laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sander Rebane

Sander Rebane (sündinud 2. septembril 1991 Mõisakülas) on eesti näitleja, saatejuht ja muusik. Ta lõpetas 2015. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia teatrikunsti osakonna näitleja erialal (eriala õppejõud Kalju Komissarov). Ta oli 2014. aastal üks teatri Must Kast asutajaist, kuid siirdus samal aastal tööle Endla teatrisse. Aastatel 2017–2018 õppis ta Venemaal Peterburi Riiklikus Kunstiakadeemias lavastamist (eriala õppejõud Lev Erenburg). Rebane on näidelnud Endla teatri lavastustes, filmides ("Nullpunkt", 2014; "Supilinna salaselts" (2015) ja seriaalides ("Padjaklubi", 2015; "Pank", 2018), kuid ka ürituste konfereerimise[viide?] ja modereerimisega.[viide?] 2019. aasta sügishooajal oli ta TV3 paroodiasaate "Su nägu kõlab varsti tuttavalt" saatejuht. Aastatel 2020–2021 oli ta ETV saate "Noor meister" kaassaatejuht. padjaklubi 2014 – Kornel, "Testosteroon" 2014 – Pime poiss / purjus ohvitser / Azamat, "Meie aja kangelane" 2014 – Allohvitser, "Woyzeck 2015 – Peeter Paan, "Peeter Paan ja valge lind Wendy" 2015 – Sepo, "Kangelapsed" 2015 – Don, "Siin elavad inimesed" 2015 – Werther "Werther" 2016 – erinevad rollid, "See asi" 2016 – Vikaar, Valge Küülik, Märtsijänes, Kala-teener, "Alice Imedemaal" 2016 – Korteriperemees, Mees ja Hääl, "Öös on asju" 2016 – Jüri ja Vello, "Pao-Pao. Kuldse Trio lood" 2017 – Jüts, "Säärane mulk ehk Sada vakka tangusoola" 2018 – Kustav, Näsnäruda noorperemees, "Vedelvorst" 2018 – Benjamin Südel, "Märter" 2019 – Fenton, noor džentelmen, "Windsori lõbusad naised" 2019 – Pausanias, "Pidusöök" 2023 – helikujundaja teatri Must Kast lavastuses "Surm" 2016 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapitali noorte loominguline stipendium 2017 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapitali aastane loominguline stipendium 2018 Kristallkingakese auhind 2018 Alexander Kofkini fondi stipendium 2019 Selge Kõneleja http://www.kultuur.ut.ee/et/cv-12[alaline kõdulink] Sarja "Noor meister" saated ERR Jupiteris. Vaadatud 09.03.2022. "KULTUURIBIIT | Näitleja Sander Rebase playlist". Eesti Päevaleht. Vaadatud 5. jaanuaril 2024. Selge kõneleja tiitli saavad Kaja Kärner, Sander Rebane ja Ita Ever ERR Uudised, 13.01.2020. Sander Rebase veebisait Sander Rebane. Endla Teatri veebisait
Sestriere

Sestriere (prantsuse keeles Sestrières) on alpiküla Itaalias Torino suurlinnapiirkonnas. Küla asub 17 kilomeetri kaugusel Prantsusmaa piirist ning paikneb 2035 meetri kõrgusel merepinnast. Sestrieres elab 838 elanikku (2003). Geograafilised koordinaadid on 44°57′N 6°53′E. Sestriere oli Torino taliolümpiamängude üks tegevuskohtadest, kus toimusid mõned mäesuusaalad. Külast saavad alguse ka mõned Tour de France'i ja Giro d'Italia jalgrattaetapid.
Venemaa Keisririigi Teedeministeerium

Venemaa Keisririigi teedeiministeerium (vene Министерство путей сообщения Российской империи; lühend MPS) oli 1865. aastal Venemaa keisririigis keisri ukaasiga loodud valitsusasutus, mis pidi tagama ühtse poliitika vee-, maantee- ja raudteetranspordi sfääris ning ellu viima üldjuhtimist transpordiühenduse valdkonnas. Ministeerium asus Peterburis aadressil Fontanka kaldapealne 117. Esimeseks teedeministriks määrati Pavel Melnikov, Peterburi–Moskva raudtee projekti üks autoreid ja kes oli MPS-i eelkäija Teede peavalitsuse juht. Melnikovi juhtimisel töötati ministeeriumis välja Venemaa raudteedevõrgu arengukava. Kavandati rajada Lõunaraudtee – Moskvast Sevastopolini; Idaraudtee – Orjolist Saratovini; Lääneraudtee – Orjolist üle Smolenski ja Viciebski Daugavpilsini; Kaguraudtee – Jekaterinoslavist Rostovini. Raudteede kogupikkus pidi ulatuma 4816,7 kilomeetrini. Ministeeriumis säilitati juba 1842. aastal (siis nimetati MPS-i eelkäijat Vene keisririigi teede ja ühiskondlike hoonete peavalitsuseks) loodud Raudteede osakond (departemang). Juurde loodi Eraraudteede peainspektori valitsus, Ehitusvalitsus (1867), Riigiraudteede valitsus (1880) ja Raudteede inspektsioon (1892). Raudteede kogupikkus ulatus 1900. aastal 44,9 tuhande, 1913. aastal 58,5 tuhande kilomeetrini. Viimane Vene Keisririigi teedeminister oli Eduard Krieger-Voinovski, kes 28. veebruaril (vkj) 1917 arreteeriti Veebruarirevolutsiooni käigus (mõne aja pärast siiski vabastati). Ministeerium nimetati ümber Venemaa Ajutise Valitsuse teedeministeeriumiks (Министерство путей сообщения Временного правительства России).  Pikemalt artiklis Venemaa Keisririigi teedeministrite loend Ministeeriumi juhiks oli minister. Aastatel 1865−1917 oli ametis 11 teedeministrit, ajuti täitis ministeeriumi juhi kohuseid ministeeriumi direktor. Ministrite hulgas oli mitu baltisakslast.
Kybartai vald

Kybartai vald (leedu keeles Kybartų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis. Vald piirneb läänes Venemaa Kaliningradi oblastiga. Valla pindala on 154 km². 2011. aasta seisuga elas seal 7960 inimest. Valla keskus on Kybartai linn (2011. aastal elas seal 5631 inimest). Vallamaja asub aadressil J. Basanavičiaus g. 54a, vallavanem on Romas Šunokas. Vallamaja Peletrūnai Kybeikiai Põllud Matlaukyse lähistel Kybartų seniūnija. Vilkaviškio rajono savivaldybė, vaadatud 30.07.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 30.07.2016.
Šeimena vald

Šeimena vald (leedu keeles Šeimenos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis. Valla pindala on 164 km². 2011. aasta seisuga elas seal 5606 inimest. Valla keskus on Vilkaviškise linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil JJ. Basanavičiaus a. 7, vallavanem on Gintas Bakūnas. Šeimenos seniūnija. Vilkaviškio rajono savivaldybė, vaadatud 30.07.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 30.07.2016.
Virbalise vald

Virbalise vald (leedu keeles Virbalio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis. Valla pindala on 47 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1797 inimest. Valla keskus on Virbalise linn (2011. aastal elas seal 1095 inimest). Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 17, vallavanem on Zitas Lasevičius. Vallamaja Virbalise koolimaja Virbalio seniūnija. Vilkaviškio rajono savivaldybė, vaadatud 30.07.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 30.07.2016.
Vištytise vald

Vištytise vald (leedu keeles Vištyčio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis. Vald piirneb lõunas Poolaga, läänes aga Venemaa Kaliningradi oblastiga. Suur osa valla aladest jääb Vištytise regionaalpargi aladele. Valla pindala on 94 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1116 inimest. Valla keskus on Vištytise alev (2011. aastal elas seal 436 inimest). Vallamaja asub aadressil Taikos g. 1, vallavanem on Bronislovas Polita. Valla maastik Varteliai Girėnai Kaupiškiai linnamägi Varteliai järv Pavištytis1 Totorkiemis Vištyčio seniūnija. Vilkaviškio rajono savivaldybė, vaadatud 30.07.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 30.07.2016.
Gudeliai vald

Gudeliai vald (leedu keeles Gudelių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Marijampolė omavalitsuse territooriumil. Valla pindala on 56 km². 2011. aasta seisuga elas seal 993 inimest. Valla keskus on Gudeliai alev (2011. aastal elas seal 340 inimest). Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 8, vallavanem on Algirdas Murauskas. Riečiai linnamägi Leiciškiai järv Miknonys Riečiai kirik Gudelių seniūnija. Marijampolės savivaldybė, vaadatud 31.07.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 31.07.2016.
Mac App Store

Mac App Store on Apple'i e-pood, mis on mõeldud Apple'i tooteplatvormidel kasutatavate rakenduste levitamiseks. E-poodi tutvustati 20. oktoobril 2010 Apple'i üritusel "Back to the Mac". Esimeste toodetena hakati 6. jaanuaril 2011 Mac App Store'is müüma rakendusi Mac OS X Snow Leopardile. Ainuüksi esimese 24 tunni jooksul pärast e-poe avamist laaditi sealt rakendusi alla üle miljoni korra. Kui arendaja tahab oma tarkavara Mac App Store'i laadida, peab ta olema liitunud Apple'i arendajaprogrammiga. 2016. aasta seisuga on sealne liikmemaks 99 USA dollarit kuus ning liige peab kinni pidama Apple'i reeglitest. Tarkvara ei võeta vastu, kui: see muudab macOS-i (OS X-i) käitumist või välimust; tarkavara välimus ei vasta Apple'i reeglitele; tarkvara talitleb või näeb välja nagu Apple'i tarkvara (nt Photos, Calendar, Mail, ITunes jne); tarkvara sarnaneb rakendustega, mis on juba Mac App Store'is olemas; tarkavara installib lisapluginaid; tarkavara on beeta- või demoversioon; tarkava ei ühildu praeguse OS X-i versiooniga; tarkvara sisaldab kaubamärke, mille kasutamiseks pole arendajal olnud luba; tarkavara sisaldab operatsioonisüsteemi kahjustavaid elemente; tarkavara sisaldab pornograafilisi elemente; tarkvara sisaldab rassistlikke elemente; tarkavara on tehtud PowerPC-dele. Esimene operatsioonisüsteem, mis Mac App Store'is ilmus Apple'i poolt, oli Mac OS X Lion. Operatsioonisüsteemi ei müüdud poodides ega ka DVD-l nagu selle järglasi. Apple müüb Mac App Store's ka oma tarkvara. Alates OS X Mountain Lion-ist väljastab Apple ka uuendusi operatsioonisüsteemile. Mac App Store'is oli väljalaskekuupäeval (6. jaanuar 2010) üle tuhande rakenduse. Sealsamas oli ka iLife ja iWork. Kõige populaarsemad rakendused olid "Angry Birds", Twitter for Mac, Things ja Flight Control. OS X Mountain Lionis tutvustas Apple virtuaalset üllatusmuna. See oli esimene üllatusmuna pärast seda, kui Steve Jobs oli keelanud üllatusmunad Apple'i toodetes. Üllatusmuna seisnes selles, et kui mõni rakendus laaditi alla ja mindi rakenduste kohvrisse, oli seal rakenduse allalaadimise ajana kirjas 24. jaanuar 1984 kell 02:00. See oli kuupäev ja kellaaeg, mil müüki läks esimene Macintosh.
Karamelli tänav

Karamelli tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Karamelli tänav sai nime 29. aprillil 2013. Tänav on saanud nime sealkandis asunud kompvekivabriku Kalev järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 271
Igliauka vald

Igliauka vald (leedu keeles Igliaukos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Marijampolė omavalitsuse territooriumil. Valla pindala on 97 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2217 inimest. Valla keskus on Igliauka küla. Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 19, vallavanem on Vytautas Baltušnikas. Teine tähtsam asula on Daukšiai alev (2011. aastal elas seal 275 inimest). Igliaukos seniūnija. Marijampolės savivaldybė, vaadatud 31.07.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 31.07.2016.
Ahingu tänav

Ahingu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Ahingu tänav on Kaladi tänavalt algav ligikaudu 80 meetri pikkune kagu-loodesuunaline umbtänav. Ahingu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime kalastusvahendi ahingu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 264.
Toomapere tänav

Toomapere tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis. Toomapere tänav on Rannamõisa teelt algav edela-kirdesuunaline lõpus kaheks hargnev umbtänav. Toomapere tänav sai nime 19. oktoobril 2005. Tänav on saanud nime Tooma talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna tänavad ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 298.
Liudvinavase vald

Liudvinavase vald (leedu keeles Liudvinavo seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Marijampolė omavalitsuse territooriumil. Valla pindala on 168 km². 2011. aasta seisuga elas seal 5135 inimest. Valla keskus on Liudvinavase alev (2011. aastal elas seal 966 inimest). Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 6, vallavanem on Jolanta Maceikienė. Želsva kool Bukta tamm Liudvinavo seniūnija. Marijampolės savivaldybė, vaadatud 31.07.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 31.07.2016.
Kaladi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kaladi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Kaladi tänav algab Tiskre teelt, ristub Piiritsa tänavaga ja lõpeb ristudes Ahingu tänavaga. Kaladi tänav on lõunaedela-põhjakirde suunaline ja ligikaudu 170 meetri pikkune. Kaladi tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime kalastusvahend kaladi (võrgukudumispulk) järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 270
Kuhja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kuhja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Kuhja tänav algab Pikaliiva tänavalt, ristub Rangu tänavaga ja lõpeb Sarra tänaval. Kuhja tänav on põhiosas kirde-edelasuunaline ja ligikaudu 225 meetri pikkune. Kuhja tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime heinakuhja järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 275
Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis

Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis (algne nimi Eesti Ühiskond Saksa Liiduvabariigis, lühend EÜSL) on Saksamaal elavaid väliseestlasi ühendav organisatsioon. EÜSLi asutasid eestlastest sõjapõgenikud 16. märtsil 1952 Augsburgis. Asutamise ajal oli EÜSLi tegevus suunatud eesti kultuuri alalhoidmisele paguluses ja selle edasikandmisele järeltulijatele. Selleks moodustati tantsukollektiive, laulukoore, korraldati laulupidusid, tegutses mitu kooli. EÜSL annab 1945. aastast välja ajalehte Eesti Rada. Pärast Eesti taasiseseisvumist on EÜSL jätkanud eesti kultuuri edendamist Saksamaal.  Praegu on EÜSLis üle 400 liikme. Kõige aktiivsemad eestlaste rahvuskoondised tegutsevad Hamburgis, Kölnis ja Münchenis. On tegutsenud EÜSLi projektkoor. https://web.archive.org/web/20170628113748/http://xn--esl-hoa.de/yhing.html (vaadatud 31.07.2016) EÜSLi koduleht
Umboja tänav

Umboja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis. Umboja tänav on Vabaõhumuuseumi teelt algav peaaegu kirde-loodesuunaline ligikaudu 315 meetri pikkune umbtänav. Umboja tänav sai nime 19. veebruaril 1999. Tänav on saanud nime Umboja talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 300.
Sõõru tänav

Sõõru tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Sõõru tänav on loogakujuline tänav, mis algab ja lõpeb Alemaa tänaval. Sõõru tänav on ligikaudu 670 meetri pikkune. Sõõru tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime alepõllunduse termini sõõrd (ale, mullaga katmata kütis) järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 296
Tartu Ülikooli kuratoorium

Tartu Ülikooli kuratoorium oli Tartu Ülikooli nõuandev kogu, mille ülesanne oli siduda ülikooli ja ühiskonda (kuratoorium). Kuratooriumi tegevus lõpetati 2011. Kuratooriumi viimane koosseis valiti 15. jaanuaril 2009 ja see oli järgmine: Jüri Raidla – kuratooriumi esimees; vandeadvokaat, advokaadibüroo Raidla Lejins & Norc Hannes Danilov – Eesti Haigekassa juhatuse esimees Sirje Helme – Kumu kunstimuuseumi direktor Kersti Kaljulaid – Euroopa Kontrollikoja liige Peeter Kreitzberg – Riigikogu liige Urmas Kruuse – Tartu linnapea Jaan Sven Männik – Eesti Panga nõukogu esimees Keit Pentus – Riigikogu liige Andres Põder – EELK peapiiskop Jüri Ratas – Riigikogu liige Urmas Siigur – SA Tartu Ülikooli Kliinikum juhatuse esimees Mart Siimann – Eesti Olümpiakomitee president Margus Tsahkna – Riigikogu liige Raivo Vare – ettevõtja Enn Veskimägi – ettevõtja Tallinna Tehnikaülikooli kuratoorium "Ülikooliseadus". Riigi Teataja. Vaadatud 13. detsembril 2022. https://www.riigiteataja.ee/akt/103032011023?leiaKehtiv (vaadatud 31.07.2016) https://web.archive.org/web/20160731111541/http://www.ut.ee/et/313 (vaadatud 31.07.2016) "Tartu Ülikooli kuratooriumi liikmete nimetamine". Riigi Teataja. Vaadatud 13. detsembril 2022.
Põltsamaa portselanimanufaktuur

Põltsamaa portselanimanufaktuur oli Põltsamaa kihelkonnas 18. sajandi lõpus tegutsenud portselantooteid valmistanud manufaktuur. Selle manufaktuuri tooted on tuntud kui Põltsamaa portselan. 1782. aastal rajas Vana-Põltsamaa mõisa omanik Johann Woldemar von Lauw Põltsamaa ordulinnuse õue portselanimanufaktuuri, mis tegutses 1800. aastani. Manufaktuuris töötasid kuus Saksamaal väljaõppinud meistrit ja kolm eestlast, kes valmistasid põhiliselt koobaltmaalinguga portselani, aga leitud on ka mitmevärvilisi lilledekooriga kaunistatud esemeid. Põltsamaa portselan on võrdlemisi haruldane. Mitmed leitud portselanesemed asuvad Eesti Kunstimuuseumis ja Põltsamaa Muuseumis.
Lillevälja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lillevälja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Haabersti asumis. Lillevälja tänav on Vabaõhumuuseumi teelt algav põhiosas poolkaarekujuline enam-vähem põhja-lõunasuunaline umbtänav. Tänav on ligikaudu 220 meetri pikkune. Lillevälja tänava ääres asub Hans Lepa puukool-aed. Lillevälja tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav sai nime Lillevälja talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 279.
Lõuka tänav

Lõuka tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe ja Haabersti asumis. Lõuka tänav algab Rannamõisa teelt, ristub Tanuma ja Tuluste tänavaga ning lõpeb Vabaõhumuuseumi teel. Lõuka tänav on enam-vähem edela-kirdesuunaline ja ligikaudu 580 meetri pikkune. Lõuka tänav sai nime 19. septembril 1958. Tänav on saanud nime tuletegemisega seotud termini lõugas (koldeesine istemüür või lahtine keedukolle) järgi. Tänaval asub Teras Beach siserannahall. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 280
Tanuma tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tanuma tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis. Tanuma tänav algab Lõuka tänavalt, ristub Tulekivi tänavaga ja Hälli põiguga ja lõpeb Tuleraua tänaval. Tanuma tänav on enam-vähem kagu-loodesuunaline ja ligi 840 meetri pikkune. Tanuma tänav sai nime 31. juulil 1959. Tänav on saanud nime lähedalasuva Eesti Vabaõhumuuseumi mõjul. Tanum on külatänav (murdes). Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 297
Jaan Rõõmus

Jaan Rõõmus (sündinud 18. septembril 1943 Tallinnas) on eesti fotograaf. 1965. aastast töötas Eesti Televisioonis valgustajana ja ka mittekosseisulise fotograafina, 1967. aastast. Põhitöö kõrvalt omandas 1971. aastal fotograafi eriala Tallinna Tehnikakoolis nr. 2. Alates 1979. aastast oli ta ETV koosseisuline fotograaf ja aastatel 1982–2001 Eesti Vabaõhumuuseumi fotograaf ning aastatel 1998-2012 töötas foto- ja videospetsialistina Piirivalveametis (hilisemas Politsei- ja Piirivalveametis). Esimene suurem isikunäitus toimus 1978. aastal Tallinnas. Väljapanekutel on leidnud kajastust paljud Eesti eluvaldkonnad ja fotožanrid. Näitused on toimunud lisaks Eestile veel ka Soomes ja Lätis, aga ka kaugemal. Jaan Rõõmuse fotosid ja videomaterjali on talletatud Riigiarhiivi Filmiarhiivis, paljudes Eesti muuseumides, Eesti Rahvusringhäälingu arhiivis, ETV fotoarhiivis ja Eesti Vabaõhumuusemi foto- ja videokogus.
Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine

"Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine. Kuidas saada heaks õpetajaks?" on dokumentaalse taustaga Kinoteatri monolavastus, mis esietendus 2015. aasta septembris. Monolavastuse peaosatäitja oli Priit Kruus, Tallinna Ülikooli kirjandusõppejõud, kes oli töötanud aastaid ka eesti keele ja kirjanduse õpetajana. Kaasautorid ja lavastajad on Diana Leesalu, Henrik Kalmet, Paavo Piik ja Paul Piik. Lavastus on dokumentaalse taustaga ja selle loomiseks koguti lugusid põneva koolikogemusega inimestelt, õpetajatudengitelt ja tegevõpetajatelt. Märkimisväärne osa lavastusest oli inspireeritud Priit Kruusi isiklikest kogemustest. „Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine“ oli lugu noorest õpetajast, kel on veel hästi meeles oma põhikooliaegsed õpetajad – vana kooli pedagoogid, raudse kaardikepi ja terava ütlemisega. Teda kannustas soov saada heaks õpetajaks, aga mitte muutuda nendesugusteks. Meil kõigil on olnud oma õpetaja Tammik, kes kõigi karmide õpetaja koondkujuna on meie edasist elu mõjutanud. „Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine“ on hariv võimalus vaadata, mismoodi paistavad asjad klassi eest. Teisalt on see elust võetud teater. Septembrist 2015 juunini 2016 mängiti “Õpetaja Tammiku rehabiliteerimist” 59 etendust, kokku jõuti umbes 8500 vaatajani 22 Eesti linnas ja väiksemas asulas. Ruudu Raudsepp, Kinoteater esitleb: „Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine. Kuidas saada heaks õpetajaks?” - Õpetajate Leht, 18. september 2015
Seto kuningriigipäev

Setu kuningriigi päevad on iga aasta augustis mõnes ajaloolise Setumaa asulas toimuvad setu kultuuri päevad. See üritus on setude iga aasta kõige tähtsam üritus. Üritusel valitakse setu ülemsootska. Esimesed setu kuningriigi päevad toimusid 1994 Aare Hõrna eestvedamisel. Setu Kongress Ürituse koduleht VIDEOLUGU: setod pidasid Luhamaal kuningriiki Lõunaeestlane.ee 7. august 2017
Hannivka (Orativi rajoon)

Hannivka (ukraina keeles Ганнівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 15. Pindala on 0,56 km².
Tulekivi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tulekivi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis. Tulekivi tänav algab Vana-Rannamõisa teelt, ristub Tanuma tänavaga ja lõpeb seejärel umbtänavana. Tulekivi tänav on peaaegu lääneedela-idakirdesuunaline ja ligi 250 meetri pikkune. Tulekivi tänav sai nime 31. juulil 1959. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 127
Viggo Mortensen

Viggo Peter Mortensen Jr. (sündinud 20. oktoobril 1958 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja, proosakirjanik, luuletaja, maalikunstnik, fotokunstnik, muusik. Ta tegi näitlejadebüüdi filmis "Tunnistaja" ("Witness"; 1985). Filmitriloogias "Sõrmuste Isand" kehastas ta Aragorni. Tema teised tuntumad osatäitmised muu hulgas on filmides "Lubadused idast" ("Eastern Promises"; 2007), "Appaloosa " (2008), "Tee" ("The Road"; 2009) ja "Ohtlik meetod" ("A Dangerous Method"; 2011). Mortensen lõpetas 1980. aastal St. Lawrence University kahe bakalaureusekraadiga: hispanistikas ja politoloogias. Ta räägib vabalt inglise, taani, hispaania ja prantsuse keelt. Luuletusi kirjutab inglise, taani ja hispaania keeles. Viggo Mortensen andmekogus IMDb (inglise)
Tartu Agenda 21

Tartu Agenda 21 on Tartu jätkusuutliku arengu edendamise strateegia ja tegevuskava, mis on koostatud kui üks Kohalik Agenda 21. Agenda tegemist alustati 1994. Agenda koostamist korraldas ja rahastas Tartu Linnavalitsuse Linnaplaneerimise osakond ja agenda sai valmis 1999. Agenda toimetuskolleegiumisse kuulusid Toomas Frey (kolleegiumi esimees), Aleksander Maasik, Ülo Mander, Uku Alakivi. https://web.archive.org/web/20160305192133/http://www.tartu.ee/pdf/agenda21.pdf (vaadatud 31.07.2016) Tartu Agenda 21 (pdf-failina)
Tõnismäe apteek

Tõnismäe apteek on Tallinna kesklinnas Tõnismäe asumis aadressil Tõnismäe tänav 5 asuv apteek. Apteeki haldab OÜ Pharma Holding. Apteek asub endisaegse Tallinna Ühise Haigekassa hoones, mis valmis 1939 (arhitekt Elmar Lohk). Hoones on tänapäeval nii Tõnismäe polikliinik kui Tõnismäe apteek. https://www.sudameapteek.ee/ (vaadatud 01.08.2016) Apteegi koduleht