laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Raudürdilised

Raudürdilised (Verbenaceae) on iminõgeselaadsete seltsi kuuluv sugukond. Sugukonda kuulub nii puid, põõsaid kui ka rohttaimi, mida iseloomustavad ogad ja väikestest lõhnavatest õitest koosnevad õisikud. Hiljutised fülogeneetilised uuringud on tõestanud, et mitu varem raudürdiliste sugukonda liigitatud perekonda kuulub geneetiliselt huulõieliste hulka. Kehtiva süstemaatika järgi kuulub sugukonda 35 perekonda 1200 liigiga. Tuntuim perekond on kahtlemata raudürt, kuhu kuulub terve hulk iluaianduses kasutatavaid taimi. Aianduses kasvatatakse maitsetaimena ka raudürdiliste sugukonda kuuluvat sidrun-aloisiat (Aloysia triphylla). Acantholippia Aloysia – aloisia Baillonia Bouchea Burroughsia Casselia Chascanum Citharexylum – pillipuu Coelocarpum Diostea Dipyrena Duranta – tuvimari Glandularia – iluürt Hierobotana Junellia Lampayo Lantana – lantaan Lippia – lippia Mulguraea Nashia Neosparton Parodianthus Petrea – petrea Phyla Pitraea Priva Recordia Rehdera Rhaphithamnus Stachytarpheta – rotisaba Stylodon Tamonea Ubochea Urbania Verbena – raudürt Verbenoxylum Xeroaloysia Xolocotzia Cantino, P.D., Harley, R.M. & Wagstaff, S.J. 1992. Genera of Labiatae: status and classification. Pp. 511-522. In Harley, R.M. & Reynolds, T. (eds) Advances in Labiate Science. Richmond, Royal Botanic Gardens, Kew. "Angiosperm Phylogeny Website - Lamiales". Missouri Botanical Garden.
Roopa tänav

Roopa tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis. Tänav algab Koidu tänavalt, ristub Villardi tänavaga ja lõpeb natuke enne Tehnika tänavale jõudmist. Roopa tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ja ligikaudu 315 meetrit pikk. Roopa tänava hoonestus on mitmekesine. Leidub nii kahekorruselisi puumaju kui ka 20. sajandi lõpul ja 21. sajandi algul ehitatud korterelamuid. Pikki aastaid elas selles tänavas kirjanik Ott Arder.[viide?] Tänava esialgne nimi oli Starcksche Strasse (1875) (Starcki tänav) maamõõtja Robert Starcki järgi, kes tükeldas temale kuulunud maa-ala ja rajas tänava. 1907. aastal sai tänava nimeks Siini tänav (esines ka nimekuju Schiini tänav, saksa keeles Schienenstrasse, vene keeles Рельсовая улица). Roopa nime sai tänav 17. jaanuaril 1923. 25. septembril 1959 pandi selle tänava nimeks Alma Tiivase tänav. 22. aprillil 1960 taastati tänava endine nimi ja Alma Tiivase tänava nimi anti Kase tänavale Hiiul. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 109
Yser

Yser (prantsuse keeles; hollandi keeles IJzer) on 78 km pikkune jõgi Prantsusmaal ja Belgias. Jõe lähe on Buysscheure'is Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Põhja-Prantsusmaal ning see suubub Põhjamerre Belgia sadamalinnas Nieuwpoortis.  Yser – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis GéoPortail The Yser at the Sandre database Image of the basin of the Yser
Näätämöjoki

Näätämö jõgi (soome keeles Näätämöjoki või Näätämönjoki, põhjasaami keeles Njávdánjohka või Njeävdám, norra keeles Neidenelva) on jõgi Soomes Lapimaal Inari järvest põhjas ning Norras. Jõgi saab alguse Iijärvist Inari vallas ja suubub Põhja-Jäämerre (Neidenfjordenisse) Norras. Soome piirides kulgeb jõgi umbes 50 km ja selle langus on umbes 130 m (Iijärvi paikneb 193 m kõrgusel üle merepinna). Paiguti laieneb jõgi järvedeks, millest suuremad on Kaarttilompolo, Vuodasluobal ja Opukasjärvi. Lõhe aastaselt väljapüügilt on Näätämö Norras kolmandal kohal.
Jakobselva

Jakobselva (tähendus: Jakobi jõgi, vene keeles Ворьема, soome keeles Vuoremijoki) on jõgi, mis eraldab Norra Sør-Varangeri valda Finnmargi maakonnas ja Venemaa Petšenga rajooni Murmanski oblastis. Aastatel 1920–1944 oli jõgi Norra Kuningriigi ja Soome Vabariigi vaheline piir. Grense Jakobselvi asula jõe suudmes Oscar II kabel jõe suudmes Pastoraat jõe suudmes Rist Barentsi mere kaldal Petsamo (Petšenga) piirkond läks Nõukogude Liidule 1944. aasta 19. septembri Moskva vaherahuga, mis ratifitseeriti Pariisi rahulepingutega 10. veebruaril 1947.  Jakobselva – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ardila jõgi

Ardila jõgi (hispaania keeles Río Ardila) on Hispaania ja Portugali jõgi, Guadiana vasakpoolne lisajõgi. Üks lõik Ardila jõest on ühtlasi ka Hispaania ja Portugali piirijõgi. Jõe pikkus on 166 km ja valgala pindala 1821 km².
Vilzēni mõis

Vilzēni mõis (saksa keeles Wilsenhof, läti keeles Vilzēnu muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Matīši kihelkonnas. Praegu asub Lätis Aloja piirkonnas Braslava vallas Valmiera-Heinaste maantee ääres. Mõisa on esmamainitud aastal 1672, mil see kuulus Oxenstiernadele. Anna Ivanovna andis selle mõisa 29. septembril 1736 krahv Löwenwolde valdusse, ent aastal 1742 sai sellest taas riigimõis. Hiljem said selle omanikeks Rumjantsevid. Mõis kuulus aastast 1757 kuni võõrandamiseni Sieversi aadlisuguvõsale. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 12 ja 1/4 adramaad, sellele allus 332 mees- ning 301 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 12 ja 1/4, aastal 1734 aga 8 ja 3/8. Aastal 1688 oli mõisa suurus kaksteist adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 10 ja 2/5, aastal 1881 aga 7 ja 10/80, lisaks veel 14 ja 48/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus. Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa: Legzdiņš (Landsberg) ja Ķuzis (Kusche, ka Kuse). Hiljem lisandusid veel Buļļi (Bulle) ja Blankaskrogsi karjamõisad. Mõisa peahoone hävis Teise maailmasõja ajal, säilinud on mõisavalitseja maja ja veel mitmed kõrvalhooned. Üheksa uksekomplekti Vilzēni mõisas (üks elumajas, ülejääänud mõisavalitseja majas) on kunstimälestistena riikliku kaitse all. Mõisa pargis kasvab Läti suurim Euroopa lehis, mille ümbermõõt on 4,6 ja kõrgus 33 meetrit.. Looduskaitse all on veel teinegi Vilzēni mõisa pargi lehis, samuti ka sealsed tammed ja pähklipuu. Pargi pindala on koos tiigiga 5,62 ha; valdavalt kasvavad seal saared ja vahtrad, ent seal on ka pärnasid, sookaski, kuuski ja jalakaid. Alleedel kasvab ka võõrliike. Fideikomiss Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 136. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 133 Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 245. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 160. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2021. Vaadatud 23. juunil 2019. Latvijas dabas pieminekļi Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vilzēni mõis Läti mõisate võrguküljel pilis.lv
Kriit

See artikkel on kivimist; geokronoloogilise üksuse kohta vaata artiklit Kriit (ajastu); kirjutusvahendi kohta vaata artiklit Kriit (kirjutusvahend), perekonnanime kohta vaata artiklit Kriit (perekonnanimi). Kriit on peeneteraline poorne pehme lubjakivi. Nagu muudki lubjakivid, koosneb ka kriit valdavalt kaltsiidist (CaCO3). Kriit on moodustunud peamiselt mikroskoopiliste mereloomade, eelkõige foraminifeeride kodadest. Kriidi peamine komponent on kaltsiidist toesega kuldvetikate (kokkolitoforiidid; tänapäeval valdavad meredes perekonna Emiliana esindajad) jäänused. Suured kriidilademed tekkisid keskaegkonnas ja eriti kriidiajastul, millest tuleneb ka ajastu nimi. Siis oli kliima tänasest tunduvalt soojem ning tingimused lubikojaga mereloomadele sobivamad. Tuntud kriidipaljandid on Doveri valged kaljud Inglismaa lõunarannikul, Møni klint Taani samanimelisel saarel ja arvukad pangad Rügeni saarel Saksamaal. Kriit kui eriti poorne lubjakivi on hea mahuti naftale ja gaasile. Kriidist koosnevad Põhjamere alused kivimid ning Araabia poolsaare naftat ja gaasi sisaldavad kivimid. Kriit kirjutus- ja joonistusvahendina on valmistatud peenestatud ja kokkupressitud kriidist ja kipsist.
Alma Tiivase tänav

Alma Tiivase tänava nime on kandnud mitu tänavat: Roopa tänav Tallinnas Nõmme-Kase tänav Tallinnas
Louis Leakey

Louis Seymour Bazett Leakey (7. august 1903 Kabete praeguses Keenias – 1. oktoober 1972 London) oli briti arheoloog ja loodusteadlane. Kristlike misjonäride poeg Louis Leakey kasvas üles Keenias, õppis kohalikke keeli ja kombeid ning läks siis õppima Cambridge'i ülikooli, kus keskendus arheoloogiale. Enne seda, kui ta hakkas otsima meie eellaste fossiile, sai ta teada, et vahetult enne Esimest maailmasõda olid saksa teadlased leidnud inimlaadseid luid Olduvai jäärakust, mis asus Saksa Ida-Aafrikas. Pärast sõda läks see piirkond Briti protektoraadi alla ja kandis Tanganyika nime (nüüd Tansaania). Louisi esimene abielu purunes ja ta abiellus noore Mary Nicoliga, kes oli abikaasa tööst väga huvitatud ning kel oli kogemusi arheoloogi ja illustraatorina. Louis viis oma noore naise esimest korda Aafrikasse 1935. aastal, kuid alles 1940. aastateks oli neil piisavalt raha, et väljakaevamistega tõsiselt tegelema hakata. 1962 – Hubbardi medal
Pärnu Uue Kunsti Muuseum

Pärnu Uue Kunsti Muuseum on Pärnus tegutsev kunstimuuseum. Muuseum eksponeerib peamiselt 20.–21. sajandi kunsti, selle juht on Mark Soosaar. Muuseum asutati 1992. aastal, muuseumi haldava AS Chaplini järgi tunti seda Chaplini Kunstikeskuse nime all. Novembrist 2020 on muuseumi uus asukoht Rüütli 40a, Iseseisvuse väljaku äärne endine pangamaja. Muuseumi ajalugu kodulehel "Volikogu otsustas osa Pärnu jõest muuseumile anda". Pärnu Postimees, 26. detsember 2017 "Pärnu uue kunsti muuseum peab augustiks ruumid vabastama: muuseumi võlg on 600 000 eurot". ERR kultuur, 14. juuli 2020 "Mark Soosaare valede kunst". Eesti Ekspress, 7. oktoober 2020esti entsüklopeedia|EE]] 12. köide, 2003: 448.</ref>}} Pärnu Uue Kunsti Muuseumi koduleht
Tony Scott

Anthony David Scott (21. juuni 1944 – 19. august 2012) oli Suurbritannia filmilavastaja, filmiprodutsent ja Ridley Scotti vend. The Hunger (1983) "Tippkutt" (Top Gun, 1986) "Beverly Hillsi võmm 2" (Beverly Hills Cop II, 1987) "Kättemaks" (Revenge, 1990) "Kõuepäevad" (Days of Thunder, 1990) "Viimane skaut" (The Last Boy Scout, 1991) "Tõeline romanss" (True Romance, 1993) "Punane oht" (Crimson Tide, 1995) "Fänn" (The Fan, 1996) "Riigi vaenlane" (Enemy of the State, 1998) "Spioonimängud" (Spy Game, 2001) "Tules" (Man on Fire, 2004) "Domino" (Domino, 2005) "Deja Vu" (Déjà Vu, 2006) "Metroorongi 1 2 3 röövimine" (The Taking of Pelham 123, 2009) "Pidurdamatu" (Unstoppable, 2010) Tony Scott andmekogus IMDb (inglise) Tony Scott. Filmiveeb Katrin Rohtla. Hollywoodi režissöör Tony Scott tegi enesetapu. Õhtuleht, 20. august 2012
Esneux' vald

Esneux (prantsuse [ɛsnø]) on vald Belgias Valloonia piirkonnas Liège'i provintsis. Esneux's kasvab Belgia suurim hiidsekvoia. Valla piirides asuvad peale Esneux' veel Amostrennes, Avionpuits, Avister, Beauregard, Chaply, Crèvecœur, Fêchereux, Flagothier-La Haze, Fontin-Hamay, Hony, Ham, Limoges, Méry, Montfort, La Gombe, Souverain-Pré, Tilff ja Sur-le-Mont. Vaade Le Fy' lossile Vaade Esneux'le Ourthe'i jõgi Vaade jõele Hiidsekvoia Esneux ja sild üle Ourthe'i jõe Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019. Giant sequoia on the domaine du Rond Chêne, vaadatud 21.08.2012 (inglise keeles).  Esneux' vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (saksa ja prantsuse keeles)
Houffalize'i vald

Houffalize [ufal'iiz] on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Valla keskus on Houffalize. Houffalize on üks Douzelage'i liidu asutajaliikmeist, 2004. aastal astus liitu Türi. Houffalize'ist läänes saab Ourthe occidentale (Lääne-Ourthe) ja Ourthe orientale (Ida-Ourthe) kokkuvoolul alguse Maasi parempoolne kõrvalharu Ourthe'i jõgi. http://www.ibz.rrn.fgov.be/fileadmin/user_upload/fr/pop/statistiques/stat-1-1_f.pdf  Houffalize'i vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse ja hollandi keeles)
Friedrich IV (Austria)

Friedrich IV Habsburg (1382 – 24. juuni 1439) oli Tirooli hertsog. Ta oli Leopold III poeg. Friedrichi poeg Sigismund oli tema haru viimane esindaja, misjärel kõik Habsburgide valdused koondusid Albrechti liini ehk Maximilian I kätte. Friedrich toetas vastupaavst Johannes XXIII-t ning sattus seetõttu vastuollu keiser Sigismundiga ning talt taheti Tirooli ära võtta. Tänu kohaliku rahva toetusele õnnestus tal aga see säilitada, ent ta kaotas Habsburgide pärusvaldused (Aargau koos Habsburgi lossiga) Šveitsi kantonite liidule. Tema ajal muutus Tirool jõukaks tänu hõbedakaevandustele. Samuti viis ta oma residentsi Meranost Innsbrucki, tehes sellest Tirooli pealinna.
Loodusteadused

Loodusteadused (inglise natural sciences; ka reaalteadused) on teadusharud, mis uurivad ja selgitavad teaduslikku meetodit kasutades seaduspärasusi, millel põhineb looduse (nii elus- kui eluta loodus) toimimine. Loodusteadusi saab jaotada nt mateeria liikumise vormide (füüsika, keemia, bioloogia), uurimisobjektide (nt kolloidkeemia, mikrobioloogia), uurimisviiside (täppisteadused, eksperimentaalteadused) ja nähtuste ajalise või ruumilise jaotuse järgi. Loodusteadused võimaldavad tunnetada loodusseadusi ning ühtlasi loovad looduskasutuse teoreetilise aluse. Fundamentaalsetele loodusteadustele tuginevad rakendusteadused (nt tehnika, põllumajandus, meditsiin). Fundamentaalteadused Rakendusteadused Humanitaarteadused teadus Ledoux, Stephen F. (2002). "Defining Natural Sciences" (PDF). Behaviorology Today. 5 (1): 34. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 25.03.2012. Vaadatud 15.03.2012. Fundamentally, natural sciences are deﬁned as disciplines that deal only with natural events (i.e., independent and dependent variables in nature) using scientiﬁc methods. EE 5. köide, 1990. Lk 625
Ourthe'i jõgi

Ourthe on jõgi Ardennides Valloonia piirkonnas Belgias. Ourthe on Maasi parempoolne lisajõgi ja suubub Maasi Liège'is. Ourthe saab alguse Ourthe Occidentale'i (Lääne-Ourthe) ja Ourthe Orientale'i (Ida-Ourthe) ühinemiskohas Houffalize'ist läänes. Ourthe Occidentale'i ja Ourthe Orientale'i lätted on Ardennides Luxembourgi provintsis.  Ourthe'i jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lääne-euroopastumine

Lääneeuroopastumine ehk läänestumine on protsess, mille käigus ühiskonnad kas satuvad täielikult Lääne mõju alla või võtavad ise nende kultuuri osaliselt omaks sellistes valdkondades nagu tööstus, tehnika, õigusteadus, poliitika, majandus, eluviis, toitumine, keel, tähestik, usk, filosoofia ja/või teised väärtused. Läänestumine on viimase paari sajandi jooksul olnud küllaltki laiahaardeline ning maailmas üha kiireneva mõjuga. Tavaliselt on see kahepoolne protsess, mille käigus Lääs mõjutab ja tekitab huvi ühiskonnas olla rohkem nende moodi ning teisalt ühiskond ise soovib muutuda mõnes osas Läänega sarnasemaks. Sellise teguviisiga loodab läänemaailm kasvatada oma populaarsust või vähemalt mõningaid selle elu aspekte. Thong, Tezenlo. "‘To Raise the Savage to a Higher Level:’ The Westernization of Nagas and Their Culture," Modern Asian Studies 46, no. 4 (July 2012): 893-918
Territoriaalseisus

Territoriaalseisus oli korporatiivne riigivalitsuslikku võimu kandev seisus. Eestimaa rüütelkond, Eestimaa rüütel- ja maiskonna maapäev Liivimaa rüütelkond Kuramaa rüütelkond Saaremaa rüütelkond
Aisne'i jõgi (Belgia)

Aisne on jõgi Ardennides. See suubub Ourthe'i jõkke Bomali küla juures Luxembourgi provintsis Belgias. Les bassins hydrographiques - codification et superficie Meediafailid Aisne'i jõe kohta Commonsis
Dolomiidid

Dolomiidid (varasem nimi Dolomiidi-Alpid; itaalia Dolomiti ehk Alpi Dolomitiche) on mäestikuala Kirde-Itaalias Alpide lõunaosa lubjakivivööndis. Dolomiidid on suurelt jaolt tekkinud Triiase ajastul Tethyse ookeanis kasvanud korallide ehitatud korallrahudest. Dolomiidid on nime saanud prantsuse mineraloogi Deodat de Dolomieu järgi, kes kirjeldas esimesena dolomiiti, mis annab Dolomiitide mäetippudele roosaka varjundi. Dolomiitide tuntuim suusakuurort on Cortina d'Ampezzo, kus peeti 1956. aasta taliolümpiamängud. Juunis 2009 Sevillas koos olnud UNESCO maailmapärandi komitee otsustas võtta Dolomiidid maailmapärandi nimekirja. Marmolada (3343 m) Antelao (3263 m) Sasso Lungo (3179 m) Tofana di Mezzo (3241 m) Sorapiss (3229 m) Tre Cime di Lavaredo (2999 m) Cinque Torri (2366 m) Torri del Vajolet (2243 m) Passo d'Ombretta Langkofeljoch Passo della Rosetta Dolomiidid Dolomites 360° Panoramas Dolomites - Hribi.net
Hambaniit

Hambaniit on hambavahede puhastamiseks kasutatav abivahend. See eemaldab edukalt toidujäänused hambavahedest, kuhu hambahari ei ulatu.
Kaarel Vanamölder

Kaarel Vanamölder (sündinud 23. veebruaril 1981) on eesti ajaloolane. Vanamölder õppis aastatel 1999–2007 Tartu Ülikoolis ajalugu, 2003. aastal sai bakalaureuse- ja 2007. aastal magistrikraadi. Magistritöö teema oli "Maanõunik Otto Fabian von Wrangelli Eesti- ja Liivimaa kroonika käsitlusvõimalustest" (juhendajad Sulev Vahtre ja Tiit Rosenberg). 2012. aastal sai Vanamölder Tartu Ülikoolist doktorikraadi, väitekirja teema oli "Kommunikatsiooniväli Rootsi Läänemere-provintsides 17. sajandi lõpul – Revalsche Post-Zeitung varauusaegse informatsioonikandjana". Aastatel 2003–2004 töötas Vanamölder Eesti Ajalooarhiivis, seejärel on ta töötanud Tartu Ülikooli Narva kolledžis. 2015. aastast töötab Vanamölder Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudis. Vanamölderi peamine uurimisteema on varauusaegse Baltikumi lugemiskultuur ja trükisõna, sealjuures ka varajane ajakirjandus. Ta tegeleb ka Balti ajaloo historiograafia, linnaajaloo ning ülikoolide ja üliõpilasorganisatsioonidega seonduvaga. 2013 Friedrich Puksoo auhind Maanõunik Otto Fabian von Wrangelli Eesti- ja Liivimaa kroonika käsitlusvõimalustest (magistritöö) Vanamölder, K. (2012). Kommunikatsiooniväli Rootsi Läänemere-provintsides 17. sajandi lõpul – Reval(i)sche Post-Zeitung varauusaegse informatsioonikandjana Tartu Ülikool, doktoritöö, juhendaja Enn Küng. "Friedrich Puksoo auhinna pälvis Kaarel Vanamölder" Sirp, 28. jaanuar 2013 Kaarel Vanamölder Eesti Teadusinfosüsteemis Mis on kommunikatsiooniajalugu? Intervjuu Kaarel Vanamöldriga Mihkel Uiboleht. "Dotsent: ajalugu pole muud kui ilukirjanduse üks osa" ERR Novaator, 27. detsember 2023
Berry-au-Bac

Berry-au-Bac (hääldus be'rri o bak) on asula ja vald (commune) Prantsusmaal Aisne'i departemangus. Ta kuulub Guignicourt'i kantonisse. Berry-au-Baci plaan ja teda ümbritsevad vallad Kirik Populations légales 2021
Puy-de-Dôme'i departemang

Puy-de-Dôme'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaa keskosas Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas. Departemang on saanud nime Puy de Dôme'i vulkaani järgi. Tõlkes on vulkaani nimi "Pühavaimu mäetipp". Departemangu maskott on saarmas. 2015. aastani kuulus departemang Auvergne'i piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult: Puy-de-Dôme'i departemangu haldusüksuste loend Aigueperse Puy de Sancy Populations légales 2021
Teoreetiline füüsika

Teoreetiline füüsika on füüsika haru, mis uurib füüsikalisi nähtusi matemaatiliste mudelite ja abstraktsioonide abil. Seda võib vastandada eksperimentaalfüüsikale, kus füüsikalisi nähtusi uuritakse vaatluse ja eksperimentide abil. Alljärgnev on loend valitud matemaatiliselt kooskõlalistest füüsikateooriatest, mis on (vähemalt osaliselt) eksperimentaalset kinnitust leidnud: Alljärgnev on loetelu mõnedest tuntud füüsikatoereetikutest Vladimir Hižnjakov Laur Järv Harald Keres Piret Kuusk Madis Kõiv Teet Örd matemaatiline füüsika
Seitsmes rahukevad

"Seitsmes rahukevad" on Viivi Luige 1985. aastal Eesti NSV-s ilmunud autobiograafiline romaan. Romaan tugineb Luige mälestustele lapsepõlvest Viljandimaal. Peategelase, ligi viieaastase lapse kaudu käsitleb ta Eesti NSV argipäeva 1950. aastate alguses Eesti külas. Tegevustik paigutub vahemikku 1950. aasta augustist 1951. aasta varakevadeni. Minavormis jutustaja tekstis vaheldub olevikukirjeldus lapse tulevikuvisioonide ning tagasivaadetega 1980. aastatest. Teksti on pikitud rohkelt luulet. "Seitsmendat rahukevadet" võib pidada jätkuks Luige toonasele, stagnatsiooni ajal kirjutatud ühiskonnakriitilistele kogudele. See on tõlgitud soome, rootsi, norra, läti, saksa, prantsuse, hispaania, ukraina, vene, mäemari ja katkenditena inglise keelde. Joel Sang võrdles romaani ilmumise järel Friedebert Tuglase "Väikese Illimariga" (1937), kuid tegu on vastandlike teostega: erinevalt Tuglase teose peategelasest on Luige romaanis kujutatud lapsepõlve, kuhu lugejal pole soovi naasta. 1986 – Juhan Smuuli nimeline kirjandusauhind 1986 – Tammsaare-nimelise kolhoosi kirjandusauhind 1987 – Nõukogude Eesti preemia Linda Kaljundi "Eesti lugu: Viivi Luik "Seitsmes rahukevad"". Eesti Päevaleht, 29. mai 2009 (kasutatud 21. august 2012) Linda Kaljundi. "Eesti lugu: Viivi Luik "Seitsmes rahukevad"". Eesti Päevaleht, 29. mai 2009 Ilmar Palli. "Seal, kus sündis "Seitsmes rahukevad"". Maaleht, 17. september 2010
Valgusreklaam

Valgusreklaam on graafiline, tekstiline, või muu reklaamiseloomuga teabekandja, valgustatud luminofoortorude, LED moodulite, neoontorude või muude valgusallikatega. Enamus valgusreklaamidest paigaldatakse ehitise fassaadile või teede äärde postile. Valgusreklaamide hulka kuuluvad ka hoonete sees asetsevad teabekandjad – valguskastid, valgustahvlid, dekoratiivsed neoonreklaamid, ekraanid jms. Valgusreklaam kuulub ATL (above the line) reklaamiliiki ning seda kasutatakse peamiselt brändi tuntuse suurendamise eesmärgil ja suunaviidana. Valgusreklaamobjektid ehk valgusrklaamid jaotuvad kahte liiki: võrgulised; lokaalsed. Valgustatud reklaamikandja osa mõõtu (kõrgus ja pikkus) nimetatakse formaadiks. Valgustatud reklaamikandjad valmistatakse reeglina standardmõõdus, mis lubab toota standarditud suurustes reklaampostreid. Levinumateks reklaamikandjateks on (kõrgus × laius): 3×6 m (billboard (bannerstend)) 1,8×1,2 m (city-format) 3×1,4 m (pillar) 2,7×3,7 m (cityboard) 5×12, 5х15 m (supersite) 12,5×40 m (megaboard500 või gigant billboard) Levinud valgusreklaami liigid on: Valguskast Valgustähed Neoonreklaam Valguspaneel Ekraan Valgustabloo Plussid Tarbija ei saa valgusreklaami sisse ega välja lülitada Lugemiseks ei ole vaja lisavahendeid Auditoorium pidevalt kasvab linna elanike arvu kasvuga Kõige odavam kontakti (CPT) hind Miinused Raskendatud suunamine (targeting) Staatiline reklaampilt (v.a LED-ekraanid, mis ei ole veel laialt levinud) Ambivalentne vastuvõtt linna elanikelt (mõnigi arvab, et valgusreklaam kahjustab linna arhitektuuri ja väljanägemist)
Liberaliseerumine

Liberaliseerumine viitab üldiselt valitsuse poolt varem kehtestatud piirangute lõdvenemisele, tavaliselt kas sotsiaal- või majanduspoliitika valdkondades. Teatud kontekstis viidatakse sellele protsessile või mõistele tihti kui täielikule piirangute tühistamisele, kuid mitte alati. Isevalitsuslike režiimide liberaliseerimisele võib eelneda demokratiseerimine (või ka mitte, nagu Praha kevade puhul). Sotsiaal-poliitilisel maastikul võib see viidata lõdvenemisele näiteks selliste teemade õiguslikus reguleerimises nagu lahutus, raseduse katkestamine või narkootikumid ning selliseid teemasid käsitlevate õigusaktide tühistamisele nagu näiteks samasooliste seksuaalsuhted ja abielu. Tihtipeale kasutatakse seda terminit, kui viidatakse majanduslikule liberaliseerimisele, eriti aga kaubanduse või kapitalituru liberaliseerimisele.
Tarvi Kull

Tarvi Kull (sündinud 22. detsembril 1987) on eesti klahvpillimängija. Ta on Jakob Westholmi Gümnaasiumi õpilasena saanud hõbediplomi muusikaõpetuse olümpiaadil 2002. aastal.[viide?] Ta on koostööd teinud näiteks Ott Leplandi, Dagö, Ithaka Maria ja Luisa Värgiga.
Durbuy vald

Durbuy (prantsuse hääldus: [dyʁ.bɥi]; vallooni keeles Derbu) on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 1331. aastal linnaõigused saanud Durbuy oli keskajal tähtis kaubandus- ja tööstuskeskus. Megaliitide poolest on tuntud Wéris ja Oppagne, Bomali küla juures suubub Ourthe'i jõkke Aisne'i jõgi. Durbuy valla sõpruslinn on Valga. Silt linna piiril: "Durbuy – maailma kõige väiksem linn" Tänav Durbuys Park Durbuys Ourthe'i jõgi Loss Ourthe'i jõe kaldal http://www.ibz.rrn.fgov.be/fileadmin/user_upload/fr/pop/statistiques/stat-1-1_f.pdf  Durbuy vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse, hollandi, saksa ja inglise keeles)