laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Skarifitseerimine

Skarifitseerimine on taime seemnekesta tahtlik vigastamine, et see muutuks vett ja gaase läbilaskvaks. Skarifitseerimine on seemnete idanemist kiirendav võte, mis aitab tugeva kesta ja pika puhkeperioodiga seemnetel kiiremini idanema hakata. Seemned võib segada nõus liiva või kruusa ning ettevaatlikult raputada. Suuremaid seemneid saab hõõruda viili või liivapaberiga.
Eepiline teater

Eepiline teater on Erwin Piscatori rajatud ja Bertolt Brechti arendatud teoorias teatri etendusstiil, mida vastandatakse dramaatilisele teatrile. Kui dramaatilises teatris kehastatakse laval sündmusi, vaataja asetatakse sündmuste keskele ja sündmuste kulg on lineaarne, siis eepilises teatris jutustatakse laval sündmustest ning sündmuste kulg ei ole lineaarne. Dramaatiline teater tõmbab vaataja kaasa, edastab ja tekitab tundeid, äratab huvi lõpptulemuse vastu. Eepiline teater edastab teadmisi, teeb vaatajast aktiivse uurija ning äratab huvi sündmuste käigu vastu. Dramaatilises teatris arvatakse, et inimest tuntakse ning ta on muutumatu, kuid eepilises teatris uuritakse inimest kui muutuvat ja muudetavat. Eepilise teatri teooria formuleeriti ja seda viljeleti peamiselt 20. sajandi alguses ja keskel.
Põhjala ristisõjad

Põhjala ristisõjad ehk Läänemere ristisõjad olid 12.–15. sajandil Rooma paavsti autoriseeritud ning katoliiklike ilmalike võimude (näiteks Saksimaa, Taani, Poola, Rootsi, Tšehhi) ja vaimulike jõudude (näiteks Bremeni peapiiskop, Riia piiskopid, Mõõgavendade ordu, Saksa ordu ja selle Liivimaa haru) läbi viidud misjoni- ja vallutusretked, mis olid suunatud nn paganlike rahvaste vastu ning mille tulemusena vallutati mitmed Läänemere-äärsed piirkonnad, viidi seal sisse ristiusk ning moodustati uued ilmalikud ja vaimulikud võimustruktuurid, sealhulgas Vana-Liivimaa.  Pikemalt artiklis Vendi ristisõda  Pikemalt artiklis Liivi ristisõda  Pikemalt artiklis Pommeri ristisõda  Pikemalt artiklis Eestlaste muistne vabadusvõitlus  Pikemalt artiklis Preisi ristisõda  Pikemalt artiklis Leedu ristisõda  Pikemalt artiklis Soome ajalugu#Soome ristiusustamine  Pikemalt artiklis Ristisõjad Venemaal Liivimaa ristisõjad Maarjamaa Püha Peetruse maa Eric Christiansen, "Põhjala ristisõjad", Kirjastus: Tänapäev 2014, 420 lk. ISBN 9789949276172
Valter Viks

Valter Karl Viks (20. jaanuar 1895 Kambja – 10. august 1959 Chicago) oli eesti vaimulik. Ta lõpetas Peterburi Klassikalise 3. Gümnaasiumi, õppis aastatel 1915–1918 ja 1920–1921 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Lisaks oli ta aastatel 1916–1918 sõjaväeametnik ja võttis aastatel 1918–1920 osa Vabadussõjast. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Aastatel 1921–1922 oli ta usuõpetaja Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumis. Prooviaastal oli ta Tartu Pauluse koguduses. Ordineeriti 13. juunil 1922 õpetajaks. Ta oli aastatel 1922–1936 Rõuge Maarja koguduse õpetaja ja 1936–1938 Väike-Maarja koguduse asetäitja õpetaja. Rõugest kõrvaldati ta seoses osavõtuga Vabadussõjalaste liikumisest. Aastatel 1938–1941 oli ta Ilumäe koguduse õpetaja, olles aastatel 1939–1940 veel Piirimaade Seltsi sekretär. Aastatel 1942–1944 oli ta Tallinna Peetruse koguduse organiseerija õpetaja. Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale. Aastal 1944 oli ta eestlaste kirikuõpetaja Lübecki ümbruses, aastatel 1945–1949 oli ta eestlaste vaimulik Briti okupatsioonitsoonis. Aastal 1949 lahkus ta Saksamaalt USA-sse. Aastatel 1949–1959 oli ta Chicago Esimese koguduse õpetaja, olles aastatel 1954–1959 veel USA Chicago praostkonna praost. Chicagos olles oli ta ka lühikest aega ajakirja Usu Sõna toimetaja. Tema vend Heino Viks oli Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja. Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 47
Boxberg

Boxberg on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal. Linnas elab 7000 inimest. Linna osad, mis enne 1970. aastaid olid omaette vallad: Angeltürn, Bobstadt, Epplingen, Kupprichhausen, Lengenrieden, Oberschüpf, Schwabhausen, Schweigern, Uiffingen, Unterschüpf, Windischbuch ja Wölchingen. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Ķīšezers

Ķīšezers on järv Lätis Riia linna kirdeosas. Järv on kuni 8,4 km pikk ja selle pindala on 17,3 km². Järve voolab Jugla jõgi. Ķīšezersis on kolm saart kogupindalaga 8 ha. Järves elab 11 liiki kalu. Kõrge veetaseme ja läänetuulega voolab mõnikord merevett Riia lahest Ķīšezersisse. Järve läänekaldal asub Riia Loomaaed.
Poom (perekonnanimi)

Poom on perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Poom 358 inimesel: 174 mehel ja 184 naisel. Perekonnanimede levikult on Poom meeste puhul 374. kohal ja naiste puhul 393. kohal. Perekonnanime Poom kandja oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 41). Perekonnanimi Poom on levinuim Rapla maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 9,25. Age Poom, geograaf Eduard Poom, majandusteadlane Katrin-Merili Poom, laulja Mart Poom, jalgpallur Paul Poom, riigikohtunik Paul Poom, näitleja Peeter Poom, rallisõitja Raimo Poom, ajakirjanik https://web.archive.org/web/20200205082725/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Poom (vaadatud 5.02.2020)
Guinea-Bissau

Guinea-Bissau (ametlikult Guinea-Bissau Vabariik) on riik Lääne-Aafrikas Atlandi ookeani rannikul. Riik piirneb põhjas Senegaliga, lõunas ja idas Guineaga. Endise Portugali asumaana kutsuti teda Portugali Guineaks. Kui riik iseseisvus, siis vältimaks vaidlusi nime pärast Guineaga võeti pealinna Bissau järgi nimeks Guinea-Bissau. Guinea-Bissau on jaotatud kaheksaks piirkonnaks ja üheks autonoomseks sektoriks. Need on omakorda jaotatud 37 sektoriks. Kuni 18. sajandini oli Guinea-Bissau Mali impeeriumi Gabù kuningriigi osa. 17. sajandil jõudsid sinna aga Portugali orjakaupmehed, kes sajandi lõpuks koloniseerisid kogu riigi praeguse ala. 1956. aastal alustas Guinea ja Cabo Verde Iseseisvuspartei (PAIGC) relvastatud vastupanu kolonisaatoritele. Džunglisõjaks vajaliku varustuse eksportis PAIGC peamiselt Hiinast, Nõukogude Liidust ja teistest Aafrika riikidest. Vastupanu haaras peagi kogu riigi ning 1973. aastaks oli PAIGC kontrolli all suur osa Guinea-Bissau territooriumist. 24. septembril 1973 kuulutati välja iseseisvus, mis leidis tunnustamist novembris 1973 toimunud ÜRO peaassambleel. 1974. aastal toimus riigis sõjaväeline riigipööre ning järgmised kümme aastat juhtis Guinea-Bissaud sotsialistlik revolutsiooninõukogu. Esimesed mitmeparteilised valimised toimusid 1994, kuid armee hakkas mässama ning riigis puhkes kodusõda. Uued valimised toimusid 2000 ning riigi presidendiks sai Kumba Ialá. Septembris 2003 toimus järjekordne riigipööre ning Kumba Ialá arreteeriti ja anti kohtu alla süüdistatuna võimetuses lahendada riigi probleeme. Pärast mitmekordset edasilükkamist toimusid märtsis 2004 taas parlamendivalimised, kuid sõjaliste klikkide võimuvõitlus viis sõjavägede ülemjuhataja mõrvamiseni ning riigis puhkesid taas laialdased rahvarahutused. Juunis 2005 toimunud presidendivalimistel seadis oma kandidatuuri üles ka endine president Kumba Ialá, kuid kaotas ning valimised võitis João Bernardo Vieira, kes oli kõrvaldatud võimult 1998. aastal riigipöördega. Vieira oli aga absoluutselt vastuvõetamatu peaminister Carlos Gomes Júniorile ning seetõttu saatis president valitsuse laiali. 2. märtsil 2009 mõrvasid president João Bernardo Vieira mehed väidetavalt tema paleesse tunginud sõjaväelased. 8. detsembril 2007 sõlmiti Eesti ja Guinea-Bissau vahel diplomaatilised suhted. Ühisdeklaratsioonile kirjutasid Lissabonis toimunud Euroopa Liidu ja Aafrika riikide tippkohtumise raames alla Eesti peaminister Andrus Ansip ja Guinea-Bissau välisminister Maria da Conceição Nobre Cabral. Juures viibis Guinea-Bissau president João Bernardo Vieira. Guinea-Bissau riigipeade loend Maailmapanga andmebaas, vaadatud 8.04.2019. Maailmapanga andmebaas, vaadatud 22.10.2018. Maailmapanga andmebaas, vaadatud 27.05.2019.  Guinea-Bissau – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
45 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | 20. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 48 eKr | 47 eKr | 46 eKr | 45 eKr | 44 eKr | 43 eKr | 42 eKr | ► | ►► Aasta 45 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see 709. aasta ab urbe condita. Vana-Roomas lõppes eelmisel aastal alustatud kalendrireform. 2. jaanuarist kehtis Juliuse kalender. Julius Caesar oli neljandat korda konsuliametis. 17. märts – Caesar võitis Munda lahingus Pompeiuse poja vägesid. Temast sai Rooma riigi ainuvalitseja. ... Quintus Fabius Maximus, Vana-Rooma poliitik Gnaeus Pompeius noorem, Vana-Rooma väejuht Publius Attius Varus, Vana-Rooma poliitik Titus Labienus, Vana-Rooma poliitik Tullia, Cicero tütar
46 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | 20. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 49 eKr | 48 eKr | 47 eKr | 46 eKr | 45 eKr | 44 eKr | 43 eKr | ► | ►► Aasta 46 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see 708. aasta ab urbe condita. Vana-Roomas algas kalendrireform, mille tulemusena võeti kasutusele Juliuse kalender. 708. aasta ab urbe condita ehk annus confusionis kestis 445 päeva. Julius Caesar oli kolmandat korda konsuliametis koos Marcus Aemilius Lepidusega. 6. aprill – Caesar võitis Marcus Porcius Cato juhitud senatit toetavaid vägesid. Tripolitaniast sai Rooma provints. ... Vercingetorix, gallialaste juht Marcus Porcius Cato, Vana-Rooma poliitik Lucius Afranius, Vana-Rooma poliitik Faustus Cornelius Sulla, Vana-Rooma poliitik Juba I, Numiidia kuningas
Swindon

Swindon on linn Inglismaal Wiltshire'i krahvkonnas, Swindoni tervikomavalitsuse keskus. Swindonist 64 km kaugusel läänes asub Bristol ja 64 km kaugusel idas Reading. London asub 130 km kaugusel idas. 2001. aastal elas Swindoni linnas 155 432 inimest. Swindonis on Oxfordi Ülikooli raamatukogu (Bodleian Library) raamatuhoidla, milles on 246 km raamaturiiuleid. Swindonis asub kuulus ringristmik Magic Roundabout. Swindoni kaart 1933. aastast Kirik Swindon Town Hall Magic Roundabout Visit Swindon Ametlik turismiveebileht
Loomade elu

"Loomade elu" on kõige põhjalikum eesti keeles välja antud zooloogiaalane teatmeteos. See ilmus Tallinnas kirjastuses Valgus 1979–1987. "Loomade elu" on tõlgitud vene keelest: "Жизнь животных", mis on ilmunud Moskva kirjastuses Prosveštšenije kuues köites 1969–1971. "Loomade elu" koosneb seitsmest köitest: köide "Selgrootud 1". Originaali toimetaja NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliige Lev Zenkevitš. Ilmus 1969. Tõlke toimetaja Arvi Järvekülg. Tõlkijad Jüri Ristkok, Jüri Teras, Kaupo Elberg, Eino Krall ja E. Timm. Ilmus 1981. Ainuraksed, käsnad, ainuõõssed, vaheloomad, alamad ja kõrgemad ussid. köide "Selgrootud 2". Originaali toimetaja Lev Zenkevitš. Ilmus 1969. Tõlke toimetaja A. Järvekülg. Tõlkijad Kaupo Elberg, Arvi Järvekülg ja Jüri Ristkok. Ilmus 1982. Limused, okasnahksed, harjaslõugsed, habeloomad, ürgkeelikloomad, mantelloomad, lülijalgseist lõpuslülijalgsed (vähid ehk koorikloomad). köide "Selgrootud 3". Originaali toimetaja Lev Zenkevitš. Ilmus 1969. Tõlke toimetaja Arvi Järvekülg. Tõlkijad Juhan Vilbaste, Hans Remm, Jaan Viidalepp ja Kaupo Elberg. Ilmus 1984. Muud lülijalgsed ja kiirikloomad. köide "Kalad". Originaali toimetaja professor Teodor Rass. Ilmus 1971. Tõlke toimetaja Ervin Pihu. Tõlkijad Aare Kirsipuu, M. Kangur, Harald Haberman, Kalle Laugaste ja Ivar Veldre. Ilmus 1979. Lisaks kaladele koljutud ja lõuatud (sõõrsuud, pihklased, silmud). köide "Kahepaiksed ja roomajad". Originaali toimetaja professor Andrei Bannikov. Ilmus 1969. Tõlke toimetaja I. Veldre. Tõlkijad S.-U. Veldre ja U. Roosimaa. Ilmus 1985. köide "Linnud". Originaali toimetajad professorid N. Gladkov ja A. Mihhejev. Ilmus 1970. Tõlke toimetaja Ruth Ling. Tõlkija Olav Renno. Ilmus 1980. köide "Imetajad". Originaali toimetajad Sergei Naumov ja Aleksandr Kuzjakin. Ilmus 1971. Tõlke toimetaja Linda Poots. Tõlkijad Peeter Ernits, Mati Kaal, Ruth Ling, Linda Poots ja A. Sillaots. Ilmus 1987. Uus venekeelne väljaanne ilmus seitsmes köites 1983–1989. Tõlkimise käigus on tehtud parandusi ja täpsustusi, mistõttu tõlge on usaldusväärsem originaalist. Samuti on lisatud konkreetselt Eesti kohta käivat materjali. "Loomade elu" on andnud suure panuse eestikeelsesse zooloogiaterminoloogiasse. Näiteks oli paljudele loomaliikidele vaja tõlkimise käigus eestikeelne nimi välja mõelda. Sellegipoolest on teos taksonoomiliselt kohati pisut vananenud. Samuti on pisut vananenud käsitlusviis, mis näiteks rõhutab loomade kasulikkust ja kahjulikkust rohkem kui tänapäeval üldiselt kombeks.
Vjatšeslav Oliinõk

Vjatšeslav Oliinõk (sündinud 27. aprillil 1966) on endine Nõukogude Liidu ja Ukraina maadleja. Ta võitis 1996. aastal Atlanta olümpiamängudel kuldmedali Kreeka-Rooma maadluses. Finaalis alistas ta Poola maadleja Jacek Fafiński punktidega 6–0. 2000. aastal Sydney olümpiamängudel sai ta 14. koha. NSV Liidu meistrivõistlused 1989. aasta – 2. koht Vjatšeslav Oliinõk veebisaidil Olympedia (inglise)
Plinius

Plinius on kahe tuntud antiikautori nimi: Plinius Vanem Plinius Noorem
Geoloog

Geoloog on aktiivselt geoloogiaga tegelev inimene. Geoloogide töö on seotud planeedi Maa uurimisega. Et Maa on meile käegakatsutav ja väga mitmeti uuritav taevakeha, on ka geoloogidel väga palju erinevaid kitsamaid uurimisobjekte. Erinevalt bioloogidest ei tegele geoloogid tavaliselt eluslooduse uurimisega. Geoloogid uurivad Maa ajalugu (ajalooline geoloogia), millega on lahutamatult seotud Maa palet kujundavate protsesside uurimine (dünaamiline geoloogia). Geoloogia teeb oluliseks ja tuntuks peamiselt maavarade ja nende otsimisega seotu, ehkki sellega tegelejad ei ole geoloogide seas enamuses. Peale maavarade otsimise tegelevad geoloogid veel näiteks vulkaanide, setete, maavärinate, dinosauruste, maakoore, kivimite, mineraalide jms uurimisega. Olenevalt spetsialiseerumisest võidakse geolooge nimetada ka kitsama erialanimetusega, näiteks sedimentoloog, petroloog, vulkanoloog, mineraloog, paleontoloog jne. Oluline osa geoloogide tööst toimub välitingimustes. See on vajalik selleks, et koguda teaduse tegemiseks vajalikke andmeid. Välitingimustes kannab geoloog kaasas enamasti vähemalt kaht töövahendit: geoloogi vasarat ja välipäevikut (ja muidugi ka harilikku pliiatsit, millega seda täita). Peale nende kannavad geoloogid tihti kaasas ka luupi, fotoaparaati, tollipulka, soolhappelahust, geoloogilist kompassi, GPS-vastuvõtjat, kaarti, väikseid kilekotte, nuga, kühvlit, labidat, puuri jms. Kõige olulisem ja geoloogidele iseloomulikum on neist kahtlemata vasar, seda rõhutab ka geoloogide deviis: mente et malleo ('mõistuse ja vasaraga'). Geoloogide ettevalmistus ülikoolis hõlmab mineraloogiat, petroloogiat, sedimentoloogiat, paleontoloogiat, geokeemiat, geofüüsikat, stratigraafiat, topograafiat jpm. Geoloogidel on sõltuvalt spetsialiseerumisest vaja häid teadmisi ka keemias, füüsikas ja bioloogias. Oluline osa õppetööst toimub välipraktikate ja geoloogiliste ekskursioonide vormis. Eesti geoloogid töötavad peamiselt kolmes asutuses. Need on Tartu Ülikooli geoloogia osakond, Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituut ja Eesti Geoloogiakeskus. Eestis õpetatakse geoloogiat Tartu Ülikoolis. geoloogide loend Nimekiri asjadest, mida geoloog oma elu jooksul näha või kogeda võiks (inglise keeles) Ask-A-Geologist – võimalus esitada geoloogidele geoloogiaalaseid küsimusi (inglise keeles) Humoorikas ja keskmist geoloogi hästi iseloomustav kirjeldus, kuidas geoloogidega tõsielusaate tegemine läbi kukkus (inglise keeles)
Valeri Vassiljev

Valeri Vassiljev (vene Валерий Иванович Васильев; 3. august 1949 Gorki – 19. aprill 2012) oli vene jäähokimängija; olümpiavõitja ja maailmameister. Ta kuulus aastatel 1970–1982 Nõukogude Liidu jäähokikoondisse. Koondise koosseisus tuli ta Sapporos 1972 ja Innsbruckis 1976 olümpiavõitjaks ning sai Lake Placidis 1980 hõbemedali. Aastatel 1970, 1971, 1973, 1974, 1975, 1978, 1979, 1981 ja 1982 tuli ta maailmameistriks. Aastatel 1973, 1977 ja 1979 valiti ta turniiri parimaks kaitsemängijaks ning 1974, 1975, 1977, 1979 ja 1981 MM-i tähtede meeskonda. Ta oli ka kaheksakordne Euroopa meister. Aastatel 1967–1984 mängis ta Moskva Dinamos. Career Highlights with Team CCCP Career stats
Murray Rose

Iain Murray Rose (6. jaanuar 1939 Nairn – 15. aprill 2012 Sydney) oli Austraalia ujuja, neljakordne olümpiavõitja. Ta tuli 1956. aastal Melbourne'is olümpiavõitjaks 400 ja 1500 meetri vabaujumises ning 4×200 meetri vabalt teateujumises. 1960. aastal Roomas võitis ta 400 meetri vabaujumise, sai hõbemedali 1500 meetri vabaujumises ja pronksmedali 4×200 meetri teateujumises. Rose püstitas ka mitu maailmarekordit 400 m, 800 m ja 1500 m vabaujumises.
Mount Wilson

Mount Wilson on mägi Ameerika Ühendriikides Californias San Gabrieli mägedes. Mäe geograafilised koordinaadid on 34° 13′ 26″ N, 118° 3′ 43″ W . Mount Wilsoni kõrgus on 1741 meetrit. Mäe tipus asub Mount Wilsoni observatoorium.
Liivakivi

Liivakivi on tsementeerunud liivast koosnev settekivim. Liivakivi kuulub purdkivimite hulka, olles nende tüüpilisim esindaja. Mineraloogiliselt koosneb liivakivi põhiliselt kvartsist. Tsementeerivaks materjaliks liivaterade vahel on enamasti peenike kvartsipuru, kaltsiumkarbonaat või raudoksiidid. Raudoksiidid annavad liivakivile ka punaka värvuse. Puhtast kvartsist koosnev liivakivi on valget värvi. Liiv, millest liivakivi on moodustunud, on setitatud reeglina kas vooluvee või tuule poolt. Liivakivi on enamasti kihiline, sageli esineb põimkihilisus. Liivakivi sisaldab tihti konkretsioone ja kivistisi, ehkki viimastest on reeglina säilinud vaid fragmendid. Liivakivi moondumise tulemusel tekib kvartsiit. Liivakivist koosneb suur osa Eesti aluspõhjast. Suurem osa Eesti all lasuvast devoni ladestust koosneb liivakivist (devoni liivakivi). Liivakivi kasutatakse ehitusmaterjalina. aleuroliit arkoos grauvakk oobolusliivakivi
Los Angelese maakond

Los Angelese maakond on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigi lõunaosas Vaikse ookeani ääres. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Los Angeles. Maakonna pindala on 12 310 km². Veepindala on 1790 km². Maakond on suurem, kui USA kahe väiksema osariigi – Delaware ja Rhode Island – pindala kokku. Maakonnal on umbes 110 kilomeetri pikkune rannajoon. Rannikuäärne osa on tugevalt linnastunud. Loodus on mitmekesine, on nii mägesid, metsi, veekogusid kui ka kõrbeid. Mägisel sisemaal saavad alguse Los Angelese jõgi, Rio Hondo, San Gabrieli jõgi ja Santa Clara jõgi. Suurim mäestik on San Gabrieli mäed, kus asub maakonna kõrgeim mägi Mount San Antonio (3068 m). Maakond hõlmab ka Vaikses ookeanis paiknevad Channel Islandsi saarestikku kuuluvad San Clemente saare ja Santa Catalina saare. Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 10 170 292. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 9 818 605. Seal elab üle veerandi California rahvastikust ja see on elanike arvult riigi suurim maakond ning etniliselt üks kõige mitmekesisemaid maakondi. Asustustihendus on 826 in/km². Los Angelese maakonnas asub muu hulgas Mount Wilsoni observatoorium. Suurima käibega tegevusala on filmitööstus. Kerni maakond (loodes ja põhjas) San Bernardino maakond (kirdes ja idas) Orange'i maakond (kagus) Ventura maakond (läänes) Los Angelese maakond moodustati 15. veebruaril 1850 ja on sellega California üks originaalsetest maakondadest. Rahvaarvu tõustes moodustati Los Angelese maakonna osadest 1853. aastal San Bernardino maakond, 1866. aastal Kerni maakond ja 1889. aastal Orange'i maakond. Angelese metsakaitseala (osa) Los Padrese metsakaitseala (osa) Santa Monica Mountains National Recreation Area (osa) Kokku asub maakonnas 88 linna. Kõige väiksema elanike arvuga linn on Vernon, kus elas 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt 112 inimest. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. "American Fact Finder - Results". United States Census Bureau. Vaadatud 3.12.2016 Koduleht
Katariina park

Katariina park on üks Puškini linna viiest pargist. Park on nime saanud pargis asuva Katariina lossi järgi.
Keskpartei (Norra)

Keskpartei ehk Tsentrumipartei (norra Senterpartiet, norra lühend: SP) on Norra erakond. Partei asutati 1920. aastal Talurahvapartei (Bondepartiet) nime all. 1959. aastal muudeti nimi praegusele kujule. Partei ideoloogia on põhjala agraartsentrism. Ta pooldab võimu ja kapitali detsentraliseerimist ning vastustab tugevalt Norra astumist Euroopa Liitu. Keskpartei esimees on 2003. aastast pr Åslaug Haga. Partei poliitika on olnud pragmaatiline. Ta on teinud koostööd teiste poliitiliste parteidega peaaegu kogu poliitilise spektri ulatuses: Høyrest Sotsialistliku Vasakparteini. Ajavahemikus 1930–2000 on partei osalenud 7 valitsuses. Neist kolmes oli peaminister Keskparteist. Partei sai alguse Norra agraarliikumisest, kuid pärast esimesi aastaid lõi ta sellest lahku ja hakkas arendama detsentraliseerimisele rajatud poliitikat, lakates olemast üheteemapartei. Sarnase muutuse on läbi teinud ka teised Põhjala agraarkeskparteid. 2005. aasta Norra parlamendivalimistel osales Keskpartei "rohelise" osana punarohelises koalitsioonis. Et punaroheline koalitsioon võitis valimised, siis on oodata partei osalemist uues valitsuses. Keskpartei kogus 6,5% häältest ja 11 kohta 169-kohalises Stortingis. Johan E. Mellbye (1920–1921) Kristoffer Høgset (1921–1927) Erik Enge (1927–1930) Jens Hundseid (1930–1938) Nils Trædal (1938–1948) Einar Frogner (1948–1954) Per Borten (1955–1967) John Austrheim (1967–1973) Dagfinn Vårvik (1973–1977) Gunnar Stålsett (1977–1979) Johan J. Jakobsen (1979–1991) Anne Enger Lahnstein (1991–1999) Odd Roger Enoksen (1999–2003) Åslaug Haga (2003–2008) Liv Signe Navarsete (2008–2014) Trygve Slagsvold Vedum (2014–) Valitsused, kus Keskparteile kuulus peaministri portefell: Peder Kolstadi valitsus 1930–31 (vähemusvalitsus) Jens Hundseidi valitsus 1931–32 (vähemusvalitsus) Per Borten 1965–71 (Keskpartei, Høyrei, Kristliku Rahvapartei ja Venstre koalitsioonivalitsus. Valitsus, kus peaministri portfell kuulus teistele parteidele: Lars Korvaldi valitsus (Kristlik Rahvapartei), 1972–73 (Keskpartei, Høyrei ja Kristliku Rahvapartei koalitsioonivalitsus) Kåre Willochi valitsus (Høyre), 1983–86 (Keskpartei, Høyrei ja Kristliku Rahvapartei koalitsioonivalitsus) Jan P. Sysei valitsus (Høyre), 1989–90, (Keskpartei, Høyrei ja Kristliku Rahvapartei koalitsioonivalitsus) Kjell Magne Bondeviki esimene valitsus (Kristlik Rahvapartei), 1997–2000 (Keskpartei, Høyrei ja Kristliku Rahvapartei ja Venstre koalitsioonivalitsus) Jens Stoltenbergi valitsus (Tööpartei), 2005 – tänaseni (Tööpartei, Sotsialistliku Vasakpartei ja Keskpartei koalitsioonivalitsus) Welcome to the Norwegian Centre Party Ingliskeelne Keskpartei koduleht Senterpartiet (Centre Party) Ametlik lehekülg
Arend Packebusch

Arent Packebusch (surnud 1571) oli Tallinna raehärra 1542 ja hiljem sai temast Tallinna bürgermeister 1559. Oma sidemeid Antwerpeni kaupmeestega kasutas ta ära Tallinna raekojale piltvaipade tellimisel.