laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaido Kaasik

Kaido Kaasik (sündinud 21. mail 1968 Kuressaares) on eesti poliitik, Saare vallavanem (2011–2017). 1983. aastal lõpetas ta Valjala 8-klassilise Kooli ja 1986. aastal Orissaare Keskkooli. 1993. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajandusülikooli loomakasvatuse erialal. Aastatel 1996–2011 oli ta Valjala vallavanem. 12. juunil 1999 astus ta Isamaaliitu. Alates 1. novembrist 2007 on ta Isamaa ja Res Publica Liidu Saaremaa piirkonna juhatuse aseesimees. 2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta 5. valimisringkonnas 478 häält. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 277 häält ning ei osutunud valituks. Oktoobrist 2011 kuni jaanuarini 2017 oli ta Saare maavanem. Ta oli aastatel 1999–2011 Valjala Martini koguduse juhatuse esimees. 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2014 Saaremaa aasta kaitseliitlane 2017 Saare maakonna vapimärk 1975–1983 – Valjala 8-klassiline Kool 1983–1986 – Orissaare Keskkool 1989–1995 – Eesti Põllumajandusülikool, loomakasvatus 1994 – Walesi Ülikool, põllumajandusloomade aretus 2003–2006 – Tallinna Ülikool, haldusjuhtimise eriala Valjala Martini Koguduse nõukogu liige Kaitseliidu Saaremaa Maleva juhatuse liige Saaremaa Rotary klubi liige Valjala Jahimeeste Seltsi Erakond Isamaa ja Res Publica Liit liige Valitsus nimetas Kaido Kaasiku Saare maavanemaks, Meie Maa, 7. oktoober 2011 Saare maavanema asendajaks määrati maasekretär Jaan Leivategija ERR Uudised, 17.01.2017 (vaadatud 18.01.2017) Heidi Hanso, "Valjala vallavanem kehastus modelliks", meiemaa.ee, 23. mai 2008 Ivika Laanet, Kaido Kaasik: Peame pingutama selle nimel, et inimesed sooviksid Saaremaale elama tulla, Saarte Hääl, 25. jaanuar 2012 Ivika Laanet, Maavanem Kaido Kaasiku esimene vastuvõtt lossis, Saarte Hääl, 25. veebruar 2012 Saare maavanem poseerib valimisplakatil Kaitseliidu vormis – Kaitseliit taunib sellist käitumist, Delfi, 25. veebruar 2015
Penijärv

Penijärv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Voorepalu külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lilu järv

Lilu järv (ka Lillu järv, Lillo järv, Heinjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Prangli külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Veskimõisa järv

Veskimõisa järv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Veski külas. Veekogu pindala on 3,4 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Unsajärv

Unsajärv (ka Unsa järv, 1. Veskimõisa järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Veski külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tsähknä veskijärv

Tsähknä veskijärv (ka Tsähkna paisjärv, Tsähkna järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Häätaru ja Piigaste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Poka veskijärv

Poka veskijärv (ka Poka veehoidla) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Piigaste ja Veski külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Osõtsuu järv

Osõtsuu järv (ka Osetsoo järv, Otsesu järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sinikahja järv

Sinikahja järv (ka Sinikajärv, Sinikaela järv, Soeoru järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Marina, Kenti hertsoginna

Printsess Marina, Kenti hertsoginna (neiupõlvenimega Kreeka ja Taani printsess Marina; 13. detsember 1906 – 27. august 1968) oli Briti kuningliku perekonna liige, Kenti hertsogi abikaasa ja George V minia. Printsess Marina oli viimane välismaalasest printsess, kes abiellus kuningliku perekonna liikmega. Järgnevad pruudid on olnud inglise, šoti või saksa aristokraatiast või tavakodanikud. Printsess Marina sündis Kreekas Ateenas 13. detsembril 1906. Tema isa oli Kreeka ja Taani prints Nicholas ning ema Venemaa suurvürstinna Jelena Vladimirovna. Marina ristiti 1906. aasta lõpus ning tema ristivanemad olid George V, Edward VII, Kreeka prints Andrew, Venemaa suurvürst Boris Vladimirovitš, Walesi printsess ja Saksi-Coburg-Gotha printsess Melita. Marina perekond oli suhteliselt vaene ning oli sunnitud minema eksiili 1917. aastal, kui kukutati Kreeka monarhia. Perekond kolis Pariisi ning printsess elas mitme sugulase juures Euroopas. 29. novembril 1934 abiellus ta Westminster Abbeys Kenti hertsogiga. Paaril oli kolm last: Kenti prints Edward (s. 1935) Kenti printsess Alexandra (s. 1936) Kenti prints Michael (s. 1942) 25. augustil 1942 hukkus Kenti hertsog lennuõnnetuses ning Marinast sai leskhertsoginna. Pärast abikaasa surma oli hertsoginna edasi kuningliku perekonna aktiivne liige, täites kuninglikke kohustusi. Ta oli Wimbledoni tennise- ja kroketiklubi kauaaegne president. Vahetult enne oma poja abielu 1961. aastal teatas ta, et soovib kanda tiitlit "Tema Kuninglik Kõrgus printsess Marina, Kenti hertsoginna" ning mitte olla Kenti leskhertsoginna. Kuninganna andis talle selleks ka loa. Printsess Marina suri 27. augustil 1968 Kensingtoni palees ajukasvaja tõttu.
Mätäsniidü lomp

Mätäsniidü lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Haki lomp

Haki lomp (ka Taru tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Elu faasid

„Elu faasid“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. Wieland Schmied (Hg.): Harenberg Museum der Malerei. 525 Meisterwerke aus sieben Jahrhunderten. Harenberg Lexikon Verlag, Dortmund 1999, ISBN 3-611-00814-1 Wieland Schmied: Caspar David Friedrich. DuMont, Köln 1992, ISBN 3-8321-7207-6
Hanitiik

Hanitiik (ka Krootuse veehoidla) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 2 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Risti

Risti on alevik Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Ristil asub kaitsealune Risti tarandkalme. Varem läbi Pärnu kulgenud Tallinna–Kuressaare postivedu hakkas 1. novembril 1855 käima läbi Risti. Postiveo teenindamiseks rajati Ristile postijaam. Seoses postiveoga sai alguse ka reisijatevedu. Aastal 1871 kasutati selle kohta nime 1871 Post St. Risti. Risti postijaam suleti 1. mail 1934. Tööstuse ja kaubanduse algusajaks Risti alevikus loetakse sajandi esimest kümnendit, mil ehitati valmis Keila–Haapsalu raudtee (1903–1905). Asula edasine areng oli väga kiire kuni 1931. aastani, mil valmis Rapla–Virtsu kitsarööpmeline raudtee. Pärast seda Ristit läbiv Tallinna ja Saaremaa vaheline liiklus vähenes. Liiklusvoog taastus järk-järgult pärast seda, kui Rapla–Virtsu raudtee 1968. aastal suleti. Risti oli aastatel 1992–2013 eksisteerinud Risti valla halduskeskus. Ristit läbib Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee ning sealt saavad alguse Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee ja Risti–Kuijõe tee. Eesti kõrvalmaanteedest asuvad seal veel Risti tee ja Risti jaama tee. Ristil on Risti bussipeatus. Alevikku läbib Harku–Lihula–Sindi kõrgepingeliin. Samasse on liinile püstitatud ka disainmast Soorebane, mis on pälvinud tähelepanu kui Eesti esimene kõrgepingeliini disainmast. 2024. aastaks kavandatakse taastada Turba–Risti raudteelõik, mis on osa Tallinna–Haapsalu raudteeliini taastamisprotsessist. Ristil on sündinud eesti poliitik Mihkel Truusööt ja ajakirjanik Urmet Kook. Ristil asub RMK Läänemaa metskonna keskus. Endises Risti raudteejaamas asub mälestusmärk “Raudteerööpad mäletavad…” kõigile Lääne-Eestist pärit küüditatutele. Alevikus kasvav Risti mänd on looduskaitse all. Filmi "Keskpäevane praam" algusstseen on filmitud Risti kaupluses ja selle kõrval asuval ristmikul. Risti raudteejaam eestvaates, 2010. aasta suvi Risti raudteejaama hoone tagantvaates, 2010. aasta suvi Risti raudteejaama veetorn (2019) Küüditatute mälestusmärk Risti raudteejaamas, 2010. aasta suvi Risti apteek Risti bussijaam (2023) Tallinna maantee (Risti) Risti lasteaed Risti mänd Risti raudteejaam Risti Põhikool Risti raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Virtsu ajalugu. Kronoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2017. Vaadatud 9. juulil 2009. https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/app/maanteeamet Maa-ameti geoportaal
Piigandi Mustjärv

Piigandi Mustjärv (ka Mustjärv, Mustina järv, Kogrejärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Heisri külas. Veekogu pindala on 15 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 29.07.2018)
Hurmi järv

Hurmi järv (ka Külajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Hurmi külas. Veekogu pindala on 6,1 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kalmatjärv

Kalmatjärv (ka Kalmetu järv, Kalmetjärv, Hurmi järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Hurmi külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1310 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Saia järv

Saia järv (ka Põlgaste paisjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Põlgaste külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 362 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Magari järv

Magari järv (ka Magari paisjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Magari külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 403 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Międzyrzec Podlaski

Międzyrzec Podlaski on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Biała Podlaska maakonnas. Asub Krzna jõe ääres. Międzyrzec Podlaskit on kirjalikult esmamainitud 1174. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/060610901011-0922159?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Erne järv

Erne järv (ka Padari paisjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Mustakurmu ja Padari külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 840 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 29.07.2018)
Mooste Linnajärv

Mooste Linnajärv (ka Linnajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Säässaare külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 692 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sikuti järv

Sikuti järv (ka Sirkuti järv, Metsküla järv, Metsajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kaaru külas. Veekogu pindala on 3,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1002 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Latõrna järv

Latõrna järv (ka Soe järv, Miiaste turbakarjäär) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Miiaste külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 988 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
1020. aastad

1020. aastad 1020. aastad on aastad 1020–1029 pKr. Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Kümnendid: 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad - 1020. aastad - 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad Aastad: 1020 1021 1022 1023 1024 1025 1026 1027 1028 1029 ... ...
Vihatjärv

Vihatjärv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kanassaare külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 669 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Paklajärv

Paklajärv (ka Kauksi Külajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kanassaare ja Kauksi külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 441 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kanassaare järv

Kanassaare järv (ka Kanasaare järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kanassaare külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 634 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rehäjärv

Rehäjärv (ka Rihajärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Ruusa külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 342 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Viira järv

Viira järv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Himmaste ja Vanakülas. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 842 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Himmaste turbatiik

Himmaste turbatiik on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Himmaste külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1138 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
1010. aastad

1010. aastad 1010. aastad on aastad 1010–1019 pKr. Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Kümnendid: 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad - 1010. aastad - 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad Aastad: 1010 1011 1012 1013 1014 1015 1016 1017 1018 1019 ... ...
Sanksaarõ järv

Sanksaarõ järv (ka Suursoo Saarjärv, Suursoo järv, Sänksaare järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Himmastes ja Vanakülas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 581 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kiisa järv

Kiisa järv (ka Holvandi Kiisajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kiisa külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 719 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus (vaadatud 29.07.2018) Kiisa järv keskkonnaportaalis
Lutsu Palojärv

Lutsu Palojärv (ka Palojärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Lutsu külas. Veekogu pindala on 4,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1103 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Uibo Linajärv

Uibo Linajärv (ka Kastjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Uibujärve külas. Veekogu pindala on 0,5 ha ja kaldajoone pikkus 269 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kastijärv

Kastijärv (ka Kalajärv, Mudajärv, Kolajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi ja Uibujärve külas. Veekogu pindala on 1,1 ha ja kaldajoone pikkus 431 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Töörahva Progressiivne Partei

Töörahva Progressiivne Partei (uuskreeka Ανορθωτικό Κόμμα Εργαζόμενου Λαού); lühend: AKEΛ, ladina transkriptsioon: AKEL, eesti keeles kasutatud ka nime Progressiivne Töörahvapartei) on Küprose kommunistlik partei. Partei on Euroopa Vasakpartei vaatlejaliige. Euroopa Parlamendis kuulub partei Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete ja Põhjala Vasak-Roheliste gruppi. AKEL asutati 1926. aastal Küprose Kommunistliku Partei (kreeka lühend: KKK) nime all. 1931. aastal partei keelustati (Küprosel toimus Suurbritannia vastane ülestõus, mille tagajärjel kodanikuõigusi piirati). 1941. aastal loodi juhtivate põrandaaluste kommunistide ja teiste poolt AKEL. 2006. aasta Küprose parlamendivalimistel saavutas erakond esikoha, võites 31,1% häältest ja 18 kohta 56-st. 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel võitis partei 2 kohta 6-st (27,9% häältest ja teine koht). Partei on võimul alates 2003. aastast koos Liikumise Sotsiaaldemokraatia Eest (EDEK) ja Demokraatliku Parteiga (DIKO). 1936–1945 Ploutis Servas 1945–1949 Fifis Ioannou 1949–1989 Ezekias Papaioannou (Hispaania kodusõja veteran) 1988–2009 Dimítris Christófias alates 2009. aastast Ándros Kyprianoú
Virosi järv

Virosi järv (ka Viroste järv, Viruste järv, Viiruste järv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Võiardi külas. Veekogu pindala on 11,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3023 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Partsi Mõisajärv

Mõisajärv (ka Partsi Mõisajärv, Partsi järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi külas. Veekogu pindala on 2 ha ja kaldajoone pikkus 874 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kõrdsijärv

Kõrdsijärv (ka Partsi Kõrdsijärv, Partsi järv, Koolimaja järv, Partsi Kõrtsijärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi külas ja pindala 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 808 m. Kõrdsijärv. Keskkonnaregister, vaadatud 28.03.2022.
Pikämäe järv

Pikämäe järv (ka Pikamäe järv, Partsi külajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi külas. Veekogu pindala on 7,4 ha ja kaldajoone pikkus 1738 m. Järvest voolab läbi Lutsu jõgi. Pikämäe järv. Keskkonnaregister, vaadatud 28.03.2022.
Partsi Neitsijärv

Neitsijärv (ka Partsi Neitsijärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Uibujärve külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 281 m.. Järve järgi on nime saanud ka Neitsijärve talu, kus asub üks omanäolisemaid koolituskeskusi: Neitsijärve Loovusait. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Paabu lomp

Paabu lomp (ka Meelva paisjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Meelva ja Mägiotsa külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 309 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kõrvõ lomp

Kõrvõ lomp (ka Naha tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Naha külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 249 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tsuura lomp

Tsuura lomp (ka Räpina poldri tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Raigla külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 996 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Määrästü turbatiik

Määrästü turbatiik on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Saarekülas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 963 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Voki järv

Voki järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 16,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2599 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sinikejärv

Sinikejärv (ka Sinike järv, Sinikjärv, Sinika järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu ja Truuta külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 388 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lubjaahujärv

Lubjaahujärv (ka Lubjajärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu ja Truuta külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 608 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kuhamu järv

Kuhamu järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kaurutootsi ja Vidrike külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 419 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Koigu Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Koigu Kogrõjärv, Koigu Kogrejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 559 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Laatrõjärv

Laatrõjärv (ka Ruusa järv, Laatre järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 328 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ploomi lump

Ploomi lump on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Karste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 273 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Marana lump

Marana lump on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Mügra külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 335 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Perätsjärv

Perätsjärv (ka Peratsjärv, Peratjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Jõksi külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 446 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lõo järv

Lõo järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Mäessaare külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 237 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 29.07.2018)
Liinu järv

Liinu järv (ka Liinujärv, Liinajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas ja Valga maakonnas Otepää vallas Truuta ja Koigi külas. Veekogu pindala on 4,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1004 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Laanõperä lump

Laanõperä lump on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 883 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Linnõjärv

Linnõjärv (ka Erastvere Linajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Erastvere külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 353 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tsiviilmenetlus

Tsiviilmenetlus on õigusnormide kogu, mida kohus järgib eraõiguslikke vaidlusi lahendades. Eestis on tsiviilkohtumenetlust reguleerinud järgmised õigusaktid: Eesti NSV tsiviilprotsessi koodeks (1965–1993). Kuigi seadus jättis näiliselt demokraatliku mulje, sätestatud oli näiteks õigus pöörduda kohtusse, kohtunike sõltumatus, toimis see teeglikult riigikeskselt ja totalitaarselt. Näiteks sätestas seadus, et tsiviilasjades mõistab õigust üksnes kohus, kuid osa vaidlusi oli nimetatud majandusvaidlusteks, mis allusid nn riiklikule arbitraažile ja seega oli kohtusse pöördumise õigus piiratud. Menetluse üle teostas järelevalvet prokurör. Tsiviilkohtupidamise seadustik (jõustus 15. september 1993) oli osa kohtureformist, millega loodi kolmeastmeline kohtusüsteem, vähendati riigi osalust kohtumenetluses. Tsiviilkohtumenetluse seadustik (jõustus 1. september 1998) oli tsiviilkohtupidamise seadustiku muudetud variant. Tsiviilkohtumenetluse seadustik (jõustus 1. jaanuar 2006). Avaliku ja eraõiguse eristamine Menetlus Eerik, Meelis. "Tsiviilkohtumenetluse areng." (Väljaandes "Kohtute sõltumatus ja kohtusüsteemi toimimise efektiivsus Eestis," Tartu: Iuridicum 2002 ISBN 9985-870-11-5) Kehtiv tsiviilkohtumenetluse seadustik
Kooraste Linajärv

Linajärv (ka Kooraste Linajärv, Väike järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 673 m. Kooraste järved Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kooraste paisjärv

Kooraste paisjärv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 573 m. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Üüvjärv

Üüvjärv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Rebaste külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 222 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.