laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vastse-Roosa külanõukogu

Vastse-Roosa külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Mõniste külanõukoguga. Vastse-Roosa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Vee külanõukogu

Vee külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Vee külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Halinga valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Vee külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vee külanõukogu 1950 septembris Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisu. Vee külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Halinga külanõukoguga. Vee külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Veelikse külanõukogu

Veelikse külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Veelikse külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Tali valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Veelikse külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Veelikse külanõukogu 1950 septembris Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu. Veelikse külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Tali külanõukoguga. Veelikse külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Velise külanõukogu

Velise külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Velise külanõukogu moodustati 1945 septembris Velise vallas. 1950. aastast, pärast maarajoonide moodustamist, oli Velise külanõukogu Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisus. 1959. aastast oli Velise külanõukogu Rapla rajooni koosseisus. Külanõukogu keskus asus Velise külas. Külanõukogu liideti 1976 Märjamaa külanõukoguga. Velise külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Veretino külanõukogu

Veretino külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Meremäe külanõukoguga. Veretino külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Verhulitsa külanõukogu

Verhulitsa külanõukogu (ka Verhuulitsa külanõukogu) oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Värska külanõukoguga. Verhulitsa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Vidrike külanõukogu

Vidrike külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Otepää külanõukoguga. Vidrike külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Vihavu külanõukogu

Vihavu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Vihavu külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Puhja vallas. Külanõukogu keskus asus Porikülas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vihavu külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu. 1954 juunis Vihavu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Puhja külanõukoguga. Vihavu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Vihterpalu külanõukogu

Vihterpalu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954. Vihterpalu külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Nõva vallas. Külanõukogu keskus asus Vihterpalu külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vihterpalu külanõukogu 1950 septembris Keila rajooni koosseisu. 1954 juunis Vihterpalu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Risti külanõukoguga. Vihterpalu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus "Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Vihtra külanõukogu

Vihtra külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Vihtra külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Vändra valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Vihtra külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vihtra külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu. Vihtra külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Vändra külanõukoguga. Vihtra külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Viisu külanõukogu

Viisu külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Paide ja Esna külanõukoguga. Viisu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Viitina külanõukogu

Viitina külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Rõuge külanõukoguga. Viitina külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Viluste külanõukogu

Viluste külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Veriora külanõukoguga. Viluste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Vissuvere külanõukogu

Vissuvere külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kolga-Jaani külanõukoguga. Vissuvere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Vitsjärve külanõukogu

Vitsjärve külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Põltsamaa külanõukoguga. Vitsjärve külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Vohnja külanõukogu

Vohnja külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1966. Vohnja külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Vohnja vallas. Külanõukogu keskus asus Vohnja külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vohnja külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu. Seoses Tapa rajooni likvideerimisega liideti Vohnja külanõukogu 1. aprillist 1962 Paide rajooniga, kuid 21. detsembril 1962 viidi Vohnja külanõukogu üle Rakvere rajooni koosseisu. 1963 detsembris muudeti Harju ja Rakvere rajooni piiri ning osa Vohnja külanõukogust liideti Harju rajooni Anija külanõukoguga. 1966 novembris Vohnja külanõukogu likvideeriti, osa selle territooriumist liideti Viitna külanõukoguga ja teine osa Kadrina külanõukoguga. Vohnja külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Voka külanõukogu

Voka külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Toila külanõukoguga. Voka külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Voki külanõukogu

Voki külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Voki külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Pühajärve vallas. Külanõukogu keskus asus Sihva külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Voki külanõukogu 1950 septembris Otepää rajooni koosseisu. 1954 juunis Voki külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Otepää külanõukoguga. Voki külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Voose külanõukogu

Voose külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Voose külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Ravila vallas. Külanõukogu keskus asus Voose külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Voose külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu. 1954 juunis Voose külanõukogu likvideeriti ja selle territooriumi liideti Kose külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 21 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Võipere külanõukogu

Võipere külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kadrina ja Haljala külanõukoguga. Võipere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Võsu külanõukogu

Võsu külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1971 ja seejärel liideti see Vihula külanõukoguga. Võsu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Võtikvere külanõukogu

Võtikvere külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Torma külanõukoguga. Võtikvere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Väike-Veerksu külanõukogu

Väike-Veerksu külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Veriora külanõukoguga. Väike-Veerksu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Väimela külanõukogu

Väimela külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Võru valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus algselt Raiste külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Väimela külanõukogu 1950 septembris Võru rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides J. V. Stalini nimeline, akadeemik R. Viljamsi nimeline, S. M. Kirovi nimeline ja Järve kolhoos ning Väimela Loomakasvatustehnikumi õppemajand. Külanõukogu keskus asus Võrus. 1960 oktoobrist Väimela külanõukogu likvideeriti. Järve kolhoosi territoorium liideti Lasva külanõukoguga, ülejäänud aladest koos Kasaritsa külanõukogu aladega moodustati Võru külanõukogu keskusega Võru linnas. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83 Väimela külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Väinjärve külanõukogu

Väinjärve külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Koeru külanõukoguga. Väinjärve külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Välgi külanõukogu

Välgi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. Välgi külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Vara vallas. Külanõukogu keskus asus Välgi külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Välgi külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutses külanõukogu piirides Suvorovi-nimeline kolhoos. Seoses Kallaste rajooni likvideerimisega liideti Välgi külanõukogu 1959 veebruarist Tartu rajooniga. 1960 oktoobrist Välgi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Vara külanõukoguga. Välgi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus "Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest". Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Väljaküla külanõukogu

Väljaküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Väljaküla külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Tihemetsa valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Alliku külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Väljaküla külanõukogu 1950 septembris Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu. Väljaküla külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Saarde külanõukoguga. Väljaküla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Vändra külanõukogu

Vändra külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Vändta külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Vändra vallas. Külanõukogu keskus asus Vändra alevikus. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vändra külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu. 1954. aasta juunis Vändra külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Aluste külanõukoguga. 1966. aastal moodustati Vändra külanõukogu uuesti Pärnu rajooni koosseisus Aluste ja Rõusa külanõukogu territooriumide liitmise tulemusel. 1972. aastal liideti Vändra külanõukoguga Kaansoo küla maad. 1976. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 441 km² ja elanike arv 2867. 26. septembril 1991 läks Vändra külanõukogu üle omavalitsusele ja kinnitati Vändra valla omavalitsuslik staatus. Vändra külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1991 seadlus "Ida-Viru maakonna Iisaku valla, Järva maakonna Järva-Jaani valla, Lääne maakonna Haapsalu linna ja Lihula valla, Pärnu linna Sindi linna, Pärnu maakonna Vändra valla, Põlva maakonna Kõlleste valla, Saare maakonna Laimjala ja Pöide valla ning Võru maakonna Sõmerpalu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta" (RT 1991, 33, 410)
Vääna külanõukogu

Vääna külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Harku ja Keila külanõukoguga. Vääna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Väätsa külanõukogu

Väätsa külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Väätsa vallas. Külanõukogu pindala oli 185 km² (1977). Väätsa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Riina Müürsepp

Riina Müürsepp (sündinud 4. veebruaril 1955 Valgas) on eesti koolijuht ja haridustegelane. Ta on lõpetanud Valga 1. Keskkooli ja Tartu Riikliku Ülikooli geograafia erialal. Ta on töötanud Rääma Põhikoolis õpetaja, direktori ja õppealajuhatajana. Aastatel 1992–1996 oli ta Pärnu Majanduskooli direktor ja 1996–2000 oli ta Tartu Ülikooli Pärnu Kolledži direktor. Aastatel 2000–2005 oli ta Pärnu abilinnapea. 2005. aastast on ta Pärnumaa Kutsehariduskeskuse direktor. 2000–2006 oli ta Eesti Reformierakonna liige. Ta on olnud ka SA Pärnu Haigla nõukogu liige, Tartu Ülikooli Pärnu kolledži nõukogu liige, Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi nõukogu liige ja AS Pärnu Mudaravila nõukogu esimees. 1998 Pärnu aasta naine 1999 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2008 Pärnumaa aasta haridusasutuse juht 2011 Pärnumaa vapimärk (Pärnumaa Kutsehariduskeskuse direktor) 2013 Eesti aasta õppeasutuse juht 2015 Pärnu vapimärk (panuse eest Pärnu linna arengusse ja haridusellu) "Pärnumaa Kutsehariduskeskuse konvrenetsi esinejad 2009. Riina Müürsepp". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2017. Vaadatud 1. detsembril 2017. Pärnu maavanema uus kandidaat on Riina Müürsepp. Eesti Päevaleht, 21.09.2004 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Pärnumaa Omavalitsuste Liit. Haridus Linn tunnustab vapimärgiga nelja tublit pärnakat. Pärnu Postimees, 22. jaanuar 2015 Grete Naaber. Riina Müürsepp: Tahan, et kolleegid julgeksid mulle rääkida oma muredest. Pärnu Postimees, 16. jaanuar 2010 Innove.ee Riina Müürsepp: meeskond on juhi töös kõige olulisem Anu Villmann. Pärnumaa suurima kooli juht naudib elu maal. Pärnu Postimees, 11. oktoober 2014
Heldur Hiis

Heldur Hiis (sündinud 27. jaanuaril 1950) on eesti põllumajandusloolane ja muuseumitöötaja. Aastatel 1986–2009 oli ta Carl Robert Jakobsoni Talumuuseumi direktor. 1998 Carl Robert Jakobsoni stipendium 1999 Valgetähe V klassi teenetemärk 2007 Põllumajandusministeeriumi hõbedane teenetemärk 2010 Pärnumaa vapimärk (Carl Robert Jakobsoni Talumuuseumi arendaja, direktor 1986–2009) Heldur Hiisile anti üle Pärnumaa Vapimärk. Vändra Teataja, 31. juuli 2010 C.R. Jakobsoni stipendiumid Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Põllumajandusministri 19. veebruari 2007 käskkiri nr 38" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2017. Vaadatud 1. detsembril 2017.
Ülle Vapper

Ülle Vapper (sündinud 7. mail 1959 Rakveres) on eesti omavalitsustegelane. Ta lõpetas 1979. aastal Tihemetsa Sovhoostehnikumi põllumajandusliku raamatupidamise eriala. Ta on töötanud OÜ Vagron juhatajana. Aastatel 1999–2017 oli ta Halinga vallavanem. 2017. aasta novembrist on ta Põhja-Pärnumaa vallavolikogu esimees. 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2007 Pärnumaa vapimärk (Halinga vallavanem) Vabariigi Valimiskomisjon. 199. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised. Halinga vald. Kandidaat nr 135 – Ülle Vapper Põhja-Pärnumaa volikogu juhib Ülle Vapper. Pärnu Postimees, 6. november 2017 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Ilmar Teevet

Ilmar Teevet (sündinud 15. juulil 1954 Orissaares) on eesti põllumajandustegelane, ettevõtja ja omavalitsustegelane. 1981. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina. Ta on olnud OÜ Vändra juhatuse esimees. Aastatel 1999–2009 oli ta Vändra vallavolikogu esimees. 2003 Valgetähe V klassi teenetemärk 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2008 Pärnumaa vapimärk (Vändra vallavolikogu esimees, OÜ Vändra juhatuse esimees) 2014 Aasta põllumees 2002. a. kohaliku omavalitsuse volikogude valimised. Vändra vald. Kandidaat nr 106 – Ilmar Teevet "Inforegister. Ilmar Teevet". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. august 2020. Vaadatud 1. detsembril 2017. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Aasta põllumees 2014 on Ilmar Teevet. Maaleht, 28.10.2014
Reduktor (täpsustus)

"Reduktor" on mitmetähenduslik sõna. Reduktor on hammas- või tiguülekanne. Reduktor on seade gaasi või vedeliku rõhu alandamiseks (ja püsivana hoidmiseks). ...
Irši mõis

Irši mõis (saksa keeles Hirschenhof, läti keeles Iršu muiža) oli rüütlimõis, hiljem riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liepmuiža kihelkonnas. Tänapäeval jääb see Lätis Koknese piirkonna Irši valda. Aastatel 1766−1939 asus mõisa aladel Saksa kolonistide asustatud Irši koloonia.
Lanstupe mõis

Lanstupe mõis (saksa keeles Lambsdorfshof, läti keeles Lanstupes muiža) oli rüütlimõis, hiljem Ozoli kõrvalmõis Liivimaal Võnnu kreisis Liepmuiža kihelkonnas.
Ozoli mõis (Liepmuiža kihelkond)

Ozoli mõis (saksa keeles Ohselshof, läti keeles Ozolu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liepmuiža kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Ērgļi piirkonnas Sausnēja vallas Sidrabiņis.
Odziena mõis (Ļaudona kihelkond)

Odziena mõis (saksa keeles Odsen, läti keeles Odzienas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ļaudona kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub see Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas Mētrienas.
Saikava mõis

Saikava mõis (saksa keeles Friedrichswald, läti keeles Saikavas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ļaudona kihelkonnas.
Aburdi mõis

Aburdi mõis (saksa keeles Lüggen, läti keeles Aburta muiža) oli rüütlimõis, hiljem Sāviena kõrvalmõis Liivimaal Võnnu kreisis Ļaudona kihelkonnas.
Ļaudona mõis

Ļaudona mõis (saksa keeles Schloß Laudohn, läti keeles Ļaudonas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ļaudona kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.
Sāviena mõis

Sāviena mõis (saksa keeles Sawensee, läti keeles Sāvienas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ļaudona kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.
Õru külanõukogu

Õru külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 114 km² (1977). Õru külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 01.12.2017)
Õvanurme külanõukogu

Õvanurme külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tabivere külanõukoguga. Õvanurme külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 01.12.2017)
Lubāna kihelkond

Lubāna kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Lubahn, läti keeles Lubānas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu kreisis. Lubāna (Pastorat Lubahn) kirikumõis Lubāna (Schloß Lubahn) rüütlimõis Meirāni (Meiran, varem Sophienhöh) rüütlimõis Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Äksi külanõukogu

Äksi külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1975 ja seejärel liideti see Tartu külanõukoguga. Äksi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 01.12.2017)
Lubāna mõis

Lubāna mõis (saksa keeles Schloß Lubahn, läti keeles Lubānas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lubāna kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Lubāna piirkonnas Lubānas.