Mardikalised

Mardikalised (Coleoptera) on lülijalgsete selts putukate klassist. Mardikalised on loomariigi liigirikkaim selts. Neid on kirjeldatud umbes 350 000 liiki, kuid hinnanguliselt on neid mitu korda rohkem. Eestis on leitud 3073 liiki, kuid neid arvatakse leiduvat vähemalt 3400. Neist enamik on maismaalised, kuid osade mardikate elutegevus on seotud ka veekeskkonnaga. Oma suure isendite hulga, biomassi ja ökoloogiliste seoste tõttu on mardikad tähtsad maismaakoosluste komponendid. Nende teaduslik nimetus tuleb kreekakeelsetest sõnadest koleos ('tupp', 'kate') ja pteros ('tiib'). Mardikate uurimisega tegeleb koleopteroloogia Toitumistüübi järgi on mardikad fütofaagid, adefaagid, saprofaagid, koprofaagid, nekrofaagid või polüfaagid. Parasiite on suhteliselt vähe. Need elavad koos mesilaste, sipelgate, termiitide, herilaste ja ämblikega. Partneri leidmiseks kasutavad feromoon-, heli (siklased) ja ka valgussignaale (jaanimardikas). Mardikalised jaotatakse kolme alamseltsi: röövmardikalised (Adephaga), näiteks jooksiklased ja vees elavad ujurlased; vetiktoidumardikalised (Myxophaga); segatoidumardikalised (Polyphaga), kelle hulka kuulub valdav osa mardikalisi. Mardikalisi elab palju ka inimelamutes. Lahtiselt seisma jäänud jahusse ning jahusaadustesse asuvab peagi elama harilik jahumardikas ning väike-jahumardikas. Mardikaliste eripäraks on enamasti kogu tagakeha katvad jäigad ja tugevad eestiivad. See eesmine paar tiibu on kujult muutunud ja moodustavad nn kattetiivad (elytrae). Teise tiivapaari tiivad on kilejad ja mardikad kasutavad neid lendamiseks. Kattetiivad asetatakse lennu ajal seljale kokku või kasutatakse lennul kandepindadena. Suised on haukamistüüpi. alamselts Adephaga – röövmardikalised ülemsugukond Caraboidea Gyrinidae - kukriklased Trachypachidae Carabidae - jooksiklased Haliplidae - vesilased Noteridae - kollaujurlased Dytiscidae - ujurlased alamselts Myxophaga – vetiktoidumardikalised ülemsugukond Sphaeriusoidea Sphaeriusidae - kerasmardiklased alamselts Polyphaga – segatoidumardikalised infraselts Staphyliniformia ülemsugukond Hydrophiloidea Hydrophilidae - vesimardiklased Sphaeritidae - kilbiklased Histeridae - roisklased ülemsugukond Staphylionoidea Hydraenidae Ptiliidae - pihumardiklased Agyrtidae Leiodidae - seenemardiklased Silphidae - raisamardiklased Staphylinidae - lühitiiblased infraselts Scarabaeiformia ülemsugukond Scarabaeoidea Geotrupidae - sitiklased Trogidae - laibasitiklased Lucanidae - põderpõrniklased Scarabaeidae - põrniklased infraselts Elateriformia ülemsugukond Scirtoidea Eucinetidae Clambidae - kerimardiklased Scirtidae - varjejalgsed ülemsugukond Dascilloidea Dascillidae - niidumardiklased ülemsugukond Buprestoidea Buprestidae - hundlased ülemsugukond Byrrhoidea Byrrhidae - jässaklased Elmidae - voolutaklased Dryopidae - taakluskäplased Limnichidae Heteroceridae - kaevurmardiklased Psephenidae ülemsugukond Elateroidea Eucnemidae - kääviklased Throscidae - jäiklased Elateridae - naksurlased Drilidae - karulased Lycidae - purpurlased Lampyridae - jaanimardiklased Cantharidae - pehmekoorlased infraselts Bostrichiformia ülemsugukond Bostrichoidea Dermestidae - nahanäklased Bostrichidae - purelased Ptinidae - teesklased infraselts Cucujiformia ülemsugukond Lymexyloidea Lymexylidae - puurlased ülemsugukond Cleroidea Trogossitidae - koorlased Cleridae - sipelgmardiklased Melyridae - verevjätklased ülemsugukond Cucujoidea Byturidae (Noctuidae) - vaarikamardiklased Sphindidae - pisiõgilased Erotylidae - hiilakoorlased Monotomidae Cryptophagidae - peitõgilased Silvanidae - hammaslamesklased Cucujidae - lamesklased (lamelased) Phalacridae - hiilakumerlased Laemophloeidae - pisilamesklased Kateretidae Nitidulidae - hiilamardiklased Cerylonidae Alexiidae Endomychidae - seenetriinulased Coccinellidae - lepatriinulased Corylophidae - täppmardiklased Latridiidae - kõduõgilased ülemsugukond Tenebrionoidea Mycetophagidae - seeneõgilased Ciidae - torikuõgilased Tetratomidae Melandryidae - redulased Mordellidae - küürakmardiklased Rhipiphoridae - vaablasmardiklased Zopheridae - ahasmardiklased Tenebrionidae - süsiklased Stenotrachelidae Oedemeridae - rohuklased Meloidae - villimardiklased Boridae Pythidae - puidujuslased Pyrochroidae - tulilased Salpingidae Anthicidae - välesklased Aderidae - ebavälesklased Scraptiidae ülemsugukond Chrysomeloidea Cerambycidae - siklased Megalopodidae Orsodacnidae Chrysomelidae - poilased ülemsugukond Curculionoidea Nemonychidae - õiekärsaklased Anthribidae - ebakärsaklased Attelabidae - keerukärsaklased Brentidae (Apionidae) - nirplased Curculionidae - kärsaklased Mõned varem sugukondadena käsitletud rühmad on käesolevas süsteemis alamsugukondadeks: kuldpõrniklased (Cetoniidae) on alamsugukond (Cetoniinae) sugukonnas põrniklased (Scarabaeidae) puidupurelased (Lyctidae) on alamsugukond (Lyctinae) sugukonnas purelased (Bostrichidae) tooneseplased (Anobiidae) on alamsugukond (Anobiinae) sugukonnas teesklased (Ptinidae) ürasklased (Scolytidae) on alamsugukond (Scolytinae) sugukonnas kärsaklased (Curculionidae) ebaürasklased (Platypodidae) on alamsugukond (Platypodinae) sugukonnas kärsaklased (Curculionidae) Eesti mardikate loend koleopteroloogia veemardikad Putukaliikide arv[alaline kõdulink] Harry Vähk 2014. Eesti mardikate (Coleoptera) sugukondade määraja ja selle koostamisest. Vt. Mardikaliste pildigalerii