laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Boa Sr.

Boa Sr. (umbes 1925 – 26. jaanuar 2010) oli andamanide, Andamani saarte põliselanike hõimupealik. Ta oli boo keele viimane kõneleja. Boa ema kuulus boo hõimu ja isa džeru hõimu. Ta veetis lapsepõlve Mayabunderi linnas ning pandi noorelt mehele Nao nimelisele mehele, kes kuulus samuti džeru hõimu. Tema mees suri aastaid enne teda ja lapsi neil ei olnud. Boa pidas džeru keelt oma emakeeleks, kuid oskas ka boo keelt. Ta oli pärast oma ema surma umbes 40 aastat ainuke boo keele oskaja. Pärast tema surma jäi alles vaid 52 suurandamani. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. veebruar 2010. Vaadatud 1. mail 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://web.archive.org/web/20100208214255/http://www.andamanese.net/generalia.htm https://www.telegraph.co.uk/news/obituaries/7207731/Lives-Remembered.html
Vanamoor

Vanamoor oli müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg". Teda on mainitud rahvuseepose seitsmeteistkümnendas loos (Sõjaratsu sõit. Assamalla lahing. Juhtumised põrgukatla juures. Murueide tütarde tants.). Kui Kalevipoeg ning tema sõbrad Alevipoeg, Sulevipoeg ja Olevipoeg olid peale Assamalla lahingut teel kodu poole läbi laane, nägid nad kuristiku koopas suitsu tõusmas. Kortsus palgedega vanamoor istus leelõuka ääres ja keetis leent. Küsijatele ütles, et keedab endale ja poegadele. Sulevipoeg ütles, et nad on nõus ise leent edasi keetma ja lisavad ka enda osa. Vanamoor hoiatas neid, et Vaadake, et võõras varas Pada ei saaks pühkimaie, Katlapõhja kuivatama, - Muidu peate, pojukesed, Tühja kõhtu kannatama. Mehed lubasid puhata ja kordamööda katelt valvata ning vanamoor puges põõsastikku magama. Nii Alevipoeg, Olevipoeg kui Sulevipoeg ei saanud aga katla valvamisega hakkama, sest murupinnast ilmus igakord kolme vaksa kõrgune Härjapõlvlase poeg, kes kavalusega ronis katla äärele ning sõi paja tühjaks. Hätta jäänud mehed pidid iga kord uue leeme tulele panema. Kalevipoja valvekorra ajal see härjapõlvlasel aga ei õnnestunud, sest too võttis mehikesel võlujõuga kuldkellukese kaelast ja andis lopsu kulmu peale. Härjapõlvlane kadus, sinine suitsujuga järel, kuristikku. Kui vanaeit ärkas, nägi ta võlukellukest Küll ta tundis kellukese, Sarvik-taadi salariista, Mis see rammu rohkendeleb, Kangust mehel kasvateleb. Vanamoor kargas seejärel härjapõlvlase kombel kuristikku. Kalevipoeg. Seitsmeteiskümnes lugu
Vadjatu

Vadjatu oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Mõõnaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paistu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõõnaste külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Marja Kallasmaa: artikkel "Mõõnaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vasila

Vasila oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Lolu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lolu külaga. Külast on teateid alates 1930. aastatest. Küla on nimetatud samanimelise kõrvalmõisa järgi. Marja Kallasmaa: artikkel "Lolu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vennijaagu

Vennijaagu oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Verilaske küla alale. Külast on teateid alates 1935.[viide?] Marja Kallasmaa: artikkel "Verilaske" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vidva

Vidva oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Morna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Morna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paistu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Morna külaga. Külast on teateid alates 1724 (Widwa). Vidva oja Marja Kallasmaa: artikkel "Morna" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Volmre

Volmre oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Tuhalaane küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tuhalaane külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Tuhalaane" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
1137

1137. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad - 1130. aastad - 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad Aastad: 1132 1133 1134 1135 1136 - 1137 - 1138 1139 1140 1141 1142 ... ... Lothar III, Saksa-Rooma keiser
Õnniste

Õnniste (varasem kirjapilt Õnnista) oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Taevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tääksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tääksi külaga. Õnnistes on ajalooliselt paiknenud püha hiis (Tääksi Hiiemägi), ohvrikivid (Tääksi Tõnni vakk) ja -allikas (Tääksi ohvriallikas). Pärimuse kohaselt on küla saanud nime legendist, et kunagi katku ajal olevat küla punase lõngaga ümber piiratud ja katk olla mööda läinud. 1584. aastal kuulus talunik Eniste Tomas ja 1601. aastal Hanniste Hanne Tääksi küla alla. 1638. aastal on Reegoldi (Weibstfer) mõisa all kirjas talunik Hinrich Oenniest, kes kolinud sinna Saaremaalt kaks aastat varem. 1688. aastaks on Reegoldi mõisa all Õnnistas kaks talu Ennihste Jürgen ja Ennihste Hannus. Eraldi külana esineb Oennista 1816. aasta hingerevisjonis, kus oli kirjas kolm talu. 1837 viidi need talud üle Taevere mõisa alla. 8. märtsil 1932 aastal liideti Õnniste küla vastu selle elanike tahtmist Olustvere vallaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Õnniste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Jaan Jung (1898). Muinasaja teadus Eestlaste maalt. II, Kohalised muinasaja kirjeldused Liiwimaalt, Pernu ja Wiljandi maakonnast. Tartu: Ado Grenzsteini trükk. Lk 222. "Kohapärimuse andmebaas KOOBAS". Vaadatud 03.03.2021. Maaleht, 29.12.1931
Bernardo Toribio Terán Prado

Bernardo Toribio Terán Prado (1785 – ?) oli Nicaragua poliitik, aastal 1849 Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja. Bernardo Toribio Terán sündis aastal 1785. Ta abiellus Isabel Balladaresega ning neil sündis poeg Toribio Terán Balladares. Ta oli poliitilistelt vaadetelt konservatiiv, Partido Legitimista (toonane konservatiivide partei) liige ja parlamendi liige. Kui eelmine ülemdirektor José María Guerrero oli sunnitud terviseprobleemide tõttu ametist lahkuma, määras ta enda asemele Bernardo Toribio Teráni. Märtsis määras parlament Teráni asemel kohusetäitjaks José Benito Rosales y Sandovali. Nicaragua worldstatesmen.org La Prensa, 20. November 2001 Historia de las elecciones
Ärma

Ärma oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vastemõisa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sandra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sandra külaga. Külast on teateid alates 1797 (Herma). Ärma jõgi Marja Kallasmaa: artikkel "Ärma" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Üriküla

Üriküla oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Polli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pärsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pärsi külaga. Külast on teateid alates 1601 (Jurgenkulla). Marja Kallasmaa: artikkel "Üriküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
1138

◄ | 11. sajand | 12. sajand | 13. sajand | ► ◄ | 1100. aastad | 1110. aastad | 1120. aastad | 1130. aastad | 1140. aastad | 1150. aastad | 1160. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1134 | 1135 | 1136 | 1137 | 1138 | 1139 | 1140 | 1141 | 1142 | ► | ►► 1138. aasta (MCXXXVIII) oli 12. sajandi 38. aasta. 22. august – Inglise väed lõid Yorkshire'is Northallertoni lähedal toimunud Standardi lahingus tagasi Šoti armee. 11. oktoober – Aleppo linna tabanud maavärinas hukkus hinnanguliselt 230 000 inimest. 5. november – Lý Anh Tông krooniti kaheaastaselt Vietnami kuningaks, alustades 37 aastat kestnud valitsemisaega. Esimene Hohenstaufeni soost vürst sai Saksa kuningaks (Konrad III nime all). Salah al-Din, Egiptuse sultan Jaropolk II, Kiievi suurvürst
Aidamäe

Aidamäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõniste küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõniste külaga. Külast on teateid alates 1970. Mariko Faster: artikkel "Mõniste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ala-Kasa

Ala-Kasa oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Peebu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Peebu külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Mariko Faster: artikkel "Peebu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Andrimäe

Andrimäe (varem ka Andremäe) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kündja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kündja külaga. Külast on teateid alates 1922 (Andremäe). Evar Saar: artikkel "Kündja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 30.04.2018)
José Benito Rosales y Sandoval

José Benito Rosales y Sandoval (1795 Granada – 1850) oli Nicaragua poliitik ja jurist, aastal 1849 Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja. José Benito Rosales sündis aastal 1795 Granadas. Ta õppis sealses ülikoolis õigusteadust ja hiljem sai temast sealse ülikooli dekaan. Poliitilistelt vaadetelt oli ta konservatiiv, Partido Legitimista (toonane konservatiivide partei) liige. Pärast Agustín de Iturbide võimult lahkumist kogunes Kesk-Ameerika Ühendprovintside saadikute kogu arutama sealse piirkonna olukorda ja edasist saatust. Rosales oli üks kolmest Nicaragua saadikust (Praeguse Nicaragua territooriumilt olid seal saadikud veel Rivasest, Matagalpast ja Leónist). Hiljem andis ta välja ajalehte El Ojo del Pueblo, Revista Conservadora del Pensamiento Centroamericano, mida trükiti Granadas. Selles rõhutas ta vajadust muuta Managua piirkonna halduskeskuseks. Kui ülemdirektor José María Guerrero oli sunnitud terviseprobleemide tõttu ametist lahkuma, määras ta enda asemele Bernardo Toribio Terán Prado. Märtsis määras parlament Teráni asemel kohusetäitjaks José Benito Rosalese, kes oli ametis uute valimisteni. Nicaragua worldstatesmen.org lmanfut, Don Agustín Iturbide La Prensa, 1 DE MARZO DEL 2004, Inicios del periodismo en Nicaragua (1830-1884) Asociación para el Fomento de los Estudios Históricos en Centroamérica, El primer encuentro con los filibusteros en Nicaragua: antecedentes y contexto La Prensa, 20. November 2001 Historia de las elecciones
Andsu

Andsu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Meegomäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Meegomäe külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Andsu järved Evar Saar: artikkel "Meegomäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
1139

1139. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad - 1130. aastad - 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad Aastad: 1134 1135 1136 1137 1138 - 1139 - 1140 1141 1142 1143 1144 Portugal iseseisvus. ... Magnus Sigurdsson, Norra kuningas (hukkus lahingus) Sigurd Slembe, Norra trooninõudleja (hukati)
Ausina

Ausina (läti keeles Auziņas) oli küla Võrumaal Läti lähedal. Küla jääb tänapäeval Tsiiruli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tsiiruli külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Evar Saar: artikkel "Tsiiruli" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Haavikolga

Haavikolga oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Savilöövi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Savilöövi külaga. Külast on teateid alates 1945.[viide?] Evar Saar: artikkel "Savilöövi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Poslednija Izvestija

Poslednija Izvestija (Послѣднiя извѣстiя) oli Tallinnas aastail 1920–1927 ilmunud venekeelne ajaleht. Alates 20. oktoobrist 1926 kandis see nime Naši Poslednije Izvestija (Наши последние известия). Ajaleht ilmus iga päev, päevalehena. Ajalehe peatoimetaja oli M. G. Ratke. Ajaleht DIGARis. Ajalehe kohta.
Hallamäe

Hallamäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Meegomäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Meegomäe külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Evar Saar: artikkel "Meegomäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hatapalu

Hatapalu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Metstaga küla alale. Evar Saar: artikkel "Metstaga" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Põhjanael

Põhjanael (harvem nimetatud ka Põhjatäheks) on Väikese Karu tähtkuju (Eesti tähistaevas Väikese Vankri) heledaim täht. Põhjanael asub taeva põhjapoolusest praegu umbes 44 kaareminuti kaugusel (see kaugus muutub Maa telje pretsessiooni tõttu). Tema otsetõus on 2h31m49,08s ja kääne on +89°15'50.79" (epohh 2000.0). Põhjapoolkeral näib kogu tähistaevas tiirlevat ümber Põhjanaela. Põhjanaela traditsiooniline ladinakeelne nimi on Stella Polaris ehk Polaris. Astronoomias on tähe süstemaatiline nimi α Ursae Minoris (lühendatult α UMi või Alpha UMi. Teised tähistused on 1 UMi, HD 8890 ja HR 424. Põhjanael on kolmiktäht, mille koosseisus on Polaris A, Polaris Ab ja Polaris B. Tema absoluutne heledus on –4,6M ja keskmine näiv heledus 2,005m ning kaugus Päikesesüsteemist 432 ± 7 valgusaastat. Polaris A on F7 Ib-II spektriklassi ülihiid, mis on Päikesest umbes 2000 korda heledam. Põhjanael on jõudnud täheevolutsiooni perioodi, kus tähe temperatuur, mõõtmed ja heledus muutuvad suhteliselt kiiresti. Praegu on täht aeglaselt muutumas sinisest ülihiiust väga suurte mõõtmetega punaseks ülihiiuks, hetkel on ta kollane-valge ülihiid. Põhjanael on ka meile lähim klassikaliste tsefeiidide hulka kuuluv täht, tema heledus muutub korrapäraselt perioodiga 3,97 päeva, nii periood kui amplituud muutuvad aeglaselt. Heleduse pulsatsioonide amplituud oli 2004 aastal 0,04m. Polaris Ab on F6V spektriklassi kääbustäht, mis tiirleb umbes 18,5 astronoomilise ühiku kaugusel ümber Polaris A tiirlemisperioodiga umbes 30 aastat. Tema näiv heledus on 9,2m. Polaris Ab massiks on Hubble'i nimelise kosmoseteleskoobiga määratud 1,26 ± 0,14 Päikese massi. Polaris B on heledaim tuntud kaaslastest, tema näiv heledus on 8,2m. Tegu on Päikesest veidi kuumema kollase kääbustähega, mille spektriklass on F3V. Polaris B kaugus Põhjanaelast on 18,5 kaaresekundit, taevasfääri tasandisse projitseeritud orbiidi raadius on 2000 astronoomilist ühikut. Seda Põhjanaela kaaslast on võimalik vaadelda juba üsna väikese teleskoobiga. Põhjanaela järgi saab põhjapoolkeral (välja arvatud põhjapooluse lähedal) määrata põhjasuunda. See omakorda võimaldab kindlaks teha teised ilmakaared ning lihtsustab oluliselt öist navigeerimist. Põhjanaela järgi saab põhjasuuna kindlaks teha oluliselt täpsemini kui kompassi järgi, sest Maa geograafiline põhjapoolus ja magnetiline põhjapoolus ei asu kõikjal samas suunas. Eestis on nende pooluste vaheline hälve mõni kaarekraad, kuid leidub paiku, kus see on palju suurem. Põhjanaela abil saab väga täpset põhjasuunda lihtsalt määrata kaks korda (tähe)ööpäevas, siis kui täht asub alumises või ülemises kulminatsioonis. Lõunapoolkeral ei ole taeva lõunapooluse läheduses heledat tähte, seepärast kasutatakse seal lõunasuuna määramiseks Lõunaristi. Leeuwen, Floor van 2007. Hipparcos, the New Reduction of the Raw Data, Springer, Vol 350, ISBN 978-1-4020-6341-1, raamatu veebiversioon arXiv:0708.1752v1 Validation of the new Hipparcos reduction SIMBADi otsing "alpha UMi" arXiv:0806.4904v1 Direct Detection of the Close Companion of Polaris with the Hubble Space Telescope SIMBADi otsing "alpha UMi B"
Hinni

Hinni oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõksi külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Mõksi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hinnimäe

Hinnimäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Soolätte küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Soolätte külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Hinnimäel asub Hinnimäe rändrahn. Evar Saar: artikkel "Soolätte" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hinomäe

Hinomäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Hulaku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hulaku külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Evar Saar: artikkel "Hulaku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
1132

1132. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad - 1130. aastad - 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad Aastad: 1127 1128 1129 1130 1131 - 1132 - 1133 1134 1135 1136 1137 Hangzhou sai lõunapoolse Sungi dünastia pealinnaks. 23. jaanuar – Novgorodi Vsevolodi sõjavägi sai Vaigas eestlaste käest lüüa. ... ...
Härmiku

Härmiku oli küla Võrumaal, ajalooliselt Krabi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Soolätte küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Soolätte külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Härmiko). Evar Saar: artikkel "Soolätte" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 30.04.2018)
Hääli

Hääli oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Uue-Saaluse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Uue-Saaluse külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Evar Saar: artikkel "Uue-Saaluse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ihändü

Ihändü oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Riitsilla küla alale. Ihandu paljand Evar Saar: artikkel "Riitsilla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ihärde

Ihärde (ka Iharde) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Voki küla alale. Küla on pärast Teist maailmasõda liidetud Voki külaga. Külast on teateid hiljemalt alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Voki1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Imaru

Imaru oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Sutte küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sutte külaga. Külast on teateid alates 1930.[viide?] Evar Saar: artikkel "Sutte" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Issagu

Issagu (ka Issaku) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Sika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sika külaga. Külast on teateid hiljemalt alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Sika2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Joora

Joora oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Saarde küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Saarde külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Saarde3" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Juhka

Juhka oli küla Võrumaal, ajalooliselt Haanja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kääraku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kääraku külaga. Külast on teateid alates 1765 (Dorf Juhka). Evar Saar: artikkel "Juhka" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jänesmõtsa

Jänesmõtsa oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mutemetsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mutemetsa külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Jänesemets). Evar Saar : artikkel "Mutemetsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 30.04.2018)
Järvemäe

Järvemäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Viitka küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Viitka külaga. Külast on teateid hiljemalt alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Viitka" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kaabistu

Kaabistu oli küla Võrumaal, ajalooliselt Vastse-Kasaritsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mõksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõksi külaga. Evar Saar: artikkel "Mõksi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kahromõtsa

Kahromõtsa (ka Kahrometsa) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Sika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sika külaga. Külast on teateid hiljemalt alates 1922.[viide?] Evar Saar: artikkel "Sika2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Eesti Maaehitusprojekti büroo- ja eluhoone

Eesti Maaehitusprojekti Pärnu büroo- ja eluhoone on hoone Pärnus aadressil Ringi 10. Hoone projekteeris Valve Pormeister 1966. aastal, insener oli E. Arman. Hoone on ehitatud aastal 1970. See on Pormeistri ainus tänavafronti sobitatud linnamaja. Maja koosneb kolmekorruselisest büroo- ja neljakorruselisest elamuplokist. Kahte mahtu seob sisehoov. Asudes villade vahel, astub fassaad tänavajoonest tagasi ning on liigendatud vastavalt tänava suunale järkjärguliste eendastete ja rõdudega. Haldushoone saal ulatub läbi kahe korruse. Astmeline lagi annab saali hajusvalgust. Välisilme määras puhtalt vuugitud keraamilise tellise müür, mis lõi vastanduse klaaspindade ja hallide dolomiidist terrasiitkrohviga paneelseintega. Praeguseks on hoone soojustamise tõttu oma esialgse ilme minetanud. EMP Pärnu büroo- ja eluhoone, vaade Eesti Arhitektuurimuuseumi kogu. Eesti Maaehitusprojekti Pärnu büroo- ja eluhoone Foto: Leele Välja, 2007 Villem Raam (1996). Eesti arhitektuur, 2. köide. Tallinn: Valgus. Lk 142. Liina Jänes (2005). Valve Pormeister. Eesti maa-arhitektuuri uuendaja. Tallinn: Eesti Arhitektuurimuuseum. Lk 42. Kultuurimälestiste riiklik register. "Kontorihoone-elamu".
Kivilõppe oja

Kivilõppe oja (ka Kivilõppe peakraav) on peakraav Sakala kõrgustiku idaosas ja Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kraavi pikkus on 6,9 km, valgla pindala 12,5 km², langus 19 m ja lang 2,75 m/km. Kraav saab alguse 53 m kõrgusel Unametsa külas Viljandi–Rõngu maantee ligidal ja suubub 34 m kõrgusel Kivilõppe külas Võrtsjärve. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Kivilõppe oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2018) Kivilõppe oja keskkonnaportaalis (vaadatud 02.05.2018) Kivilõppe oja Eesti looduse infosüsteemis Kivilõppe oja keskkonnaportaalis
Kahrumäe

Kahrumäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Pressi küla alale. Külast on teateid hiljemalt alates 1930.[viide?] KNAB (vaadatud 30.04.2018) Evar Saar: artikkel "Pressi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
1131

1131. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad - 1130. aastad - 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad Aastad: 1126 1127 1128 1129 1130 - 1131 - 1132 1133 1134 1135 1136 ... Valdemar I, Taani kuningas István II, Ungari kuningas
Kahrusuu

Kahrusuu (ka Kahrusoo) oli küla Võrumaal, ajalooliselt Krabi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Soolätte küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Soolätte külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Kahrusoo). Evar Saar: artikkel "Soolätte" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 30.04.2018)
1130

1130. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad - 1130. aastad - 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad Aastad: 1125 1126 1127 1128 1129 - 1130 - 1131 1132 1133 1134 1135 ... ... Honorius II, paavst
Muskushirv

Muskushirv (Moschus) on muskushirvlaste sugukonna (Moschidae) ainus säilinud perekond, sellesse kuulub seitse liiki. Muskushirvlased erinevad hirvlastest selle poolest, et neil puuduvad sarved ja näonäärmed, neil on vaid üks paar nisasid, üks sapipõis, üks lõhnanääre, paar kihvalaadseid hambaid ning inimestele majanduslikult kõige suurema tähtsusega erijoon—muskusnääre. Muskushirved elavad peamiselt Lõuna-Aasia mägede metsastes ja alpipõõsastikuga kaetud piirkondades, eelkõige Himaalajas. Muskushirvede levila piirdub nüüdisajal Aasiaga, Euroopast on nad välja surnud, ehkki varaseimad arheoloogilised leiud pärinevad oligotseenist. Tänapäeval on kõik muskushirve liigid muutunud haruldaseks. Moschus anhuiensis – anhui muskushirv Moschus berezovskii – kääbus-muskushirv Moschus chrysogaster – alpi muskushirv Moschus cupreus – kašmiiri muskushirv Moschus fuscus – must muskushirv Moschus leucogaster – valgekõht-muskushirv Moschus moschiferus – siberi muskushirv ehk kabargaa University of Michigan Museum of Zoology - Animal Diversity Web - Moschus (musk deer) Classification http://animaldiversity.ummz.umich.edu/site/accounts/classification/Moschus.html#Moschus