laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
PZA Loara

PZA Loara (przeciwlotniczy zestaw artyleryjski Loara) on Poolas valmistatud õhutõrjesoomuk, mis baseerub tankil PT-91. Tanki veermikule on paigaldatud 13 tonni kaaluv torn radarite ja 2 automaatkahuriga. Hävitab nii õhu- kui ka maa- ja veepealseid objekte. Süsteemi projekteeris Poola sõjatööstuste konsortsium ja seda valmistab ettevõte CNPEP Radwar. Loara on varustatud kõrgtehnoloogiliste seadmetega, nende hulgas on radarid, infrapunatermokaamerad, laserkaugusmõõturid, sihtmärgi avastamise süsteem, süsteem "oma-võõras", tulejuhtimissüsteem. Relv võib vähem kui 10 sekundiga avastada sihtmärgi, identifitseerida, jälgida, avada tule ning hävitada; haarab sihtmärki kuni 4 sekundiga pärast esimest kontakti. Korraga võib sihikul olla kuni 64 sihtmärki. Õhutõrjesüsteem Loara suudab hävitada sihtmärke, mis lendavad kiirusega kuni üle 500 m/s, 3000 m kõrgusel ja 4000 m kaugusel. Katsetuste ajal hävitas Loara õhusihtmärgi, milleks oli 122 mm rakett. CNPEP Radwar SA
Loomarakk

Loomarakk on eukarüootne loomariiki kuuluva organismi rakk. Loomarakkudel on rida ühiseid omadusi, mille osas nad erinevad taimerakkudest või seenerakkudest. Loomarakul on fagotsütoosi võime, s.t. võime tuua rakumembraanile sattunud ainete osakesi raku sisemuse kasutamiseks. Loomarakk ei sisalda plastiide (kloroplast, kromoplast, leukoplast), rakukesta ja tsentraalvakuooli (vakuoolid pole üldiselt üldse omased loomarakule). Taimerakk Seenerakk
Seenerakk

Seenerakk on seente hulka kuuluva organismi rakk. Seenerakk on pikliku kujuga ja seeneniidi koosseisus üksteise otsa lükitud. Rakkude ühenduskohtades on avad, mille kaudu rakutuumad saavad seeneniidi piires liikuda. Loomarakk Taimerakk
Kristo Käo

Kristo Käo (sündinud 4. veebruaril 1980 Tallinnas) on eesti kitarrist ja kitarripedagoog. Ta on lõpetanud 1998. aastal Kuressaare Muusikakooli ja Kuressaare Gümnaasiumi. 2002. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia bakalaureuseõppe ja 2005. aastal sama kooli magistriõppe. Ta on täiendanud end Taanis Carl Nielseni Muusikaakadeemias, samuti Kari Äikäse, Hannu Annala, Juan Antonio Muro, Per Skarengi, Miguel Angel Jimenezi, Nikita Koshkini, Luis Quintero, Ana Vidovici, Scott Tennanti, Manuel Barrueco, Reinbert Eversi, Jose Miguel Moreno, Mats Bergströmi, Jesper Sivebaeki ja Per Palssoni meistriklassides. Aastatel 2003–2008 oli Kristo Käo Eesti Kitarriseltsi esimees. Hiljem on olnud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kitarriõppejõud ja Tartu Ülikooli haridustehnoloogia doktorant ning muusikaharidusprojekti Kitarrikool.eu eestvedaja. 2010 CD "Live at Cafe Sadhu" Kristo Käo sooloplaat Brasiilia muusika ja improvisatsioonidega (Kitarrikool Records 2010, 8-84502-74724-9) 2008 noodiraamat+CD "Eesti rahvaviisid kitarrile" (Kitarrikooli kirjastus 2008, ISBN 979-0-54002-104-7) 2008 CD "30 aastat eesti kitarrimuusikat". Mängivad Kristo Käo, Jorma Puusaag, Heiki Mätlik, Julia Kahro, Aleksandr Statsenko, Jelena Ossipova, Lauri Jõeleht 2008 DVD "Tallinn Guitar Quartet" Tallinna Raekojas. Mängivad Heiki Mätlik, Kristo Käo, Jorma Puusaag ja Julia Kahro 2008 CD "The Dance Album" sooloprojekt, kaastegevad Jorma Puusaag, Robert ja Maria Staak, Ardo Västrik ja Anne Anderson 2007 CD "Kiss on the Water" kitarriduo Kristo Käo/Jorma Puusaag 2010 Raamat+CDR "Kitarri hooldamine ja häälestamine" (Kitarrikooli kirjastus 2010, ISBN-13 978-9-94921-141-8) 2010 DVD+raamat+e-kursus "Kitarrikool.ee kiirkursus" (Kitarrikooli kirjastus 2010, ISBN-13 978-9-94918-880-2) 2009 Raamat+CDR+e-kursus "Guitar School - the Key to The Practical Guitar Playing" (Kitarrikooli kirjastus 2009, ISBN 9789949186839) 2008 noodiraamat+CD "Eesti rahvaviisid kitarrile" (Kitarrikooli kirjastus 2008, ISBN 979-0-54002-104-7) 2007 interaktiivne õpik "Kitarrikool - võti praktilise kitarrimängu maailma" (Kitarrikooli Kirjastus 2007, ISBN 978-9949-15-556-9) 2013 Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium "Elulookirjeldus Eesti Interpreetide Liidu veebis". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2014. Vaadatud 18. veebruaril 2014. "Linnuses esitleti Kristo Käo uut plaati" Meie Maa 19. aprill 2008 "Kristo Käol valmis kitarriõpik" Meie Maa, 17. detsember 2007 "Saarlasest muusikaõppejõud kirjutas kitarrimänguõpiku" Oma Saar, 21. detsember 2007 kristokao.com elektrooniline kitarrikool kitarriselts.ee bestguitarmethod.com Kristo kitarrihariduse teemaline blogi (eesti keeles) Kristo Dance Albumi projekti veeb (inglise keeles) Kristo loodud tasuta meloodiamängu kursus (inglise keeles) Raivo Murde: "Eestlase interneti-kitarrikoolil on üle maailma 6000 õpilast" Eesti Päevaleht, 6. september 2010
Eesti-Ma Rahwa Kalender

"Eesti-Ma Rahwa Kalender" oli esimene eestikeelne kalender. Selle andis 1720. aastal välja Tallinna trükkal Jacob Johann Köhler. Kalendri esimesed 12 aastakäiku ei ole säilinud. Eri ajal on kalendri nimi varieerunud, nt 1845 oli kasutusel nimi "Ma-rahwa Kassuline Kalender ehk Täht-ramat ..." 1720 1749 Kirjastaja Jacob Johann Köhler. 1765 Kirjastaja Jacob Johann Köhleri lesk 1777 Kirjastaja: Axel Heinrich Lindfors, Autor: Johann Christoph Henckel - Eesti-Ma Rahwa Kalender, ehk Täht-ramat 1778. Aasta peäle ... 1797: Eesti-Ma Rahwa Kalender, ehk Täht-Raamat 1798 aasta peale ... .... 1802 Kirjastaja:M. G. Grenzius, Toimetaja: Franz Gotthilf Friedrich Asverus ... 1804 Kirjastaja: C. J. G. Minuth alates 1817 läks kalendri trükkimise õigus Johann Christian Schünmannile, kokku trükkis 20 aastakäiku ... 1845: Ma-rahwa Kassuline Kalender ehk Täht-raamat ..." ... 1847: Eesti-ma rahwa Kalender, ehk Täht-raamat 1849 aasta peale ... (toimetanud Gustav Hasselblatt) ... "Eesti kalendrikirjandusest 1720–1944" Tartu Ülikooli Raamatukogu veebileht (vaadatud 31.03.2013) "Kalendrid läbi aja" Äripäev 26.01.2007 (vaadatud 31.03.2013) Ene-Lille Jaanson. "Johann Christian Schünmanni trükikoda Tartus 1814-1840: tegevuskäik ja trükitoodang". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. aprill 2018. Vaadatud 6. detsembril 2022.
Harilik tähtaniisipuu

Harilik tähtaniisipuu (Illicium verum) on magnoolialiste sugukonda kuuluv taimeliik. Hariliku tähtaniisipuu viljadest saadakse vürtsina kasutatavat tähtaniisi. Taime perekonna nimi Illicium tuleneb ladinakeelsest sõnast illicere, tähendades 'ligi meelitama; ahvatlema'. Tähtaniisipuu on pärit Lõuna-Hiinast ja Põhja-Vietnamist, kus teda tuntakse juba 3000 aastat. Tänapäeval kasvatatakse seda puud ka Kambodžas, Laoses, Jaapanis ja Filipiinidel. Tähtaniisipuu on igihaljas, mis kasvab kuni 8 m kõrguseks ning mille eluiga on üle 100 aasta. Alates seitsmendast kasvuaastast hakkab puu kandma punakaspruune, korkjalt puiseid tähekujulisi kogukukkurvilju, milles on kastanpruunid läikivad umbes 8 mm suurused seemned. Üks puu annab aastas kuni 40 kg vilju. Pärast koristamist lastakse viljadel päikese käes kuivada ja need kaotavad kuni 3/4 oma esialgsest kaalust.
BMW 7. seeria (F01)

BMW F01 on 7. seeria BMW-l kasutatud platvorm, mis võeti kasutusele septembris 2008 (loetakse 2009 mudeliaastaks), vahetamaks välja eelkäija E65. Pikendatud teljevahega versioon omab varasema eeskujul eraldi tähistust F02. Disainilt on auto mõnevõrra vähem radikaalne kui vanem mudel. Kohati võib ära tunda sarnasusi BMW varasema ideeautoga, mida nimetati CS-iks. Tegu oli ka esimese BMW-ga, mis varustati hübriidajamiga (ActiveHybrid 7), turboga V12-mootoriga ja 8-käigulise automaatkäigukastiga. 2015. aastal vahetas F01 platvormi välja BMW G11 platvorm. Märkus: mudelivalik võib veel täieneda. Kõik F01 põlvkonna 7. seeria BMW-d maksid turule tulles uuena 2008. aastal Eesti esinduses üle miljoni Eesti krooni (EEK). Odavaima versiooni 730d baashind on 80 560 eurot. Kalleim on 760Li väärtusega alates 145 520 eurot. (Andmed pärinevad hinnakirjast, mis hakkas kehtima 2008. aasta detsembris.) Lisaks võib hinda mõjutada lisavarustus. "Car Review - BMW ActiveHybrid 7 (A)". 22. november 2012.
Igra

Igra on alev Venemaal Udmurdi Vabariigis, Igra rajooni keskus. Asub Iževskist 92 km põhja pool. Esmamainitud 1615. aastal. Igras on meierei ja klaastaaratehas. Alevit läbib raudtee. http://egra.ru/
Gelderlandi provints

Gelderlandi provints on Hollandi 1. järgu haldusüksus. Kuninganna esindajaks provintsis on Clemens Cornielje. Suuremad linnad on Nijmegen, Arnhem ja Apeldoorn. http://statline.cbs.nl/  Gelderlandi provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Provintsi koduleht
Saksamaa ühendamine

Saksamaa ühendamise all mõistetakse tavaliselt Saksa rahvusriigi loomist Otto von Bismarcki poolt 1866. aastal (Põhja-Saksa Liit) ja 1871. aastal (Saksa keisririik). Ühinenud Saksamaa rajamine oli liberaalide ja üliõpilaste eesmärk alates nn vabastussõdadest (1813). See kukkus läbi 1848. ja 1849. aastal (märtsirevolutsioon, Frankfurdi rahvusassamblee). Algselt liberaalset poliitilist sihti arendasid paradoksaalsel kombel edasi aadel ja Preisi peaminister Otto von Bismarck, kes olid sisuliselt täpselt[viide?] liberaalide vastandid. Ühendamine toimus kahes faasis. Kõigepealt loodi pärast Saksa-Austria sõda 1866. aastal Põhja-Saksa Liit ja järgmisel aastal asutati põhiseadusega Preisi liitriik. Teiseks loodi pärast Prantsuse-Saksa sõda 1870/1871 Saksa Riik (Deutsches Reich). Ühendamissõjad Saksamaa taasühinemine
Prints Alexanderi mäed

Prints Alexanderi mäed (Prince Alexander Mountains) on mäeahelik Paapua Uus-Guineas Uus-Guinea põhjaranniku lähedal. Läände jäävad Torricelli mäed, lõunasse Sepiki jõgi. Geograafilised koordinaadid on 3°30′ S, 143°05′ E. Mäeaheliku idaotsas on Turu mägi (Mount Turu). Piirkonnas elavad ambulased.
Mart Opmann

Mart Opmann (sündinud 27. märts 1956 Surjus Pärnumaal) on Eesti poliitik, kes on olnud aastatel 1995–1999 rahandusminister. Ta on lõpetanud Juhan Liivi nimelise Alatskivi keskkooli, Tartu 8. Keskkooli 1974. aastal ja Tartu Riikliku Ülikooli majandusküberneetika erialal 1979. aastal. Mart Opmann on töötanud aastatel 1993–1995 Raepanga juhatuse liikmena, olnud majandusministri asetäitja ning rahandusminister ning alates 2003 X Riigikogu liige, valituna Tallinna Nõmme ja Mustamäe linnaosa valimisringkonnast. Ta on olnud aastatel 1999–2002 ka Saku Vallavolikogu liige. Opmann kuulus 1979-1989 Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse ja alates 1995. aastast Eesti Koonderakonda, aastatel 2002–2011 oli ta Eestimaa Rahvaliidu liige. Ta osales ka Rahvarinde tegevuses. 2006 Valgetähe III klassi teenetemärk Airi Vaga, "Tiit Vähi valitsuses 15 ministrit – kolm pole kuulunud kommunistlikku parteisse", Vaba Eesti Sõna, 11. mai 1995, lk 5 (vaadatud 01.06.2023) Riigikogu
Süvamuusikaansamblite loend

Siin on loetletud süvamuusikaansambleid. On ka nüüdismuusikaansamblite loend. Eesti ansamblid on loetletud ka Eesti ansamblite loendis. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y
Kõnetakt

Kõnetakt on keele väikseim rütmiüksus. Kõnetakt algab rõhulise silbiga ning võib koosneda ühest kuni kolmest silbist. Kõnetaktid võetakse aluseks väldete määramisel.
Tüvevaheldus

Tüvevaheldus on sõnatüve esinemine sõna eri muutevormides eri kujul. Eesti keeles on enamik muutuvaid sõnu tüvevaheldusega. Eristatakse astmevaheldust ja lõpuvaheldust; võivad esineda ka mõlemad korraga. Fleksioon Supletiivne tüvi
Geminaadivaheldus

Geminaadivaheldus on astmevaheldus, mille puhul tugevas astmes on geminaat, nõrgas astmes ühekordne häälik. Eesti keele geminaadivaheldus ehk pikkusmuutlikkus – ühes tüvevariantidest on geminaat- ehk kaksiksulghäälik või -s (k, p, t, ss), teises aga üksiksulghäälik või s (g, b, d, s). NB: geminaatsulghäälik kirjutatakse eesti keeles ühekordselt! N: ainsuse osastav luike, ainsuse omastav luige ainsuse osastav poissi, ainsuse omastav poisi kindla kõneviisi oleviku I pööre liidan, da-tegevusnimi liita
Aidu soo

Aidu soo on soo-ala Jõgeva maakonnas Põltsamaa ja Põltsamaa valla territooriumil. Soo pindala on 610 hektarit. Aidu soo loodusala Eesti looduse infosüsteemis
Tallinna Laagna Gümnaasium

Tallinna Laagna Gümnaasium (endine Tallinna 13. Keskkool) on üldhariduskool Tallinnas Lasnamäel. 1980 Tallinna 13. Keskkool 1995 Laagna Gümnaasium 1999 Tallinna Laagna Gümnaasium 1980–1983 Raimond Laanoja 1983–2004 Rein Kamps 2004–2013 Martin Kaasik 2013–2016 Mait Tõitoja 2016– Urmas Sadam Kaasik, Martin. 2001. "Eesti koolid 2000". Tallinna Raamatutrükikoda. lk 475 Tallinna Laagna Gümnaasium. "Ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 21.04.2018. Vaadatud 20.04.2018. Kooli koduleht Koolist ajalehes Nõukogude Õpetaja. 5. detsember 1981. Foto: Tallinna 13. Keskkooli direktor Raimond Laanoja kooli avaaktusel saadud sümboolse koolivõtmega Foto: Laagna gümnaasiumi ehitus (taamal vasakul Vikerlase tänava majad 8 ja 10)
August Maasik

August Maasik (ka Gus Masik; 1. oktoober 1887 Laiuse – 14. mai 1976 Seattle) oli eesti päritolu Kanada meresõitja ja polaaruurija. Ta lahkus Eestist 1905. aastal ning elas suurema osa elust Kanadas. Ta sõitis laevadel merd, osales teadusreisidel ning tegutses Alaskal muu hulgas kullaotsija ning mere- ja lennuhädaliste päästjana. Banksi saarel Kanada põhjarannikul voolav Masik River on tema järgi nime saanud. Masiku nime kannab ka tema avastatud mäekuru Masik Pass. Tiiu Härm. Jää voolab: Eesti polaarränduri August Masiku maailm. Tallinn: Eesti Raamat 2010. Gus Masik with dog-team at his home on Sandspit Island, Martin Point, Alaska Tiiu Speek. Kahekesi Kanada kõnnumaal: Leedi ja Bolševiku lugu. Eesti Naine 2008, 3.
Ahto Valter

Ahto Valter (sünninimi Aleksander; 15. juuli 1912 Heinaste – 30. juuni 1991 Saint Thomas, USA Neitsisaared) oli esimene Eesti lipu all ümber maailma purjetanud inimene. Ta lõpetas aastal 1926 Tallinna 9. Algkooli ning õppis lühikest aega Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumis ja Käsmu merekoolis. 1930. aastal ületas ta koos venna Kõuga 26 jala pikkusel abimootorita purjejahil Atlandi ookeani (Tallinn–Miami). 1930–1933 purjetas ta üle ookeani 5 korda, kaaslastena teiste hulgas vennad Jariilo ja Uku. 1932. aasta saavutust – 18 päeva ja 16 tunniga New Yorgist Tallinna – peeti kuni 40-jalaste purjejahtide kiirusrekordiks. 1930. aastatel asus elama USA-sse, tegutses purjeturismi arendajana ja merendusinspektorina. 1938–1940 purjetas koos poja, abikaasa ja veel mõne kaaslasega Eestis ehitatud purjejahil "Ahto III" (kahvelketš; endine "Rannik") Eesti lipu all ümber maailma New Yorgist New Yorki. Ta külastas 1972. aastal Eestit, kuid Nõukogude võim ei lubanud tal külastada suguvõsa kodukanti Käsmut. Ahto Walter, Tom Olsen. "Racing the Seas". 1935. 286 lk Käsmu Meremuuseumi Toimetised nr 2. Käsmu 1997: Anto Juske. "Ahto Valter (Walter) ja tema vennad" "Valik artikleid Ahto Valterist ja tema perekonnast" "Valterite ookeaniretked" Anto Juske. "Eesti esimene ümbermaailmapurjetaja Ahto Valter". Tallinn-Käsmu 2000. 184 lk. ISBN: 9985-60-796-1 Biograafia ESBL-is TLÜAR väliseesti isikud Ahto Walter – esimene eestlane purjekaga ümber maailma (arhiveeritud hot.ee-st) "Ajavaod: Ahto ja teised Valterid". ERR, 2011 Aarne Vaik. "Valteri arhiiv". Oktoober 2015 27. veebr 2012, Jaanis Valk, Documentary "AHTO. Chasing a Dream" teaser, youtube.com 2003 LifeStories, So Very Fortunate, Jim Baillie made an extraordinary around-the-world journey in 1938-1940 on a 70-foot sailboat captained by a young Estonian named Ahto Walter ... 1930, December 22, Kõu Walter and brother Ahto reach Miami, Florida after crossing the Atlantic Ocean on a sailing boat. Esthonian sailors cross the Atlantic Ocean on a sailing boat and reach Miami, Florida. Sailing boats and ships at sea. Kõu Walter and brother Ahto on a boat. A man at a port unanchors the boat. Another man on the boat pulls down the sails of the boat. Kõu Walter and brother Ahto pose.
Aharon ben Eliyyahu Nicomediast

Aharon ben Eliyyahu Nicomediast (ka: Aaron ben Elia; umbes 1300 Kairo – 1369 Konstantinoopol) oli juudi filosoof ja dogmaatik, karaiimide usulahu tähtsaim filosoof ja dogmaatik. Aastal 1330 asus Aaron elama Nicomediasse Väike-Aasias (praegune İzmit). "Elu puu" (Ez chajim; karaiimide dogmaatika ja filosoofia süsteem) "Eedeni aed" (Gan eden; karaiimide rituaalikoodeks) "Toora kroon" (Keter tora; Toora kommentaar)
Hardo Pajula

Hardo Pajula (sündinud 4. mail 1966 Rakveres) on eesti publitsist ja endine majandusanalüütik. Hardo Pajula lõpetas 1992. aastal TPI tööstuse planeerimise erialal ning õppis seejärel Cambridge'i ülikoolis. Ta on töötanud muu hulgas Eesti Kõrgemas Kommertskoolis õppejõuna ja Hansapangas; olnud peaminister Tiit Vähi majandusnõunik ja PricewaterhouseCoopersi analüütik. Kuni 2008. aasta lõpuni töötas Hardo Pajula SEB panga analüütikuna. 23. septembril 2015 pidi ta asuma tööle ajalehe Postimees peatoimetajana, kuid loobus sellest ametikohast pärast toimetuse liikmetega kohtumist. Hardo Pajulal on kaks last. Ta elab Näpis. Ta on põdenud alkoholismi. Mikroökonoomika alused : loengumapp / Hardo Pajula, Kaire Põder ; Estonian Business School. Tallinn, Estonian Business School 199-? Modelling wages in the small open economy: an application of the granger-engle two-step estimation procedure to Swedish manufacturing wages. Hardo Pajula, Estonian Business School. Tallinn, Estonian Business School 1997 Eesti majandus 1989-1999. Tallinn, Äripäeva Kirjastus 1999 (kaasautor) 4th Annual Stockholm Conference on Baltic Sea Region Security and Cooperation : a post conference report / [Embassy of the United States of America ... etc.] ; edited by Lisa Bess Wishman ... [et al.] Stockholm : Embassy of the United States of America, 2000 Majanduslik inimene ja poliitiline loom. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus 2014 ja 2017 Kassi nurinad. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus 2016 Hardo Pajula, Peeter Raidla. Jäämurdjad : Eesti kapitalismi lugu. Tallinn. Eesti Tööandjate Keskliit, Äripäev 2017 (kaasautor) Postimehe peatoimetajaks jääb Merit Kopli Stadnik, Alyona (29. oktoober 2023). "Hardo Pajula: oleksin surnud, kui ma ei oleks teinud elus pööret". www.laanevirumaauudised.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2023. Vaadatud 30. oktoobril 2023. Hardo Pajula. Pikk tee maalt linna Postimees, 7. detsember 2006 Andres Pulver. Persoon: Mugav ja edev mõttemeister Hardo Pajula Virumaa Teataja, 3. veebruar 2007 HARDO PAJULA. Valuutakomitee kaks nägu EPL, 13. oktoober 2007 Riina Kallas. SEB koondas tippanalüütik Hardo Pajula EPL, 22. jaanuar 2009 Andres Reimer. Hardo Pajula: noa alla lähevad sissetulekud või krooni kurss Ärileht, 28. jaanuar 2009 Hardo Pajula: inimese elu on traagiline nähtus ja sellega kaasnevad traagilised valikud! Õhtuleht, 22. august 2015
David Abram

David Abram (sündinud 24. juunil 1957) on ameerika kultuuriökoloog, filosoof ja mustkunstnik. Ta on fenomenoloog ja süvaökoloog. Ta on toetunud oma kirjutistes Maurice Merleau-Ponty töödele. Ta käis Eestis 2009. aasta veebruaris seoses Tartu Ülikooli semiootika osakonna korraldatud konverentsiga "Animal minds". Abram, David. 1996. The Spell of the Sensuous: Perception and Language in a More-than-Human World. Abram, David. Lapsed nägid esimest korda Linnuteed. Roheline Värav 22, 13. veebruar 2009, lk. 8. Hardo Pajula intervjuu David Abramiga: kujutlusvõime on taju lõiketera. Tähenduse teejuhid 16, 22. jaanuar 2022.
Kirilind

Kirilind on lepatriinu rahvapärane nimetus. Seda nime kannavad ka: Kirilind, Eesti kirjastus Kirilind, rahvatantsurühm Kose alevikus Kirilind, ajakiri mis ilmus aastatel 1939–1940
Rovaniemi linn

Rovaniemi linn (saami keeles Roavenjárga, Roavvenjárga) on omavalitsusüksus (vald) Soomes, Lapi maakonna keskus. Linna keskus asub Ounasvaara ja Korkalovaara mäe vahel, Kemijoki ja Ounasjoki ristumiskohal ja jääb umbes 10 km kaugusele polaarjoonest. Elanike arv on 61 784 (31. märts 2016). Rovaniemi on linn aastast 1960. 1. jaanuaril 2006 liideti Rovaniemiga Rovaniemi maavald (Rovaniemen maalaiskunta). Seeläbi muutus Rovaniemi pindalalt Soome suurimaks end linnaks nimetavaks vallaks pindalaga 8017,2 km². Lapi ülikool asub Rovaniemis. Õppeasutus asutati 1. märtsil 1979 kõrgkoolina, ülikooliks sai see 1991. aastal. Linna keskuse lähedal, polaarjoone kohal asub Pajaküla, kus töötab jõuluvana (kuid elab Korvatunturil Savukoskis). Rovaniemis ilmub maakondliku leviga ajaleht Lapin Kansa. Rovaniemi aladel on asustus olnud ilmselt alates kiviajast. Ajavahemikust 750 kuni 530 eKr on leitud märke alepõllundusest. Rovaniemi elanikkond hakkas suurenema 19. sajandil, kui kasutusele võeti Lapimaa maavarad. Metsatööstus, kaevandamine ja kullapalavik tõid Lapimaale elama tuhandeid inimesi ning Rovaniemist sai Lapimaa ärikeskus. Teises maailmasõja käigus (Lapi sõjas) oli Soome sunnitud, pärast Moskva rahulepingu sõlmimist, ründama Lapimaal paiknenud Natsi-Saksamaa üksusi. Taganevad Saksa väed kasutasid põletatud maa taktikat ning kindral Lothar Rendulic käskis esialgu hävitada kõik Rovaniemi avalikud hooned. 13. septembril 1944 kästi hävitada kõik Rovaniemi hooned peale haiglate ja majade, kus olid elanikud sees. Saksa järelvägi kavatseski linna maatasa teha, kuid ootamatult plahvatas Rovaniemi rongijaamas laskemoona vedanud rong, mis süütas linna põlema. Rongi õhkija pole teada ja selles on kahtlustatud nii soomlasi kui ka sakslasi. Sõjategevuses hävis lõpuks 90% linnast. Linn ehitati uuesti üles arhitekt Alvar Aalto kava ja projektide järgi. Uue Rovaniemi tänavatevõrgustik meenutab linnulennult vaadatuna põhjapõdra sarvi. Rovaniemil on igapäevane rongiühendus Oulu, Tampere, Helsingi ja Turuga ja linnas asub ka lennujaam. Arktikumi muuseum Rovaniemi kirik Ounasvaara suusakeskus Marttiini noatehas Lappiatalo Lordi väljak Rovaniemi Rovaniemi - jõuluvana kodulinn Arktikum Rovaniemi kirik Rovaniemi Korundi kultuurimaja saal Vaade Syväsenvaara vaatetornist Rovaniemen keskuskenttä Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Finland's preliminary population figure was 5,608,218 at the end of February 2024 Rovaniemi:about us Uusintajuttu, julkaistu 1. kerran 13.10.2013 (13.10.2019 12:14), Risto Pyykkö, Oliko tämä vahinko? Rovaniemen täydellinen tuho johtui saksalaisten hutiloinnista, sanoo Lapin sotaan sukeltanut kirjailija, Lapin Kansa 7.10.2014 15:40, Päivitetty 7.10.2014 16:54, ANNI TOLPPI, Tutkija: Rovaniemen polttaminen oli osittain vahinko, yle.fi  Rovaniemi linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rovaniemi koduleht (soome keeles)
Lembit Int

Lembit Int (sündinud 24. juunil 1936 Ahjal) on eesti klimatoloog ja agrometeoroloog. 1960. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonna, 1966 kaitses kandidaaditöö, 1989 Moskvas doktoritöö ("Baltikumi mullakliima ressursside optimeerimine maaparanduse abil ENSV näitel"). Oli aastatel 1960–1962 Kuusiku agrometeoroloogiajaama juhataja, 1966–1979 Sakus Eesti agrometeoroloogia laboratooriumi juhataja, 1979–1983 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse TUI vanemteadur, 1985–1987 ENSV Teaduste Akadeemia Presiidiumi teadussekretär ning 1987–1992 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi vanem- ja juhtivteadur. Alates 1992 elab pensionärina Helsingis. Tema tütar on Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese endine abikaasa Evelin Ilves. Madis Jürgen. Presidendi äi. Eesti Ekspress, 26. oktoober 2006 Malle Elvet. Presidendi äiapapa käis Ahja koolis pasteldes. Lõunaleht, 26. oktoober 2006 Eve Heinla. Presidendi äi solvus väimehe ja tütre peale. Õhtuleht, 15. märts 2007 Karoliina Vasli. Evelin Ilvese isa: oleme tütrega ära leppinud. Õhtuleht, 26. oktoober 2007 Evelin Ilvese isa Soomes toiduabi järjekorras. Delfi, 16. mai 2013 Evelin Ilvese isa: kogun veel pisut pensioni ja tulen siis Eestisse tagasi. Õhtuleht, 20. mai 2013
Vinkt

Vinkt on küla ja osavald Belgias Deinze vallas. Ta paikneb umbes 20 km Gentist edelas. Vinkti osavalla pindala on 9,96 km². Elanike arv oli 2008. aasta 1. jaanuari seisuga 1352. Vinkti koordinaadid on 51° 0′ N, 3° 28′ E. Vinkti veresaun The story of four bloody days - from the Vinkt memorial website - in Dutch Ardenner Jaeger in May 1940, also hinting at a more terrible massacre - in French
Chełmno nad Nerem

Chełmno nad Nerem on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Koło maakonnas. Küla koordinaadid on 52° 5′ 19″ N, 18° 49′ 32″ E. Külas elab umbes 350 inimest. Aastatel 1941–45 tegutses seal Chełmno koonduslaager. 1987. aastal avati selle mälestuseks holokausti muuseum.
Czechów

Czechów on mitme koha nimi: Czechów, Poola linna Lublini osa Czechów, küla Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Czechów, küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Tšehhiv, küla Ukrainas Ternopoli oblastis Monastõrõska rajoonis