laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kiisli paisjärv

Kiisli paisjärv (ka Kiisli järv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kokanurga külas ja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Halliku külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 140 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Haavakivi paisjärv

Haavakivi paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kiisli külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 115 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tuha veskijärv

Tuha veskijärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vea külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 476 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lannu lomp

Lannu lomp on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Nõva külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 496 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Savastvere järv

Savastvere järv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Savastvere ja Sudemäe külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2205 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vilajärv

Vilajärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Alasoo külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 659 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pärsikivi paisjärv

Pärsikivi paisjärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kallaste linnas ja Tedrekülas. Veekogu pindala on 0,9 ha ja kaldajoone pikkus on 578 m. Pärsikivi paisjärv keskkonnaportaalis, vaadatud 22.12.2019.
Puurmani kalatiigid

Puurmani kalatiigid on tiigid Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani alevikus. Veekogude pindala on 0,6 ha. Veekogude kaldajoone pikkus on 496 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Puurmani paisjärv

Puurmani paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani alevikus. Veekogu pindala on 7,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3085 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pikknurme järv

Pikknurme järv (ka Pikknurme paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pikknurme külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 596 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pearston

Pearston on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas. Pearston asutati 1859. aastal ja sai linnaõigused 1894. aastal. Linn on saanud nime piirkonnas tegutsenud vaimuliku John Pearsi järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pearstoni elanikest värvilisi 59,3%, mustanahalisi aafriklasi 37,4%, valgeid 1,9%, India või Aasia päritolu inimesi 0,6% ja teisi 0,8%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 67,6%, koosa keelt 27,9%, inglise keelt 2,5% ja teisi keeli 2,0%. History of Pearston Karoo South Africa https://census2011.adrianfrith.com/place/262001 https://census2011.adrianfrith.com/place/262002
Härjanurme paisjärv

Härjanurme paisjärv (ka Härjanurme veskijärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Pakaste ja Jõune külas. Veekogu pindala on 4,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2446 m. Härjanurme paisjärv Härjanurme pais Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tõrve paisjärv

Tõrve paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Tõrve külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3434 m. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Võisiku järv

Võisiku järv (ka Võisiku paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Võisiku külas. Veekogu pindala on 6,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1843 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kamari järv

Kamari järv (ka Kamari paisjärv) on järv Põltsamaa jõel Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Väike-Kamari külas. Veekogu pindala on 22,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2795 m. Järves on neli saart. Järve äärde on rajatud puhkeala kahe paadisilla, rannajalgpalli- ja -võrkpalliväljaku, duširuumi, tualettide, pinkide, väikelaste kiikede ja liumäega. Ujumisala on piiratud poidega ja rajatud on ka laste ujumisala. Kamari veskijärv Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. Kamari järve puhkeala, Visit Estonia
Kamari veskijärv

Kamari veskijärv on järv Põltsamaa jõel Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Väike-Kamari külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 920 m. Järves on üks saar. Kamari järv Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Möksi veskijärv

Möksi veskijärv (ka Möksi paisjärv, Mõksi veskijärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Ihamaru külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 466 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pupastvere järv

Pupastvere järv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Kastli külas. Veekogu pindala on 18,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2614 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Valgeanso paisjärv

Valgeanso paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Puhtaleiva külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 900 m. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Puhtaleiva järv

Puhtaleiva järv[viide?] (andmebaasides nimega Puhtaleiva) on tehisjärv Tartu maakonnas Tartu vallas Puhtaleiva külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 593 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Palalinna järv

Palalinna järv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Sootaga külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 615 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Karu süda

"Karu süda" on Nikolai Baturini romaan. Arvo Iho on teinud selle järgi filmi "Karu süda".
Keressaare Umbjärv

Keressaare Umbjärv (ka Umbjärv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Sookalduse külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 521 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Koosa paisjärv

Koosa paisjärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Koosa külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 660 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Nursi veskijärv

Nursi veskijärv (ka Nursi paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Nursi külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 606 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Voore paisjärv

Voore paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Voore külas Kullavere jõel. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1202 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pupastvere Umbjärv

Pupastvere Umbjärv (ka Umbjärv, Suur Umbjärv) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Pupastvere külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1260 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Stutterheim

Stutterheim on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas, Amahlathi valla halduskeskus. Stutterheim sai linnaõigused 1879. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Stutterheimi elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,69%, valgeid 4,46%, värvilisi 4,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,16% ja teisi 0,32%. Koosa keelt pidas emakeeleks 87,41%, afrikaani keelt 5,76%, inglise keelt 5,05% ja viipekeelt 0,60%. Stutterheim, South Africa History Triposo https://census2011.adrianfrith.com/place/273045
Kiirgusseirevärav

Kiirgusseirevärav (inglise keeles Radiation Portal Monitors) on inimeste, transpordivahendite, lasti või muude allikate läbivaatuseks kasutatav radioaktiivse kiirguse allikate avastamise seade. Seadet kasutatakse muu hulgas tuuma- ja radioaktiivse materjaliga ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise eesmärgil.
Martfeld

Martfeld on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 36 km Bremenist kagus. Valla pindala on 35,06 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2681 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen. Küla on esmamainitud dokumendis, mille 1179. aastal allkirjastas isiklikult paavst Aleksander III. Martfeldi veskit on esmamainitud 1583. aastal. 1840. aastal ehitati see ümber kolmekorruselisena Hollandi stiilis. Veski põles maha pärast pikselööki 1851. aastal, kuid ehitati samal aastal uuesti üles. Aastatel 1992–1999 renoveeriti veski täielikult. See on vanim tuulik piirkonnas. Fehsenfeldsche veski ehitati 1871. aastal kolmekorruselisena Hollandi stiilis. Tegutses aastani 1971. See renoveeriti 1991. aastal ja nüüd peetakse seal pulmi. Külaväljakul on Syke kunstnike Elsa Töbelmanni ja Henning Greve roostevabast terasest skulptuur "Entfaltund" (Areng). Skulptuur loodi 1999. aastal osana võistlusest "Meie küla ilu". Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.martfeld.de
Adra paisjärv

Adra paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Vasula külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 554 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Schwarme

Schwarme on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Vald paikneb Mittelweserregionis umbes 30 km Bremenist lõunas. Kaugus Achimist, Verdenist ja Bruchhausen-Vilsenist on umbes 15 km. Valla pindala on 24,29 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2534 inimest. Schwarme kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.schwarme.de
Kõrveküla paisjärv

Kõrveküla paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Kõrveküla alevikus. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 544 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Liitesaarõ lomp

Liitesaarõ lomp on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Meerapalu külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 834 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Hutita veskijärv

Hutita veskijärv (ka Utita veskijärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Hutita külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1588 m. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rüütle järv

Rüütle järv (ka Annemõisa paisjärv, Rüütle paisjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Lilli-Anne külas. Veekogu pindala on 7,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1516 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Räägu veskijärv

Räägu veskijärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Alapõdra ja Hutita külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 941 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Osula Kivijärv

Osula Kivijärv (ka Kivijärv, Osula paisjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Osula külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 836 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Koogi järv

Koogi järv (ka Koogi paisjärv) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Koogi külas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1796 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vedu paisjärv

Vedu paisjärv (ka Vedu veehoidla) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Vedu külas. Veekogu pindala on 7,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1872 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Viitina Karijärv

Viitina Karijärv (ka Karijärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Järvekülä külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 211 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Külitse paisjärv

Külitse paisjärv (ka Nigula paisjärv, Kikka paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Külitse külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 947 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rahinge järv

Rahinge järv (ka Rahinge paisjärv) on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Rahinge külas. Veekogu pindala on 11,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3101 m. Suurim sügavus on 2,9 meetrit. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rämsi järv

Rämsi järv (ka Rämsi veskijärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Rämsi ja Mõisanurme külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 863 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kukulinna järv

Kukulinna järv (ka Kukulinna paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Rääbise külas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1410 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Torma järv

Torma järv (ka Torma paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Torma alevikus. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 700 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vaiatu järv

Vaiatu järv (ka Vaiatu paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Vaiatu külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 760 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rääbise veehoidla

Rääbise veehoidla on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Rääbise külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1948 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tarakvere paisjärv

Tarakvere paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Tarakvere ja Jaama külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1059 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ilmatsalu paisjärv

Ilmatsalu paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Ilmatsalu alevikus ja Tüki külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1454 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Bahrenborstel

Bahrenborstel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 31,27 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1134 inimest. Vald asub Dümmeri looduspargi ja Steinhuderi looduspargi vahel ning umbes Bremeni ja Mindeni vahepeal. Umbes 7 km kogukonnast lõunas on Großes Moor. Mõni kilomeeter loodes jookseb Große Aue lõik. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Haage järv

Haage järv (ka Haage paisjärv, Loku veehoidla) on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Haage, Pihva ja Kambja vallas Külitse külas. Veekogu pindala on 8,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2620 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Venterstad

Venterstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Walter Sisulu vallas. Venterstad on asutatud 1875. aastal, linnaõigused sai 1895. aastal. Venterstad on saanud nime Johannes J. T. Venteri järgi, kellele kuulunud maadele asula rajati. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venterstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 64,9%, värvilisi 33,4%, valgeid 0,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,5%. Koosa keelt pidas emakeeleks 60,3%, afrikaani keelt 34,6%, sotho keelt 2,1% ja teisi keeli 2,9%. Venterstad South Africa https://census2011.adrianfrith.com/place/289002 https://census2011.adrianfrith.com/place/289003
Barenburg

Barenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 16,38 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1242 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.barenburg.de
Freistatt

Freistatt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 12,53 km². 31. detsembril 2015 elas seal 632 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Kirchdorf (Diepholz)

Kirchdorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 30 km Diepholzist idas ja 35 km Mindenist põhjas. Valla pindala on 47,74 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2145 inimest. Kirchdorfis on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Kirchdorf keskus. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Kirchdorf (Diepholz) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.kirchdorf.de
Varrel

Varrel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 43,83 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1504 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.varrel.de
Wehrbleck

Wehrbleck on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 27,93 km². 31. detsembril 2015 elas seal 787 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wehrbleck.de
Barver

Barver on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 25,9 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1049 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden. Barver paikneb poolel teel Bremeni (54 km põhjakirdes) ja Osnabrücki (52 km edelas) vahel, Dümmeri ja Rehdener Geestmoori loodusparkidest kirdes ning Wildeshausen Geesti looduspargist lõunas. Küla asub Kellenbergi harjast (77 m) idas ja Hunte edelapoolse lisajõe Wagenfelder Aue läänekaldal. Esimene kirjalik tõend Barverist pärineb 1219. aastast. Rehdener Geestmoor, kohalik looduskaitseala Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Samtgemeinde Rehdeni veebileht
Novera Ahmed

Novera Ahmed (bengali keeles নভেরা আহমেদ; 29. mai 1939 Sundarbans – 5. mai 2015 Pariis) oli Bangladeshi modernistlik skulptor ja maalikunstnik. Bangladeshi valitsus autasustas teda Ekushey Padaki auhinnaga. Kunstnik Zainul Abedin on öelnud tema tööde kohta: "See, mida Novera praegu teeb, võtab meilt kaua aega, et aru saada - ta on seda tüüpi kunstnik". Composition Reclining Figure Seated Woman
Dickel

Dickel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 16,96 km². 31. detsembril 2015 elas seal 462 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden.
Rõhu paisjärv

Rõhu paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Rõhu külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 421 m. Paisjärve läbib Rõhu oja. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lammassoo tiik

Lammassoo tiik on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ülenurme alevikus. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 185 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tamme järv

Tamme järv (ka Tammejärv, Tammiku järv, Tammjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Sarakuste ja Tigase külas. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 800 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Olli järv

Olli järv (ka Olli paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Tammevaldma külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 636 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kaikjärv

Kaikjärv (ka Kaika järv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Sudaste külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 661 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kägari Kaanjärv

Kägari Kaanjärv (ka Kaanjärv, Mälitsjärv, Mustjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Mäletjärve külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 124 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Äijärv

Äijärv (ka Kalli Äijärv, Umbjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Ahunapalu külas. Veekogu pindala on 10,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1230 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Hemsloh

Hemsloh on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 26,77 km². 31. detsembril 2015 elas seal 563 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden. Rehdener Geestmoor, kohalik looduskaitseala Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Vara paisjärv

Vara paisjärv (ka Kuusiku-Papiaru paisjärv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Papiaru külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 647 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Metsakivi järv

Metsakivi järv (ka Kirepi järv, Kirepi paisjärv, Koosa paisjärv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Metsakivi külas. Veekogu pindala on 6,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2049 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kalsoni tiik

Kalsoni tiik on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vanaussaia külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 522 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Alajõe paisjärv

Alajõe paisjärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Alajõe külas. Veekogu pindala on 4,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2736 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kiidjärve veskijärv

Kiidjärve veskijärv (ka Kiidjärve paisjärv) oli paisjärv Põlva maakonnas Põlva vallas Kiidjärve külas. Veekogu pindala oli 3,2 ha ja kaldajoone pikkus on 2549 m. Ahja jõele enne 1914. aastat rajatud tamm lammutati 2015. aastal ja sellega kadus ka paisjärv. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. Ivar Soopan. "LOODUS vs ÄRI: Kuulsast ürgorust kadus järv, kalad rändavad ja kanuumatkad hääbuvad" Maaleht, 13. august 2015