Jaan Künnap

Jaan Künnap (sündinud 9. veebruaril 1948 Kõuel) on eesti fotograaf, mägironija ja instruktor-treener. Ta on tõusnud enam kui 150 mäe tippu. Koos Kalev Muruga on ta esimesi eestlasi, kes on tõusnud Tian Shani kõrguselt teise mäe Han-Tengri (7010 m) tippu. Künnap on pälvinud Lumeleopardi aunimetuse ning temast on tehtud portreefilm "Lumeleopard". Esimese Eesti alpinistina pälvis ta Eesti Punase Risti teenetemärgi (üldse on saanud kolm alpinisti). Ta juhib Jaan Künnapi Alpinismiklubi. Künnapil kui fotograafil on olnud üle poolesaja isikunäituse ja ta on jõudnud kõrgetele kohtadele kümnetel fotovõistlustel. Ta on kirjutanud mitu raamatut ja olnud mitme dokumentaalfilmi operaator. Ta on töötanud fotograafina Tallinna Linnamuuseumis. Kooliaastad möödusid Kosel[viide?] ja Tallinnas[viide?]. 1969. aastast on Tallinn ka ta elukoht. Koolinoorena tegeles Künnap spordiga. Ta oli mitmekordne Harju rajooni ja Tallinna noortemeister maadluses[viide?] ja kergejõustikus[viide?]. Kolmas koht vabariigi noorte Kreeka-Rooma maadluses.[viide?] Künnap töötas 23 aastat päästelaeva tuukrina (1969–1992). Selle aja jooksul viibis ta vee all üle kolme tuhande tunni ja saavutas sügavusrekordina 80 meetrit. Päästepuksiirideks olid koondise Eesti Kalatööstus alused Tasuja ja Sulev. 1972. aastast on ta harrastusteks mägironimine ja fotograafia. 1975. aastast on ta tegelenud ka alpinismialase koolitamisega. 1983–1988 oli ta Tallinna Alpinismiklubi president. 1999. aastast juhib ta Jaan Künnapi Alpinismiklubi. Alates 1998. aastast on ta töötanud Tallinna Linnamuuseumi fotograafina. Künnap on vallutanud Euroopa, Aafrika ja Ameerika kõrgemad mäed. Ta on tõusnud 14 korda üle 7000 meetri kõrgustele mägedele ja 8000 meetri kõrgusele Cho Oyul. Ta kordas 1985. aastal Eesti kõrgtõusude rekordit, tõustes Pamiiris Ismoili Somoni mäetippu (7495 m). Esmavallutused on Tartu Ülikooli (1982) ja Tallinna mäetipp (1984). Vallutatud tippe on kokku üle 150. 1987. aastal anti Künnapile alpinistide austav Lumeleopardi nimetus, mille saamiseks oli vaja tõusta neljale seitsme tuhandesele mäele (Lenini mäetipp, Korženevskaja, Ismoili Somoni mäetipp (tol ajal tuntud Kommunismi mäetipuna) ja Han-Tengri). 1986. aastal koos Alfred Lõhmuse ja Kalev Muruga tegid nad 3 nädalaga kolm kõrgtippu: Korženevskaja (7105 m), Kommunismi (7495 m) ja Lenini mäetipp (7134 m). Jaan Künnap on lõpetanud alpinismi instruktorite (1982) ja mägipäästjate kooli (1983) ning on mitmekordne vabariigi meister matkatehnikas. Ta on Jaan Künnapi Alpinismiklubi IV taseme treener. Eesti Fotokunstiühingu asutajaliige (1987). Tal on tütred Helen Künnap (1980) ja Saskia Künnap (2001). Jaan Künnap on ateist. Ta on alpinismiga tegelenud 1972. aastast. 1982. aastal võttis ta osa Tartu Ülikooli 350. aastapäeva tähistamiseks ekspeditsioonist Kesk-Pamiiri Tanõmasi mäeahelikule. Selle käigus esmavallutati Nõukogude Liidu tolle aja kõrgeim vallutamata mägi (sai nimeks Tartu ülikool 350 ja tipu kõrguseks arvati olevat 6350 m). Ekspeditsiooni juhtis Kalev Muru ning tippu jõudsid kuus alpinisti, kelle seas ka Jaan Künnap (tõusujuht). 1984. aastal käisid eestlased jälle Pamiiris mäetippe esmavallutamas. 6047 meetri kõrgusele nimeta tippu tõusti kolme grupiga erinevatel marsruutidel. Tõusugrupp, mida juhtis Jaan Künnap, jõudis tippu 18. augustil (päev varem jõudis tippu Ilmar Priimetsa juhitud grupp). Tipp nimetati Tallinna mäetipuks. 1986. aastal töötas ta rahvusvahelises alpilaagris Pamir treener-konsultandi ja mägipäästjana. Koos Alfred Lõhmuse ja Kalev Muruga tegid nad 3 nädalaga 3 kõrgtippu – Korženevskaja (7105 m), Kommunismi (7495 m) ja Lenini mäetipp (7134 m). 1986. aastal olid Künnap, Lõhmus ja Muru giidiks ka kahele prantslasele (Emmanuel Chombot ja Christophe Revěret), kes laskusid Lenini mäetipul 7000 meetri kõrguselt langevarjudega. 1987. aastal korraldati ametiühingute üleliiduline alpinistide ekspeditsioon Tian Shani Han-Tengrile (7010 m). Selle koosseisus tõusid tippu 8. augustil esimeste eestlastena Kalev Muru ja Jaan Künnap. Aastatel 1989–1991 korraldasid Tallinna alpinistid mitu ekspeditsiooni Pamiiri ja Tian Shani seitsmetuhandelistele, kus Jaan Künnap tegutses kas mägigiidi või tipputõusu juhina: 1989. aastal Lenini mäele Mihhail Sobelmani juhtimisel (tippu jõudis 11 alpinisti), 1990. aastal Vladimir Vladimirov-Meema juhtimisel Leninile (tipus käis 15 inimest) ja Han-Tengrile (tippu jõudis 7 inimest), 1991. aastal Vladimir Vladimirov-Meema juhtimisel Korženevskajale (tippu jõudis 5 inimest) ning Kommunismile (tippu tõusis 7 inimest). 1993. juhtis ta Eestist lähetatud esimese alpinismigrupi (ekspeditsiooni juht Vladimir Vladimirov-Meema) tipputõusu Alpide kõrgeima mäe Mont Blanci tippu. Prantsusmaa poolelt lähtunud marsruudil jõudis tipus ära käia 11 alpinisti. 1994. aastal suundus esimene eestlaste grupp (ekspeditsiooni juht Vladimir Vladimirov-Meema) Aafrika kõrgeimale mäele. Tõusu Kilimanjaro (5895 m) tippu juhtis Jaan Künnap. 1997. aasta jaanuaris juhtis Künnap eestlaste grupi Lõuna-Ameerika kõrgeimale mäele Aconcagua (6960 m), mille käigus tõusis ta 6. veebruaril koos Enn Nõmmiku ja Üllar Põlluga tippu. 1998. aastal lähetati Eestist esimene ekspeditsioon Himaalajasse kaheksatuhandelist mäetippu vallutama. Selle ekspeditsiooni käigus, kus viis alpinisti Cho Oyu (8188 m) tippu jõudsid, tõusis Jaan Künnap nõlval 8000 meetri kõrgusele (Tõivo Sarmeti andmetel 7900 m), püstitades isikliku kõrgusrekordi. 2002. aastal tõusis Jaan Künnap taas seitsmetuhandelise tippu. JKA järjekordse Pamiiri ekspeditsiooni käigus juhtis ta Lenini mäetippu neli kaaslast. 2004. aasta juulis–augustis juhtis ta Eesti ekspeditsiooni Han-Tengrile, kus 5. augustil 2004 toimunud maavärin põhjustas jää- ja lumelaviini. Hukkus 11 alpinisti. Laviini puhkemise ajal jäid Eesti ekspeditsiooni liikmed laviini alumisse ossa, kuid pääsesid õnnelikult ja organiseerisid laviinijäänute päästmistöid. Nad päästsid kahe alpinisti elu ning aitasid päästetööle tõhusalt kaasa. 21. juulil 2007 tõusis Jaan Künnapi juhtimisel rekordarv eesti alpiniste, 62 alpinisti, Elbruse läänetippu (5642 m). Neist kaks vallutasid ka idatipu (5621 m). 2009. aastal osales ta mägimatkal Türgis, mille käigus tähistati 180 aasta möödumist Ararati (5165 m) mäe vallutamisest J. F. Parroti poolt tõusuga selle mäe tippu. Põhiallikas: 1982 – Tartu ülikool 350 (6350 m) 1984 – Lenini mäetipp (7134 m) 1984 – Tallinna mäetipp (6047 m) 1985 – Korženevskaja (7105 m) 1985 – Kommunismi mäetipp (7495 m) 1986 – Lenini mäetipp (7134 m) 1986 – Korženevskaja (7105 m) 1986 – Kommunismi mäetipp (7495 m) 1987 – Korženevskaja (7105 m) 1987 – Han-Tengri (7010 m) 1988 – Korženevskaja (7105 m) 1989 – Lenini mäetipp (7134 m) 1989 – Korženevskaja (7105 m) 1989 – Kommunismi mäetipp (7495 m) 1990 – Lenini mäetipp (7134 m) 1990 – Korženevskaja (7105 m) 1991 – Lenini mäetipp (7134 m) 1997 – Aconcagua (6960 m) 1998 – Cho Oyu (tõusis nõlval 8000 m kõrgusele) 2004 – Han-Tengri (tõusis 6000 m kõrgusele) Üle 11000 Jaan Künnapi foto on jõudnud Vikipeedia pildipanka Wikimedia Commonsisse. 2004 – "Matkaspordi käsiraamat" ISBN 9949104122 2013 – "Fotograafia minu elus" ISBN 9789949309030 2016 – "Sõlmed ja pleisid" ISBN 9789949388738 1982 – "Tartu Ülikooli tipp", operaator, Tartu Riiklik Ülikool 1998 – "Eestlased Ameerika katusel", operaator, OÜ Vesilind 1998 – "Nelikümmend aastat hiljem", üks operaatoritest, OÜ Vesilind 1998 – "Cho-Oyu", üks operaatoritest, OÜ Vesilind 2001 – "Lenin – inimene ja mägi", üks operaatoritest, OÜ Vesilind ja J.K. Alpinismiklubi Jaan Künnapist on tehtud portreefilm "Lumeleopard" (1999, OÜ Vesilind). Paljassaare sadam Tallinna reidilt (1972 või 1974) Päästetööd merel (1973) Krusenstern Tallinnas (1975) Seatapp (1983) Kommunism järvega (1986) Sinimustvalge taasjõudmine Pika Hermanni torni 24. veebruari hommikul 1989 Toompea 15. mail 1990 Kohtla kaevandus (1994) Kopli kaubajaam (1994) Keila-Juga öös (2007) Kõrgõzstani jurta (2007) Lenini mäetipp (2011) Ruhnu motiivid öös (2011) Akt mustal taustal (2012) Gravüür valgusega XXX (2015) 1987 – aunimetus Lumeleopard (tõusnud nelja Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrguse mäe tippu) 1988 – BDHX CCCP pronksmedal NSV Liidu fotokunsti propageerimise eest välismaal 2001 – Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk (mägironija ja loodusfotograafina) 2001 – Peeter Toominga fotopreemia 2019 – eestikeelse Vikipeedia aasta fotograaf 2020 – eestikeelse Vikipeedia aasta fotograaf 2023 – eestikeelse Vikipeedia aasta fotograaf Jaan Künnap oli valitud ka Eesti kunstnike sajandi 100 suurkuju hulka. 1972 – vabariiklik Spordilehe fotovõistlus, III koht 1982 – vabariiklik "Portree 82", I järgu diplom 1982 – vabariiklik "Fotoränd – 82", III preemia 1982 – vabariiklik VSÜ "Kalev", I koht 1982 – Spordilehe fotovõistlus, III auhind 1983 – vabariiklik "Fotoränd – 83", I koht 1983 – vabariiklik Fotoklubide näitus, I koht 1983 – rahvusvaheline "Külaelu – 83", Fotosalons "Uzvara" (Läti), III koht 1984 – "Eesti NSV fotokunst '84", medal 1984 – vabariiklik "Loodusfoto", eriauhind 1985 – "ENSV fotokunst '85", III koht 1985 – Spordilehe "Fotovõistlus", II auhind 1985 – vabariiklik "Fotoränd – 85", II koht 1985 – Baltimaade "Turismifoto", I koht 1985 – üleliiduline "Turism", Jaremtsa (Ukraina NSV), I koht 1985 – rahvusvaheline "Merevaigumaa 85", III koht 1985 – üleliiduline näitus BDHX CCCP "Moja Rodina", Moskva, III koht 1986 – üleliiduline fotonäitus, Moskva, peapreemia 1986 – vabariiklik "Matkafoto 1986", I ja III koht 1986 – vabariiklik "Inimene ja Maa", III koht 1986 – üleliiduline "Maa ja inimesed – 86", Krasnodar (Venemaa), III koht 1986 – üleliiduline fotonäitus, Moskva, II koht 1986 – Õhtulehe fotovõistlus "Tänane Tallinn XXII", I preemia 1986 – "Fotosport 86" Comité International Olympique, Reus (Hispaania), III koht 1986 – vabariiklik "PORTREEFOTO 86", II koht 1986 – Salon International de la Photographie Artistioue-Katowice, Poola, eripreemia 1986 – rahvusvaheline näitus ajaleht Trud, Moskva, I koht 1987 – Rahva Hääle fotovõistlus, II preemia 1987 – vabariiklik "Portreefoto 87", II koht 1987 – üleliiduline festival, Moskva, diplom 1987 – üleliiduline "Mäed ja inimesed", Almatõ (Kasahstan), I koht 1987 – üleliiduline "Maa ja Inimesed – 87", Krasnodar, I koht 1987 – rahvusvaheline "Merevaigumaa 87", eripreemia 1987 – Zagreb Salon, Jugoslaavia, eripreemia 1987 – XVIII International Salon of Photographic ART "VENUS 87", Poola, eripreemia 1987 – vabariiklik "PRESSFOTO 87", diplom 1987 – "Welt des Sports", Internationaler Sport-Foto-Salon, Ulm (Saksamaa), diplom 1987 – Biennal Internacional de Fotografia "Europa 87", Reus (Hispaania), eripreemia 1987 – rahvusvaheline "Sõpruslinnad '87", Tartu, eriauhind 1988 – Associacao Fotografica do Porto, Portugal, eripreemia 1988 – ajalehe Rahva Hääl fotovõistlus, II preemia 1988 – Salo Internacional de Fotografia Esportiva "Fotosport–88", Reus (Hispaania), medal 1988 – vabariiklik fotovõistlus "Noorus", diplom 1988 – rahvusvaheline fotovõistlus Läti NSV-s, diplom 1988 – fotovõistlus "Tänane Tallinn XXIV", I preemia 1988 – Word Health Organization, Genf (Šveits), diplom 1988 – Krakowskie Towarzystwo Fotograficxne "VENUS 88", Poola, diplom 1989 – rahvusvaheline "Naine fotokunstis – 89", eripreemia 1989 – rahvusvaheline "Merevaigumaa 89", eripreemia (Leedu Fotokunstnike Liidult) 1989 – Krakowskie Towarzystwo Fotograficxne "VENUS 89", Poola, diplom 1989 – rahvusvaheline "TALLINN ZOO 1939 – 1989", I koht 1989 – rahvusvaheline "Fotograafika – 89", Minsk (Valgevene), diplom 1989 – IX Biennal Internacional de Fotografia Europa 89, Reus (Hispaania), eripreemia 1989 – kuue riigi fotograafide konkurss "Schwerini loss", Schwerin (Saksamaa), peapreemia 1990 – International Exhibition of Nature Photography, Savitaipale (Soome), eripreemia 1990 – XVIII International Salon of Photographic Art "VENUS 90", Poola, eripreemia 1992 – "Sport", Comité International Olympique, Barcelona (Hispaania), eripreemia 1999 – vabariiklik "Katusepildid" Ühispangas, peapreemia 2001 – Peeter Toominga nimeline fotopreemia, konkursi peapreemia 2001 – konkurss "Sport objektiivis", III preemia 2001 – "Päev Tartus", diplom 2001 – rahvusvaheline fotofestival "Narva sügis". Parim Maastikufoto 2001 – "Vereta Jaht 2001", eripreemia 2002 – "Vereta Jaht 2002", interneti esikoht 2002 – rahvusvaheline fotofestival "Narva sügis". Parim Käsitusfoto 2003 – "Päev Tartus", I preemia 2003 – fotofestival "Narva Sügis", I koht 2004 – "Päev Tartus", I preemia 2005 – Peeter Toominga nimelise fotopreemia konkurss, diplom 2007 – "Vereta Jaht 2007", eripreemia 2009 – "EFK 2009", Parim portree ja ekspositsioon 2010 – "Fotokunst 2010". Parim kunstiline, Parimine akt ja loodusmaastik. 2010 – Baltijas foto-festivala "ArtCamp 2010" äramärgitud autorikomplekt 2010 – rahvusvaheline fotofestival "Narva sügis". Parim aktifoto ja "Grand Pree" 2010 – "EFK 2010". Parim autorikomplekt ja Perfektne M/V komplekt 2010 – fotokonkursi "Looduse aasta foto 2010" III koht kategoorias "Maailma loodus" 2011 – Baltijas foto-festivala "ArtCamp 2011" äramärgitud autorikomplekt 2011 – fotokonkursi "Looduse aasta foto 2011" äramärgitud töö kategoorias "Maailma loodus" 2011 – "EFK 2011", parim autorikomplekt 2011 – rahvusvaheline fotofestival "Narva sügis". Parim Efektsuse eksperiment. 2013 – fotokonkursi "Looduse aasta foto 2013" I koht kategoorias "Vormi mängud looduses" 2015 – "EFK 2015" I koht autorikomplekt 2015 – rahvusvaheline fotofestival "Narva sügis". XXI EFK "Parim Fotograafika" 2017 – "EFK 2017" III koht M/V mäed 2017 – rahvusvaheline fotofestival "Narva sügis". XXIII EFK diplom "Panuse eest, klassikalise foto arendamisse" Künnapil olnud üle saja isikunäituse. 1983 – grupinäitus Zaporižžja Kunstimuuseumis 1984 – vabariiklik näitus "Eestlase portree" 1985 – rahvusvaheline grupinäitus mägedest Jaapanis 1985 – rahvusvaheline grupinäitus "Aktifoto Raevanglas I", Tallinn 1986 – Tartu rahvusvaheline "Naine fotokunstis – 86", Moskva 1986 – International Salon of Photographic of Santos, Brasiilia 1987 – koos Helen Künnapiga (6-aastane) "Helen Kalalaadal" Tallinna vanalinna päevadel 1987 – "Eesti foto Moldaavias", Tiraspol 1987 – Salon National D'art Photographique Paris, Prantsusmaa 1988 – "Päev Tallinnas 88", Tallinn 1988 – viie mehe näitus "Vanalinnapäevad", Kopenhaagen (Taani) 1988 – Toronto International Salon of Photography, Kanada 1988 – Salon Internacional de Fotografia Zaragoza, Hispaania 1988 – New Zealand International Exhibition of Photography, Taani 1988 – Singapore International Salon of Photography, Singapur 1988 – "Fotografia kinmatografoe", Ateena (Kreeka) 1989 – "Kuidas portreteerida eestlast 1867–1989", Tallinn 1989 – kuue riigi fotograafide näitus "Schwerini loss", Schwerin (Saksamaa) 1989 – kuue riigi fotograafide näitus "Schwerini loss", Bonn (Saksamaa) 1989 – kuue riigi fotograafide näitus "Schwerini loss", Praha (Tšehhi) 1989 – kuue riigi fotograafide näitus "Schwerini loss", Budapest (Ungari) 1989 – grupinäitus "Päev Tallinnas", Trentino (Itaalia) 1989 – grupinäitus "Päev Tallinnas", Rovereto (Itaalia) 1989 – "Welt des Sports", Internationaler Sport-Foto-Salon, Ulm (Saksamaa) 1989 – "Monfodi '88", Szolnok (Ungari) 1989 – IX Biennal Internacional de Fotografia Europa 89, Reus (Hispaania) 1989 – IX Biennal "Europa – 89", Ciutadella de Menorca (Hispaania) 1989 – IX Biennal "Europa – 89", Barcelona (Hispaania) 1989 – IX Biennal "Europa – 89", Tortosa (Hispaania) 1989 – IX Biennal "Europa – 89", Mataro (Hispaania) 1989 – IX Biennal "Europa – 89", Esparreguera (Hispaania) 1989 – IX Biennal "Europa – 89", Vilanova I la Geltru (Hispaania) 1989 – IX Biennal "Europa – 89", Sabadell (Hispaania) 1990 – IX Biennal "Europa – 89", Manresa (Hispaania) 1990 – IX Biennal "Europa – 89", L'Hospitalet de Llobregat (Hispaania) 1990 – kuue riigi fotograafide näitus "Schwerini loss", Varssavi (Poola) 1990 – kuue riigi fotograafide näitus "Schwerini loss", Tallinn 1990 – "Eesti foto", International Exhibition of Nature Photography, Savitaipale (Soome) 1991 – rahvusvaheline grupinäitus "Aktifoto Raevanglas II", Kohtla-Järve 1991 – grupinäitus "Vanalinnapäevad", Trentino (Itaalia) 1992 – "Sport", Comité International Olympique, Barcelona (Hispaania) 1992 – ekspositsioonis "XXV olümpiamängud", Barcelona (Hispaania) 1992 – 25th International Exhibition of Photography Zagreb Salon, Horvaatia, eripreemia 1995 – "Pea asi" koos Liina Kolkiga, Pedagoogikaülikoolis Tallinnas 1995 – "Pea asi" koos Liina Kolkiga, Pärnu Uue Kunsti Muuseum 1999 – Gran Tour delle Colline, Circolo fotografico arno, Rooma 2001 – "Kesklinn ja aeg", vanad fotod: vennad Parikased, Nikolai Nyländer, Hans Vanaveski, A. Alla, J. Simm, A. Vaik, V. Ahonen ja Künnapilt olid uued fotod Tallinnast, Tallinn 2008 – Brüssel, Euroopa Parlament, "Eesti Vabariik 90" 2016 – "Gravüürid valgusega", Fotomuuseum 2018 – EFKÜ fotonäitus Itaalias, Sestri Levante galeriis Jaan Künnapi fotode virtuaalnäitus Lumeleopardid. jkalpiklubi.ee Интервью с зампредом Маардуского горсобрания Борисом Слепиковским. 1.08.2010. baltija.eu "Tippude kutse" Eesti Päevaleht, 27. veebruar 2016 Ülo Kraan: Alpilangevarjurid. Noorte Hääl. Nr 125 (13123), 30. mai 1987. Lk 2. Andre Nõmm: "Teerajajast lumeleopard" Go Reisiajakiri, 15. aprill 2013. Künnap, Jaan. esbl.ee MTÜ Jaan Künnapi Alpinismiklubi. jkalpiklubi.ee 1980–1989. ajaveeb.alpinism.ee Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. jkalpiklubi.ee Raivo Plumer, Tõivo Sarmet. "Everesti päevik". Pegasus: Tallinn, 2005. Lk 30 Lood Han-Tengri laviinist. 07.08.2004. jkalpiklubi.ee Ajalugu 2000–2009. ajaveeb.alpinism.ee "62 eestlast tõusis Elbruse tippu"[alaline kõdulink] Postimees, 23. juuli 2007 TIPUS! BNS, 13. oktoober 1998. magiklubi.ee Photographs by Jaan Künnap Wikimedia Commons Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Eestikeelse Vikipeedia aasta fotograaf 2019: Jaan Künnap" Wikimedia Eesti, 31. detsember 2019. "Jaan Künnap on eestikeelse Vikipeedia aasta fotograaf 2020" Wikimedia Eesti ajaveeb, 14. detsember 2020. "Jaan Künnap on eestikeelse Vikipeedia aasta fotograaf 2023" Wikimedia Eesti, 11. detsember 2023 Gravüürid valgusega eestifoto.ee, 14. september 2016 Koduleht Biograafia ESBL-is JK Alpinismiklubi veebileht Matkaspordi käsiraamat Meedias Kadri Valner "Jaan Künnap koolitab alpiniste" Sõnumileht, 22. juuni 1999 "Kuidas saada alpinistiks?" Reisimaailm, 1–2000 "Mäed on täis põnevust ja riski" Reisimaailm, 3–2001 Silvia Paluoja "Isepäine Lumeleopard kasvatab innukalt järglasi" Pärnu Postimees, 8. september 2007 Birgit Püve "Jaan Künnap – poeet maailma katusel" Eesti Ekspress, 15. veebruar 2006 "Eestlased vallutasid Euroopa tipu" Postimees, 20. juuli 2008 "Fotod: Alpinistist ja tuukrist fotograaf Jaan Künnap esitles oma tööde kogumikku" publik.ee, 8. veebruar 2013 Andre Nõmm "Teerajajast lumeleopard" Go Reisiajakiri, 2/2013 Jaano Martin Ots "Fotograaf ja päästja Jaan Künnap avas Wikimedias ajaloolise fotonäituse merepäästetöödest" majandus24.postimees.ee, 20. mai 2020