Peamised kaks meetodit tänapäeva budismi praktikas on meelerahu (samatha-bhāvanā) ja analüüsiva vaatluse (vipassanā-bhāvanā) arendamine. Meditatsioon Samadhi Monier-Williams (1899), p. 755, see "Bhāvana" and "Bhāvanā," retrieved 9 Dec 2008 from "U. Cologne" at http://www.sanskrit-lexicon.uni-koeln.de/scans/MWScan/MWScanpdf/mw0755-bhAvodaya.pdf. Vt näit. MN 151, the Buddha states that a bhikkhu who has developed samatha-vipassana (or any of the seven sets of Bodhipakkhiya dhamma) "can abide happy and glad, training day and night in wholesome states" (trans., Ñāṇamoli & Bodhi, 2001, p. 1145). Additionally, AN 4.170 identifies three ways in which an arahant develops samatha-vipassana: samatha first; vipassana first; or both in tandem (Nyanaponika & Bodhi, 1999, p. 114; and, Thanissaro, 1998b). Vt ka Paracanonical texts (Theravada Buddhism) Nettipakarana 91 (Rhys Davids & Stede, 1921-25, p. 503, entry for "Bhāvanā," retrieved 9 Dec 2008 from "U. Chicago".) Vt näit. DN 33.1.10(48), trans. by Walshe (1995), p. 486; and, MN 36, trans. by Ñānamoli & Bodhi (2001), pp. 332-343. Nii DN 33 kui ka MN 36 võrdsustavad citta-bhāvanā kāya-bhāvanāga. DN 33 on öeldud, et on olemas kolm tüüpi arengut: keha (kāya), meele (citta) ja mõistuse (paññā). MN 36 lõppmärkustes mainib Bodhi (pp. 1228-29, nn. 382, 384) et MN-i kommentaarides , et keha areng viitab teadmistele meele areng viitab samādhile. Vaata ka AN 1.22 ja 1.24 (a/k/a, AN I,iii,1 and 3), trans. by Thanissaro (2006); and, AN 1.51-52 (a/k/a, AN I,vi,1-2), trans. by Thanissaro (1995), as well as trans. by Nyanaponika & Bodhi (1999), p. 36. See, e.g., Sutta Nipata 1.8, Metta Sutta, trans. by Thanissaro (2004). Ühendit metta-bhāvanā tegelikult selles suttas ei ole, kuid seal on kirjas, et tuleb "kultiveerida" (bhāvaye) oma mettat. Vt näit. Itivuttaka. 1.27, trans. by Ireland (1997), pp. 169-70. Vaata DN 33.1.10(48), trans. by Walshe (1995), p. 486, referenced in note above regarding citta-bhāvanā. Vt näit. AN 4.41, trans. Thanissaro (1997). Veel vt. MN 44, Culavedalla Sutta, trans. by Thanissaro (1998a):
Õhtusöök viiele

"Õhtusöök viiele" oli TV3-s näidatud kokandusteemaline telesari. Telesarja saadetes valmistasid iga nädal viis üksteisele võõrast inimest õhtusöögi, mida üksteisele pakuti ja hinnati. Nädala lõpus selgus, kes viiest inimesest oli nädala parim kokk. Telesarja viimane, 5. hooaeg oli aastal 2013. Hans Teiv Inara Luigas ‎ Nikolai Bentsler ‎ Aune Suve-Kütt Ain Tähiste http://khk.ee/uldinfo/uudised/jaana-hinno-ohtusook-viiele (vaadatud 17.06.2017) http://tv3play.tv3.ee/sisu/ohtusook-viiele (vaadatud 17.06.2017) Telesarjast TV3 kodulehel
Välismääraja

"Välismääraja" (kasutatud ka nimekuju "Väli(s)määraja") on Raadio Kuku raadiosaade, milles käsitletakse välispoliitikat. Saade kestab üks tund ja selle jooksul analüüsitakse tavaliselt kolme vastava nädala kõige aktuaalsemat välispoliitika teemat. Saates on enamasti kaks stuudiokülalist, enamjaolt välispoliitika eksperdid. 2017. aastal juhivad saadet Erkki Bahovski ja Hannes Hanso. Saatetutvustus Kuku raadio kodulehel (vaadatud 17.6.2017) Saatest Raadio Kuku kodulehel
Biljanõ (Tšernivtsi rajoon)

Biljanõ (ukraina keeles Біляни) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis. Elanike arv on 1818.
Biljanõ (Murovani Kurõlivtsi rajoon)

Biljanõ (ukraina keeles Біляни) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 265. Pindala on 1,06 km².
Biljanõ

Biljanõ on mitme asula nimi: Biljanõ, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis Biljanõ, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis
Sukatši (Ivankivi rajoon)

Sukatši (ukraina keeles Сукачі) on küla Ukrainas Kiievi oblastis Ivankivi rajoonis. Elanike arv on 1617. Pindala on 2,6 km².
Hopa vald

Hopa vald (läti keeles Apes pagasts) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Trapene valla ja Hopa linnaga, samuti Alūksne piirkonna Vana-Laitsna, Alsviķi ja Vastse-Laitsna vallaga. Põhjas piirneb vald Võrumaa Rõuge vallaga (varem Varstu ja Mõniste vallaga). Valla pindala on 125 km². 2016. aasta seisuga elas seal 521 inimest. Valla keskus on Hopa linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Valda läbib Vaidva jõgi. Vald on kujunenud endisest Jaunroze vallast. 1935. aastal oli selle pindala 48,91 km² ja seal oli 1014 elanikku. 1945. aastal moodustati Jaunroze valda Jaunroze ja Hopa külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. 1954. aastal nimetati Jaunroze külanõukogu ümber Hopa külanõukoguks. 1956. aastal ühendati see Hopa linnaga. Hopa linna maaterritooriumiga ühendati 1963 aastal Vastse-Laitsna külanõukogu kolhoosi Padomju Dzimtene alad. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Hopa piirkonda. 2010. aastal loodi Hopa linna maaterritooriumist Hopa vald. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Vastse-Laitsna mõisa jahiloss. Kohaliku kaitse all on Lūši kõrts ja Ķipari muinaskalme (Rootsi kalmistu). Looduskaitse all on Skripji – Jāki tuulepesaga kuusk, Uskani pärn, Gavari mänd, Hopa dolomiidipaljand, Niedrase nulg, Ģērmaņi nulg, Čūski kuusk, Miķeļi kadakas, Grūbe dolomiidipaljand, Dzenīši pajud ja Līdumi paju. Valda jääb ka 76 hektari suurune Aši soo hoiuala, valla põhjaosa jääb osaliselt Korneti-Peļļi hoiualale, samuti Vana-Laitsna kaitstavale maastikule. 2011. aastal elas vallas 451 lätlast, 42 venelast, 5 valgevenelast, 1 ukrainlane ja 2 leedulast. Vallas on järgmised külad. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Varem asusid vallas ka Dzeņi, Dzidrumi ja Jaši küla. Hopa dolomiidipaljand Vaidva jõgi Grūbe veski juures Vastse-Laitsna mõisa jahiloss Vaidva jõgi Lūši kõrts Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-4 12-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.06 2019 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.06 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Hopa vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Romet ja Julia

"Romet ja Julia" oli Kanal 2-s 2012–2013 näidatud Eesti teleseriaal. Seriaali läbiv teema on vaesest perest pärit poisi Rometi (Kaarel Targo) ja rikkast perest pärit tüdruku Julia (Carolin Ligi) armastuslugu, mis on täis raskusi. Seriaali stsenarist on Martin Algus ja režissöör Ergo Kuld. Seriaali kõrvalosades mängivad teiste seas Ivo Reinok, Lauri Pedaja, Indrek Taalmaa, Teele Viira. http://kanal2.postimees.ee/pluss/saade/Romet-ja-Julia (vaadatud 18.06.2017) Seriaalist Kanal 2 kodulehel
The 1975

The 1975 on Suurbritannia rokkansambel, mis on pärit Manchesterist. Bändi kuuluvad Matthew “Matty” Healy (põhilaulja, klahvpillid, kitarr), Adam Hann (peakitarrist, taustalaulja, klahvpillid), Ross MacDonald (basskitarr, klahvpillid, taustalaulja) ja George Daniel (trummid, taustalaulja). Nad on välja andnud 4 EP-d ("Facedown" (2012), "Sex" (2012), "Music for Cars" (2013) ja "IV" (2013)) ja 2 albumit. Esimene album "The 1975" anti välja 2. septembril 2013. Teine album "I like it when you sleep, for you so beautiful yet so unaware of it" tuli välja 26. veebruaril 2016. Bändi esimene turnee sai teoks 2013. aasta septembris Inglismaal. Samal aastal andsid nad kontserte ka Põhja-Ameerikas ja Euroopas. 2014. aastal esines bänd Uus-Meremaal ja Austraalias. Matthew Healy (laulja), sündinud 8. aprillil 1989, kasvas üles Newcastle'is ja Cheshire'is. Ta on näitlejate Denise Welchi ja Tim Healy poeg. George Daniel (trummid) sündinud 23. märtsil 1990 ning kasvas üles Brüsselis Belgias. Adam Hann (kitarr) sündinud 20. juunil 1989 ning kasvas üles Manchesteris Inglismaal. Ross Macdonald (basskitarr) sündinud 6. juunil 1990 ning kasvas üles Cheshire'is Inglismaal. Kõik bändi liikmed tutvusid keskkoolis 2002. aastal Wilmslowis. Juba seal alustati muusika loomist, kaverdades algul punklaule. Matthew mängis siis trumme bändis, kus olid ka tema praegused bändikaaslased Adam Hann, Ross MacDonald ja George Daniel. Bändil on varem olnud palju nimesid, näiteks Talkhouse, Bigsleep, The Slowdown jpm.  The 1975 on post-modern pop-rokkbänd. Samuti võib bändi muusikat nimetada indie'likuks. Tegu on bändiga, mis viljeleb paljusid stiile. Kohati on The 1975 bändi muusikas 1980ndate stiili, groove'i, R&B-d ja elektroonilist muusikat. Samuti on bändil palju eeskujusid, näiteks Michael Jackson, Otis Redding, Kendrick Lamar, Mike Skinner. The 1975 sooviks on oma muusikaga teistest erineda. Tuntumad lood: Robbers (2013) Sex (2013) Girls (2013) Chocolate (2013) Somebody Else (2016) UGH! (2016) A change of heart (2016) 2014 – NME Awards, halvima bändi auhind 2016 – Q Awards, parim album "I like it when you sleep for you are so beautiful yet so unaware of it" 2016 – BBC Music Awards Radio 1, aasta live'-esitus “What makes you beautiful” 2017 – NME Awards, parim live-bänd 2017 – Brit Awards, parim Briti ansambel [1] [2] [3] [4] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuni 2017. Vaadatud 18. juunil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) [5] [6] [7] [8] [9] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuni 2017. Vaadatud 18. juunil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16]
Bakeliit

Bakeliit on fenoolformaldehüüdvaigul põhinev termareaktiivne plast, esimene täielikult sünteetiline tööstuslikult toodetud plast. Selle töötas välja Belgia päritolu Ameerika keemik Leo Baekeland 1907. aastal. Epoksüvaigud Fenool ja fenoolid "Leo Hendrick Baekeland and the Invention of Bakelite®". Vaadatud 14.10.2024. Tamm, Veiko (01.06.2019). "Plast – kas inimkonna õnn või õnnetus?". Tehnikamaailm. 2019 (6). Vaadatud 14.10.2024.
Ruvim Frajerman

Ruvim Fraerman (vene Рувим Исаевич Фраерман; 22. september (vkj. 10. september) 1891 Mogiljov – 28. märts 1972 Moskva) oli juudi rahvusest kirjanik, kes kirjutas vene keeles. Ruvim Frajerman oli pärit vaesest juudi perekonnast. Ta lõpetas Mogiljovi reaalkooli ja 1916. aastal Harkovi Tehnoloogiainstituudi. 1917. aastal asus Fraerman elama Kaug-Itta, kus ta töötas kalurina, joonestajana, raamatupidajana ja õpetajana. Vene kodusõja ajal sõdis ta partisanisalga koosseisus jaapani interventide vastu. Alates 1921. aastast elas ta Moskvas. 1921–1926 töötas ta Venemaa Telegraafiagentuuri (ROSTA) korrespondendina. Seejärel töötas ta mitmete ajakirjandusväljaannete korrespondendina. Alates 1934. aastast oli ta Nõukogude Liidu Kirjanike Liidu liige. Teises maailmasõjas osales Frajerman rindekorrespondendina, pärast haavatasaamist 1942. aasta talvel demobiliseeriti ta sama aasta mais. Ruvim Frajermani teostest on kõige tuntum 1939. aastal ilmunud jutustus "Дикая собака Динго, или Повесть о первой любви" (eesti keeles "Metsik koer Dingo, ehk, jutustus esimesest armastusest", 1965, 2. tr. 1990). Eesti keeles on veel ilmunud biograafiline seiklusromaan "Maadeuurija ning meresõitja kaptenleitnant Golovnini elu ja ebatavalised seiklused" (1956). Рувим Фраерман livelib.ru Рувим Фраерман: Человек, лишенный предрассудков postkomsg.com Фраерман Рувим Исаевич biblioman.org Рувим Фраерман : Биография allsoch.ru
Kartulid ja apelsinid

"Kartulid ja apelsinid" oli TV3-s aastatel 2013–2014 (kahel hooajal) näidatud Eesti telesari[viide?]. Sarja režissöör on Indrek Simm ja stsenarist Eleonora Berg. Sarja peategelane on psühholoog Vivian (Elisabet Reinsalu), kes püüab lahendada naiste psühholoogilisi probleeme[viide?]. Sarja pealkiri tuleb sellest, et Vivian on seotud skandaaliga, kus naised liigitati kartuliteks ja apelsinideks. Sarja tootis Duubel 3 Grupp OÜ. https://web.archive.org/web/20170618095237/http://www.vivian.ee/vivian (vaadatud 18.06.2017). https://web.archive.org/web/20170618094706/http://www.vivian.ee/meeskond (vaadatud 18.06.2017). Sarja koduleht Saatest TV3 kodulehel
Kalevipojad

"Kalevipojad" on Eesti telesari, mis räägib nelja Eesti ehitaja elust Soomes. Sarja näitas Kanal 2 aastatel 2011–2013. Sarja peategelased on neli Eesti meest (vanuses umbes 20, 30, 40, 50), kes teenivad Soomes ehitajatena leiba, ent peavad koos elama kitsas haagises ja hiljem korteris. Kitsikus ja töö keskkond tekitabad probleeme ja tuleb ette tülisid, ent saab ka nalja. Neid nelja ehitajat mängivad Ivo Uukkivi, Pääru Oja, Andres Mähar ja Vello Janson. Sarja loomise algataja ja üks autoreid on Ivo Uukkivi. Sarja stsenarist on Martin Algus ja režissöör Ergo Kuld. http://kanal2.postimees.ee/pluss/saade/Kalevipojad-1 (vaadatud 18.06.2017) https://elu24.postimees.ee/562224/tana-alustab-kanal-2s-uus-kodumaine-draamasari-kalevipojad (vaadatud 18.06.2017) Saatest Kanal 2 kodulehel https://elu24.postimees.ee/562224/tana-alustab-kanal-2s-uus-kodumaine-draamasari-kalevipojad
Unetus (saade)

"Unetus" oli Eesti Televisioonis 2001–2006 eetris olnud telesaade, mis käsitles muu hulgas Eestis elavate venelaste (vt Eesti venelased) ja eestlaste ühiskonnaprobleeme, sealhulgas lõimumisküsimusi. Algul juhtisid saadet Ainar Ruussaar ja Aleksandr Tšaplõgin (vahepeal oli Aleksandri asemel Dmitri Mihhailov), viimasel kolmel aastal aga Reet Oja koos Aleksandr Tšaplõginiga. 2003. aastal pälvis telesaate kollektiiv Koosmeele auhinna. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c8-meedia/kadus-unikaalne-telesaade/ (vaadatud 18.06.2017) Margot Visnap. Kadus unikaalne telesaade. Sirp, 16. juuni 2006
Campo Grande

Campo Grande (portugali keeles 'suur väli') on linn ja vald Brasiilias, Mato Grosso do Suli osariigi pealinn ja suurim linn. Campo Grande valla pindala on 8093 km². Linna pindala on 154,454 km². Kogu valla elanike arv on 2021. aasta seisuga 916 001. Campo Grande on asutatud 1877. aastal. 1977. aastal sai see vastloodud Mato Grosso do Suli osariigi pealinnaks. 20. sajandi alguses valmis raudtee, mis ühendab linna Boliivia piiri ääres asuva Corumbága ja São Paulo osariigis asuva Bauruga. Alates 2022. aastast on Campo Grande linnapea Adriane Lopes. Linnas tegutseb 1979. aastal asutatud Mato Grosso do Suli Föderaalülikool. Linna teenindab Campo Grande rahvusvaheline lennujaam. Maantee BR-262 on kaudu on Campo Grandel ühendus läänes Corumbága ja idas São Paulo osariigiga. Maantee BR-163 viib põhjas Cuiabásse ja Amazonase piirkonda ning lõunas Douradose linna. Maantee BR-060 viib kirdesse Goiasi osariiki ja Brasiilia pealinna Brasíliasse. Linna peamised jalgpalliklubid on Esporte Clube Comercial ja Operário Futebol Clube, mis mängivad Mato Grosso do Suli osariigi meistrivõistlustel Campeonato Sul-Mato-Grossense. Mõlema klubi kodustaadion on üle 38 000 pealtvaataja mahutav Morenão. Linnas asub lisaks motoringrada Autódromo Internacional Orlando Moura. https://www.ibge.gov.br/estatisticas/sociais/populacao/22827-censo-demografico-2022.html?edicao=37225, vaadatud 24.10.2023. http://www.campogrande.ms.gov.br/
MTÜ Loomus

MTÜ Loomus on loomade eestkosteorganisatsioon, mis tegeleb loomade huvide ja õiguste kaitsega ning loomade huvide esindamisega ühiskondlikes aruteludes. Loomus seisab loomade eest, keda kasutatakse põllumajanduses, loomkatseteks, meelelahutustööstuses ja karusnahkade tootmiseks. Loomus teeb teavitustööd meedias, levitab materjale, korraldab üritusi ja osaleb seadusandluse väljatöötamises. Loomuse juhatuse liige on Anu Tensing. Loomuse kommunikatsioonijuht on Farištamo Eller. http://loomus.ee/ Tensing, Anu (4. aprill 2023). "Loomakaitsjate vastus maaeluministrile: ilusate sõnade taga võiksid olla ka teod, kutsikavabrikud pole ainus mure". Lemmikloom. Vaadatud 4. aprillil 2023. "Loomaõiguslased: kevadine hanejaht peab jääma keelatuks". Delfi. Vaadatud 27. veebruaril 2024.
Loomade Nimel

Loomade Nimel oli Eesti loomaõiguslik organisatsioon, mille eesmärk oli parandada kõikide loomade elukvaliteeti ja pöörata tähelepanu loomade väärkohtlemisele. Organisatsioon korraldas peamiselt kampaaniaid ja üritusi. Lisaks pidas organisatsioon oluliseks loomasõbralikku eluviisi ehk taimetoitluse tutvustamist. Aastal 2017 liitus Loomade Nimel organisatsiooniga MTÜ Loomus. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuni 2017. Vaadatud 18. juunil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Loomade Nimel ja Loomus ühinevad". Pealinn. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2018.
Michael Park

Michael Steven Park (22. juuni 1966 – 18. september 2005) oli inglise autorallisõitja, Markko Märtini kaardilugeja. Park sõitis Markko Märtiniga koos 2000. aastast. Ta tegi koostööd varem ka Richard Burnsi ja Colin McRaega. 2003. aastal võideti Märtiniga Kreeka ja Soome ralli, 2004. aastal Mehhiko, Korsika ja Kataloonia ralli. 2005. aasta Walesi ralli viimasel kiiruskatsel sõitis Märtini ja Parki Peugeot 307 vastu puud. Park suri õnnetuse tagajärjel saadud vigastustesse. See oli esimene surmajuhtum ralli maailmameistrivõistlustel pärast 1993. aasta Austraalia rallit, kui hukkus Rodger Freeth. Michael Parki lesk on Marie ja lapsed William ja Victoria. 2006. aastal avati Tallinnas Michael Parki mälestusmärk. Monumendi autor on skulptor Mati Karmin. Michael Parki sõbrad ja kolleegid on andnud välja temanimelist auhinda kaardilugejatele. Pronksist büsti autor on prantslane Francois Chevalier. Auhinna on saanud Timo Rautiainen, Denis Giraudet, Jarmo Lehtinen, Phil Mills, Ilka Minor, Stephane Prevot. "Seitse aastat tagasi hukkunud Michael Parki mälestusauhinna sai Stephane Prevot". Postimees, 13. september 2012 Märtini kaardilugeja Michael Park hukkus avariis. Postimees, 18.09.2005
Endel Ilves

Endel Ilves (9. juuni 1923 Tallinn – 19. veebruar 1991 Pompano Beach, Florida osariik, Ameerika Ühendriigid) oli eesti päritolu insener. Lõpetas 1939. aastal Tallinna 2. Progümnaasiumi ja hiljem Stockholmi Tehnikaülikooli, dipl. ing. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Fraternitas Estica liige. Ta põgenes 1944. aastal Rootsi, kust siirdus 1957. aastal Ameerika Ühendriikidesse. Ta elas New Jersey osariigis, kuid oli läinud Floridasse sõbra matustele. Seal tabas teda südamerike. Tema abikaasa alates 1950. aastast oli Irene Rebane (1927–2018) ja pojad Toomas Hendrik Ilves (sündinud 1953) ja Andres Ilves. "Päewaleht 11 juuni 1939 — DIGAR Eesti artiklid". dea.digar.ee. Vaadatud 15. augustil 2024. "Dipl.ins.E. Ilves lahkus jäävalt". Vaba Eesti Sõna nr 9, 28. veebruar 1991. Lk 11 TLÜAR väliseesti isikud Haud Stockholmi Põhjakalmistul
Randaal

Randaal (vananenud nimetused taldrikäke, ketasäke) on mullaharimisriist, mille tööseadiseks on ühele teljele paigalda­tud sfäärketastest koosnev kettapatarei, mis kahele laagrile toetatuna saab pöörelda ümber oma telje. Kettapatarei telg paikneb randaali liikumissihi suhtes nurgi, sfäärketaste nõgusküljed on randaali liikumise suunas (ette­poole). Ainult sellises asendis tungivad sfäärkettad mulda ning kobestavad ja segavad seda (atakknurk). Randaalil on kaks või mitu (kahe- või mitmejäljeline randaal) piki­telje suhtes sümmeetriliselt (kahepoolne randaal) või eba­sümmeetriliselt (ühepoolne randaal) paigutatud ning teine­teise järel liikuvat sektsiooni, igasühes on üks või mitu kettapatareid. Olenevalt randaali massist ühe sfäärketta kohta eristatakse kergeid (15–40 kg), raskeid (40–­100 kg) ja üliraskeid (100–500 kg) randaale. Kergeid randaale kasutatakse põllul ja aias (põllu- ja aiarandaal), neil on sileda lõikeser­vaga kettad. Rasked ja ülirasked randaalid on soo- või uudismaarandaalid, nende kettad on sälkservalised. Randaalimine on mullaharimine randaaliga. Randaalides purustatakse rohukamar, tükeldatakse umb­rohud ja segatakse koristusjäätmed mullaga. Maapinda valmistatakse ette nii külvi kui ka istutamise eel, aga ka siis, kui on soov kaasa aidata metsa looduslikule uuenemisele. Nii on istutatud või tärkaval puutaimel vähem konkurente ning ka metsaomanikul on lihtsam hiljem noort metsa hooldades puutaimi üles leida. Hooldamist hõlbustavat maapinna ettevalmistamist võib teha täisharimisena või pinda osaliselt harides. Täisharimist kasutatakse selle kõrge hinna tõttu haruharva. Tänapäeval valmistatakse maapinda ette valdavalt mehhaniseeritult (adraga), vähemal määral käsitsi. Maapinna osalise ettevalmistamise viise on mitu: Vaod tehakse adraga liigniisketele muldadele või mullakihi tüsendamiseks ka looaladele, kus tuleb taimed istutada vao harjale. Ribad tehakse parasniisketele või kuivadele muldadele ülemise mullakihi kobestamiseks, segades toorhuumuse mineraalmullaga. Lapid tehakse värsketele raiesmikele, kus lapi suurus sõltub kasvukoha viljakusest – viljakatel aladel tehakse suuremad lapid. Külvatakse-istutatakse lapile. Sellisele lapile istutatud taime puhul võib istutamise aastal piisata ühest hooldamiskorrast. Kindlasti tuleks jälgida istutussügavust, et taimejuured ei jääks kõdukihti, vaid saaks mineraalmaasse – kõdukiht on kiire kuivama. "Metsarandaal". "Randaal". "Maapinna ettevalmistamine". "Erinevad metsarandaalid". "Randaalide ajalugu".
Priit Põldme

Priit Põldme (sündinud 15. oktoobril 1971) on Eesti sisearhitekt. Põldme on Eesti Sisearhitektide Liidu liige. "Priit Põldme - Juhatuse liikme ülevaade". Inforegister. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. oktoober 2020. Vaadatud 18. juuni 2017. "Priit Põldme". Eesti Sisearhitektide Liit. Vaadatud 18. juuni 2017.
Natalja Vihljantseva

Natalja Konstantinovna Vihljantseva (vene Наталья Константиновна Вихлянцева; sündinud 16. veebruaril 1997 Volgogradis) on Venemaa tennisist. Tema seni parim koht WTA edetabelis on 54., mille ta saavutas 23. oktoobril 2017. 2017. aasta Ricoh Openi finaalis võitis Anett Kontaveit teda 6:2, 6:3.
Rølo de Ylmensalo

Rølo de Ylmensalo ( Rølo de Ylmezal) oli Eestimaa vasall 13. sajandil. Ainsad olemasolevad andmed temast on tuletatavad pärast tema surma, 1346. aastal, antud kahest ürikust. Ta võis olla surnud juba mitu aastat varem (1343?). Talle kuulus Ylmensalo (Ylmezallo) mõis Harjumaal. Rohkem Ylmensalo-nimelisi isikuid pole teada, tõenäoliselt oli ta viimane oma nime kandja. Ylmensalod võisid varem olla Lodede allvasallid. Ilmasoo (Ilmaso) küla kuulus 20. sajandi algul Põllküla mõisale Harju-Madise kihelkonnas. Taani hindamisraamatus seda küla mainitud pole. 5. veebruaril 1346 (Livl. U.B. DCCCXLIa, regest 1000a) pantisid Arnoldus Plate ja tema poeg Tylo pärast Rølo de Ylmensalo surma kuningale tagasi langenud ja neile läänistatud Ylmensalo mõisa koos küladega (alodium Ylmensalo et villulas Kallathe, Lodenrode, Amunde et Langhe) Padise abtile Nicolausele ja tema kloostrile 300 Riia hõbemarga eest. 24. mail 1346 (Livl. U.B. DCCCXLVIIIa, regest 1007a) andis kuningas Valdemar IV (Waldemarus) pärast Rølo de Ylmezali surma temale tagasi langenud valdused (alodium Ylmezallo et villulas Cullate, Loden-Röde, Aamunde et Lange) igaveseks ajaks omandiks Padise munkadele. Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933, S. 861