laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sari Essayah

Sari Miriam Essayah (sündinud 21. veebruaril 1967 Haukivuori vallas) on Soome poliitik ja endine kergejõustiklane (käija), maailmameister (1993) 10 km käimises. Alates 2015. aasta augustist on ta Soome Kristlike Demokraatide partei esimees. 1991 – kuldmedal universiaadil ja pronksmedal Tokyo maailmameistrivõistlustel 1992 – 4. koht Barcelona olümpiamängudel 1993 – hõbemedal maailma karikavõistlustel Mexicos ja kuldmedal Stuttgardi maailmameistrivõistlustel 1994 – Euroopa meister 1993 ja 1994 – Soome parim naissportlane 2003. aastal valiti Sari Essayah Soome Kristlike Demokraatide esindajana Eduskunna liikmeks. 2007. aasta valimisel ei õnnestunud tal enam parlamenti pääseda. Sügisest 2007 kuni Euroopa Parlamendi valimiseni 2009. aastal oli ta partei peasekretär. 2009. aasta valimistel valiti Sari Essayah Euroopa Parlamenti. Ta oli Soome Kristlike Demokraatide kandidaat 2012. aasta Soome presidendivalimistel ja kogus 1. voorus 2,5% häältest. 2015. aasta parlamendivalimistel valiti ta uuesti Eduskunna liikmeks ja augustis valiti ta partei esimeheks. 2024. aasta Soome presidendivalimistel kogus ta esimeses voorus 1,5% häältest ja teise vooru edasi ei pääsenud. Sari Essayah on 162 cm pikk ja kaalub 58 kg. Sari isa on pärit Marokost, sealt pärineb ka tema võõrapärane perekonnanimi. Sportimist alustas ta algklassides kooli spordiklubis. Algul harrastas ta pikamaajooksu ja suusatamist. Käimisega hakkas Sari tegelema 15-aastaselt, kui tulemas olid noorte EM-võistlused ja talle soovitati seda ala proovida. Ta otsustas katsetada ning tegi kohe kiireid edusamme. Suurest spordist lahkus ta pärast Atlanta olümpiamänge 1996. aastal. 1991. aastal abiellus Sari Essayah Robert Matti Hiskias Knappiga, neil on kaks last, Noora (1998) ja Nea (2001). Tulospalvelu Presidentinvaalit 2024. Vaadatud 3. veebruaril 2024 Sari Essayah
Anžela Voronova

Anžela Voronova (sündinud 4. oktoobril 1968 Narvas) on Eesti laskur, kolmekordne sõjaväelaste maailmameister. Tema treener on Aleksandr Makarov. Eesti Kaitseväe kapralina on ta tulnud kolmel korral sõjaväelaste maailmameistriks. Anžela Voronova on osalenud neljadel sõjaväelaste maailmameistrivõistlustel: 2002., 2006., 2010. ja 2012. aastal. Vaid 2010. aasta MM-il saavutas ta 12. koha, ülejäänud MM-idel tuli ta maailmameistriks. Viimati tuli Anžela Voronova maailmameistriks detsembris 2012 Hiina linnas Guangzhous toimunud sõjaväelaste maailmameistrivõistlustel. Augustis 2011 sai ta 6. koha Euroopa meistrivõistlustel Belgradis ja pääses Eesti koondisse 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis. Seal saavutas ta naiste õhupüssi 10 meetri laskmises 42. koha, saades kvalifikatsioonivõistlusel 391 punkti. Veel osales ta väikepüssi 50 m standardharjutuses. Juulis 2013 Horvaatias toimunud Euroopa meistrivõistlustel tuli Anžela Voronova Euroopa meistriks. Septembris 2014 Hispaania linnas Granadas toimunud maailmameistrivõistlustel sai Voronova kaks pronksmedalit (individuaalselt ja võistkondlikult, naiste 300 m lamadesharjutuses). 23.–24. mail 2016 maailma karikasarja Müncheni (Saksamaa) etapil sai ta naiste standardis teise koha uue Eesti rekordiga (456,7). 2014 Eesti Vabariigi spordipreemia (individuaalse kuldmedali ja võistkondliku pronksmedali võitmise eest laskmise Euroopa meistrivõistlustel 2013. aastal) Anžela Voronoval on tütar Anastassia. "Anzela Voronova". Originaali arhiivikoopia seisuga 28.01.2013. Vaadatud 07.11.2011. "OLÜMPIALE: Anžela Voronova tegi Eesti laskeajalugu!". Õhtuleht. 06.08.2011. Vaadatud 01.08.2012. Rainis Karro (28.07.2012). "Anžela Voronova sai kvalifikatsioonivõistlusel 42. koha ja finaali ei pääsenud". Postimees. Originaali arhiivikoopia seisuga 1.08.2012. Vaadatud 01.08.2012. Вот так бы на Олимпиаде: нарвитянка стала чемпионкой мира!, sports.ee, 07.12.12 Анжела Воронова начала стрелять по-крупному, sports.ee, 03.08.13 Эстонские винтовочницы - бронзовые призеры чемпионата мира!, rus.delfi.ee, 19.09.2014 Анжела Воронова заняла c рекордом Эстонии второе место на этапе Кубка мира Postimees 24.05.2016 Anžela Voronova ISSF-i kodulehel Anžela Voronova, Postimees, 21.07.2012 Ilja Smirnov. Laskuril ei ole kunagi hilja olümpiamängudest osa võtta, Põhjarannik, 22.07.2012 Biograafia ESBL-is
Reena Pärnat

Reena Pärnat (sündinud 1. detsembril 1993 Pärnus) on Eesti vibulaskur. Tema treenerid on olnud Raul Kivilo (2010–2017) ja Arne Pärnat. 2018. aastast treenib teda Siret Luik. Reena Pärnat sai Londonis 2012. aasta suveolümpiamängudel 33. koha. 2012. aastal võitis juunioride Euroopa meistrivõistlustel individuaalarvestuses hõbemedali. Tulnud Eesti meistriks individuaalselt 6 korda (2012, 2014–2017), naiskonnavõistluses 8 korda (2010–2017) ja segavõistkondade arvestuses 1 korra (2014). Püstitanud individuaalselt 11, naiskondlikult 5 ja segavõistkondlikult 1 Eesti rekordi. Eesti parim naisvibulaskur: 2012, 2014, 2015, 2016, 2017 Raplamaa parim naissportlane: 2012, 2014, 2015, 2017 Reena Pärnat London 2012 saidil Endine Eesti koondislane Siret Luik asub tööle Rahvusvahelises Vibuliidus ERR Sport, 28.04.2018 ESBL Biograafia ESBL-is Reena Pärnat veebisaidil Olympedia (inglise) Reena Pärnat DELFI LONDONIS: Reena Pärnat: mõtlesin peale head algust natuke üle, Delfi.ee, 27. juuli 2012 FOTOD: Reena Pärnat langes olümpial konkurentsist, Delfi.ee, 1. august 2012
3. Smolenski ulaanipolk

3. Smolenski ulaanipolk (vene 3-й уланский Смоленский Императора Александра III полк) oli Venemaa keiserliku sõjaväe ulaanipolk (tegutses eriaegadel ka tragunipolguna). Aastatel 1898–1914 asus polgu staap Vilkaviškise lähistel Suwałki kubermangus. Väeüksus formeeriti viiest füseljeeroodust 28. juulil (uue kalendri järgi 8. augustil) 1708 Smolenski aadelkonna eestvõtul, kandes algselt nimetust Рославский драгунский шквадрон. Polk on kandnud mitmesuguseid nimetusi: 1765 Смоленский Конный Ландмилиции полк 1775 Смоленский драгунский полк 1798 Драгунский ген.- майора фон Бринкена полк 1801 Драгунский ген. от кавалерии Михельсона 1-го полк 1801 Смоленский драгунский полк 1827 Смоленский Уланский полк 1843 Уланский Его Императорского Высочества Великого Князя Николая Александровича полк 1855 Уланский Его Императорского Высочества Наследника Цесаревича полк 1857 Смоленский Уланский Его Императорского Высочества Наследника Цесаревича полк 1864 3-й Уланский Смоленский Его Императорского Высочества Наследника Цесаревича полк 1881 3-й Уланский Смоленский Его Величества полк 1882 8-й Драгунский Смоленский Его Величества полк 1894 8-й Драгунский Смоленский Императора Александра III полк 1907 3-й Уланский Смоленский Императора Александра III полк 1792–1795 Vene-Poola sõda 1806–1812 Kuues Vene-Türgi sõda 1828–1829 Seitsmes Vene-Türgi sõda 1849 Ungari revolutsiooni järgne sõjaline kampaania 1863–1864 Poola ülestõusu mahasurumine 1914–1918 Esimene maailmasõda 3-й уланский Смоленский Императора Александра III полк. История Русской Императорской армии Историческая справка по Смоленскому Уланскому полку. Антология форменной одежды Российской Императорской армии
Suur Inimese Loodud Jõgi

Suur Inimese Loodud Jõgi (Great Man-Made River, GMR, النهر الصناعي العظيم) on torudevõrgustik, mis varustab Nuubia põhjaveekihist veega Sahara kõrbes asuvat Liibüat. Suur Inimese Loodud Jõgi on maailma suurim niisutusprojekt. 3.10.1983: Rahvaüldkongressi erakorralisel istungil otsustatakse rahastada ja ellu viia Suur Inimese Loodud Jõe projekt. 28.08.1984: Muammar Gaddafi asetab nurgakivi Sarir´is, mis märgib Suure Inimese Loodud Jõe ehitusprojekti algust. 28.08.1986: Muammar Gaddafi pühitseb Brega tootmistehase, mis hakkab tootma maailma suurimaid eelpingestatud terastraadist betoonitorusid. Samal kuupäeval pühitsetakse ka Sarir´i tehas. 26.08.1989: Muammar Gaddafi asetab nurgakivi, märkimaks Suure Inimese Loodud Jõe projekti 2. faasi. 23.07.2011: NATO pommitab Suure Inimese Loodud Jõe osasid ning torude tootmistehaseid. 11.09.1989: Vesi jõuab Ajdabiya veehoidlasse. 28.09.1989: Vesi jõuab Grand Omar Muktar veehoidlasse. 4.09.1991: Vesi jõuab Ghardabiya veehoidlasse. 28.08.1996: Vesi jõuab Tripoli´sse. 28.09.2007: Vesi jõuab Gharyan´i. Guinness World Records 2008 Book. ISBN 978-1-904994-18-3 GMR projekti ametlik koduleht Great Man Made River rahvusvaheline vee auhind
Patrick Barnes

Patrick Barnes (sündinud 9. aprillil 1987 Belfastis) on Iirimaa ja Põhja-Iirimaa poksija. Barnes sai helveskaalus (kuni 48 kg) pronksmedali 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Shiming Zoule (Hiina RV) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja ning 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis jälle hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Shiming Zou'le (Hiina RV) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Barnes võitis helveskaalus (kuni 49 kg) 19. Rahvaste Ühenduse mängude poksivõistlustel (Delhi, 2010) kuldmedali ja tuli Rahvaste Ühenduse meistriks Ta osales helveskaalus (kuni 48 kg) 18. Rahvaste Ühenduse mängude poksivõistlustel (Melbourne, 2006), kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõitjale Simanga Shibale (Svaasimaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Barnes osales helveskaalus (kuni 48 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Shiming Zou'le (Hiina RV) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 15. maailmameistrivõistlustel (Milano, 2009), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales helveskaalus (kuni 49 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Barnes võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 38. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 2010) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai helveskaalus (kuni 49 kg) 40. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 2013) hõbemedali, andes vigastuse tõttu finaalis loobumisvõidu David Airapetjanile (Venemaa). 29. suveolümpiamängude poksivõistlus. Peking 2008. Tulemused inglise keeles 30. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 2012. Tulemused inglise keeles .19. Rahvaste Ühenduse mängude poksivõistlused. Dehli 2010. Tulemused inglise keeles 18. Rahvaste Ühenduse mängude poksivõistlused. Melbourne 2006. Tulemused inglise keeles 14. maailmameistrivõistlused poksis. Chicago 2007. Tulemused inglise keeles 15. maailmameistrivõistlused poksis. Milano 2009. Tulemused inglise keeles 16. maailmameistrivõistlused poksis. Bakuu 2011. Tulemused inglise keeles[alaline kõdulink] 38. Euroopa meistrivõistlused poksis. Moskva 2010. Tulemused inglise keeles 40. Euroopa meistrivõistlused poksis. Minsk 2013. Tulemused inglise keeles Patrick Barnes veebisaidil Olympedia (inglise)
Imandra Lake

Imandra Lake on 2010. aastal tegevust alustanud Eesti shoegaze-ansambel, mille moodustasid varem ansamblis Pia Fraus tegutsenud Rein Fuks ja Eve Komp. Sarnaselt eelmise projektiga teeb ka Imandra Lake müra- ja kajarohket shoegaze-muusikat, kuid seda vähem popilikult ja rohkem mõtisklevalt-rahulikult, käies ära ka tumedama folkmuusika piirimail. Nende debüütalbum "Seesamseesam" sai hea vastuvõtu osaliseks ning seda iseloomustab mõtlikkus, müraseinte kasutamine ja minimalistlik lüürika. Kontserdil toetavad bändiliikmeid ansamblitest Bad Apples ja Galaktlan Grupp tuntud muusikud. 2011. aastal andis ansambel välja viie looga EP "Ülistuslaulud", millelt leiab muuhulgas töötlused lauludest "Lootus" (varem esitanud Janika Sillamaa), "Külm" (varem esitanud Johanson & vennad) ja "Ärkamise aeg" (autor René Eespere). 2012. aasta juulis avaldati kahe looga singel "Ilus aeg", millelt leiab laulu "Ilus aeg" remiksid Šoti muusikult Bill Wells ja Jaapani ansamblilt Tenniscoats. Neist viimane on omapärane selle poolest, et jaapanlased esitavad laulu eesti keeles, olles selle ära õppinud kuulmise järgi. 2014. aastal andis plaadifirma Seksound välja ansambli albumi "Avane". 2014. aasta veebruaris ilmus albumilt singel "Maa põleb". Rein Fuks Eve Komp "Seesamseesam" (Seksound, 2010) "Avane" (Seksound, 2014) "Seemnesegu" (Seksound, 2013) "Ilus aeg" (Seksound, 2012) "Ülistuslaulud" (Seksound, 2011) Schilling 2011. Imandra Lake (EST). Ülistuslaulud. Bandcamp.com. "Imandra Lake "Ilus aeg". Seksound.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. märts 2013. Vaadatud 2. augustil 2012. "Imandra Lake "Maa põleb" (2014)". Vaadatud 17.02.2014.
Lembitu (täpsustus)

Lembitu oli muinaseestlaste vanem. Lembitu on eesnimi. Lembitu oli kino Tallinnas. Lembitu oli kino Rakveres. Lembitu oli Tallinnas tegutsenud õmblusvabrik. 'Lembitu' on õunasort. Lembitu oli Eesti Merelaevanduse laev. "Lembitu" on Aristarch Sinkeli ajalooline romaan. "Lembitu" on Friedrich Reinhold Kreutzwaldi poeem. Lembitu nime kandis Punaarmee tankikolonn. Lembitu on Eesti karatekool Lembitu oli Eesti NSV kolhoos Jõgeva rajoonis Lembitu tänav Lembitu park Lembit
Lembitu (eesnimi)

Lembitu on eesti mehenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Lembitu 63 mehel. Lembitu on populaarsuselt 774. mehenimi. Lembitu, Leole vanem Lembitu Kuuse, spordiajakirjanik Lembitu Reio, biokeemik Lembit "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2020. Vaadatud 8. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
PPS-43

Püstolkuulipilduja PPS-43 (vene keeles 7,62-мм пистолет-пулемёт Судаева образца 1943 годa (ППС-43) 7,62-mm pistolet-pulemjot Sudajeva obraztsa 1943 goda (PPS-43)) on Nõukogude Liidus Teise maailmasõja ajal valmistatud püstolkuulipilduja. Relv töötati välja 1942. aastal, algselt oli relva nimi PPS-42. Seda katsetati 1942. aasta talvel Leningradi rindel. Katsetamisel ilmnesid PPS-il mitmed konstruktsioonivead. Pärast moderniseerimist sai relv nimeks PPS-43, mis oli laialt kasutusel Teises maailmasõjas Punaarmees. PPS-43 7,62 mm padrun on sama, mis PPŠ-41-l. Relvalaad on sama konstruktsiooniga nagu MP-40-l, ainult see käib lahti vastupidi, üles. Kaliiber: 7,62 mm Automaatne laadimine: vabalukk Kaal: 3,04 kg Relva pikkus: 821 mm Salv: 35 padrunit Vintsooni rauas: 4 kadents: 700 lasku/minutis PPD PPŠ-41  PPS-43 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Horvaadid

Horvaadid (omanimetus horvaadi keeles hrvati, sg hrvat) on lõunaslaavi päritolu etnos, kes elab peamiselt Horvaatias ning Bosnias ja Hertsegoviinas (on seal üks kolmest konstitutsioonilisest rahvusest), samuti Montenegro idaosas, Serbia põhjaosas Vojvodinas, Austria idaosas Burgenlandis ning Burgenlandiga piirnevatel Ungari ja Sloveenia aladel, aga ka mujal Balkani riikides. Peale oma põliste asualade elab horvaate väljarännanutena mujal maailmas, sealhulgas Euroopas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Austraalias, Uus-Meremaal ning Lõuna-Aafrikas. Horvaatide üldarv on 8–9 miljonit, sellest umbes 4 miljonit elab Horvaatias ja hinnanguliselt 4,5 miljonit väljaspool Horvaatiat (2005), sealhulgas 659 718 Bosnias ja Hertsegoviinas (2000). Horvaadid on enamasti katoliiklased, kõnelevad horvaadi keelt ja kasutavad ladina tähestikku. Bütsantsi keisri Konstantinos VII 10. sajandil kirjutatud teose "De Administrando Imperio" järgi saabusid horvaadid praegusele asualale 7. sajandi alguses. Asuala geograafilise asendi tõttu on horvaadi kultuur sajandite jooksul mõjutusi saanud naaberrahvastelt, kõige rohkem Kesk-Euroopast (Austriast ja Ungarist) ja Vahemere maadest (Veneetsiast), olles omakorda mõju avaldanud oma naabritele. 15. sajandil jagati horvaadid kolme riigi vahel: Põhja-Horvaatiast sai Austria keisririigi osa, Dalmaatsia (väljaarvatud Dubrovnik, mis iseseisvus) läks Veneetsia Vabariigi valitsemise alla ning Slavoonia ja Bosnia hõivas Osmanite riik. Horvaadi kultuuri rikkusest annab tunnistust tõsiasi, et viis kultuuriobjekti UNESCO maailmapärandi nimistus asub Horvaatias. Trogiri katedraali portaal. Skulptor Majstor Radovan. Umbes 1240. Horvaadi neiud rahvariietes. Neum, Bosnia ja Hertsegoviina. Baška tahvel. Vanimaid horvaadi keele ja glagoolitsa kirja mälestusmärke Horvaatias. Raidkiri kivil. 99,5 cm × 199 cm. AD 1100. Dubrovniki vanalinn. UNESCO maailmapärand. Daphne Winland. "Croatian Diaspora" - Melvin Ember, Carol R. Ember, Ian Skoggard. Encyclopedia of Diasporas: Immigrant and Refugee Cultures Around the World. Springer, 2005. ISBN 0-306-48321-1 ("It is estimated that 4.5 million Croatians live outside Croatia...", lk 76) books.google.ee Kasutatud 21.06.2012. CIA. The World Factbook: Bosnia and Herzegovina (14,3% rahvastiku koguarvust 4 590 310) www.cia.gov Kasutatud 21.06.2012. HercegBosna. Croats of Bosnia & Herzegovina. Croatia in English Daphne Winland. "Croatian Diaspora" - Melvin Ember, Carol R. Ember, Ian Skoggard. Encyclopedia of Diasporas: Immigrant and Refugee Cultures Around the World. YouTube: Horvaadi pärimusmuusika YouTube: Horvaadi pärimustants
Ilus aeg (Imandra Lake)

"Ilus aeg" on singel ansambli Imandra Lake debüütalbumilt "Seesamseesam" (2010). Singlilt leiab laulu kaks töötlust: esimene Šoti džässmuusikult Bill Wellsilt ja teine Jaapani ansamblilt Tenniscoats. Neist viimane on omapärane sellepoolest, et jaapanlased esitavad laulu eesti keeles, olles selle ära õppinud kuulmise järgi. Singlit saab veebis tasuta kuulata ning lood digitaalsel kujul osta. "Ilus aeg" (Bill Wells rmx) 03:27 "Ilus aeg" (Tenniscoats rmx) 03:44 Imandra Lake "Ilus aeg". Seksound.com. Ilus aeg. Bandcamp.com. [http://imandralake.bandcamp.com Imandra Lake'i muusika Bandcampi kodulehel
Välis-Himaalaja

Välis-Himaalaja on mäestik Aasias. Välis-Himaalaja kulgeb Himaalajast edelas ja lõunas, olles selle eelmäestikuks. Kõrgus kuni 2591 meetrit.
Odra tänav (Tallinn)

Odra tänav on tänav Tallinna kesklinnas Juhkentali ja Keldrimäe asumis. Tänav algab Tartu maanteelt (teisel pool seda on Türnpu tänav) ning lõpeb Juhkentali tänaval, kust edasi jätkub Filtri tee. Tänav ristub Lastekodu tänava ja Jakobi tänavaga. Paralleelselt Odra tänavaga kulges vanasti Tallinna–Viljandi raudtee Tallinn-Väikse ja Tallinna-Sadama raudteejaama vahel. Odra tänaval asus aastatel 1941–1944 raudteepeatus Laadaplats ning 1944–1945 Odra raudteepeatus. Tänapäeval paikneb samas kohas Tallinna bussijaam. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm
Heller

Heller: Johann Friedrich Heller, Eesti vaimulik Joseph Heller, Ameerika satiirikirjanik Heller (aadlisuguvõsa) on aadlisuguvõsa perekonnanimi Heller (Slovakkia rahaühik) oli Slovakkia rahaühik Heller (Tšehhi rahaühik) oli Tšehhi rahaühik
Ferdinand Rei

Ferdinand Rei (24. veebruar 1896 Kabala vald − 20. jaanuar 1977) oli eesti ajakirjanik, poliitik ja põllumees. Ta lõpetas eksternina keskkooli ja töötas 1913 ajalehe Olevik toimetuses. Aastatel 1917 ja 1918 oli ta ajalehtede Kiir ja Tööline ajakirjanik, töötades koos Viktor Kingissepa, Hans Pöögelmanni ja Jaan Anveltiga. Ta sattus Aleksandr Koltšaki kätte vangi. Ta oli VK(b)P liige. Aastatel 1919 ja 1920 oli ta ajalehe Siberi Tööline toimetaja. VK(b)P Siberi oblastibüroo Eesti agitatsiooni ja propaganda osakonna otsusega heideti ta parteist välja parteidistsipliini rikkumise ja parteivastase kihutustöö pärast. Ajalehe Sovetskaja Sibir (Nõukogude Siber) 1920. aasta 4. juuni numbris ilmus selle kohta isegi teade. Aastal 1920 opteerus ta venna abiga Eestisse tingimusel, et ei osale enam poliitilises tegevuses. Ta elas seejärel Imaveres Kadastiku talus (54 hektarit), oli peremees ja tegelik põllumees. Aastast 1927 oli ta Imavere valla volikogu liige. Lisaks oli ta üle kümne aasta Imavere masinatarvitajate ühistu juhatuse liige, aastast 1931 Imavere veeühistu juhatuse liige ja üle kümne aasta ühispiimatalituse revisjonikomisjoni liige. Enne 1941. aasta juuniküüditamist sai ta sellest teada ja hoiatas inimesi. 1949. aasta märtsiküüditamise eel määrati ta küüditavate nimekirja, kuid teda ei küüditatud. 1949–1953 varjas ta end naiseõdede juures Paide lähedal. Ta arreteeriti 5. märtsil 1953 ja Eesti NSV Ülemkohus mõistis ta § 58-10 lõike 2 alusel 25 aastaks vangilaagrisse ja 5 aastaks asumisele. Ta saadeti Mordva ANSV-sse Dubravlagi, kust vabanes 1955. Seejärel elas ta Paides. Tema vend oli poliitik August Rei. Võitlev Sõna 25. jaanuar 1977 (surmakuulutused, ilma surmakuupäevata) geni.com Heiki Raudla. Pilistvere kihelkond – Eestimaa Taani. Viljandi muuseum 2012 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. november 2012. Vaadatud 7. augustil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=3002
Margus Kliimask

Margus Kliimask (sündinud 21. jaanuaril 1959) on eesti muusik. Ta on mänginud basskitarri ansamblites Linnu Tee, Proov 583 ja P3. Samuti on ta tunnustatud infotehnoloogiaspetsialist.
Europe by Satellite

Europe by Satellite (televisioonikanalid EbS ja EbS+) on Euroopa Liidu televisioonikanalid, mida haldab Euroopa Komisjon. Saateid edastatakse paljudes Euroopa Liidu keeltes. Peamiseks sisuks on ülekanded Euroopa Komisjonist, Euroopa Parlamendist, Euroopa Liidu Nõukogust, Euroopa Keskpangast ja teistest Euroopa Liidu institutsioonidest; pressikonverentsid jms. Ametlik veebileht
Aulepa tuulepark

Aulepa tuulepark on tuulepark Lääne-Nigula vallas Läänemaal. 13 tuulikuga tuulepark valmis aastal 2009 ning 2011. aasta suvel lisandus neile veel kolm tuulikut. Iga tuuliku elektritootmise võimsus on 3 MW, mis teeb kogu pargi võimsuseks 48 MW ning pargi aastane elektritoodang on kuni 123 GWh. Laiendatud tuuleelektrijaama toodanguga saab katta ca 43 000 keskmise tarbimisega Eesti pere aastase elektrivajaduse. Pargi 16 tuulikust 8 asuvad Aulepa külas, 6 Suur-Nõmmküla külas ning 2 Vanaküla külas. Vanaküla tuulepark "Taastuvenergia - Eesti Energia". Vaadatud 07.01.2014. "Külad - Noarootsi Vallavalitsus". 15.03.2012. Vaadatud 07.01.2014.
Eesti Straussi Ühing

Eesti Straussi Ühing (ka Eesti Johann Straussi Ühing) oli 1990. aastal Elvas asutatud mittetulundusühing, mille eesmärk oli tutvustada ja propageerida Strausside suguvõsa ja nende kaasaegsete muusikat. Ühingu looja ja esimene esimees oli Elva kultuuritegelane Kalev Päid. 1990. ja 1991. aastal avaldas ta ühingu nimel kaks brošüüri, mis tutvustasid Johann Straussi elu ja loomingut. Kohalikest kultuuritegelastest osales ühingus ka Elva Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu esimees Julius Illus. Eesti Straussi Ühing tegutses Elvas Leopold Hanseni majamuuseumis aadressil Vaikne tänav 10. Alates 2019. aastast oli ühing registreeritud Elvas aadressil Kesk tänav 23. Ühingu algatusel toimusid Elvas mitmesugused muusika- ja kultuuriüritused, nende seas kammerkontserdid, uusaastakontserdid ja Straussi festival "Kuningriik", mida on nimetatud "Elva stiilseimaks suvepeoks, kus ka pealtvaatajad on riietunud 19. sajandi teise poole moe järgi". Ühing kustutati äriregistrist 29. veebruaril 2024. Eesti Straussi Ühing. e-Äriregister. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuli 2009. Vaadatud 2. augustil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Anti Einpaul "Strauss keerutab Elva metsades valssi" Postimees, 13. august 1999 (intervjuu Kalev Päidiga; arhiivikoopia) Ene Nobel "Elvast saab Johann Straussi kuningriik" Eesti Päevaleht, 11. august 1999
Doodž

Doodž (itaalia doge ladina sõnast dūx ehk "sõjaline juht") oli Veneetsia, Genova ja Senarica valitavate valitsejate (riigipeade) tiitel. Doodž ei olnud tänapäevases mõttes hertsog ja tegemist ei olnud ka päritava hertsogitiitli vastega. Doodž oli Veneetsias ja Genovas, kahes linn-vabariigis, kus doodže valiti, kõige kõrgem valitud ametnik. Doodži poole pöörduti erinevalt, kasutades tiitleid Monsignor el Doxe, Serenissimo Principe ja Sua Serenità. Veneetsia doodže valiti alates 697. aastast kuni Veneetsia vabariigi lõpuni aastal 1797 ja Genova doodže aastatel 1339–1797. Veneetsia doodž valiti eluks ajaks. Aastast 1310 (kümnemehenõukogu ajast) oli ta riigipea ainult nimeliselt. Genova doodžid valiti aastast 1528 kaheks aastaks.
Täisealisus

Täisealine on inimene, kes on seaduse silmis omandanud kõik juriidilised õigused ja kohustused. Eestis loetakse täisealiseks 18-aastast ja vanemat inimest. Kui inimesel on mingil põhjusel piiratud teovõime ja seetõttu väiksemad õigused, ei muuda see teda alaealiseks. Erandid on ka mõningate riigivalitsemisega seotud õiguste osas. Näiteks presidendiks valitud saamise õigus ei teki täisealiseks saamisel. Alaealine Laps Täiskasvanu Suguküpsus
Kodar

Kodar on rummu ja pöida ühendav pulga- või varvataoline ratta osa. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]