laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Anne Applebaum

Anne Elizabeth Applebaum (sündinud 25. juulil 1964 Washingtonis) on Poola-Ameerika ajakirjanik ja ajaloolane, kelle peamised uurimissuunad on Ida-Euroopa ja kommunismi ajalugu. Tal on USA ja aastast 2013 Poola kodakondsus. Anne Applebaum sündis ameerika-juudi perekonnas. Ta on õppinud ajalugu ja kirjandust Yale'i Ülikoolis ning rahvusvahelisi suhteid õppeasutuses London School of Economics. Anne Applebaum on abielus Poola endise välisministri Radosław Sikorskiga ja elab 2006. aastast Poolas, neil on kaks poega. 2004 – Pulitzeri auhind raamatu "Gulag" eest 2008 – Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk Anne Applebaumi koduleht Anne Applebaum pääses autoplahvatusest vigastuseta, Postimees, 6. detsember 2009 Anne Applebaum: Mu auto ei plahvatanud, Eesti Ekspress, 8. detsember 2009 Anne Applebaum: uus tragöödia neetud metsas, Postimees, 16. aprill 2010 The ADHD-ventures of Tom Sawyer, 9. august 2010 Anne Applebaum: USA on Venemaa suhtes naiivne, Ukraina seda endale lubada ei saa Tõlkinud Mirjam Korsten. Postimees, 24. jaanuar 2022
Wasilla

Wasilla on linn USA-s Alaska osariigi lõunaosas Matanuska-Susitna maakonnas. Asub Matanuska ja Susitna jõe oru vahel 48 km Anchorage'ist põhjaloodes. Wasilla on maakonna suurim linn. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Wasillas 5469 inimest, 2005. aasta hinnangul 8471 inimest ja 2010. aasta rahvaloenduste andmetel 7831 inimest. Wasilla on Anchorage'i eeslinn. Endine Alaska kuberner Sarah Palin on endine Wasilla linnapea. Wasilla koduleht
1600. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | ► 1600 | 1601 | 1602 | 1603 | 1604 | 1605 | 1606 | 1607 | 1608 | 1609 1600. aastad on ajavahemik 1600. aasta algusest kuni 1609. aasta lõpuni. ... ... ... ...
Krankowi komtuur

Krankowi komtuur oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Krankowi komtuurkonda. Komtuurkond, mis asus Mecklenburgi hertsogkonna valdustes, läks Liivi ordu kätte 13. sajandi teisel poolel. Nimeliselt on teada ainult neli komtuuri, neist esimene 1268. ja viimane 1355.–1356. aastast. 1268 Johann von Ratzeburg 1329–1330 Winand 1346–1349 Adam 1355–1356 Hermann von Wacholtz
Sulamite loend

Siin on loetletud sulameid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y adamant – Vana-Kreeka teras alfol – lehtalumiinium alniko – magnetsulam (Fe, Al, Ni, Co) alpaka – nikli, vase ja raua sulam (uushõbe) alsifer – rauasulam alumell – niklisulam amalgaam – elavhõbeda sulam argentaan – uushõbeda liik austeniit – terase ja malmi struktuuriosa babiit – plii või tina ja antimoni sulam beiniit – britannium bulatt – kõva mõõgateras damask – sitke teras doreehõbe – kulda sisaldav hõbe duraal – duralumiiniumisulam duralumiinium – alumiiniumisulam elinvar – raua, nikli, kroomi ja süsiniku sulam elektron – kulla ja hõbeda sulam elektron – magneesiumisulam everduur – happekindel sulam fekraal – kuumuspüsiv rauasulam galmei – tsingimaak invar – raua ja nikli sulam inox – roostevaba teras kromaal – rauasulam kromansiil – kroomi, mangaani ja räni sisaldav konstruktsiooniteras kromell – niklisulam konstantaan – vase ja nikli sulam ledeburiit – raua ja süsiniku sulam ligatuur – magniko – kõvamagnetmaterjal malm – raua ja süsiniku sulam melhior – vase ja nikli sulam messing – vase ja tsingi sulam (valgevask) monel – nikli, raua, vasesulam nikeliin – vasesulam nikroom – nikli ja kroomi sulam nimonik – niklisulam oreiid – kullakarva messing permalloi – nikli ja raua sulam permendüür – rauast, koobaltist ja vanaadiumist koosne pehmemagentmaterjal permenorm – rauast, niklist ja mangaanist koosnev magnetmaterjal perminvar – pehmemagentmaterjal platiniit – nikli ja raua sulam pobediit – volframkarbiidi ja koobalti kõvasulam pronks – vase ja tina sulam punapronks - vase ja tina sulam tsingilisandiga reotaan – takistussulam resistiin – vase, mangaani ja raua sulam sendast – rauasulam silkroom – räni- ja kroomisisaldusega teras silumiin – ränirikas alumiiniumisulam sorbiit – sormait – süsinikku ja kroomi sisaldav valurauasulam stelliit – koobalti, volframi ja kroomi sulam teras – raua ja süsiniku sulam tombak – vase ja tsingi sulam troostiit – tšugaal – suure alumiiniumisisaldusega malm uushõbe valge kuld – kulla ja pallaadiumi sulam
Gregorius XVI ametisse nimetatud kardinalid

Paavst Gregorius XVI pühitses kardinaliks 75 isikut 26 konsistooriumil. Tema ajal sai kardinaliks hilisem paavst Pius IX. Lisaks itaallaste said kardinalideks 4 prantslast, 2 portugallast, 1 austerlane, 1 belglane ja 1 inglane. Seni polnud ükski paavst pidanud kardinalide pühitsemiseks nii arvukalt konsistooriume. Hiljem on veel rohkem konsistooriume pidanud Leo XIII. Gregorius XVI pühitses 35 kardinali in pectore, kuid jättis avaldamata 6 kardinali, keda ta pühitses in pectore. Francesco Canali (in pectore) Benedetto Cappelletti (in pectore) Luigi Del Drago (in pectore) Ludovico Gazzoli (in pectore) Alessandro Giustiniani (in pectore) Luigi Lambruschini Pietro Ostini (in pectore) Francesco Maria Pandolfi Alberici (in pectore) Giuseppe Antonio Sala Francesco Serra Casano (in pectore) Ugo Pietro Spinola (in pectore) Francesco Tiberi (in pectore) Mario Mattei Giuseppe Maria Velzi Castruccio Castracane degli Antelminelli Lorenzo Girolamo Mattei Filippo Giudice Caracciolo Giacomo Monico Giacomo Luigi Brignole Nicola Grimaldi Giuseppe Alberghini (in pectore) Adriano Fieschi (in pectore) Luigi Frezza (in pectore) Paolo Polidori Giuseppe della Porta Rodiani (in pectore) Costantino Patrizi Naro (in pectore) Luigi Bottiglia Savoulx Alessandro Spada (in pectore) Gaetano Maria Trigona e Parisi Ambrogio Bianchi (in pectore) Placido Maria Tadini Gabriel della Genga Sermattei Jean-Louis Lefebvre de Cheverus Angelo Mai (in pectore) Luigi Amat di San Filippo e Sorso Giovanni Soglia Ceroni (in pectore) Luigi Ciacchi Francesco Saverio Massimo (in pectore) Chiarissimo Falconieri Mellini Giuseppe Gasparo Mezzofanti Antonio Francesco Orioli Giuseppe Ugolini Antonio Tosti (in pectore) Filippo De Angelis (in pectore) Engelbert Sterckx Gabriele Ferretti (in pectore) Charles Januarius Acton (in pectore) [Ferdinando Maria Pignatelli]] Hugues-Robert-Jean-Charles de La Tour d'Auvergne-Lauraguais Giovanni Maria Mastai Ferretti (Pius IX, in pectore) Gaspare Bernardo Pianetti (in pectore) Luigi Vannicelli Casoni (in pectore) Lodovico Altieri (in pectore) Silvestro Belli (in pectore) Louis-Jacques-Maurice de Bonald Tommaso Pasquale Gizzi (in pectore) Cosimo Corsi Friedrich Johannes Jacob Celestin von Schwarzenberg Ignazio Giovanni Cadolini Paolo Mangelli Orsi Giovanni Serafini Francesco di Paola Villadicani Antonio Maria Cadolini Francisco de São Luiz Saraiva Fabio Maria Asquini (in pectore) Antonio Maria Cagiano de Azevedo Niccola Clarelli Parracciani Francesco Capaccini (in pectore) Domenico Carafa della Spina di Traetto Giacomo Piccolomini (in pectore) Giuseppe Antonio Zacchia Rondinini (in pectore) Lorenzo Simonetti (in pectore) Neli kardinali in pectore. Üks kardinal in pectore Joseph Bernet Guilherme Henriques de Carvalho Sisto Riario Sforza Gregorius XVI pühitsetud kardinalid.
1700

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1696 | 1697 | 1698 | 1699 | 1700 | 1701 | 1702 | 1703 | 1704 | ► | ►► 1700. aasta (MDCC) oli 17. sajandi 100. aasta. 22. veebruar (vkj 12. veebruaril) – Saksimaa kuurvürstiriigi väed ründasid ootamatult Riiat. Seda loetakse Põhjasõja alguseks. 1. november – Hispaania kuningas Carlos II surma järel puhkes Hispaania pärilussõda. Johann Sebastian Bach alustas õpinguid Lüneburgis ... 12. september – Venelased alustavad Narva piiramist. 27. november (vkj 16. november) – Põhjasõda: Narva poole liikuv rootslaste eelvägi sundis venelaste Šeremetevi ratsaväe taanduma. Pärimus pajatab, et kiire edu taganud eesti talupoeg Stephan Raabe, kes rootslased venelaste selja taha juhatas. 30. november (vkj 19. november) – Põhjasõda: Narva lahingus purustas Rootsi sõjavägi Karl XII juhtimisel vene väed. 9. veebruar – Daniel Bernoulli, Šveitsi matemaatik ja loodusteadlane 15. november – Georg Friedrich Schmahl, Saksa orelimeister 26. mai – Nikolaus Ludwig von Zinzendorf, herrnhuti vennastekoguduse looja ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 90
Füüsikaliste suuruste loend

Loendis on sagedamini kasutatavate füüsikaliste suuruste ja nende ühikute nimetused ja tähised. Elektrotehnilised suurused on detailsemalt esitatud Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loendis. Tabelis on SI põhiühikutele vastavad Rahvusvahelise suuruste süsteemi ISQ füüsikalised suurused, nende mõõtühikud ja dimensioonid. kiirgusvoog || Φ e {\displaystyle \Phi _{\mathrm {e} }} || vatt || W || Kiirgusenergia ajaühikus mahtelastsusmoodul, ruumpaisumismoodul || K, B || paskal || Pa || Iseloomustab keha igakülgsel kokkusurumisel selle suhtelist mahu muutust Rahvusvaheline suuruste süsteem SI-süsteem SI-süsteemi põhiühikud Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loend Füüsikakonstandid Suuruste ja ühikute tähistest Le systeme international dunites SI
Årsta komtuur

Årsta komtuur oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Årsta komtuurkonda Rootsis. Komtuurkond loodi küll juba 1260. aastatel, kuid esimene komtuur on nimeliselt teada alles 1308. aastast. Komtuurkonnas rajati ka 14. sajandil Årsta loss. Viimane teadaolev komtuur loobus ametist 1465. aastal. Komtuur oli vaid kohaliku valduse valitseja ja Liivimaa asjadesse ta sekkuda ei saanud. 1308–1312 linnusekrahv Heinrich von Stromberg 1352–1362 Lorenz Troye 1389 Reineke von der Wolde 1398–1404 Johann von Folschen 1416? Eberhard Ovelacker 1425–1435 Thomas Hungersdorp genannt Grevesmolen 1446–1448 Goswin von Ascheberg 1461–1465 Gerhard von Walien
Ykemele

Ykemele oli Liivi ordu rüütelvend 13. sajandi teisel poolel. Ykemele oli tõenäoliselt liivi päritolu. Ta on ainus teadaolev Baltimaade põlisrahvaste esindaja Liivi ordus, kuid temast pole peale nime ja fakti, et ta oli 1272. aastal rüütelvend Riias, midagi rohkemat teada. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 999 (lk 744–745).
Iraagi okupatsioon Kuveidis

Iraagi okupatsioon Kuveidis kestis 2. augustist 1990 26. veebruarini 1991. Iraagi vägede sissetungiga Kuveiti sai alguse Lahesõda. Sama sõja raames toimunud operatsiooni "Kõrbetorm" käigus ka Kuveit vabastati. Lahesõda
Georg von Brabeck

Georg von Brabeck oli Liivi ordu liige ja viimane Sigulda komtuur. Georgi vanemad olid Georg von Brabeck ja Adelheid von Schonebeck. Ta sündis Bottropi lähedal. Tema suguvõsa pärines Werdeni kloostri ministeriaalide seast. Brabeck oli 1549–1560 Dünamünde linnusekomtuur (Hauskomtur). See valdus kuulus Liivi ordu maamarssali valduste hulka, kui aga viimane marssal Philipp Schall von Bell Härgmäe lahingus venelaste kätte vangi langes ja hukati, siis jaotas ordumeister Gotthard Kettler tema valdusi ümber ning taastas muuhulgas ka Sigulda komtuurkonna, mille haldajaks ta Brabecki määraski. 1562. aastal, kui ordu likvideeriti, abiellus Brabeck Elisabeth von Plettenbergiga ja elas ka veel 1568. aastal Liivimaal. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 102 (lk 135–136).
1698

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1694 | 1695 | 1696 | 1697 | 1698 | 1699 | 1700 | 1701 | 1702 | ► | ►► 1698. aasta (MDCXCVIII) oli 17. sajandi 98. aasta. ... Tartu Jaani koguduse abiõpetaja Daniel Eberhard koostas esimese kohaliku biograafilise leksikoni "Dorpatum in Livonia Literatum Anno MDCXCVIII". ... George Browne, Liivimaa ja Eestimaa kindralkuberner (suri 1792) ... Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Otradnoje

Otradnoje on linn Venemaal Leningradi oblastis Kirovski rajoonis. Asub 40 km Peterburist idas Neeva jõe vasakul kaldal. Läbi linna voolavad ka Tosna ja Svjatka jõgi. Katariina II omandas 1784. aastal tänapäeva linna alal maavalduse, mille nimetas Makedoonia pealinna järgi Pellaks. Aastal 1785 hakati ehitama paleed, mille ehitus jäi pooleli. Lähedusse tekkinud asula sai nimeks Otradnoje. Linn moodustati 1970. aastal Otradnoje alevi, Ivanovskoje alevi ja Ust-Tosno liitmise teel. Linna läbib Peterburi-Volhovi raudtee ning seal on Ivanovskaja ja Pella raudteejaam. Otradnojes asub paadi- ja kaatritehas "Pella", kus toodetakse Pella paate. 2010. aasta rahvaloenduse andmed Otradnoje koduleht
Harilik mudatupp

Harilik mudatupp ehk harilik mudatuplane (Tubifex tubifex) on mudatuplaste sugukonda kuuluv väheharjasuss. Mudatuped on levinud Euroopas, Aasias ja Põhja-Ameerikas. Mudatuped asustavad erinevaid veekogusid, eelistades eriti reostunuid. Indikaatoriliigina näitabki nende olemasolu inimtegevusest tugevasti mõjutatud veekogu. Nad on umbes 4 cm pikkused. Harilik mudatupp andmebaasis eElurikkus
1699

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1695 | 1696 | 1697 | 1698 | 1699 | 1700 | 1701 | 1702 | 1703 | ► | ►► 1699. aasta (MDCXCIX) oli 17. sajandi 99. aasta. ... 7. september (vkj 28. august) – Tartu ülikool viidi Pärnusse. Tartu maakohtus toimus nõiaprotsess, kus nõidumises süüdistatuna mõisteti surma nõid Tattra Santi Michel. See oli teadaolevalt viimane Eesti alal nõiaprotsessis surmamõistetu, kellel surmanuhtlus ka täide viidi. ... 10. detsember – Christian VI, Taani ja Norra kuningas Erich Johann von Vietinghoff (surnud 1761), baltisaksa poliitik ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 88 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 89
1697

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1693 | 1694 | 1695 | 1696 | 1697 | 1698 | 1699 | 1700 | 1701 | ► | ►► 1697. aasta (MDCXCVII) oli 17. sajandi 97. aasta. Hispaanlased vallutasid viimase iseseisva maia linnriigi, Petén Itzá järve ääres asuva itsa riigi pealinna Tayasali. Venemaa tsaar Peeter I ja tema kaaskond alustab ulatuslikku välisreisi Euroopasse. Peatutakse ka Vastseliina linnuses. ... ... 5. aprill – Karl XI, Rootsi kuningas Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 88
13. sajand

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat | 2. aastatuhat | 3. aastatuhat   ◄ | 11. sajand | 12. sajand | 13. sajand | 14. sajand | 15. sajand | ► 1200. aastad | 1210. aastad | 1220. aastad | 1230. aastad | 1240. aastad | 1250. aastad | 1260. aastad | 1270. aastad | 1280. aastad | 1290. aastad 13. sajand ehk XIII sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise kolmeteistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1201 ja lõppes 31. detsembril 1300. ... Piiskop Albert Aleksander Nevski Läti Henrik Kaupo Lembitu Valdemar II Batu-khaan Bonifatius VIII Friedrich II Dominicus Franciscus Assisist Hubilai Innocentius III Louis IX Püha Otakar II Philippe II Auguste Philippe IV Ilus Rudolf I von Habsburg Thomas Aquinost Tšingis-khaan ... 1200. aastad: 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207, 1208, 1209 1210. aastad: 1210, 1211, 1212, 1213, 1214, 1215, 1216, 1217, 1218, 1219 1220. aastad: 1220, 1221, 1222, 1223, 1224, 1225, 1226, 1227, 1228, 1229 1230. aastad: 1230, 1231, 1232, 1233, 1234, 1235, 1236, 1237, 1238, 1239 1240. aastad: 1240, 1241, 1242, 1243, 1244, 1245, 1246, 1247, 1248, 1249 1250. aastad: 1250, 1251, 1252, 1253, 1254, 1255, 1256, 1257, 1258, 1259 1260. aastad: 1260, 1261, 1262, 1263, 1264, 1265, 1266, 1267, 1268, 1269 1270. aastad: 1270, 1271, 1272, 1273, 1274, 1275, 1276, 1277, 1278, 1279 1280. aastad: 1280, 1281, 1282, 1283, 1284, 1285, 1286, 1287, 1288, 1289 1290. aastad: 1290, 1291, 1292, 1293, 1294, 1295, 1296, 1297, 1298, 1299 1300
Arvi Lind

Arvi Kullervo Lind (sündinud 21. detsembril 1940 Lauritsalas) on soome endine ajakirjanik ja teadustaja. Arvi Lind alustas tööd Yleisradio televisiooniuudiste toimetajana 1965. aastal. Tema viimast uudistesaadet 2003. aastal jälgis 1,6 miljonit televaatajat. Ta on muu hulgas mänginud mitmes filmis iseennast ning pärast pensionile jäämist esinenud ülikoolides televisioonitööteemaliste loengutega. Tema poeg Juha Lind on nii Soome koondises kui ka NHL-is mänginud jäähokimängija. Ka Arvi Lind on jäähokit harrastanud. Kõigi aegade suurima soomlase hääletusel 2004. aastal sai Arvi Lind 85. koha. Teda on korduvalt nimetatud ka Soome kõige usaldusväärsemaks inimeseks.[viide?] Tutvustus YLE lehel Arvi Lind. 375 humanitaari. Helsingi ülikooli humanitaarteaduskond. 31. juuli 2015.
Jorma Ollila

Jorma Jaakko Ollila (sündinud 15. augustil 1950 Seinäjoel) on soome majandustegelane ja tippjuht. Jorma Ollilal on nii ühiskonnateaduste ja majandusteaduse magistrikraadi kui ka inseneri eriala. 1985. aastal asus Ollila tööle Nokias, kus hakkas 1990. aastal juhtima mobiiltelefonide tootmist. Aastatel 1992–2006 oli Jorma Ollila Nokia tegevjuht. Tema juhtimisel sai Nokiast maailma suurim mobiiltelefonide tootja. Pärast Nokia tegevjuhi ametist lahkumist sai Ollilast Royal Dutch Shelli juhatuse esimees. Ta on esimene Shelli juhatuse esimees, kes pole Suurbritannia ega Hollandi kodakondne. Shelli juhina lõpetas ta tuuleenergia arendamise projektid, sest ei näinud, kuidas need end ära tasuksid. Ollila lahkus Shelli juhi kohalt 2015. aastal. Ta kuulub veel mitme ettevõtte ja organisatsiooni juhtkonda. Jorma Ollilat on tunnustatud paljude aumärkide ja -nimetustega, sealhulgas Valgetähe III klassi teenetemärgiga 1995. aastal. Ollila keeldus mäenõuniku tiitlist, mis on Soome kõrgeim tööstusjuhtidele antav aunimetus. Kõigi aegade suurima soomlase hääletusel 2004. aastal sai Jorma Ollila 51. koha.
Ants Piibu valitsus

Ants Piibu valitsus tegutses 26. oktoobrist 1920 kuni 25. jaanuarini 1921. See oli viimane Asutava Kogu valitsus Eestis. Asutavas Kogus hääletasid Tööerakonna valitsuse poolt ka sotsiaaldemokraadid. Isesseisvad sotsialistid ja Kristlik Rahvaerakond olid vastu. Rahvaerakond ei hääletanud ja Maaliit oli erapooletu ("Kaja" 27. oktoober 1920). 27.–29. novembrini toimusid I Riigikogu valimised ja 20. detsembril 1920 lõpetas Asutav Kogu tegevuse. Esimest korda tuli I Riigikogu kokku 4. jaanuaril 1921 Tallinnas Toompea lossi Valges saalis. Riigikogu oli sajaliikmeline ja ühekojaline. Riigikogu esimeheks valiti Otto Strandman. 25. jaanuaril 1921 kinnitas Riigikogu ametisse Konstantin Pätsi juhitava valitsuse. Riigivanem – Anton (Ants, Hans) Piip, alates 20.12.1920, peaminister kuni 20.12.1920, sõjaminister ja välisministri kt alates 14.01.1921 Välis- ja kohtuminister – Otto Strandman, kuni 14.01.1921 Töö-, hoolekande ja siseminister – Lui Olesk Kaubandus-, tööstus- ja teedeminister – Juhan (Johann, Johannes) Kukk Rahaminister – Karl (Kaarel) August Baars, kohtuministri kt alates 14.01.1921 Haridusminister – Jüri Annusson Põllutööminister – Theodor Pool Toitlusminister – Peet Johanson Vabariigi Valitsuse koosolekute protokolid alates 27. oktoobrist 1920
Pentti Saarikoski

Pentti Ilmari Saarikoski (2. september 1937 Impilahti – 24. august 1983 Joensuu) oli soome kirjanik ja tõlkija, teise maailmasõja järgse Soome kirjanduse silmapaistvamaid esindajaid. Saarikoski avaldas luuletusi 1950. aastatest oma surmani. Läbimurde saavutas ta 1962 ilmunud luulekoguga "Mitä tapahtuu todella?", milles ta pani aluse nn osalusluulele. Ta tõlkis soome keelde antiikkirjandust (sealhulgas Homerose "Odüsseia"), James Joyce'i "Ulyssese", Aristotelese "Luulekunstist" ning mitu Saul Bellow', Henry Milleri ja Philip Rothi teost. Ta kirjutas varjunime Nenä ('nina') all ka vesteid ajalehtedele Ylioppilaslehti, Uusi Suomi ja Kansan Uutiset. Ta pilkas kirikut, sõjaväge, poliitikat ja kõike konservatiivset ning parodeeris osavalt Soome poliitikute kasutatavat kantseliiti. Saarikoski oli aktiivne kommunist ja kandideeris korduvalt Eduskunna liikmeks, kuid ei osutunud valituks. Pentti Saarikoski on maetud Heinävesi Valamo kloostri surnuaiale. Runoja (1958) Toisia runoja (1958) Runot ja Hipponaksin runot (1959) Maailmasta (1961) Mitä tapahtuu todella? (1962) Kuljen missä kuljen (1965) Ääneen (1966) Laulu laululta pois (1968) En soisi sen päättyvän (1968) Katselen Stalinin pään yli ulos (1969) Onnen aika (1970) Alue (1973) Eino Leino (runomuotoinen tutkielma) (1974) Ja meille jäi kiireetön ilta (koos Mia Berneriga) (1975) Tiarnia-triloogia: Tanssilattia vuorella (1977) Tanssiinkutsu (1980) Hämärän tanssit (1983) Ovat muistojemme lehdet kuolleet (1964) Aika Prahassa (1967) Kirje vaimolleni (1968) Asiaa tai ei (1980) Euroopan reuna kineettinen kuva (1983) "On või ei ole. Euroopa serval", Perioodika, 1985, tõlkinud Piret Saluri. "Hämara tantsud", Eesti Raamat, 1989, tõlkinud Joel Sang, Paul-Eerik Rummo ja Debora Vaarandi. "On või ei ole. Euroopa serval. Bretagne’i päevik", Varrak, Tallinn, 2007, tõlkinud Piret Saluri. "Luuletused", Tuum, 2012, tõlkinud Lauri Kitsnik, Hasso Krull, Kalju Kruusa, Asko Künnap, Jürgen Rooste, Joel Sang ja Elo Viiding. 1974 Aleksis Kivi auhind Ta oli neli korda abielus. 1975. aastal kolis ta oma neljanda naise Mia Berneriga Rootsi, kus elas Göteborgi lähedal Tjörni saarel. Tema isiksusele ja loomingule avaldas suurt mõju rohke alkoholitarbimine. Juba 1968. aastal sattus ta deliiriumis haiglaravile, kuid jätkas ülemäärast alkoholitarbimist surmani. Kireva eraelu tõttu jälgiti tema tegemisi pidevalt ajakirjanduses. Tuula-Liina Varis "Kilpkonn ja õlgmarssal", tõlkinud Piret Saluri, Perioodika 1996; EKSA 2012. Pekka Tarkka "Pentti Saarikoski" (Otava, I 2002, II 2004; soome keeles). Kirjad musta mere äärest, Linda Kaljundi arvustus ajakirjas Vikerkaar. Pentti Saarikoski kõneleb 1960ndatel
GeoEye-1

GeoEye on kõrglahutusega Maa kaugseire kommertssatelliit. GeoEye-1 viidi 681 km kõrgusele polaarorbiidile 6. septembril 2008. Satelliit edastab 1,65 m lahutusega spektraalseid kujutisi neljas spektraalkanalis (450–510 nm, 510–580 nm, 655–690 nm, 780–820 nm) ja 0,41 m lahutusega pankromaatseid (450–800 nm) kujutisi. Vaatevälja ulatus on 15,2 km nadiiris, võimalus vaadata kuni 60° orbiidi tasandist kõrvale, mis tagab vaatlusintervalli vähem kui kolm päeva. Piltide dünaamiline diapasoon on 11 bitti piksli kohta. Satelliit kaalub 1955 kg ja viidi orbiidile raketiga Delta II Vandenbergi baasist Californias. Kavandatud eluiga on rohkem kui 7 aastat, kütusevaru on 15 aastaks.
Jaan Tõnissoni teine valitsus

Jaan Tõnissoni teine valitsus oli Eesti Vabariigi Valitsus 30. juulist 1920 kuni 26. oktoobrini 1920. Vabariigi Valitsuse koosolekute protokollid alates 31. juulist 1920
Enno Penno valitsus

Enno Penno valitsus oli ametis 20. juunist 1990 kuni 15. septembrini 1992. Enno Penno valitsus otsustas 16. juulil 1992 lõpetada oma tegevuse üheaegselt VII Riigikogu esimese istungjärgu algusega 5. oktoobril samal aastal. Kuid sel päeval selgus valitsusele ebameeldiva üllatusena, et majandusminister Mihkel Mathiesen, kes oli tegevuse lõpetamise vastu protesteerinud juba 16. juulil, on 15. septembril nimetanud uue valitsuse. Enno Penno – peaministri asetäitja Peeter Luksep – finantsminister Johan Ungerson (suri 20. novembril 1991) – haridusminister Aino Lepik von Wirén – kohtuminister Mihkel Mathiesen – majandusminister Helmut Talts (suri 2. juulil 1992) – põllutööminister Aksel Mark – siseminister Ivar Paljak – sotsiaalminister Jüri Toomepuu – sõjaminister Jaan Timusk – teedeminister Olev Olesk – välisminister Arvo Horm – minister Ants Pallop – minister
Dariuse kalender

Dariuse kalender on Thomas Gangale'i poolt 1985. aastal tulevaste Marsi kolonistide tarbeks leiutatud kalender, mille ta nimetas oma poja järgi.
Sutlej

Sutlej (inglise Sutlej, tiibeti གླང་ཆེན་ཁ་འབབ (Langqên Kanbab), hindi सतलज (Satlaj), urdu ستلج (Satlaj)) on jõgi Lõuna-Aasias. Algab Kailase mägedest, seejärel murrab läbi Himaalaja. Tasandikule laskunult voolab valdavalt edelasse. Ühinedes Trimabi jõega, moodustab Panjnadi jõe. Sutlej jõgi on 1450 kilomeetri pikkune ja läbib Indiat, Hiinat ja Pakistani.