Riho Terras

Riho Terras (sündinud 17. aprillil 1967 Kohtla-Järvel) on Eesti poliitik ja erusõjaväelane, auastmelt kindral. 5. detsembrist 2011 kuni 5. detsembrini 2018 oli Terras Eesti kaitseväe juhataja. 1. veebruarist 2020 on ta Euroopa Parlamendi liige. Terras lõpetas 1985. aastal Kohtla-Järve 5. Keskkooli. Aastatel 1989–1993 õppis Terras Tartu Ülikooli ajalooteaduskonnas. Üliõpilasena oli ta aktiivne Kaitseliidus. Kutseliseks sõjaväelaseks hakkamise tõttu jäi Tartu Ülikool lõpetamata. Aastatel 1994–1998 õppis Terras Müncheni Bundeswehri Ülikoolis riigi- ja ühiskonnateaduse erialal ning omandas magistrikraadi. Sügisel 1991 läbis Riho Terras kahekuulised ohvitserikursused nooremleitnandina. 1999. aastal läbis Vahipataljoni ülemaks saanud Terras Šveitsis pataljoniülema kursused. 1993 kompaniiülema kursus (Rootsi) 1996 kompaniiülema kursus (Saksamaa) 2000 kõrgemad riigikaitsekursused (Eesti) 2000 julgeolekupoliitika alane kursus (Genfi Julgeolekupoliitika Keskus) 2005 vanemstaabiohvitseride kursus (Balti Kaitsekolledž) 2010 Royal College of Defence Studies (Ühendkuningriik) Keskkooli lõpetamise järel teenis Riho Terras kolm aastat sundaega Nõukogude mereväes. Ajateenijana käis ta oma laevaga Liibüas, Süürias ja Kuubal. Pärast Bundeswehri Ülikooli lõpetamist 1998. aastal edutati Terras Tallinna Üksiku Vahipataljoni ülemaks. Aastatel 2001–2004 oli Riho Terras Eesti kaitseatašee Saksamaa Liitvabariigis ja Poolas. Eestisse naasmise järel oli ta Kaitseväe Peastaabis analüüsi- ja planeerimisosakonna ülem ning peastaabi ülema asetäitja operatiivalal. Iraagi sõja ajal oli ta 2007. aasta veebruarist augustini Iraagis NATO treeningmissiooni staabiülema asetäitja, kus tema pädevusse kuulusid Iraagi sõjaväe väljaõpetamisega seotud personali-, logistika- ja finantsküsimused. Riho Terras on olnud ka Kaitseliidu peastaabi ülem. 2008.– 2010. aastal oli Riho Terras Kaitseministeeriumi kantsler. 2008. aasta detsembri alguses ülendati ta koloneliks, 2011. aasta juunis sai brigaadikindrali sõjaväelise auastme. Alates 1. märtsist 2011 sai Riho Terras kaitseväe peastaabi ülemaks. 13. oktoobril 2011 nimetas Eesti valitsus Riho Terrase kaitseväe juhatajaks alates 5. detsembrist 2011. 17. septembril 2016 valiti Riho Terras NATO sõjalise komitee vanemaks. 2018. aasta lõpul andis Terras Kaitseväe juhtimise üle kindralmajor Martin Heremile. Terrase teeneteks kaitseväe juhatajana on julgeolekuekspert ja riigikaitsekomisjoni liige Peeter Tali pidanud rahvusvaheliste liitlassuhete süvendamist (sh liitlasüksuste Eestisse toomist), vanemallohvitseride rolli tõstmist, välkõppekogunemiste ja reservsüsteemi terviklikult hõlmavate suuremahuliste õppuste sisseviimist. Pärast Kaitseväe juhataja ametipostilt lahkumist läks Terras 2019. aasta algul tööle ettevõttesse Milrem Robotics, kus juhtis ettevõtte kaitsedivisjoni. Märtsis 2019 teatas ta, et kandideerib erakonna Isamaa esinumbrina Euroopa Parlamenti. Pärast Ühendkuningriigi lahkumist Euroopa Liidust sai Eesti Euroopa Parlamendis ühe koha juurde ja Riho Terrasel tekkis võimalus asuda tööle Euroopa Parlamendi liikmena. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 1724 häält ning osutus valituks. Ta kandideeris 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kogus 23 917 häält ning osutus valituks. Terrase abikaasa on diplomaat Kaili Terras, neil on kaks poega: Hendrik Johannes (sündinud 1993) ja Uku Karl (sündinud 2005). Riho Terras kuulub korporatsiooni Sakala. Ta räägib vabalt eesti, vene, saksa ja inglise keelt. "Riho Terras: ühiskonna toetus meile on äraütlemata kõrge" Postimees, 6. detsember 2011, lk 4 "13. R. Terrasele sõjaväelise auastme andmine". Vabariigi Presidendi Kantselei. 20. veebruar 2017. "Kindral Riho Terras". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2017. Vaadatud 24. veebruaril 2017. "76. R. Terrasele sõjaväelise auastme andmine". Vabariigi Presidendi Kantselei. 1. detsember 2008. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 26. november 2015. Kolonel Terras võtab üle kaitseväe peastaabi juhtimise. Delfi, 13. veebruar 2011 Ilves nimetas Riho Terrase kaitseväe peastaabi ülemaks[kõdulink] Terras valiti NATO sõjalise komitee vanemaks "Galerii ja video: Herem võttis Terraselt kaitseväe juhtimise üle" ERR, 3. detsember 2018 Peeter Tali (11. veebruar 2024). "PEETER TALI ⟩ Kaitseväe juhataja ametiaeg võikski olla lühem ja auaste madalam". Postimees. Vaadatud 12. veebruar 2024. "Kindral Riho Terras asub tööle kaitsetööstusettevõttes Milrem Robotics" ERR, 21. jaanuar 2019 Raul Ranne (27. aprill 2019). "Riho Terras: Kodus on kindraliks mu armas abikaasa". Eesti Päevaleht. Vaadatud 12. november 2019. Euroopa Parlamendi valimiste detailne hääletamistulemus (11.06.2024). Valimised.ee. Kasutatud 12.06.2024, https://ep2024.valimised.ee/et/detailed-voting-result/index.html 06.10.2023 13:54, Riho Terras, [Riigikaitset ja rahvast ei tohi vastandada https://www.err.ee/1609124303/] Uueks kaitseväe ülemaks võib saada Riho Terras "18. Sõjaväeliste auastmete andmine". Vabariigi Presidendi Kantselei. 18. november 1993. Vaadatud 26. november 2015. "74. Sõjaväeliste auastmete andmine". Vabariigi Presidendi Kantselei. 20. juuni 1996. Vaadatud 26. november 2015. "89. Sõjaväeliste auastmete andmine". Vabariigi Presidendi Kantselei. 18. veebruar 2000. Vaadatud 26. november 2015. "Sõjaväeliste auastmete andmine 20.06.2005". Riigi Teataja. 20. juuni 2005. Vaadatud 26. november 2015. "Sõjaväeliste auastmete andmine". Riigi Teataja. 16. juuni 2011. Vaadatud 26. november 2015. "28. Sõjaväeliste auastmete andmine". Vabariigi Presidendi Kantselei. 18. veebruar 2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. märts 2016. Vaadatud 26. november 2015. "79. Sõjaväeliste auastmete andmine". Vabariigi Presidendi Kantselei. 5. veebruar 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. september 2016. Vaadatud 26. november 2015. Karel Reisenbuk (5. veebruar 2018). "Presidendilt saab teenetemärgi 166 inimest". Postimees. Vaadatud 5. veebruar 2018. "Kotkaristi IV klassi teenetemärk". Vabariigi Presidendi Kantselei. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2017. Vaadatud 6. detsember 2015. "Kaitseminister tänas riigikaitsesse panustajaid teenetemärgiga". Kaitseministeerium. 28. november 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. november 2018. Vaadatud 29. november 2019. "EROK teeneteristi kavalerid". Eesti Reservohvitseride Kogu. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. jaanuar 2018. Vaadatud 26. november 2015. "Norra Kuningliku Teeneteordeni suurrist". Vabariigi Presidendi Kantselei. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 6. detsember 2015. "Soome Lõvi Rüütelkonna suurrist". Vabariigi Presidendi Kantselei. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2017. Vaadatud 6. detsember 2015. "Poola Vabariigi Teeneteordeni komandöririst". Vabariigi Presidendi Kantselei. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2017. Vaadatud 6. detsember 2015. "Sandor Liive ja Riho Terras Auleegioni kavaleriks". Õhtuleht. Vaadatud 6. detsember 2015. "Knight Commander's Cross of the Order of Merit of the Federal Republic of Germany". Vabariigi Presidendi Kantselei. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2017. Vaadatud 6. detsember 2015. "1st Class of the Order of Viesturs". Vabariigi Presidendi Kantselei. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2017. Vaadatud 6. detsember 2015. "FOTOD: Kolonel Riho Terrasele anti üle Saksamaa kõrgeim sõjaväeline autasu". Delfi. Vaadatud 6. detsember 2015. Riho Terras Euroopa Parlamendi kodulehel Kolonel, kes deklameerib Goethet, Eesti Ekspress, 2. november 2008.[kõdulink] Au olla Eesti kaitseatašee[kõdulink] Ilves nimetas Riho Terrase kaitseväe peastaabi ülemaks, 27. jaanuar 2011[kõdulink] Kõik Eesti sõjaväeosad on NATO baasid. Põhjarannik, 14. jaanuar 2012[kõdulink] Kindral Terras: nüüd usub Putin NATO-sse rohkem kui viie aasta eest, ERR, 24. oktoober 2018