laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Moodul

Moodul (ladina sõnast modulus 'mõõt') on mitmetähenduslik termin. Algselt tähendab moodul mingite suuruste vahelist suhet: suhtarvu, mis esineb näiteks koefitsiendina, konstandina või tingliku mõõtühikuna. Näiteks arhitektuuris on moodul lähtemõõt, mille kordsed ehitise mõõtmed peavad olema. Moodul on näiteks samba tüvese alumise osa läbimõõt. Mehaanikas on moodul ehk hambumismoodul mõõt hammasrataste, kruvide ja vintide normeerimiseks. Matemaatikas nimetatakse mooduliks ehk üleminekumooduliks koefitsienti, mis seob eri alustel logaritme. Geoloogias on moodul konstant eri süsteemide ühikute konverteerimiseks. Moodul on ka mingi kunstliku süsteemi osa, mis täidab kindlat ülesannet ja on standardiseeritud või normeeritud, nii et ta on ühildatav erinevatesse konstruktsioonidesse. Moodulist räägitakse näiteks arvuti riistvara puhul (näiteks mälumoodulid DIMM, RIMM, SIMM ja PS/2-SIMM) Kosmonautikas on moodul kosmoseaparaadi iseseisev osa (näiteks kuumoodul). Programmeerimises on moodul lausete jada, mis on eraldi kompileeritav. Sealhulgas räägitakse tuumamoodulitest (LKM), eriti Linuxi puhul (vaata moodul (Linux)). Tunnetusteaduses ja neuroteaduses on moodul peaaju funktsionaalne üksus. Matemaatikas nimetatakse mooduliks reaalarvu absoluutväärtust või selle üldistust, näiteks kompleksarvu absoluutväärtust. Samuti nimetatakse matemaatikas mooduliks teatavat vektorruumi üldistust, kus skalaarid ei pruugi moodustada korpust, kuid peavad moodustama ringi. Mooduliks nimetatakse matemaatikas ka jäägiklasside korpust. Mooduliks nimetatakse kõrgkoolis õppekava sisulise liigendamise ühikut, mis koondab õppeained eesmärgistatud kogumiks või koosneb ühest õppeainest. Moodul on kosmoselaeva funktsionaalselt ja ehituslikult iseseisev osa. Elastsusmoodul Joonelastsusmoodul Mikromoodul Moodulmaja Mälumoodul Nihkeelastsusmoodul Ruumelastsusmoodul
Mõisajärv

Mõisajärv on mitme Eesti järve põhinimi: Harku Mõisajärv, järv Harjumaal Harku vallas Partsi Mõisajärv, järv Põlvamaal Põlva vallas Päidla Mõisajärv, järv Valgamaal Otepää vallas Mõisajärv on mitme Eesti järve variantnimi: Krüüdneri järv, järv Põlvamaal Kanepi vallas Mooste järv, järv Põlvamaal Põlva vallas
Haninge vald

Haninge vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis Södermanlandi maakonnas. Ta asub Stockholmist lõunas. Vald hõlmab umbes 3600 saart ja laidu, millest suuremad on Utö, Ornö, Fjärdlång, Muskö, Kymmendö ja Huvudskär. Suuremad asulad on Västerhaninge, Handen, Brandbergen, Jordbro ja Tungelsta. Valda jääb osa Tyresta rahvuspargist. Vallas asub Årsta loss. Haninge valla sõpruslinn on Haapsalu. Q129406980 Valla koduleht
Terminaator (film)

"Terminaator" (originaalpealkirjaga "The Terminator") on 1984. aasta USA mängufilm. Arnold Schwarzenegger (terminaator) Michael Biehn (Kyle Reese) Linda Hamilton (Sarah Connor) Paul Winfield (leitnant Ed Traxler) Lance Henriksen (detektiiv Hal Vukovich) Bess Motta (Ginger Ventura) Earl Boen (dr Peter Silberman) Rick Rossovich (Matt Buchanan Dick Miller (Pawnshop Clerk) Shawn Schepps (Nancy) Bruce M. Kerner (seersant) Franco Columbu (tuleviku terminaator) Bill Paxton (punkarite juht) Brad Rearden (punkar) Brian Thompson (punkar) Chino Williams (veoautojuht) ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ Viited Olev Remsu: Tappa on tore, kui keegi ei sure. Arvustus 6. seeriale "Sünge saatus". ERR portaal, 4. 11. 2019
Terminaator 3: Masinate mäss

"Terminaator 3: Masinate mäss" (originaalpealkirjaga "Terminator 3: Rise of the Machines") on 2003. aasta USA mängufilm. Arnold Schwarzenegger (terminaator) Nick Stahl (John Connor) Claire Danes (Kate Brewster) Kristanna Loken (T-X) David Andrews (Robert Brewster) Mark Famiglietti (Scott Mason) Earl Boen (dr Peter Silberman) Moira Harris (Betsy) Chopper Bernet (vanemmehaanik) Christopher Lawford (Brewsteri abiline) Anthony Hvizdos (rikas naine) Jay Acovone (politseinik Westside Streetilt) M.C. Gainey (motelli väljaviskaja) Susan Merson (motelli töötaja) Elizabeth Morehead (motelli töötaja) Jon Foster (kassiir)
Terminaator: Lunastus

"Terminaator: Lunastus" (originaalpealkirjaga Terminator Salvation) on 2009. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide ulmemärul, mille lavastas McG. Christian Bale (John Connor) Sam Worthington (Marcus Wright) Anton Yelchin (Kyle Reese) Bryce Dallas Howard (Kate Connor) Moon Bloodgood (Blair Williams) Common (Barnes) Helena Bonham Carter (dr Serena Kogan) Roland Kickinger (T-800 mudel 101) Jadagrace Berry (Star) Michael Ironside (kindral Ashdown) Linda Hamilton (Sarah Connori hääl; tiitritest puudub) Stuudio Warner Brothers koduleht Stuudio Sony Pictures koduleht
Terminaator 2: Kohtupäev

"Terminaator 2: Kohtupäev" (originaalpealkirjaga "Terminator 2: Judgment Day") on 1991. aasta USA mängufilm. Arnold Schwarzenegger (terminaator) Linda Hamilton (Sarah Connor) Edward Furlong (John Connor) Robert Patrick (T-1000) Earl Boen (dr Peter Silberman) Joe Morton (dr Miles Bennett Dyson) S. Epatha Merkerson (Tarissa Dyson) Castulo Guerra (Enrique Salceda) Danny Cooksey (Tim) Jenette Goldstein (Janelle Voight) Xander Berkeley (Todd Voight) Leslie Hamilton Gearren (T-1000 Sarah) Ken Gibbel (Douglas)
Viljo Tamm

Viljo Tamm (sündinud 23. novembril 1956 Tartus) on eesti muusik ja laulukirjutaja. 1978. aastal alustas ta muusikukarjääri Tartu ansamblites Maagia ja Viker 6. Viimase põhikoosseisust moodustus aasta hiljem Eesti Riikliku Filharmoonia egiidi all ansambel Repriis. 1981. aastal algas Viljo Tamme muusikukarjäär Eesti vanimas, kokku 50 aastat tegutsenud rokkansamblis Fix, mille tegevliikmena on Viljo Tamm laval, mõningate pausidega, kuni tänaseni. Selle aja jooksul on Fix andnud sadu kontserte nii Euroopas, Aasias kui ka Aafrikas. 1988–1989 tegi Tamm koostööd ansambliga Apelsin, kellega osales ringireisidel peamiselt Venemaal. 1995. aastal moodustas Viljo Tamm Bändi, alustades muude projektide kõrvalt soolokarjääri. Tema esimene suurem sooloprojekt oli CD "Üksindus". 2001. aastal asus Tamm elama Kanadasse, kuid side Eestiga siiski ei katkenud ning 2006. aasta lõpus ilmus Viljo Tamm Bändi teine algupärand CD "Mõtle veel". 2010. aastal naasis Viljo Tamm Eestisse. 2016 aastal ilmus kogumik CD "Kuld". Viljo Tamm on kirjutanud nii laule kui ka laulutekste paljudele Eesti muusikutele ja lauljatele. FIX-15 Fix 1983 LP Melodia Made in USSR Fix 1991 LP Melodia Varblase Hing Fix 1996 CD O.K. Records Viljo Tamm Band '97 CD AS Tartu Laululava Helistuudio Tsirkus Maksimus - Vol 1 Fix 1999 duubel CD HyperElwood/Fix Üksindus Viljo Tamm Bänd 2000 CD Records 2000 Kell Fix 2002 CD Fix Management 2001 Variety Viljo Tamm 2003 CD VTHS Toronto Mõtle Veel Viljo Tamm Band 2006 CD Records 3000 Fix-40 Gold Edition 999,9 Fix 2008 Triple CD Kuld Viljo Tamm 2016 CD Records 2000 Lisaks on Viljo Tamme looming esindatud kümnetel kogumikel ning mitme Eesti artisti albumitel.
We've Got Tonight

"We've Got Tonight" (originaalpealkiri "We've Got Tonite") on Bob Segeri laul tema albumilt "Stranger in Town" (1978).
Karbiküla

"Karbiküla" ehk "Karbitänav" (inglise keeles "Cannery Row") on John Steinbecki 1945. aastal ilmunud romaan. Eesti keeles on raamat ilmunud Torontos Harry Ingelmani tõlkes ja Tartus 2007. aastal pealkirjaga "Karbitänav" Kalevi Kvelli tõlkes. "Karbiküla (film)", 1982. aasta film, režissöör David S. Ward.
Karbiküla (film)

"Karbiküla" (inglise keeles "Cannery Row") on USA 1982. aasta draamafilm, mille lavastas David S. Ward. Film tugineb John Steinbecki romaanidele "Karbiküla" ja "Suur neljapäev" ("Sweet Thursday") ning räägib merebioloogi (Nick Nolte) ja prostituudi (Debra Winger) armastusest.
Kood

Kood (ladina keele sõnast codex ’raamat, köide’) tähendab koodtähist või koodisüsteemi, mis toimib erisuunaliste sõnumite tootmisel (kodeerimine) ja vastuvõtmisel (dekodeerimine). Koodtähis on numbrite või tähtede või muude märkide kogum, mis on seatud vastavusse konkreetse objektiga, näiteks PIN-kood. Koodisüsteem on reeglistik, millega on kindlaks määratud koodtähiste moodustamise kord, näiteks morsekood. Koodide näiteid eri valdkondadest: geneetiline kood – seaduspärasuste kogum, mille kohaselt igale aminohappele vastab mingi nukleotiidide kombinatsioon isikukood – numbrikombinatsioon isiku üheseks kindlaksmääramiseks kahend-kümnendkood – seab kümnendsüsteemi arvudele vastavaks neljakohalised kahendarvud ruutkood – kahemõõtmeline ruutudest moodustatud maatriks, mis on loetav nt nutitelefoniga signaalkood – peamiselt merenduses sidepidamist võimaldav signaalide kogum vöötkood – eri laiusega vöötidest koosnev märgistus kauba vm tähistamiseks Informatsiooni esitusvormi muutmist kindla reeglistiku alusel nimetatakse kodeerimiseks. Vastassuunaline toiming – kodeeritud info tagasiteisendamine – on dekodeerimine. Gray kood lähtekood masinakood suunakood veatõrjekood PIN-kood ENE 5. köide, 1990
Kestus

Kestus ehk vältus on mingi sündmuse või protsessi aegpikkus. Kestust mõõdetakse ajaühikutes. Kestvus Aeg Ajafilosoofia Aja mõõtmine
No Eternity

"No Eternity" on kolmas singel Jeanette Biedermanni neljandalt stuudioalbumilt "Break on Through". See anti Saksamaal välja 8. märts 2004. Laulu kirjutasid Frank Johnes, Jeanette, Bodybrain ja Wonderbra ning produtseerisid Tom Remm and Frank Kretschmer. "No Eternity" — 03:39 "No Eternity" (Extended Mix) — 03:57 "No Eternity" (Karaoke Version) — 03:38 "Rockin' on Heaven's Floor" (Live Acoustic Version) — 04:20 "Mystery" — 03:39 "Discographie Jeanette". AustrianCharts.com. Hung Medien. Retrieved 26 March 2009. "Chartverfolgung / Jeanette / Single". MusicLine.de. PhonoNet. Retrieved 26 March 2009. "Discography Jeanette". SwissCharts.com. Hung Medien. Retrieved 26 March 2009. Ametlik koduleht
Run With Me

"Run With Me" on Jeanette Biedermanni esimene singel albumilt "Naked Truth". Singel anti Saksamaal välja 8. novembril 2004. Laulu kirjutasid Frank Johnes ja Wonderbra ning produtseerisid Tom Remm ja Frank Kretschmer. CD 1 "Run With Me" (Rock Radio Edit) – 03:35 "Run With Me" (Pop Radio Edit) – 03:37 "Rock A Fella" – 02:40 "Run With Me" (Karaoke Version) – 03:31 "Run With Me" (Dance Edit) – 03:16 "Run With Me" (video) CD 2 "Run With Me" (Rock Radio Edit) – 03:35 "Run With Me" (Pop Radio Edit) – 03:37 "Rock A Fella" – 02:40 "Run With Me" (Karaoke Version) – 03:31 "Run With Me" (Dance Edit) – 03:16 "Discographie Jeanette". AustrianCharts.com. Hung Medien. Retrieved 26 March 2009. "Chartverfolgung / Jeanette / Single". MusicLine.de. PhonoNet. Retrieved 26 March 2009. "Discography Jeanette". SwissCharts.com. Hung Medien. Retrieved 26 March 2009.
The Infant Light

"The Infant Light" on Jeanette Biedermanni esimene singel albumilt "Merry Christmas". See anti Saksamaal välja 6. detsembril 2004. Laulu kirjutasid Frank Johnes ja Wonderbra ning produtseerisid Tom Remm ja Frank Johnes. CD 1 "The Infant Light" – 03:06 "The Infant Light" (Christmas Lounge Version) – 03:52 "The Infant Light" (Karaoke Version) – 03:06 "O Come All Ye Faithful (Adeste Fideles)" – 02:53 "The Infant Light" (video) CD 2 "The Infant Light" (Single Version) – 3:06 "No More Tears" (Radio Version) – 03:35 "Chartverfolgung / Jeanette / Single". MusicLine.de. PhonoNet. Retrieved 27 March 2009. "Discography Jeanette". SwissCharts.com. Hung Medien. Retrieved 27 March 2009.
Manner

Manner ehk mander ehk kontinent on maailmamerest ümbritsetud suur maismaa osa. Mandrid või nende osad koos ümbritsevate saartega moodustavad maailmajagusid. Viimaseid võidakse germaani keeltes tähistada ka sõnaga kontinent/continent; näiteks Euroopat või selle mandriosa, Aasiat või selle mandriosa või Okeaaniat koos Austraaliaga (Australaasia). Aafrika Antarktis Austraalia Euraasia Lõuna-Ameerika Põhja-Ameerika NB! Vikipeediad teistes keeltes ei erista alati mandrit maailmajaost üldse või esitavad mõlemat puudutava teksti ühes artiklis eri alapunktidena (kasutades mõistet kontinent). Hiidmanner Maailmajagu Uus Maailm Vana Maailm
Bad Girls Club

"Bad Girls Club" on Jeanette Biedermanni teine singel albumilt "Naked Truth". See anti Saksamaal välja 14. oktoobril 2005. Laulu kirjutasid Jeanette Biedermann ja Jörg Weisselberg ning produtseerisid Jörg Weisselberg ja Steffen Langenfeld. CD 1 "Bad Girls Club" (Power Version) – 03:26 "Bad Girls Club" (Power Radio Version) – 03:21 "Bad Girls Club" (Wild Version) – 03:26 "Bad Girls Club" (Instrumental Mix) – 03:24 "Nightmare" (L.A. Version) – 03:38 "Bad Girls Club" (Behind the Scenes Filmmaterial) – CD 2 "Bad Girls Club" (Power Version) – 03:26 "Bad Girls Club" (Power Radio Version) – 03:21 "Bad Girls Club" (Wild Version) – 03:26 "Bad Girls Club" (Instrumental Mix) – 03:24 "Nightmare" (L.A. Version) – 3:38 "Bad Girls Club" (Acoustic Version) – 03:33 CD 3 "Bad Girls Club" (Power Version) – 03:26 "Bad Girls Club" (Power Radio Version) – 03:21 CD 4 "Bad Girls Club" (Power Version) – 03:26 "Bad Girls Club" (Power Radio Version) – 03:21 "Bad Girls Club" (Wild Version) – 03:26 "Bad Girls Club" (Instrumental Mix) – 03:24 "Nightmare" (L.A. Version) – 3:38 "Bad Girls Club" (video)
Endless Love

"Endless Love" on Jeanette Biedermanni kolmas singel albumilt "Naked Truth". See anti Saksamaal välja 17. märtsil 2006. Laulu kirjutasid Jeanette Biedermann ja Jörg Weisselberg ning produtseerisid Jörg Weisselberg ja Steffen Langenfeld. CD 1 "Endless Love" (New Version) — 03:26 "Endless Love" (L.A. Mix) — 03:34 "Endless Love" (Chillout Mix) — 03:26 "Endless Love" (Instrumental Mix) — 03:30 Desktop-player CD 2 "Endless Love" (New Version) — 03:26 "Endless Love" (L.A. Mix) — 03:34 "Endless Love" (Chillout Mix) — 03:26 "Endless Love" (Instrumental Mix) — 03:30 "Endless Love" (video) CD 3 "Endless Love" (New Version) — 03:26 "Endless Love" (Chillout Mix) — 03:26 CD 4 "Endless Love" (New Version) — 03:26 "Endless Love" (L.A. Mix) — 03:34 "Endless Love" (Chillout Mix) — 03:26 "Endless Love" (Instrumental Mix) — 03:30 "Endless Love" (Ray Stants Remix) — 03:24 CD 5 "Endless Love" (New Version) — 03:26 "Endless Love" (L.A. Mix) — 03:34 "Endless Love" (Chillout Mix) — 03:26 "Endless Love" (Instrumental Mix) — 03:30 "Endless Love" (Ray Stants Orchestral Remix) — 03:48
Langevoja

Langevoja on lühike oja Narva-Jõesuu linnas. Ta suubub Langevoja joast umbes 300 m allavoolu Sõtke jõkke. Andmeid oja kohta
Delicious Tour

"Delicious Tour" on esimene Jeanette Biedermanni DVD. "Intro" "How It’s Got To Be" "No Love" "Will You Be There" "Oh Shit I Love You" "So Deep Inside" "My Guy" "Las Vegas Medley" "Marilyn Monroe Medley" "All By My Self" "As Long As We’re Young" "No Style" "Go Back" "No More Tears" "Sunny Day" "Amazing Grace" Lava taga Eksklusiivsed intervjuud Kontserdi tegemine Turnee tegemine Jeanette Las Vegases Jeanette New Yorgis Jeanette'i muusikavideod Spezieller Zugang ins Web
Linsi

Linsi on mitme paiga nimi. Linsi ehk Lindsi, endine küla Valgamaal Linsi järv ehk Udsu järv Valgamaal Linsi soo ehk Linsu soo Jõgevamaal
Rock My Life Tour

"Rock My Life Tour" on Jeanette Biedermanni teine DVD. "Intro" "Don't Treat Me Badly" "Tell Me" "Heaven Can't Lie" "Jean" "How It's Got To Be" "Will You Be There" "Go Back" "Sunny Day" "Latino Medley" "Me and Bobby McGhee" "So Deep Insight" "No More Tears" "Party Tonight" "As Long As We're Young" "Right Now" "Heart Beat" "We've Got Tonight" "Rock My Life" "It's Over Now" Eksklusiivintervjuu "Rock My Life Tour 2003" produktsioon Grupp Rokkimine Musicago stuudio põrandal Diskograafia Laulusõnad Jeanette DTM's "It's Over Now" "We've Got Tonight" "Rockin' On Heavens Floor" "Right Now"
Kõrgemad vähid

Kõrgemad vähid ehk ülemvähid (Malacostraca) on suurim vähkide alamklass, kuhu kuuluvad näiteks kümnejalalised, ahasvähilised ja hiilgevähilised. Samuti kuuluvad siia kirpvähilised ja eluks maal kohanenud kakandilised. Esimesed ülemvähid tekkisid Maale kambriumi ajastul. Praegu ei ole teadlased ülemvähkide klassifitseerimisel jõudnud üksmeelele: ühed loevad neid klassiks, teised alamklassiks. Ahasvähilised (Leptostraca) Seitserindlülilised (Anaspidacea) Kaheksarindlülilised (Bathynellacea) Ebakaheksarindlülilised (Stygocaridacea) Lõugjalalised (Stomatopoda) Müsiidilised (Mysidacea) Põnguskilbilised (Cumacea) Sõrgkakandilised (Tanaidacea) Koopavähilised (Spelaeogiphacea) Sarnaslülilised (Thermosbanacea) Kakandilised (Isopoda) Kirpvähilised (Amphipoda) Hiilgevähilised (Euphausiacea) Kümnejalalised (Decapoda)
Euraasia

Euraasia on suurim manner Maal. Tema pindala on 52 990 000 ruutkilomeetrit. Rahvaarv on 4,6 miljardit inimest.[viide?] Euraasia koos ümbritsevate saartega jaguneb kaheks maailmajaoks – Aasiaks ja Euroopaks. Aasia Euroopa Euraasia laam
Andres Raja

Andres Raja (sündinud 2. juunil 1982 Leningradis) on Eesti kergejõustiklane (kümnevõistlus). Andres Raja alustas mitmevõistluse treeninguid alles 2004. aastal. Tema treenerid olid varem Remigija Nazarovienė ja seejärel Andrei Nazarov. 2005. aastal võitis ta kümnevõistluses Sloveenia meistrivõistlused. 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis sai ta isikliku rekordiga (8118 punkti) 12. koha. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel parandas ta oma isiklikku rekordit ühe punktiga (8119) ning sai 15. koha. 2012. aasta märtsi lõpus vigastas ta Ameerikas Florida osariigis Orlando lähistel treeningulaagris põlve, mistõttu tegi läbi kaks põlveoperatsiooni. See tõmbas kriipsu peale Londoni olümpiamängude normi täitmisele ja ka juulis 2012 Helsingis toimunud Euroopa meistrivõistlustel osalemisele (EM-i norm oli tal juba varem täidetud). 2. veebruaril 2013 teatas Andres Raja, et loobub tippspordist. 29. juunil ja 30. juunil 2013 osales Raja mitmevõistluse karikavõistluste superliigas Eesti koondise koosseisus, kus ta sai individuaalarvestuses 7909 punktiga 6. koha . Maailma hooaja edetabelis on ta olnud seitsmevõistluses 2009. aastal 10. ja 2011. aastal 6. kohal. Kümnevõistlejana jõudis ta küll nn 8000 punkti meeste klubisse, kuid Eesti kõigi aegade esikümnesse ta ei mahu. Osalenud ise lapsena Eesti Televisiooni võistlussarjas "TV 10 olümpiastarti", on Andres Raja pärast tippspordist loobumist treeneri ja Tallinna Kuristiku Gümnaasiumis kehalise kasvatuse õpetajana töötades jõudnud uuesti laste spordi juurde. Andres Raja oli tippsportlasena 187 cm pikk ja kaalus 80 kg. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. november 2010. Vaadatud 11. jaanuaril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Andres Raja: olen leidnud endas jõudu, et edasi teha ERR Sport, 05.09.2012. http://sport.delfi.ee/news/kergejoustik/eesti/delfi-video-andres-raja-lopetamisest-igasugused-vahendid-treenimiseks-on-viimased-poolteist-aastat-puudunud.d?id=65620242[alaline kõdulink] Kadi Parts. Kuuenda kohaga lõpetanud Raja: loomulikult olen väga rahul! Postimees Sport, 30. juuni 2013. Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi töötajad Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi koduleht, vaadatud 21.04.2022. Andres Raja Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Biograafia ESBL-is Balta ja Raja püstitasid isiklikud rekordid, Postimees, 21. jaanuar 2008 Märt Roosna, Deivil Tserp. Nazaroviene juurde naasnud Raja: "Lahkumine oli suur viga!" Õhtuleht, 31. märts 2009
Ekerö vald

Ekerö vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis Upplandi maakonnas. Ta asub Stockholmist läänes ja hõlmab Mälareni idaosas asuvad 140 saart, millest suuremad on Adelsö, Munsö, Ekerö, Färingsö ja Lovö. Björkö saarel asub viikingiaegne Birka asulakoht. Drottningholmi loss Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 Valla koduleht
Taavi Rähn

Taavi Rähn (sündinud 16. mail 1981 Pärnus) on endine Eesti jalgpallur. Rähn sõlmis oma esimese välislepingu Ukraina klubiga Lutski Volõn. Kolmel hooajal riigi kõrgliigas (Premjer-Liga) kogunes peamiselt kaitsva poolkaitsjana mänginud eestlase arvele 55 kohtumist ja kolm väravat. 2007–2009 teenis Rähn profileiba Leedu klubi FK Ekranas särgis. 2008 võitis meeskond Leedu meistrivõistlused. Juunis 2009 kutsus Rähni katsetele Aserbaidžaani klubi Bakuu Neftçi, kes kinnitas juulis eestlase palkamist. Rähnist sai kaaskoondislase Dmitri Kruglovi klubikaaslane. Märtsis 2011 sõlmis ta lepingu Hiina esiliiga klubiga FC Tianjin Songjiang. Jaanuaris 2013 sõlmis Rähn lepingu teise Hiina esiliiga meeskonnaga Hunan Billows. Leping lõpetati juulis 2013. Eesti koondises on pidanud 72 kohtumist. Koondisedebüüdi tegi Rähn 2. juunil 2001 MM valikmängus Hollandi jalgpallikoondise vastu. 68. minutil vahetas ta välja Kert Haavistu. Mäng lõppes 2:4 kaotusega. Mängu päeval oli Rähn 20-aastane. See oli Eesti jalgpallikoondise esimene mäng A. Le Coq Arenal. Rahvusvahelist tuntust kogus Rähn Londonis Wembley staadionil 14. oktoobril 2007, kui lõi valikkohtumises Inglismaa vastu väljastpoolt karistusala Mart Poomi selja taha omavärava. Eesti jalgpallikoondislaste loend Eesti jalgpallikoondise mängude loend http://www.azerisport.com/articles.php?item_id=20090624055249581&sec_id=2 Rähnist sai Kruglovi klubikaaslane Soccernet.ee, 21. juuli 2009 Taavi Rähn sõlmis lepingu Hiina klubiga Postimees, 18. märts 2011 Taavi Rähn sõlmis aastase lepingu Hiina klubiga ERR Sport, 24. jaanuar 2013 Rähn lahkus Billowsist Soccernet.ee, 28. juuli 2013 Biograafia ESBL-is Rähni värav Wembley staadionil Jalgpallur Taavi Rähn vabandas kaklemise pärast
Andmesisestus

Andmesisestus on andmete masinloetavale kandjale panemise protsess andmetöötluses ning infotehnoloogia mõiste. Andmeanalüüs Eesti standard EVS-ISO/IEC 2382. Infotehnoloogia sõnastik, termin 06.02.09 Mõiste ESTERMis
Merry Christmas

Merry Christmas (ingliskeelne fraas tähenduses 'häid jõule') võib tähendada järgmist: Merry Christmas (Jeanette Biedermanni album) ...
Aedlinn

Aedlinn on inglase Ebenezer Howardi 1898. aastal Inglismaal visandatud linnaplaneerimise mudel, reaktsioonina viletsatele elutingimustele ning tohutult kerkivatele ruutmeetrihindadele kasvavates suurlinnades. Iseloomulik on madaltihe asustus, eramud ja ridaelamud, palju rohelust ning kaugus maan- ja raudteedest, lennujaamadest ja ka tööstuspiirkondadest. Samamoodi võib nimetada ka suuremate linnade vahele jäävaid rohelise vööndi asulaid. Aedlinn käibeväljendina juurdus vajadusest eristada näiteks Tallinna lähistel põlist Harjumaa Muuga küla uuest, "Muuga puuviljaaedade planeerimise kava" põhjal eraldatud alast, mis loodi Muuga küla kõrvale Kallavere-Maardu suunas ja sai nime Muuga aedlinn. "Muuga puuviljaaedade planeerimise kava" kinnitati Tallinna Linna TSN Täitevkomitee 27. juuli 1959 otsusega. Vastavas NSV Liidu Ministrite Nõukogu määruses kasutati nimetust "Kollektiiviaedadeks eraldatud maatükid". Tallinnas: Nõmme (sh Peetri aedlinn), Lilleküla, Merivälja, Mähe aedlinn, Kakumäe Tartus: Tammelinn, Ropka, Variku, Ihaste Pärnus: Raeküla Narvas: Kudruküla, Olgina Muuga aedlinn Kiisa, Aespa, Roobuka, Kasemetsa, Metsanurme Vääna-Jõesuu, Türisalu, Viti, Suurupi, Muraste Laulasmaa Laitse, Kibuna, Kaasiku Tammiste Otepää aedlinn Aruküla aedlinn Klooga aedlinn
Troy Kemp

Troy Kemp (sündinud 18. märtsil 1966) on Bahama endine kergejõustiklane (kõrgushüppaja). Göteborg 1995 kuldmedal kõrgushüppes 2,37 Tema isiklik rekord on 1995. aastal ületatud 2,38. Troy Kemp Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Keps

Keps on väntmehhanismi osa, mille abil muudetakse sirgjooneline liikumine, ringjooneliseks või vastupidi. Kepsul on kaks pead, mille sees on laagrid. Nende kaudu on ta ühendatud kolvi ja väntvõlliga. Kepsu kaudu kandub jõud kolvilt väntvõllile või vastupidi, sõltuvalt mehhanismist. Kepsulaagrid on kas liug- või veerelaagrid. Nende ülesandeks on vähendada liitekohas hõõrdejõudu. Kepsu on inimkond kasutanud juba aastasadu. Näiteks võib kepsuks nimetada voki tallalaua ja vokiratta vahelist puust varrast. Varaseim tõend kepsu kohta pärineb 3. sajandi lõpust Väike-Aasiast Hierapolisest saeveskit kujutavalt reljeefilt. Välja on kaevatud kaks 6. sajandist pärinevat saeveskit Ephesoses ja Gerasas, kus vänt ja kepsmehhanism teisendasid vesiratta pöördliikumise saeterade kulgliikumiseks. Ajavahemikus 1174–1200 kirjeldas moslemist insener al-Jazarī veepumpa, mille koosseisus olid kolb ja väntvõll. Aurumootoritel on kepsukaelad tavaliselt paigaldatud vahetult ühele või mitmele paarile juhtratastele ja nende rataste teljed toimivad väntvõllidena. Laevade aurumootorite kepsukaelad on harilikult ümmarguse ristlõikega, seevastu maismaal kasutatavate väiksemate aurumootorite kepsukaelad on sagedamini ristkülikukujulise ristlõikega. Tänapäeva mehhanismide kepsud on valmistatud terasest, alumiiniumist, titaanist või sünteetilisest materjalist.