laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vadi külanõukogu

Vadi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Vadi külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Avinurme vallas. Külanõukogu keskus asus Vadi külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vadi külanõukogu 1950 septembris Mustvee rajooni koosseisu. 1954 juunis Vadi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Avinurme külanõukoguga. Vadi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Henry, Gloucesteri hertsog

Prints Henry, Gloucesteri hertsog (Henry William Frederick Albert) (31. märts 1900 Sandringham – 10. juuni 1974) oli Briti kuningliku perekonna liige, kuningas George V ja kuninganna Mary kolmas poeg. 1898. aastal oli kuninganna Victoria andnud välja seaduse, mis andis Yorki hertsogi ja hertsoginna lastele tiitli Tema Kuninglik Kõrgus. Henry isa oli poja sünni ajal Yorki hertsog, seega sai Henry sündides tiitli Tema Kuninglik Kõrgus Yorki prints Henry. Ta ristiti Windsori lossis 17. mail 1900. Tema ristivanemad olid kuninganna Victoria, Taani printsess Thyra, Norra kuninganna Maud, Kreeka prints George, Athlone'i krahv ja Robertsi krahv. Erinevalt oma vendadest astus Henry kuningliku mereväe asemel Briti armeesse. Ta astus 1919. aastal Sandhursti Sõjaväeakadeemiasse ning teenis hiljem eri rügementides, enne kui 1937. aastal tegevteenistusest erru läks. Teise maailmasõja ajaks astus ta taas sõjaväkke. 1928. aastal sai temast Gloucesteri krahv. 6. novembril 1935 abiellus Henry leedi Alice Christabel Montagu-Douglas-Scottiga. Laulatus pidi algselt toimuma Westminster Abbeys, kuid printsess Alice'i isa surma tõttu korraldati vaikne laulatus Saint Jamesi palees. Abielu järel sai Alice'ist Tema Kuninglik Kõrgus Gloucesteri hertsoginna. Paaril oli kaks last: Gloucesteri prints William, Richard, Gloucesteri hertsog. 1944. aastal sai hertsogist ootamatult Austraalia kindralkuberner. Teise maailmasõja tingimustes soovis Suurbritannia peaminister kindlustada trooni huvi Austraalia kaitsmise vastu ning näidata, et Austraalia on Suurbritannia ja mitte Ameerika Ühendriikide mõju all. Henry Gloucester loobus kohast 1947. aastal. Pärast kodumaale naasmist ostis hertsogipaar Barnwelli mõisa Northamptonshire's. 1953. aastal osales hertsog oma nõo Elizabeth II kroonimisel ning hiljem täitsid abikaasad kuninganna eest mitmeid kuninglikke kohustusi. 1972. aastal sai hertsogi vanem poeg lennuõnnetuses surma ning pärijaks sai tema noorem poeg. Kui hertsog ise 1974. aastal suri, sai Richardist järgmine Gloucesteri hertsog. Surma ajal oli hertsog George V ja kuninganna Mary kõige kauem elanud laps. Tema lesk säilitas kuninganna loal nimetuse Printsess Alice, Gloucesteri hertsoginna ning 2004. aastal surres oli ta kuningakoja kõigi aegade kõige kauem elanud liige. Gloucesteri hertsogite loend
Vaemla külanõukogu

Vaemla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Läänemaal Käina vallas. Külanõukogu keskus asus Vaemla külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vaemla külanõukogu 1950 septembris Hiiumaa rajooni koosseisu. 1954 juunis Vaemla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Käina külanõukoguga. Vaemla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Vahastu külanõukogu

Vahastu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kaiu külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kuimetsa vallas. Külanõukogu keskus asus Vahastu mõisas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vahastu külanõukogu 1950 septembris Rapla rajooni koosseisu. 1954 juunis Vahastu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kaiu külanõukoguga. Vahastu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Vaida külanõukogu

Vaida külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Sommerlingi külanõukoguga. Vaida külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Vaikla külanõukogu

Vaikla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Vaikla külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Iisaku vallas. Külanõukogu keskus asus Vaikla külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vaikla külanõukogu 1950 septembris Jõhvi rajooni koosseisu. 1954 juunis Vaikla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Iisaku külanõukoguga. Vaikla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Vajangu külanõukogu

Vajangu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaa Vajangu vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Kõde külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Vajangu külanõukogu 1950 septembrist Väike-Maarja rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides Karl Marxi nimeline kolhoos, Viktor Kingissepa nimeline kolhoos, Kalevipoja kolhoos ja Aavere Invaliidide Kodu. Külanõukogu keskus asus Vajangu külas. 1960 oktoobrist Vajangu külanõukogu likvideeriti ja selle alad jagati Kiltsi ja Tamsalu külanõukogu vahel nii, et Kalevipoja sovhoosi territoorium liideti Kiltsi külanõukoguga ja Tamsalu sovhoosi territoorium Tamsalu külanõukoguga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Järva maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83 Vajangu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis
Valgu külanõukogu

Valgu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu keskus asus Valgu asunduses. Valgu külanõukogu moodustati 1945 septembris Velise vallas. 1950. aastast, pärast maarajoonide moodustamist, oli Valgu külanõukogu Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisus. 1954. aastal liideti Valgu külanõukogu Velise külanõukoguga. Valgu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Valguta külanõukogu

Valguta külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Valguta külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Rõngu vallas. Külanõukogu keskus asus Valguta asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Valguta külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu. 1954 juunis Valguta külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Rõngu külanõukoguga. Valguta külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Valjala külanõukogu

Valjala külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Valjala vallas. Külanõukogu pindala oli 209 km² (1977). Külanõukogus tegutses Viktor Kingissepa nimeline kolhoos. Valjala külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Valma külanõukogu

Valma külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Lalsi ja Uusna külanõukoguga. Valma külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Valtu külanõukogu

Valtu külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Rapla ja Kehtna külanõukoguga. Valtu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Gloucesteri prints William

Gloucesteri prints William (William Henry Andrew Frederick Windsor) (18. detsember 1941 – 28. august 1972) oli Briti kuningliku perekonna liige, kuningas George V lapselaps ja Gloucesteri hertsogi Henry poeg. Prints William sündis 18. detsembril 1941 Hertfordshire'is. Tema isa oli Gloucesteri hertsog ja ema Gloucesteri hertsoginna. Briti monarhi järeltulijana meesliinis oli tema tiitel sünnist saati Tema Kuninglik Kõrgus prints William. Ta ristiti 22. veebruaril 1942 Windsori lossis ning tema ristivanemad olid kuningas George VI, kuninganna Mary, John Vereker, 6. Gorti vikont, lord William Montagu-Douglas-Scott, Schleswig-Holsteini printsess Helena Victoria ja leedi Margaret Hawkins. Prints William veetis oma lapsepõlve Northamptonshire'is Barnwelli mõisas ning 1945–1947 Austraalias, kui tema isa oli sealne kuberner-kindral. Tema haridustee kulges Wellesley House'i algkoolis ja Etoni Kolledžis. Pärast Etoni lõpetamist 1960 läks ta Cambridge'i ülikooli ajalugu õppima. Pärast ülikooli lõpetamist 1963. aastal õppis ta veel aasta Stanfordi ülikoolis ning Suurbritanniasse naasnult sai tööd Lazardsi pangas. Prints William oli Briti kuningliku perekonna teine liige, kes töötanud tsiviil- või diplomaatilises teenistuses. 1965 töötas ta valitsusasutuses Foreign and Commonwealth Office ja suunati sealt Lagose konsulaati. 1968 suunati ta tööle Jaapani Briti saatkonda. 1970 hakkas hertsogi tervis halvenema ning tal diagnoositi porfüüria, mille tõttu prints loobus diplomaatilisest teenistusest. Järgmised kaks aastat elas ta Barnwelli mõisas ning osales mõningatel kuningliku perekonna üritustel. Printsil oli piloodiluba ning talle kuulus ka isiklik lennuk. Ta hukkus lennuõnnetuses 28. augustil 1972, kui tema juhitud lennuk kukkus alla Wolverhamptoni lähistel. Ta maeti Frogmore'i kuninglikku matmispaika. Oundle'is asuv kool, mille avamisel ta 1971 oli osalenud, nimetati ümber tema auks. BBC – Prints William hukkunud lennuõnnetuses
Vana-Antsla külanõukogu

Vana-Antsla külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Antsla külanõukoguga. Vana-Antsla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Vana-Kasaritsa külanõukogu

Vana-Kasaritsa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Kasaritsa valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Vana-Kasaritsa külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vana-Kasaritsa külanõukogu 1950 septembris Võru rajooni koosseisu. 1954 juunis Vana-Kasaritsa külanõukogu likvideeriti. Selle alad liideti senise Uue-Kasaritsa külanõukogu aladega ja moodustati Kasaritsa külanõukogu, mille keskuseks jäi Vana-Kasaritsa küla. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Vana-Kasaritsa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Vao külanõukogu

Vao külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Väinjärve vallas. Külanõukogu keskus asus Vao külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vao külanõukogu 1950 septembris Paide rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Vao külanõukoguga likvideeritud Abaja külanõukogu territoorium. Külanõukogu piirides tegutsesid "Avangardi", "Leegi", Vao ja M. I. Kalinini nimeline kolhoos. 1960 oktoobris Vao külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Esna ja Koeru külanõukogu vahel, nii et Vao kolhoosi ja Udeva ning Viisu sovhoosi territoorium liideti Koeru külanõukoguga ja M. I. Kalinini nimelise kolhoosi territoorium Esna külanõukoguga. Vao külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Järva maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Vara külanõukogu

Vara külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1991. Vara külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Vara vallas. Külanõukogu keskus asus Välgi külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vara külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides kolhoosid "Teel Kommunismile" ja "Murrang". Külanõukogu keskus asus Matjamaa külas. Seoses Kallaste rajooni likvideerimisega liideti Vara külanõukogu 1959 veebruarist Tartu rajooniga. 1960 oktoobrist liideti Vara külanõukoguga likvideeritud Välgi külanõukogu territoorium. 1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 202 km². Külanõukogus tegutsesid Koosa sovhoos ja Vara sovhoos. 11. juulil 1991 kinnitati Vara valla omavalitsuslik staatus ja külanõukogu lõpetas tegevuse. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus "Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest". Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83 Vara külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Harju maakonna Rae ja Ida-Viru maakonna Lüganuse valla, Lääne-Viru maakonna Tapa linna, Saare maakonna Orissaare valla, Tartu maakonna Haaslava, Laeva, Nõo, Rannu, Rõngu ja Vara valla ning Kallaste linna, Valga maakonna Helme, Põdrala ja Tõlliste valla, Viljandi maakonna Halliste valla ja Karksi-Nuia alevi ning Võru maakonna Urvaste valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta
Varangu külanõukogu

Varangu külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Haljala ja Viru-Nigula külanõukoguga. Varangu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Varbla külanõukogu

Varbla külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Varbla vallas. Külanõukogu pindala oli 331 km² (1977). Varbla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Varbola külanõukogu

Varbola külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1954–1972. Varbola külanõukogu moodustati 1954 juunis Märjamaa rajoonis likvideeritud Põlli ja Russalu külanõukogu alade liitmisel. Külanõukogu keskus asus Vaimõisa külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piires "Sirbi ja Vasara", "Oktoobri Võidu", "Arengu" ja "Sangari" kolhoos, Saida sovhoosi Niidu osakond, Risti Metsapunkt ja Vardi Tellisetehas. Seoses Märjamaa rajooni likvideerimisega liideti Varbola külanõukogu 1962. aastal Rapla rajooniga. 1972 juulis Varbola külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Märjamaa külanõukoguga. Varbola külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 28. juuli 1972 seadlus "Rapla rajooni Kaiu ja Varbola külanõukogu likvideerimise, mõnede külanõukogude piiride muutmise, Kehtna külanõukogu administratiivkeskuse üleviimise ning Eidapere külanõukogu Lelle külanõukoguks ümbernimetamise kohta". Eesti NSV Vabariigi Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1972, 32, 328
Varja külanõukogu

Varja külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Lüganuse külanõukoguga. Varja külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Varnja külanõukogu

Varnja külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Varnja külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kavastu vallas. Külanõukogu keskus asus Tähemaa külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Varnja külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu. 1954 juunis Varnja külanõukogu likvideeriti ja selle ala liideti Peipsiääre külanõukoguga. Varnja külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Peipsiääre külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Varstu külanõukogu

Varstu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Varstu külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Varstu vallas. Külanõukogu keskus asus Varstu alevikus. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Varstu külanõukogu 1950 septembris Antsla rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Varstu külanõukoguga likvideeritud Krabi külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Nõukogude Eesti", C. R. Jakobsoni nimeline, А. H. Tammsaare nimeline ja S. M. Kirovi nimeline kolhoos. Seoses Antsla rajooni likvideerimisega liideti Varstu külanõukogu 1959 veebruarist Võru rajooniga. 1960 oktoobrist liideti Varstu külanõukoguga osa likvideeritud Tsooru külanõukogu territooriumist, millel asusid J. M. Sverdlovi nimelise ja "Tuleviku" kolhoosi maakasutused. 1961 oktoobris liideti Varstu külanõukoguga osa Rõuge külanõukogu territooriumist, millel asus J. M. Sverdlovi nimelise kolhoosi maakasutus. 1972 veebruaris eraldati Varstu külanõukogust 5717 ha suurune osa varasema Tsooru külanõukogu aladest, millel asus J. M. Sverdlovi nimelise kolhoosi maakasutus ja liideti see Antsla külanõukoguga. 1976. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 165 km² ja elanike arv 1843. Külanõukogus asusid Harju, Hindsiko, Kangiste, Krabi, Kõrgepalu, Lüütsepa, Matsi, Metsaküla, Metstaga, Mutemetsa, Paganamaa, Punsa, Pähni, Roosa (Varstu), Savira, Soolätte, Sulemõisa, Tagakolga ja Viru küla ning Varstu alevik. Külanõukogu maadel tegutses Varstu sovhoos. 30. juulil 1992 kinnitati Varstu valla omavalitsuslik staatus ja külanõukogu lõpetas tegevuse. Varstu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus "Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest". Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 28. oktoobri 1961 seadlus "Võru rajooni Rõuge ja Varstu külanõukogu vahelise piiri muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1961, 43, 146 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 25. veebruari 1972 seadlus "Võru rajooni mõnede külanõukogude piiride muutmine". Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1972, 10, 87 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Lääne-Viru maakonna Võsu alevi, Pärnu maakonna Are valla, Valga maakonna Taheva valla ning Võru maakonna Varstu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta". RT 1992, 37, 484
Iphikles

Iphikles oli vanakreeka mütoloogias Teeba ülikute Amphitryoni ja Alkmene poeg ja Heraklese vend. Zeus võttis endale Amphitryoni kuju ning sigitas Alkmenega Heraklese. Samal ööl sigitas õige Amphitryon temaga Iphiklese, kes sündis päev hiljem. Mõne allika järgi oli vendadel ka õde Eurydike. Iphiklese poeg oli Iolaos, kes aitas Heraklest mitme vägiteo juures. Iphikles hukkus Kalydoni metsseajahil. Kui metssiga oli ümber piiratud ja nägi, et põgenemisteed pole, tormas ta umbropsu meestesumma ja jõudis enne surma tappa kaks jahimeest, nende seas Iphiklese.
Vasalemma külanõukogu

Vasalemma külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Keila vallas. Külanõukogu pindala oli 123 km² (1977). Vasalemma külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Vastemõisa külanõukogu

Vastemõisa külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Vastemõisa vallas. Külanõukogu pindala oli 262 km² (1977). Vastemõisa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
Vastseliina külanõukogu

Vastseliina külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1960. Külanõukogu pindala oli 129 km² (1977). Vastseliina külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)