14. jaanuar

14. jaanuar on Gregoriuse kalendri 14. päev. Juliuse kalendri järgi 1. jaanuar (1901–2099). 1907 – kaotati endiste kroonumaa omanike väljaostumaks, mis neil oli jäänud veel tasumata. 1917 – Eestis loendati kokku 37 keskhariduskooli: 6 poeglastegümnaasiumi, 3 reaalkooli, 1 poeglaste eragümnaasium, 4 poeglaste erakeskkooli, 1 progümnaasiumikursusega poeglaste erakool, 10 tütarlastegümnaasiumi, 4 tütarlaste eragümnaasiumi, 1 tütarlaste eraprogümnaasium, 5 gümnaasiumikursusega tütarlaste erakeskkooli ja 2 progümnaasiumikursusega erasegakooli. Neis koolides õppis kokku 13 050 õpilast, kellest umbes 7000 olid eestlased. 1919 – Tartu Krediidikassa massimõrv: bolševikud hukkasid vahetult enne linnast taganemist Tartus endise Krediidikassa keldris 19 inimest, teiste hulgas õigeusu piiskopi Platoni. 1923 – Tallinnas asutati Rahvasteliidu Eesti Ühing. 1940 – Paul Keres võitis Amsterdamis toimunud malematšis pärast 14 partiid eksmaailmameistrit Max Euwe'i tulemusega 7,5:6,5. 1940 – Jaan Rebane valiti Audru koguduse õpetajaks. 1989 – taasloodi Eesti Olümpiakomitee, mille esimeheks sai Arnold Green. 1991 – Vilniuse veresauna järelkaja: Tallinnas Vabaduse väljakul toimus suur miiting Leedu toetuseks. 1994 – president Lennart Meri ja peaminister Mart Laar allkirjastasid NATO rahupartnerlusprogrammi ühinemise soovikirja. 1998 – Hansapank ja Hoiupank teatasid ühinemisest. 2014 – ametlikult avati Eesti Olümpiakomitee korraldatud projekt "Liikumisaasta 2014". 1539 – Hispaania annekteeris Kuuba. 1604 – Inglise kuningas James I asutas Hampton Courti konverentsi, mille eesmärk oli arutada puritaanide nõudmisi anglikaani kiriku suhtes. 1797 – Esimese koalitsiooni sõda: prantslased lõid Itaalias Rivoli all Austria vägesid. Lahingus sai surma umbes 3500 Austria sõdurit. 1784 – Ameerika Ühendriikide Kontinentaalkongress ratifitseeris rahulepingu Inglismaaga, mille tagajärjel lõppes ametlikult Ameerika Iseseisvussõda. 1809 – Inglismaa ja Hispaania sõlmisid liidu Napoleon Bonaparte'i vastu. 1814 – sõlmiti Kieli leping, mille tõttu Taani kuningas loovutas Norra krooni Rootsi kuningale. 1858 – paljastati Felice Orsini vandenõu Napoleon III tapmiseks. 1867 – Peruu kuulutas Hispaaniale sõja. 1897 – šveitslane Matthias Zurbriggen tõusis esimesena Ameerika kõrgeimasse tippu – Aconcaguale. 1900 – Roomas Teatro Costanzis toimus Puccini ooperi "Tosca" esiettekanne. 1907 – Jamaica maavärinas sai tugevalt kahjustada Kingston, loodusõnnetuses hukkus ligi tuhat inimest. 1918 – süüdistatuna riigireetmises vahistati Prantsusmaa ekspeaminister Joseph Caillaux. 1929 – Afganistani kuningaks sai Inayatullah Khan. 1939 – Norra kuulutas Kuninganna Maudi maa Antarktisel endale kuuluvaks. 1943 – Teine maailmasõda: liitlaste Casablanca konverentsil lepiti kokku sõja lõpetamise strateegia. 1950 – Mohammed Said moodustas Iraani valitsuse. 1950 – Ameerika Ühendriigid kutsusid Hiinast ära kõik oma konsulaarametnikud. 1953 – marssal Josip Broz Tito valiti Jugoslaavia esimeseks presidendiks. 1962 – Alžeeria puhkesid mitmes suuremas linnas rahutustes, milles hukkus vähemalt 36 alžeerlast ja eurooplast. 1965 – Põhja-Iiri ja Iirimaa peaministrid kohtusid esimest korda 43 aasta jooksul. 1966 – Indoneesia sulges oma missiooni ÜRO-s. 1967 – San Franciscos Golden Gate Parkis toimus Human Be-In, millest võttis osa 20 000 kuni 30 000 hipit. Seda peetakse Summer of Love'i alguseks. 1986 – Guatemala presidendiks sai Vinicio Cerezo. 1992 – Iisrael avas rahukõnelused Jordaaniaga. 1993 – Läänemerel läks tormis põhja Poola reisilaev, õnnetuses hukkus 54 inimest. 1994 – Ameerika Ühendriikide president Bill Clinton külastas Minskit. 1995 – Guatemala presidendiks vannutati Alvaro Arzu. 1997 – Kairos toimus liiklusõnnetus, kus inimesi vedanud buss sõitis läbi raudtara ning kukkus 35 meetri kõrguselt Niilusesse. Õnnetuses hukkus 39 inimest. 2011 – Tuneesia revolutsioon: Saudi Araabiasse põgenenud Tuneesia president Zayn al-‘Ābidīn bin ‘Alī loobus ametlikult võimust.  Pikemalt artiklis Sündinud 14. jaanuaril 771 – Konstantinos VI, Bütsantsi keiser 780–797 1683 – Gottfried Silbermann, saksa oreliehitaja 1836 – Henri Fantin-Latour, prantsuse kunstnik 1850 – Pierre Loti, prantsuse kirjanik 1861 – Mehmed VI, Osmanite riigi viimane sultan 1875 – Albert Schweitzer, arst, misjonär, filosoof, muusik (Nobeli rahuauhind 1952) 1883 – Nina Ricci, itaalia päritolu prantsuse moedisainer 1886 – Hugh Lofting, briti kirjanik ("Doktor Dolittle") 1896 – Martin Niemöller, saksa teoloog 1896 – John Dos Passos, USA kirjanik 1897 – Johannes Soodla, eesti sõjaväelane 1909 – Johannes Selliov, eesti vaimulik 1919 – Giulio Andreotti, itaalia poliitik, seitsmekordne peaminister 1923 – Hugo Raudsaar, eesti astronoom 1931 – Caterina Valente, Prantsusmaal sündinud laulja 1938 – Jack Jones, ameerika laulja 1941 – Faye Dunaway, ameerika näitleja 1941 – Milan Kučan, Sloveenia esimene president 1963 – Steven Soderbergh, ameerika filmirežissöör 1965 – Šamil Bassajev, Tšetšeenia peaminister (1998) 1968 – LL Cool J, ameerika räppar, näitleja 1969 – Dave Grohl, ameerika trummar, helilooja (Nirvana, Foo Fighters)  Pikemalt artiklis Surnud 14. jaanuaril 1742 – Edmond Halley, inglise füüsik, astronoom ja matemaatik 1827 – Reinhold Gideon von Mohrenschildt, baltisakslasest Kurisoo mõisnik ja Venemaa sõjaväelane 1898 – Lewis Carroll, briti kirjanik 1919 – Paul Kulbusch (Platon), usutegelane, õigeusu piiskop 1919 – Gotthilft Traugott Hahn, vaimulik ja teoloog, usuteaduse professor 1952 – Artur Kapp, eesti helilooja 1957 – Humphrey Bogart, ameerika näitleja 1961 – Karl Eenmaa, Eesti kohtunik 1988 – Georgi Malenkov, Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane 2006 – Lisa Gelius, saksa kergejõustiklane 2016 – Alan Rickman, briti näitleja 2017 – Lembitu Kuuse, Eesti spordiajakirjanik taliharjapäev Õigeusu kirikus Gruusia valgustaja apostlisarnase Nino ning märtrite piiskop Platoni (Kulbusch) ja preestrite Nikolai ja Mihhaili mälestuspäev ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 171 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 181 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015) Vseviov, David (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.