laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
USA lahtised meistrivõistlused tennises

USA lahtised meistrivõistlused (ingliskeelne lühinimetus US Open) on tenniseturniir, mis toimub igal aastal septembris. USA lahtised meistrivõistlused kuuluvad suure slämmi turniiride hulka. 1881. aastal loodi USA Tenniseföderatsioon ning esmaülesandena võeti korraldada esimesed rahvusvahelised meistrivõistlused. Need viidi läbi samal aastal Rhode Islandi osariigis Newportis. Turniiril osalesid mehed üksik- ja paarismängus. Üksikmängu võitis Richard Sears, kes püsis võitmatuna 1887. aastani, kui ta loobus vigastuse tõttu. Naised said mänguõiguse 1887. aastal. 1915. aastal viidi USA lahtised meistrivõistlused üle New Yorki Forest Hillsi ja 1978. aastal Flushing Meadowsi väljakutele. 1921–1923 mängiti aga Philadelphias. Algselt mängiti muruväljakutel, kuid leiti, et muru hooldamine on raske ja kulukas, ning alates Flushing Meadowsisse kolimisest peetakse turniir kõvakattega väljakutel. USA lahtiste tennisemeistrivõistluste meistrid võistluste kaupa: Meeste üksikmäng Naiste üksikmäng Meeste paarismäng Naiste paarismäng Segapaarismäng Eestlaste parimad tulemused on Kaia Kanepi (2010. ja 2017. aastal) jõudmine veerandfinaali ning Anett Kontaveidi (2015. ja 2020. aastal) jõudmine 4. ringi. 2012. aasta USA lahtiste meistrivõistluste noorteturniiril jõudis Anett Kontaveit finaali. 2023. aastal võitis Oliver Ojakäär paarismängus rootsi tennisisti Max Dahliniga meistrivõistluste noorteturniiri. Austraalia lahtised meistrivõistlused tennises Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused tennises Wimbledoni turniir "Oliver Ojakäär võitis paarismängus USA lahtiste noorteturniiri". ERR Sport. 10. september 2023. Vaadatud 10. septembril 2023. USA lahtiste meistrivõistluste koduleht
Variant (keeleteadus)

Variant ehk teisend on keeleüksuse (nt keelendi) esinemiskuju. Variant võib olla kas vaba ehk rööpne (nt mürgitus ja mürgistus) või naaberkeelendite laadist sõltuv (rõhutusliite "-gi" või "-ki" kasutus sõltuvalt sellele eelnevast häälikust). Erelt, T., 2007. Terminiõpetus. Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 423
Variant

Sõna "variant" on erialati kasutusel terminina: Variant ehk teisend on keeleteaduses keeleüksuse esinemiskuju. Variant on folklooris vastava teose eksisteerimisvorm. ... Teisend
Thuini ringkond

Thuini ringkond on üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis. 2019. aastal lahutati Thuini ringkonnast Binche'i, Estinnesi ja Momignies' vald, mis sestpeale kuuluvad La Louvière'i ringkonda. Ringkonna halduspiirides on 11 valda ja 67 osavalda. Anderlues Beaumont Chimay Erquelinnes Froidchapelle Ham-sur-Heure-Nalinnes Lobbes Merbes-le-Château Morlanwelz Sivry-Rance Thuin Anderlues Baileux Bailièvre Barbençon Beaumont Beauwelz Bersillies-l'Abbaye Bienne-lez-Happart Biercée Biesme-sous-Thuin Bourlers Boussu-lez-Walcourt Chimay Cour-sur-Heure Donstiennes Erpion Erquelinnes Fontaine-Valmont Forge-Philippe Forges Fourbechies Froidchapelle Gozée Grand-Reng Grandrieu Ham-sur-Heure Hantes-Wihéries Jamioulx Labuissière Leers-et-Fosteau L'Escaillère Leugnies Leval-Chaudeville Lobbes Lompret Macon Macquenoise Marbaix-la-Tour Merbes-le-Château Merbes-Sainte-Marie Momignies Monceau-Imbrechies Montbliart Montignies-Saint-Christophe Mont-Sainte-Geneviève Nalinnes Ragnies Rance Renlies Rièzes Robechies Saint-Remy Salles Sars-la-Buissière Sautin Seloignes Sivry Solre-Saint-Géry Solre-sur-Sambre Strée Thirimont Thuillies Thuin Vaulx Vergnies Villers-la-Tour Virelles
Tournai ringkond

Tournai ringkond oli üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis. 2019. aastal liideti Tournai ja Mouscroni ringkond Tournai-Mouscroni ringkonnaks. Ringkonna halduspiirides oli 10 valda ja 90 osavalda. Antoing Brunehaut Celles Estaimpuis Leuze-en-Hainaut Mont-de-l'Enclus Pecq Péruwelz Rumes Tournai Amougies Anserœul Antoing Bailleul Barry Baugnies Beclers Blandain Bléharies Blicquy Bon-Secours Braffe Brasménil Bruyelle Bury Callenelle Calonne Celles Chapelle-à-Oie Chapelle-à-Wattines Chercq Ere Escanaffles Esplechin Esquelmes Estaimbourg Estaimpuis Évregnies Fontenoy Froidmont Froyennes Gallaix Gaurain-Ramecroix Grandmetz Guignies Havinnes Hérinnes Hertain Hollain Howardries Jollain-Merlin Kain La Glanerie Lamain Laplaigne Leers-Nord Leuze Lesdain Marquain Maubray Maulde Melles Molenbaix Mont-Saint-Aubert Mourcourt Néchin Obigies Orcq Orroir Pecq Péronnes-lez-Antoing Péruwelz Pipaix Popuelles Pottes Quartes Ramegnies-Chin Rongy Roucourt Rumes Rumillies Russeignies Saint-Léger Saint-Maur Taintignies Templeuve Thieulain Thimougies Tournai Tourpes Vaulx Velaines Vezon Warchin Warcoing Wasmes-Audemez-Briffœil Wez-Velvain Wiers Willaupuis Willemeau Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Keelend

Keelend ehk keeleline väljend on keelekasutuse ühiku (nt sõna, sõnaühendi) vahetu vorm. Alles käibele tulnud keelendit nimetatakse uudiskeelendiks ehk neologismiks. Sõne Väike entsüklopeedia veebis [1] (vaadatud 01.10.2012)
Namuri ringkond

Namuri ringkond on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Namuri provintsis. Ringkonna halduspiirides on 16 valda ja 142 osavalda. Andenne Assesse Éghezée Fernelmont Floreffe Fosses-la-Ville Gembloux Gesves Jemeppe-sur-Sambre La Bruyère Mettet Namur Ohey Profondeville Sambreville Sombreffe Aische-en-Refail Aisemont Andenne Arbre Arsimont Assesse Auvelais Balâtre Beez Belgrade Beuzet Bierwart Biesme Biesmerée Boignée Bois-de-Villers Bolinne Boneffe Boninne Bonneville Bossière Bothey Bouge Bovesse Branchon Champion Cognelée Corroy-le-Château Cortil-Wodon Courrière Coutisse Crupet Daussoulx Dave Dhuy Éghezée Émines Ermeton-sur-Biert Ernage Erpent Évelette Falisolle Faulx-les-Tombes Flawinne Florée Floreffe Floriffoux Forville Fosses-la-Ville Franc-Waret Franière Furnaux Gelbressée Gembloux Gesves Goesnes Grand-Leez Grand-Manil Graux Haillot Haltinne Ham-sur-Sambre Hanret Hemptinne Hingeon Isnes Jallet Jambes Jemeppe-sur-Sambre Keumiée Landenne Le Roux Lesve Leuze Liernu Ligny Lives-sur-Meuse Longchamps Lonzée Loyers Lustin Maillen Maizeret Malonne Marche-les-Dames Marchovelette Mazy Mehaigne Mettet Meux Moignelée Mornimont Moustier-sur-Sambre Mozet Namêche Namur Naninne Noville-les-Bois Noville-sur-Mehaigne Ohey Onoz Oret Perwez Pontillas Profondeville Rhisnes Rivière Saint-Denis Saint-Gérard Saint-Germain Saint-Marc Saint-Martin Saint-Servais Sart-Bernard Sart-Eustache Sart-Saint-Laurent Sauvenière Sclayn Seilles Sombreffe Sorée Sorinne-la-Longue Soye Spy Stave Suarlée Tamines Taviers Temploux Thon-Samson Tillier Tongrinne Upigny Vedrin Velaine-sur-Sambre Vezin Villers-lez-Heest Vitrival Waret-la-Chaussée Warisoulx Wépion Wierde Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Thomas Ferdinand Striedter

Thomas Ferdinand Striedter (21. september/3. oktoober 1810 Tallinn – 23. veebruar/6. märts 1880 Haljala) oli Eestimaa vaimulik. Ta õppis Tallinna toomkoolis ja aastatel 1830 Tartu ülikooli filosoofia- ja 1831–1834 usuteaduskonnas, mille lõpetas (grad. stud.). Korporatsioon Estonia liige. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta koduõpetajana Peterburis. Ordineeriti 18. detsembril/30. detsembril 1838 õpetajaks. Ta oli aastatel 1838–1880 Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja. Tema isa Gottfried Wilhelm Striedter oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Philippeville'i ringkond

Philippeville'i ringkond on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Namuri provintsis. Ringkonna halduspiirides on 7 valda ja 82 osavalda. Cerfontaine Couvin Doische Florennes Philippeville Viroinval Walcourt Aublain Berzée Boussu-en-Fagne Brûly Brûly-de-Pesche Castillon Cerfontaine Chastrès Clermont Corenne Couvin Cul-des-Sarts Dailly Daussois Doische Dourbes Fagnolle Flavion Florennes Fontenelle Fraire Franchimont Frasnes-lez-Couvin Gimnée Gochenée Gonrieux Gourdinne Hanzinelle Hanzinne Hemptinne Jamagne Jamiolle Laneffe Le Mesnil Mariembourg Matagne-la-Grande Matagne-la-Petite Mazée Merlemont Morialmé Morville Neuville Nismes Niverlée Oignies-en-Thiérache Olloy-sur-Viroin Omezée Pesche Petigny Petite-Chapelle Philippeville Presgaux Pry Rognée Roly Romedenne Romerée Rosée Saint-Aubin Samart Sart-en-Fagne Sautour Senzeille Silenrieux Somzée Soulme Soumoy Surice Tarcienne Thy-le-Bauduin Thy-le-Château Treignes Vaucelles Vierves-sur-Viroin Villers-Deux-Églises Villers-en-Fagne Villers-le-Gambon Vodecée Vodelée Vogenée Walcourt Yves-Gomezée Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
PM M1910

PM M1910 (vene keeles Пулемёт Ма́ксима образца 1910 года -pulemjot Maksima obraztsa 1910 goda, Станковый пулемёт Максима - stankovõi pulemjot Maksima) on 'Maksimi raskekuulipilduja', laskemoonale 7,62×54 mm. PM M1910 töötati välja 1910. aastal Venemaal Maximi kuulipilduja eeskujul. Seda kasutati laialdaselt Esimeses ja Teises maailmasõjas ning Vene kodusõjas. Punaarmees hakati neid välja vahetama 1943. aastal kuulipildujate SG-43 vastu. Lisaks tavapärasele jalaväekuulipildujale olid olemas ka lennukitele (PV-1) ja mereväele mõeldud versioonid. Kuulipilduja paiknes soomuskilbiga ratasalusel. Kuulipilduja rauda jahutati veega, mistõttu relvarauda ümbritses plekist veereservuaar. Kuulipilduja linti mahtus tavaliselt 60 ja lindikasti 250 padrunit. Kaliiber: 7,62 mm Padrun: 7,62 × 54 mm Kuuli algkiirus: 879 m/s Relva üldpikkus: 1067 mm Vintraua pikkus: 720 mm Vintsoonte arv: 4 parempoolset Tehniline laskekiirus: 500–600 lasku minutis Efektiivne laskekaugus: Sihikuline laskekaugus: Kaal: 64,3 kg (kolmjalaga) Lindi maht: 250 padrunit  PM M1910 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Dinanti ringkond

Dinanti ringkond on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Namuri provintsis. Ringkond koosneb 15 vallast ja 145 osavallast. Anhée Beauraing Bièvre Ciney Dinant Gedinne Hamois Hastière Havelange Houyet Onhaye Rochefort Somme-Leuze Vresse-sur-Semois Yvoir Achêne Achet Agimont Alle Anhée Annevoie-Rouillon Anseremme Anthée Ave-et-Auffe Bagimont Baillamont Baillonville Baronville Barvaux-Condroz Beauraing Bellefontaine Bièvre Bioul Blaimont Bohan Bonsin Bourseigne-Neuve Bourseigne-Vieille Bouvignes-sur-Meuse Braibant Buissonville Celles Chairière Chevetogne Ciergnon Ciney Conneux Cornimont Custinne Denée Dion Dinant Dorinne Dréhance Durnal Emptinne Éprave Évrehailles Falaën Falmagne Falmignoul Felenne Feschaux Finnevaux Flostoy Focant Foy-Notre-Dame Froidfontaine Furfooz Gedinne Gerin Godinne Graide Gros-Fays Hamois Han-sur-Lesse Hastière-Lavaux Hastière-par-delà Haut-le-Wastia Havelange Heer Hermeton-sur-Meuse Heure Hogne Honnay Houdremont Hour Houx Houyet Hulsonniaux Javingue Jemelle Jeneffe Laforêt Lavaux-Sainte-Anne Leignon Lessive Lisogne Louette-Saint-Denis Louette-Saint-Pierre Maffe Malvoisin Martouzin-Neuville Méan Membre Mesnil-Église Mesnil-Saint-Blaise Miécret Mohiville Monceau-en-Ardenne Mont Mont-Gauthier Mouzaive Nafraiture Naomé Natoye Nettinne Noiseux Oizy Onhaye Orchimont Patignies Pessoux Petit-Fays Pondrôme Porcheresse Purnode Pussemange Rienne Rochefort Sart-Custinne Schaltin Scy Serinchamps Serville Sinsin Somme-Leuze Sommière Sorinnes Sosoye Sovet Spontin Sugny Thynes Vencimont Verlée Villers-sur-Lesse Vonêche Vresse-sur-Semois Wancennes Waillet Wanlin Warnant Waulsort Wavreille Weillen Wiesme Willerzie Winenne Yvoir Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
PPŠ-41

PPŠ-41 ehk PPŠ 1941, tuntud ka kui Špagini püstolkuulipilduja (vene keeles Пистолет-пулемет Шпагина, ППШ 1941), on NSV Liidu tuntuim püstolkuulipilduja teise maailmasõja päevilt. Relva konstrueeris Georgi Špagin odava ja lihtsustatud alternatiivina PPD-40 asemele ja see muutus peagi põhiliseks püstolkuulipildujaks teises maailmasõja Idarindel. Seda oli odav toota stantsides ja sel oli tulevaliku võimalus. PPŠ-d kasutati veel isegi Vietnami sõjas ning kohati leidub seda relvastuses veel tänapäevalgi (Süüria kodusõda). PPŠ loomise ajend oli Talvesõda, kus Soome kasutas edukalt Nõukogude armee vastu Suomi KP-31 püstolkuulipildujat lähivõitluses nii linnalahingutes kui ka metsas. Kui 1941. aastal toodeti neid mõnisada, siis järgmise viie kuuga valmistati neid 155 000. 1942. aasta kevadeks toodeti juba 3000 relva päevas. PPŠ on hea näide teise maailmasõja võiduni viiva massitootmise mõjust. Selle osi võis toota vähekoolitatud tööjõuga kas või autotöökodades. PPŠ koosnes 87 osast ning selle valmistamiseks kulus 7,3 töötundi. Relvaraud saadi tootmisel Mossin-Naganti vintpüssi rauast, lõigates selle lihtsalt pooleks ja puurides 7,62 mm vintraua padrunipesa ümber Tokarevi püstolipadrunile 7,62. PPŠ oli populaarne ka Wehrmachti poole peal, kus võeti neid meeleldi vastaselt kasutada, sest Tokarevi padrun ja Mauseri püstolipadrun olid nii lähedase kaliibriga, et PPŠ tulistas normaalselt ka nendega. Teise maailmasõja lõpu poole võttis Wehrmacht selle lausa ametlikult kasutusele, konvertides selle 9x19 mm Parabellum moona peale, ristides selle ümber MP41(r). Nõukogude armee relvastas sellega sõja lõpuks terveid roode (kompaniisid) ja pataljone, sõja lõpuks oli ligi pool Nõukogude jalaväest relvastatud PPŠ-ga. Tuhanded püstolkuulipildujad visati vaenlase tagalasse suurtele partisaniüksustele, kes häirisid sellega Saksa vägede varustamist ja liikumist. Kokku toodeti neid ligi 6 miljonit. MP41(r): Saksa vägede poolt 9x19 mm Parabellum laskemoona peale ümber tehtud püstolkuulipilduja. Kaliiber: 7,62 mm Padrun: 7,62 × 25 Tokarev (9x19mm Parabellum-MP41(r)) Kaal: 3,63 kg salveta Salv: 35 või 71 padrunit (32 padrunit (MP41(r)) Laskekiirus: 1000 lasku/minutis Relva pikkus: 843 mm Kuuli algkiirus: 488 m/s Efektiivne laskekaugus: 300 m
Nivellesi ringkond

Nivellesi ringkond on Belgia Vallooni Brabandi provintsi ainukene, kogu provintsi hõlmav haldusringkond. Ringkonna halduspiirides on 27 valda ja 113 osavalda. Beauvechain Braine-l'Alleud Braine-le-Château Chastre Chaumont-Gistoux Court-Saint-Étienne Genappe Grez-Doiceau Hélécine Incourt Ittre Jodoigne La Hulpe Lasne Mont-Saint-Guibert Nivelles Orp-Jauche Ottignies-Louvain-la-Neuve Perwez Ramillies Rebecq Rixensart Tubize Villers-la-Ville Walhain Waterloo Wavre Archennes Autre-Église Baisy-Thy Baulers Beauvechain Bierges Bierghes Biez Bomal Bonlez Bornival Bossut-Gottechain Bousval Braine-l'Alleud Braine-le-Château Céroux-Mousty Chastre-Villeroux-Blanmont Chaumont-Gistoux Clabecq Corbais Corroy-le-Grand Cortil-Noirmont Court-Saint-Étienne Couture-Saint-Germain Dion-le-Mont Dion-le-Val Dongelberg Énines Folx-les-Caves Geest-Gérompont-Petit-Rosière Genappe Gentinnes Genval Glabais Glimes Grand-Rosière-Hottomont Grez-Doiceau Hamme-Mille Haut-Ittre Hévillers Houtain-le-Val Huppaye Incourt Ittre Jandrain-Jandrenouille Jauche Jauchelette Jodoigne Jodoigne-Souveraine L'Écluse La Hulpe Lasne-Chapelle-Saint-Lambert Lathuy Lillois-Witterzée Limal Limelette Linsmeau Longueville Loupoigne Mélin Malèves-Sainte-Marie-Wastines Maransart Marbais Marilles Mellery Monstreux Mont-Saint-André Mont-Saint-Guibert Neerheylissem Nethen Nivelles Nil-Saint-Vincent-Saint-Martin Nodebais Noduwez Ohain Oisquercq Ophain-Bois-Seigneur-Isaac Opheylissem Opprebais Orbais Orp-le-Grand Ottignies Perwez Piétrain Piétrebais Plancenoit Quenast Ramillies-Offus Rixensart Rebecq Rosières Roux-Miroir Saintes Saint-Géry Sart-Dames-Avelines Saint-Jean-Geest Saint-Remy-Geest Thines Thorembais-les-Béguines Thorembais-Saint-Trond Tilly Tourinnes-la-Grosse Tourinnes-Saint-Lambert Tubize Vieux-Genappe Villers-la-Ville Virginal-Samme Walhain-Saint-Paul Waterloo Wauthier-Braine Wavre Ways Zétrud-Lumay Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Gottfried Wilhelm Striedter

Gottfried Wilhelm Striedter (27. jaanuar/7. veebruar 1773 Tallinn – 4. november/16. november 1844 Kose) oli Eesti vaimulik. Ta õppis aastatel 1783–1791 Tallinna toomkoolis. Edasi õppis ta (immatrikuleeriti 27. septembril 1791, oli kohal veel aastal 1794) Jena ülikoolis. Ordineeriti 16. veebruaril/28. veebruaril 1802 õpetajaks. Ta oli pärast ordineerimist Kose Püha Nikolause koguduse adjunktõpetaja, sai 17. oktoobril/29. oktoobril 1802 sama koguduse õpetajaks (olles aastatel 1802–1844 Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja). Eestimaa konsistooriumi assessoriks sai 3. juulil/15. juulil 1824, valiti uuesti aastal 1833. Sai 27. jaanuaril/8. veebruaril 1832 Ida-Harju praostkonna abipraostiks ja 23. märtsil/4. aprillil 1835 praostiks. 3. novembril/15. novembril 1836 sai konsistoriaalnõunikuks. Tema poeg Thomas Ferdinand Striedter oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Euroopa teadlaste öö

Euroopa teadlaste öö (inglise keeles The European Researchers' Night) on teadust populariseeriv üleeuroopaline algatus, kus ühe öö(päeva) jooksul toimub hulgaliselt teadust ja teadlasi tutvustavaid üritusi. Teadlaste öö sündis 2005. aastal Euroopa Komisjoni algatusel. See on osa Euroopa Liidu rahastatavatest Marie Curie meetmetest, mis edendavad rahvusvahelisi teadusalaseid karjäärivõimalusi Euroopas. Üle-euroopaline festival toimub igal aastal septembri viimasel reedel ja selle raames toimuvaid üritusi külastab enam kui 1,5 miljonit inimest. 2023. aastal võttis festivalist osa 26 riiki. Eestis toimus teaduspidu algselt kahes formaadis: mitmepäevane Tartu teadusfestival ja reedene üle-eestiline teadlaste öö. Alates 2012. aastast kannab festival teadlaste öö nime, kuid jätkuvalt toimub palju üritusi ka muudel päevadel kui reedel. 2016. aastal lisandus festivali kavasse eriprogramm koolidele, mis hõlmab lihtsaid, ent efektseid teaduskatseid ja töötube, mida saab läbi viia koolitundides. Kuni 2022. aastani oli festivali peakorraldaja Eestis teaduskeskus Ahhaa. 2023. aastal teaduskeskus Ahhaa Eestis teadlaste ööd ei korralda. Teadlaste öö kosmilised ja maised üritused 350 linnas. Euroopa Komisjoni pressiteade, 27. september 2012. 2023 European Researchers’ Night. Euroopa Komisjoni veebisait. Teadlaste öö. Tallinna Tehnikaülikooli muuseumi koduleht. Mis on TÖ(F)?. Teadlaste öö festivali veebisait. Teadlaste öö 2022. Teadlaste öö festivali veebisait. Teadlaste Öö 2011 teaduskeskuse Ahhaa kodulehel Teadlaste Öö 2010 teaduskeskuse Ahhaa kodulehel "VIDEO: Tartus toimus järjekordne teadlaste öö" ERR, 28. september 2012 Denes Kattago "Teadlaste ÖÖ avab uksed Eesti teaduskeskustesse" Delfi, 28. september 2012 Kreatiivmootor "Mõnud", video ERR-i "Teadlaste öö" saatest, 2010
Rahvuskeel

Rahvuskeel on keele arengujärk, mis tekib koos rahvusega ja tagab suhtlemisvõimaluse kõigil elualadel. Rahvuskeele põhivormiks on normitud rahvuslik kirjakeel, millest hiljem tekib rahvuskeelde suuline väljendusviis – ühiskeel. Eesti rahvuskeel tekkis 19. sajandi II poolel. regionaalkeel riigikeel Väike entsüklopeedia veebis [1] (vaadatud 01.10.2012)
Omasõna

Omasõna on põliselt oma sõna või keeles kohanenud laensõna, millel ei ole võõraks peetavaid struktuurijooni. Eesti keele omasõnad on nt "kõndima", "mahtuma". Omasõnale vastandub võõrsõna. Erelt, T., 2007. Terminiõpetus. Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 420
Halinga valla vapp

Halinga valla vapp on Eesti endise haldusüksuse Halinga valla vapp. Vapi kinnitas Riigikantselei 1. märtsil 1994 ja see õnnistati Pärnu-Jaagupi kirikus 14. detsembril 1994. Vapi autor on Priit Herodes. Kuldse kilbi ülemisel poolel on must karupea koos tõstetud parema käpaga. Manused on sinised. Kilbi alumisel poolel on kolm sinist pärlikarpi (2+1). Vapi värvused ja tunnused tähistavad Pärnumaad ja apostel Jaakobust (Pärnu-Jaagupi kihelkond). Halinga vallavanema Ülle Vapperi sõnade kohaselt[viide?] annab valla sümboolika ühtekuuluvustunde ning Halinga vapil oleva karumotiivi järgi on kõigile selge, et tegemist on Pärnumaaga. Kolmes jõekarbis näeb ta valla kolme jõe – Audru, Enge, Sauga – lättekohti. Kuldne värv aga meenutab omavalitsuse alale jäänud omaaegseid tippmajandeid. Halinga valla vapi kujutist kasutati: Halinga valla vapipitsatil, mis oli hoiul vallasekretäri käes, ning valla hallatavate asutuste pitsatitel; Halinga valla kirjaplangil; Halinga valla üldplangil; valla lipul; valla väikesel ja suurel vapimärgil, mille statuudi kehtestab volikogu; vallaametnike ja volikogu liikmete visiitkaartidel ning valitsuse poolt välja antud trükistel, meenetel, reklaamidel ja embleemidel; valitsuse otsusel valda läbivate suuremate maanteede ääres valla piire tähistavatel märkidel; muudel juhtudel valitsuse loal. Halinga valla vapi kujutis peab mõõtmetest olenemata vastama etalonkujutisele. Halinga valla lipp Pärnu maakond Halinga valla sümboolika valla kodulehel Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel – Halinga vald
Waremme'i ringkond

Waremme'i ringkond on üks neljast haldusringkonnast Belgias Liège'i provintsis. Ringkond koosneb 14 vallast ja 80 osavallast. Berloz Braives Crisnée Donceel Faimes Fexhe-le-Haut-Clocher Geer Hannut Lincent Oreye Remicourt Saint-Georges-sur-Meuse Waremme Wasseiges Abolens Acosse Aineffe Ambresin Avennes Avernas-le-Bauduin Avin Bergilers Berloz Bertrée Bettincourt Blehen Bleret Boëlhe Borlez Bovenistier Braives Celles Ciplet Corswarem Cras-Avernas Crehen Crisnée Darion Donceel Fallais Fexhe-le-Haut-Clocher Fize-le-Marsal Freloux Fumal Geer Grand-Axhe Grand-Hallet Grandville Haneffe Hannut Hodeige Hollogne-sur-Geer Jeneffe Kemexhe Lamine Lantremange Latinne Lens-Saint-Remy Lens-Saint-Servais Lens-sur-Geer Les Waleffes Ligney Lincent Limont Meeffe Merdorp Momalle Moxhe Noville Odeur Oleye Oreye Otrange Omal Pellaines Petit-Hallet Poucet Pousset Racour Remicourt Roloux Rosoux-Crenwick Saint-Georges-sur-Meuse Thisnes Thys Tourinne Trognée Viemme Ville-en-Hesbaye Villers-le-Peuplier Voroux-Goreux Wansin Waremme Wasseiges Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Huy ringkond

Huy ringkond on üks neljast haldusringkonnast Belgias Liège'i provintsis. Ringkond koosneb 17 vallast ja 71 osavallast. Amay Anthisnes Burdinne Clavier Engis Ferrières Hamoir Héron Huy Marchin Modave Nandrin Ouffet Tinlot Verlaine Villers-le-Bouillet Wanze Abée Amay Ampsin Antheit Anthisnes Bas-Oha Ben-Ahin Bodegnée Bois-et-Borsu Burdinne Chapon-Seraing Clavier Clermont-sous-Huy Comblain-Fairon Couthuin Ellemelle Engis Ferrières Filot Fize-Fontaine Flône Fraiture Hamoir Hannêche Hermalle-sous-Huy Héron Hody Huccorgne Huy Jehay Lamontzée Lavoir Les Avins Marchin Marneffe Modave Moha My Nandrin Ocquier Ombret-Rawsa Oteppe Ouffet Outrelouxhe Pailhe Ramelot Saint-Séverin-en-Condroz Seny Seraing-le-Château Soheit-Tinlot Strée Tavier Terwagne Tihange Vaux-et-Borset Verlaine Vierset-Barse Vieuxville Vieux-Waleffe Villers-aux-Tours Villers-le-Bouillet Villers-le-Temple Vinalmont Vyle-et-Tharoul Wanze Waret-l'Évêque Warnant-Dreye Warzée Werbomont Xhoris Yernée-Fraineux Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Pontcharra vald

Pontcharra on vald Prantsusmaal Isère'i departemangus. Valla pindala on 16 km². 2006. aastal elas seal 7027 inimest. Populations légales 2021