laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sikupilli kaubanduskeskus

Sikupilli kaubanduskeskus on kaubanduskeskus Tallinnas Sikupilli asumis aadressil Tartu maantee 87. Sikupilli Kaubanduskeskusele pandi nurgakivi 9. veebruaril 2000. aastal. Keskus avati sama aasta 12. oktoobril. Brutopinda 17620 ruutmeetrit, 13000-ruutmeetrine maapealne parkla, mis mahutab 420 autot ning 11000-ruutmetrine köetav maa-alune parkla, mis mahutab 350 autot. Prisma hüpermarket opereerib 8800 ruutmeetril. Kaubanduskeskuse kogumaksumus, alates maa ostust lõpetades sisustusega, oli üle 200 miljoni krooni, mida finantseeriti Ühispanga ja Merita panga abil. Keskuse omanikud olid avamise ajal A/S E.L.L. Kinnisvara, NG Investeeringute A/S ja A/S Ühendatud Kapital. Keskuse ehitajaks oli A/S Merko Ehitus ja selle projekteeris Raivo Puusepa meeskond. http://sikupilli.ee/index.php/et/ (vaadatud 25.01.2019) "Sikupilli kaubanduskeskus saab nurgakivi". Äripäev. "Enam kui 200 miljonit krooni maksnud Sikupilli kaubanduskeskus avab uksed". Eesti Päevaleht. Koduleht
Juhan Mitt

Juhan Mitt (22. juuli 1894 Kiltre talu, Valgjärve vald, Kanepi kihelkond, Võrumaa – 18. detsember 1919 Värska lähedal) oli Venemaa (lipnik) ja Eesti sõjaväelane (alamleitnant), VR I/3. Ta lõpetas Tartus reaalkooli ja Irkutskis lipnikekooli, võttis osa Esimesest maailmasõjast. Vabadussõja ajal oli algul Tallinna 1. kaitsepataljonis, sealhulgas ka 1. roodu ülem. Selle ümberformeerimisel võitles edasi 8. jalaväepolgus. Langes 18. detsembril 1919 lahingus Värska lähedal, maeti Kanepi uuele kalmistule. 1925 Vabadusristi I liigi 3. järk Tema isa oli koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane Märt Mitt ning vend oli põllumajandus- ja poliitikategelane Karl Mitt. Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid Eesti ohvitseride andmekogu Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid
Eesti teadusajakirjade loend

Acta Baltica Historiae et Philosophiae Scientiarum Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis de Mathematica Acta Historica Tallinnensia Acta Politica Estica Acta Semiotica Estica Agraarteadus Ajalooline Ajakiri Akadeemia Ariadne Lõng Dendroloogilised uurimused Eestis Eesti Arst (varem Nõukogude Eesti Tervishoid) Eesti ja soome-ugri keeleteaduse ajakiri – Journal of Estonian and Finno-Ugric Linguistics (ESUKA – JEFUL) (Tartu Ülikool, alates 2010) Eesti Loomaarstlik Ringvaade Eesti Mets Eesti Teaduste Akadeemia Toimetised (Proceedings of the Estonian Academy of Sciences) EKLA töid kirjandusest ja kultuuriloost Eripedagoogika (ajakiri) Estonian Journal of Archaeology Estonian Journal of Earth Sciences Estonian Journal of Ecology Folia Cryptogamica Estonica Folklore Incantatio Interlitteraria Juridica Keel ja Kirjandus Kunstiteaduslikke Uurimusi (varem "Töid kunstiteaduse ja -kriitika alalt" ja "Kunstiteadus. Kunstikriitika") Lepinfo Linguistica Uralica (varem Sovetskoje Finno-ugrovedenije) Methis Metsanduslikud Uurimused Mäetagused Oil Shale Samblasõber Sator Sign Systems Studies Studia Philosophica Estonica Trames. A Journal of the Humanities and Social Sciences (varem Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis) B (asutatud 1893) ja Proceedings of the Estonian Academy of Sciences. Humanities and Social Sciences (asutatud 1952)). Tuna Usuteaduslik Ajakiri Agronoomia Beiträge zur genauern Kenntniß der ehstnischen Sprache Eesti Keel Eesti Kirjandus Eesti Metsamees Eksiilis Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli toimetused (Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis)) Ehituskaar Estonian Journal of Engineering Haridus Journal of the Baltic Institute of Folklore Nõukogude Õigus Spravotšnõi Listok Biologa Tartu Ülikooli Kunstiajaloo Kabineti väljaanded Tartu Ülikooli toimetised Tehnika Ajakiri Eesti Haridusteaduste Ajakiri Mäetagused Studia Philosophia Estonica Hortus Semioticus Studia Humaniora Tartuensia Eesti ajakirjade loend Kategooria:Eesti teadusajakirjad
Aasta kala

Aasta kala on kalaliigile antav aunimetus, mis valiti esimest korda 2019. aastal ajakirja Kalastaja toimetajate eestvedamisel. 2019 – jõesilm ehk sutt (Lampetra fluviatilis) 2020 – lõhe (Salmo salar) 2021 – haug (Esox lucius), teised kandidaadid olid säinas ja tõugjas 2022 – ahven (Perca fluviatilis), teised kandidaadid olid latikas ja säinas 2023 – merisiig (Coregonus) 2024 – koha (Sander lucioperca) Eesti rahvuskala 25. jaanuar 2019, 12:53, Aasta kalaks valiti jõesilm, maaelu.postimees.ee 2020. aasta kala on lõhe, Lõuna-Eesti postimees, 24.01.2020 (vaadatud 26.01.2020) 2021. AASTA KALA ON HAUG Рыбой 2022 года в Эстонии стал окунь ERR, 10.01.2022 (vaadatud 11.01.2022) 2023. aasta looduses - haruldane lind, tavaline puu ja teised tegijad Postimees, 31.12.2022 (vaadatud 02.01.2023) 2024. aasta kala on koha Postimees, 8.01.2024
Tobias Mikkelsen

Tobias Pilegaard Mikkelsen (sündinud 18. septembril 1986 Helsingøris) on Taani jalgpallur, kes mängis viimati äärepoolkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Brisbane Roar. Ta alustas klubikarjääri 2004. aastal kodumaal Lyngbys. 2007. aastal liitus ta Taani kõrgliiga klubiga Brøndby. Kaks hooaega hiljem siirdus ta Nordsjællandi, kellega tuli hooajal 2011–12 Taani meistriks. Lisaks võitis ta Nordsjællandiga kahel korral Taani karika. 2012. aasta juulis sõlmis ta lepingu Saksamaa kõrgliiga klubiga Greuther Fürth, kuid juba järgmise aasta jaanuaris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Norra kõrgliiga klubiga Trondheimi Rosenborg. 2015. aastal tuli ta Rosenborgiga Norra meistriks ja võitis Norra karika. 2015. aasta hooaeg oli Mikkelsenile individuaalselt ka kõige edukam, kui ta lõi sel hooajal Norra kõrgliigas kaheksa väravat. 2016. aasta jaanuaris naasis ta Nordsjællandi, kellega sõlmis kaheaastase lepingu. Hooajal 2018–19 mängis ta Brisbane Roaris. Debüüdi Taani jalgpallikoondises tegi Mikkelsen 15. novembril 2011 mängus Soome vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 15. augustil 2012 sõprusmängus Slovakkia vastu. Samal aastal kuulus ta Taani koondisse Euroopa meistrivõistlustel. Nordsjælland Taani Superligaen: 2011–12 Taani karikas: 2009–10, 2010–11 Rosenborg Tippeligaen: 2015 Norra karikas: 2015 "Roar sign Danish international winger". FourFourTwo. 5.6.2018. Vaadatud 25.1.2019
Lõuna-nõgipääsuke

Lõuna-nõgipääsuke (Psalidoprocne pristoptera) on pääsulaste sugukonda ja nõgipääsukese perekonda kuuluv linnuliik, mis elutseb Sahara-taguses Aafrikas. Täiskasvanud lõuna-nõgipääsuke on enamjaolt 13 cm pikk ja kaalub 12 g. Alamliikide pikkus ja kaal erineb. Kokku on kirjeldatud kahteteist lõuna-nõgipääsukeses alamliiki: P. p. pristoptera (Rüppell, 1840) – elutseb Põhja-Etioopia lääneosa kõrgendikes ja Põhja-Eritreas. P. p. holomelas (Sundevall, 1850) – elutseb Lõuna-Zimbabwes ja Lõuna-Mosambiigist lõunas ja idas kuni Lõuna-Aafrika Vabariigi ida- ja lõunaosani. P. p. petiti (Sharpe & Bouvier, 1876) – elutseb Kagu- ja Ida-Nigeerias, Lõuna-Kamerunis, Gabonis ja Loode-Angolas (Cabinda provints). P. p. antinorii (Salvadori, 1884) – elutseb Kesk- ja Lõuna-Etioopas. P. p. orientalis (Reichenow, 1889) – elutseb Lõuna-Tansaaniast ja Ida-Sambiast lõunas kuni Ida-Zimbabwe ja Kesk-Mosambiigini. P. p. chalybea (Reichenow, 1892) – elutseb Põhja- ja Kesk-Kamerunis idas kuni Kesk-Aafrika Vabariigini, Lõuna-Sudaani loodeosas ning Kongo Demokraatliku Vabariigi põhja- ja keskosas. P. p. blanfordi (Blundell & Lovat, 1899) – elutseb Kesk-Etioopia lääneossa jäävates kõrgendikes. P. p. oleaginea (Neumann, 1904) – elutseb Edela-Etioopias ja Lõuna-Sudaani idaosas. P. p. reichenowi (Neumann, 1904) – elutseb Angolas, Kongo DV lõunaosas ja Sambias. P. p. massaica (Neumann, 1904) – elutseb Keenias ning Põhja- ja Lõuna-Tansaanias. P. p. mangbettorum (Chapin, 1923) – elutseb Lõuna-Sudaani lõunaosast kuni Kongo DV kirdeosani. P. p. ruwenzori (Chapin, 1923) – elutseb Kongo DV idaosas. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis. BirdLife International (2012). Psalidoprocne pristoptera. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2013.2. "Black Saw-wing (Psalidoprocne pristoptera)". Handbook of the Birds of the World (inglise keeles). {{netiviide}}: eiran tundmatut parameetrit |Kasutamine= (juhend)CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  Lõuna-nõgipääsuke – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Eesti Mahepõllumajanduse Sihtasutus

Eesti Mahepõllumajanduse Sihtasutus on Eesti sihtasutus, mille eesmärk on edendada Eestis mahepõllumajandusega seonduvat. Sihtasutuse tegevjuht on Airi Vetemaa. Sihtasutus loodi 2000. Sihtasutus on Ülemaailmse Mahepõllumajandusorganisatsiooni (International Federation of Organic Agriculture Movements, IFOAM) liige. Sihtasutus haldab portaali maheklubi.ee. http://www.maheklubi.ee/koostookogu/EMSA/ (vaadatud 25.01.2019) Koduleht
Võra-roherähn

Võra-roherähn (Picus puniceus) on rähnlaste sugukonda ja rähni perekonda kuuluv linnuliik. Täiskasvanud võra-roherähn on üldiselt umbes 25 cm pikk ja kaalub 66–96 g. Kokku on kirjeldatud viite pisi-mesilasenäpu alamliiki: P. p. puniceus (Horsfield, 1821) – elutseb Jaava saarel. P. p. observandus (Hartert, 1896) – elutseb Lõuna-Myanmaris ja Taist mööda Malaka poolsaart lõunas kuni Sumatra ja Borneo saarteni. P. p. solgiae (de Schauensee & Ripley, 1940) – elutseb Niasi saarel. Liik elutseb enamasti madalmaal asuvates kaksiktiibviljaliste puudega metsades, turbaraba metsades, istandustes ja kuni 1700 meetri kõrgusel asuvates mägimetsades. Võra-roherähn toitub enamasti sipelgatest ja termiitidest, süües ka nende mune ja vastseid. Enamasti otsivad toitu paaris, mõnikord liitutakse suuremate parvedega. Liigi pesitushooaeg hinnanguline pesitsusaeg Lääne-Malaisias jaanuaris ja veebruaris, Borneol juunis ja Kesk-Jaaval septembris. Nad ehitavad pesa puude otsa, kuni 18 meetri kõrgusele ja kurnas on 2–3 muna. Tavaline kutsehüüd on "peé-bee", mõnikord pikem "peé-dee-dee-dee". Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis. BirdLife International (2012). Picus puniceus. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2013.2. Myers 2016, lk 198. Davison 2017, lk 71. "Crimson-winged Woodpecker (Picus puniceus)". Handbook of the Birds of the World (inglise keeles). {{netiviide}}: eiran tundmatut parameetrit |Kasutamine= (juhend)CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Davison, G. W. H. (2017). Birds of Peninsular Malaysia and Singapore. Bloomsbury Publishing. ISBN 9781472938206 Myers, Susan (2016). Birds of Borneo. Bloomsbury Publishing. ISBN 9781472924469
ERB

ERB või Erb võib tähendada järgmist: ERB või Erb on Eesti rahvusbibliograafia lühend ...
Prussakas

Prussakas ehk harilik prussakas (ka saksa prussakas, tõeline prussakas; ladinakeelne teaduslik nimi Blattella germanica) on tihti hoonetes elav prussakaliste liik. Prussakad on varjulise eluviisiga putukad, päevavalguse kätte nad tavaliselt ei tule. Prussakate dieet on lai, nad võivad toituda nii loomsetest kui taimsetest produktidest, aga võivad kahjustada ka näiteks paberit ja nahkesemeid. Sõltuvalt temperatuurist võib emane prussakas elada kuni 10 kuud, isaste eluiga on tavaliselt lühem. Täiskasvanud prussakas on kuni 16 mm pikk ja kaalub kuni 0,1 grammi. Emased ja isased on väliselt üsna sarnased. Kõige lihtsam on emast isasest eristada siis, kui emane kannab tagakeha tipus munakapslit (vt. pilti). Seda piklikku, pakikese taolist moodustist, milles on tavaliselt 20–45 muna, kannab emane peaaegu kuni munade koorumiseni, jättes selle alles siis kuhugile varjatud paika. Oma elu jooksul võib emane prussakas produtseerida 4–5, harvemini kuni 8 munakapslit. Juba 1–2 päeva pärast kooruvad munadest noored isendid, kellest 6–7 kestumise järel saavad valmikud. Areng munast valmikuni kestab 22 kraadi juures umbes pool aastat, kõrgematel temperatuuridel toimub aga märksa kiiremini. Tarakan Metsprussakas Prussakas andmebaasis eElurikkus
Ahtena keel

Ahtena keel on Ameerika Ühendriikides Alaskal räägitav keel, mis kuulub naa-dene keelkonna atapaski keelte põhjaatapaski rühma. Ahtena keel on kriitiliselt ohustatud. Umbes 500 ahtenast oskab ahtena keelt umbes 45 inimest, kes kõik on üle 50-aastased. Ahtena keel jaguneb 4 põhimurdeks. https://www.ethnologue.com/language/aht http://www.endangeredlanguages.com/lang/761 Ahtena keel UNESCO ohustatud keelte atlases
Piret Minn

Piret Minn (neiuna Piret Leidsaar; 4. aprill 1961 Rapla – 24. jaanuar 2019) oli eesti omavalitsustegelane, Rapla vallavanem aastatel 2017–2019. Ta lõpetas aastal 1979 Rapla Keskkooli. Oma edasise elu otsustas ta siduda keemiaga. 1984. aastal sai ta tollases Tallinna Polütehnilises Instituudis lõpudiplomi keemiatööstuse protsesside ja keemiaküberneetika erialal. Tööteed alustas Minn laborijuhatajana Sadolini värvivabrikus Raplas. 2015. aastal sai temast Sadolini peadirektor, kes vastutas ka Baltikumi ja Ukraina turundus- ja müügitegevuse eest. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Rapla vallavolikogu liikmeks valimisliidu Valimisliit Rapla Vallakodanike Liit 2017, ta valiti vallavolikogu liikmeks; 6. novembril 2017 valiti ta Rapla vallavanemaks. Ta oli abielus ja tütre ema. Tema ema Helene Leidsaar (1930–2012) oli Raplas kooliõpetaja. http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/suri-rapla-vallavanem-piret-minn?id=85127461 JÄRELHÜÜE PIRET MINNILE (Rapla valla kodulehel) Nädaline, nr. 47, 28 aprill 2009, lk. 14
Rein Lillmaa

Rein Lillmaa (24. juuni 1941 – 21. jaanuar 2019) oli Eesti teleoperaator ja fotograaf. Eesti Televisioonis töötatud 56 aasta jooksul osales Rein Lillmaa tuhandete telesaadete loomises. Mängis ka ise sarjades (“Wikmani poisid” jne.) episoodilisi osi. Lastesarjadest jäävad tema elutööks „Onu Tik-Taki seiklused”, „Päkapikula”, "Buratino tegutseb jälle" ja "Saame kokku Tomi juures". Rein Lillmaa oli ka järgmiste filmide, saadete ja seriaalide operaator: 1968 "Mis Koosta peres uudist?", teleseriaal 1969–1987 "Hunt Kriimsilma 9 ametit", lastelavastus 1978 "Kolm rubiini", teleseriaal 1981 "Lumelinn", muusikafilm 1981 "Päkapikula", lastelavastus 1981 "Onu Tik-Taki seiklused", lastelavastus 1995 "Wikmani poisid", teleseriaal 1985 "Lumekuninganna", lastelavastus 1996 "Griša", dokumentaalfilm 1998 "Mõmmi ja aabits. 20 aastat hiljem", teleseriaal 2000 "Nota bene! Teatriluulud", teleseriaal 2002 "Buratino tegutseb jälle", teleseriaal 2005 "Lumejänesed", teleseriaal 2008–2011 "Saame kokku Tomi juures", lastesaade 2006 Valgetähe medaliklassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Makedoonia nimelepe

Makedoonia nimetüli (1991–2019) kujutas endast Kreeka ja Makedoonia Vabariigi auvaidlust Makedoonia nime üle, mis tähistab mõlema riigi territooriumeid. 12. juunil 2018 leppisid Makedoonia ja Kreeka peaministrid Zoran Zaev ja Aléxis Tsípras kokku kompromisslahenduses, mille järgi Makedoonia oma senise nime uue nime Република Северна Македонија/Republika Severna Makedonija (eesti keeles Põhja-Makedoonia Vabariik) vastu vahetas. Leppe pidi kinnitama Kreeka parlament ja Makedoonia referendum. Makedoonia president Đorge Ivanov teatas, et ei toeta sellist kompromissi mitte mingil juhul. Makedoonia parlament kinnitas 11. jaanuaril 2019 nimemuudatuse ja 25. jaanuaril 2019 kinnitas ka Kreeka parlament nimelepingu Makedooniaga. Nimemuutus jõustus 12. veebruaril 2019. Kreeka-Makedoonia suhted Vergina päike
Sillaste

Sillaste on eesti perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Sillaste Eestis 184 mehel ja 189 naisel. Nimede eestistamisel määrati Sillaste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bauer, Braunbrik, Brikker, Broder, Brück, Brücker, Brükker, Hunt, Johannson, Johanson, Kerner, Mikkor, Saksmann, Samoilov, Saschen, Sazhin, Schiids, Schmidt, Schönrok, Schvalbe, Sebrusk, Seegel, Seermann, Seiler, Selber, Sengbusch, Shults, Siilaberg, Siilbaum, Siimann, Siimon, Siivermann, Sikk, Silberg, Silbergleich, Sill, Sillenberg, Silmer, Silting, Simson, Sitsik, Siverts, Smidt, Sonnele, Soolmann, Sopaauk, Sõrg, Spiegel, Stachelstrauch, Sternfeldt, Strund, Sults, Sumberg, Vecko, Viedermann, Villemson, Zimmer ja Zingel. Ats Sillaste (sündinud 1988), eesti jalgpallur Galina Sillaste (sündinud 1946), vene sotsioloog Henno Sillaste (1936–2013), eesti päritolu Kanada arhitekt Johannes Sillaste (1904–1942), Eesti sõjaväelane Juhan Sillaste (1943–2017), eesti majandusteadlane Kertu Sillaste (sündinud 1973), eesti illustraator, raamatukujundaja ja tekstiilikunstnik Kyllike Sillaste-Elling (sündinud 1971), Eesti diplomaat Marina Sillaste (1962–2016), eesti lavastaja ja teatripedagoog Mikk Sillaste (sündinud 1987), eesti jalgpallur Sandra Sillaste (sündinud 1999), eesti suusahüppaja
Balti Stratigraafia Assotsiatsioon

Balti Stratigraafia Assotsiatsioon (lühend BSA) on Baltimaade stratigraafe ühendav organisatsioon. Kui organisatsioon 1969. aastal moodustati, oli selle nimi Balti Regionaalne Stratigraafia Komitee (BRSK). 16. oktoobril 1990 korraldati organisatsioon ümber Balti Stratigraafia Assotsiatsiooniks. Organisatsioon on muu hulgas korraldanud erialaseid teaduskonverentse. http://stratigraafia.info/index.php?page=24&lang=et (vaadatud 25.01.2019) http://stratigraafia.info/index.php?page=24&lang=et
LEADELL Pilv Advokaadibüroo

LEADELL Pilv Advokaadibüroo AS on Baltimaades tegutsev advokaadibüroo. Büroo ajalugu ulatub aastasse 1993, kui Aivar Pilv asutas Tallinnas Advokaadibüroo Aivar Pilv. 1996 avas büroo osakonna Tartus. 2005 laienes büroo tegevus Lätti ja 2009 Leetu. 2016 võttis büroo Baltimaades kasutusele ühise kaubamärgi LEADELL. Büroo üheks juristiks on Reelika Rohi. https://leadell.ee/meist/ (vaadatud 25.01.2019) "JURIST VASTAB | Kui kaugele naabri aiast võin rajada puukuuri või väliköögi?". Maakodu. 5. august 2023. Vaadatud 6. augustil 2023. Koduleht
VoLTE

VoLTE (inglise keeles Voice over LTE — hääl LTE (4G) kaudu) on tehnoloogia, mis võimaldab edastada häälkõned andmevoogudena LTE võrgu kaudu ning põhineb IP Multimedia Subsystemil (IMS). VoLTE-l on kuni kolm korda rohkem kõne- ja andmesidevõimsust kui 3G UMTS-il ja kuni kuus korda rohkem kui 2G GSM-il.
Põltsamaa Eesti Põllumeeste Selts

Põltsamaa Eesti Põllumeeste Selts oli eesti põllumehi ühendav selts, mis tegutses aastatel 1881–1944. Põllumeeste seltsi peamine eesmärk oli põllumajandusliku tegevuse edendamine ühiste majanduslike ettevõtmistega, mis olid suunatud põllumajandustegevuse kaudu tulu saamisele ning seltsielu ja ühiskondliku tegevuse edendamisele. Erinevalt teisest põllumeeste seltsidest Eestis iseloomustas Põltsamaa Eesti Põllumeeste Seltsi tegevust laialdane koostöö mõisnike ja väikepõllumeeste vahel. Seltsi juhtkonda kuulusid suuremas osas mõisnikud ja neid pooldavad "koorekihti" kuulunud talupojad. Enne Põltsamaa Eesti Põllumeeste Seltsi loomist oli Eestis loodud juba neli eesti põllumeeste seltsi. Põltsamaa Eesti Põllumeeste Seltsi põhikiri kinnitati 14. veebruaril 1881, seltsi asutamiskoosolek toimus 26. aprillil 1881. Seltsi presidendiks valiti Rein Jürmann, taluperemees Vana-Põltsamaalt. Seltsi asutamisaastal loodi seltsi juurde viljamüügikontor koos aidaga. Selle eesmärk oli soodustada vilja hulgimüüki kaugematesse suurlinnadesse. 1882. aastal Peterburis vilja müües teenisid põllumehed iga tsetverti (1 tsetvert = ligikaudu 210 liitrit) pealt 2 rubla rohkem, kui nad kohalikul turul oleksid teeninud. 1908. aastal asutas selts Eesti esimese ühispiimatalituse Pilistvere kihelkonnas Järaveres. 1910. aasta alguses loodi Vastastikuse Krediidi Ühisus ja sama aasta mais asutati Põltsamaa Piimaühisus. Ütt, Kristi (20.06.2008). "Põltsamaa Eesti Põllumeeste Selts aastatel 1881–1944". Vaadatud 25.01.2019.
Sussuman

Sussuman on linn Venemaal Magadani oblastis, Sussumani rajooni ja Sussumani linnaringkonna keskus. Sussuman asub Magadanist ligikaudu 390 km põhjaloodes. Asula on rajatud 1936. aastal. Kulla tootmist Sussumanis asustati 1938. aastal. Sussumani rajoon moodustati 1953. aastal. Linnaõigused sai Sussuman 12. detsembril 1964. Сусуман Народная энциклопедия городов и регионов России "Мой Город". Vaadatud 14. aprillil 2024
Tecuci

Tecuci on linn Rumeenias Galați maakonnas. Linn asub Bârladi jõe kaldal, ajaloolises Moldova piirkonnas. Tecuci on raudteesõlm. Ürikutes mainitakse asulat esimest korda 1134. aastal. 2021 Romanian census
Darabani

Darabani on linn Rumeenias Botoșani maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas. Linna haldusalasse kuulub 3 küla: Bajura, Eșanca ja Lișmănița. Darabani on Rumeenia kõige põhjapoolsem linn. Paikkonda (tol ajal oli küla nimi Căbiceni) on ürikutes esmamainitud 1546. aastal. Darabani nime on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1725. aastal. Linnaõigused sai Darabani 1968. aastal. Darabani – cel mai nordic oras din tara Ghid Local Istorie Asociația Nord
Urlați

Urlați on linn Rumeenias Prahova maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Ploieștist ligi 18 km idakirdes. Urlați haldusalasse kuulub 16 küla: Arioneștii Noi, Arioneștii Vechi, Cherba, Jercălăi, Mărunțiș, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Schiau, Ulmi, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Mieilor, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman ja Valea Urloii. Asulat on ürikutes esmamainiud 1515. aastal, linnaõigused sai 1968. aastal. 2021 Romanian census Primaria Urlați BusinessGhid
Mizil

Mizil on linn Rumeenias Prahova maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Ploieștist ligikaudu 33 km idas. Linna läbib Bukaresti–Buzău raudteeliin. Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1529. aastal, linnaõigused sai 1830. aastal. 2021 Romanian census Istoricul orașului Mizil Primăria Mizil
Revals

Revals on Eesti ansambel, mille pani kokku Martin Saaremägi 2017. aasta kevadel. Revalsi muusikat mõjutavad kantri, rahvamuusika, bluus ja rokk. 2018. aasta Eesti Muusikaauhindadel oli aasta debüütalbumi kategoorias nomineeritud nende album "Jumal elab pealinnas". 2018. aastal ühendas Revals jõud Päästeametiga, et koguda raha vingugaasiandurite ostmiseks ja paigaldamiseks vähekindlustatud peredele. Raha koguti selleks plaadiesitlustuuril, mille käigus esinetakse ansambli liikmete kodukohtades, milleks on Rõuge, Tõrva, Viimsi, Häädemeeste, Aruküla, Nõmme ja Suure-Jaani. 2019. aasta Eesti Muusikaauhindadel oli nende duubelplaat "Revals" nomineeritud nii aasta albumi kui aasta rokkalbumi kategoorias ning bänd ise aasta ansambli kategoorias, kuid ei võitnud ühtki auhinda. "Jumal elab pealinnas" 2017 "Kirjad ääremaalt" 2018 "Revals" 2018 "Kirjutan romaani" 2019 Rait Sohkin – laul, kitarr Elis Loik – laul, taustalaul (2019-...) Danel Pandre – bass Jevgeni Babkin – klahvpillid, taustalaul (2018-...) Liis-Marii Vendt – viiul, löökpillid, banjo Jaanus Salm – trummid Tõnu Timm - pedalsteel (2022-...) Paavo Peterson - kitarr (2023-...) Freddy Tomingas – laul, kitarr Merlin Purge – laul, bandžo Martin Saaremägi – kitarr Jaanus Saago – vokaal, kitarr Rauno Laikjõe – kitarr (2019-2020) 2018 Eesti Muusikaauhinnad (vaadatud 25. veebruaril 2019) Päästeamet (31. jaanuar 2018). "Päästeamet ja ansambel Revals ühendasid jõud". Eesti Muusikaauhinnad 2019 võitjad Eesti Muusikaauhinnad (vaadatud 25. veebruaril 2019)
Jauniūnai vald

Jauniūnai vald (leedu keeles Jauniūnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Širvintose rajooni territooriumil. Valla pindala on 127 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1871 inimest. Valla keskus on Jauniūnai küla. Vallavanem on Ramūnas Jasevičius. Aastal 2001 moodustasid valla elanikest 58,4% poolakad ja 36,8% leedulased. Valla territooriumile maeti Algirdas. Lisaks küladele on vallas ka arvukalt huutoreid Širvintų rajono savivaldybėa. Vaadatud 26.01.2019. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 26.01.2019.
Põlisrahvaste õiguste deklaratsioon

ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioon on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee poolt 13. septembril 2007 vastu võetud deklaratsioon pärismaalaste õigustest. Eesti kuulus deklaratsiooni resolutsiooni esitajate hulka koos järgmiste riikidega: Belgia, Boliivia, Costa Rica, Kuuba, Taani, Dominikaani Vabariik, Ecuador, Soome, Saksamaa, Kreeka, Guatemala, Ungari, Läti, Nicaragua, Peruu, Portugal, Sloveenia ja Hispaania. pärismaalased Rahvusvaheline maailma põlisrahvaste päev Deklaratsioon eesti keeles Välisministeeriumi lehel.