laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pilustvere

Pilustvere oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Sürgavere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kookla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viljandi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kookla külaga. 1583 on esimest korda mainitud nime Pilister, seejärel 1601 Pilluster, 1797 ja 1839 Pillustfer. Marja Kallasmaa: artikkel "Kookla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Rakitse

Rakitse oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Vabamatsi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vabamatsi külaga. Külast on teateid alates 1930.[viide?] Rakitse alal oli varem Rakitse karjamõis. Marja Kallasmaa: artikkel "Rakitse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Retsnigu

Retsnigu (ka Retsniku) oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Järveküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Järvekülaga. Külast on teateid alates 1930.[viide?] Marge Kuslap: artikkel "Järveküla4" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Põra

Põra oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Roosilla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Roosilla külaga. Külast on teateid alates 1922 (Põraküla). Marge Kuslap: artikkel "Põra" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Riibu

Riibu oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Koidu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koidu külaga. Külast on teateid alates 1970.[viide?] Marge Kuslap: artikkel "Koidu4" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
1155

1155. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad Aastad: 1150 1151 1152 1153 1154 - 1155 - 1156 1157 1158 1159 1160 Friedrich I Barbarossa krooniti Saksa-Rooma riigi keisriks. Alfonso VIII, Kastiilia kuningas David V, Gruusia kuningas
Riste

Riste oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Alustre küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alustre külaga. Külast on teateid alates 1930. aastatest. Marja Kallasmaa: artikkel "Alustre" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Riuküla

Riuküla oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Univere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Univere külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Univere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Peter Madsen

Peter Langkjær Madsen (sündinud 12. jaanuaril 1971) on endine Taani ettevõtja ja leiutaja. Ta oli mittetulundusühingu Copenhagen Suborbitals kaasasutaja, kuid lahkus firmast 2014. aastal ning asutas labori Rocket Madsen Space Lab. 2018. aasta aprillis mõisteti Madsen eluks ajaks vangi, kuna ta mõrvas oma allveelaeval UC3 Nautilus Rootsi ajakirjaniku Kim Walli. 2020. aastal abiellus ta Jenny Kurpeniga. "Taani leiutaja sai Rootsi ajakirjaniku tapmise eest eluaegse vangistuse". Postimees. 25. aprill 2018. Vaadatud 30. aprill 2018.
Automaatikavahendite labor

Automaatikavahendite labor oli teaduslik uurimislabor TPI (TTÜ) Automaatika kateedri juures. Labori algne nimetus oli Tootmisprotsesside automatiseerimise probleemlaboratoorium, millel oli automaatikavahendite osakond. Selle osakonna üks uurimissuund oli seotud elektroonsete mõõteriistade alaste uurimistöödega, peamiselt tellimustöödena TREKB jaoks.
Tallinna Tehnikaülikooli elektroonika kateeder

Tallinna Tehnikaülikooli elektroonika kateeder (kuni 1989. aastani Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonika kateeder) oli Tallinna Tehnikaülikooli kateeder, mis asutati 1962. aastal. Kateeder moodustati teoreetilise ja üldelektrotehnika kateedri baasil. Elektroonikakateeder õpetas algul tööstuselektroonika eriala, hiljem elektroonika erialaga seotud aineid. Lõpetajatele anti elektroonikainseneri kutse. Kateedri loomisel 1962. aastal sai selle esimeseks juhatajaks Paul Plakk. Seejärel olid kateedri juhatajad Otto Pikkov (1968–1978), Uljas Tamm (1978–1983), Enn Velmre (1983–1988) ja Mart Min (1988–1992). 1985. aastal liideti elektroonikakateedriga mõõtesüsteemide uurimislabor. Kateedri põhjal moodustati 1992. aastal TTÜ-s toimunud reformide käigus elektroonikainstituut. Elektroonika õppekava oli elektroonikainseneride koolitamise õppekava. Elektroonikainseneride koolitamist alustati TPIs (TTÜs) 1960. aastate alguses peamiselt selle jaoks loodud elektroonikakateedris (hilisem elektroonikainstituut). Õppekava nimi oli algul Tööstuselektroonika (NSV Liidu üleliiduline õppekava 0612). Nimetus viitab elektroonika tööstuslike rakenduste käsitlemise ülekaalukale osale selles õppekavas. Eraldi spetsialiseerumine oli pooljuhtseadiste tehnoloogia, mille puhul erialane õpe toimus peamiselt Keemiateaduskonnas. 1974. aastal mindi üle uuele elektroonika õppekavale ja järgmisest aastast alates kahekordistati üliõpilaste iga-aastast vastuvõttu (50 üliõpilase peale). Ka see kuni 1992. aastani kasutusel olnud õppekava oli NSV Liidu üleliidulise õppekava (0612) ajakohastatud versioon. Individuaalse õppekava alusel oli võimalik kitsam spetsialiseerumine, näiteks meditsiinielektroonika alal. Alates 1992. aastast kehtestati uus TTÜ Elektroonikainstituudis koostatud Elektroonika õppekava. Õppeainete osas arvestati selles üldiselt kehtestatud õppeainete jaotamist alusõppe-, põhiõppe- ja erialaaineteks. Peamiselt erialaste õppeainete osas tekkis üliõpilastel võimalus valida õppeaineid nii, et saavutada oma väljaõppes enda jaoks parim erialane spetsialiseerumine. Hiljem jaotati õppekava bakalaureuseõppe (nominaalselt neli aastat kestev) ja magistriõppe (nominaalselt kaks aastat kestev) kavadeks. Algselt nelja-aastasest bakalaureuseõppe kavast sai varsti kolmeaastane õppekava, mistõttu tehti selles õppekavas küllalt suuri muutusi. Summaarne õppeaeg bakalaureuse- ja magistriõppes sai uuesti võrdseks viie aastaga, nagu see oli olnud varemgi. Elektroonika õppekava järgedeks olid "Elektroonika ja biomeditsiinitehnika" ning selle järel "Elektroonika ja bioonika" õppekava. 2015. aastast on selle õppekava nimetus bakalaureuseõppes "Elektroonika ja telekommunikatsioon" ja magistriõppes "Elektroonika ja kommunikatsioon". Tallinna Polütehniline Instituut 1936-1986. Tallinn: Valgus. 1986. Lk 319. Elektroonikainstituudist (kronoloogia)
Kingissepa vikaarpiiskopkond

Kingissepa vikaarpiiskopkond (kuni 1922. aastani Jamburgi vikaarpiiskopkond) oli Vene Õigeusu Kiriku Peterburi eparhia administratiivüksus aastail 1897–1928. Piiskopkond asutati 14/26. oktoobril 1897. Piiskop oli aastail 1899–1918 ka Peterburi Vaimuliku Akadeemia rektor. Veniamin (Muratovski) (26. oktoober 1897 – 3. detsember 1898) Boris (Plotnikov) (9. mai 1899 – 20. jaanuar 1901) Sergi (Stragorodski) (25. veebruar 1901 – 6. oktoober 1905) Sergi (Tihhomirov) (6. november 1905 – 21. märts 1908) Feofan (Bõstrov) (22. veebruar 1909 – 19. november 1910) Georgi (Jaroševski) (19. november 1910 – 13. mai 1913) Anastassi (Aleksandrov) (30. mai 1913 – 23. juuni 1918) Aleksi (Simanski) (21. veebruar 1921 – 24. juuni 1922) Gavriil (Vojevodin) (1924 – detsember 1927) Sergi (Zinkevitš) (30. detsember 1927 – 3. august 1928)
Tallinna Tehnikaülikooli mõõteelektroonika õppetool

Mõõteelektroonika õppetool oli õppetool Tallinna Tehnikaülikooli Elektroonikainstituudis. Õppetool ja professuur moodustati TTÜ reformi käigus 1992. aastal Mõõtesüsteemide labori baasil. Mõõteelektroonika õppetooli loojaks ja esimeseks juhatajaks oli mõõteelektroonika professor Mart Min. Tema järel sai õppetooli hoidjaks vanemteadur Toomas Parve. Õppetool teostas õppetööd mõõteelektroonikaga (electronic measurements, Messelektronik) ja biomeditsiinielektroonikaga (biomedical electronics) seotud ainetes magistri- ja doktoriõppe osas. Õppetooli teadus- ja arendustegevus oli seotud samade valdkondadega, eeskätt signaali sünkroondetekteerimisel põhinevate mõõtevahendite loomisega elektrilise bioimpedantsi mõõtmisel põhinevate meditsiinilise diagnostika vahendite jaoks, kuid ka tehnilise diagnostika jaoks. Õppetooli koosseisu kuulus mõõtesüsteemide laboratoorium, mis tegeles õppe- ja teadustööga mõõtesüsteemide alal. Laboratooriumi juhataja oli Aivar Usk. Laboratooriumis lasti käiku üks esimesi üle Interneti toimivaid välisõhu temperatuuri pideva mõõtmise süsteeme Eestis - temperatuuriserver, mis toimis pikka aega (üle 10 aasta). Õppetöö osas oldi Eestis esimeste hulgas üle Interneti teostatavate laboratoorsete tööde osas. Õppetool suleti seoses Elektroonikainstituudi poolt teostatava õppetöö korraldamise üleviimisega ühte Kognitiivse elektroonika õppetooli. Õppetooli uurimisgruppide ja mõõtesüsteemide laboratooriumi baasil moodustati Siduselektroonika uurimislaboratoorium. Märkus: Lühiajaliselt kandis üksus ka nimetust Rakenduselektroonika õppetool, mida ei maksa aga segamini ajada varasema Rakenduselektroonika õppetooliga.
Mõõtesüsteemide labor

Mõõtesüsteemide labor oli Tallinna Polütehnilise Instituudi (TTÜ) teaduslaboratoorium, kus tegeleti mitmesuguste elektroonsete ja elektroakustiliste mõõtesüsteemide uurimise ja väljatöötamisega. Laboratoorium moodustati 1980. aastate alguses automaatika kateedri juurde. Mõõtesüsteemide labori põhiliseks tegevuse suunaks oli vektormeetriliste mõõtevahendite (vektorvoltmeetrite ja -analüsaatorite) väljatöötamine, katsenäidiste projekteerimine ja valmistamine, metroloogiline kindlustamine ja nende kasutamisel põhinevate mõõtesüsteemide loomine. Peamiselt töötas labor Tallinna Tootmiskoondise RET tellimuste alusel. Üheks väljatöötatud süsteemiks oli elektroakustiliste süsteemide karakteristikute (sageduskarakteristik, mitteleineaarmoonutused) mõõtmise süsteem. Laboratooriumi juhataja oli Kalle Lipping. Laboratooriumi teaduslik juhendaja oli Mart Min. Laboratooriumis töötasid teadurite ja inseneridena Raul Land, Anu Eichhorn, Eero Haldre jt, Laboratoorium viidi 1985. aastal elektroonika kateedri juurde. TTÜs 1992. aastal toimunud reformide käigus viidi labor elektroonikainstituudi raames moodustatud mõõteelektroonika õppetooli koosseisu. Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituut (kronoloogia)
Elektriline

Elektriline on elektriga seostuv nähtus, omadus, seade või tegevus. Elektrilised suurused on pinge, vool, võimsus, takistus, mahtuvus, induktiivsus ja impedants. Elektriline dipool. Elektriline mõju. Elektrilised mõõtmised ehk elektrimõõtmised on elektriliste suuruste mõõtmised. Elektriliste suuruste mõõtmiseks kasutatakse laialdaselt elektroonseid mõõtevahendeid, mis leiavad samas kasutamist ka mitte-elektriliste suuruste mõõtmise juures. Elektrilised muusikainstrumendid on Hammond-orel, elektrikitarr jt. (reeglina on kombineeritud elektroonsete signaalitöötluse vahenditega) Elektrilised loodusnähtused on välk, aeroionisatsioon jt. Elektrilised meetodid on kasutusel tootmises ja tehnoloogias. Omadussõna "elektriline" kasutamine on paljudel juhtudel samaväärne liidete elektri- ja elektro- kasutamisele. Näiteks: elektriauto, elektrikeevitus, elektrogalvaanika, elektrokeemia.
1153

1153. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad Aastad: 1148 1149 1150 1151 1152 - 1153 - 1154 1155 1156 1157 1158 ... Cathal Crobdearg Ua Conchobair, Connachti kuningas ...
Elektrimõõtmised

Elektrimõõtmised on mõõtmised, mis teostatakse elektriliste suuruste (pinge, elektrivoolu, võimsuse , takistuse, mahtuvuse, induktiivsuse, impedantsi) väärtuse määramiseks.
Protsentmeetriline mõõtur

Protsentmeetriline mõõtur on mõõtur, mille väljundsuurus esitatakse protsentväljenduses võrdlussuuruse (etalonsuuruse) suhtes. Näiteks, protsentmeetrilise takistuse mõõturi väljund vastab mõõdetava takistuse protsentuaalsele erinevusele etalontakistuse (takistusetaloni takistuse) väärtuse suhtes. Protsentmeetrilise kompleksjuhtivuse mõõturi väljundid vastavad kompleksjuhtivuse vektori parameetrite protsentuaalsele erinevusel etalonide vastavate väärtuste suhtes (tavaliselt kompleksjuhtivuse reaalosa G ja imaginaarosa B osas, harva mooduli Y ja faasinurga Φ osas).
Kompleksjuhtivuse mõõtur

Kompleksjuhtivuse mõõtur on mõõteseade kompleksjuhtivuse vektori Ý parameetrite väärtuste mõõtmiseks. Kompleksjuhtivuse mõõturid võimaldavad mõõta kompleksjuhtivuse Ý parameetrite väärtusi, milleks tavaliselt on reaalosa G ja imaginaarosa B väärtused, harvemini mooduli Y ja faasinurga Φ väärtused, veelgi harvemini mingi muu parameetrite kombinatsioon. Üldtuntud kompleksjuhtivuse mõõturi lahendus põhineb vahelduvvoolu mõõtesillal. Enamasti on kompleksjuhtivuse mõõturid siiski realiseeritud elektroonse mõõtevahendina. Analoogiline seade on komplekstakistuse mõõtur ehk impedantsimõõtur. Samas mõõteseadmes võib olla realiseeritud mõlema suuruse mõõtmise võimalus. Eestis on kompleksjuhtivuse mõõtureid projekteeritud ja valmistatud TRÜ (TTÜ) (Vello Reeben, u 1960) ja TPI (TTÜ) osakondades (valmistatud eksperimentaaltöökodades).
FIA

FIA ehk Rahvusvaheline auto(spordi)liit (prantsuse: Fédération Internationale de l'Automobile) on 20. juunil 1904 (nimega Association Internationale des Automobile Clubs Reconnus) asutatud rahvusvaheline ühendus, mis on eelkõige tuntud kui autospordi spordialaliit. FIA propageerib ka liiklusohutust. FIA liikmete hulgas on 239 klubi, nende hulgas ka Eesti Autospordi Liit. FIA korraldab mitme autospordiala maailmameistrivõistlusi, muuhulgas autorallis ja Vormel 1-s. https://www.fia.com/members Koduleht
1152

1152. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad Aastad: 1147 1148 1149 1150 1151 - 1152 - 1153 1154 1155 1156 1157 Friedrich I Barbarossa valiti Saksa kuningaks ... Konrad III, Saksa kuningas
1151

1151. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad Aastad: 1146 1147 1148 1149 1150 - 1151 - 1152 1153 1154 1155 1156 ... ... ...
Saapaküla

Saapaküla oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vana-Kariste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vana-Kariste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vana-Kariste külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Саапакюля). Marja Kallasmaa: artikkel "Vana-Kariste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. KNAB (vaadatud 29.04.2018)
Mõõteelektroonika

Mõõteelektroonika on elektroonika haru, mis on seotud mõõtevahendite loomisega ja nende kasutamisega. Mõõteelektroonikat iseloomustab kasutatavate skeemilahenduste spetsiifilisus võrreldes teiste elektroonika harudega. Peale ülekandeteguri (võimendusteguri) või muundamisteguri täpsuse ja piisava sagedusriba laiuse nõutakse mõõteelektroonikas kasutatavate elektroonikalülituste puhul tihti veel kõrget sisendtakistust ja väikest sisendmahtuvust. Oluliseks on tihti ka galvaaniline isoleeritus ja elektromagnetilise sidestuse puudumine teiste seadmete suhtes (mõõtesüsteemi kuuluvad arvutid) ja elektrivõrgu suhtes. Küllalt suur on kasutatavate lahenduste spetsiifilisus ka mõõteelektroonika enda sees, seda eriti analooglülituste osas. Näiteks, kui elektromeetrias kasutatavatelt lahendustelt nõutakse ülikõrget sisendtakistust ja mõnikord ka üliväikest sisendmahtuvust ning head varjestust väliste häirete suhtes, siis raadiotehnikas ja mikrolainetehnikas kasutatavate lülituste puhul on oluline hoopis sisendi sobitus ja signaali laine levikuga seonduv. Kuid ka digitaalosas on spetsiifilisi nõudeid, seda eeskätt analoog-digitaal-muundamise (ADC) osas, või ka signaalitöötluse kiiruse osas, mistõttu kasutatakse laialdaselt signaaliprotsessoreid (DSP) ja spetsiifilisi digitaaltehnilisi lahendusi (ülikiired korrutid, lahendused FPGA-de baasil). Mõõteelektroonika on seotud ka andmehõivega ja andurite (sensorite) kasutamisega, näiteks tööstuses (vt tööstuselektroonika). Eestis on mõõteelektroonika alase õppe-, teadus- ja arendustööga tegeletud mitmetes kohtades, eeskätt Tartu Ülikoolis. Sellele alale spetsialiseerunud oli aga TTÜ mõõteelektroonika õppetool ja selle eelkäijad Tallinna Tehnikaülikoolis (Tallinna Polütehnilises Instituudis). Eesti NSV-s oli mitmeid uurimisasutusi ja ettevõtteid, milles tegeleti mõõteelektroonikaga. Neist suurim ettevõte oli Tallinna Tootmiskoondis RET, kus tegeleti elektroonsete mõõteriistade väljatöötamisega ja nende suurtootmisega, aga ka nende metroloogilise kindlustamisega, seda teatud aladel (analoogvoltmeetrid ja oommeetrid) isegi juhtiva ettevõttena kogu Nõukogude Liidu ulatuses. Kuid oli muidki ettevõtteid, kes tegutsesid peamiselt mitteelektriliste suuruste mõõtmise vahendite alal.
Cobham

Cobham on Austraalia lennufirma, mille peakorter asub Lõuna-Austraalias Adelaide'i lennujaamas. Lennufirma teenindab Qantas Airwaysi lende. Lennufirmal on 34 lennukit. Lennufirma asutati 1989. aastal.
1150

1150. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad Aastad: 1145 1146 1147 1148 1149 - 1150 - 1151 1152 1153 1154 1155 ... ... ...
Jazeera Airways

Jazeera Airways on Kuveidi lennufirma, mille peakorter asub Al-Kuwaytis Kuveidis. Lennufirma asutati 2004. aastal. Lennufirmal on 7 lennukit ja opereerib 20 sihtkohta. Lennufirma lendab Lähis-Ida piirkonnas.
Wataniya Airways

Wataniya Airways on Kuveidi lennufirma, mille peakorter asub Al-Kuwaytis Kuveidis. Lennufirma asutati 2005. aastal. Ettevõttel on kolm lennukit ja see opereerib 15 sihtkohta. Lennufirmal lennukipargis on ainult Airbus A320 lennukid. Wataniya Airwaysi kodulennujaam on Kuveidi rahvusvaheline lennujaam. Koduleht
Sokal

Sokał (vene keeles Sokol, transkribeerituna Sokal) on Minski linnaosa, mis asub lahustükina linnast 30 km idas Kastryčnicki rajooni territooriumil. Lähemad linnaosad on Uručča ja Šabany, kust on Sokałisse 17 kilomeetrit. Linnaosa ühendavad ülejäänud linnaga bussid; ekspressbussiliin ühendab linnaosa ka Minski rahvusvahelise lennujaamaga. Sokał oli algselt iseseisev alev, mis ehitati Minski rahvusvahelise lennujaama tööliste tarbeks. Minski koosseisu arvati nii alev kui lennujaam aastal 2000. Указ Президента Республики Беларусь от 13 декабря 2000 г. № 675 «О включении г.п. Сокол в состав г. Минска и земельного участка Республиканского унитарного предприятия „Национальный аэропорт Минск“ в городскую черту г. Минска»
1149

1149. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad - 1140. aastad - 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad Aastad: 1144 1145 1146 1147 1148 - 1149 - 1150 1151 1152 1153 1154 ... ... ...
Kurassovštšõna

Kurasoŭščyna (vene keeles Kurassovštšina, transkribeerituna Kurassovštšõna) on Minski linnaosa, mis asub linna lõunaosas Kastryčnicki rajooni territooriumil. Linnaosa ühendavad ülejäänud linnaga bussid, trollid ja elektrirongid; linnaosa lääneosas asub Kurasoŭščyna raudteepeatus. Haridust annavad neli keskkooli ja gümnaasium. Linnaosa moodustavad kolm mikrorajooni ja ettevõtte Integral tootmishooned. Linnaosa territooriumil asusid varem mitmed külad ja huutorid. Linnaosa on saanud nime samanimeliselt külalt (esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1580), mis arvati Minski koosseisu osaliselt aastal 1924, osaliselt aga aastal 1956. Küla kuulus Łošyca mõisale. XIX sajandil rajati sinna suvemõis Valge villa, mille peahoone ja külalistemaja on ainsad vana küla hooned, mis tänapäevani säilinud on. Tänapäevast linnaosa hakati rajama 1967. aastal. История Курасовщины Сацукевіч І. І. Вёскі, што ўвайшлі ў склад Мінска. lk. 4
Eikellegimaa

See artikkel räägib üldmõistest. Samanimelise küla kohta vaata artiklit No Man's Land. Eikellegimaa (ladina keeles terra nullius) on mitte kellegi valduses olev maa-ala rindejoonel või kahe naaberriigi piiritõkete vahel. "eikellegimaa". EKI. Vaadatud 30.04.2018. "no man's land // Definition of no man's land in English by Oxford Dictionaries" (inglise). Oxford Dictionaries. Vaadatud 30.04.2018.[alaline kõdulink] "no-man's-land" (inglise). Cambridge Dictionary. Vaadatud 30.04.2018. Julie Coleman, A History of Cant and Slang Dictionaries, vol. 3, Oxford University Press, 2008, ISBN 0-19-954937-0. Joseph E. Persico, Eleventh Month, Eleventh Day, Eleventh Hour: Armistice Day, 1918 World War I and Its Violent Climax, Random House, 2005, ISBN 0-375-76045-8.
Sajid Javid

Sajid Javid (sündinud 5. detsembril 1969 Rochdale'is Suur-Manchesteris) on Inglise konservatiivne poliitik, alates 26. juunist 2021 kuni 5. juulini 2022 oli ta Suurbritannia tervishoiu ja sotsiaalhoolduse minister. Ta oli 24. juulist 2019 kuni 13. veebruarini 2020 Suurbritannia rahandusminister. Ta sündis aastal 1969 Rochdale'is Suur-Manchesteris Pakistani päritolu immigrantide perekonnas. Ta lõpetas aastal 1991 Exeteri ülikooli, kus ta õppis poliitikat ja majandust. Ta töötas pärast ülikooli lõpetamist aastani 2009 panganduses. Seejärel asus ta poliitikasse. Ta oli 9. aprillist 2014 kuni 11. maini 2015 Suurbritannia kultuuri- massimeedia ja spordiminister; lisaks oli ta 9. aprillist 2014 kuni 15. juulini 2014 Suurbritannia võrdsete õiguste asjade minister. 11. maist 2015 kuni 14. juulini 2016 oli ta Suurbritannia äri-, innovatsiooni- ja oskuste minister. 14. juulist 2016 kuni 30. aprillini 2018 oli ta Suurbritannia kohaliku omavalitsuse asjade minister. 30. aprillist 2018 kuni 24. juulini 2019 oli ta Suurbritannia siseminister. 24. juulist 2019 kuni 13. veebruarini 2020 oli ta Suurbritannia rahandusminister. Ta on abielus ning tal on kolm tütart ja üks poeg. Kaks ministrit astub Boris Johnsoni valitsusest tagasi Sajid Javidi koduleht (inglise keeles)
Eia jõulud Tondikakul

''Eia jõulud Tondikakul" on üks Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks loodud filmidest. Tegemist on seiklusrikka kogupere jõulufilmiga, mis esilinastus detsembris 2018. Filmi autor ja lavastaja on Anu Aun. Film valmis filmistuudiote Luxfilm ja Kinosaurus Film koostöös. ''Eia jõulud Tondikakul" räägib 10-aastasest Eiast, kelle plaanid võtavad ootamatu pöörde, kui linnatüdruk viiakse talvevaheajaks salapärasesse Lõuna-Eesti tallu. Tüdruk ei oska esialgu aimatagi, et õige pea asub ta päästma hukule määratud põlismetsa, viima kokku kaht armastavat inimest ning lahti harutama oma pere kiivalt hoitud saladust. Režissöör ja stsenarist – Anu Aun Produtsendid – Maie Rosmann-Lill ja Maario Masing Operaator – Heiko Sikka Loodusoperaator – Ants Tammik Kunstnik – Matis Mäesalu Kostüümikunstnik – Eve Gutmann-Valme Grimmikunstnik – Siiri Lauri Monteerija – Margo Siimon Eiat kehastab 10-aastane Paula Rits ja tema sõpra Atsi 12-aastane Siim Oskar Ots. Lastest kõrvalosatäitjateks valiti Annabrith Heinmaa ja Marvin Inno. Laste kõrval astuvad filmis üles mitmed tuntud näitlejad nagu Jaan Rekkor, vennad Märt Pius ja Priit Pius, Mirtel Pohla, Priit Võigemast, Juhan Ulfsak, Tambet Tuisk, Anne Reemann, Tõnu Oja, Meelis Rämmeld, Maria Annus, Robert Annus ja teised. Näitlejadebüüdi teeb lastefilmis ka laulja Liis Lemsalu. Filmi Facebooki leht
1148

1148. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad - 1140. aastad - 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad Aastad: 1143 1144 1145 1146 1147 - 1148 - 1149 1150 1151 1152 1153 ... Honorius III, paavst ...
Tallinna Tehnikaülikooli Automaatikainstituut

Tallinna Tehnikaülikooli Automaatikainstituut (lühemalt: TTÜ automaatikainstituut või lihtsalt Automaatikainstituut) oli Tallinna Tehnikaülikooli instituut, mis moodustati automaatika kateedri baasil 1992. aastal. Instituudis oli algselt 4 õppetooli. Instituut lakkas allasutusena olemast 2017. aastal, kui TTÜ-s toimuvate reformide käigus jaotati instituudi töögrupid IT teaduskonna teiste instituutide vahel. Automaatikainstituudi ajaloost Automaatikapäev