laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Väike-Malusi

Väike-Malusi (ka Põhja-Malusi, rts Lilla Malö, sks Klein-Malos) on saar Kolga lahes, üks Malusi saartest. Saar asub Lõuna-Malusi saarest 2 km põhjas ja 9 km Juminda poolsaarest läänes. Saare läänerand on liigestatud ja idarand kumer, saar ise on liivase pinnamoega ja rohttaimestikuga. Suurim kõrgus on 3,5 meetrit üle merepinna, pindala 2,54 hektarit ja rannajoone pikkus 1 km. Eesti Vabariigi algusaastatel ehitasid kalastajad saarele mõned kalastusmajad, kus sai ka ööbida. Kui hakati kasutama rohkem mootorpaate ja liikumine kiirenes, vähenes vajadus kalastusmaju kasutada. Kogu saar on looduskaitse all, kuuludes Kolga lahe maastikukaitseala koosseisu. Koos teiste Malusi saarte, Rammu ja Allu saarega moodustab Väike-Malusi Jõelähtme valla Rammu küla. Väike-Malusi Eesti looduse infosüsteemis Eesti kalanduse minevikust II. Stockholm: Eesti Kalurite Koondis, lk 284–285.
Eksperimentaalne Sealiha Tootmise Kombinaat

Eksperimentaalne Sealiha Tootmise Kombinaat (EKSEKO) oli Nõukogude ajal Viiratsis tegutsenud põllumajandusettevõte, täisnimega J. Gagarini nimelise Näidissovhoostehnikumi Eksperimentaalne Sealihatootmise Kombinaat. Kombinaat rajati 1974. aastal, 1993. aasta novembrist muudeti see eraettevõtteks AS Ekseko. EKSEKO-le kuulus Eesti suurim, kuuekorruseline sigala, mis oli ette nähtud 54 000 seale. Kogu kompleks mahutas 72 000 siga. Kombinaati autasustati ordeniga "Austuse märk". V. Tire "J. Gagarini nimelise Näidissovhoostehnikumi Eksperimentaalne Sealihatootmise Kombinaat" Tallinn: Eesti NSV Põllumajanduse Ministeerium, Teaduslik-Tehnilise Informatsiooni Valitsus, 1976 (23 lk, rööptekst vene keeles)
Kitsemurakas

Kitsemurakas (Rubus nessensis) on roosõieliste sugukonda muraka perekonda kuuluv heitlehine põõsas. Kitsemuraka levilaks on Kesk-, Lääne- ja Põhja-Euroopa. Eestis levinum Ida- ja Kagu-Eestis. Kitsemuraka püstised, hõredalt ogalised puitunud varred on kandilised-soonilised ning vahakirmeta. Liitlehed koosnevad viiest kuni seitsmest lehekesest. Alumine lehekeste paar on rootsuta ja väiksem. Valged, umbes 2 cm läbimõõduga õied paiknevad hõredaõielises 5–10 õiest koosnevas õisikus. Õisikud asuvad okste tippudes. Kitsemurakas õitseb juuni lõpust augustini. Algul pruunpunased, valminult mustpruunid koguluuviljad on paljad ja läikivad. Kitsemuraka viljad on söödavad, hapukasmagusa maitsega, kuigi kergelt mõrkja järelmaitsega. Kitsemurakas andmebaasis eElurikkus
Petǎr Lesov

Petǎr Lesov (bulgaaria keeles Петър Лесов; sündinud 12. septembril 1960 Rakovskis Plovdivi piirkonnas) on Bulgaaria endine poksija. Ta oli vähemalt kahekordne Bulgaaria meister kärbeskaalus (kuni 51 kg) aastatel 1980 ja 1981. Ta võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales kärbeskaalus (kuni 51 kg) 3. maailmameistrivõistlustel (München, 1982), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 24. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 1981) ja 25. Euroopa meistrivõistlustel (Varna, 1983). Lesov poksis veebruarist 1991 kuni veebruarini 1992 elukutselisena. Ta pidas kokku 5 kohtumist ning võitis 1 kohtumise ja kaotas 5 kohtumist (need kõik nokaudiga). Ta tuli 1. märtsil 1991 Bulgaaria meistriks sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg), kuid ei kaitsenud hiljem enam oma tiitlit. Bulgaaria 34. meistrivõistlused poksis. 1980. Tulemused inglise keeles Bulgaaria 35. meistrivõistlused poksis. 1981. Tulemused inglise keeles 22. suveolümpiamängude poksivõistlus. Moskva 1980. Tulemused inglise keeles 3. maailmameistrivõistlused poksis. München 1982. Tulemused inglise keeles 24. Euroopa meistrivõistlused poksis. Tampere 1981. Tulemused inglise keeles 25. Euroopa meistrivõistlused poksis. Varna 1983. Tulemused inglise keeles Petǎr Lesov veebisaidil Olympedia (inglise) Petǎr Lesov lehel BoxRec. Inglise keeles
Kovõlkino rajoon

Kovõlkino rajoon on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb lõunas Penza oblastiga. Rajooni keskus on Kovõlkino linn. Rajoonis on 1 linn ja 21 külaasundust, kus on kokku 109 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 40 124, 2022. aastal 35 248. 2010. aasta seisuga olid elanikest 51,7% mordvalased ja 46,6% venelased. Q127252379  Kovõlkino rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kovõlkino rajooni koduleht
Suur-Malusi

Suur-Malusi (ka Lõuna-Malusi, rts Stora Malö, sks Gross-Malos) on 6,2 hektari suurune väikesaar Harju maakonnas Jõelähtme vallas Rammu küla alal Kolga lahes. See on Malusi saartest suurim ja lõunapoolseim. Saar on kruusane ja kohati rohtunud. Maksimaalne kõrgus merepinnast on 6,1 meetrit, rannajoone pikkus 1,55 km. Saar on täielikult looduskaitse all kuuludes Kolga lahe maastikukaitseala koosseisu. Lisaks paikneb saarel kaitsealune Malusi rändrahn, mille ümbermõõt on 24,3 meetrit ja ruumala 180 m³. Aastatel 1820–1865 olla saarel asunud ka kõrts. Koos teiste Malusi saarte, Rammu ja Allu saarega moodustab Suur-Malusi Jõelähtme valla Rammu küla. Suur-Malusi merelt Pink merel hukkunute mälestuseks Võimalik kunagine kõrtsi asukoht Saare rand Suur-Malusi Eesti looduse infosüsteemis Malusi rändrahn Eesti looduse infosüsteemis Purjekaga Harjumaa väikesaari avastamas. Harju Elu, 20. juuni 2008. Eesti kalanduse minevikust II, Stockholm: Eesti Kalurite Koondis, lk 281–287 (Eralt Art "Malusi saartest ja saarte nimest")
Promenaadi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Promenaadi tänav on tänav Tartu kesklinnas. Tänav on kõigest 50 meetri pikkune. See algab Vallikraavi tänavalt Barclay platsi vastas Küüni ja Ülikooli tänava vahel ning jookseb nendega paralleelselt kuni Tartu kaubahallini. Tänav on märgitud juba 1811. aasta linnaplaanile, mil sinna kavatseti rajada linna park. Enne Teist maailmasõda oli Promenaadi tänav veidi pikem, kuid Nõukogude aja lõpul rajati kaubahall risti üle kunagise tänava. Omaaegsetest suurtest kivimajadest on järel vaid üks, mis nüüdseks märgib tänava üht serva, 1990. aastatel ehitatud ERA panga maja järgib vana tänavajoont. Tillemanni kell Enriko Talvistu "Promeneerima Promenaadi tänaval?" Postimees, 11.06.2010 Andrus Rehemaa "Promenaadi tänav annab linnale uue võimaluse" Postimees, 31.05.2010 Jüri Saar "Tartu Promenaadi tänav kipub käest kaduma" Postimees, 14. oktoober 2010 Andrus Rehemaa "Promenaadi tänav annab linnale uue võimaluse" Postimees, 31. mai 2010 Enriko Talvistu "Promeneerima Promenaadi tänaval?" Postimees, 11. juuni 2010 Jüri Saar "Uuenev Tartu kaubahall annab vanale tänavale võimaluse" Postimees, 12. mai 2010
Sadama tänav

Sadama tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Sadama tänav on tänav Haapsalus Sadama tänav on tänav Kallastel Sadama tänav on tänav Kundas Sadama tänav on tänav Kuressaares Sadama tänav on tänav Kärdlas Sadama tänav on tänav Paldiskis Sadama tänav on tänav Pärnus Sadama tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis Sadama tänav on tänav Tartus Kesklinna linnaosas Sadama tänav on tänav Kolkja alevikus Peipsiääre vallas Sadama tänav on tänav Orissaare alevikus Saaremaa vallas Sadama tänav on tänav Virtsu alevikus Lääneranna vallas Sadama tänav on tänav Võiste alevikus Häädemeeste vallas Sadama tänav on tänav Võõpsu alevikus Räpina vallas Suur-Sadama tänav on tänav Kuressaares Väike-Sadama tänav on tänav Kuressaares Väike-Sadama tänav on tänav Kärdlas Uus-Sadama tänav on tänav Haapsalus Uus-Sadama tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama tee
Tuuliki Jürjo

Tuuliki Jürjo (sünninimi Tuuliki Kade, nimi esimesest abielust Tuuliki Aabmets; sündinud 15. oktoobril 1966 Tartus) on eesti organist ja koorijuht. Ta lõpetas 1984. aastal Tartu 2. Keskkooli, 1989. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikapedagoogika erialal, 2001. aastal Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli oreli erialal Urmas Taniloo oreliklassis ning 2010. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistrantuuri oreli erialal professor Andres Uibo oreliklassis. Talle on antud kirikumuusiku A-kategooria. Aastatel 1989–2000 töötas ta Tartu II Muusikakoolis solfedžo, muusikaloo ja üldklaveri õpetajana, 2000–2014 Narva Eesti Gümnaasiumi muusikaõpetajana ja koorijuhina. 1992–2000 oli ta Tartu Maarja koguduse kammerkoori Soli Deo Gloria dirigent, 1995. aastast ka organist samas koguduses. Aastatel 2000–2014 oli ta Narva Aleksandri koguduse koorijuht-organist, 2002–2014 Narva Koorikooli oreliõpetaja. Alates 2011. aastast on ta Eesti Kirikumuusika Liidu juhatuse esimees. 2015. aastast töötab Tuuliki Jürjo Viljandi Pauluse kiriku organistina, Viljandi Jaani kiriku organistina ja koorijuhina, Viljandi Muusikakooli oreliõpetajana ning alates 2017 Võhma Muusikakooli klaveriõpetajana. Organistina on ta esinenud Eestis, Venemaal, Soomes, Leedus, Rootsis, Saksamaal ja Prantsusmaal. Narva Aleksandri koguduse muusikajuhina korraldas ta 2000–2014 kontserte ja kontserdisarju Narvas ning Narva Kontserdi tegevjuhina kogu Eestis. Alates 2011. aastast korraldab kontserte, kontserdisarju ja laulupäevi EELK Kirikumuusika Liidus ning alates 2016 MTÜ Musica Sacra all. Tema isa Vello Kade on veemotosportlane, poksija, poksitreener ja sporditegelane, ema Milde Kade kergejõustiklane ja spordipedagoog, vend Ervin Kade veemotosportlane, poksija ja poksitreener. Esimesest abielust on pojad Mattias Aabmets ja Maarek Aabmets. Teine abikaasa oli EELK vaimulik Villu Jürjo. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. august 2013. Vaadatud 28. augustil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.eestikirik.ee/kirikumuusik-tuuliki-jurjo-muusikat-ei-kuula/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2010. Vaadatud 26. oktoobril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kus on kirjas organisti nimi? Eesti Kirik, 24. aprill 2013
Aken (raamat)

"Aken" on Madis Kõivu 1996. aastal ilmunud romaan. Kõiv kirjutas romaani 1960. aastatel, kuid see ei läbinud Nõukogude okupatsiooni ajal tsensuuri. Romaanil on ühisjooni Mati Undi 1960. aastate lõpu tekstidega, kuid aktsent subjektiivsel realiteedil teravam. "Eesti kirjanduslugu" (toimetajad Epp Annus, Luule Epner, Ants Järv jt). Koolibri 2001, lk 498 Triin Parts "Kõik on kokku unenägu". Postimees, 19. juuni 1997
1998. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste koosseisud

1998. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste finaalturniirile Prantsusmaal pääses 32 meeskonda 8 alagrupis. Taffarel Cafu Aldair Junior Baiano Cesar Sampaio Roberto Carlos Giovanni Dunga Ronaldo Rivaldo Emerson Carlos Germano Ze Carlos II Goncalves Andre Cruz Ze Roberto Doriva Leonardo Denílson Bebeto Edmundo Dida Peatreener: Mario Zagallo Francesco Toldo Giuseppe Bergomi Paolo Maldini Fabio Cannavaro Alessandro Costacurta Alessandro Nesta Gianluca Pessotto Moreno Torricelli Demetrio Albertini Alessandro Del Piero Dino Baggio Gianluca Pagliuca Sandro Cois Luigi Di Biagio Angelo Di Livio Roberto Di Matteo Francesco Moriero Roberto Baggio Filippo Inzaghi Enrico Chiesa Christian Vieri Gianluigi Buffon Peatreener: Cesare Maldini Bernard Lama Vincent Candela Bixente Lizarazu Patrick Vieira Laurent Blanc Youri Djorkaeff Didier Deschamps Marcel Desailly Stephane Guivarch Zinédine Zidane Robert Pirès Thierry Henry Bernard Diomede Alain Boghossian Lilian Thuram Fabien Barthez Emmanuel Petit Frank Leboeuf Christian Karembeu David Trézéguet Christophe Dugarry Lionel Charbonnier Peatreener: Aimé Jacquet Edwin van der Sar Michael Reiziger Jaap Stam Frank de Boer Arthur Numan Wim Jonk Ronald de Boer Dennis Bergkamp Patrick Kluivert Clarence Seedorf Phillip Cocu Boudewijn Zenden Andre Ooijer Marc Overmars Winston Bogarde Edgar Davids Pierre van Hooijdonk Ed de Goej Giovanni van Bronckhorst Aron Winter Jimmy Floyd Hasselbaink Ruud Hesp Peatreener: Guus Hiddink Andreas Köpke Christian Wörns Jörg Heinrich Jürgen Kohler Thomas Helmer Olaf Thon Andreas Möller Lothar Matthäus Ulf Kirsten Thomas Häßler Olaf Marschall Oliver Kahn Jens Jeremies Markus Babbel Steffen Freund Dietmar Hamann Christian Ziege Jürgen Klinsmann Stefan Reuter Oliver Bierhoff Michael Tarnat Jens Lehmann Peatreener: Berti Vogts David Seaman Sol Campbell Graeme Le Saux Paul Ince Tony Adams Gareth Southgate David Beckham David Batty Alan Shearer Teddy Sheringham Steve Mc Manaman Gary Neville Nigel Martyn Darren Anderton Paul Merson Paul Scholes Robert Lee Martin Keown Les Ferdinand Michael Owen Rio Ferdinand Tim Flowers Peareener: Glenn Hoddle Drazen Ladic Petar Krpan Anthony Seric Igor Stimac Goran Juric Slaven Bilić Aljosa Asanovic Robert Prosinecki Davor Šuker Zvonimir Boban Silvio Maric Marjan Mrmic Mario Stanic Zvonimir Soldo Igor Tudor Ardian Kozniku Robert Jarni Zoran Mamic Goran Vlaovic Dario Simic Krunoslav Jurcic Vladimir Vasilj Peatreener: Miroslav Blazevic
Matt (male)

Matt on males seisund, kui kuningas on tule all ja ei ole võimalik teha ühtegi võimalikku käiku ilma tule alla sattumata. Mati saanud mängija kaotab mängu.
Naltšik

Naltšik (vene ja karatšai-balkaari keeles Нальчик, kabardi-tšerkessi keeles Налшык) on Venemaa Kabardi-Balkaari Vabariigi pealinn. See asub Suur-Kaukasuse eelmäestike jalamil Naltšiki jõel. Linna läbib oluline Rostovi–Bakuu maantee. Elanikke on 282 900 (2005). 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Naltšiki elanikest kabarde 47,3%, venelasi 31,8%, balkaare 11,4%, osseete 1,9%, ukrainlasi 1,0%, juute 0,4% ja muudest rahvustest inimesi 6,2%. Linn asutati 1817 Venemaa Kaukaasia kaitsevööndi kindlustusena, mille juurde 1838 rajati sõjaväelaste asula. 1871. aastal sai temast slobodaa ja Tereki oblasti Naltšiki ringkonna keskus. 21. märtsist kuni 7. oktoobrini 1918 ning novembrist 1918 jaanuarini 1919 oli Naltšikis võim bolševike käes. Edasi kuni 24. märtsini 1920 oli Naltšik Denikini vägede valduses. 1. septembrist 1921, kui Naltšik sai Kabardiini autonoomse oblasti keskuseks, on Naltšik ka linn. 16. jaanuarist 1922 oli see Kabardi-Balkaari autonoomse oblasti keskus, 1936–1944 ja 1957–1991 Kabardiini-Balkaari ANSV ning 1944–1957 Kabardiini ANSV pealinn. 25. oktoobrist 1942 3. jaanuarini 1943 okupeerisid linna Saksa väed. Linnas asub 1957. aastal asutatud Kabardi-Balkaaria Riiklik Ülikool. Linna jalgpalliklubi Naltšiki Spartak mängib Venemaa kõrgliigas. Naltšiki raudteejaam Mošee Restoran Park Park Kino http://www.gks.ru/free_doc/doc_2017/bul_dr/mun_obr2017.rar  Naltšik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Musashino

Musashino on linn Jaapanis Tōkyō prefektuuris. Asub Tōkyōst vahetult läänes. Linnaks (shi) sai 1947. aastal. Musashino Kichijōji linnaosa Inokashira pargist saab alguse Kanda jõgi. Linnas asub Kichijōji raudteejaam. 東京都の人口（推計）トップページ, vaadatud 29.03.2021. Musashino koduleht
Allporti skaala

Allporti skaala on ameerika psühholoogi Gordon Allporti poolt 1954. aastal välja töötatud ja raamatus "The Nature of Prejudice" avaldatud skaala, millega kirjeldatakse eelarvamuse ja diskrimineerimise protsessi astmeid. Esimene aste on halvustavate väljendite kasutamine (inglise keeles antilocution), mida iseloomustab see, et enamuse liikmed teevad vähemuse arvel vabalt nalja ja kujutavad vähemusse kuulujaid negatiivsetes värvides. Seda on mõistetud kui vihakõnet (inglise keeles hate speech), mis Eesti seadusandluses vastab vaenu õhutamisele (Karistusseadustik § 151 lg 1). Esimese astme ohtlikkus, kuigi see iseenesest ei tundu enamusele kahjulik, ja on enamasti kaitstud sõnavabadusega, väljendub selles, et ta juhatab sisse skaala järgmised astmed. Teine aste on vältimine, mis seisneb selles, et enamus väldib aktiivselt vähemuse liikmeid. Kuigi otsest kahju keegi ei tekita, tekib see iseenesest isolatsiooni tõttu. Kolmas aste on diskrimineerimine. Vähemuse liikmetele ei anta võimalusi ega pakuta teenuseid, et takistada neil oma eesmärke saavutada. See on juba aktiivne kahju vähemusele. Vähemuse õigust võrdsetele võimalustele rünnatakse aktiivselt. Eesti seadusandluses liigitub see passiivse või aktiivse ebavõrdse kohtlemise hulka (Karistusseadustik §-d 152–153). Neljas aste skaalal on füüsiline rünnak, mille sihtmärk on vähemuse vara, aga ka vähemusse kuuluvate isikute tervis ja elu. Füüsilise rünnaku näiteks on lintšimine, pogrommid ja muud võõravihast ajendatud vihakuriteod nagu ähvardamine, mõrv, piinamine, vägistamine. Viies aste on hävitamine (eksterminatsioon), mis avaldub etnilises puhastuses või genotsiidis (Karistusseadustik § 90). Allport,Gordon (1954). The Nature of Prejudice. Addison-Wesley. ISBN 0-201-00179-9.
Meix-devant-Virton

Meix-devant-Virton on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Berchiwé, Gérouville, Houdrigny, Limes, Meix-devant-Virton (valitsus), Robelmont, Sommethonne, Villers-la-Loue. Gérouville Villers-la-Loue Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Meix-devant-Virton – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Rendeux

Rendeux on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Ourthe'i jõe orus asuvas külas on rikkaliku liigivalikuga Robert Lenoir' arboreetum. Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Rendeux – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Rouvroy (Belgia)

Rouvroy on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Vallas asub Belgia kõige lõunapoolsem punkt (Torgny). 1976. aastal moodustatud vald koosneb seitsmest asulast: Couvreux, Dampicourt, Harnoncourt, Lamorteau, Montquintin, Rouvroy ja Torgny. Torgny Montquintin Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Rouvroy (Belgia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles) Aerofotod
Cinema Bizarre

Cinema Bizarre on glämmrokiansambel Berliinist. Nende debüütalbum ilmus 2007. aastal. Nende mänedžer on Lacrimosa laulja ja laulukirjutaja Tilo Wolff. 2010. aasta jaanuaris kuulutas bänd, et nad teevad pausi. Strify (Andreas Hudec) (sündinud 20. augustil 1988) – laulja Kiro (Carsten Schäfer) (sündinud 11. jaanuaril 1988) – basskitarr Yu (Hannes De Buhr) (sündinud 29. detsembril 1988) – kitarr Shin (Marcel Gothow) (sündinud 12. detsembril 1989) – trummid Romeo Nightingale (sündinud 4. augustil 1988) – klahvpillid Luminor (Lars Falkowsky) (sündinud 22. märtsil 1985) – klahvpillid ja taustalaul Official MySpace, January 21st 2010, "Liebe Fans, liebe Freunde,Dear fans, dear friends"
Relativistlik liikumine

Relativistlikuks liikumiseks nimetatakse liikumist, mis toimub valguse kiirusele lähedastel kiirustel. Relativistlikul liikumisel muutuvad oluliseks relativistlikud efektid nagu aja dilatatsioon ja ruumi kontraktsioon. Relativistlik dünaamika
Ochamps

Ochamps on asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Libini vallas. Kuni valdade ühendamiseni 1977. aastal oli Ochamps omaette vald. Külast saab alguse Maasi parempoolne lisajõgi Lesse.
Sainte-Ode

Sainte-Ode [sejnt'-o:d'] on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Sainte-Ode jaguneb kolmeks osaks: Amberloup (valitsus) – Aviscourt, Fosset, Herbaimont, Ménil, Sprimont, Tonny; Lavacherie – Le Jardin; Tillet – Acul, Beauplateau, Chisogne, Gérimont, Houmont, Hubermont, Laval, Magerotte, Magery, Pinsamont, Rechrival, Renaumont. Lavacherie Tillet Kirik (Amberloup) Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Sainte-Ode – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse ja inglise keeles)
Analoog

Analoog on ese või nähtus, mida saab selle olemuslike tunnuste poolest suhestada või võrrelda mingi teise eseme või nähtusega. Väike entsüklopeedia veebis [1] (vaadatud 30.08.2012)
Jefferson Pérez

Jefferson Pérez (sündinud 1. juulil 1974 Cuencas) on Ecuadori endine kergejõustiklane (20 km käija), olümpiavõitja (1996) ja kolmekordne maailmameister (2003, 2005 ja 2007). 1996 Atlanta olümpiavõitja 20 km käimises 1:20.07 1999 Sevilla hõbemedal 20 km käimises 1:24.19 2003 Pariis maailmameister 20 km käimises 1:17.21 2005 Helsingi maailmameister 20 km käimises 1:18.35 2007 Osaka maailmameister 20 km käimises 1:22.20 Jefferson Pérez on 174 cm pikk ja kaalub 59 kg. Jefferson Péreze koduleht Jefferson Pérez Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Fotod Jefferson Pérezest
Vahekari

Vahekari on väikesaar Kolga lahes, üks Malusi saartest asudes Väike- ja Suur-Malusi vahel. Saar on madal, kruusane ja kujult piklik ning selle ulatus põhjatipust lõunatippu on umbes 600 meetrit. Pindala 1,38 ha ja ümbermõõt 1,2 km. Saar on täielikult looduskaitse all kuuludes Kolga lahe maastikukaitseala koosseisu. Koos teiste Malusi saarte, Rammu ja Allu saarega moodustab Vahekari Jõelähtme valla Rammu küla. Vahekari Eesti looduse infosüsteemis
Saint-Hubert (Belgia)

Saint-Hubert (prantsuse [sɛ̃.t‿y.bɛʁ]) on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Linn on saanud nime Püha Hubertuse järgi. Valda kuuluvad Arville, Awenne, Hatrival, Mirwart, Saint-Hubert ja Vesqueville. Teised asustatud kohad on Fourneau Saint-Michel, Lorcy ja Poix-Saint-Hubert. Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Saint-Hubert (Belgia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse, inglise, saksa ja hollandi keeles) Site de Saint-Hubert d'Ardenne, Société régionale d'histoire et d'archéologie. (prantsuse keeles) Saint-Hubert sur le site de l'Union des Villes et Communes de Wallonie (prantsuse keeles) Saint-Hubert par la carte postale ancienne et par les livres. (prantsuse keeles) Office du tourisme du pays de Saint-Hubert (prantsuse, saksa, inglise ja hollandi keeles)