laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Krista Kodres

Krista Kodres (kuni 1979. aastani Krista Saar; sündinud 15. oktoobril 1957 Tallinnas) on eesti kunstiajaloolane. Ta lõpetas 1975. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1980. aastal kunstiajaloolasena Tartu Riikliku Ülikooli. 1993. aastast töötab ta Eesti Kunstiakadeemias, 2003. aastast professor. 2007. aastast on ta Tallinna Ülikooli ajaloo instituudi vanemteadur. 1990 – Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (sisekujundust ja disaini käsitlevad artiklid: “Kuidas ON-grupp oli”, “Eesti maastikud Helsingi Esplanaadil” ja “Idee – ruum – materjal” ajalehes Reede ning “Toivo Raidmetsa asjade kummaline maailm” ajakirjas Vikerkaar) 2001 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (interjööri- ja mööbliraamat "Ilus maja, kaunis ruum) 2002 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (algatus ehitatud keskkonna väärtustamiseks ja defineerimiseks riiklikul tasemel; Eesti arhitektuuripoliitika töögrupp: Andres Alver, Liina Gailand, Veljo Kaasik, Krista Kodres, Margus Koot, Tõnu Laigu, Jüri Lass, Heldur Meerits, Urmas Muru, Ebe Nõmberg, Andres Põime, Meeli Truu, Kalle Vellevoog) 2006 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia 2013 – Valgetähe III klassi teenetemärk 2014 – Ervin Pütsepa preemia (monograafia "Esitledes iseend. Tallinlane ja tema elamu varauusajal") "Ilus maja, kaunis ruum", Prisma Print 2001, ISBN 9985931610 (kujundanud Andres Tali) "Esitledes iseend. Tallinlane ja tema elamu varauusajal", Tallinna Ülikooli Kirjastus 2014, ISBN 9789985587768 Krista Kodres: võidusammas kui poliitiline toode, Postimees, 6. august 2008 Krista Kodres: Sambasaaga kokkuvõte: kas väljakule kerkis kunstiteos?, Eesti Päevaleht, 7. august 2009 Krista Kodres: Solarise keskuse lahendus pole õnnestunud, Tallinna Postimees, 9. oktoober 2009 Krista Kodres: linnakeskkonna planeerimise mustrid, Tallinna Postimees, 5. november 2010 Tema elukaaslane on arhitekt Emil Urbel. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Krista Kodres Eesti Teadusinfosüsteemis Riina Luik, Sirge seljaga Krista Kodres, Arter, 11. november 2006 Ants Juske, Krista Kodres (50), Eesti Päevaleht, 13. oktoober 2007 Tanel Veenre, Krista Kodres – sprinteri loomuga kunstimaratoonar, Eesti Päevaleht, 29. jaanuar 2011 Biograafia ESBL-is
7. sajand

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | 2. aastatuhat | ► ◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | 9. sajand | ► 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | 670. aastad | 680. aastad | 690. aastad 7. sajand ehk VII sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise seitsmes sajand, mis algas 1. jaanuaril 601 ja lõppes 31. detsembril 700. islami usk majordoomused muutusid Frangi riigi tegelikeks valitsejateks, kuna nende kätte oli koondunud kogu võimutäius. ... Abu Bakr, Araabia kalifaadi esimene kaliif 632–634 Brahmagupta, india matemaatik ja astronoom ‘Alī ibn Abī Ţālib, Araabia kalifaadi kaliif aastatel 656–661 Dagobert I, Austraasia kuningas 623–634, kõigi frankide kuningas 629–634 ning Neustria ja Burgundia kuningas 629–639 Gregorius Suur, Rooma paavst 590–604 Khālid bin Walīd, esimene suur Araabia väejuht Muḩammad umbes 557–632, islami prohvet ‘Umar ibn al-Khaţţāb, Araabia kalifaadi kaliif aastatel 634–644 Songtsen Gampo (604–649), Tiibeti Yarlungide dünastia kuningas, esmane Tiibeti budismi asutaja Taizong, Hiina keiser 626–649 Tangi dünastiast ... 600. aastad: 601, 602, 603, 604, 605, 606, 607, 608, 609 610. aastad: 610, 611, 612, 613, 614, 615, 616, 617, 618, 619 620. aastad: 620, 621, 622, 623, 624, 625, 626, 627, 628, 629 630. aastad: 630, 631, 632, 633, 634, 635, 636, 637, 638, 639 640. aastad: 640, 641, 642, 643, 644, 645, 646, 647, 648, 649 650. aastad: 650, 651, 652, 653, 654, 655, 656, 657, 658, 659 660. aastad: 660, 661, 662, 663, 664, 665, 666, 667, 668, 669 670. aastad: 670, 671, 672, 673, 674, 675, 676, 677, 678, 679 680. aastad: 680, 681, 682, 683, 684, 685, 686, 687, 688, 689 690. aastad: 690, 691, 692, 693, 694, 695, 696, 697, 698, 699 700
Tartu roos

Tartu roos ehk Tartu roosõun on õunasort. Seda peeti esialgu originaalsordiks ning pandi talle ka vastav nimi. Hiljem määrati ta arvatav identsus Ameerika Ühendriikidest pärit sordiga 'Wealthy'. Hansman, G. (koostaja) 1970. Eesti pomoloogia. lk. 105.
Gerhard Hansman

Gerhard Hansman (17. detsember 1911 Tallinn – 22. september 1983 Tallinn) oli eesti pomoloog. Hansman elas keskkooli lõpetamiseni Tallinnas. 1929. aastal astus ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna agronoomiaosakonda. Õpinguaja jooksul töötas ta Pärnus aednikuna ja lõpetas ülikooli 1941. aastal. Eesti NSV teeneline agronoom 1965. Gerhard Hansman maeti 25. septembril 1983 Metsakalmistule. "Köögiviljaistikute kasvatamine kolhoosis", Eesti Riiklik Kirjastus 1949 "Vaarikakasvatus", Eesti Riiklik Kirjastus 1950 "Parimaid puuviljasorte", Eesti Riiklik Kirjastus 1960 "Köögiviljanduse käsiraamat", Eesti Riiklik Kirjastus 1964 "Viljapuude ja marjakultuuride kataloog", Eesti NSV Põllumajanduse Ministeeriumi Teaduslik-Tehnilise Informatsiooni Valitsus 1970 "Aiapidaja käsiraamat", Valgus 1974 "Loomakasvatuse mehhaniseerimise käsiraamat", Eesti Riiklik Kirjastus 1955 I. V. Belohonov, Ivan Kurõndin, V. V. Malinkovski ja A. N. Venjaminovm, "Puuviljandus", Eesti Riiklik Kirjastus 1957 "100 aastat aianduse tippjuhi Gerhard Hansmani sünnist" Agraarteadus, 2012/2 Haudade register.[alaline kõdulink]
Mart Meri

Mart Meri (sündinud 15. veebruaril 1959) on eesti filoloog ja poliitik. Meri on lõpetanud 1977. aastal Tallinna 2. Keskkooli ning 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. Aastatel 1996–2006 oli ta ajakirja Keel ja Kirjandus peatoimetaja. 1999. aastal astus ta Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda ja ta oli IX Riigikogu liige 1999–2003 ning oli X Riigikogu liige 2006. aastast. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta taas SDE nimekirjas ning sai 1833 häält, kuid valituks ei osutunud. Mart Meri on 4. novembrist 2011 Riigikogu asendusliige. 1. septembrist 2007 kuni 2011. aastani oli ta Eesti Instituudi tegevjuht. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 191 häält ning ei osutunud valituks. Ta on Lennart Meri ja Regina Meri poeg. Ta on abielus Kai-Riin Meriga, neil on tütar ja poeg. Riigikogu pressiteated. Mart Meri asub Riigikogu liikmeks. Vaadatud 04.11.2011. Mart Meri: Eesti andku Gruusiale lisamiljoneid, Postimees Online, 17. oktoober 2006 Ants Juske, Mart Meri: Eesti Instituut soovib luua õlg-õla-tunde, Eesti Päevaleht, 19. september 2007 Tiiu Laks, Mart Meri: tegelikult ei lahkunud Lennart Meri "hõbevalgetelt" radadelt kunagi, Eesti Päevaleht, 20. september 2008 Merike Tamm, Mart Meri: Soosaar tajus haruldaselt ühiskonna hoovusi, Postimees, 10. veebruar 2010
Romed Baumann

Romed Baumann (sündinud 14. jaanuaril 1986 St. Johann in Tirolis) on Austria mäesuusataja. Baumann tuli 2004. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Mariboris kiirlaskumises juunioride maailmameistriks. 2006. aasta juunioride MM-il Québecis sai ta hõbemedali kiirlaskumises ja slaalomis. Täiskasvanute arvestuses sai ta Alpi kahevõistluses 2007. aasta MM-il Åres 7. koha ja 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is 8. koha. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris oli Baumann suurslaalomis viies. 2011. aasta MM-il Garmisch-Partenkirchenis võitis ta võistkonnavõistluses hõbemedali. 2013. aasta MM-il Schladmingis võitis ta Alpi kahevõistluses pronksmedali. Maailma karikasarjas osales Baumann esimest korda 13. märtsil 2004 Sestrieres kiirlaskumises ja sai 26. koha. Esimest korda jõudis ta kolme parema hulka 10. detsembril 2006 Reiteralmis Alpi kahevõistluses, kui oli teine. Esimese võidu sai ta MK-võistlustel 22. veebruaril 2009 Sestrieres Alpi kahevõistluses. 2011 Garmisch-Partenkirchenis hõbemedal võistkonnavõistluses 2013 Schladmingis pronksmedal Alpi kahevõistluses 2004 Mariboris juunioride maailmameister kiirlaskumises 2006 Mont Sainte-Anne'is hõbemedal slaalomis 2006 Le Massifis hõbemedal kiirlaskumises Alpi kahevõistluse karikas 3. koht: 2009 Romed Baumann on osalenud (seisuga 23. jaanuar 2015) 209 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 9 korda, millest 2 korral kõige kõrgemale astmele. Romed Baumanni koduleht Romed Baumann FIS-i kodulehel (inglise)
Ester Vilgats

Ester Vilgats (sündinud 21. oktoobril 1953) on eesti ajakirjanik. Ta on lõpetanud 1969. aastal Tõstamaa põhikooli ning õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise keelt ja kirjandust. Vilgats on töötanud inglise keele õpetajana, Pärnu KEK-i raamatupidaja ja siseraadio toimetajana ning pidanud väikest kirjastust. Küljendaja ja toimetajana on ta aidanud teha ka mitut Pärnumaa kohalikku ajalehte. Ta on töötanud 11 aastat ajalehes Pärnu Postimees. Aastatel 1996–2008 tegi ta Eesti Raadiole ja Eesti Televisiooni uudistesaatele "Aktuaalne kaamera" kaastööd mittekoosseisulise kaastöölisena. 1. detsembrist 2008 kuni 31. detsembrini 2023 oli ta Eesti Rahvusringhäälingu koosseisuline korrespondent Pärnumaal, Pärnu stuudio toimetaja. 2024. aastast kirjutab ta Naistelehele portreelugusid pärnakatest. 2008 – Pärnu linna kultuuri aastapreemia 2019 – Pärnu vapimärk (pikaaegse ja pühendunud töö eest ajakirjanikuna Pärnu ja Pärnumaa elu kajastamisel) 2024 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2024 – Pärnumaa vapimärk (pikaaegse ajakirjanikutöö ja ERR-i Pärnu stuudio toimetajana tehtud töö eest) Ta on laulja Kaire Vilgatsi ema. "Põhikooli lõpetajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. oktoober 2008. Vaadatud 29. jaanuaril 2011. Kristina Madisson-Laht. Intervjuu ⟩ Ester Vilgats: Muutun sarkastiliseks, kui keegi üritab mulle mingit mulli ajada Pärnu Postimees, 16.07.2022. Neli naist ETVs – ekraanil ja kaadri taga (ERRi Pärnu korrespondent Ester Vilgats, elusaadete toimetaja Ulvi Pihel ja “Aktuaalse kaamera” saatejuhid Kadri Hinrikus ja Monika Tamla). Maaleht.ee, 09.08.2015. Ester Vilgats: pärnakana on mulle raudtee rajamine ääretult sümpaatne idee Eesti Ekspress, 03.05.2024. Suur muutus: 15 aastat ERRile Pärnust uudiseid vahendanud Ester Vilgats lahkub ametist Kroonika/Delfi, 06.12.2023. Ester Vilgats vahetab lehetöö tele vastu, Postimees, 01.12.2008. Pärnu kultuuri aastapreemia saab Ester Vilgats, Pärnu Postimees, 02.02.2009.
Fluviaalsus

Fluviaalsus ehk vooluveelisus ehk jõelisus on seotus vooluveekoguga, tavaliselt jõega. Pinnavorme, mis on tekkinud vooluvee toimel, nimetatakse fluviaalseteks pinnavormideks ehk vooluveelisteks pinnavormideks. Kui vooluveekogu on seotud mandrijääga, siis nimetatakse vastavaid nähtusi fluvioglatsiaalseteks ehk glatsiofluviaalseteks, nt glatsiofluviaalne sete. Alluuvium
Jani Toivola

Jani Petteri Toivola (sündinud 27. novembril 1977 Vaasas) on Soome poliitik, näitleja, tantsija ja saatejuht. Ta kuulub Soome Rohelisse Liitu. Valimistel sai ta 2011. aastal 1013 häält ja valiti Eduskunna liikmeks. 2015. aasta parlamendivalimistel valiti ta 6557 häälega tagasi Eduskunna liikmeks. Tema isa on pärit Keeniast ja ema Soomest. Ta veetis lapsepõlve emaga Helsingis. Toivola on gei. Ta õppis New Yorgis HB Acting Studios aastatel 1999–2002. Ta oli Soome telesaate "Idols" saatejuht aastal 2007. Ta on silma paistnud oma parlamendiliikme õiguste ja eeliste väärkasutusega. Septembris 2018 selgus, et ta oli perioodil 20.4.2015–31.8.2018 kasutanud oma taksokaarti ühtekokku 1039 korda, kulutades maksumaksja raha üle 22 000 euro. Lisaks vassis ta oma elukoha aadressiga, et saada kõrgemat kuluhüvitist. Ta on teeninud Laste ja noorte sihtasutuselt kümneid tuhandeid eurosid koolikülastuste eest. https://www.iltalehti.fi/politiikka/831599da-888e-4362-9f02-3508c75ca4f8_pi.shtml https://www.iltalehti.fi/politiikka/a/201809152201200619 https://yle.fi/uutiset/3-10409819 https://www.is.fi/kotimaa/art-2000005841340.html https://www.uusisuomi.fi/kotimaa/259880-jani-toivolalle-maksettu-17-926-eu-lasten-ja-nuorten-saatio-paljasti-kohutut-luvut
Ühtne Eesti suurkogu

"Ühtne Eesti suurkogu" oli teatri NO99 lavastus, mis esitati ühekordse etendusena Saku Suurhallis 7. mail 2010. Selle lavastasid Tiit Ojasoo ja Ene-Liis Semper, kes osalesid lavastuses ka ise. Näitlejatena osalesid Rasmus Kaljujärv, Eva Klemets, Risto Kübar, Kristel Leesmend (külalisena), Andres Mähar, Jaak Prints, Gert Raudsep, Inga Salurand, Tambet Tuisk, Marika Vaarik, Liina Vahtrik (külalisena) ja Sergo Vares. Kõnega esinesid Rein Einasto ja Allar Jõks. Etendus kestis umbes neli tundi. "Ühtne Eesti suurkogu" sai 2010. aasta parima lavastuse auhinna. Ojasoo sõnul päästis see üritus 2011. aasta Riigikogu valimised. "Sellel hetkel ei saanud keegi uut parteid teha, sest me tegime selle nii-öelda ära. Eesti pääses Leedu saatusest, kus partei teinud telestaarid ja klounid said parlamenti," selgitas ta hiljem. 2011 – Eesti Teatriliidu aasta lavastuse auhind "Tiit Ojasoo: tahtsime luua kõige lollimat ja populistlikumat parteid, Ojuland tegigi asja ära". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2014. Vaadatud 1. veebruaril 2014. http://www.eestieest.ee/eesti-eest Lavastuse tutvustus NO99 kodulehel
Ühtne Eesti

Ühtne Eesti on teatri NO99 kaubamärk, mis võeti kasutusele 2010 seoses etendusega Ühtne Eesti suurkogu. Jaanuaris 2014 teatas Kristiina Ojuland erakonna Ühtne Eesti asutamislepingu allakirjutamisest. NO99 direktor Tiit Ojasoo teatas seejärel, et kaubamärk Ühtne Eesti on teatri NO99 oma ning nad ei ole andnud ega ka anna kellelegi luba seda kasutada. NO99 ei luba Ojulandil kaubamärki Ühtne Eesti kasutada Kaubamärkide andmebaas: Ühtne Eesti
YLE24

YLE24 oli Soome ringhäälinguettevõtte Yle telekanal aastatel 2001–2007. See esitas peamiselt uudistesaateid ja töötas digitaalses televisioonivõrgus. YLE24 alustas saateid 27. augustil 2001, kui Soomes mindi üle digitaalsele televisioonivõrgule. Yleisradio sulges kanali 26. aprillil 2007.
Baar (täpsustus)

"Baar" on mitmetähenduslik sõna. Baar on ettevõte, kus pakutakse kohapeal tarbimiseks alkohoolseid jooke. Baar on rõhuühik. Barr ehk baar ehk joom on rannajoonega rööbiti olev kuhjevall. "Baar" oli tõsielusari Kanal 2-s. Baar on linn Šveitsis. Baar on koht Saksamaal Schwarzwald-Baari maakonnas Baden-Württembergis.
Udriku Väikejärv

Väikejärv (ka Udriku Väikejärv, Väike Udrikjärv, Väike Udriku järv) on järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas Kõrvekülas Ohepalu looduskaitseala territooriumil. Järv on 14,3 ha suurune ja kuni 5,5 m sügavune. Järv asub Suurjärvest vahetult idas keset raba. Koos Suurjärvega on Väikejärv kunagi moodustanud ühe veekogu. Väikejärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 4. mail 2015) Väikejärv keskkonnaportaalis
Ebaküdoonia

Ebaküdoonia (Chaenomeles) on põõsaste perekond roosõieliste sugukonnas. Ebaküdoonia perekonda kuulub kolm liiki 1-3 meetri kõrguseid põõsaid. Ebaküdoonia perekonna looduslik levila on Ida-Aasias, peamiselt Hiinas, Koreas ja Jaapanis. Ebaküdooniad on heitlehised, harunevate vartega suurte abilehtedega lihtlehised põõsad, mille võrsed on astlalised. Õied suured, punased kuni valged, viietised, paiknevad üksikult või 2–6 kaupa eelmise aasta võrsetel. Viljad suured õunviljad, rohelised või kollased. Chaenomeles cathayensis – kataia ebaküdoonia Chaenomeles japonica – jaapani ebaküdoonia Chaenomeles speciosa – sile ebaküdoonia Aianduses on kasutusel neli hübriidi: Chaenomeles × superba (Chaenomeles speciosa × Chaenomeles japonica) – kaunis ebaküdoonia ehk värd-ebaküdoonia Chaenomeles × vilmoriniana (Chaenomeles speciosa × Chaenomeles cathayensis) Chaenomeles × clarkiana (Chaenomeles japonica × Chaenomeles cathayensis) Chaenomeles × californica (Chaenomeles × superba × Chaenomeles cathayensis) Jaapani ebaküdoonia Jaapani ebaküdoonia vili Sile ebaküdoonia
Naomi Watts

Naomi Ellen Watts (sündinud 28. septembril 1968) on Austraalia filminäitleja.
Guimarães

Guimarães on linn Portugalis Braga ringkonnas, Guimarãesi valla keskus. Guimarães oli Portugali esimene pealinn ja seda nimetatakse seetõttu "riigi hälliks". Arvatakse, et linnas on sündinud esimene Portugali kuningas Alfonso I. Guimarães sai linnaõigused 1853. aastal. Guimarãesi vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Linnas tegutseb jalgpallimeeskond Vitória Guimarães. 2012. aastal oli Guimarães Euroopa kultuuripealinn. Guimarãesi koduleht
Kuldliiga

Kuldliiga võib tähendada mitut kergejõustiku võistlussarja: IAAF-i Kuldliiga, iga-aastane rahvusvaheline IAAF-i korraldatav tippkergejõustiklaste võistlussari Kergejõustiku Kuldliiga, iga-aastane Eesti-sisene kergejõustiku võistlussari, mis on kandnud ka nimesid BIG Kuldliiga ja BIGBANK Kuldliiga Golden League (Judo): Judoklubide Euroopa meistrivõistlused
Juuuubel

"Juuuubel" on Jääääre 2011. aasta album. "Laualinad" "Õhk kõnnib tänaval" "Saladus" "Kosk" "Viimane tramm" "Martinile" "Kui joonistad lund" "Neil hommikutel" "Isade laul" "Tiivad" "Kui me ükskord" "Romanss" Juuuubel andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Kergejõustiku Kuldliiga

Kergejõustiku Kuldliiga oli Eesti-sisene kergejõustiku võistlussari, mis koosnes mitmest osavõistlusest ja mida peeti 2004–2012. Plaanis on sarja taastamine 2023. aastal. Võistlusari sai alguse 2004, kui see kandis nime Ühispanga GP. 2005 sai nimeks Eesti Kergejõustiku GP. 2006–2008 oli see BIG Kuldliiga ja 2009–2012 BIGBANK Kuldliiga. Sarjal on peaauhind (jackpot), mis läheb sportlasele, kes võidab aasta jooksul kõik ühe ala osavõistlused. Kui selliseid sportlasi on mitu, siis läheb peaauhind jagamisele. Kui aga mitte ühtegi, siis peaauhinda välja ei anta. Plaanis on taastada kergejõustiku Kuldliiga ERR Sport, 20. juuni 2022 BIGBANK KULDLIIGA jooks.ee (vaadatud 10. oktoobril 2022) "Senised jackpot’i võitjad" Õhtuleht, 4. august 2010 Kuldliiga koduleht Jackpoti võitjad 2006–2009 Õhtuleht, 4. august 2010 BIGBANK Kuldliiga jooks.ee 300 000 krooni võitnud Iljuštšenko: "Nüüd kolin lõpuks ühikast ära!" Õhtuleht, 4. august 2010
Kanonenjagdpanzer

Kanonenjagdpanzer 4–5 (teise nimega Jagdpanzer Kanone 90 mm) oli Teise maailmasõja järel Lääne-Saksamaal toodetud tankitõrjesoomuk. See oli relvastatud 90 mm tankitõrjekahuriga (võetud teenistusest mahaarvatud tankidelt M47 Patton). Ehituselt sarnanes see tuntavalt Teise maailmasõja aegse Jagdpanzer IV-ga. Esimesed prototüübid ehitasid 1960. aastal Hanomag ja Henschel Lääne-Saksamaal ja MOWAG Šveitsis. Aastatel 1966 ja 1967 ehitati Bundeswehrile 770 masinat, neist 375 Hanomagi ja 375 Henscheli poolt. Kaheksakümmend masinat müüdi Belgiale, nende kättetoimetamist alustati 1975. aasta aprillis. Kui Nõukogude Liit võttis kasutusele tankid T-64 ja T-72, siis polnud 90 mm kahur enam piisav nende hävitamiseks pikemalt distantsilt. Lisaks juhtisid Teise maailmasõja kogemusega tankijahtijad tähelepanu kasematti paigutatud relva puudustele: horisontaalne laskesektor oli piiratud 15 kraadiga kummaski suunas. Kuigi tootjad väitsid, et masinad võiks ümber relvastada 105 mm kahuritega, muudeti aastatel 1983–1985 163 masinat rakette kandvateks tankitõrjesoomukiteks (Raketenjagdpanzer) Jaguar 2. Kahur asendati katusel paikneva raketiseadeldisega TOW ja lisati soomust. Teistel masinatel eemaldati kahur ja need muudeti luure- ja tulejuhtimissoomukiteks suurtüki- ja miinipildujaüksuste jaoks. Mõned Kanonenjagdpanzerid jäid kasutusele kuni 1990. aastani. Kanonenjagdpanzer oli kergelt soomustatud kiire ja mobiilne tornita soomusmasin. Meeskond koosnes neljast mehest (komandör, juht, sihtur ja laadija). Masina kere oli terasest kokku keevitatud ja soomuse maksimaalne paksus oli ainult 50 mm. Kanonenjagdpanzeri kahur paiknes kasematis, nagu paljudel Teise maailmasõja aegsetel tankitõrjesoomukitel. Kahur paiknes keskjoonest veidi paremal, seda sai pöörata kummalegi poole vaid 15° ja −8° kuni +15° üles-alla liigutada. Lahingvarustusse kuulus kuni 51 80 mm mürsku ja 4000 padrunit kahele 7,62 mm MG3 kuulipildujale. Kanonenjagdpanzeril oli ABK kaitse ja seadmed öiste lahingute pidamiseks. Belgia – Belgia sõjavägi kasutas 80 modifitseeritud masinat alates 1975. aastast Lääne-Saksamaa – Bundeswehr kasutas kokku 770 seda tüüpi masinat Foss, lk 134 Christopher F. Foss Panzer und andere Kampffahrzeuge von 1916 bis heute', Buch und Zeit Verlagsgesellschaft (saksa keeles) Jagdpanzer (Bw)
Fideikomiss

Fideikomiss (ladina keeles fidei commissum 'usaldusväärsetesse kätesse jäetud') on eraõiguslik institutsioon, kus perekonnavara (enamasti maa, samuti kinnisvara või kapital) kuulub jagamatult ühe perekonnaliikme (fideikomissar) valdusse, kelle käsutusõigus on piiratud ja kellel puudub võõrandamisõigus.  Pikemalt artiklis Fideikomiss (Rooma õigus) Fideikomissi mõiste on pärit Rooma õigusest, kus see tähendas testamendis sätestatud korraldust, millega pärandaja esitas pärijale palve anda või teha midagi kolmanda isiku heaks. See oli levinud Läänemereprovintsides ja see võis koosneda ühest või enamast mõisast. Need moodustati lepingu või testamendiga, kusjuures Liivimaal pidi keiser fideikomissi asutamise kinnitama. Fideikomissi ei tohtinud võõrandada, hüpoteegivõlgadega koormata ja seda pärandati suguvõsasiseselt, reeglina majoraadina. See tagas suguvõsale majandusliku, ühiskondliku ja poliitilise kaalu. Eestimaal asutati esimene fideikomiss 1699. aastal (Stenbockide Kolga mõis jt) ja Liivimaa Eesti osas 1756. aastal (Manteuffelite Puurmani mõis jt). Fideikomissid kaotati 1919. aastal maaseadusega. Majoraat Kolga fideikomiss Eestimaa fideikomissmõisad Liivimaa fideikomissmõisad Trampedach, Friedrich. Das Recht des Fideikomißbesitzers am adeligen Güterfamilienfideikomiß nach dem Privatrecht Liv-, Est- und Kurlands. Dorpat: Gedruckt bei C. Mattiesen, 1892 [1].
Pirjo Levandi

Pirjo Levandi (sündinud 10. oktoobril 1968) on eesti laulja (sopran). Aastatel 1974–1986 õppis Vassili Võrgu nimelises Tallinna 3. Keskkoolis (praegune Lilleküla Gümnaasium) Aastal 1994 lõpetas ta laulu eriala Eesti Muusikaakadeemias õpetaja Urve Tautsi käe all. Alates 2021. aastast töötab muusikalavastuste assistendina Rahvusooperis Estonia. Täna saab 29-aastaseks laulja Pirjo Levandi, Eesti Päevaleht, 10. oktoober 1997 Pirjo Levandi sai kuulmise tagasi, Eesti Päevaleht, 23. november 1999 Piret Tali, Pirjo Levandi lummas Hispaaniat, EPL Online, 25. august 2000 Pirjo Levandi katsumuste aasta, Kroonika, august 2001 Pirjo Levandi annetas pokkeri suurvõidu Pelgulinna sünnitusmajale, 14. september 2007 PIRJO LEVANDI: Lapsendasime, sest ma ei saanud lapsi, Naiste maailm, 29. aprill 2008 Mart Niineste, Pirjo Levandi (40) nelikümmend küünalt, Eesti Päevaleht, 4. oktoober 2008 Eha Laanepere, Pirjo Levandi: hoian end mõtte jõuga vormis, Õhtuleht, 5. aprill 2010 Laulja Pirjo Levandi lõpetas 16 aastat kestnud suhte, Elu24, 22. oktoober 2010
Kielce Korona

Kielce Korona (poola keeles Korona Kielce) on 1973. aastal asutatud Poola jalgpalliklubi, mille kodulinn on Kielce. Korona pääses esimest korda Poola kõrgliigasse 2005. aastal. Poola meistriks pole tulnud ega karikasarja võitnud. Sander Puri (2011, kaheksa liigamängu) Ken Kallaste (2016–; 16 mängu, 0 väravat) Klubi ametlik veebileht Korona Kielce (90minut.pl)
Carl Engel

Carl Engeli nime all on tuntud mitu isikut: Johann Carl Ludvig Engel (1778–1840) oli saksa päritolu Soome arhitekt. Carl Engel (1883–1944) oli prantsuse päritolu USA pianist ja muusikateadlane. Carl Alexander Engel (1818–1843) oli Soome arhitekt, Carl Ludvig Engeli poeg. Carl Friedrich Wilhelm Engel (1895–1947) oli saksa ajaloolane ja arheoloog. Karl Engel (1664–1702) oli saksa arhitekt. Karl Engel (1923–2006) oli Šveitsi pianist. Karl Engel (1952–) on endine Šveitsi jalgpallur.
1430

1430. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad - 1430. aastad - 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad Aastad: 1425 1426 1427 1428 1429 - 1430 - 1431 1432 1433 1434 1435 ... ... ... Andrei Rubljov, vene ikoonimaalija