laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rootsi (Hiiumaa)

Rootsi on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõrgessaarest idas Reigi lahe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda. Rootsi piirneb edelas Kõrgessaare aleviku, lõunas Pihla ning idas ja põhjas Reigi külaga. Kohanimi kujunes välja pärast Reigi hiiurootslaste küüditamist Ukrainasse 1781. Asula kandis varem nimetust Rootsiküla. Küla ala jääb Kõrgessaare–Mudaste hoiualale. Rootsi piirneb edelas Kirikulahega, küla lõunaossa lõikub Kajumeri. Rootsi ajaloolised talud 1917 Küla on ajalooliselt kuulunud Kõrgessaare mõisa alla ja asub ajaloolisel hiiurootslaste asualal. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjonis olid piirkonna elanikud Reigi küla all. Küla elanikud küüditati 1781 Ukrainasse ja taludesse asustati eesti talupojad, kelle mõjul kujunes välja eraldi küla. Rootsi küla kuulus 1977–1997 Pihla koosseisu. Küla läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kus asub Rootsi bussipeatus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Rootsi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Kõrgessaare valla elanike nimekiri; Rahvusarhiiv, era.4313.1.608; 1917
Kati Thanda – Eyre'i järve rahvuspark

Kati Thanda – Eyre'i järve rahvuspark (Kati Thanda-Lake Eyre National Park, varasema nimega Eyre'i järve rahvuspark) on Austraalia rahvuspark. Rahvuspark paikneb Lõuna-Austraalia osariigis, umbes 697 kilomeetrit osariigi pealinnast Adelaide'ist põhjas. Rahvuspargi territooriumile jääb Eyre'i järv ja osaliselt Tirari kõrb. Rahvuspargi pindala on 13 488 km² ja seal kaitstakse kõrbemaastikku, riigi suurimat soolajärve ning Austraalia mandri madalaimat punkti.
AN/TPQ-36

Hughes AN/TPQ-36 Firefinder on 1970. aastatel Hughe Aircraft Company arendatud ning Northrop Grummani ja ThalesRaytheonSystemsi toodetud radarisüsteem, mis on mõeldud tuvastama vaenuliku suurtükiväe miinipilduja-, suurtüki- või raketitule lähtepunkti.  Ameerika Ühendriigid: kasutusel Ameerika Ühendriikide maaväes ja merejalaväes  Austraalia: kasutusel Austraalia kaitseväes  Madalmaad: kasutusel Kuninglikus Madalmaade maaväes  Portugal: kasutusel Portugali maaväes  Hispaania: kasutusel Hispaania maaväes  Sri Lanka: kasutusel Sri Lanka maaväes  Türgi: kasutusel Türgi maavägedes  Ukraina AN/TPQ-49 США передали ЗСУ дві контрбатарейні РЛС AN/TPQ-36 (vaadatud: 01.08.2022)
Tint (perekond)

Tint (Osmerus) on kalade perekond tintlaste sugukonnast tindiliste seltsist. Perekonda kuulub kolm liiki: Osmerus eperlanus (Linnaeus, 1758) – meritint Osmerus mordax (Mitchill, 1814) – vikertint Osmerus spectrum Cope, 1870 – kääbustint Eestis elab meritint ja selle vorm peipsi tint.
Rootsi (Kohila)

Rootsi on küla Rapla maakonnas Kohila vallas. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
2. kaardiväe motolaskurdiviis

2. kaardiväe motolaskurdiviis (vene keeles 2-я гвардейская мотострелковая Таманская ордена Октябрьской Революции Краснознамённая ордена Суворова дивизия им. М.И. Калинина) on Venemaa Föderatsiooni maavägede mehhaniseeritud jalaväediviis. Tuntud ka kui Tamani või Tamanski diviis. Diviis asutati 1941. aastal ning osales Teises maailmasõjas. Nõukogude ajal oli see 'õukonnadiviis', mis osales paraadidel Moskvas. 2009. aastal saadeti see laiali, kuid formeeriti uuesti neli aastat hiljem. Alates 2016. aastast on see kuulunud 1. tankiarmee koosseisu.
Rootsiküla (Kihnu)

Rootsiküla on küla Pärnu maakonnas Kihnu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 27.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaseküla (Tomsk)

Kaseküla, ametlikult Berjozovka (vene keeles Берёзовка) ning tuntud ka kui Tšeboksarõ, on Venemaal Tomski oblastis Pervomaiskoje rajoonis asuv Siberi eestlaste küla. See asub Tomskist linnulennult 120 km kirdes. Lõunas, läänest ja põhjast piirneb küla metsaga, idas laiub suur soo. Külast lõunasse jääb ka Tšulõmi jõgi. 1926. aastal elas külas 579 inimest. 2002. aastaks oli see tõusnud 586-le inimesle ning 2004. aastal elas külas 624 inimest, kusjuures eestlased olid rahvuste järgi arvukuselt teisel kohal. Kui varem oli Kasekülas eraldi külanõukogu, siis 2004. aasta seisuga oli see üle viidud lähedal paiknevasse vene külla. 2010. aastaks oli elanike arv vähenenud 435-le, 2012. aastaks tõusnud 439-le ning seejärel jälle vähenenud – 2013. aastal oli elanike arv vastavalt 418 ja 2014. aastal 404. 2015. aastal elas külas 387 inimest. Külas tegutses 2004. aastal Nõukogude aegse suurmajandi jäänukina ka põllumajandusühistu. 1996. aastal asutati külas ka Eesti kultuurikeskus, mida folklorist Anu Korb on seostanud Venemaal elavate väikerahvaste eneseteadvuse tõusuga ning rahvuslike kultuuriseltside loomisega Tomskis üldisemalt. 2004. aastal oli külas keskkool ning õpetaja Herman Reile asutatud muuseum. Küla on korduvalt külastanud Eesti rahvaluuleteadlased, teiste hulgas Aado Lintrop, Astrid Tuisk, Anu Korb ja Kadri Peebo. Kasekülas elas ka rahvalaulik Ida Mäetam. Ülem-Suetuk Tomski oblasti haldusterritoriaalsete üksuste register (seisuga 1. jaanuar 2015) (PDF) "Ülevenemaaline rahvaloendus 2010. a. Tomski oblasti elanike arv ja jaotus". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. november 2017. Vaadatud 2. augustil 2022. Tomski oblasti haldusterritoriaalsete üksuste ja asulate register (seisuga 2012) (PDF) Tomski oblasti haldusterritoriaalsete üksuste register (seisuga 1. jaanuar 2013) (PDF) Teave Tomski oblasti maa-asulate nimede kohta, märkides rajooni, piirkondliku alluvuse linna, rahvaarvu seisuga 1. jaanuar 2014 (PDF) Korb, Anu. "Tagai Siberi Kasekülas" (PDF). Mäetagused. 27: 167–174. "Mina istsin õues ukse ies", 1993. aastal Kasekülas salvestatud rahvalaul Kristjan Roos. Akadeemilise meeskoori lauljad panid Kaseküla eestlased heldima. Õhtuleht, 12. oktoober 2012
Penkule vald

Penkule vald (läti keeles Penkules pagasts) on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Tērvete, Auri, Naudīte, Bukaiši ja Bēne vallaga. Valla pindala on 74,1 km². 2021. aasta seisuga elas seal 831 inimest. Valla keskus on Penkule küla. Vallavanem on Ērika Karro (ühine Naudīte vallaga). Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Ālave (Alauen), Cimele (Zimmern) ja Penkule (Pankelhof) mõisa maadele. Aastal 1935 oli Jelgava kreisi kuuluva valla pindala 62,5 km² ja seal oli 1351 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Ālave ja Penkule külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1961 liideti Penkule külanõukoguga Tērvete külanõukogu Zemgale kolhoosi alad, ent Tērvete sovhoosi alad liideti Tērvete külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Dobele piirkonda. Vald jääb Kesk-Läti madalikule. Kõrgeim koht asub valla loodeosas (72,6 meetrit). Looduslikke järvesid vallas ei ole, suurim tehisjärv on Skujaine veehoidla (27,5 ha). Suuremad jõed on Auce jõgi, Ālave jõgi ja Skujaine jõgi. Looduskaitse all on Mācītājmuiža valgepöök, Mācītājmuiža tamm, Āķi saar, Penkule saar, Sējase künnapuu, Ķekši künnapuu, Sējase kalmistu elupuud, Ņērbuki pärn ja veel neli nimetut põlispuud. Valda jääb osaliselt Skujaine ja Svētaine oru kaitseala. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ruņģi asulakoht, Kamradži muinaskalmed, Ķūri muinaskalmed, Laģi asulakoht ja Kamradži linnamägi ehk Ahjumägi. Kohaliku kaitse all on Ķūri asulakoht, Penkule luteri kirik ja Ālave mõisa hoonetekompleks, sealhulgas ka tall-laut ning häärber. Aastal 2011 elas vallas 779 lätlast, 33 venelast, 42 valgevenelast, 8 ukrainlast, 11 poolakat ja 60 leedulast. Valla keskus Penkule on staatusega vidējciems ja aastal 2022 oli seal 291 elanikku. Staatusega mazciems on Ābeles 32 elanikuga aastal 2005, Ālave 30 elanikuga aastal 2005, Baldonas 43 elanikuga aastal 2005, Ezeriņi 45 elanikuga aastal 2005, Sējas 9 elanikuga aastal 2005, Skujaine 78 elanikuga aastal 2005 ja Vecvagāres 86 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Vana vallamaja Kamradži linnamägi Läti vikipedistide pildistusretk Penkule vallas Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Dobeles novads Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Penkule vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Penkule

Penkule on küla (vidējciems) Lätis Dobele piirkonnas, Penkule valla halduskeskus. Küla asub valla keskosas merepinnast 60 meetri kõrgusel Ālave ja Auce jõe kaldal, asudes piirkonna keskusest Dobelest 22 ja Riiast 90 kilomeetri kaugusel. Penkules on luteri kirik, põhikool, päevakeskus, raamatukogu, postkontor. Külast lõunasse jääb Penkule lennuväli. Penkulet on esmamainitud 1272. aastal (Wanpen). Hiljem rajati sinna Penkule mõis (Pankelhof). Tänapäevane asula ongi kujunenud selle mõisa keskuse ja Penkule riigivalla vallamaja ümbrusesse. 2022. aastal oli külas 291 elanikku. Vietvārdu datubāze
Pernegg an der Mur

Pernegg an der Mur on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Bruck-Mürzzuschlagi ringkonnas. Vallas asub Drachenhöhle koobas. Vallas elab maletaja Laurenz Gierer ja seal sündis ooperisopran Ingrid Kaiserfeld. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Kipper (perekonnanimi)

Kipper on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kipper 246 inimesel: 122 mehel ja 124 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kipper meeste puhul 622. kohal ja naiste puhul 679. kohal. Kipper oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 75–79 aastat, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,00. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus seda kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 7,73 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Eesti mõisavaldades 16 korral talupoegadele nimeks Kiper ja Kipper. Neist Saaremaal Karja ja Jämaja kihelkonnas kahel korral, Jaani, Muhu ja Pöide kihelkonnas ühel korral, lisaks Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas kahel korral ja Viljandi kihelkonnas korra. Samuti Läänemaal Vigala, Varbla ja Käina, Võrumaal Põlva, Pärnumaal Audru ning Harjumaal Kose kihelkonnas. Nimede eestistamise käigus võeti 1935. ja 1938. aastal Kipper uueks nimeks kahel korral, kui loobuti nimedest Gering ja Kirper. Samal ajal loobuti 1936.–1938. aastal nimest Kipper kolmel korral, kui võeti uuteks nimedeks Kaljusaar, Kallasmaa ja Pilve. Aksel Kipper, eesti astrofüüsik (1907–1984) Kadri Kipper, eesti laulja (sopran) (1984–) Milvi Kipper, eesti jalgrattasportlane (1944–) Tõnis Kipper, eesti ajakirjanik ja lavastaja (1962–) Tõnu Kipper, eesti astrofüüsik (1939–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 02.08.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kipper. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kipper. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Kipper. Kipper statistikaameti andmebaasis
14. üksik mehhaniseeritud brigaad

14. üksik vürst Roman Suure nimeline mehhaniseeritud brigaad (ukraina keeles 14-та окрема механізована бригада імені князя Романа Великого) on Ukraina maavägede väeüksus. 2021. aastal sai väeosa ülemaks alampolkovnik Oleksandr Ohrimenko. 2022. aasta märtsi alguses vabastasid brigaadi üksused koos 95. üksik ründedessantbrigaadiga Vene vägede käest Kiievist eemal asuva Makarivi. Brigaadi üksused võtsid 12. septembril 2022 enda kontrolli alla Harkivi oblastis asuva Ternova küla ja veel mitu asulat koostöös Azov Harkiviga. Brigaadi üksused täitsid 2023. aasta novembris lahingülesandeid Kupjanski suunal. 2022 - polkovnik Oleksandr Ohrimenko Одеський ТЦК очолив один з найкращих бойових командирів (vaadatud: 05.07.2023) СТАНІСЛАВ ПОГОРІЛОВ. Військові звільнили від російських окупантів весь північний схід Харківщини - Ukrajinska Pravda 12.09.2022 (vaadatud: 29.09.2022) УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №265/2023 Про відзначення почесною відзнакою "За мужність та відвагу". 1. Відзначити почесною відзнакою "За мужність та відвагу" такі військові частини Сухопутних військ Збройних Сил України: 14 окрема механізована бригада імені князя Романа Великого, 05.05.2023 У 14 ОМБр з‘явився новий командир - Bug, 4.10.2021 (vaadatud: 04.07.2023) ЗС України звільнили Макарів Київської області (vaadatud: 03.08.2022) Іванна Гордійчук.Харківщина: ще одне село повернулось під контроль України (відео) - Glavcom.ua, 12.09.2022 (vaadatud: 12.09.2022) Failed Tank Assault: Russian Invaders Thwarted by Ukrainian 14th Brigade in Kupiansk Sector (vaadatud: 16.12.2023) УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №316/2022 Про нагородження відзнакою Президента України "Хрест бойових заслуг". ОХРІМЕНКА Олександра Петровича — командира 14 окремої механізованої бригади оперативного командування "Захід" Сухопутних військ Збройних Сил України, полковника. 06.05.2022
Rando Roose

https://sport.err.ee/1608144265/zalgirise-susteemiga-liitunud-roose-tuleb-mugavustsoonist-valja-tulla https://sport.err.ee/1608668227/roose-liitub-euroopa-uhe-tugevaima-korvpalliakadeemiaga Jälgi Rando tegemisi Twitteris: @RooseRando Rando Roose - Eesti korvpallur (1,86cm/ 76kg) sündinud 19.06.2004, Tallinn, Eesti ema- Margit Roose (endine Teeääre) isa- Marno Roose Õde- Nataly Roose Treeningud: 2007- 2011 Audentese Spordikool Mudilaste ÜKE 2011- 2020 Korvpalliklubi Viimsi (Eesti)- treenerid: Sulev Särekanno, Zilvinas Strazdas, Valdo Lips 2020- 2022 Kaunase Žalgiris (Leedu)- treener: Edgaras Voronovas 2022- 2023 Pallacanestro College Basketball (Itaalia)- treener Alex Sarama 2023-2024 BC Viimsi (Eesti) -treener Valdo Lips/ Dmytro Kolomyichenko Õpingud: 1-6 klass - Merivälja kool (2011-2017) 7-9 klass - Rocca-al-Mare kool (2017-2020) 10 klass - Kuristiku gümnaasium (2020/2021) 11 klass - Kehta Kutsehariduskeskus e-gümnaasium (2021/2022) 12 klass - Kehtna Kutsehariduskeskus e-gümnaasium (2022/2023) Vaata lisaks Youtube: Rando Roose (@randoroose9237)
Felix Hiie

Felix Hiie (enne eestistamist Felix Hämmalberg; 30. juuni 1928 Võõpsu, Võrumaa – 14. märts 2020) oli eesti vibulasketreener ja -kohtunik. Ta lõpetas 1950 Petseri Keskkooli ja 1953 Tallinna Mäetehnikumi. Hiie oli üks Eesti vibulaskepioneere. 1961–1991 oli ta Dünamo vibulasketreener ja Eesti koondise peatreener, 1978–1986 ka NSV Liidu koondise treener Eesti NSV-s. 1961–1993 oli Hiie Eesti Vibuspordiföderatsiooni aseesimees, 1996–1999 Vibuliidu asepresident. Tegutsenud ka kohtunikuna. Teinud kaastööd Spordilehele ja spordiaastaraamatutele. Eesti NSV teeneline treener, 1969 1941. aastal küüditati ta NKVD poolt Mäe vallast koos isa Osvald Hiie, ema Liidia Hiie (suri asumisel novembris 1944) ning venna Tõeleid Hiiega Siberisse. Felix ja ta vend vabastati asumiselt 1944. Isa Osvald Hiie mõisteti Erinõupidamise otsusel surma. Kommunismiohvrite andmebaas
Siuntio jaamaküla

Siuntio ehk Siuntio jaamaküla on asula Soomes Uusimaa maakonnas Siuntio vallas. See on piirkonna halduskeskus, mis on rajatud ümber raudteejaama. Jaamast sõidavad X ja Y rongid Helsingisse. Viis kilomeetrit põhja pool asub Siuntio kirikuküla, valla vana keskus. https://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__vaerak/statfin_vaerak_pxt_11s8.px/table/tableViewLayout1/
Vagonu parksi raudteepeatus

Vagonu parksi raudteepeatus on raudteepeatus Riia–Krustpilsi raudteeliinil Riia linna Dārzciemsi ja Maskavas forštate asumi vahel. Peatuse juures asub endine reisivagunite depoo, praegune remondikeskus. Peatuse hooned ja perroonid on ühetatud jalakäijate sillaga, mis ühendab ka depoo teid ületades kaht asumit. Peatuses peatuvad Aizkrauklesse, Ogresse ja Lielvārdesse suunduvad elektrirongid. Vagonu parksis on kolm perrooni, kuid üks neist pole kasutusel. Seal on kolm teed, lisaks veel depoo teedevõrgustik. Peatus asub Riia keskraudteejaamast 2,2 km kaugusel. Peatust läbiv raudtee on elektriraudtee. Piletikassa asub Riiga saabuval suunal asuval perroonil. Alates 2016. aasta 30. aprillist on kassa suletud. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni. Peatus rajati 1930. aastatel vagunite sorteerimispargi tööliste tarbeks. Algul kandis see nime Kalpaka parks, ent 1945. aastal sai see tänapäevase nime. Aastail 1960–1962 ehitati selle juurde Zasulauksi mootorvagunite depoo elektrirongide remondi tsehh, 1963. aastal lisandus diiselrongide koostamise punkt. 1956. aastani järgnes Vagonu parksile 5. km postenise peatus. 1950. aastateni eelnes sellele Kalpaka postenise peatus. https://www.pv.lv/lv/informacija-pasazieriem/zonas/ T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 28. lk Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) Peatus vanal kaardil
Jāņavārti raudteepeatus

Jāņavārti raudteepeatus ehk Šķirotava raudteejaama J-park on raudteepeatus Riia-Krustpilsi raudteeliinil Riia linnas aadressil Salaspils iela 18. Peatus asub Ķengaragsi asumis. Peatuses peatuvad kõik elektrirongid ja enamik diiselronge, välja arvatud ekspressrongid. Jāņavārtis on kolm perrooni, kuid üks neist pole kasutusel (jääb Ērgļi suunale). Seal on kaheksateist teed, lisaks veel kaheksa tupikteed. Peatus asub Riia keskraudteejaamast 5,8 km kaugusel ja jääb Šķirotava raudteejaama territooriumile. Peatust läbiv raudtee on elektriraudtee. Peatuses on tegutsev piletikassa. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni. Peatus rajati aastal 1935, mil valmis Riia–Ērgļi raudtee. Algselt teenindaski peatus ainult seda liini, Daugavpilsi suunal liiklevad rongid hakkasid seal peatuma aastal 1958, mil 5. km postenise peatus suleti. Raudtee elektrifitseerimise eel asus tolle peatuse ja Jāņavārti vahel veel Dreiliņi raudteepeatus Jāņavārtist Zemitāni raudteejaamani viib Zemitāni–Šķirotava raudtee. Jāņavārti juures asuv J-park on kaubaronge teenindav kompleks, kus teostatakse ka vagunite tehnilist kontrolli. 2003. aastani viis peatuse juures üle raudtee jalakäijate sild, ent seejärel suleti see halva seisukorra tõttu. Peatus on saanud nime Riia eeslinna kindlustusvööndis asunud väravate järgi, mis rajati 1963. aastal peatuse kohal palissaadi. 1650. aastal valmis insener van Roodenburgi projekti järgi tamm, mis nende väravateni viis, hiljem hakkas seda mööda kulgema postimaantee. https://www.pv.lv/lv/informacija-pasazieriem/zonas/ T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 28. lk Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) Peatus vanal kaardil
Mount Woodroffe

Mount Woodroffe (ka Ngarutjaranya) on mägi Austraalias. Mägi asub Lõuna-Austraalia osariigi loodeosas Musgrave'i mäestikus. Mount Woodroffe'i kõrgus on 1435 meetrit ja see on osariigi kõrgeim mägi. Mägi on nimetatud maamõõtja George Goyderi auks. Mäele pääs on tänapäeval piiratud, sest esmalt on vajalik luba siseneda Pitjantjatjara hõimu maadele. "Mt Woodroffe Climb". Diverse Travel Australia. Vaadatud 3. augustil 2022. "APY Permit Requirements and Information". Anangu Pitjantjatjara Yankunytjatjara. Vaadatud 3. augustil 2022.
Kalpaka postenis

Kalpaka postenise raudteepeatus oli raudteepeatus Lätis Riia–Daugavpilsi raudteeliinil. Peatus asus Riias, Riia keskraudteejaamast 2 kilomeetri kaugusel. Aastal 1925 rajati Riia keskraudteejaama juurde pöörangute ja signalisatsiooni elektritsentralisatsiooni post, mis asetses Riia–Daugavpilsi raudtee ja Pihkva–Riia raudtee lahknemispaigas. Kuni aastani 1931, mil see keskraudteejaamale allutati, oli see iseseisva jaama staatusega, kus peatusid Riiast Šķirotava raudteejaama sõitvad rongid. Aastal 1942 hakkas peatus kandma nime Ģertrūdes iela (saksa Riga-Gertrudestraße) Aastal 1945 kandis peatus sõiduplaanis taas Kalpaka postenise nime. Aastal 1952 kandis peatus sõiduplaanis nime 2. km postenis. 1950. aastatel Riia raudteejaam rekonstrueeriti, elektritsentralisatsioonipost viidi teise kohta üle ja peatus kadus. https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.ldz.lv%2Fsites%2Fdefault%2Ffiles%2Fkalpaka_postenis.doc&wdOrigin=BROWSELINK T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 28. lk. {{#coordinates:}}: leheküljel ei saa olla üle ühe põhisildi
Northfield

Northfield on linn USA-s Minnesota osariigis. Suurem osa linnast jääb Rice'i maakonda, väike osa asub Dakota maakonna alal. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 20 790. Aastal 2010 oli elanikke 20 007. Läbi linna kulgeb Mississippi lisajõgi Cannon. Linn asutas 1856. aastal John W. North, kelle järgi linn on ka nime saanud. Linna asustasid peamiselt Uus-Inglismaalt pärit asunikud. Northfield sai linnaõigused 1868. aastal. Linnast kujunes põllumajanduskeskus, linna ümbritsevatel põldudel kasvatati peamiselt nisu ja maisi, hiljem lisandusid neile piimafarmid. 7. septembril 1876 sooritas Jesse Jamesi jõuk linnas ebaõnnestunud pangaröövi. Linnas tegutsevad 1866. aastal asutatud Carleton College ja 1874. aastal Norra sisserändajate asutatud St. Olaf College. Linna lähedalt möödub kiirtee Interstate 35, mille kaudu on ühendus umbes 50 kilomeetri kaugusel asuva Minneapolise–Saint Pauli linnastuga. Linnas on sündinud Nobeli auhinna laureaat molekulaarbioloog Peter Agre ja kirjanik Siri Hustvedt. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Ametlik koduleht
Anamosa

Anamosa on linn USA-s Iowa osariigis, Jonesi maakonna halduskeskus. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 5450. 2010. aastal oli elanikke 5533. Linna piiril lähedalt möödub Mississippi lisajõgi Wapsipinicon, mille kallastel asub 159 hektari suurune Wapsipinicon State Park. Linnast möödub maantee Route 151. Anamosa asutati 1838. aastal. Algselt kandis asula nime Buffalo Forks, 1856. aastal sai selle nimeks Lexington. Samal aastal, mil linn sai linnaõigused (1877), muudeti linna nimi Anamosaks, kuna Lexingtoni-nimelisi linnu on USA-s palju. Linn sai arvatavasti nime ühe kohaliku samanimelise indiaanitüdruku järgi (anamosa tähendab indiaanikeeles 'valge hirvevasikas' või 'kõnnid minuga'). 1993. aastal nimetati Anamosa Iowa ametlikuks kõrvitsapealinnaks, kuna iga aasta oktoobris toimub linnas kõrvitsafestival Pumpkinfest. Linnas asub Anamosa osariiklik vangla, kus on karistust kandnud sellised kurikuulsad kurjategijad nagu John Wayne Gacy ja Robert Hansen. Vangla uusgooti stiilis hooned kanti 1992. aastal ajalooliste paikade riiklikku registrisse National Register of Historic Places. Anamosas või selle ümbruses asub veel 15 objekti või hoonet, mis on kantud ajalooliste paikade riiklikku registrisse, sh Anamosa ajalooline linnasüda ja Jonesi maakonna kohtumaja. Anamosas sündis kunstnik Grant Wood (1891–1942), kes maeti linnas asuvasse Riverside'i kalmistule. Linnas asub Grant Woodi kunstigalerii. Lisaks asub linnas 1989. aastal asutatud riiklik mootorrataste muuseum. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. https://www.findagrave.com/memorial/1122/grant-wood (vaadatud 6.10.2021) https://www.grantwoodgallery.org/ (vaadatud 6.10.2021) https://nationalmcmuseum.org/ (vaadatud 6.10.2021) Ametlik koduleht
5. km postenis

5. km postenise raudteepeatus oli raudteepeatus Lätis Riia–Daugavpilsi raudteeliinil. Peatus asus Riias, Riia keskraudteejaamast 5 kilomeetri kaugusel. XX sajandi alguses rajati vagunite sorteerimisjaama tarbeks Šķirotava raudteejaama juurde pöörangute ja signalisatsiooni tsentralisatsiooni post. 1930. aastatel kasutati seda posti rongiliikluses orientiirina, mille juures peatusid ka üksikud reisirongid. Peatuspaik suleti 1956. aastal. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 28. lk.