laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jänes (tähtkuju)

Jänes (ladina Lepus) on tähtkuju, mis asub taevaekvaatorist lõunas, Orioni all. See on üks 48-st Ptolemaiose kirjeldatud tähtkujust ja kuulub 88 tänapäeva tähtkuju hulka. Jänes on pindalalt 51. tähtkuju, kattes tähistaevast 290 ruutkraadi. Heledaim täht on Arneb (heledus 2,58). Tähtkujus asub kerasparv Messier 79. "Lepus Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 2. august 2018. "Star Constellation Facts: Lepus". Astronomy Trek. Vaadatud 2. august 2018.
Jhon Durán

Jhon Jader Durán Palacio (sündinud 13. detsembril 2003 Medellínis) on Colombia jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa Premier League'i klubis Aston Villa ja Colombia jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Colombia klubis Envigado, millega liitus 2015. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris Colombia kõrgliigas 2019. aasta veebruaris. Colombia kõrgliigas lõi ta esimese värava 3. septembril 2019 mängus Águilas Doradase vastu. 15 aasta ja 8 kuu vanuselt sai Durán teiseks kõige nooremaks väravalööjaks Colombia kõrgliigas. Suurema läbimurde tegi Durán 2021. aastal, kui lõi Colombia kõrgliigas seitse värvat. 2022. aasta jaanuaris liitus ta Major League Socceri (MLS) klubiga Chicago Fire. MLS-is lõi ta esimese värava 14. mail 2022 mängus FC Cincinnati vastu. 2022. aasta lõi ta MLS-is 27 mänguga kokku kaheksa väravat. 2023. aasta jaanuaris sõlmis Durán lepingu Aston Villaga. Inglismaa kõrgliigas debüteeris ta 4. veebruaril 2023 mängus Leicester City vastu ja lõi esimese värava sama aasta 20. augustil mängus Evertoni vastu. Colombia jalgpallikoondises tegi Duran debüüdi 24. septembril 2022 mängus Guatemala vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 28. märtsil 2023 mängus Jaapani vastu. Stejskal, Sam. "How the Chicago Fire landed Jhon Jader Duran". The Athletic (inglise). Vaadatud 28. märtsil 2023. "Chicago Fire FC Acquires 17-Year-Old Colombian Forward Jhon Jáder Durán | Chicago Fire FC". chicagofirefc. "Villa sign Chicago striker Duran in £18m deal". BBC Sport (Briti inglise). 23. jaanuar 2023. Vaadatud 24. jaanuaril 2023. Profiil Aston Villa FC kodulehel
Surnud 21. märtsil

Siin loetletakse 21. märtsil surnud tuntud isikuid. 1201 – Absalon, Taani vaimulik ja poliitik 1556 – Thomas Cranmer, inglise teoloog, vaimulik ja poliitik 1709 – Burchard de Volder, Hollandi füüsik ja filosoof 1729 – John Law, šoti majandustegelane 1762 – Nicolas-Louis de Lacaille, prantsuse astronoom 1772 – Aleksandr Kokorinov, vene arhitekt 1857 – Abraham Jacob van der Aa, hollandi kirjamees 1862 – Alfred Candidus Ferdinand zu Windisch-Graetz, Austria sõjaväelane 1864 – Hippolyte Flandrin, prantsuse maalikunstnik 1864 – Luke Howard, Briti keemik ja farmatseut 1910 – Félix Nadar, prantsuse fotograaf ja ajakirjanik 1936 – Aleksandr Glazunov, vene helilooja, muusikapedagoog ja dirigent 1939 – Evald Aav, eesti helilooja ja koorijuht 1942 – Olha Kobõljanska, ukraina kirjanik ja naisõiguslane 1977 – Karl Abel, Eesti sõjaväelane ja leidur 1979 – Raimond Auling, eesti veepallur ja ujumiskohtunik 1982 – Marietta Šaginjan, armeenia päritolu Vene kirjanik 1987 – Väino Maala, eesti kandlemeister 1993 – Mart Mäger, eesti keele- ja kirjandusteadlane, luuletaja ning kriitik 1995 – Karl Aun, eesti õigusteadlane 1998 – Galina Ulanova, vene baleriin 1999 – Hardi Tiidus, ajakirjanik ja tõlkija 1999 – Mary Ainsworth, Ameerika-Kanada arengupsühholoog 2000 – Totti Kasekamp, eesti kergejõustiklane ja õpetaja 2005 – Endla Oja-Tamm, eesti õpetaja 2007 – Uno Valk, eesti metsateadlane 2008 – Gadži Abašilov, Dagestani ajakirjanik 2008 – Mari Murdvee, eesti antiigiteadlane, tõlkija, näitleja ja laulja 2008 – Iljass Šurpajev, Dagestani päritolu Venemaa ajakirjanik 2009 – Dimitri Matiesen, Eesti ja Rootsi ettevõtja ja kaupmees 2011 – Pinetop Perkins, USA džässmuusik 2011 – Nikolai Andrianov, vene sportvõimleja 2012 – Elem Treier, eesti kirjandusteadlane, teatrikriitik ja näitekirjanik 2012 – Bruno Giacometti, Šveitsi arhitekt 2012 – Claude Duneton, prantsuse kirjanik, publitsist, tõlkija ja näitleja 2013 – Otto Borch, Taani diplomaat 2013 – Pietro Mennea, Itaalia kergejõustiklane ja poliitik 2014 – Gita-Maren Linnaks, eesti õpetaja 2015 – Jørgen Ingmann, taani muusik 2017 – Colin Dexter, Briti kirjanik 2017 – August Englas, eesti maadleja 2017 – Tõnu Mikiver, eesti näitleja 2017 – Martin McGuinness, Põhja-Iirimaa poliitik 2020 – Dmitri Bruns, vene päritolu Eesti arhitekt ja arhitektuuriteoreetik 2020 – Irõna Bekeškina, ukraina sotsioloog 2020 – Priit Leito, eesti ajakirjanik, meediajuht ja maletaja-malefunktsionäär 2021 – Adam Zagajewski, poola luuletaja, esseist ja proosakirjanik 2023 – Francesco Maselli, itaalia filmilavastaja ja stsenarist
Proxima Centauri b

Proxima Centauri b (või Proxima b), mida mõnikord nimetatakse Alpha Centauri Cb, on eksoplaneet, mis tiirleb punase kääbuse Proxima Centauri elamiskõlblikus tsoonis, mis on Päikesele lähim täht ja osa suuremast kolmiktähesüsteemist Alpha Centauri. See asub Maast umbes 4,2 valgusaasta (1,3 parseki) kaugusel Kentauri tähtkujus, mistõttu on see ja Proxima d koos praegu vaidlusaluse Proxima c-ga Päikesesüsteemile lähimad teadaolevad eksoplaneedid. Proxima Centauri b tiirleb ümber oma ematähe ligikaudu 0,04856 aü (7,264 miljoni km) kaugusel tiirlemisperioodiga ligikaudu 11,2 päeva. Selle teisi omadusi pole kuigi palju teada, kuid arvatakse, et see on potentsiaalselt Maa-sarnane planeet, mille minimaalne mass on vähemalt 1,07 Maa massi (M🜨) ja mille raadius on vaid veidi suurem kui Maa oma. Planeet tiirleb oma ematähe elamiskõlblikus tsoonis, kuid pole teada, kas sellel on atmosfäär. Proxima Centauri ja selle planeetide läheduse tõttu on aastate jooksul planeeritud neid uurida, näiteks Breakthrough Starshot abil. Euroopa Lõunaobservatoorium (ESO) teatas 24. augustil 2016, et on leidnud kindlaid tõendeid Proxima Centauri b olemasolust. Päikesesüsteemile lähimast tähest elamiskõlblikul kaugusel asuva planeedi Proxima Centauri b avastamine oli planetoloogias suur avastus ja on äratanud huvi Alfa Centauri tähesüsteemi kui terviku vastu, mille liige Proxima Centauri b on. "Proxima b, the closest exoplanet we know, may be even more Earth-like than we thought". Space.com. Vaadatud 17. märtsil 2024. "Planet Found in Habitable Zone Around Nearest Star". European Southern Observatory. Vaadatud 17. märtsil 2024.
Pärsia kapiteel

Pärsia kapiteel ehk härjapeakapiteel on kapiteelitüüp, mida on kasutatud Ahhemeniidide Pärsia arhitektuuris, tuntuim näide on sambad Persepolises. Pärsia sammas, mida pärsia kapiteel kroonis, oli Ahhemeniidide arhitektuurile väga iseloomulik sambatüüp, mis ilmus tõenäoliselt veidi enne aastat 500 eKr. Ahhemeniidide arhitektuuris oli tavaline palee osa hiiglaslik sammassaal (hüpostüül, apadana), milles sambad paiknesid paljude ridadena. Persepolise Artaxerxes I palee sammassaali mõõtmed olid 70 × 70 meetrit. Ahhemeniidide kiviarhitektuuri hübriidse näo määras asjaolu, et olemata ise oskuslikud ehitajad, importisid nad oma riiki kunstnikke ja käsitöölisi teistest maadest. Nende ehituskunstis leiab mõjusid Mesopotaamiast, Egiptusest, Lüüdiast Anatoolias ja Elamist; esimeseks Ahhemeniidide stiilis ehitiseks oli Dareiose palee Susas, kuid enim ehitisi on säilinud Persepolises. Persepolise paleede sammastel on reljeefdekooriga ümmargune tüvesest laiem baas, ümar kanneleeritud tüves, kolmeastmeline kapiteelivöönd, mis koosnes vana-Egiptuse palmsamba taolisest laiendusest, mitme paari voluutide ja nelinurkse ristlõikega osast ning kapiteelipäisest, mille moodustasid kaks selgadega vastamisi loomapead või -rindkeret. Sammas võis ent olla ka üksnes loomapaarikujulise päisega. Loomafiguurid eendusid vastassuundades ja toetasid katuse talastikku nagu kaks konsooli. Levinuim loomamotiiv on pärsia kapiteelil on härjad, kuid esinevad ka lõvid, greifid ja inimpeaga olend lamassu. Kapiteeli baas, mis meenutas suurt alaspidi pööratud lilleõit, ja kapiteelivööndi allosa olid sarnased Egiptuse arhitektuuris levinud vormidega, ent võrreldes Egiptuse sammastega on Pärsia sammas kõrgem ja saledam. Tüvese kanneleering oli tihedam kui Vana-Kreeka orderites. Loomafiguuride vahesse toetusid puitkatuse risttalad. Kui figuurideküljed on siledad ja dekoorita, võib oletada talastiku toetumist ka neile külgedele. Ahhemeniidide riiklik ehitustraditsioon katkes järsult, kui Aleksander Suur tungis 330. aastal eKr Pärsiasse ja Persepolis laastati. Samba fragmendid Dareiose palees Susas Persepolise väravaehitise sambad Tüvesed ja kapiteelid Samba baas Susast Louvre'is Greifidega kapiteel Persepolises Lõvidega kapiteel Persepolises Lõvipea fragment ja samba baas Persepolises Inimhärjaga kapiteeli fragment Iraani Rahvusmuuseumis Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 Art of Ancient Iran. - The Artistic Adventure of Mankind Bull's head from column capital. - Ancient Near East Art. - Metropolitan Museum
Topeltrünnak

Topeltrünnak (inglise keeles double tap (strike)) on ründetehnika, mille puhul sooritatakse (võimalikult) väikese ajavahemiku jooksul kaks rünnet ühe ja sama sihtmärgi pihta. Eesmärgiks on saavutada võimalikult väikesel alal asuvale sihtmärgile suurim kahju. Tavaliselt kasutatakse teist rünnet selleks, et kutsuda esile võimalikult palju ohvreid, sihtides nii ellujäänuid kui ka neid päästma tulnud inimesi. Topeltlöök(en)
Wendy Northcutt

Wendy Northcutt (sündinud 17. septembril 1963) on veebisaidi Darwinawards.com looja ja toimetaja ning raamatute "Darwini auhinnad" autor. Ta on lõpetanud Berkeley Ülikooli molekulaarbioloogia erialal. Aastal 1993 pani ta aluse leheküljele Darwinawards.com, kuhu on kokku kogutud totrate tegevustega teise ilma läinud või end suguvõimetuks teinud inimestest, kes seeläbi on parandanud inimkonna genofondi. "Darwini auhinnad" (tõlkinud Raul Aav), Tänapäev, 2001 "Darwini auhinnad 2" (tõlkinud Risto Marjapuu), Tänapäev, 2002 Darwini auhinnad
Taube (täpsustus)

Taube on mitme suguvõsa nimi: Taube, Eestimaa põlisaadlisuguvõsa Taube (Tūja), Liivimaa aadlisuguvõsa Taube (Ida-Preisimaa), Friedlandist pärit Liivimaa käsitöölise-, kaupmehe- ja literaadisuguvõsa Taube (Venemaa suguvõsa), Kuramaalt pärit Venemaa aadlisuguvõsa Tuve
Hans Kõll

Hans Kõll (sündinud 8. juunil 1941 Võrus) on eesti arhitekt. Ta lõpetas 1959. aastal Võru 1. Keskkooli, õppis aastatel 1959-1960 Tartu Kunstikoolis ja seejärel ERKI-s, mille lõpetas 1966. aastal arhitektina. On töötanud Tallinnas 1966–1969 "Eesti Projektis", 1969–1976 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse TUI-s, 1976–1990 "Eesti Maaehitusprojektis" ja alates 1990. aastast arhitektibüroos "Vaarpuu-Pilter-Kõll". Maaviljeluse ja Maaparanduse TUI hooneid: 1973 ühekorruseline ridaelamu Sakus 1975 labor Olustveres 1977 5-korruselised punktelamud Sakus 1987 Paide kultuurimaja. Sama projekti mugandus: 1990 Põlva kultuurimaja 1992 ridaelamu Siimustis 1994 hambakliinik Väike-Kuke tänaval, Pärnu. Koos Neeme Vaarpuuga 1994 "Pepsico" kontorihoone Painkülas. Koos Neeme Vaarpuuga 1967 kõlakojad ja tantsupaviljonid (II auhind) 1977 Väimela näidissovhoostehnikumi õppehoone (III auhind) 1977 Saku planeering (ergutusauhind) 1991 Harkujärve kirik. Koos Neeme Vaarpuuga (III auhind) 1992 Tallinna Vabaduse väljak. Koos Neeme Vaarpuuga (III auhind) 1977 Eesti Arhitektide Liit Piret Lindpere. "Kõll, Hans, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 228–229 Hans Kõll Eesti Arhitektide Liidu kodulehel
Vee filtreerimine

Vee filtreerimine puhastab vett mehaaniliste, keemiliste või bioloogiliste protsesside abil. Filtri puhastusaste määrab sobiva kasutusala. Tuntumad filtreerimisviisid on sõelumine, adsorptsioon, setitamine, ioonreaktsioon ja pöördosmoos. Joogivee töötlemise protsessid on koagulatsioon, flokulatsioon, selitamine, filtreerimine ning desinfitseerimine. Sageli eelneb eelsetitamine. Positiivse laenguga koagulant lisatakse töötlemata vette ning segatakse kiiresti. Koagulant destabiliseerib negatiivse laenguga osakesi ja lahustunud või kolloidseid saasteaineid. Järgneb aeglane segamine, mis kiirendab osakeste kokkupõrkeid ning koondab suuremateks kogumiteks. Siis setitatakse moodustunud tahke aine ning järgneb filtreerimine. Peamiselt kasutatakse antritsiidist ja liivast koosnevaid mitmekihilisi filtreid, kuid on ka ühekihilisi liiva- või kivimifiltreid. Selliste filtrite puhul voolab vesi läbi erineva struktuuriga materjali, mis takistab settimata osakeste edasiliikumist. Regulaarne filtrite tagasipesu (väljavoolu otsast sisestatakse vesi, mis uhab välja filtrisse jäänud sette) tagab töökvaliteedi ning jätkusuutliku kasutuse. Kui kahe tagasipesu vaheline aeg on väga lühike, siis annab see märku, et filtrisse jõudev vesi sisaldab liiga palju tahkeid osakesi ning eelnevad etapid pole piisavalt efektiivsed olnud. Viimasena lisatakse veele kloori, mis takistab bioloogilist kasvu ning eemaldab lõhna, maitset või värvi eraldavaid aineid (nt raud ja magneesium). Mitmekihilised filtrid eemaldavad kuni 15–20 mikroni suurusi osakesi. Pöördosmoos eemaldab kuni 0,0001 mikroni suurusi osakesi , sealhulgas baktereid ja viirusi ning vees sisalduvat soola . UV-filter võimaldab kemikaalivaba desinfitseerimist. "Veepuhastusprotsess". Tallinna Vesi. Vaadatud 20. mail 2024. "Drinking Water Treatability Database". tdb.epa.gov. Vaadatud 25. märtsil 2024. "Drinking Water Treatability Database". tdb.epa.gov. Vaadatud 25. märtsil 2024. "Multi-Media-Filtration" (PDF). puretecwater.com. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 25. märts 2024. Vaadatud 25. märtsil 2024. "Technical Information on Home Water Treatment Technologies | Home Water Treatment | Drinking Water | Healthy Water | CDC". www.cdc.gov (Ameerika inglise). 1. märts 2023. Vaadatud 25. märtsil 2024. "What Is a Reverse Osmosis System and How Does It Work?". Fresh Water Systems (inglise). Vaadatud 25. märtsil 2024. "How Does UV Light Purify Water?" (Ameerika inglise). Vaadatud 25. märtsil 2024.
Maiestas Domini

Maiestas Domini (ladina keeles 'Issanda auväärsus') ehk Kristus auhiilguses on Lääne kunstile iseloomulik Kristuse kujutamise ikonograafiline traditsioon, kus ristikujulise aupaistega Kristust kujutatakse istumas troonil või vikerkaarel ümbritsetuna mandorlast, parem käsi tõstetud õnnistamiseks ja teises käes eluraamat. Mandorla ümber, harvem selle sees võivad olla evangelistide sümbolid. Kujutamistraditsiooni areng on jälgitav alates 4.–5. sajandist. Kindlaks kujunenud motiivina levib see kunstis alates romaanikast, kuid traditsiooni peetakse varasemaks, võimalik on kujutise esinemine juba eelromaani kirikute apsiidide mosaiikides, mis pole säilinud. Alates 12. sajandist hakkab kirikute tümpanonidel Maiestas Domini asemele ilmuma Viimse kohtupäeva motiiv. Kristus Kõigevalitseja Maestà Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 Christ in Majesty. - Christian Iconography Christ in Majesty. - Christian Iconography The Maiestas Domini of Europe. - The European Spectator. The portal for European Stories, History and Visualisation Snyder, J. (1967). THE MEANING OF THE « MAIESTAS DOMINI » IN HOSIOS DAVID. Byzantion, 37, 143–152. http://www.jstor.org/stable/44169274
Taube (Ida-Preisimaa)

Taube (vene keeles Таубе) on Ida-Preisimaalt Friedlandist pärit käsitöölise-, kaupmehe- ja literaadisuguvõsa. Suguvõsaliin algab Ida-Preisimaalt Friedlandist pärit parkal Christian Heinrich Taubega (suri 1758), kes rändas XVIII sajandi keskpaiku Liivimaale Riiga ja võeti 1752. aastal kodanikuks. Tema poeg Heinrich Taube (1753−1803) jätkas Riias oma isa ametit, pojapoeg Heinrich Wilhelm Taube (1795−1848) oli veinikaupmees. Kaupmehe ametit pidasid ka tema kaks poega. Teised järeltulijad olid arstid, keemikud ja vaimulikud. Suguvõsaliikmed lahkusid enne II maailmasõda ja selle ajal Eestist ja Lätist Saksamaale. Johann Alexander Taube (1828−1883), meditsiinidoktor, tõeline riiginõunik, sünnitushaigla ordinaator, suurvürst Nikolai Nikolajevitši ihuarst Heinrich Gerhard Taube (1856−u 1930), meditsiinidoktor, tõeline riiginõunik, lastevarjupaiga direktor Woldemar Wilhelm Taube (1861−1912), meditsiinidoktor, rahukohtunik, Vindavi linnapea, pangadirektor Theodor Eduard Taube (1864−1919), teoloogiakandidaat, Riia Martini saksa koguduse pastor Alexander Hermann Taube (1894−1945), Venemaa keisririigi sõjaväelane (praporštšik), filosoofiadoktor, õpetaja Theodor Heinrich Max Taube (1894−1970), Venemaa keisririigi sõjaväelane (ohvitser), Riia Peetri koguduse pastor Seuberlich, Erich. Stammtafeln deutsch-baltischer Geschlechter. – Deutsche Stammtafeln in Listenform. Band II. 3. Reihe. Hrsg. Zentralstelle für Deutsche Personen- und Familiengeschichte E. V. Leipzig: Verlag Zentralstelle für Deutsche Personen- und Familiengeschichte E. V, 1931. Veerg 141−144 [1]. Taube suguvõsa genealoogia saidil geni.com
Viljuisk

Viljuisk (jakuudi Бүлүү (Bülüü)) on linn Venemaal Sahhas, Viljuiski ulussi keskus. Asub Viljui jõe ääres, 535 km Jakutskist loodes. 2010. aastal oli linnas 10 234 elanikku. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2023 года
Proxima Centauri d

Proxima Centauri d (või Proxima d) on eksoplaneet, mis tiirleb ümber punase kääbustähe Proxima Centauri. Proxima Centauri on Päikesele lähim täht ja osa Alpha Centauri kolmiktähesüsteemist. Proxima Centauri d on koos kahe teise Proxima Centauri süsteemi planeediga Päikesesüsteemile lähim teadaolev eksoplaneet, mis asub umbes 4,2 valgusaasta (1,3 parseki; 40 triljoni kilomeetri) kaugusel Kentauri tähtkujus. Esimesed märgid eksoplaneedist ilmnesid 2020. aasta Proxima b massi uurimisel väga suure teleskoobiga saadud radiaalkiiruse andmetes nõrga 5,15-päevase signaalina. Teadlased pakkusid signaali eksoplaneedi kandidaadiks 2022. aastal. Proxima d mass moodustab vähemalt veerandi Maa massist ning tiirleb oma tähest umbes 0,029 aü kaugusel, tehes tiiru ümber tähe iga 5,1 päeva järel. See on Proxima Centauri süsteemi kõige vähem massiivne ja ematähele lähim teadaolev planeet. See on 2022. aasta seisuga väikseimaid tuvastatud eksoplaneete ning väikseim radiaalkiiruse meetodil tuvastatud eksoplaneet. Kuigi Proxima d tiirleb oma tähele liiga lähedal, et olla elamiskõlblik, on teoreetiliselt võimalik, et Proxima d-l on eluks sobiliku temperatuuriga polaaralad. "Revisiting Proxima with ESPRESSO". Astronomy & Astrophysics. Vaadatud 18. märtsil 2024. "3rd possible planet found orbiting nearest star". EarthSky. Vaadatud 18. märtsil 2024. "Tiny exoplanet Proxima d is third spotted in nearest star system to us". New Scientist. Vaadatud 18. märtsil 2024.
Super-Maa

Super-Maa on eksoplaneetide klass, millesse kuuluvate eksplaneetide mass on suurem kui Maal, kuid jääb oluliselt alla Päikesesüsteemi jäähiidude Uraani ja Neptuuni massile, mis on vastavalt 14,5 ja 17 korda suuremad Maa omast. Mõiste "super-Maa" viitab ainult planeedi massile ja ei viita pinnatingimustele ega elamiskõlblikkusele. Alternatiivne termin "gaasikääbus" võib olla täpsem nende jaoks, mis on massiskaala kõrgemas otsas, kuigi tavaliselt kasutatakse siis terminit "mini-Neptuun". "Super-Earth". NASA. Vaadatud 18. märtsil 2024.
Böheimkirchen

Böheimkirchen on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. 1. detsembril 2016 avastas politsei ORF-i andmetel ühest linnas asuvast majast kuue inimese, sealhulgas kolme lapse surnukehad, kuna majas elanud kolm last ei käinud kolm päeva koolis. Leitute surnukehad olid kõik omavahel suguluses, samas kui mõrvas-enesetapmises kahtlustati naissugulast. Perekond, keda naaber kirjeldas kui "väga endassetõmbunud käitumisega", kolis majja 2015. aasta juunis. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Brand-Laaben

Brand-Laaben on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Mertensia ovum

Mertensia ovum on panarktilise levikuga kammloomaliik, kes elab kõikjal Põhja-Jäämeres ja keda on leitud ka Läänemeres. Ta on oma perekonna ainus liik. Mertensia ovum sarnaneb kujult meritikriga, kuid on temast märgatavalt suurem, umbes 5,5 cm pikkuse munakujulise kehaga, mille teravamal otsal paikneb suu ja vastasküljes meeleelund. Nagu ümaraliste seltsi kammloomadele iseloomulik, on keha külgedelt veidi kokku surutud, nii et kombitsate tasandil on keha läbimõõt suurem kui sellega ristuval teljel. Kaheksast kammplaatide reast on kombitsate tasandi omad veidi pikemad kui ülejäänud kaks paari, umbes neli viiendikku kammlooma keha pikkusest. Kaks kombitsat on pikad, arvukate lühikeste külgharudega. Kombitsad, külgniidid ja meeleorganit ümbritsev plaat on värvuselt õrnroosad. Noorlooma keha on peaaegu kerakujuline, teravnedes siiski veidi suuosas. Kammplaadid on noortel isenditel hästi arenenud, edestades sama vana meritikrit, kuid kombitsad on võrreldes meritikri noorloomadega väiksemad ja nende külgharud arenevad välja hiljem. Kammplaatide ridadel võib märgata oranžikat pigmenteerumist, mis samuti eristab liiki meritikrist. Liiki leidub kõikjal Põhja-Jäämeres, ka Atlandi ookeani põhjaosas ja Läänemeres. Talviti ulatub tema levila Põhja-Ameerikas New Jersey rannikuni ja Newportini Rhode Islandil, eriti noorloomad, kuid täiskasvanud isendeid leitakse harva Massachusettsi lahest lõuna pool. Arktilise kammlooma Mertensia ovum esinemine Läänemeres tehti kindlaks 2009. aastal geneetiliste uuringute tulemusena. Aastail 2007–2010 kogutud DNA andmete põhjal tuvastati, et Läänemere põhjaosast leitud 388-st kammloomast 370 osutusid liigiks M. ovum. 120 kammloomaisendit leiti Bornholmi merest ja Läänemere lõunaosast, kellest 110 olid M. ovum, kolm ameerika kammloom ja ülejäänud jäid määramata. Seega selgus, et ameerika kammloom pole Läänemeres nii massiline nagu algselt kardeti. Kammlooma M. ovum ei ole leitud Põhjalahest, Liivi lahest ega Soome lahe rannikualadelt, enim on neid Bornholmi basseinis, Ahvenameres ja Soome lahe keskosas. Selle põhjuseks peetakse liigi jahedalembesust. Mayer, Alfred Goldsborough (1912). Ctenophores of the Atlantic Coast of North America (PDF). Carnegie Institution of Washington. Mertensia ovum (Fabricius, 1780). - WoRMS M. Metsla. Meduuside ja kammloomade levik ning puhangud Läänemeres ning teistes riimveelistes ökosüsteemides. Bakalaureusetöö. Tartu, 2013
Kreppsidus

Kreppsidus on kombineeritud sidus, mis annab kangale peeneteralise pinna ja imiteerib sellega krepplõngast kootud kanga ebatasasust. Kreppsiduses kombineeritakse labase, panama- atlass- ja liittoimse siduse elemente. Kanga pind on pehme ja kohev, sellel ei tohi olla pikki lõngajooksusid. Paremaid kreppe saab suuremate sidustega, käsitsi kudujad püüavad arvesse võtta ka oma oskusi ja kangastelje võimalusi Kreppsiduses (lisaks toimsele sidusele) on kootud Läänemaa ja Raplamaa suurrätte.. Eva-Liisa Kriis. Tuule ja vihmaga (kaastöö ajakirjale KÄSITÖÖ). - Iida käsitööblogi Suurrätt Raplamaalt Valtust. - Iida käsitööblogi Kreppbindung. - Stofflexikon. stoff4you.de Kreppbindung. - dekowiki.de (joonis)