Rate.ee

Rate.ee või Rate ([reit], slängis ka kirjapildis reit) on Eesti suhtlusvõrgustik. Nimi tuleb ingliskeelsest sõnast to rate, mis tähendab "hindama" ja Eesti ülemdomeenist .ee. Kasutajad saavad oma ankeeti ehk profiili lisada oma kirjelduse, laadida üles pilte ning vaadata teiste pilte, neid hinnata ja kommenteerida. Lisaks saavad kasutajad üksteisele kirjutada sõnumeid, on olemas foorum ja jututuba. Lisaks nendele tasuta võimalustele tuleb mõnede tegevuste eest maksta SMS-sõnumiga (näiteks 10 punktiga hindamine maksab 10 krooni). Portaali peamine autor ja algataja on Andrei Korobeinik, kes avas selle 1. mail 2002. aastal. Rate.ee haldaja ja Rate kaubamärgi omanik on firma Serenda Invest OÜ, millest 49% kuulus Korobeiniku firmale Rate Solutions OÜ ning 51% telekommunikatsioonifirmale EMT, kes ostis selle osaluse 2006. aasta märtsi alguses veidike vähem kui 40 miljoni krooni eest. 2012. aastal ostis Korobeinik EMT-lt Rate.ee tagasi. Portaali külastatavus langenud rohkem kui 400 tuhandelt (nädal 08/2008) umbes 27 tuhandeni (nädal 49/2016). 2004. aasta kevadel hakkas veebis ringi levima Windowsi jaoks kirjutatud .bat-skripte (lühikesi programme), mis käivitamisel blokeerisid arvuti juurdepääsu rate.ee-sse. Eesti Päevalehe andmetel sai see alguse kellegi 15-aastase Tartu koolipoisi Hugo kirjutatud Visual Basicu programmist Hugo.vbs, mis käivitamisel lisas rea Windowsi hosts-faili, nii et rate.ee suunati arvutis ümber leheküljele, mis ütles: "Ligipääs blokeeritud! Vabandame, Teie ebasündsate ning alaealisi ahistavate piltide tõttu olime sunnitud sulgema Teie kasutaja juurdepääsu Rate.ee suhtluskeskkonnale määramata ajaks. Teie Rate.ee". Artikli lõpus oli esialgu ka veebiaadress, kust seda programmi tõmmata sai. Hiljem see eemaldati ja Päevaleht avaldas vastava kommentaari.[1] Populaarne "Eesti Slashdot" — minut.ee — kirjutas selle kohta [2] ja lisas aadressi Hugo.vbs programmile minut.ee serveris. Sellele vastuseks kirjutas rate.ee looja Andrei Korobeinik oma blokeerimisprogrammi, mis väidetavalt eemaldab blokeeringu rate.ee-lt ja "ei tee midagi muud".[3] Pärast seda ilmunud minut.ee lugu aga näitas, et tegelikult Korobeiniku skript lisaks rate.ee-lt blokeeringu eemaldamise ka blokeerib minut.ee saidi (tehes seda Windowsi hosts-faili tühjendamise teel). Lisaks oli Korobeiniku skript tegelikult veidike muudetud versioon varem minut.ee kommentaarides postitatud skriptist.[4] Arvatavasti on rate.ee blokeeringuskripti kasutanud paljud lapsevanemad või muud inimesed, kes ei soovi lasta oma arvutis teistel kasutajatel rate.ee-d kasutada. Vastav skript koos juhistega on nähtav mainitud minut.ee kommentaaris.[5] Kuna Korobeiniku blokeerimisskript tühjendas kogu hosts faili, võis see peale käivitamist ära rikkuda kohtvõrgu infrastruktuuri, mis oli hosts failile tuginedes üles ehitatud. Rater on programm, mis automatiseerib muidu inimese poolt läbi viidava mingi tegevuse (nagu näiteks piltide hindamine, kommenteerimine jne) Eesti suhtlemisportaalis rate.ee. Raterape vabastab pidevast rate.ee hindamisest, ja hindab kasutaja eest, kogudes talle punkte. Programmi uuendati viimati 19.06.2004. ja peale seda pole enam uuendatud, sest rate.ee meeskond on selle kõikvõimalikud variandid ära blokeerinud ja kuna selle programmi kirjutaja on meie seast lahkunud. Liberate vabastab pidevast rate.ee külastamisest, kontrollides, kas kasutajale on uusi kirju, kommentaare vms. RetroRate Orkut "EMT ostis 51 protsenti Rate.ee-d haldavast firmast". Eesti Päevaleht (5. märts, 2006). Vaadatud 19. aprill, 2006. Korobeinik ostis Rate.ee EMT-lt tagasi Statistika – www.rate.ee Sarv, M. (märts 2004) "Häkkerid piiravad noorte juurdepääsu rate.ee-le". Eesti Päevaleht. Vaadatud 22. aprill, 2006. Rate.ee ja meie tulevik - Õpetajate Leht, 8. juuni 2007 Portaal Rate.ee tõi omanikele varasemast vähem sisse - E24, 30. juuni 2010 Rate.ee Face.lv, Läti versioon Limpa.ru, Vene versioon Point.lt, Leedu versioon Limpa.bg, Bulgaaria versioon Karike.com, Serbia versioon Ifame.co.uk, Suurbritannia versioon Top.mk, Põhja-Makedoonia versioon Face.ge, Gruusia versioon Top.al, Albaania versioon Wraia.gr, Kreeka versioon Birge.az, Aserbaidžaani versioon Jezgro.com, Bosnia versioon Spajka.com, Sloveenia versioon Zamba.pl, Poola versioon Face.by, Valgevene versioon (beta) Birge.kz, Kasahstani versioon