laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laupa külanõukogu

Laupa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Särevere vallas. Külanõukogu keskus asus Laupa asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Laupa külanõukogu 1950 septembris Türi rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Leegi", "Jüriöö" ja Kirovi-nimeline kolhoos. Seoses Türi rajooni likvideerimisega liideti Laupa külanõukogu 1959. aastal Paide rajooniga. 1960 oktoobris Laupa külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Türi külanõukoguga. Laupa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Järva maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Leebiku külanõukogu

Leebiku külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Leebiku külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Põdrala vallas. Külanõukogu keskus asus Leebiku asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Leebiku külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu. 1954 juunis Leebiku külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Riidaja külanõukoguga. Leebiku külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Valga maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 517 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Leesi külanõukogu

Leesi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Leesi külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kolga vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Leesi külas. 1947 oktoobris viidi külanõukogu keskus Leesi külast üle Pudisoo külla. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Leesi külanõukogu 1950 septembris Loksa rajooni koosseisu. 1954 juunis Leesi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Loksa külanõukoguga. Leesi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus muudatuste kohta Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadluses "Harju maakonna valdades küla Töörahva Saadikute Nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV teataja, 1947, 29, 243 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Leevaku külanõukogu

Leevaku külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Alaküla külanõukoguga. Leevaku külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Leevre külanõukogu

Leevre külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Leevre külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Kullamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Sooniste asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Leevre külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu. 1954 juunis Leevre külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Vaikna külanõukogu koosseisu. Leevre külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Lääne maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Lehtse külanõukogu

Lehtse külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lehtse vallas. Külanõukogu pindala oli 161 km² (1977). Lehtse külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Leisi külanõukogu

Leisi külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Leisi vallas. Külanõukogu pindala oli 331 km² (1977). Leisi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Leisu külanõukogu

Leisu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Läänemaal Emmaste vallas. Külanõukogu keskus asus Leisu külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Leisu külanõukogu 1950 septembris Hiiumaa rajooni koosseisu. 1954 juunis Leisu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Emmaste külanõukoguga. Leisu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Lihula külanõukogu

Lihula külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tuudi külanõukoguga. Lihula külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Liivi külanõukogu

Liivi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Liivi külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Kullamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Liivi asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Liivi külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu. 1954 juunis Liivi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Kullamaa külanõukogu koosseisu. Liivi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Lääne maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Lohkva külanõukogu

Lohkva külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Luunja külanõukoguga. Lohkva külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Lohu külanõukogu

Lohu külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kohila külanõukoguga. Lohu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Lohusuu külanõukogu

Lohusuu külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lohu vallas. Külanõukogu pindala oli 81 km² (1977). Lohusuu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Loopre külanõukogu

Loopre külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Pajusi külanõukoguga. Loopre külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 25.11.2017)
Vodja kool

Vodja kool on kool Järva maakonnas Järva vallas (varem Kareda vallas) Vodja külas. Kool on Rocca al Mare kooli hallatav individuaalõppekeskus. Kool asutati 1843. Kooli nimed: 1958 Vodja 7-klassiline kool 1961 Vodja 8-klassiline kool 1977 Vodja algkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 182
Järve kool

Järve kool võib olla: Kohtla-Järve Järve Kool Võru Järve Kool
Kaarepere põhikool

Kaarepere põhikool oli põhikool Jõgeva maakonnas Palamuse vallas Kaarepere külas. Kool asutati 1897. aastal ja see lõpetas tegevuse 2008. aastal. 1897 Kaarepere ministeeriumikool 1918 Kaarepere 6-klassiline algkool 1991 Kaarepere põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 131 "Kaarepere Põhikool pidas reedel viimase aktuse" Vooremaa, 31. mai 2008
Saare põhikool

Saare põhikool oli põhikool Jõgeva maakonnas Saare vallas Kääpa külas. Kool asutati 1929. Kooli nimed: 1929 Saare algkool ... 1947 Saare Mittetäielik Keskkool ... 1991 Saare põhikool Viimane koolikell helises Saare Põhikoolis 2001. aastal. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 143
Sadala põhikool

Sadala põhikool on põhikool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas (varem Torma vallas) Sadala asulas. Kool asutati 1897. Kooli nimed: 1897 Rahvaministeeriumi 2-klassiline tütarlaste rahvakool 1901 Tähkvere 2-klassiline tütarlaste ministeeriumikool 1907 Tähkvere 2-klassiline segaministeeriumikool 1921 Laius-Tähkvere 2-klassiline rahvakool 1940 Sadala alg- ja täienduskool ... 1991 Sadala põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 144 Talving, Hanno (1. mai 2023). "Pudrusõda Saaremaal: maarahvas tsaarivalitsuse ministeeriumikoolide vastu – Imeline Ajalugu". Imeline Ajalugu. Vaadatud 14. juulil 2023.
Saduküla lasteaed-algkool

Saduküla lasteaed-algkool oli lasteaed-algkool Jõgeva maakonnas Puurmani vallas Sadukülas. Kool asutati 1766. Kooli nimed: 1871 Saduküla Joosepi õigeusu kiriku kihelkonnakool 1919 Saduküla kõrgem algkool ... 1991 Saduküla põhikool Kool lõpetas laste vähesuse tõttu tegevuse 2013. aastal. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 145 Saduküla lasteaed-algkool lõpetab tegevuse. Vooremaa, 28. märts 2013
Vaimastvere kool

Vaimastvere kool on kool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Vaimastvere külas. Koolimaja ümbritseb Vaimastvere mõisa park. Samas hoones tegutseb Vaimastvere raamatukogu. Kool asutati 1766. Kooli nimed: 1822 Endla algkool 1921 Vaimastvere 6-klassiline kool ... 1991 Vaimastvere põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 148
Tudulinna põhikool

Tudulinna põhikool oli põhikool Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas (varem Tudulinna vallas) Tudulinna asulas. Kool asutati 1845. Kool suleti 2018/19 õppeaasta lõpus. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 120
Kõpu algkool

Kõpu algkool oli algkool Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Kõpu külas. 2001 ühines kool Lauka põhikooliga. Kool asutati 1873. https://web.archive.org/web/20171125095236/http://www.hiiuleht.ee/2013/08/kopu-kooli-paus/ (vaadatud 25.11.2017) Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 65
Alavere Põhikool

Alavere põhikool on põhikool Harju maakonnas Anija vallas Alavere külas. Kool asutati 1844. Kooli nimed: 1923 Alavere algkool, Alavere vallas 1945 Alavere mittetäielik kool ... 1992 Alavere põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 7 Harju maakonna algkoolide wõrgukawa., Päewaleht, nr. 271, 11 oktoober 1923
Anija algkool

Anija algkool oli algkool Harju maakonnas Anija vallas Anija külas. Kool asutati 1738. 1962 oli kooli nimi Anija algkool. 1975 kool likvideeriti. 1990 kool taasavati Anija algkoolina. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 8
Ardu Kool

Ardu Kool on lasteaed-põhikool Harju maakonnas Kose vallas Ardu asulas. Kool asutati 1762. Kooli esimene oma koolimaja valmis 1873. Kool on tegutsenud Ardu põhikoolina. 1. septembril 2007 liideti Ardu Lasteaed ja Ardu Põhikool, uue õppeasutuse nimi on Ardu Kool. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 9
Jõgisoo algkool

Jõgisoo algkool oli algkool Harju maakonnas Saue vallas Jõgisoo külas. Kool asutati 1882. Kooli nimed: 1882 Jõgisoo külakool 1911 Jõgisoo vallakool ... 1928 Jõgisoo algkool 1970 kool suleti 1997 Jõgisoo algkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 13
Keila SOS Hermann Gmeineri Kool

Keila SOS Hermann Gmeineri Kool oli kool Harju maakonnas Keilas. Koolis õppisid ja elasid vanemateta lapsed. Kool on nimetatud SOS Lasteküla (inglise SOS Children's Villages) asutaja Hermann Gmeineri järgi. Kool lõpetas tegevuse 2009. Kool asutati 1995. Kool ehitati SOS Lasteküla läbi viidud aktsiooni raames. Kooli raamatukogu asutati Rootsi printsessi Liliani annetatud raha eest. Kooli klasside sisustuseks saadi raha Norra õpilastelt saadud annetustest. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 22 https://tallinn.postimees.ee/158426/tana-alustas-tood-keila-kool (vaadatud 25.11.2017)
Lehmja põhikool

Lehmja põhikool oli põhikool Harju maakonnas Rae vallas Lehmja külas. Kool asutati 1898. Kooli nimed: 1948 Lehmja algkool ... 1994 Lehmja põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 34
Maardu õhtukeskkool

Maardu õhtukeskkool on õhtukool Harju maakonnas Maardus. Kool tegutseb Maardu põhikooli ruumides. Kool asutati 1949 Maardu töölisnoorte õhtukeskkoolina. 1983 nimetati kool ümber Maardu õhtukeskkooliks. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 41
Padise põhikool

Padise põhikool on põhikool Harju maakonnas Lääne-Harju vallas (varem Padise vallas) Padise külas. Kool asutati 1684. Kooli nimed: 1684 Harju-Madise kihelkonnakool 1790 külakool 1851 Padise-Aruküla vallakool 1919 Kloostri algkool 1925 Kloostri 6-klassiline algkool 1944 Padise mittetäielik keskkool ... Padise 8-klassiline kool 1991 Padise põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 44
Laager

Laagrid on masinaelemendid, mida kasutatakse võllide ja pöörlevate telgede tugedena. Laagrid võtavad vastu radiaal- ja telgkoormusi (võlli ja sellele kinnitatud detailide kaal, väliskoormused) ning kannavad need üle kerele või raamile. Nad fikseerivad ka võllide ja telgede teatud kindla asendi ülejäänud detailide suhtes. Laagrid vähendavad hõõret. liugelaager veerelaager magnetlaager Radiaalkuullaager Radiaalkuullaager Kaherealine radiaalkuullaager Iseseaduv kuullaager koos laagripesaga Radiaalrull-laager Tugirull-laager (võtab vastu ka teljesuunalist koormust) Radiaalrull-laager Tugirull-laager (mõeldud ka teljesuunalise koormuse vastuvõtmiseks) Kaherealine radiaalrull-laager Tugikuullaager (mõeldud vastu võtma suurt teljesuunalist koormust) Tugirull-laager (mõeldud vastu võtma suurt teljesuunalist koormust) Tugirull-laagri rullid ja separaator  Pikemalt artiklis Laagrite rikked Laargite rikked on kõige enam levinud elektrimasinate rikkepõhjus. Laagrite tõrke põhjuseid on mitmeid, näiteks ülekoormus (50% ülekoormust vähendab laagri eluiga kolm korda, kahekordne koormus 8…10 korda), väsimus, halb määrimine, saastumine, ebaõige paigaldamine, laagrivoolud. Laagri vigastumisest annab märku müra ja vibratsiooni suurenemine. Laagrikael Laagritõmmits
Püünsi Kool

Püünsi Kool on kool Harju maakonnas Viimsi vallas Püünsi külas. Kool asutati 1993. aastal. Kuni 2008. aastani kandis kool Püünsi Põhikooli nime. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 49 Ajalugu. Püünsi Kooli veebisait. Püünsi Kooli veebisait
Saku Gümnaasium

Saku Gümnaasium on gümnaasium Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus. Kool asutati 1869. 1869 Saku vallakool 1920 Saku 4-klassiline algkool 1931 Saku 6-klassiline algkool 1956 Saku 7-klassiline kool 1960 Saku 8-klassiline kool 1977 Saku Keskkool, kandis 1978. aastast Artur Vaderi nime. 1997 Saku Gümnaasium Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 53 Saku Gümnaasiumi koduleht
Laager (täpsustus)

Sõna "laager" on mitmetähenduslik. Laager on masinaelement, mis toetab võlle ja pöörlevaid telgi. Laager on ajutise iseloomuga asula. Laager on noortele, sportlastele vm inimestele kindlaks ajavahemikuks korraldatud majutus ja ühine tegevus Laagerdamine Laagriõlu
Vääna mõisakool

Vääna mõisakool on kool Harju maakonnas Harku vallas Vääna külas. Kool asub Vääna mõisa peahoones. Kool asutati 1855. Kooli nimed läbi aegade: 1855 - esimesed andmed kooli kohta 1869 - 1912 - Vääna-Vahi kool   1912 - 1921 (jaanuar) - Vääna Ministeeriumikool 1921 (jaanuar) - 1944 (detsember) - Vääna 6-klassiline algkool 1945 (jaanuar) - 1952 (august) - Vääna Mittetäielik Keskkool 1952 (september) - 1961 (august) - Vääna 7-aastane kool 1961 (september) - 1986 (august) - Vääna 8-klassiline kool 1986 (september) - 1997 (aprill) - Vääna Algkool 1997 (aprill) - 2000 (aprill) - Vääna kool 2000 (aprill) - 2010 (detsember) - Vääna Lasteaed-algkool alates 2011. aasta jaanuar - Vääna Mõisakool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 60 "Vääna Mõisakooli lühiajalugu". Vääna mõisakooli koduleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2022. Vaadatud 26. september 2022. Vääna mõisakooli koduleht
Stants

Stants on seade lehtmaterjali vormimiseks, mis töötab löögiga ja võib sisaldada järgmisi operatsioone: kontuuri väljalõikamine, augulöömine, kraadilöömine, mahalõikamine, painutamine. Stantsimine
Ääsmäe põhikool

Ääsmäe põhikool on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Ääsmäe külas. Kool asutati 1786. Kooli nimed: 1786 Ääsmäe külakool 1919 Ääsmäe 4-klassiline kool ... 1978 Ääsmäe algkool 1988 Ääsmäe 9-klassiline kool 2000 Ääsmäe põhikool On kahe korruseline kooli maja Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 61
Mals

Mals (itaalia: Malles Venosta) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 70 km Bolzanost loodes, Šveitsi ja Austria piiril. Valla pindala on 246,7 km². 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 5092 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 96,92% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,00% itaalia keelt ja 0,08% ladiini keelt. Mals külgneb järgmiste valdadega: Graun im Vinschgau, Glurns, Laas, Scuol (Šveitsis), Schnals, Schlanders, Schluderns, Sölden (Austrias) ja Taufers im Münstertal. Vallas on järgmised frazione-d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Burgeis (Burgusio), Laatsch (Laudes), Matsch (Mazia), Planeil (Planol), Plawenn (Piavenna), Schleis (Clusio), Schlinig (Slingia), Tartsch (Tarces) ja Ulten-Alsack (Alsago-Ultimo). Vald on põhjapoolne lõpp-peatus rongile Meranost, reis kestab umbes 1 tunni ja 15 minutit. Rongid väljuvad iga tund. Malsi ja Schlandersi vahel on ka kohalik bussiühendus. Püha Benediktuse kirik Malsis St. Veit am Bichl Tartschis Vana Püha Johannese kiriku torn Torn Fröhlichsturm Malsis Tartsch Malsi valla koduleht (saksa ja itaalia keeles) Põhiinfo Malsi kohta, turism ja kauplused (inglise keeles)
Polotski asehaldurkond

Polotski asehaldurkond (vene keeles Полоцкое наместничество) oli Venemaa keisririigi haldusüksus 1777−1796.  Pikemalt artiklis Asehalduskord Asehaldurkond moodustati 1777. aastal Polotski kubermangu ümbernimetamisel. Haldusüksus koosnes 12 (kuni 1793. aastani, mil loodi Lepeli maakond, 11) maakonnast ja selle pealinnaks oli Polotsk. 1796. aastal asehaldurkond kaotati ja selle alad ühendati koos Mogiljoviga Valgevene kubermanguks. Asehaldurkond piirnes läänes Riia, põhjas Pihkva, idas Smolenski ja kagus Mogiljovi asehaldurkonnaga. Lõunasse jäi Poola kuningriik. Daugavpilsi maakond Drissa maakond Gorodoki maakond Lepeli maakond Ludza maakond Neveli maakond Polotski maakond Režitsa ehk Rēzekne maakond Sebeži maakond Suraži maakond Veliži maakond Vitebski maakond Asehalduskord Polotski kubermang
Veidi valjem kui vaikus

"Veidi valjem kui vaikus" on The Suni teine album ja DVD, mis anti välja 2005. aasta detsembris. Enamik lugusid on eelmise albumi "The Greatest Hits" laulude akustilised versioonid. "Saadan kuradile" "Kuu on päike" "Unistus" "a.s.a.p." "Vale" "Lõhu ring" "Missing Your Love" "Nii siis jääbki" "Sõnad läinud" "Nagu merelaine" "Neljapäev" "Welcome to Estonia" "Picture" (Taneli ja Lenna duett) "DVD: Saadan kuradile" "Kuu on päike" "Unistus" "a.s.a.p." "Vale" "Lõhu ring" "Missing Your Love" "Nii siis jääbki" "Sõnad läinud" "Nagu merelaine" "Neljapäev" "Welcome to Estonia "Picture" (Taneli ja Lenna duett) "Teema on maas" (Tartu Sadamateater) "Sa tead?" (Pärnu kontserdimaja) "Welcome to Estonia" [Õllesummer 2005] Rockluule (Karl Martin Sinijärve esituses) Veidi valjem kui vaikus andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Martello

Martello (saksa: Martell) on org ja vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. See paikneb 28,5 km pika Plima jõe Martelli orus, umbes 45 km Bolzanost läänes. Valla pindala on 143,7 km² Vald asub kõrgusvahemikus 957 m kuni 3757 m, millest viimane on Zufallspitze (itaalia: Monte Cevedale) tipp oru kaguotsa kohal. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 884 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 100% rahvastikust esimese keelena saksa keelt. Martell külgneb peamiselt Latschi vallaga oru alumises otsas. Teised naabrid Adige jõe Vinschgau orus on Stilfs, Laas ja Schlanders. Ulten on naaberorus idas, samas Peio, Rabbi ja Valfurva jäävad lõunasse. Peale peamise küla Gand (Ganda) on Martelli vallas frazione-d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Ennetal (Val d'Enne), Ennewasser (Transacqua), Gand (Ganda), Meiern ja Sonnenberg (Montesole), samuti mitu farmi ja hotelli. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
2017. aasta Siinai terrorirünnak

24. novembril 2017, reedese palvuse ajal, ründasid umbes 40 tulirelvastatud terroristi al-Rawda mošeed. Mošee, mis on tuntud sufismi rajaja sünnikohana Siinai poolsaarel, asub Bir al-Abedi linna lähistel Põhja-Siinai kubernerkonnas Egiptuses. Pommirünnakus ja tulistamises hukkus üle 305 ja viga sai üle 128 inimese. Tegu on Egiptuse ajaloo suurima ohvrite arvuga rünnakuga.
Prad am Stilfserjoch

Prad am Stilfserjoch (itaalia: Prato allo Stelvio), sageli lühidalt Prad või Prato, on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost läänes, piiril Šveitsiga ja Stelvio kuru lähedal. 2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3474 inimest ja valla pindala on 51,4 km². Pradi vallas on frazione (alljaotus) Lichtenberg (Montechiaro). Prad külgneb järgmiste valdadega: Glurns, Laas, Schluderns, Stilfs, Taufers im Münstertal ja Val Müstair (Šveitsis). 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97,21% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,73% itaalia keelt ja 0,06% ladiini keelt. Gustav Thöni, mäesuusataja Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Aegviidu vallaraamatukogu

Aegviidu vallaraamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Anija vallas (enne 2017 haldusreformi Aegviidu vallas) Aegviidu asulas aadressil Piibe maantee 13. Raamatukogu asutas 1917 Aegviidu haridusselts. Praegusel aadressil (Piibe maantee 13) asub raamatukogu alates 1975. https://web.archive.org/web/20171125171030/http://www.aegviidu.ee/index.php?page=220 (vaadatud 25.11.2017)
100% Rock'n'Roll

"100% Rock'n'Roll" on ansambli The Sun kolmas album. Plaat anti välja 2006. aasta juunis ning sellel on 11 lugu. Plaadi üks tuntumaid lugusid "Võta aega" võitis Raadio 2 Aastahitt 2006 esimese koha, lugu "Lootusetus" jäi samas edetabelis neljandale kohale. Tanel Padar – laul Meelis Tauk – kitarr Danel Pandre – bass Eimel Kaljulaid – trummid Tomi Rahula – klahvpillid 100% Rock'n'Roll andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Harju-Risti raamatukogu

Harju-Risti raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Harju-Risti külas. Raamatukogu juhataja on Luule Schmidt. https://laaneharju.ee/raamatukogud (vaadatud 25.11.2017) Raamatukogust Lääne-Harju valla kodulehel