laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tüves

Tüves on samba keskmine osa, mis jääb baasi ja kapiteeli vahele. Tüves võib olla nii sile kui ka kannelüüridega kaunistatud. Tüves võib olla kogu pikkuses sama läbimõõduga, entaasiga või ülevalt või alt ahenenud.
Orlivka

Orlivka on kohanimi. Orlivka, küla Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis Orlivka, küla Ukrainas Donetski oblastis Krasnoarmiiski rajoonis Orlivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis
Orlivka (Jassõnuvata rajoon)

Orlivka on küla Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis, umbes 20 km kaugusel Donetski keskusest loodes. Asula kõrgus merepinnast on 195 meetrit. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas Orlivkas 874 inimest. Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, on asula lähistel toimunud mitmeid kokkupõrkeid valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel. 7. november 2014. Ukrinform. Силовики відбили атаку під Орлівкою (ukraina keeles) 3. detsember 2014. Ukrajinska Pravda. Террористы обстреляли Орловку - ранен ребенок (vene keeles)
Tampere Ülikool (1925–2018)

Tampere Ülikool (soome keeles Tampereen yliopisto) oli Soomes Tamperes asuv ülikool. Ülikoolis õpib 15 400 üliõpilast ja töötab 2100 inimest. Kool asutati 1925. aastal Helsingis rahvaülikoolina (soome keeles Kansalaiskorkeakoulu). 1960. aastal viidi kool Tamperesse ja 1966. aastast oli see ülikool. 2019. aasta alguses liideti senine Tampere Ülikool ja Tampere Tehnikaülikool ühtseks Tampere Ülikooliks.
Budapesti Tehnikaülikool

Budapesti Tehnikaülikool (ungari keeles Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem, lühinimi Műegyetem) on Ungari tähtsaim tehnikaülikool. Ülikool on asutatud 1782. aastal. See on üks maailma vanemaid kõrgemat tehnikaharidust andvaid õppeasutusi.
Tüümuse koor

Tüümuse kooreks (cortex thymi) nimetatakse paljudel selgroogsetel loomadel tüümuse sagarates eristatavat osa, mille tüümuse epiteeli retikulaarrakkude võrgustikus on võimalik hulgaliselt arenevaid tümotsüüte tuvastada ja mida eraldab tüümuse säsist veresoonte rohke tüümuse kortikomedullaarne tsoon. Tüümuse koore areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti. Tüümuse koor on kaetud tüümuse kihnuga ja on osa tüümuse parenhüümist. Tüümuse koore mikrokeskkonda on vähe uuritud. Tüümuse koor koosneb tümotsüütidest (lümfotsüüdid), sh T-tüvirakud, T-eelrakud, T-naiivsed rakud, makrofaagid, tüümuse dendriitrakud, tüümuse müoepiteelrakud (rakkudel oluline roll haigusliku seisundi müasteenia väljakujunemisel). Tüümuse koore epiteelirakud (cTECs) edastavad diferentseerumissignaale, reguleerivad T-lümfotsüütide migratsiooni ja populatsiooni kasvu ning sooritavad CD4+CD8+ tümotsüütide positiivse selektsiooni jpm. Väiksemal hulgal sisaldab tüümuse koor ka kattekoerakke ja algtugikoerakke. Kuigi arvuliselt vähemuses, moodustavad kattekoerakud koos algtugikoerakkudega tüümuse T-rakkude eluvõrgustiku. Tüümuse koore rakud sisaldavad ja komplekteerivad koos ülejäänud organismi mikrokeskkonnaga määramatul hulgal mobiilseid osakesi, mis sisaldavad tsütokeratiini ja komplekteerivad desmosoomi võrgustiku, millesse on T-rakud tihedalt pakitud, eritavad: tümotaksiini tõmbamaks luuüdist T-tüvirakke tüümusesse ja tümosiini, seerumi tüümuse faktorit ja tümopoietiini, kõik need komplekteeritakse naiivsetest T-rakkudest valmis T-rakkudeks. Tüümuse koort eraldab tüümuse säsist veresoonte rohke tüümuse kortikomedullaarne tsoon - tsooni ühenduskohtadel ühinevad tüümuse koore kapillaarid veenidega ning moodustavad koores vere-tüümuse barjääri (säsis tõke puudub). Tümotsüütide migratsiooni tsoonist tüümuse koorde reguleerivad kemokiinid. Corrado Lavini, Cesar A. Moran, Uliano Morandi, Rudolf Schoenhuber, "Thymus Gland Pathology: Clinical, Diagnostic and Therapeutic Features", Corrado Lavini,1. Peatükk: The thymus from antiquity to the Present Day: the History of a Mysterious Gland, lk 16, Springer - Verlag Italia, 2008, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 12.09.2014)(inglise keeles) Ernst Kallenbach, DNA SYNTHESIS IN THE CELLS OF THE THYMIC CORTEX OF THE RAT AS SHOWN IN RADIOAUTOGRAPHS AFTER ADMINISTRATION OF THYMIDINE-H3, Department of Anatomy, McGill University, Montreal, august 1960, veebiversioon (vaadatud 15.12.2014.a.)(inglise keeles) Adrian Liston, Katherine M. Nutsch, Andrew G. Farr, Jennifer M. Lund, Jeffery P. Rasmussen, Pandelakis A. Koni, ja Alexander Y. Rudensky, [http://www.pnas.org/content/105/33/11903.full.pdf Differentiation of regulatory Foxp3� T cells in the thymic cortex], doi10.1073pnas.0801506105, PNAS, 19.august 2008, 105. väljaanne, nr 33, lk 11903–11908, veebiversioon (vaadatud 04.02.2015)(inglise keeles) Sissekanne Terminologia Anatomicas A13.1.02.004: Cortex thymi. Tüümuse koor Tüümuse koore histoloogiline kujutis
Vigursuusatamine 1992. aasta taliolümpiamängudel

Vigursuusatamine 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is 10. veebruar 17 võistlejat 13. veebruar 47 võistlejat 24 võistlejat 16. veebruar 16 võistlejat 12 võistlejat
Aknasillus

Aknasillus on aknaava sildav ehitustarind (nt tala, võlv või kaar), mis võimaldab kanda tema kohal paikneva seinaosa raskuse. Enamasti on aknasillus valmistatud kas terasest, kivist või puust. R. Paris, E. End, Kunsti leksikon.- Stockholm: Eesti Keele ja Kirjanduse Instituut, 1986 [arvutitöötlus: Mait Kommusaar, veebiversioon: Heiki-Jaan Kaalep 2006], http://www.keeleveeb.ee/dict/speciality/art/dict.cgi?word=lintel&lang=en (vaadatud 4. XII 2014). Kunstileksikon. A. Allas, A. Kala, M. Kalm, T. Külv, K. Paulus, I. Teder, M. Vallikivi. Tallinn: Eesti Klassikakirjastus, 2001, lk 401. Dictionary of Architecture and Construction. C. M. Harris. New York: McGraw-Hill, 2006, lk 593.
Koputi

Koputi on ukse välisküljele kinnitatud metallist liigendnupp, -kang või rõngas uksele koputamiseks. Dictionary of Architecture and Construction. C. M. Harris. New York: McGraw-Hill, 2006, lk 322.
Ehisnael

Ehisnael on dekoratiivsetel eesmärkidel kasutatav nael. Sageli on naelapea ornamenteeritud. Enamasti kasutatud puituste või -väravate kaunistamisel. Pantsernael
Eend

Eend on liseenide, müüripiilarite või pilastrite kujul seinast või müürist ette ulatuv osa. Kunstileksikon. Tallinn: Kunst, 2000, lk 122.
Erlangen-Nürnbergi Friedrich-Alexanderi Ülikool

Erlangen-Nürnbergi Friedrich-Alexanderi Ülikool (saksa keeles Friedrich-Alexander-Universität Erlangen-Nürnberg) on avalik-õiguslik ülikool Saksamaal Erlangeni ja Nürnbergi linnas. Ülikool asutati 1742. aastal. Ülikoolis õpib ligi 40 000 üliõpilast. Töötajaid on seal 13 000, sh 656 professorit.
Kiili valla lipp

Kiili valla lipp on Eesti haldusüksuse Kiili valla lipp. Lipp on kinnitatud 29. märtsil 1994. Lipp on ristkülikukujuline riidekangas, mis on horisontaalselt jagatud kolmeks osaks, ülemine ja alumine kolmandik on sinised, keskmine osa aga jaguneb omakorda kolmeks, valge-punane-valge. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11. Kiili valla vapp Harju maakond Kiili valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Västmanland

Västmanland on Kesk-Rootsis asuv ajalooline maakond (rootsi keeles landskap). See piirneb Södermanlandi, Närke, Värmlandi, Dalarna ja Upplandi maakonnaga.
Kaire Nurk

Kaire Nurk (sündinud 1979) on eesti muusik. Ta mängib klahvpille ansamblis Loits (ansambel). Ta on trummar Simo Atso ema.
Risti tänav

Risti tänav (aastani 1939 ja 1950–1990 Silikaadi tänav) on Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe ja Liiva asumis asuv tänav. Tänav algab Järve Keskuse lähedalt ja lõppeb Orava tänavaga ristumisel. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm
Veneetsia aken

Veneetsia aken ehk termaken ehk Diocletianuse aken on sammaste või postidega kolmeks jaotatud kaaraken kõrgrenessansi paleeehituses. See levis laiemalt klassitsistlikus arhitektuuris 19. sajandi alguses. Leidis esmakordset kasutamist Roomas Diocletianuse termides. Veneetsia aken ehk Palladio motiiv ehk Serliana on sammaste või kolonettidega kolmeks jaotatud aken, uks või kaaristu, mille keskmine osa on külgmistest laiem ja kõrgem ning tõuseb esile kõrge ümarkaarega. Kitsamatel külgmistel osadel on rõhtsillused. Veneetsia aken ehk termaken Tallinnas Veneetsia ehk Palladio aken Yorkis Inglismaal Eesti arhitektuur. Oskussõnastik. Tallinn: Valgus 1993, lk 30. Barokk. Arhitektuur. Skulptuur. Maalikunst. Tallinn: Koolibri 2008, lk 482. Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus. Tallinn 2001. Lk 317.
Herman Kare Tournament

Herman Kare Tournament on Soomes toimuv maadlusvõistlus. Aastal 2015 toimus see juba 35. korda. Eesti on sellelt võistlustelt saanud mitu medalit. Näiteks 2007. aastal võitis seal esikoha Heiki Nabi. Võistluse koduleht
Räästas

Räästas ehk katuseräästas on katuse ääreosa, mis ulatub üle hoone välisseina ja kaitseb seda ilmastikumõjude eest. karniis ulualune
Maagiline Ruum

Maagiline Ruum on aastal 2008 asutatud Eesti kirjastus, juriidiliselt osaühing. Selle asutaja on Irena Raudla. Osaühing on kirjastanud peamiselt sarja "Isiklik energiakaitse", aga ka mälestusteraamatuid, näiteks Toivo Tootseni "Vana Hõbe. Hardi Tiidus ja inimesed tema ümber". Sissekanne Äriregistris (vaadatud 04.12.2014) Kirjastusest Kirjastuse Maagiline Ruum koduleht. Vaadatud 17.11.2022.
Lakewood

See artikkel räägib New Jersey vallast. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Lakewood (täpsustus). Lakewood on vald (township) Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis Oceani maakonnas. 2013 elas seal 93 592 inimest. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt elas seal 92 843 inimest. Vald moodustati 23. märtsil 1892 Bricki valla osast. Lakewood on üks ortodokssete juutide keskusi ja seal asuvad ühed maailma suurimad ješivad. Lakewoodi Eesti Kool Lakewoodi Eesti Maja Lakewoodi Eesti Ühing PEPANNRES - Annual Estimates of the Resident Population: April 1, 2010 to July 1, 2013 - 2013 Population Estimates for New Jersey municipalities Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo, kasutatud 4. detsember 2014 Lakewoodi koduleht (inglise keeles)
Pärnu Avatud Noortekeskus Che

Pärnu Avatud Noortekeskus Che oli Pärnus 2002–2008 tegutsenud noortekeskus. Keskuse juht on olnud Toomas Aru. https://web.archive.org/web/20141204122530/http://www.parnupostimees.ee/2107389/noortekeskus-che-on-noorte-endi-nagu (vaadatud 04.12.2014) https://web.archive.org/web/20141204122718/http://epl.delfi.ee/news/melu/parnu-noortekeskus-che-paneb-relvad-maha?id=51121546 (vaadatud 04.12.2014) Noortekeskus Che on noorte endi nägu Pärnu Postimees, 01.12.2004 http://epl.delfi.ee/news/melu/parnu-noortekeskus-che-paneb-relvad-maha?id=51121546
Malle Koost

Malle Koost (abielus Malle Haamer; 1. detsember 1939 – 26. juuni 1999) oli eesti näitleja. Tema tuntuim filmiroll oli Loreida osa Leida Laiuse filmis "Ukuaru" (1973). Haud Tartu Maarja kalmistul
Veesüliti

Veesüliti on kivist või metallist vihmaveerenni sageli dekoreeritud eenduv lõpposa. On kasutusel olnud antiikajast alates. Erinevalt renessansis kasutusele tulnud vihmaveetorust ei jookse vesi mööda seda allapoole, vaid "sülitatakse" katuselt ühtse joana otse alla. Eriti rikkalikult on dekoreeritud keskaegsed veesülitid. Keskajal kujundati veesüliti sageli droleriina - leidub palju fantastilisi loomi ja groteskseid inimesi kujutavaid veesüliteid. "Kunstileksikon", Eesti klassikakirjastus, 2001. Lk 464
Jam-Zapolski vaherahu

Jam-Zapolski vaherahu (Kiverova Gorka vaherahu) sõlmiti Rzeczpospolita ja Moskva tsaaririigi vahel 15. jaanuaril 1582 Jam-Zapolski küla lähedal Pihkvamaal. Läbirääkimisi juhatas paavsti legaat jesuiit Antonio Possevino. Jam-Zapolski vaherahu lõpetas Rzeczpospolita ja Moskva tsaaririigi vahel 1561. aastal alanud Vene-Poola sõda 1562–1582 aastate sõja, mis oli Liivi sõja üks osa. Vaherahu sõlmiti kümneks aastaks ja sellega sai Moskva tsaaririik tagasi Velikije Luki ning teised Rzeczpospolita valduses olnud alad, kuid pidi Rzeczpospolitale loovutama Liivimaa, Połacki ja Veliži. Jam-Zapolski vaherahuga kokku lepitud piir püsis 1604. aastani, kui Rzeczpospolita uuesti Vene pärilussõja käigus Moskva tsaaririiki ründas. Tõnu Raid, Possevino ja piirikaart aastast 1582, Tuna, 2007– 1 lk 54–64
Johannes Imelik

Johannes Imelik (30. august 1889 Päidla vald – 12. juuli 1957 Tartu) oli eesti arst. Ta õppis Päidla vallakoolis ning Tartu 4-klassilises linnakoolis ja lõpetas aastal 1913 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kus õppis aastani 1918. Akadeemiliselt kuulus ta aastast 1913 korporatsiooni Ugala (olles korporatsiooni asutajaliige). Juba aastatel 1916–1917 töötas ta ülikooli hospitaal-sisehaiguste kliinikus subassistendina professorite Jarotsky ja Leporski juures. Esimeses maailmasõjas töötas ta Punase Risti laatsarettides Petrogradis ja Tartus. Vabadussõjas osales ta detsembrist 1918 septembri alguseni 1920, alguses vabatahtliku reamehena, siis suurtükiväepolgu 3. pataljoni velskri kohusetäitjana, 9. polgu nooremarstina ja 2. suurtükidiviisi vanemarsti kohusetäitjana, lahkudes teenistusest kapteni auastmes. Aastal 1921 sooritas ta arstiteaduskonna lõpueksamid, omandades arsti astme. Ta praktiseeris aastatel 1920–1921 Tartu Ülikooli Kliinikumi Silmakliinikus (professor Ernst Blessigi juures). Aastatel 1922–1927 töötas ta Tartu 2. divisjoni laatsaretis naha-suguhaiguste osakonnas noorem-ordinaatorina ja suguhaiguste osakonna juhatajana, samuti oli ta kutsealuste vastuvõtukomisjonis Tartu- ja Petserimaal. Lisaks avas ta aastal 1924 erapraksise Tartus naha- ja suguhaiguste alal. Aastatel 1927–1940 oli ta ka Tartu Ühendatud Haigekassa arst naha-suguhaiguste alal. Aastatel 1941–1944 oli ta Tartus erapraktiseeriv arst, aastal 1944 Tartu Lastepolikliiniku arst. Aastast 1945 töötas ta Tartus naha- ja suguhaiguste dispanseris, seejuures 1945. aasta lõpust aastani 1948 ja 1949–1951 peaarstina ning aastast 1951 ordinaatorina. Aastatel 1948–1949 töötas ta Tartu 1. Polikliinikus arst-konsultandina nahahaiguste alal. Dr. Johannes Imelik suri 12. juulil 1957 Tartus ja ta maeti Vana-Jaani kalmistule. Ta oli abielus dr. Mihkel Ostrovi tütre Lindaga.
Wetter-Rosenthal

Wetter-Rosenthal on Eestimaa aadlisuguvõsa. Suguvõsa päritolu on teadmata. Suguvõsa esindajat Adolf Friedrich Wetterit mainitakse 1644 Riias tegutseva Rootsi kuberneri sekretärina. 1652. aastal Adolf Friedrich Wetter aadeldati Rootsi kuninganna Kristiina poolt von Rosenthali nime all, ilma introduktsioonita Rootsi rüütelkonda. Alates[viide?] 1/13. juulist 1882 nimetatakse perekonda Wetter-Rosenthalideks. Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal Velise, Pirgu mõis. Gustav Heinrich von Wetter-Rosenthal (1753–1829), Eestimaa rüütelkonna peamees (1803–1806), omas suuri teeneid 1805. aastal Eestimaal jõustunud talurahvaseaduse väljatöötamises ja vastu võtmises Hellmuth Karl Ernst von Wetter-Rosenthal (1895 – 29. mai 1919), kes formeeris Vabadussõja puhkedes Rakveres Eesti sakslaste ratsakuulipildurite komando, mis sai loodava Balti pataljoni südamikuks, VR II/3 Berend Hermann Otto von Wetter-Rosenthal (1874–1940), Eesti advokaat ning ettevõtja. Hermann Ferdinand Friedrich von Wetter-Rosenthal (1880–1950), Ameerika Ühendriikide muuseumitöötaja ja fotograaf Velise mõisa Wetter-Rosenthalide kalmistu Damier, P. E. & Ando Pajus, 2007. Eestimaa rüütelkonna vapiraamat. Tänapäev, lk 134 Katalog der Familienkundlichen Ausstellung zu Reval 1933. − Beiträge zur Kunde Estlands. Hrsg. O. Greiffenhagen. Band XVIII. Heft 4/5. Reval: Franz Kluge, 1932/34. Lk 193−268. Siin: lk 197 [1]. Schwedisches Adelsdiplom für Adolph Friedrich Wetter von Rosenthal, ausgestellt von Königin Christina, d.d. Stockholm 1652 28. 7. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1: Estland, Görlitz, 1930 Link
Schwengelm

Schwengelm, varem ka Schwengell ja Schwengeln (vene keeles Швенгельм) oli teadmata päritolu aadlisuguvõsa, mis suri välja 1857. aastal. Suguvõsa esimestest esindajatest on teada Georgius Schwengelm, kelle päritolu on teadmata. 1631. aastal sai Georgius Rootsilt aadlistaatuse. Georg (Georgius) von Schwengelm (suri pärast 1664), kindralmajor, mõisaomanik Gustav von Schwengelm (suri 1703), ooberstleitnant, Pärnu komandant, mõisarentnik Jakob Heinrich von Schwengelm (1669−1710), ooberst, viimane Rootsi-aegne Pärnu komandant, mõisaomanik Berend Erich von Schwengelm (1693−1740), ooberst, mõisaomanik Jakob Heinrich von Schwengelm (1704−1794), meeskohtunik, Eestimaa maanõunik, mõisaomanik Peter Jakob von Schwengelm (1770−1846), kolleegiumisekretär, Eestimaa rüütelkonna sekretär, mõisaomanik Georg Otto Andreas von Schwengelm (1799−1857), kindralmajor, metsakorpuse direktor Eestimaa: Jädivere (Jeddifer) (1709−1710), Jäneda (Jendel) (u 1778−1792), Karinõmme (Karrinöm) (1730ndad−1757), Kloodi (Peuth) (1781−1839), Kunda (Kunda) (1747−1814), Luusika (Lusik) (1743−1821), Palu (Pallo) (1740ndad−1750ndad), Päri (Kattentack) (oli 1702, pandivaldus), Raeküla (Raeküll) (1800−1812, pandivaldus), Roela (Ruil) (1760ndad), Rosentali (Rosenthal) (1760ndad), Tudu (1750ndad−1760ndad) (Tuddo), Turpla (Turpel) (oli 1702, pandivaldus), Ulvi (Oerthen) (1750ndad), Valkla (Walküll) (1759−enne 1765 pandi-, enne 1765−1785 pärusvaldus), Veltsa (Weltz) (1730ndad−1757), Venevere (Wennefer) (1730ndad−1821) Liivimaa eesti distrikt: Alatskivi (Allatzkiwwi) (oli 1627, rendivaldus), Kabina (Kabbina) (1630−1770), Kavastu (Kawast) (1630−1752), Pilka (Pilcken) (1630−1770), Tammistu (Tammist) (1630−1770), Uue-Kastre (Kaster) (1628−1630) Schwengelmi suguvõsa nimest on tulenenud Vana-Vigala mõisa kõrvalmõisa Vängla (Schwengeln) nimi. KNR. Vängla [1]. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 433. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 255-257. Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 264-265 [2].
Wangersheim

Wangersheim (vene keeles Вангерсхайм), varem Wangersen, oli rae- ja aadlisuguvõsa. Suguvõsa päritolu on jäänud ebaselgeks. Esimesi teateid nende kohta on XV sajandi algusest, mil nad elasid Tartus. Suguvõsaliin algab Tartu raehärra Cort von Wangerseniga. Tema pojapoeg Johann (Hans) von Wangersen (maeti 1603) asus 1560. aastatel elama Tallinna ja oli Tallinna liini rajaja. Tema poja Tallinna rae liikme Georg (Jöran) von Wangerseni (1579−1656) tõstis Rootsi kuninganna Kristiina 7. augustil 1634 aadliseisusse ja ta sai perekonnanimeks Wangersheim; Rootsi rüütelkonda teda küll ei introdutseeritud. Suguvõsa suri välja XIX sajandil. Wangersheimid immatrikuleeriti 1746. aasta 12. juunil (vkj) Eestimaa rüütelkonna matriklisse. Cort von Wangersen (elas XVI sajandil), Tartu raehärra Heinrich von Wangersen (suri pärast 1555), Tartu bürgermeister Johann (Hans) von Wangersen (maeti 1603), kaupmees, Tallinna raehärra Georg (Jöran) von Wangersheim (1579−1656), kaupmees, Tallinna raehärra ja bürgermeister, Aa mõisaomanik Konrad von Wangersheim (1618−1668), Rootsi asehaldur Tallinnas, Tartu õuekohtu viitsepresident, Aa mõisaomanik Axel Konrad von Wangersheim (maeti 1731), jalaväe kindralleitnant, rügemendikomandör, Riia komandant Konrad von Wangersheim (1754−1824), tõeline riiginõunik, Tallinna ülemmaakohtu prokurör, Arhangelski kubermanguprokurör, mõisaomanik Reinhold Georg von Wangersheim (1756−pärast 1811), riiginõunik, Vene Assignaatpanga direktor Eestimaa: Aa (Haakhof) (1630−1787), Arbavere (Arbafer) (1696−XVIII sajand), Pajaka (Pajack) (1667−1683), Paunküla (Paunküll) (XVII sajandil), Vahakõnnu (Wahhakant) (kuni 1700), Voorepera (Woroper) (1744−1752) Adelheim, Georg. Die Genealogie der alten Familien Reval von Heinrich Laurenty. Reval: In Kommission bei F. Wassermann, 1925, lk 11. Elisabeth von Rosen, Bogislaus Rosen aus Pommern, 1572-1658: Stammvater des estländischen Geschlechts der "weiszen"Rosen, Familienverband der "weiszen" Rosen, O./ü. „Ilutrükk“, Tartu, 1938, seite 620 Konrad Wangersheim, www.adelsvapen.com Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 474-475. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 269-271 [1]. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2004. Lk 453-454. Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 318-319 [2]. Wangersheimi suguvõsa genealoogia saidil adelsvapen.com
Terminologia Embryologica

Terminologia Embryologica (lühend TE) on rahvusvaheline inimese embrüonaalse (looteea) arengustaadiumi (sh elundid, struktuurid, rakud ja anomaaliad) kirjeldamiseks kasutatav standardsõnavara. See sisaldab ladinakeelseid termineid koos ingliskeelsete vastetega. Selle töötas välja Föderatiivne Rahvusvaheline Anatoomiaterminoloogia Komitee (FICAT) 2009. aastal ning see avaldati veebis 2010. aastal. Väljaande on heaks kiitnud Anatoomide Assotsiatsioonide Rahvusvaheline Föderatsioon (IFAA). e5.6: Systema urinarium (kuseelundkond) E.5.6.2.0.0.0.4: Ductys mesonephricus (esmasneerutoruke) e5.7: Systemata genitalia E.5.7.2.3.0.0.3: Ductus paramesnonephricus (Mülleri juha) E.5.11.3.1.8.0.2 : Primordium thymi (tüümuse primordium) E.5.12.0.0.0.0.1 : Systema lymphoideum (lümfisüsteem) E.5.12.1.2.0.0.1.: Thymys (tüümus) E.5.12.1.2.2.0.2 : Medulla thymi (tüümuse säsi) E.5.12.1.2.0.0.7 : Lobus thymicus (tüümuse sagar) Terminologia Anatomica Terminologia Histologica Terminologia Embryologica veebiväljaanne Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Terminologia Embryologica seisuga 04.12.2014.
Priit Kärsna

Priit Kärsna (31. jaanuar 1969 –15. aprill 2024) oli Eesti munitsipaalpoliitik ja koolijuht. Pärast Pärnu-Jaagupi Keskkooli kuldmedaliga lõpetamist jätkusid õpingud Tallinna Pedagoogikaülikoolis. Ta lõpetas füüsikaõpetaja eriala cum laude diplomiga. Kärsna õppis ka Nõmme Lastemuusikakoolis klarnetit. Õpetajana töötas ta Kivi-Vigala Põhikoolis, Kullamaa Keskkoolis ja Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskoolis. Direktorina on ta töötanud Kullamaa Keskkoolis ning alates augustist 2020 kuni surmani Kivi-Vigala Põhikoolis. Ta oli ka Märjamaa vallavolikogu liige ja Vigala osavallakogu esimees, abikaasa ja kolme lapse isa. Aastatel 1998–1999 ja 2002–2017 oli ta Vigala valla vallavanem. Vigala vald tunnustas teda aasta isa tiitliga aastal 2014.