laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laibu laht

Laibu laht (keskkonnaregistri koodiga vee2070420) on järv Saaremaa vallas Oju külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1589 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sauelaht

Sauelaht (keskkonnaregistri koodiga vee2070440) on järv Saaremaa vallas Kiirassaare ja Rootsikülas. Veekogu pindala on 13,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1916 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kavasoo järv

Kavasoo järv (keskkonnaregistri koodiga vee2070460) on järv Saaremaa vallas Rootsikülas. Veekogu pindala on 4,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 917 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Säinaauk

Säinaauk (keskkonnaregistri koodiga vee2070630) on järv Saaremaa vallas Ninase külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 800 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Navajärv

Navajärv (keskkonnaregistri kood puudub) on järv Saaremaa vallas Vanakubja külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 841 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tõrise järv

Tõrise järv (keskkonnaregistri koodiga vee2071320) on järv Saaremaa vallas Tõrise külas. Veekogu pindala on 4,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1410 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ladina rist

Ladina rist on rist, mille üks haru on teistest tunduvalt pikem. Ladina rist seostub ristiga, kus Jeesus Kristus risti löödi. Enne Kristust kujutas see aga muuhulgas päikesejumal Apolloni keppi ja seda võib leida antiiksetelt müntidelt. Aasrist Andrease rist Ankurrist Antoniuse rist Constantinuse rist Keldi rist Kopti rist Kreeka rist Krutsifiks Nino rist Peetruse rist Päikeserist Svastika Vene rist
Saanalaht

Saanalaht (ka Saare järv) (keskkonnaregistri koodiga vee2071900) on järv Saaremaa vallas Saarekülas. Veekogu pindala on 18,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1936 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Santse lõpp

Santse lõpp (ka Saantse lõpp, Soanse lõpp) (keskkonnaregistri koodiga vee2072900) on järv Saaremaa vallas Kübassaare külas. Veekogu pindala on 10,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1870 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Harju laht

Harju laht (keskkonnaregistri koodiga vee2072910) on järv Saaremaa vallas Kakuna ja Kõrkvere külas. Veekogu pindala on 191,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 12293 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Muraja lõpp

Muraja lõpp (keskkonnaregistri koodiga vee2073100) on järv Saaremaa vallas Muraja külas. Veekogu pindala on 9,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1845 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väike-Muraja lõpp

Väike-Muraja lõpp (keskkonnaregistri koodiga vee2073110) on järv Saaremaa vallas Muraja külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 637 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tirbitanni järv

Tirbitanni järv (ka Tirbi tann, Lubjaauk, Tirbi tamm) (keskkonnaregistri koodiga vee2073300) on järv Saaremaa vallas Muraja külas. Veekogu pindala on 4,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 982 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 24.07.2018)
Kartušš

Kartušš on barokses välis- ja sisearhitektuuris, ka kujutavas kunstis kasutatud kaunistus, mis kujutas endast pooleldi rullis servaga ehisraamis kilbitaolist tahvlit pealkirjade, deviiside, vappide või embleemide jaoks. Hiljem kasutati raamina ka okstest või rocaille-motiividest raami. Tekstiga kartušš 1765. aasta gloobusel Raamatu pealkiri "Uniformas Militar Español" on paigutatud tiitellehel maalitud kartušši Rokokoostiilis kartušš Fürstenzelli kloostris Magnus Reinhold von Nasackini vappepitaaf maalitud kartušis tekstiga Kartuššraamistuses ovaalaken Tartu raekoja fassaadil Arhitektuuri mõisteid Supraport Epitaaf Meyers Konversationslexikon (1885–1890)
Kirisilm

Kirisilm (ka Nimeta silm, Maavee Abaja, Kiresilm) (keskkonnaregistri koodiga vee2076000) on järv Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 599 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Suur-Valmas

Suur-Valmas (keskkonnaregistri koodiga vee2076420) on järv Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Veekogu pindala on 6,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1129 m. Väike-Valmas Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väike-Valmas

Väike-Valmas (keskkonnaregistri koodiga vee2076430) on järv Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 591 m. Suur-Valmas Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ristissoo

Ristissoo (ka Ristisoo) (keskkonnaregistri koodiga vee2076600) on järv Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Veekogu pindala on 11 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2620 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tihedaõieline käoraamat

Tihedaõieline käoraamat (Gymnadenia densiflora) on käpaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Sarnased liigid: harilik käoraamat, lõhnav käoraamat ja püramiid-koerakäpp. Mõned botaanikud ei tunnustanud veel hiljuti tihedaõielist käoraamatut iseseisva liigina või määratlesid seda vääralt. Segadust tekitavaks asjaluks on taime morfoloogilised tunnused, mis on väga sarnased hariliku käoraamatu tunnustega. Siiski on tänu 21. sajandi alguses tehtud geneetilistele uuringutele võimalik neid liike üksteisest eristada. Taime kõrgus on 36–72 (kuni 88 cm). Õisik on ruljas, paljude õitega ja väga tihe. Selles on sageli üle 100 õie (harva kuni 163). Õie kannus on 1,2–1,8 cm pikkune. Õied on roosakaslillad (harva valged), mustrita ja intensiivse meeldiva lõhnaga. Lineaalsed lehed asetsevad varrel vaheldumisi. Ühel taimel on 7–14 lehte, neid on rohkem ja nad on suuremad kui harilikul käoraamatul. Tihedaõieline käoraamat on lubjalembene taim. Tavaliselt kasvab ta loopealsetel, allikasoodes ja niisketel niitudel. Õie kannus sisaldab nektarit, millest toituvad päeva- ja ööliblikad. Rainar Kurbel, Toomas Hirse (2017). Eesti orhideede käsiraamat. Tallinn. Lk 217–221. Morphological and karyological differentiation of Gymnadenia densiflora and G. conopsea in the Czech Republic and Slovakia
Armen Sargsjan

Armen Vardani Sargsjan (armeenia keeles Արմեն Վարդանի Սարգսյան; sündinud 23. juunil 1953 Jerevanis) on Armeenia füüsik, arvutiteadlane, diplomaat ja poliitik. Ta oli 9. aprillist 2018 kuni 1. veebruarini 2022 Armeenia president. Ta lõpetas aastal 1976 Jerevani Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna. Aastatel 1976–1978 oli ta aspirantuuris Jerevani Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika kateedris. Aastal 1981 kaitses ta väitekirja "Сверхплотные небесные конфигурации по биметрической теории тяготения" ning sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.
Kangelaslaul

Kangelaslaul (prantsuse keeles chanson de geste) on keskaegne kangelastegudest jutustava eepilise luule žanr ja muusikažanr. Kangelaslaulu taustal on tavaliselt tuntud isikutest ja sündmustest kõnelevad legendid. Kangelaslaulu kõrghetk oli 1100–1250-aastate Prantsusmaal. Sellest ajast on pärit ka kuulsaim kangelaslaul Rolandi laul. Kangelaslaulude keskseteks teemadeks olid aadlike mässud ja võitlus saratseenide vastu. Lauludes kirjeldatud sündmused olid toimunud aastatel 700–900. Kangelaslaule laulsid žonglöörid ja ministrelid, kes esitasid neid turuplatsile kogunenud rahvale ja palveränduritele. Aja jooksul kujunes kangelaslaulust kirjandusžanr, mis oli eelkõige mõeldud lugemiseks. Kangelaslaule on kolme liiki: geste du roi, mis kirjeldavad Karl Suure elu ja tegevuse erinevaid etappe ja saratseenidevastast võitlust. Sellesse žanrisse kuuluvad näiteks Rolandi laul ja Chanson des Saisnes, mis jutustab Karl Suure ja sakside juhi Widukindi võitlusest. geste de Monglane, mille teemaks on vasalli ustavus geste de Doon de Mayence, milles kirjeldatakse vasallide mässu kuninga vastu. 1300ndatel sulas kangelaslaul kokku rüütliromaaniga.
Jonathas Cristian de Jesus

Jonathas Cristian de Jesus (tuntud ka lihtsalt nime all Jonathas; sündinud 6. märtsil 1989 Betimis) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Araabia Ühendemiraatide klubis Sharjah. Jonathas alustas klubikarjääri kodumaa klubis Cruzeiros. Klubi meeskonda koosseisus ta kindlat kohta ei leidnud ning suundus 2009. aastal Euroopasse, liitudes Hollandi klubiga AZ Alkmaar. Hiljem on ta mänginud veel Itaalia, Hispaania, Saksamaa ja Venemaa klubides. 2017. aastal sõlmis ta kolmeks aastaks lepingu Saksamaa Bundesliga klubiga Hannover 96. 2018. aasta teises pooles mängis ta Hannoverist laenul Brasiilia kõrgliiga klubis Corinthians. Tema ainsaks väravaks Corinthianse särgis jäi tema teises liigamängus 22. juulil löödud värav São Paulo vastu. Cruzeiro Campeonato Mineiro: 2006, 2008 AZ Alkmaar Johan Cruijff Schaal: 2009–10 "JONATHAS WECHSELT VON KASAN ZU HANNOVER 96". Hannover 96. 22.8.2017. Vaadatud 24.7.2018 "Apesar do gol, Jonathas não gosta de estreia como titular do Corinthians: "Partida péssima"". globoesporte.globo.com. 22.7.2018. Vaadatud 24.7.2018 Jonathas. us.soccerway.com. Vaadatud 23.7.2018
Jádson

Jádson Rodrigues da Silva (enam tuntud nimega Jádson; sündinud 5. oktoobril 1983 Londrinas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Brasiilia klubis Vitória. Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Athletico Paranaense, debüteerides klubi põhimeeskonnas 2003. aastal. 2005. aastal suundus ta Ukraina kõrgliigaklubisse Donetski Šahtar. Ta mängis seal kokku kaheksa hooaega, tuli selle ajaga kuus korda Ukraina meistriks ning võitis kolm Ukraina karikat ja 2009. aastal UEFA karika. 2011. aastal suundus ta tagasi Brasiiliasse, liitudes São Pauloga. 2014. aastal liitus ta Corinthiansega, kellega tuli aastatel 2015 ja 2017 Brasiilia meistriks. 2015. aasta hooajal andis ta Brasiilia kõrgliigas kokku 12 väravasöötu, mis oli liiga parim näitaja. Lisaks valiti ta sel aastal Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2020. aastal naasis Jádson Athletico Paranaensesse. Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Jádson 9. veebruaril 2011 mängus Prantsusmaa vastu. Oma esimese ja ainsa värava Brasiilia koondises lõi ta 2011. aasta Copa América teises alagrupimängus Paraguay vastu. Ta kuulus Brasiilia koondisse ka 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril. Ta pääses turniiril väljakule ainult finaalis Hispaania vastu, sekkudes mängu 73. minutil. Donetski Šahtar Premjer-Liga: 2004–05, 2005–06, 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12 Ukraina karikas: 2007–08, 2010–11, 2011–12 Ukraina superkarikas: 2005, 2008, 2010 UEFA karikas: 2008–09 São Paulo Copa Sudamericana: 2012 Corinthians Campeonato Brasileiro Série A: 2015, 2017 Campeonato Paulista: 2017, 2018, 2019 Tianjin Quanjian China League One: 2016  Jádson – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jádson soccerway.com lehel
Läti Teaduste Akadeemia Suur medal

Läti Teaduste Akadeemia Suur medal (läti keeles Latvijas Zinātņu akadēmijas Lielā medaļa) on Läti Teaduste Akadeemia kõrgeim välja jagatav autasu, mida antakse Läti ja välismaa teadlastele väljapaistvate teadussaavutuste eest. Medalit antakse välja 1993. aastast. Seisuga 1. juuli 2013 oli medali saanud 42 teadlast. ... 2002 Vladimir Toporov, väljapaistvate teadussaavutuste eest balti lingvistika ja balti rahvaste etnogeneesi uurimise alal. ... 2011 Richard Villems, silmapaistavate saavutuste eest arheogeneetikas. ... Grand Medal of the Latvian Academy of Sciences Latvian Academy of Sciences (inglise)
Riia Filmimuuseum

Riia Filmimuuseum (läti keeles Rīgas Kino muzejs) on filmimuuseum Riias aadressil Peitavas iela 10. Muuseum asutati 1988. aastal. Aastast 2014 on muuseumi direktor Zane Balčus. Muuseumi koduleht
Reo karjäär

Reo karjäär on tehisjärv (karjäär) Saaremaa vallas Reo külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 631 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kasti lahjuke

Kasti lahjuke (ka Kasti rannajärv) on järv Saaremaa vallas Kasti külas. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1317 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vanamõisa karjäär

Vanamõisa karjäär on tehisjärv (karjäär) Saaremaa vallas Tirbi külas. Veekogu pindala on 6,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1713 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Massilaht

Massilaht on järv Saaremaa vallas Asva külas. Veekogu pindala on 16,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3980 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tõrvalaht

Tõrvalaht on järv Saaremaa vallas Asva külas. Veekogu pindala on 8,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1904 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Persulaht

Persulaht on järv Saaremaa vallas Asva külas. Veekogu pindala on 4,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1439 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rangela laht

Rangela laht on järv Saaremaa vallas Asva külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 606 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Oogilaht

Oogilaht on järv Saaremaa vallas Asva külas. Veekogu pindala on 12,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2599 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Purme abaja

Purme abaja (ka Purme abajas, Purma abajas) on järv Saaremaa vallas Kungla külas. Veekogu pindala on 16,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2519 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Saardejärv

Saardejärv on järv Saaremaa vallas Austla ja Karala külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 531 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Niidijärv

Niidijärv on järv Saaremaa vallas Austla külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 901 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tammijärv

Tammijärv on järv Saaremaa vallas Austla külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 798 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Oostejärv

Oostejärv on järv Saaremaa vallas Atla külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1027 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väike-Nonni järv

Väike-Nonni järv on järv Saaremaa vallas Karala ja Metsapere külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1409 m. Nonni järv Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Süllalaht

Süllalaht on järv Saaremaa vallas Jõgela külas. Veekogu pindala on 33 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3427 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Linaauk

Linaauk on järv Saaremaa vallas Jõgela külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 591 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mareauk

Mareauk on järv Saaremaa vallas Jõgela külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 598 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Panga luht

Panga luht (ka Panga tarn, Panga laht) on järv Saaremaa vallas Karala külas. Veekogu pindala on 8,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2400 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Paadla laht

Paadla laht on järv Saaremaa vallas Kogula külas. Veekogu pindala on 17,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 5478 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kuressaare linnuse vallikraav

Kuressaare linnuse vallikraav on järv Kuressaare linnas Kuressaare linnuse ümber. Veekogu pindala on 4,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3401 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Nervosa

Nervosa on Brasiilia thrash metal'i ansambel São Paulost. Ansambel loodi 2010. aastal. Kõik selle liikmed on naissoost. Nervosa rajasid 2010. aastal laulja ja kitarrist Prika Amaral, kitarrist Karen Ramos ning trummar Fernanda Terra. Järgmisel aastal lisandus bändi bassimängija Fernanda Lira, samas kui sellest lahkus Ramos ning Nervosa jätkas kolmeliikmelisena. Ühtlasi sai Lirast selle põhilaulja. 2012. aastal andis bänd välja demo "2012". Samal aastal sõlmis Nervosa lepingu Austria plaadifirmaga Napalm Records, misjärel anti välja demo "Time of Death" ning salvestati video laulule "Masked Betrayer". Bänd vahetus mitu korda trummarit, alates 2013. aastast oli selleks Pitchu Ferraz ning 2014. aastal anti välja debüütalbum "Victim of Yourself". Albumi salvestamise ajal ning ilmumise järel andis Nervosa mitmeid kontserte, tegutsedes muu hulgas selliste bändide nagu Exodus, Artillery, Exumer ja Raven soojendajana. 2015. aastal järgnes esimene turnee Euroopasse, mille käigus bänd külastas ka Eestit, esinedes klubis Tapper. 2016. aastal salvestas Nervosa USA-s oma teise albumi – "Agony". Samal aastal lahkus bändist trummar, kelle järglaseks sai järgmisest aastast Luana Dametto. 2016. aasta sügisese Euroopa turnee ajal külastas Nervosa taas Tallinna. 2018. aastal salvestas Nervosa stuudioalbumi "Downfall of Mankind", kus külalisesinejatena tegid kaasa João Gordo ansamblist Ratos de Porão ja Michael Gilbert bändist Flotsam and Jetsam. Nervosa mängib kiiret, klassikalist thrash metal'it ning selle stiili on võrreldud selliste ansamblitega nagu Kreator, Destruction, Slayer, Sepultura, Exodus ja Suicidal Angels. Fernanda Lira – vokaal, basskitarr (alates 2011) Prika Amaral – kitarr, taustavokaal (alates 2010) Luana Dametto – trummid (alates 2017) 2012 – "2012" (demo) 2012 – "Time of Death" (EP, Napalm Records) 2014 – "Victim of Yourself" (album, Napalm Records) 2016 – "Agony" (album, Napalm Records) 2018 – "Downfall of Mankind" (album, Napalm Records) 2021 - Perpetual Chaos (album, Napalm Records) https://www.setlist.fm/setlist/nervosa/2015/tapper-tallinn-estonia-13f0f149.html https://www.setlist.fm/setlist/nervosa/2016/tapper-tallinn-estonia-23fab4e3.html Bändi tegevuse kohta: Nervosa kodulehelt Stormbringer: Reinhold Reither: NERVOSA - Victim Of Yourself; Metalunderground: Nervosa – Victim Of Yourself; Time for Metal: Nervosa - Victim Of Yourself. Ametlik koduleht Nervosa Facebooki leht Nervosa Encyclopaedia Metallumis
Platonism

Platonism on mõni filosoofia suund, mis lähtub antiikfilosoof Platoni filosoofia tõlgendustest. Ajalooliselt jaotatakse antiikaegne platonism vanemaks, mida viljeldi Platoni Akadeemias, keskmiseks ja uusplatonismiks ehk neoplatonismiks. Samas nimetatakse uusplatonismiks ka hilisemaid platonistlikke filosoofiavoole kuni tänapäevasteni välja. Cambridge'i platonistideks nimetatakse 17. sajandi Inglismaa uusplatonistlikke mõtlejaid eesotsas Henry More'iga. Mõned filosoofid (nt Alfred North Whitehead, Martin Heidegger) on pidanud kogu Õhtumaa filosoofiat platonismiks. Üldiselt omistatakse Platonile enamiku filosoofia küsimuste esmane püstitamine ja katse neid lahendada. Selle tõttu võib Platonit tõepoolest pidada Õhtumaa filosoofia alusepanijaks. Platonismi kui filosoofiatraditsiooni keskmeks võib pidada Platoni ideedeõpetust. Selle järgi on ideed või vormid ainsad tõeliselt olevad: igavesed, muutumatud, täiuslikud. Konkreetsed asjad materiaalses maailmas on vaid ideede rohmakad koopiad, mis on paratamatult ebatäiuslikud ja muutlikud. Sageli nimetatakse platonistlikeks mis tahes filosoofilisi vaateid, mille järgi mingit laadi ideed eksisteerivad mateeriast sõltumatult. Tüüpiliseks näiteks võib pidada arve, mida peetakse tihti reaalseteks kõigis võimalikes maailmades, hoolimata loodusseadustest. Reaktsioonist platonistlikule ideedeõpetusele tulenes keskaja filosoofia põhiline vastasseis nominalismi ja realismi vahel, nn universaalidetüli. Selles vaidluses pooldasid realistid ideede reaalset eksistentsi, nominalistid pidasid ideid aga pelkadeks abstraktsioonideks, mille inimesed loovad reaalsete materiaalsete asjade põhjal. 20. sajandil on platonistlik filosoofia sattunud tugeva kriitikatule alla ning platonismi kui mõtlemise tava on korduvalt püütud kõrvale jätta, ületada või dekonstrueerida. Suurimateks platonistliku tava kriitikuteks võib pidada analüütilisele traditsioonile aluse pannud loogilisi positiviste ja kontinentaalse filosoofia raames eksistentsialiste ning nende poolt tunnustatud 19. sajandi mõtlejat Friedrich Nietzschet. Karl Raimund Popper samastas platonismi essentsialismiga: eeldusega, et sõnadel on püsivad ja iseseisvalt eksisteerivad tähendused, millele me saame järjest paremaid definitsioone pakkudes läheneda. Popper püüdis oma mõtlemises platonismi välistada, tehes printsiibiks metoodilise nominalismi. Idealism Metafüüsika Ilmar Vene "Kolmas platonism" Sirp, 05.05.2006 (platonismi omalaadne tõlgendus)
Victor Leandro Bagy

Victor Leandro Bagy (enam tuntud lihtsalt nime all Victor; sündinud 21. jaanuaril 1983 Santo Anastácios) on Brasiilia endine jalgpallur (väravavaht). Ta alustas klubikarjääri 2002. aastal Paulistas. 2005. aastal võitis ta klubiga Brasiilia karika. 2007. aasta lõpus suundus ta Grêmiosse. Grêmio põhiväravavaht oli ta aastatel 2008–2011. 2008. aasta hooaja saadi Brasiilia meistrivõistlustel teine koht ja Victor valiti Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Kõrgliiga sümboolsesse koosseisu pääses ta ka järgmisel hooajal, kuigi hooaeg lõpetati kõrgliigas alles kaheksanda kohaga. 2012. aasta juunis sõlmis ta lepingu Atlético Mineiroga. Aastatel 2012–2018 on oli ta Atlético Mineiro põhiväravavaht. 2013. aastal aitas klubil võita Copa Libertadorese. Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Victor 10. augustil 2010 sõprusmängus USA jalgpallikoondise vastu. Ta esindas Brasiiliat koondises aastatel 2010–2014 kokku kuues kohtumises. Ta oli Brasiilia varuväravavaht 2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, 2011. aasta Copa Américal ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. Paulista Copa do Brasil: 2005 Grêmio Campeonato Gaúcho: 2010 Atlético Mineiro Campeonato Mineiro: 2013, 2015, 2017, 2020, 2021 Copa do Brasil: 2014 Copa Libertadores: 2013 Recopa Sudamericana: 2014  Victor Leandro Bagy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Yle Teema

Yle Teema oli soomekeelne telekanal, mis tegutses aastatel 2001–2017. Kanal vahendas kultuuri-, haridus- ja teadusteemasid. Kanali tähelepanu keskpunktis oli esituskunst, klassikaline muusika, kunst, ajaloolised dokumentaalfilmid ja teemaedastused. 24. aprillil 2017 ühinesid kanalid YLE Fem ja Yle Teema ning nende alusel moodustati Yle Teema & Fem.