laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Je cherche après Titine

"Je cherche après Titine" on fokstroti-šimmi rütmis laul, mille kirjutas 1917. aastal prantslane Léo Daniderff. Sõnade autorid on Louis Mauban ja Marcel Bertal. Laul sai maailmakuulsaks 1936. aasta menufilmiga "Moodsad ajad", kus seda esitas gibberish'i kasutades Charlie Chaplin. Eestikeelsete sõnade ja pealkirjaga "Ma sauna ehitan" kuulus laul ansambli Kuldne Trio repertuaari. Laulust pikemalt, selle originaalteksti ja Chaplini versiooni võrdlus (inglise keeles)
Pepetela

Pepetela (kodanikunimega Artur Carlos Maurício Pestana dos Santos; sündinud 29. oktoobril 1941 Benguelas Angolas) on tuntumaid Angola kirjanikke. Pepetela sündis Benguelas Portugali päritolu vanemate peres, kes oli mitmendat põlve Angolas elanud. 14-aastaselt asus ta õppima Angola pealinnas Lubangos. Aastal 1958 astus Lissaboni Instituto Superior Técnicosse (Kõrgemasse Tehnikainstituuti), kuid asus aastal 1960 õppima Lissaboni Ülikooli filoloogiateaduskonda, kus õppis aastani 1961, mil ta õpingud katkestas Portugali koloniaalsõda. Soovimata asuda Portugali sõjaväe teenistusse, läks ta Pariisi sotsioloogiat õppima. 1963. aastal sai ta aga stipendiumi, et jätkata õpinguid Alžiiris. Seal lähenes talle Angola Vabastamise Rahvaliikumise (MPLA) liige Henrique Abranches, kes palus Pepetela abi Angola õpingute keskuse loomisel, millega viimane ka nõustus. 1997 Camõesi auhind 1999 Prince Claus Award "Platoo ja stepp" (O Planalto e a Estepe, 2009; e k 2013)
Tivi keel (Austraalia)

Tivi keel kuulub Austraalia keelte hulka ning Tivi keelerühma. Keelt kõneldakse Põhja-Austraalias Bathursti ja Melville'i saarel. 2006. aasta seisuga oli kõnelejaid 1740, kuid inimesi, kes tivi keelt soravalt räägiks, ei ole. Tivi keele kõnelejad räägivad ka inglise keelt. Tivi keeles kasutatakse ladina tähestikku. 1993. aastal anti välja tivi-inglise sõnaraamat, 2011. aastal jõudis see ka internetti. Tivi keeles on välja antud ka piibel. Tivi keel on paralleelselt inglise keelega õppekeeleks kohalikes koolides. Sõna tiwi tähenduseks tivi keeles on inimesed. Tivi keelel on erinevaid vorme, näiteks eristatakse laste-tivi keelt ning ka tivi-inglise keelt. Kui eesti keeles on üheksa vokaali (a, e, i, o, u, õ, ä, ö, ü), siis tivi keeles on kõigest neli vokaali (a, u, i, o). Poolvokaalid tivi keeles: w, y, g [ɣ] Nasaalid e ninahäälikud: m, n, rn [ɳ], ny [ɲ], ng [ŋ] Lateraalid e külghäälikud: l [l] rl [ɭ] Klusiilid e stopp-häälikud: p, t, rt [ʈ], j [ʧ], k Tremulandid e värihäälikud: r, rr Sõnajärg - SVO (subjekt-verb-objekt) Kategooriad: arv (ainsus/mitmus); sugu (meessoost/naissoost): meessoost sõnad saavad lõpu -ni või -ti; naissoost sõnad saavad lõpu -ŋa või –ka; aeg (minevik, olevik, tulevik); aspektid (kestvus ajas, kordus, liikumine, algus, inhoatiiv); kõneviisid (kindel, käskiv, subjunktiiv, sundiv); tegumood (refleksiivne, vastastikune, kollektiivne, põhjustav). Võrdluseks: eesti keeles on vaid isikuline ja umbisikuline tegumood. Lisaks on veel teisigi kategooriaid: asukoht, kellaaeg, kehahoiak (nt seisis püsti), rõhk. 1 - jati 2 - jirara 3 - jiraterima 4 - jatapinti 5 - punginingita 6 - kervingara 7 - juwunkayi 8 - punyipunyinga 9 - punyipunyinga natinga 10 - wamutirrara jinuatəməniŋilipaŋəmatatumaŋələpiaŋkina - ta (meessoost) tuli ja varastas minu mee ära hommikul, kui mina veel magasin Tivi keeles eristatakse traditsioonilist kirjakeelt ja uudset kirjakeelt. Näide traditsioonilisest kirjakeelest: a-mpi-ni-watu-wujingi-ma-jirrikirnigi-yangurlimay-ami - tema (naissoost, päike) paistab seal hommikuti Näide uudsest kirjakeelest: japinari wokapat a-mpi-jiki-mi kutawu with layt - tema läks jalutama valges Erinevus traditsioonilise ja uudse keele vahel seisneb tegusõnavromides. "Ethnologue". Vaadatud 17.11.2013. "Tiwi". Originaali arhiivikoopia seisuga 02.12.2013. Vaadatud 18.10.2013. "Orientation". Vaadatud 26.10.2013.
Ērberģe mõis

Ērberģe mõis (läti keeles Ērberģes muiža, saksa keeles Herbergen) on mõis Lätis Nereta piirkonnas Mazzalve vallas Ērberģes. Vanasti teati seda ka kui Taube mõisa. Ērberģe mõis kuulus aastast 1465 kuni Liivi sõjani Sellede perele, aastast 1562 aga Lüdinghausen-Wolffide suguvõsale. Aastal 1686 sai mõisa omanikuks Gotthard Wilhelm von Vietinghoff, tema tütar abiellus Aleksander von Taubega ja nii sattus mõis Taubede suguvõsa valdusse. Aastast 1806 kuni võõrandamiseni aastal 1920 kuulus mõis von Hahnide suguvõsale. Võõrandamise ajal oli mõisa suurus 1862 hektarit, maa jagati 158 talu vahel. Ērberģe mõisa klassitsistlikus stiilis peahoone püstitasid Taubed, aastal 1868 tegid Hahnid seal suuri ümberehitusi. Pärast võõrandamist asus seal aastail 1922–1927 postkontor, seejärel koolimaja. Aastal 1944 asus seal Punaarmee laatsaret. Mõisakompleksi juurde kuuluvad veel ait, kaks keldrit, pesuköök, mõisavalitseja maja aastast 1875, sepikoda ja veelindude laut. Mitmed hooned on varemetes, nende seas ka viinaköök, teenijate maja, küün ja laudad. Mõisakompleksi juurde kuulub ka üle Dienvidsusēja jõe viiv Marija sild. Mõisa Inglise stiilis park asub Dienvidsusēja jõe ääres. Pargi pindala on 7,8 hektarit. Pargis asub lava, mis ei ole mõisakompleksi osa. Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Dobu keel

Dobu keel kuulub Austroneesia keelte hõimkonda, Paapua poolsaare keelte hulka. Täpsem piirkond, kus dobu keelt kasutatakse, on Milne Bay provints, Esa’ala rajoon, Sanaroa, Dobu, osa Fergussoni ja Normanby saarest. Kokku kõneldakse seda keelt umbes 500 külas. Kõnelejate arv oli 1998. aasta andmetel 10 000. Keelt kasutatakse laialdaselt. Dobu keeles on kasutusel ladina tähestik. y = i w = u Dobu keeles korratakse tavaliselt teist silpi, kui tahetakse väljendada nt kavatsust, räägitakse minevikust, hetketegevusest vms. Nt [ya'wali] – "ma laulan (harjumuspärane, pidevalt toimuv)", aga [ya'wali'wali] "ma laulan (hetkeline tegevus)". ['siwa] – "valama" aga ['siwasi'wena] "valatud" Kõige lühemad sõnad dobu keeles on "be/ga" - tähenduses "ja", "ta" - tähenduses "jah/aga" ning "o" - tähenduses "jah". Ülejäänud sõnad on vähemalt kaks silpi pikad. Rõhk sõnades ei ole kunagi kõnes kindel, eriti lühemate sõnade puhul. Täishäälikud: i, e, a, o, u Kaashäälikud: - huulhäälikud ehk bilabiaalid: p, pw, b, pw - hambasombuhäälikud ehk alveolaarid: t, d - pehme suulae häälik ehk velaar: k, kw, g, gw - hõõrdhäälik ehk frikatiiv: s - külghäälik ehk lateraal: l - ninahäälik ehk nasaal: m, mw, n - pool-täishäälik: w, y 1- 'e bweu 2 - 'e rua 3 - 'e to 4 - 'e ata 5 - nima 6 - nima 'e bweu 7 - nima 'e rua 8 - nima 'e to 9 - nima 'e ata 10 - sanau Kagutoki – Tavaline tervitus Mwao utautauya?/Mwao? - Kuhu sa lähed? Gonagona boboana – Tere hommikust! Boiboi boboana – Head ööd/õhtut! Dobu saarel on viis murret: Edugaula, Ubuya, Galubwam, Sanalowa ja Loboda. Kui sõnas on järjest kaks täishäälikut, tekib nende täishäälikute vahele paus, nagu oleks sõna silbitatud. Dobu keel on ametlik kiriku- ja töökeel. 80% rahvastikust on kirjaoskajad. nt üks 14 silpi pikk sõna: si'a.wa'a.wa'go.ma'ge.yo'ge.yo'ni.da.ya – nad ütlevad, et me oleme tõepoolest halvad inimesed. Dobu rahvas moodustab Dobu-Duau-keelte hulgas suurima grupi. http://www.ethnologue.com/language/dob "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2013. Vaadatud 25. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. juuni 2013. Vaadatud 25. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://users.elite.net/runner/jennifers/Greetings%20D.htm#Dobu
Šona keel

Šona keel on Nigeri-Kordofani hõimkonna Bantu S-rühma keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse peamiselt Zimbabwes. Šona keel on šonade emakeel ja üks Zimbabwe ametlikest riigikeeltest. Zimbabwes kõneleb šona keelt 9 miljonit inimest ehk rohkem kui 80% elanikkonnast. Šona keelt kõneldakse ka Sambias, Mosambiigis ja Botswanas. Šona keelega sarnaneb kõige rohkem tonga keel, mida kõneldakse samuti Zimbabwes ja Sambias. Šona keelt kõneleb hinnanguliselt 10 759 200 inimest. Sel on mitu murret. Põhimurded on kalanga, karanga, korekore, manjika, ndau ja zezuru murre. Kaks peamist murret on karanga ja zezuru. Šona keelt õpetatakse ka koolides, kuid seda ei kasutata õppekeelena. Šona keelel on küllaltki arenenud kirjandus, arvestades, et esimene šonakeelne raamat anti välja juba aastal 1957. Raamatu pealkiri on "Feso" ja selle autor on Zimbabwe kirjanik Solomon Mutswairo. Raamat läheb ajas sadu aastaid tagasi, kirjeldades aega enne Briti kolonisatsiooni. Mutswairo raamat osutus väga populaarseks ning seda õpetati isegi koolides. Mõiste šona võttis 1931. aastal esimesena kasutusele Lõuna-Aafrika õpetlane Clement Doke, kes ühendas selle nimetuse alla vastastikku mõistetavad murded. Šona keele juured ulatuvad Monomatapo impeeriumi ja Suur-Zimbabwe tsivilisatsiooni. Et isikut näitab juba tegusõna vorm, siis lisatakse tegusõnale alusena isikuline asesõna ainult isiku rõhutamiseks. Siiski on olemas rööpsed isikulised asesõnad, mida kasutatakse isikut veel rohkem rõhutades. Kolmandas isikus sugu ei eristata. (Mamadza 36–37) Isikulised asesõnad on: ini ('ma, mina'), inini ('mina, mina ise') iwe ('sa, sina'), iwewe ('sina, sina ise') iye ('ta, tema'), iyeye ('tema, tema ise') isu ('me, meie'), isusu ('meie, meie ise') imi ('te, teie, Te, Teie'), imimi ('teie, teie ise, Teie, Teie ise') ivo ('nad, nemad'), ivavo ('nemad, nemad ise') (Mamadza 36–37)
Obal

Obal on alev Valgevenes Viciebski oblastis Šumilina rajoonis, Obali jõe kaldal. Alev on Obali külanõukogu halduskeskuseks. Asula nimi on poola keeles Obol. Nimi tuleneb ilmselt leedukeelsest sõnast obolis, mis tähendab õuna. Obalis asuvad keskkool ja laste muusikakool, kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Alevis on õigeusu kirik ja katoliku kabel. Obalis on keraamikatehas, metsakombinaat, turbatööstus. Vaatamisväärsustest asub Obalis Grabnitskite mõisakompleks XIX sajandist. Obali küla mainitakse ajaloos esimest korda aastal 1503. Obal on kuulunud Molskitele, Voinadele, Vetrynskitele ja aastast 1615 Grabnitskitele. Aastal 1772 läks küla esimesel Poola jagamisel Venemaa koosseisu. Aastal 1866 rajati läbi Obali Połacki–Viciebski raudtee ja Obali asula juurde tekkis raudteejaam. Aastail 1894–1914 tegutses Obalis puidukeemia ettevõte, kus toodeti piiritust ja sütt. Aastast 1924 oli Obal Valgevene NSV koosseisus. Aastal 1968 sai Obalist alev. Obali mõis Obali vaade Obal valgevene võrguentsüklopeedias
Kavaiisu keel

Kavaiisu keel (omakeelne nimi Nɨwɨ'abigidɨ, Nɨwɨ'abigipɨ) kuulub lõuna-numi keelte hulka. Kavaiisu keel kuulub jutoasteegi keelkonda. Kavaiisu keelt kõneldakse põhiliselt USAs Lõuna-Californias, täpsemalt Mojave kõrbe Tehachapi-Mojave piirkonnas. .[2] Keelekood (ISO 639-3): xaw Erinevates allikates andmed varieeruvad. 2013. aasta seisuga oli järel vaid 3 üle 60-aastast inimest, kes kavaiisu keelt ladusalt kasutada mõistavad. Kavaiisu keeles on numi keeltele omaselt 6 täishäälikut: Kawaiisu keelt võib teiste numi keelte seas ebaharilikuks pidada, sest keele konsonandisüsteem ei ole tuletatud numi keeltest. Konsonante on seeläbi ka palju rohkem. Häälikud l ja ŋ esinevad vaid võõrsõnades. üks - suui kaks – wahai kolm – pahei neli – watsuui; viis – münügi; kuus – navahai; seitse – noomizh; kaheksa – nanawatsuui; üheksa – suukumüsuui; kümme – mamümüsuui Nü’ü kiyagweevaad kapaan nüvüvi. – Ma hakkan lume sees mängima. Nü'ü hivikweed aakanuts po'o. – Ma jõin natuke vett. Wüntiikweeneekeen. – Ta tõusis püsti. Keele säilitamiseks ja paremaks õpetamiseks on kasutusele võetud ladina tähestikul põhinev kirjaviis. Kavaiisu keele päästmisega on viimastel aastatel väga aktiivselt ning edukalt tegelema hakatud. Arvestades asjaolu, et seda keelt emakeelena kõnelevaid inimesi oli 2013. aasta seisuga alles kolm, on kättesaadavat materjali selle keele õppimiseks suhteliselt palju, sealhulgas (lisaks mitmele ilmunud õpikule koos CD-materjalidega) ka YouTube’i videod [3]. Kavaiisu keel oli 1994. aastaks väga suures väljasuremise ohus. Üleüldse oli tollal kõnelejaid kokku kahekümne ringis. Tänaseks on olukord eeskätt tänu keeleuurijaile Julie Turnerile, Harold Williamsile, Alan P. Garfinkelile ja nende 2002. aastal loodud kavaiisu keele ja kultuuri keskusele Californias [Kawaiisu Language & Cultural Center] väga palju paranenud. [4] [1] "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2013. Vaadatud 25. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2. detsember 2013. Vaadatud 25. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2. detsember 2013. Vaadatud 25. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.ethnologue.com/language/xaw http://www.soas.ac.uk/linguistics/research/workingpapers/volume-16/file88045.pdf http://www.kawaiisu.org/_documents/PracticalGrammar/Chapter5/5_28_13Chapter5.pdf https://www.youtube.com/watch?v=frqTDVdRRLA http://www.kawaiisu.org
Mali lipp

Mali lipp on Mali ametlik lipp. Mali riigi- ja rahvuslipu eeskujuks on võetud Prantsusmaa lipp, mis on kujundatud panaafrika värvides. Lipp võeti ametlikult kasutusele 1. märtsil 1961. Rohe-kolla-punane trikoloor väljendab Aafrika ühtsust. Roheline (PMS 361C) kujutab lootust ja loodust, kollane (PMS 116C) päikest ja maavaraderikkust ning punane (PMS 186C) kangelaslikkust ja revolutsioonilist minevikku. 1958. aastal kui Prantsuse Sudaan (Mali tolleaegne nimi) sai autonoomia, sai ta endale ka lipu. See oli Prantsuse sini-valge-punane trikoloor, mille valge välja keskele oli paigutatud "kanaga" – musta tantsija kujutis. 1959. aastal loodud Mali Föderatsiooni (ühendatud Prantsuse Sudaan ja Senegal) lipuks sai vertikaalsete väliadega rohe-kolla-punane trikoloor, mille kollase välja keskel oli "kanaga". Liitriik eksisteeris kõigest 2 kuud ning lipust sai Mali Vabariigi tunnus. 1961. aastal eemaldati islamiusuliste nõudel lipult "kanaga", sest islami usk ei luba kujutada lipul inimest. Mali vapp Mali lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Wyoming

Wyoming [uai'ouming] on Ameerika Ühendriikide osariik 1890. aastast. Wyoming piirneb põhjas Montana, idas Lõuna-Dakota ja Nebraska, lõunas Colorado, edelas Utah' ning läänes Idaho osariigiga. Wyomingi osariik on ristkülikukujuline, ulatus läänest itta on 603 km ja põhjast lõunasse 444 km. Wyoming on väikseima elanike arvuga osariik. Osariigis asub osa Kaljumäestikust. Osariigi kõrgeim tipp on 4207 meetrini ulatuv Gannetti mägi. Põhjaosas asuvad Bighorni mäed. Suuremad jõed on Yellowstone'i jõgi, Powderi jõgi, Green River, Snake'i jõgi ja Põhja-Platte'i jõgi. Wyomingi kliima on väga kuiv, mistõttu on seal väga raske põllumajandust arendada. Osariik jaguneb halduslikult 23 maakonnaks: Albany maakond Big Horni maakond Campbelli maakond Carboni maakond Converse'i maakond Crooki maakond Fremonti maakond Gosheni maakond Hot Springsi maakond Johnsoni maakond Laramie maakond Lincolni maakond Natrona maakond Niobrara maakond Parki maakond Platte'i maakond Sheridani maakond Sublette'i maakond Sweetwateri maakond Tetoni maakond Uinta maakond Washakie maakond Westoni maakond Wyoming on kõige väiksema rahvaarvuga USA osariik, seal elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 563 626 inimest. 19. sajandi lõpuni oli Wyomingi territoorium asustatud põhiliselt indiaanlastega järgmistest hõimudest: arapahod bannokid juuted lakotad poonid põhja-šošonid šaieenid vareseindiaanlased 10. detsembril 1869 sai Wyomingist esimene USA osariik (toona küll veel territoorium), kus naised said hääleõiguse. 1924. aastal valiti osariigi kuberneriks Nellie Taylor Ross, kellest sai USA esimene naissoost kuberner. Suuremad vaatamisväärsused on Yellowstone'i rahvuspark ja Devils Tower. Shoshone metsakaitseala 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022. U.S. Census Bureau QuickFacts: Wyoming, vaadatud 29.04.2019. Wyomingi osariigi koduleht
Dogribi keel

Dogribi keelt (Tłı̨chǫ keel, Thlingchadine, tlicho, thi cho dinne ) kõneldakse Põhja-Kanadas peamiselt piirkonnas, mis asub Suure Orjajärve ja Suure Karu järve vahel. Dogribi keele kirjutamisel kasutusel ladina kirjapilt. a /a/ e /e/ ı /i/ o /o/ ą /ã/ ę /ẽ/ ı̨ /ĩ/ ǫ /õ/ aa /aː/ ee /eː/ ıı /iː/ oo /oː/ ąą /ãː/ ęę /ẽː/ ı̨ı̨ /ĩː/ ǫǫ /õː/ Ninahäälikud märgitakse ogonekiga "sabaga". nt: ą - wįghǫą - 'selle väike nina' Madalaid häälikuid märgitakse graavisega. nt: à - wets'aà - 'selle müts' Kõrgeid häälikuid ei märgita. Dogribi keeles on kasutusel SOV sõnajärg. Selle puhul on ebatavaline, et sõna moodustamisel kasutatakse dogribi keeles eesliiteid (keeltes, mis on SOV sõnajärgedega esinevad tavaliselt järelliited). Dogribi keeles on kaks võimalust olemise määramuseks. NT: Nàzèe-dǫǫ̀ ts’įįlį ja Nàzèe-dǫǫ̀ ats’įįt’e tähendavad mõlemad "me oleme küttijad". esimene variant näitab, et nad on mõlemad kütid (ajutiselt), teine variant aga näitab, et nad on kütid elukutseliselt. Peale tegusõnade ja nimsõnade esineb dogribi keeles asesõnu, numeraale, postpositsioone, määrsõnu, sidesõnu ja demonstratiive. Omadussõnu on väga vähe. Enamik kirjeldavaid sõnu on pigem tegusõnad. 1 ı̨łè 2 nàke 3 taı 4 dı̨ 5 sı̨làı 6 ek'ètaı 7 łǫ̀hdı 8 ek'èdı̨ 9 łǫǫ̀tǫ 10 Hoònǫ 11 Hoònǫ daats'ǫ̀ ıłè 12 Hoònǫ daats'ǫ̀ nàke 13 Hoònǫ daats'ǫ̀ taı 14 Hoòno daats'ǫ̀ dı̨ 15 Hoòno daats'ǫ̀ sı̨làı 16 Hoòno daats'ǫ̀ ek'ètaı 17 Hoòno daats'ǫ̀ łǫ̀hdı 18 Hoòno daats'ǫ̀ ek'èdı̨ 19 Hoòno daats'ǫ̀ łǫǫ̀tǫ 20 naènǫ [1] http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=lg&lang=et&kohanimi=dogribi+keel&f2v=Y&keel=&f3v=Y&allikas=&staatus=&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&f14v=Y&of=tb http://www.languagegeek.com/dene/tlicho/tlicho.html https://en.wikipedia.org/wiki/Dogrib_language http://www.studystack.com/flashcard-1097414
Niue keel

Niue keel (Niuē) on keel, mis kuulub Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda, Polüneesia keelte rühma. Keelt räägitakse Niue saarel Vaikse ookeani lõunaosas, umbes 2400 km Uus-Meremaast kirdes. Lisaks ka Uus-Meremaal, Tongas ning Ameerika Ühendriikides. 1991. aastal rääkis seda umbes 2200 inimest. Keelekood: niu Kasutatakse ladina kirjaviisi. Tähestik: a, ā, e, ē, f, g, h, i, ī, k, l, m, n, o, ō, p, s, t, u, ū, v. R-häälikuga ei alga mitte ühtegi sõna. Keeles on prefiksid, nt faka-, millel on mitmeid tähendusi (Fakamolemole 'ﾠpalun'), ja sufiksid, näiteks tegusõnade puhul lisandub -aga (maaga 'ﾠkohtuma'). Paljud sõnad on moodustatud teiste sõnade kokku liitmisel. Näiteks vakalele - lennuk, mis koosneb kahest osast: vaka- kanuu ja lele- lendama. Hau nakai a Bowen po ke nākai? Kas Bowen tuleb või ei? Ko hai a koe? Kes sa oled? Hafagi e tau fakamaama. Tee palun aknad lahti. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. november 2013. Vaadatud 25. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.eki.ee/knab/lgv/anep.htm http://www.ethnologue.com/language/niu http://www.omniglot.com/writing/niuean.php http://www.learnniue.com/index.php?option=com_content&task=view&id=29&Itemid=43
Santali keel

Santali keel on Austroaasia hõimkonda munda keelkonda kuuluv keel. Santali keelt kõneldakse Nepalis, Bhutanis, Bangladeshis ja Indias. Enamik kõnelejaid elab Indias Jharkhandi, Assami, Bihari, Odisha ja Tripura osariigis. Indias kõneleb santali keelt 5 940 000 inimest (loendatud 2001 a.). Kõigis riikides kokku hinnati santali keele kõnelejate arvuks aga 6 218 900. Santali keel on aglutinatiivne keel. Santali keele põhisõnajärg on SOV ehk subjekt-objekt-verb. 1 – mit, midok 2 – bar, barea 3 – pe (pɛ), pea 4 – po, ponea 5 – more (mɔ̃ɽɛ̃) 6 – turui 7 – eae 8 – irol (irəl) 9 – are (arɛ), lo 10 – gel (gɛl) Santali keelel on oma tähestik – Ol Chiki. Kasutatakse ka ladina alfabeeti. Ol Chiki tähestiku lõi Pandit Raghunath Murmu (tuntud ka kui Guru Gomke) 1925. aastal. Ol Chiki koosneb 30 tähest. Tabelisse on tähed paigutatud kujul: 6 x 5, kus 6 tähte esimeses tulbas on täishäälikud ja ülejäänud 24 tähte kaashäälikud. 5 tähte kolmandas tulbas esindavad aga kahekordseid kaashäälikuid ja seetõttu tuleb tegelikult kokku 29 kaashäälikut. Diakriitikuid kasutatakse Ol Chikis täishäälikute nasaalsuse märkimiseks. Santali keeles on 9 vokaali.[viide?] Esimesed 6 on näidatud esimeses tulbas Ol Chiki tähestiku tabelis. Ülejäänud 3 vokaali tekivad kui kõrvutada diakriitiline märk Gahla Tudag ( " . " ), sest see aitabki luua lisavokaale. Arvukategoorias eristatakse kolme liiget: ainsus, duaal ja mitmus: Orak' ko tek' yar kana. – Nad ehitavad maju. Noa gaDa re tayanko menak' koa. – Selles jões on krokodillid. https://www.ethnologue.com/language/sat http://www.ethnologue.com/language/sat http://srpbypst.blogspot.com/2010/03/santali-language-structure_23.html http://wesanthals.tripod.com/id45.html
Tivi keel

Tivi keel on bantulike keelte hulka kuuluv keel, mida kõneleb 2,2 miljonit inimest peamiselt Nigeeria Benue osariigis, aga ka teistes osariikides ja Kamerunis.
VIP

Ungari ansambli kohta vaata artiklit V.I.P. (ansambel). VIP (akronüüm ingliskeelsest nimetusest Very Important Person – väga tähtis isik) ehk vipp (very very important person) on isik, kellele tema staatuse, tähtsuse, populaarsuse või varandusliku seisundi tõttu on antud erilised privileegid. Vippideks võivad olla riigipead/valitsusjuhid, poliitikud ja muud avaliku elu tegelased – prominendid. Vipid liiguvad avalikes kohtades tavaliselt ihukaitsjate saatel. Vene päritolu lühend VIP on tuletatud venekeelsest nimetusest весъма именитая персона (vesma imenitaja persona – 'üpris nimekas isik'), millega vene emigrandid hakkasid kutsuma aristokraate, kes olid jäänud enne 1917. aasta revolutsioone ilma oma kõrgest staatusest ning asunud elama Prantsusmaale või Ühendkuningriiki. Aristokraat Prominent Eliit "Very Important Person". The Trustees of Princeton University. Vaadatud 25. november 2013. Bauchpas, François (1968). L'émigration blanche. Paris. (Prantsuse keeles) Jh. Ayto. Movers and shakers: a chronology of words that shaped our age. Oxford University Press US, 2006. Erinevad autorid, Dossier Nocturno n.4. Sesso & violenza, Milano, 2001. Hugues Bazin, La cultura hip hop, Nardņ, 1999
Yellowstone'i rahvuspark

Yellowstone'i rahvuspark asub Ameerika Ühendriikides Wyomingi, Montana ja Idaho osariigi alal. See on asutatud 1872. aastal ja on maailma esimene rahvuspark. Pindala on 8987 km². Park on saanud nime Yellowstone'i jõe järgi, mis voolab läbi rahvuspargi. Rahvuspargis on umbes 300 geisrit ja 10 000 kuumaveeallikat. Kuumaveeallikad on kõrge temperatuuriga väikesed järvekesed. Temperatuur on kohati isegi keemistemperatuuril. Kasutatakse ravimineraalveena, sest vesi sisaldab mitmeid lahustunud aineid ja mineraalsooli. Rahvuspargis leidub koiotte, piisonikarju, põtru, lumelambaid, grislikarusid, kopraid, baribale, hunte ja nelja liiki hirvi. Grand Prismaticu kuumaveeallikas on madalpõhjaline allikajärv. See särab kõikides vikerkaarevärvides. Järves elutseb palju baktereid ja vetikaid, kes vajavad elutegevuseks aineid, mida allikavesi maapõuele sügavustest toob. Old Faithful on Yellowstone'i rahvuspargi kuulsaim geiser. See purskab iga 35–120 minuti tagant ja purse kestab 2–5 minutit kuni 30 meetri kõrgusele. Mida kauem purse kestab, seda pikem on ka kahe purske vaheline ajavahemik. Kuigi Yellowstone'i rahvuspark jääb kolme osariigi territooriumile, siis kuulub ta tervikuna Wyomingi kohturingkonna jurisdiktsiooni alla. See teeb Wyomingi ringkonnakohtust ainsa ringkonnakohtu, kelle pädevus ületab ühe osariigi piire.  Yellowstone'i rahvuspark – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis