laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Reisidokument

Reisidokument on mingi riigi valitsuse või vastava rahvusvahelise organisatsiooni (inglise international treaty organization) välja antud isikut tõendav dokument inimesele või väiksemale inimeste rühmale, et lihtsustada riigipiiridevahelist liikumist. Reisidokumendid on nt pass, ID-kaart.  Pikemalt artiklis Eesti reisidokumendid
Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seadus

Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seadus (lühend NPALS) on 1997 vastu võetud Eesti seadus, mis reguleerib narkootiliste ja psühhotroopsete ainetega seotut. Vastuvõtmise ajal kandis see pealkirja "Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete seadus". Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete loend Seadus eRTis
Raiküla vald

Raiküla vald (saksa keeles Rayküll) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vallamaja asus Lipa külas. Vald moodustati 1866. aastal. Vallas sündis sõjaväelane ja piirivalvur Mart Nuudi. Vald kuulus Rahvuskogu 14. valimisringkonda. 1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala tervikuna uue Raikküla valla koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused
Padise vald (Harju-Madise kihelkond)

Padise vald (ka Kloostri vald; saksa keeles Padis (Kloster)) oli vald Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Padise küla territooriumil. 1866. aasta vallaseadusega muutus Padise kloostri mõisavald mõisast sõltumatuks haldusüksuseks. 1891. aastal liideti Padise vallaga Vasalemma, Leetse-Pallaste, Ämari ja Põllküla vald. 1893. aastal liideti veel endiste Risti ja Hatu mõisa maad, mis eraldati Nõva vallast, ning Laoküla ümbrus. 1935. aastal oli Kloostri vald pindalalt riigi suurim ja rahvaarvult Harjumaal teisel kohal. 1938. aastal nimetati Kloostri vald ümber Padise vallaks. 1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Padise valla koosseisu, välja arvatud Margareta Saub maatüki, Põllküla asundustalude nr. A-30 ja Vanaasema nr. A-31, põhja pool Tallinna-Keila raudteed asuvate Põllküla asunduse heinamaade, Klooga aedlinna osa, valla lahusosa – Valgeristi mets nr. 61 talu – ja heinamaatükkide nr. 40, A-18 ja A-30 maa-alad. Maa-ameti kaardirakendused "Vallavanem" Maa Hääl : maarahva ajaleht, nr. 98, 23. august 1935 Kloostri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Jeruusalemma algkogudus

Jeruusalemma algkogudus on aasta 30 m.a.j kevadel jeesusliikumise mõjul tekkinud esimene rühmitus Juudamaal, mis püsis kuni 132 m.a.j. Peale Jeesuse surma hakkasid tema sõbrad kogunema Maarja Magdaleena maja teisel korrusel (nn "ülemine tuba"), Jeruusalemma idaosas. Jeruusalemma koguduse tuumiku moodustasid Jeesuse valitud (üli)õpilased ja Jeesuse sugulased. Jeruusalemma kogudus kujunes kiiresti. Aeglane kujunemine oleks Jeruusalemmas (kui juutluse keskmes) kiiresti summutatud, sest kujunevat kristlust peeti ohtlikuks ülemprestritele ja saduseride erakonna esindajatele. Seda näitavad Stefanose surm ja Pauluse (Sauluse) innukus koguduse tagakiusamisel. Koguduse rajamine pidi toimuma küllalt kiiresti. Kui arvestada Jeesuse surma ajaks kevadpühad aastal 30 ja Pauluse pöördumise tõenäoliseks ajaks aastad 32–34, siis Jeruusalemma koguduse hellenistliku erakonna vaenamine ja linnast minema ajamine võis toimuda enne Pauluse pöördumist. Seega kogudus pidi üsna kiiresti saavutama sellise mõjukuse, et vaenamisele vastu pidada. Uku Masing arvab, et lisaks Jeruusalemma kogudusele oli algusest peale oluline ka Galilea kogudus. Nende koguduste vahel valitses võistlus esikoha pärast. Masing arvab, et Galilea koguduse tähtsus on maha vaikitud (kuid peegeldub veel mõningates evangeeliumide pärimuskihistustes). Vaikimise põhjus võis olla Jeruusalemma algkoguduse juhtide soov olla ainus algkogudus. Apostlite tegudes kajastatakse peamiselt Pauluse tegevust, Jeruusalemma kogudust aga ainult seoses Paulusega. Galilea kogudusi ei mainitagi. (Vaikitakse ka Jeruusalemma koguduse esimesest juhist, sest paavstide loend algab Siimon Peetrusest (Galilealane), mitte Jaakobusest.) Kuna juudakristlased (natsareenid) ei osalenud 66. aasta ülestõusus, siis pidid nad Simon bar Kochba ülestõusu eest põgenema 132. aastal Süüriasse, Jordani jõe idakaldal asuvasse Pellasse. Peale ülestõusu kaotust ei tohtinud juudid Jeruusalemma naasta. Peeter Roosimaa. Algkristliku ristimise tähendus lähtudes Johannese ristimisest. - Usuteaduslik Ajakiri 1 / 2011, lk 29.
Taizhou (Zhejiang)

Taizhou on ringkonna õigustega linn Hiina idaosas Zhejiangi provintsis. Asub umbes 300 km Shanghaist lõuna pool. Taizhou rannajoon on 651 km ja linna haldusalas on mitmeid saari. Suuremad jõed on Ling Jiang ja Yongning Jiang. Taizhou keskus asub Jiaojiangi linnarajoonis. 2010. aastal oli Taizhou ringkonna õigustega linna elanike arv 5,969 miljonit (2001. aastal 5,154 miljonit). Neist suurem osa räägib hiina keelte hulka kuuluvat uu keelt. Lõunaosas räägitakse vähesel määral ka lõunamini keelt ja uu keele Wenzhou murret. Taizhou on üks Hiina majanduse erasektori sünnikohti. Seal tegutseb Hiina autotootja Geely. Taizhou on ka Hiina suurim mandariinide tootja. 2009. aastal avati kiirraudtee Ningbo–Taizhou–Wenzhou. Taizhou jaguneb 9 maakonna tasemel haldusüksuseks (3 linnarajooni, 2 maakonna õigustega linna ja 4 maakonda): Jiaojiangi linnarajoon (椒江区) Huangyani linnarajoon (黄岩区) Luqiao linnarajoon (路桥区) Linhai (临海市) Wenling (温岭市) Sanmeni maakond (三门县 ) Tiantai maakond (天台县) Xianju maakond (仙居县) Yuhuani maakond (玉环县) Lisaks kolmele linnarajoonile on valdavalt linnalise asustusega ka Wenlingi linn. Neis elas 2010. aastal kokku 3,269 miljonit inimest 2374 km²-l. Taizhou koduleht
Panemunė loss

Panemunė loss (Panemunės pilis) on loss Leedus Jurbarkase rajoonis Skirsnemunė vallas Pilis I külas. Algselt asus lossi kohal Saksa ordu kindlus, mis valmis 1343. aastal. Pärast Tannenbergi lahingut oli ordu sunnitud kindlusest loobuma. 1597. aastal ostis ungari aadlik Janusz Eperjesz piirkonna selle varasemalt omanikult Stanislovas Stankevičius-Bielevičiuselt. Tema asus 1604. aastal vana kindluse asemele uut lossi ehitama, mis sai talle kuuluva Panemunė mõisa keskuseks. Kindlustatud loss valmis 1610. Arvatakse, et renessansiajastule omase kindlustatud elamu projekteeris hollandlasest arhitekt Peter Nonhardt. 1753. aastal ostis lossi Leon Igelström ja 1759. aastal sai selle omanikuks Antanas Gelgaudas. Tema võttis käsile ka vahepeal tühjaks jäänud lossi renoveerimise, rajades sellest oma residentsi. Hoone sai klassitsistliku ilme, ühtlasi rajas ta selle juurde pargi. Pargis paiknes kasvuhoone, seda liigendas viiest eri tasandil tiigist kaskaad. Pargis asusid kabehirvede tarandikud. Hoone akendest avanesid kaunid vaated pargile ja Nemunase jõele. 1831. aastal juhatas Antanas Gelgaudas leedulaste ülestõusu. Pärast seda, kui ülestõus oli maha surutud, jäi loss tühjalt seisma, Antanas Gelgaudas kuulutati aga riiklikuks kurjategijaks, kelle varad võõrandati. 1867. aastal läksid ümbruskonna maad Pusłowskitele, kes aga osalt varemeis lossi asemele uue mõisakompleksi rajasid. Paar ruumi korrastasid nad ka Panemunė lossis, kuid üldiselt jäi see kasutuskõlbmatuks. 1903. aastal külastas lossi Nikolai Roerich. 1925. aastal sai lossi omanikuks Leedu riik, see müüdi oksjonil Antanas Petraitisele, kes aga peagi suri. Seejärel asus lossi juures klooster, mis suleti Teise maailmasõja ajal. 1927. aastal loss põles ja 1934. aastaks oli see varemetes. 1935. aastal omandas lossi haridusministeerium, kes asus lossi korrastama. Sestpeale on loss kuulunudki kultuuriasutustele. XX sajandil tehti lossis mitmel korral restaureerimis- ja konserveerimistöid. Põhjalikumalt hakati lossi taastama 2009. aastal. Tänapäeval kuulub loss Vilniuse Kunstiakadeemiale. Panemunė lossi park Lossihoov Vaade lossitornist Loss (leedu keeles) Lossi koduleht (leedu, inglise ja vene keeles) Video lossist
Purskav allikas

Purskav allikas on inimtekkeline arteesia kaevu tüüpi allikas Järvamaal, Järva vallas, Jõekülas. Purskav allikas tekkis 1980. aastatel kui Oostriku jõe ümbruse kaardistamisel sattusid geoloogid puurimise käigus veesoonele. Esialgu purskas vesi peaaegu meetri kõrgusele, nüüdseks on vee surve langenud, kuid kõrgvee ajal purskab allikas 0,7 meetri kõrgusele. Allikas asub Endla looduskaitsealal. Allika juures on RMK lõkkekoht. Tõusuallikale on paigaldatud raudtoru sepistatud mao kujuga, mille valmistas sepp Vladimir Lehter. Purskav allikas keskkonnaportaalis Purskav allikas VEE4404100 Eesti looduse infosüsteemis Kristel Vilbaste. Eesti allikad. Tallinn: Varrak, 2013 RMK, Loodusega koos. Purskava allika lõkkekoht Tiit Hunt. Purskav allikas. RMK loodusvaatlusblogi. 30.09.2014
Ressiiver

Ressiiver (ingl k receiver: vastuvõtja) on tehnikas kiirguse, elektromagnetlainete või energiakandja vastuvõtja. Termin on kasutusel energiatehnikas, raadiotehnikas ja helitehnikas. Energiatehnikas on ressiiiver gaasi- või aurutorustiku vahepaak, mis vähendab pulseeriva voolu põhjustatud rõhukõikumist. Raadiotehnikas on ressiiver raadiolainetega edastatava signaali vastuvõtja, laiemas tähenduses elektromagnetvõnkumiste, sealhulgas optilise kiirguse vastuvõtja. Helitehnikas on kasutusel termin "AV-ressiiver" (audio-videoressiiver), mis on raadiovastuvõtjat sisaldav mitme helisageduskanaliga helivõimendi (tänapäeval kasutusel peamiselt kodukinoseadmestikus). ENE 8. köide, 1995
Peep Kalv

Peep Kalv (25. november 1934 Tallinn – 1. jaanuar 2002 Tallinn) oli eesti astronoom. Ta sündis inseneri peres. Lõpetas 1955 Tallinna 20. Keskkooli, 1960 TPedI füüsika-matemaatikaosakonna ja 1964 FAI aspirantuuri. Töökohad: 1960–1992 AAI Tallinna Tähetornis insener, nooremteadur, vanemteadur 1964–1992 Tallinna Tähetorni juhataja 1993–1994 TTÜ teoreetilise astrofüüsika sektori vanemteadur 1995– TTÜ füüsika instituudi vanemteadur Füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja astrofüüsikas "Valitud pikaperioodiliste varjutuslike kaksiktähtede uurimine fotoelektriliste vaatluste teel", juhendaja Izold Pustõlnik, kaitses Kalv 1980 AAI-s Tõraveres. Ta tegeles muutlike tähtede ja varjutusmuutlike kaksiktähtede fotograafilise ja fotoelektrilise astrofotomeetriaga, on uurinud üksteist tugevasti mõjutavate komponentidega lähiskaksiktähtedes toimuvaid protsesse. Luges TPÜ-s ja TTÜ-s astrofüüsika üldkursust. Oli Rahvusvahelise Amatöör- ja Professionaalse Fotoelektrilise Fotomeetria Ühingu Eesti osakonna koordinaator. Avaldanud üle 30 teadustrükise ja umbes 300 aimekirjutist. P Kalv, Photoelectric investigation of RX Cassiopeiae. W. Struve Tartu Astrophysical Observatory (1979) Kalv, Peep; Veismann, Uno, Photoelectric Photometry in Estonia. Advances in Photoelectric Photometry, 1984. Peep Kalv, Väino Milt, Leo Talve, Vello Sarv. Vööndiaeg ja energeetika. Edasi 1988 nr. 66, 20.03.1988. Roche, P.; Larionov, V.; Tarasov, A. E.; Fabregat, J.; Clark, J. S.; Coe, M. J.; Kalv, P.; Larionova, L.; Negueruela, I.; Norton, A. J.; Reig, P. Observations of the recent disc loss in X Persei: photometry and polarimetry. Astronomy and Astrophysics, v.322, p.139–146, 1997. Rein Veskimäe, Peep Kalv (koostajad, toimetajad). Universum. OÜ Reves Grupp, Tallinn 1997. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 1. köide "Raadiohommik: Peep Kalv" Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
I üle-euroopaline transpordikoridor

I üle-euroopaline transpordikoridor on üks kümnest üle-euroopalisest transpordikoridorist. See hõlmab marsruuti Helsingi–Tallinn–Riia–Kaunas ja Klaipėda–Varssavi ja Gdańsk. Koridoril on kaks haru: A ja B. A-haru nimetatakse Via Hanseaticaks.
Rebasmäe allikas

Rebasmäe allikas ehk Ilumetsa allikas on allikas Võrumaal Võru vallas. Rebasmäe allikas asub Rebasmäe oja kaldaveerul. Allikas on umbes meetri sügavune ja moodustab tiigi pindalaga 4x8 meetrit. Allika suvine vooluhulk on 30 l/s. Allikavesi on suure rauasisaldusega, mis annab veele punakaspruuni värvuse ja spetsiifilise maitse, kuid vesi on puhas ja joogikõlbulik. Rebasmäe allikas on kaitstava looduse üksikobjektina looduskaitse all. Allikas võeti kaitse alla 1981. aastal kui "maastikuline üksikelement – Ilumetsa allikas koos ümbritseva ürgmetsaga". Keskkonnaministri määrusega on Rebasmäe allika piiranguvööndi ulatus 50 meetrit. Allika läheduses asub RMK Rebasmäe matkaonn. Matkaonnist algab trepp ja allika juurde viiv laudtee. Kristel Vilbaste. Eesti allikad. Tallinn: Varrak, 2013 Rebasmäe allikas keskkonnaportaalis Põlva rajooni RSN TK 30.09.1981 otsus nr. 180 Looduskaitse objektide kohta Põlva rajoonis[alaline kõdulink] Keskkonnaministri 02.04.2003 määrus nr. 28 Põlva maakonnas asuvaid kaitstavaid looduse üksikobjekte ümbritseva piiranguvööndi ulatus RMK Loodusega koos. Rebasmäe metsaonn MTÜ Ilumetsa Rongipeatuse Sõbrad. Rebasmäe allikas
Slobodan River

Slobodan River oli Eesti pop-rock ansambel. Ansambli moodustasid Ithaka Maria, Tomi Rahula ja Stig Rästa. Ansambel tegutses viis aastat ja lagunes 2006. aastal. http://www.postimees.ee/1586947/slobodan-river-laks-laiali (vaadatud 02.02.2015)
Liina Tšernov

Liina Tšernov (sündinud 28. detsembril 1987 Sakus) on Eesti kergejõustiklane (keskmaajooksja). Ta lõpetas Saku põhikooli, siis Audentese Spordigümnaasiumi ja seejärel õppis Tartu Ülikooli Kehakultuuriteaduskonnas. Ta osales 2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel Zürichis, saavutas 800 meetri jooksus 25. ja 1500 meetri jooksus 23. koha. 2016. aasta EM-il sai 1500 meetri jooksus 20. koha. Liina Tšernov on tulnud koos sisevõistlustega Eesti meistriks 800 meetri jooksus 10 korda ja 1500 meetri jooksus 13 korda. Isiklikud rekordid välitingimustes. Tema isa (Aleksander Tšernov) ja ema (Piia Tšernov) olid samuti arvestataval tasemel keskmaajooksjad. Aleksander Tšernovi biograafia ESBL-is Biograafia ESBL-is Liina Tšernov Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Profiil all-athletics.com
KV.EE

KV.EE on kinnisvaraportaal. Portaal haldab ettevõte AllePal OÜ, mis omakorda kuulub Baltic Classifieds Group'i. Veebiportaali asutas 1999 aastal Ingmar Pappel, kes mitme kinnisvarafirma kuulutuste andmebaasid internetti üles pani. Algselt oli portaali nimi kinnisvara.web.ee. 1999. aasta detsembris registreeriti domeeninimi kv.ee. 2005. aastal avati Kv.ee sõsarportaal Leedus, mis sai nimeks Edomus.lt. 2008. aastal müüdi osaliselt ja paar aastat hiljem 100% osalusest üle maailma tegutsevale Lõuna-Aafrika Vabariigi ettevõttele Naspers. 2012. aastal tehti Eesti esimene kinnisvara mobiilirakendus KV Üürikad. 2015. aasta lõpus ostis Eesti Meedia sel ajal kinnisvaraportaali KV.EE-d hallanud ettevõtte Allegro Baltics, mille nimi muudeti AllePal OÜ-ks. 2016. aasta kevadel kuulutasid 11 suuremat kinnisvarafirmat, et nad tulevad oma kuulutustega ära KV.EE'st, et mõjutada KV.EE hinnastamise põhimõtteid. Sisuliselt kuulutati välja boikott. Konkurentsiamet algatas juurdluse ja firmasid süüdistati kartellikokkuleppes. Juurdlus lõppes oportuniteedi kokkuleppega. Ehk tunnistati süüd, aga avaliku huvi puudumisel kedagi süüdi ei mõistetud. Kinnisvarafirmad lisasid kuulutused tagasi 1-3 kuud peale boikoti algust. 2019. aastal ostis KV.EE haldava AllePal OÜ Suurbritannias asuv investeerimisfond APAX. "Baltic Classifieds Group". "Kinnisvarabürood kuulutasid kv.ee-le boikoti". Äripäev. 31. märts 2017. "Kartellikahtlusega uurimise alla sattunud kinnisvarafirmad pääsesid oportuniteediga". delfi.ee. 19. november 2018. "Intervjuu: millega lõppes kinnisvarafirmade boikott?". Äripäev. 29. jaanuar 2018.
Majutusettevõte

Majutusettevõte on majutusteenuseid osutav ettevõte. Majutusettevõtete hulka kuuluvad näiteks hotellid, motellid, külalistemajad, hostelid, võõrastemajad, puhkemajad, kämpingud, puhkekülad ja -laagrid, külaliskorterid, kodumajutus jmt. Eestis kehtivate seaduste kohaselt on majutusettevõte majandusüksus, mille kaudu ettevõtja osutab tasu eest majutusteenust ja sellega kaasnevaid teenuseid. Majutusteenuseks ei loeta: juriidilise isiku poolt temale kuuluva vara arvel oma töötajate majutamist; majutamist, mille puhul sõlmitakse eluruumi üürileping tähtajaga üle 30 päeva; õppeasutuse poolt selles õppeasutuses õppivate isikute majutamist; füüsilise isiku poolt temale kuuluva vara arvel oma perekonna liikmete või teiste isikute majutamist ilma sellekohase reklaamita; füüsilise isiku poolt temale kuuluva vara arvel kuni viie isiku majutamist; majutamist regulaarliinil sõitvas transpordivahendis. eRT: Turismiseadus (TurS) eRT: Nõuded majutusettevõttele
MTV Euroopa muusikaauhinnad

MTV Euroopa muusikaauhinnad on aastast 1994 MTV Networks Europe poolt korraldatav üritus, kus premeeritakse muusikuid jt artiste. Esimene muusikaauhindade üritus toimus 1994. aastal. 2006–2009 anti ürituse raames välja ka auhindu kategoorias "Parim Balti artist" ("Best Baltic Act"). Ürituse koduleht
Sankt Moritzi olümpiamängud

Sankt Moritzis on taliolümpiamängud toimunud kahel korral: II taliolümpiamängud 1928. aastal V taliolümpiamängud 1948. aastal
Tauno Toompuu

Tauno Toompuu (sündinud 2. jaanuaril 1979 Laekveres) on eesti vaimulik. Ta lõpetas aastal 1997 Rakvere Reaalgümnaasiumi. Aastatel 1998–2007 õppis ta Tartu Teoloogia Akadeemias usuteadust. Ta ordineeriti 25. juulil 2003 diakoniks ja 5. juunil 2007 õpetajaks. Ta oli aastatel 2003–2007 Simuna koguduse diakon ja on aastast 2007 Rakvere koguduse õpetaja. Alates 2009 oli ta Viru abipraost ja on alates 2015 EELK Konsistooriumi assessor. Lisaks on ta aastast 2010 EELK liturgiakomisjoni liige. Aastal 2015 valiti ta EELK Viru praostkonna praostiks. Nutitelefoniga revolutsionäär sai Virumaa praostiks
Toomakristlus

Toomakristlased olid 30. aastatel pKr messialastest moodustunud rühmitus Galileas Palestiinas.[viide?] Nimetus tuleneb apostel Toomase nimest. Toomakristlastelt on pärit vanim teada olev Uue Testamendi väline tekst Tooma evangeelium. Kui portugallased rohkem kui viissada aastat tagasi piprajahil Indiasse jõudsid, leidsid nad eest tavapäraselt tegutseva kristlaste koguduse. India toomakristlaste pärimuse kohaselt on nende koguduse Indias rajanud apostel Toomas. See lugu Toomast on tuntud ka läänepoolsete kristlaste seas kirjas pealkirjaga "Tooma teod". Arvatavasti on tekst koostatud 3. sajandi esimesel poolel pKr süüria keeles, kindlasti sisaldab see teos aga ka vanemat pärimust. Pikka aega peeti "Tooma tegudes" kirjapandud lugu väljamõeldiseks. 19. sajandil leiti münte, millel oli India kuninga Gondopharese nimi. Too kuningas oli tõepoolest elanud ajal, mil Toomas oleks pidanud Indias tegutsema. 1. sajandil pKr olid Lähis-Ida ja India vahel üsna tihedad kaubanduslikud sidemed. Need kaudsed ajaloolised tõendid võimaldavad "Tooma tegude" lugu tõepäraseks pidada. Kirikuloolane Eusebios kirjutab, et Aleksandria katehheetide kooli üks juhte Pantainos külastas 2. sajandi lõpupoole pKr misjonärina Indiat. India toomakristlaste ühe osa moodustasid väljarändajad Lähis-Idast, eelkõige süürlased ja nende järeltulijad. Teine osa olid põgenikud ristiusuvaenulikust Sassaniidide Iraanist. Indiasse jäi elama ka osa kaupmehi. Teatud osa koguduseliikmeid oli (ja on tänaseni) juudi päritoluga. Indias teatakse lugu, kuidas nestoriaanlik kaupmees Kani (või Kana) Thomas tuli koos vähemalt neljasaja inimesega, nende seas ka vaimulikke ja isegi üks piiskop, Iraani (Pärsia) tagakiusamiste eest Malabari rannikule maapakku. Pärimuse kohaselt juhtus see aastal 345 pKr. Enne teda olid seal juba kristlased, kes uustulnukad sõbralikult vastu võtsid. Aastatel 410–420 pKr allutati otseselt Indiasse suunduvale kaubateele jäänud India kristlikud kogudused Iraani nestoriaanlikule kirikule. 7. sajandi keskel pKr muutus India kirik omaette metropoliitkonnaks, mis allus otse nestoriaanide patriarhile. Toomakristlased kasutasid kirikliku keelena süüria keelt. Süüria keel on tänaseni liturgiliseks keeleks mitmes India toomakristlaste kirikus. Toomakristlased ehk nasranid elavad Indias tänaseni. Toomakirjandus Alar Laats, Monofüsiidid, 3. osa (Armeenia, toomakristlased jt). Kirik & Teoloogia. 16. jaanuar 2015
Anna Žīgure

Anna Velēda Žīgure (sündinud 25. augustil 1948 Riias) on läti kirjanik, tõlkija ja diplomaat. Ta õppis Jūrmala 4. keskkoolis. 1972. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli soome-ugri filoloogia erialal. Aastail 1972–1978 töötas ta korrektorina ajakirjas Padomju Latvijas Komunists (Nõukogude Läti Kommunist), hiljem oli Läti Kirjanike Liidu konsultant ja juhatuse sekretär (1978–1990). Aastail 1989–1991 oli ta Läti-Soome ühingu esimees. Aastail 1992–1998 oli ta iseseisvuse taastanud Läti esimene suursaadik Soomes, aastail 1992–1993 ka Eestis. Ta on tõlkinud kirjandust soome, eesti ja ungari keelest läti keelde (teiste hulgas Jaan Krossi, Holger Puki, Teet Kallase, Ellen Niidu, Aimée Beekmani, Viivi Luige, Heino Välja, Heljo Männi, Jüri Tuuliku teoseid). "Ja siiski nii lähedal" (mälestusteraamat, läti keelest tõlkinud Ita Saks; Tallinn: Olion, 1999) "Läti maa ja taevas" (läti keelest lühendatult tõlkinud Kalev Kalkun; Loomingu Raamatukogu 29/30, 2001) "Läti rahva käekäik. Hetki ajaloost" (läti keelest tõlkinud Arno Baltin; Loomingu Raamatukogu 4–5, 2021) 1995 Kolme Tähe orden 2000 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk Tema isa oli kirjanik ja tõlkija Jānis Žīgurs, tema emapoolsed vanavanemad kirjanikud ja tõlkijad Edvarts Virza (Jēkabs Eduards Liekna) ning Elza Stērste. Tema abikaasa on Jukka Rislakki. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Olev Remsu. Läti silda ehitades. Retsensioon Anna Žigure teosele "Läti rahva käekäik. Hetki ajaloost" (LR 4-5, 2021, tõlkija Arno Baltin). Postimees, AK, 20. märts 2021
Boeing C-17 Globemaster III

Boeing C-17 Globemaster III on USA-s loodud neljamootoriline suur sõjaväe transpordilennuk, mille esmalend tehti 1991. aastal. Neid lennukeid valmistati aastatel 1995–2015. Peale USA õhujõudude on lennuk kasutusel ka Suurbritannia, Austraalia, Kanada, Katari, Araabia Ühendemiraatide, India ja Kuveidi õhujõududes. Lisaks on kolm lennukit kasutusel NATO-s. C-17 on 53 meetrit pikk ja 52-meetrise tiivaulatusega. Lennuki jõuallikateks on neli Pratt & Whitney PW2000 turboventilaatormootorit. Iga mootor annab 180 kN tõukejõu. Mootorite reverseerimisel ruleerimise ajal suunatakse mootori düüsist väljuvad gaasid üles ette. Nii vähendatakse võimaliku võõrkeha mootorisse sattumist, lennuk on võimeline oma mootorite reversil ka tagurpidi ruleerima. Lennuki meeskond koosneb kolmest liikmest (2 pilooti ja laadungispetsialist). Varustust saab lennukile laadida kere tagumise, rambiga varustatud luugi kaudu. Ramp kannab ka 63-tonnist M1 Abramsi tanki. Lastiruum on 26,8 meetrit pikk, 5,5 meetrit lai ja 3,7 meetrit kõrge. Lastiruumi põrand on varustatud rullikteega kaubaaluste või konteinerite lükkamise lihtsustamiseks. Rullikuid ümber pöörates saab tekitada tasase põranda, mis sobib sõdurite ja sõidukite paigutamiseks. C-17 stardi- ja maandumisraja minimaalne pikkus on 1064 meetrit ja laius 27 meetrit. Lennuk võib õhku tõusta ka kõvakatteta lennuväljalt. Austraalia 6 kasutusel ja 4 tellitud Kanada 4 kasutusel ja 1 tellitud India 10 tellitud, millest 6 on tellijale tarnitud NATO 3 kasutusel NATO SAC-programmis. Kõik lennukid asuvad Ungari õhuväebaasis Kuveit 1 kasutusel ja 1 tellitud Katar 4 kasutusel AÜE 6 kasutusel Suurbritannia 8 kasutusel USA 223 kasutusel
Lake Placidi olümpiamängud

Lake Placidis on taliolümpiamängud toimunud kahel korral: III taliolümpiamängud 1932. aastal XIII taliolümpiamängud 1980. aastal
Frederick Fleet

Frederick Fleet (15. oktoober 1887 Liverpool – 10. jaanuar 1965 Southampton) oli Briti päritolu madrus ning üks 706 inimestest, kes pääses Titanicu huku ööl (15. aprillil 1912) laevalt eluga (kuulus päästepaadi meeskonda). Mastikorvis vahis olles märkas ta 14. aprillil 1912 kell 23.40 jäämäge, lõi kolm korda kella ning andis telefoni teel kaptenisilda teada: "Jäämägi, otse ees!" Fleet poos end 10. jaanuaril 1965 oma koduaias depressiooni tõttu üles.
Karl-Erik Palmér

Karl-Erik Palmér (17. aprill 1929 Malmö – 2. veebruar 2015 Malmö) oli rootsi jalgpallur (poolkaitsja). Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Malmö FF. Aastatel 1951–1958 mängis ta Itaalia klubis Legnano ning seejärel lühikest aega veel Torino Juventuses. Palmér kuulus 1950. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel pronksmedali võitnud Rootsi jalgpallikoondisse. Ta lõi nendel maailmameistrivõistlustel viies mängus kolm väravat. Karl-Erik Palmér mängis rahvuskoondises 14 korda ja lõi 10 väravat.
Innsbrucki olümpiamängud

Innsbruckis on taliolümpiamängud toimunud kahel korral: IX taliolümpiamängud 1964. aastal XII taliolümpiamängud 1976. aastal