laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kärgula vald

Kärgula vald (saksa keeles Kerjel) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas ja Võru maakonnas. Vallamaja asus Sulbi külas. Vald eksisteeris 1866–1939. Valla alal asus Kärgula mõis. 1939. aasta vallareformiga moodustati Sõmerpalu, Kärgula ja Erastvere vallast Sõmerpalu vald. Maa-ameti kaardirakendused Kärgula vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 12.08.2016) 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Kärgula vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ameerika Samoa 2016. aasta suveolümpiamängudel

ASA Ameerika Samoa osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 4 sportlasega, kes võistlesid 3 spordialal. Olümpiapääsme said järgmised sportlased: Benjamin Waterhouse – kuni 73 kg Isaac Silafau – 100 m jooks Jordan Mageo – 100 m jooks Tanumafili Jungblut – kuni 94 kg http://www.oceaniasport.com/amsam/ Ameerika Samoa Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Patküla vald

Patküla vald (saksa keeles Owerlack) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas ja Valga maakonnas. Vallamaja asus Tõrvas. Vald eksisteeris aastatel 1866–1939. 1900. aastal liideti Patküla vallaga Holdre vald. 1921. aastal arvati Patküla vald Valga maakonna koosseisu, 1921. aastal eraldati Patküla vallast Holdre vald ja Tõrva alev. 1939. aasta vallareformiga moodustati senise Patküla valla senise Leebiku valla kahe tüki vahel asuva lahustüki ja Väike-Emajõe ääres asuva lahustüki Peedukse, Liiva, Suitso, Pikasilla koolimaa nr. 38, nr. 15 ja Parve talude maa-aladest; senise Leebiku valla maa-alast; senise Riidaja valla maa-alast; osaliselt senise Lõve valla maa-alast; senise Suislepa valla maa-aladest; senise Kärstna valla maa-aladest; seniste Helme ja Jõgeveste valla Väike-Emajõe ja Pikasilla juures asuvate lahustükkide maa-aladest Põdrala vald. Senise Patküla valla maa-alast, välja arvatud Roksi nr. 10, 11 ja A-93 ning Viljärv nr. 9-a ja 9-b talude maa-alad ja Väike-Emajõe ääres asuva tüki põhjapoolse osa maa-ala kuni Peedukse taluni, viimane kaasa arvatud; osaliselt senise Jõgeveste valla maa-alast; osaliselt senise Lõve valla maa-alast; osaliselt senise Holdre valla metsa maa-aladest; senise Koorküla valla maa-alast; senise Helme valla maa-alast, välja arvatud Purde küla ning Väike-Emajõe ja Pikasilla lähedal asuvate lahustükkide maa-aladest Helme vald. Senise Patküla valla Roksi nr. 10, 11 ja A-93 ning Viljärv nr. 9-a ja 9-b talude maa-aladest; senise Hummuli valla maa-alast; senise Helme valla Purde küla maa-alast; osaliselt senise Jõgeveste valla maa-aladest Hummuli vald. Maa-ameti kaardirakendused Patküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 12.08.2016) Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Patküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ameerika Ühendriigid 2016. aasta suveolümpiamängudel

USA Ameerika Ühendriigid osalesid Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 554 sportlasega, kes võistlesid 30 spordialal. See oli nende olümpiamängude suurim esindus. USA sportlased võitsid 121 medalit, neist 46 kuldset. http://www.teamusa.org/ Ameerika Ühendriigid Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Mac OS X Leopard

Mac OS X Leopard (versioon 10.5) on operatsioonisüsteemi Mac OS X väljalase, mis ilmus 26. oktoobril 2007. Mac OS X Leopard on Mac OS X Tigeri järglane ja sellest järgmine versioon on Mac OS X Snow Leopard. Operatsioonisüsteem on viimane Mac OS X väljalase, mis töötab PowerPC protsessoritega, kuid eeskätt oli Mac OS X Leopard välja töötatud Inteli protsessorite jaoks. Mac OS X Leopardis oli enam kui 300 muudatust, nende hulgas ka uus välimus ja 3D Dock. Alates Mac OS X Leopardist on tarkvaraarendajatel võimalus teha rakendusi ka IOS-ile. Mac OS X Leopard oli esimene Apple'i operatsioonisüsteem, mis toetas 64-bitiseid arvuteid. Mac OS X Leopardi tugi lõpetati juunis 2011. Ainuke toetatud veebibrauser Mac OS X Leopardile on TenFourFox. Time Machine – saab lihtsalt ja kiiresti teha varukoopiaid ühe hiireklõpsuga. Uus töölaud – uus välimus (3D Dock, uus tööriba). Spaces – virtuaaltöölaua keskkond. Kasutajaliidese keeled – operatsioonisüsteemi on lisatud vene keel. Photo Booth – kasutaja saab teha eriefektidega pilte ja videoid (kasutatav ka iChatis). DashCode – arendajad saavad arendada uusi vidinaid operatsioonisüsteemile BootCamp – saab installida Windowsi Inteli arvutitesse. BackToMac – saab siseneda oma Maci võrgu kaudu, kui kasutaja on kodust eemal. Kõik Inteli protsessorid, PowerPC G5, PowerPC G4. 512 MB muutmälu, 9 GB vaba ruumi kõvakettal. Mac OS X Leopardi tutvustus WWDCl 2007, youtube.com, 12. august 2016
Viluvere vald

Viluvere vald (saksa keeles Willofer) oli vald Pärnumaal Vändra kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti Viluvere vald Kaisma vallaga. 1917 moodustati Viluvere vald uuesti ja see eksisteeris aastani 1939. Vallamaja asus Viluvere külas. Valla alal asus Viluvere mõis. 1939. aasta vallareformiga moodustati Kaisma, Viluvere ja Änge vallast Kaisma vald. Osa Viluvere vallast liideti aga ka Are valla koosseisu. Viluvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 12.08.2016) Maa-ameti kaardirakendused Viluvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vesneri vald

Vesneri vald (saksa keeles Wesslershof) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Vesneri vald Luunja vallaga. Vallamaja asus Haava külas. Valla alal asus Haava ja Vesneri mõis. Vesneri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 12.08.2016) Maa-ameti kaardirakendused Vesneri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kaagjärve vald (Karula kihelkond)

Kaagjärve vald (saksa keeles Kawershof) oli vald Võrumaal Karula kihelkonnas ja Valga maakonnas. Vallamaja asus tänapäeva Pugritsa küla aladel. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. 1921. aastal arvati Kaagjärve vald Valga maakonna koosseisu. Valla alal asus Kaagjärve mõis. 1939. aasta vallareformiga moodustati senise Kaagjärve valla maa-alast, välja arvatud Mürgi talu maa-ala; senise Tõlliste valla maa-aladest; senise Laanemetsa valla maa-aladest; senise Karula valla maa-aladest; senise Sooru valla maa-aladest Kaagjärve vald. Senise Kaagjärve valla Mürgi talu maa-alast; senise Karula valla maa-alast moodustati Karula vald. Maa-ameti kaardirakendused Kaagjärve vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 12.08.2016) Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Kaagjärve vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kaarma vald (Väike-Maarja kihelkond)

Kaarma vald (saksa keeles Kaarmann) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti Kaarma vald Vao vallaga. Valla alal asus Kaarma mõis ja Väike-Maarja kirikumõis. Kaarma vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 12.08.2016) Kaarma vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vahastu vald

Vahastu vald (saksa keeles Wahhast) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vallamaja asus Vahastu külas. Vald eksisteeris 1866–1939. Valla alal asus Vahastu mõis. Maa-ameti kaardirakendused Vahastu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 12.08.2016) "Vahastu vald". Eesti entsüklopeedia. Vahastu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Conwy rippsild

Conwy rippsild, ka Conwy Castle Bridge, (kõmri Pont Grog Conwy) on rippsild üle Conwy jõe Conwys Walesis. Sild ühendab Conwy jõe vastaskallastel asuvaid väikelinnu Conwyt ja Llandudno Junctionit. Tänapäeval on sild kasutusel jalakäijate sillana. Conwy sild arvati 1950. aastal 1. järgu arhitektuurimälestiseks. Sild ehitati aastatel 1822–1826 insener Thomas Telfordi projekti järgi. Sild avati liikluseks 1826. aastal – samal aastal kui Menai sild, Telfordi teine rippsild umbes 25 km kaugusel Bangoris. Conwy silla püloonid on arhitektuurselt lahendatud lähtudes kõrvaloleva Conwy linnuse hambulise äärega tornidest. Silla rippava pikkus 99,7 m. Sepisrauast kettkandureid oli algselt kokku 8, neli kummalgi pool. Sillatekk oli puidust. 19. sajandi lõpul asendati puidust sillatekk terasest tekiga. 20. sajandi alguses tõsteti silla kandevõimet kettkandurite arvu suurendamisega. 1958. aastal suleti sild sõidukitele, sest kõrval avati uus maanteesild. Conwy Castle Bridge. structurae.net Conwy Suspension Bridge, Convy. britishlistedbuildings.co.uk
Ülemõisa mõis

Ülemõisa mõis (saksa keeles Minchenshof) oli Kaarli mõisa karjamõis Halliste kihelkonnas Pärnumaal. Ülemõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Ülemõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vetepere mõis

Vetepere mõis (saksa keeles Kurwomes) oli eramõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal. Mõisast on teateid alates 1539. Vetepere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Anijala mõis

Anijala mõis (saksa keeles Hannijall) oli eramõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Anijala mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Anijala mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Läsna mõis

Läsna mõis (saksa keeles Lesna) oli Loobu mõisa kõrvalmõis Haljala kihelkonnas Virumaal. Läsna mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Läsna mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Märjandi mõis

Märjandi mõis (saksa keeles Merjandes) oli Linnape mõisa karjamõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jääb mõis Linnape küla alale Tapa vallas. Märjandi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
The White High

The White High on Eesti rokkansambel. Ansambel asutati 2013 Tallinnas. Praeguses koosseisus esineb ansambel alates 2015. aasta suvest. Kõik ansambli The White High laulud on ingliskeelsed. Peamiselt on laulutekstide autor ansambli laulja Kaisa Holsting. The White High kasvas välja ansamblist Monday Rats. Monday Ratsi koosseisu kuulusid Kaisa Holsting (laul), Janek Lepik (kitarr), Margus Pärnamägi (basskitarr) ja Hele-Riin Uib (trummid). The White High avaldas 2016. aastal samanimelise ingliskeelse debüütalbumi "The White High" (album). 2016. aasta suvel filmis bänd oma esimese muusikavideo loole "Party People", mis avaldati 15. augustil 2016. Lisaks praeguste bändiliikmete kirjutatud rokklugudele on The White High repertuaaris ka bändi endise liikme Hele-Riin Uibi loomingut. Kaisa Holsting – laul Margus Pärnamägi – basskitarr Janek Lepik – kitarr Kristjan Urvet – kitarr, laul, klahvpillid Neeme Jõe – trummid Ansamblis on kaasa löönud trummar Hele-Riin Uib ja kitarrist Martti Pajula. Lisaks on lugude salvestamisel oma panuse andnud Ott Evestus (ansamblist Evestus) ja Mikk Tivas (ansamblist Rising Sun). Singel "Give It A Try" (2014) Singel "Party People" (2016) Album "The White High" (2016) The White High – Facebooki fännileht The White High – YouTube channel The White High – Soundcloud channel
Reopä mõis

Reopä mõis (saksa keeles Reopa; ka Rõuma mõis) oli Koluvere mõisa karjamõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Reopä mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Reopä mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tarakuse mõis

Tarakuse mõis (saksa keeles Tarrakus) oli poolmõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Mõis rajati 1862. aastal Jõhvi mõisast eraldatud alast. Anton Waldmanni (surma järel 1898) kinnistati 1901. aastal Vana-Sõtke ja Türsamäe ning mõisamaatükk Tarakuse tema pärijatele, lesk Charlotte Waldmannile ja poeg Harald Waldmannile, kummalegi 2/5 osas ja tütar Adale 1/5 osas. Ada Waldmanni (surma järel 1904) pärisid Jõelähtme, Türsamäe, Vana-Sõtke ja Tarakuse mõisa tema ema Charlotte ja vend Harald. Harald Waldmanni ((surma järel 1904) pärisid mõttelise osa Jõelähtme, Vana-Sõtke, Türsamäe ja Tarakuse mõisatest võrdsetes osades tema onu Georg Waldmanni kaks poega (Oskar Konstantin Johannes Waldmann ja Nikolai Rudolf Waldmann) ja kolm tütart (Elisabeth Narusewitsh ja Marta Charlotte von Sivers). Neile kinnistati 1/2 Vana-Sõtke, Jõelähtme, Tarakuse ja Türsamäe mõisast. 1908. aastal omandas Vana-Sõtke ja Tarakuse mõisa Rakvere kodanik Otto Karli poeg Õis hinnaga 263 000 rubla. Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga. Tarakuse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Türsamäe mõis (Vaivara khk) Tarakuse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Aaviku mõis

Aaviku mõis (saksa keeles Awiko) oli Karkuse mõisa karjamõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Aaviku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Aaviku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Annemõisa mõis

Annemõisa mõis oli mitme Eesti mõisa nimi: Annemõisa mõis (saksa keeles Annenhof), Piirsalu mõisa karjamõis Kullamaa kihelkonnas Annemõisa mõis (saksa keeles Annenhof), Padise Kloostri mõisa karjamõis Harju-Madise kihelkonnas Annemõisa mõis (saksa keeles Annenhof), Pööravere mõisa kõrvalmõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Annemõisa mõis (saksa keeles Annenhof), Vana-Märjamaa mõisa karjamõis Märjamaa kihelkonnas Annemõisa mõis (saksa keeles Annenhof), Haimre mõisa karjamõis Märjamaa kihelkonnas Anne mõis Annemõisa
Annemõisa mõis (Kullamaa)

Annemõisa mõis[viide?] (ka Annemõis; saksa keeles Annenhof) oli Piirsalu mõisa karjamõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Mõis sai Piirsalu mõisa karjamõisaks 1770. Annemõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Annemõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Orguse mõis

Orguse mõis (saksa keeles Orgus) oli Avanduse mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Orguse küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas. Orguse mõis sai 1791 Avanduse mõisa karjamõisaks, varem[küsitav] oli see Rohu mõisa karjamõis. Orguse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Orguse krjms, www.eki.ee Orguse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Nõmbra mõis

Nõmbre mõis (saksa keeles Nömbra) oli poolmõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Mõis rajati 1849 Alavere mõisast eraldatud alast. Nõmbra mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Nõmbra mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Orkse mõis

Orkse mõis (saksa keeles Orks) oli Palivere mõisa kõrvalmõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal. Orkse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Orkse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Peeri mõis

Peeri mõis (saksa keeles Perifer) oli mõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Mõisast on teateid alates 1619., 19. sajandist Kukruse mõisa kõrvalmõis. Peeri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Peeri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Peeri mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register
Sangla mõis

Sangla mõis (saksa keeles Sangla) oli Rannu mõisa karjamõis Rannu kihelkonnas Tartumaal. Sangla karjamõis eraldati Rannu mõisast, kui 1863. aastal Karl Gustav Ehrenreich von Gavel müüs Sangla karjamõisa F. J. Mosinale Sangla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Rannu mõis (Rannu khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Sangla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Sealepa mõis

Sealepa mõis (saksa keeles Sealep) oli Nõva mõisa karjamõis Risti kihelkonnas Harjumaal. Sealepa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Sealepa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Sealepa mõis müümisel., Hiiu Teataja : Hiiumaa häälekandja, 25 september 1934
Selgase mõis

Selgase mõis (saksa keeles Selli) oli eramõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Mõisast on teateid alates 1572. Selgase mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Selgase mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Sugalepa mõis

Sugalepa mõis (saksa keeles Julianenberg) oli Albu mõisa karjamõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal. Sugalepa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Sugalepa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Sulu mõis

Sulu mõis (saksa keeles Sullo) oli Haimre mõisa karjamõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Haimre mõisa Sulu külas asuvas Sulu karjamõisas pandi 1764. aastal tööle Sulu paberivabrik, seal valmistati aastas keskmiselt 300 riisi halli ja 50 puuda kotipaberit. Paberitegija Olof Hägerstedti surma järel 1785. aastal lõppes Sulu paberiveski tegevus. Sulu mõisal oli ka potivabrik ja Sulu tellisetehas, kus muu hulgas valmistati torusid maaparanduse jaoks. Sulu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Piret Juhan, "ÜLDIST VIGALA JA MÄRJAMAA KIHELKONNA AJALOOST"[alaline kõdulink] Sulu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Agnieszka Osiecka

Agnieszka Osiecka (9. oktoober 1936 Varssavi, Poola – 7. märts 1997 Varssavi) oli poola luuletaja, proosakirjanik ja stsenarist, filmirežissöör ja ajakirjanik, enam kui 2000 laulu sõnade autor. Pianist Wiktor Osiecki ja teadlase Maria Sztechman-Osiecki tütrena sündinud ja varase lapsepõlve Zakopanes veetnud Osiecka noorpõlv möödus sõjajärgses Varssavis. Ta tegeles ujumisega spordiklubis Legia, õppis 1957–1961 ajakirjandust Varssavi ülikoolis ning 1957–1961 filmirežissuuri Poola Riiklikus Filmikoolis Łódźis. 1954. aastast tegutses ta Üliõpilaste Satiiriteatris kuni selle sulgemiseni 1972. aastal. 1962. aastal kõlas tema sõnadele loodud laul esimest korda Poola Riiklikus Raadios: tuntud näitleja Kalina Jędrusik laulis Franciszka Leszczyńska viisiga laulu "Minu esimene ball" ("Mój pierwszy bal"), millest sai hitt. 1963. aastal võitis Osiecka peaauhinna ning veel kuus auhinda Poola muusikafestivalil Opoles. Poola Raadioga jäi Osiecka seotuks seitsmeks aastaks, mille vältel salvestati umbes 500 tema laulu. Agnieszka Osiecka sõnadega laule on loonud ka sellised Poola tuntud heliloojad nagu Krzysztof Komeda, Seweryn Krajewski, Adam Sławiński, Zygmunt Konieczny, Katarzyna Gaertner, Jacek Mikuła ja paljud teised. Osiecka lemmikud tema sõnadega laulude esitajate seas olid Maryla Rodowicz, Kalina Jędrusik, Magda Umer, Seweryn Krajewski ja Krystyna Janda. Osieckal sündis 1973. aastal tütar Agata Passent, kelle isa oli ajakirjanik Daniel Passent. Ka tütrest on saanud ajakirjanik ja kirjanik. Osiecka suri 1997. aastal vähki. Tema pärandit haldab fond, mis korraldab ka iga-aastast lauluvõistlust "Mäletagem Agnieszka Osieckat", peab üleval tema internetiarhiivi ja avaldab raamatuid. Osiecka näidend "Murelimaik" lavastati 1971. aastal Pärnus Lydia Koidula nimelises draamateatris. Agnieszka Osiecka IMDB-s Agnieszka Osiecka Internetiarhiiv
Hallika mõis

Hallika mõis (saksa keeles Hallikas) oli eramõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Hallika mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Hallika mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Atsalama mõis

Atsalama mõis (ka Hagemäe mõis[viide?]; saksa keeles Agginal, Akimal, taani k. Aggimal) oli eramõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Atsalama küla (Dorf) Atsalam) kuulus 1539. aastal Otto Tuvele Kehtnast. 1581. aastal oli Atsalama küla Loff Taube (surn 1590[küsitav]) pärijate omand ja läks üle Rootsi krooni omandisse ja hakkas kuuluma Narva alla. 1585. aastal redutseeriti küla Taubedelt, hiljem restitueeriti neile uuesti. 1631. aastal kinnitas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Atsalama Heinrich Taubele. 1641. aastal kuulus Otto Wilhelm Taubele 1/2 Atsalamast, teine pool Johan Lohdele. 1672. aastal ooberstleitnant Adolph Friedrich Taube pärijad müüsid Pagari mõisa kõrvalmõisa Atsalama, major Jakob Ludwig Ritterile. Mõis rajati 17. sajandil. 1726. aastal oli Atsalama mõisnik Jõhvi pastor Paul Johann Kniper, kes pantis mõisa 1748. aastal Eestimaa maanõunik ja Eestimaa rüütelkonna peamees Otto Magnus von Stackelbergile, kes 1750 ostis ta mõisa 6 000 rubla eest pärusomandiks. 1801. aasta pärandavara jagamise lepinguga said Otto Magnus von Stackelbergi (1736–1800) pojad Otto Johann von Stackelberg (1764–1814) ja Gustav Ernst von Stackelberg (1766–1850) Atsalama, Väike-Pungerja, Väike Soldina, Pagari, Ereda, Puhatu, Purtse, Hirmuse, Voorepere ja Kohtla mõisad. Lesk krahvinna Sophia Gertruda Stackelberg (sünd Völckersahm) sai Pada mõisa eluaegse valduse õiguse. 1808. aasta vendadevahelise kokkuleppega loobus krahv Otto Johann Stackelberg, venna Gustav Ernsti kasuks Atsalama, Väike-Pungerja, Väike Soldina, Pagari, Ereda, Puhatu, Purtse, Hirmuse, Voorepere ja Kohtla mõisate valdusest. 1853. aasta tõelise salanõuniku Gustav Ernst krahv Stackelbergi pärandavara jagamise lepinguga, krahvide Otto Magnus von Stackelberg (1808–1885), Ernst Johann von Stackelberg (1813–1870) ja Alexander von Stackelbergi (1814–1856) vahel sai Otto Magnus von Stackelberg Atsalama, Pagari koos Jõetagusega ja Väike-Pungerja ja Väike Soldina mõisad. 1887. aasta Eestimaa Ülemmaakohtu otsusega kinnistati Pagari, Atsalama ja Väike-Pungerja pärimine krahv Otto Magnus von Stackelbergi (surn. 1885) pojale Reinhold von Stackelbergile (1845–1918). 1897. aastal ühendati Atsalama Pagari mõisaga kinnistuga. Atsalama, eki.ee Torben Glahn, Sorø Akadeemia SORANER-BIOGRAFIER 1584-1737, SORANSK SAMFUND 1978, lk 76 Atsalama mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Stackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931 seite 374 Atsalama mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Atsalama mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Atsalama mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Hiiessaare mõis

Hiiessaare mõis (saksa keeles Hienhof; vananenud saksakeelne nimi Kahusall (Kahusalli mõis)) oli eramõis Pühalepa kihelkonnas Läänemaal. Mõis rajati 16. sajandi lõpus. Hiiessaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016) Hiiessaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Cliftoni rippsild

Cliftoni rippsild on rippsild üle Avon Gorge'i ja Avoni jõe Edela-Inglismaal. Sild ühendab Bristoli eeslinna Cliftonit Leigh Woodsi külaga North Somersetis. Cliftoni rippsild arvati 1959. aastal 1. järgu arhitektuurimälestiseks. Silla projekteeris aastatel 1829–1931 Isambard Kingdom Brunel. 1836. aastal alanud ehitustööd seiskusid 1840. aastal rahapuuduse tõttu. Selleks ajaks oli jõutud püloonid valmis ehitada. 1859. aastal Brunel suri. 1861. aastal jätkasid silla ehitamist insenerid John Hawkshaw ja William Henry Barlow. Sild avati liikluseks 1864. aastal. Silla üldpikkus on 412 m, rippava pikkus 214 m. Kettkandurid valmistati sepisrauast. Silla sõidutee kõrgus veepinnast on 75 m. Clifton Suspension Bridge, Convy. britishlistedbuildings.co.uk Clifton Castle Bridge. structurae.net  Cliftoni rippsild – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kihelkonna vald (Kihelkonna kihelkond)

Kihelkonna vald (varasema nimega Kihelkonna kirikuvald; saksa keeles Kielkond) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vallamaja asus Kihelkonna külas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Seejärel moodustati uutes piirides uus Kihelkonna vald. 1892 liideti Kihelkonna vallaga Loona, Paju, Pidula, Rootsiküla ja Tagamõisa vald. Maa-ameti kaardirakendused Kihelkonna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 12.08.2016) Kihelkonna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917