laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
VELK Riia konsistooriumiringkond

VELK Riia konsistooriumiringkond (saksa keeles Consistorialbezirk der Stadt Riga mit dem Patrimonial-Gebiete) oli Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piirkondlik koguduste haldusorgan Venemaa keisririigi Liivimaa kubermangus Riia linnas. Konsistooriumiringkonnad moodustati Venemaa keisririigis, vastavalt 1832. aasta 28. detsembri Uue evangeelse luteri kiriku seadusele. Konsistooriumiringkondade haldusorganiks oli Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistoorium. Riia Püha Peetri kirik (St. Petri-Kirche), Riia toomkirik (Dom-Kirche), Riia Jaani kirik (Lettische St. Johannis-Kirche), Riia Püha Gertrudi kirik, (St. Gertrud-Kirche), Riia Püha Jeesuse kirik (Jesus-Kirche), Riia Martini kirik (Martins-Kirche), Katlakalna kiriku ja Riia Püha Olavi kiriku kogudused (Katlakaln und St. Olai), Biķernieki kiriku kogudus (Bickern), Sala kiriku kogudus (Holmhof), Piņķi kiriku kogudus (Pinkenhof und St. Annen) Riia Püha Peetri kirik Riia toomkirik Riia Püha Gertrudi kirik Riia Püha Jeesuse kirik Riia Martini kirik Venemaa keisririigi aegsed Liivimaa kindralsuperintendendid: 1711–1736 Heinrich Bruiningk 1736–1744 Jakob Benjamin Fischer 1745–1770 Jakob Andreas Zimmermann 1771–1777 Jacob Lange 1777–1779 Christian Adolf Dingelsdtädt (kohusetäitja) 1779–1798 Christian David Lenz 1799–1803 Johann Danckwart 1803–1827 Karl Gottlob Sonntag 1828–1833 Karl Ernst von Berg 1834–1855 Gustav Reinhold von Klot 1855–1864 Piiskop Dr. Carl Ferdinand Maximilian Anton Walter, Riia Jaani kirik 1864–1865 Paul Gustav Carlblom (kohusetäitja) 1865–1881 Arnold Friedrich Christiani 1881–1888 Heinrich Otto Reinhold Girgensohn 1889–1900 Friedrich August Wilhelm Hollmann 1901–1906 Gustav Axel Conrad Oehrn 1907–1919 Theophil Gaehtgens 1916–1919 Peter Harald Poelchau (kohusetäitja) Riia konsistoriaalringkonna koosseis 1863. aastal: St. Petri-Kirche (kogudus), Dr. Peter August Poelchau (de), ülempastor, Superintendent, Liivimaa konsistooriumi asepresident; Jacob Heinrich von Hedeström, arhidiakon, Harald Gottlieb Poelchau, linnavangla- ja jutlustajaõpetaja; Dom-Kirche. Carl Julius Hillner, ülempastor, konsistooriumi ülemnõunik, Gustav Alexander Jentsch, Pastor-diakon. Gustav Friedrich Hilde, jutlustaja. Lettische St. Johannis-Kirche, Paul Theodor Weyrich, Pastor primas, Carl Müller, Pastor-diakon; St. Gertrud-Kirche, Carl Alexander Dietrich, pastor; Jesus-Kirche, Carl Friedrich Günther, pastor; Martins-Kirche, Adam Robert Starck, pastor; Katlakaln u. St. Olai, Conrad Immanuel Kröger, pastor, konsistooriumi-assessor; Bickern, Ferdinand Tiling, pastor, konsistooriumi-assessor; Holmhof, Ludwig Ferdinand Schultz, pastor; Pinkenhof u. St. Annen, Hermann Ernst Hartmann, pastor; koguduseta Georg Friedrich Wilhelm Lösevitz. VELK Saaremaa konsistooriumiringkond VELK Liivimaa konsistooriumipiirkond VELK Kuramaa konsistooriumiringkond Vene Õigeusu Kiriku Tallinna vikaarpiiskopkonna praostkondade ja koguduste loend (1721–1917) Arnold Hasselblatt, Gustav Otto, Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat, Dorpat, 1889 Personal-Bestand der Evangelisch-Lutherischen Consistorien in Rußland, ROOTS = SAKNES, http://www.roots-saknes.lv/
Hüübi tänav

Hüübi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Hüübi tänav algab Luige tänavalt ja kulgeb Tedre tänava suunas, kuid lõpeb umbtänavana. Hüübi tänav on põhjakirde-lõunaloode suunaline ning ligikaudu 140 meetri pikkune. Hüübi tänav sai nime 14. veebruaril 1958. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 39
Carausius

Marcus Aurelius Mausaeus Valerius Carausius (suri 293) oli Rooma impeeriumi väejuht ja usurpaator 3. sajandil. Määrati 285. aastal ühe Põhja-Gallia rannikul paikneva Rooma mereväe laevastiku ülemaks, kelle ülesanne oli kaitsta seda piirkonda piraatide eest ning suutis tõrjuda nende rünnakuid. Talle heideti ette piraatidega kokkulepete sõlmimist ja nende saagi endale jätmist. Briti ajaloolase Adrian Goldsworthy arvates oli Rooma riigis tavapärane kasutada sõjalist jõudu koos diplomaatiaga. Kuulutas enda 286. aastal keisriks. Goldsworthy, Adrian. How Rome Fell: Death of a Superpower. New Haven, London, 2009. Lk. 160.
Candlemass

Candlemass on Rootsi doom metal'i ansambel, mis on tegutsenud vaheaegadega 1984–1994, 1997–2002 ja aastast 2004. 1984. aastal asutas bassimängija Leif Edling uue bändi, mille nimeks sai Candlemass. Selle lauljaks sai Johan Längqvist, trummariks Mats Ekström ning kitarristideks Mats Björkman ja Klas Bergwall. 1986. aastal ilmus bändi esimene album "Epicus Doomicus Metallicus", mis kindlustas Candlemassile kohe tugeva positsiooni doom metal'i ringkondades. 1987. aastal lahkus Längqvist laulja kohalt ning Candlemassi uueks vokalistiks sai Messiah Marcolin. Samal aastal ilmus ansambli teine album "Nightfall", kuid bändist lahkusid ka Bergwall ja Ekström. Seejärel sai Candlemassi trummariks Jan Lindh ning kitarristiks Lars Johansson. Nii 1988. kui ka 1989. aastal anti välja uus album, vastavalt "Ancient Dreams" ja "Tales of Creation". 1991. aastal lahkus bändist Messiah Marcolin. Marcolini lahkumise järel sai Candlemassi uueks lauljaks Thomas Vikström, kellega anti 1992. aastal välja album "Chapter VI". Kuna album polnud kuigivõrd edukas ning Leif Edling otsustas rajada uue ansambli, Abstrakt Algebra, siis peatus Candlemassi tegevus 1994. aastal. Kuid kolm aastat hiljem otsustas Edling Candlemassi tegevust jätkata. Peale tema olid ülejäänud bändi liikmed täiesti uued ning 1998 ja 1999 ilmusid uued albumid: "Dactylis Glomerata" ja "From the 13th Sun". 2002. aastal tulid Candlemassi nime all taas kokku selle varasemad liikmed ning lauljaks sai taas Messiah Marcolin. Kuid juba samal aastal läks Candlemass liikmetevaheliste erimeelsuste tõttu taas laiali ning Edling asutas koos Abstrakt Algebra laulja Mats Levéniga uue ansambli – Krux. 2004. aasta novembris tuli Candlemass aga uuesti kokku ning seejärel salvestati album "Candlemass" (2005), mis võitis ka Rootsi Grammy (Grammys). Vastuolud bändis siiski jätkusid ning 2006. aastal lahkus laulja Messiha Marcolin. 2007. aastal sai Candlemassi uueks lauljaks Robert Lowe, kellega salvestati juba samal aastal album "King of the Grey Islands". 2007. aastal tähistati tagantjärele ka Candlemassi asutamise 20. aastapäeva, mispuhul esines Candlemassiga esimest korda laval ka bändi esimese albumi laulja Johan Längqvist. 2009. aastal ilmus Candlemassi kümnes stuudioalbum "Death Magic Doom" ning 2012. aasta juunis "Psalms for the Dead", mis Leif Edlingi sõnul peaks jääma bändi viimaseks. Juba enne viimase albumi ilmumist lahkus ansamblist laulja Lowe ning tema ülesanded võttis üle Kurxi laulja Mats Levén. Lisaks liitus Candlemassi kontsertkoosseisuga klahvpillimängija Per Wiberg. 2013. aasta jaanuaris valis Sweden Rock Magazine Candlemassi Rootsi kõigi aegade parimaks hard rock'i või heavy metal'i ansambliks. Epicus Doomicus Metallicus - 1986 Nightfall - 1987 Ancient Dreams - 1988 Tales of Creation - 1989 Live - 1990 - live, 1990 Chapter VI - 1992 Dactylis Glomerata - 1998 From the 13th Sun - 1999 Doomed for Live - Reunion 2003 - live, tuplalevy, 2003 Candlemass - 2005 King of the Grey Islands - 2007 Death Magic Doom - 2009 Psalms for the Dead - 2012 The Door to Doom - 2019 Sweet Evil Sun - 2022
Kirjaklamber

Kirjaklamber ehk nell on peamiselt paberilehtede kooshoidmiseks kasutatav vahend, mis on harilikult valmistatud piklikuks spiraaliks keeratud traadist. Esimene patent traadist valmistatud kirjaklambrile registreeriti Ameerika Ühendriikides 1867. aastal Samuel B. Fay nimele. Kuigi Fay klamber oli praktiline ja funktsionaalne, ei peeta seda ega 50 teist enne 1899. aastat patenteeritud klambrit tänapäevase kirjaklambri disaini aluseks. "History of the Paper Clip". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. oktoober 2016. Vaadatud 16. augustil 2013. Paper clip History of the Paper Clip
Auli tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Auli tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis. Auli tänav algab Västriku tänavalt, ristub Käo tänavaga ja lõpeb seejärel umbtänavana. Auli tänav on ligikaudu 300 meetri pikkune. Auli tänav sai nime 16. augustil 1949. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 26
Rapla tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Rapla tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Rapla tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb Kauba tänaval. Rapla tänav on lääneloode-idakagusuunaline ja ligikaudu 150 meetri pikkune. Tänava endine nimi Siiversi tänav (saksa keeles Sieversstrasse, vene keeles Сиверская улица) on esmakordselt fikseeritud 1913. aastal. Endine nimi oli pandud sealse köösneri Friedrich Sieversi perekonnanime järgi, kes selle maa-ala hiljem tükeldas. Praeguse nime sai Rapla tänav 25. mail 1939. Päring andmebaasist. Eesti kohanimed Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 105
Hagudi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Hagudi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Hagudi tänav algab Pärnu maantee viadukti juurest ja lõpeb Kauba tänaval. Hagudi tänav on lääneloode-idakagu suunaline ning ligikaudu 250 meetri pikkune. Tänav rajati 1899. aastal seoses Tallinna-Viljandi kitsarööpmelise raudtee ehitamisega ja sai nimeks Viljandi tänav (saksa keeles Felliner-Strasse, vene keeles Феллинская улица). Viljandi raudteel avati liiklus 25. juunil 1900. 25. septembril 1959 nimetati Viljandi tänav ümber Hagudi tänavaks Viljandi maanteega äravahetamise vältimiseks. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 30-31
Alevi tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Alevi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Alevi tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb Tondi tänaval. Alevi tänav on kagu-loodesuunaline ja ligi 150 meetri pikkune. Alevi tänav sai nime 1912. aastal. Tänav rajati linna agulis asunud maa-ala tükeldamisel. Tänava saksakeelne nimi oli Vorstadtstrasse ja venekeelne Форштатская улица. Aastatel 1927–1936 läbis tänavat trammitee, kuni ringteed pikendati Tondi raudteejaamani. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 24
Hane tänav

Hane tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Hane tänav algab Linnu teelt, ristub Kajaka tänavaga ja lõpeb Siili tänaval. Hane tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline. Hane tänav on põhiosas paralleelne Sõpruse puiesteega ja ligikaudu 400 meetri pikkune. Hane tänav sai nime 14. veebruaril 1958. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 31
Barney versioon (film)

"Barney versioon" on 2010. aasta Kanada komöödia-draamafilm, mille lavastaja on Richard J. Lewis. Linateose aluseks on Mordecai Richleri samanimeline raamat. Film oli nomineeritud Kuldlõvile 67. Veneetsia filmifestivalil. Barney Panofsky elab oma sõbra Boogiega Roomas. Ta abiellub seal Clara Charnofskyga, kelle vaimne tervis pole raske lapsepõlve tõttu päris korras, ent Clara väidab, et ta on rase ja ootab Barney last. Kuigi hiljem saab Barney teada, et nii see ei ole, ja nõuab lahutust. Clara teeb enesetapu ja endast väljas Barney otsustab koju Montréali tagasi lennata. Barney saab kiiresti tööd ning kohtub oma tulevase naisega. Nende juudi traditsioone järgivas pulmas kohtub Barney Miriam Granti ja armub temasse esimesest pilgust. Kui Miriam lahkub, jookseb Barney talle järele, ent naine ei soovi temaga elama asuda, tuues ettekäändeks Barney äsjase abielu. Vaatamata sellele saadab Barney Miriamile pidevalt lilli ja kingitusi. Ent kui Barney toob oma vana sõbra Boogie võõrutusravilt mõneks päevaks oma suvekoju, kuhu saabub ka tema naine ja leiab nad koos voodist, on Barney ülirõõmus. Naine lahkub ja nõustub lahutusega. Ent Barney hakkab kahtlema Boogie teguviisis. Ühises kähmluses, kus mõlemad on purjus, komistab Barney, püstol käes, oma paadisillal ning Boogie kukub vette, saades kuuliga pihta. Barney ei usu, et Boogie uppus ja terve filmi loodab, et Boogie tuleb tagasi. Juhtumit uuriv politseiuurija loodab küll Barneylt informatsiooni välja peksta, ent Barney isa Izzy sekkub. Ning kuna politsei ei suuda surnukeha leida, jääb uurimine pooleli. Kui Barney lõplikult senisest naisest lahutab, kutsub ta Miriami kohtama.
Sten Sture Noorem

Sten Sture Noorem (rootsi keeles Sten Sture den yngre; 1493 – 3. veebruar 1520) oli Rootsi regent (riksföreståndare) aastail 1512–1520. Ta oli Svante Nilssoni poeg.
Sten Sture vanem

Sten Sture vanem (rootsi keeles Sten Sture den äldre; 1440 – 14. detsember 1503) oli Rootsi regent aastail 1470–1497 ja 1501–1503.
Leevikese tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Leevikese tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. Leevikese tänav algab Nõmme teelt, ristub Hauka tänavaga ja lõpeb Vindi tänaval. Leevikese tänav on lääneloode-idakagusuunaline ja ligikaudu 150 meetri pikkune. Leevikese tänav sai nime 9. juunil 1953. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 65
Stephen Sondheim

Stephen Joshua Sondheim (/ˈsɒnd.haɪm/; 22. märtsil 1930 – 26. november 2021) oli tunnustatud Ameerika helilooja ja laulusõnade kirjutaja. Ta oli muusikateatris tegev üle 50 aasta. Sondheim võitis oma elu jooksul ühe Oscari (ingl Academy Award), kaheksa Tony auhinda (rohkem kui ükski teine helilooja), kaasaarvatud Tony eriauhinna elutöö eest teatris, kaheksa Grammy auhinda, Pulitzeri preemia ja Laurence Olivier' auhinna. Ajalehes New York Times kirjeldati teda kui Ameerika muusikateatri suurimat ja tõenäoliselt tuntumat artisti. 1983 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks 1996 – National Medal of Arts "Conversations with Sondheim", The New York Times Magazine, 12. märts 2000, vaadatud 17. augustil 2013
Vindi tänav

Vindi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Vindi tänav algab Tihase tänavalt, ristub Leevikese tänavaga ja lõpeb Tedre tänaval. Vindi tänav on põhjakirde-lõunaedela suunaline, paralleelne Nõmme teega ja ligikaudu 400 meetri pikkune. Vindi tänav sai nime 25. septembril 1959. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 139
Kauri tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kauri tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Kauri tänav algab Liblika tänavalt ja lõpeb Talviku tänaval ning on lääneloode-lõunakagu suunaline. Kauri tänav on paralleelne Tihase tänavaga ja ligikaudu 100 meetri pikkune. Kauri tänav on nime saanud 16. augustil 1949. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 49
Västriku tänav (Tallinn)

Västriku tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis. Västriku tänav algab Tedre tänavalt, ristub Pardi, Lõokese ja Auli tänavaga ning Linnu teega ning lõpeb seejärel umbtänavana. Västriku tänav on paralleelne Käo tänavaga ning ligikaudu 410 meetri pikkune. Västriku tänav sai nime 17. oktoobril 1928. Västriku 8 asub, 1972. aastal ehitatud Tallinna Kutsekeskkooli nr 1 ühiselamu, tänapäeval Tallinna Ülikooli üliõpilasküla Dormitorium. Dormitorium haldab Karu tänav 17, Västriku 8, Räägu tänav 49a üliõpilaselamuid. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 145
Kaks pimedat meest

"Kaks pimedat meest" on Georges Mélièsi poolt Prantsusmaal 1900. aastal loodud tummfilm. Filmi peetakse kaotsiläinuks.
Kulli tänav

Kulli tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Kulli tänav algab Käo tänavalt, teeb seejärel 90-kraadise pöörde ja lõpeb Kajaka tänaval. Kulli tänav on ligikaudu 220 meetri pikkune. Kulli tänav on hoonestatud eramutega. Kulli tänav sai nime 16. augustil 1949. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 58
Mirta tänav

Mirta tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Mirta tänav algab Uustalu tänavalt, ristub Veerise ja Lõimise tänavaga ning lõpeb seejärel umbtänavana. Mirta tänav on ligikaudu 700 meetri pikkune. Mirta tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on saanud nime Mirta talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring andmebaasist. Eesti kohanimed Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 282
Käbliku tänav

Käbliku tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Käbliku tänav algab Sõpruse puiestee äärest, ristub Liblika ja Talviku tänavaga ning lõpeb Tiiva tänaval. Käbliku tänav on ligikaudu 415 meetri pikkune. Käbliku tänav sai nime 9. aprillil 1946. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 60
Domitius Domitianus

Lucius Domitius Domitianus (surnud 297) oli Vana-Rooma usurpaator, kes haaras Diocletianuse valitsemisajal lühikeseks perioodiks Egiptuses võimu.
Matti Mattsson

Matti Mattsson (sündinud 5. oktoobril 1993 Poris) on Soome ujuja. 2022. aasta jaanuaris valiti Mattsson Soome aasta sportlaseks 2021. Mattssonile kuuluvad Soome rekordid 100 meetri (59,99, 17. mail 2021 EM-il) ja 200 meetri rinnuliujumises (2.07,13, 29. juulil 2021 OM-il) pikal rajal ning 200 meetri rinnulijumises (2.04,63, 14. detsembril 2019 Soome MV-il) lühirajal. 2020 Tōkyōs pronksmedal 200 m rinnuliujumises (2.07,13) 2013 Barcelonas pronksmedal 200 m rinnuliujumises (2.08,95) Profiil FINA kodulehel
Tiiva tänav

Tiiva tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Tiiva tänav algab Nõmme teelt, ristub Meika, Käbliku ja Tihase tänavaga ning lõpeb Luige tänaval. Tiiva tänav on ligikaudu 490 meetri pikkune. Tiiva tänav sai nime 10. augustil 1935. 10. novembril 1949 liideti selle tänavaga endine Kaarna tänav (mis oli nime saanud 18. septembril 1935). Kaarna tänava nime kandis praeguse Tiiva tänava Luige ja Tihase tänava vaheline lõik. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 123 Robert Nerman. Lilleküla ajalugu 1940. aastani. Tallinn, 2011, lk. 239
Passeerimine

Passeerimiseks nimetatakse toiduainete lühiajalist kuumutamist väheses rasvaines. Passeerimine võib olla ka köögiviljade pruunistamine rasvas temperatuuril 120 °C, kus leiab aset värvi- ja aromaatainete ekstraheerimine rasva abil. Passeeritakse kuni toiduainete pehmenemiseni, misjärel valmistatakse neist ühtlane mass, mida lisatakse suppidesse, kastmetesse ja täidistesse. Jahu muutub pärast passeerimist muredaks ning selle lisamisel suppidesse, puljongitesse või kastmeleeme nende tihendamiseks ei moodustu klimpe. Passeerimist aetakse vahel segi praadimisega, mille eesmärgiks pole ühtlase massi saamine. Köögiviljad tükeldatakse väikesteks ühesuurusteks kuubikuteks, pannakse potti või kuumutatud rasvaga pannile ning segades küpsetatakse nõrgal tulel, kuni nad saavad pehmeks. Seejuures muutuvad eeterlikud õlid osaliselt rasvaks ning nende edasisel keetmisel suppides või kastmetes nad ei auru, mis muudab maitse paremaks. Rasv saab samuti ereda oranži varjundi porganditest ja tomatitest, mis teeb ka edasiste toodete värvi paremaks. Pehmenenud köögiviljad võivad olla ühtlase massi saamiseks aetud läbi sõela või töödeldud blenderi, mikseri või hakklihamasinaga. Passeerimisel suureneb jahus lahustuvate osakeste kogus, seejuures toorele jahule omased maitse ja lõhn kaovad, valgud lähevad kokku (hüübivad) ning edaspidi ei moodusta selline jahu liimist massi. Jahu passeerimine võib olla punane (punaste kastmete jaoks) või valge (valgete kastmete jaoks), rasvaseks (koos rasvaga) või kuivaks (ilma rasvata). Passeerimisel koos rasvaga looma- või taimeõli või köögimargariini soojendatakse, puistatakse jahu ning pidevalt segatakse. Punase passeerimise saamiseks jahu kuumutatakse kuni 150 °C ning röstitakse kuni helepruuni värvini; valge passeerimise saamiseks temperatuuril 120 °C röstitakse kuni kreemivarjundini. Kõige sagedamini passeeritakse jahu ilma rasvata, kuna suurest kuumutamisest kaotab rasv maitset ning seedib pärast halvemini. Selliseks passeerimiseks puistatakse jahu panni peale võrdse kihina (mitte rohkem kui 15 mm), pannakse praeahju ning röstitakse vastaval temperatuuril, segades iga 3–5 minuti tagant. Jahu on valmis, kui on omandanud soovitud tooni. Sirje Rekkor, Anne Kersna, Maire Merits, Praktiline kulinaaria, ARGO, lk 377, 2007
Meika tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Meika tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Meika tänav algab Tulika ja Talviku tänava vahelisest hoovist ja lõpeb Tiiva tänaval. Meika tänav on põhjaloode-lõunakagu suunaline ning ligikaudu 315 meetri pikkune. Meika tänav sai nime 9. aprillil 1946. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 76
Belutšistan

Belutšistan on maa Aasias. Hõlmab Pakistani edelaosa, Iraani kaguosa ja Afganistani äärmise lõunaosa alad, kus elavad belutšid. Pindala ligikaudu 300 000 km². Belutšistani provints (Pakistani provints) Lääne-Belutšistan (Iraanis) Sīstān va Balūchestān (Iraani provints)
Roger-Maurice Bonnet

Roger-Maurice Bonnet (sündinud 23. detsembril 1937 Prantsusmaal Essonne'i departemangus Dourdanis) on prantsuse astrofüüsik. Roger-Maurice Bonnet on Bernis asuva Rahvusvahelise Kosmoseteaduse Instituudi teadur. Bonnet lõpetas Pariisi Ülikooli. Samas ülikoolis kaitses ta 1968. aastal doktorikraadi. Roger-Maurice Bonnet töötas 18 aastat Pariisis Euroopa Kosmoseagentuuri juhtkonnas: teadusdirektorina aastail 1983–1997 ja peadirektorina 1997–2001. Rahvusvaheline Aeronautika Akadeemia (1985) Academia Europaea (1989) Air & Space Academy (1989) Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia (2002) Londoni Ülikooli audoktor (1997) Rahvusvahelise Aeronautika Akadeemia von Karmani auhind (2009) Biographie de Roger-Maurice Bonnet futura-sciences.com (prantsuse keeles)
Aarne Toomsalu

Aarne Toomsalu (sündinud 2. juulil 1961) on Eesti poliitik. Toomsalu oli 2001–2008 erakonna Res Publica, hiljem Isamaa ja Res Publica Liidu liige. Seejärel ühines ta Eesti Vabaduspartei – Põllumeeste Koguga ning 2010. aastal valiti ta erakonna juhatusse.[viide?] Toomsalu on olnud ka erakonna esimees. Eesti Vabaduspartei: Erakonna juhatus
Arheoloog (film)

"Arheoloog" on Henry Otto poolt Ameerikas 1914. aastal loodud tummfilm. Ed Coxen – Billy Green Winifred Greenwood – Mary Devon John Steppling – James Devon, Mary isa Edith Borella – Mimi Charlotte Burton – Edna Lee George Field – Snow Ball
Neris

Neris (valgevene Вілія, Vilija) on Nemunase parempoolne lisajõgi. See saab alguse Viciebski oblastist Valgevenes ning Leedu suuruselt teises linnas Kaunases suubub vasakult peajõkke Nemunasesse. Kahe jõe vahelisel alal paikneb Kaunase vanalinn. Jõe ülemjooksul Minski oblastis asub Vilija veehoidla, mis on Vilija-Minski kanaliga ühenduses Zasłaŭje veehoidlaga Minski külje all. Valgevenes asub jõe ääres Vilejka linn, Leedus aga linnad Vilnius, Jonava ja Kaunas. Nerise pikkus on 510 km ja tema suurim lisajõgi on parempoolne Šventoji jõgi. Oletatakse, et kunagi selle jõe kaldal elanud balti hõimud pidasid Nerise alguseks Naračit, sellal kui Vilija ülemjooksul elanud slaavi hõimud pidasid Nerise alguseks sealset jõge. Sellele vastavalt kujunes leedulaste juures jõe nimeks Neris, valgevenelastel aga Vilija.  Neris – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Arvo Andresson

Arvo Andresson (3. veebruar 1954 – 28. september 1994) oli Eesti laevakapten. Ta töötas Eesti Merelaevanduse laevadel. 1992. aastal sai ta parvlaeva Georg Ots ja 1993. aastal Estonia kapteniks. Arvo Andresson oli lõpetanud Pärnu V 8-klassilise kooli. 1973. aastal lõpetas ta Tallinna Merekooli ja 1982. aastal Leningradi Admiral Makarovi nimelise Kõrgema Merekooli. Kaugsõidukapteniks sai ta 1986. aastal. Esimese Eesti kaptenina sai Estonia kapten Arvo Andresson Rootsi Meresõiduametilt lootsita läbisõidu õiguse Stockholmi saarestiku lõunaosas. Ta hukkus Estonia laevakatastroofis. Lõpparuanne, mis käsitleb reisiparvlaeva ML Estonia hukku Läänemeres 29. septembril 1994. a. Tallinn, 1998, lk 47 Meremees erinumber, 30. september 1994