laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vähima olulise erinevuse test

Vähima olulise erinevuse test ehk LSD-test ehk Fisheri LSD test (LSD – Least Significant Difference) on R. A. Fisheri välja töötatud post-hoc test gruppide vaheliste erinevuste leidmiseks, mida kasutatakse, kui dispersioonanalüüsil on nullhüpotees gruppide võrdsete keskmise kohta ümber lükatud. Fisheri LSD test eeldab homogeenset variatiivsust gruppide sees, kuna LSD-testis sooritatakse kõik võimalikud t-testid gruppide keskmiste vahel, kuid arvesse ei võeta, et tehakse teineteisest mitte-sõltumatuid võrdlusi. Seeõttu on Fisheri LSD-test aldis I tüüpi veale. Samas loetakse Fisheri LSD testi üheks konservatiivsemaks post-hoc testiks, kuigi eelnevalt on vajalik läbi viia dispersioonanalüüs (F-test).
Hvis lyset tar oss

"Hvis lyset tar oss" (Kui valgus meid võtab) on Burzumi kolmas täispikk album. Kõik lood on lindistatud 1992. aasta septembris (üks kuu pärast Aske EP-d), kuid ei avaldatud enne 1994. aasta maid. Albumi esialgne pealkiri pidi olema "På Svarte Troner". Vargi ja Samothi välja saadetud promoplaatidel olid lood teises järjekorras ning lugu "Et hvitt lys over skogen" asendati looga "Tomhet". Albumi kaanepilt on norra kunstniku Theodor Kittelseni joonistus "Fattigmannen" ('kerjus/kehvik'). "Det som en gang var" (What Once Was) – 14:21 "Hvis lyset tar oss" (If the Light Takes Us) – 8:05 "Inn i slottet fra drømmen" (Into the Castle From the Dream) – 7:52 "Tomhet" (Emptiness) – 14:12
Ferdinand Carré

Ferdinand Carré (1824–1894) oli prantsuse insener, pioneer külmutustehnika valdkonnas. Tema 1859. aastal loodud ammoniaagi vesilahusel põhinev külmutustsükkel on kasutusel tänapäeva külmikutes.
Bikiinid

Bikiinid on napilõikelised kaheosalised naiste päevitusriided, mis on nimetuse saanud Bikini atolli järgi.
Taimeanatoomia

Taimeanatoomia on õpetus taime sisestruktuuridest. Ajalooliselt hõlmas taimeanatoomia ka taimemorfoloogiat, kuid alates 20. sajandi keskpaigast hakati lihtsuse huvides neid mõisteid eristama, kusjuures taimeanatoomia uurimisobjektiks said siis taime sisestruktuurid (taimekoed, taimerakud jne). Tänapäeval põhineb taimeanatoomia üldjuhul rakulisel tasandil, kus tavaliselt uuritakse mikroskoobiga taime siseosi. Nüüdisaja taimeanatoomias eristatakse sageli õie-, lehe, puidu-, varre-, vilja-/seemne- ja juureanatoomiat. Taimefüsioloogia Taimemorfoloogia
Taimefüsioloogia

Taimefüsioloogia on õpetus taimedes toimuvatest protsessidest. Taimefüsioloogia on tihedalt seotud taimemorfoloogiaga (taime välisstruktuurid), taimeökoloogiaga (taime suhe keskkonnaga), taime kasvamisega, tropismi nähtusega, taime- ehk fütokeemiaga (taimede biokeemia), rakubioloogia ja molekulaarbioloogiaga. Eesti Taimefüsioloogide Selts füsioloogia taimeanatoomia taimekeemia taimemorfoloogia taimeökoloogia Miidla, H.; Viikmaa, M. (toim.) (1984). Taimefüsioloogia. Tallinn: Valgus. 424 lk.
Verhojanski mäestik

Verhojanski mäestik (vene Верхоянский хребет) on mäestik Venemaal Jakuutias. Mäestiku pikkus on umbes 1200 km, laius 100–250 km, põhjaosa kulgeb põhja-lõuna suunas, lõunaosa kaardub loode-kagu suunda. Mäestiku kõrgus on lõunaosas keskmiselt 2000–2300, maksimaalselt 2389 meetrit, põhjaosas keskmiselt 300–800, maksimaalselt 1527 meetrit. Idas liitub Verhojanski mäestik Tšerski mäestikuga. Piirkonnas valdavad lehtpuuhõrendikud, lehisemetsad ja mägitundra. Talvel on mägedes paks lumekiht. Verhojanski mäestikust läände jääb Leena ja Aldani valgla, itta Jana ja Indigirka valgla. Mäestikus on avastatud kivisöe, hõbeda, plii ja tsingi leiukohti. Mäestik asub vahetult läänes Euraasia ja Põhja-Ameerika tektoonilise plaadi piirist. Verhojanski mäestikus on registreeritud põhjapoolkera kõige madalam temperatuur. Viimasel jääajal oli mäestik kantud paksu jääkihiga, tänapäeval on pinnases paks igikelts.
Kõdersammaltaimed

Kõdersammaltaimed (Anthocerotophyta) on soonteta taimede hõimkond, kes on ehituselt samblad. Varem on neid käsitletud ka sammaltaimede hõimkonnas kõdersammalde klassina. Eestis kasvab kaks siia hõimkonda kuuluvat liiki: põld-kõdersammal (Anthoceros agrestis) kollane nõelsammal (Phaeoceros carolinianus) Hõimkonda kuulub üks klass – kõdersamblad (Anthocerotopsida), kuhu kuuluvad järgmised sugu- ja perekonnad: Leiosporocerotaceae Leiosporoceros Anthocerotaceae – kõdersamblalised Anthoceros – kõdersammal Folioceros Sphaerosporoceros Notothyladaceae – nototüülialised Notothylas Phaeoceros – nõelsammal Paraphymatoceros Hattorioceros Mesoceros Phymatocerotaceae Phymatoceros Dendrocerotaceae Dendroceros Megaceros Nothoceros Phaeomegaceros
Alusmets

Alusmets (i.k. underwood) ehk alarinne on nende metsa puittaimede üldnimetus, mis iseseisvalt pole võimelised moodustama puistut. Alusmetsa kõrguse ülempiir sõltub puistu 1. (2.) puurin­de keskmisest kõrgu­sest – kuni 4 m või üle 16-meetrise 1. (2.) rinde kõrguse korral kuni vee­rand 1.(2.) rinde kõrgusest. Alusmets koosneb varjutaluvatest põõsastest ja puuliikidest. Laialehistes ja segametsades koosneb alusmets kõige sagedamini sarapuust, kikkapuust, türnpuust, kadakast, toomingast, pihlakast ja vaarikast, aga taigas kasvavad seal lepp, vaevakask ja kääbuspaju. Kirsskontpuu ja astelpõõsas kuuluvad samuti alusmetsa. Eestis on tavalised ka alusmetsakuused, mille tunnuseks on ladvakasvust pikemad viimase aasta külgoksad. Alusmetsa jõuab palju vähem valgust kui puurindesse. Sellepärast peavad alusmetsa taimed varju taluma ja suutma fotosünteesida piiratud valgustuse tingimustes. Mõnd tüüpi lehtmetsades puhkevad puurindes lehed 1-2 nädalat hiljem kui alusmetsas ning see annab alusmetsa taimedele võimaluse lühikese aja jooksul täisvalguses fotosünteesida. Seda aega peavad alusmetsa taimed kasutama ka selleks, et toetada oma süsinikutasakaalu kogu aasta jooksul. Alusmetsas on niiskus sageli suurem kui selle kõrval olevatel väludel. Puude võrad peavad kinni päikesekiirgust, mistõttu õhutemperatuur ja järelikult aurumine on alusmetsas väiksemad. Veekogude kallastel kinnistab alusmets oma juurestiku abil pinnast, takistades selle ärauhtumist. Alustaimestu Selles artiklis on kasutatud venekeelset artiklit ru:Подлесок seisuga 1. mai 2011.
Aegjärkne raie

Aegjärkne raie on üks turberaie alaliike, mille eesmärgiks on uue metsapõlve väljakasvatamine vana metsa turbe all. Aegjärkset raiet kasutatakse puistutes, kus lageraie on vastunäidustatud ja kus soovitakse säilitada olemasolevat antud kasvukohale sobivat elujõulist metsauuendust või kus on head eeldused elujõulise loodusliku uuenduse tekkeks. Aegjärkse raiega raiutakse puid järk-järgult kogu raielangi ulatuses hajusalt, esimeste raiejärkudega osa puid kasvama jättes, kusjuures raie teostatakse paarikümne aasta jooksul, Eesti oludes kahe kuni kolme võttega. Aegjärkne raie sobib peamiselt varjusallivate puuliikidega (Eesti oludes kuusk) uuenemiseks, sest ühtlase ülepinnalise harvendamise tulemusena ei pruugi esimese raiejärgu järel tekkida valgusnõudlikumate liikidega uuenemiseks sobivaid tingimusi. Aegjärgse raie eeliseks on see, et see võib aidata kokku hoida metsakultiveerimise kulusid ning soodustada kohaliku genofondiga puude looduslikku uuenemist. Positiivseks võib lugeda ka seda, et aegjärkse raiega ei teki väga järsku üleminekut metsast lagedaks alaks, mis on teatud maastikuvaadetega harjunud inimestele vastuvõetavam kui väga järsk üleminek lageraie järel. Aegjärkse raie puudusena muutub mets eriti pärast eelviimast raiejärku sageli väga tormihellaks ja seal võib esineda märkimisväärseid tormikahjustusi, eriti siis, kui metsa ei ole nooremas eas hooldus- ja harvendusraietega majandatud või kui tegemist on liigniiske kuusikuga. Viljakamates kasvukohatüüpides võib aegjärkne raie soodustada ka maapinna kamardumist, mis hakkab takistama metsauuenduse teket. Mitmes raiejärgus raiumine soodustab ka juuremädanike (eeskätt juurepess) levikut ning on majanduslikult ebaefektiivsem (sh põhjustab lageraiega võrreldes raiutud tihumeetri kohta suuremat keskkonnasaastamist). Aegjärgse raie puuduseks on ka see, et viimase raiejärguga kahjustatakse sageli olulisel määral esimese raiejärgu järel tekkinud metsauuendust. Aegjärkset raiet on nimetatud ka hajaliraieks. metsaraie Eino Laas. Hajali raiumisega turberaie. Eesti Mets, 3/2012
Vagit Alekperov

Vagit Alekperov (vene keeles Вагит Юсуфович Алекперов, aseri keeles Vahid Yusuf oğlu Ələkbərov; sündinud 1. septembril 1950 Bakuus) on Venemaa oligarh. Ta on naftafirma Lukoil juht ja suuromanik (osalus üle 20%). Alekperovi isa oli aser, ema Tatjana, neiupõlvenimega Botšarova, kasaka päritolu, ametlikult venelane. Vagit oli pere viies laps. Naftaväljadel töötanud isa suri, kui Vagit oli 3-aastane. Ema kasvatas lapsed ise üles. Alekperov on õppinud Aserbaidžaani Nafta- ja Keemiainstituudis, töötanud insenerina Kaspia ja Lääne-Siberi naftaväljadel. Aastatel 1985–1987 tegutses Bašnefti peadirektori esimese asetäitjana, 1987–1990 Kogalõmneftegazi peadirektorina. Aastatel 1990–1992 oli Alekperov Nõukogude Liidu nafta- ja gaasitööstuse aseminister. Sel ajal liideti riigile kuuluvad naftafirmad Langepas, Urai ja Kogalõmneft Venemaa esimeseks vertikaalselt integreeritud riiklikuks energiaettevõtteks. Loodud suurfirma erastati ning Alekperovil õnnestus usaldusmeeste kaudu hankida ettevõttes suurosalus ja tõusta selle juhiks. Sel kohal töötab ta 1992. aastast tänapäevani. Alekperovil on suured majanduslikud huvid ka Valgevenes. Talle kuulub seal suur ettevõte, mis tegeleb nafta hankimise, töötlemise ja ekspordiga, Valgevene suurim bensiinijaamade eraomanduses olev kett ja Novopolotskis olev ühisettevõte Naftane, mis toodab mootoriõlisid. 2004. aastal hindas Forbes tema varanduse väärtuseks 4,1 miljardit USA dollarit, millega ta oli Venemaa rikkuselt 10. inimene. 2009. aasta algul hindas Forbes tema varanduseks 7,8 miljardit dollarit, millega ta oli Venemaa rikkuselt kolmas inimene . Tal on head suhted Vladimir Putiniga. Ajakirja Forbes andmetel oli Alekperovi varandus 2014. aasta alguses 13,6 miljardit dollarit. Alekperovil on teaduste kandidaadi kraad majanduses ja ta on Ülevenemaalise Ühiskondliku Organisatsiooni "Venemaa Loodusteaduste Akadeemia" tegevliige. Alekperov on abielus. Abikaasa on Larissa Viktorovna. 1990. aastal sündis neil poeg Jussuf. Poeg lõpetas 2012. aastal Gubkini-nimelise Venemaa riikliku nafta- ja gaasiülikooli naftaväljade ekspluatatsiooni ja töötlemise erialal. "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 314 The World's Billionaires. #57 Vagit Alekperov. Forbes, 11.03.2009 Vene oligarhide TOP 10, Äripäev.
James Beckford

James Beckford (sündinud 9. jaanuaril 1975) on Jamaica kergejõustiklane (kaugushüppaja). 1996 Atlanta hõbemedal 8,29 1995 Göteborg hõbemedal 8,30 2003 Saint-Denis hõbemedal 8,28 2004 Budapest hõbemedal 8,31 James Beckford on 183 cm pikk ja kaalub 73 kg. James Beckford Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Atlanta olümpiahõbe hullutab täna eestlasi
Sotsiaalne konservatism

Sotsiaalseks konservatismiks nimetatakse poliitilist ideoloogiat ja/või vaateid moraalile, mis peavad oluliseks säilitada seda, milles nähakse ühiskonna traditsioonilisi väärtushinnanguid ja käitumisnorme. Kristliku taustaga ühiskondades näeb sotsiaalne konservatism tavaliselt traditsioonilise peremudelina paljulapselist monogaamset abielu mehe ja naise vahel ning on homoseksuaalsuse, samasooliste partnerlusseaduste ja abortide vastu. Erinevalt majanduskonservatiividest võivad sotsiaalkonservatiivid toetada riigi sekkumist majandusellu. Eestis propageerivad sotsiaalset konservatismi üldprogrammiliselt erakond Eesti Kristlikud Demokraadid; pere- ja majanduspoliitiliselt Eestimaa Rahvaliit ning erakondadeväliselt Elukultuuri Instituut.
Elukultuuri Instituut

Elukultuuri Instituut (EKI) on sotsiaalset konservatismi esindav Eesti mõttekoda ja kirjastus. Instituut on asutatud 2007. aastal. Instituudi enese sõnul on selle missioonis eriline tähtsus austuse süvendamisel inimelu vastu ning abielu ja perekonna kui inimese loomuliku füüsilise ja vaimse kasvamise keskkonna olulisuse rõhutamisel. EKI on osa kristlikust kodanikuühendusest Miikaeli Ühendus. 7. aprillil 2008 avas Elukultuuri Instituut aborditeemalise infoportaali ABORT.EE Nad on kirjastanud rea kristliku sisuga tõlkeraamatuid. Missioon. Elukultuuri Instituudi häälekandja. http://elukultuur.wordpress.com/ Online 28.02.2008. Postimees Online: Tarbija24. https://web.archive.org/web/20080410181215/http://www.postimees.ee/070408/esileht/olulised_teemad/tarbija24/tervis/322335.php 07.04.2008. Elukultuuri Instituudi häälekandja http://elukultuur.wordpress.com/2008/04/07/valmis-portaal-abortee/ 07.04.2008. Elukultuuri Instituudi häälekandja ABORT.EE
Det som engang var

"Det som engang var" ('see, mis ükskord oli') on Burzumi teine täispikk album. Kõik lood on lindistatud 1992. aasta aprillis Varg Vikernesi oma plaadifirmas Cymophane, kuid album ei ilmunud enne 1993. aasta augustit. Algseid, Cymophane'i plaadifirma kaudu välja antud plaate valmistati 950 eksemplari. Hiljem ilmus sama album plaadifirma Misanthropy Records kaudu. Albumi kaanepilt on inspireeritud mängu "Advanced Dungeons & Dragons" moodulist "The Temple of Elemental Evil". "Den onde kysten" (The Evil Shores) – 2:20 "Key to the Gate" – 5:14 "En Ring til å herske" (One Ring to Rule) – 7:10 "Lost Wisdom" – 4:38 "Han som reiste" (He Who Journeyed) – 4:51 "Når himmelen klarner" (When the Sky Clears) – 3:50 "Snu mikrokosmos tegn" (Turn the Sign of the Microcosmos) – 9:36 "Svarte troner" (Black Thrones) – 2:16
Nimipinge

Nimipinge on elektrienergia allikate ja tarvitite puhul elektripinge väärtus, millel nad on ette nähtud normaalolukorras töötama. Nimipinge väärtused on enamasti standarditud, nt vahelduvvooluvõrkude pinged standardis EVS-EN 60038:2012. Euroopas on madalpingelise vahelduvvoolu elektrivõrgu nimipinge efektiivväärtus 230 V (faasijuhi ja neutraaljuhi vahel) või 400 V (kahe faasijuhi vahel). Kuni 1987. aastani olid need nimipinged vastavalt 220 V ja 380 V. Vahelduvpinge Elektrivõrgu-pistikupesa "Eesti standard ; EVS-EN 60038:2012", CENELECi standardpinged, Eesti Standardikeskus, 2012 Elektrivarustus
Aske

"Aske" ('tuhk') on Burzumi ainus EP-album. "Dominus Sathanas" on lindistatud 1992. aasta aprillis, teised kaks lugu 1992. aasta augustis. Külalisesinejana mängib basskitarri Samoth ansamblist Emperor. Algselt DSP (Deathlike Silence Productions) poolt üllitatud plaadi andis hiljem välja ka Misanthropy Records. Albumi kaanepildiks on foto kurikuulsa Fantofti püstpalkkiriku põlenud varemetest. Paljude arvates oli süütaja ja foto autor Varg Vikernes ise, kuid kohtus see tõendamist ei leidnud ning ta mõisteti õigeks. "Stemmen fra tårnet" ('hääl tornist') – 6:09 "Dominus Sathanas" ('isand saatan') – 3:02 "A Lost Forgotten Sad Spirit" ('eksinud ja unustatud kurb hing') – 10:51
Burzum (album)

"Burzum" on Burzumi samanimeline debüütalbum. Külalisesinejana mängib kaasa Euronymous Mayhem'ist. "Feeble Screams from Forests Unknown" – 7:28 "Ea, Lord of the Depths" – 4:53 "Black Spell of Destruction" – 5:40 "Channeling the Power of Souls into a New God" – 3:27 "War" – 2:30 "The Crying Orc" – 0:57 "A Lost Forgotten Sad Spirit" – 9:11 "My Journey to the Stars" – 8:10 "Dungeons of Darkness" – 4:50 Euronymous tegi lugude nimekirja ümberkirjutamisel vea ja kirjutas "The Hopeless Soul Keeps Mating" asemel "The Hopeless Soul Keeps Waiting". Mõnedel väljaannetel pealkirjaks "Ea, Lord of the Deeps". Mõnedel väljaannetel pealkirjaks "Spell of Destruction". Kitarrisoolot mängib Euronymous Mayhemist. Euronymous kirjutas loo esimese rea "I immaterialize..." asemel "I materialize...". Gongi mängib Euronymous Mayhemist. Burzum'i diskograafia
Reims

Reims (hääldus: [ʁɛ̃s]) on linn Põhja-Prantsusmaal, Marne'i departemangu ja endise Champagne-Ardennei piirkonna keskus. Asub Vesle'i jõe ning Aisne'i ja Marne'i jõge ühendava kanali ääres. Reimsi kohal oli alates 1. sajandi eKr alguses keltide asula Durocortorum. Pärast roomlaste vallutust nimetati linn Civitas Remorumiks ja sellest sai Belgica provintsi keskus. Hilisrooma ajal sai Reimsist piiskopilinn. Reimsi piiskoppide eelisõiguseks sai Prantsusmaa kuningate ametisse pühitsemine. Troyes' rahulepinguga 1420. aastal läks Reims Inglismaa valdusse. Esimeses maailmasõjas sai rindejoone lähedal olnud linn tugevaid purustusi. Reims ja seda ümbritsevad vallad Reimsi katedraal Linnas asuvad Reimsi katedraal, Püha Remigiuse kloostrikirik ja Tau palee kanti 1991. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse. Reimsi katedraali hakati ehitama 1211. aastal. NEOMA Business School Reims on tuntud šampanjatootmispiirkonna keskusena. Linnas on ka toiduainete- ja tekstiilitööstuse ettevõtteid. Populations légales 2021 Reimsi koduleht
Filosofem

"Filosofem" on Burzumi album, mis on lindistatud märtsis 1993. aastal, vahetult enne Varg Vikernes'i arreteerimist, kuid ilmus alles 1996. aasta alguses Misanthropy Records'i poolt. "Filosofem"'i menu oli black metal bändi kohta ennenägematu: ta jõudis isegi Inglismaa indie edetabelisse. Muusikaajakirjad, mis tavaliselt sedasorti plaatidest arvustusi ei kirjutanud, andsid talle väga positiivseid hinnanguid. Albumi kaanepilt ning terve CD raamatu sisu on taas täis pilte norra kunstnikult Theodor Kittelsenilt. Burzum – 7:05 Jesu Død (The Death of Jesus) – 8:39 Beholding the Daughters of the Firmament – 7:53 Decrepitude I – 7:53 Rundtgåing Av Den Transcendentale Egenbetens Støtte (Tour Around the Transcendental Pillar of Singularity) – 25:11 Decrepitude II – 7:53 Dunkelheit – 7:05 Jesus´ Tod [sic] – 8:39 Erblicket die Töchter des Firmaments – 7:53 Gebrechlichkeit I – 7:53 Rundgang um die transzendentale Säule der Singularität – 25:11 Gebrechlichkeit II – 7:53 Avalugu "Burzum" on kõige esimene lugu mille Varg Vikernes Burzum'ile kirjutas, kuid see ei ilmunud ühelgi eelneval albumil ega demol. Algselt pidi "Burzum" ilmuma "Hvis lyset tar oss" albumil, kuid Vikernes ei olnud esialgse lindistusega rahul. 6 kuud hiljem lindistas ta loo uuesti. Plaadi viienda loo lühendatud versioon ilmus filmi Gummo soundtrackina.
Bar

Bar võib tähendada mitut asja: bar on mittesüsteemse rõhumõõtühiku baari tähis. bar on ISO 639-3 kood, mis tähistab baieri keelt Bar on mitme asula nimi. Suuremad neist on: Bar, linn Ukrainas Vinnõtsja oblastis (koordinaatidel 49° 04' 00" N 027° 40' 00" E) Bar, linn Montenegros Teised samanimelised asulad on: Bar - Venemaal Burjaatias (koordinaatidel 51° 17' 49" N 107° 33' 33" E) Bar - Pakistanis Pandžabis (koordinaatidel 33° 07' 53" N 071° 57' 23" E) Bar - Pakistani Põhjaaladel (koordinaatidel 36° 23' 00" N 074° 17' 00" E) Bar - Pakistani Loodepiiriprovintsis (koordinaatidel 33° 34' 05" N 071° 19' 17" E) Bar - Pakistani Loodepiiriprovintsis (koordinaatidel 35° 00' 25" N 072° 19' 02" E) Bar - Pakistani Belutšistani provintsis (koordinaatidel 25° 29' 59" N 062° 43' 21" E) Bar - Pakistani Sindhi provintsis (koordinaatidel 24° 32' 05" N 067° 49' 44" E) Bar - Nigeerias (koordinaatidel 09° 54' 00" N 009° 42' 00" E) Bar - Hiinas Tiibeti autonoomses piirkonnas (koordinaatidel 33° 46' 00" N 079° 34' 00" E) Bar - Ugandas (koordinaatidel 02° 13' 22" N 033° 03' 50" E) Bar - Prantsusmaal (koordinaatidel 45° 21' 00" N 001° 49' 00" E) Bar - Sierra Leones (koordinaatidel 07° 14' 00" N 011° 33' 00" W) Bar - Tšaadis Guéra piirkonnas (koordinaatidel 11° 37' 00" N 018° 35' 00" E) Bar - Tšaadis Kesk-Chari piirkonnas (koordinaatidel 10° 00' 00" N 018° 20' 00" E) Bar - Ukrainas Lvivi oblastis (koordinaatidel 49° 47' 00" N 023° 29' 00" E) Bar - Türgis (koordinaatidel 40° 14' 00" N 041° 33' 00" E) Bar - Sudaanis (koordinaatidel 08° 20' 45" N 030° 56' 11" E) ... Bár - Ungaris (koordinaatidel 46° 03' 00" N 018° 43' 00" E) BAR Barr
Bar (Montenegro)

Bar on linn Montenegros, Bari valla keskus.
Dauði Baldrs

"Dauði Baldrs"(Baldri surm) on Burzumi viies täispikk album, mis on lindistatud 1994–1995. Kogu muusika on tehtud süntesaatoriga ning erineb Burzumi eelnevatest albumitest täielikult. Ainult süntesaatorit kasutas Varg Vikernes sellepärast, et lindistamise ajal oli ta ikka veel vanglas ning seal ei olnud lubatud kasutada mitte ühtegi teist muusikariista. "Dauði Baldrs" – 8:49 "Hermoðr Á Helferð" – 2:41 "Bálferð Baldrs" – 6:05 "Í Heimr Heljar" – 2:02 "Illa Tiðandi" – 10:29 "Móti Ragnarokum" – 9:04 Albumi esialgne nimi pidi olema "Baldrs Død". Mõned sellenimelised plaadid jõuti ka trükkida ja maha müüa. "Baldrs Død"'il on teistmoodi kaanekujundus. Väga vähestel plaadiümbristel on Burzumi asemel kirjas Burzu. Tegu on trükiveaga. Originaalis ilmunud väga haruldastel plaatide vahel oli 8.lk norrakeelsed raamatud ja 6 tarot kaarti.
Hliðskjálf

"Hliðskjálf" on Burzumi 1999. aastal ilmunud täispikk album. Varg Vikernes lindistas selle albumi vanglas, kasutades ainult süntesaatorit. "Tuistos Herz" – 6:13 "Der Tod Wuotans" – 6:43 "Ansuzgardaraiwô" – 4:28 "Die Liebe Nerþus’" – 2:14 "Frijôs Einsames Trauern" – 6:15 "Einfühlungsvermögen" – 3:55 "Frijôs Goldene Tränen" – 2:38 "Der Weinende Hadnur" – 1:16
Angers

Angers on linn Prantsusmaal Pays de la Loire'i piirkonnas, Maine-et-Loire'i departemangu keskus. Asub Maine'i jõe ääres. Angers'st on leitud 400 000 aasta vanune kivist tööriist. Väga palju on neoliitikumist pärinevaid arheoloogilisi leide. Keltide asula vallutasid roomlased, kes andsid linnale nimeks Juliomagus. 16. sajandini oli Anjou hertsogiriigi pealinn. Angers' vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Angers' lossi hakati ehitama 11. sajandil. 13. sajandil sai see osaks linnamüürist koos 17 torniga. Linnas on kaks ülikooli: 1373 asutatud katoliiklik Université Catholique de l'Ouest ja 1356 asutatud riiklik Angers' Ülikool. linnas asub ka École supérieure des sciences commerciales d'Angers. Linnas toodetakse arvutustehnikat ja SCANIA veoautosid ja busse. Suurimad tööandjad on Angers' ülikooli kliinik ja Angers' linn. Populations légales 2021 Angers' koduleht
Le Havre

Le Havre on sadamalinn Prantsusmaal Normandia piirkonnas Seine-Maritime'i departemangus. Asub La Manche'i väina ääres Seine'i jõe suudmes. Linn kuulub 2005. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. École de management de Normandie Le Havre'i sadam Dieppe Populations légales 2021  Le Havre – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Le Havre'i koduleht