laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Outaouais

Outaouais on Kanada provintsi Québeci üks seitsmeteistkümnest halduspiirkonnast. Selle provintsivalitsusele alluv keskus asub Gatineaus. Québeci provintsi haldusjaotus  Outaouais – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Abitibi-Témiscamingue

Abitibi-Témiscamingue on Kanada provintsi Québeci üks seitsmeteistkümnest halduspiirkonnast. Selle provintsivalitsusele alluv keskus asub Rouyn-Norandas. Québeci provintsi haldusjaotus  Abitibi-Témiscamingue – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Oskar Urgart

Oskar Richard Urgart (ka Urgard; 19. oktoober 1900 Sülgoja (Kahkva vald) – 10. september 1953 Tallinn) oli eesti kirjanduskriitik ja bibliograaf. Ta on õppinud Suure-Veerksus ja Räpinas. Aastatel 1921–1926 tudeeris Urgart Tartu Ülikoolis. "Surm saksa okupantidele!" röökis ta sõja ajal Vene raadios paranoiku moondunud häälega, mida ei suutnud ära tunda isegi endised head tuttavad ja sõbrad. Nõukogude ajal oli ta Kirjanike Liidu vastutav sekretär ning ajalehe Sirp ja Vasar toimetaja. Urgart on maetud Tallinna Metsakalmistule. Oskar Urgart, "Dostojevski". Sari Suurmeeste elulood, nr. 33, EKS, Tartu 1936, 144 lk. Juhan Liivi luuletused aastailt 1885–1894., Looming nr. 10/1926 Poliitiline Liiv, Eesti Kirjandus nr. 7/1927 Ühe ajajärgu ideaali saatus., Looming nr. 10/1930 Andres Saal 70-aastane, Eesti Kirjandus nr. 6,7/1931 Märkmeid moodsa proosa tehnikast, Looming nr. 7/1932 Eesti draamatoodang 1932., Eesti Kirjandus nr. 4/1933 Rahvuslikust omapärast kirjanduses, Looming nr. 10/1933 Mõtteid mõningate raamatustatistiliste andmete puhul, Looming nr. 6/1935 Jakob Hurt ajakirjanikuna., Eesti Kirjandus nr. 7/1939 Mait Metsanurk., Eesti Kirjandus nr. 11 1939 Moodne eesti ajalooline romaan., Ajalooline Ajakiri nr. 1 1940 Alfred Suik. "Von Urgart ja parun Parts". Tulimuld, 1963, nr. 2, lk. 112 Juhan Peegel, "Jooni O. Urgarti kriitikapärandist" – Looming 1960, nr. 10, lk. 1559–1562 Mall Reinold, "Oskar Urgarti realismikäsituse evolutsioon" – Looming 1975, nr. 10, lk. 1725–1734 Mall Reinold, "O. Urgarti osa eesti kirjanduselus esimesel nõukogude aastal ja Suure Isamaasõja ajal" – "ENSV TA Toimetised. Ühiskonnateadused", 1978, nr. 3, lk. 282–289 Mall Reinold, "Oskar Urgart vene kirjanduse tutvustajana" – Looming 1980, nr. 10, lk. 1432–1436 Mall Reinold, "Oskar Urgarti teest ja tööst" – Keel ja Kirjandus 1980, nr. 10, lk. 588–599 "Kirjanduskriitik Oskar Urgart: tegevuse ülevaade ja bibliograafia". Koostanud Mall Reinold. Eesti Teaduste Akadeemia, 1989, 68 lk. Oskar Urgart Eesti biograafilises andmebaasis ISIK TÜ üliõpilased
Côte-Nord

Côte-Nord on Kanada provintsi Québeci üks seitsmeteistkümnest halduspiirkonnast. Selle provintsivalitsusele alluv keskus asub Baie-Comeaus. Québeci provintsi haldusjaotus  Côte-Nord – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Nord-du-Québec

Nord-du-Québec on Kanada provintsi Québeci üks seitsmeteistkümnest halduspiirkonnast. Selle provintsivalitsusele alluvad keskused asuvad Chibougamaus, Nemaskas ja Kuujjuaqis. Québeci provintsi haldusjaotus  Nord-du-Québec – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ivan Bartoš

Ivan Bartoš (sündinud 20. märtsil 1980 Jablonec nad Nisous) on Tšehhi poliitik, ta on Tšehhi piraadipartei liider. Ta on 17. detsembrist 2021 Tšehhi regionaalse arengu minister. Ta sündis aastal 1980 Jablonec nad Nisous (asub Libereci maakonnas). Ta õppis Prahas Karli ülikooli kunstiteaduskonnas infouuringuid ja raamatukogundust ning osales New Orleansi ülikooli üliõpilasvahetusprogrammis. Seejärel töötas Bartoš IT-valdkonnas ja valiti 2009. aasta oktoobris Piraadipartei esimeheks. Ta on 17. detsembrist 2021 Tšehhi regionaalse arengu minister. Ta on aastast 2015 abielus Lydie Franka Bartošovága. Usutunnistuse poolest on ta Tšehhoslovakkia Hussiitliku Kiriku liige.
Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine

Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine on Kanada provintsi Québeci üks seitsmeteistkümnest halduspiirkonnast. Selle provintsivalitsusele alluv keskus asub Gaspés. Québeci provintsi haldusjaotus  Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Chaudière-Appalaches

Chaudière-Appalaches on Kanada provintsi Québeci üks seitsmeteistkümnest halduspiirkonnast. Selle provintsivalitsusele alluv keskus asub Montmagnys. See on nimetatud Chaudière'i jõe ja Apalatši mäestiku järgi. Québeci provintsi haldusjaotus  Chaudière-Appalaches – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Laval (piirkond)

Laval on Kanada provintsi Québeci üks seitsmeteistkümnest halduspiirkonnast. Selle provintsivalitsusele alluv keskus asub Lavalis. Québeci provintsi haldusjaotus  Laval (piirkond) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lanaudière

Lanaudière on Kanada provintsi Québeci üks seitsmeteistkümnest halduspiirkonnast. Selle provintsivalitsusele alluv keskus asub Joliette'is. Québeci provintsi haldusjaotus  Lanaudière – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Laurentides

Laurentides on Kanada provintsi Québeci üks seitsmeteistkümnest halduspiirkonnast. Selle provintsivalitsusele alluv keskus asub Saint-Jérômes. Québeci provintsi haldusjaotus  Laurentides – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Montérégie

Montérégie on Kanada provintsi Québeci üks seitsmeteistkümnest halduspiirkonnast. Selle provintsivalitsusele alluvad keskused asuvad Longueuilis, McMasterville'is ja Salaberry-de-Valleyfieldis. Québeci provintsi haldusjaotus  Montérégie – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Centre-du-Québec

Centre-du-Québec on Kanada provintsi Québeci üks seitsmeteistkümnest halduspiirkonnast. Selle provintsivalitsusele alluv keskus asub Drummondville'is. Québeci provintsi haldusjaotus  Centre-du-Québec – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Güby valla vapp

Güby valla vapp on Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaa Rendsburg-Eckernförde kreisi Schlei-Ostsee maakonna Güby valla vapp. Neli tammelehte sümboliseerivad valla nelja asulat või asumit (Güby, Ahrensberg-Louisenlund, Esprehm, Wolfskrug).
Lea Tammai

Lea Tammai (4. märts 1930 Vändra – 2. september 2011 Tallinn) oli eesti arst. Lea Tammai sündis 4. märtsil 1930 Pärnumaal Vändras. Lõpetas 1948 Vändra Keskkooli ja 1951 Tallinna Meditsiinikooli. Tööle asus õena Tallinna Lastehaiglas, kus oli töötanud juba õpingute ajal. Õpinguid jätkas Moskva II Meditsiiniinstituudis pediaatria erialal. Instituudi lõpetamise järel asus 1957. aastal tööle Tallinna Linna Lastehaiglas. 1961. aastal sai temast Tallinna Merimetsa Haigla osakonnajuhataja ning 1963. aastal haigla peaarst. Merimetsa haigla peaarstina töötas ta 1985. aastani. Tervishoiorganisaatorina ja pediaatri-infektsionistina oli tal kõrgem kvalifikatsioonikategooria. Merimetsa haigla töökorraldus ja tulemused äratasid tähelepanu ja tunnustust kogu Nõukogude Liidus. 1983. aastal anti haiglale eesrindliku töökollektiivi aunimetus. Pärast tööd peaarstina jätkas dr Tammai tegutsemist vabariigi nakkushaiguste metoodikakabineti töö organiseerimisel, mille tulemusena käivitus Eesti haiglate nakkusosakondade töö juhendamine ja kontroll ning regulaarsed ülevaated nakkushaiguste olukorrast. Dr. Tammai juhendamisel ja nõustamisel on avatud ja töötanud enamik Eesti nakkusosakondadest. Aastatel 1996–2004 juhtis ja korraldas Lea Tammai Lääne-Tallinna Keskhaigla nakkuskeskuse ambulatoorse osakonna tööd, tegeles vaktsineerimisprobleemidega ja reisimeditsiinilise nõustamisega. Lisaks peaarsti kohustustele oli tal mitmeid vastutusrikkaid ühiskondlikke ülesandeid, sh ENSV Tervishoiuministeeriumi laste peainfektsionist, Üleliidulise Infektsionistide Seltsi juhatuse liige, Sotsiaalministeeriumi infektsioonhaiguste nõunik. Dr Tammai oli Eesti Infektsioonhaiguste Seltsi asutaja liige ja pikka aega seltsi sekretär. Eesti Arst 2011; 90(10):494
Räpina Muusikakool

Räpina Muusikakool on muusikakool Põlva maakonnas Räpinas aadressil Pargi tänav 28. Kool tegutseb alates 2009. aasta oktoobrist Sillapää lossi 2. korrusel. Muusikakool alustas tegevust 1. septembril 1987 aadressil Jõe tänav 4, nn Koiva majas. Kooli asus õppima 69 õpilast, kellest õppis 35 klaveri, 23 akordioni, 6 klarneti ja 5 trompeti eriala. Õpilased jagati vanuseliselt kaheks: 7- ja 8-aastased, kes alustasid esimesest klassist ja 9–14-aastased, kellel polnud varem õppimisvõimalusi olnud. Vastavalt vanusele ja võimekusele sai vanemad õpilased viia kohe teise või kolmandasse klassi ja ka solfedžo rühmad moodustati vanust arvestades. 1987–1991 oli muusikakooli direktoriks Sirje Subbe, kes tuli Räpinasse tööle klaveriõpetajaks, kuid kohe tehti talle ettepanek võtta vastu ka direktori ametikoht. Noore direktori esmaseks ülesandeks sai pillipargi muretsemine. Probleemiks oli, et pille polnud saada. Direktor pidi korraldama remonti, mis peatselt muusikakoolis algas. Esimestel aastatel oli probleemiks ka kooli oma saali puudumine, kontserdid ja muud üritused toimusid Räpina Tuletõrjeühingu saalis. 1991. aasta sügisest võttis direktoriameti üle Marika Klimberg-Hyötyläinen, kelle ülesandeks jäi lisaks õppetöö korraldusele ehitustööde lõpuleviimine ja haljastustööde organiseerimine – nende töödega jõuti lõpule 1991. aasta talvel. Juurdeehituse valmimine muutis kooli elu lahedamaks. Kool sai juurde mitu klassiruumi, hubase, kaminaga õpetajatetoa ja avara saja istekohaga saali. 1998. aastal tunnistati Räpina Muusikakooli ümbrus Põlva maakonna kaunimaks. 1999. aastal sai Räpina Muusikakool Eesti Vabariigi Kauni Kodu auhinna. 1993. aastast võeti Räpina Muusikakool vastu Eesti Muusikakoolide Liidu liikmeks. 2008. aastal pidi muusikakool Koiva majast välja kolima, sest hoone vajas kapitaalremonti. Samuti ei olnud vanas majas enam vaba pinda, et kool saaks töötingimusi parandada. Pakuti välja kaks varianti: kas kolida Räpina Ühisgümnaasiumi ühte tiiba või Sillapää lossi 2. korrusele. Otsustati Sillapää lossi kasuks. 27. novembril 2009 toimus muusikakooli avamispidu uues asukohas – Sillapää lossis aadressil Pargi tänav 28. Uues asukohas ootasid muusikakooli ees värskelt remonditud ja avarad õpperuumid, õpilaste käsutuses on nii harjutus- kui ka puhkeruumi, sanitaarsõlmede hulk suurenes tunduvalt, õpetajad said avarama ja valgusküllasema õpetajate toa koos köögiga. Klassiruume oli senisest rohkem ning õppetingimused selles osas said paremad: omaette klassides on puhk- ja löökpilliklass, mis asusid senini ühes ruumis, eraldi klassid said puupuhkpilliõpetajad. Suureks muudatuseks sai ka see, et ei pea enam suuri instrumente käe otsas üles-alla vedama, vaid selleks saab kasutada lifti. Lisaboonuseks on vapustavad vaated paisjärvele ja pargile. 1987–1991 Sirje Subbe alates 1991 Marika Klimberg-Hyötyläinen Räpina Muusikakooli algusaastad. Räpina Muusikakooli veebisait. Räpina Muusikakooli veebisait
Laval

Laval on linn Kanadas Québeci provintsis. See asub Jésuse saarel, Montréalist vahetult loodes. Lõunas ja idas piirab seda Prairies' jõgi, mis lahutab seda Montréalist. Põhjas ja läänes piirab seda aga Mille Îles' jõgi. Laval-des-Rapides sai linnaõigused 1912. aastal. 1961. aastal liitusid mitu piirkonda Chomedey linnaks. Selle edust ajendatuna otsustasid ka ülejäänud saarel paiknevad asundused linnaks liituda. Nii moodustati 6. augustil 1965 Lavali linn. Lisaks Jésuse saarele kuulub linna halduse alla ka väike grupp Îles Laval' saari, mis liitus samal 1965. aastal. Linn võttis oma nime François de Laval' (1623–1708) järgi, kes oli Québeci esimene katoliku piiskop. Lavalis elas 2016. aasta seisuga 422 993 inimest, millega see oli Québeci provintsis rahvaarvult Montréali ja Québeci järel suuruselt kolmas linn. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201 Canada 2021 Census  Laval – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aaron Boupendza

Aaron Salem Boupendza Pozzi (sündinud 7. augustil 1996 Moandas) on Gaboni jalgpallur, kes mängib ründajana Major League Socceri (MLS) klubis FC Cincinnati. Ta alustas klubikarjääri Gaboni klubis CF Mounana. 2016. aastal liitus ta Prantsusmaa klubiga Bordeaux' Girondins, kuid klubi põhimeeskonnas ta liigadebüüti ei teinud. Hooajal 2017–2018 oli ta laenul Prantsusmaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Pau, hooajal 2018–19 Prantsusmaa esiliigaklubis Gazélec Ajaccio ja tugevuselt kolmanda liiga klubis Tours ning hooajal 2019–20 Prantsusmaa esiliigaklubis Feirense. 2020. aasta augustis sõlmis ta lepingu Türgi kõrgliigaklubiga Hatayspor. Hooajal 2020–21 oli Boupendza Türgi kõrgliiga suurim väravakütt, kui lõi 22 väravat. 2021. aasta augustis siirdus ta Katari kõrgliigaklubisse Al-Arabi. Hooajal 2022/23 mängis ta Saudi Araabia kõrgliigaklubis Al Shabab. 2023. aasta juunis sõlmis ta lepingu FC Cincinnatiga. Gaboni jalgpallikoondises debüteeris Boupendza 2016. aasta jaanuaris. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 20. jaanuaril Aafrika rahvuste meistrivõistluste mängus Rwanda vastu. 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste esimeses alagrupimängus 10. jaanuaril lõi ta värava Komooride vastu. "FC Cincinnati acquire Gabonese striker Aaron Boupendza as Designated Player". 13. juuni 2023. https://www.national-football-teams.com/player/61931/Aaron_Boupendza.html (vaadatud 10.1.2022)
Ühisvaraline õpikogukond

Ühisvaraline õpikogukond (inglise educational commons) on kogukonna liikmete aktiivsel osalusel põhinev koosloomeline kogukond, kus ühiste õpiressursside loomine ja rakendamine toimub kollektiivsete otsuste ja ühise panustamise tulemusena. Ühisvaralised õpikogukonnad on ühisvaral põhineva koosloome üks vormidest. Ühisvaraliste õpikogukondade kandvaks ideeks on üksteiselt õppimine (inglise peer-to-peer learning), eesmärgiga jõustada õpiprotsessis osalejaid ja tagada võimalikult vaba ligipääs ühiselt loodud ja kogutud infole ja teadmistele, mis on selle kogukonna peamine ühisvara (inglise commons/ common-pool resources/ commons-based peer production). Kogukondliku ühisvara printsiip kujutab endast kollektiivsete tegevuste organiseerimise viisi nii, et kogukonna ressursid ja nendega seotud ühistegevused oleksid juhitud kogukonna liikmete poolt võrdsuse ja aktiivse osaluse põhimõtetele tuginevalt. Seejuures püüeldakse kõigi kogukonnaliikmete otsustesse kaasamise poole, püüdes hoiduda tavapäraselt levinud ebavõrdsusest ja hierarhiatest, mis loovad eeliseid teatud klassi, soo, rassi või positsioonide esindajatele (nagu juhid, eksperdid jt). Ühisvaraline lähenemine haridusvaldkonnas ja õpikogukondades laiemalt eeldab alternatiivseid lähenemisi ka tavapäraselt levinud rollijaotustele õpetaja-õppija jt osapoolte vahel. Ühisvaralises õpikogukonnas on õpetaja, noorsootöötaja vm tegevuse juhendaja roll luua toetavaid ja suunavaid tingimusi, et aidata avalduda osalejate, õppijate parimatel kvaliteetidel. Juhendaja toetab osalejate vahelist arutelu, tähenduspõhist ja konstruktiivset suhtlust nõnda, et rajatakse ühine arusaam ja õppeprotsessi arendatakse kollektiivselt. Ühisvaralistes õpikogukondades on oluline roll ka kogukonna teistel osapooltel peale õppijate/osalejate ja juhendajate, sh lapsevanematel ja osalejate lähivõrgustikul laiemalt, kohaliku kogukonna teistel liikmetel – kõigil, kellele võiks selle õpikogukonna ühisvara olla tähenduslik ja vajalik. Ühisvaralised õpikogukonnad võivad edukalt toimida elukaareüleselt, nii formaalhariduses kui mitteformaalsetes ja informaalsetes õpikeskkondades, sh alushariduses, üldhariduskoolis, noorsootöös, huvihariduses, töökohapõhises õppes. Ühiskondlikult on ühisvaralistel õpikogukondadel kaalukas roll kodanikuaktiivsuse ja demokraatia edendamisel, sotsiaalse sidususe suurendamisel. Ühisvaral põhineva koosloome üheks tuntuim näide on Vikipeedia. See on üks Wikimedia projektidest, kuhu kuuluvad ka näiteks Vikiülikool ja Vikiõpikud. Pantazis, A. (2021), Learning and the Concept of Commons: How Peer-to-Peer can Enhance Learning and Education in the Digital Era., Tallinna Tehnikaülikooli kirjastus. Pechtelidis, Y. , Kioupkiolis, A. (2020), Education as Commons, Children as Commoners: The Case Study of the Little Tree Community, Democracy and Education, 28 (1), Article 5. Enn, Ü., Kostakis, V. (2021), Another now, another how ehk kuidas teistsuguse lähenemise kaudu jõuda teistsuguste lahendusteni?, MIHUS
Zbyněk Stanjura

Zbyněk Stanjura (sündinud 15. veebruaril 1964 Opavas) on Tšehhi poliitik, ta on Kodanike Demokraatliku Partei liige. Ta on 17. detsembrist 2021 Tšehhi rahandusminister. Aastatel 2012–2013 oli ta Tšehhi transpordiminister. Ta lõpetas Opavas gümnaasiumi, seejärel jätkas ta õpinguid Brno tehnikaülikooli elektrotehnikateaduskonnas elektronarvutite erialal. Ta oli 12. detsembrist 2012 kuni 10. juulini 2013 Tšehhi transpordiminister. 17. detsembrist 2021 on ta Tšehhi rahandusminister.
Rendsburg-Eckernförde

Rendsburg-Eckernförde kreis on haldusüksus Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal. Rendsburg-Eckernförde kreis jaguneb 3 maakonnavabaks linnaks, 3 maakonnavabaks vallaks ning 14 maakonnaks (mis jagunevad 165 linnaks ja vallaks). Altenholz Büdelsdorf (linn) Eckernförde (linn) Kronshagen Rendsburg (linn) Wasbek Achterwehri maakond Bordesholmi maakond Dänischenhageni maakond Dänischer Wohldi maakond Eiderkanali maakond Flintbeki maakond Fockbeki maakond Hohner Harde maakond Hüttener Berge maakond Jevenstedti maakond Mittelholsteini maakond Molfsee maakond Nortorfer Landi maakond Schlei-Ostsee maakond Rendsburg-Eckernförde kreisi koduleht
Bob Saget

Robert Lane "Bob" Saget (17. mai 1956 Philadelphia – 9. jaanuar 2022 Orange'i maakond, Florida osariik) oli Ameerika Ühendriikide koomik, näitleja ja telesaatejuht. Tema tuntuim roll näitlejana oli Danny Tanner ABC situatsioonikomöödias "Lastega kodus" ("Full House"; 1987–1995). Samuti mängis ta samas rolli telesarja järjes "Fuller House". Ta oli jutustaja CBSi situatsioonikomöödias "Kuidas ma kohtasin teie ema" (2005–2014). Aastatel 1989–1997 oli ta populaarse telesarja "Ameerika naljakaimad koduvideod" ("America's Funniest Home Videos") esimese kaheksa hooaja saatejuht. Samuti oli Saget tuntud täiskasvanutele suunatud püstijalakomöödia poolest. 2014. aastal esitati tema album "That's What I'm Talkin' About" parima komöödiaalbumi Grammy auhinnale. Bob Saget andmekogus IMDb (inglise)
Maie Peda

Maie Peda (varem Maie Tooming) on eesti keele ja kirjanduse õpetaja ning andragoog, riigikeele eksaminaator. Ta on lõpetanud 1956. aastal Laiuse Põhikooli, 1960. aastal Jõgeva Keskkooli. Ta on õpetanud Jõgeva 2. Keskkoolis ja Jõgeva Täiskasvanute Keskkoolis. 2003 – Aasta õpetaja 2006 – "Jõgeva Täiskasvanute Keskkool läbi aegade", koostajad Reet Kikkas, Maie Peda, Kaja Pärtels Andrus Esko (6.10.2003). "«Mis ma ikka ütlen. Ütlen aitäh, kui antakse.»". Õhtuleht. Vaadatud 11.1.2022. Jaanika Kressa (6.2.2007). "Täiskasvanute kool on hädavajalik". Vooremaa. Vaadatud 11.1.2022. "Jõgeva Gümnaasiumi vilistlased". Jõgeva Gümnaasium. Originaali arhiivikoopia seisuga 29.04.2022. Vaadatud 11.1.2022. "1956. a". Laiuse Jaan Poska Põhikool. Vaadatud 11.1.2022. Jaan Lukas (30.10.2013). "Jõgevamaa aasta õppija Tiina Suban käis koolis koos pisitütrega". Maaleht. Vaadatud 11.1.2022. Jaan Lukas (20.10.2018). "Täiskasvanuõpe on meie maakonnas edukas". Vooremaa. Vaadatud 11.1.2022. "Jõgeva Täiskasvanute Keskkool läbi aegade". ESTER. Vaadatud 11.1.2022.
Viks

Viks on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis perekonnanimi Viks 383 inimesel (173 mehel ja 210 naisel). Perekonnanimede levikult on Viks meeste puhul 376. ja naiste puhul 313. kohal. Perekonnanime Viks kandja oli keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus oli 43). Kõige levinum on perekonnanimi Viks vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,49. Perekonnanimi Viks on levinuim Valga maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 23,57. Ervin Viks, Eesti politseiametnik (1897–1983) Heino Viks, eesti vaimulik (1911–2005) Priit Viks, eesti laskesuusataja (1982–) Valter Viks, eesti vaimulik (1895–1959) Ülle Viks, eesti keeleteadlane (1948–) Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Viks. (11.01.2022)
Relvastatud vastupanu Tšiilis

Relvastatud vastupanu Tšiilis oli vasakpoolsete jõudude võitlus Augusto Pinocheti sõjaväediktatuuri vastu, mis algas 1973. aasta riigipöördega ning kestis kuni demokraatia taaskehtestamiseni 1990. aastal. Konflikt oli osa külma sõja Lõuna-Ameerika rindest, kuna Ameerika Ühendriigid toetasid valitsust ning Nõukogude Liit mässulisi. Vastupanuliikumise suuremad jõud olid Revolutsiooniline Vasakliikumine (MIR) ja Tšiili Kommunistliku Partei relvastatud haru Manuel Rodrígueze Patriootlik Rinne (FPMR), kes olid marksismi põhimõtete pärast konfliktis ka omavahel. Vastupanu märgilisemad sündmused olid õppelaagrite rajamise katsed Neltumes (1970–1973 ja 1980–1981), Limache raudtee lõhkumine (veebruar 1986), relvasmugeldamine Carrizal Bajos (august 1986) ning Pinochetile tehtud atentaat (september 1986). Kui 1990. aastal algas üleminek demokraatiale, demobiliseerus enamik vastupanuliikumistest. Pärast diktatuuri langemist jäid Tšiilisse vaid väiksemad relvarühmitused, kes jätkasid mõrvamist, pommirünnakuid ja inimrööve 2010. aastani. Vastuhakku toetasid Kuuba, Liibüa, Nicaragua ja Põhja-Korea (VLO pakkus vähesel määral rahalist abi). Tšiili sõjaväe poolel olid Ameerika Ühendriigid. Räpane sõda Noore võitleja päev "Informe de la Comisión Nacional de Verdad y Reconciliación, Tomo 1, Tomo 2 y Tomo 3". "Caidos del MIR en diferentes periodos. CEME (Centro de Estudios Miguel EnrÍquez" (PDF). Los Allende: con ardiente paciencia por un mundo mejor. By Günther Wessel, Page 155, Editorial TEBAR, 2004 "Aquellos que todo lo dieron. El Rodriguista, 11 Años de Lucha y Dignidad, 1994". 4. november 2005. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2008. Vaadatud 11. oktoober 2013.
Marilyn Manson (laulja)

Marilyn Manson (kodanikunimega Brian Hugh Warner; sündinud 5. jaanuaril 1969) on USA laulja, ansambli Marilyn Manson juhtlaulja. Tema esinejanimi on moodustatud Marilyn Monroe ja Charles Mansoni nimest. Ta vanemad olid Barbara ja Hugh Warner. Ta on kirjutanud Neil Straussi abiga autobiograafia "The Long Hard Road Out Of Hell" (1998), kus ta räägib oma lapsepõlvest ja kuidas ta sattus muusikasse ja kuidas temast sai see, kes ta praegu on. Muusikaajakiri Hit Parader seadis Marilyn Mansoni 100 parima heavy metali laulja seas 44. kohale. Samuti on ta esitatud nelja Grammy auhinna kandidaadiks.
Maailma Kuninganna Maarja katedraal

Maailma Kuninganna Maarja katedraal (prantsuse keeles Cathédrale Marie-Reine-du-Monde et St-Jacques-le-Majeur, inglise keeles Mary, Queen of the World and St. James the Great Cathedral) on roomakatoliku Montréali peapiiskopkonna basiilika. See on Québeci provintsi suuruselt kolmas pühakoda, mis on ehitatud historitsistlikult uusrenessanslikus ja uusbaroklikus stiilis. 76,8 meetri kõrgune ehitis valmis 1894. aastal. Katedraal rajati Saint-Jacquesi katedraali endisse asupaika, mis põles maha 1852. aastal. Algselt oli see Québeci suurim kirik ja oli Jaakobuse järgi nimetatud Saint Jamesi katedraaliks. Kardinal Paul-Émile Légeri palvel pühitses paavst Pius XII 1955. aastal kiriku neitsi Maarjale.  Maailma Kuninganna Maarja katedraal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Odessa Mereakadeemia

Rahvuslik Ülikool Odessa Mereakadeemia on ülikool Ukrainas. Національний університет «Одеська морська академія»