laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaubi (Rõuge)

Kaubi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Külas asuvad Misso kalmistu ja Misso lahingu mälestussammas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaubi

Kaubi on mitme koha nimi: Kaubi, küla Saaremaa vallas Saare maakonnas Kaubi, küla Rõuge vallas Võru maakonnas Kaubi, küla Tõrva vallas Valga maakonnas Kaubi kaasiku kaitseala, asub Tõrva vallas.
Kimalasõ

Kimalasõ (aastani 1997 Kimalase) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kiviora

Kiviora (aastani 1997 Kivioru) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koorla

Koorla on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Korgõssaarõ

Korgõssaarõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kossa

Kossa on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Kriiva

Kriiva on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Külas asub looduskaitse all olnud Kriiva kask. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024. "Looduskaitseväärtuse kaotanud üksikobjektid arvati kaitse alt välja". Keskkonnaministeerium. 5. jaanuar 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2018.
Kundsa

Kundsa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kurõ

Kurõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Ta asub Läti piiri ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Käbli

Käbli on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Laisi

Laisi on küla Eesti lõunapiiril Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Laisi küla piirneb idas Rammuka ja Hino külaga, kirdes Kaubi külaga, põhjas Kuura ja Kuklase külaga, läänes Murati külaga ning lõunas Läti Alūksne rajooniga. 2000. ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel ei olnud Laisi külas ühtegi elanikku. Küla piires asuvad Idinä järv, Lautri järv ja Üldna järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Vaata, millised Eesti külad on välja surnud. Eesti Elu, 19. detsember 2012". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. oktoober 2015. Vaadatud 12. oktoobril 2015.
Leimani

See artikkel räägib Eesti külast. Läti küla kohta vaata artiklit Leimaņi. Leimani on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Külast on pärit sootska Aarne Leima. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Albu vald

Albu vald oli kohalik omavalitsusüksus Eestis Järva maakonnas. Albu viimane vallavanem oli Kalju Kertsmik. 2017. aastal ühines Albu vald mitme Järva maakonna naabervallaga, millega koos moodustati Järva vald. Albu vallas oli 16 küla: Ageri, Ahula, Albu, Järva-Madise, Kaalepi, Lehtmetsa, Mägede, Mõnuvere, Neitla, Orgmetsa, Peedu, Pullevere, Seidla, Soosalu, Sugalepa, Vetepere.  Pikemalt artiklis Järva-Madise kihelkond  Pikemalt artiklis Albu vald (Järva-Madise kihelkond) Albu valla piirid kattusid suuremas osas ajaloolise Järva-Madise kihelkonnaga. Maakogukonnaseaduse kehtestamisel 1866. aastal kaotas mõis võimu kogukonna üle ja loodi Albu vald. 1945. aastal moodustati Albu valla territooriumile 3 külanõukogu: Aravete, Järva-Madise ja Peedu. 1950. aastal oli hilisema Albu valla territooriumil kokku 10 kolhoosi: "Kuldne Kodu" ja "Uus Kodu" Peedu külanõukogus, "Tammsaare-nimeline", "Leek" ja "Jüriöö" Järva-Madise külanõukogus ning "Kaardiväelane", "Lembitu", "Punane Täht", "Murrang" ja "Tormilind" Aravete külanõukogus. 1954. aastal liideti Järva-Madise ja Peedu külanõukogu. Nende liitmisel moodustus Albu külanõukogu, 1963. aastal liideti sellele ka Aravete külanõukogu. Hilisema Albu valla piirid olid 1977. aastast, mil Albu valla territooriumist liideti Ambla külanõukogu territooriumiga Aravete alevik, Kukevere, Kurisoo, Mägise ja Sääsküla külad. 22. aprillil 1993 anti vallale omavalitsuslik staatus. 2017. aastal liideti Albu vald mitme Järva maakonna naabervallaga ja tekkis uus, Järva vald. Vetepere külas Vargamäel on sündinud kirjanik Anton Hansen Tammsaare ja seal asub 30. jaanuaril 1958 avatud A. H. Tammsaare muuseum. 1970. aastatel taastati talu sellisena, nagu see 1886. aastal rajati. Tänapäeval ei ole see ainult muuseum, vaid koht, kus suvel korraldatakse koostöös eesti teatritega vabaõhuetendusi ning kus igal aastal toimub Tammsaarele pühendatud rahvamatk. Vallas oli kaks kooli: Albu Põhikool ja Ahula Lasteaed-Algkool. Järva-Madise kirik Albu mõis Seidla mõis Seidla tuulik Vulbi maastikukaitseala Rehessaare Suurkivi Valgehobusemägi A. H. Tammsaare muuseum Albu valla aukodanik A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia Maakatastri statistika, vaadatud 15.10.2018. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Järva-Madise kihelkond mõisaportaalis. Omavalitsusliku staatuse andmise kohta (vastu võetud 22.04.1993 nr 115)
Lütä

Lütä on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla territooriumil asub Luhamaa piiripunkt. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Mauri

Mauri on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Missokülä

Missokülä on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mokra

Mokra on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Muraski

Muraski on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Möldre (Rõuge)

Möldre on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Möldre

Möldre on mitme koha nimi: Möldre, küla Tõrva vallas Valga maakonnas Möldre, küla Rõuge vallas Võru maakonnas Möldre (perekonnanimi) Möldre tee
Napi (Setomaa)

Napi on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Napimäe pettai Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Parmu

Parmu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. 1977–1997 oli liidetud Kivioru külaga. Küla lõunapiiril asub punkt, kus saavad kokku Eesti, Läti ja Venemaa piir. 19.–20. sajandil oli külas üks talu ja kaks metsavahikohta. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Evar Saar: artikkel "Parmu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 466.
Pedejä

Pedejä on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pruntova

Pruntova on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Võru maakonna Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Põdramõtsa

Põdramõtsa on küla Võrumaal Rõuge vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Misso valda ja kandis nime Pulli. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Pupli

Pupli on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Põnni

Põnni on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Küla piiresse jäävad Pahijärv, Lõuna-Pahijärv ja Vuuhjärv ning seal asub Antjärve soo. Külast voolab läbi Pedetsi jõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Põrstõ

Põrstõ (kirjakeeles varem ka Põrste) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Võru maakonna Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pältre

Pältre (varem Pärtli) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Pältre Uibumägi: 215 m, näha Nipernaadi filmimiskoht[viide?] ja püha Pargimägi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rammuka (Rõuge)

Rammuka on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rebäse (Misso)

Rebäse oli küla Võru maakonnas Misso vallas. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Häärmäni külaga. Rebäse külas varjas end kolm metsavenda. Julgeolek korraldas neile haarangu. Et metsavendadel puudus varustus, relvastus ja laskemoon, andsid nad end ilma vastupanuta julgeoleku kätte vangi. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014.
Rebäse (täpsustus)

Rebäse on mitme koha nimi: Rebäse, küla Rõuge vallas Võru maakonnas. Rebäse, endine küla Misso vallas Võru maakonnas, 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti Häärmäni külaga. Rebäse, endine küla Rõuge vallas Võru maakonnas. Rebäse on Rebase küla nime kohalik hääldus Rebäsemõisa
Ritsiko

Ritsiko on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saagri (Setomaa)

Saagri on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Võru maakonna Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Saagri

Saagri on mitme koha nimi: Saagri, küla Rõuge vallas Võru maakonnas Saagri, küla Setomaa vallas Võru maakonnas Saagrimäe
Saagrimäe

Saagrimäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Misso-Saika

Misso-Saika on küla Võrumaal Rõuge vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Misso valda ja kandis nime Saika. Küla asub Haanja kõrgustikul ning seal juures on järv ja vana Pältre lühterkuusk.  Pikemalt artiklis Saika punkrilahing Saika punkrilahing toimus Saika küla metsas 7. märtsil 1951. aastal metsavendade ja Nõukogude julgeolekujõudude vahel. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Saika

Saika on mitme koha nimi: Saika, küla Rõuge vallas Võru maakonnas Saika oli Rõuge vallas asuva Misso-Saika küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi. Saika ehk polaartursk on kala tursklaste sugukonnast.
István I Püha

István [ištva:n] I Püha (ka Stephan I Püha, umbes 975–1038) oli Ungari esimene kuningas alates 1001. aastast. István sai Ungari valitsejaks (vürstiks) pärast oma isa Géza surma 997. aastal. István viis lõpuni Ungari kuningriigi rajamise ja 1001. aastal kroonis paavst Sylvester II ta Saksa-Rooma keisri Otto III toetusel Ungari kuningaks ja Ungarist sai kuningriik. Ungari kuningriik koosnes tänapäeva Ungari, Transilvaania (tänapäeval Rumeenias), Slovakkia, Ruteenia (tänapäeval Ukrainas), Vojvodina (tänapäeval Serbias), Burgenland (tänapäeval Austrias), Slavoonia, Horvaatia, Dalmaatsia (tänapäeval Horvaatias) ja mõnest väiksemast territooriumist ümber tänapäeva Ungari piiride. 1028. aastal kaotas István I hõimuvürstide võimu, jaotas riigi komitaatideks, mille eesotsas seisid kuninga määratud išpanid ehk komitaadi ülemad. Jagas riigi maid alamatele ja kirikutele, luues nii Ungaris feodaalkorra. Võttis vastu katoliku usu, levitas seda oma rahva seas ja kuulutati selle eest 1038. aastal pühakuks. 1030. aastal lõi tagasi saksa feodaalide sissetungi. Poja Imre surma järel puudus kuningal väärikas järeltulija, sest István I ei pidanud oma onupoega Vazulit õigeks kristlaseks. Seepärast valis ta järeltulijaks oma noorema õe ja Veneetsia doodži Otto Orseolo poja Péter Orseolo. 1026. aastal, kui Veneetsia doodž kukutati ja põgenes Konstantinoopolisse, pagesid Péter ja ta ema Ungarisse. István I abiellus Saksa-Rooma keisri (1002–1024) Heinrich II õe Giselega Baierist. Ungari valitsejate loend Ungari kuningriik Ungari ajalugu
Aiboland

Aiboland (ka Egeland) oli rannarootslaste omanimetus alade kohta, mida nad Lääne-Eestis ja Eesti saartel kasutasid ja käsitlesid selle nimetuse kaudu oma kodumaana. Rannarootsi Muuseum Rootsikeelne ohtrate piltide ja kaartidega veebileht rannarootslastest
Naelatangid

Naelatangid on tangid naelte väljatõmbamiseks. Naelatange valmistatakse mitmes suuruses. Naelatangidega naela väljatõmbamine Lapiktangid Lõiketangid Ümartangid
Tellitav võti

Tellitav võti ehk tellitav mutrivõti ehk patentvõti on mutrivõti, mille suurust saab liikuva põse nihutamisega muuta vastavalt keeratava mutri suurusele.
Lehtsilmusvõti

Lehtsilmusvõti on mutrite pööramise ja pingutamise tööriist. See on mutrivõti, mille ühes otsas on lehtvõti ja teises otsas silmusvõti.
Good Charlotte

Good Charlotte on USA idaranniku rokkansambel, mis asutati 1996. aastal Marylandi osariigis. Praegused bändi liikmed on Joel Madden, Benji Madden, Billy Martin, Paul Thomas ja Dean Butterworth. Good Charlotte'i asutasid 16-aastased Benji ja Joel Madden. Ansambli debüütalbum "Good Charlotte" ilmus 2000. aasta septembris. Ansambli teine album "The Young and the Hopeless" ilmus 2002. aasta oktoobris ja seda müüdi 4,9 miljonit eksemplari. Selle albumiga saavutas ansambel peavoolu populaarsuse. Singel "Lifestyles of the Rich and Famous" oli nii pop- kui ka rokiedetabelite esikohal mitmetes riikides. Albumilt avaldati neli singlit "The Anthem", "Girls & Boys", "The Young & the Hopeless" ja "Hold On". Kolmas album "The Chronicles of Life and Death" ilmus 2004. aasta oktoobris. Esimene singel "Predictable" ilmus 2004. aasta septembris. Teiseks singliks oli 2005. aasta alguses ilmunud "I Just Wanna Live", ning kolmandaks lugu "The Chronicles of Life and Death". Viimane singel sellelt albumilt kannab pealkirja "We Believe". 2005. aastal lahkus tervislikel põhjustel bändist trummar Chris Wilson. Ansambli neljas album "Good Morning Revival" ilmus 2007. aasta märtsis. Album debüteeris edetabelite top 10's kolmeteistkümnes riigis, sealhulgas USA's. Esimene singel "The River" ilmus 2007. aasta jaanuaris. Kolmandaks singliks oli "Dance Floor Anthem (I Don't Want to Be in Love)", millest sai bändi edukaim lugu Austraalias. 2007. aastal sai Dean Butterworth Good Charlotte'i ametlikuks trummariks. Ta on bändi vanim liige (sündinud 26. septembril 1976). Good Charlotte (ilmus 26. septembril 2000) The Young And The Hopeless (1. oktoober 2002) The Chronicles Of Life And Death (5. oktoober 2004) Good Morning Revival (27. märts 2007) Greatest Remixes (25. november 2008) Cardiology (2009) Youth Authority (2016) Generation Rx (2018) Little Things (2000) The Motivation Proclamation (2001) Festival Song (2001) Lifestyles Of The Rich And Famous (2002) The Anthem (2003) Girls And Boys (2003) The Young And The Hopeless (2003) Hold On (2003) Predictable (2004) I Just Wanna Live (2005) The Chronicles Of Life And Death (2005) We Believe (2005) The River (2007) Keep Your Hands Off My Girl (2007) Dance Floor Anthem (I Don't Want To Be In Love) (2007) Misery (2007) Where Would We Be Now (2008) Like It’s Her Birthday (2010) Sex on the Radio (2010) Last Night (2011) 1979 (2011) Makeshift Love (2015) 40 oz. Dream (2016) Life Can't Get Much Better (2016) Awful Things (2017) Actual Pain (2018) Shadowboxer (2018) Last December (2020) Bändist portaalis allstaz.ee (vaadatud 17.08.2012)
Are vald

Are vald oli vald Pärnu maakonnas. Are valla naabriteks olid lõunas Sauga vald, loodes Halinga vald, kirdes Tootsi ja Vändra vald ning idas Tori vald. Are viimane vallavanem oli Lauri Luur. Are Are vallas oli 11 küla: Eavere, Elbu, Kurena, Lepplaane, Murru, Niidu, Parisselja, Pärivere, Suigu, Tabria, ja Võlla küla. 30. juulil 1992 moodustati Are külanõukogust Are vald. 2017. aastal ühines Are vald Tori vallaga. Maakatastri statistika, vaadatud 23.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Lääne-Viru maakonna Võsu alevi, Pärnu maakonna Are valla, Valga maakonna Taheva valla ning Võru maakonna Varstu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 30.07.1992) Are valla koduleht
Logo

See artikkel räägib graafilisest märgist. Nigeeria omavalitsusala kohta vaata artiklit Logo (Nigeeria). Programmeerimiskeele kohta vaata artiklit Logo (programmeerimiskeel). Logo on graafiline märk, mis üheselt üritab aidata samasta mingi ettevõtte, toote, teenuse, asutuse, organisatsiooni või ürituse, et avalikkuse ees eristada logo omanikku teistest. bränd kaubamärk reklaam sümbol https://www.logo.ee/et Logo
Wallis ja Futuna

Wallis ja Futuna on Prantsusmaa meretagune, osalise omavalitsusega ühisala. Asub Vaikses ookeanis Fidži ja Samoa vahel. Hõlmab kaks saarterühma kolme peasaarega: Wallis põhja pool ja Hoorni saared (Futuna ja Alofi) 260 km lõuna pool. https://www.insee.fr/fr/statistiques/4219031
Jääboiler

Jääboiler (ka JääBoiler) on Eesti ansambel. InBoil (vokaal) Tiit Kikas (elektriviiul) Meelis Unt (saksofon) Marek Talts (akustiline ja elektrikitarr) Alari Piispea (basskitarr) Tiit Kevad (trummid) Osalenud on ka Jaan Sööt. 1996 "Elus!!!" (kontsert Tartus 25. novembril 1995) 2001 "Nii ongi" Jäääär InBoiler Jaan Sööt Bonzo
Tauno Rahnu

Tauno Rahnu (sündinud 4. augustil 1969 Tartus) on eesti luuletaja ja poliitik. Tauno Rahnu sündis 4. augustil 1969 Tartus, neljalapselise töölispere noorima lapsena.[viide?] Ta lõpetas Tartu 10. keskkooli. Aastatel 1987–1989 teenis Rahnu Taga-Kaukaasia kriisipiirkondades Nõukogude armee luureeriüksuses ja osales mitme ohvriterohke etnilise konflikti mahasurumises Taga-Kaukaasias ja Kesk-Aasias.[viide?] 2015. aasta aprillini oli Rahnu Eesti Iseseisvuspartei juhatuse liige. 2007–2011 kuulus ta Eesti Leegioni Sõprade Klubi juhatusse ja praegu on ta MTÜ Wiking-Narva juhatuse esimees[viide?]. 2007. aastal ilmus tema luulekogu "88 luuletust". Rahnu on Untsakate populaarse laulu "Mehed metsas on ühendanud jõu" sõnade autor. http://kultuur.elu.ee/ke496_leegion.htm "Tihtipeale lennatakse riietuse ja maailmavaate pärast peale hoopis meile.", SL Õhtuleht, 29. aprill 2006 (Rainer Kerge intervjuu Tauno Rahnu ja Urmas Virkmaaga; foto)
1974. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 19. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1974) Eesti 19. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Tallinnas 13. - 25. maini 1974. Väljaspool arvestust tegi kaasa mitmekordne maailmameister Iser Kuperman.
Gabino Rey

Gabino Rey (8. jaanuar 1928 Marín, Pontevedra provints – 2. mai 2006 Barcelona) oli hispaania maalikunstnik. Galiitsias sündinud Rey läks Hispaania kodusõja ajal Barcelonasse, kus oli maalikunstnik Ramon Rogenti õpilane. Rey pidas oma eeskujuks Francisco de Goyat. Rey maalis peamiselt maastikke ja lilli. Ta oli meisterlik valguse kujutaja. Tema kõige kuulsam maal on "El Port" 1977. aastast, mis kujutab Barcelona sadamat.
Karel Appel

Karel Appel (25. aprill 1921 Amsterdam – 3. mai 2006) oli hollandi maalikunstnik. Karel Appel oli üks CoBrA grupi asutajatest. Karel Appelile ja tema sõpradele meeldis džässmuusika, see inspireeris teda. Tema pildid on erksavärvilised.
Rinkeby-Kista

Rinkeby-Kista on Stockholmi põhjapoolseim linnaosapiirkond. See koosneb järgmistest linnaosadest: Rinkeby, Akalla, Husby, Kista ja Hansta. Rinkeby-Kista moodustati 1. jaanuaril 2007 Rinkeby ja Kista linnaosapiirkondade liitmise teel. Elanike arv on umbes 46 000.
1976. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 21. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1976) Eesti 21. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Tallinnas 7.–19. maini 1976. Teist korda (esimest korda 1974. aastal) tegi turniiril väljaspool arvestust kaasa mitmekordne maailmameister Iser Kuperman.