laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sèvresi portselanivabrik

Sèvresi portselanivabrik on portselanesemeid valmistav ettevõtte Prantsusmaal Sèvresis. Ettevõtte asutas Madame de Pompadour 1756. aastal. Vabrikus on töötanud mitmed tuntud kunstnikud, teiste seas Auguste Rodin. Koduleht
Gihtsejiegŋa

Gihtsejiegŋa (Lule saami, ka Gihccejiekna, Giccocokka) on liustik Norras Nordlandi maakonnas Narviki ja Hamarøy vallas. Ta asub Tysfjordenist kagus vahetult Rootsi piiri ääres. Liustiku pindala on 25 km², millega ta on Norra mandriosa liustike hulgas 14. kohal. Liustiku kõrgeim punkt on 1500 m ning madalaim 870 m, lumepiir asub hinnanguliselt 1175 m kõrgusel. Edelaserval ulatub nunatakina jääst välja Bjørntoppen (Biernatjåhkkå, 1520 m). Liustik on väheliikuv ja sisaldab suhteliselt vähe lõhesid. Skandinaavia mäestiku veelahkmejoonest lääne poole jäävad liustikuosad kuuluvad Tysfjordeni, ida poole jäävad osad Luleälveni vesikonda. De største breene i Norge. Norges vassdrags- og energidirektorat Atle Nesje, Jostein Bakke, Svein Olaf Dahl, Øyvind Lie, John A. Matthews. Norwegian mountain glaciers in the past, present and future. Global and Planetary Change 60, 10–27, 2008
Üliraske vesi

Üliraske vesi on vee vorm, milles tavalised vesinikuaatomid on asendunud triitiumi ehk üliraske vesiniku omadega. Puhast ülirasket vett kutsutakse ka triitiumoksiidiks (T2O või 3H2O). Puhas üliraske vesi on oma iseradiolüüsi (inglise self-radiolysis) tõttu korrosiivne. Raske vesi Agressiivne vesi
Dreen

Dreen ehk kuivendusdreen ehk salakraav ehk torukraav on maa-alune veejuhe pinnalähedase põhjavee kogumiseks ja ärajuhtimiseks. Dreenisüsteemi nimetatakse drenaažiks. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Tensiomeeter

Mitte segi ajada tensomeetriga Tensiomeeter on riist mullavee kapillaarrõhu mõõtmiseks vahemikus 0–0,9 baari. Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 10.03.2012)
Manutšar Kvirkvelia

Manutšar Kvirkvelia (sündinud 12. oktoobril 1978) on Gruusia maadleja. Ta võitis 2008. aastal Pekingi suveolümpiamängudelt Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali. Samuti on tal kuld 2003. aasta maailmameistrivõistlustelt ja 2007. aasta Euroopa meistrivõistlustelt. 2004. aastal Ateenas kaotas Kvirkvelia hilisemale hõbemedalivõitjale Şeref Eroğlule ja loobus seejärel edasi võistlemisest. Manutšar Kvirkvelia veebisaidil Olympedia (inglise)
Toomas Tein

Toomas Tein (sündinud 15. juulil 1955 Tartus) on eesti spordiarst–traumatoloog, endine korvpallur. Ta lõpetas 1973. aastal Tartu 3. Keskkooli ja aastal 1979 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna spordimeditsiini erialal. Ta on täiendanud ennast traumatoloogia alal aastatel 1979–1989 Moskva ja Kiievi haiglates ning aastast 1989 USA, Kanada, Saksamaa, Norra, Rootsi ja Soome haiglates. Ta töötas aastast 1979 Tartus Maarjamõisa haiglas traumatoloogi-ortopeedina, aastatel 1983–2003 ka osakonnajuhatajana, aastast 1996 olnud AS-i Medex spordiarst. Ta on tegelenud korvpallimänguga, hakkas mängima EPA LNSK-s Arne Laose õpilasena, jätkas TRÜ-s Ernst Ehaveeru juhendamisel. Ta on mänginud "Kalevi" duubelkoosseisus ja "Ehitajas". Tein kuulub 10. novembrist 1994 Reformierakonda. Ta on mitu korda valitud Tartu Linnavolikogu liikmeks. Ta kuulus ka aastatel 2003–2005 X Riigikogu koosseisu, kust ta koos Peep Aruga tagasi astus. 2005. aasta 10. aprilli õhtul kell 23.56 sai turvafirma Falck väljakutse kohvikusse Võitlev Sõna Tallinnas Pärnu maanteel, kus Toomas Tein ja Peep Aru keeldusid arvet maksmast, sõimasid, ropendasid ja käitusid agressiivselt. Turvapatrull tuvastas, et mehed olid tugevas joobes, ei allunud korraldustele. Kui mehi hakati välja viima, siis hakkasid nad tõuklema, pandi käed raudu ja turvafirma kutsus kohale politsei. Kui politsei saabus hakkasid mehed politseinikke kutsuma miilitsateks ja kuradi värdjateks. Aru ja Tein rääkisid, et nad on Riigikogu liikmed ning tunnevad politseijuht Robert Antropovit ja siseministrit. Mehed viidi jaoskonda, kus nad jätkasid sõimamist, ja skandeerisid kooris: "Antropovit, Antropovit!" Kiirabi abist peahaavaga Tein keeldus ja saatis arsti persse. Politsei viis kaks poliitikut Wismarisse joobeekspertiisi, kuid nad keeldusid sellest ja nad viidi tagasi kesklinna politseiosakonda kainenema. Peep Aru ja Toomas Tein esitasid 11. aprilli hommikul riigikogu juhatusele avalduse, milles teatasid soovist riigikogu liikme kohalt lahkuda. Politsei esitas purjuspäi baaris ebaviisakalt käitunud endistele riigikogulastele Toomas Teinile ja Peep Arule kuriteokahtlustuse ja alustas nende suhtes kriminaalmenetluse paragrahvis, mis käsitleb võimuesindaja solvamist. Teinile ja Arule määrati avaliku korra rikkumise eest rahatrahv. Peep Aru loobus skandaalijärgselt suitsetamisest. Tema poeg on korvpallur Tanel Tein. http://raatuse.tartu.ee/index.php/et/vilistlased-1973 Riigikogulased Toomas Tein ja Peep Aru laamendasid baaris[alaline kõdulink] Peep Aru ja Toomas Tein lahkuvad Riigikogust[alaline kõdulink] Riigikogulased Toomas Tein ja Peep Aru laamendasid baaris. Postimees. 11. aprill 2005 Aru ja Tein vabandavad Eesti rahva ees.Delfi. 11. aprill 2005 Politsei esitas Teinile ja Arule kuriteokahtlustuse. Õhtuleht. 29. juuli 2005 Toomas Tein ja Peep Aru said trahvi. Eesti Päevaleht. 25. mai 2005 Aru ja Tein tahavad taas võimule tulla. Delfi. 21. september 2005 Biograafia ESBL-is
Vincenzo Maenza

Vincenzo Maenza (sündinud 2. mail 1962) on Itaalia maadleja, kahekordne olümpiavõitja (1984 ja 1988), Maenza on edukaim Itaalia maadleja. Ta on võitnud olümpiamängudelt kaks kuldmedalit ja ühe hõbemedali. 1980. aasta olümpiamängudel saavutas ta seitsmenda koha. 2005. aastast kuulub Vincenzo Maenza Fila Hall of Fame'i [1] Vincenzo Maenza veebisaidil Olympedia (inglise)
Buranovskije Babuški

Buranovskije Babuški (udmurdi keeles Брангуртысь песянайёс, vene keeles Бурановские бабушки) on udmurdi päritolu Venemaa etno-popi ansambel, mis esindas Venemaad 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus. Ansambel on pärit Udmurtiast Malaja Purga rajoonist Buranovo asulast. Ansamblis oli 9 liiget, kuid kõige vanem liige (Jelizaveta Zarbatova, 1926—2014) Eurovisioonile ei sõitnud. Eurovisiooni laval esines võistluse reeglite järgi 6 liiget, kokkuvõttes saavutati lauluga "Party for Everybody", millest valdav osa on udmurdi keeles, 2. koht. Ansambli koduleht Buranovskije Babuški
Mollisfossen

Mollisfossen (põhjasaami Mollešgorži, tuntud ka nimedega Mallesfossen, Mollijus) on juga Tromsi maakonnas Nordreisa vallas Reisa rahvuspargis Norras. Asub Mollešjohka jõel, mis mõnisada meetrit joast allpool suubub Reisaelvasse. Mollisfosseni juga on kaheosalise langusega, kogukõrgus on 269 meetrit, sealhulgas 140 meetrit vaba langemist. Keskmine vooluhulk juga toitvas jões on hinnanguliselt 4 m³/s, maksimaalne vooluhulk 14 m³/s. Joa keskmine laius on 24 meetrit ning languse jooksul läbitud horisontaalne vahemaa 259 meetrit. Languse alguspunkti kõrgus merepinnast on 405 meetrit. Juga tekib, kui platool kogunev vesi langeb Reisaelva poolt platoosse uuristatud sügavasse kanjonisse. Ülemises osas langeb vesi kaskaadidena, seejärel sööstab ühe astmena Reisaelva orgu. Talvise lumerohkuse tõttu on juga veerikas ning jalamil valitseb pidevalt tihe veepiiskade pilv. Seetõttu kasvab seal paks samblavaip ning mitmesuguseid õistaimi. Vähemalt poole aastast on juga jääs. Mollisfossen on Reisa rahvuspargi üks suurimaid vaatamisväärsusi ja üks Norra ilusaimaid jugasid. Sageli on ta Reisaelva jõel korraldatavate paadiretkede sihtpunktiks. Joa jalamini viib jõe äärest jalgrada, kuid ülemine osa on nähtav ainult kaugemalt jõeorust. Mollisfossen. World Waterfall Database Mollisfosseni pildid Flickris
Filter

Filter on seade, millegi (nt aine, kiirguse, elektrisignaali) puhastamiseks või sellest mingi osa eraldamiseks. Keemias, ehituses ja materjaliteaduses Filter (keemia) on seade keemias. Filterpaber Õhufilter Õlifilter Optikas ja fotograafias, pilditöötluses Filter (optika) on seade optikas. Värvusfilter Elektrotehnikas, elektroonikas, raadio- ja sidetehnikas Sagedusfilter kui seade, mis filtreerib elektrisignaale sõltuvalt nende või nende komponentide sagedusest. Liigitus teostuse või tööpõhimõtte järgi RC-filter LC-filter Pinnalainefilter Kristallfilter (näiteks kvartsresonaator) Elektromehaaniline filter Aktiivfilter Sünkroonfilter Numbriline filter Liigitus täidetava ülesande või rakendusala järgi Raadiotehniline filter (näiteks vahesagedusfilter) Korrektorfilter (raadio-, side-, heli- ja videotehnikas) Režektorfilter Selektorfilter Silumisfilter (alaldites, detektorites jm) Signaalitöötlus Filter (signaalitöötlus) Sigaretid Sigaretifilter Ka matemaatikas on defineeritud filter. Kohvifilter Elektrostaatiline filter Röntgenfilter
Kabala mõisa kalmistu

Kabala mõisa kalmistu on kalmistu Järva maakonnas, Türi vallas, Meossaare külas. Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 1,7 km kaugusele lõunakagusse. Kalmistu rajasid Kabala mõisa tollased omanikud Vietinghoffid umbes 1830. aastatel. Kalmistule on maetud 10 lahkunut. Kalmistu lääneosas paikneb matusekabel. Uusgooti stiilis ehitatud kabel on praegu varemetes, kuid seda on hakatud korrastama. Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013. Leht 78 Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Jüri Kõiv. "Matusepaik Meossaares". // Järvamaa pärandkultuurist. Paide 2008. Lk 136-137 Pärandkultuuri objekt: "Meossaare kabel" (835:KAV:001) Eesti looduse infosüsteemis Kabala mõis ja mõisa kalmistu Eesti mõisaportaalis Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Hanna Reitsch

Hanna Reitsch (29. märts 1912 Hirschberg (tänapäeval Jelenia Góra, Poola) – 24. august 1979 Frankfurt) oli 20. sajandi tuntuim ja edukaim saksa naislendur. Ta oli maailma esimene naislennukikapten ja esimene naine, kes juhtis helikopterit, rakettlennukit ja reaktiivlennukit. Ta püstitas üle 40 lennundusrekordi, millest osa on siiani ületamata. Ta oli ka ainus naine teljeriikide poolel, kes teenis Teises maailmasõjas välja I klassi Raudristi ja teemantidega kuldse Lenduri- ja vaatlejamärgi (Flugzeugführer- und Beobachterabzeichen). 1978. aastal püstitatud purilennu naiste maailmarekord Fliegen – Mein Leben (1951). (eesti keeles Lendamine – mu arm! (2008) ISBN 9985665541) Ich flog für Kwame Nkrumah (1968) Das Unzerstörbare in meinen Leben (1975) Höhen und Tiefen – 1945 bis zur Gegenwart (1978) Lendamine – mu arm! (2008) ISBN 9985665541
Jaan Velt

Jaan Velt (26. veebruar 1898 Õisu mõis, Kaarli vald, Viljandimaa – 24. aprill 1925 Tallinn) oli eesti poliitik (kommunist), II Riigikogu liige. Jaan Velt sündis Õisu moonaka pojana, poliitilisest tegevusest hakkas osa võtma Eesti Vabadussõja ajal, hiljem oli Pärnumaa Pornuse valla volikogu liige. Tegi kaastööd sotsialistliku suunitlusega töölislehtedele Tööline, Töö Täht ja Uus Meie Hääl varjunime Töö Toomas all. 1924. aasta mais valiti ta Töörahva Ühise Väerinna nimekirjas II Riigikogu liikmeks. Võttis osa 1. detsembri riigipöördekatse ettevalmistamisest ja läbiviimisest (Sõjakooli vallutamise katsest), pärast riigipöördekatse läbikukkumist varjas end, tabati ja hukati. Jaan Velt Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Saltatsionism

Saltatsionism on arusaam bioloogias, mille kohaselt organismide ehituslikud muutused evolutsioonis on hüppelised ja järsud, mitte graduaalsed. Saltatsionism vastandub tavaliselt darvinismile – viimane peab põhilisteks graduaalseid muutusi evolutsioonis. katastrofism punktualism
Ortogenees

Ortogenees on arusaam bioloogias, mille kohaselt organismide evolutsioon on toimunud sihipäraselt, suunaliselt. Termini võttis kasutusele Wilhelm Haacke. Ortogeneesi mõiste defineeris esimesena Theodor Eimer.
Beurlenia

Beurlenia on väljasurnud loomaperekond krevetiliste hulgast. Sellesse perekonda kuulub ainukese teadaoleva liigina Beurlenia araripensis, mille kivistised leiti Brasiilia kirdeosast Araripe nõost. Perekond on nimetatud saksa bioloogi Karl Beurleni (1901–1985) järgi.
Beurlenia araripensis

Beurlenia araripensis on perekonda Beurlenia kuuluv väljasurnud loomaliik krevetiliste hulgast. Ainuke teadaolev selle perekonna esindaja. Liik kirjeldati 1991. aastal. R. G. Martins-Neto & S. Mezzalira (1991). "Descrição de novos crustáceos (Caridea) da Formação Santana, Cretáceo Inferior do Nordeste do Brasil". Anais da Academia Brasileira de Ciências. 63: 155–160.
Kimp-lambaseenik

Kimp-lambaseenik ehk punakas lambaseenik (Albatrellus confluens) on maapinnal kasvav jalaga seen lambaseeniku perekonnas. Seene ülapind on oranžika tooniga, võib olla krobeline või koobaslaiguline, kuid soomuseid ei ole. Servas kreemikasvalge, keskel lõhe- või virsikuroosa. Jalg sõrmejämedune, valge või punakaspruun. Seeneliha murdepind valge, lõhenev. Väga noorelt mahe, täiskasvanult veidi kibe. Noorelt puuviljaaroomiga, kuivatatult imalterava lõhnaga. Eestis leitud harva kogu maal (peale Loode- ja Kirde-Eesti) liivasel pinnasel loo-, nõmme- ja palumetsades okaspuude läheduses augustist oktoobrini. Söödav. Tuomo Niemelä, Torikseened Soomes ja Eestis, Tartu: Eesti Loodusfoto, 2008. Kimp-lambaseenik andmebaasis eElurikkus
Kanalisatsioon

Kanalisatsioon on sanitaarsete ja tehniliste vahendite kogum heitvee (sh reovee) mingilt alalt kõrvaldamiseks, puhastamiseks ja kahjutuks tegemiseks. Kanalisatsioon võib olla rajatud hoonete, asulate või käitiste heitveega ümber käimiseks. Kanalisatsioonisüsteeme jagatakse ühisvoolu-, lahkvoolu- ja poollahkvoolukanalisatsioonideks. Kanalisatsiooni hoonetesisesed seadmed ja torustikud moodustavad sisekanalisatsiooni, hoonevälised väliskanalisatsiooni. Maavaldusel paiknevat kanalisatsiooni nimetatakse kinnistukanalisatsiooniks, sellest väljapoole jääb ühiskanalisatsioon. Esimene kanalisatsioonisüsteemiga linn on ajaloolaste arvates Harappa, mis asub tänapäeva Pakistanis. Linn asutati umbes 2600 aastat eKr. Tänaseks saab seal näha varemeid linnast ja selle kanalisatsioonisüsteemist.. Kanalisatsioon nägi välja erinev võrreldes tänapäevaga, elanikel puudusid näiteks wc-pott ja kraanikauss, igal majapidamisel oli enda äravool tänavale, mida mööda juhiti must vesi edasi linnast eemale. Lisaks oli kogu kanalisatsioon ehitatud maa peale, mitte maa alla. Roomlaste kanalisatsioonisüsteem on ehitatud umbes 500 aastat eKr. Terve linna kanalisatsioon oli juba sellisel ajal ehitatud maa alla, et hoida ära sellest tulenevat haisu, kanalisatsioonisüsteemile pandi isegi oma nimi, milleks sai Cloaca Maxima . Roomlased arendasid tugevalt linna vee- ja kanalisatsioonisüsteeme, ning olid eeskujuks paljudele oma aja rahvastele. Lisaks väga hästi organiseeritud ja ehitatud kanalisatsioonisüsteemile, suutsid nad ehitada ka , mis varustas linna mägedest tuleva värske veega. Roomlased oskasid viia kokku vee ja gravitatsiooni omadused, mida oli vaja selleks, et vesi ületaks igasugused takistused. Üks huvitavamaid oli vesiluku süsteem, mis aitas suunata vee läbi orgude. Vesi jooksis tänu kalde nurgale mägedest Rooma poole, ning see oli jaotatud kahte kihti. Ülemises kihis jooksis puhas vesi, mis kõlbas inimestele joomiseks, ning alumises kihis voolas mustem vesi, mis oli mõeldud kasutamiseks avalikkudele vannimajadele ja tualettidele. Avalikud tualetid olid küll esimesed inimajaloos, kuid arvatavasti ka ühed kõige mustemad kohad linnas, millest võisid inimesed saada erinevaid haigus. Lisaks kasutasid kõik elanikud avalikes tualettides sama käsna, millega ennast puhastati. Kanalisatsioonikaev Omakanalisatsioon Kaablikanalisatsioon Kanalisatsioonikaevu kaas EE 4. köide, 1989. Maastik, A., 2007. Veekaitse alused [internetikonspekt]. Eesti Maaülikool, Tartu. [veebilink maha võetud] Harappa, viimati vaadatud 03.05.2021 The "Greatest Sewer" of ancient Rome is one of the oldest sewer systems in the world, and is still in use Atlasobscura, viimati vaadatud 02.05.2021 Rome’s Cloaca Maxima sewer needs love The History Blog, viimati vaadatud 02.05.2021 The secret history of ancient toilets Nature, viimati vaadatud 29.04.2021 The secret history of ancient toilets Nature, viimati vaadatud 01.05.2021
Sanitaartehnika

Sanitaartehnika on tehnikaharu (ühtlasi rakendusteadus), mille ülesanne on soodsate sanitaarolude loomine elamuis, ühiskondlikes ja tootmishooneis ning asulais. Sanitaartehnika hulka kuulub nii veevarustus kui ka kanalisatsioon, gaasi- ja soojusvarustus, ventilatsioon ja õhu konditsioneerimine, prügikoristus ja -käitlus ning asulate korrashoid. EE 8. köide, 1995.
Harilik lambaseenik

Harilik lambaseenik (Albatrellus ovinus) on Albatrellaceae sugukonda lambaseeniku perekonda kuuluv seeneliik. Seenekübar ebakorrapärase kujuga, nahkpruun ja sile, kuid rebeneb viljakeha laiusesse kasvades keskkohas soomuseliseks. Soomuste hulk sõltub kasvuaja ilmast. Mida kuivem kübara pind kasvu ajal on, seda soomuselisemaks see muutub. Värvus varieerub valgest kahvatupruunini, alaküljel olevad poorid on valged, mõnikord veidi sinaka tooniga või kollakate laikudega. Erinevalt puravikest pole torukestekiht kergelt eraldatav. Jalg on sõrmejämedune, valge, sageli pruunide või lillakashallide laikudega. Seeneliha murdepind valge, kõva, lõhenev, lõikepind värvub aeglaselt kollakaks, siis rohekas ja kuivades halliks. Eestis kohati tavaline liivasel pinnasel, peamiselt nõmme- ja palumetsades augistist oktoobrini. Maitsev söögiseen. Tuomo Niemelä, Torikseened Soomes ja Eestis, Tartu: Eesti Loodusfoto, 2008. Harilik lambaseenik andmebaasis eElurikkus
Ühendatud anumad

Ühendatud anumad on ülalt lahtised ja alt omavahel ühendatud anumad. Kuna vedelikus on samal sügavusel rõhk ühesugune, siis sellest järeldub vedeliku tasakaalu tingimus ühendatud anumates. Paigaloleva ühtlase koostisega vedeliku vaba pind on suvalise kujuga ühendatud anumates samal kõrgusel (nimetatud ka ühendatud anumate seaduseks). Kui ühendatud anumatesse valada eri tihedusega vedelikke, siis jääb rõhk samal sügavusel ikkagi ühesuguseks, kuid vedelikusammaste kõrgused on erinevad. Hüdrostaatika põhivõrrand Hüdrostaatiline nivelleerimine EE 8. köide, 1995.
Hispaania üleminekuperiood

Hispaania üleminekuperiood oli periood, mille jooksul Hispaania läks diktaatorlikult Francisco Franco režiimilt üle demokraatlikule valitsemiskorrale. Üleminekuperioodil kehtestati põhiseadus, mis tagas heaolu- ja õigusriigile omased tunnused. Üleminekuperioodi pikkus pole täpselt kindlaks määratud. Protsessi lähtepunktiks oli diktaator Francisco Franco surm 20. novembril 1975 ja kuningas Juan Carlos I võimulesaamine 22. novembril 1975, kuid lõpu osas ei ole kindlat arvamust, on pakutut nelja varianti: Esimesed Hispaania kodusõja järgsed demokraatlikud valimised 15. juunil 1977; Uue põhiseaduse vastuvõtmine 29. detsembril 1978; Sõjaväelise riigipöördekatse (23-F) ebaõnnestumine 23. veebruaril 1981; Hispaania Sotsialistliku Töölispartei valimisvõit 28. oktoobril 1982. Samuti on arvamusi, mille kohaselt lõppes üleminekuperiood 1986. aastal, kui Hispaania astus Euroopa Majandusühenduse (tulevase Euroopa Liidu) liikmeks ja korraldati referendum, mille eesmärk oli teada saada, kas Hispaania peaks NATOsse edasi jääma. Kuningas Juan Carlos I kinnitati troonile veel frankistliku valitsusesimehe Carlos Arias Navarro ajal. Sellele vaatamata hakkas peagi poliitiliste reformide läbiviimisel tõrkeid tekkima ja see tekitas Navarro ja Juan Carlose vahel üha suuremaid erimeelsusi. Viimaks esitas peaminister 1. juulil 1976 tagasiastumispalve. Arias Navarro järglaseks sai Adolfo Suárez, kes võttis enda peale läbirääkimised poliitiliste parteide liidrite ja sotsiaalsete jõududega, mida peeti peaaegu legaalseteks või tolereeritud ühendusteks, et rajada Hispaanias demokraatlik valitsemiskord. 15. juunil 1977 peeti esimesed Hispaania kodusõja järgsed demokraatlikud valimised. UCD sai kõige enam hääli, mis ei olnud aga piisav absoluutse enamuse saamiseks. Sellele vaatamata anti parteile õigus valitsuse moodustamiseks. Sellest hetkest alates hakati rajama demokraatlikku Hispaania riiki ja koostama uue põhiseaduse teksti. 6. detsembril 1978 võeti rahvahääletusel vastu uus põhiseadus, mis jõustus 29. detsembril. Aastal 1981 läks Adolfo Suárez erru, sest tekkisid eriarvamused kuningaga ja parteisisesed pinged. Suáreze järglase Leopoldo Calvo-Sotelo (UCD) ametisseseadmise hääletuse ajal Rahvasaadikute kojas leidis aset riigipöördekatse, mille eestvedajateks olid Antonio Tejero, Alfonso Armada ja Jaime Milans del Bosch. 23-Fi nime all tuntud riigipöördekatse kukkus läbi. Parteisisesed pinged põhjustasid UCD lagunemise aastail 1981–1982. UCD kristlikdemokraadid liitusid aga konservatiivse Alianza Populariga, mistõttu võtsid nad enda valdusse tsentristlik-parempoolse haru. Teiselt poolt aga liitusid sotsiaaldemokraatlike vaadetega liikmed Hispaania Sotsialistlik Tööliste Parteiga (PSOE). 1982. aastal võimutses Tööliste partei UCD üle, saades valimistel absoluutse enamuse. Võimalikust 350 parlamendi kohast said nad endale 202. Esimest korda pärast 1936. aasta üldvalimisi sai võimule partei, mida peeti pahempoolseks rühmituseks, toimus esimene rahumeelne võimu üleandmine, võimule sai uus valitsus, esimene peale 43 aastat, mille ükski liige ei olnud Franco ajal võimul olnud.
Tiksotroopia

Tiksotroopia (kr thixis 'puudutus' + tropē 'pööramine') on paljude geelide või muude ainete omadus mehaanilisel mõjutusel vedelduda. Tiksotroopia on aine omadus, kus nihkepinge suurenemisel viskoossus väheneb. Näiteks mõned geelid vedelduvad, kui neid raputada. Looduses esineb tiksotroopiat mõnedes savides, vulkaanidel lahaarides. Inimkehas on tiksotroopsed näiteks tsütoplasma ja sperma. Hendrickson, T: "Massage for Orthopedic Conditions", page 9. Lippincott Williams & Wilkins, 2003.
1991. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

1991. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused toimusid Bulgaarias Varnas.
Õlitõkkepoom

Õlitõkkepoom (ka naftatõkkepoom) on seadis veepinnale laiali valgunud õli (nafta) püüdmiseks. Naftatõkkepoome on mitu liiki. Kasutatud on püsiõlitõket ehk statsionaarset õlitõket, teisaldatavat õlitõket, ujuvat õlitõket, pneumaatilist õlitõket (sh suruõhu-õlitõke, mulltõke), seintõket, imavat õlitõket ja madalvee õlitõket. Poomtõke Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 11.03.2012) Mereviki [2].
Matt Ghaffari

Siamak Ghaffari (sündinud 11. november 1961), hüüdnimega Matt Ghaffari, on Ameerika Ühendriikide maadleja. Ghaffari on võitnud kuldmedali Panameerika mängudel 1991. ja 1995. aastal. Pärast sportlaskarjääri lõpetamist töötab finantsnõustajana ja maadlustreenerina Sunkids Kids maadlusklubis. Ta on võitnud Ameerika Ühendriikide meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kuus kuldmedalit. Matt Ghaffari veebisaidil Olympedia (inglise)
Normanni vallutus Inglismaal

Normanni vallutus Inglismaal algas Normandia hertsogi Williami sissetungiga Inglismaale 28. septembril 1066. Pärast võitu 14. oktoobril 1066 toimunud Hastingsi lahingus, kus William võitis Inglismaa kuningat Harold II, sai ta tuntuks William Vallutajana. Haroldi sõjavägi oli järsult vähenenud Stamford Bridge'i lahingus, kus inglased võitsid 25. septembril 1066 Norra kuningat Harald III. 1071. aasta alguseks oli William kindlustanud võimu suuremal osal Inglismaast, ehkki mässud ja vastupanu jätkusid ligikaudu 1088. aastani. Normanni vallutus on Inglismaa ajaloo võtmesündmus. See viis võimult peaaegu kogu kohaliku valitseva klassi ning asendas selle välismaise, prantsuskeelse kuningavõimu, ülemklassi ja vaimulikkonnaga. See omakorda kujundas ümber inglise keele ja Inglismaa kultuuri uuel ajajärgul, mida sageli nimetatakse normanni Inglismaaks. Tuues Inglismaa Prantsusmaalt pärit valitsejate võimu alla, sidus normanni vallutus maa lähemalt Mandri-Euroopaga, vähendas Skandinaavia mõju ning pani aluse sajandeid kestnud rivaalitsemisele Prantsusmaaga. Sel olid tähtsad tagajärjed ka ülejäänud Briti saarte jaoks, sillutades teed normannide järgmistele vallutustele Walesis ja Iirimaal ning normannide ja paljude teiste prantsuskeelsete perekondade jõudmisele Šoti aristokraatiasse, millega levisid ka mandrilt pärit institutsioonid ja kultuurimõjud. Normannide sissetung Lõuna-Itaaliasse
Jimmy Lidberg

Jimmy Alexander Lidberg (sündinud 13. aprillil 1982) on rootsi maadleja. Eestlastest on temaga maadelnud Heiki Nabi. 2008. aasta EM-il Nabi võitis punktidega 3–4, 2009. aasta EM-il kaotas 0–2. Tema vanem vend Martin Lidberg on samuti maadleja. [1]