laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sotsiaalne vahetus

Sotsiaalne vahetus (inglise keeles social trade-off) on kompromiss probleemi lahendusest saadavate hüvede ja ilmnevate kaotuste vahel. Juhul kui tuleb teha valik vastuoluliste võimaluste vahel, saab mingi eesmärgi saavutada ainult teise eesmärgi saavutamise võimaluste kahandamise arvel. Näiteks millegi parandamine/suurendamine toob automaatselt kaasa teise olulise komponendi halvenemise/vähenemise. Selliste valikute tegemine nõuab otsusetegijalt kindlaid teadmisi, mis on ühe valiku tegemise eelised ja teise valiku tegemata jätmise kulud. vangide dilemma Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 15.10.2012)
Sotsiaalsed probleemid

Sotsiaalsed probleemid ehk sotsiaalprobleemid on ühiskonda puudutavad ja sekkumist nõudvad probleemid, nt vaesus, tööpuudus, kuritegevus, alkoholism, narkomaania, kodune vägivald, inimkaubandus, rassi- ja etnilised konfliktid, iive. 1970. aastateni uuriti sotsiaalprobleeme reaalsuse objektiivsete ja vaadeldavate aspektidena. Edaspidi lähtus sotsiaalprobleemide uurimine sotsiaalse konstruktivismi mõjul seisukohast, et sotsiaalprobleemid sõltuvad ajaloolisest ja kultuurilisest kontekstist – inimeste käitumise moraalne hindamine on osa sotsiaalprobleemide identifitseerimisest. Meie kogemused ja tõlgendused olukordadest muutuvad ja seega on sotsiaalseteks probleemideks määratlemine subjektiivne. globaalne ümberorienteerumine linnauuendus valglinnastumine Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 15.10.2012)
Sotsiaalse mõju hindamine

Sotsiaalse mõju hindamine (inglise keeles social impact assessment, lühendatult SIA) on strateegiadokumentides ja projektides kavandatavate tegevuste positiivse ja negatiivse mõju analüüsimine inimese tervise, elukvaliteedi ja tööhõive seisukohast, mõju seire ja maandamine. Selle esmane eesmärk on kaasa aidata jätkusuutliku ja õiglase keskkonna loomisele. keskkonnamõju hindamine põlvkonnasisene õiglus sotsiaalne audit teostatavusuuring tervise mõju hindamine Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 15.10.2012)
Ameerika Ühendriikide president

Ameerika Ühendriikide president (inglise keeles President of The United States; POTUS) on Ameerika Ühendriikide riigipea, Ameerika Ühendriikide valitsuse juht ja sõjaväe ülemjuhataja. Ameerika Ühendriigid on ajaloos esimene riik, mille riigipeaks sai president. Praegune president on Joe Biden, kes on 46. USA president. Nõuded presidendikandidaatidele on sätestatud USA põhiseaduse teises artiklis, paragrahv 1, lõige 5: kandidaat peab olema sünnijärgne USA kodanik; kandidaat peab olema vähemalt 35 aastat vana; kandidaat peab olema USAs elanud vähemalt 14 aastat. Põhiseaduse 12. parandusega kehtib see ka asepresidendikandidaatidele. Põhiseaduses on ka lisanõuded, mis nendele tingimustele vastava kandidaadi välistavad presidendiks kandideerimast: 22. paranduse alusel ei saa sama presidenti valida rohkemaks kui kaheks ametiajaks. Ametis olev president ei saa kandideerida teiseks ametiajaks, kui ta on eelmise presidendi lõpetamata ametiajast ametis olnud rohkem kui kaks aastat. Näiteks pärast John Kennedy atentaati presidendiks saanud asepresident Lyndon Johnson oleks 1968. aastal saanud kandideerida teiseks ametiajaks, kuna atentaadi ajal oli Kennedy olnud president 2 aastat 10 kuud ja 2 päeva, ning Johnsoni lõpetatud ametiaeg kestis 1 aasta 1 kuu ja 29 päeva. Samas pärast Richard Nixoni tagasiastumist 1974. aastal ei oleks Gerald Ford, kui ta oleks 1976. aasta presidendivalimised võitnud, saanud kandideerida 1980. aasta valimistel teiseks ametiajaks, kuna Nixoni teine ametiaeg oli kestnud 1 aasta 6 kuud ja 20 päeva ning Fordi lõpetatud ametiaeg kestis 2 aastat 5 kuud ja 11 päeva. 1. artikli 3. paragrahvi 7. lõike alusel võib senat tagandatud presidendi süüdimõistmise korral keelata tal teenida föderaalsetel ametikohtadel (kaasa arvatud presidendina). 14. paranduse 3. paragrahvi alusel ei saa isik, kes andis ametivande kaitsmaks põhiseadust ja teenis riigiametis; kuid pärast tõstis USA vastu mässu, korraldas ülestõusu või sooritas riigireetmise, teenida föderaalsel (või osariiklikul) ametikohal. Selle klausli saab tühistada, kui kongressi mõlemad kojad (senat ja esindajatekoda) hääletavad 2/3 hääleenamusega. Seda kasutati peamiselt Kodusõja järel Konföderatsiooni riigiametnike ja sõdurite riigiametitest eemale hoidmiseks. Ameerika Ühendriikide riigipeade loend Ameerika Ühendriikide asepresident 2008. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimised 2012. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimised 2016. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimised 2020. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimised Tippecanoe needus Ameerika Ühendriikide presidendijärjekord Ameerika Ühendriikide valitsus Pille Ivask, Äripäev. "Kuidas teenisid oma esimese palga USA presidendid?". 5. november 2016
Säästev inimareng

Säästev inimareng (inglise sustainable human development) on arengukäsitlus, mille keskmes on inimene oma vajaduste ja taotlustega ning mille jaoks on oluline toetada majanduskasvu, püüdes vältida sotsiaalseid probleeme ja kahjulikku keskkonnamõju. Säästva inimarengu raames soovitakse nt kaasata paremini üldsust, leevendada vaesust, saavutada sooline võrdsus. sotsiaalne areng üldsuse kaasamine Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 15.10.2012)
Teostatavusuuring

Teostatavusuuring ehk majandusliku otstarbekuse analüüs (inglise keeles feasibility study) on eeluuring, et teha kindlaks projekti edu tõenäosus. Teostatavusuuringus analüüsitakse probleemi lahendusvõimalusi ning soovitatakse parimat lahendust. Teostatavusuuring hõlmab tavaliselt nii majanduslikku, tehnilist, ajalist kui organisatsioonilist teostatavust. Tihti käsitletakse teostatavusuuringus ka sotsiaalse mõju ja keskkonnamõju hindamist. kulutõhususe analüüs sotsiaalse mõju hindamine tasuvusanalüüs Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 15.10.2012)
Vähimast kulust lähtuv planeerimine

Vähimast kulust lähtuv planeerimine (inglise keeles least cost planning, lühend LCP) on soovitud tulemuse saavutamiseks odavaima viisi või meetmete kombinatsiooni otsimise meetod. Vähimast kulust lähtuvat planeerimist on rakendatud nt energiasektoris, kus energiatootmise kulude kokkuhoidmiseks vähendatakse energiatarbimist (majade soojustamine, energiamahuka tehnoloogia asendamine, energiatõhusate transpordiliikide eelisarendamine jms). Transpordisektoris on võimalik samu majanduslikke eesmärke saavutada kõikide transpordiliikide ja juurdepääsu korraldamise viiside alternatiive kaaludes, mis võivad kaasa aidata ka tervise-, keskkonna- ja turvalisuse eesmärkide saavutamisele. energiamahukus kulutõhususe analüüs Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 15.10.2012)
Sotsiaalne aruanne

Sotsiaalne aruanne (inglise keeles social report) on ühiskonna või organisatsioonide mitterahalised andmed, mis sisaldavad mõnda või kõiki järgmistest: missioon, visioon, väärtushinnangud, töökeskkonna sisekliima, sotsiaalne dialoog, inimõigused, kogukonnakaasatus, kohalik majandusareng, looduskeskkond, turg. Aruandes peaksid kajastuma ka vajalikud mõõdikud. ettevõtte ühiskondlik vastutus keskkonnaaruanne sotsiaalne indikaator väärtus Geomedia 2005. Ettevõtte ühiskondlik vastutus. Sõnastik. Tartu.
Suits

Suits (ka suitsugaas) on hõljuv segu peamiselt õhust, veeaurust ja tahketest osakestest. Suits tekib eeskätt kütuste põletamisel. Suitsu koostis oleneb kütuse liigist ja põletamisviisist. Suits kahjustab organisme, ehitisi, seadmeid jm. Suits võib mõjutada ka kliimat. Sõjas kasutatakse suitsugaasi maskeerimiseks ja ründemürkide levitamiseks. Õhku puhastatakse suitsust mehaaniliste, elektriliste (elektrifilter) ja keemiliste meetoditega. saastus sudu Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 15.10.2012) Väike entsüklopeedia veebis [2] (vaadatud 15.10.2012)
Riigikogu komisjonid

Riigikogu komisjon on Riigikogu organ. Riigikogu komisjonid jagunevad alatisteks ja erikomisjonideks. Riigikogu alatine komisjon valmistab ette eelnõusid Riigikogu täiskogus arutamiseks, teostab oma valdkonna piires kontrolli täidesaatva riigivõimu teostamise üle ning täidab muid seadusega või Riigikogu otsusega talle pandud ülesandeid. Riigikogus on järgmised alatised komisjonid: keskkonnakomisjon; kultuurikomisjon; maaelukomisjon; majanduskomisjon; põhiseaduskomisjon; rahanduskomisjon; riigikaitsekomisjon; sotsiaalkomisjon; väliskomisjon; õiguskomisjon; Euroopa Liidu asjade komisjon. Riigikogu liige kuulub ühte Riigikogu alatisse komisjoni, komisjoni liikmete arvu määrab Riigikogu juhatus. Oma liikmed määrab alatistesse komisjonidesse Riigikogu fraktsioon, fraktsioonile kuuluvate kohtade arvu igas alatises komisjonis määrab Riigikogu juhatus. Riigikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe valivad komisjoniliikmed enda hulgast komisjoni esimesel istungil, komisjoni esimeheks saab kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Riigikogu moodustab erikomisjoni seaduse alusel, samuti seadusest või välislepingust tulenevate ülesannete täitmiseks. Erikomisjon moodustatakse Riigikogu otsusega, milles määratakse tema koosseis, asendusliige igale komisjoni liikmele, ülesanded ja tegevusest aruandmise kord. Uurimiskomisjon moodustatakse Riigikogu otsusega avalikku huvi pakkuva sündmuse asjaolude uurimiseks. Otsusega määratakse koosseis, samuti asendusliige igale komisjoni liikmele, ülesanded ja volituste kestus. Uurimiskomisjon esitab Riigikogule vähemalt kord aastas vahearuande oma tegevusest ning tegevuse lõpetamisel lõpparuande. Probleemkomisjoni võib moodustada olulise tähtsusega probleemi läbitöötamiseks. Probleemkomisjon moodustatakse Riigikogu otsusega, milles määratakse tema koosseis, sealhulgas ka asendusliige igale komisjoni liikmele, ülesanded ja volituste kestus. Tegevuse lõpetamisel esitatakse Riigikogule aruanne tegevuse kohta. Järelevalvekomisjon Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon Riigikogu Riigikogu fraktsioon Riigikogu delegatsioon Riigikogu ühendus Aaro Mõttus, Madis Ernits, Liiri Oja jt, "Riigikogu kodu- ja töökorra seadus. Kommentaarid", 4. peatükk "Riigikogu komisjonid". Riigikogu 07.10.1992 otsus "Alatiste komisjonide moodustamine". Avaldamismärge: RT 1992, 40, 534. Riigikogu 01.12.1992 otsus "Mõnede alatiste komisjonide nimede muutmine". Avaldamismärge: RT 1992, 52, 650 Riigikogu 26.10.1993 otsus "Riigikogu otsuse «Alatiste komisjonide moodustamine» osaline muutmine". Avaldamismärge: RT I 1993, 68, 976. Riigikogu 25.11.1993 otsus "Riigikogu otsuse «Alatiste komisjonide moodustamine» osaline muutmine". Avaldamismärge: RT I 1993, 75, 1097. "Riigikogu kodukorra seadus" (vastu võetud 05.11.1992). Avaldamismärge: RT 1992, 46, 584. "Riigikogu kodukorra seadus" (vastu võetud 11.02.2003). Avaldamismärge: RT I 2003, 24, 148. "Riigikogu kodu- ja töökorra seadus" viimases kehtivas redaktsioonis.
Michael Arbib

Michael Anthony Arbib (sündinud 28. mail 1940) on Ameerika Ühendriikide neuroküberneetik. Ta on Lõuna-California Ülikooli professor. Doktoriväitekirja kaitses ta 1963. aastal Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis matemaatika alal, üks tema juhendajaid oli Norbert Wiener. Michael A. Arbib Lõuna-California Ülikooli saidil
Suutlikkuse suurendamine

Suutlikkuse suurendamine (ka suutlikkuse tõhustamine; termin suutlikkuse tõstmine pole soovitatav) (inglise capacity building, capacity development) on teoreetiline lähenemine arengule nii, et püütakse mõista tõkkeid, mis pärsivad inimeste, valitsuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide püüdlusi arengueesmärkide täitmiseks; ühtlasi otsitakse lahendusi, et leida soovitud ja jätkusuutlikke tulemusi. Organisatsioonide puhul avaldub see eriti oskuste ja võimekuse arendamisena, et suurendada organisatsiooni mõjusust ja jätkusuutlikkust; üksikisikute või teatud inimeste puhul aga abistamine probleemide tuvastamisel ja nende lahendamisel. Inimeste võimekust arendatakse tehniliste toetavate tegevuste kaudu, sh juhendamine, koolitamine, spetsiifiline tehniline abistamine. jõutamine Suutlikkuse suurendamine Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" (vaadatud 22.06.2019) Geomedia 2005. Ettevõtte ühiskondlik vastutus. Sõnastik. Tartu.
Põltsamaa Raamatukogu

Põltsamaa Raamatukogu on raamatukogu Põltsamaal, mis täidab ka Jõgeva maakonna keskraamatukogu ülesandeid. Raamatukogu asub Põltsamaal aadressil Veski 3. Aastatel 1990–2017 tegutses asutus Jõgeva Maakonna Keskraamatukogu nime all. 1. jaanuaril 2018 liideti Põltsamaa Raamatukoguga Põltsamaa vallaraamatukogu, Aidu raamatukogu, Pajusi raamatukogu, Puurmani raamatukogu ja Tapiku raamatukogu. Põltsamaa vallaraamatukogu all tegutsesid Adavere, Esku ja Lustivere raamatukogu. Raimo Metsamärt. "Põltsamaal on uus raamatukogu". Vali Uudised, 27. jaanuar 2017. Lk 1 Põltsamaa valla rahvaraamatukogude ümberkorraldamine Põltsamaa vallavolikogu otsus, 21. detsember 2017 Põltsamaa Raamatukogu koduleht
Gasherbrum II

Gasherbrum II (ka K4) on mägi Aasias Karakoramis. Asub Gasherbrum I ja Broad Peaki vahel. Kõrgus 8034 meetrit. 2000 – Ilgvars Pauls (Läti) 2006 – Saulius Vilius (Leedu) 2019 – Saulius Damulevičius (Leedu) 2021 – Johan Kütt, Marie Saame (Eesti) 2022 – Priit Joosu, Lauri Ehrenpreis, Ain Rästa, Krista Kirspuu (Eesti) Gasherbrum I Geographical facts of the Main 8000ers. 8000ers.com Lietuvių įkopimai į aštuoniatūkstantininkus. kalnai.lt Gasherbrum III
Stereoisomeer

Stereoisomeerid (ehk ruumilised isomeerid) on sellised isomeersed molekulid, mille atomaarne koostis ja aatomite seosed molekulis on identsed, kuid need isomeerid erinevad teineteisest aatomite ruumilise orientatsiooni (konfiguratsiooni) poolest. Seda nähtust, et sarnane aatomite kooslus annab kaks või enam erineva mitteühilduva konfiguratsiooniga molekuli, nimetatakse stereoisomeeriaks. Orgaanilises keemias jagunevad isomeerid kahte põhiklassi: struktuuriisomeerid ja stereoisomeerid. Stereoisomeerid jagatakse omakorda järgmistesse klassidesse: Stereoisomeeride korral aatomite järjestus molekulis on küll sama, kuid aatomite paigutus ruumis (konfiguratsioon) on erinev geomeetrilised isomeerid, need on cis- ja trans ehk E- ja Z- isomeerid, mis esinevad, kui tegemist on kaksiksidet või tsüklit (need ei võimalda vaba pöörlemist) sisaldavate molekulidega; näide: maleiinhape (vasakul) ja fumaarhape (paremal) on triviaalnimetused (Z)- ja (E)-buteendihapetele optilised isomeerid saavad esineda, kui molekul on kiraalne enantiomeerid, kui molekulis esineb üks asümmeetria tsenter; näide piimhappe enantiomeerid: (S)-(+)-piimhappe (vasakul) ja (R)-(–)-piimhappe (paremal) peegelpildid on mitteühitatavad (siin must kolmnurk märgib tasapinnast ette ja triibutatud kolmnurk tasapinnast taha suunatud sidet) diastereomeerid (ehk σ-diastereomeerid), kui esineb kaks või rohkem stereokeset, ja omavahel on diastereoisomeerid need, mis ei ole üksteise peegelpildid (optilist aktiivsust ei oma meso-ühend). Näide. Kahe asümmeetrilise tsentriga viinhappe isomeersed molekulid: D- ja L-viinhape on enantiomeerid, mille mõlema suhtes sümmeetriatasandit omav (ei oma optilist aktiivsust) meso-viinhape on diastereomeer. "D" ja "L" on pärit ladinakeelsetest sõnadest dexter (paremal) ning laevus (vasakul). Pöördisomeeria on seotud aatomite või aatomite rühmade ümber üksiksideme pöörlemise takistusega; vastavaid struktuure nimetatakse konformeerideks ja rotameerideks Aatomite või aatomirühmade absoluutse konfiguratsiooni deskriptorid E ja Z (cis-trans-isomeeria korral) ning R ja S (optiliste isomeeride korral) tuletatakse kindlate reeglite (Cahni-Ingoldi-Prelogi reeglid) alusel, kusjuures iga asendusrühma korral arvestatakse tema vanemust ehk prioriteeti. Tähtsamad funktsionaalrühmad, esitatud vanuse alanemise järjekorras Stereokeemia Stereokese Isomeer Asümmeetriline süntees Margus Lopp. Stereokeemia. Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus, 2014, 277 lk.
Rannapatarei nr 34

Rannapatarei nr 34 oli Peeter Suure merekindluse Väinamere positsiooni rannakaitsesüsteemi rannakaitsepatarei. 1916. aastal ehitatud rannapatarei nr 34 asus Hiiumaal Tohvri mõisa juures Sõru küla juures, Soela väina ääres. Rannapatarei nr 34 ehitus algas 1914. aastal, aga kuna patareid algses Peeter Suure merekindluse projektis ei olnud, siis muutus korduvalt patareisse kavandatud suurtükkide mark. Patarei nr 34 neli suurtükki paiknesid kahe paarina mitte päris ühel sirgel. Suurtükkide vahe umbes 40 m, paaride vahe umbes 100 m. Kahurid paiknesid raudbetoonist suurtükialustel, mille ette jõuti rajada ka eesvalli betoonkatted. Patarei kaitseks oli kuhjatud 5 m kõrgune ja 20 m laiune vall, mis suurtükkide kohal oli kitsam ja madalam. Suurtükipositsiooni sisemine sein oli palkidest, eesvallid 3–4 m laiuselt betoneeritud. Kuna keiser Peeter Suure merekindluse ehitust ei suudetud lõpetada enne Esimest maailmasõda, siis toimusid sõjategevuse ajal kavade muudatused. 1915. aastal on rannapatareis kirjas neli 75 mm suurtükki, täpselt samade parameetritega on ka läheduses olnud õhutõrjesuurtükkide divisjoni suurtükid. Mõlemad kirjutati maha 1916. aastal. Lõpuks paigaldati Sõrule neli 120 mm Vickersi suurtükki. Suurtükkide laskekaugus oli 70 kaabeltaud, raua pikkus 50 kaliibrit ning vertikaalne laskesektor 155 ja horisontaalne 295. Rannapatarei IV-120/50 eesmärgiks oli Saksa laevastiku tõkestamine Soela väinas, Hiiu- ja Saaremaa vahel. Patarei sai lahinguvalmis 12. märtsil 1916. Rannapatarei nr 34 ehk Tohvri patarei oli Hiiumaa rannakaitsepatareidest ainus, mis osales sõjategevuses 1917. aasta oktoobris. 1917. aasta 12. oktoobril sundisid Saksa keisririigi keiserliku laevastiku sõjalaevad "Emden" ja "Bayern" suurtükiduellis 34. patarei vaikima. Siiski sai patarei enne pihta saksa loodimislaevale A28. Järgmisel päeval saatsid sakslased dessandi patareid õhkima, see aga leiti pärast 1917. aasta Petrogradi oktoobrirevolutsiooni, laostunud vene sõjaväeosa poolt juba mahajäetult ning suurtükid õhiti ja tehti lahingukõlbmatuks. Ehitismälestiseks tunnistatud patarei nr 34 kahurialus betoonrinnatisega 1, patarei nr 34 kahurialus betoonrinnatisega 2, patarei nr 34 kahurialus betoonrinnatisega 3, patarei nr 34 kahurialus betoonrinnatisega 4, patarei nr 34 kuulipilduja dzott, jäänused on muinsuskaitse all ja jäävad tänapäeval Hindu küla territooriumile. Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse Tohvri rannakaitsepatarei nr 44 Kahurialus betoonrinnatisega 1 kultuurimälestiste riiklikus registris Kahurialus betoonrinnatisega 2 kultuurimälestiste riiklikus registris Kahurialus betoonrinnatisega 3 kultuurimälestiste riiklikus registris Kahurialus betoonrinnatisega 4 kultuurimälestiste riiklikus registris Urmas Selirand, Hiiumaa rannapatareid vol. 1, Hiiu Leht 22. aprill 2003. Peeter Suure merekindluse patarei nr. 34 (IV-120/50) Urmas Selirand, Hiiumaa kui soomustatud sõjalaev, Eesti Loodus, 2006/10 Muhu väina fortifikatsioonirajatised, register.muinas.ee
Iraani vapp

Iraani vapp on Iraani riigivapp, mis on kasutusel alates 1980. aastast. Vapp koosneb 4 poolkuust ja mõõgast, mille kohal on araabia kirja märk tašdid.
Santa Luzia saar

See artikkel räägib saarest. Brasiilia omavalitsusüksuse kohta vaata artiklit Santa Luzia (Brasiilia). Santa Luzia on saar Atlandi ookeanis, üks Roheneemesaartest. Pindala 35 ruutkilomeetrit, kõrgeim tipp on 395 meetrit üle merepinna. Saar on asustamata. Kuulub Roheneemesaartele. Santa Luzia saar vaadatuna Calhau külast Saare reljeefikaart
Taimi Piin-Aaspõllu

Taimi Piin-Aaspõllu (aastani 2002 Taimi Piin; 3. september 1940 – 2. september 2012) oli eesti lihhenoloog. Ta töötas Tartu Ülikoolis ja Tallinna Botaanikaaias. Ta oli muuhulgas lumisamblike (Pertusaria) spetsialist. Taimi Piin-Aaspõllu oli inseneri tütar. Lõpetas 1959 Tallinna 10. Keskkooli, 1969 TÜ bioloogiaosakonna, õppis 1969–TÜ aspirantuuris. Oli 1964–66 NSVL TA Polaar-alpiinse Botaanikaaia (Koola poolsaarel) vanemlaborant. 1966–67 TÜ taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedri vanemlaborant ja 1971–75 insener, 1968–69 TÜ bioloogiabaasi juhataja, 1975–95 Tallinna Botaanikaaia nooremteadur ning 1996. aastast herbaariumi kuraator. Uurimisvaldkond: samblike floora, levik ja ökoloogia. Osalenud paljudel ekspeditsioonidel Venemaa arktilistel aladel (Koola, Taimõr, Tšukotka). Lihhenoloogide Rahvusvahelise Assotsiatsiooni ja Eesti Looduseuurijate Seltsi Eesti Mükoloogiaühingu liige. 55 teadustrükist. 2006 – Riigivapi V klassi teenetemärk Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Напочвенные лишайники окрестностей Тарей (Западный Таймыр) (kaasautor H. Trass). //Биогеоценозы Таймырской тундры и их продуктивность. L, 1971 The new terricolous lichen from Taimyr Peninsula – Biatorella contigua Golubk. et Piin species nova. // Folia Cryptog. Est. 7 (1977) A list of terricolous lichens of "forest island" Ary-Mas. // Ibid Напочвенные лишайники и их местообитания на мысе Челюскин (Таймыр). // ACUT 590 (1982) Флора и распространение напочвенных лишайников южных тундр Таймыра. // Флора и группировки низших растений в природных и антропогенных зкстремальных условиях среды. Tallinn, 1984 Начальные стадии зарастания пятен голого грунта в южных тундрах Таймыра (kaasautorid O. Parinkina, N. Sdobnikova) // Ibid Impact of lichens on soil microbioceonosis in tundra and forest (kaasautor O. Parinkina). // Proc. Est. Acad. Sci. Ecol. 1 (1991) 4 Decomposition of terricolous lichens in different climatic conditions (kaasautorid O. Parinkina, T. Pereverzev). // Ibid 3 (1993) 3 Biochemical transformation of Cetraria islandica lichen in the course of its aging and dying off (kaasautorid O. Parinkina, T. Pereverzev). // Eurasian Soil Sci. 33 (2000) 11. TÜ ajalugu III, 273. Taimi Piin-Aaspõllu 03.09.1940–02.09.2012 in memoriam Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.