laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
2022. aasta Prantsusmaa presidendivalimised

2022. aasta Prantsusmaa presidendivalimised toimusid kahes voorus, 10. ja 24. aprillil 2022. Kuna ükski kandidaat ei saavutanud esimeses voorus absoluutset häälteenamust, toimus teine voor, milles senine president Emmanuel Macron saavutas ülekaalu vastaskandidaat Marine Le Peni üle.. La République En Marche! erakonda esindav Macron alistas Rahvusrinde kandidaadiks olnud Le Peni ka 2017. aastal toimunud presidendivalimistel. Valimiste esimeses voorus sai Macron 27,9% häältest, Le Pen 23,2% häältest ning neile järgnesid La France Insoumise'i esindav Jean-Luc Mélenchon (22%), Reconquête kandidaat Éric Zemmour (7,1%), Vabariiklaste kandidaat Valérie Pécresse (4,8%) ning Sotsialistliku Partei kandidaat ja Pariisi linnapea Anne Hidalgo 1,8% häälesaagiga. Kuni 2017. aastani kaheks peamiseks parteiks peetud paremtsentristlik-gaullistlik Vabariiklased ja vasaktsentristlikud sotsialistid said mõlemad läbi aegade halvima presidendivalimiste tulemuse. Äärmusparempoolsetel oli valimistel tekkinud alternatiiv Le Penile Éric Zemmouri näol. Samas olid Zemmouri valijad üldiselt jõukamad kui Le Peni valijad. Valimiste teises voorus kogus Macron 58,5% ja Le Pen 41,5% häältest. Valimised võitis seega Macron, kuid 7,5% halvema tulemusega kui 2017. aastal. Lisaks võitis Le Pen seekord 30 departemangus (millest 7 ülemeredepartemangu); 2017. aastal võitis vaid 2 departemangus, mis olid mõlemad Prantsusmaa emamaal. Macronist sai esimene tagasivalitud president 20 aasta järel pärast Jacques Chiraci 2002. aastal. Valimistel osales 72% valimisõiguslikest inimestest, mis oli alates 1969. aasta presidendivalimistest väikseim valimisaktiivsus. Henry Samuel (11. aprill 2022). "Valérie Pécresse could lose €5m of her own election campaign money". The Telegraph (inglise keeles). Vaadatud 29. september 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "French presidential election: How France's once-dominant political parties fell from grace". France24 (inglise keeles). 10. aprill 2022. Vaadatud 29. september 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) https://www.tf1info.fr/politique/presidentielle-2022-electeurs-de-marine-le-pen-electeurs-de-eric-zemmour-selon-le-sondage-qui-sont-les-francais-prets-a-voter-pour-eux-2199493.html "Macron wins French presidential election". Le Monde (inglise keeles). 24. aprill 2022. Vaadatud 29. september 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Elektrivälja tugevus

Elektrivälja tugevus ehk elektriväljatugevus on füüsikaline suurus, mis väljendab elektrivälja võimet avaldada väljapunkti asetatud elektrilaengule jõudu. Elektrivälja tugevus E {\displaystyle E} võrdub antud väljapunkti asetatud proovilaengule mõjuva jõu ja selle laengu jagatisega: E = F q {\displaystyle E={\frac {F}{q}}} , kus F {\displaystyle F} on proovilaengule mõjuv jõud ja q {\displaystyle q} proovilaengu elektrilaeng. Kuna jõud on vektoriaalne (suunaga) suurus, siis kirjutatakse sama seos harilikult vektorkujul: E → = F → q {\displaystyle {\vec {E}}={\frac {\vec {F}}{q}}\,} . Elektrivälja tugevuse mõõtühik SI-süsteemis on volt meetri kohta (V/m), mis tuletub jõu ühiku njuuton (N) ja laengu ühiku kulon (C) jagatisest: N C = J C   m = W   s A   s   m = V   A   s A   s   m = V m {\displaystyle \mathrm {{\frac {N}{C}}={\frac {J}{C\ m}}={\frac {W\ s}{A\ s\ m}}={\frac {V\ A\ s}{A\ s\ m}}={\frac {V}{m}}} } . 1 njuuton kuloni kohta on sellise elektrivälja tugevus, milles punktlaengule suurusega 1 C mõjub jõud 1 N. Elektrivoo tihedus Väljatugevus
Seidlitz (Väätsa)

Seidlitz (saksa keeles Seidlitz a. d. H. Waetz, ′Seidlitz Väätsa kojast′) oli Braunschweigist Königslutterist pärit aadlisuguvõsa. Karl Johann von Seidlitz (1798−1885), meditsiinidoktor, tõeline riiginõunik, Peterburi mediko-kirurgia akadeemia professor, Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi viitsepresident, mõisaomanik Georg Karl Maria von Seidlitz (1840−1917), zooloogidoktor, Tartu ja Königsbergi ülikooli eradotsent, Tartu ülikooli zooloogia dotsent, entomoloog, mõisaomanik Karl Johann (Julian) Anton von Seidlitz (1878−pärast 1939), rittmeister, Loodearmee staabiülem, mõisaomanik Eestimaa: Väätsa (Waetz) (1864−1870 pandi-, 1870−1919 pärusvaldus) Ida-Preisimaa: Charlottenthal (kuni 1895), Ratshof (kuni 1895) Liivimaa eesti distrikt: Meeri (Meyershof) (1841−1844 pandi-, 1844−1919 pärusvaldus), Unipiha (Unnipicht) (1841−1844 pandi-, 1844−1853 pärusvaldus) EAA, f. 1674, n. 2, s. 27. Seidlitz. EAA, f. 1441. Perekond Seidlitz. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 253−256 [1].
Patriot Front

Patriot Front on 2017. aastal loodud Ameerika Ühendriikide fašistlik rühmitus. Patriot Fronti liikmeteks on 18-35 aastased valged mehed. Patriot Fronti manifest väidab et demokraatia on Ameerikat alt vedanud ning et Ameerika rahvus on kujunenud Euroopast tulnud avastajate järeltulijatest. Erinevalt teistest Ameerika valgete natsionalistide rühmitustest kasutab Patriot Front pehmemat retoorikat et meelitada konservatiive ja Trumpi toetajaid. Näiteks valge rassi asemel räägitakse euro-ameeriklastest. Patriot Front kasutab propaganda tegemiseks paraadide korraldamist, kleepiste, bännerite ja plakatite asetamist, gräffiti tegemist, toiduabi jagamist ja treeningute korraldamist. Patriot Front on üks Ameerika suurim ja aktiivseim paremäärmuslik poolsõjaline rühmitus. Täpne liikmete arv pole teada kuid hinnanguliselt on see mõnest sajast kuni mitme tuhandeni. 2022. aasta septembri seisuga oli Patriot Fronti Gabi kontol üle kümne tuhande jälgija.
Bad Loipersdorf

Bad Loipersdorf (2019. aastani Loipersdorf bei Fürstenfeld) on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. Thermae Loipersdorf spaa on tuntud oma suuruse poolest (u. 36 000 m²). Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Bad Waltersdorf

Bad Waltersdorf on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Elektrivälja jõujoon

Elektrivälja jõujooneks nimetatakse mõttelist joont, mille igast punktist tõmmatud puutuja siht ühtib väljatugevuse vektori E → {\displaystyle {\vec {E}}} sihiga. Staatilise elektrivälja jõujooned algavad positiivsel laengutel ja lõppevad negatiivsel või suunduvad lõpmatusse. Pööriselektrivälja jõujooned on suletud kõverad. Väljajoon
Buch-Sankt Magdalena

Buch-Sankt Magdalena on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. See moodustati 1. jaanuaril 2013 endiste valdade Sankt Magdalena am Lembergi ja Buch-Geiseldorfi liitmise teel. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sankt Magdalena am Lemberg

Sankt Magdalena am Lemberg oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Hartbergi ringkonnas. See ühendati 1. jaanuaril 2013 Buch-Geiseldorfi vallaga, et moodustada uus Buch-Sankt Magdalena vald Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.
Buch-Geiseldorf

Buch-Geiseldorf oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Hartbergi ringkonnas. See ühendati 1. jaanuaril 2013 Sankt Magdalena am Lembergi vallaga, et moodustada uus Buch-Sankt Magdalena vald Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.
Sumõ lahing

Sumõ lahing (ukraina keeles Бої за Суми) oli Venemaa ja Ukraina vägede vahel 2022. aasta 24. veebruarist 4. aprillini toimunud lahing. Sumõhimpromi ammoniaagileke Sumõ lahingus vangi langenud Vene sõjaväelased
Michiko

Michiko (jaapani keeles 美智子; varem koos tiitliga 皇后美智子 Kōgō Michiko 'keisrinna Michiko'; sündinud 20. novembril 1934 Tōkyōs) on Jaapani endine keisrinna, endise Jaapani keisri Akihito abikaasa. Ta sündis jahuveskite firma Nisshin Flour Milling Co. presidendi ja hilisema aupresidendi Hidesaburo Shōda (1904–99) ja tema abikaasa Fumiko Shōda (sündinud Soejima, 1910–88) esimese tütrena. 1953 astus ta Püha Südame Naisteülikooli kirjandusteaduskonda, kus õppis inglise kirjandust. Tulevase keisriga tutvus ta pärast ülikooli lõpetamist summa cum laude 1957. aasta augustis, kui käis suvel Karuizawa kuurortlinnas tennist mängimas. Kümneliikmeline keiserlik õukonnanõukogu kiitis nende kihluse ametlikult heaks 27. novembril 1958. Michiko on pärit lihtrahva seast. Ta on esimene tavakodanik, kes abiellus Jaapani kroonprintsiga – siiani olid kõik kroonprintsid võtnud naise õukonda kuuluvate aadlike või keisrisuguvõsa kõrvalharude liikmete hulgast. See muutus võimalikuks pärast seda, kui 1946. aastal vastu võetud Jaapani põhiseadus kaotas kõik aadlitiitlid ja aadli eesõigused väljaspool keisrisuguvõsa. 1947. aasta oktoobris kitsendati keisrisuguvõsa mõistet: sinna jäeti üksnes keiser Hirohito, tema vennad ja nende järeltulijad. Ent Michiko vanemad, kuigi jõukad, polnud kunagi aadli hulka kuulunud ja seetõttu tekitas see abielu konservatiivsetes ringkondades vastumeelsust. Ka Akihito ema ja Michiko ämm Nagako suhtus oma miniasse halvasti. Kuid noorpaar sai Jaapanis väga armastatuks. Michiko ja Akihito abiellusid 10. aprillil 1959. Abielust sündis kolm last: 23. veebruaril 1960 kroonprints Naruhito, 30. novembril 1965 prints Akishino ja 18. aprillil 1969 printsess Sayako. Akihito ja Michiko lõid pretsedendi ka sellega, et otsustasid oma lapsi ise kasvatada, mitte ei andnud neid koduõpetajate ja kasvatajate hoolde. Michiko toitis Sayakot isegi oma rinnaga. Keiser Hirohito suri 7. jaanuaril 1989. 12. novembril 1990 krooniti Akihito ja Michiko ametlikult keisriks ja keisrinnaks. Kui Akihito sai keisriks, määrati keisrinna Michiko Jaapani Punase Risti aupresidendiks. Akihito ja Michiko on käinud ka Eestis. Nende visiit algas 24. mail 2007. "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk 121
Vihti kirikuküla

Vihti kirikuküla on küla Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas Vihti vallas, 55 km kaugusel Helsingist. Elanike arv on 3400. 1994. aastal valiti Vihti kirikuküla Uusimaa aasta külaks. https://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__vaerak/statfin_vaerak_pxt_11s8.px/table/tableViewLayout1/ Vihdin kirkonkylä on vuoden uusmaalainen kylä – Helsingin Sanomat
Newcastle (Uus-Lõuna-Wales)

Newcastle on linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesis. See asub Sydneyst 116 km põhja pool. 2021. aastal oli Suur-Newcastle'i suurlinnapiirkonna elanikkond 682 465, samas kui linnas endas 453 515 inimest. Newcastle on rahvaarvult teine ​​linn Uus-Lõuna-Walesis ja Austraalia rahvaarvult kuues või seitsmes olenevalt linnapiirist.
Päästeameti aumärgid

Kaks korda aastas tunnustab Päästeamet päästeteenistuse aumärkidega inimesi, kes on üles näidanud vaprust elude päästmisel või panustanud päästeala arengusse. Ettepaneku aumärgi andmiseks võivad päästeasutusele teha: päästeasutuse ja struktuuriüksuse juht; kõik päästeteenistujad, kooskõlastades ettepaneku struktuuriüksuse juhiga, kellele aumärgi kandidaat vahetult allub; Siseministeeriumi kantsler; Sisekaitseakadeemia rektor ja Päästekolledži juht; vallavanem ja linnapea. Päästeteenistuse aumärgi liigid: Päästeteenistuse Suur Kuldrist — annab siseminister erakordsete teenete eest päästealal; Päästeteenistuse Kuldrist — annab siseminister ulatuslike ja keerukate päästetööde juhtimise või silmapaistvate teenete eest päästealal, samuti kauaaegse eeskujuliku teenistuse eest päästeasutuses; Päästeteenistuse Hõberist — annab siseminister keerukate päästetööde juhtimise või silmapaistvate teenete eest päästealal; Päästeteenistuse Medal — annab siseminister keerukatel päästetöödel ülesnäidatud vapruse eest või teenete eest päästealal. Elupäästja Medal — annab siseminister tunnustusena inimeste elu päästmisel ilmutatud vapruse ning kangelaslikkuse eest. Medaleid antakse välja üks kord aastas organiseeritud tuletõrje aastapäeval septembris. Päästeameti Kuldsete Tammelehtedega Teenetemedal — annab siseminister Päästeameti teenistujale 15-aastase laitmatu või silmapaistvalt hea teenistuse eest Päästeametis; Päästeameti Hõbedaste Tammelehtedega Teenetemedal — annab siseminister Päästeameti teenistujale 10-aastase laitmatu või silmapaistvalt hea teenistuse eest Päästeametis. Päästeameti Rinnamärk — annab Päästeameti peadirektor neile, kes on märkimisväärselt panustanud erinevate tegevuste ja projektide kaudu Päästeameti eesmärkide saavutamisse. Päästeameti missioonmedal — annab Päästeameti peadirektorpäästemeeskonna koosseisus või eksperdina rahvusvahelisel missioonil osalenud meeskonna liikmele ning Eesti Vabariigi või välisriikide kodanikele, kes on andnud silmapaistva panuse koostööks või osutanud tõhusat kaasabi Eesti Päästemeeskonna või eksperdi edukaks tegutsemiseks missioonil. Tutvu siin ka aumärkide registriga.
Eesti Mootorispordi Muuseum

MOMU ehk Mootorispordi Muuseum asub endises Ellamaa elektrijaamas Turba asulas, aadressil Tööstuse 3. Ellamaa elektrijaam ehitati 1923. aastal ning seda kasutati kuni 1966. aastani elektri tootmiseks. MOMU Mootorispordi Muuseumi arendav MTÜ Eesti Mootorispordi Ajalugu on majja investeeringuid teinud alates 2007 aastast. Koduleht
Saqqez

Haldusalaüksuse kohta vaata artiklit Saqqezi maakond. Saqqez (pärsia keeles سقز, kurdi keeles سه‌قز; ka Saghez, Saqez, Saqqiz, Saqiz või Sakīz) on Iraani linn, Kurdistani provintsi Saqqezi maakonna keskus. Aastal 2016 elas linnas 165 258 inimest. Saqqezi basaar Domenarehi mošee Karaftu koopad Haj Salehi hammam Chlchama mägi "Statistical Center of Iran > Home". Grami, Bahram (2015). "Saqqez". Encyclopaedia Iranica.
Nagako

Nagako (6. märts 1903 Tōkyō – 16. juuni 2000) oli Jaapani keisrinna, 124. Jaapani keisri Hirohito abikaasa. Sündis kõrgest soost Kuninomiya Kuniyoshi esimese tütrena. 26. jaanuaril 1924 sai ta kroonprintsessiks ja 25. detsembril 1925, kui Hirohito krooniti keisriks, sai Nagakost keisrinna. Nagakol ja Hirohitol sündis kokku seitse last: Printsess Teru (1925–1961) Printsess Hisa (1927–1928) Printsess Taka (1929–1989) Printsess Yori (sündinud 1931) Kroonprints (hiljem keiser) Akihito (sündinud 1933) Prints Hitachi (sündinud 1935) Printsess Suga (sündinud 1939)
Hees

"Hees" oli omakirjastuslik luulealmanahh, mida ilmus aastatel 1967-1968 neli numbrit. 1961. aastal toimus noorte kirjandushuviliste kokkutulek "Noorte Looming", mille matarjalidest koostati käsikirjaline mapp pealkirjaga "Esimene Loomus", mis aga trükki ei jõudnud. Taolisi kokkutulekuid toimus veel 1962. ja 1963. aastal Koigis ning 1964. aastal Aegna saarel. Pandi kokku veel samasuguseid kogumikke pealkirjaga "Looming"; alates 1964. aastast pealkirjaga "Noorte Looming". Need kogumikud ilmusid esialgu 15, hiljem 25 või 30 eksemplaris. Anti välja ka esikteoste sarja pealkirjaga "Esimene Loomus", mille autorite hulgas olid Viivi Luik, Märt Raba, Ingvar Luhaäär ja Udo Otsus. "Noorte Loomingu" viimane number ilmus pärast aastast vaheaega 1967. aastal, milles kuulutati välja konkurss uue ja särtsakama nime leidmiseks. Selleks sai Eduard Moloki ettepanekul "HEES" (Hullemini Enam Ei Saa). Noorte Autorite Koondis. Tallinn, 1967. 54 lk. Autorid: Leelo Tungal, Tiit Ehala, Kari Ahk, Astrid Reinla, Edward O'Men ( = Eduard Molok), Jüri Üdi, Toomas Vint, Christian Morgenstern (tõlk. Joel Sang), Kalju Lepik, Miroslav Lamaš (tõlk. Tõnis Vint). Illustratsioonid; Aili Sarv, Jüri Arrak. Toimetus: M. Aare, E. Karu, A. Piik, S. Saar, T. Tasa, K. Tulviste, I. Viidalepp, H. Väli. Kunstiline kujundaja: Tõnis Vint. Noorte Autorite Koondis. Tallinn, 1968. 68 lk. Autorid: Jüri Üdi, Sirje Kiin, Jaak Jõerüüt, Peeter Tulviste, Helle Karis, Raul Meel, Silvester Houdeard (õieti Dom Sylvester Houédard), Jan Burka, Ernst Jandl, Enn Karu, Andres Ehin, Toomas Vint, Johnny B. Isotamm, Juku Muul ( = Toomas Vint), Gerald Gassopt-Talabit (tõlk. Toomas Vint), Tõnis Vint. Illustratsioon: Illimar Paul. Toimetus: J. Jõerüüt, I. Paul (kujundaja). A. Piik, K. Tulviste, T. Vint. "HEESi" väljaanne 3. 33 lk. Toomas Vint. Suitsupilvedest unistus. Kunstiliselt kujundanud autor. Noorte Autorite Koondis. Tallinn, 1968. 75 lk. Autorid: Jaak Jõerüüt, Juhan Tomingas, Henn-Kaarel Hellat, Lewis Carroll, Henry Chopin, Raul Meel, Enn Karu, Eduard Vilde, Toomas Vint, Ann Piik, Juku Muul, Johnny B. Isotamm, Andres Ehin. Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata : omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308. KM EKLA f 321 m 19:5-8.
Kurekell (almanahh)

"Kurekell" oli 1969. aastal Tartus ilmunud omakirjastuslik luulealmanahh. Kurekell. Tartu, 1969. 54 lk. Autorid: Joosep Tammo, Leelo Tungal, Toomas Vint, Ave Alavainu, Jüri Üdi, Johnny B. Isotamm, Juhan Tomingas, Jaak Jõerüüt, Peeter Ilus, Paul-Eerik Rummo. Koostaja: Jüri Adams. Kujundus: Enn Tegova. Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata : omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308. KM EKLA f 321 m 20:3.
Bathurst

Bathurst on mitme koha nimi. Bathurst (Uus-Lõuna-Wales), linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigis Bathurst (New Brunswick), linn Kanadas New Brunswicki provintsis Bathursti saar, saar Põhja-Jäämeres Banjul (varem Bathurst), Gambia pealinn
Dobele piirkond

Dobele piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis. Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Dobele, Auce ja Tērvete piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Dobele piirkonna pindala on 1629,4 km². Tekkinud uus omavalitsus vastab pindalalt endisele Dobele rajoonile. Piirkonna halduskeskuseks on Dobele linn. Auce Dobele Annenieki vald (Annenieku pagasts) Augstkalne vald (Augstkalnes pagasts) Auri vald (Auru pagasts) Bēne vald (Bēnes pagasts) Bērze vald (Bērzes pagasts) Biksti vald (Bikstu pagasts) Bukaiši vald (Bukaišu pagasts) Dobele vald (Dobeles pagasts) Īle vald (Īles pagasts) Jaunbērze vald (Jaunbērzes pagasts) Krimūnase vald (Krimūnu pagasts) Lielauce vald (Lielauces pagasts) Naudīte vald (Naudītes pagasts) Penkule vald (Penkules pagasts) Zebrene vald (Zebrenes pagasts) Tērvete vald (Tērvetes pagasts) Ukri vald (Ukru pagasts) Vecauce vald (Vecauces pagasts) Vītiņi vald (Vītiņu pagasts) Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Dobele piirkonna koduleht
Īle vald

Īle vald (läti keeles Īles pagasts) on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Annenieki, Lielauce, Vecauce, Naudīte, Bēne ja Zebrene vallaga. Valla pindala on 76,7 km². 2011. aastal oli seal 394 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 341 inimest. Aastal 2011 elas vallas 327 lätlast, 14 venelast, 9 valgevenelast, 11 ukrainlast, 13 poolakat ja 28 leedulast. Valla keskus on Īle küla. Vallavanem on Dina Meldere (ühine Lielauce vallaga). Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Cirole (Zirohlen), Īle (Ihlen) ja Stirnase (Stirnen) mõisade maadele. Aastal 1935 oli Jelgava kreisi kuulunud valla pindala 60,2 km² ja seal oli 939 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Īle külanõukogu, mis aga aastal 1947 likvideeriti. Külanõukogu taastati ja vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1975 likvideeriti Īle külanõukogu taas ja selle maad liideti Lielauce külanõukoguga. Aastal 1989 taastati Īle külanõukogu, selle maad eraldati Lielauce külanõukogust. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastal liideti vald Auce piirkonnaga, aastast 2021 kuulub see aga Dobele piirkonda. Valla suuremad jõed on Auce jõgi ja Sesava jõgi. Looduskaitse all on Ezermaļi remmelgad, Krieviņi künnapuu, Jaunsētase tamm, Putniņase Idatamm, Putniņase Läänetamm, Klabatase tamm, Atāli tammed, Stirnumuiža hobukastan, Stirnumuiža tammed, Īle mänd, Īle mõisa pargi hallid nulud, Stinkase mänd ja veel kolm nimetut põlispuud. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Spārni mäe linnamägi, Īle luteri kirik, Gailīši muinaskalmed ja Īle mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park ja loss. Kohaliku kaitse all on sanatooriumi direktori maja ja Stirnase mõisa hoonetekompleks, sealhulgas häärber, teenijate maja, tuulik, park, ait ja laut. Vallas on kolm küla. Valla keskus Īle on staatusega vidējciems ja aastal 2022 oli seal 214 elanikku. Kaks küla on staatusega mazciems: Īles sanatorija 36 elanikuga aastal 2014 ja Stirnas 10 elanikuga aastal 2014. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Valla maastik Stirnase mõisa tuulik Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Ethnic composition of Latvia 2011 Dobeles novads Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2022. Vaadatud 1. oktoobril 2022. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2022. Vaadatud 1. oktoobril 2022. Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Īle vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
144. motolaskurdiviis

144. kaardiväe motolaskurdiviis (vene keeles 144-я гвардейская мотострелковая дивизия) on Venemaa maavägede 20. ühendarmee väeüksus. 254. motolaskurpolk 488. motolaskurpolk - Klintsõ, Brjanski oblast 59. tankipolk 856. suurtükiväepolk RUSSIAN OFFENSIVE CAMPAIGN ASSESSMENT, OCTOBER 3 (vaadatud: 22.10.2022) ВСУ уничтожили 488 мотострелковый полк РФ 12.03.2022 (vaadatud: 01.10.2022)
Masako

Masako (雅子; sünninimi Masako Owada; sündinud 9. detsembril 1963 Tokyos) on Jaapani keisrinna, keiser Naruhito abikaasa. Ta sündis elukutselise diplomaadi Hisashi Owada esimese tütrena. Tal on kaks nooremat õde. Ta oli kaheaastane, kui pere kolis Moskvasse. Jaapanisse naasnult õppis ta Tokyos kuni keskkooli teise klassini. Siis kolis pere USA-sse Bostonisse, kus ta lõpetas 1981. aastal keskkooli. Pärast Harvardi Ülikooli majandusteaduskonna lõpetamist õppis Masako lühikest aega Tokyo Ülikooli õigusteaduskonnas. Pärast seda sooritas ta edukalt diplomaatilise teenistuse eksamid ja asus tööle välisministeeriumi, kus töötas ka ta isa. Masako räägib lisaks jaapani keelele vabalt inglise ja prantsuse keelt, lisaks suhtlustasemel saksa, vene ja hispaania keelt. 9. juunil 1993 abiellus ta kroonprints Naruhitoga. Nende tütar printsess Aiko sündis 1. detsembril 2001. Masako on alates 2002. aastast avalikkuse tähelepanust kõrvale hoidnud emotsionaalse stressi tõttu, mille põhjuseks peetakse üldsuse survet sünnitada meessoost troonipärija.
Lielauce

Lielauce on küla (vidējciems) Lätis Dobele piirkonnas, Lielauce valla halduskeskus. Küla asub valla keskosas merepinnast 110 meetri kõrgusel Lielauce järve lõunakaldal, asudes piirkonna keskusest Dobelest 31 ja Riiast 110 kilomeetri kaugusel. Lielauces asuvad rahvamaja, algkool, postkontor ja raamatukogu. Lielauce kujunes endise Lielauce mõisa ja vallamaja juurde. Nõukogude perioodil oli see kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastani 2009 kuulus see Dobele rajooni, aastail 2009-202 aga Auce piirkonda. Aastal 2022 oli külas 269 elanikku. Vietvārdu datubāze Latvijas Enciklopēdija. Rīga. SIA «Valērija Belokoņa izdevniecība». — 2007. g. ISBN 9984-9482-0-X. Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk.