laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Reichsführer

Reichsführer ehk Reichsführer-SS oli SS-i (Schutzstaffel) kõrgeim sõjaväeline auaste Kolmandas Riigis. Reichsführer'i auaste oli kõrgem Oberstgruppenführer'ist, mis oli SS-i komandöri kõrgeim auaste, ja vastas Wehrmachti kindralfeldmarssalile. Reichsführer'i auaste kinnitati auastmena 1934. aasta SS-i auastmete reformi käigus ning anti ainult Heinrich Himmlerile ja Karl Hankele.
Henry W. Antheil

Henry W. Antheil Jr. (23. september 1912 Trenton, New Jersey, – 14. juuni 1940 Keri lähedal, Soome laht) oli USA diplomaat. Henry Antheil teenis atašeena Ameerika Ühendriikide suursaatkonnas Moskvas (1935–1939) ja saatkonnas Helsingis 1939–1940. Ta hukkus 14. juunil 1940 reisilennukil Kaleva, mis lendas liinil Tallinn–Helsingi, kui Nõukogude sõjalennukid selle Soome lahe kohal Keri saare lähedal alla tulistasid. Kõik merre kukkunud reisilennuki pardal viibinud 9 inimest (kaks meeskonnaliiget ja seitse reisijat, sealhulgas Antheil) said surma. Antheilil oli viimasel lennureisil kaasas mitu diplomaatilist kotti USA Tallinna ja Riia saatkonnast. Ehkki kogu lennuki pagasi saatus ei ole täpselt teada, võib mitmete tunnistajate hilisematest ütlustest järeldada, et märkimisväärne osa sellest jäi pärast lennuki ja reisijate uppumist merepinnale hulpima ja langes seejärel NSV Liidu sõjaväe või luureorganite kätte. Lääneriikide meedias on Antheili mõnikord nimetatud "esimeseks külma sõja ohvriks". 2007. aastal avasid Ameerika diplomaatide kutseühing American Foreign Service Association ja Antheili pereliikmed talle mälestustahvli pealinnas Washingtonis, USA Riigidepartemangu hoone peafuajees asuval, välisteenistuses hukkunud kolleegide auseinal (U.S. Department of State's Wall of Honor). Henry Antheil oli helilooja George Antheili vend. Eric A. Johnson ja Anna Hermann. Viimne lend Tallinnast. – Akadeemia, 2007, nr 6, lk 1147–1161. Henry W. Antheil [1]
George Antheil

George Carl Johann Antheil (8. juuni 1900 Trenton, New Jersey – 12. veebruar 1959 New York) oli USA pianist ja helilooja. Õppis kompositsiooni C. Sternbergi ja hiljem Ernest Blochi juures Philadelphia konservatooriumis. Alates 1920 esines pianistina Pariisis, Viinis ja Berliinis. Alates 1936. aastast elas Hollywoodis. Tema loometeoste sekka kuuluvad ooper-satiir "Transatlantic" 1930, muusikaline komöödia "Helena lahkub" ("Helen retires") 1934, ballett "Maailma pealinn" 1953, sümfooniates nr 4 ja 5 on äärmuslik modernism; teos "Mehhanismid" on džässilik klaveriteos, "Lennuk" on sonaat klaverile 1923, rohkete müraefektidega on "Mehaaniline ballett" 1926, džässilik "Mustlasmuusika" orkestrile 1922, "Jazz Symphony" 22 instrumendile. Antheil kirjutas ka filmimuusikat. Koos näitlejana Hedy Lamarriga lõi ta teise maailmasõja ajal sagedushüplemise süsteemi. Tema vend Henry W. Antheil oli diplomaat, kes hukkus Soome lennukil Kaleva, kui NSV Liidu kergepommitajad selle Soome lahe kohal alla tulistasid.
India ookean

India ookean on ookean, mida piiravad Euraasia, Aafrika, Austraalia ja Antarktis. Enamik ookeanist jääb lõunapoolkerale. India ookean on geoloogiliselt kõige noorem ookean, mis tekkis Gondwana ürgmandri lagunemise tulemusel. India ookean moodustab umbes 21% maailmamere kogupinnast. Ookeani keskmine sügavus on 3850 meetrit. India ookeani eraldab Atlandi ookeanist 20° idapikkuse meridiaan ning Vaiksest ookeanist suured ja väikesed Sunda saared, Uus-Guinea ja Tasmaania lõunatippu Kaguneeme läbiv meridiaan (umbes 147° idapikkust). Ookeanipõhja kõige olulisem pinnavorm on ookeani keskmäestik, mille kuju meenutab tagurpidi Y-tähte. Keskmäestik jaotab ookeanipõhja kolme laama vahel, milleks on Aafrika laam, Antarktika laam ja Austraalia-India laam. Ookeani kõige sügavam koht asub Põhja-Austraalia nõos ja Sunda süvikus, pisut Bali saarest lõunas. See ulatub 7729 meetrit merepinnast allapoole. Ookeani keskmäestikust idas on merepõhi kaetud peamiselt pruunika saviga, läänepoolne osa aga peamiselt globigeriinmudaga. Ookeani lõunaosas domineerib valdavalt ränivetikate kodadest moodustunud muda. India ookeani suurimad saared on Madagaskar ja Sri Lanka. India ja Vaikse ookeani piiriks olevatest saartest on suurimad Sumatra ja Jaava. Täies osas paiknevad India ookeani saartel Bahrein, Madagaskar, Maldiivid, Mauritius, Seišellid ja Sri Lanka. Hayes, Dennis E. (2007). Indian Ocean. Entsüklopeedias McGraw-Hill Encyclopedia of Science & Technology (10. trükk). McGraw-Hill. Köide 9 (I–LEV). Lk 90–97. ISBN 0071441433 Suur maailma atlas, lk. 158-159 Indian Ocean in World History | A free online educational resource sponsored by the Sultan Qaboos Cultural Center
Ekvatoriaalne kliima

Ekvatoriaalne kliima on Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi kliimatüüp, mis on iseloomulik ekvatoriaalsele kliimavöötmele. Sellele on iseloomulik palav ja niiske ilm kogu aasta jooksul. Ekvatoriaalse kliima levikuala on Lõuna-Ameerika põhjaosa Amazonase madaliku piirkonnas, Aafrika keskosa Kongo jõgikonnas ja Kagu-Aasia (Malaka poolsaar ja Malai saarestik) koos Austraalia kirderannikuga. Ekvaatori piirkonnas on Päike seniidis või väga kõrgel horisondi kohal ja seetõttu on päikesekiirguse hulk väga suur. Maapind soojeneb kiiresti, sellest soojeneb ka õhk, ning vesi aurustub. Soe õhk tõuseb ja jahtub ning veeauru kondenseerumisel tekivad pilved. Pärastlõunati sajab paduvihma. Õhutemperatuuri kõikumine aasta ja päeva jooksul on väga väike (meretasemel on õhutemperatuur +24...+28 °С, amplituud 1–2 kraadi). Aasta keskmine sademete hulk on 1500–5000 mm. Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi vastab ta kliimatüüpidele Af, Am ja kohati ka Aw kliimatüübile. Ekvatoriaalvööde
Vesi-kirburohi

Vesi-kirburohi ehk vesi-kirbutatar (Polygonum amphibium või Persicaria amphibia) on veekogude kaldal või madalas vees kasvav taim. Vesi-kirburohul eristatakse kaht vormi: veevorm (Polygonum amphibium f. amphibium) ja maismaavorm (Polygonum amphibium f. terrestre). Vesikirburohu õied on roosad ja need õitsevad maismaavormil juulist augustini ja veevormil juulist septembrini.  Vesi-kirburohi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Vesi-kirburohi andmebaasis eElurikkus
Lõuna-Jäämeri

Lõuna-Jäämeri on ookean, mis moodustub India, Vaikse ja Atlandi ookeani lõunapoolseimatest osadest. Ta jääb 60. lõunalaiuskraadi ja Antarktise vahele. Lõuna-Jäämerd ei peeta mitte alati omaette ookeaniks.
Alan Chalmers

Alan Francis Chalmers (sündinud 1939 Bristolis) on inglise päritolu Austraalia teadusfilosoof. Chalmers on õpetanud mitmetes Suurbritannia ja Austraalia ülikoolides, ta on keskendunud teaduse sisemisele olemusele. Ta on avaldanud populaarses vormis teaduse üle arutleva teose "What is this thing called science?" (1978; ümbertöötatud trükk 1982), mis on tõlgitud ka eesti keelde. "Mis asi see on, mida nimetatakse teaduseks? : arutlus teaduse olemusest ja seisundist ning teaduslikest meetoditest." Tõlkinud Kristin Sarv, toimetanud Rein Vihalemm ja Leili Punga, järelsõnad: Erast Parmasto ja Rein Vihalemm. Sari Avatud Eesti Raamat, Ilmamaa, Tartu 1998, 292 lk; ISBN 9985821939
Oranž

Oranž on punakaskollane värvus, lainepikkusega umbes 585–620 nm. Paikneb spektris punase ja kollase vahel. Oranž on sinise vastandvärvus. Oranžide värvitoonide mittetäielikku loetelu vt Värvuste loend põhivärvinimede järgi. Oranž sümboliseerib rõõmu, julgust, luksust, sõbralikkust, kombelisust ja hiilgust. Hiinas ja Jaapanis seostatakse oranži armastuse ja õnnega. Budistide safranikarva oranžikas rüü osutab sellele, et nad on andnud alandlikkuse ja loobumise tõotuse. Oranž esineb 5 % riigilippudest. Näiteks Armeenia, Bhutani, Elevandiluuranniku, Iirimaa, Küprose ja Sambia lipul. Oranž värvus muudab inimesed positiivsemaks ja aitab vabaneda hirmudest. Olles aktiivne ja pilkupüüdev, kasutatakse seda sageli reklaamides. Oranž toimib ergutavalt, aga suurtes kogustes võib mõjuda ka ärritavat ja rahutukstegevalt. Ruumis jätab see toast väiksema mulje. Suurendab söögiisu.
Kaevamishark

Kaevamishark ehk aiahark on hark, mis on mõeldud mulla kaevamiseks peenramaal (aiamaal). Kaevamishark kobestab kaevamisel mulda paremini kui labidas. Aiahargil on tavalistelt 4–5 lehtjat, otsast teritatud haara. Haara laius 10–20 mm. Hanguvars on umbes meetri pikkune alt hangu juurest sirge või kerge kumerusega paremaks haaramiseks. Hanguvars lõpeb kas käepidemega või ilma. Hang Heinahang Kartulihark Sõnnikuhark
Antiloobikanjon

Antiloobikanjon (Antelope Canyon) on liivakivist kanjon Ameerika Ühendriikides Arizona osariigis. Kitsast kaljulõhest moodustuv kanjon koosneb kahest osast, Ülemisest ja Alumisest Antiloobikanjonist (Upper Antelope Canyon ja Lower Antelope Canyon). Ülemise Antiloobikanjoni geograafilised koordinaadid on 36° 51′ 28″ N, 111° 22′ 20″ W. Kanjon on populaarne turistide ja loodusfotograafide seas. Kanjonisse võib minna üksnes giidi juhendamisel, sest kanjonit võivad iga hetk tabada ootamatud tulvaveed, seda isegi küllaltki hea ilma korral. 1997. aasta 12. augustil hukkus Alumises Antiloobikanjonis 11 turisti tulvavetes, 2006. aasta 30. oktoobril 36 tunni vältel kanjonis märatsenud tulvavete tõttu suleti aga Alumise Antiloobikanjon viieks kuuks. Antiloobikanjonis on tehtud ka filmivõtteid (näiteks "Operatsioon "Murtud nool"" – ameerika 1996. aasta põnevusfilm, mille režissöör oli John Woo ning kus mängisid John Travolta ja Christian Slater). Antiloobikanjoni läheduses on Page'i linn. Antiloobikanjon
Page (Arizona)

Page on väike linn Ameerika Ühendriikides Arizona osariigis Coconino maakonnas. 2005. aastal elas linnas 6794 inimest. Linna pindala on 43 km² ja linn asub 1255 meetri kõrgusel merepinnast. Linna läheduses asub Antiloobikanjon. Linna lähedal on toimunud paljude filmide võtted, näiteks: "Hulk" (2003) "Evolutsioon" (2001) "Ahvide planeet" (2001) "Murtud nool" (1996) "Maverick" (1994) "Ahvide planeet" (1968) Linna koduleht
Tarapita (rühmitus)

Tarapita oli kirjanduslik rühmitus, mis tegutses aastatel 1921–1922; anti välja 7 numbrit samanimelist ajakirja. Tegemist oli eelkõige kirjanduspoliitilise rühmitusega, mis teadvustas kultuuri kehva olukorda ning võitles kirjanduse ja kultuuri parema koha eest uues ühiskonnas. Erinevalt Noor-Eestist ja Siurust jätsid tarapitalased tagaplaanile tundeelamused ning asusid kohe analüüsima ja üldistama, astudes nii võitlusesse ohtlike sotsiaalsete pahedega. Korduvalt olid tarapitalastel kõne all noorte olukord, haridus ja tulevikuperspektiivid. Lisaks esinemistele trükisõnas korraldas Tarapita 1921. aastal kirjandusliku ringreisi, kus kanti ette programmilisi kõnesid ja ilukirjanduslikku uusloomingut. Tähelepanuväärne on see, et kuigi Tarapita rühmitusena tegutses lühikest aega, suutsid kõik hiljem nii erinevate vaadetega autorid koonduda küllaltki ühtseks ja tugevaks "löögirühmaks".[viide?] Albert Kivikas Johannes Semper Marie Under Artur Adson Johannes Vares-Barbarus Friedebert Tuglas (Tarapita toimetaja) August Alle Jaan Kärner Aleksander Tassa "Millal oleme sisse hinganud nii lämmatavat õhku, kui nyyd - tõusikluse joovastuspäivil? Ummiku on lykat vaimline kultuur. Lämbuman edasiviivad jõud. Halvat tööliste liikumine. Haritlastest saand ärimees, võimumees, ametnik. Noorsoo käärivad mahlad juhitakse vaimu aladelt sporti, sõjatsevva skoutismi. Tugevast sääremarjast on kyllalt kultuuriks. Vaimlist palet ei olegi ega taheta. Ideaali- ja ideedelage kodanlus tunneb instinktiivselt loovan vaimun vaenlast oma võimule. Sest vaim tahab selgust, võim segasust. Loov vaim on orb praegusen yhiskonnan. Kultuuri all mõistetakse veel kõige enam koolipingi eest hoolitsemist. Kirjastatakse veel ainult koolikirjandust. Sest muul pole turuväärtust. Arusaamine kõrgemaist vaimlistest väärtustest ei mahu väikekodanlase aktsiatega tapetseerit pääajju." https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:26748/136471/page/1 Friedebert Tuglas, "Kirjandusloolisi pisivesteid". Loomingu Raamatukogu 1969, nr 22, lk 44–69 (valik kaastöid Tarapita rubriigile "Luukamber") Eesti kirjanduse ajalugu, IV köide, 1. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1981, lk 39–43, autor August Eelmäe Toomas Haug, ""Tarapita" ja tarapitalased" – Keel ja Kirjandus 1983, nr 1, lk 8–19 ja nr 2, lk 61–72 Tarapita!, Tarapita nr 1/1921-1922 Tarapita digiteeritud numbrid
Sfäär

Sfääriks ehk kerapinnaks nimetatakse kõikide punktide hulka, mis asuvad mõnest fikseeritud punktist O kaugusel r. Punkti O nimetatakse sfääri keskpunktiks ja sfääri punktide ning selle keskpunkti vahelist kaugust r sfääri raadiuseks. Olgu antud meetrilise ruumi X element a ∈ X ja positiivne reaalarv r > 0. Sfäär on defineeritud kui hulk { x | ρ ( a , x ) = r , x ∈ X } , {\displaystyle \{\mathbf {x} |\rho (\mathbf {a} ,\mathbf {x} )=r,\mathbf {x} \in X\},\,} kus ρ(x,y) tähistab punktide x ja y vahelist kaugust. Elementi a nimetatakse sfääri keskpunktiks ja arvu r sfääri raadiuseks. Kolmemõõtmelises eukleidilises ruumis moodustub selline punktihulk ringjoone pöörlemisel ümber oma diameetri. Seega on sfäär pöördpind. Lõiku, mis ühendab kaht sfääri punkti ja läbib ühtlasi selle keskpunkti, nimetatakse sfääri diameetriks. Diameeter on võrdne sfääri kahe raadiusega. Öeldakse, et sfäär piirab kera. Sfääri pindala kolmemõõtmelises ruumis on: S = 4 π r 2 . {\displaystyle S=4\pi r^{2}.\,} Üldisemalt, n-1-mõõtmelise sfääri n-1-mõõtmeline ala on S = 2 π n / 2 Γ ( n / 2 ) r n − 1 , {\displaystyle S=2{\frac {\pi ^{n/2}}{\Gamma (n/2)}}r^{n-1},} kus Γ(z) on Euleri gammafunktsioon. Kera
Eelsüüteküünal

Eelsüüteküünal on elektriline seadis, mida kasutatakse diiselmootorite käivitamise lihtsustamiseks. Diiselmootorid, erinevalt bensiinimootoritest, ei kasuta küttesegu süütamiseks süüteküünlaid. Eelsüüteküünal on hõõgkuum seade põlemiskambris, mille temperatuur on piisav selleks, et diislikütus rõhu all tema läheduses süttiks. Mõnel juhul võivad eelsüüteküünlad hõõguda ka mootori töö ajal, üldjuhul küll mitte täisvõimsusega, näiteks seni, kuni jahutusvedelik on saavutanud kindla temperatuuri. Eelsüüteküünal hõõgub valgelt. Küünal hõõgub eredamalt otsa poolt, vastasel korral ei tööta ta õigesti ja vajab vahetamist. Sõltuvalt mootorist võivad eelsüüteküünlad olla ühendatud jadamisi või rööbiti. Mõnel autol, sealhulgas kõigil vanematel autodel, on võimalik mootorit käivitada, kui eelsüüteküünlad on sisse lülitatud. Mootori kuumus koos elektrist saadud kuumusega võib eelsüüteküünla kergesti läbi põletada. Läbipõlenud eelsüüteküünaldega diiselmootori käivitamine madalatel temperatuuridel on väga raske. Sellepärast on oluline, et elektrivool läbi eelsüüteküünla mõne aja pärast katkeks. Tänapäevastel autodel takistavad releed mootori käivitamist sisselülitatud eelsüüteküünalde korral. Tavalise eelsüüteküünla võimsus on ligikaudu 150 vatti. "Pico Technology: eelsüüteküünalde diagnostika". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. jaanuar 2012. Vaadatud 2. jaanuaril 2012.
Ja päike tõuseb

"Ja päike tõuseb" on Ernest Hemingway esikromaan. Romaan on pilguheit niinimetatud kadunud sugupõlvele, mis kannatab Esimese maailmasõja armide all. Raamatu pealkiri on võetud Vana Testamendi Koguja raamatust 1.5: "Ja päike tõuseb ja päike loojub ning läheb tagasi oma paika, kust ta jälle tõuseb." Raamatu peategelased on Jake Barnes ja ta sõbrad-tuttavad, kelle elu möödub lõbutsedes, juues ja pidutsedes, kuid mis on ometi kantud sügavast isiklikust traagikast. Sisemine valu hoitakse aga endas – mured juuakse maha, et mitte mõelda. Neil puudub võime luua tugevaid sidemeid ning isegi millestki sügavamalt hoolida. Tegelastevahelised kõnelused on justkui sunnitud ja monotoonsed, kasutatakse pidevalt samu fraase. Inimesi (selles raamatus Robert Cohni), kes on sõjast enamasti mõjutamata jäänud, põlastatakse, peetakse hulludeks, sest nad on veel võimelised pühenduma ja tõeliselt armastama. Romaani sõlmpunktiks on fiesta Pamplonas, mis toob peategelaste suhetesse suuri muudatusi. "Ja päike tõuseb". Eesti Riiklik Kirjastus, 1961. "Ja päike tõuseb". Eesti Raamat, 1978. "Ja päike tõuseb. Fiesta". Pegasus, 2007. ISBN 9789949425563 "Ja päike tõuseb". Eesti Päevaleht, 2007. ISBN 9788498199260 Peeter Olesk, "Romaaniülikool: Ernest Hemingway "Ja päike tõuseb"" – Eesti Päevaleht, 25. jaanuar 2008.
Aleksander Rjabov

Aleksander Rjabov (28. august 1928 – 27. august 2005) oli Eesti dirigent ja klarnetist. Ta oli hinnatud džäss- ja kammermuusik. Tema vend Georg Rjabov oli Eesti NSV ja Venemaa jalgpallur. Tema abikaasa oli pianist ja klaveripedagoog Evi Ross. 1989 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane 1999 – Valgetähe V klassi teenetemärk Nekroloog Postimehes
XL-Studio

XL-Studio on fotostuudio Tallinna lähedal Kiili vallas Mõisakülas. See on Eesti suurim fotostuudio. [viide?] Koduleht (enamus inglise keeles)
Arthur Bentley

Arthur Fisher Bentley (16. oktoober 1870 Freeport, Illinois – 21. mai 1957 Paoli, Indiana) oli USA politoloog ja filosoof, kes töötas epistemoloogia, loogika ja lingvistika alal ning kes on andnud poliitikateadusesse panuse biheivioristliku metodoloogia näol. Ta sai bakalaureusekraadi 1892. ja doktorikraadi 1895. aastal Johns Hopkinsi Ülikoolist. Bentley 1908. aastal ilmunud raamat "The Process of Government" on avaldanud poliitikateadusele mõju 1930.–1950. aastateni. Ta on mõjutanud ka Chicago koolkonda. Bentley pidas oluliseks gruppide sekkumise tähtsust poliitilisse ellu ja pidas seda üheks legitiimsuse aluseks. Eesti keeles INIMESE NAHK: Filosoofia viimane kaitseliin. Akadeemia. 2009-11. Tlk. Silver Rattasepp.
Friisimaa provints

Friisimaa provints on Hollandi 1. järgu haldusüksus. Provintsi ametlikud keeled on hollandi ja friisi keel. Ida-Friisimaa Põhja-Friisimaa https://opendata.cbs.nl/statline/#/CBS/nl/dataset/37230ned/table Provintsi koduleht (hollandi, inglise ja saksa keeles)
Lähistroopika

Lähistroopika on Maa piirkond troopika ja parasvöötme vahel, mis üldiselt vastab lähistroopilisele kliimavöötmele. Lähistroopikas on õhutemperatuurid aasta jooksul üle 0 kraadi, suvi on palav ja talv on soe. Sademete hulk ja jaotus aasta jooksul sõltub konkreetsest asukohast. Vahemere piirkonnas on suvi kuiv ja talv niiske. Niiskes lähistroopikas on suvi vihmane ja talvel sajab vähem. Kuivas lähistroopikas sajab vähe ja aasta läbi üsna ühtlaselt, suvel natuke rohkem. Lähistroopilisse taimestikku kuuluvad igihaljad puud ja hõredad põõsastikud. Paljudes kohtades on looduslik taimestik asendatud kultuurmaastikuga. Kasvatatakse oliive, tsitruseid (sidruneid, apelsine, mandariine, greipe), kuivas lähistroopikas teepõõsad. Loomakasvatuse peamised harud on lamba- ja kitsekasvatus. Lähistroopika on paljude tsivilisatsioonide sünnikoht. Lähistroopikas tekkisid ja arenesid Vana-Kreeka, Vana-Rooma, Hiina, Jaapani ja muud tsivilisatsioonid. Selles piirkonnas asuvad maailma vanimad linnad – Damaskus, Ateena, Rooma jms.
Lutz Dombrowski

Lutz Dombrowski (sündinud 25. juunil 1959 Zwickaus) on Saksa DV kergejõustiklane (kaugushüppaja). Olümpiavõitja (1980). 1980 olümpiavõitja 8.54 1982 Euroopa meister 8.41 Lutz Dombrowski oli sportlasena 187 cm pikk ja kaalus 87 kg.
Toivo Õunap

Toivo Õunap (kuni 1936 eesnimi Hildebert; 23. mai 1913 Paistu kihelkond, Viljandimaa – 17. juuni 2000 Viljandi) oli eesti sportlane (kergejõustiklane) ja sporditegelane. Ta õppis Viljandis Kantreküla algkoolis ja Viljandi II algkoolis. Lõpetas Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi 1932. Sõjakooli aspirant. Tartu Ülikoolis õppis ta majandust 1932–1938, siis Poola kehalise kasvatuse ülikoolis 1936 ning Tartu Ülikoolis kehalist kasvatust 1939–1942, mil lõpetas. Akadeemiliselt oli ta algul Korporatsioon Vironia, siis 1932 Üliõpilasselts Liivika liige. Töötas aastatel 1941–1945 muu hulgas ka Põltsamaa Keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana. Oli pärast II maailmasõda vangis Venemaal, sundasumisel Sverdlovski oblastis Krasnoturinskis, naasis Eestisse. Eesti meister 1939. aastal kolmikhüppes (14.11) ja kümnevõistluses (6179 punkti). Tema isa oli metsatööstur Johan Õunap ja ema oli Alide Õunap (sündinud Kõre). Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Biograafia ESBL-is Toivo Õunapu sporditulemused Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Haud Viljandi vanal kalmistul
Novokuibõševsk

Novokuibõševsk on linn Venemaal Samara oblastis. Asub Volga vasakul kaldal, 20 km Samarast edelas. Asula tekkis 1946. aastal rajatud naftatöötlusvabriku juurde, linnaõigused sai 1952. aastal. Q126684906 http://www.novokuybishevsk.ru/
Sügisulg

"Sügisulg" on Pärnu linna ja maakonna noorte laulukonkurss. Konkurss toimus esimest korda 2001. aastal Raeküla Gümnaasiumi muusikaõpetaja Kadri Keskküla eestvedamisel. Alates 2003. aastast toimub "Sügisulg" Pärnu Kontserdibüroo korraldamisel. Võistlus on mõeldud 3–19-aastastele lastele ja noortele ning toimub mitmes vanuserühmas. Mitmel päeval toimuvatest eelvoorudest pääseb kahele eri vanuserühma finaalkontserdile edasi 50 noort. Lõppvoorus saadab lauljaid kutselistest muusikutest koosnev saateansambel. Laulukonkursi nooremad võitjad esindavad Pärnumaad üle-eestilisel võistulaulmisel "Laulukarussell". "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuli 2015. Vaadatud 22. septembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
1950. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused

1950. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused olid 1. maailmameistrivõistlused korvpallis, mis toimusid 22. oktoobrist 3. novembrini Buenos Aireses Argentinas. Osales kümme korvpallikoondist. Argentina võitis kuldmedali, alistades Ameerika Ühendriigid 64-50 ning ühtlasi võites kõik 6 mängu. Enim punkte viskas turniiril hispaanlane Álvaro Salvadores, keskmiselt 13,7 punkti mängu kohta. Ameerika Ühendriigid Argentina Brasiilia Egiptus Ecuador Hispaania Jugoslaavia Peruu Prantsusmaa Tšiili Uruguay Tulemused USA koondis 1950. aasta MM-il
Hookuspookus

"Hookuspookus" (originaalpealkirjaga "Hocus Pocus") on Kurt Vonneguti 1990. aastal ilmunud romaan. Oodates kohtumõistmist, avastab Vietnami sõja veteran, kolledžiõpetaja ja vangivalvur Eugene Debs Hartke, et ta on tapnud täpselt niipaju inimesi kui paljude naistega tal on elu jooksul olnud seksuaalsuhe. Selle kokkusattumuse tõttu lööb kõikuma peategelase ateistlik maailmavaade. Fiktiivse autobiograafia kaudu esitab Vonnegut "Hookuspookuses" teravmeelse nägemuse maailma absurdsusest ning nii mõnegi vaimuka idee, kuidas sellega toime tulla. Romaani tõlkis eesti keelde Lauri Liiders, toimetas Margit Arusoo. Raamat ilmus kirjastuselt Tänapäev 2006. aastal.
Kaassõna

Kaassõna ehk adpositsioon kuulub lauses käändsõna juurde ja ta konkretiseerib tähendust. Kaassõnad võivad asetseda käändsõna järel või ees. Vastavalt sellele nimetatakse neid tagasõnadeks ja eessõnadeks. Valdav osa eesti kaassõnadest on tagasõnad. Kaassõnad võivad muutuda üksikutes käänetes: (laua) peale, (laua) peal, (laua) pealt. Kohakaassõnad: (seina) ääres, (maja) taga, (laua) ümber, mööda (teed) ajakaassõnad: (loengu) kestel, pärast (sööki) põhjuskaassõnad: (haiguse) tõttu, tänu (heatahtlikkusele) viisi- ja seisundikaassõnad: (üksteise) võidu, (epideemia) küüsis vahendi- või abinõukaassõnad: (kaaslaste) abil, (tarkuse) varal suhtumis- või suhtekaassõnad: (minu) meelest, (usinuse) poolest hulga-, mõõdu- ja määrakaassõnad: (mitme) võrra, üle (kümne) On kaassõnu, mille kasutus on aja jooksul laienenud. Võõrmõju tulemusel on toimunud teatav süntaktiline nihe. Kaassõna tänu, aga ka läbi ja üle, kasutuse laienemist peab Mati Hint väga ilmekaks vene mõju näiteks. Vastavad muutused kirjakeeles on aga keelekorraldajate poolt palju taunimist leidnud. Kaassõnal tänu, mis kuulub põhjuskaassõnade hulka, on olnud algselt positiivne tähendus. Seetõttu pole seda soovitatav kasutada negatiivses kontekstis. Kui väljendatakse millegi halba tagajärge, sobiks kasutada sõna tõttu või pärast. Näiteid valest kasutusest: Euroliidu veetrahvi otsus võib tulla tänu Narvale. Kas eestlaste pensioniraha haihtub tänu Eesti kõrgele inflatsioonile? Tänu valetunnistusele sai ta ebaõiglaselt karistada. Võistlus tuli tänu halvale ilmale üldse ära jätta. Tänu töökoha kaotusele on pereisa sunnitud laenu võtma. Võrdle: valetunnistuse tõttu, halva ilma tõttu, töökoha kaotuse tõttu Määrus Kaassõnad
351

351. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad - 350. aastad - 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad Aastad: 346 347 348 349 350 - 351 - 352 353 354 355 356 ... ... ...