Siemens

Siemens (Siemens AG ehk Siemens Aktiengesellschaft) on Saksamaa kontsern, mille tegevusalade hulka kuuluvad energeetika, tööstusautomaatika, transpordisüsteemid ja -seadmed, meditsiinitehnika ja infotehnoloogia. Kontserni peakontorid asuvad Berliinis ja Münchenis. 18. oktoober 1847 – Saksa insener Werner Siemens koos Johann Halskega asutasid ettevõtte Telegraphen-Bauanstalt Siemens & Halske 1848–1849 – Siemens & Halske rajas esimene telegraafiliini Berliin–Frankfurt. 28. märts 1849 – Friedrich Wilhelm IV sai teate, et ta valiti keisriks, telegraafi teel. 1849–1850 – rajati telegraafliin Kölni, Hamburgi, Wrocławisse ja Szczecinisse. 1849–1850 – Siemensi esindus avati Londonis. 1851 – Taani telegraaf tellis nooltelegraafi. 1852 – Holland tellis telegraafiseadmed Rotterdami ja Belgia sidemeseks. 1850. aastad – konflikt Preisimaa telegraafettevõttega ähvardas kriisiga. 1853–1855 – Venemaa päästis Siemens & Halske kriisi eest tellimustega. Telegraafiliinide pikkus oli 10 000 km Soomest Krimmi. 1853 – rajati telegraafiliin Stockholmi, Göteborgi ja Malmö vahel. 1857 – Londonis oli maailma esimene tööstusmess, kus Siemens & Halske sai kõrgeima auhinna. 1862 – Siemens & Halske rajas veealuse telegraafiliini Hispaania (Cartagena) ja Alžeeria (Oran) vahel. 1868–1870 – rajati telegraafiliin Euroopast Indiasse, mis töötas 1931. aastani. Sidekiirus oli 28 minutit, mis tol ajal oli väga kiire. 1870. aastad – laevaga Faraday rajati 80 000 km telegraafiliine. 1879 – Siemens & Halske pani oma seadmed laevadele Hannover, Theben ja Holsatia Tordenskjold. 1881 – hüdroelektrijaam Way jõel (Inglismaa). Samal aastal rajati Berliinis trammiliin. 1882 – Siemens tegi elektrimootoriga Electromote tõldu. 1896 – Budapestis rajati metroo. 1899 – Siemens rajas trammiliini Pekingis. Electromote tõld – trollibussi prototüüp Esimene elektrirong, 1879 Siemensi tehas Faraday laev, millega paigaldati 80 000 km kaablit 1902 – lõpetati metroo rajamine Berliinis. 1903 – Siemens & Halske töötas välja elektrirongi, mille kiirus ületas 210 km/h. 1908 – Siemens & Halske töötas välja kuuldeaparaadi kurtidele. 1913 – Rootsi ettevõtete SSW ja ASEA tellimusel ehitas Siemens 2 ekspress- ja 13 tavarongi. 1917 – maailma suurim biplaan Siemens SSW R VIII. 1919 – Siemens ja AEG asutasid Osram GmbH. 1924–1925 – toodeti tolmuimejaid Protos. 1925 – Siemens-Reiniger Veifa Gesselschaft für medizinische Technik GmbH (alates 1932 Siemens-Reiniger-Werke AG) on maailma suurim meditsiiniseadmete tootja. 1926 – Potsdamer Platzis paigaldati maailma esimene foor. 1928 – Siemens ja AEG asutasid Klangfilm GmbH ja Siemens-Planiawerke AG. 1930 – anti käiku elektrirong (nn BoBo). 1933 – võeti kasutusele esimene Siemensi telegraafiprinter – teleks. 1936 – kasutades koaksiaalkaablit, teisaldas Siemens & Halske 200 telefoni- ja televisioonisignaali. 1937–1941 – Siemens ehitas Afganistanis Wardack ja Pul-i-Ghomri hüdroelektrijaamad. 1945 – esimeeste nõukogu otsustas tootmise lõpetada. Sel aastal tellis NSV Liidu kaitsevägi seadmed kõrgepingeliinide ehitamiseks, mida kasutati Moskva–Kašira kõrgepingeliinil. 2. mai 1945 – Siemensi nõukogu esimees Heirich von Boule tegi enesetapu. Siemensi telefon VHF-UHF-adapter koaksiaalkaablile 22. november 1945 – Rudolf Bingel, SSW nõukogu esimees, suri nõukogu vanglas, kus ta istus vahi all natsikuritegijatega. 1945. aasta lõpp – Joseph Wisen kirjutas oma raamatus "West German Industry and the Challenge of the Nazi Past": "Hitler Kaputt, Berlin Kaputt, Siemens Kaputt." 1950 – Siemens taastas tootmise ja töötas turul Siemens-Reinigerwerke AG. Aktiivselt tootakse väike mõõtega kuuldeaparaadid. 1958 – Siemens töötas välja maailma esimese südamerütmuri Siemens-Elema. 1959 – Siemens-Schukertwerke valmistas SIMATIC juhtsüsteemi tootmise automatiseerimiseks. 1963 – Siemens koos Westinghouse'iga tegi tuumareaktori, mis töötas uraaniga. 1965 – Mariner 4, mis oli varustatud Siemensi seadmetega, teisaldas pildid Marsist. Samal aastal Siemens tegi ultraheliuuringute aparaadi VIDOSON. 1966 – Siemens & Halske AG, Siemens-Schukertwerke AG ja Siemens-Reinigerwerke AG ühendati ettevõtteks Siemens AG. 1967 – Siemens ja Bosch asutasid ettevõtte BSH Bosch und Siemens Hausgeräte GmbH. 1969 – Kraftwerk Union AG ja Transformatoren Union AG ilmumine tänu Siemens ja AEG toetamise järgi. 1978 – Siemens AG valmistas generaatorid Itaipu (Brasiilia) hüdroelektrijaamale. 1980 – maailma esimene telefonijaam, mis töötas EWSD-süsteemis. 1985 – Siemens võttis osa ICE kiirrongi tootmisest. 6. juuli 1986 – Siemensi sõjaväe uurimise nõukogu esimees Karl Heinz Bekurtz ja tema autojuht Echardt Gropphler surid plahvatuses. 1990 – asutati Siemens Nixdorf Informationssysteme tarkvara tootmiseks. 1992 – Siemens valmistas mobiiltelefoni Siemens P1 kaaluga 2,2 kg. Samal ajal ilmus C4 Compact kaaluga 600 g. 1997 – Siemens koos SanDiskiga valmistas MMC-mälukaardi. 1997–1999 – Siemensist eraldati Infineon Technologies AG, Sirona Dental System, EPCOS AG ja Wincor Nixdorf AG. Samal aastal asutati Fujitsu Siemens Computers BV. 2000 – Siemens Electromechanical Components GmbH & CO. KG on müüdud Tyco International (USA); Siemens ostis Milltronics (Kanada) ja Axiva GmbH & Co. Roke Manor Research Limited (Siemensi tütartootja) edastas interneti kaudu videofaili. 2002 – maailma esimene magnethõljukrong Shanghais. 2003 – juulis ostis Siemens Alstomi. 2004 – suveolümpiamängudeks renoveeriti Ateena sidesüsteem. 2006 – ettevõtte käive oli 87,325 miljardit eurot. Industry Automation Drive Technologies Building Technologies Osram Industrial Solutions Fossil Power Generation Renewable Energy Oil & Gas Service Rotating Equipment Power Transmission Power Distribution Imaging & IT Workflow & Solutions Diagnostics IT Solutions and Services Financial Services BSH Bosch und Siemens Hausgeräte GmbH Fujitsu Siemens Computers BV Nokia Siemens Networks BV SIMATIC Nokia Siemens Networks Osram Siemens Arena Earnings Release FY20. Siemens, vaadatud 12.04.2021. Siemensi koduleht Siemensi koduleht eesti keeles Siemens Creates a Fund For Nazi Slave Workers Siemens to Sell Big Units in Bid to Shore Up Profitability Siemens to acquire Dade Behring Siemens H achieves full power Siemens SIMATIC