laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hirve-porosamblik

Hirve-porosamblik (Cladonia cervicornis) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Hirve-porosamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Hirve-porosamblik andmebaasis eElurikkus
Hõlmik-särasamblik

Hõlmik-särasamblik (Fulgensia fulgens, sünonüüm Gyalolechia fulgens) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Hõlmik-särasamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Hõlmik-särasamblik andmebaasis eElurikkus
Hõre habesamblik

Hõre habesamblik (Usnea chaetophora) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Hõre habesamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Usnea chaetophora andmebaasis eElurikkus
Jahu-hallsamblik

Jahu-hallsamblik (Hypogymnia farinacea) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Jahu-hallsamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Jahu-hallsamblik andmebaasis eElurikkus
Jäik rihmsamblik

Jäik rihmsamblik (Ramalina elegans) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Jäik rihmsamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Jäik rihmsamblik andmebaasis eElurikkus
Mõisaküla (Kiili)

Mõisaküla on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Mõisakülas asub XL-Studio. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 8.07.2022.
Jelizaveta Bõkova

Jelizaveta Ivanovna Bõkova (vene keeles Елизавета Ивановна Быкова; 4. november 1913 Vladimiri maakond, Vladimiri kubermang – 8. märts 1989 Moskva) oli Nõukogude Liidu maletaja, maailmameister (1953–1956 ja 1958–1960), naiste suurmeister (1976). Bõkova oli 1940. aastate teisel poolel tugevamaid vene maletajaid (tuli kahel korral NSV Liidu malemeistriks) ja pääses aastavahetusel 1949/1950 Moskvas maailmameistrivõistluste turniirile uue naiste maailmameistri selgitamiseks. Maailmameistriks neil võistlustel tuli Ljudmõla Rudenko, Bõkova jagas koos Valentina Belovaga 3.–4. kohta. Uues MM-tsüklis võitis Bõkova 1952. aastal Moskvas toimunud pretendentide turniiri (Fenny Heemskerki ees) ja sai õiguse tiitlimatšile valitseva maailmameistri Rudenkoga. Matš toimus 1953. aastal Moskvas, võitis Bõkova. Järgmises MM-tsüklis 1955. aastal Moskvas toimunud pretendentide turniiri võitis Olga Rubtsova ja pidanuks mängima tiitlimatši Bõkovaga, kuid ootamatult otsustas FIDE MM-tiitlimatši asemel korraldada 1956. aastal matšturniir maailma kolme tugevaima maletaja vahel (Bõkova, Rudenko, Rubtsova). Sel turniiril Bõkova kaotas maailmameistri tiitli, sest Rubtsova edestas teda poole punktiga. 1958. aastal Moskvas toimunud MM-revanšmatšis sai Bõkova tiitli tagasi, võites Rubtsovat tulemusega 8½:5½. Aasta hiljem Moskvas võitis Bõkova MM-tiitlimatšis järgmises MM-tsüklis pretendentide turniiri (1959) võitnud Kira Zvorõkinat tulemusega 8½:4½, kuid kaotas tiitli 1962. aastal Moskvas toimunud MM-tiitlimatšis järgmises MM-tsüklis pretendentide turniiri (1962) võitnud 21-aastasele Nona Gaphrindašvilile tulemusega 2:9. Bõkova tegi kaasa veel järgmises MM-tsüklis 1964. aastal Suhhumis toimunud pretendentide turniiril (võitis Milunka Lazarević), kuid jäi seal 11. kohale. Bõkova sai FIDE-lt 1950. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 1953. aastal rahvusvahelise meistri ja 1976. aastal naiste suurmeistri nimetuse. 1953 – teeneline meistersportlane Jelizaveta Bõkova (1960) Jelizaveta Bõkova (1960) Jelizaveta Bõkova ja Clarice Benini (1960)  Jelizaveta Bõkova – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jänese-kilpsamblik

Jänese-kilpsamblik (Peltigera lepidophora) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Jänese-kilpsamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Jänese-kilpsamblik andmebaasis eElurikkus
Jõgi-nahksamblik

Jõgi-nahksamblik (Dermatocarpon luridum) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Jõgi-nahksamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Jõgi-nahksamblik andmebaasis eElurikkus
Kadaka-rebasesamblik

Kadaka-rebasesamblik (Vulpicida juniperinus) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Varem eraldi liigina käsitletud loo-rebasesamblik on kadaka-rebasesambliku teisend. Kadaka-rebasesamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) "Eesti maapinna suursamblikud", Tartu 2019, lk 290 Kadaka-rebasesamblik andmebaasis eElurikkus
Kahar lõhnasamblik

Kahar lõhnasamblik (Evernia mesomorpha) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kahar lõhnasamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kahar lõhnasamblik andmebaasis eElurikkus
Kaheeoseline lohksamblik

Kaheeoseline lohksamblik (Solorina bispora) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kaheeoseline lohksamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kaheeoseline lohksamblik andmebaasis eElurikkus
Kahvatu varjusamblik

Kahvatu varjusamblik (Chaenotheca brachypoda) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kahvatu varjusamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kahvatu varjusamblik andmebaasis eElurikkus
Kare kilpsamblik

Kare kilpsamblik (Peltigera scabrosa) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kare kilpsamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kare kilpsamblik andmebaasis eElurikkus
Valentina Borissenko

Valentina Mihhailovna Borissenko (vene keeles Валентина Михайловна Борисенко; sünninimi Valentina Belova; 28. jaanuar 1920 Tšerepovets – 6. märts 1993 Taškent) oli Nõukogude Liidu maletaja, naiste suurmeister (1978). Borissenko oli 1940. aastate teisel poolel tugevamaid vene maletajaid (tuli 1945. aastal NSV Liidu malemeistriks) ja pääses aastavahetusel 1949/1950 Moskvas naiste maailmameistrivõistluste turniirile uue maailmameistri selgitamiseks. Maailmameistriks neil võistlustel tuli Ljudmõla Rudenko. Borissenko (toona Belova) jagas seal koos Jelizaveta Bõkovaga 3.–4. kohta. 1952. aastal Moskvas toimunud pretendentide turniiril jagas Borissenko 4.–6. kohta. Järgmistes MM-tsüklites saavutas ta pretendentide turniiridel 1955. aastal Moskvas 5. koha ja 1959. aastal Plovdivis 8. koha. Malekarjääri parima tulemuse saavutas Borissenko võisteldes 1961. aastal Serbias Vrnjačka Banjas MM-i pretendentide turniiril, kus ta jäi Nona Gaphrindašvili järel teiseks. Järgmises MM-tsüklis jagas ta 1964. aastal Suhhumis pretendentide turniiril 7.–8. kohta. Borissenko osales ka kirimaleturniiridel. Ta pääses mängima esimeste kirimale naiste maailmameistrivõistluste finaalturniirile (1968–1971), kus sai 12 finalisti hulgas 8. koha. Ta sai FIDE-lt 1950. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1978. aastal naiste suurmeistri nimetuse. Ta oli abielus kirimale suurmeistri Georgi Borissenkoga. ICCF - 1st Ladies CC World Championship Final. tables.iccf.com  Valentina Borissenko – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kare neersamblik

Kare neersamblik (Nephroma isidiosum) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kare neersamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kare neersamblik andmebaasis eElurikkus
Massiaru

Massiaru on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Massiarus on raamatukogu ja kuni 2013. aastani tegutses algkool. Koolimaja on ehitatud 1938. aastal 120 õpilasele ning seal on õppinud ka olümpiavõitja Jaan Talts. Koolimaja-rahvamaja projekteeris Pärnu maavalitsuse arhitekt Märt Merivälja. Esimese kohanimena on praeguse Massiaru küla lähedal märgitud Tauste (Theusta) talu 1599. aastal. 1798. aasta atlases on märgitud kaks väikest asulat või talu "Tauste Melk" ja "Tauste Jahn" Lilli oja eri kallastel. Tauste talu on ka olümpiavõitja ja tõstmise maailmameistri Jaan Taltsi sünnikodu. Külas oli Kilingi riigimõisa (Kurkund) karjamõis. 1872. aastal jagati selle maad õigeusulistele talupoegadele ja rajati uusasundusena Uuemaa küla Nigula soo veerde. 1923–1975 läbis küla Riisselja–Ikla–Ainaži raudtee, millel oli Massiaru peatuskoht ja Teaste peatuskoht. Teaste raudteepeatuse lähedal oli puusild üle Lemmejõe. Raudtee kõrval on olnud ka liivakarjäär. Kuni 1977 kandis nime Laulaste. Massiaru asula silt Massiaru kooli lugu Massiaru kooli sissepääs Massiaru kool küljevaade Massiaru kooli sissepääs Massiaru kooli aula Massiaru kortermajad Massiaru raamatukogu (2024) Massiaru kauplus Massiaru bussipeatus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 28.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Sirje Pärismaa: Eesti väikseimas koolis pole ühtegi last. Õpetajate leht nr. 28-29, 6.9.2013 Ringi ümber kodumaa. Pärnumaal. Postimees, 18.06.1936 Bianca Mikovitš; Alo Lõhmus: FOTOD: Ühegi õpilaseta maakool peab kevadeni lahti olema, Maaleht, 5.9.2013 Massiaru jaamahoone varemed. Aprill 2001. Eesti kitsarööpmelised raudteed, Üldkasutatavad raudteed: Riisselja – Ikla Teaste, Eesti kitsarööpmelised raudteed, Üldkasutatavad raudteed: Riisselja – Ikla Marja Kallasmaa: artikkel "Laulaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kare porosamblik

Kare porosamblik (Cladonia scabriuscula) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kare porosamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kare porosamblik andmebaasis eElurikkus
Karvane klibusamblik

Karvane klibusamblik (ka karvane rähksamblik; Placidium pilosellum, sünonüüm Catapyrenium pilosellum) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Karvane klibusamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Karvane klibusamblik andmebaasis eElurikkus
Kastanpruun soomussamblik

Kastanpruun soomussamblik (Hypocenomyce castaneocinerea) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kastanpruun soomussamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kastanpruun soomussamblik andmebaasis eElurikkus
Kaunis neersamblik

Kaunis neersamblik (Nephroma bellum) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kaunis neersamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kaunis neersamblik andmebaasis eElurikkus
Kerajas korallsamblik

Kerajas korallsamblik (Sphaerophorus globosus) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kerajas korallsamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kerajas korallsamblik andmebaasis eElurikkus
Kevad-hariksamblik

Kevad-hariksamblik (Multiclavula vernalis) on hariksambliku perekonda kuuluv samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kevad-hariksamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kevad-hariksamblik andmebaasis eElurikkus
Kibe lumisamblik

Kibe lumisamblik (Pertusaria amara) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kibe lumisamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kibe lumisamblik andmebaasis eElurikkus
Kiiver-rihmsamblik

Kiiver-rihmsamblik (Ramalina obtusata) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kiiver-rihmsamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kiiver-rihmsamblik andmebaasis eElurikkus
Kile-limasamblik

Kile-limasamblik (Collema limosum, sünonüüm Enchylium limosum) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kile-limasamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kile-limasamblik andmebaasis eElurikkus
Kivi-lapiksamblik

Kivi-lapiksamblik (Parmelia saxatilis) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kivi-lapiksamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kivi-lapiksamblik andmebaasis eElurikkus
Kivi-pruunsamblik

Kivi-pruunsamblik (Melanelia commixta) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kivi-pruunsamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Melanelia commixta andmebaasis eElurikkus
Kivi-rihmsamblik

Kivi-rihmsamblik (Ramalina siliquosa) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kivi-rihmsamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kivi-rihmsamblik andmebaasis eElurikkus
Koer-kilpsamblik

Koer-kilpsamblik (Peltigera canina) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Koer-kilpsamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Koer-kilpsamblik andmebaasis eElurikkus
Kollakas kuldsamblik

Kollakas kuldsamblik (Caloplaca epithallina) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis.[viide?] Kollakas kuldsamblik andmebaasis eElurikkus
Deimantė Cornette

Deimantė Cornette (sünninimi Deimantė Daulytė; sündinud 22. veebruaril 1989 Šiauliais) on leedu maletaja, naiste suurmeister (2009). Cornette on mitmekordne Leedu malemeister. Ta mängis 2015. aastal Sotšis maailmameistrivõistlustel (64 osavõtjat, nokautsüsteem). Cornette kaotas avamatšis Poola suurmeister Monika Soćkole 2:4 ja 32 parema hulka ei pääsenud. Cornette sai FIDE-lt 2006. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2009. aastal naiste suurmeistri ja 2014. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on abielus prantsuse malesuurmeistri Matthieu Cornette'iga.  Deimantė Cornette – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Daulyte-Cornette, Deimante FIDE andmebaasis
Kollakas tõmmusamblik

Kollakas tõmmusamblik (Phaeophyscia endophoenicea) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kollakas tõmmusamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kollakas tõmmusamblik andmebaasis eElurikkus
Ohtla

Ohtla on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda. Seal asub Margus Kasterpalule kuuluv Saueaugu teatritalu. Ajalooliselt asus küla Kullamaa kihelkonnas. Külas asus Ohtla mõis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 19.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kollane lagusamblik

Kollane lagusamblik (Parmeliopsis ambigua) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kollane lagusamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kollane lagusamblik andmebaasis eElurikkus
Kollane lõhnasamblik

Kollane lõhnasamblik (Evernia prunastri) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Tallus põõsasjas, rippuv või kahar, 3–10 cm pikk, talluse üla- ja alakülg erinevalt värvunud – pealt rohekaskollane, alt valkjas; harud rihmjalt lamendenud; harude peal ja servas soraalid. Kollane lõhnasamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) "Evernia prunastri - kollane lõhnasamblik". Tartu Ülikool. Vaadatud 15. detsember 2023. {{netiviide}}: |eesnimi= nõuab parameetrit |perekonnanimi= (juhend) Kollane lõhnasamblik andmebaasis eElurikkus
Kollane varjusamblik

Kollane varjusamblik (Chaenotheca chrysocephala) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kollane varjusamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kollane varjusamblik andmebaasis eElurikkus
Kooretu porosamblik

Kooretu porosamblik (Cladonia decorticata) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kooretu porosamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kooretu porosamblik andmebaasis eElurikkus
Treimani

Treimani on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Asub Liivi lahe kaldal. Treimanis on rahvamaja, sadam ja kaks kirikut: Treimani luteri kirik ja Treimani õigeusu kirik. 1601. aastal oli küla kohal üksainuke talu, kuuluvusega Kabli külasse. 1797. aastal pandi Liivimaa kubermangu Pärnu kreisi ametimeeste poolt külale nimeks Dreimannsdorff. Mererand Treimanis EELK Treimani kogudus EAÕK Treimani Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse kogudus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Treimani minevikust". Häädemeeste elu. 1995. Lk 12. http://treimani.mcp.pri.ee/
Liibuv korpsamblik

Liibuv korpsamblik (Xanthoria lobulata, sünonüüm Calogaya lobulata) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Liibuv korpsamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Liibuv korpsamblik andmebaasis eElurikkus
Hirvejalgpokaal

Hirvejalgpokaal on hirve jala kujuline kaanega jooginõu, pokaalitüüp, mis on omane ainult Tallinnale. Mustpeade vennaskonna hõbedakogusse, mis nüüd asub Eesti Kunstimuuseumis, kuulub viis hirvejalgpokaali. Kunstiajaloolase Anu Männi hinnangul on see tüüp unikaalne kogu maailmas ning kasutusel Mustpeade vennaskonnas alates 16. sajandist. Anu Männi sõnul olid esialgsed hirvejalgpokaalid puust. Mõned puust karkassiga ja karvase nahaga kaetud nõud säilivad Tallinna Linnamuuseumi fondides. Pokaali kuju seostub Tallinna saksakeelse nime Reval rahvaetümoloogilise seletusega: "Rehfall" tähendab 'hirve kukkumine' ning pärineb baltisaksa legendi kohaselt Taani kuninga Valdemari hirvejahi loost, mille kohaselt anti pankrannikult alla viskunud hirve mälestuseks linnale nimi. Kui 1711. aastal külastas Tallinna Venemaa tsaar Peeter I, pidutses ta Mustpeade vennaskonna majas, kus talle pakuti juua puust hirvejalgpokaalist. Tsaarile meeldisid pokaalid niivõrd, et ta annetas vennaskonnale raha ja palus vanu traditsioone au sees hoida. Mustpead otsustasid, et tellivad selle raha eest hirvejalgpokaali hõbedast jäljendi. Vanima hõbedast hirvejalgpokaali valmistas kohe pärast seda Peter Wilhelm Polack 1712. aastal. Peter Wilhelm Polack Eduard August Bauer (tema tööde loendis on 66,2 cm kõrgune kaanega hirvejalgpokaal) Leopold Eduard Michelsen https://nigulistemuuseum.ekm.ee/hobedakamber/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. august 2019. Vaadatud 14. augustil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Hõbe. Odav või kallis? Kultuurileht, nr. 11, 22. märts 1996 H. Arusoo. Mustpeade hõbedakogu – ainulaadne maailmas. - Õhtuleht, 20. november 2001 A. Friedenthal. Die goldschmiede Revals. Lübeck, 1931 https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=3485 Hirvejalgpokaal. – A. Mänd. 101 Eesti kullassepateost. Varrak, 2018. lk 76–77. P. W. Polacki hirvejalgpokaal EKM digitaalkogus
Korrus-porosamblik

Korrus-porosamblik (Cladonia cervicornis verticillata) on samblik, hirve-porosambliku (Cladonia cervicornis) alamliik. Samblik kasvab ka Eestis. Korrus-porosamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Korrus-porosamblik andmebaasis eElurikkus
Kribu-tinasamblik

Kribu-tinasamblik (Stereocaulon incrustatum) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kribu-tinasamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kribu-tinasamblik andmebaasis eElurikkus
Kriips-lapiksamblik

Kriips-lapiksamblik (Parmelia omphalodes) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kriips-lapiksamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kriips-lapiksamblik andmebaasis eElurikkus
Krobeline kopsusamblik

Krobeline kopsusamblik (Lobaria scrobiculata) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Krobeline kopsusamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Krobeline kopsusamblik andmebaasis eElurikkus
Chantal Chaudé de Silans

Chantal Chaudé de Silans (19. märts 1919 Versailles – 5. september 2001 Grasse) oli prantsuse maletaja, naiste ausuurmeister (1990). Chaudé de Silans osales teises maailmasõjas Prantsuse vastupanuliikumises. Ta tuli 17-aastaselt 1936. aastal Prantsusmaa naiste malemeistriks. 1951. aastal võisteldes Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel koos meestega jagas ta 3.–7. kohta. Alates 1949. aastast osales Chaudé de Silans naiste maailmameistrivõistlustel: aastavahetusel 1949/1950 Moskvas toimunud MM-i turniiril jagas ta 5.–7. kohta (juhtis turniiril pärast 12. vooru); pretendentide turniiridel jagas ta 1952. aastal Moskvas 8.–10. kohta, 1955. aastal Moskvas sai 12. koha ja 1961. aastal Vrnjačka Banjas jagas 12.–14. kohta. Chaudé de Silans esines Prantsusmaa võistkonna koosseisus 1950. aastal maleolümpial Dubrovnikis ja 1957. aastal Hollandis Emmenis esimesel naiste maleolümpial (mängis esimesel laual). Ta sai FIDE-lt 1950. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1990. aastal naiste ausuurmeistri nimetuse. Mängimas Olga Rubtsovaga (1957) C. Chaudé de Silans (1960) Mängimas Corry Vreekeniga (1962)  Chantal Chaudé de Silans – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Phạm

Phạm on vietnami perekonnanimi. Phạm Tuân, Vietnami kosmonaut Phạm Văn Đồng, Vietnami poliitik Linh Dan Pham, Vietnami päritolu prantsuse näitleja Nina Pham, USA meditsiiniõde
Anna Rudolf

Anna Rudolf (sündinud 12. novembril 1987 Miskolcis) on ungari maletaja ja malekommentaator, naiste suurmeister (2008). Rudolf on kolmekordne Ungari malemeister (2008, 2010, 2011). Ta on mänginud Ungari naiskonna koosseisus kolmel naiste maleolümpial (2008–2012) ja neljadel Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel (2009–2015). Ta sai FIDE-lt 2005. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2008. aastal naiste suurmeistri ja 2015. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.  Anna Rudolf – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Anna Rudolf FIDE andmebaasis
Kuld-pruunsamblik

Kuld-pruunsamblik (Melanelixia subaurifera) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kuld-pruunsamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kuld-pruunsamblik andmebaasis eElurikkus
Kurd-kõrvsamblik

Kurd-kõrvsamblik (Umbilicaria proboscidea) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kurd-kõrvsamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kurd-kõrvsamblik andmebaasis eElurikkus
Urissaare

Urissaare on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Külas on Laiksaare Ristija Johannese kirik. Urissaare külapiir Urissaare küla Maja Urissaare külas, seinal mälestusplaat 1941. aastal küüditatute nimedega Mälestustahel Maidu seinal Urissaares Urissaare kirik 2024. aasta suvel Urissaare kirik küljevaatest 2024. aasta suvel Mälestuskivi Urissaare kiriku kõrval Urissaare kaupluse hoone Laoste talu Urissaares Ristmik Urissaares Nigula looduskeskus Urissaares Nigula looduskeskus Urissaares Nigula looduskeskus Urissaares Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Peter Wilhelm Polack

Peter Wilhelm Polack (tuntud ka nimekujud Pollack, Pollake; 1664 Tallinn – juuli 1721 Tallinn) oli Tallinna kullassepp. Tema meistrimärk on PW/P. Peter Wilhelm Polack oli kullassepa Peter Polacki (1633–1702) poeg. Polack oli 1682. aastal Tallinna kullasseppade gildi kaasistuja ja reisis sel aastal Stockholmi seoses ühe kohtuasjaga Kanuti gildi vastu, samuti ka järgmisel aastal, jäädes tol korral poolteiseks aastaks sinna. 1687–1694 oli ta kullasseppade gildi oldermann. Maalikunstnik Ernst Wilhelm Londicer oli ta õemees. Arvatakse, et ta jäi vallaliseks. Sängitati 30. juulil 1721. aastal Niguliste kirikusse. Tuntuim kullassepateos Peter Wilhelm Polackilt on 71 cm kõrgune hõbedane ja kullatud hirvejalgpokaal Mustpeade vennaskonnale, tsaar Peeter I kingitus. Ainukese karikana on säilinud on üks 17 cm kõrgune baroksetes vormides ja osaliselt kullatud hõbedast armulauakarikas Türi kirikus (annetatud 1713). Talle on ka 1930. aastatel omistatud pateen (1711) Keila kirikus, mis aga puudub Kultuurimälestiste riiklikus registris, võib-olla kaotsi läinud. https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=14815 A. Friedenthal. Die goldschmiede Revals. Lübeck, 1931 A. Friedenthal. Die Goldschmiede Revals. Lübeck, 1931
Kuuse-nublusamblik

Kuuse-nublusamblik (Lecanactis abietina) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kuuse-nublusamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kuuse-nublusamblik andmebaasis eElurikkus
Kuuse-varjusamblik

Kuuse-varjusamblik (Chaenotheca subroscida) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kuuse-varjusamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kuuse-varjusamblik andmebaasis eElurikkus
Kähar pruunsamblik

Kähar pruunsamblik (Melanelia panniformis, sünonüüm Montanelia panniformis) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Kähar pruunsamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Kähar pruunsamblik andmebaasis eElurikkus
Laik-habesamblik

Laik-habesamblik (Usnea substerilis) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. Laik-habesamblik Eesti samblike e-infosüsteemis (eSEIS) (vaadatud 14.08.2019) Laik-habesamblik andmebaasis eElurikkus