laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ukraina Peaprokuröri Kantselei

Ukraina Peaprokuröri Kantselei (ukraina keeles Офіс Генерального прокурора) on Ukraina prokuratuuri keskne ametiasutus, mis alustas tööd 2. jaanuaril 2020. Korruptsioonivastane Eriprokuratuur ОФІС ГЕНЕРАЛЬНОГО ПРОКУРОРА НАКАЗ від 5 березня 2020 року N 125: 1.1. Спеціалізована антикорупційна прокуратура є самостійним структурним підрозділом Офісу Генерального прокурора (на правах Департаменту), підпорядкованим заступнику Генерального прокурора - керівнику Спеціалізованої антикорупційної прокуратури. В Украине заработал Офис генерального прокурора - Zn.ua, 02.01.2020 Заместитель генпрокурора называет главные вызовы для реформы прокуратуры - Zn.ua, 22.03.2020 Венедиктова перераспределила обязанности в Офисе генпрокурора - Zn.ua, 27.03.2020
Sõda kõigi sõdade lõpetamiseks

Sõda kõigi sõdade lõpetamiseks (inglise keeles The war to end all wars) on Esimese maailmasõja kohta kasutav nimetus. Kuigi algselt oli see pigem idealistlik, kasutatakse seda tänapäeval pigem sardooniliselt. Nimetus pärineb kaudsemal kujul briti kirjanikult H. G. Wellsilt, kes 1914. augustis, vahetult pärast sõja algust, "Sõda, mis lõpetab sõja" (The War That Will End War). Wells süüdistab maailmasõja puhkemises Keskriike ja väidab, et sõja suudab lõpetada vaid Saksa militarismi alistamine. Hiljem on nimetust seostatud Ameerika Ühendriikide presidendi Woodrow Wilsoniga, olenemata asjaolust, et teadaolevalt on ta seda vaid korra kasutanud. Juba Esimese maailmasõja ajal suhtuti nimetusse skeptiliselt; briti poliitik David Llyod George olevat öelnud "see sõda, nagu ka järgmine, on sõda sõja lõpetamiseks". Briti staabiohvitser Archibal Wavell, tulevane välimarssal ja India asekuningas, ütles hiljem Pariisi rahukonverentsi kohta "pärast 'sõda sõja lõpetamiseks' sõlmiti Pariisis 'rahu rahu lõpetamiseks'". Tänapäevane sõnastus "Sõda kõigi sõdade lõpetamiseks" muutus populaarseks 20. sajandi lõpus. Safire, William (2008). Safire's Political Dictionary. Oxford: Oxford University Press. lk 792–793. ISBN 978-0-19-534334-2. Rempel, Richard A. (toim; 2003). The Collected Papers of Bertrand Russell. Routledge. lk 10. ISBN 978-0-415-10463-0 Jamieson, Kathleen Hall (1990). Eloquence in an Electronic Age: The Transformation of Political Speechmaking. Oxford: Oxford University Press. lk 99. ISBN 978-0-19-506317-2 Stimpson, George William (1952). A Book about American Politics. Harper. lk 365. Pagden, Anthony (2008). Worlds at War: The 2,500-year Struggle between East and West. Oxford: Oxford University Press. lk 407. ISBN 978-0-19-923743-2
Valfried Treier

Valfried Treier (1901–1984) oli eesti insener. Uuris masinate detailide kulumist ja purunemist ning oli abrasiivkulumisalaste uuringute algataja Eestis. Tema algatusel loodi TTÜ masinaehituse aluste kateedri juurde aspirantuur ja ta juhendas kateedri aspirante. Valfried Treier sündis 1901. aastal. Tema isa nimi oli Nikolai. Ta lõpetas M. Lomonossovi nimelise Auto-Traktori Instituudi Moskvas 1932. aastal. Tehnikakandidaat 1931; tehnikadoktor 1950; professor 1950. Töötanud õppejõu ja kateedrijuhatajana Moskva Terase Instituudis. TTÜs 1950–1955: masinaehituse aluste kateedri professor ja kateedrijuhataja 1950–55; direktori/rektori asetäitja teadusalal 1951–54. Lahkus Eestist 1955. aastal ja töötas Valgevene Põllumajanduse Mehhaniseerimise ja Elektrifitseerimise Instituudi õppejõuna. Kleis, I. Seadmete töökindlusalaste uuringute kujunemine ja saavutusi Eesti NSV-s // Tehnilise mõtte ja tehnikahariduse ajaloo probleeme Eestis, II: Teadusuuringud, 1985, lk 15; Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tln, 1986, lk 146; Mehaanikainseneride koolitus 1918–1998. Tln, 1998, lk 51, 52, 54, 55.
Arbujad: valimik uusimat eesti lüürikat

"Arbujad: valimik uusimat eesti lüürikat" oli 1938. aastal ilmunud eesti luuleantoloogia, mille koostas kriitik ja kirjandusteadlane Ants Oras. Antoloogia järgi hakati kutsuma arbujateks selles avaldatud poeete, kelleks oli üliõpilasselts Veljestoga seotud sõpruskond: Betti Alver, Bernard Kangro, Uku Masing, Kersti Merilaas, Mart Raud, August Sang, Heiti Talvik ja Paul Viiding. 297-leheküljelise antoloogia kujundas Arkadi Laigo, toimetas ja järelsõna kirjutas Ants Oras. See ilmus Tartus, Eesti Kirjastuse Kooperatiivi väljaandel. 2001. aastal ilmus antoloogia 249-leheküljeline kordustrükk Tallinna kirjastuses Tänapäev, selle kujundas Kersti Tormis ja järelsõna kirjutas Sirje Olesk. "Arbujate" täistekst Eesti Kirjandusmuuseumi repositooriumis KIVIKE
Erling Braut Haaland

Erling Braut Håland (sündinud 21. juulil 2000 Leedsis, Inglismaal) on Norra jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa tippliiga klubis Mancester City ja Norra jalgpallikoondises. 2020. aastal pälvis ta Euroopa parimale noorjalgpallurile antava auhinna Golden Boy. Håland alustas oma karjääri aastal 2016 kodulinna meeskonnas Bryne FK ning siirdus 2017. aastal kaheks aastaks Moldesse. Jaanuaris 2019 sõlmis ta Salzburgi Red Bulliga 5-aastase lepingu. 2019.–2020. aasta hooajal sai temast Meistrite Liiga ajaloo esimene teismeline, kes on värava löönud viies järjestikuses kohtumises. Hooajal 2020–21 oli Håland Meistrite Liigas suurim väravakütt (10 väravat). Samal hooajal lõi ta Saksamaa kõrgliigas 27 väravat ning oli sellega paremuselt kolmas väravakütt. Hooajal 2020–21 valiti Håland lisaks Saksamaa kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks. Muljetavaldavad etteasted 2019. aasta U-20 MM-il teenisid Håland sama aasta septembris esimese kutse A-koondisse. Koondisedebüüdi tegi ta 5. septembril 2019 EM-i valikmängus Malta vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma kolmandas koondisemängus 4. oktoobril 2019 UEFA Rahvuste Liiga mängus Austria vastu. Salzburgi Red Bull Austria Bundesliga: 2018–19, 2019–20 Austria karikas: 2018–19 Dortmundi Borussia DFB-Pokal: 2020–21 Manchester City Premier League: 2022–23 FA Cup: 2022–23 UEFA Meistrite Liiga: 2022–23 UEFA Superkarikas: 2023 "Derfor byttet han fra Håland til Haaland" [The reason he changed from Håland to Haaland] (norra). Dagbladet. 19. september 2019. Vaadatud 19. detsember 2019. "Erling Braut Haaland, Instagram". "Erling Haaland, Twitter". "Erling Braut Haaland". Norra jalgpalliliit. "FC Red Bull Salzburg – haaland". redbulls. Originaali arhiivikoopia seisuga 31. mai 2019. Vaadatud 2. jaanuaril 2020.
Toomas Tiikma

Toomas Tiikma (16. oktoober 1945 Tallinn – 12. september 2004 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane. Toomas Tiikma sündis 16. oktoobril 1945 Tallinnas õpetajate perekonnas. Isa Boris Tiikma (1908–1969) oli õpetaja Rakvere ja Tallinna koolides ning teoreetilise mehaanika ja matemaatika õppejõud Tallinna Polütehnilises Instituudis (TPI) 1945–1969. Ema Elsa Tiikma (1908–2002, sündinud Grigordoi) oli inglise keele õpetaja Rakvere ja Tallinna koolides, Tallinna Pedagoogilises Instituudis ja Tallinna Polütehnilises Instituudis. Toomas Tiikma suri 12. septembril 2004 Tallinnas ja on maetud Liiva kalmistule. Tiikmaa lõpetas Tallinna 2. Keskkooli 1964. aastal hõbemedaliga ja Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) energeetikateaduskonna tööstusliku soojusenergeetika erialal 1969. aastal (cum laude). Mittestatsionaarne aspirantuur (TPI) 1971–1975. Tehnikateaduste kandidaat 1975 (kinnitus 1977); vanem teaduslik töötaja 1984; dotsent 1989. Ta täiendas ennast Jugoslaavias Belgradi Ülikoolis 1980. aastal, Peterburi Täppismehaanika ja Optika Instituudis 1992. aastal ja ettevõttes Örebro Energi (Rootsi) 1995. aastal. Tallinna Polütehnilises Instituudis / Tallinna Tehnikaülikoolis 1969–2004: TU sektori tööstusliku soojusenergeetika probleemlabori insener 1969–1970, vaneminsener 1970–1976, vanemteadur 1976–1989, osakonnajuhataja 1979–1980; soojusenergeetika kateedri tunnitasuline õppejõud 1972–1989, dotsent 1989–1992; soojustehnika instituudi dotsent 1992–1997; energeetika-/mehaanikateaduskonna tööstusliku soojustehnika professor ja õppetooli juhataja 1997–2004. Soojusülekanne kateldes; tahkete materjalide soojusfüüsikalised omadused; põlemisprotsess madalsageduslikus akustilises väljas; konvektiivne soojusülekanne kunstliku karedusega pindadel. Avaldanud üle 140 teaduspublikatsiooni, sh soojusfüüsika- ning soojus- ja massilevialast õppemetoodilist kirjandust ning täiendanud tööstusliku soojustehnika eriala oskuskeelt ja terminoloogiat. 3 Eesti Patendiameti kasuliku mudeli tunnistust. Tema juhendamisel on kaitstud 2 doktoritööd. TPI noorte teadlaste nõukogu aseesimees 1973–1977, esimees 1977 aastast; TTÜ kraadikaitsmisnõukogu liige 1988–1991, soojusenergeetika eriala kraadikaitsmisnõukogu esimees. TPI ametiühingukomitee esimees 1979–1980. 1978 – ELKNÜ tehnikapreemia Õpilasena matkamine, fotograafia, hiljem orienteerumissport (I kategooria spordikohtunik orienteerumises) ja suusatamine. Rahvaspordiklubi Orion liige; EÜE Lahmuse interrühma komandör 1974; ühingu Autom liige. EE 2000, 14 Who is Who in Science Engineering 2005/06 Toomas Tiikma: 16.10.1945–12.09.2004: publikatsioonid. [Tallinn]: TTÜ kirjastus, 2005. 41 lk.
Olympia (printsess Napoléon)

Olympia Elena Maria (kuni 2019 Arco-Zinnebergi krahvinna; sündinud 4. jaanuaril 1988 Münchenis) on Prantsuse keiserliku perekonna pea Jean-Christophe'i abikaasa (printsess Napoléon). Arco-Zinnebergi krahvi Riprandi (sündinud 1955) ja Austria ertshertsoginna Marie Béatrice'i (sündinud 1954) kolmas tütar. Lõpetanud Yale'i Ülikooli 2011 (B. A.) poliitikateaduste alal, M. A. kunstiteaduse alal Columbia ülikoolist. Abiellunud prints Jean-Christophe'iga 17. oktoobril 2019 Neuilly-sur-Seine'is (ilmalik abielu) ja 19. oktoobril 2019 Pariisis (kiriklik laulatus). [1] [2] [3] [4]
Euroopa poliitilise kultuuri auhind

Euroopa poliitilise kultuuri auhind (inglise keeles European Prize for Political Culture) on Hans Ringieri fondi poolt kord aastas välja antav auhind. Hans Ringier Foundation: Zuzana Čaputová awarded with the European Prize for Political Culture 2019, 10. august 2019
Merenuka

Merenuka on küla Harjumaal Lääne-Harju vallas. Ta asub Keila jõe suudmest vahetult idas. Küla eraldati 2019. aastal Keila-Joa alevikust. Küla moodustamise ettepanekut põhjendasid kohalikud elanikud eraldatusega ülejäänud tiheasustusest Keila-Joa alevikus. Küla pindala on 6 hektarit, millega see on Eesti väikseim küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 13.12.2019. Lääne-Harju vallas luuakse Merenuka küla. Harju Elu, 24. august 2018. Taavi Pae: "Viguriga kaardid: pilla-palla asustussüsteem" Postimees, 6. veebruar 2021
Proville

Proville on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Cambrai kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Raillencourt-Sainte-Olle

Raillencourt-Sainte-Olle on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Cambrai kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Ramillies (Nord)

Ramillies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Cambrai kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Sailly-lez-Cambrai

Sailly-lez-Cambrai on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Cambrai kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Sancourt (Nord)

Sancourt on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Cambrai kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Belgradi-Priština dialoog

Belgradi-Priština dialoog on rida Euroopa Liidu toetatud kõnelusi Serbia ja Kosovo valitsuste vahel. Serbia väidab, et Kosovo on riigi Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni administreeritav lõunaprovints, ja eitab selle iseseisvust. Kosovo peab aga Serbiat naaberriigiks. Läbirääkimised algasid 2011. aasta märtsis, kolm aastat pärast Kosovo iseseisvuse väljakuulutamist. Need on esimesed läbirääkimised kahe naaberriigi vahel pärast Kosovo iseseisvuse väljakuulutamist 2008. aasta veebruaris. 2. aprillist 2020 on dialoogis Euroopa Liidu eriesindaja slovakk Miroslav Lajčák.
Thun-l'Évêque

Thun-l'Évêque on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Cambrai kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Thun-Saint-Martin

Thun-Saint-Martin on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Cambrai kantonis. Kincardine O'Neil, Šotimaa Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Tilloy-lez-Cambrai

Tilloy-lez-Cambrai on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Cambrai kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Uue-Irboska vald

Uue-Irboska vald (vene keeles Изборская волость) on vald Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Valla keskus oli Uus-Irboska küla. Vallas oli 2020. aasta alguse seisuga 1973 elanikku. Pihkva oblastis Petseri rajooni Irboska valda kuuluvad külad: Novõj Izborsk (Uus-Irboska), Podgramje, Iveritsõ (Iveritsa), Tšernõševo, Senno, Panikovka, Teševitsõ (Teševitsa), Zababje, Zagrivje, Lebež, Kopanitsõ (Kopanitsa), Barabanovo, Kolomno, Bolšije Miltsõ (Miltsõ-Suur küla, Suur-Miltsa), Malõje Miltsõ (Miltsõ-Väike küla, Väike-Miltsa), Zalavje, Retški, Piskoni, Gnilkino, Trostino, Vertuškino, Moškino, Zadrebje, Bobkovo, Zahnovo, Mantšihino, Mahnovo, Villo, Sokolovo, Rakovo, Trõntovo (Trõnne), Luki, Goruška, Viski küla, Letnij Borok, Zagorje, Lesitsko (Lesitska), Kalki, Varopanovo, Usadištše, Zaputje, Petški, Vidovitši.. Irboska vald (Petseri rajoon) Irboska vald (Petserimaa) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. oktoober 2020. Vaadatud 30. märtsil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Irboska vald, http://www.pechory.biz/
Awoingt

Awoingt on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Le Cateau-Cambrésis' kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Pankjavitsa vald (Petseri rajoon)

Pankjavitsa vald (vene keeles Паниковская волость) oli vald Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Aprillis 2015 liideti vald Petseri linnaasundusega. Valla keskus oli Pankjavitsa küla. Pihkva oblastis Petseri rajooni Irboska valda kuulusid külad: Andrejkovo, Brezdelevo, Buravenki (Labõritsa), Verebkovo, Veselkino, Volodino, Voronkino (Voronitsa), Vruda, Golino (Koolina), Gorontšarovo (Krandsalova), Davõdov-Konets (Davida-Kontsa), Dubovo, Dõmkovo, Djatlovo, Emeljanovo, Zabolotje, Zažino (Sääsinä, Sažina), Zalesje (Saalesja), Založje (Salosja), Zatulje (Satulje), Ignatovo (Kol'o), Kašino (Kašina), Kerino (Keera, Keerä), Kirovo (Kiirova), Kotelevo (Kotelova), Krantsovo (Krantsova), Krivonožka, Kudrovo (Kudrova), Kurvitsa, Katševo (Kalde, Kaatsova), Lazarevo, Laptevo 1, Laptevo 2, Lõkovo (Lõõkova), Molgino, Mostok, Nastahino (Vasilte, Vasildõ), Natalkino (Natalkina), Olohovo, Nevskoe Olohovo (Neega-Olohovo), Novaja, Paltsevo (Paltsova), Petšorskoe Olohovo (Olohovo-Petseri küla), Poddubje, Polzohnovo (Polsohnova), Polänõ (Poljana), Pometkovo (Pometkova), Poroslovo (Poroslova), Porudistše, Potolovo (Potolova), Pankovitsa (Pankjavitsa), Ragozina Gora (Paiumäe, Ragosina Gora), Rassolovo (Rassolova), Ratševo, Repino, Russkij Bor, Rõžikovo (Riiskova), Sigovo (Radaja), Sitkovo (Lohu t, Sitkova), Stukolovo (Stukolovka), Sõromätino (Sõromätina), Tajlovskie hutora, Tormahino, Troitskoe (Troitsa), Trofimkovo (Troovinkova), Ugarevo (Ugar'ova, Ugareva), Usova Gora (Jugo), Tšerepovo, Tšeremkovo, Šljahovo (Rogova Gora), Šumilkino, Šumilovo (Šumilova), Juntsevo (Jaaska), Jaškino.. Rootova vald (aastatel 1919–1923 Pankjavitsa vald), Petserimaal Pankjavitsa vald, http://www.pechory.biz/
Krupi vald

Krupi vald (vene keeles Круппская волость) on vald Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Piirneb läänes Eesti Setomaa vallaga. 1920–1944 kuulus valla ala Eesti Petserimaa koosseisu. Valla keskus on Kruppi küla. Vallas oli 2023. aasta alguse seisuga 2207 elanikku. 2020. aasta alguse seisuga 1880 elanikku. Pihkva oblastis Petseri rajooni Krupi valda kuulusid 2010. aastal külad: Krupp, Anohovo, Võlaste, Višnjakovo, Vertuškino, Vedernikovo, Valdino, Gorodištše (Korodissa), Gorbatitsõ, Gverston, Duravino, Zahodõ, Zimnij Borok (Simni-Borok), Isad, Ivanovo Boloto, Kulisko, Kalinets, Kudina Gora, Krivsk, Kukujevka, Lädinka, Litoviž, Moložva, Manjukovo, Molotškovo-Dubinets, Põrste, Podgorje, Pesok, Sluditsõ, Serpovo, Stupino, Soha, Jastrebje, Jamištše, Jatšmenevo (Jatsmani, Jatsmeni).. Aprillis 2015 liideti Krupi vallaga Petseri rajooni Kulje vald. Lobotka vald ja Järvesuu vald Petserimaal http://www.gks.ru/dbscripts/munst/munst58/DBInet.cgi Q126684906 https://60.rosstat.gov.ru/storage/mediabank/nas230425_1.htm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. oktoober 2020. Vaadatud 30. märtsil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Krupi vald, http://www.pechory.biz/
Rodeesia kodusõda

Rodeesia kodusõda (ka teine chimurenga või Zimbabwe vabadussõda; inglise keeles Rhodesian Bush War, otsetõlkes Rodeesia põõsasõda) oli juulist 1964 detsembrini 1979 tunnustamata riigis Rodeesias (hilisem Zimbabwe-Rodeesia) aset leidnud sisekonflikt. Kodusõjas osales kolm peamist osapoolt: valge vähemuse juhitud valitsus, mille eesotsas oli Ian Smith (hiljem piiskop Abel Muzorewa); Zimbabwe Aafrika Rahvusliidu (ZANU) relvastatud tiib, mille eesotsas oli Robert Mugabe ja Zimbabwe Aafrika Rahvaliidu (ZAPU) relvastatud tiib Zimbabwe Rahva Revolutsiooniarmee (ZIPRA), mida juhtis Joshua Nkomo. Sõda viis 1978. aastaks Smithi ja Muzorewa poolt allkirjastatud lepinguni, millega 1979. aasta juuniks kehtestati üldine valimisõigus ning Zimbabwe-Rodeesiaks ümbernimetatud riigis tehti lõpp valge vähemuse poolt dikteeritud valitsustele. Uus valitsus siiski rahvusvahelist tunnustust ei pälvinud ning sõda jätkus hoolimata sellest, et ükski osapool 14 aasta jooksul sõjalist ülekaalu ei olnud saavutanud. 1979. aasta detsembris kohtusid Zimbabwe-Rodeesia tunnustamata valitsus, Ühendkuningriigi valitsus ning Mugabe ja Nkomo poolt loodud Patriootlik rinne Londonis Lancaster House's ning allkirjastasid Lancaster House'i kokkuleppe. Zimbabwe-Rodeesia läks ajutiselt tagasi Briti kontrolli alla, kuni 1980. aasta märtsis peeti brittide ja Rahvaste Ühenduse järelevalve all uued valimised. Nende valimistega saavutas Zimbabwe rahvusvaheliselt tunnustatud iseseisvuse.
Laura vald (Petseri rajoon)

Laura vald (vene keeles Лавровская волость) on vald Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Valla keskus on Laura küla. Vallas oli 2020. aasta alguse seisuga 2231 elanikku. Laura valda kuuluvad külad: Apolihino, Armenitsa, Bobrovo, Bruniševo, Borisovka, Botvino, Bobrenki, Buholovo (Buhholovo), Bobrovnik, Belaja gora, Võstavka, Võsoki most (Kõrgesilla), Gagulino, Goruška, Gonsõ, Greveli, Gorbovo, Gora, Gorlanovo, Durkovo, Ditjatino, Dmitrovski klin, Jevdokimovo, Želtšanõ, Železovo 1, Železovo 2, Zaharevo, Zamošje, Zajkovo, Zanogi, Zubovo, Zahnovo, Kengi, Kikutõ, Klutšiše, Kendeši, Krasikovo, Kostomarõ, Kosõgovo (=Kosõgino?), Klezeno, Kapkovo, Kosino, Kostovo-Slobotka, Lavrõ (Laura), Litšnikovo (Litšnikova), Lug-1, Lugi2, Lamiše, Lidva-Šumilovo, Lidva-Võselok, Lidva-1, Lidva-2, Labkovo (Labkovka), Ljadinki, Ladejniki, Litvinovo, Ljubrõ, Leonovo, Medvedkovo, Mildino, Mihejenki, Mustištševo, Bolšoje Mihalkino (Suur Mihalkino), Maloje Mihalkino (Väike Mihalkino), Madolovo, Makarovo, Markovo, Nikolštšina, Pustoš Želtšanõ (Želtšanõ, Palumetsa), Podgorje, Papuševo, Piževo, Potišovo, Govsino, Penjevo, Puriki, Pavlovo-Blinõ, Paškovo, Repištše, Romšino, Rotovo (Rotova, Roodva), Stehnovo, Stukolovo, Stolbovo, Sohino, Sohino puustus, Smoljanka, Sokolovo (Sokolova), Semendjaevo (Semendjaeva), Staiki, Tarantaevo (Tarantajeva), Terehovo, Teterevo-1, Teterevo-2, Tikovo, Turavinõ (Turavina), Tultsevo, Ussadishtshe (Usadištše), Fedossõ (Poddubje-Fedosovka), Frolkino (Frolkina), Tšuhnovo (Tšuhhnovo, Tšuhnova), Šilovo, Šumilovo, Šumrjanitsovo, Šumki, Novõje Šumki (Uus-Šumki), Šubenki, Juškovo. Laura vald Petserimaal "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. oktoober 2020. Vaadatud 30. märtsil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Laura vald, http://www.pechory.biz/
Thomas-Alexandre Dumas

Thomas-Alexandre Dumas Davy de la Pailleterie (tuntud ka kui Alexandre Dumas; 25. märts 1762 Jérémie – 26. veebruar 1806 Villers-Cotterêts) oli Saint-Domingue'i päritolu mulatist kindral Prantsuse revolutsiooni ajal, kes andis Napoleoni armees pöördelise panuse. Tema poeg oli Alexandre Dumas vanem ja pojapoeg Alexandre Dumas noorem. Tom Reiss. "The Black Count: Glory, Revolution, Betrayal, and the Real Count of Monte Cristo" – Random House USA Inc, 14. mai 2013. ISBN 9780307382474.
Aagama

Aagama (sanskriti ja paali keeles āgama ‘tulemine, saabumine’; tiibeti keeles lung; hiina keeles 阿含 ahan; jaapani keeles agon) on budismis, hinduismis ja džainismis kanooniliste tekstide kogumik. Mahajaana budismis on 'aagama' Sūtrapiṭakasse kuuluvate Buddha jutluste ehk suutrate kogude nimetus. Aagamat mõistetakse kui edasiantud Buddha sõna, mis on budismi tekstitraditsiooni kõige autoriteetsem osa. Budismi leviku kõrgperioodil Indias oli ilmselt käibel mitu üksteisest mõnevõrra erinevat aagama kogumikku. Tänapäeval on tervikuna säilinud ainult theravaada koolkonna paalikeelne kogumik Sutta Piṭaka, mille vastavaid osi nimetatakse nikaajadeks. Hiinakeelses budistlikus kaanonis on esindatud neli esimest sanskriti keelest tõlgitud aagamat. Sise-Aasiast on leitud peamiselt sarvastivaada koolkonna sanskritikeelsete aagama tekstide fragmente, mis mõnevõrra erinevad nii paali nikaajadest kui ka aagama hiinakeelsetest tõlgetest. Hinduismi paljudes koolkondades tähistab 'aagama' pühade tekstide kogumikke. Džainismis on 'aagama' samuti kanooniliste tekstide kogu nimetus. Ida mõtteloo leksikon: Aagama
Layla Moran

Layla Michelle Moran (sündinud 12. septembril 1982 Londonis) on Briti liberaaldemokraatlik poliitik. Alates 2017 on ta olnud Suurbritannia parlamendi alamkoja liige, esindades Oxford West and Abingdoni valimisringkonda. 2019. aasta üldvalimistel osutus ta 8 943 hääle suuruse häälteenamusega tagasivalituks. Moran õppis Imperial College Londonis füüsikat ning töötas enne parlamendis tööle asumist matemaatika- ja füüsikaõpetajana. 2017 sai ta liberaaldemokraatide hariduse kõneisikuks ja alates 2019 erakonna digivaldkonna, kultuuri, meedia ja spordi kõneisikuks. Ta defineerib end panseksuaalsena ning on suhtes liberaaldemokraatide endise meediajuhi Rosy Cobbiga. Tema isa James Moran on diplomaat, kes on spetsialiseerunud aasia ja lähis-ida asjadele, ema Randa Moran on Jeruusalemmast pärit kristlik palestiinlane, ema vanaisa oli Palestiina kirjanik Wasif Jawhariyyeh (1897–1972). "General election 2019: Layla Moran re-elected with larger majority". BBC. 13.12.2019. "Lib Dem MP Layla Moran announces same-sex relationship". The Guardian. 2. jaanuar 2020.