laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Uurali Riiklik Tehnikaülikool

Uurali Riiklik Tehnikaülikool (vene keeles Уральский государственный технический университет – УПИ, lühend УГТУ või УГТУ-УПИ) oli Venemaal Jekaterinburgis aastatel 1920–2010 tegutsenud riiklik tehnikaülikool. 2010. aastal liideti see ülikool B. Jeltsini nimelise Uurali Föderaalülikooliga. Kool asutati 19. oktoobril 1920. 1934. aastal kandis kool nime Uurali Industriaalinstituut (Уральский индустриальный институт). Enne 1992. aastat kandis kool nime Kirovi-nimeline Uurali Polütehniline Instituut (Уральский политехнический институт им. С. М. Кирова). M. Gorki nimeline Uurali Riiklik Ülikool
A. Puškini nimeline Kujutava Kunsti Muuseum

A. Puškini nimeline Kujutava Kunsti Muuseum (vene keeles Музей изобразительных искусств имени А. С. Пушкина) on Venemaal Moskva kesklinnas asuv kunstimuuseum. See on Venemaa üks suurimaid Euroopa ja maailma kujutavat kunsti eksponeeriv muuseum. Muuseum on nimetatud vene kirjaniku Aleksandr Puškini järgi. Muuseum avati 13. juunil (vkj 31. mail) 1912. Asutamise ajal oli see nimetatud Venemaa keisri Aleksandr III järgi (Музей изящных искусств им. Императора Александра III при Московском университете). Muuseumi koduleht
Soome Eestlaste Liit

Soome Eestlaste Liit loodi Soomes elavate eestlaste ühendusi (seltse) esindavate isikute poolt 23. novembril 2002. aastal Tamperes. SEL asutati Eesti Vabariigi aukonsuli Jorma Töröneni toetusel. Esimees on filosoof Rain Ots. Liikmed (2005): Sirje Hassinen, Krista Niemi, Kristiina Teiss, Desiree Arminen, Ülle Järv, Tiiu Jürisson, Heli Laanekask. Revident on Markus Larkovirta, aserevident Reet Nikkanen, Soome Eestlaste Liitu kuuluvad: Kotka Eesti Selts, Turu Kandi Eestlaste ning Eestist Pärit Ingerlaste Ühing, Ida-Helsingi Eesti Klubi "Koit", Iisalmi Eesti Klubi ja mitmed üksikliikmed. Soome Eestlaste Liidu toetusel ilmus eestikeelne ajakiri Binokkel. Soome-Eesti Seltside Liit Tampere Eesti Klubi
B. Štšukini nimeline Teatriinstituut

Boriss Štšukini nimeline Teatriinstituut (vene Театральный институт имени Бориса Щукина) on Venemaal Moskvas Jevgeni Vahtangovi nimelise Akadeemilise Teatri juures asuv kõrgkool (instituut). Instituut valmistab ette draamateatri- ja filminäitlejaid, samuti teatrilavastajaid. Instituut on nimetatud vene teatri- ja filminäitleja Boriss Štšukini järgi. Instituut asutati 23. oktoobril 1914. Instituut on kandnud mitmeid nimesid, nende seas B. Štšukini nimeline Kõrgem Teatrikool (vene Высшее театральное училище имени Б. В. Щукина). Instituudi koduleht
Gnessinite-nimeline Venemaa Muusikaakadeemia

Gnessinite-nimeline Venemaa Muusikaakadeemia (vene keeles Российская академия музыки имени Гнесиных) on Venemaal Moskvas asuv riiklik muusikakõrgkool. Kooli ajalugu ulatub tagasi 15. veebruarini 1895, kui vene muusikud õed Gnessinid (ru:Сёстры Гнесины; kolm vanemat õde) asutasid Moskvas eramuusikakooli. Kool sai muusikakõrgkooli staatuse 1944. aastal. Enne 1992. aastat kandis kool nime Gnessinite-nimeline Riiklik Muusikapedagoogika Instituut (Государственный музыкально-педагогический институт имени Гнесиных). Kõrgkooli koduleht
Marina Sillaste

Marina Sillaste (24. märts 1962 – 27. juuni 2016 Haapsalu) oli eesti lavastaja ja teatripedagoog, SEE teatri juht. Marina Sillaste õppis kultuuritööd Tallinna Pedagoogilises Instituudis ja läks 1986. aastal noore lavastajana Erich Jaansoo kõrvale Haapsalu teatrisse Randlane. 1980. aastail tõi Sillaste Haapsalu teatriellu suurt elevust ning andis paljudele tõuke näitekunstiga vähemalt harrastusteatris aktiivsemalt tegelda. Pärast lühiajalist tööd Haapsalu linna kultuurinõunikuna (1992–1993) võttis ta 1994. aastal üle Randlase direktori kohustused. Aastaid tegi Marina Sillaste pedagoogitööd ka Haapsalu muusikakoolis, juhendades sealset teatriklassi. Lavastajana on Sillaste lavale toonud kümneid teatritükke, nende hulgas ka projektilavastusi nagu küüditamise aastapäeva puhul või koduvägivalla probleemi teadvustamiseks valminud lavastus „Vaikivad tunnistajad” koos naiskodukaitsjatega ja noorte näitlejatega. Marina Sillaste elutöö on olnud 2002. aastal koos kümmekonna teatrihuvilise inimesega loodud SEE teater, mis on mitmetelt Eesti harrastusteatrite festivalilt oma lavastustega preemiaid noppinud. Marina Sillaste ja SEE teatri algatusena hakati 2005. aastast septembri alguses tähistama Nostalgiapäevi, mis on Haapsalu kultuurielus kindla koha leidnud. 1995 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (teatrifestivali "Haapsalu '95" korraldamine) Teatrijuht ja lavastaja Marina Sillaste oli tõeline sädeinimene, Lääne Elu, 30. juuni 2016
K. Timirjazevi nimeline Moskva Põllumajanduse Akadeemia

K. Timirjazevi nimeline Moskva Põllumajanduse Akadeemia (vene keeles Московская сельскохозяйственная академия имени К. А. Тимирязева) on Venemaal Moskvas asuv riigi tähtsaim ja vanim põllumajandusharidust andev kõrgkool (akadeemia). Kool on nimetatud vene loodusteadlase Kliment Timirjazevi järgi. Kool allub Venemaa Põllumajandusministeeriumile. Koolis õpib umbes 16 500 õpilast. Kool asutati 3. detsembril 1865 nimega Petrovi Põllu- ja Metsaakadeemia (vene keeles Петровская земледельческая и лесная академия). Õppetöö algas 25. jaanuaril 1866. Kooli koduleht
Rokk

Rokk (ka: jahujook) oli koduloomadele antav jook, mida tehti rukkijahust ja külmast veest, osaliselt ka piimast. Veega segatud jahu ei keedetud, vaid klopiti tugevasti vahule ja valati suurde nõusse. Rokka anti eriti hobustele, ka vasikatele ning enne tapmist sigadele. Ristikheinakasvatuse arenemisega jäi nn rokalöömine ja vastava joogi valmistamine ära 19. sajandi lõpul. hapurokk Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 249
Vladimír Weiss

Vladimír Weiss võib olla: Vladimír Weiss (jalgpallur, sündinud 1939), endine Slovakkia jalgpallur Vladimír Weiss (jalgpallur, sündinud 1964), tema poeg, Slovakkia jalgpallitreener Vladimír Weiss (jalgpallur, sündinud 1989), esimese pojapoeg ja teise poeg, Slovakkia jalgpallur
Paula Risikko

Paula Sinikka Risikko (sünninimi Pelttari; sündinud 4. juunil 1960 Ylihärmäl) on Soome poliitik. Ta kuulub Rahvuslikku Koonderakonda. Ta oli aastatel 2007–2011 Soome sotsiaalteenuste minister (Matti Vanhaneni teises ja Mari Kiviniemi valitsuses). Risikko sündis aastal 1960 Ylihärmäl (praeguse haldusjaotuse järgi Lõuna-Pohjanmaa maakonnas). Ta lõpetas aastal 1979 Alahärmäl (praeguse haldusjaotuse järgi Lõuna-Pohjanmaa maakonnas) lütseumi. Aastal 1983 lõpetas ta õendusalased õpingud Seinäjoel, aastal 1985 eriõendusalased õpingud Seinäjoel ja aastal 1987 õenduspedagoogika õpingud Oulus. Aastal 1990 sai ta Kuopio Ülikoolist tervishoiuala magistri kraadi, aastal 1997 kaitses ta Tampere Ülikoolis tervishoiuteaduse alal doktoriväitekirja. Ta on töötanud meditsiiniõena ja õenduspedagoogina. Ta on aastast 2003 Eduskunna liige (Koonderakonna fraktsioonis). 19. aprillist 2007 kuni 22. juunini 2011 oli ta Soome sotsiaalteenuste minister (nii Matti Vanhaneni teises kui ka Mari Kiviniemi valitsuses). 22. juunist 2011 kuni 24. juunini 2014 oli ta Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister Jyrki Kataineni valitsuses. 24. juunist 2014 kuni 29. maini 2015 oli ta Soome transpordiminister ja regionaalminister Alexander Stubbi valitsuses. 22. juunist 2016 5. veebruarini 2018 oli ta Soome siseminister Juha Sipilä valitsuses. Ta on aastast 2000 abielus Heikki Risikkoga, nad adopteerisid aastal 2006 Hiina päritolu tütarlapse.
Vladimír Weiss (jalgpallur, sündinud 1989)

Vladimír Weiss (sündinud 30. novembril 1989 Bratislavas) on Slovakkia jalgpallur, äärepoolkaitsja. Ta mängib Slovakkia kõrgliiga klubis Bratislava Slovan. Weiss on kolmanda põlve jalgpallur – ka ta isa ja vanaisa mängisid jalgpalli. Nad mõlemad jõudsid Tšehhoslovakkia koondisse. Isa Vladimír esindas Tšehhoslovakkiat 1990. aasta maailmameistrivõistlustel ja on hiljem treenerina juhendanud muuhulgas Slovakkia ja Gruusia rahvuskoondist. Vanaisa, samuti Vladimír, võitis 1964. aasta suveolümpiamängudel hõbemedali. Rangers Scottish Premier League: (1) 2010–11 Scottish League Cup: (1) 2010–11 Olympiakós Super League: (1) 2013–14 Lekhwiya Qatar Stars League (2): 2013–14, 2014–15 Bratislava Slovan Fortuna Liga (1): 2019–20 Slovakkia karikas (1): 2019–20
G. Plehhanovi nimeline Venemaa Majandusülikool

G. Plehhanovi nimeline Venemaa Majandusülikool (vene Российский экономический университет имени Г. В. Плеханова) on üks Venemaa suuremaid ja vanim majandusharidust andev kõrgkool (ülikool) Moskvas. Ülikool on nimetatud vene revolutsioonitegelase Georgi Plehhanovi järgi. 2008. aastast on ülikooli rektor Viktor Grišin. Ülikoolis õpib 16 401 üliõpilast (2013). Kõrgkooli ajalugu ulatub aastasse 1903, kui avati Kõrgemad Kommertskursused (vene Высшие коммерческие курсы). 19. veebruaril 1907 avati pärast kursuste ümberorganiseerimisi Moskva Kommertsinstituut (vene Московский коммерческий институт). Pärast 1919. aastat nimetati kool ümber K. Marxi nimeliseks Moskva Rahvamajanduse Instituudiks (vene Московский институт народного хозяйства (МИНХ) имени Карла Маркса). 1924. aastal nimetati kõrgkool David Rjazanovi ettepanekul ümber G. Plehhanovi nimeliseks Moskva Rahvamajanduse Instituudiks. 1991. aastal nimetati kool ümber G. Plehhanovi nimeliseks Venemaa Majandusakadeemiaks (vene Российская экономическая академия имени Г. В. Плеханова). Kooli koduleht
Punapaju

Punapaju (Salix purpurea) on põõsaliik paju perekonnast. Liigi kirjeldas Linnaeus 1753. Eestis on pärismaine. Punapaju looduslik levila hõlmab Põhja-Aafrika ning Euroopa ja Aasia parasvöötmepiirkonnad (Hispaaniast Jaapanini ja Iirimaast ning Skandinaaviast Kesk-Aasiani). On introdutseeritud Põhja-Ameerikasse. Punapaju on peente okstega põõsas kõrgusega 2–4 (kuni 10) m, sagedamini umbes 1 m. Koor on seest sidrunkollane, väljastpoolt mõnikord hallika kirmega. Oksad on painduvad, paljad, siledad, valge sileda puiduga, mis õhu käes ei kolletu. Pungad on 3–5 mm pikkused, ligihoidvad, punakaspruunid (õiepungad kollased), sageli vastakud, paljad. Abilehti on harva, need on lineaalsüstjad, 1,5–1,8 cm pikkused, saagjad, langevad vara. Lehed on tihedad, vahelduvad või vastakud, 3–13 cm pikkused (teisendil helix lühemad, teisendil lambertiana pikemad), 0,8–1,5 cm laiused, kitsas-äraspidimunajad või äraspidisüstjad, tavaliselt ogaja tipuga, õhukesed, õrnsinakashallid või hallikasrohelised, harvem mõlemalt poolt puhasrohelised (teisendil virescens), pärast kuivatamist mustendavad, üsna kibeda maitsega, terve servaga või ülalt teravsaagja servaga, noored lehed nõrgalt karvased, küpsed lehed täiesti paljad, rootsud 3–6 mm pikkused. Urvad külgmised, eemalehoidvad, tihedaõielised, silindrilised, emasurvad mõnikord kitsassilinderjad, 2,8 cm, läbimõõduga 2–4 mm. Õiesoomused on isasurbadel äraspidimunajad, kahvatud, ülalt tumedamad, emasurbadel piklikud, punakad, ülalt peaaegu mustad, siidkarvased. Tolmukaid on õies kaks, need on kokku kasvanud, kuni 3,5 mm pikkuste karvaste niitidega, neljapesalise purpurse mustana paistva tolmukotiga ja üksiku tagumise piklikmunaja meenäärmega. Sigimik on istuv, väga lühike, sirge või kõver ja poolrippuv, algul hall, hiljem tumepunane, munajas; emakad väga lühikesed, punased, kaheosalised või hiljem neljaosalised, lahknevad. Õitseb märtsis kuni mais enne lehtede puhkemist või peaaegu samaaegselt sellega. Viljub mais kuni juulis. Kasvab veekogude ja kraavide kallastel, niisketel aasadel, liivadel, keset põõsaid. Kergesti paljundatav pistikutega. Külmakindel. Elab kuni 30 aastat. Koores on rohkem salitsiini (0,6–1,5%) kui teistel pajuliikidel, kuid vähem tanniine (2–7%). Punapajul on painduvad, peened ja valged vitsad, mida kasutatakse peenevitsaliste korvide punumiseks. Sobib hekkideks ja kaldanõlvade kindlustamiseks. Kibedate lehtede tõttu kariloomad punapaju ei söö. В. Л. Комаров (toim). Флора СССР. В 30 т., М.—Л.: Изд-во АН СССР 1936, kd V, lk 153. Punapaju andmebaasis eElurikkus ITIS NCBI EOL GRIN IPNI The Plant List
Risti valla lipp

Risti valla lipp on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Risti valla lipp. Lipp oli kasutusel 27. veebruarist 1998 kuni 20. oktoobrini 2013, mil ühineti Taebla ja Oru vallaga ühtseks Lääne-Nigula vallaks. Risti valla lipuks on ristkülikukujuline sinine kangas, mis on kollase horisontaalse triibuga jagatud kaheks võrdseks väljaks. Kollase triibu laius on 1/7 lipu laiusest. Ülemise välja vardapoolses nurgas on valge (põimik-) pügalrist. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalmõõtmed 105x165 cm. Valla lipu üht originaali hoitakse vallamajas vallavanema kabinetis. Risti valla lippu kasutatakse volikogu ja valitsuse istungitel, samuti valla-, maakonna- ja vabariiklikel pidustustel. Muudel juhtudel võib lipu heisata vaid valitsuse loal. Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, siis asetatakse valla lipp lippude poolt vaadates vasakule. Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Valla asutuste lipud ei tohi olla äravahetamiseni sarnased valla lipuga. Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. Risti valla vapp Oru valla lipp Lääne-Nigula valla lipp Taebla valla lipp Lääne maakond Risti valla sümboolika valla kodulehel Risti valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Valgevene Riiklik Ülikool

Valgevene Riiklik Ülikool (valgevene keeles Белару́скі дзяржа́ўны ўніверсітэ́т, vene keeles Белору́сский госуда́рственный университе́т) on ülikool Minskis Valgevenes. Ülikool asutati 30. oktoobril 1921. 2015. aastal oli ülikoolis 44 877 üliõpilast. Koduleht
Richard Alekõrs

Richard Alekõrs (16. jaanuar (vkj. 3. jaanuar) 1914 Äksi kirikumõis, Sootaga vald, Tartumaa – 5. aprill 1973 Tallinn) oli eesti kirjandusteadlane ja -kriitik. Richard Alekõrs sündis 1914. aastal 16. jaanuaril Tartumaal Sootaga vallas Äksi kihelkonnas. Isa oli Äksi kirikumõisa rentnik, hiljem talupidaja Vesneris (Aru talu). Suri 5. aprillil 1973. aastal ja on maetud Tallinna Metsakalmistule kirjanike künkale. (Biograafilised andmed Eesti kirjanike leksikonis, 1995 ja Eesti kooli biograafilises leksikonis, 1998). Ta lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi 1932. aastal. Õppis aastatel 1933–1939 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas eesti keelt ja kirjandust, filosoofiat ja pedagoogikat. Lõpetas 1939. aastal filosoofiateaduskonna ja asus tööle Petseri Gümnaasiumisse (1940–1942). 1945–1947 töötas Tartu 6. Keskkoolis, kus õpetas eesti ja ladina keelt, psühholoogiat ja loogikat. Filoloogiakandidaadi kraadi kaitses 1956. aastal August Jakobsoni draamaloomingust. 1947. aastast oli Alekõrs ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudi teadur, kust vallandati pärast 14 aastat kestnud tööd tolleaegse eesti kirjanduse "vaimse isa" Endel Sõgla juhtimisel 1961. aastal kui ideoloogiliseks tööks kõlbmatu. Selleks kasutati fabritseeritud poliitilist süüdistust. Eemaldati ka Eesti NSV Kirjanike Liidu liikmeskonnast, kust teda sunniti omal soovil välja astuma. Alekõrs pöördus mitmete instantside poole, kuid kasutult. Viimane pöördumine oli NLKP peasekretär Nikita Hrustšovi poole. Selle tulemusel ta rehabiliteeriti.[viide?] Sellest ajast oli Alekõrs vabakutseline kuni 1966. aastani, mil asus tööle Tallinna Pedagoogilises Instituudis eesti keele ja kirjanduse kateedri õppejõuna. 1970. aastast surmani oli Alekõrs samas dotsent. Richard Alekõrs oli mitme õpiku kaasautor, temalt ilmus kokku 5 raamatut ja üle 100 uurimuse, retsensiooni ja artikli. Need on avaldatud peamiselt ajakirjades Looming, Keel ja Kirjandus, ajalehtedes ja kooliõpikute kirjandusloo peatükkides. Uuris ka A. H. Tammsaare loomingut ja pidas sellel alal loenguid. Pärast surma ilmus postuumselt tema doktoritööks mõeldud uurimus "Jakob Tamm - Ühe inimese elu ja töö lugu". Tallinn, 1978. Jakob Tamme kogutud luuletused, 1959; Lühimonograafia "Jakob Tamm", 1961; Ernst Peterson Särgava Elu ja looming, 1963; kirjanduskriitiliste artiklite kogumik "Jutt on see kooruke", 1965; "Jakob Tamm - Ühe inimese elu ja töö lugu", 1978 Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn, 1995, lk 30. (Eesti kirjameeste biograafiline leksikon)
Alide Lumberg

Alide Lumberg (10. detsember (vkj)/ 23. detsember 1915 Tallinn – 9. mai 2004 Tallinn) oli eesti zooloog. Ta lõpetas 1936. aastal Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi ja 1946. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Ta töötas aastatel 1944–1960 Tartu Riikliku Ülikooli (selgrootute) zooloogia kateedris, ühtlasi aastatel 1958–1960 Eesti Põllumajanduse Akadeemia entomoloogia ja aianduse kateedris. Ta töötas aastatel 1960–1991 Läänemere Kalamajanduse TUI-s ning aastatel 1992–2000 Eesti Mereinstituudi teadur. Ta on peamiselt uurinud Emajõe ja selle lisajõgede ning luhaveekogude planktonit, samuti Läänemere eri osade zooplanktonit. "Lumberg, Alide". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj-M. Tallinn 2005. Lk 470 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 Haud Rapla kalmistul
Tule simmanile

"Tule simmanile" on laulu- ja kandlekapelli Simmaniduo 2011. aastal ilmunud CD album. "Simmaniduo alustab" (Sander Karu) "Kevade valss" (rahvalik laul) "Neiuke, kallike" (rahvalik laul) "Valga-Valgamaa" (Sander Karu) "Noorpaari valss" (Heino Träss) "Kärna-Ärni" (Sander Karu) "Jaaniöö" (rahvalik laul) "Trilleri polka" (Sander Karu) "Siga istus" (rahvalik laul) "Kui lapsena lustina luhal" (rahvalik laul) "Meie kapten vaatas silmapiirile" (meremeeste laul / Sander Karu) "Uks lahti tee" (Sander Karu / rahvaluule) "Tiina, Tiina" (rahvalik laul) "Eestimaa" (rahvalik viis / Sander Karu) "Simmaniduo" (lõpusignatuur; Sander Karu) Sander Karu (laul, kannel, rütmimasin) ja Kalev Mäekalle (laul, basskitarr) (2,3,5,6,7,10,15) Sander Karu (laul, kannel, rütmikompuuter) ja Ants Loos (laul, basskitarr) (1,4,8,9,11,12,13,14) Simmaniduo "Tule simmanile" koduleht Simmaniduo "Tule simmanile" video
Väinö Junus

Väinö Junus (vene Вейно Иванович Юнус; 1905 praeguse Leningradi oblasti Gattšina rajooni Pudosti valla Pokkise-Purskova küla – 15. november 1937 Leningrad) oli isuri keeleteadlane, kes lõi 1930. aastatel isuri kirjakeele. Väinö Junus sündis isuri talupojaperes. Ta lõpetas Gattšina soome õpetajate tehnikumi ning töötas Karjalas ja Leningradi oblastis. Ta õppis Herzeni pedagoogikainstituudis ja lõpetas Leningradi ülikooli. Ta õppis aspirantuuris Nikolai Marri ja Dmitri Bubrihhi juures. Hiljem töötas ta Leningradi filoloogia, kirjanduse ja keeleteaduse instituudi (LIFLI) dotsendina, Hertzeni instituudi õpetajana ning keele ja mõtlemise instituudi uurijana. 1932. aastal koostas Junus koos Dubovi ja Lensuga isuri aabitsa, järgmistel aastatel kaks lugemikku ja 1936 isuri grammatika. Esimesed raamatud tuginesid Soikkola murdele, kuid 1936. aasta grammatikas oli ka Alam-Luuga murdele iseloomulikke vorme. Lisaks keeleteadusele harrastas Junus ka kunsti. Ta illustreeris mitu raamatut. Junus arreteeriti suure terrori ajal septembris 1937, mõisteti surma kontrrevolutsioonilises tegevuses ning hukati mahalaskmise teel.
Ago Soots

Ago Soots (sündinud 13. septembril 1984) on eesti näitleja. 2003 lõpetas ta Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi ja proovis astuda Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejaõppesse, kuid ei saanud sisse. Ta jätkas õpinguid Eesti Maaülikoolis (tolleaegne EPMÜ) maaehituse erialal. 2001–2003 mängis ta Võru Teatriateljee draamastuudios, 2003–2004 Tartu Üliõpilasteatris. 2004–2008 õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis ja lõpetas selle 23. lennu. Alates 2008. aastast töötab VAT Teatris näitlejana. Lisaks tudengifilmidele on ta osalenud mängufilmis "Soovide puu", kus mängis turvamees Aivot. 2007 Voldemar Panso nimeline auhind "Tuntud eestlaste sünnipäevad 13 september". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2017. Vaadatud 9. septembril 2017. Tiiu Laks, Ago Soots — otsiva vaimuga võrokene, Eesti Päevaleht, 8. detsember 2007 Mari Sõrmus, Ago Soots – kiiresti tõusev Võrumaa täht Eesti teatrimaastikul, Lõunaleht, 24. juuli 2008 Lavakunstikooli lennud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Lavakunstikool "VAT Teater". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. august 2016. Vaadatud 1. juulil 2016. Ago Soots Eesti filmi andmebaasis Ago Soots Eesti filmi andmebaasis Ago Soots andmekogus IMDb (inglise)
Robert Hofstadter

Robert Hofstadter (5. veebruar 1915 – 17. november 1990) oli Ameerika Ühendriikide füüsik. 1961. aastal jagas ta Rudolf Mössbaueriga Nobeli füüsikaauhinda. Auhind anti talle töö eest nukleonide uurimisel. 1984 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks
Ilja Frank

Ilja Frank (vene keeles Илья́ Миха́йлович Франк; 23. oktoober 1908 Peterburi – 22. juuni 1990 Moskva) oli vene füüsik. 1958. aastal anti talle, Pavel Tšerenkovile ja Igor Tammile Nobeli füüsikaauhind Tšerenkovi efekti avastamise ja kirjeldamise eest.
Ernest Lawrence

Ernest Orlando Lawrence (8. august 1901 Canton, Lõuna-Dakota – 27. august 1958 Palo Alto, California) oli Ameerika Ühendriikide tuumafüüsik. 1922. aastal lõpetas ta keemia alal Lõuna-Dakota ülikooli. 1923. aastal sai ta Minnesota ülikoolis füüsika alal magistrikraadi ja 1925. aastal Yale'i ülikoolis doktorikraadi. 1928. aastal asus ta tööle California ülikooli Berkeleys, kus sai kaks aastat hiljem professoriks. 1936. aastal määrati ta seal kiirguslaboratooriumi juhatajaks, sel ametikohal töötas kuni elu lõpuni. Teise maailmasõja ajal osales ta Manhattani projektis tuumapommi loomise juures, kus tema ülesandeks oli uraan-235 elektromagnetiline eraldamine. 1939. aastal pälvis ta Nobeli füüsikaauhinna tsüklotroni leiutamise eest.
Miroslav Lajčák

Miroslav Lajčák (sündinud 20. märtsil 1963 Popradis) on russiini päritolu Slovakkia diplomaat ja poliitik. Ta oli aastatel 2009–2010 ja 4. aprillist 2012 kuni 21. märtsini 2020 Slovakkia välisminister. Aastatel 2007–2009 oli ta kõrgeim esindaja Bosnias ja Hertsegoviinas. Ta sündis aastal 1963 Popradis (asub praeguse haldusjaotuse järgi Popradi ringkonnas Prešovi maakonnas Slovakkias) russiini päritolu peres. Ta lõpetas Bratislavas Komenský ülikooli õigusteaduskonna. Seejärel sai ta Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riiklikust Rahvusvaheliste Suhete Instituudist Ph.D. kraadi rahvusvaheliste suhete alal. Praegu on Lajčák Euroopa Liidu eriesindaja Belgradi-Priština dialoogis ja muudes Lääne-Balkani piirkondlikes küsimustes. Sellele ametikohale asus ta 2. aprillil 2020.  Miroslav Lajčák – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Helmi Maide

Helmi Maide (kuni 1937 Armide Thalbach; aastatel 1948–1952 Helmi Lepik; 10. juuli 1926 Kullenga, Porkuni vald, Virumaa – 12. juuli 2014 Tallinn) oli eesti majandusteadlane. Ta lõpetas 1944. aastal Tallinna 4. Gümnaasiumi ning õppis aastatel 1944–1948 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas, mille lõpetas 1948. aastal. Ta oli aastatel 1948–1954 Eesti NSV Teaduste Akadeemia ja NSV Liidu Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi aspirant, kaitses 1954. aastal väitekirja ning sai majanduskandidaadi kraadi. Ta kaitses 1988. aastal Läti Põllumajandusakadeemias väitekirja ning sai majandusdoktori kraadi. Ta töötas aastatel 1951–1997 Eesti TA Majanduse Instituudis teaduri, sektorijuhataja ja juhtivteadurina. "The agrarian reform in Estonia". Tallinn 1994 "Eesti põllumajanduse tasuvus ja maksukoormus 1993-1995". Tallinn 1997 1989 – Eesti NSV Arnold Veimeri nimeline preemia 1991 – Eesti Vabariigi majanduspreemia 2005 – "Maide, Helmi". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj-M. Tallinn 2005. Lk 509 Haud Tallinna Metsakalmistul Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Manu Trigueros

Manuel Trigueros Muñoz (sündinud 17. oktoobril 1991 Talavera de la Reinas) on Hispaania jalgpallur. Ta mängib La Liga klubis Villarreal poolkaitsjana.
N. Žukovski nimeline Õhujõudude Inseneriakadeemia

N. Žukovski nimeline Õhujõudude Inseneriakadeemia (vene Военно-воздушная инженерная академия имени Н. Е. Жуковского) oli[küsitav] Venemaal Moskvas tegutsenud kõrgem sõjaväeline õppeasutus (akadeemia). See oli maailma vanim ja suurim aeronautika haridust andev kõrgkool. Kõik Nõukogude Liidu ja Venemaa Föderatsiooni lendurid-kosmonaudid olid (kuni 2011. aastani) selle kooli lõpetajad. Kool on nimetatud vene teadlase Nikolai Žukovski järgi. Kool asutati 23. novembril 1920.