laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaubabörs

Kaubabörs on börs, millel kaubeldakse vahetatavate kaupadega, näiteks toorainete, põllumajandusaaduste või toiduainetega. Tavaliselt on tegu põllumajanduse või tööstuse toorainetega, mineraalide jm loodussaadustega, mitte tööstustoodetega. Esimesed börsid olidki kaubabörsid. Need tekkisid suurtest laatadest. Kaubabörsid on väärtpaberibörsidest mitu sajandit vanemad. Esimene börs asutati 1409 Brugges; sealt pärineb ka sõna "börs". Aastal 1611 alustas tööd Amsterdami börs, mis oli 17. sajandil tähtsaim kaubabörs Euroopas. Olulisemate kaubabörside hulka kuuluvad Chicago kaubabörs, kus kaubeldakse põllumajandussaaduste tulevikutehingutega, New Yorgi kaubabörs, kus kaubeldakse metallide ja energiatoodete tuletistehingutega (sealhulgas naftafutuuridega) ja Londoni metallibörs. Elektri tuletistehingutega kaubeldakse NASDAQ OMX Commodities Europe börsil. Füüsilise elektriga kaubeldakse Eestis ja Põhjamaades Nord Pool Spoti elektribörsil, kus saab osta ja müüa elektrit päev-ette oksjonitel. Energiabörs
Kaido Reivelt

Kaido Reivelt (sündinud 29. oktoobril 1970) on eesti füüsik ja teaduse populariseerija ning Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi õppedirektor ja endine sõudja. Alustas sõudetreeninguid 1985 Viljandi SK-s Arne Graumanni juhendamisel. Võitis 1991 NL-i juunioride mv-tel roolijata kahepaadil pronksi. Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 1998 roolijata kahepaadil, 1996–99 roolijata 1989 roolijaga neljapaadil 1989 ja 1993 kaheksapaadil. Kalevi liige 1988 lõpetas Viljandi 5. Keskkooli 1995 lõpetas Tartu Ülikooli füüsikaosakonna 2003 kaitses Tartus Ph.D. (optika ja spektroskoopia) cum laude 1996–1997 Füüsika Instituudi insener 1997–2003 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi erakorraline teadur alates 2005 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi õppedirektor Kaido Reivelt tegutseb laineoptika alal leviinvariantsete laineväljadega (X-laine). Kaido kaitses väitekirja akadeemik Peeter Saari juhendamisel. 2012 Tartu Ülikooli aumärk 2018 Tartu Ülikooli medal 2023 Valgetähe V klassi teenetemärk Kaido Reivelt on keskkonnaprogrammi GLOBE Eesti koordinaator. https://www.esbl.ee/biograafia/Kaido_Reivelt Tartu Ülikooli Füüsika Instituut "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. [https://www.ajakiri.ut.ee/artikkel/2791 UT, juuni 2018 "President annab tänavu 167 riiklikku teenetemärki". ERR. 6. veebruar 2023. Vaadatud 6. veebruar 2023. "GLOBE Eesti koduleht". Biograafia ESBL-is
Richard Rees

Sir Richard Lodowick Edward Montagu Rees, teine baronet (4. aprill 1900 – 24. juuli 1970) oli Briti diplomaat, kirjanik ja kunstnik.
Bastet

Bastet ehk Bast on egiptuse mütoloogias kassjumalanna, Ra tütar. Tema kujutised sarnanevad Sahmeti omadega.
Paul Nipkow

Paul Julius Gottlieb Nipkow (22. august 1860 Lauenburg – 24. august 1940 Berliin) oli saksa leidur. Ta leiutas ja patenteeris 15. jaanuaril 1885 Nipkowi ketta.
Philipp Reis

Johann Philipp Reis (7. jaanuar 1834 Gelnhausen – 14. jaanuar 1874 Friedrichsdorf) oli saksa leidur. Reis leiutas algelise telefoni, mida demonstreeris 26. oktoobril 1861. Ta suri tuberkuloosi.
John Logie Baird

John Logie Baird (13. august 1888 Helensburgh – 14. juuni 1946 Bexhill-on-Sea) oli šoti leidur, televiisori leiutaja.
John Baird

John Baird on mitme tuntud inimese nimi: John Baird (sündinud 1969) on Kanada poliitik, aastael 2011–2015 Kanada välisminister. John Logie Baird (1888–1946) oli šoti insener, esimese töötava televisioonisüsteemi leiutaja.
Jacques Charles

Jacques Alexandre César Charles [žakk aleks'aandr sez'aar šarl] (12. november 1746 Beaugency-sur-Loire – 7. aprill 1823 Pariis) oli prantsuse leidur, teadlane, matemaatik ja aeronaut. 27. augustil 1783 laskis ta lendu esimese vesinikuõhupalli ja sama aasta 1. detsembril sooritas ta koos Marie-Noël Robertiga esimese mehitatud lennu vesinikuõhupallil. Tema nime järgi on nimetatud Charles'i seadus, mis kirjeldab gaasi ruumala muutumist temperatuuri muutudes. Gaasi ruumala väheneb temperatuuri vähenedes.
Jean-François Pilâtre de Rozier

Jean-François Pilâtre de Rozier (30. märts 1754 Metz – 15. juuni 1785 Wimereux) oli keemia ja füüsika õpetaja ning Prantsuse aeronaut. De Rozier sooritas 21. novembril 1783 koos François Laurent d'Arlandesiga esimese vabalennu (pall ei olnud köie otsas) kuumaõhupallil. Lend kestis 25 minutit, tõusti 900 meetri kõrgusele, maanduti 9 km kaugusel õhkutõusmiskohast. Ta hukkus hiljem koos Pierre Romainiga La Manche'i väina ületamisel.
Alfred Wilm

Alfred Wilm (25. juuni 1869 Niederschellenberg – 6. august 1937 Saalberg) oli saksa insener. Leiutas 1909 duralumiiniumi.
Saint George'i väin

Saint George'i väin (inglise Saint George’s Channel) ühendab Keldi ja Iiri merd ning eraldab Suurbritanniat ja Iirimaad. Laius 76 km, pikkus umbes 160 km.
Cassagne'i sild

Pont de Cassagne (Cassagne’i sild või Gisclardi sild) on 1909. aastal valminud ja 1910. aastal avatud 253 meetri pikkune rippsild, mis asub Lõuna-Prantsusmaal Püreneedes de Sauto ja de Planès’ raudteejaama vahel. Sild kuulub nn kollase rongi (Train Jaune, Ligne de Cerdagne) raudteeliini Villefranche-de-Conflenti – Gare de Latour-de-Carol-Enveitgi koosseisu. Sild projekteeriti aastatel 1905–1908 Ferdinand Arnodini arhitektuuribüroos, selle autor on arhitekt Albert Gisclard. Silla tehniline info. structurae.net
Reichenau saar

Reichenau on saar Bodeni Untersee keskel. See kuulub Saksamaa Baden-Württenbergi liidumaa Konstanzi kreisi. Reichenau on tekkinud moreenseljakule, mille viimasel (Würmi) jääajal tekitas Reini liustik. Saare pindala on 460 ha. Ta ulatub 439 meetri kõrgusele merepinnast ja 43 meetri kõrgusele järvepinnast. Saart ühendab aastast 1838 kaldaga 1,5 km pikkune tamm. Saarel asub 724. aastal Püha Pirmini rajatud Reichenau klooster ja mitu kirikut. Klooster tegutses kuni Napoleoni ajani, mil ta 1803 suleti ja tema varad sekulariseeriti. Osa kloostri raamatukogust säilitatakse Karlsruhes. Saar kuulub aastast 2000 UNESCO maailmapärandi nimistusse. Reichenau koduleht
Island Eurovisiooni lauluvõistlusel

Island on osalenud Eurovisiooni lauluvõistlusel alates 1986. aastast. Alates esimesest korrast pole Island osalenud vaid kahel võistlusel: 1998. aasta võistlusel ja 2002. aasta lauluvõistlusel. Kolmekümne kahe korra peale pole Island kunagi lauluvõistlust võitnud ning riigi parimaks kohaks on jäänud 2. koht. Teine koht saavutati 1999. aastal, mil Islandit esindas Selma Björnsdóttir lauluga "All Out of Luck". Alates 2004. aastast, mil esimest korda korraldati lauluvõistlusel poolfinaal, oli Island automaatselt finaalis. Ebaeduka osalemise tõttu pidi aga Island järgmisel aastal alustama poolfinaalist ning kuni 2008. aasta võistluseni ei pääsetud kordagi finaali. 2008. aastal esindas Islandit Euroband lauluga "This Is My Life" ja oli esimene Islandi esindaja, kes viis riigi poolfinaalist edasi. Finaalis saadi 14. koht. Island on kahel korral jäänud viimaseks: 1989. aastal jäi ta võistlusel punktideta ja 2001. aastal sai kolm punkti. Sigríður Beinteinsdóttir on osalenud võistlusel kolmel korral (1990, 1992, 1994). Selma Björnsdóttir on osalenud kahel korral (1999, 2005), nagu ka Eiríkur Hauksson (gruppi liikmena 1986. aastal ja sooloartistina 2007. aastal). 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas Islandit 18-aastane Jóhanna Guðrún Jónsdóttir, kes lauluga "Is It True?" kordas Islandi seni parimat tulemust ja saavutas Moskvas teise koha. Island on andnud kõige rohkem punkte järgmistele riikidele: Island on saanud kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt: Eirikur Hauksson Helsingis (2007) Euroband Belgradis (2008) Yohanna Moskvas (2009) Hera Björk Oslos (2010) Eythor Ingi Malmös (2013) Pollapönk Kopenhaagenis (2014) María Ólafs Viinis (2015) Greta Salóme Stockholmis (2016) Svala Kiievis (2017) Ari Ólafsson Lissanbonis (2018) Hatari Tel Avivis (2019) RUV.IS – Söngvakeppni Sjónvarpsins Eurovisioon.ee – Island
Thunar

Thunar on GNOME Nautilusega sarnanev failihaldur, mida Xfce vaikimisi kasutab. Thunari arendamisel on silmas peetud kiirust, vähest mälukasutust ja võimalust failihaldurit pluginatega kohandada. "ThunarWiki: Thunar in comparison to Nautilus, ROX, Konqueror and Xffm". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2008. Vaadatud 23. detsembril 2008. Xfce website Extend Xfce's Thunar File Manager with Custom Actions
GNU Vähem Üldine Avalik Litsents

GNU LGPL (Lesser General Public License) ehk GNU Vähem Üldine Avalik Litsents on kompromiss GNU GPL-i ja teiste vähem GNU põhimõtteid jagavate litsentside vahel (näiteks BSD litsents). LGPL seab copyleft piirangud küll programmile endale, kuid mitte teistele programmidele, mis antud programmile viitavad. LGPL on eelkõike mõeldud teekide litsentsiks, kuid seda kasutavad ka sellised programmid nagu 7-Zip. GNU GPL GNU FDL GNU LGPL-i inglise keelne tekst GNU LGPL-i mitteametlik tõlge LGPL Pingviini vikis
Küpros Eurovisiooni lauluvõistlusel

Küpros on osalenud Eurovisiooni lauluvõistlusel alates 1981. aastast. Alates oma debüteerimisest on Küpros vahele jätnud 1988., 2001. ja 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse. 1988. aastal eemaldus Küpros lauluvõistlusest pärast seda, kui ringhääling CyBC avastas, et Küprose esinduslaul oli rikkunud reegleid, osaledes ka 1984. aasta Küprose rahvuslikus eelvoorus. 2001. aastal ei kvalifitseerunud Küpros osalema finaalis, kuna riigil ei olnud viimastest aastatest piisavalt kõrget keskmist punktisummat, mis oli sel ajal finaali kvalifitseerumiseks vajalik. 2014. aastal jäädi lauluvõistlusest eemale rahanduskriisi tõttu. Enamik Küprose laule on esitatud kreeka või inglise keeles. On ka erandeid: 2000. aastal esindas Küprost laul "Nómiza", mis esitati kreeka ja itaalia keeles ja 2007. aasta laul "Comme ci, comme ça" oli prantsuse keeles. Kuigi türgi keel on üks riigi ametlikest keelest, siis türgikeelne laul pole kunagi riiki esindanud. Küprose parimaks tulemuseks lauluvõistlusel on 2. koht, mille saavutas 2018. aastal Eléni Fouréira. Enne seda oli parimaks tulemuseks lauluvõistlusel viies koht, mis on saavutatud kolmel korral: 1982. aastal (Ánna Víssi), 1997. aastal (Chará ja Andréas Konstantínou) ja 2004. aastal (Lisa Andreas). Küpros on Eurovisiooni lauluvõistlusel tuntud selle poolest, et igal aastal vahetab Küpros Kreekaga 12 punkti. On olnud ka erandeid. Viimane kord, kui Küpros andis Kreekale vähem kui 12 punkti, oli 1996. aastal (10 punkti). Viimane kord, kui Kreeka andis Küprosele alla 12 punkti, oli 1995. aastal (8 punkti). Alates 1998. aastast, mil hakati kasutama telehääletust, andsid need kaks riiki kuni 2015. aastani üksteisele alati 12 punkti. 2015. aastal ei andnud kumbki teisele kahtteist punkti. Küpros ja Türgi ei andnud üksteisele punkte kuni 2003. aastani. Selle põhjuseks on territoriaalne konflikt Küprose Vabariigi ja Türgi vahel. Türgi okupeeris Põhja-Küprose 1974. aastal ning siiani keeldub tunnistama Küprose Vabariiki, mis on Euroopa Liidu ja EBU liige. 2003. aastal murdis Küpros viimaks traditsiooni ja andis Türgile 8 punkti, mis viis ka Türgi esimese võiduni lauluvõistlusel. Järgmise aasta Eurovisiooni lauluvõistlus toimus İstanbulis ning Kreeka ja Türgi vahetasid esimest korda punkte. Lauluvõistluse organiseerijad soovisid võistlusel esindada Küprost kui "Lõuna-Küprose Kreeka haldust", kuid selle keelas EBU ära. Küpros on andnud kõige rohkem punkte järgmistele riikidele: Küpros on saanud kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt: Laulus on üks sõna fuego mis on hispaania keeles. Laulus korrutatakse mitut hispaaniakeelset sõna. Eurovisioon.ee – Küpros
Dudinka

Dudinka on linn Venemaal Krasnojarski krais, Taimõri rajooni keskus. Asub Taimõri poolsaarel Jenissei paremal kaldal 350 km kaugusel jõe suudmest. Dudinka asutati 1667. Linnaõigused 1951. aastast. 1939. aastal valmis Dudinkast raudtee Norilskisse. Dudinka sadam kuulub ettevõttele Norilsk Nickel ja selle kaudu toimub niklimaagi väljavedu, peamiselt Murmanski. Linna läbib Messojahha-Norilski maagaasi torujuhe. Dudinka ei ole kinnine linn, kuid 25. novembrist 2001 võivad välismaalased (välja arvatud Valgevene kodanikud) linna külastada ainult võimude loal. Alates 1991. aastast oli välismaalastel olnud Dudinkasse vaba sissepääs. Dudinka haldusalasse kuuluvad ka Volotšanka, Hantaiskoje Ozero, Levinskije Peski, Potapovo ja Ust-Avami alevik.  Dudinka – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Dudinka koduleht
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool

Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool (ka EMTA lavakunstikool) on Eesti pikima ajalooga teatrikool. Kuuludes Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia alla, kutsutakse lavakunstikooli osakonda mitteametlikult ka lavakaks. 1. septembril 2021 astus kooli juhatajana ametisse Mart Koldits. Enne teda töötas sellel kohal 2018–2021 Jaak Prints. Kuigi „dramaatilise osakonna“ avamise soovi mainiti juba akadeemia (asutamisaegse nimega Tallinna Kõrgema Muusikakooli, hilisema konservatooriumi) esimeses põhikirjas 1919. aastal, jõuti praktikas Tallinna Konservatooriumi Riikliku Lavakunstikooli loomiseni alles 1938. aastal. Tallinna Konservatooriumi juurde loodud lavakunstikool ei saanud aga järgnenud Nõukogude ja Saksa okupatsiooni ning sõja oludes kuigi kaua töötada. 1941. aastal lõpetas üks lend näitlejaid, nende hulgas Voldemar Panso, kelle eestvedamisele ja visadusele Nõukogude ajal võlgneb paljuski tänu ka tänane lavakunstikool. 1957. aastal alustas Panso eestvedamisel Toompeal Toom-Kooli 4 asuva hoone parema tiiva ülakorrusel tööd Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateeder. Seal tegutses Voldemar Panso kuni oma surmani 1977. aastal, olles juhendajaks seitsmele esimesele lennule eesti näitlejatele. Lavakunstikooli 7. lennu legendaarsust on aidanud kultuurilukku talletada seal õppinud Merle Karusoo, Lembit Peterson, Anne Paluver, Urmas Kibuspuu, Peeter Volkonski, Aarne Laanemets, Sulev Luik ja teised. 1993. aastal nimetati konservatoorium ümber Eesti Muusikaakadeemiaks ja 2005. aastal omakorda Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiaks. 2005. aastast kannab lavakunsti osakond nime Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool, nagu seda tunneme ka praegu. Teatrikool 7. lend 15. lend Eesti NSV Riiklik Teatriinstituut "Lavakunst. Üldinfo". Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia koduleht. Vaadatud 19.01.2022. "Tormis, Lea. Teatriharidus Eestis. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli veebisait". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. detsember 2019. Vaadatud 10. jaanuaril 2020. "Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ajalugu. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia veebisait". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2019. Vaadatud 10. jaanuaril 2020. "Lavakunstikooli lennud". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. märts 2016. Vaadatud 18. veebruaril 2010. Kõrgema Lavakunstikooli koduleht
Maroko Eurovisiooni lauluvõistlusel

Maroko osales esimest ja seni ka viimast korda Eurovisiooni lauluvõistlusel 1980. aastal. Siis esindas Marokot Samira Bensaïd, kes esitas laulu "Bitaqat Khub". Maroko ringhääling, Société Nationale de Radiodiffusion et de Télévision (SNRT), tegi riigi debüüdi 1980. aastal. Sellega oli Maroko esimene Aafrika ja Araabia riik, kes on kunagi osalenud Eurovisiooni lauluvõistlusel. Esimene esinduslaul oli ka esimene laul, mis lauldi võistlusel araabia keeles. Maroko laul, "Bitaqat Khub", esitati tuntud Maroko laulja Samira Bensaïdi poolt. Laul kogus vaid 7 punkti, kõik Itaalialt. Sellega jäi Maroko eelviimasele kohale. Pärast ebaedukat võistlust teatas SNRT, et eemalduvad 1981. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusest ja nad pole kunagi naasnud. Maroko ringhäälingu SNRT rivaal, 2M TV, on näidanud üles soovi liituda Euroopa Ringhäälingute Liiduga. Kui 2M TV saaks EBU liikmeks, siis oleks Marokol võimalus osaleda taas Eurovisiooni lauluvõistlusel.
Taimõri rajoon

Taimõri rajoon (ametliku nimega Taimõri Dolgaani-Neenetsi munitsipaalrajoon) on 2. järgu haldusüksus Venemaal Krasnojarski krais. Rajoon loodi Taimõri (Dolgaani-Neenetsi) autonoomsest ringkonnast, kui 2005. aasta 17. aprillil toimunud referendumi tulemusel moodustati 2006. aastal ringkonna alal rajoon, mis läks 1. jaanuaril 2007 Krasnojarski krai koosseisu ning ringkond kaotati. 2008. aastal oli rajooni rahvaarv 37 800, millest 10 100 moodustasid põlisrahvad – dolgaanid, neenetsid, nganassaanid, evengid ja eenetsid. Taimõri rajoon on pindalalt Venemaa suurim rajoon ning on suurem kui näiteks Türgi. Elanike arvult on see väiksem kui Pärnu. Rajoon jaguneb halduslikult kaheks linnaasunduseks ja kaheks külaasunduseks: Dudinka linnaasundus Diksoni linnaasundus Hatanga külaasundus Karauli külaasundus Программа социально-экономического развития муниципального образования «Городское поселение Дудинка» на период до 2011 года
Lubaringvõrk

Lubaringvõrk ehk Token ring on IBM'i arendatud determineeritud pöördumisviisiga kohtvõrgu tehnoloogia. Determineeritud pöördumisviisi korral on iga jaama jaoks võimalik saatmise algusaeg eelnevalt määratletud ja põrkeoht puudub. Lubaringvõrgus on seadmed loogilises ringis. Seadmed edastavad kaadreid ühes suunas mööda ringi. Kaader eemaldatakse, kui üks ring on täis. Pöördumisreeglid on järgmised: iga võrku ühendatud jaam võib alustada saatmist vaid siis kui tema käes on lubamarker ehk token-kaader. See on spetsiaalne kaader, mis annab jaamadele loa andmete saatmiseks, lubamarkerit antakse ettemääratud järjestuses edasi jaamalt jaamale ja lubamarkeri haldaja võib markeri asemel saata edasi oma andmed, sihtjaam vabastab pärast andmete vastuvõtmist meedia ja edasi antakse jällegi vaid lubamarkerit. Determineeritud pöördumisviisi korral saab saatmist alustada vaid lubamarkerit valdav jaam, andmete edastuskiirus ei olene olulisel määral võrgu koormatusest ja iga tööjaam saab saatmisõiguse mingi ajaperioodi järel. Token ring kohtvõrgud kiirustega 4 Mbit/s ja 16 Mbit/s on standardiseeritud IEEE 802.5 töögrupi poolt. Algselt (1985. aastal) oli token ringi töökiirus 4 Mbit/s aga 1989 tutvustas IBM esimest 16 Mbit/s token ringi tooteid ja 802.5 standardit täiendati. Ethernet CSMA/CD Kohtvõrk
Mesilaspere

Mesilaspere on ühes tarus elav mesilaste kogum, mis koosneb tavaliselt 60 000...80 000 töömesilasest, ligikaudu 2000 lesest ja ühest mesilasemast. Igas mesilasperes peab olema üks ema. Kui ema ei ole, teevad mesilased asendusema (juhul, kui neil on sobivas vanuses vaklu). Kui emamesilane hukkub ja asendusema pole võimalik teha, hukkub pere pikkamööda, sest uusi mesilasi ei kasva peale. Olenevalt aastast võib töömesilasi ja leski olla rohkem või vähem. Paljuski mõjutab töömesilaste ja leskede arvu mesilaste rass. Näiteks Kraini rassi puhul on peres vähem mesilasi kui Bucfasti tõugu mesilaste peres.
Suitsulõõts

Suitsulõõts on seade suitsu tekitamiseks. Tavaliselt on see valmistatud nahast, vineerist ja vedrust. Suitsulõõts asub suitsiku küljes ning sellega puhutakse metallsilindris olevatele sütele õhku. Silindri avast väljub suits, mis puhutakse mesitarusse.
Varangeri fjord

Varangeri fjord (soome Varanginvuono) on fjord Norra kirdeosas Finnmargi maakonnas, ühtlasi on see kõige idapoolsem Norra fjord. See on Barentsi mere osa, mis asub Varangeri poolsaare ja Kalastaja (Rõbatši) poolsaare vahel. Fjordi pikkus on umbes 120 km, laius suudmes Vardø (soome Vuoreija) põhjas ja Grense Jacobselvi – Kirkenesi (soome Kirkkoniemi) lähedal – lõunas on umbes 50 km, sügavus on kuni 420 m. Lahe kaldal asuvad linnad Vardø ja Vadsø. Veetemperatuur on veebruaris +1...+3 °C (karmidel talvedel on laht jääs), augustis +7...+9 °C. Fjordi soolsus on 34‰, looded 2,2 m. Varangeri fjord on kalarikas. Nimi pärineb vananorra keelest: ver 'püük' ja angr 'laht'. Fjordi geograafilised koordinaadid on 70° 0′ N, 30° 0′ E. "Geoman.ru". "Словари и энциклопедии онлайн".
Raivo Sildoja

Raivo Sildoja (sündinud 1970) on eesti muusik. 1989–1994 Viljandi Kultuurikolledž, viiuli eriala, rahvamuusikaõpetaja kutse 1986–1989 Pärnu 13. Kutsekeskkool, mööblitisleri eriala 1978–1986 Pärnu Lastemuusikakool, viiuli eriala 1983–1986 Sindi Keskkool 1978–1983 L. Koidula nimeline Pärnu II Keskkool al. 2006 Islandi Vabariik, Ísafjörðuri muusikakooli muusikaõpetaja 2004–2005 G. Otsa nim. Muusikakool, rahvamuusika ajaloo õpetaja 2002–2003 Vändra Kultuurimaja, direktor 1996–1997 Viljandi Kultuurimaja, kunstiline juht al. 1995 FIE Rahvapillide ehitus- ja remonditöökoda, rahvamuusika kirjastamine, kultuuriline teenindamine 1994–1996 Viljandi Maavalitsuse Haridus- ja Kultuuriosakond, rahvakultuuri peaspetsialist 1992–2004 Viljandi Kultuuriakadeemia rahvamuusika õppetool, õppejõud (viiul, Hiiu kannel, loeng: rahvapillid ja rahvamuusika) al. 2003 pärimuskultuuri seltsi Virbel asutaja ja juhataja al. 2003 kandlemeisterdamise kursuste õpetaja 2000–2006 pärimusmuusikaansambli Oort liige al. 1997 rahvamuusikaloengud noorte pärimusmuusika õppelaagrites al. 1996 rahvapärase viiuli ja Hiiu kandle muusika populariseerija koos Krista Sildojaga 1993–1997 Viljandi Pärimusmuusika Festivali korraldustoimkonna liige al. 1992 viiuli ja Hiiu kandle õpetaja NMS-i lastelaagrites 1990–1997 pärimusmuusikaansambli Alle-aa liige 2005 – Eesti Rahvusliku Folkloorinõukogu aastapreemia pärimusmuusika tutvustamise ja traditsioonide hoidmise eest nii lektori kui ka rahvapillimeistrina 2004 CD Väike Seltsike. Krista Sildoja, Elo Kalda, Uku Sildoja, Raivo Sildoja 2004 CD Veere veere päevakene. Oort 2001 CD Oort 1998 õppevihik transkriptsioonidega ja helikassett: Pärnumaa viiuldajad. Teine 1997 õppevihik transkriptsioonidega ja helikassett: Pärnumaa viiuldajad. Esimene 199? MC Alle-aa al. 1994 osalemine muusikuna erinevatel kogumikplaatidel Abiellus 1995. aastal Krista Sildojaga. Lapsed: Uku Sildoja (1995) ja Mihkel Sildoja (2005). [1]
Peter Ferdinand Drucker

Peter Ferdinand Drucker (19. november 1909 Viin, Austria-Ungari – 11. november 2005 Claremont, California) oli Austria päritolu ameerika juhtimisteadlane, -konsultant ja -kirjanik.