laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kybartai

Kybartai (leedu) (poola Kibarty, saksa Kibarten) on linn Leedus Vilkaviškise rajoonis. Linn on Kybartai valla halduskeskuseks. Linn asub merepinnast 70 meetri kõrgusel, Kaliningradi oblasti piiri ääres. Kybartais on piiripunkt. Linna läbib Peterburi-Berliini raudtee Vilniusest Kaliningradi viiv haru. Kybartais toodetakse naftat. Linnas on raamatukogu. Haridust annavad gümnaasium ja põhikool, linnas on ka erikool õpiraskustega lastele. Kirikutest on Kybartais aastal1870 ehitatud õigeusu kirik, aastal 1928 ehitatud katoliku kirik ja aastal 2001 ehitatud uusapostellik kirik. 1923. aasta rahvaloenduse andmeil oli Kybartai elanikest leedulasi 45,57%, sakslasi 26,73%, juute 19,22%, venelasi 5,85% ja poolakaid 0,66%. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kybartai elanikest leedulasi 93,85%, venelasi 2,71%, mustlasi 1,81%, poolakaid 0,33%, sakslasi 0,3%, valgevenelasi 0,26% ja teiste rahvaste esindajaid 0,53%. Legendi kohaselt rajasid asula viis venda-kunstnikku. Kybartai tekkis Bona Sforza ajal, mil koloniseeriti ka ülejäänud Sūduva. Linnaõigused sai asula aastal 1856. Asula kasvule pani alguse aasta 1861, mil rajati Peterburi–Berliini raudtee Vilniusest Königsbergi viiv haru ja sinna rajati raudteejaam. Aastal 1870 sai Kybartai õigeusu kihelkonna keskuseks. Aastaks 1914 oli linnas 10 000 elanikku. Linna laastas rängalt Esimene maailmasõda. Sellele vaatamata asutati seal aastal 1919 esimene Leedu jalgpalliklubi (FK Sveikata Kybartai). Teine maailmasõda laastas taas rängalt linna. 10. juulil 1995 linnas sadanud raheterad on ametlikult Leedu suurimad - nende diameeter oli 120 millimeetrit. Kybartai raudteejaam Uusapostellik kirik Õigeusu kirik Katoliku kirik Gümnaasiumi vana hoone Linnas on sündinud Issaak Levitan. Abel-Leib Levitan – Vene kunstnik Emil Młynarski – Poola dirigent Maria Znamierowska-Prüfferowa – Poola etnograaf Adolfas Valeška – Leedu kunstnik Harald Serafin – Austria laulja Česlovas Kazimieras Blažys – Leedu poliitik Algimantas Liubinskas – Leedu jalgpallitreener ja poliitik Ingrida Valinskienė - Leedu laulja ja poliitik Richard Schweizer - SicherheitsdienstSD juht okupeeritud Leedu aladel Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2011. Vaadatud 17. oktoobril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 17. oktoobril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Linn portaalis vietoves.Lt Linna koduleht Linna ajaloost Linn Poola geograafilises sõnastikus Vanad pildid Kybartaist ja Virbalisest
Elmar Tampõld

Elmar Tampõld (3. august 1920 – 7. märts 2013) oli eesti arhitekt, kes elas Kanadas. Elmar Tampõld õppis Tallinna Tehnikaülikoolis ja Toronto Ülikoolis (1949–1953) arhitektuuri. Arhitektuuribüroo Tampõld-Wells Architects asutaja ja osanik. Teostanud üle 1000 projekti. Elmar Tampõld on eesti õpingute keskuse looja Toronto Ülikoolis, eesti teadus- ja kultuurielu toetaja ja arendaja Kanadas. Eesti akadeemilisi organisatsioone majutava Tartu College'i projekti initsiaator. Aastast 2000 kannab Toronto Ülikooli Eesti õppetool Elmar Tampõllu nime. Ta oli Korp! Sakala auvilistlane. Centennial Award Canada Housing Design Councili poolt 1967 Canadian Architect Yearbook Award of Excellence 1968 North York Award of Excellence 1990 Valgetähe IV klassi teenetemärk 1998 Tartu Ülikooli auliige 2005 Elulugu Auliige Elmar Tampõld. Universitas Tartuensis, 2. detsember 2004
428

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 390. aastad | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 424 | 425 | 426 | 427 | 428 | 429 | 430 | 431 | 432 | ► | ►► 428. aasta Langes Armeenia kuningriik. Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Felix ja Flavius Taurus. ... ... Gunderic, vandaalide ja alaanide kuningas
427

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 390. aastad | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 423 | 424 | 425 | 426 | 427 | 428 | 429 | 430 | 431 | ► | ►► 427. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Hierus ja Ardaburius. ... ... Faramond, pool-legendaarne Frangi riigi kuningas Sisinnius I, Konstantinoopoli peapiiskop Tao Yuanming, hiina luuletaja
Kuršėnai

Kuršėnai (leedu) on linn Leedus Šiauliai rajoonis, Kuršėnai valla halduskeskus. Asub Venta jõe ääres merepinnast 105 meetri kõrgusel. Linna läbib Liibavi–Romno raudtee, sealt hargneb ka raudtee Kretinga suunas. Linnas on piimakombinaat ja suhkruvabrik, seal kaevandatakse savi ja valmistatakse ehitusmaterjale. Linn on vana keraamikatööstuse keskus. Vaatamisväärsusteks on aastal 1933 ehitatud katoliku kirik ja kalendrimuuseum. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kuršėnai elanikest leedulasi 96,92%, venelasi 1,98%, mustlasi 0,17%, ukrainlasi 0,15%, poolakaid 0,13%, valgevenelasi 0,09% ja teiste rahvaste esindajaid 0,56%. Kuigi linn asub ajaloolisel žemaitide asualal, on selle nimi tulenenud ilmselt seal elanud kuralastest. Kuršėnaid on esimest korda mainitud 12. sajandil. Esimene kirik rajati sinna aastal 1523. Aastal 1561 sai Kuršėnaist alev. Aastal 1564 hakkas asula kuuluma Despot-Zenowiczitele, pärast seda aga Pacidele. Viimased omanikud olid Gruževskised, kellele alev kuulus kuni Teise maailmasõjani. Kuršėnai hakkas arenema XIX sajandi teisel poolel, mil valmis Liibavi–Romno raudtee. 26. juulil 1919 toimus alevi all esimene bermondtiaadi lahing Leedu territooriumil. Linnaks sai aastal 1946. Kuršėnai Kuršėnai kirik Kuršėnai Raudteejaam Stasys Raštikis – Leedu sõjaväelane ja poliitik Jan Grankowski – Poola kergejõustiklane Vytautas Kulakauskas – Leedu korvpallur Vacys Reimeris – Leedu luuletaja Donald Kagan – USA ajaloolane Eimutis Juzeliūnas – Leedu elektrokeemik Rimantas Mikaitis – Leedu poliitik Jonas Pinskus – Leedu poliitik Stefanija Statkuvienė – Leedu pikamaajooksja Rimas Mikalauskas – Leedu vaimulik Deividas Česnauskis – Leedu jalgpallur Edgaras Česnauskis – Leedu jalgpallur Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 26. aprillil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Kuršėnai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linna koduleht Linn portaalis vietoves.Lt Alev Poola geograafilises sõnastikus
Kaasani ülikool

Kaasani ülikool (ametliku nimega Kaasani (Volga piirkondlik) Föderaalülikool) on Venemaa föderaalülikool Kaasanis Tatarstanis. See on üks Venemaa vanimaid ülikoole, asutatud 1804. aastal.
Voroneži ülikool

Voroneži Riiklik Ülikool on ülikool Voronežis. Ülikool peab end uhkusega Tartu ülikooli tütarülikooliks. See on asutatud Esimese maailmasõja ajal Voroneži evakueeritud Tartu ülikooli varade ja personali baasil 1918. aasta juunis. Ülikoolil on 18 teaduskonda. Seal õpib üle kahekümne ühe tuhande üliõpilase. Tartu ülikooli varad Voronežis Gagarini ja Žukovski nimeline sõjaväeline lennuakadeemia (Военно-воздушная академия имени профессора Н. Е. Жуковского и Ю. А. Гагарина) Malle Ermel, Lea Leppik. Tartu ülikooli varad esimese maailmasõja keerises: Nižni Novgorod, Perm või Voronež? novaator.err.ee, 13.11.2015 Tartu rahu ja Tartu Ülikooli varad Voronežis Kultuur ja Elu, 1/2009 ВГУ в цифрах и фактах. www.vsu.ru. Vaadatud 27.12. 2016. Ülikooli koduleht
426

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 390. aastad | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 422 | 423 | 424 | 425 | 426 | 427 | 428 | 429 | 430 | ► | ►► 426. aasta Theodosius II käsul hävitati paganlikud templid Olümpias. Mõne arvamuse järgi toimusid sel aastal seetõttu viimased antiikolümpiamängud. Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodosius II ja Flavius Placidus Valentinianus III. ... ...
Rudolf Clausius

Rudolf Julius Emanuel Clausius (sündinud Rudolf Gottlieb, 2. jaanuar 1822 Köslin (tänapäeval Koszalin, Poola) – 24. august 1888 Bonn) oli saksa füüsik ja matemaatik, üks termodünaamika rajajatest. Ta võttis esimesena kasutusele mõiste entroopia.
Arthur Prysock

Arthur Prysock (2. jaanuar 1929 Spartanburg, Lõuna-Carolina – 7. juuni 1997 Hamilton, Bermuda) oli USA džässlaulja. Teise maailmasõja ajal läks ta Hartfordi Connecticuti osariigis, et töötada lennundustööstuses. 1944. aastal kutsus Buddy Johnson ta ansamblisse laulma ning Prysock osales ka mitmel ringreisil. 1952. aastal alustas ta soolokarjääri.
Maffeo Barberini portree

Kardinal „Maffeo Barberini portree“ (umbes 1598/1599) on Itaalia kunstniku Michelangelo Merisi da Caravaggio maal. Firenze väljapaistvast Barberinide perekonnast pärit Maffeo Barberini oli maalimise ajal 30–aastane kiiret karjääri tegev kiriku prelaat ning Caravaggio patrooni, kardinal Francesco Maria Bourbon del Monte Santa Maria sõber. Barberini oli ka ise luuletaja ja kaunite kunstide metseen. Maffeo Barberini jätkas kunstniku toetamist ka hilisematel aastatel – 1603. aastal tellis ta Caravaggiolt maali "Iisaki ohverdus". Creighton Gilbert "Caravaggio and his two cardinals" Penn State Press, 1995. ISBN 0271013125 Teose kirjeldus (hispaania keeles)
Kudirkos Naumiestis

Kudirkos Naumiestis (leedu) on linn Leedus Šakiai rajoonis. Linn on Kudirkos Naumiestise valla halduskeskuseks. Asub Kaliningradi oblasti piiri ääres Šešupė ja Širvinta jõe ühinemispaigas, merepinnast 52 meetri kõrgusel. Haridust annab gümnaasium. Linnas on raamatukogu. Gümnaasiumi juures asub muuseum, linnas on ka Vincas Kudirkase muuseum. Vaatamisväärsusteks on veel Pranas Sederevičiuse skulptuuripark, aastal 1783 ehitatud katoliku kirik koos selle juures asuva karmeliitide kloostriga ja õigeusu kabel aastast 1930. 1897. aasta rahvaloenduse andmeil oli Kudirkos Naumiestise elanikest juute 45,52%, leedulasi 22,3%, sakslasi 8,94%, venelasi 8,77%, poolakaid 7,66% ja ukrainlasi 6%. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kudirkos Naumiestise elanikest leedulasi 98,73% ja venelasi 0,8%. Asulat on esmamainitud 1561. aastal (Duliebaičiai). Toona kuulus see Duliebaitistele. Aastal 1939 sai see nimeks Vladislavovas (poola keeles Władysławów). Linnaõigused sai asula 1643. aastal. Kui linn pärast Poola jagamist Preisimaa koosseisu kuuluma hakkas, kandis see nime Neustadt-Schirwindt. Aastal 1900 muudeti linna nimi Naumiestiseks, kuigi see nimi oli rahva seas käibel juba XVIII sajandil. Tänapäevase nime sai linn aastal 1934. Teise maailmasõja ajal hävis suur osa linnast. Pranas Sederevičiuse skulptuuripark Kudirkos Naumiestise kabel Katoliku kirik Zev Hirsch Bernstein – USA kirjanik ja ajakirjanik Lee Shubert – USA teatrilavastaja Herman Bernstein – USA luuletaja ja kunstnik Sam S. Shubert – USA teatritegelane ja lavastaja Jacob J. Shubert – USA teatritegelane ja lavastaja Cemach Feldstein – Leedu kirjanik Abba Hillel Silver – USA rabi Antoni Hałko – Poola poliitik Antanas Adomaitis – Leedu vaimulik ja muusikateadlane Vytautas Bakula – Leedu laulja Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. http://demoscope.ru/weekly/ssp/emp_lan_97_uezd.php?reg=268 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 14. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) artikkel endisest karmeliitide kloostrist Linn portaalis vietoves.Lt
425

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 390. aastad | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 421 | 422 | 423 | 424 | 425 | 426 | 427 | 428 | 429 | ► | ►► 425. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodosius II ja Flavius Placidus Valentinianus III. Egiptuses kasutati teadaolevalt viimast korda demootilist kirja. Theodosius II asutas Konstantinoopolisse ülikooli. ... ... Johannes, Lääne-Rooma vastukeiser
424

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 390. aastad | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 420 | 421 | 422 | 423 | 424 | 425 | 426 | 427 | 428 | ► | ►► 424. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Castinus ja Victor. ... ... Benjamin, kristlik märter
Milan Čič

Milan Čič (2. jaanuar 1932 Zákamenné, Tšehhoslovakkia, tänapäeval Slovakkia – 9. november 2012 Bratislava, Slovakkia) oli Slovakkia poliitik, endine peaminister (1989–1990). Milan Čiči valitsus
438

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 434 | 435 | 436 | 437 | 438 | 439 | 440 | 441 | 442 | ► | ►► 438. aasta (CDXXXVIII) oli 5. sajandi 38. aasta. 15. veebruar – Ilmus keiser Theodosius II tellitud seadustekogu Codex Theodosianus. Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodosius II ja Anicius Acilius Glabrio Faustus. Keiser Valentinianus III keelas gladiaatorite omavahelised võitlused. Nende võitlused loomadega siiski jätkusid. ... Bahrām V, Pärsia kuningas
437

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 433 | 434 | 435 | 436 | 437 | 438 | 439 | 440 | 441 | ► | ►► 437. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Aëtius ja Sigisbuldus. Lääne-Rooma keiser Valentinianus III abiellus Ida-Rooma keisri Theodosius II tütre Licinia Eudoxiaga. ... ...
Aaro Honka

Eino Johannes Arohonka (kirjanikunimi Aaro Honka; 7. august 1913 Helsingi – 22. mai 2001) oli soome noorsookirjanik ja haridustegelane. Tampere klassikalise lütseumi rektor. Soome riigi haridusnõunik. Teenis leitnandina Soome armees Jätkusõja ajal koos Eesti vabatahtlikega jalaväerügemendi JR 200 koolitusülema adjutandina. Õppis korp! Sakala stipendiaadina Tartu Ülikoolis. Korp! Sakala vilistlane. Võitis 1932. aastal OY Suomen Autoteollisuus Ab korraldatud veoautode nimekonkursi nimega "Sisu". Seega on praeguse Soome Sisu Auto nime autor. 1998 – Kotkaristi IV järgu teenetemärk "Iloinen internaatti" "Riuska ratsupartio" "Annosrautaa" "Pikatoimisto Pamaus" "Juanikkaat virtaheposet" "Viakkaat vaeltajat" "Osku ja kumpp" "Suurleirin seikkailijat" Avaldanud kirjanduskriitikat. Eesti keeles ilmunud: "Suurlaagri seiklejad". (Skaudijutt; 1994; tõlkija Marika Jürgenson)
Obeliai

Obeliai (leedu) (poola Abele, vene keeles Абели) on linn Leedus Panevėžysi maakonnas. Linn on Obeliai valla halduskeskuseks. Linn asub Kriauna jõe kaldal merepinnast 87 meetri kõrgusel, seda läbib Daugavpilsi ja Radviliškise vaheline raudtee (linnas asub Obeliai raudteejaam). Haridust annab gümnaasium. Linnas asub raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne ajaloomuuseum ja aastal 1868 valminud katoliku kirik. Linna järgi on nimetatud Kunda lademe Obeliai kihistu. Asulat mainitakse esimest korda 1519. aastal. Aastal 1529 oli Obeliai alev. Aastal 1629 püstitati linna esimene kirik. XVIII sajandil hakkas Obeliais tegutsema kihelkonnakool. Aastal 1873 valmis alevit läbiv raudtee, mille järel asula kiiremini kasvama hakkas. Tol ajal oli asulas elektrigeneraator, alevis tegutsesid kaks veskit, seal asus üks saekaater. Aastal 1896 toimus Obeliai mõisas üks esimesi streike Leedu aladel. 1899 Obeliai põles. Enne Teist maailmasõda oli linnas suur juudi kogukond. 25. augustil 1941 lasti sealsed juudid maha (kokku 1160 hukatut). Linn aastast 1956. Nõukogude ajal oli Obeliai kohaliku sovhoosi keskasula. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Obeliai elanikest leedulasi 91,71% ja venelasi 6,24%. Obeliai kirik Obeliai Ajaloomuuseum Gümnaasium Obeliai tuulik Bronisław Krzyżanowski – Poola poliitik ja jurist Eliezer Silver – juudi rabi Joe Slovo – LAV riigitegelane Jānis Reinis – Läti näitleja Sigitas Parulskis – Leedu luuletaja Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. Абели. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 1 (Аа — Гямъ-маликъ). СПб, 1862, 5 lk LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 43 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. aprill 2016. Vaadatud 13. mail 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://remember.org/docss.html "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 13. mail 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Linna koduleht Linn portaalis vietoves.Lt Obeliai Poola geograafilises sõnastikus
435

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 431 | 432 | 433 | 434 | 435 | 436 | 437 | 438 | 439 | ► | ►► 435. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodosius II ja Flavius Placidus Valentinianus III. Roomlased andsid vandaalidele mõningaid alasid Põhja-Aafrikas. Keiser Theodosius II tellis edikti, mis määras surmanuhtluse kõigile ketseritele ja paganatele. Judaismi pidas ta seaduslikuks, kuid mittekristlikuks usundiks. ... ... Johannes Cassianus, teoloog
434

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 430 | 431 | 432 | 433 | 434 | 435 | 436 | 437 | 438 | ► | ►► 434. aasta Vana-Rooma konsulid olid Ariovindus ja Aspar. Attilast sai hunnide juht. ... ...
Pagėgiai

Pagėgiai (leedu) (saksa keeles Pogegen) on linn Leedu edelaosas, Pagėgiai omavalitsuse halduskeskus. Linn asub Väike-Leedus Gėgė jõe kaldal, merepinnast 28 meetri kõrgusel. Haridust annavad gümnaasium ja algkool, linnas on ka raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on luteri kirik (aastast 1933) ja katoliku kirik (1930) Esimest korda mainitakse aastal 1281, toona elasid seal skalvid. Aastal 1875 ehitati läbi asula Memeli ja Tilsiti vaheline raudtee. Kahe maailmasõja vahelisel ajal kuulus Memeli piirkonda. Aastal 1923 sai Pagėgiaist linn. Tol ajal oli seal ligi 4000 elanikku. Teise maailmasõja ajal asus linnas koonduslaager „Oflager-53“ (Buchenwaldi koonduslaagri filiaal). Pagėgiai luteri kirik Pagėgiai katoliku kirik Pagėgiai gümnaasium Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023.  Pagėgiai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Infot linna kohta (saksa keeles) Linn portaalis vietoves.Lt Pagėgiai koduleht
436

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 432 | 433 | 434 | 435 | 436 | 437 | 438 | 439 | 440 | ► | ►► 436. aasta Vana.Rooma konsuliteks olid Flavius Anthemius Isidorus ja Senator. ... ... Gundahar, burgundide kuningas
443

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | 470. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 439 | 440 | 441 | 442 | 443 | 444 | 445 | 446 | 447 | ► | ►► 443. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Petronius Maximus ja Paternus. Hunnid hävitasid Attila juhtimisel Naissuse, tänapäeva Niši. ... ...
Tõnis Tirel

Tõnis Tirel (sündinud 14. veebruaril 1954 Allikul Saue vallas) on raadioajakirjanik. Ta lõpetas aastal 1973 Tallinna 45. Keskkooli. Seejärel õppis ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias zootehnikat.[viide?] Ta on olnud Vikerraadio toimetaja ja saatejuht. Varem olnud diktor nii Vikerraadios kui ka Eesti Televisioonis[viide?]. Foto, kontaktandmed Vikerraadio lehel
445

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | 470. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 441 | 442 | 443 | 444 | 445 | 446 | 447 | 448 | 449 | ► | ►► 445. aasta Attila tappis oma venna ja kaasvalitseja Bleda. Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Placidus Valentinianus III ja Nonius. ... ...
444

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | 470. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 440 | 441 | 442 | 443 | 444 | 445 | 446 | 447 | 448 | ► | ►► 444. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodosius II ja Albinus. ... ... Kyrillos, Aleksandria patriarh
Moondekivim

Moondekivim on kõrge rõhu ja temperatuuri tingimustes ümberkristalliseerunud ehk moondunud kivim. Kõrge rõhk ja temperatuur tähendavad numbriliselt väljendatuna 300 MPa (megapaskal) ja 200°C. Moondekivimid on üks kolmest suurest kivimite rühmast. Ülejäänud kaks on tard- ja settekivimid. Lähtekivimeiks võivad olla nii sette-, tard- kui ka moondekivimid ise. Levinud moondekivimid on näiteks kvartsiit, gneiss, amfiboliit, kilt ja marmor. Moondekivimeile on üldjuhul omane suunatud ehk direktiivne tekstuur, mis väljendub selles, et kivimid näevad välja vöödilised, kihilised, kildalised või muul moel orienteeritud. Orienteerituse põhjus on peallasuvate kivimite rõhk, mille tõttu on piklike kristallidega mineraalid võtnud energeetiliselt kasulikuma lamava oleku. Termini "moondekivim" (metamorphic rock) on võtnud kasutusele briti geoloog Charles Lyell aastal 1833. Esialgu anti see nimetus üksnes gneissidele ja kristalsetele kiltadele, kuid aja jooksul on termini tähendus avardunud. Moone Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend moonde ja moondekivimite kohta Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.
Sõbra tänav (Tallinn)

Sõbra tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla ja Kivimäe asumis. Sõbra tänav algab raudtee juurest Ränduri tänavalt, kulgeb kagu suunas, teeb Vabaduse puiesteega ristudes jõnksu ja lõpeb Rännaku puiesteel. Tänav ristub Saha ja Põllu tänava, Vabaduse puiestee, Taara tänava, Sõbra põigu, Vanemuise tänava ja Lemmiku põiguga. Sõbra tänava pikkus on umbes 1 km. Suurim majanumber on 61. Sellel aadressil asub Sõbra spordihoone. Sõbra tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on nime saanud Lemmiku ja Rõõmu tänava mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 295
Dmitri Furmanov (jõelaev)

Dmitri Furmanov (vene keeles Дмитрий Фурманов) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 esimene seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1983. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, moderniseeritud. Laev sai nime nõukogude kirjaniku, Petka ja Vassili Ivanovitši seiklustest rääkiva romaani "Tšapajev" autori Dmitri Furmanovi auks. Kiil pandi laevale tehasenumbriga 378 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Permis asuvale RE Kama Laevakompaniile (ГП Камское речное пароходство МРФ РСФСР) üle 1983. aastal. Riigiettevõte Kama Laevakompanii ja hiljem eraettevõte OAO SK Kama Laevakompanii on kasutanud jõelaeva Dmitri Furmanov pärast moderniseerimist 1995. aastal tänaseni Volgal, Kamal ja Neeval välismaa turistide jaoks. Alates 2012. aastast võtab Dmitri Furmanovi kapten (seisuga 2013) Aleksandr Kozjminõhh pardale Vene passi omanikke. Jõereisilaevade loend RRR, Alus 160219 (vene keeles) "Projekt 302". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2007. Vaadatud 24. veebruaril 2007. Теплоход Дмитрий Фурманов (vene keeles) Дмитрий Фурманов, registri andmed "Projektide 301 ja 302 laevade nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2007. Vaadatud 27. veebruaril 2007. Презентация теплохода «Дмитрий Фурманов» от 18.06.13 (vene keeles) Круизы навигации-2012 на теплоходах «Дмитрий Фурманов» и «Владимир Маяковский» от «Инфофлота» 28.12.2011 (vene keeles) Laev infofloti kodulehel (vene keeles) Teatmik, projekt 302 (vene keeles)