Padise klooster

Padise klooster oli 14. sajandil Padisele ehitatud tsistertslaste klooster, mille rajasid Dünamündest pärit mungad. Klooster on esimene Harjumaa arhitektuurimälestis, mis taasiseseisvunud Eestis vastava tähise sai. Padise klooster on suure tähtsusega arhitektuuri- ja ajalooline objekt nii Eestis kui ka kogu Põhja-Euroopas. Padise kloostri ehitus käis vaheaegadega üle 200 aasta. 1250 paiku ehitas Dünamünde klooster Padisele varagooti stiilis paekabeli. Taani kuningas Erik Menved andis 1305. aastal loa suurejoonelise kindlustatud kloostrikompleksi rajamiseks, mida hakati ehitama 1317. aastal. Kloostri rajamine oli plaanis arvatavasti juba 13. sajandil. Klooster rajati eestlaste Padise muinaslinnuse lähedale. 1343. aastaks jõuti valmis ehitada esimene ehk keldrikorrus ning osa põhikorruse müüridest. Siis algas Jüriöö ülestõus ja klooster põletati ning 28 kloostris olnud munka tapeti. Hävingust saadi üle alles 1370. aastate paiku, mil ehitustööd pooliku kloostrikompleksi juures jätkusid. Põhihoonestiku pühitsemise tseremoonia toimus 1448. aastal. Liivi sõjas 1559. aastal lõpetas Padise klooster (saksa keeles Die Abtei Padis) tegevuse. Sõja jooksul aga ehitati kloostri juurde tulirelvade jaoks täiendavaid kindlustusi. Vene-Liivi sõjas 1560. aastal oli klooster linnusena välja ehitatud, see asus siis hertsog Magnuse valduses, kelle käest rootslased ta 1561. aasta sügisel endale vallutasid. Kahekümneviieaastases sõjas 1576. aastal kahepäevase piiramise ja ägeda suurtükitule tulemusena andsid selle kaitsjad eesotsas pealik Hans von Oldenburgiga alla ja loovutasid endise kloostri venelastele ja 1576–1580 oli klooster vene vägede valduses. 28. detsembril 1580, pärast 13 nädalat kestnud piiramist, loovutasid venelased lõpuks kloostri Rootsi sõjaväele. Pärast neid korduvaid piiramisi ja vallutamisi oli Padise klooster muutunud osaliselt varemeiks. Seda mainiti veel 18. mail 1595 sõlmitud Täyssinä rahulepingus, kui venelased loobusid muuhulgas kõigist õigustest mitmete Eestimaa linnuste ja nende läänide üle. Rootsi asehalduriks Tallinnas ja Padise lossiläänis oli Erik Gabrielsson Oxenstierna. Rootsi kuningas Gustav II Adolf kinkis 1622. aastal Padise kloostri Riia bürgermeistrile Thomas von Rammile. Ligi 150 aastat kasutati kloostrit (täpsemalt kirikut, mis oli muudetud vahelaega kahekorruseliseks) eluhoonena. 1766. aastal klooster põles ja sellest ajast saadik on osaliselt varemeis. Rammid olid seni kasutanud kloostri ruume häärberina, aga pärast põlengut see oma funktsioone enam täita ei suutnud. Nii ehitati 1770. aastatel kloostrist ida poole Padise mõisa uus peahoone. Ehituskive saadi kloostri varemetest. Von Rammide aadlisuguvõsa kätte jäi Padise mõis kuni võõrandamiseni 1919. aastal. Mõisa viimane omanik oli Fridolf von Ramm. Kuna väravatorn on rajatud jõe poole kaldus savikihile, purunes 20. sajandi algupoolel väravatorn osaliselt maalihkes. Kloostri korrastamist ja restaureerimist ning sügavamat uurimist alustati aastatel 1936–1939 Villem Raami juhtimisel. 2018 - 2019 teostati kloostris mahukad konserveerimistööd. Alates 2020. aastast on klooster ja seda teenindav külastuskeskus Padise mõis endises valitsejamajas külastajatele avatud. Kloostri keskaegsest sisustusest on säilinud praegu Risti kirikus paiknev 14. sajandist pärinev kirikukell (Eesti vanim) ning samast sajandist haruldane Kolgata grupp (praegu Eesti Kunstimuuseumi filiaalis Niguliste kirikus). Kloostri omanik on Lääne-Harju vald. 1317?–1320 Johannes 1321–1326? Evert (Egbert) 1328 Nicolaus 1331 Egbert 1339 Johannes 1341 – 26. september 1345 Nicolaus 13. oktoober 1345 Johannes 5. veebruar 1346–1352 Nicolaus 1364–1376 Nicolaus Risebit 1379 – september 1388 Bertoldus 1392–1398 Johannes 1402?–1403 Kurt Kropelin 1407–1413? Johannes 1415–1418 Conradus 1423–1431 Tidemannus 1436–1438 Werner van der Hagen 1441 Michel 1447?–1453 Johannes Grues 1454 Nicolaus 1478 Tidemann 1488–1489 Johannes Vlemynck 1. jaanuar 1491 Georg Kone (ajutine) 1492 Hinrick Warnsbeck 1493–1504 Michael Sasse (algul visitaator) 1506 Johannes (von der Heyde) 1509–1524 Georgius Karnip 1524–1543 Everhardus Sunnenschin november 1544 – 1553 Ludovicus Duchsheerer 1555–1559 Georgius Conradi Padise vald Villem Raam Jakob Koit, ESTNISCHE BAUERN ALS KRIEGER WÄHREND DER KÄMPFE IN LIVLAND 1558-1611, Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis aastaraamat = Annales Societatis Litterarum Estonicae in Svecia, nr. 4, jaanuar 1966, lk 33, 35 Jaan Tamm, "Padise klooster. Ehitus- ja uurimislugu". TEA Kirjastus, ISBN 9789985719985, 2010, 136 lk Padise klooster kultuurimälestiste riiklikus registris 360° aeropanoraam / aerofoto Padise kloostri koduleht Padise kloostrist Harjumaa Muuseumi kodulehel Padise kloostrist Eesti mõisaportaalis Pilt, 1531 ja 2001, tahvel Padise kloostri kalastusõigusest Vanatjõel. "Teetöölised leidsid Harjumaalt keskaegsed müürijäänused", Tallinna Postimees, 12. august 2009 Keskaja sild Padise ja Vantaa vahel, Keskiajan silta Padisen ja Vantaan välillä 23. detsember 2019 Padise kloostri renoveerimistööd on jõudmas lõpule 22. aprill 2020 Padise kloostris lõppenud renoveerimistööd tõid põnevaid leide 30. aprill 2020 Padise kloostri 90 aastat kestnud taastamine jõudis lõpule 5. november 2020, Heiki Raudla, Mungad tõid Padisele lubja, kivid ja keskküttesüsteemi 6. november 2020, Merle Karro-Karlberg, Padise klooster on ajaloo uurimiseks valmis, sirp.ee