laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tähistaja

Tähistaja (ing: signifier; prantsuse: signifiant) on pilt, häälik (heliline kujutis või märk), tähenduse kandja ja tähistustoimingu osa (väljendusplaan, vorm). Tähistajad on suulise, kirjaliku, joonistatud või muud moodi aineliselt kujutatud (kaardi, foorituled, viiped) nähtused, mis loovad tõlgendava tähistustoimingu. Mõistet hakkas kasutama Ferdinand de Saussure. Ta pidas keelt märgisüsteemiks, milles seos tähistaja ja tähistatava vahel on meelevaldne. Märk pole objekti (4 jalaga ese) ja selle nime (tool) kokkupanemise tulem. Seega keel on sattumuslik ja meelevaldne ühiskondlik kokkulepe, nagu foorituled liikluses. Eri keelte olemasolu tõestab tähistaja ja tähistatava mitteloomulikku seost. F. Saussure hakkas tähistajat ja tähistatavat tähistama valemiga T/T. Jacqes Lacan võttis Saussure'i arusaamise üle. Tähistaja ja tähistatava eristamisest sai seejärel koetisõpetuse (strukturalismi) maailmamõistmise alus ning inimteaduste osa. Jacques Derridal on tähistaja esmane ja tähistatav on metafüüsikaline väljamõeldis (valem: T/t). Tähistatav asub jäägitult tähistaja või esindaja sees. Sellise uue mudeli (T/t) või arusaama kujundamisega lõpetas J. Derrida koetisõpetuse aluseks oleva keskse vastanduse (T/T). J. Derrida valemi, kus tähistaja on tähistatava suhtes täiesti alluv (T/t), võtsid üle hiline Michel Foucault, J.-F. Lyotard ja J. Baudrillard. tähenduse kolmnurk tähistatav Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 358-359.
Järva kilb

Järva kilb on Järva maakonnas toimuv mälumängusari. Mälumängu korraldab Sääsküla huviklubi eesotsas Arlet Palmistega. Mälumängu esimene hooaeg oli 2008. https://jarvateataja.postimees.ee/342164/jarva-kilb (vaadatud 26.03.2018) Kristo Kivisoo, Järva Kilb, Järva Teataja, 6. november 2010
Viljandi Vaba Waldorfkool

Viljandi Vaba Waldorfkool on Viljandis aadressil Lutsu 3 tegutsev Waldorfi kool, mis annab nii põhi- kui ka keskharidust. Viljandi Vaba Waldorfkool asutati 1993. aastal Sulev Ojapi algatusel. Gümnaasiumiosa avati 2016/17. õppeaastal õpilaste initsiatiivil. Kooli haldab MTÜ Viljandi Vaba Waldorfkooli Ühing. Kooli õppekava toetub Waldorfi pedagoogikale. "Viljandi Vaba Waldorfkooli ajalugu". Viljandi Vaba Waldorfkooli koduleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. märts 2018. Vaadatud 27. märts 2018. "Viljandi Vaba Waldorfkooli gümnaasium". Viljandi Vaba Waldorfkooli koduleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. märts 2018. Vaadatud 27. märts 2018. "Viljandi Vaba Waldorfkooli kooli kohta". Viljandi Vaba Waldorfkooli koduleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. märts 2018. Vaadatud 27. märts 2018. Viljandi Vaba Waldorfkooli koduleht
Oskar Oja

Oskar Oja (2. august 1924 Krasnojarsk – 13. august 2002 Tallinn) oli Eesti NSV parteitegelane ja rahvasaadik. Aastatel 1960–1971 oli ta EKP Rapla Rajoonikomitee esimene sekretär. 1980. aastatel töötas Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi nõukogude osakonna juhatajana (1971.a alates). Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VI ja VIII koosseisu saadik. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1984 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Kalmistute register HAUDI Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 27, 3. august 1984 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Oja, Oskar – Eesti NSV Ülemnõukogu kaheksanda koosseisu saadik, EKP Rapla Rajoonikomitee esimene sekretär (1971)
Jabloko

Venemaa Ühendatud Demokraatlik Partei Jabloko (vene keeles Российская объединённая демократическая партия "Яблоко") on vasaktsentristlik poliitiline partei Venemaal. Kuni 2003. aastani oli Jabloko Riigiduumas esindatud fraktsiooniga, seejärel kuni 2007. aastani vaid üksikute saadikutega. Jabloko liikmetest töötab kõrge riigiametnikuna Igor Artemjev, kes on Venemaa Föderaalse Monopolivastase Teenistuse juht. Neljas föderaalsubjekti parlamendis on moodustatud Jabloko fraktsioon. 13 Venemaa regioonis on Jabloko liikmed valitud munitsipaalsaadikuteks. Moskvas sai Jabloko 2017. aasta septembris toimunud munitsipaalvalimistel 51 linnarajoonis kokku 181 saadikukohta, seejuures kuues linnarajooni esindusorganis on neil enamus. 2018. aasta märtsis toimunud Venemaa presidendivalimistel andis Jabloko kandidaadi Grigori Javlinski poolt oma hääle 0,77 miljonit valijat (1,1% valijate koguarvust). Kaheksa kandidaadi seas jäi Javlinski viiendaks. Kogu Jabloko ajaloo vältel on parteist välja heidetud või konflikti tõttu ise lahkunud mitu tähelepanuväärset tegelast, kes hiljem on teinud poliitilise karjääri: Oksana Dmitrijeva, Ivan Gratšov, Ilja Jašin, Aleksei Navalnõi ja Maksim Reznik. Jabloko esimene esimees oli Grigori Javlinski (1993–2008). Aastatel 2008–2015 juhtis parteid Sergei Mitrohhin. Alates 2015. aastast on partei esimees Emilija Slabunova. Partei kollegiaalseks juhtimisorganiks on 16-liikmeline föderaalne poliitkomitee. Selle koosseisus on teiste seas Lev Šlosberg, Viktor Šeinis, Boriss Višnevski, Igor Artemjev ja Aleksei Arbatov. Poliitkomitee esimees on Grigori Javlinski. Partei töö igapäevaseks juhtimiseks on föderaalne poliitkomitee moodustanud 17-liikmeline föderaalne büroo eesotsas partei esimehe Emilija Slabunovaga. Büroo koosseisu kuuluvad ka kõik kolm partei aseesimeest, sealhulgas Nikolai Rõbakov. Яблоко во власти. yabloko.ru Результаты выборов Президента Российской Федерации. cikrf.ru Федеральный политический комитет. yabloko.ru Jabloko koduleht. yabloko.ru
Kalafestival

Kalafestival on Tallinnas Kalaturul igal aastal kevadel ja sügisel toimuv festival. Festivali korraldab ettevõte Tallinna Turud. Festivalil muu hulgas kaubeldakse värskete ja töödeldud Eesti päritolu kalakaupadega, samuti korraldatakse huvisõit laevaga Monica. https://web.archive.org/web/20180327144711/http://www.tallinn.ee/est/Uudis-Kalaturul-toimub-Kalafestival (vaadatud 26.03.2018) https://web.archive.org/web/20180327144814/http://huvi.tallinn.ee/uritus/kalafestival-2017 (vaadatud 26.03.2018) http://www.tallinn.ee/est/Uudis-Kalaturul-toimub-Kalafestival
Kalevipoja kala- ja veefestival

Kalevipoja kala- ja veefestival on Peipsi-äärsetes asulates igal aastal toimuv festival. Festival on toimunud Kasepää (sel juhul ka paralleelnimetus Kasepää kala- ja veefestival), Mustvee ja Raja asulas. Festivalil kaubeldakse muu hulgas kohalike kalakaupade, põllu- ja aiasaadustega, samuti tutvustatakse kohalikku kultuuri, mille keskmes on olnud kalapüük. Augustis 2018 toimus XIV festival. https://www.agri.ee/et/uudised/kalevipoja-kala-ja-veefestival-toimub-juba-sellel-reedel http://www.vooremaa.ee/peipsi-aares-peetakse-laupaeval-kalevipoja-kala-ja-veefestivali/
Humenné

Humenné (saksa Homenau, russiini Гуменне, ungari Homonna) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas, Humenné ringkonna keskus. Asub Laboreci jõe ääres. Asulat on kirjalikes allikates mainitud 1317. aastal nime all Homonna. 1871. aastal ehitati linna läbiv raudtee. Esimese maailmasõja ajal oli linn 1914–1915 lühikest aega Vene vägede poolt okupeeritud. 2011. aastal olid linna 35 053 elanikust 27 593 slovakid, 2263 russiinid, 818 mustlased, 406 ukrainlased, 173 tšehhid ja 61 ungarlased. Linnas on kolm roomakatoliku kirikut, kolm kreekakatoliku kirikut, kalvinistlik kirik ja vene õigeusu kirik. Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku Humenné koduleht
Natters

Natters on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 783 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,33 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 2009 inimest. Vald paikneb 3,5 km Innsbruckist lõunas. Küla on dokumentides esmamainitud 1151. aasta paiku. Natters, nagu ka Mutters, sai ühenduse Innsbruckiga 1904. aastal tänu Stubaitalbahnile. Vallal on oma haigla. Natterer See on suveturistide poolt kõrgelt hinnatud. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70332.pdf www.natters.tirol.gv.at
Avatud mänguväljad

Avatud mänguväljad on laste ja noorte muuseumidevaheline festival, mis toimub sügisesel koolivaheajal mitmes Eesti suuremas linnas. Festivali raames kutsutakse lapsi ja noori muuseumidesse, kus neid ootavad mängulised juhendid aja veetmiseks ja silmaringi avardamiseks. Festivali korraldab MTÜ Elamusõppe labor. Esimene festival toimus 2016. https://web.archive.org/web/20180327171434/http://avatudfestival.ee/et/festival/ (vaadatud 26.03.2018) https://web.archive.org/web/20180327171620/http://avatudfestival.ee/et/kontakt/ (vaadatud 26.03.2018) Festivali koduleht http://opleht.ee/2015/10/muuseumifestival-avatud-manguvaljad/
Navis

Navis on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 1337 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 64,1 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 1985 inimest. Vald paikneb 19 km Innsbruckist kagus samanimelises orus, mis on Wipptali kõrvalorg. Valla lai territoorium ulatub Silli äärest kuni 2359 m kõrguse Klammjochi sadulani ja 2886 m kõrguse Lizumer Recknerini Tuxi Alpides. Küla värske joogivesi saadakse puhtast Navisbachist. Küla nime päritolu on teadmata, kuid asustamine algas 13. sajandi lõpus. Vaske ja hõbedat leiti 15. ja 16. sajandil. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70333.pdf www.navis.tirol.gv.at
Eesti Mee Päevad

Eesti Mee Päevad on Tallinnas Lillepaviljonis igal aastal kevadel toimuv eeskätt mesindusega seotud üritus. Ürituse eesmärkide seas on propageerida Eesti mett ja mesindussaadusi, nende kõrget toiteväärtust, tervendavaid ja hügieenilisi omadusi. Üritust korraldab Eesti Meetootjate Ühendus. https://web.archive.org/web/20180328041017/http://www.eestimesi.ee/emp/ (vaadatud 26.03.2018) Üritusest Eesti Meetootjate Ühingu kodulehel http://maaleht.delfi.ee/news/maamajandus/uudised/lillepaviljonis-toimuvad-traditsioonilised-mee-paevad?id=57081330
Konstantinovo

Konstantinovo, küla Rõbnoje rajoonis Konstantinovo, Deltuva alevi ametlik nimi aastail 1867-1914
Leonpolis

Leonpolis (ka Levampolis) on küla Leedus Ukmergė rajoonis Deltuva vallas. Küla asub Šventoji jõe ääres. Külas asub Leonpolise mõisa hoonetekompleks. Seal tegutseb linnukasvatuse suunitlusega ettevõte UAB „Zujų paukštynas“, juba Nõukogude ajal oli Leonpolis linnukasvatusega tegeleva sovhoosi keskasulaks. Küla on nime saanud sealse mõisniku Leon Michał Radziwiłłi järgi. [1] Küla portaalis vietoves.Lt
Repninski

Repninski (vene keeles Репнинский) oli vene aadlisuguvõsa. Repninskid olid Venemaa kindralfeldmarssali vürst Anikita Ivanovitš Repnini (1668−1726) abieluvälised järeltulijad. 1732. aastal said tema kolm ebaseaduslikku last õiguse kanda perekonnanime Repninski. Perekonnaliin jätkus polkovnik Nikolai Anikititš Repninskiga. Suguvõsa oli alles veel XIX sajandi teisel poolel. 1839. aastal oli Pangodi mõis antud rendile kindralleitnant Stepan Jakovlevitš Repninskile (1773−1851). Rendileping pidi kehtima 1848. aastani. Jakov Nikolajevitš Repninski (1740ndad−1790), kindralporutšik Stepan Jakovlevitš Repninski (1773−1851), ratsaväekindral Sergei Jakovlevitš Repninski (1775−1818/1819), kindralleitnant Nikolai Jakovlevitš Repninski (1790−1841), kindralmajor Repnin Budberg, Karl Freyherr. Allgemeines Adress-Buch für das Gouvernement Livland und die Provinz Oesel. Riga: gedruckt in der Müllerschen Buchdruckerei, 1840, lk 170-171. Русский биографический словарь. Том 16. Гаагъ-Гербель. Москва: Типография Г. Лисснера и Д. Собко, 1896-1918. Lk 69-73. Repninski suguvõsa genealoogia
Arnold Treiberg

Arnold Treiberg (2. september 1905 Narva – 15. oktoober 1973 Tallinn) oli Eesti parteitegelane ja rahvasaadik. 1939. aasta oktoobris valiti ta Narva linnavolikogu liikmeks. Aastatel 1944–1946 oli ta EK(b)P Narva Linnakomitee sekretär, hiljem EK(b)P Keskkomitee kaadriosakonna juhataja asetäitja. Aastatel 1947–1955 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu II ja III koosseisu saadik, 1947–1951 ka Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. Alo Lõhmus. Kommunistid ei usaldanud Eesti kohalikke venelasi. Postimees, 7. aprill 2007 Jaan Toomla (koostaja). Valitud ja valitsenud. Tallinn, 1999 Kalmistute register HAUDI
Vertikaalaiandus

Vertikaalaiandus või vertikaalne põllundus on toidutaimede kasvatamine siseruumides vertikaalselt paigutatud alustel. Suurt pinda vajavate kasvuhoonete asemel kasutatakse vähemväärtuslikke hooneid või laevakonteinereid linnades, taimeriiulid paigutatakse vertikaalselt. Eesmärk on aedviljad tarbijale lähemale tuua, vähendada transpordi- ja veekulu ning leida lahendusi kahaneva põllumajandusmaaga piirkondade jaoks, samuti vähendada linlase võõrandumist taimedest ja aiandusest. VPRO documentary. The rise of vertical farming. 2017. (video, inglise keeles, vaadatud 27.03.2018) Square Roots (platvorm konteineraiandusesks) Why Vertical Farming Won't Save the Planet. (Miks vertikaalaiandus planeeti ei päästa) 5 küsimust toataimede ja vertikaalaianduse kohta. Eesti Roheline Liikumine
Vase tänav (Viljandi)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vase tänav on tänav Viljandis. Tänav saab alguse Riia maanteel ja lõppeb Vabriku tänaval. Tänava pikkus on 271 m. Tänav on varem kandnud Serbia tänava nime. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018. "Kohanimenõukogu e-koosoleku PROTOKOLL NR 81" (PDF).
Solidaarsus (poliitiline liikumine)

Ühendatud Demokraatlik Liikumine "Solidaarsus" (vene keeles Объединённое демократическое движение "Солидарность") on poliitiline liikumine Venemaal. Liikumise Solidaarsus loomise eestvedajateks olid Boriss Nemtsov, Garri Kasparov, Ilja Jašin ja Vladimir Bukovski. Ettevalmistused liikumise loomiseks algasid 2008. aasta kevadel. 2008. aasta detsembris toimus Himkis Moskva oblastis Ühendatud Demokraatliku liikumise "Solidaarsus" asutamiskongress, millest võttis osa 300 delegaati 45 Venemaa regioonist. Esindatud olid kõik tollal tegutsenud demokraatlikud parteid ja liikumised, sealhulgas Jabloko, Venemaa Vabariiklik Partei ning endine partei Paremjõudude Liit (asutamiskongressi toimumise hetkeks oli juba võimude survel likvideeritud). Jabloko kui partei distantseerus Solidaaruse tegevusest, märkides 2008. aasta novembris, et see liikumine on "samm tagasi demokraatliku liikumise arengus" ja soovitas oma liikmetel Solidaarsuse struktuuridest väljuda. 2010. aasta juunis lahkus Solidaarusest lahkhelide tõttu Garri Kasparoviga föderaalse poliitnõukogu liige Vladimir Milov. Liikumisel oli juhtiv roll aastatel 2011–2012 Moskvas ja mujal Venemaal toimunud protesti massiaktsioonide organiseerimises. 2013. aasta aprillis liikumise Solidaarsus kongressil võeti vastu resolutsioon liikumise eesmärkidest. Selle järgi jätkab liikumine tegevust neljas põhisuuunas: Poliitvangide vabastamine Massiaktsioonid Valgustuslik ja agitatsioonitöö Valimiskampaaniad Solidaarsusel ei ole ainujuhti. Poliitilise liikumise juhtimist teostatakse kollegiaalse juhtimisorgani kaudu. Selleks on 18-liikmeline föderaalne poliitnõukogu. Partei töö igapäevaseks juhtimiseks on föderaalne poliitnõukogu moodustanud endi liikmete hulgast 10-liikmelise föderaalse poliitnõukogu büroo (liikmete seas Vladimir Kara-Murza ja Ilja Jašin). Aastatel 2008–2013 kuulus föderaalse poliitnõukogu büroosse Garri Kasparov, kes aga 2013. aastal oli sunnitud Venemaalt emigreeruma. 27. veebruaril 2015 tapeti Moskvas Kremli vastas Solidaarsuse föderaalse poliitnõukogu liige (2008. aastast) Boriss Nemtsov. 2017. aasta veebruaris toimunud liikumise kongressil otsustati 2018. aasta Venemaa presidendivalimistel toetada Aleksei Navalnõid, kes oli varem teatanud oma soovist kandideerida. Venemaa Keskvalimiskomisjon jättis Navalnõi kandidaadiks registreerimata. Valimiste eel, märtsis 2018, kutsus Solidaarsuse büroo üles valijaid jätta valimistele minemata. История. rusolidarnost.ru Об итогах заседания Регионального Совета регионального отделения РОДП «Яблоко» в городе Москве. yabloko.ru, 1. detsember 2008 "Солидарность" потеряла фигуру. kommersant.ru, 18. juuni 2010 Резолюция IV Съезда ОДД «Солидарность» – О целях и задачах Движения. rusolidarnost.ru Федеральный политический совет. rusolidarnost.ru Бюро Федерального политического совета. rusolidarnost.ru Борис Немцов (1959–2015). rusolidarnost.ru "Солидарность" переизбрала руководство и поддержала Навального. ria.ru, 12. veebruar 2017 Заявление Бюро ФПС о «выборах» 18 марта 2018 г.. rusolidarnost.ru, 16. märts 2018 Poliitilise liikumise Solidaarsus koduleht. rusolidarnost.ru
Eduard Kerschbaumer

Eduard Kerschbaumer (19. mai 1920 – oktoober 1995) oli Austria poksija. Ta oli kokku kolmekordne Austria meister - aastatel 1947 ja 1948 sulgkaalus ning 1950. aastal kergekaalus (kuni 60 kg). Ta osales sulgkaalus (kuni 58 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale 4. koha saajale Francisco Núñezile (Argentina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.- 14. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 1948. Tulemused inglise keeles Eduard Kerschbaumer veebisaidil Olympedia (inglise)
Kristi Raik

Kristi Raik (sündinud 17. juunil 1975) on eesti politoloog, alates 2018. aastast Eesti Välispoliitika Instituudi direktor Rahvusvahelises Kaitseuuringute Keskuses. Alates 2022. aastast on ta Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse asedirektor ja välispoliitika programmi juht. Ta on ka Turu ülikooli rahvusvahelise poliitika dotsent. Varem on ta töötanud Soome Välispoliitika Instituudis Helsingis ja Euroopa Liidu nõukogu sekretariaadis Brüsselis. Lisaks on ta olnud külalisteadur mõttekodades Centre for European Policy Studies (Brüssel) ja International Centre for Policy Studies (Kiiev). Doktorikraadi riigiteaduste alal kaitses ta Turu ülikoolis Soomes. Ta on avaldanud arvukalt teaduspublikatsioone, raporteid ja analüüse Euroopa välis- ja julgeolekupoliitika alal. Diplomaatia. Autor: Kristi Raik. https://icds.ee/et/autor/kristi-raik/ Kristi Raik. Väärtuspõhine välispoliitika ujub nüüd vastuvoolu. Diplomaatia, Nr 175, märts 2018. Kristi Raik. Eesti ja Soome räägivad Venemaast nõnda erinevalt ajaloolistel põhjustel. Õhtuleht, 30.01.2018. Kristi Raik. Kas kolmas maailmasõda on alanud? Vikerraadio saates Uudis+, 11.03.2022. https://vikerraadio.err.ee/1608513290/uudis-arp-muller/b3c3c14454c238bf703766a932181593
SHM

SHM võib olla: Nanki–Shirahama lennujaama IATA-kood somaatiline hüpermutatsioon Swedish House Mafia, Rootsi house-DJ-de supergrupp, kuhu kuuluvad Axwell, Steve Angello ja Sebastian Ingrosso
Külmasammas

Külmasammas on Jõgeval Piibe maantee ääres asuv sammas, kuhu on märgitud Eesti ja Jõgeva külmarekord. Samba kavandi tegi kunstnik Rein Ereb. http://ilmajaam.postimees.ee/372998/jogeval-sundis-selle-talve-kulmarekord (vaadatud 28.03.2018) Sambast Jõgeva maakonna turimislehel Sambast Puhka Eestis kodulehel
Half-Life (mänguseeria)

"Half-Life" (stiliseeritud HλLF-LIFE) on esimeses isikus tulistamismängude sari, mida arendas ja avaldas Valve Corporation. Sarja peamised osad järgivad Gordon Freemani – füüsikateoreetikut, kes võitleb tulnukate invasiooni vastu. Kaks sarjas ilmunud mängudest, "Half-Life" ja "Half-Life 2" on täispikad mängud ning kaks teist, "Half-Life 2: Episode One" ja "Half-Life 2: Episode Two", on lühemad, episoodlikud mäng. Seeria kolmas episoodiline osa, "Half-Life 2: Episode Three", pidi algselt ilmuma 2007. aasta jõuludeks, kuid ilmumata jätmise tõttu peetakse seda nüüdseks uduvaraks. 2020 ilmus Half-Life seeria uus osa Half-Life: Alyx. Tegu ei ole kolmanda episoodiga, vaid hoopis Half-Life 2 eellooga, sündmustik leiab aset 5 aastat enne teist osa.
Loodna Vabaajakeskus

Loodna Vabaajakeskus oli sihtasutus, mis korraldas Märjamaa valla kultuurivaldkonda endise Loodna valla aladel. Asutus eksisteeris 2006–2013. "Loodna Vabaajakeskus sai kümneaastaseks" Märjamaa Nädalaleht, 29. aprill 2009 [DIGAR] "SA Loodna Vabaajakeskus on tegevuse lõpusirgel" Maaleht, 29. november 2012
Külimitseen

Külimitseen (Crucibulum laeve) on laialt levinud seeneliik Põhja-Ameerikas. Kasvab peamiselt kõduneval puidul. Värvuselt kollakas ja kujult meenutab miniatuurset linnupesa. “Pesa” on 2–9 mm kõrge, 4–10 mm lai, munad selle sees on ellipsi kujuga, kuni 2 mm laiad ja kinnituvad pesa külge nöörikesega. "Crucibulum laeve".
Maakilb

Maakilb on üle-eestiline omavalitsustevaheline mälumängusari. Sarja korraldab MTÜ Eesti Mälumänguliit. 2017/2018 hooaeg oli järjekorras 19. Sarja parimad võistkonnad mängivad hooaega lõpetavas superfinaalis. Finaali võitjat autasustatakse rändkarikaga "Maaraamat". Hooaeg 2019/2020 jäi sarjal siiani viimaseks. https://www.kilb.ee/uudis/eesti-maakilb-xix-hooaja-eelvoorude-tulemused/ (vaadatud 28.03.2018) Sarjast Eesti Mälumänguliidu kodulehel
Raveneli peniseen

Raveneli peniseen (Mutinus ravenelii) on peniseene perekonda kuuluv seeneliik. Põhja-Ameerikast pärit tulnukseeneliik jõudis Euroopasse 1942, Riiga 1980, Eestisse 1984. Esimene leid Eestis tehti Hiiumaal, hiljem on seda leitud väga harva ka mujalt. Kuigi tegemist on tulnukliik, ei peeta teda kuidagi ohtlikuks ega kahjulikuks. 2008. aastal välja antud Eesti punasesse raamatusse on liik kantud kui ohulähedane. Raveneli peniseen kasvab inimtegevusega seotud kohtades – aedades, prahipaikadel, majaesisel murul ja mujal. Seen levib spooridega, mida kannavad laiali putukad. Aive Sarjas. "Tulnukas Ameerikast - Raveneli peniseen". Raveneli peniseen andmebaasis eElurikkus
Suomalainen Kirjakauppa

Suomalainen Kirjakauppa Oy on Soome suurim raamatukaupluste kett. Keti omanik on aastast 2011 Otava. Keti ajalugu ulatub aastasse 1912, kui asutati Helsingin Suomalainen Kirjakauppa Oy. Keti e-kaubanduse osa Suomalainen.com asutati 1999.
Leonpolise mõis

Leonpolise mõis (leedu Leonpolio dvaras) on endine mõis Leedus Ukmergė rajoonis Deltuva vallas Leonpolises. Peahoone asub aadressil Sodo g. 16. Mõis rajati XVI sajandi keskpaigas. Selle esimesed omanikud olid Radziwillid. Arvatakse, et mõisakompleks kujunes välja 1721. aastal, mil Marcijona Radvilienė eraldas sealsed maad oma veel sündimata poja Leon Michał Radziwiłłi tarbeks. 1799. aastal omandasid mõisa Tyszkiewiczid. 1912. aastal ostis selle mõisa Taujėnai mõisa omanik Taida Radvilaitė. 1922. aastal ostis selle mõisa Radziwillidelt arst Mykolas Devenis, Deveniste suguvõsa kätte jäi mõis ka kuni võõrandamiseni. Nemad muutsid mõisa eeskujulikuks põllumajandusettevõtteks, avasid seal kohaliku raamatukogu, maaligalerii ja rajasid sinna suure etnograafiliste esemete kogu. Ühekorruseline klassitsistlik nelinurkse põhiplaaniga peahoone valmis XVIII sajandi keskpaigas. Hoone all paikneb kõrge poolkorrusena kelder. Peahoone sai praeguse kuju 1849. aastal, 1869. aastal valmisid mõisa kõrvalhooned. Võõrandamise järel asusid seal algul kohalik raamatukogu ja algkool, hiljem ka kohaliku kolhoosi kontor. Osa hoonest oli kasutusel kinosaalina, kolhoosi tööliste tarbeks asus hoones ka saun. Leedu taasiseseisvumisel tagastati hoone õigusjärgsele pärijale Dalia Devenytė-Bobelienėle, kes selle aga 2005. aastal müüs firmale UAB Timber Pack. Pärast seda on hakatud hoonet rekonstrueerima. Lisaks peahoonele on säilinud veel mitmed mõisa kõrvalhooned: kolm teenijate maja, kuur, pruulikoja ladu, pruulikoda ja kaks lauta. Lisaks on osaliselt säilinud ka mõisa park, sealsed munakivisillutisega teed, silotorn, põhjapoolsed väravad ja tiik. Suurelt teelt viib mõisakompleksini kahe kilomeetri pikkune allee. Mõisakompleks on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Pruulikoja ladu Mõisateenijate maja Laut Peahoone tagantvaates Leonpolio dvaras Leonpolio rūmų komplekse tebegyvena keliolika šeimų Skaitykite daugiau: [https://www.delfi.lt/veidai/kultura/leonpolio-rumu-komplekse-tebegyvena-keliolika-seimu.d?id=11031084 ] Delfi.lt Dvaras virto kaimeliu (KaunoDiena.lt) https://www.miestai.net/forumas/forum/bendrosios-diskusijos/miestai-ir-architekt%C5%ABra/dvarai-ir-pilys/6953-leonpolio-dvaras-ukmerg%C4%97s-r?t=6755 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. aprill 2018. Vaadatud 28. märtsil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Leonpolio dvaro sodyba (Kultūros vertybių registras) Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (leedu keeles) Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (leedu keeles) Video mõisast
Vana kirik

Vana kirik on mitme kiriku nimi. Mingi kiriku vanaks kirikuks nimetamist on ajendanud see, et seal lähedal asub ka uuem kirik. Tudulinna vana kirik Tartu vana Maarja kirik Põltsamaa vana Niguliste kirik Vana kirik (Helsingi) ...