laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Näärikivid

Näärikivid on kivid (rändrahnud) Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Metsküla külas. Kivid jäävad Matsalu rahvuspargi alale ja asuvad Matsalu lahe lõunakaldal peaaegu veepiiril. Kividest umbes 200 m lõunasse jääb Tuudi–Saastna tee. Kivid võeti kaitse alla aastal 1937. Kivide seisukord on rahuldav, nad on kergesti leitavad, hõlpsasti ligipääsetavad ja hästi vaadeldavad. Koostiselt on nad graniitporfüürist. Kivide arvus on lahknevusi. Ühtedel andmetel on rahne kolm. Mõõtmed: 6,3×3,6×2,7 m, ümbermõõt 16,2 m 6,4×4,2×2,6 m, ümbermõõt 16,8 m 3,1×2,0×1,8 m, ümbermõõt 8,3 m Teistel andmetel on rahne kaks. Mõõtmed: 6,4×4,2×2,6 m, ümbermõõt 16,8 m. 3,1×3,9×2,9 m, ümbermõõt 8,3 m. 1959. aasta 17. märtsil on aktiga nr. 25 kaitse alla võetud 1 rahn mõõtudega 5,0×-×3,0 m, ümbermõõduga 14,5 m, mida peetakse ka suurimaks. Kividele on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha). Näärikivide keskkonnaregistri kood on KLO4000963. Rahvajutu järgi ilmunud rahnud ühel nääriööl merest. Gregor von Helmersen, 1882, rahnude mainimine; C. F. Russwurm, 1851, rahnude mainimine; Rudolf Carl Georg Lehbert, 1914, rahnude mainimine; Eesti loodusmälestusmärke, 1931; H. Schultzi foto (nr. 2052) on EKS/i Kodu-uurimistoimkonna kogus. Mõõtmed rahnude esmakordsel looduskaitse alla võtmisel: 6,3×2,6×2,8; 6,0×5,6×2,7; 2,2×1,6×1,7 m; Herbert Viiding, 1986 - kivimimäärang, slaidipildistus; Priit Kohava, 1987 - tahhümeetriline mõõdistus ja põhiplaani koostamine; Karl Müürisepp, 1989 - ülevaatus, üldistus ja andmete töötlus Ürglooduse raamatule; Enn Pirrus, 1992 - ülevaatus, täiendavad andmed. Keskkonnaregistri vahendusel Priit Kohava andmed Keskkonnaregistri vahendusel Läänemaa Keskkonnateenistuse andmed aastast 2002 Keskkonnaregistri vahendusel Herbert Viidingu andmed aastast 1986 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Eesti maastikud. Tallinn 1987, lk 48–49, foto. V. Paakspuu, 1988. Looduskaitseala Matsalu lahel. Läänemaa ja läänlased. Tallinn: Perioodika, lk 122–124. Näärikivid keskkonnaportaalis Looduskaitse nõukogu otsus üksikute puude ja rändrahnude kaitses 13. jaanuarist 1937. Näärikivid Eesti looduse infosüsteemis ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Alam-Baieri ringkond

Alam-Baieri ringkond on ringkond Saksamaal Baieri liidumaal. Ringkond hõlmab kolm kreisivaba linna (Landshut, Passau ja Straubing) ning üheksa kreisi: Deggendorfi kreis Dingolfing-Landau kreis Freyung-Grafenau kreis Kelheimi kreis Landshuti kreis Passau kreis Regeni kreis Rottal-Inni kreis Straubing-Bogeni kreis GeoNames GeoNames http://www.bezirk-niederbayern.de/ http://www.regierung.niederbayern.bayern.de/
Švaabimaa ringkond

Švaabimaa ringkond on ringkond Saksamaal Baieri liidumaal. See hõlmab ajaloolise Švaabimaa idapoolse, Baieri liidumaale jääva osa. Ringkonnas on neli kreisivaba linna (Augsburg, Kaufbeuren, Kempten ja Memmingen) ning kümme kreisi. http://www.bezirk-schwaben.de/ http://www.regierung.schwaben.bayern.de/ https://www.destatis.de/DE/Themen/Laender-Regionen/Regionales/Gemeindeverzeichnis/Administrativ/Archiv/Standardtabellen/03_RegierungsbezirkeVorjahr.html
Osmussaare I rahnuderühm

Osmussaare I rahnuderühm on rahnud Läänemaal Lääne-Nigula vallas Osmussaarel. Koha geograafilised koordinaadid on 59° 17′ 3″ N, 23° 23′ 49″ E . Rahnud paiknevad Nõva-Osmussaare hoiualal ja Osmussaare maastikukaitsealal ning jäävad Osmussaare keskosa edela(lõuna)rannikule, läänesadama juurde. Rahnud on gneisist ja üks neugrundbretšast. Rühma ümbermõõt on 62 m. Rahnud võeti kaitse alla aastal 1959. Rahnuderühmast 500 m lääne suunas asub madalas meres neugrundbretšast Skarvan (rootsi keeles tähistab skarv kormorane). Rahnudele on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha). Osmussaare I rahnuderühma keskkonnaregistri kood on KLO4000901. Keskkonnaregistri vahendusel Herbert Viidingu andmed aastast 1986 Osmussaare I rahnuderühm Keskkonnaregistris Osmussaare I rahnuderühm Eesti looduse infosüsteemis Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Osmussaare II rahnuderühm

Osmussaare II rahnuderühm on rahnud Läänemaal Lääne-Nigula vallas Osmussaare külas. Koha geograafilised koordinaadid on 59° 16′ 25″ N, 23° 24′ 43″ E . Rahnud paiknevad Nõva-Osmussaare hoiualal ja Osmussaare maastikukaitsealal ning jäävad Osmussaare lõunatipu läänerannikule, lõunasadama juurde. Rahnud on neugrundbretšast. Kivikülvi pindala on 0,5 ha. Rahnud võeti kaitse alla aastal 1959. Rahnudele on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha). Osmussaare II rahnuderühma keskkonnaregistri kood on KLO4000904. Keskkonnaregistri vahendusel Herbert Viidingu andmed aastast 1986 Osmussaare II rahnuderühm keskkonnaportaalis ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine Osmussaare II rahnuderühm Eesti looduse infosüsteemis Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Oberpfalzi ringkond

Oberpfalzi ringkond on ringkond Saksamaal Baieri liidumaal. Ringkonnas on kolm kreisivaba linna (Amberg, Regensburg ja Weiden in der Oberpfalz) ning seitse kreisi: Amberg-Sulzbachi kreis Chami kreis Neumarkt in der Oberpfalzi kreis Neustadti kreis (Waldnaab) Regensburgi kreis Schwandorfi kreis Tirschenreuthi kreis http://www.bezirk-oberpfalz.de/ http://www.regierung.oberpfalz.bayern.de/
Alam-Frangimaa ringkond

Alam-Frangimaa ringkond on ringkond Saksamaal Baieri liidumaal. Ringkond hõlmab kolm kreisivaba linna (Aschaffenburg, Schweinfurt ja Würzburg) ning üheksa kreisi: Aschaffenburgi kreis Bad Kissingeni kreis Haßberge kreis Kitzingeni kreis Main-Spessarti kreis Miltenbergi kreis Rhön-Grabfeldi kreis Schweinfurti kreis Würzburgi kreis http://www.bezirk-unterfranken.de/ http://www.regierung.unterfranken.bayern.de/
Kesk-Frangimaa ringkond

Kesk-Frangimaa ringkond on ringkond Saksamaal Baieri liidumaal. Ringkond hõlmab 5 kreisivaba linna (Ansbach, Erlangen, Fürth, Nürnberg ja Schwabach) ning 7 kreisi: Ansbachi kreis Erlangen-Höchstadti kreis Fürthi kreis Neustadt an der Aisch-Bad Windsheimi kreis Nürnberger Landi kreis Rothi kreis Weißenburg-Gunzenhauseni kreis http://www.bezirk-mittelfranken.de/ http://www.regierung.mittelfranken.bayern.de/
Leksikaliseerumine

Leksikaliseerumine on keele evolutsioonis toimuv mõistete keelendumise protsess. Leksikaliseerumise hulka kuulub keeleüksuste väljumine grammatikast – sõnavormide või grammatiliste konstruktsioonide eemaldumine produktiivsetest grammatikareeglitest ja nende muutumine sõnavaraüksusteks. Grammatiseerumine
Ülem-Frangimaa ringkond

Ülem-Frangimaa ringkond on ringkond Saksamaal Baieri liidumaal. Ringkond hõlmab neli kreisivaba linna (Bamberg, Bayreuth, Coburg ja Hof) ning üheksa kreisi: Bambergi kreis Bayreuthi kreis Coburgi kreis Forchheimi kreis Hofi kreis Kronachi kreis Kulmbachi kreis Lichtenfelsi kreis Wunsiedel im Fichtelgebirge kreis http://www.bezirk-oberfranken.de/ http://www.regierung.oberfranken.bayern.de/
Osmussaare Kaksikud

Osmussaare Kaksikud on rahnud Läänemaal Lääne-Nigula vallas Osmussaare külas. Koha geograafilised koordinaadid on 59° 17′ 23″ N, 23° 22′ 40″ E . Rahnud paiknevad Osmussaare maastikukaitsealal ning jäävad Osmussaare põhjaosa lääneranniku lähedale, läänesadamast põhja poole. Rahnud on neugrundbretšast. Kivide mõõdud: 1) 3,9×3,0×4,0 m, 2) 3,7×3,0×3,0 m. Rahnud võeti kaitse alla aastal 1959. Rahnudele on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha). Osmussaare Kaksikute keskkonnaregistri kood on KLO4000903. Keskkonnaregistri vahendusel Herbert Viidingu andmed aastast 1986 Osmussaare "kaksikud" keskkonnaportaalis ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine Osmussaare "kaksikud" Eesti looduse infosüsteemis (k.a foto aastast 1935) Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Baskerdikstain

Baskerdikstain on rahnuderühm Läänemaal Lääne-Nigula vallas Osmussaare külas. Rahnud paiknevad Osmussaare maastikukaitsealal ning jäävad Osmussaare põhjaosa keskossa, radarijaama lähedale. Rahnud on neugrundbretšast. Kahe kaitsealuse kivi mõõdud olid 1986. aasta andmetel 9,0 × 5,0 × 3,0 m ja 6,0 × 4,5 × 3,0 m. Kividest üks on hävinud ja teine kahjustatud. Rahnud võeti kaitse alla aastal 1959. Aastal 2016 arvati nad hävimise ja looduskaitseväärtuse kadumise tõttu kaitse alt välja. Tulenevalt kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskirjast oli rahnudele kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha). Osmussaare 2 gneissbretsa rahnu (KLO4000902) Eesti looduse infosüsteemis ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine Eesti looduse infosüsteemis RT I, 10.05.2016, 6
Schleswig

Schleswig (alamsaksa Sleswig, taani Slesvig) on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal, Schleswig-Flensburgi kreisi keskus. Asub Schlei ääres. Taani ajalookirjanduses nimetatakse piirkonda ka Lõuna-Jüütimaaks. Schleswigi mainiti esimest korda 804. aastal (Sliasthorp). Schlei vastaskaldal asus Hedeby kaubalinn. 948 sai Schleswigist piiskopilinn. 1066 purustasid vendid mõlemad linnad. 1134 tapeti linnas Taani kuningas Niels. Sellega seoses mainib Saxo Grammaticus linna toomkirikut. 1200 sai Schleswig esimese Taani linnana linnaõigused. Pärast Saksa-Taani sõda muudeti linn 1864. aastal Preisimaa ja Austria kondomiiniumiks ning 1866 annekteeris linna Preisimaa. Schleswigis asub Gottorfi loss, mis oli Frederik I residentsiks. Linnas asub Brautsee järv. Schleswigi linna koduleht (saksa keeles)
Õudnäsalik

Õudnäsalik (Synanceia verrucosa) on kala näsaliku perekonnast näsaliklaste sugukonnast meripuugiliste seltsist. Ta keha on ilma soomusteta ning selle värvus sarnaneb merepõhja kivide ja kaljude omaga. Õudnäsalik on kõige mürgisem kala. Õudnäsaliku rinnauimede ja seljauime ogakiired on varustatud mürginäärmetega. Tema mürki võib tugevuselt võrrelda kobra omaga. Torge tekitab piinavat valu ning hiljemalt 24 tunni jooksul teeb mürk oma töö. Nõrgema südamega inimesed võivad surra juba paari tunni pärast ning mürgistus toob igal juhul kaasa halvatuse, millest paranemiseks kulub mitu kuud. Õudnäsalikule on iseloomulik mimetism (see tähendab, et ta sarnaneb välimuselt äravahetamiseni teda ümbritsevate kividega). Ta võib mitu päeva liikumatult kividevahelises praos lebada ning teda on peaaegu võimatu märgata. Niipea kui mõni saakloom küllalt lähedalt möödub, haarab õudnäsalik ta oma laiade lõugade vahele veel enne, kui ohver asjast aru saab. Õudnäsalik on kuni 40 cm pikk. Õudnäsalikud on levinud India ja Vaikse ookeani rannikumeredes. Ta on lihatoiduline, sööb kalu ja koorikloomi. Õudnäsalik on üksikeluline. Õudnäsalik andmebaasis eElurikkus
Palivere pooppuu

Palivere pooppuu on kaitsealune pooppuu Läänemaal Lääne-Nigula vallas Palivere alevikus. Puu asukoht on Haapsalu maantee ja Allikmaa tee ristmiku juures. Puu võeti kaitse alla aastal 1959. Puu on rahuldavas seisus, seda on remonditud. Puu mõõtmed: tüve ümbermõõt (1,3 m kõrgusel) 235 cm või (0,6 m kõrgusel) 261 cm., kõrgus 11 m Palivere pooppuu kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha). Palivere pooppuu keskkonnaregistri kood on KLO4000386. Keskkonnaregistri vahendusel 1998. a. andmed kogumikust Eesti põlispuud Keskkonnaregistri vahendusel maakatastri andmed (Relve projekt) Palivere pooppuu keskkonnaportaalis ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine. Palivere pooppuu Eesti looduse infosüsteemis Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Delhi

Delhi (hindi keeles दिल्ली, Dillī) on linn Indias Delhi liiduterritooriumil. Delhi elanike arv on 11,95 miljonit (2008). See on India suuruselt teine linn Mumbai järel ning Delhi liiduteritooriumi suurim linn. Delhi asub Yamuna jõe ääres. India eepose Mahābhārata järgi asutasid linna umbes 1200 eKr pandavad ja nimetasid selle Indraprasthaks. 1192 vallutas linna Muhammad Ghuri, kes pani aluse muslimite võimule Põhja-Indias. 1206 rajas Qutb-ud-dīn Aybak Delhi sultanaadi. 14. sajandil hakkas sultanaat lagunema. 1398 rüüstas Delhit Timur. 1526 sai Delhi sultan Ibrahim Lodi Esimeses Panipati lahingus lüüa Zahīr ad-Dīn Bāburilt, kes rajas Mogulite riigi, mille üheks keskuseks oli Delhi. 1649–1857 oli linn Mogulite impeeriumi pealinn. 1911 sai Delhi Briti India pealinnaks ja kesklinnast lõunasse hakati ehitama uut pealinna New Delhit. Alates India iseseisvumisest 1947 on selle pealinn olnud Delhi. Iseseisvumisega kaasnes India jagamine: sellest eraldati islamistlik Pakistani riik. Pakistani maa-alale elama sattunud hindud kolisid Pakistanist ära ja sellega on seotud Delhi rahvaarvu peaaegu kahekordistumine aastail 1941–1951. Sel ajal sai Delhi ka miljonilinnaks. Veel 1990. aastatel kuulus Delhi maailma 10 kõige enam saastatud linna hulka. 70% linna õhus olevast saastast moodustasid autode heitgaasid. 1996 algatas avalikes huvides tegutsev jätkusuutlikku arengut propageeriv teadus- ja seadusorganisatsioon Teaduse ja Arengu Keskus kohtuprotsessi India ülemkohtus, mis lõppes võiduga. Ülemkohus käskis kõik Delhi ühissõidukid, nii bussid kui taksod, ümber ehitada, et nad sõidaksid maagaasil, ja keelustas pliid sisaldava bensiini müügi 1998. Delhis on lähisekvatoriaalne kliima. Mussoonid muudavad suunda kaks korda aastas, märtsis loodest edelasse ja sügisel vastupidi. Märtsist maini puhuvad tuuled toovad Thari kõrbest palju liiva ja kuigi sel ajal ei ole temperatuurid kõige kõrgemad, peetakse seda kõige raskemaks aastaajaks. Lühike talv algab novembri lõpus ja on tuntud tugevate udude poolest. Kõige kõrgemad temperatuurid on mõõdetud mais ja juunis (+47 °C), aga ka jaanuari absoluutne maksimum on +29 °C. Absoluutsed miinimumtemperatuurid on mõõdetud jaanuaris (–1 °C) ja veebruaris (0 °C), aga juunist septembrini ei lange temperatuur iialgi alla +20 °C. Delhi keskmine sademete hulk on 714 mm aastas. Selgelt on välja kujunenud vihma- ja kuivaperiood. Juulis ja augustis sajab keskmiselt 236 mm sademeid, aga kõige kuivematel kuudel aprillis, novembris ja detsembris üksnes 10 mm. Delhis asuvad mitmed kõrg- ja ülikoolid, sealhulgas Delhi Ülikool (asutatud 1922), Nehru ülikool (1969), Indira Gandhi avatud ülikool (1985), islami- (1920), meditsiini- (1956) ja tehnikaülikool (1961) ning kaunite kunstide akadeemia (1954). Punane fort (UNESCO maailmapärandi nimistus) Jami Masjid Qutb Minar (UNESCO maailmapärandi nimistus) Hazrat Nizamuddin Humayuni mausoleum (UNESCO maailmapärandi nimistus)
Kadaka kivi

Kadaka kivi on rändrahn Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hindaste külas. Kivi geograafilised koordinaadid on 59° 8′ 22″ N, 23° 49′ 19″ E . Kivi on rabakivigraniidist. ivi on püstiste külgede ja tasase laega rahn. Idaküljel on 1,3–1,5 m kõrgusel 0,5 m sügavune aste. Redelita pole kivile tõusta võimalik. Kivist umbes 200 m kirdesse jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala ja umbes 1200 m loodesse jääb Hindaste järv (samuti Läänemaa Suursoo maastikukaitsealal). Kivist umbes 600 m kagusse jääb Sarapiku kivi, mida kutsutakse ka Kadaka kiviks. Kadaka kivile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,78 ha). Kadaka kivi keskkonnaregistri kood on KLO4001272. K. Pärna, 1937 - esimesed ligikaudsed mõõtandmed (kartoteegis arhiivis). Priit Kohava, 1987 - geodeetiline mõõdistamine, kirjeldus. Enn Pirrus, 6.08.1993 - põhiplaan ja mõõdistus, iseloomustus. Tema järgi on rahnu kõrgus põllu poolt mõõtes 3,2 m. Looduskaitse teatmik. 1959, lk. 268. Loodushoid ja Turism I. 1939, lk. 352. Priit Kohava, Läänemaa Metsamajandi järelvalvepiirkonna looduskaitseobjektid. Tallinn 1988. Käsikiri. Eesti Metsakorralduskeskus. Kadaka kivi keskkonnaportaalis Sotsiaalministri otsus üksikute puude ja rändrahnude looduskaitse alla võtmise asjus. 6. oktoobril 1939. Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri Kadaka kivi Eesti looduse infosüsteemis
Kommersant

Kommersant (Коммерсантъ) on kuus korda nädalas ilmuv Venemaa päevaleht, mis kajastab ühiskondlik-poliitilisi teemasid rõhuga ärialasel ajakirjandusel. Ajalehte annab välja samanimeline kirjastus. Kommersant loeb end aastatel 1909–1917 ilmunud samanimelise ajalehe õigusjärglaseks. Kommersant veebis
2010. aasta Aserbaidžaani parlamendivalimised

2010. aasta parlamendivalimised Aserbaidžaanis toimusid 7. novembril. Valimised toimusid majoritaarse süsteemi järgi 125 valimisringkonnas ühes valimisvoorus. Kvooruminõuded puudusid. Opositsiooni sõnul ei olnud tagatud aus poliitiline konkurents, opositsiooni kandidaate paljudel juhtudel ei registreeritud. OSCE vaatlusmissiooni vahearuandes märgiti ära, et on tõendeid surve avaldamisest valijatele ja kandidaatidele, ning poliitilise debati puudumine televisioonis. SRÜ vaatlusmissioon seevastu hindas valimiste ettevalmistusi positiivselt ning leidis, et kandidaatidele olid tagatud võrdsed võimalused agitatsiooni läbiviimiseks. Esialgsed tulemused avaldati 8. novembril. Nende põhjal võitis president Ilham Alijevi Uue Aserbaidžaani Partei (Yeni Azerbaycan) 74 kohta 125-st ja parlamenti pääses kümme uut parteid. Teadaolevalt opositsiooniliste vaadetega kandidaate pääses esialgsete andmete põhjal parlamenti üks. Peamised opositsioonijõud, Aserbaidžaani Rahvarinne ja Müsavat, parlamenti ei pääsenud. Uue Aserbaidžaani Partei 45,8% häältest, 72 kohta; Rahvusliku Solidaarsuse Partei(?) (Vətəndaş Həmrəyliyi Partiyası), 1,6%, 3 kohta; Kodumaa Partei (Ana Vətən Partiyası), 1,4%, 2 kohta; Võrdsuse Partei (Müsavat Partiyası), 1,8%, 0 kohta; Aserbaidžaani Rahvarinde Partei (Azərbaycan Xalq Cəbhəsi Partiyası), 1,3%, 0 kohta; parteitud ja muud 48,2%, 48 kohta. OSCE Office for Democratic Institutions and Human Rights: Statement of Preliminary Findings and Conclusions, 8. november 2010.
Aare Pilv

Aare Pilv (sündinud 15. aprillil 1976 Viljandis) on eesti luuletaja ja kirjandusteadlane. Aare Pilv on lõpetanud Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli ning õppinud Tartu Ülikoolis eesti kirjandust, teatriteadust ja semiootikat. Pilv on tegev kirjandusteaduse alal, uurimisvaldkonnaks autometatekstuaalsus, eesti luule ja Madis Kõivu looming. Pilv elab Tallinnas, töötab Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse teadurina ning kuulub Eesti Kirjanike Liitu, ühendusse Erakkond ja üliõpilasseltsi Veljesto. 1996 "Üle" 1998 "Päike ehk päike" 1999 "Tema nimi on kohus" 2002 "Nägemist" 2007 "Näoline" (luule ja proosa) 2017 "Kui vihm saab läbi" 2010 "Ramadaan" 2003 Lev Rubinstein. "Kartoteegid" 2005 Kauksi Ülle. "Emaemamaa" (koos Kirsti Oidekiviga) 2007 Igor Kotjuh. "Teises keeles" (koos Igor Kotjuhiga) 2009 Aleksei Gastev. "Töölislöögi poeesia" 2010 Igor Kotjuh. "Usaldusliin" (koos Igor Kotjuhiga) 2010 P. I. Filimonov. "Mitteeukleidilise geomeetria tsoon" 2016 Aleksandr Vvedenski "Ümberringi Võimalik on Jumal" 2016 Sergei Zavjalov "Ars poetica. Valik esseid". Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus 2005 Tartu Kultuurikandja aunimetus (kultuurikajastaja) 2005 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (artiklipreemia: "Poliitilisest (eba)korrektsusest uuemas Eestis. Visandeid viimase 15 aasta sotsiokultuurilise habitus'e muutumisest kirjanduse näitel" (Looming 2005 nr 8)) 2017 Tartu Kultuurikandja aunimetus (teose looja, luulekogu "Kui vihm saab läbi. Mälestisi ühest ajastust (2007–2015)") 2017 Ivar Ivaski Mälestusfondi stipendium (luulekogu "Kui vihm saab läbi. Mälestisi ühest ajastust (2007–2015)") 2017 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia („Kui vihm saab läbi“) 2018 Gustav Suitsu luulepreemia ("Kui vihm saab läbi. Mälestisi ühest ajastust (2007–2015)") 2019 Eesti Teatriliidu algupärase dramaturgia auhind (koos Laur Kaunissaare ja Jarmo Rehaga) Aare Pilv Eesti Teadusportaali andmebaasis Aare Pilve blogi Aare Pilve vanem blogi Berk Vaheri intervjuu Aare Pilvega "Näolise" asjus Sven Vabari intervjuu Aare Pilvega "Pilvest välja". Looming 10/2002
Paralepa rändrahn

Paralepa rändrahn (ka Peetrikivi) on rändrahn Läänemaal Haapsalu linnas. Ungru tee ääres metsas. Kivist põhja poole, teisele poole Ungru teed jääb Paralepa ja Pullapä mets. Kivist umbes 800 m edelasse ja läände jääb Ungru oja. Edelasse jääb ka Paralepa ülemine tuletorn. Kivist lõuna poole jääb endise Haapsalu–Rohuküla raudtee tamm. Rahn on kergesti leitav, kuna paikneb käidavate teede ristumiskoha lähedal. Kivi geograafilised koordinaadid on 58° 55′ 55″ N, 23° 30′ 4″ E . Rahnu seisukord on hea. Kivi on rabakivigraniidist. Kivi mõõtmed on 7,6×6,7×2,0 m, ümbermõõt 15,5 m. Teistel andmetel on kivi mõõtmed 6,2×4,5×1,9 m, ümbermõõt 16,7 m. Paralepa rändrahnule on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha). Paralepa rändrahnu keskkonnaregistri kood on KLO4000447. Rahn on järskude, kuid madalate külgedega ja trapetsikujulise põhiplaaniga, kaldu laega. Rahnus on rohkesti lõhesid, mis moodustavad üsna korrapärase ristuva süsteemi ning jaotavad rahnu nelinurkseteks plokkideks. Rahn on sammaldumata, laiguti on samblikke. Rahnu ümber on liivakas pinnas. Rahnu põhjapoolsel küljel on kivisse raiutud: "Jürgen Ungern-Sternberg, 1524". Rahnu kõrval asus looduskaitsealune Paralepa mänd, mis on hävinud. Legendi kohaselt käinud Peeter I 1715. aasta suvel Haapsalus ja Ungrus. Tagasiteel riivanud tõld teeserval asunud kivi . Keskkonnaregistri vahendusel Läänemaa Keskkonnateenistuse andmed aastast 2002 Keskkonnaregistri vahendusel Herbert Viidingu andmed aastast 1986 EELIS infolehe vahendusel Priit Kohava andmed Andmed EELIS infolehe vahendusel R. Kolk, Haapsalu rajoon. Siin ja sealpool maanteed. Tallinn 1973, lk 14 Paralepa rändrahn keskkonnaportaalis Looduskaitse nõukogu otsus üksikute puude ja rändrahnude kaitses 13. jaanuarist 1937. Paralepa rändrahn Eesti looduse infosüsteemis ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr 25 "Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine" Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri