Aleksander Nevski katedraal

Püha Aleksander Nevski katedraal (täispikk nimi Tallinna Neeva Vaga Õigeusulise Suurvürsti Aleksandri peakirik, lühendatult Neeva Aleksandri peakirik) on Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku stavropigiaalne õigeusu kirik Tallinnas Toompeal aadressil Lossi plats 10. Kirik on antud rendile Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikule. Kirikut kasutab Tallinna Aleksander Nevski Stavropigiaalne kogudus. Aleksander Nevski peakirik ehitati Eestimaa kubermangu kuberneri Sergei Šahhovskoi algatusel otse Toompea lossi vastu (mis oli sel ajal Eestimaa kuberneri residents) kohale, kus oli park ilupuude ja roosipõõsastega. Varem, veel 1864. aastal, oli samas paigas Toompea turg (Dom Markt). Kuberner, vürst Šahhovskoi nõudis, et "merelt ja maalt säraks kõrgel üle Tallinna vene peakiriku rist kui õigeusu võidu tunnus". Maa kuulus Tallinna linnavalitsusele, kellelt keegi kiriku ehitamiseks luba ei küsinud. Peakiriku ehitamiseks korraldati ülevenemaaline korjandus, vallavanematel lubati selle heaks ära anda isegi oma kaelaskantavad ametimärgid. Vene kirikuarhitektuurist lähtunud historitsistlikus stiilis pühakoja ehitust alustati 1894. aastal ja see valmis 1900. aastal, arhitekt oli Mihhail Preobraženski. Peakirik sai nime Novgorodi vürsti Aleksander Nevski järgi. Kuni 1900. aastani oli õigeusu kiriku peakirik (katedraal) Eestis Tallinna Issanda Muutmise peakirik, Aleksander Nevski katedraali valmimise järel, läks senine Tallinna Issanda Muutmise peakiriku venelaste kogudus üle Aleksander Nevski katedraali. Kiriku tornis on Tallinna võimsaim kirikukellade ansambel, 11 kella hulgas on ka 15 tonni kaaluv kell. 1928. aastal arutas Riigikogu ettepanekut kirik lammutada, kuna Eesti ei kuulunud enam Venemaale ja kirikuhoone sümboliseeris paljudele venestamist, kuid see kutsus esile õigeusklike rahvusvahelise protesti ja Riigikogu ei kiitnud seda eelnõu heaks. Sarnaseid üleskutseid esitati ajakirjanduse veergudel veel ka hiljem, 1936. ja 1938. aastal. Leiti, et kiriku sibulkuplid ei sobi Tallinna kui vana hansalinna arhitektuuriga. 1936. aastal vahetas senine Tallinna Aleksander Nevski vene kogudus kiriku eesti Siimeoni kogudusega, ühtlasi sai kirik Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku metropoliidi esinduskirikuks ja nimetati Aleksandri peakirikuks. Vene koguduse lahkumisjumalateenistus toimus 6. detsembril 1936. Vaade Pikast jalast Aleksander Nevski katedraalile 1930. aastatel Aleksander Nevski katedraal 1937. aastal Aleksander Nevski katedraal 1972. aastal Pikk Hermann ja Nevski katedraal Niguliste kiriku tornist 1974. aastal Aleksander Nevski katedraal 2015. aastal  Pikemalt artiklites Tallinna Andrease kogudus ja Tallinna Aleksander Nevski Stavropigiaalne kogudus Tallinna Aleksandri kogudust teenisid: ülempreester Simeon Popov, 30. aprill 1900 – 4. september 1909, koguduse esimene ülempreester Tallinna Püha Neeva-Aleksandri katedraalkirikus ... ülempreester Konstantin Gustavson (1873–1942), Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tallinna Püha Neeva Aleksandri koguduses 1940 – 14. juuli 1942 preester/ülempreester Aleksander Jürisson EAÕK Tallinna Püha Neeva-Aleksandri koguduses 3. detsember 1943 – 20. september 1944 ülempreester Konstantin Kokla EAÕK Tallinna Püha Neeva- Aleksandri katedraalkiriku Tallinna Andrease koguduses 20. september 1944 – 2. mai 1945 preester/ülempreester Vladimir Blagoveštšenski EAÕK Tallinna Püha Neeva Aleksandri koguduses 13. september 1946 – 1. juuli 1947 kogudust hooldav ülempreester Dionissi Samon EAÕK Tallinna Püha Neeva-Aleksandri peakiriku Tallinna Püha Andrease koguduses 1. märts – 15. september 1947, Andrease koguduse viimane preester ülempreester Tallinna Joann Alfred Meltsaar / Miltrop Püha Neeva-Aleksandri koguduses 1966 – 1. juuni 1973 Aleksander Nevski kabel Tallinna Aleksander Nevski kalmistu kirik Tallinna Aleksander Nevski kalmistu Toompea katedraali tekkimislugu. Kaja, 16. oktoober 1928, nr 243, lk 4 Katedraali ümber. Kaja, 18. oktoober 1928, nr 245, lk 5 Toompea Vene kirik lammutamisele. Kaja, 12. oktoober 1928, nr 240, lk 1 Toompea vene kirik eestlaste kätte. Rahvaleht, 7. detsember 1936, nr 143, lk 8. Aleksander Nevski katedraal kultuurimälestiste riiklikus registris Kalmar Ulm: "Toompea säravad kuldkuplid", 13. juuni 2009, ajalehe Postimees lisa "Arvamus ja kultuur" nr 103, lk 6. Isa Sergij: "Katedraal on kõigile avatud.", SL Õhtuleht 2. detsember 2000