laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Perioodika (kirjastus)

Kirjastus Perioodika oli 1940–1941 ja 1944–1996 Tallinnas tegutsenud kirjastus, mis toimis aastani 2004. Kirjastus asutati Eesti NSV Ajalehtede Kirjastusena, aga hakkas alates 1947. aastast üllitama ka ajakirju, sealhulgas kultuuri- ja haridusväljaandeid (Looming, Keel ja Kirjandus, Akadeemia, Vikerkaar, Teater. Muusika. Kino, Täheke, Õpetajate Leht, Haridus ning (eri aegadel) Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised). Nime Perioodika kandis kirjastus 1965. aastast. 1967. aastast hakkas kirjastus Perioodika kirjastama perioodilise väljaandena pehmes köites raamatusarja Loomingu Raamatukogu ning 1973. aastast turismi- ja lastekirjandust. 1997. aastal sõlmiti riigiettevõttena toiminud kirjastuse Perioodika ning riikliku aktsiaseltsi Täheke ja Horisont ühinemisleping. Ühinemise käigus liideti kirjastus Perioodika ja RAS Täheke riikliku aktsiaseltsiga Horisont ning moodustati aktsiaselts Perioodika. Kuni 2002. aastani andis kirjastus välja ilukirjandust, sealhulgas klassikasarja "Europeia". 1997. aastast kirjastus erastati ja muudeti aktsiaseltsiks. 2004. aastast annab kõiki varem kirjastuses Perioodika välja antud ajakirju välja SA Kultuurileht. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 410, märksõna "Perioodika". Kultuurikirjastus Perioodika pannakse kinni, ERR uudised, 28. september 2004
Germania (Tacitus)

"Germania" ehk "De origine et situ Germanorum" on Vana-Rooma ajaloolase Tacituse umbes 98. aastal kirjutatud teos. Muuhulgas kirjeldas Tacitus "Germania" käsikirjas Sueebide mere (Mare Suebicum, Läänemeri) taga elavat hõimu, keda nimetas Aestiorum gentes. Valdav osa uurijaid peab seda nimetust balti rahvaste üldnimetuseks või mõne konkreetse Ida-Preisimaa alal elanud balti hõimu nimetuseks. Samas on arvatud, et aja jooksul nimetuse tähendus teisenes ja sellega hakati hiljem märkima läänemeresoome hõimu, mida tänapäeval tuntakse eestlastena. Eesti keeles on teos ilmunud pealkirjaga "Germaanlaste päritolust ja paiknemisest", mille on ladina keelest tõlkinud ja kommenteerinud Kristi Viiding (Loomingu Raamatukogu 21–22, 2007). Raivo Palmaru. Eesti vanimais kirjalikes allikais. Keel ja Kirjandus, 1980, 5, lk 261–269.
Sayf Sa‘īd Shāhīn

Sayf Sa‘īd Shāhīn (سيف سعيد شاهين  ; endise nimega Stephen Cherono; sündinud 15. oktoobril 1982 Keiyos Keenias), on Katari kergejõustiklane (3000 m takistusjooksja). 2003. aasta maailmameistrivõistlustel Pariisis 3000 meetri takistusjooksus Katarile läbi aegade esimese MM-medali toonud ja kuus viimast aastat sel alal triumfeerinud Keenia ülemvõimu lõpetanud Saif Saaeed Shaheen teenis esikoha eest miljon dollarit. Lisaks kindlustas Katar 20-aastasele sportlasele elu lõpuni tuhandedollarilise kuutoetuse. Vähem kui kuu aega varem oli Shaheen Keenia kodanik, kandes nime Stephen Cheruiyot Cherono. 2003 Pariisis maailmameister 3000 m takistusjooksus 8.04,39 2005 maailmameister 3000 m takistusjooksus 8.13,31 Sayf Sa‘īd Shāhīn Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Suur sarvik

Suur sarvik ehk sarvharik (Calocera viscosa) on seeneliik sarviku perekonnast. Eesti metsades tavaline ja hajusalt levinud seeneliik. Põhjustab juuremädanikku mitmetel okaspuuliikidel, kuid ei ole siiski eriti ohtlik patogeen. Hanso, M., Hanso, S., 1999. Andmeid juuremädanike tekitajate kohta Eesti metsades. Metsanduslikud uurimused, XXXI. Tartu: 141–161. Suur sarvik andmebaasis eElurikkus
Sarvharik

Sarvharik on Eestis kahe seeneliigi paralleelnimetus: sarvklavulinopsis (Clavulinopsis corniculata) (III kaitsekategooria liik) suur sarvik (Calocera viscosa)
Sarvklavulinopsis

Sarvklavulinopsis ehk sarvharik (Clavulinopsis corniculata) on perekonda klavulinopsis kuuluv seeneliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida loometsadest ja -põõsastikest ning salumetsadest. Sarvklavulinopsis andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Sarvklavulinopsis andmebaasis eElurikkus
Haavanääts

Haavanääts (Junghuhnia pseudozilingiana) on sugukonda Steccherinaceae näätsa perekonda kuuluv seeneliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida palu-, lammi-, laane- ja salumetsadest. Haavanääts andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Haavanääts andmebaasis eElurikkus
Kadakatarjak

Kadakatarjak (Oxyporus millavensis, sünonüüm Botryodontia millavensis) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida loometsadest ja -põõsastikest ning kultuur- ja ruderaaltaimede seast. Kadakatarjak andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Kadakatarjak andmebaasis eElurikkus "Kas leidub ainult Eestis kasvavaid seeni?" Loodusesõber 5/2002 "Kadakatarjak Hiiumaal" Eesti Loodus 2007/12
Aacheni lipp

Aacheni lipp on Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaa Kölni ringkonna kreisivaba linna Aacheni lipp. Lipul on kaks võrdset horisontaalset laidu: ülal must ja all kollane. Värvid on võetud Aacheni vapilt. Lipu proportsioonid on 3:5.
Must vöötnarmik

Must vöötnarmik ehk must narmik (Phellodon niger) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida loometsadest ja -põõsastikes, laanemetsadest ja mustika kasvukohatüübist. Must vöötnarmik andmebaasis eElurikkus.
Pruunikas vöötnarmik

Pruunikas vöötnarmik ehk pruunikas mütsnarmik ehk liiv-kampernarmik (Phellodon fuligineoalbus) (endine pruunikas mütsnarmik ehk liiv-kampernarmik) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida palu- ja nõmmemetsadest. Pruunikas vöötnarmik andmebaasis eElurikkus.
Lilla vöötnarmik

Lilla vöötnarmik ehk lilla mütsnarmik ehk violett-kampernarmik (Phellodon violascens) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis on teda leitud ainult Saaremaalt. Lilla vöötnarmik andmebaasis eElurikkus.
Sjass

Sjass (vene Сясь, vepsa Sääs) on jõgi Euroopas Venemaa Novgorodi ja Leningradi oblastis. Algab Tihvini kõrgustikult. Voolab valdavalt loodesse, suubub Laadoga järve. Pikkus 260 km, valgla 7330 km².
Hall hundiseenik

Hall hundiseenik (Boletopsis grisea) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest. Hall hundiseenik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Hall hundiseenik andmebaasis eElurikkus
Taiga-peenpoorik

Taiga-peenpoorik (Skeletocutis odora) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida mustika, jänesekapsa ja naadi kasvukohatüübist. Taiga-peenpoorik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Taiga-peenpoorik andmebaasis eElurikkus
Kuldsoverbiell

Kuldsoverbiell (Sowerbyella imperialis) on seeneliik. Liik on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib kuldsoverbielli leida loometsades ja -põõsastikes. Kuld-soverbiell andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Kuld-soverbiell andmebaasis eElurikkus
Hiidheinik

Hiidheinik (Tricholoma colossus) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida männimetsadest. Hiidheinik andmebaasis eElurikkus
Tasku Keskus

Tasku keskus ehk Tasku on kaubanduskeskus Tartu kesklinnas, Turu tänava, Soola tänava, Emajõe ja Võidu silla vahelises kvartalis Turu tänava ja Võidu silla poolses nurgas, aadressil Turu tänav 2 Tartu. Tasku sai nime Emajõe Ärikeskuse eeskujul, mida linnarahvas oli hoone kuju järgi hakanud hüüdma Plaskuks. Mõlemad hooned kuuluvad Tartu ettevõtjale Neinar Selile Tasku ja Emajõe Ärikeskuse omanikfirma AS Estiko kaudu. Tasku rajati kunagise maaliinide bussijaama asemele, uus Tartu bussijaam on märgatavalt pisem ja kolmest küljest (sh ülalt) Tasku hoonest piiratud. See on ka üks sagedamaid põhjustest, miks Taskut on kritiseeritud. Algselt ei olnud Taskus toidupoodi, mõni aasta pärast valmimist avati seal Rimi pood. Tasku Keskus avati 27. augustil 2008. 30. augustil 2012 avati juurdeehitis, mis ühendas Tasku Keskuse Emajõe Ärikeskusega. "FOTOD: Tartus avati uuenenud Tasku keskus"[alaline kõdulink] Delfi, 30. august 2012 Tartus avati suur moe- ja vabaajakeskus Tasku, ERR Uudised
Vasakkeermene pisitigu

Vasakkeermene pisitigu (Vertigo angustior, sünonüüm Vertilla angustior) on teoliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida kohata metsades ja niitudel. Eesti eElurikkus[alaline kõdulink] (vaadatud 25.08.2012) Vasakkeermene pisitigu andmebaasis eElurikkus
Lhotse

Lhotse on mägi Aasias Himaalajas. Paikneb vahetult Džomolungmast lõunas, millega ta on kõrge sadula kaudu ühenduses. Kõrgus 8516 meetrit. 1998 – Ilgvars Pauls, Läti 2002 – Aleksei Kovaltšuk, Eesti 2023 - Ott Tinn, Eesti 2024 – Krisli Melesk, Eesti Geographical facts of the Main 8000ers. 8000ers.com
Tartu bussijaam

Tartu bussijaam on Tartu transpordisõlm, kus peatuvad Tartu linna saabuvad ja Tartust väljuvad bussid. See asub Tartu kesklinnas Turu tänava, Soola tänava, Emajõe ja Võidu silla vahelises kvartalis Soola tänava ääres. Kolmest küljest piiravad Tartu bussijaama Tasku Keskus, Emajõe Ärikeskus (ehk Plasku) ja hotell Dorpat. Varem asus samal kohal Tartu maaliinide bussijaam (Tartu kesklinnas oli ka linnaliinide bussijaam).
Luha-pisitigu

Luha-pisitigu (Vertigo geyeri) on teoliik sugukonnast pisitigulased. Tema koja kõrgus on kuni 1,9 mm. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida kohata niitudelt. Eesti eElurikkus[alaline kõdulink] (vaadatud 25.08.2012) Luha-pisitigu andmebaasis eElurikkus
Väike pisitigu

Väike pisitigu (Vertigo genesii) on teoliik. Ta koja pikkus on kuni 2 mm. Seni on väikest pisitigu leitud Eestis vaid Saaremaalt ja Puhtust. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Põhja pisitigu andmebaasis eElurikkus
Liivakuklane

Liivakuklane (ka salukuklane, Formica pratensis) on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Eestis võib neid leida paljudest metsatüüpidest. Liivakuklane andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Liivakuklane andmebaasis eElurikkus
Tuulepealsed saared (Aafrika)

Tuulepealsed saared (portugali Ilhas de Barlavento) on osa Roheneemesaartest, nimelt Santo Antão, São Vicente, Santa Luzia, São Nicolau, Sali ja Boa Vista saar. Tuulepealsed saared (Lõuna-Ameerika) Tuulepealsed saared (Okeaania)
Veerekuklane

Veerekuklane (Formica nigricans) on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Veerekuklane andmebaasis eElurikkus
Karukuklane

Karukuklane (Formica lugubris) on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Eestis võib neid leida paljudest metsatüüpidest. Karukuklane andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Karukuklane andmebaasis eElurikkus
Palukuklane

Palukuklane (Formica polyctena) on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Eestis võib neid leida paljudest metsatüüpidest. Palukuklane andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Palukuklane andmebaasis eElurikkus
Kännukuklane

Kännukuklane (Formica truncorum) on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Kännukuklane andmebaasis eElurikkus
Jaanikimalane

Jaanikimalane (Bombus humilis) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Eestis võib neid leida näiteks niitudelt. Jaanikimalane andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Jaanikimalane andmebaasis eElurikkus
Kreisivaba linn

Kreisivaba linn (saksa keeles kreisfreie Stadt) on Saksamaa Liitvabariigis 3. järgu haldusüksus, kreisiga võrdsustatud linn. Baden-Württembergis nimetatakse neid linnkreisideks (Stadtkreis). Kreisivaba linn on kommunaalne territoriaalne korporatsioon, millel on Saksamaa omavalitsusõiguse järgi kindlad pädevused. Enamik kreisivabu linnu on suurlinnad (üle 100 000 elanikuga linnad) või suuremad keskmise suurusega linnad. Ent Baden-Württembergis, Alam-Saksis ja Nordrhein-Westfalenis on ka suurlinnu, mis ei ole kreisivabad, näiteks Hildesheim, Moers, Neuss, Recklinghausen, Reutlingen ja Witten. Teiselt poolt on Baieris ja Rheinland-Pfalzis kreisivabasid linnu, kus on alla 50 000 elaniku. Lisaks on 536 000 elanikuga Hannover Alam-Saksis Hannoveri piirkonna kreisi osa, kuigi omab kreisivaba linna õigusi. Umbes samamoodi toimib ka Aachen (~250 000 elanikku) Städteregion Aachenis, kuigi omab väiksemaid õigusi. Kõige väiksem kreisivaba linn on Rheinland-Pfalzis asuv Zweibrücken, kus 2008. aasta lõpus oli umbes 34 500 elanikku. Suurim kreisivaba linn on Baieri liidumaa pealinn München (1,3 miljonit elanikku). Berliin ja Hamburg on küll suuremad linnad, kuid nad ei ole kreisivabad linnad, vaid linn-liidumaad. Linn-liidumaa Bremen koosneb koguni kahest linnkreisist, nimelt Bremeni linn ja umbes 60 km põhja pool asuv mereäärne linn Bremerhaven. Lüchow-Dannenbergi kreisis on kaalutud tolle 17 vallaga kreisi muutmist kreisivabaks vallaks. Sellist haldusüksust ei ole Saksamaa Liitvabariigis seni olnud. Kreislinn Linnriik Linnmaakond Vabariikliku alluvusega linn Maakonna õigustega linn Ringkonnaalluvusega linn Provintsialluvusega linn Sõltumatu linn Statutaarlinn
Samblakimalane

Samblakimalane (Bombus muscorum) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Eestis võib neid leida niitudelt. Samblakimalane andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Samblakimalane andmebaasis eElurikkus
Tartu (täpsustus)

Tartu on: Tartu, linn Eestis Tartu linn on moodustamisel olev kohaliku omavalitsuse üksus; Jean-François Tartu (1751-1793), Prantsuse mereväeohvitser; Joonas Tartu, Eesti teatrijuht; fregatt, endise nimega Uranie (1788), nimetatud mereväeohvitseri auks Tartuks; puhkpilliorkester; Tartu, kauplus Tartus Riiamäel; asteroid 35618 Tartu; "Tartu seiklused" ("The adventures of Tartu"), Teise maailmasõja teemaline spioonifilm (1943); arvuti Iskra 1080 Tartu; Tartu, suurtükipaat Hotell Tartu. Tartu laht asub Grahami saare läänerannikul Kanadas, Briti Columbia provintsis. Tartu oli mongoli khaan, Batu-khaani lapselaps. Tartu vald Tartu maakond Tartu piiskopkond Tartumaa Tartu Ülikool Tartu maantee (tänav mitmes linnas, samuti Tallinna-Tartu maantee)
Schrencki kimalane

Schrencki kimalane (Bombus schrencki) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Schrencki kimalane on levinud Euroopa kirdeosas, Siberis, Uuralites, Kamtšatka poolsaarel, Sahhalini saarel, lõunapoolsetel Kuriili saartel, Põhja-Mongoolias, Kirde-Hiinas ja Korea poolsaarel. Красная книга Камчатки "Красная книга Челябинской области (2005)". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 27. juulil 2015. Schrencki kimalane andmebaasis eElurikkus
Pikktiib-kimalane

Pikktiib-kimalane (Bombus sporadicus) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Pikktiib-kimalane andmebaasis eElurikkus
Hallkimalane

Hallkimalane (Bombus veteranus) on mesilaslaste sugukonda kimalase perekonda kuuluv putukas. Emaste pikkus on 16–20 mm, isaste pikkus 11–16 mm. Imilont on keskmise pikkusega või pikk. Selg ja tagakehaplaadid on kaetud helehallide karvakestega. Seljal tiivaaluste juures on selgesti eristuv mustade karvakeste vööt. Hallkimalane sarnaneb metskimalasega ja silma järgi on neid keeruline eristada. Hallkimalasel on heledad karvakesed pigem kollakashallid, metskimalasel oranžid. Emaste ja tööliste pea on pisut pikenenud, kukal tugevasti ümardunud. Ülahuul on ristkülikukujuline. Ülalõuad on tugevasti kõverdunud ja võivad teineteist isegi osaliselt katta. Tagakeha on kuue plaadikesega. Säärtel on kannused. Säärte külgedel on pikad karvad, mis moodustavad korvikese. Neil on astel. Isaste tagakeha on kaetud seitsme plaadikesega. Teine plaadike on kaetud hallide või kollakashallide karvakestega. Kolmas plaadike on kaetud helekollaste karvakestega, millel üksnes pisut musti karvu võib lisaks olla. Neljad ja kuues plaadike on kaetud mustade või tumepruunide karvakestega. Isastel astelt ei ole. Hallkimalane on levinud kogu Lääne-Euroopas alates Briti saartest. Ida poole küündib levila Kasahstani ja Lääne-Mongooliani, põhja poole Soomesse. Mägedes elavad nad kuni kilomeetri kõrgusel. Nad eelistavad avatud maastikke, eriti paiku, kus kasvab ristik. Talvituvad ainult emased. Pärast talvitumist hakkab emane aprilli keskel pesa ehitama, kui leidub rohtu, sammalt või muud sobivat pesamaterjali. Pesa rajatakse maapinnale. Kui pesamaterjali pole, võib ta pesa rajada maa alla näriliste urgudesse või võtta kasutusele näriliste vana pesa. Noored töölised hakkavad lendama mai esimesel või teisel dekaadil, isased ja noored emased juuli lõpus. Peres on 60–130 isendit. Hallkimalane toitub nagu teisedki kimalased nektarist ja õietolmust. Peamised toidutaimed on ristik, ohakas, keerispea ja sõrmkübar. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Hall kimalane andmebaasis eElurikkus
Rein Aedma

Rein Aedma (sündinud 19. septembril 1952) on eesti filminäitleja. Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal. Seejärel töötas ta Pärnus õpetajana. 1991. aasta suvel asus ta koos perekonnaga elama Austraaliasse. Queenslandi osariigis elades on ta töötanud kiviraiduri ja turvatöötajana. Ta on mänginud Jaan Imeliku rolli filmides "Kevade", "Suvi", "Sügis" ja "Talve". Samuti on ta mänginud filmis "Varastati Vana Toomas". Annika Koppel. Kevade. Suvi. Sügis : Arvo Kruusemendi filmid. Tallinn 2010. Lk 217-219 Rein Aedma andmebaasis IMDb Allar Viivik. "Imelik oli Austraaliast kodus käimas" Õhtuleht, 13. juuli 2002 Rein Aedma poleks tahtnud kehv näitleja olla
Väike-punalamesklane

Väike-punalamesklane (Cucujus cinnaberinus) on lamesklaste sugukonda kuuluv mardikas. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse. Väike-punalamesklane on kogu Euroopas haruldane ja kaitstav põlismetsadega seotud väga silmatorkava välimusega mardikaliik. Eestis elab neid mõnedes vanades põlismetsades. Väike-punalamesklane andmebaasis eElurikkus (vaadatud 01.12.2016) Väike-punalamesklane andmebaasis eElurikkus
Männisinelane

Männisinelane (Boros schneideri) on süsiklaste sugukonda kuuluv mardikas. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse. Eestis võib neid leida mitmetest metsatüüpidest. Männisinelane andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Männisinelane andmebaasis eElurikkus
Müür-raunjalg

Müür-raunjalg (Asplenium ruta-muraria) on raunjalaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas kaljudel ja liivikuil. Müür-raunjalg andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Müür-raunjalg andmebaasis eElurikkus
Pruun raunjalg

Pruun raunjalg (Asplenium trichomanes) on raunjalaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas kaljudel ja liivikuil.. Pruun raunjalg andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Pruun raunjalg andmebaasis eElurikkus
Vitsosi

Vitsosi (Equisetum × moorei) on osjaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas kaljudel ja liivikuil ning mitmes metsatüübis. Vitsosi andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Vitsosi andmebaasis eElurikkus
Alssosi

Alssosi (Equisetum scirpoides) on osjaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas mitut tüüpi metsas ja niitudel. Alssosi andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Alssosi andmebaasis eElurikkus
Koldjas selaginell

Koldjas selaginell (Selaginella selaginoides) on selaginelliliste sugukonda kuuluv samblataoline sõnajalgtaim. Sarnane taim on harilik sookold. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2019). Koldjas selaginell on levinud põhjapoolkera põhjaosas ja parasvöötme mägedes. Euraasias on tema levila Fennoskandias, Islandil, Alpides, Kaukasusel, Karpaatides, Briti saarte põhjaosas ja Venemaa põhjaosas. Põhja-Ameerikas Alaskal, Kanadas ja USA-s. Koldjas selaginell on levinud märgaladel, kus esinevad stabiilselt jahedad ilmastikutingimused. Kasvukohtade hulka kuuluvad sammaldunud jõe-, oja- ja järvekaldad, rabad, märjad rusunõlvad jms, kus kasvupinnas on neutraalse või aluselise reaktsiooniga. Eestis võib neid harva leida maa põhja- ja loodeosas kasvamas soodes ja märgadel niitudel. Bonnie Heidel ja Joy Handley (27.06.2006). "Selaginella selaginoides (L.) Beauv. ex Mart. & Schrank (club spikemoss): A Technical Conservation Assessment" (pdf). Department 3381, 1000 E. University Avenue Laramie, WY 82071: University of Wyoming. Vaadatud 14.06.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: koht sisaldab numbrit (link) "Selaginella selaginoides(L.) P.Beauv. ex Schrank & Mart". elurikkus.ee. Koldjas selaginell andmebaasis eElurikkus
Kummeli-võtmehein

Kummeli-võtmehein (Botrychium multifidum) on maokeeleliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas mitmetes metsatüüpides ja niitudel. Kummeli-võtmehein andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Kummeli-võtmehein andmebaasis eElurikkus
Vladimir Propp

Vladimir Propp (vn Владимир Яковлевич Пропп, ka Герман Вольдемар Яковлевич Пропп; 29. (vkj 17.) aprill 1895 – 22. august 1970) oli volgasaksa päritolu Vene õpetlane, kes uuris vene imemuinasjuttude süžeekomponente ja määratles nende narratiivsed algelemendid. Tema "Imemuinasjutu morfoloogia" (Морфология "волшебной" сказки) pani aluse narratiivi strukturaal-tüpoloogilisele uurimisele. Propp, Vladimir 2023 [1928]. Imemuinasjutu morfoloogia. (Arukask, Madis, tlk.) (Avatud Eesti raamat.) Tartu: Ilmamaa. Aino Laagus, "Muinasjutu morfoloogia" (arvustus: V. Propp, "Морфология сказки", 2. trükk, kirjastus Nauka, Moskva 1969, 168 lk) – Keel ja Kirjandus 1974, nr 11, lk 697–701 Juri Lotman, "Kaksikportreed: Tomaševski ja Gukovski. Azadovski ja Propp: kaks lähenemist. Eichenbaum" – raamatus: "Jalutuskäigud Lotmaniga", Tallinn 2010 (Bibliotheca Lotmaniana), ISBN 9789985587072, lk 119–150
Harilik ungrukold

Harilik ungrukold (Huperzia selago) on kollaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas mitut tüüpi metsades. Harilik ungrukold andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Harilik ungrukold andmebaasis eElurikkus