laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Guðmundur Finnbogason

Guðmundur Finnbogason (6. juuni 1873 – 17. juuli 1944) oli Islandi filosoof ning ühtlasi ka üks saareriigi esimesi psühholooge. Tema vanemad olid Guðrún Jónsdóttir ja Finnbogi Finnbogason. Ta lõpetas Reykjavíkis asuva gümnaasiumis Lærði Skólinn (praeguse nimega Menntaskólinn í Reykjavík) 1896. aastal ning 1901. aastal Kopenhaageni Ülikooli psühholoogia magistri kraadiga. Tema mentorite hulka kuulusid Harald Høffding ja Alfred Lehmann. Neist Lehmann oli õppinud Saksamaal Wilhelm Wundti käe all ning rajanud 1886. aastal Kopenhaagenisse laboratooriumi. 1901. ja 1902. aastal rändas Finnbogason ringi mööda Skandinaaviat ja kogus teavet õppetöö läbiviimise kohta. Ta tegi seda Islandi parlamendi Alþingi rahalisel toel. Uurimistöö põhjal ilmus 1903. aastal tema esimene raamat "Lýðmenntun" ("Rahvaharidus"). Nii raamatus kui ka samal aastal parlamendile esitatud aruandes esitas Guðmundur Finnbogason oma ettepanekud laste harimise kohta Islandil. 1903. ja 1904. aastal kogus ta Islandil andmeid selle kohta, kuidas riigis õppetööd läbi viidi, ning andis sellest taas aru parlamendile. 1907. aastal lepiti kokku õpetamisega seotud eeskirjades, mis suuresti põhinesid Finnbogasoni töödel. Aastatel 1905 ja 1906 oli ta kirjandusajakirja Skírnir toimetaja ning tegi ka tõlketöid. Muuhulgas tõlkis ta ka William Jamesi loengu inimeste surematusest ning ühe filosoof Henri Bergsoni artikli. Aastatel 1913–1920 ja 1933–1943 oli ta taas ajakirja Skírnir toimetaja. 1908–1910 töötas Finnbogason oma doktoritöö "Samúðarskilningurinn" ("Kaastundlik mõistmine") kallal. Oma doktoritööd kaitses ta 1911. aastal Kopenhaageni Ülikoolis ja aasta hiljem ilmus temalt samal teemal raamat "Hugur og heimur" ("Meel ja universum"). Ajal, mil Guðmundur oma doktoritööd lõpetas, rajati Islandi Ülikool ja sealne filosoofia professuur. Ka tema kandideeris sellele kohale, kuid kohale määrati hoopis Ágúst H. Bjarnason ning Guðmundur Finnbogasonist sai Islandi Rahvusraamatukogu juhataja. 1918. aastal määrati ta siiski ülikooli professoriks ning ta jäi sellele kohale aastani 1924, õpetades rakenduspsühholoogiat ja viies koos oma üliõpilastega läbi katseid. 1917. aastal ilmus tema tööpsühholoogiat käsitlev raamat "Töö ja põhjus" (Vit og strit). Raamat ilmus ajal, mil mainitud psühholoogiaharu oli alles oma ajaloo alguses. Pind (2005), pp. 9, 30 Pind (2005), p. 9 Pind (2005), p. 10 Pind (2005), pp. 12, 13 og 15 Pind (2005), pp. 19, 20, 21 Pind (2005), pp. 22, 23 Pind (2005), pp. 23, 24 Pind (2005), p. 27 Pind (2005), pp. 24, 25 Pind (2005), p. 28 "The IUPsyS Directory: Major Research Institutes and Departments of Psychology". Géry d'. Ydewalle. Taylor & Francis, 1993. Jörgen L. Pind. 2005. "Guðmundur Finnbogason, sálfræðingur, ritstjóri Skírnis". Skírnir, 179. Kevad 2005.
Funktsionaalne magnetresonantstomograafia

Funktsionaalne magnetresonantstomograafia ehk funktsionaalne MRT (fMRT) on meetod, mis kasutab MRT-tehnoloogiat aju aktiivsuse mõõtmiseks, jälgides aju verevarustuse dünaamikat. See tehnoloogia põhineb faktil, et verevool ajusse ja neuronite aktiveerumine on omavahel seotud. Kui ajuosa on parajasti kasutuses, siis verevool seal piirkonnas suureneb. Peamine fMRT meetod kasutab vere oksügenatsioonitasemest sõltuvat (BOLD ehk blood-oxygen-level dependent) kontrastsust, mille avastaja on Seiji Ogawa. See on pea- ja seljaajus neuronaalse aktiivsuse kaardistamiseks mõeldud tehnoloogia, mis kujutab ajurakkude energiakasutusest tingitud hemodünaamilisi muutusi. Alates 1990. aastate algusest on fMRT kõige levinum konnektoomikas ehk aju kaardistamises kasutatav meetod, sest see on väheinvasiivne ja ei rakenda ioniseerivat kiirgust. Funktsionaalne MRT on kasutusel nii teadustöös kui ka kliinilises diagnostikas. Seda saab kombineerida ja täiendada teiste ajutegevuse kuvandamise meetoditega, nagu EEG ja NIRS. Välja töötamisel on võimalused kasutada kontrastiks ka teisi biomarkereid peale vere hapnikusisalduse, millega saaks parandada fMRT ruumilist ja ajalist lahutusvõimet. Mõned firmad turustavad tooteid nagu fMRT-l põhinevad valedetektorid, kuid neid seadmeid ei peeta veel piisavalt usaldusväärseks, et laialdaselt kasutusele võtta. Logothetis, Nikos K.; Pauls, John; Augath, Mark; Trinath, Torsten; Oeltermann, Axel. "Neurophysiological investigation of the basis of the fMRI signal". Nature. 412: 150–157. Tomberg, Tiiu; Kepler, Kalle. "Funktsionaalne magnetresonantstomograafia". Eesti Arst. 88 (1): 44−51. "What is fMRI?". Center for Functional MRI. Vaadatud 10.01.2022. Langleben, Daniel D.; Moriarty, Jane Campbell. "Using Brain Imaging for Lie Detection: Where Science, Law and Research Policy Collide". Psychology, Public Policy, and Law. 19 (2): 222–234.
Kumamoto prefektuur

Kumamoto prefektuur on Jaapani prefektuur Kyūshū saarel. Kõrgeim koht on Aso vulkaan (1592 m). Suurem osa Amakusa saarestikust kuulub Kumamoto prefektuuri. 63% prefektuurist on kaetud metsaga. Prefektuuris asuvad Aso-Kuju rahvuspark ja Amakusa rahvuspark. Kumamoto prefektuur on jaotatud 48 omavalitsusüksuseks, millest 14 on linnad (市, shi). Prefektuuris on 10 ajaloolist maakonda (郡, gun) Amakusa Arao Aso Hitoyoshi Kami-Amakusa Kikuchi Kōshi Kumamoto Minamata Tamana Uki Uto Yamaga Yatsushiro Kumamoto prefektuuri tunnuslind on põldlõoke (Alauda arvensis), tunnuspuu on kampripuu (Cinnamomum camphora) ja tunnuslill emajuur (Gentiana scabra var. buergeri). Kumamotos asub suur Honda autotehas. 統計調査課 - 熊本県ホームページ, vaadatud 24.03.2021. Kumamoto prefektuuri koduleht
Mess

Mess (ka: müüginäitus) on hulgilaat, kus kaubandus- ja tootmisettevõtted eksponeerivad oma tooteid ja sõlmivad kohapeal ostmise-müümise tehinguid. U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M). Lk 608
Volvo 850

Volvo 850 on kompaktne Rootsi päritolu sõiduauto. Aastatel 1991–1997 valmistati seda Rootsis Volvo autotehases ning selle disainer oli Jan Wilsgaard. Volvo 850 toodeti tehti kaht tüüpi kerega: sedaan ja universaal. Volvo 850 oli esimene esisillaveoline Volvo mudel, mida hakati Põhja-Ameerikasse eksportima. Volvo 850 tutvustati Euroopas sedaankerega 1991. aasta juunis ning 1993. aastal lisaks ka universaalkeret. 850 omas mitmeid uuendusi võrreldes varasemate Volvo mudelitega, näiteks ristiasetusega 5-silindriline mootor, Delta-link tagasild, SIPS (Side Impact Protection System) ja automaatselt pingutav turvavööde rihmarull. 1994. aastal tuli välja mudelivärskendus, mille käigus auto sai uued esimese ja tagumise kaitseraua, uued esi- ja suunatuled ja ka värskenduse interjööris. Lisaks tutvustati 1994. aastal 850 turbomudelit T-5 võimsusega 166 kW, mis tagas 0-100 km/h kiirenduse 7.1 sekundit. Volvo 850 järeltulijad olid Volvo S70 ja V70. Aastal 1995 tõi Volvo turule limiteeritud versiooni 850-st, mis sai mudelitähiseks T-5R ning mida tehti 6964 tükki vaid aastal 1995. Volvo 850 T-5R mootor põhineb 850 B5234T3 (Itaalia turul B5204T) T-5 turbomootoril, mille mootori juhtaju (koodi lõpp Bosch #628 USA turul ning #629 Euroopa turul) annab turbolaadurile 30 sekundiks juurde 0,1 baari võrra suurema ülelaaderõhu. Tänu sellele tõusis mootori võimsus 177 kWni. Hoolimata kere kandilisusest suudeti T-5R-i õhutakistustegurit vähendada 0,29-ni (tavamudelil 0,32), mis aitas palju kaasa kiirendusele ning lõppkiirusele. T-5R-i kiirendus 0–60 mph 5,8–6 s (oleneb käigukastist ja kere tüübist). Tippkiiruseks sai 249 km/h. T-5R oli esimene mudel, kus oli salongis neli turvapatja. Mudeli väljatöötamisel andis oma panuse ka Porsche, kes lisas interjööri Alcantara istmed. Kõik T-5Rid tulid standardvarustuses kõikide tollal 850-l saada olevate lisadega (va. tagumised istmesoojendused, mida sai juurde tellida). 850 T-5R toodeti ainult kolme värvitooniga: Kollane (T-Gul) - 2537 tk (millest sedaane 1117 ja universaale 1420) Must (T-Swart) - 2516 tk (millest sedaane 954 ja universaale 1562) Roheline (T-Grön) - 1911 tk (millest sedaane 329 ja universaale 1582) Pärast Volvo 850 T-5R-i hakati tootma Volvo 850 R-i. Täiustatud T-5R-i mudeli tippkiiruseks sai 254 km/h ja mootori võimsus kuni 190 kW 180 kW asemel. Eri allikate põhjal toodeti neid mudeleid 5000–7000 tükki. Volvo 850-l on eriline tagavedrustus, mida kutsutakse poolsõltumatuks tagavedrustuseks. Volvol on patent tagasillapuksidele, mis toetuvad alusvankrile ja annavad Volvo 850-le passiivse tagasilla pööramise. Hoolimata mudeli pikast kerest on pöörderingi diameeter kõigest 10,2 m. "History of the Volvo 850 Saloon/Sedan". "volvo850t-5r.com". "Volvo 850 2.0 10v (1995)".
Kaaliumpermanganaat

Kaaliumpermanganaat on anorgaaniline aine molekulivalemiga KMnO4. See on sool, mis koosneb kaaliumi katioonist ja MnO4 anioonist. Tugev oksüdeerija. Lillaka värviga sool. Aastal 2000 toodeti 30 000 tonni kaaliumpermanganaati.[viide?] Mangaani oksüdatsiooniaste on ühendis VII. Tehases toodetakse KMnO4 mangaandioksiidist. MnO2 sulatatakse kokku kaaliumhüdroksiidiga ning soojendatakse hapniku olemasolul. Seejärel ühineb saadus süsihappegaasiga ning lõppsaaduseks on KMnO4. 2 MnO2 + 4 KOH + O2 → 2 K2MnO4 + 2 H2O 3 K2MnO4 + 2 CO2 → 2 KMnO4 + 2 K2CO3 + MnO2 Tihedus on 2,7 g/cm3. Toatemperatuuril lahustub vees 64 g/L. Molaarmass on 158 g/mol. Kasutatakse orgaanilisel sünteesil, on apteegis ravimina kättesaadav. KMnO4 vesilahust kasutatakse titrandina tiitrimisel (kus toimub redoksreaktsioon analüüdi ja titrandi vahel). Veidi happelised KMnO4 vesilahused on kasutusel gaasilisel elavhõbeda kogumisel.
Renate Loll

Renate Loll (sündinud 1962 Aachenis) on saksa füüsik, kes tegeleb kvantgravitatsiooniga. Ta töötab Radboudi Ülikooli Matemaatika, Astrofüüsika ja Osakestefüüsika Instituudis Nijmegenis.
Szymon Ziółkowski

Szymon Jerzy Ziółkowski [š'õmon zjulk'ovski] (sündinud 1. juulil 1976 Poznańis) on Poola endine kergejõustiklane (vasaraheitja). Olümpiavõitja (2000) ja maailmameister (2001). Sydney 2000 olümpiavõitja 80.02 Edmonton 2001 maailmameister 83.38 Helsingi 2005 hõbemedal 79.35 Berliin 2009 hõbemedal 79.30 Helsingi 2012 pronksmedal 76.67 Szymon Ziółkowski Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Pilte Szymon Ziólkowskist pilt 1 Sydney 2000 pilt 2
Arumäe kalmistu

Arumäe kalmistu on kalmistu Karksi kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Karksi-Nuia linnas Mulgi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu pindala on 2,88 ha. Kalmistu rajati 1876. aastal Karksi õigeusu koguduse jaoks Nuia aleviku lõunaservale uue kalmistuna, arvatavasti samal ajal uue kiriku ehitamisega. Sellepärast on selle kohta ka kasutatud nime 'Karksi uus õigeusu kalmistu'. Karksi valla kalmistud Karksi valla kodulehel Arumäe kalmistu. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
MINI

Austin Mini ehk Morris Mini on väikeautomudel, mille kaubamärk kuulub BMW-le. Austin Mini on toodetud kolm põlvkonda. Kolmas põlvkond on eelmisega välimuselt sarnane, aga tehnika on uus. Pildil on põhiversioon, kolme uksega Cooper, aga pakkuma hakatakse ka muid versioone, nende seas ka üks, mida varem polnud: viie uksega luukpära, asendus Clubmanile. Mini valmib nüüd samal autopõjal, millel hakkab valmima järgmise põlvkonna BMW 1. seeria. Põhimootoriks saab 1,5liitrine bensiinimootor, aga müüma hakataks ka diislit ja 2liitrist bensiinimootorit Cooper S-ile. Sisemust on samuti tavalisemaks muudetud.
Opel Adam

Opel Adam on Opeli poolt aastatel 2012–2019 toodetud väike kolme uksega esiveoline linnaauto. Auto sai nime Opeli autofirma asutaja Adam Opeli nime järgi ning selle esmaesitlus toimus 2012. aasta Pariisi autonäitusel. Adam on ehitatud lühendatud Opel Corsa D platvormile. Opel Adami maasturilikuma välimusega versioon on Opel Adam Rocks, mida esitleti 2014. aastal Genfi autonäitusel. Autole lisati hallist plastikust kaitseraudade lisad ja rattakoobaste laiendused. Erinevalt näiteks Fiat Panda 4×4-st on sõiduk siiski vaid välimuselt maasturi moodi ning endiselt esirattaveoga. Opel Adam Rocks Fung, Derek. "Opel Adam etymology: Who is named after? What does its name mean?". Arnouts, David (26. september 2012). "Opel Adam premieres at Paris motor show". Autoweek. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. jaanuar 2023. Weiner, Eric (20. veebruar 2014). "Opel Adam Rocks Headed to 2014 Geneva Auto Show".
Volkswagen Polo

Volkswagen Polo on Volkswageni väikeauto, mida toodetakse 1975. aastast ning tänaseks on Polot toodetud 6 põlvkonna vältel. Tänapäevane VW Polo on seotud ka mitmete teiste Volkswagen grupi toodetavate sõiduautodega nagu näiteks Škoda Fabia, SEAT Ibiza ja Audi A1. Esimese põlvkonna Polo, mida müüdi ka Volkswagen Derby nime all, oli tegelikult teiste märkide ja mõningate pisierinevustega Audi 50. 1. põlvkond VW Polo Audi 50 Polo Mk2 esitleti 1981. aasta oktoobris. Põhjalik mudeliuuendus tehti Polole 1990. aastal. Polo Mk 2 Polo Mk2 mudeliuuendus 3. põlvkond 3. põlvkonna Variant 3. põlvkonna mudeliuuendus 4. põlvkond 4. põlvkonna CrossPolo 4. põlvkond Fun 4. põlvkond S2000 4. põlvkonna mudeliuuendus Viiendat põlvkonda esitleti 2009. aastal Genfi autonäitusel. 5. põlvkond 5. põlvkonna CrossPolo 5. põlvkonna Sedan 5. põlvkond R WRC Street 5. põlvkond R WRC 5.põlvkonna mudeliuuendus 6. põlvkonna mootorivalik algas turule toomise hetkel 1,0-liitrisest R3 48 kW (65 hj) bensiinimootorist ja lõppes 2-liitrise 147 kW (200 hj) turboga bensiinimootoriga (GTI mudel). Kuues põlvkond on ka esimene Polo, millest pole kolmeukselist varianti. 2020. aasta sügisel kujundati Polo visuaalselt ümber üleminekul mudeliaastale 2021. Sellest ajast alates on sõiduk varustatud uue Volkswageni logoga ja tagaluugil olev Polo kiri, mis oli kunagi vasakul all, on nüüd on paigutatud uues kirjas keskel VW logo alla. Tehniliselt on värskendatud "Modular Infotainment Kit 3" (MIB3). 6. põlvkond 6. põlvkond R-Line 6. põlvkond sedaan (Virtus) 6. põlvkond GTi 6. põlvkond GTi R5 6.põlvkonna mudeliuuendus
Renault Twingo

Renault Twingo on Renault' toodetav väike neljakohaline linnaauto, mida tutvustati esmakordselt Pariisi autonäitusel 1992. aastal. Seda toodeti kuni 2021. aastani kolme põlvkonna vältel. Twingo nimi on moodustatud kolmest sõnast: twist, swing ja tango. Esimese põlvkonna Twingo jõudis müügile 1993. aasta aprillis ning esialgu oli saadaval vaid üks varustustase ja neli välisvärvi: Coral Red, Indian Yellow, Coriander Green ja Overseas Blue. Esimese põlvkonna Twingol olid 1,0- ja 1,2-liitrised R4-bensiinimootorid. Mudeliuuendused tehti Twingole aastatel 1998, 2000 ja 2004 ning vasakpoolse liiklusega turgudel müüdi seda 2007. aasta augustini. Edasi jätkus Twingo I tootmine Colombias, kus toodeti autosid Lõuna-Ameerika turu jaoks kuni 2012. aastani. Kokku valmistati esimese põlvkonna Twingosid 2,6 miljonit. Twingo I Twingo I Twingo I Twingo II esitleti 2007. aastal Genfi autonäitusel ning endiselt oli tegu kolmeukselise pisiautoga. Mudeliuuendust tutvustati 2011. aasta Frankfurdi autonäitusel. Twingo II Twingo II mudeliuuendus 2014. aastal esitletud 3. põlvkond valmistati koostöös Smartiga ning Twingo III on esmakordselt 5-ukseline, tagamootori ning tagarattaveoga. Twingo III-le pakutakse kahte mootorit: 1- (70 hj) ja 0,9-liitrist (90 hj) bensiinimootorit (viimane turboga) ning auto on tänapäeval selles klassis harva esineva tagaveoga. Esirattaid saab tagaveo tõttu hästi pöörata ja Twingoga on tänu sellele palju parem kitsastes oludes manööverdada. 2015. aastal valiti Renault Twingo Eesti aasta autoks. 2021. aasta alguses teatab Renault Twingo tootmise lõpetamisest, viidates järjest karmistuvatele keskkonnanõuetele ning plaanile lõpetada väikeste sisepõlemismootoriga linnaautode tootmine. Twingo III Twingo III Twingo II ja Twingo III "New Renault Twingo : The Third Generation is Coming". 14. veebruar 2014. "Twingo I - 1992". "twingo.guide: Know your Twingo". 21. november 2015. "Eesti aasta auto 2015 on Renault Twingo".[alaline kõdulink] "The Twingo, it's over! Renault forced to stop production". 27. jaanuar 2021. Vaadatud 16.02.2021.[alaline kõdulink]
Ágúst H. Bjarnason

Ágúst H. Bjarnason (20. august 1875 – 22. september 1952 Reykjavík) oli teerajaja Islandil psühholoogia õpetamises ning esimene, kes islandi keeles psühholoogiaalaseid raamatuid kirjutas. Ta oli ka filosoof ja Islandi Ülikooli professor. Tema vanemad olid Bíldudaluri kaupmees Hákon Bjarnason ja Jóhanna K. Þorleifsdóttir. Revolutsiooniline hetk Islandi psühholoogia ajaloos saabus siis kui Ágúst H. Bjarnason ja Guðmundur Finnbogason asusid Kopenhaageni Ülikooli psühholoogiat ja filosoofiat õppima. Nad mõlemad lõpetasid oma magistriõpingud aastal 1901 ja seejärel doktoriõpingud aastal 1911 ning nende mõlema peaaineks oli psühholoogia. Lisaks Taanile täiendas Ágúst oma haridust ka Prantsusmaal. Nii Ágúst H. Bjarnasoni kui Guðmundur Finnbogasoni mentor oli Harald Høffding. Ágústi doktoritöö käsitles prantslasest filosoofi Jean-Marie Guyau'd. Doktoritöö kaitsmisega samal aastal sai temast ka 1911. aastal rajatud Islandi Ülikooli filosoofiateaduskonna esimene filosoofia- ja psühholoogiaprofessor. Aastatel 1918–1928 oli ta ka ülikooli rektor. Seejärel oli ta aastani 1944 kooli Gagnfræðaskóla Reykvíkinga direktor. Ta suri 1952. aastal Reykjavíkis. Oma elu jooksul jõudis Ágúst H. Bjarnason kirjutada suure hulga artikleid ja raamatuid (sealhulgas filosoofiaõpikuid). Tema 1924. aastal ilmunud psühholoogia käsiraamat jäi paljudeks aastateks sellealaste teadmiste allikaks nii üliõpilastele kui lihtsalt psühholoogiast huvitatutele. Muuhulgas tegelesid tema kirjutised inimese vaimu uurimise ajaloo, loogika, üldise psühholoogia ja eetikaga. Ágúst H. Bjarnason. Vaadatud 28.04.2014. "The IUPsyS Directory: Major Research Institutes and Departments of Psychology". Géry d'. Ydewalle. Taylor & Francis, 1993.
Škoda Fabia

Škoda Fabia on Škoda toodetav väikeauto. Seda on toodetud kolm põlvkonda alates 1999. aastast. Esimest põlvkonda hakati tootma 1999. aastal. Fabia I Fabia I Combi Fabia I Sedan Fabia I WRC Teist põlvkonda esitleti 2007. aasta Genfi autonäitusel. Fabia II Fabia II Fabia II Combi Kolmandat põlvkonda esitleti 2014. aasta Pariisi autonäitusel ning selle tootmine algas 2014. aasta augustis. Keretüüpidest on saadaval viieukseline luukpära ja viieukseline sedaan. Fabia III Fabia III Fabia III Combi Fabiast on ehitatud ka R5-klassi ralliauto, mis on mõeldud võistlemiseks WRC-2 võistlustel. Škoda Fabia R5 ralliauto Pariisi autonäitusel Škoda Fabia R5 Škoda Fabia R5
Kuusalu raamatukogu

Kuusalu raamatukogu on rahvaraamatukogu Harju maakonnas Kuusalu vallas. Raamatukogul on filiaalid Joaveskil, Kolgas, Kõnnus, Vihasool. Kuusalu raamatukogu (Kuusalu valla kodulehel) Kuusalu Raamatukogu koduleht Kuusalu Raamatukogu Facebookis
Värska valla lipp

Värska valla lipp on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Värska valla lipp. Lipp kinnitati Värska valla volikogus, kuid kinnitamata Riigikantselei poolt. Valla lipp on valgel kangas, mille neljas nurgas on punased kolmnurgad mõõtmetega 38x35,5x55 cm ning kanga keskosas on punase-rohelise-mustaga tikand, mis kujundab seto naiste peakateotsa suurendatud mustrit. Musta ääre kaugus lipu vasakust ja paremast servast on 50 cm ning alumisest ja ülemaisest servast 22 cm. Lipu normaalsuurus on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Punane on eluvärv, roheline on looduse värv ja must on mulla värv. Tikand lipu keskel kujutab seto naiste peakateotsa suurendatud mustrit. Valla lippu kasutatakse valla, Põlva maakonna ja üleriigilistel tähtpäevadel. Valla lippu koos riigilipuga kasutades asetatakse riigilipp lippude poolt vaadates paremale. Vallaelanikel on õigus kasutada hoonetel valla lippu koos riigilipuga. Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. Valla lipu etalonkujutist säilitab vallavalitsus vallavalitsuse hoones. Värska valla vapp Põlva maakond Värska valla põhimäärus Riigiteatajas
Paul Rusanov

Paul Rusanov (sündinud 12. oktoobril 1950) on Eesti seltskonna- ja võistlustantsu õpetaja. Lõpetanud Järva-Jaani Keskkooli 1969. aastal, õppis ta aastatel 1969–1972 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas elukondliku teeninduse ökonoomikat ning kaugõppes 1974–1977 masinaehituse ökonoomikat. Ta on töötanud teeninduskombinaadis "Järva" tootmisosakonna juhatajana, Paide Kutsekeskkoolis ja Paide 3. Keskkoolis õpetajana ning Paide Rajooni Kultuurimaja direktorina. 1982. aastast on ta töötanud Viljandis Heimtali koolis keemia ja tööõpetuse õpetajana. Paul Rusanov on alates 1967. aastast töötanud seltskonna- ja võistlustantsu õpetajana. Aastatel 1969–1972 tegeles ta võistlustantsuga tantsuklubis Hõbe-Must Ants ja Malle Taela juhendamisel. Ta on diplomeeritud tantsuõpetaja ning on juhendanud koos abikaasa Aza Rusanoviga võistlustantsuklubisid Paides ja Viljandis. Nende õpilastest on kaks Viljandi EPT tantsuklubi Siller tantsupaari jõudnud rahvusvahelisse ehk Sonder klassi. Nad on välja koolitanud mitmeid A ja B klassi paare. Paul Rusanov kuulub koos abikaasa Aza Rusanoviga Eesti Tantsuõpetajate Liitu. Eesti Tantsuõpetajate Liit: Liikmed Rumba, Samba, Tango... Delfi, 10. detsember 2011.
Üliõpilasleht

Nime "Üliõpilasleht" on aegade jooksul kandnud mitu Eesti üliõpilaskonna häälekandjat: Üliõpilasleht (algul ka Üliõpilaste Leht) oli aastatel 1920–1940 ilmunud leht. Üliõpilasleht oli aastatel 1989–1990 ilmunud Eesti üliõpilaskonna leht. Üliõpilasleht (ka Eesti Üliõpilasleht) on aastast 1999 Eesti Üliõpilaskondade Liidu välja antav leht.
Gyula Zsivótzky

Gyula Zsivótzky (25. veebruar 1937 – 29. september 2007) oli Ungari kergejõustiklane (vasaraheitja). Olümpiavõitja (1968). Rooma1960 hõbemedal 65.78 Tokio 1964 hõbemedal 69.08 Méxicos 1968 olümpiavõitja 73.36 Stockholm 1958 pronksmedal 63.68 Belgrad 1962 Euroopa meister 69.64 Budapest 1966 hõbemedal 68.62 Pilt Gyula Zsivótzkyst
VIK

VIK või Vik võib tähendada järgmist: Vaba Isamaaline Kodanik Vik, asula Norras, Hole valla keskus Vik (perekonnanimi)
Kareličy

Kareličy (transkribeerituna Karelitšõ) on alev Valgevenes Hrodna oblastis, Kareličy rajooni halduskeskus. Asula nimi on poola keeles Korelicze, leedu keeles aga Kareličai. Alevis on toiduainete tööstus, töödeldakse ka lina. Kareličy on traditsiooniliselt olnud kohalikuks tikandite valmistamise keskuseks. Haridust annavad keskkool ja põhikool. Alevis on raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on katoliku kirik aastast 1938, õigeusu kirik aastast 1877, park ja mõisakompleks XIX sajandi lõpust, pruulikoda aastast 1858. Alevit on esimest korda mainitud 1395. aastal, mil seda rüüstasid ristirüütlid. Taas on Kareličyt mainitud XV sajandil, mil see kuulus Leedu suurvürstile ja asus Navahradaki vojevoodkonnas. 1505. aastal rüüstasid asulat krimmitatarlased. Aastaks 1594 oli Kareličyst saanud alev. XVI sajandil läks alev Czartoryskite valdusse, aga XVII sajandil Radziwillidele. 1655. aastal rüüstasid alevit Vene väed, veidi hiljem aga rootslased. XVII sajandi keskel hakkas alevis tegutsema tikandimanufaktuur, mille asutasid Radziwillid. Lisaks tikanditele valmistati seal diivaneid, gobelääne ja kuntušše. Põhjasõja ajal rüüstasid rootslased taas Kareličy. 1757. aastal valmis raekoda. Alates kolmandast Poola jagamisest aastal 1795 oli Kareličy Venemaa koosseisus. Aastast 1828 läks alev Wittgensteinide valdusse, aga hiljem Puttkameritele. XX sajandi alguseks oli alevis 1500 elanikku, seal tegutses postkontor ja telegraaf. Pärast esimest maailmasõda kuulus Kareličy Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu. Kareličy Kareličy õigeusukirik Kareličy keskväljak Pruulikoda Andrej Bohuš – Valgevene füüsik Itzhak Katzenelson – juudi luuletaja Walenty Romanowicz – poola kunstnik "Belarus". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.  Kareličy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Alev valgevene fotoentsüklopeedias Kareličy
Ühtluskool

Ühtluskool on koolikorraldus, milles iga järgmine kooliaste põhineb eelmisel, võimaldades seeläbi tõrgeteta üleminekut ühest koolist teise. Ühtluskooli nõuet hakati juurutama 17. sajandil (Jan Amos Komenský). Ühtluskooli põhimõte on tänapäeval kasutusel enamikus arenenud riikides. Eesti entsüklopeedia. 10. köide: TÜRI–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998, lk 636. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 24.04.2014)
Patrick O'Callaghan

Patrick "Pat" O'Callaghan (15. september 1905 Derrygallon – 1. detsember 1991 Clonmel) oli Iirimaa kergejõustiklane (vasaraheitja). Kahekordne olümpiavõitja (1928 ja 1932). Amsterdam 1928 olümpiavõitja 51.39 Los Angeles 1932 olümpiavõitja 53.92 Pilte Pat O'Callaghanist: pilt 1 pilt 2