laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sara Teitelbaum

Sara Teitelbaum (20. juuli 1910 Tapa – 7. juuni 1941 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane, võrk- ja korvpallur. Aastatel 1926–1933 tuli ta individuaalselt 16 korda Eesti meistriks (5 korda 100 m jooksus, 3 korda kaugushüppes ja kettaheites, 2 korda 400 m jooksus ja kuulitõukes ning 1 korra odaviskes) ning võitis 11 hõbe- ja 4 pronksmedalit. 1930. aastal kuulus ta 4 × 100 m teatejooksus Eesti meistriks tulnud võistkonda. Suri tuberkuloosi. Tema vend oli tõstja Rubin Teitelbaum. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.04.2015) Biograafia ESBL-is Haud Tallinna uuel juudi kalmistul
Kelly Holmes

Kelly Holmes (sündinud 19. aprillil 1970 Pemburys) on Suurbritannia endine kergejõustiklane (põhidistantsid olid 800 m ja 1500 m). Kahekordne olümpiavõitja (2004). Holmes on Briti armee soomuskorpuse aukolonel. Ta külastas 2020. aastal Tapal teenivaid Briti kaitseväelasi. Sydney 2000 pronksmedal 800 m jooksus (1.56,80) Ateena 2004 olümpiavõitja 800 m jooksus (1.56,38) olümpiavõitja 1500 m jooksus (3.57,90) Göteborg 1995 hõbemedal 1500 m jooksus (4.03,04) pronksmedal 800 m jooksus (1.56,95) Pariis 2003 hõbemedal 800 m jooksus (2.00,18) Helsingi 1994 hõbemedal 1500 m jooksus (4.19,30 ) München 2002 pronksmedal 800 m jooksus (1.59,83) Victoria 1994 kuldmedal 1500 m jooksus (4.08,86) Kuala Lumpur 1998 hõbemedal 1500 m jooksus (4.06,10) Manchester 2002 kuldmedal 1500 m jooksus (4.05,99) Kelly Holmes oli sportlasena 164 cm pikk ja kaalus 55 kg. Olümpiavõitjast aukolonel Kelly Holmes: Naised, sõjavägi on karjäär!, Arter, 21. märts 2020 Koduleht
Running Free

"Running Free" on Iron Maideni debüütsingel 1980. aasta ilmunud albumilt "Iron Maiden". 1985. aasta live-singel on kontsertalbumi "Live After Death" esimene singel. 1980. aasta singli kaanepilt on Iron Maideni maskoti Eddie esimene ametlik esinemine. Singli kaanepildil pole Eddie nägu näha, see avalikustati albumi kaanel. Pildil olevale seinale on spreiga kirjutatud mõned bändide nimed (Scorpions, Judas Priest, AC/DC, Sex Pistols ja Led Zeppelin) ning sõna "Hammers" austusavaldusena Ida-Londoni jalgpalliklubile West Ham United. 1985. aasta singel on iroonilisel kombel aga esimene Iron Maideni plaat, mille kaanel pole üldse Eddiet. Selle singli kaanel on hoopis foto bändi kontsertesinemisest. B-poole lugu "Burning Ambition" on üks esimesi Steve Harrise kirjutatud laule ajast, mil ta kuulus veel bändi Gypsy's Kiss koosseisu. Laul salvestati 1979. aasta detsembris üksnes neljaliikmelise koosseisuga. Lugu on salvestatud veel enne Dennis Strattoni ja Clive Burri liitumist ansambliga ning on üks väheseid salvestisi Doug Sampsoniga. Laulu ei ole ühelgi Iron Maideni albumil enne kogumikalbumit "Best of the 'B' Sides", mis avaldati "Eddie's Archive Boxset" plaadikogumiku osana 2002. aastal. Ka on lugu 2004. aasta dokumentaalfilmis "The History of Iron Maiden – Part 1: The Early Days". Lugu on avaldatud küll ka 1995. aastal USA-s ilmunud albumi "Iron Maiden" uusväljalaske boonus-CD-l. 1980. aasta Jaapani singlil on A-poolel hoopiski lugu "Prowler" ja "Running Free" on jäetud B-poolele. Selle singli kaanepildiks on tsenseeritud versioon singli "Sanctuary" kaanepildist. Paul Di'Anno (vokaal) Dave Murray (kitarr) Steve Harris (bass, taustavokaal) Dennis Stratton (kitarr & taustavokaal laulus "Running Free") Clive Burr (trummid laulus "Running Free) Doug Sampson (trummid laulus "Burning Ambition") Bruce Dickinson (vokaal) Dave Murray (kitarr) Adrian Smith (kitarr, taustavokaal) Steve Harris (bass, taustavokaal) Nicko McBrain (trummid) "Running Free" (Steve Harris, Paul Di'Anno) – 3:04 "Burning Ambition" (Harris) – 2:39 "Prowler" (Harris) – 3:55 "Running Free" (Harris, Di'Anno) – 3:16 "Running Free" (live – Long Beach Arena, Long Beach, California 14.–17. märts) (Harris, Di'Anno) – 3:26 "Sanctuary" (live – Long Beach Arena, Long Beach, California 14.–17. märts 1985) (Iron Maiden) – 4:38 "Murders In The Rue Morgue" (live – Hammersmith Odeon, London 8.–12. oktoober 1984) (Harris) – 4:30
Projekt 11711

Projekt 11711 on Venemaal ehitatav seeria suuri dessantlaevu. Kokku on plaanis ehitada kuni 6 seda tüüpi dessantlaeva, mis vahetavad välja vanemad projekti 1117 (NATO nimi: Alligator) dessantlaevad. Esimese laeva "Ivan Gren" ehitus algas 2004. aastal, kuid venis rahastamisraskuste tõttu aastaid. 2012. aastal lasti kere lõpuks vette ja võeti teenistusse 2018. aasta juunis. Laeva pikkus on 120 m, laius 16,5 m ja süvis 3,6 m. Veeväljasurve 5000 t. Kiirus on 18 sõlme, kiirusel 16 sõlme sõidukaugus 3500 miili. Seejuures autonoomsus 30 päeva. Relvastuseks on 76 mm ja 30 mm automaatkahurid, mitmelasulised raketiheitjad ja lisaks 1-2 pardakopterit. Dessandiks saab laev pardale võtta 13 lahingutanki või 36 soomustransportööri / jalaväe lahingumasinat või 300 merejalaväelast, mis praktiliselt vastab ühe merejalaväe pataljoni transpordivõimele. Johannes Green
Marek Helinurm

Marek Helinurm (sündinud 6. mail 1963 Tallinnas) on endine eesti kergejõustiklane. Ta tuli aastatel 1986, 1987, 1989, 1992 ja 1993 5 korda 400 m tõkkejooksus ning 3 korda teatejooksus Eesti meistriks. Ta on esikolme sisse jõudnud Eesti meistrivõistlustel ka 400 m jooksus ja Eesti sisemeistrivõistlustel 300 m jooksus. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.04.2015) Biograafia ESBL-is
Põiksäär

Põiksäär on 0,29 hektari suurune saar Muraja lahes, halduslikult Saaremaal, Saaremaa vallas Kübassaare küla alal. Saare rannajoone pikkus on 527 meetrit. Põiksäär asub 100 meetrit Tumalaiust loodes ja on kruusase pinnamoega. Saar kuulub Kübassaare maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Põiksäär Eesti looduse infosüsteemis
Laurentsiuse Selts

Laurentsiuse Selts on Kuusalu kihelkonna piirkonna arendamiseks loodud mittetulundusühing. Selts asutati 29. aprillil 2010 Kuusalus. Selle algatajateks olid Sulev Valdmaa ja Jaanus Jalakas. Laurentsiuse Seltsi esimees on seltsi asutamisest saati olnud Sulev Valdmaa. Seltsi eesmärgid on Kuusalu kihelkonna piirkonna arengu edendamine, kohaliku elu aktiviseerimine ja mitmekesistamine, muu hulgas kultuuriüritusi läbi viies. Tegeletakse ka omanikuväärikuse, keskkonnateadlikkuse, heanaaberlikkuse, kohaliku elu turvalisuse ja omandi kaitse tahte arendamisega ning püütakse parandada heakorda. Selts on eesmärgiks võtnud ka oma liikmete abistamise olmelistes küsimustes. Samuti kogutakse ja säilitatakse ajaloolist pärandit ning avaldatakse vastavaid trükiseid. Seltsi üks esimesi suuremaid ettevõtmisi oli soomepoisi Väino Eskeni fondi korrastamine. Esken kinkis oma raamatukogu ja isikuarhiivi juba eluajal Kuusalu raamatukogule, ent fond jõudis kohale pärast tema surma. Fondi korrastamise eestvedaja oli Sulev Valdmaa, kes alustas seda tööd juba enne seltsi asutamist. Arhiiv avati 28. oktoobril 2010. Laurentsiuse Seltsi üks olulisi ettevõtmisi oli eesti kirjakeele uuendaja Eduard Ahrensi mälestussamba jaoks raha kogumine. Eduard Ahrensi mälestusmärk avati lauritsapäeval, 10. augustil 2017 Kuusalu vana pastoraadi ees. Laurentsiuse Seltsi eestvedamisel on tehtud kolm dokumentaalfilmi: Kuusalu kihelkonna ajalugu ja turismiväärtusi tutvustav "Kodasoost läbi Leesi ja Viinistu Kuusallu" (2010), Kuusalu kihelkonna rahvarõivaid tutvustav "Naine ei lähe tanuta tanumale ega põlleta põllule" (2011), Kuusalu kihelkonna ajaloolist-etnograafilist omanäolist piirkonda Kolga randa tutvustav LEADER-programmi toel valminud vaatefilm "Kus sinu pesakane..." (2014). Ülle Tamm. Kuusalus asutati Laurentsiuse Selts Sõnumitooja, 18. juuni 2010. Kontakt "Mis on Laurentsiuse Seltsi eesmärk ja selle saavutamise vahendid?". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. märts 2018. Vaadatud 19. märtsil 2018. Väino Esken, Kolga vallast Leesilt pärit soomepoiss, ametnik ja Välis-Eesti aktivist Ülle Tamm. Kuusalu raamatukogus avati VÄINO ESKENI arhiiv Sõnumitooja, 2. november 2010. Ere Uibo. EDUARD AH­REN­SI mä­les­tus­märk Kuu­sa­lus on ava­tud[alaline kõdulink] Sõnumitooja, 16. august 2017. "Laurentsiuse Seltsi filmid". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. märts 2018. Vaadatud 19. märtsil 2018.
Pöörilaid

Pöörilaid (ka Pööriotsa laid) on endine saar Liivi lahes. Ta on kokku kasvanud Selglaiuga. Saarel asub Pöörilaiu tulepaak. Varbla laiud
Pühadekare

Pühadekare on Saare maakonda Muhu valda jääv saar (kare). Saare koordinaadid on 58° 29′ N, 23° 22′ E.
Voldemar Rõks

Voldemar Rõks (15. juuli 1900 Särevere vald, Järvamaa – 27. detsember 1941 Solikamsk, Permi oblast) oli eesti jalg- ja jääpallur. Ta lõpetas aastal 1921 Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi. Ta võttis osa Vabadussõjast. Aastatel 1921–1924 õppis ta Tartu Ülikoolis kaubandust (ei lõpetanud). Ta osales 1924. aasta Pariisi OM-il, kuuludes Eesti jalgpallikoondisse. Ta võitis Kalevi meeskonna liikmena Eesti meistrivõistlustel medaleid jalg- ja jääpallis. Hukkus represseerituna nõukogude vangilaagris. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.04.2015) Biograafia ESBL-is
Joshua Foer

Joshua Foer (sündinud 23. septembril 1982) on Ameerika Ühendriikides Connecticuti osariigis New Havenis tegutsev vabakutseline ajakirjanik, kes kirjutab peamiselt teadusest. Ta oli 2006. aastal mälu USA meistrivõistluste võitja, millest täpsemalt kirjutab ta 2011. aastal ilmunud raamatus "Tantsib Einsteiniga" (originaalpealkirjaga "Moonwalking with Einstein"). 2012. aastal pidas ta tähelepanuväärse kõne TED konverentsil. 2012 – Kuningliku seltsi teadusraamatu auhinna nominent ("Moonwalking with Einstein") Mnemoonika Solomon Šereševski Mälu maailmameistrivõistlused
Aarne Nirk

Aarne Nirk (sündinud 8. mail 1987 Tartus) on eesti kergejõustiklane. 2007-2013 tuli ta 7 korda 400 m tõkkejooksus ja 2009 4 x 400 m teatejooksus Eesti meistriks ning 2009–2014 2 korda 800 m ja 1 kord 400 m jooksus Eesti sisemeistriks. Tema isa on kergejõustikutreener ja sporditegelane Andres Nirk. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.04.2015) Biograafia ESBL-is
Formaliin

Formaliin on formaldehüüdi e. metanaali 37-protsendine vesilahus, millele tavaliselt on lisatud mõni protsent metanooli. Metanooli sisaldavas formaliinis on metanaali tegelik sisaldus umbes 36%. Peaaegu kogu metanaal on formaliinis polümeriseerunud. Formaliinil on iseloomulik ebameeldiv lõhn. Formaliinil on tugev desinfitseeriv toime, mistõttu teda kasutatakse konserveerimis- ja desinfitseerimisvahendina. Näiteks konserveeritakse formaliinis laipu ja elundeid, mida kasutatakse õppevahenditena ja muuseumieksponaatidena.
Raadio 7

Raadio 7 on eraraadiojaam Tallinnas. Selle eesmärk on edastada kultuuri- ja haridussaateid kristlikus võtmes. Raadio 7 rajati 1993. aastal. Tema suurim meediapartner ja projektide toetaja on UCB (United Christian Broadcast), mis on kristlike raadiojaamade liidu võrgustik maailmas, kuhu kuulub ka Raadio 7. Raadiojaamal on oikumeeniline tegijatering (Eesti Kirikute Nõukogu liikmeskirikute liikmed). Samas on mittetulundusühing Raadio 7 iseseisev raadiojaam ja ei kuulu ühelegi Eestis ega välismaal tegutsevale kristlikule kirikule ega organisatsioonile. Raadiojaam on avatud ja töötab koos kõikide kristlike kirikutega. Raadio 7 programm kajastab meie ühiskonna aktuaalseid probleeme. Nii kirikute kui ka organisatsioonide osalus raadioprogrammides sõltub pigem nende endi huvist ja aktiivsusest. Koostöös UCB Ida Euroopa Programmiga annab Raadio 7 neli korda aastas välja ajakirja Sõna Tänaseks Päevaks. Raadio 7 direktor on Helle Aan. 1. septembril 1993 alustas Eesti Raadio ja Rootsi IBRA ühisprogrammina tegevust Raadio 7. Esimesel kuul anti eetrisse klassikalist muusikat. Sõnaliste saadete programmi tööd alustati 1. oktoobril 1993. Saateid edastati Eesti Raadio kolmandas programmis. 1995. aastal loodi iseseisev mittetulundusühing Raadio 7. Saadi kohalik ringhäälinguluba Tallinn 103,1 MHz. Hakati tootma iseseisvat programmi magus 17 tundi ööpäevas. 1996. aastal jätkati saadete edastamist ööpäev läbi. 1997. aasta kevadel julgustas rootslane Gunnar Sahlen Raadio 7-t alustama antennitoetuse kampaaniat. Selle kaudu sai Raadio 7 võimsama antenni Tallinnas. 1999. aastal jätkas Raadio 7 traditsiooni ja korraldas antennimängu Pärnu saatja toetuseks (Pärnu 88,6 MHz). 2000. aastal toimus raadiomäng Tamsalu jaama toetuseks – 96,1 MHz 2001. aastal korraldas Raadio 7 mängu Puhja jaama rajamiseks – 92,1 MHz. 2002. aastal jätkas Raadio 7 traditsiooni, mängu eesmärgiks oli koguda toetusraha Puhja saatja võimsuse tugevdamiseks. Suurim annetaja oli Rootsi kodanik Evert Forsberg. Tema toetuse abil alustati noortele mõeldud ööpäev läbi töötava internetiraadio tegevust 1. detsembril 2002. 2003. aastal võttis Raadio 7 eesmärgiks laiendada leviala Lõuna- ja Lääne-Eestis eestikeelsete ja Ida-Eestis venekeelsete saadetega. Selleks oli vaja finantse, et nii masinad kui ka programm saaks tööle hakata. Teiste annetajate seas oli taas Rootsi kodanik Evert Forsberg. 1. oktoobril 2003 tähistas Raadio 7 raadiojaama kümnendat tegevusaastat. Raadio 7 toetajad on Raadio 7 kuulajad Eestis, Euroopas, USA-s ja Kanadas, Austraalias ja Uus- Meremaal. 2017. aastal sai MTÜ Raadio 7 rahvusvahelise kristlike raadiojaamade liidu United Christian Broadcasters (UCB) täisliikmeks. Alates 1. septembrist 2018 on raadiojaama juriidiline nimi MTÜ Raadio 7 UCB Meedia. Harjumaa 103,1 MHz Tartumaa 92,1 MHz Pärnu–, Rapla– ja Viljandimaa 88,6 MHz Järva–, Jõgeva– ja Lääne-Virumaa 96,1 MHz "Aeg rääkida" "Aja silm" "Energiatund" "Europulss" "Hüva leili" "Kirikuelu" "Kodutunne" "Lõputa lugu" "Nähtamatu maailm" "Peresaade" "Raamatutund" "Roosiaed" "Suhtumised" Eesti raadiojaamade loend Raadio 7 koduleht
Ramon Kaju

Ramon Kaju (sündinud 19. veebruaril 1973 Viljandis) on endine eesti kergejõustiklane. Ta lõpetas aastal 1991 Viljandi 5. Keskkooli ja aastal 1998 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Aastatel 1994–2002 tuli ta kõrgushüppes 5 korda Eesti meistriks ning võitis Eesti meistrivõistlustel kõrgushüppes 1 hõbe- ja 2 pronksmedalit, kaugushüppes tuli Eesti meistriks 1 korra. Aastatel 1994–1998 tuli ta kõrgushüppes 3 korda Eesti sisemeistriks ning lisaks võitis Eesti sisemeistrivõistlustel 2 hõbemedalit; kaugushüppes ja seitsmevõistluses tuli Eesti sisemeistriks 1 korra . Aastal 2001 võitis ta Nybitiga pronksi korvpallis tulles ka samal hooajal meistriks kõrgushüppes. Püstitanud kaks Eesti rekordit kõrgushüppes (hallis). Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.04.2015) Biograafia ESBL-is
Keila külanõukogu

Keila külanõukogu oli haldusüksus Eesti NSV-s ja Eesti Vabariigis (1945. aastast Harju maakonnas, 1950. aastast Keila rajoonis, 1962. aastast Harju rajoonis, 1990. aastast Harju maakonnas). Külanõukogu keskus asus Keila linnas. Keila külanõukogu moodustati 1945 Keila valla koosseisus. 1954. aastal suurenes Keila külanõukogu territoorium likvideeritud Joa külanõukogu maade arvel, kuid sellegipoolest endise Keila valla territooriumi suurusest jäi ta üle kahe korra väiksemaks. Keila Küla Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees viimased kümme aastat oli Lembit Puusepp. 10. septembril 1992 reorganiseeriti Keila külanõukogu Keila vallaks. 1970. aastal oli külanõukogu pindala 117 km², elanike arv 2893. Adra, Aila, Arupealse, Joa-Suurküla, Kapsa, Keila, Kirikuküla, Kokuta, Kumna, Kütke, Loo, Metsa, Mäeküla, Naage, Pällu, Riidlema, Suure-Aru, Tapi, Tutermaa, Tuula, Tuula-Suurküla, Tõlinõmme, Türisalu, Vaila, Vääna-Mõisaküla, Ülevaltküla. Humala, Joa, Karjaküla, Kumna, Tuula, Valingu. 1977. aastal oli külanõukogu pindala 113 km², elanike arv 1616. 1970. aastate teisel poolel liideti Keila külanõukogust Saue külanõukogu koosseisu Valingu, Aila, Tuula, Pällu. 1987. aastal oli külanõukogu pindala 195 km², elanike arv 4287. Külanõukogu koosseisu kuulusid Karjaküla, Keila-Joa ja Klooga alevik ning 19 küla. Külanõukogu hõlmas ka Pakri saared. Keila vallavanemad läbi taasiseseisvumise aja: Lembit Puusepp. eestielu.ee. 24.02.2013. Tutvustus ja asukoht. Saue vald.
Virge Naeris

Virge Naeris (sündinud 12. detsembril 1969 Tallinnas) on endine eesti kergejõustiklane. Ta lõpetas aastal 1987 Tallinna 46. Keskkooli ja aastal 1994 Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonna. Tema tugevaim ala oli kolmikhüpe, kuid ta oli edukas ka seitsmevõistluses, sprindis, tõkkejooksus, kõrgus- ja kaugushüppes. Ta osales 1996. aastal Atlanta OM-il, kus sai kolmikhüppes 14. ja kaugushüppes 26. koha. Pärast sportlaskarjääri lõppu töötab ta jooga- ja qigong'iõpetajana ning psühholoogilise nõustajana ning mängib golfi. Aastatel 1993–1996 ja 1998 oli ta Eesti parim naiskergejõustiklane. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.04.2015) Helina Piip."Joogaõpetaja Virge Naeris: "Õnnehormooni vallandumiseks ei ole palju vaja"". Eesti Naine, juuli 2017 / Õhtuleht 22. juuli 2017 "Golfi pikima löögi võistluse võitis Mark Suursalu". Delfi Sport, 6. september 2009 Biograafia ESBL-is
Miko Mälberg

Miko Mälberg (sündinud 3. mail 1985 Tallinnas) on eesti ujuja. Ta osales 2008. aastal Pekingi OM-il, kus sai 50 m vabaujumises 25. koha. 2002–2006 võitis ta vaba-, liblik- ja teateujumisest Eesti suvistel meistrivõistlustel 17 korda esikoha. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.04.2015) Biograafia ESBL-is
Kairiškiai

Kairiškiai on küla Põhja-Leedus Šiauliai maakonnas Akmenė rajoonis Papilė vallas. Asub Virvyčia ja Uogyse jõe ääres. Külas asuvad raamatukogu ja kool (Papilė gümnaasiumi filiaal). Vaatamisväärsusteks on Kairiškiai mõisa hoonetekompleks ja vana kalmistu kolme kabeliga. Külas asub kalme, kust on leitud V–VII sajandil valmistatud kirveid. XVI sajandil rajati sealne mõis. Nõukogude ajal oli Kairiškiai kohaliku sovhoosi keskasula. [1]  Kairiškiai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla portaalis vietoves.Lt
Atsetoon

Atsetoon ehk 2-propanoon ehk dimetüülketoon (keemiline valem CH3COCH3) on tuleohtlik madala keemistemperatuuriga (56 °C) ja sulamistemperatuuriga (–95 °C) läbipaistev vedelik, mis kuulub ketoonide aineklassi. 2-propanooni saadakse sünteetiliselt propeenist. Atsetooni molaarmass on 58,08 g/mol ja tihedus 0,791 g/cm3. Atsetoon seguneb veega, samuti benseeni, alkoholi, dimetüülformamiidi ja eetriga. Atsetooni kasutatakse plastide tootmisel ja lahustina, näiteks küünelakieemaldajana ja puhastusainena laborites. Seda esineb ka inimese veres ja uriinis, kuna atsetooni tekib organismis normaalsete metaboolsete protsesside käigus. Diabeetikud toodavad teiste inimestega võrreldes rohkem atsetooni. Lastel ja rasedatel naistel on vere atsetoonisisaldus suurem kui täiskasvanutel keskmiselt. Suurtes kogustes on atsetoon toksiline. Selle aurud ärritavad silmi ja limaskesti ning suures koguses mõjuvad anesteetikumina. Allaneelates ärritab tugevalt limaskesti ning pikaajalisel liigsel kokkupuutel nahaga põhjustab selle rasvatustumist, mis võib viia dermatiidi tekkimiseni. Tänapäeval kasutatakse atsetooni tootmiseks laboritingimustes peamiselt kumeeni-protsessi, mille võrrand on järgmine: Teised võimalused atsetooni saamiseks on isopropanooli dehüdrogeenimine või oksüdeerimine metalliliste katalüsaatoritega, butaani oksüdeerimine aurufaasis ja sünteetilise glütserooli tootmise kõrvalsaadusena. Open Chemistry Database: Acetone pubchem.ncbi.nlm.nih.gov Kasutatud 11.12.2016 (inglise)
Eesti Ühiskonnaõpetajate Selts

Eesti Ühiskonnaõpetajate Selts on mittetulundusühing, mis asutati 11. septembril 2004. Seltsi peaeesmärk on pakkuda oma liikmetele erialaseid koolitusi. Toimunud on õppekäigud Eesti Panka (2011), välisministeeriumisse (2012), Stenbocki majja (2013, Läti saatkonda (2013), USA saatkonda (2014), Vahipataljoni (2014), Kaitsepolitseisse (2015), Toomkirikusse (2015), dominiiklaste kloostrisse (2016), Riigikontrolli majja (2016), õiguskantsleri juurde (2017) ja maksuametisse (2018). Koostöös USA saatkonnaga on õpetajatele esinenud Jeffrey Levine, Neeme Raud, Marina Kaljurand ja Jonathan Vseviov. Teistel üritustel on esinenud Eve Paavel, Philippe Jourdan, Kerli Raud jt. Seltsi juhatuse liikmed on Nele Aus, Merle Haruoja, Edgar Roditsenko ja Sulev Valdmaa. Projekti "USA Today & Tomorrow" (2014) projektijuht oli Sulev Valdmaa. https://yhiskonnaopetajad.wordpress.com (vaadatud 28.09.2019)
Ivrea mark

Ivrea mark oli suur piirikrahvkond keskaegse Itaalia kuningriigi loodeosas 9. sajandi lõpust 11. sajandi alguseni. Selle pealinn oli Ivrea tänapäeva Piemontes ja seda valitses Burgundia markkrahvide perekond Anskariidid. Mark oli esmane piir Itaalia ja Prantsusmaa vahel ning oli kaitseks selle riigi sekkumise vastu. Pärast Karolingist kuninga Karl Paksu kukutamist tema vennapoja Arnulfi Kärntenist poolt aastal 887 võttis Itaalias võimu Unruochingist markkrahv Berengar Frioolist, kes sai Milano peapiiskopi Anselmo II käest Lombardia raudkrooni. Ida-Frangi kuningas Arnulf marssis Itaalia vastu, et Lombardia raudkroon endale saada, ja Berengar otsustas talle vasallivande anda, mis viis lahkhelideni Itaalia aadliga. Need toetasid hertsog Guido ambitsioone, kellel oli just nurjunud Karli järglus Lääne-Frangi riigis, kuid nüüd saavutas peapiiskop Anselmo ja paavst Stephanus V toetusega ülekaalu Berengari vastu ja kroonis end aastal 889 Pavias Itaalia kuningaks. Guido asutas aastal 888 Ivrea margi oma läänimehele Anscariole. Anscario ja tema sugulased olid olnud Guido toetajad tema nurjunud Prantsuse trooni taotlemisel. Esialgne Eporedia mark koosnes Piemontest ja enamusest Liguuria rannikust koos Acqui, Alba, Asti, Bredolo, Auriate, Torino, Ivrea, Vercelli, Pombia, Stazzona, Bulgaria, Lomello, Savona, ja Ventimiglia krahvkondadega. Anscario jäi Guido ja tema poja Lamberto ustavaks toetajaks isegi siis, kui paavst Formosuse kutsutud Ida-Frangi kuningas Arnulf aastal 894 taas Itaaliasse tungis. Pärast Lamberto kukutamist aastal 896 pöördus ta aga selle rivaali Berengari poole, kes suutis oma võimu Itaalias pärast Arnulfi surma aastal 899 säilitada. Aastal 902 pärandas Anscario Ivrea maad oma pojale Adalbertole, kes oli abielus Berengari tütre Gislaga. Kuid Adalbertol olid oma äiaga halvad suhted: koos Toscana markkrahvi Adalberto II-ga toetasid nad Berengari Bosoniidist rivaali Louis III Pimedat, Alam-Burgundia (Provence'i) kuningat. Louis kaotas ja Adalberto pidi põgenema oma markkrahvkonnast naabrusesse Provence'i, siiski naasis ta koos oma uue liitlase, Ülem-Burgundia kuninga Rudolf II-ga, koos alistasid nad 923. aasta Firenzuola lahingus Berengari. Isegi kui Rudolf loovutas Itaalia aastal 926 Hugues d'Arles'ile, paisus Anskariidide õnn sajandi keskel ja mõned markkrahvid said Itaalia kuningateks, kuid 11. sajandi alguses jäi markkrahvkond tühjaks ja Saksa-Rooma keiser keiser Konrad II ei nimetanud uut markkrahvi. 888–902 Anscario I 902–929 Adalberto I 929–936 Anscario II 936–957 Berengario I 957–965 Guido 965–970 Adalberto II 970–u. 990 Corrado u. 990–1015 Arduino
Kairiškiai mõis

Kairiškiai mõis (leedu keeles Kairiškių dvaras) on endine mõis Leedus Šiauliai maakonnas Akmenė rajoonis Kairiškiais. Kairiškiai mõisat on esmamainitud XVI sajandil, mil see kuulus Ogińskitele. Hiljem said selle omanikeks Sirutavičiused. 1904. aastal korraldas Vladas Sirutavičius seal Leedu Sotsiaaldemokraatliku Noorteühenduse avakongressi. Mõisakompleks rajati XIX sajandi teisel poolel ja XX sajandi alguses. Mõisakompleksi uhkeimaks hooneks on endine paberivabrik, mille juures asub ka mõisa saun (omanikuks oli Vladas Sirutavičius). 1903. aastal rajas ta Uogyse jõele Leedu esimese hüdroelektrijaama. Praegu kuuluvad mõisakompleksi tall, kaks sigalat, juurviljakelder, ait, pesuköök, põllumajanduslik tootmishoone, kontorihoone, vabrikuomaniku maja ja mitu tööliste elamut. Säilinud on ka jõel asuv pais ja hüdroelektrijaama hoone. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. detsember 2014. Vaadatud 13. aprillil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (leedu keeles) Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (leedu keeles)
Ilmar Merivälja

Ilmar Kristian Merivälja (kuni 1936 Martson; 25. aprill 1915 Koonga vald, Mihkli kihelkond, Pärnumaa – 16. detsember 1939 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (lipnik). Ilmar Merivälja Eesti ohvitseride andmekogus