laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aleksandr

Aleksandr (vene keeles Александр) on vene mehenimi. 2017. aasta seisuga on see Eesti kõige populaarsem mehenimi. 1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Aleksandr 12 299 mehel. Aleksandr oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli 40). Kõige populaarsem oli eesnimi Aleksandr vanuserühmas 55–59, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 134,85 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 208,32. 3. detsembri 2015 seisuga elas rahvastikuregistri andmetel Eestis 12294 Aleksandri-nimelist inimest. Aleksandr Dmitrijev Aleksandr Glazunov Aleksandr Menšikov Aleksandr Olerski Aleksandr Puškin Aleksandr Puštov Aleksandr Solženitsõn Aleksander Alex Alexander Sander "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. september 2017. Vaadatud 1. mail 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.eesti.ee/portaal/rrteenus.nimede_stat[alaline kõdulink], vaadatud 3.12.2015 Stat24.ee: Eesti populaarseimad nimed, 2013
Põštševõk

Põštševõk on küla Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis, 83 km kaugusel Donetskist lõunaedelas, umbes 20 km kaugusel Mariupolist kirdes. Kalmiuse jõe kaldal asuva küla kõrgus merepinnast on 32 meetrit. 2001. aastal rahvaloenduse andmeil elas asulas 41 inimest, kellest 80,49% märkis emakeeleks ukraina ja 19,51% vene keele. Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 22. oktoobril püüdis valitsusvastaste relvajõudude väesalk forsseerida Kalmiust, hukkus üks Ukraina sõjaväelane. 2015. aasta 2. detsembril teatati seni nn hallis tsoonis asunud asula võtmisest Ukraina kontrolli alla. Силои АТО попередили спробу форсування бойовиками річки Кальміус "ВС Украины взяли под свой контроль два поселка под Мариуполем. СКРИН". Infovastupanu. 3. detsember 2015, 11:30. Vaadatud 3. detsembril 2015. Ilm asulas
Jelena

Jelena (vene Елена) on venepärane naisenimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Jelena 10 167 naisel. Jelena oli populaarsuselt 3. naisenimi. 3. detsembri 2015 seisuga elas rahvastikuregistri andmetel Eestis 10 602 Jelena-nimelist inimest. Jelena Dementjeva Jelena Issinbajeva Jelena Janković Jelena Kallas Jelena Obraztsova Jelena Skulskaja Jelena Vorobei Jelena Välbe https://www.stat.ee/nimed/Jelena https://www.eesti.ee/portaal/rrteenus.nimede_stat[alaline kõdulink], vaadatud 3.12.2015 Aljona Olena
Nicolas Boileau

Nicolas Boileau-Despréaux [nikol'aa bual'oo-depre'oo] (1. november 1636 – 13. märts 1711) oli prantsuse luuletaja ja kriitik, klassitsismi teoreetik. "Valik prantsuse esseid". Koostanud ja tõlkinud Aleksander Aspel. EKS, Tartu 1938, lk 97–104 (7. peatükk traktaadist "Mõtisklusi Longinuse üle") Franz Schiller, "Lääne-Euroopa uue aja kirjandusajalugu", I köide, RK "Teaduslik Kirjandus" Tartu 1941, lk 20–22
Miia Masso

Miia Masso (sündinud 14. jaanuaril 1940 Tartus) on eesti arhitekt. Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1958–1964 ERKI-s, mille lõpetas arhitektina. Aastatel 1964–1967 töötas ta projekteerimisinstituut Kommunaalprojektis, 1967–1989 projekteerimisinstituut Eesti Projektis, 1990 Põhja- ja Baltimaade arhitektuuritriennaali direktorina, 1991–1993 Arhitektuuribüroo Masso ja Luubis ning alates 1993. aastast Masso Arhitektuuribüroos. Ta on Eesti Arhitektide Liidu liige 1966. aastast. 1968-1975 – Tallinna Mustamäe 6. mikrorajooni keskuse I järk 1972–1980 – büroohoone Liivalaia 9, Tallinn (Eesti Gaasi maja) 1975–1980 – elu- ja büroohoone Mooni 18, Tallinn 1977–1987 – elu- ja büroohoone Narva mnt 31, Tallinn 1992–1996 – selle hoone juurdeehitis Tuukri 58, Tallinn 1987–1994 – elamud Roopa tänaval, Tallinn: 1989–1993 – 8, 10 (insener Priit Põldre) 1993–1994 – 12, 14 ja 16 (kaasautorid Martin Aunin ja Mart Kadarik) 1980–1989 – kvartal Ülikooli ja Küüni tänava vahel, sisse jäi ka Promenaadi tänav, Tartu. Teostus ainult I järk (Tartu kesklinna kaubahall) 1996–1997 – korterelamu Nafta 16, Tallinn 2005–2010 – korterelamu A. Maramaa pst 14A, Viljandi 1972–1981 – 5-korruseline tellisseintega kortermaja tüüpprojekt. Seda maja on hiljem ehitatud mitmel pool üle Eesti – nt Tihase/ Vindi 1/ 1A (Tallinn), Seminari 11 (Rakvere) jm 1969 – kunstimuuseum Harju tänaval, Tallinn. Ost 1972 – elamu tüüpprojekt. I auhind 1992 – Sheratoni hotell Rocca al Mares. III auhind (kaasautor Rein Luup) "Roopa tänava elamud". // Maja 3/1994. Lk 30–31 Boris Mirov. "Veel Roopa tänava elamutest". // Maja 1-2/1995. Lk 95–96 Piret Lindpere. "Masso, Miia". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 300 Masso Arhitektuuribüroo koduleht
Theodor Hermann Pantenius

Theodor Hermann Pantenius (22. oktoober 1843 Jelgava – 16. november 1915 Leipzig) oli baltisaksa kirjanik. Wilhelm Wolfschild. Ein Roman aus dem baltischen Leben. Behre, Mitau 1872 Allein und frei. Roman. 2 Bände. Behre, Mitau 1875-76 Die von Kelles. Ein Roman aus Livlands Vergangenheit. Bielefeld, Leipzig, 1885 Kurländische Geschichten. Liebeskind, Leipzig 1892 Trochäen. Perthes, Gotha 1895 Gesammelte Romane. 10 Bände. Velhagen & Klasing, Bielefeld 1898-1899 Neue Lieder. Baedeker, Elberfeld 1903 Der falsche Demetrius. Velhagen & Klasing, Bielefeld 1904 Aus meinen Jugendjahren. Voigtländer, Leipzig 1907 Geschichte Rußlands von der Entstehung des russischen Reiches bis zur Gegenwart. Voigtländer, Leipzig 1908 1879. Ühe muna pärast. Jutt Baltimaa elust. (Tõlkinud Maximilian Põdder.) 2. tr. Tartu: Schnakenburg. 1882. Jumala maakeses: Jutustused Kuuramaa elust. (Tõlkinud Maximilian Põdder.) Tartu: Schnakenburg. 1901. Mineviku wangistuses. (Tõlkinud Maximilian Põdder.) Jurjev. 1902. Kelleste omad. Romaan Liivimaa minevikust. (Tõlk. Jaan Bergmann.) Jurjev: Postimees. 1909–1911. Üksi ja waba: Roman kolmes jaos. (Tõlkinud Karl August Hindrey.) Tartu: EKS Rahvakirjanduse toimekond.
Kavastu parv

Kavastu parv on parv Suur-Emajõe ületamiseks Kavastu kohal. Parvega jõeületuskoht on tänapäeval Eesti ainus selletaoline. Parveliiklus toimub Luunja vallas asuva Kavastu küla ja Kastre vallas paikneva Veskimäe küla vahel. Veel sada aastat tagasi olid Liivimaa jõgedest vähestel püsisillad, sest sillaehitus oli kulukas ja aeganõudev. Jõgesid ületati enamasti koolmekohtades. 1930. aastate alguseni polnud Emajõel Tartust kuni Peipsini ühtegi silda, jõeületus toimus parvedel. 19. sajandi viimasel aastakümnel oli Kavastu mõisnik parun Werner Wulff, kelle eestvõttel pandi 1899. aastal Kavastu mõisa juures üle Emajõe käima parv. See lihtsustas kohalike liha- ja piimatootjate ja kogu ümbruskonna eluolu. 1983. aastal katkes parve veokett, parv kadus allavoolu, hooratas vajus jõe põhja ning parveliiklus seiskus aastateks. 1999. aastal taaselustati sajandivanune traditsioon Luunja valla ja AS Giga koostöös. Originaalhooratas tõsteti jõepõhjast üles ja pandi taas tööle. Praegusel parvel ongi enam kui sajandi vanune käsitsi ringiaetav hoorattamehhanism. Algselt puidust valmistatud parve asemele tehti uus metallist alus ning jõeohutuse tagamiseks värviti see valgeks. Kavastu parv asub Tartu linnast 23-minutilise autosõidu kaugusel, mööda Tartu-Räpina-Värska maanteed. Seejärel tuleb keerata Vana-Kastre-Kastre-Võnnu maanteele. Parveotsa bussipeatus jääb parvest jalutuskäigu kaugusele. Praamiliiklus toimub Luunja vallas asuva Kavastu küla ja Kastre vallas paikneva Veskimäe küla vahel. Parvele saab jalgsi, jalgratta või autoga. Ülesõidu kestus on alla kümne minuti. Parve liigub üle jõe metallketi abil, mille otsad on kalda külge kinni­tatud. Parvemees väntab hooratast, mis parve mööda ketti edasi tõmbab. Piduriks on parvel poolemeetrine roigas, mis pannakse hoo­ratta vahelt läbi ja selle tulemusena parv peatub. Sadamas kinnitatakse parv randumissilla külge kahe keti ja puupunnide abil. "Kavastu parv - Luunja Vald". luunja.ee. Vaadatud 22. veebruaril 2023. Raavik, Jens (31. mai 2021). "Kavastus viib Emajõest üle väga vana, omasuguste hulgas ainuke parv". Tartu Postimees. Vaadatud 23. veebruaril 2023. "Kavastu parv, Tartu maakond". Puhkaeestis.ee. Vaadatud 22. veebruaril 2023. https://luunja.ee/kavastu-parv https://www.puhkaeestis.ee/et/kavastu-parv
Cube

Cube [kjuub] on ingliskeelne sõna, mis tähendab kuupi. Cube võib olla: 1997. aasta Kanada ulmefilm "Cube" avatud lähtekoodiga FPS-mäng Cube baltisaksa aadlisuguvõsa Cube
Lydia Koidula monument

Lydia Koidula monument on Lydia Koidulale püstitatud monument Pärnus Lydia Koidula pargis. Monument on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Monument avati 9. juunil 1929. Selle autor on Amandus Adamson. Jaan Kukk Lydia Koidula monument kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 04.12.2015) Lydia Koidula monument kultuurimälestiste riiklikus registris Esna, O. Kuidas Pärnusse kerkis Lydia Koidula ausammas. Pärnu Postimees, 5.04.2007
Pirita rand

Pirita rand on supelrand Tallinnas Pirita linnaosas. Pirita rand on Tallinna suurim liivane supelrand. Randa pääseb Merivälja tee ja Supluse puiestee kaudu. Pirita rannahoone
Jussi nõmm

Jussi nõmm on nõmm Põhja-Kõrvemaa maastikukaitsealal. Nõmme kõrval asuvad Jussi järved. Andres Tõnisson, Jussi nõmm ja järved säilitavad ajalugu, Loodus, november 2000
Looduspere

Looduspere OÜ on 2002. aastal asutatud Eesti jae- ja hulgimüügiettevõte, mis vahendab mahepõllumajandusest pärit toorainest tooteid, muuhulgas pakendatud toiduaineid, kosmeetikat, puhastusvahendeid, hügieenitooteid lastele ja naistele, laste riideid, sooja pesu ja mänguasju. Ettevõte kuulub 100% ulatuses Eesti omanikele. 2014. aastal oli ettevõtte käive 1 060 000 eurot ja seal töötas 24 inimest. Kokku on ettevõttel Eestis 6 kauplust. Perefirmana loodud ettevõte kasvas kiiresti. 2004. aasta suvel alustati hulgimüüki, augustis avati Looduspere e-pood ning novembris 2004 avas uksed esimene Looduspere ökopood Tallinnas Pirita TOP-is. Tol ajal oli Eestis mahepõllundus ja sellega seotud kaubandus veel lapsekingades. Seetõttu panustati reklaami, käidi tarbijamessidel, avaldati artikleid ajakirjades ja ajalehtedes. 2005. aastal avati järgmine ökopood Viru Keskuses ja 2006. aastal esimene ökopood Tartus Lõunakeskuses. Praegu tegutsevad Looduspere ökopoed Pirita Selveris, Viru Keskuses, Peetri Selveris, Tartus Lõunakeskuses, Narvas Fama Keskuses.
Moonlight Shadow

"Moonlight Shadow" on Inglise multiinstrumentalisti Mike Oldfieldi kirjutatud ja esitatud laul, mille andis singlina välja plaadifirma Virgin Records 1983. aasta mais. Laul on ka samal aastal välja antud albumil "Crises". Lauljaks on šotlane Maggie Reilly. Lisaks Oldfieldile ja Reillyle teevad kaasa basskitarrist Phil Spalding ja trummar Simon Phillips. Singel on tänini Mike Oldfieldi edukaim singel. Singel anti välja nii 7- kui 12-tollise vinüülplaadina, hiljem on singel avaldatud ka 3-tollise CD-na. Levinud on linnalegend, et laulus vihjatakse John Lennoni mõrvale, kuid sõnad ei sobi detailidega kokku: "Lost in a riddle that Saturday night" samas Lennoni mõrvapäev (8. detsember 1980) oli esmaspäev; "He was shot six times by a man on the run", kuid tegelikult tulistas Mark David Chapman Lennonit viis korda (millest neli tabasid Lennonit); "4 AM in the morning", kuid Lennoni mõrvaaeg oli 22:50 ja "Carried away by the moonlight shadow" - 8. detsember 1980 oli noorkuu faas, seega kuuvalgust ei olnud. Laulust on hulgaliselt kavereid. Eesti keeles laulis loo pealkirjaga "Varjude mäng" tuntuks Marju Länik koos ansambliga Kontakt. Eestikeelsete sõnade autor on Leelo Tungal.
Liisa Keltikangas-Järvinen

Anna-Liisa Keltikangas-Järvinen (sündinud 6. jaanuaril 1946 Lapuas) on tuntud soome psühholoog ja temperamendiuurija. Ta juhib isiksusepsühholoogiaga tegelevat uurimisrühma. Keltikangas-Järvinen sai filosoofiadoktori kraadi 1977. aastal. 1992. aastast töötab ta Helsingi ülikooli psühholoogiaprofessorina. "Personality characteristics of violent offenders and suicidal individuals", Annales Academiae scientiarum Fennicae: Dissertationes humanarum litterarum, 11, Helsingi, Suomalainen Tiedeakatemia, 1977, ISBN 951-41-0306-8 "Väkivalta ja itsetuho: Miten tuhokäyttäytyminen syntyy", Helsingi, Otava, 1978, ISBN 951-1-05117-2 "Aggressiivinen lapsi: Miten ohjata lapsen persoonallisuuden kehitystä", 5. trükk, 1999, Helsingi, Otava, 1985, ISBN 951-1-08125-X "Hyvä itsetunto", 17. trükk 2006, Helsingi, WSOY, 1994, ISBN 951-0-19425-5 "Tunne itsesi, suomalainen", 6. trükk 2006, Helsingi, WSOY, 2000, ISBN 951-0-24799-5 "Temperamentti: Ihmisen yksilöllisyys", Helsingi, WSOY, 2004, ISBN 951-0-28423-8 "Temperamentti ja koulumenestys", Helsingi, WSOY, 2006, ISBN 951-0-32238-5 "Temperamentti, stressi ja elämänhallinta", Helsingi, WSOY, 2008, , ISBN 978-951-0-34259-6 "Tunne itsesi, suomalainen", Helsingi, WSOY, 2010, ISBN 978-951-0-37405-4 "Sosiaalisuus ja sosiaaliset taidot", Helsingi, WSOY, 2010, ISBN 978-951-0-36257-0 "Pienen lapsen sosiaalisuus", Helsingi, WSOY, 2012, ISBN 978-951-0-38810-5 Eesti keelde on tõlgitud tema raamatud "Agressiivne laps. Kuidas suunata lapse isiksuse arengut" (Koolibri 1992) ("Agressiivinen lapsi. Miten ohjata lapsen persoonallisuuden kehitystä."); "Sotsiaalsus ja sotsiaalsed oskused" (Koolibri 2011) ning "Väikelapse sotsiaalsus" (2013). Evar Post, Heade hinnete saamiseks tarkusest ei piisa, 2. august 2014 Helsingin Sanomat, Päivi Ala-Risku, Näin kasvatat lapsen, joka ei kiusaa – opettakaa lapsille empatiataitoja, neuvoo professori, 28.11.2016 Selles artiklis on kasutatud soomekeelset artiklit fi:Anna-Liisa Keltikangas-Järvinen seisuga 4.12.2015.
Elementaarmatemaatika

Elementaarmatemaatika on matemaatika osa, mis kujunes enne matemaatilise analüüsi tekkimist. Elementaarmatemaatikas käsitletakse kõiki suurusi ja kujundeid muutumatutena. See matemaatika algseim osa, mida õpetatakse alg-, põhikoolis ja gümnaasiumis sisaldab aritmeetikat, elementaargeomeetriat ja osaliselt algebrat.
Kukmori rajoon

Kukmori rajoon on haldusüksus Venemaal Tatarstani põhjaosas Vjatka jõe paremkaldal. Rajoonis on 29 külaasundust ja Kukmori linn, mis on rajooni keskus. 2010. aastal oli rajoonis 52 021 elanikku, neist 79% (40 907) tatarlased, 14% (7278) udmurdid, 5,3% (2779) venelased ja 1,5% (754) marid. Q126684906  Kukmori rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kukmori rajooni koduleht (vene ja tatari keeles) TatCenter.Ru
Võhma SS Leola

Võhma SS Leola on endine Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Võhmas. Hiljem kolis klubi Pilistverre ja võttis uueks nimeks Pilistvere Kaitseliidu SK.
Alexandre Jardin

Alexandre Jardin (sündinud 14. aprillil 1965 Neuilly-sur-Seine'is) on prantsuse kirjanik ja filmirežissöör. Ta sündis 1965. aastal Hauts-de-Seine'i departemangus Neuilly-sur-Seine'is. Tema esimene romaan "Bille en tête" ilmus 1986. aastal. 2020. aasta seisuga on tal ilmunud üle 20 romaani. Eesti keelde on tõlgitud romaan "Ainult üks kord" (originaalis "Juste une fois"). Romaan ilmus eesti keeles 2015. aastal Eesti Raamatu "Nüüdisromaani" sarjas Kaja Rieseni tõlkes. Tema romaanide järgi on loodud mitu mängufilmi, tuntuim neist on "Fanfan" (1993). Tema isa oli prantsuse kirjanik ja stsenarist Pascal Jardin (1934–1980), vanaisa oli poliitik Jean Jardin (1904–1976).
Rimi Eesti Food

Rimi Eesti Food AS on Rootsi ettevõtte ICA Gruppen AB jaekaubandusettevõtte Rimi Baltic tütarettevõte Eestis, millele kuulub 88 Rimi kaubamärki kandvat kauplust. Rimi Balticu ainuomanik on Rootsi ICA Groupile kuuluv ICA Baltic AB.. Rimi Hypermarketid Supermarketid Minirimid Rimiekspress "Üldinfo firma kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 29. detsembril 2015. Koduleht
Pannal

Pannal on kinnitusvahend millegi kahe otsa omavahel kinnitamiseks, kusjuures üks ots on pandla külge püsivalt kinnitatud ja teine ots kinnitatakse pandlanõela ehk pandlakeele abil või muul viisil ja kinnituskohta on teisel otsal võimalik muuta. Pandlaga võidakse kinnitada nt vööd või püksirihma, kingarihma, sõiduki turvarihma. Pandla materjal, ehitus ja kujundus varieerub sõltuvalt pandla kasutusvaldkonnast ja ajastust. Teadaolevalt ühed varasemad pandlad on pärit Vana-Roomast, kus sõdurid kasutasid kalleid ja tugevaid pronkspandlaid sõjavarustuse ümber oma keha kinnitamiseks. Sõlg Karabiinhaak Juuksepannal
Takjapael

Takjapael on kinnitusvahend, mis koosneb kahest üksteise vastu nakkuvast tekstiiliribast tänu ühel ribal olevatele konksukestele ja teisel olevatele aasakestele. Kui kaht riba vastamisi suruda, jäävad konksukesed aasakestesse kinni ega tule nõrgal tõmbamisel lahti. Eraldamiseks on vaja tugevamat tõmmet. Nakkuvad tekstiilitükid võivad olla ka muu kujuga, nt ümmargused või ruudukujulised. Takjapael õmmeldakse, liimitakse või kinnitatakse muul viisil esemetele või esemeosadele, mida soovitakse omavahel kinnitada. Takjapaela kasutatakse näiteks jalanõude, kottide ja taskute kinnitamiseks. George de Mestral Velcro Industries B.V.
Konks

Konks on pikk ja kitsas tööriist või detail, millest osa moodustab kumera käänu, mille abil saab teist objekti hoida või haarata või konksu teise objekti külge kinnitada. Konksu ots on tihti terav, et teist objekti läbistada. Haak Heegelnõel Kiks Pootshaak Sirp Sõnnikukonks Tõstekonks Õngekonks
Olomouc

Olomouc (saksa Olmütz) on linn Tšehhis, Olomouci maakonna keskus. Asub Morava jõe kaldal. Olomouc on elanike arvult kuues linn Tšehhis. Olomouci kohal asus 2. sajandil rooma sõjaväelaager. Olomouci Püha Kolmainu Sammas kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Olomouci vanalinn on alates 13. aprillist 1971 ajalooline linnakaitsereservaat. Olomoucis asub Tšehhi vanimaid ülikoole – Palacký ülikool. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Olomouc Národní památkový ústav. Vaadatud 22. juunil 2024 Olomouci koduleht
Riia Stradiņši Ülikool

Riia Stradiņši Ülikool (läti Rīgas Stradiņa universitāte) on Riias põhiliselt kõrgemat meditsiinilist haridust andev õppeasutus. Peahoone asub Riias aadressil Dzirciema iela 16. Meditsiinialast kõrgharidust hakati Läti Ülikoolis andma 1919. aastal avatud arstiteaduskonnas. Arstiteaduskonna põhjal loodi 1950. aastal Riia Meditsiiniinstituut (Rīgas Medicīnas institūts). Selle rajamise eestvedaja oli Pauls Stradiņš ja esimene direktor oli Ernsts Burtnieks. Algul oli instituudis stomatoloogia- ja arstiteaduse osakond, aga juba järgmisel aastal lisandus farmaatsiaosakond. 1990. aastal nimetati Riia Meditsiiniinstituut ümber Läti Meditsiiniakadeemiaks (Latvijas Medicīnas akadēmija) ja õppetöö korraldati põhjalikult ümber. 2002. aastal hakkas akadeemia kandma nime Riia Stradiņši Ülikool Pauls Stradiņši järgi. Tänapäeval on ülikoolis võimalik lisaks meditsiinierialadele õppida ka sotsiaal- ja loodusteadusi. Ernsts Burtnieks (1950–1958) Vasilijs Kalbergs (1958–1963) Vladislavs Korzāns (1963–1992) Jānis Vētra (1992–2007) 3. jaanuarist 2008 on ülikooli rektor Jānis Gardovskis Riia Stradiņši Ülikool koosneb kaheksast teaduskonnast: Euroopa õpingute teaduskond Farmaatsiateaduskond Õigusteaduskond Kommunikatsiooniteaduskond Arstiteaduskond Rehabilitatsiooniteaduskond Rahvatervise- ja sotsiaalhoolekandeteaduskond Stomatoloogiateaduskond ja järgmistest osakondadest: täienduskoolituse osakond doktoriõppe osakond välisõpilaste osakond Liepāja filiaal, mille juurde kuulub ka Punase Risti meditsiinikolledž. Ülikooli põhisuunitlus on endiselt meditsiinialase hariduse andmine. http://www.rsu.lv/par-rsu/vesture-un-tradicijas "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. jaanuar 2010. Vaadatud 5. detsembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ülikooli koduleht (läti keeles)
Montreux

Montreux on linn Šveitsis Vaud' kantonis Riviera-Pays-d'Enhaut' ringkonnas Genfi järve ääres. Linn on tuntud oma festivalide poolest. Alates 1967. aastast peetakse Montreux' džässifestivali, mis on maailmas suuruselt teine. Linnas asub Montreux' palee, kus sõlmiti Montreux' konventsioon. Linn ja Genfi järv Freddy Mercury mälestussammas Arealstatistik Standard - Gemeinden nach 4 Hauptbereichen, vaadatud 13.01.2019. https://www.pxweb.bfs.admin.ch/pxweb/fr/px-x-0102020000_201/-/px-x-0102020000_201.px/, vaadatud 2.06.2020.  Montreux – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Korporatsioon Fraternitas Arctica

Korporatsioon Fraternitas Arctica on 21. oktoobril 1880 Riias asutatud Läti üliõpilasorganisatsioon. Lisaks venelastele on korporatsiooni liikmeteks saanud veel eestlasi, lätlasi, poolakaid ja sakslasi. Korporatsioonil on olnud osakond ka Tartu Ülikooli juures, mil toimus tihe koostöö Eesti korporatsiooni Vironiaga.Tänapäeval enam see osakond ei tegutse. Aastast 2010 on korporatsioonide Vironia ja Fraternitas Arctica vahel sõprusleping. Korporatsioon Fraternitas Arctica värvid on kuldne-must-punane (teklitel on järjekorraks must-kuldne-punane). Algselt olid korporatsiooni värvid kuldne-hall-punane, aga kuna selliste värvidega korporatsioon oli Saksamaal juba olemas, siis valiti korporatsioonile selle praegused värvid. Korporatsioon Fratenitas Arctica lipukiri on Р.С.Т. – Рцы Слово Твердо (pea oma sõnast kinni), mis vahetas välja varasema kreekakeelse deviisi Τά τον φιλον κοιηον. Korporatsiooni Fraternitas Arctica asutasid Riia Polütehnikumi (tänapäeval Riia Tehnikaülikool) vene rahvusest üliõpilased. Sellel ajal oli korporatsiooni loomiseks vajalik saada tunnustus teistelt juba tegutsevatelt korporatsioonidelt. Vastav avaldus kiideti heaks 6. novembril 1880 vkj ja järgmisel päeval sai Fraternitas Arctica teate vastuvõtmisest. Selle järgi loeb korporatsioon tänapäeval enda asutamispäevaks 7. novembrit 1880 (vkj). Aastal 1915 evakueeriti Polütehnikum seoses Esimese maailmasõjaga Tartusse ja sealt hiljem edasi Moskvasse. Nõnda tegutses Fraternitas Arctica mõnda aega Tartus ja jätkas seejärel Moskvas, kus lõpetas 1916. aasta keskel ametliku tegevuse. Paljud korporatsiooni liikmed olid võetud sõjaväkke. Aastal 1921 asutati Riias korporatsiooni vilistlaste ühendus. Endisest 455 liikmest liitus sellega vaid 55. 8. veebruaril 1922 alustas korporatsioon taas tegevust, nüüd aga juba Läti Ülikooli juures. Aastaks 1940 oli korporatsioonil 180 liiget. Samal aastal sulgesid Nõukogude võimud korporatsiooni. Teise maailmasõja ajal jätkas korporatsioon tegevust Saksamaal, hiljem USA-s ja aastast 1988 Kanadas. Korporatsioon jätkas põrandaaluse ühendusena tegevust ka Lätis. Lätis taastasid kunagised vilistlased korporatsiooni tegevuse 19. mail 1990 vanas korporatsiooni majas aadressil Mazā Smilšu iela 8. Tänapäeval asub korporatsiooni peakorter aadressil Tērbatas iela 28. Aastast 2019 on korporatsioon ainus vene meeskorporatsioon maailmas. Konstantin Rausch von Traubenberg Mihhail Prišvin Nikolai Bogadanov-Belski Vassili Sinaiski http://www.russkije.lv/ru/lib/read/fraternitas-arctica.html https://www.facebook.com/FraternitasArctica/info?tab=overview Korporatsioon Fraternitas Arctica
Läti Kultuuriakadeemia

Läti Kultuuriakadeemia (läti Latvijas Kultūras akadēmija) on 29. detsembril 1990 Riias asutatud kõrgem õppeasutus. Peahoone asub Riias aadressil Ludzas iela 24. 1991. aastal alustas koolis õpinguid 63 üliõpilast. Magistriõpet hakati seal andma aastast 1996, doktoriõpet aastast 1999. Pēteris Laķis (1990–2003) Jānis Siliņš (2003–2014) Alates 2014. aastast on ülikooli rektor Rūta Muktupāvela. http://www.meetriga.com/ru/3505-latviyskaya-akademiya-kulturyi Ülikooli koduleht (läti keeles)
Gabriela Koukalová

Gabriela Koukalová (sünninimi Gabriela Soukalová; sündinud 1. novembril 1989 Jablonec nad Nisous Tšehhoslovakkias) on Tšehhi laskesuusataja, kahekordne maailmameister. Koukalová alustas sportlaskarjääri 2005. aastal. Hooajal 2013/14 võitis ta väikese kristallgloobuse individuaaldistantsi arvestuses. Hooajal 2015/16 tuli Koukalová maailma karikasarja üldvõitjaks, kogudes hooaja kokkuvõttes 1074 punktiMarie Dorin Habert. Lisaks võitis ta samal hooajal väikeses kristallgloobused sprindi, jälitussõidu ja ühisstardi arvestuses. Gabriela abiellus Tšehhi sulgpalluri Petr Koukaliga 13. mail 2016 ja hakkas senise perekonnanime Soukalová asemel kasutama Koukalová nime. 28. mail 2019 teatas Koukalova sportlaskarjääri lõpetamisest. Gabriela Koukalová on (seisuga 20. märts 2017) individuaalselt jõudnud MK-etappidel esikolmikusse 39 korral, millest 17 etappi on ta võitnud. Eurosport. "Gabriela Koukalová Overview". Eurosport. Vaadatud 10.02.2017. IBU Info (13.05.2016). "Gabriela Soukalova, Marries Petr Koukal". IBU. Vaadatud 10.02.2017. "Laskesuusa MK-sarja üldvõitja lõpetas 29-aastaselt karjääri". ERR Sport. 28.05.2019. Vaadatud 28.05.2019. "KOUKALOVA Gabriela, Personal data". biathlon.com.ua. Vaadatud 10.02.2017. Gabriela Soukalová koduleht