laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pumpėnai

Pumpėnai on alev Leedus Pasvalysi rajoonis, Pumpėnai valla halduskeskus. Alev asub Via Baltica ääres. Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1818 valminud katoliku kirik, selle juures asuv karmeliitide kloostri hoone ja tuulik. Esimene kirik ehitati Pumpėnaisse aastal 1638. XVII sajandi alguses rajati alevisse ka karmeliitide klooster. Aastal 1770 põlesid selle puidust hooned maha. Aastal 1792 sai Pumpėnai Magdeburgi õigused. Aastaks 1797 oli maha põlenud kloostrikompleks taastatud. Aastal 1818 valmis praegune kirik, aastal 1827 valmis aga praegune kivist kloostrihoone. Aastal 1832 klooster suleti, ühtlasi konfiskeeriti kloostrile kuulunud Banioniai mõis. Aastal 1924 valmis Pumpėnai tuulik. Nõukogude võimu ajal oli asula kohaliku kolhoosi keskuseks. Pumpėnai klooster Pumpėnai kirik Pumpėnai tuulik Pumpėnai kool Aleksandras Balčiauskas – Leedu vaimulik Kęstutis Krasauskas – Leedu skulptor [1] Alev portaalis vietoves.Lt
Viù vald

Viù on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos, umbes 40 km kaugusel Torinost loodes. Samanimelises orus asuva Viù kõrgus merepinnast on 785 meetrit (väikseim: 600 m, suurim: 2390 m). Asustustihedus on keskmiselt 14 inimest ruutkilomeetri kohta. Viù piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Condove, Germagnano, Lemie, Mezzenile, Rubiana, Traves, Vallo Torinese, Varisella. Viù halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Aires, Balma, Bertesseno, Chiaberge, Col del Lys, Col San Giovanni, Corgnolero, Cramoletti, Fubina, Fucine, Guicciardera, Maddalene, Molar, Mondrezza, Niquidetto, Pessinea, Polpresa, Salvagnengo, Toglie, Tornetti, Trichera, Tuberghengo, Venera, Vernai, Versino Brendo. Haldushoone Viù kihelkonnakiriku kellatorn https://demo.istat.it/?l=it  Viù vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Gorzów Wielkopolski

Gorzów Wielkopolski (saksa keeles Landsberg an der Warthe) on maakonnaõigustega linn Lääne Poolas. Gorzów Wielkopolski on suurim linn Lubuszi vojevoodkonnas. Asub Warta jõe kaldal, 53 km kaugusel Saksamaa piirist. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/020811361011-0935140?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Gorzów Wielkopolski koduleht
Siire (raudtee)

Siire ühendab kahte raudteed pöörmete abil. Üldjuhul on siirde abil ühendatud raudteed üksteise suhtes paralleelsed. Sõltuvalt pöörmete pöördenurgast (tavaliselt 1/9, 1/11 või 1/18) on rongide kiirus siiretel piiratud vastavalt: 1/9 – kuni 40 km/h; 1/11 – kuni 50 km/h; 1/18 – kuni 80 km/h.
Taevaskoja raamatukogu

Taevaskoja raamatukogu on rahvaraamatukogu Põlvamaal Põlva vallas Taevaskoja külas. Raamatukogu tegutseb Taevaskoja külas 1957. aastast, mil see viidi sinna üle Valgesoo külast. 1998. aastast asub raamatukogu oma praeguses asukohas Taevaskoja raudteepeatuse lähedal. Raamatukoguga samas hoones asub Taevaskoja külakeskuse saal, mida haldab MTÜ Taevaskoja. 2006. aastal kehtestatud põhimääruse järgi oli Taevaskoja raamatukogu vallaraamatukogu, mille teeninduspiirkonnaks oli Taevaskoja ja Mammaste küla. 2013 aprillist 2014 detsembrini tegutses Taevaskoja raamatukogu Põlva Vallaraamatukogu haruraamatukoguna. 2015. aastast on Taevaskoja raamatukogu Põlva Keskraamatukogu haruraamatukogu. MTÜ Taevaskoja. Küla ajalugu Rahvakultuuri keskus. Taevaskoja raamatukogu /külakeskus Ivi Raudsepp. Raamatukogu 10 aastat Põlva Vallaraamatukogu põhimäärus RT IV, 09.02.2013, 4 "Põlva Keskraamatukogu. Taevaskoja raamatukogu". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 26. novembril 2015. "Põlva Keskraamatukogu põhimääärus". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 26. novembril 2015.
Reid

Reid (hollandi sõnast rede) on rannalähedane veeala, kus laevu hoitakse ankrus. Reid on ka sadamaakvatooriumi välimine osa. Eesti alal on tuntud Tallinna reid. Reid Merevikis (vaadatud 26.11.2015)
Reisilennuk

Reisilennuk on reisijate sihtpunkti toimetamiseks konstrueeritud/ehitatud lennuk, mis on varustatud inimese elutalitluse ja olmevajaduste tagamise süsteemidega kogu suurel kõrgusel toimuva liinilennu vältel. Enamik reisilennuettevõtete lennukeid lendab kindlal liinil, kuid lisaks tehakse ka tellimus ja turismilende (tšarterlende). Kaasaegsete reisilennukite ökonoomne lennukiirus ulatub kuni 950 km/h. Lennu-ulatuse järgi liigitatakse reisilennukid järgmiselt: kaugliinilennukid – Boeing-747, A380, Boeing-777 ja -787 jne; regionaalliinilennukid – ERJ, CRJ, SAAB-340 jne; kohalikud liinilennukid – PC-12, Britten-Norman Islander jne. Reisilennukite loend mootoritüübi järgi Eesti entsüklopeedia. 8. köide: RAI–SUM. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995, lk 87.
Rekonstrueerimine

Rekonstrueerimine on millegi uuesti- või ümberehitamine, taasorganiseerumine. Rekonstrueerimise aluseks on säilinud andmed ja kirjeldused, mille põhjal saab näiteks hävinud ehitist (ehitise rekonstrueerimine), linna, fossiilset looma tõepärasel kujul taastada. Rekonstrueerimise tulemus on rekonstruktsioon. Eesti entsüklopeedia. 8. köide: RAI–SUM. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995, lk 89.
Rekord

Rekord (ka spordirekord) on ametlikult kinnitatud kvantitatiivselt parim tulemus mingil võistlusalal. Kui rekord on ülemaailmne, siis räägitakse maailmarekordist. võistlus
Piotr Gliński

Piotr Tadeusz Gliński (sündinud 20. aprillil 1954 Varssavis) on Poola poliitik (Õigus ja Õiglus), ühiskonnateadlane ja professor. Aastatel 2005–2010 oli ta Poola Sotsioloogide Assotsiatsiooni president. 16. novembrist 2015 kuni 27. novembrini 2023 oli ta Poola kultuuriminister. Ta sündis aastal 1954 Varssavis. Ta lõpetas aastal 1973 Bolesław Prusi nimelise lütseumi Varssavis. Seejärel õppis ta Varssavi ülikoolis majandusteadust ja sotsioloogiat, lõpetades ülikooli aastal 1978 majandusteaduste magistrina.
Nimule

Nimule on väike linn Lõuna-Sudaanis Uganda piiril.
Aweil

Aweil (araabia keeles أويل) on linn Lõuna-Sudaanis, Aweili osariigi keskus. Aastani 2015 oli Aweil Põhja-Bahr el Ghazali osariigi keskus.  Aweil – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kanariku–Kiidjärve tee

Kanariku–Kiidjärve tee (registrinumber 18146) on kõrvalmaantee Põlva maakonnas. Tee pikkus on 6,6 km. Tee haldaja on Maanteeamet. Tee algab Põlva–Reola maanteelt Mammaste küla põhjaosast, läbib Taevaskoja küla ja lõpeb Kiidjärve külas, ristudes Akste–Häätaru teega. Taevaskoja küla juures ristub tee Tartu–Petseri raudteega. Taevaskoja küla piires on Kanariku–Kiidjärve tee nimeks Taevaskoja tee. Kanariku–Kiidjärve teelt on Saesaare tee kaudu juurdepääs Saesaare parklasse, kust algavad matkarajad Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealale Saesaare paisjärve, Väikese ja Suure Taevaskoja juurde. Riigimaanteede nimekiri, maanteede liigid ja klassid "Teeregister. Kõrvalmaanteede nimekiri seisuga 1.01.2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 8.12.2015. Vaadatud 26.11.2015. Põlva Vallavolikogu 18. detsembri 2008 volikogu määruse 113 Lisa 2
Anu Kotli

Anu Kotli (sündinud 22. mai 1943 Tallinn) on eesti arhitekt ja käsitöömeister. Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1961–1967 ERKI-s, mille lõpetas arhitektina. Aastatel 1964–1972 töötas ta projekteerimisinstituudis Eesti Projekt, 1972–1992 projekteerimisinstituudis EKE Projekt ning alates 1992. aastast Arhitektuuribüroo Akoses. Ta on Eesti Arhitektide Liidu liige 1979. aastast. 1972–1975 – Lahemaa rahvuspargi 12 küla inventeerimise juhendamine 1976–1979 – Käsmu metskonna elamud Võsul 1979 – taluhoonete ümberehitus puhkebaasiks Eru külas 1979–1989 – kõrvalhooned Palmse mõisas (kaasautor Eik Ojala) 1985–1991 – talutüüpi elamud "Muri", "Nimeta Mats" ja "Väike Ats" (kordusprojekt) 1987–1989 – Eikla lasteaed-algkool 1996 – Valjala vallamaja rekonstrueerimine 2000 – Viimsi Vabaõhumuuseumi detailplaneering (kaasautor Arvi Aasmaa ja Eha Jakobi) 2002–2004 – Maardu turu rekonstrueerimine "Taluhoonete kohandamine kaasaja vajadustele". // Ehitus ja Arhitektuur 2/1977 Anu Kotli isa oli arhitekt Alar Kotli, õde on programmeerija Malle Kotli. Oleg Kotšenovski. "Kotli, Anu". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 208 Anu Kotli Arhitektuuribüroo Akose kodulehel
Silvia Liiberg

Silvia Liiberg (nimi ka Sylvia; 2. juuli 1933 Tallinn – 17. mai 2008 Tallinn) oli eesti raamatugraafik ja kirjakunstnik. Ta lõpetas 1951. aastal Tallinna 4. keskkooli ning õppis aastatel 1952–1959 ERKI-s, mille lõpetas graafikuna. Ta töötas peamiselt vabakunstnikuna, kujundades raamatuid (umbes 200 trükist), kuid ka plakateid, postkaarte, eksliibriseid ja kirjagraafikat. Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige 1964. aastast. 1965 Juhan Smuuli " Jäine raamat. Jaapani meri, detsember", raamatukujundus 1967 "Eesti luule antoloogia", kunstiline kujundus 1968 postkaart "Õnnitleme", kujundus 1969 "Lydia Koidula. Luuletused", raamatukujundus 1970 Karin Kask. "Teatritegijad, alustajad. Eesti teatrilugu - 1917". Eesti Raamat. Tallinn 1970, raamatukujundus 1971 V. J. Lenin "Friedrich Engels", raamatukujundus 1974 V. Alttoa, A. Valmet " 17.-18. sajandi eesikeelne juhuluule", raamatukujundus 1974 "Kommunistliku partei manifest", raamatukujundus 1982 Rein Loodus. "Eesti raamatukunsti teke ja areng". Eesti Raamat. Tallinn 1982, kaanekujundus Tema abikaasa oli maalikunstnik Olav Maran. Rein Loodus. "Liiberg, Silvia". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 265-266
Olemine

Olemine (vanakreeka keeles to einai, ladina keeles esse, saksa keeles Sein) oli 20. sajandini filosoofia peamine uurimisala. Olemisega tegelev filosoofia valdkond on ontoloogia. Traditsiooniline loogika käsitleb olemist kõige üldisema mõistena, mis ühendab kõiki üldisuse taseme poolest madalamaid mõisteid ning on seetõttu mõistetest kõige fundamentaalsem ja tähtsam. Samas võib väita, et oma üldisuse tõttu on olemine kui mõiste kõige ebamäärasem, kuna ei määratle sisuliselt mitte midagi. Tihti käsitletaksegi olemist koopulana, mis on väites subjekti ja predikaati ühendav ollus, kuna hõlmab igal juhul neid mõlemaid. Tänapäeva kontinentaalne ontoloogia mõistab olemist kaasnevana iga asjaga, mis mingil viisil on. Seega, kui mingi asi mingil viisil on, siis peab sellel asjal olema ka olemine. Kui aga seda olemist pole võimalik kuidagi tuvastada või määratleda, siis tekib kahtlus, kas see asi, mida väidetakse olevat, ikkagi üldse on või pole ta hoopiski mitte. Kuna aga asjad ju kõigest hoolimata ikkagi on, siis ei saa käsitleda olemist üldmõistena kui kõige tühjemat ja ebamäärasemat, järelikult pole olemine üldse mõiste ning tuleb määratleda muul viisil. Keeruline on leida filosoofi, kes poleks olemisega mingis ulatuses tegelnud, olgu siis selle käsitlemise vajadust kritiseerides või õigustades. Olemise küsimusega tegeles esimesena filosoofia ajaloos ilmutatud kujul Parmenides. Olemise küsimuse arendas uuele tasemele Platon dialoogis "Sofist". Mõiste üksikasjaliku liigenduseni jõudis Aristoteles. Keskajal tegeles olemisega Aquino Thomas. Tänapäeva filosoofias on olemine saanud keskseks saksa filosoofi Martin Heideggeri mõtlemise kaudu. Tänapäeva prantsuse filosoofias on olemist käsitlenud Gilles Deleuze ja Alain Badiou. olemus olev Dasein Dharma#Budism Olemasolu tunnused (budism)
Liiper

Liiper on raudtee alustala, millele toetuvad rööpad. Liiper kuulub koos rööbaste ja ballastiga raudtee pealisehitise hulka. Rööpad kinnitatakse liiprite külge erinevate kinnitusvahendite abil (nt naelkinnitus, KD, KB, Pandrol Fastclip, Vossloh). Traditsiooniliselt valmistatakse liipreid puidust, kuid Euroopas ja Aasias on hakatud laialdaselt kasutama eelpingestatud raudbetoonliipreid. Vähem kasutatakse metallist ja komposiitplastist liipreid. Puitliiprite miinuseks on nende lühike eluiga (kõdunevad ja lõhenevad), samuti võivad nad maastikupõlengu tulemusena süttida. Raudteetransport
Maire Morgen-Hääl

Maire Morgen-Hääl (kuni 1971 Maire Morgen; sündinud 15. mai 1939 Tallinn) on eesti metallikunstnik. Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 4. keskkooli ning õppis aastatel 1961–1966 ERKI-s, mille lõpetas metallikunsti erialal. Ta töötas aastatel 1967–1993 TTÜ konstrueerimis-eksperimentaalosakonnas (alates 1970. aastast vanemkunstnikuna). Alates 1993. aastast töötas ta vabakunstnikuna. Ta on ka ehteid valmistanud. Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige 1973. aastast. 1968 – skulptuur "Üliõpilased", Ehitajate tee 5, TTÜ peahoone ees, Tallinn 1974–1977 – Glehni lossi raudsepised, Tallinn 1982 – valgustid Kinga 1, Tallinn 1980–1982 – Pärnu mnt 67, Tallinn, Õnnepalee valgustid. 1991 – Tõnismägi 2, Rahvusraamatukogu fuajee seinavalgustid, Tallinn Maire Toom. "Morgen-Hääl, Maire". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 320–321
Itšalki rajoon

Itšalki rajoon on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb läänes ja põhjas Nižni Novgorodi oblastiga. Rajoon jaguneb 21 külaasunduseks, milles on kokku 66 asulat. Halduskeskus on Kemlja küla. Rajoonis oli 2010. aastal 18 654 elanikku, kellest 50% olid venelased ja 48,6% ersad. Q127252379  Itšalki rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni koduleht
George Tupou V

George Tupou V (kroonprintsina Sia'osi Taufa'ahau Manumata'ogo Tuku'aho Tupou; 4. mai 1948 – 18. märts 2012) oli Tonga kuningas. Ta oli kuningas Taufa'ahau Tupou IV vanem poeg. Kroonprintsiks määrati ta 4. mail 1966 ja ta tõusis troonile pärast ametivande andmist 11. septembril 2006, oma isa surmapäeval. George Tupou V kroonimispidustused algasid 30. juulil 2008, ametlik kroonimistseremoonia leidis aset sama aasta 1. augustil. Ta omandas põhihariduse Šveitsis ja keskhariduse Uus-Meremaal Aucklandis. Seejärel õppis ta Oxfordi ülikoolis ja Sandhursti kuninglikus sõjaväeakadeemias. Aastatel 1979–1998 oli ta Tonga välisminister. Ta tegutses ka ärimehena ning tal oli nii Tongal kui välismaal suured ärihuvid. Tal ei olnud abikaasat ega seaduslikke lapsi. Tal oli 11 aastat noorem vend ja kaks õde, kellest üks kõrvaldati troonipärilusjärjestusest. 1974 sai ta väljaspool abielu tütre 'Ilima Lei Fifita Tohi, kellel polnud troonipärimise õigust: Tonga kuningaks tohivad saada üksnes seaduslikust abielust sündinud. Mõned päevad enne oma kroonimist juulis 2008 teatas kuningas, et kavatseb loobuda senisest absolutistlikust valitsemisstiilist ja laiendada saareriigis demokraatiat.
Tenguševo rajoon

Tenguševo rajoon on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb läänes Rjazani oblastiga ja põhjas Nižni Novgorodi oblastiga. Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks, milles on kokku 40 asulat. Halduskeskus on Tenguševo küla. Rajoonis oli 2010. aastal 12 340 elanikku. Q126709394  Tenguševo rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni koduleht
Pajiešmeniai mõis

Pajiešmeniai mõis (leedu Pajiešmenės dvaras) on endine mõis Leedus Pasvalysi rajoonis Krinčinase vallas Pajiešmeniais. Mõis tekkis XIX sajandil. Esimesed omanikud olid Klebokid. Nende järel said mõisa omanikeks von der Roppid, kes ehitasid praeguse peahoone ja rajasid Jiešmuo kaldale pargi. Aastal 1904 asus toonane mõisnik Wilhelm von der Ropp Panevėžysi linna ümbrusse telegraafi- ja telefoniliinide võrku rajama. Aastal 1930 mõis tükeldati. Pärast mõisa tükeldamist oli mõisa peahoone kasutusel kohaliku põllumajandusettevõtte tööliste elamuna. Aastast 2003 on hoone eravalduses. Mõisakompleksist on lisaks peahoonele säilinud kontorihoone, laut ja paljud põllumajanduslikud tootmishooned. Mõisa peahoone on kahekorruseline punastest tellistest ehitis. Maja lõunapoolne ots on ühekorruseline. Hoonel on kaks lahtist verandat. Mõisakompleksi juurde kuulub ka 15,6 hektari suurune looduskaitsealune park, kus asub ka üks tiik. Pargis kasvavad valge mänd, Siberi nulg, euroopa lehis ja hõbevaher. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2015. Vaadatud 27. novembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Sissekanne Leedu mõisate saidil; fotod (leedu keeles) Mõisakompleksi kaart Fotod mõisakompleksist (leedu keeles) Video Pajiešmeniai mõisast
Zavala

Zavala võib tähendada mitut asja. Zavala maakond on maakond USA-s Texase osariigis. Zavala on linn Mosambiigis, Zavala ringkonna keskus. Zavala on küla Bosnias ja Hertsegoviinas Ravno vallas. Zavala saar on saar Antarktikas Lõuna-Shetlandi saarestikus. Zavala on perekonnanimi.
Zavala maakond

Zavala maakond (Zavala County) on maakond USA-s Texase osariigis. Maakond on saanud nime Mehhiko poliitiku Lorenzo de Zavala järgi. Maakonna halduskeskus on Crystal City. Maakonna pindala on 3372 km², millest 11 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 677. Uvalde'i maakond (põhjas) Frio maakond (idas) Dimmiti maakond (lõunas) Mavericki maakond (läänes) La Salle'i maakond (edelas) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Zavala maakonna koduleht (inglise keeles)
Tartu raha

Tartu raha (Tartu ajutine maksetšekk) oli 1992 Tartus sularahakriisi oludes Tartu Linnavalitsuse otsusel Tartu Sotsiaalpanga välja lastud asendusraha. Maksetšekke anti välja sedelitena ja neid oli kolmes väärtuses: 25, 50 ja 100 rubla. Maksetšekk oli käibel 37 päeva ja eemaldati käibelt Eesti Panga Nõukogu otsusega vahetult enne Eesti krooni väljaandmist. Maksetšekid trükiti leivatalongide tagaküljele, neil on Tartu linnapea Ants Veetõusme ja Tartu Sotsiaalpanga juhataja Vaike Martinsoni allkiri. Käibesse lasti kolmest nominaalist vaid väikseim. Uno Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide II (N–Y). Lk 329
Sālote Tupou III

Salote Tupou III (13. märts 1900 – 16. detsember 1965) oli Tonga kuninganna. Tema isa oli George Tupou II. Salote Tupou III avaldas raamatud "Ko e Tohi 'a 'Ene 'Afio ko Kuini Salote Tupou" ja "Ko e Ngaahi Tohi 'a 'Ene 'Afio 1958-1959". Ta suri Uus-Meremaal Aucklandis Aotea haiglas. Sālote Tupou III oli abielus prints Viliami Tupoulahi Tuku'ahoga. Neil sündis kolm last: Taufa'ahau Tupou IV (4. juuli 1918 – 10. september 2006) prints Viliami Tuku'aho (5. november 1919 – 28. aprill 1936) prints Sione Ngu Manumataongo Uelingatoni (5. jaanuar 1922 – 10. aprill 1999) Sissekanne Tupou dünastia genealoogia lehel
Jari Lindström

Jari Tapani Lindström (sündinud 28. juunil 1965 Kuusankoskil) on Soome poliitik. Ta oli 29. maist 2015 kuni 6. juunini 2019 Juha Sipilä valitsuses Soome töö- ja justiitsminister. Ta töötas aastatel 1984–2006 Kouvolas Voikkaa paberivabrikus. Aastatel 2007–2008 töötas ta Kouvolas kontsernis Stora Enso, aastatel 2008 ja 2010 töötas ta Kymi paperivabrikus. Ta kuulus aastatel 2006 kuni 2017 põlissoomlaste ridadesse, misjärel liitus Sinise Tulevikuga. Aastal 2008 valiti ta kohalikel valimistel Kouvola linnavolikogu liikmeks. 2011. aasta Soome parlamendivalimistel valiti ta Eduskunna liikmeks. Samuti valiti ta Eduskunna liikmeks aastal 2015. Ta on abielus ja tal on üks laps.
Itella SmartPOST

Itella Estonia on Soome Posti Groupi kuuluv logistikaettevõte, mis pakub lisaks pakiautomaatide teenusele, maanteetransporti, laologistika täisteenust, e-poelogistikat, kuller- ja ekspressveoteenust. Smartpost on Itella Estoniale kuuluv kaubamärk, mis kuulus varem Cleveronile. Smartpost toimetab klientidele kohale veebipoodidest tellitud kaupa ning transpordib ka muid ettevõtete või eraisikute saadetisi. Pakke saab saata nii Eesti piires kui ka Soome, Lätti, Leetu ja mujale Euroopasse. Üle Eesti on Smartpostil 332 pakiautomaati või pakipunkti. Smartpost on Eesti vanim ja tuntuim iseteeninduslike pakiautomaatide teenuse pakkuja. Smartpost loodi Eesti ettevõttena, mis hakkas 2007. aastal välja töötama pakiautomaate kui toona uut logistikaideed. 2009. aastal avati juba iseteeninduslike pakiautomaatide võrgustik. Pakiautomaatide asukohtadeks valiti üle Eesti asuvad kaubanduskeskused, et sobituda mugavalt inimeste igapäevasele teele. 2010. aasta tõi ettevõttele suure arenguhüppe: Eestis edukalt käivitunud pakiautomaatide võrgustik äratas huvi Soome postiettevõttes Itella. 2010. aastal sai Smartposti nimeks Itella Smartpost ning kaubamärk laienes Soome. 2020. aastate alguse seisuga on Itella rahvusvaheline logistikaettevõte, mis kuulub Soome Posti Groupi, mis on üks regiooni suurimaid logistikaettevõtteid. Brändiuuringud on kinnitanud, et Smartpost on eestlaste eelistatuim logistikabränd. Kantar Emori 2021. aasta NPS uuringust selgus, et eestlased saavad kõige positiivsemaid teeninduskogemusi just Smartpost Itellat kasutades.[viide?] https://itella.ee/ https://itella.ee/itellast/ Itella koduleht
Akste–Häätaru tee

Akste–Häätaru tee (registrinumber 18138) on kõrvalmaantee Põlva maakonnas. Tee pikkus on 15 km. Tee haldaja on Maanteeamet. Tee algab Akste külas Kärsa–Eoste teelt, läbib Kiidjärve ja Koorvere küla, Kanepi vallas Karilatsi küla ja lõpeb Tõdu külas Karilatsi–Heisri teel. Akste–Häätaru tee ristub Kiidjärve küla piires Kanariku–Kiidjärve tee ja Tartu–Petseri raudteega, Koorvere külas Põlva–Reola maanteega ning Karilatsi külas Vooreküla–Puskaru teega. Akste–Häätaru teel on kolm silda: Kiidjärve sild üle Ahja jõe Koorvere sild üle Ahja jõe Põrste sild üle Leevi jõe Riigimaanteede nimekiri, maanteede liigid ja klassid "Teeregister. Kõrvalmaanteede nimekiri seisuga 1.01.2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 8.12.2015. Vaadatud 27.11.2015. "Teeregister. Riigimaanteede sildade nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 27. novembril 2015.
Mauricio Macri

Mauricio Macri (sündinud 8. veebruaril 1959 Tandilis) on Argentina ehitusinsener, ärimees ja poliitik. 10. detsembrist 2015 kuni 10. detsembrini 2019 oli ta Argentina president. Alates 24. juunist 2007 oli ta Buenos Airese linnapea. 22. novembril 2015 valiti ta presidendiks. Ta sündis aastal 1959 Tandilis (asub Buenos Airese provintsis) itaalia immigrandi perekonnas. Ta on õppinud Katoliiklikus Argentina Ülikoolis (es); ülikoolis õppides otsustas ta hakata ehitusinseneriks.
Koolkond

Koolkond on õpetlaste rühm, kes jagavad samu vaateid ja peamist uurimisstrateegiat. Annaalide koolkond Bourbaki Chicago koolkond (majandusteadus) Grupp µ Kopenhaageni-Tartu koolkond Praha koolkond Tartu-Moskva koolkond Würzburgi koolkond Elea koolkond Frankfurdi koolkond Gelukpa koolkond Moskva metodoloogiakoolkond Mileetose koolkond Megara koolkond Uuskantiaanluse Badeni koolkond Haagi koolkond Noor koolkond Notre-Dame'i koolkond Viini klassikaline koolkond Mõttemuster