Harilik kanep

Harilik kanep (Cannabis sativa) on kanepiliste sugukonda kanepi perekonda kuuluv rohttaim. Kultuurtaimena on harilik kanep laialt levinud ja teda on kasutatud kultus-, toidu-, tarbe-, ravim-, narkotaimena, püha ja maagilise taimena ning kaubaartiklina jpm. Kannabis tähendab kreeka keeles "kanep", sativa ladina keeles "kasulik". Hariliku kanepi alamliigid, teisendid ja vormid on alamliigid Cannabis sativa subsp. indica (Lam.) E. Small & Cronquist Cannabis sativa subsp. intersita (Soják) Soják Cannabis sativa subsp. spontanea Serebr. teisendid Cannabis sativa var. gigantea Alef. Cannabis sativa var. indica (Lam.) E. Small & Cronquist Cannabis sativa var. indica (Lam.) Wehmer Cannabis sativa var. kafiristanica (Vavilov) E. Small & Cronquist Cannabis sativa var. kif A. DC. Cannabis sativa var. macrosperma (Stokes) Asch. & Graebn. Cannabis sativa var. monoica Hol. Cannabis sativa var. praecox Serebr. Cannabis sativa var. ruderalis (Janisch.) S.Z.Liou Cannabis sativa var. ruderalis Janisch. Cannabis sativa var. sativa Cannabis sativa var. spontanea Serebr. Cannabis sativa var. spontanea Vavilov Cannabis sativa var. vulgaris (L.) Alef. vormid Cannabis sativa fo. afghanica Vavilov Cannabis sativa fo. chinensis (Delile) A. DC. Cannabis sativa fo. pedemontana A. DC. Cannabis sativa fo. vulgaris (Alef.) Voss Vars on püstine, 50–200 cm kõrge. Lehed on sõrmjad, lehekesi 5–9, servad saagjad. Harilik kanep on enamasti kahekojaline taim ja tuultolmleja. Isasõied on rippuvates pöörisjates õisikutes, emasõied tähkjates õisikutes. Samuti on emastaim suurem ja tihedamalt lehistunud kui isastaim. Õitseb juunist augustini. Vili on hallikasrohelise värvusega ja alla 5 mm läbimõõduga. Harilik kanep on vana kultuurtaim, pärineb ilmselt Kesk-Aasiast. Taime kasvatamine on alguse saanud Kirde-Hiinast ja Kagu-Siberist 4200–3200 eKr. Ida-Euroopasse tõid taime sküüdid umbes 700 eKr. Inglismaal on kanepit kasvatatud 5. sajandist alates, peamiselt kiudtaimena. Kanep oli siiditee oluline kaubaartikkel. Harva kohtab metsistunud taimi umbrohuna põldudel või tulnukana teeservades. Taime on laiali veetud ka Hispaaniasse, Prantsusmaale, Korsikale, Sitsiiliasse, Itaaliasse, Jugoslaaviasse, Bulgaariasse, Kreekasse, Hiinasse, Venemaale, Kaukasusele, Lääne- ja Kesk-Siberisse, Mongooliasse, Costa Ricasse, Panamale, Austraaliasse, Taiwanile, Jaava saarele, Taisse, Myanmari, Filipiinidele, Marokosse, Jamaicale, Haitile, Türki, Iraani, Jeemenisse, Pakistani ja paljudesse Ameerika Ühendriikide osariikidesse jm. Kesk-Aasias ja troopikas kasvatatakse alamliiki Cannabis sativa subsp. indica (Lam.) E. Small & Cronquist narko- ja ravimtaimena. Tänapäeval on aretatud eraldi õlikanep ehk toidukanep ja kiukanep ehk tehniline kanep. Eestis on praegu kehtiva karistusseadustiku § 188 kohaselt nii era- kui ka juriidilistele isikutele kanepi kasvatamise eest ette nähtud kas rahaline karistus või aastatepikkune vangistus.  Pikemalt artiklis Kanepikiud  Pikemalt artiklis Kanepiseemned  Pikemalt artiklis Kanepiõli  Pikemalt artiklis Kanepiürt Harilikust kanepist saadakse kiudu ja kanepiseemneid. Hariliku kanepi valmimata seemned võivad inimestel söömise järel mürgistusseisundeid esile kutsuda. Valminuna on seemned aga väärtuslik toiduaine ja loomasööt. Eestimaal kasvatatud kanepist valmistati kodustes majapidamistes kanepijahu. Kanepijahust valmistati aga kanepipiima ja kanepiputru (kanepitempi). Kanepiseemneid kasutatakse mitmete toiduainete koostises, nagu kanepiseemnetega leivad. Kanepiseemnetest jahvatatakse kanepijahu ja pressitakse kanepiõli. Külmpressi kanepiõli on taimset päritolu toiduaine, milles ei ole leidu gluteeni ega kolesterooli. Küll aga võib sisaldada piisavas koguses Δ9-tetrahüdrokannabinooli jälgi, et uriinitest narkootiliste ainete tuvastamiseks, võib osutuda kannabioidide suhtes positiivseks. Kanepit peetakse armurohuks. Teda kasutatakse tantrismis rituaalse suguühte ajal, toitmaks naiste kundalini-jõudu ja pikendamaks rituaalide ajal vajalikku meeste erektsiooni. Ajurveedas soovitatakse kanepit abielupaaridele. Küpsetatud kanepiseemneid on mitmel pool pakutud pulmaroana, neid võib kasutada armuloitsudes ja armujookides. Kanepit peetakse üheks vanimaks kultuurtaimeks. Hiinas on kanepit peetud pühaks taimeks. Hiina šamaanid kasutasid taime tuleviku ennustamisel ja deemonite alistamisel. Muistsed taoistid olevat söönud kanepit keskendumisvõime parandamiseks pühade tekstide lugemisel ja põletasid viirukina. Kurja maagia purustamiseks pandi kanepivars haige voodi kõrvale püsti seisma. Kanep sisaldus ka surematuse eliksiiris. Taime on kasutatud mitmete kultuuride usundites ja maagias, saavutades suurima narkootilise tähtsuse Himaalajas Indias ja Tiibetis. Hinduistliku legendi järgi toonud jumal Šiva kanepi Himaalajast alla inimestele rõõmuks. Nimelt elas maailma looja ja hävitaja Šiva koos oma abikaasa Parvatiga Himaalajas, kuid ei püsinud kuidagi kodus, vaid lõbutses jumalannade ja nümfidega. Kui Šiva koju tuli, olevat Parvati talle esmalt kanepit suitsetamiseks andnud ja pärast olevat nad koos taevalikku õndsust nautinud. Himaalaja šamaanid kasutavad kanepit väga sügavasse transsi jõudmiseks. Euroopas oli kanep pühendatud armastusejumalanna Freyjale. Paranormaalne tasand Maagile annab kanep võimaluse eemalduda materiaalsest maailmast, pääsemaks teistesse reaalsustesse. Kanepit ja puju on põletatud nägemuste nägemiseks võlupeegli ees. Kanepil oli oma osa Euroopa riitustes tulevase abikaasa nägemisel; selleks mindi koos kanepiseemnetega keskööl kiriku juurde ja sooritati vajalikud toimingud. kanep (mõnuaine) Christian Rätsch, "Marijuana Medicine: A World Tour of the Healing and Visionary Powers of Cannabis", lk 3, 1998, AT Verlag Aarau [1]. Vaadatud 17.01.2014 Tropicos. Vaadatud 19.04.2015 Sinikka Piippo. "Taimede varjatud vägi". Tõlge eesti keelde Kadri Jaanits. Varrak, 2011. Lk 442 S. Piippo, U. Salo. "Meelte ja tunnete taimed". Varrak, Tallinn. 2007. Lk 224 Piippo & Salo (2007), lk 224 Catalogue of Life: Cannabis sativa L. Kanepiseemned. Vaadatud 17.01.2014 Riigikogu seadus, Karistusseadustik, Redaktsiooni jõustumise kp: 01.01.2016, RT I, 17.12.2015, 9 KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 575/2011, 16. juuni 2011, söödamaterjalide kataloogi kohta, KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 575/2011, 16. juuni 2011, söödamaterjalide kataloogi kohta Urmas Kokassaar, Kanepiseemnetest tehti vanasti jurssi, piima ja putru, Eesti Loodus, artiklid EL 10/2003, vaadatud 11. aprillil 2017 Piippo (2011), lk 444 Piippo ja Salo (2007), lk 225 Piippo (2011), lk 443 Harilik kanep andmebaasis eElurikkus