1809

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | 1820. aastad | 1830. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1805 | 1806 | 1807 | 1808 | 1809 | 1810 | 1811 | 1812 | 1813 | ► | ►► 1809. aasta (MDCCCIX) oli 19. sajandi 9. aasta. 14. jaanuar – Napoleoni sõjad: Suurbritannia ja Hispaania sõlmisid liidu Prantsusmaa vastu. 16. jaanuar – Poolsaare sõda – A Coruña lahing: Prantsuse väed ründasid Jean-de-Dieu Soulti juhtimisel Hispaanias A Coruñas evakueeruvaid Briti vägesid. 4. märts – Ameerika Ühendriikide neljanda presidendina astus ametisse James Madison. 13. märts – Rootsi kuningas Gustav IV tõugati riigipöörde käigus troonilt, võimule tuli tema onu Karl XIII. 29. märts – loodi Venemaa keisririigi koosseisus olev Soome Suurvürstiriik. 10. aprill – Napoleoni sõjad: Austria tungis Baierimaale, mille sai alguse viienda koalitsiooni sõda. 19. aprill – Viienda koalitsiooni sõda: Prantslased saavutasid Alam-Baieris toimunud Teugen-Hauseni lahingus võidu austerlaste üle. 13. mai – Viienda koalitsiooni sõda: Prantsusmaa armee vallutas Napoleon Bonaparte'i juhtimisel Viini. 21.–22. mai – Viienda koalitsiooni sõda: Aspern-Esslingi lahing. 6. juuli – Prantsuse väed võitsid viienda koalitsioonisõja otsustavas Wagrami lahingus Austria ertshertsogi Karli vägesid. 10. august – Ecuador kuulutas ennast esimest korda Hispaaniast iseseisvaks. 17. september – Fredrikshamni rahuga lõppes Vene-Rootsi sõda. Soome jäi Venemaa valdusse. 18. september – Londonis avati Royal Opera House pärast seda, kui algne ooperimaja oli aasta varem tulekahjus hävinud. 14. oktoober – Viinis kirjutati alla Schönbrunni rahulepingule, millega Austria loovutas Prantsusmaale Trieste'i, Salzburgi ja Illüüria, Poolale Lääne-Galiitsia ja Venemaale Tarnopoli. 13. veebruar (vkj 1. veebruar) – tegutsema hakkas Tallinna saksa teater. 12. märts (vkj 28. veebruar) – Aleksander II kinnitas Liivimaa 1804. aasta talurahvaseaduse täiendusparagrahvid. Talurahvaseaduse täiendusparagrahvide alusel loodi ülekubermanguline Liivimaa Maamõõdu- ja Revisjonikomisjon. 12. august (vkj 31. juuli) – avati Tartu Ülikooli peahoone. 1. jaanuar – Nicolaas Pieneman, hollandi kunstnik, kunstikoguja ja litograaf 4. jaanuar – Louis Braille, pimedate kirja leiutaja 19. jaanuar – Edgar Allan Poe, ameerika kirjanik 3. veebruar – Felix Mendelssohn, saksa helilooja, pianist, organist ja dirigent 11. veebruar – Karl Bodmer, Šveitsi-Prantsuse kunstnik, illustraator ja graafik 12. veebruar – Charles Darwin, inglise loodusteadlane 12. veebruar – Abraham Lincoln, Ameerika Ühendriikide president 1. märts – Robert Cornelius, Ameerika Ühendriikide fotograaf 9. märts – Ferdinand Heine, saksa ornitoloog 15. märts – Joseph Jenkins Roberts, Libeeria president 19. märts – Fredrik Pacius, saksa-soome helilooja ja dirigent 24. märts – Mariano José de Larra, hispaania kirjanik 26. märts – William Henry Bartlett, briti kunstnik 27. märts – Georges-Eugène Haussmann, prantsuse linnaplaneerija 31. märts – Nikolai Gogol, vene kirjanik 6. august – Alfred Tennyson, inglise luuletaja 12. august – William Huntington Russell, Ameerika Ühendriikide ettevõtja, pedagoog ja poliitik 15. august – Eugène Flandin, prantsuse orientalist ja arheoloog 29. august – Oliver Wendell Holmes Sr., Ameerika Ühendriikide arst ja luuletaja 4. september – Louis-Vincent-Joseph Le Blond de Saint-Hilaire, prantsuse kindral 4. september – Juliusz Słowacki, poola luuletaja 26. oktoober – Franz Wilhelm Junghuhn, Hollandi botaanik ja geoloog 15. november – August Carl Joseph Corda, Tšehhi arst ja mükoloog 24. detsember – Kit Carson, Metsiku Lääne isiksus 29. detsember – William Ewart Gladstone, Suurbritannia peaminister 8. mai – Augustin Pajou, prantsuse skulptor 31. mai – Joseph Haydn, Austria helilooja 31. mai – Jean Lannes, prantsuse sõjaväelane 4. juuni – Nicolai Abildgaard, taani maalikunstnik ja arhitekt 8. juuni – Thomas Paine, ameerika õpetlane, intellektuaal ja revolutsionäär 17. august – Matthew Boulton, inglise ettevõtja, leiutaja ja insener Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 116