laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maimu Rahel Vannas

Maimu Rahel Vannas (20. september 1914 – 24. oktoober 1998; sünninimi Maimu Rahel Epler) oli eesti kunstnik. Õppis Tartus ENKSi Tütarlastegümnaasiumis. 1940. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kiitusega. Aastatel 1944–1951 õppis ta Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis maalikunsti Johannes Greenbergi juhendamisel. Sooritas eksternina erialaeksamid teatridekoratsiooni erialal. Töötas peamiselt teatrikunstnikuna, tegi kujundusi paljudele teatrilavastustele Tallinna Riiklikus Draamateatris, Riiklikus Vene Draamateatris ja Vanalinnastuudios. 1989 Eesti NSV teeneline kunstnik 1989 Eesti parim teatrikunstnik 1990 Eesti Teatriliidu kunstnikuauhind Maimu Vannas 20. IX 1914 – 24. X 1998. Sirp, 30.10.1998 "Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum. Näitus: Karakteri- ja portreemeister Maimu Vannas 100". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2016. Vaadatud 16. septembril 2016.
Kameeleon (tähtkuju)

Kameeleon (ladina Chamaeleon, lühend Cha) on väike lõunataeva tähtkuju. Kameeleon katab 132 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 79. kohal. Heledaimad tähed on Alpha Chamaeleontis (4,05m) ja Gamma Chamaeleontis (4,11m). Kameeleon on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias". "Chamaeleon Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Chamaeleon". Astronomy Trek. Vaadatud 5. juuli 2018.
Oktant (tähtkuju)

Oktant (ladina Octans, lühend Oct) on lõunataeva tähtkuju. Oktandi suurus on 291 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 50. kohal. Heledaim täht on Nu Octantis tähesuurusega 3,76 m. Oktandi tähtkujusse jääb taeva lõunapoolus. Sellele lähim täht on Sigma Octantis (5,45 m), mis on veidi üle 1° kaugusel poolusest. Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille, kes pani tähtkujule nimeks l’Octans de Reflexion, mis sai hiljem tuntuks kui Octans Hadleianus oktandi leiutaja John Hadley järgi. "Octans Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Octans". Universe Today. Vaadatud 6. juuli 2018.
Pump (tähtkuju)

Pump (ladina Antlia, lühend Ant) on lõunataeva tähtkuju. Pumba tähtkuju katab 239 ruutkraadi ja see on ulatuselt 88 tähtkuju seas 62. kohal. Heledaim täht on α Antliae tähesuurusega 4,28 m. Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille, kes pani tähtkujule nimeks la Machine Pneumatique (ladina Antlia pneumatica) õhupumba järgi, mille leiutas Denis Papin. "Antlia Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Antlia". Astronomy Trek. Vaadatud 6. juuli 2018.
Uurits (tähtkuju)

Uurits (ladina Caelum, lühend Cae) on väike lõunataeva tähtkuju. Uuritsa suurus on 125 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 81. kohal. Tähtkujus ei ole heledaid tähti. Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille. "Caelum Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Caelum". Astronomy Trek. Vaadatud 6. juuli 2018.
Sirkel (tähtkuju)

Sirkel (ladina Circinus, lühend Cir) on väike lõunataeva tähtkuju. Sirkli suurus on 93 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 85. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Circinis (3,19 m). Sirklis asub Sirkli galaktika. Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille. "Circinus Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "A Super Special Galaxy". NASA WISE. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. juuli 2015. Vaadatud 6. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Circinus". Astronomy Trek. Vaadatud 6. juuli 2018.
Kell (tähtkuju)

Kell (ladina Horologium, lühend Hor) on lõunataeva tähtkuju. Kella suurus on 249 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 58. kohal, kattes 249 ruutkraadi. Tähtkuju heledaim täht on Alpha Horologii (3,85 m). Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille. "Horologium Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "The Constellation Horologium". Universe Today. Vaadatud 5. juuli 2018.
Mikroskoop (tähtkuju)

Mikroskoop (ladina Microscopium, lühend Mic) on lõunataevas asuv tähtkuju. Mikroskoobi suurus on 210 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 66. kohal. Tähtkuju heledaim täht on Gamma Microscopii (4,67 m). Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille. "Microscopium Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Microscopium". Astronomy Trek. Vaadatud 6. juuli 2018.
Pirmastu ürgorg

Pirmastu ürgorg on ürgorg Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Org saab alguse Holstre mägede jalamilt. Orus voolab Verilaske oja, millel asuvad Tilli järv ja Rõika järv.
Vinkel (tähtkuju)

Vinkel (ladina Norma, lühend Nor) on väike lõunataeva tähtkuju. Vinkli suurus on 165 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 74. kohal. Tähtkuju heledaim täht on γ2 Normae (4,01 m). γ1 ja γ2 näivad kaksiktähena, kuid ei ole tegelikult omavahel seotud, vaid asuvad Maalt vaadates lähestikku. Esimene asub 1437 valgusaasta kaugusel ja teine 128 valgusaasta kaugusel. Tähtkujus paikneb Suur Tõmbaja. Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille. "Norma Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 7. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Norma". Astronomy Trek. Vaadatud 7. juuli 2018.
Maalija

Maalija (ladina Pictor, lühend Pic) on lõunataeva tähtkuju. Maalija suurus on 247 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 59. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Pictoris (3,27 m). Tähtkuju nimetajaks on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille. "Pictor Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Pictor". Astronomy Trek. Vaadatud 6. juuli 2018.
Kompass (tähtkuju)

Kompass (ladina Pyxis, lühend Pyx) on lõunataeva tähtkuju. Kompassi suurus on 221 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 65. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Pyxidis (3,68 m). Kompassis asub planetaarudu NGC 2818. Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille. "Pyxis Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "Pyxis". Universe Today. Vaadatud 5. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Pyxis". Astronomy Trek. Vaadatud 5. juuli 2018.
Võrk (tähtkuju)

Võrk (ladina Reticulum, lühend Ret) on väike lõunataeva tähtkuju. Võrgu suurus on 114 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 82. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Reticulii (3,33 m). Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille. "Reticulum Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 7. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Reticulum". Astronomy Trek. Vaadatud 7. juuli 2018.
Senua

Senua oli roomlaste vähetuntud jumalanna. Teda kujutati krunnis juustega sireda naisena. Arvatavasti oli ta keldi päritolu ning roomlased paistvad olevat teda samastanud oma Minervaga. Ta on üks nendest jumalatest, kelle kohta on tänapäeval väga vähe teada. Teada on, et üks tema pühamu asus Inglismaal. Seegi avastati alles 2002. aastal. Tema poole kummardati pea igas olukorras, nagu enamiku "ülevõetud" jumalate puhul.
Kujur (tähtkuju)

Kujur (ladina Sculptor, lühend Scl) on lõunataevas asuv tähtkuju. Kujuri suurus on 475 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 36. kohal. Tähtkuju heledaim täht on Alpha Sculptoris (4,3 m). Tähtkujus asub Kujuri galaktikarühm. Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille. "Sculptor Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Sculptor". Universe Today. Vaadatud 6. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Pyxis". Astronomy Trek. Vaadatud 6. juuli 2018.
Teleskoop (tähtkuju)

Teleskoop (ladina Telescopium, lühend Tel) on lõunataeva tähtkuju. Teleskoobi suurus on 252 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 57. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Telescopii (3,49 m). Tähtkujus asub kerasparv NGC 6584 ja tähesüsteem HR 6819. Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille. "Telescopium Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Telescopium". Universe Today. Vaadatud 6. juuli 2018. "Location of the HR 6819 in the constellation of Telescopium". ESO. Vaadatud 10. mai 2020. "Star Constellation Facts: Telescopium". Astronomy Trek. Vaadatud 6. juuli 2018.
Vello Tamm

Vello Tamm (1. juuni 1940 – 15. juuni 1991) oli eesti kunstnik. Ta lõpetas 1967. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi. Töötanud teatrikunstnikuna ja teinud lavakujundusi teatrilavastustele, tegutsenud ka graafika- ja maalikunstnikuna. 1970.–1980. aastatel oli ta ajakirja Noorus peakunstnik. Aastatel 1982–1991 töötas ta Endla teatri peakunstnikuna. 1989 Eesti Teatriliidu kunstnikuauhind 1989 Eesti NSV teeneline kunstnik Ta oli abielus Helgi Iloga. Jüri Tenson. Esimene pilguheit Vello Tamme kunstile. Teater. Muusika. Kino, 9/1993 Endla teatri ajalugu 1967-1988 Sõbra meenutuseks. Kruusatee – Linda Järve blogi Vello Tamm – Monoloog maalides. ERR Arhiiv, 1990
Enn Johannes

Enn Johannes (sündinud 2. märtsil 1936 Narvas) on eesti kunstnik. 1955. aastal lõpetas ta Tallinna 2. Keskkooli, aastatel 1955–1957 õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis, 1964. aastast Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas kiitusega metallikunsti erialal 1969. aastal. Varasemal loominguperioodil tegutses ta peamiselt metallikunstnikuna. Ta on kujundanud Kristjan Raua preemia medali ja Konrad Mäe medali. Oma töödega on ta esinenud näitustel, sh EXPO maailmanäitusel 1970. aastal Jaapanis Osakas. Aastatel 1981–1984 töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis õppejõuna. Hilisemal perioodil on ta olnud vabakutseline kunstnik, elades Hiiumaal, tegeledes ka maalikunsti ja skulptuuriga. Ta on Eesti Kunstnike Liidu (kuni 1990. aastani Eesti NSV Kunstnike Liit) liige 1973. aastast. 1988 – Eesti NSV teeneline kunstnik 1988 – Kristjan Raua preemia (dekoratiivkompositsioon "Karjalaskepäev Virumaal") https://katsed.real.edu.ee/baas/index2.php Rahvusraamatukogus Enn Johannese isiknäitus. Eesti Päevaleht, 3. oktoober 2000 "Enn Johannese juubelinäitus. Hiiu Leht, 8. juuli, 2016". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. september 2016. Vaadatud 17. septembril 2016. Eesti Filmi Andmebaas. Dokumentaalfilm "Enn Johannes", 2002
Ebaheinik

Ebaheinik (Lepista) on heinikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni. Perekonda kuulub umbes 50 liiki. Lepista densifolia – tihedalehine ebaheinik Lepista glaucogana – kahkjas ebaheinik, kahvatu ebaheinik Lepista graveolens – haisev ebaheinik Lepista irina – lõhnav ebaheinik Lepista lentiginosa – soomus-ebaheinik Lepista nuda – lilla ebaheinik, violetne heinik Lepista ovispora – ovaaleoseline ebaheinik Lepista panaeola – hall ebaheinik Lepista personata – vagel-ebaheinik, peitheinik Lepista rickenii – Rickeni ebaheinik Lepista sordida – põld-ebaheinik Paralepista flaccida – pöörd-ebaheinik Paralepista gilva – kollane ebaheinik heinik Heinikud ja ebaheinikud.
Sekstant (tähtkuju)

Sekstant (ladina Sextans, lühend Sex) on tähtkuju taevaekvaatori lähedal. Sekstandi suurus on 314 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 47. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Sextantis (4,49 m).[viide?] Tähtkujus asub spiraalgalaktika NGC 3115, mis on Maa suhtes küljega ja paistab läätsekujulisena. Tähtkuju autor on Johannes Hevelius, kes moodustas selle 1690. aastal. "Sextans Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Sextans". Universe Today. Vaadatud 6. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Sextans". Astronomy Trek. Vaadatud 6. juuli 2018.
Brigit

Brigit ehk Brigid oli keldi mütoloogias ravitsemis- ja viljakusejumalanna, kes aitas naisi sünnitusel. Teda kummardati laialdaselt Iirimaal ja Britannias, kus teda tunti tõenäoliselt Brigantia nime all.. Põhja-Inglismaal oli Brigantia enne roomlaste sissetungi valitseva hõimu, brigantide, peajumalanna. Teda seostati vee, sõja ja ravitsemisega, aga ka jõukusega. Prantsusmaal kandis ta Brigindo nime. Teda austati Imbolci pidustuste ajal 1. veebruaril, ajal, mil uted poegisid. Ta oli abielus jumal Bresiga ning sünnitas talle kolm poega. Brigit oli Lugi õde ja Dagda tütar.[viide?] Tihti esineb Brigid ka oma ema Anu teisendina, mis tähendab, et nad olid tõenäoliselt ühe ja sama emajumalanna eri aspektid. Ta oli oluline viljakusjumalanna ja ravija, kaitses sünnitavaid naisi ning oskas tulevikku ennustada. Ta oli ka seppade ja poeetide kaitsejanna, olles tihedalt seotud bardidega.[viide?] Ta oli seotud pühade kaevudega ja ka Brenti jõgi sai tema järgi nime.[viide?] Püha Brigid või Püha Bride, üks Iirimaa kaitsepühakuid, võis olla enne ristiusu vastuvõtmist jumalanna Brigid preestrinna. Arthur Cotterell, Lääne mütoloogia entsüklopeedia, Varrak, 2001
Fööniks (tähtkuju)

Fööniks (ladina Phoenix, lühend Phe) on lõunataeva tähtkuju. Fööniksi suurus on 469 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 37. kohal. Tähtkuju heledaim täht on 77 valgusaasta kaugusel asuv Ankaa (α Phoenicis, näiv suurus 2,39 m). Fööniks on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias". "Phoenix Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "Phoenix, The Pheonix Constellation Facts and Mythology". Universe Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Phoenix". Astronomy Trek. Vaadatud 5. juuli 2018.
Rõika järv

Rõika järv on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pirmastu külas. Järve pindala on 2,2 ha, pikkus 250 m, laius 120 m, suurim sügavus 2,5 m ja kõrgus merepinnast 63 m. Järvest voolab läbi Verilaske oja, umbes 160 m ülesvoolu asub Tilli järv. Järv on kaitse all Loodi looduspargi koosseisus. Järve idakaldal on Rebase küla. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Holstre-Pirmastu järved Verilaske oja Tilli järv Rõika järv keskkonnaportaalis (vaadatud 15.04.2017) Rõika järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 15.04.2017) Rõika järv Eesti looduse infosüsteemis Rõika järv keskkonnaportaalis
Kentaur (tähtkuju)

Kentaur (ladina Centaurus, lühend Cen) on suur lõunataeva tähtkuju, mis on nimetatud kentaur Cheironi järgi, kes oli Achilleuse ja Asklepiose õpetaja. Kentaur on Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. 4. sajandil eKr oli tähtkuju Vahemere ääres veel tervikuna nähtav, kuid Maa pretsessiooni tõttu on see käesoleval ajal tervikuna nähtav 25° põhjalaiusest lõuna pool. Kentauri suurus on 1060 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 9. kohal. Kentauris on mitu heledat ja Maale lähedast tähte. Proxima Centauri asub 4,2 valgusaasta kaugusel ja on Päikesele kõige lähem täht. Alfa Centauri on 4,36 valgusaasta kaugusel asuv kolmiktäht, mille heledus on −0,03 m ja on seega heleduselt tähistaeva 4. täht. Beta Centauri on heledusega +0,61 m tähistaeva 11. täht. Kentauris asub ka heledaim kerasparv Omega Centauri. "Centaurus Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "Proxima Centauri". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "Hadar is a southern pointer star". EarthSky. Vaadatud 5. juuli 2018. "Omega Centauri – NGC 5139". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018.
Kuldmuna

Kuldmuna on aastast 1998 toimuv Eesti loovuse festival, kus tunnustatakse Eesti parimaid turunduskommunikatsiooni lahendusi. Festivali raames antakse välja auhinnad, milleks on kuld-, hõbe- ja pronksmunad. 1998 kuldmuna ettevõtte NB Reklaam raadioreklaamile "Aiavõrk" kuldmuna ettevõtte Raadio 2 trükireklaamile "Kõikjal Eestis" kuldmuna ettevõtete Sweet Advertising ja Idea AS välireklaamile "No X. No SEX" kuldmuna ettevõtte DDB Eesti telereklaamile "Saaremaa viin - Vötame mönuga " 1999 ... http://www.kuldmuna.ee/ (vaadatud 17.09.2016) https://web.archive.org/web/20160108142258/http://www.kuldmuna.ee/arhiiv/index.php?yearStart=1998&yearEnd=1998&catOpt=0 (vaadatud 17.09.2016) Festivali koduleht
Koduse Kasvatuse Instituut

Koduse Kasvatuse Instituut oli Eesti organisatsioon (instituut), mis tegutses aastatel 1932–1940. Instituudi asutasid 1932. aastal haridus-, tervishoiu-, naiste- ja karskusorganisatsioonid. Instituut korraldas koduse kasvatusega seotud kursusi, loenguid, õpperinge, samuti andis välja ja levitas asjakohast kirjandust. Koduse Kasvatuse Instituudi tegevust jätkab 1998. aastal asutatud Perekasvatuse Instituut. Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Koduse Kasvatuse Instituut (vaadatud 17.09.2016) Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Koduse Kasvatuse Instituut
Kose Kultuurikeskus

Kose Kultuurikeskus on Harju maakonnas Kosel asuv kultuurikeskus. Keskus avati aastal 2013 endisaegse Kose Teeninduskooli majas. Keskuses tegutsevad järgmised asutused: Kose Raamatukogu Kose Gümnaasiumi algkool Kose Lasteaed (2 vanemat rühma) Kose Muusikakool Kose Noortekeskus http://www.kosekultuurikeskus.ee/kultuurikeskusest/ (vaadatud 17.09.2016) Kose Kultuurikeskuse koduleht
Klooga aedlinn

Klooga aedlinn oli 1930. aastatel Klooga alevikku planeeritud aedlinn, mille ehitamine jäi pooleli. Aedlinna ehitamine jäi pooleli seetõttu, et sinna rajati Nõukogude Liidu sõjaväebaasid. Mitmed aedlinna toona ehitatud hooned on siiani säilinud, näiteks eramud Metsa, Rohelise ja Jaama tänaval. Klooga-Aedlinna raudteepeatus
Kefeus

Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Kefeus (täpsustus). Kefeus (ladina Cepheus (omastav Cephei), lühend Cep) on põhjataevas asuv tähtkuju. See on pindalalt 27. tähtkuju, kattes tähistaevast 588 ruutkraadi. Kefeus on nime saanud kreeka mütoloogiast tuntud Aithiopia kuninga Kepheuse järgi. Heledaim täht on 49 valgusaasta kaugusel asuv Alderamin (α Cephei). "Cepheus Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Cepheus". Astronomy Trek. Vaadatud 2. august 2018. "The Constellation Cepheus". Universe Today. Vaadatud 5. juuli 2018.
Kosmosemutid

"Kosmosemutid" (inglise keeles "Suburban Hags") on Alar Pikkoraineni koomiks, mis ilmub 1994. aastast Eesti Ekspressis. Koomiksi tegelased on kaks eakat vanatädi (Marta ja Juula), kelle sõber[küsitav] on vares. Koomiksi sisu kajastab muu hulgas päevakajalisi teemasid. Koomiksi sageli korduvad tegelased on veel siil ja krabipulk. Koomiks on ilmunud ka raamatusarjana. Koomiksi tegemise ajendiks oli 1990. algul Eesti Ekspressis ilmunud Asko Künnapi koomiks "Kosmoserotid". Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoorus Eesti Laul 2019 näidati "Kosmosemuttide" põhjal tehtud animatsioone vaheklippidena. https://web.archive.org/web/20090804230301/http://www.raamatukyla.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=66&sm_id=221 (arhiiviversioon) Kosmosemutid ERR Koomiksist Eesti Ekspressi kodulehel
Õnne

Õnne on eesti naisenimi. Nime esitas Mats Tõnisson oma kalendris 1884. aastal. 1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Õnne 372 naisel. Õnne on Eestis populaarsuselt 356. naisenimi. Õnne on keskmiselt 50 aasta vanune (mediaanvanus on 50). Kõige populaarsem on eesnimi Õnne vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,16 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,43. Õnne Eelma, eesti graafik Õnne Kepp, eesti kirjandusteadlane Õnne Kurg, endine eesti suusataja Õnne Pillak, Eesti poliitik Õnne Pollisinski, eesti ujumis- ja allveesporditreener Õnne Pärl, eesti ajakirjanik Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 184 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2020. Vaadatud 1. juulil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Milvi

Milvi on eesti naisenimi. Eesnime Milvi esitas Mats Tõnisson oma kalendris 1914. aastal. Nimi läks moodi 1930. aastate esimesel poolel. Hiljem nime populaarsus vähenes tunduvalt. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Milvi 2084 naisel (2018. aastal–2235). Milvi oli Eestis populaarsuselt 81. naisenimi (2018–72.). Kõige populaarsem oli eesnimi Milvi vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 121,42 (2018-134,28) ning Võru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,36 (2018-29,25). Milvi oli keskmiselt 75 aasta vanune (mediaanvanus oli 77). 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Milvi 1751 naisel. Milvi oli populaarsuselt 95. naisenimi. Milvi oli keskmiselt 78 aasta vanune (mediaanvanus oli 80). Milvi Jürgenson, eesti näitleja Milvi Koidu, eesti näitleja Milvi Koplus, eesti psühhiaater ja numeroloog Milvi Laid, eesti ooperilaulja (sopran) Milvi Pärnamägi, eesti tekstiilikunstnik Milvi Roosleht, eesti pedagoogikateadlane Milvi Seping, eesti luuletaja Milvi Torim, eesti graafik Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 132-133 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. oktoober 2017. Vaadatud 8. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.stat.ee/nimed/Milvi
Kirjastus SE&JS

Kirjastus SE&JS on Eesti kirjastus. See asutati 17.novembril 1992 ajalehe Eesti Elu väljaandmiseks. Asutajad olid Sirje Endre, Urmi Reinde ja Jüri Soone. Kirjastuselt on ilmunud raamatuid Eesti ajaloost, isiku- ja elulooraamatuid, Eesti luuleklassikat. 2011. aastal ilmus kirjastuselt kolmest raamatust "Mõttevaramu" raamatusari. Kirjastuse juhttegelasi on Sirje Endre. 1994. aastast oli kirjastusega seotud Urmas Ott, kelle kõik raamatud on avaldatud selle kirjastuse väljaandel. http://www.sejs.ee/meist.html (vaadatud 17.09.2016) Kirjastuse koduleht
Kose–Käbli tee

Kose–Käbli tee (registrinumbriga 25161) on kõrvalmaantee Võru maakonnas. Tee pikkus on 28,3 km. Tee läbib teiste seas Haanja ja Simula küla. Riiklik Teeregister (vaadatud 17.09.2016)
Kokkupõrge

Laiemas tähenduses on kokkupõrge igasugune mitut osapoolt hõlmav äge kokkupuude või konflikt. Mõistega seonduvad artiklid on: Põrge, mõiste füüsikas Kokkupõrge, 1998. aasta film
Krüptopidu

Krüptopidu (inglise keeles cryptoparty) on rahvusvaheline rohujuurealgatus, et informeerida ja julgustada arvutikasutajaid võtma kasutusele lihtsamaid privaatsust ja andmekaitset tagavaid praktilisi vahendeid. Krüptopidu toimub tavaliselt praktiliste töötubade vormis, kus õpetatakse kasutama lihtsaid vahendeid oma andmete, sidevahendite ja isikuandmete kaitseks. Krüptopeo materjalid on koostatud ühisloome korras, kõigile avalikult kättesaadavad ja selle korraldamiseks pole vaja kelleltki luba küsida. Krüptopidude ühe kohaliku eestvedaja Märt Põdra sõnutsi on ürituse mõte pakkuda ka üksikisikutele võimalus võtta oma andmete kaitsmiseks midagi ette olukorras, kus süsteemiadministraatori tasemel andmete kaitsmine jääb tavainimestele kättesaamatuks. Eesti esimene krüptopidu toimus 20. novembril 2012 Tartus, hiljem on krüptopidusid korraldatud ka teistes linnades. Eestis on krüptopidusid korraldanud peamiselt piraadiparteiga seotud aktivistid, kuigi rahvusvaheline algatus on rõhutatult apoliitiline. Krüptopeo liikumisele on avaldanud toetust Electronic Frontier Foundation, Wikileaks jpt, krüptopidusid on korraldanud ka Edward Snowden. Vaba tarkvara päev Võtmete allkirjastamise pidu Krüptopeo manifest "Märdi Transparentsiblogi: Misasi on "krüptopidu"?". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. aprill 2016. Vaadatud 17. septembril 2016. Tartu Ekspress: Krüptopidu näitab netinuhkidele trääsa "Uus Minut: Tallinna esimene krüptopidu". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2016. Vaadatud 17. septembril 2016.