laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pseudovoor

Pseudovoor ehk drumlinoid on voorega sarnaneva kujuga positiivne pinnavorm. Pseudovoored on enamasti samuti liikuva liustiku kujundatud, kuid 'päris' voortest erinevad nad selle poolest, et nad ei ole mitte kulutuskuhjelised setteist koosnevad pinnavormid, vaid pigem liikuva liustiku voolitud kaljud ehk paljanduv aluskord. Pseudovoori, mida nimetatakse oinapeadeks, esineb näiteks Soomes.
Robin Söderling

Robin Bo Carl Söderling (sündinud 14. augustil 1984 Tibros) on rootsi elukutseline tennisist. Tema parim koht ATP üksikmängu edetabelis oli 4. koht (alates 15. novembrist 2010). Söderling jõudis 2009. ja 2010. aastal French Openi finaali, kus kaotas 2009. aastal Rafael Nadalile ja 2010. aastal Roger Federerile. Ta lõpetas tippsportlaskarjääri 23. detsembril 2015. Robin Söderling on 193 cm pikk ja kaalub 87 kg. Ta on paremakäeline.
Harry Akst

Harry Akst (15. august 1894 New York – 31. märts 1963 Hollywood) oli Ameerika Ühendriikide laulukirjutaja. Karjääri alustas ta pianistina estraadietendustel, saates klaveril selliseid lauljaid nagu Nora Bayes, Frank Fay ja Al Jolson.
Linda tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Linda tänav on tänav Tartus Karlova linnaosas. See kulgeb Lev Tolstoi tänavast Purde tänavani ja on 780 meetri pikkune. Tänav on saanud nime eeposest "Kalevipoeg" tuntud Kalevipoja ema Linda järgi. Lähedal asuvad veel Kalevi ja Salme tänav. Praeguse nime sai tänav Tartu linnavolikogu otsusega 14. novembrist 1927, varasem nimi oli Valeria tänav (Valeeria tänav, Valerienstraßße). Tänav on suuremalt jaolt Karlova linnaosale omase ehitusstiiliga. Alates Vaba tänavaga ristumisest Purde tänava poole on arhitektuur tänapäevasem.
Flavia Pennetta

Flavia Pennetta (sündinud 25. veebruaril 1982 Brindisis Apulias) on itaalia profitennisist. Pennetta on esimene itaalia naistennisist, kes on paarismängu edetabelis esikohale jõudnud. Ta on võitnud 9 WTA turniiri. Pennetta ja tema tiimikaaslased Mara Santangelo, Francesca Schiavone ja Roberta Vinci jõudsid 2006. aastal Fed Cupi finaali. Ta on 172 cm pikk ja kaalub 58 kg. Pennetta on paremakäeline.
Birgitte Alsted

Birgitte Alsted (sündinud 15. juunil 1942) on Taani viiuldaja, pedagoog ja helilooja, kes on õppinud Taani Kuninglikus Muusikaakadeemias (Royal Danish Academy of Music) ja Varssavis.
Riigikeel

Riigikeel on keel, mis on riigi või muu territooriumi konstitutsioonis riigikeeleks määratud. Pooltel maailma riikidel on riigikeel. Mõnel riigil, näiteks Eestil ja Albaanial, on ainult üks riigikeel. Mõnel riigil on mitu riigikeelt, näiteks Belgial, Soomel, Afganistanil, Paraguayl, Boliivial, Indial, Šveitsil ja Lõuna-Aafrika Vabariigil. Mõnel riigil, näiteks Iraagil, Itaalial ja Hispaanial, on üks üleriiklik riigikeel, kuid mõned keeled on kaasriigikeeled mõnes tähtsas piirkonnas. Mõnel riigil, näiteks Ameerika Ühendriikidel, riigikeelt küll ei ole, kuid mõnes osariigis on riigikeeled (vaata Keeled Ameerika Ühendriikides). Mõnel riigil ei ole üldse riigikeelt, näiteks Austraalial, Eritreal, Luksemburgil, Rootsil, Tuvalul ja Suurbritannial. Mõnes Aafrika riigis ja Filipiinidel ei ole riigi- ja õppekeeleks riigi kõige levinum keel. Iirimaal aga on riigikeelt (national language) iiri keelt kõnelejaid väga vähe, kuna enamik rahvast kõneleb ametlikult madalama staatusega inglise keelt. Sarnane olukord on Uus-Meremaal, kus elanike enamik kõneleb inglise keelt, kuid ainus riigikeel on maoori keel. Mõnes riigis on keelte kasutamine poliitiliseks tüliküsimuseks. Eesti riigikeel on eesti keel. Ametlik keel Rahvuskeel Keele staatus
David Amram

David Amram (sündinud 17. novembril 1930 Philadelphias) on Ameerika Ühendriikide helilooja, muusik, dirigent ja kirjanik.
David Ferrer

David Ferrer (sündinud 2. aprillil 1982 Xàbias Alicante provintsis) on hispaania tennisist. Ta on 2013. aasta alguse seisuga ATP edetabelis viiendal kohal ning Rafael Nadali järel paremuselt teine hispaania meestennisist. Ta hakkas profitennisega tegelema 2000. aastal. Ferrer kuulus võidukasse hispaania tiimi, kes võitis 2008., 2009. ja 2011. aasta David Cupi finaalid. Ta on 175 cm pikk ja kaalub 73 kg. Ferrer on paremakäeline. "Current ATP Rankings (singles)" atpworldtour.com. ATP Tour, Inc.
Parasvöötme rohtlad

Parasvöötme rohtla on rohtlavööndi osa, mis hõlmab parasvöötmes paiknevaid rohtlaid. Need on suured avarad alad, kus sademete hulk on aurumisega võrdne. Sademeid on seal kõrbete jaoks liiga palju ja metsade tekkeks liiga vähe. Peamiselt kasvavad seal rohttaimed. Rohttaimed ajavad juurevõsusid ja taluvad pidevat karjatamist. Rohtlad on väga viljakad - seal elab palju suuri rohusööjaid (saiga, ameerika piison, suur-sipelgaõgija jne). Rohtlates on end raske varjata. Väiksemad loomad (nt mustjalg-tuhkur) kaevavad mustmulda käike. Suuremad loomad liiguvad karjades. Rohtlad paiknevad parasvöötme soojemas osas. Naabervöönditeks on poolkõrbed ja lehtmetsad. Rohtlad ei moodusta maakera ümber pidevat vööndit. Põhja-Ameerika rohtlad ehk preeriad paiknevad Kaljumäestiku eelse vööndina. Suurim ühtne rohtla jääb Euraasiasse, täpsemalt kulgeb see Ukrainast üle Venemaa Hiinani välja. Seal nimetatakse seda stepiks. Kohati on rohtlaid ka Ees-Aasias ja Ungaris, kus neid Doonau äärseid rohtlaid nimetatakse pustadeks. Rohtlate kliima on mandriline. Talv on külm ja suvi palav. Seega on õhutemperatuuride amplituud suur. Pika sooja suve ja sademete vähesuse tõttu tekib rohtlates tihti niiskusepuudus, mis suve lõpul võib muutuda põuaks. Jõed on rohtlates väga veevaesed, põhjavesi asub sügaval. Enamuse aastast on jõed kuivad, ent tulvavee tekkides on veetase kõrge. Kui puud üldse kunagi rohtlas kasvavad, siis teevad nad seda jõgede/järvede ääres. Suurimad jõed on Missouri, Irtõš ja Colorado. Peamiseks mullatüübiks on mustmuld, mis on maailmas kõige viljakam muld. Parasvöötme rohtlate elustik on suhteliselt kesine, suuremalt jaolt koosneb see rohttaimedest ja rohusööjatest. Vähem esindatud on kiskjad, närilised, vähe on ka linde, kahepaikseid ja roomajaid. Puid leidub vaid jõgede ja järvede ääres ning küngaste ülemosas. Parasvöötme rohtlate loomastik koosneb peamiselt rohusööjatest. Sealsed kõrrelised on toiduks paljudele imetajatele, nagu näiteks ameerika piison, saiga ja prževalski hobune. Sealsed kiskjad on aga väikesed. Parasvöötme rohtlates elavad näiteks marmortõhk, mustjalg-tuhkur, koiott ja lakkhunt. Närilistest on üks omanäolisemaid rohtlahaukur. Lindudest võib rohtlates näha maailma raskeimat lendavat lindu suurtrappi. Veel leidub seal tuttlõokesi jt. Geograafia põhikoolile - Maailma loodus- ja ühiskonnageograafia Õppematerjal rohtlate kohta
Harri Kiisk

Harri Kiisk (13. detsember 1922 Rakvere – 3. juuni 2000 Stockholm) oli eesti koorijuht, ajakirjanik ja ühiskonnategelane. Eesti Rahvusfondi juhatuse liige, 1956–2000 ajalehe Teataja toimetaja. Harri Kiisk valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse. 1998 Valgetähe IV klassi teenetemärk
Tuulekanne

Tuulekanne on protsesside kogum, mis hõlmab mittenidusate setete tuule poolt õhkutõstmist ja transporti. Tavaliselt eristatakse termineid "deflatsioon" ja "tuuleerosioon". Eestikeelset terminit "tuulekanne" võidakse kasutada nende mõlema puhul. Deflatsioon on peeneteraliste ja kuivade setete tuule poolt õhkutõstmine ja eemalekandmine, kusjuures see toimub levinud käsitluse kohaselt kas kõrbes või luidetega rannikul. Termini "tuuleerosioon" kasutamisel peetakse aga tavaliselt silmas kuivanud muldade vaesumist (kuid mitte ainult), mis tuleneb tuule erodeerivast tegevusest. Deflatsiooni peetakse sageli tuuleerosiooni alamliigiks. Liivatorm
Norbert Növényi

Norbert Növényi (sündinud 15. mail 1957) on endine Ungari maadleja. Ta võitis Kreeka-Rooma maadluses 1980. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali. Finaalis võitis ta tugevat Nõukogude Liidu maadlejat Igor Kanõginit, kelle lemmikvõtteks oli nupuvõte. Väidetavalt oli Növényi selle võtte kaitset harjutanud enne Moskva olümpiamänge nii kõvasti, et puus oli verine. 1987. aastal võitis kikkpoksi maailmameistrivõistlused kaalukategoorias üle 91 kg. 1992. aasta suveolümpiamängudel saavutas ta Kreeka-Rooma maadluses seitsmenda koha. Ta on seitsmekordne Ungari meister Kreeka-Rooma maadluses. Ta on kaasa teinud ka mängufilmides, näiteks filmis "Red Heat", kus peaosades on Arnold Schwarzenegger ja James Belushi, Taksidermia jne. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 26. juuli 2011. Vaadatud 26. märtsil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.imdb.com/name/nm0639145/ Norbert Növényi veebisaidil Olympedia (inglise)
Helmut Kolk

Hellmuth (Helmut) Verner Kolk (23. november 1909 Olustvere vald, Viljandimaa – 3. jaanuar 2000 Stockholm) oli eesti agronoom. Ta õppis aastail 1929–1930 Tartu Ülikooli filosoofia- ja 1930–1935 (lõpetas 1938) põllumajandusteaduskonnas, lic. agr. 1947 (Uppsala), dr. agr. 1962 (Uppsala), Korporatsioon Vironia vilistlane. Helmut Kolk töötas Viljandi ümbruse maatulunduskonsulendina, põgenes 1943. aastal Soome ja 1944. aastal Rootsi. Eesti Agronoomide Seltsi Rootsis ja Vabade Eestlaste Põllumajandusliidu liige. Agr. Helmut Kolk surnud. Teataja, 22. jaanuar 2000, nr. 1, lk. 7. TÜ üliõpilased
Deflatsioon

Deflatsioon on inflatsiooni vastandprotsess. Selle käigus raha väärtus suureneb, mis väljendub hindade alanemises. Seetõttu saab sama rahakoguse eest rohkem osta. Deflatsiooni ei tohi segi ajada disinflatsiooniga, mille käigus raha väärtus langeb endistviisi, ainult väiksema kiirusega. Harilikult eelistavad valitsused deflatsioonile kerget inflatsiooni. Deflatsioon paneb raskemasse olukorda laenuvõtjad, kellel tuleb tagasi maksta reaalhindades rohkem, ja soosib raha väljalaenajaid. Kuna ka sukasääres seisva raha väärtus suureneb, siis ei soosi deflatsioon majanduse arengut ning tekitab töötust.[viide?] Deflatsiooni saab valitsus tekitada, korjates raha käibelt ära, ja pidurdada, lastes käibele katteta raha. Erinevalt hüperinflatsioonist ei ole maailmas kunagi esinenud hüperdeflatsiooni. Põhjuseks on näiteks asjaolu, et käibiva raha kogust on raske vähendada, kui sellega ei kaasne töötajate palkade vähenemine, aga palku vähendada on keeruline. Eestis on kerget deflatsiooni aeg-ajalt esinenud suvekuudel, juhul kui toidukaubad odavnevad ja muud hinnad püsivad endisel tasemel.
Oskar von Törne

Oskar Leopold von Törne (31. juuli / 12. august 1826 Tallinn – 5. jaanuar / 18. jaanuar 1912 Tallinn) oli Eesti vaimulik. Ta õppis aastatel 1838–1846 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. 1847–1848 õppis ta filoloogiat Peterburi Ülikoolis, 1849–1853 filoloogiat ja usuteadust Tartu Ülikoolis. 1853–1855 töötas Peterburis usuõpetajana. Prooviaastal oli ta Peterburi Jaani koguduses Cornelius Laalandi juures. Ordineeriti 21. augustil / 2. septembril 1855 Peterburis õpetajaks. Oli 1855–1862 Bessaraabias Klöstitzi (praeguste nimede ja haldusjaotuse järgi Vesela Dolina Tarutino rajoonis Odessa oblastis) koguduse õpetaja. 1862–1863 oli ta Häädemeeste ja Tahkuranna koguduse vikaarõpetaja, 1863–1870 oli ta (introdutseeriti 13. oktoobril / 25. oktoobril 1863) samade koguduste õpetaja. 1870–1877 oli ta (introdutseeriti 6. septembril / 18. septembril 1870) Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja, olles samaaegselt ka kohalikus gümnaasiumis ja tütarlastekoolis usuõpetaja. 1877–1898 oli ta (introdutseeriti 7. augustil / 19. augustil 1877) Martna Püha Martini koguduse õpetaja. Jäi aastal 1898 emerituuri, emerituuris olles elas Tallinnas. Tema poeg Johannes von Törne oli Tartu Maarja koguduse adjunktõpetaja. Tema abikaasa vend Andreas Friedrich Lezius oli Tõstamaa ja Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Erik Amburger "Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußlands" vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937 Ein biographisches Lexikon Institut Nordostdeutsches Kulturwerk Martin Luther Verlag 1998
Karl Otsasoo

Karl Otsasoo (Karl Otsason; 15. september 1875 Päidla vald, Tartumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli eesti põllumees. Ta oli alates 1905. aastast Päidla talu rentnik, hiljem omanik Kodijärve vallas. Ta oli ka Kodijärve vallavanem ja Kodijärve põllumeestekogu esimees.
Miranda July

Miranda July (sünninimi Miranda Jennifer Grossinger; sündinud 15. veebruaril 1974 Barre'is Vermontis) on Ameerika Ühendriikide näitleja, režissöör, stsenarist, tegevuskunstnik, laulja ja kirjanik. July esimene täispikk mängufilm "Me and you and everyone we know" ("Mina, sina ja kõik, keda me teame", 2005) sai auhindu Cannes'i filmifestivalil, Sundance'i filmifestivalil ja mujalgi. Tema teine film "The future" ("Tulevik", 2011) kandideeris Berliini filmifestivalil Kuldkarule. 2007. aastal avaldas July novellikogu "No one belongs here more than you", mis pälvis nii kriitikute tunnustuse kui ka Frank O'Connori novellikogu preemia. Eesti keeles ilmus see 2012. aastal pealkirjaga "Siin oledki sa kõige rohkem oma" (Loomingu Raamatukogu 8–10, tõlkinud Carolina Pihelgas). 2011. aastal ilmus tõsielul põhinev raamat "It chooses you", milles portreteeritakse kolmeteistkümmet inimest, kellega July tutvus ajalehe müügikuulutuste kaudu. 10 Million Hours a Mile (1997) The Binet-Simon Test (1998) Margie Ruskie Stops Time (1996) Girls on Dates (1999)
Jääkünd

Jääkünd ehk eksaratsioon ehk jääkulutus on murenenud materjali transport liikuva liustiku abil. Algselt tähendas eksaratsioon kogu liikuva liustiku purustavat ja setteid liigutavat tegevust (Grabau, 1924), kuid hiljem on soovitatud termini kasutust täpsustada. Grabau, A. W., 1924 Principles of stratigraphy. 2nd ed. New York: A. G. Seiler. 1185 p.
Alamsugukond

Alamsugukond (subfamilia) on bioloogilises taksonoomias vahel kasutusel olev sugukonna (familia) sisene takson. Üks sugukond võib olla jaotatud mitmeks alamsugukonnaks.
Johannes von Törne

Johannes Abraham von Törne (15. juuli / 27. juuli 1858 Klöstitz – 8. november 1936 Mühlhausen, Tüüringi) oli luterlik pastor Eestis, Lõuna-Venemaal ja Saksamaal. Törne sündis Bessaraabias Klöstitzis (praeguse haldusjaotuse järgi Odessa oblastis Tarutõne rajoonis Vessela Dolõnas). Ta lõpetas Kuressaares gümnaasiumi ning õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1877–1878 filoloogiat ja 1878–1882 usuteadust. Prooviaastal oli ta Martna Püha Martini koguduses (oma isa Oskar von Törne juures). Ordineeriti 20. veebruaril / 4. märtsil 1883 õpetajaks. Ta oli aastatel 1883–1885 Tartu Maarja koguduse adjunktõpetaja ja 1885–1887 Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1887–1895 oli ta Hersoni kubermangus Kronaus (praeguse haldusjaotuse järgi Hersoni oblastis Võssokopillja rajoonis Võssokopilljas) luterlik vaimulik. Aastatel 1895–1919 oli ta luterlik vaimulik Doni-äärses Rostovis, lisaks oli ta aastast 1898 praost 2. lõunavene praostkonnas. Aastatel 1915–1917 oli ta välja saadetud Tsaritsõnisse, aastal 1919 oli ta vangistuses. Aastast 1920 elas ta Saksamaal, oli 1921–1928 (määrati 15. mail 1921) pastor Teistungenis (Eichsfeldi kreisis Tüüringi liidumaal). Jäi aastal 1928 emerituuri; emerituuris olles elas Mühlhausenis (Unstrut-Hainich-Kreisis Tüüringi liidumaal). Tema isa Oskar von Törne oli Häädemeeste, Tahkuranna, Kuressaare ja Martna Püha Martini koguduse õpetaja, vend Theodor von Törne oli luterlik vaimulik Gammalsvenskbys ja Tauria kubermangus. Onu Andreas Friedrich Lezius oli Tõstamaa ja Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja, onupoeg Friedrich Eduard Lezius oli Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja ning Greifswaldi Ülikooli õppejõud, Kieli ja Königsbergi Ülikooli professor, teine onupoeg Hermann Arnold Lezius oli Kuressaare ja Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Erik Amburger "Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußlands" vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937 Ein biographisches Lexikon Institut Nordostdeutsches Kulturwerk Martin Luther Verlag 1998
Tuulesete

Tuulesete ehk eoolsete ehk eool(ili)ne sete (inglise eolian deposit) on tuule poolt kantud ja setitatud sete. Tuule poolt kantud setteiks on enamasti peeneteralised purdsetted, näiteks liiv või aleuriit. Tuulesetteist koosnevad näiteks laialdased lössiplatood Hiinas. Tuulesetteist koosnevad ka tuuletekkelised ehk eoolsed pinnavormid.
Esta Veski

Esta Veski (aastani 1950 Esta Keiss; 28. märts 1924 Tartu – 30. märts 2024 Tallinn) oli eesti botaanik. Pärast Tartu Riikliku Ülikooli lõpetamist 1949. aastal töötas ta bioloogiaõpetajana, alates 1951. aastast Eesti Põllumajanduse Akadeemias assistendina, aastast 1957 Eksperimentaalbioloogia Instituudis ning seejärel pikka aega Tallinna Botaanikaaias. Oma teadustöös on ta uurinud taimede kasvatamist hüdrokultuurides. Veski, Esta 1964. Köögivilja ja lillede kasvatamine toitelahustel. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus. Veski, Esta 1965. Nelkide ja rooside hüdrokultuuris kasvatamise tulemusi. Tallinn: Tallinna Botaanikaaed. Veski, Esta 1973. Aretusnelgi mineraalne toitumine. Tallinn: Tallinna Botaanikaaed. Tallinn: Tallinna Botaanikaaed, Veski, Esta 1975. Taimede kasvatamine mullata. Tallinn: Valgus. Veski, Esta (koost.) 1979. Iluaiandus: haljastuses perspektiivseid dekoratiivtaimi. Tallinn: Valgus. Tema abikaasa oli Vello Veski, tema tütar on Tiiu Kull. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide, Sar-Y. Lisa. 2013. Lk. 1194.
Rohtlavöönd

Rohtlavöönd on loodusvöönd, mis hõlmab nii parasvöötme rohtlaid kui ka lõunapoolkeral paiknevaid pampat, ljaanot ja kampot. Euraasia parasvöötmes nimetatakse rohtlaid stepiks, Ungaris pustaks, Põhja-Ameerikas preeriaks. Lõuna-Ameerikas paiknevad rohtlad nii lähistroopikas, kus neid nimetatakse pampaks, kui ka lähisekvatoriaalses kliimavöötmes, kus nad kannavad nime ljaano ja kampo.
Kores

Kores on mulla vm jämedamad osad. Mullateaduses peetakse koreseks mulla jämedamat osa, mille läbimõõt on üle 1 mm. Purdaines Purdsete Eesti õigekeelsussõnaraamat, 2006. [1] Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [2]
Kivistis

Kivistis ehk fossiil on mis tahes eluvormi või selle elutegevuse mineraliseerunud jäljend. Kivististe uurimisega tegeleb paleontoloogia. Kivistised on geoloogias väga olulised, sest annavad otseselt infot geoloogilises minevikus eksisteerinud eluvormide kohta, kaudsemalt saab nende põhjal teha järeldusi ka paleogeograafia, paleoklimatoloogia jms kohta. Kivistist võib vaadata ka kui kivimis esinevat geoloogilist struktuuri. Vanimate leitud kivististe vanus on mitu miljardit aastat. Kõige vanemad leitud kivistised kuuluvad stromatoliitidele, kuid nende biogeenne päritolu ei ole üldtunnustatud, sest sarnased moodustised võivad tekkida ka elusorganismide vahenduseta. Seetõttu ei ole ka teadlaste seas üksmeelt vanimate kivististe vanuse osas. Eesti vanaaegkonna settekompleks on väga rikas mitmesuguste kivististe poolest. Tuntumad Eesti kivistised on käsijalgsed (Brachiopoda), trilobiidid (Trilobita), nautiloidid (Nautiloidea) jne. ihnofossiilid paleontoloogia subfossiil Tinn, O. & Meidla, T. 2006. Kuidas tekib kivistis. Eesti Loodus 5: 12–15. Teaduse helisõnastik: Fossiil (Oive Tinn) – ERR Teadus, 28. oktoober 2010 [1] Info fossiilide kohta koos piltidega. Eesti Geokogude portaal
Alviine Pedriks

Alviine Pedriks (kohtab ka eesnime kuju: Alvine; 30. juuli 1893 – 27. september 1938 Kadrina) oli kõige raskem eestlane. Ta kaalus 327 kilo. Ta hakkas ootamatult juurde võtma 1929. aastal Jõgeval võõrastemaja pidades. Enda ülalpidamiseks pidi ta end raha eest laatadel näitama. Kunagi teemaja pidanud Pedriksil polnud probleemiks kaks kundet korraga uksest välja tõsta. Tema enda saabumisel avati alati mõlemad uksepooled. Tallinna näitusele sõitis Pedriks raudteeplatvormil. Et 165 sentimeetrit pikk ja 286 sentimeetrise kõhuümbermõõduga Pedriks maha matta, tuli kirst teha poolteist meetrit lai. Biograafiline teatmeteos "Viru vägevad" Naine, kes kaalub 20 puuda! Esmaspäev, 9. juuli 1938, nr. 28, lk. 1 Eesti raskeim inimene Õhtuleht, 10. november 2009 Pilt MuIS
Kivilabürint

Kivilabürindid ehk meremeeste mängud, soome keeles jatulintarha, on soome rahvapärimuse kohaselt nimetus Euroopa eri paikkonnis ehitatud kivist laotud labürintidele, mida Hiiumaal on nimetatud ka meremeeste mängudeks. Vastupidi tänapäeval inimeste hulgas levinud arusaamale labürindist, kui eksitavate keerdkäikudega ehitisest, ei ole kivilabürintides tavaliselt eksitavaid umbradasid. Kivilabürindi ühes ja siis teises suunas keerduvat rada pidi võib käia labürindi sissepääsust alates ilma ekslemata kuni selle keskmeni. Suur osa Soome kivilabürintidest, mis kõik eranditult asuvad kas Soome mandri rannikualal või saarestikus, on nähtavasti pärit keskajast või on hilisemad, vanimad arvatavasti eelajaloolisest ajast. Võimalik, et kivilabürinte on kasutatud kultuspikadena, aga kindlaid teadmisi selle kohta ei ole. Soome kivilabürintide tegijaiks on rahvasuu pidanud hiide, hiiglase kasvu olendeid (soome keeles jatuli-jättiläinen). Veel on olnud kombeks "süüdistada" kummaliste kujundite tegemises naaberküla asukaid, kuna endi looduks neid ei tunnistatud. Veel on kivilabürintide kohta Soomes kasutatud nimetusi jättiläisen tie 'hiiglase tee' ja jätinpolku 'hiiurada', Laiskan-Jaakon rinki 'Laisa-Jaagu rõngas' ja Pietarin leikki 'Peetrilinna mäng'. Samuti on kivilabürinte nimetatud Jeruusalemmaks ja Niniveks, kuna kivilabürindi radadel kulgemist on võrreldud palverännakuga nendesse muistsetesse tuntud linnadesse. Soomele lisaks on teada labürinte ka Rootsis nii rannikul kui ka sisemaal, Eesti saartel, Norras, Koola poolsaarel ja Valge mere saartel. Mujal Põhja-Euroopas on kivilabürintide kohta kasutusel sellised nimetused nagu Trelleborg, Trinneborgs slott, Trondheim ja Babylon. Rootsikeelsed nimetused on jungfrudans 'neitsitants', 'piigatants', Trojaborg 'trooja linn' ja rundborg 'ümmargune linn'. Briti saartel on turbast ehitatud samalaadsete labürintide kohta kasutatud nimetusi Troy Town ja Caerdroia, Saksamaal Trojaburg. Aspelin, J.R.: Jatulintarhat Suomen rantamailla. Suomen Muinaismuistoyhdistyksen Aikakauskirja II. 1877. Kraft, John: The goddess in the labyrinth. Religionsvetenskapliga skrifter. 1985. Niemi, Tapani: Merkilliset jatulintarhat. Tiede 2000 6/2000, s. 46-50. Pietiläinen, Petteri: GIS-analyysi keskiaikaisen Etelä-Karjan jatulintarhoista. Muinaistutkija 4/1999, s. 2-17. Helsinki 1999. Westerdahl, Christer: Stone maze symbols and navigation. The International Journal of Nautical Archaeology 24. 1995. Keskiajan Saaristomeri: jatulintarhat. Salaperäiset jatulintarhat. Luontoon.fi. Muinaisten jatulintarhojen salattu tarkoitus. Vaasa.fi 13.7.2005. Kalju Põllu: Labyrintit. Jukka Luoto: Jatulintarha-hanke voi hämärtää aidon ja jäljitelmän rajaa. Turun sanomat 13.8.2009. Kuva jatulintarhasta. J. Kraft, U. Selirand. Labyrinths in Estonia. - Caerdroia 23 (1990), p.32-37 Kootsaare kivilabürint Tahkuna kivilabürint Aegna kivilabürint
Matt Lindland

Matt Lindland (sündinud 17. mail 1970) on endine Ameerika Ühendriikide Kreeka-Rooma maadleja ja vabavõitleja. 1995. ja 1998. aastal võitis Ameerika Ühendriikide meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali. 2000. aasta suveolümpiamängudel võitis ta hõbemedali. MMAd hakkas treenima koos kahe teise Ameerika maadleja - Dan Hendersoni ja Randy Couturega. Ta võitis neli esimest matši. Praeguseks on ta pidanud kokku 31 matši ja neist võitnud 22. Matt Lindland veebisaidil Olympedia (inglise)
Ei-ichi Negishi

Ei-ichi Negishi (jaapani keeles 根岸 英一 Negishi Eiichi; 14. juuli 1935 – 6. juuni 2021) oli jaapani keemik, kes suure osa oma elust töötas Ameerika Ühendriikides Purdue Ülikoolis. 6. oktoobril 2010 sai ta koos USA keemiku Richard Hecki ning jaapani keemiku Akira Suzukiga Nobeli keemiaauhinna teadustöö eest süsiniku aatomite ühendamise vallas. http://nobelprize.org/nobel_prizes/chemistry/laureates/2010/press.html Keemia-Nobeli pälvisid ameeriklane ja kaks jaapanlast Postimees, 6. oktoober 2010
Ludwig Mies van der Rohe

Ludwig Mies van der Rohe (27. märts 1886 – 17. august 1969) oli Saksa-Ameerika arhitekt. 1959 – Briti Arhitektide Kuningliku Instituudi kuninglik kuldmedal 1960 – Ameerika Arhitektide Instituudi kuldmedal Martin Luther King Jr.-i nimeline raamatukogu, Washingtonis Uue Rahvusgalerii Muuseumi sisekujundus Berliinis Lafayette'i park Detroitis Lafayette'i apartement Detroitis TD Centre paviljon Torontos S.R. Crown Hall Highfield House Condominium Baltimore'is Barcelona paviljon Chicago Ülikooli humanitaarteaduste maja Mälestusmärk Saksa marksistlikule liikumisele, mille hiljem võimule saanud natsionaalsotsialistid hävitasid.