laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Netty Pinna

Netty Pinna (aastani 1908 Adler; 28. juuni 1883 Simuna, Avanduse vald – 28. aprill 1937 Tallinn) oli eesti näitleja, Paul Pinna abikaasa. Ta oli näitleja Signe Pinna ema. Netty õppis Berliinis Emanuel Reicheri teatrikursustel. Lavategevust alustas ta 1903 Estonia Seltsis, 1906–1936 näitles ta pausidega Estonia teatris. 1921–1922 lõi kaasa Tallinna Draamateatri tegevuses. Ta oli maetud Kopli kalmistule. Kui kalmistu hävitati nõukogude võimuorganite poolt ja kõik hauad tasandati, oli ta üks kolmest isikust Konstantin Türnpu ja Eduard Bornhöhe kõrval, kes Metsakalmistule ümber maeti.
Õhumass

Õhumass on ulatuslik ning horisontaalselt suhteliselt homogeensete füüsikaliste omadustega osa atmosfäärist. Meteoroloogilisel kaardil käsitletakse õhumassi iseseisva üksusena, mille liikumist on võimalik päev-päevalt jälgida. Õhumassi omadused määravad kohaliku ilma iseärasused, näiteks õhutemperatuuri ja sademetehulga. Õhumassi pindala võib ulatuda miljonitesse ruutkilomeetritesse. Vertikaalselt võib õhumass ulatuda maksimaalselt troposfääri ülemise piirini, kuid ulatub enamasti vähem kui pooleni troposfääri vertikaalsest ulatusest. Õhumassi piiri teistsuguste omadustega õhumassiga nimetatakse frondiks. Õhumasside omadused sõltuvad peamiselt tekkepiirkonnast. Madalatel laiuskraadidel tekivad sooja ning kõrgetel laiuskraadidel jahedama õhuga õhumassid. Ookeanide kohal tekkinud õhumassid kannavad enam niiskust ning tekitavad seega suuremal hulgal sademeid. Mandrite kohal tekkinud õhumassid on kuivemad. Pikk teekond mere kohal võib aga algselt kontinentaalse õhumassi muuta mereliseks ning vastupidi. Eestis on valitsevaks läänekaartetuuled, mistõttu kujundavad meie ilma peamiselt Põhja-Atlandil tekkinud tsüklonid ehk niisked ja jahedad õhumassid. Ida poolt tulevad õhumassid toovad Eestisse suvel palava ja kuiva ning talvel krõbeda pakasega ilma. Õhumasse eristatakse termodünaamilise ja geograafilise klassifikatsiooni alusel. labiilne ehk ebastabiilne – tavaliselt niiske õhumass, mis on antitsükloni servaalal või mõne frondi läheduses, suvel maismaal, sügisel ja talvel avatud veekogude kohal. Väliseks tunnuseks konvektsioonipilved, hoogsajud, äike ja pagi stabiilne – tavaliselt külma aluspinna kohal, näiteks soe või väga kuiv õhk külma vee kohal. Väliseks tunnuseks kihtpilved ja udu. indiferentne ehk ükskõikne – kohaliku päritoluga, sel võib olla nii labiilse kui stabiilse õhumassi tunnuseid. Sageli eristatakse nelja tüüpi õhumasse: Ekvatoriaalne õhumass Troopiline õhumass Parasvöötme õhumass Polaarne (arktiline õhumass ja antarktiline õhumass). Lisanduvalt jaotatakse peaaegu kõiki geograafilise jagunemisega õhumasse merelisteks ja mandrilisteks. Õhumasside liikumise käigus uue aluspinna kohale need muutuvad ehk transformeeruvad, võttes osaliselt üle uusi omadusi. McGraw-Hill Encyclopedia of Science & Technology (10. trükk). McGraw-Hill (2007). Köide 1 (A–ANO). Lk 282–284. ISBN 0071441433 Jüri Kamenik (15.02.2018). "Õhumasside kütkes". Maaelu. Vaadatud 24.03.2018.
Troopika

Troopika on Maa piirkond pöörijoonte vahel ja läheduses. Aasta jooksul on seal õhutemperatuurid kõrged ning päev ja öö on enam-vähem ühepikkused. Nimetus tuleb kreekakeelsest sõnast tropikos, mis tähendab pöördega seotud olevat, pöördelist. Tavaliselt arvatakse, et troopikas on palav ja niiske kliima ning kasvab rikkalik troopiline taimestik ühes troopilistes metsades elutsevate eksootiliste loomadega. See on ekslik arvamus. Tegelikult on troopika loodus väga eriilmeline, varieerudes vihmametsadest kõrbeteni. Vihmametsad on taime- ja loomarikkad, troopilistes kõrbetes ei kasva aga peaaegu mitte midagi. Troopikasse jäävad ka savannide rohumaad ja kookospalmidest palistatud Vaikse ookeani nn Lõunamere saared. Amazonase madaliku vihmamets Namibi kõrb Savann Burkina Fasos Troopikavööde
Ardon

Ardon on linn Venemaal Põhja-Osseetias, Ardoni rajooni halduskeskus, rajoonialluvusega linn. Asub 39 km Vladikavkazist loode pool Ardoni jõe kaldal. Asula rajati 1824. aastal, 1964 sai linnaõigused. Linna läbib raudtee. Q126687534
Frederic Manning

Frederic Manning (22. juuli 1882 Sydney – 22. veebruar 1935 London) oli Austraalia prosaist ja luuletaja. Ta sündis Patrick Manningi, kes oli neli korda Sydney linnapea, peres neljanda pojana. Frederici ema nimi oli Honora. Aastatel 1898–1900 reisis Manning mööda Euroopat, külastades põhjalikumalt Itaaliat ja Inglismaad. 1903. aastal jäi ta Austraaliasse naasmise mõtteta paikseks Inglismaal Lincolnshire'i krahvkonnas Bourne'i linnas, kus sai tööd koguduse vaimulikuna. Inglismaal valmis ja ilmus esmatrükis ka kogu tema kirjanduslooming. 1914. aastal võttis ta osa Esimesest maailmasõjast, kus võitles kergejalaväe Shrophire'i 7. pataljonis. 1916. aastal võitles ta Somme'i lahingus. Sõja-aastail tekkisid tal alkoholiprobleemid. Pärast sõda kirjutas ta üksnes ajakirjandusele ja reisis palju, et leida tervisele soodsamat kliimat. Pärast Manningi mitut ebaõnnestunud katset leida kirjastaja oma paarile ajaloolisele romaanile ilmus 1907. aastal ajakirjas Outlook Manningi esikteosena värssmonoloog "The Vigil of Brunhild". Paar aastat hiljem ilmus temalt raamat "Scenes and Portraits", milles ta oli pannud oma kaasaegsetega väitlema näiteks Sokratese, Franciscuse Assisist ja Thomas Cromwelli. Teos leidis tähelepanu ja tunnustust küll kirjandusringkondades, kuid raamatu tiraaž jäi sellest hoolimata tillukeseks. 1930. aastal ilmus sama teos ümbertöötatult ja oluliselt täiendatult uuesti. Pärast sõda kirjutas ta üksnes ajakirjandusele ja reisis palju, et leida tervisele soodsamat kliimat. Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Fortuuna niuetes" ("The middle parts of fortune", tõlkinud Aulis-Leif Erikson, Tallinn: Odamees, 2006).
Ekvatoriaalne õhumass

Ekvatoriaalne õhumass on õhumass, mis kujuneb ekvaatori piirkonnas. Kuna ekvaatori lähedal on päike peaaegu pidevalt seniidis, saab maapind palju soojust. Nii soojeneb õhk ja vesi aurustub maapinnalt, seetõttu on ekvatoriaalne õhumass soe ja niiske.
Bazardüzü

Bazardüzü ehk Kitšen-dag[küsitav] on 4485 meetri mägi Kaukaasias Suur-Kaukasuse ahelikus Venemaa ja Aserbaidžaani piiril. See on Aserbaidžaani ja Dagestani kõrgeim tipp ja Venemaa peaaegu lõunapoolseim punkt. Bazardüzü geograafilised koordinaadid on 41° 13′ 14″ N, 47° 51′ 28″ E. Bazardüzü tipust laskub 8 väikest liustikku. Neist pikim on kilomeetripikkune ja kannab nime Tihhidzar[küsitav]. Mägi koosneb savikiltadest ja prfüriitidest. Aseri keeles tähendab "bazardüzü" turuplatsi, täpsemalt käänakut turu (basaari) poole. Nimelt korraldati keskajal Šahnabadi[küsitav] orus, mis asub Bazardüzü mäest idas, igal aastal laatu, kuhu kaupmehed ja ostjad sõitsid kokku mitmelt maalt. Teel turule paistis selgesti silma teistest kõrgem mägi, Bazardüzü, mille juurest piki Kaukasuse ahelikku sõites tuligi turuplatsile ära keerata. Kohalikud lesgid nimetavad mäge Kitšen-dagiks[küsitav], mis tähendab hirmu mäge. Kohalikes elanikes tekitab mõningast hirmu see, et mägi on peaaegu alati pilves. Esimesena ronis mäe otsa A. Aleksandrov 1847. aasta talvel, tehes seda kirdeharjalt Kuruši kurult. Lõunaharjalt tegi seda esimest korda E. Rahhimov 1993 ja edelas asuvast tsirkusorust J. Assadov samuti 1993. aastal.
Armeenia dramm

Armeenia dramm (ISO-4217 kood AMD, armeenia keeles Դրամ) on Armeenia rahaühik. See jaguneb 100 lumaks. Armeenia drammi sümbol on դր. Armeenia dramm käibis juba aastail 1199–1375, kui vermiti sellenimelisi hõbemünte. Armeenia iseseisvus rahvahääletuse tagajärjel, mis toimus 21. septembril 1991. Armeenia Keskpank moodustati 27. märtsil 1993, kuid riigis käibis endiselt Nõukogude rubla. Armeenia dramm võeti kasutusele 22. novembril 1993 kursiga 1 dramm = 200 rubla. Kasutuselevõtmise ajal oli drammi kurss 1 USA dollar = 14,5 drammi. Hiljem on see kõvasti langenud: 2. augusti 2010 seisuga oli kurss 1 euro = 485,92 drammi. 1993 tulid kasutusele rahatähed nimiväärtusega 10, 25, 50, 100, 200 ja 500 drammi. Hiljem võeti kasutusele 1000-, 5000-, 10 000-, 20 000- ja 50 000-drammised rahatähed. Väiksema vääringuga rahatähed asendati müntidega. 2009. aastal võeti kasutusele 100 000-drammine rahatäht. Aastatel 1993–1995 välja antud rahatähtedel oli kujutatud armeenia kultuuris olulisi ehitisi ja Ararati mäge. Need rahatähed muutusid 2005. aastal kehtetuks. Tänapäevaste rahatähtede kujundus pärineb 1998. aastast; seal on kujutatud armeenia kultuuritegelasi. Dramm ei ole seotud ühegi teise rahaühikuga. Armeenia rubla Armeenia dramm - pangatähtede galerii (saksa) (inglise)
Nevelsk

Nevelsk on linn Venemaal Sahhalini oblastis, Nevelski rajooni keskus. Asub Sahhalini saare lõunaosas Tatari väina kaldal. 1905-1945 kuulus Jaapanile. 1946. aastani oli linna nimi Honto. Linn on nime saanud admiral Gennadi Nevelski järgi. Linn on kalanduskeskus. 2. augustil 2007 toimunud maavärinas said paljud linna hooned kannatada. Lammutamisele läks 85 maja ning peavarjuta jäi umbes 3000 inimest. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2023 года Fotod linnast pärast maavärinat
Robertsforsi vald

Robertsforsi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis. Valla suuremad asulad on Robertsfors, Bygdeå ja Ånäset. Valla koduleht
Troopiline õhumass

Troopiline õhumass on õhumass, mis kujuneb troopika piirkonnas. Päike käib peaaegu kogu aeg kõrgelt ja maapind saab palju soojust. Kuna ilm on peaaegu kogu aeg pilvitu, siis soojendab Päike maapinda palju. Selletõttu on troopiline õhumass väga soe. Õhuniiskus sõltub sellest, kas õhumass kujuneb mandri või ookeani kohal. Troopiline mandriline õhumass on väga kuiv, aga troopiline mereline õhumass on niiske.
Oskar Lutsu hauamonument

Oskar Lutsu hauamonument asub Tartus Pauluse kalmistul Oskar Lutsu haual. Monumendi autorid on Martin Saks ja Endel Taniloo. Monument valmis 1964. aastal. Oskar Lutsu (1887-1953) haud
Parasvöötme õhumass

Parasvöötme õhumass on õhumass, mis kujuneb paraslaiuskraadidel. Päikesekiirte languse nurk muutub aasta jooksul, sellepärast on talvel parasvöötme õhumass külm ja suvel soe. Õhuniiskus sõltub sellest, kas õhumass kujuneb mandri või ookeani kohal. Parasvöötme mandriline õhumass on kuiv, parasvöötme mereline õhumass aga niiske.
Arktiline õhumass

Arktiline õhumass on õhumass, mis kujuneb Arktika piirkonnas. Polaarjoonist pooluseni on polaaröö, millal Päike ei paista. Selletõttu arktiline õhumass on alati külm. Õhuniiskus on väike nii mandri kui ka ookeani kohal, sest ookean on aasta läbi jääga kaetud. Seega on arktiline õhumass kuiv.
Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur

Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur on Tartus Vallikraavi tänaval asuv pronksskulptuur, mis kujutab graniitpingil istuvaid kirjanikke Eduard Vildet ja Oscar Wilde'i. Skulptuuri autor on Tiiu Kirsipuu. Monument avati 30. mail 1999. Skulptuuri koopia kingiti 2004. aastal Iirimaal asuvale Galway linnale. Vaade skulptuurile hoone taustal Galway linnas asuv koopia Skulptuur O. Wilde ja Ed. Vilde Dorpat.ru: Скульптурная группа "Два Вильде" (Skulptuurikomplekt "Kaks Vildet")
Linköping

Linköping on tiheasustusega paikkond Rootsis, Östergötlandi lääni ja Linköpingi valla keskus. Asub Stångåni jõe kaldal. Linköpingis on Saabi lennukitehas. Linköpingi Ülikool on asutatud 1969. aastal, ülikooliks sai 1975. Linköpingi toomkirik pärineb 12. sajandist. 1598. aastal peeti linna lähedal Stångebro lahing, milles võitlesid omavahel kuningas Sigismundi ja hertsog Karli väed. 1600. aastal toimus Linköpingi veresaun, mille käigus hukati linnaväljakul viis Sigismundi toetanud kõrgaadlikku. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Lofo

Lofo on loodusfotoajakiri, mis ilmus Eestis aastatel 2007–2009 100-leheküljelise paberväljaandena ja taas alates 2011. aastast veebiajakirjana. Ajakiri ilmub korra kvartalis. Ajakirja peatoimetajad on fotograafid Jaak Põder ja Sven Začek. Lofo koduleht
Piiskop Platoni mälestustahvel

Piiskop Platoni mälestustahvel on mälestusmärk, mis on loodud märterpiiskop Platoni mälestuseks, kes tapeti punase terrori käigus Tartu Krediidikassa massimõrvas 14. jaanuaril 1919. Mälestustahvel asub Tartus Kompanii tänav 3 maja välisseinal. Pronksbareljeefina teostatud mälestustahvel avati 12. jaanuaril 2003. Selle autor on skulptor Tõnis Paberit. Piiskop Platoni mälestussammas (Tallinnas) Piiskop Platoni bareljeef
Kompanii tänav

Kompanii tänav (saksa keeles Kompagniestraße, aastatel 1949–1989 Hariduse tänav) asub Tartus, ühendab Raekoja platsi ja Munga tänavat ning on umbes 220 meetrit pikk. Tänav ristub Küütri tänava (vasakult) ja Gildi tänavaga. Kompanii tänav 3 maja seinale on kinnitatud piiskop Platoni mälestustahvel. Kompanii tänaval asub sissepääs Tartu Kunstimuuseumisse. Sellest veidi edasi paiknes linnaraamatukogu keldris kunstigalerii Rael Artel Gallery: Non-Profit Project Space, mis avati 2006. aasta märtsis. Samal tänaval on veel Tartu Oskar Lutsu nimeline Linnaraamatukogu (Kompanii tänav 3/5) ja Tartu Keskkonnahariduse Keskus (Kompanii tänav 10). Raekoja plats 16 / Kompanii 2 kunagise Sinimandria keskuse ruumes avati 2007. aasta aprillis ööklubi "Kellele ei meeldiks Johnny Depp?", mille omanikud olid Jarek Kasar, Rein Pakk, Anti Rungi ja Joel Ostrat. 2008. aasta juunist hakkas samas kohas eelnimetatud klubi asemel tööle Aasia toitude restoran Gläm (omanikud Raigo Põder ja Joel Ostrat). 2015. aasta kevadest tegutseb samas Vene restoran Vassilissa. Majas Kompanii 2 ja Raekoja platsi nurgal asus 1940–1990 Tartu kultuurihoone. 2015. aasta 31. juulil avati maja seinal fotosein kultuurihoone kunagiste töötajate ja seal tegutsenud kultuuritegelaste piltidega. Kompanii tänav 5 tegutses Liivimaa Maakrediitseltsi Tartu Krediidikassa ja Tartu Krediidikassa keldris, 14.–15. jaanuaril 1919 enne Tartu vabastamist pandi toime Tartu Krediidikassa massimõrv. Kompanii tänav 6 ja 8, L-kujulise põhiplaaniga hoonetes tehti 1888. aastal Tartu linnainseneri (1880–1890) Peter Wilde projekti järgi ümber- ja juurdeehitused ning majast sai Tartu politseivalitsuse maja. Hoone koosneb kahest ehitusosast ja vanem neist paikneb Gildi ja Kompanii tänava nurgal kuni maja peaukseni, hilisem juurdeehitis on Kompanii tänava ääres. Hoones töötasid Eesti politsei Tartu-Valga prefektuur ja Politseiameti Tartu Politseiprefektuuri kriminaalpolitsei juurdlejad. Tartu Politseiprefektuuri valduses olnud hooned Kompanii tänav 6 ja 8 tagastati 1997. aastal õigusjärgsetele omanikele. Kompanii tänav 10 kuulus Siseministeeriumile. Nende hoonete ees asub väike park, mis kandis varem nime Politsei plats ja mis 2015. aastal nimetati ümber Peeter Põllu platsiks seal asuva Eesti esimese haridusministri kuju järgi. Mitmed Kompanii tänava hooned on arhitektuurimälestised. Vaade lõunasse – Raekoja platsi suunas Tartu Kunstimuuseum, Raekoja plats 18 Kompanii tänav 8 Raekoja plats 16 Elamu Tartus Raekoja pl 16/ Kompanii 2, 1804.-1805. a kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 18.04.2021) Raimu Hanson Kultuurihoone fotoakende avamist saadab mürtsuv muusika Postimees 31. juuli 2015 Admin hoone Tartus Kompanii 10, 1889. a õige aadress on Gildi 12 //. Kompanii 10, mitte Kompanii 6[1] Lea Leppik, FEKAALID RAHAKS TARTU NÄITEL, Horisont 5/2015 Kivimaja Kompanii 10/Gildi 12;, info.raad.tartu.ee Admin.hoone Tartus Kompanii 10, 1889.a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 18.04.2021)  Kompanii tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Majakivi

Majakivi on migmatiidist hiidrahn Juminda poolsaarel Harju maakonnas Kuusalu vallas Hara külas. Tegemist on ruumala järgi Eesti suuruselt kolmanda rändrahnuga. Rahnu pikkus on 15,1 m, laius 11,0 m, kõrgus 7,0 m, ümbermõõt 40,9 m ja kivi maht 584 m³. Rahn on järskude, allosas negatiivse kaldenurgaga külgede ja lameda ebatasase, külgede poole madalduva laega. Rahnus esineb kinnislõhesid. Rahn paikneb soises metsas. Rahn on alates 1963. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile. Kivi kõrvalt möödub Majakivi-Pikanõmme õpperada. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Majakivi". EELIS Infoleht. Vaadatud 27.12.2022. "Rändrahn "Majakivi"". Keskkonnaportaal. Vaadatud 28.12.2022. Majakivi kaitsealuse objektina Eesti looduse infosüsteemis Majakivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis Google Maps
Teodor Lippmaa monument

Teodor Lippmaa monument asub Tartus Ülikooli Botaanikaaias. 1982. aastal professor Teodor Lippmaa mälestuseks püstitatud ausamba autor on Olav Männi. Teodor Lippmaa monument kultuurimälestiste riiklikus registris T. Lippmaa monument
Villem Reimani monument

Villem Reimani monument asub Tartus Toomemäel. Monumendiga mälestatakse eesti rahvusliku liikumise tegelast Villem Reimanit. 1931. aastal paigaldati Toomemäele Amandus Adamsoni loodud Reimani kuju, mis lõhuti 11. mail 1950 ideoloogilistel kaalutlustel. Uus, Mati Variku loodud monument avati 29. juunil 2004. Silmapaistvaid isikuid Eesti ajaloost: Villem Reiman, eesti rahvuslik suurmees Villem Reimani monument
Michael Somare

Sir Michael Somare (9. aprill 1936 Rabaul – 26. veebruar 2021) oli Paapua Uus-Guinea poliitik. Ta oli riigi esimene peaminister pärast iseseisvumist (1975–1980) ja uuesti 1982–1985 ning 2002–2010. 13. augustil 2007 valis Paapua Uus-Guinea parlament ta 86 poolthäälega neljandaks ametiajaks riigi peaministriks. Ta sündis Ludwig Somare Sana ja Kambe Somare pojana. Ludwig töötas 1922–1947 politseinikuna ja tõusis seersandi aukraadini. Ta julgustas inimesi asutama väikeettevõtteid ja kooperatiive, asutas Angorami kooperatiivide ühingu ja juhatas seda 1961–1967. Seejärel tegeles ta kauplemisega kuni surmani 1972. aastal. Tal oli 4 naist ja 6 last, kellest Michael oli vanim. Michael kasvas üles Ida-Sepiku provintsis. Teise maailmasõja ajal käis ta jaapanlaste juhatatud algkoolis, kus ta õppis jaapani keeles lugema, kirjutama ja arvutama. Tema isa oli sõja ajal metsas peidus, sest kartis oma elu pärast, aga Michaelile jäid jaapanlastest head mälestused ja kaks olulist välisreisi, esimese välisreisi parlamendiliikmena ja esimese välisreisi peaministrina, tegi ta Jaapanisse. Algul kuulus ta Pangu Parteisse, mille ta 1967. aastal koos mõttekaaslastega asutas. 1968. aastal valiti ta Uus-Guinea teistel parlamendivalimistel parlamenti. Pangu Partei sai parlamenti 9 liiget, lükkas tagasi kutse koalitsiooniläbirääkimistele ja Somarest sai Uus-Guinea esimene ametlik opositsioonijuht. Parlamendi III koosseisus, mis valiti 1972, moodustas Pangu Partei koalitsioonivalitsuse ning sai algul rahandus- ja hiljem peaministriks. Somare mängis võtmerolli Paapua Uus-Guinea omavalitsuse saamisel 1973. aastal ning iseseisvumisel 1975. aastal, samuti põhiseaduse ettevalmistamisel ja vastuvõtmisel. Ta oli Rahvusliku Liidupartei (National Alliance Party) esimees. 2005. aasta märtsis, kui ta hakkas Austraaliast Brisbane'ist koju lendama, käskis turvatöötaja Somarel rutiinse kontrolli käigus kingad jalast ära võtta. Somare pidas seda solvamiseks ning see põhjustas diplomaatilise protesti ja kahe riigi suhete jahenemise. Port Moresbys marssisid sajad inimesed Austraalia konsulaadi eest läbi, nõudes vabandust ja kompensatsiooni. 13. detsembril 2010 astus ta ametist tagasi, et vastata talle esitatud süüdistustele ametiseisundi kuritarvitamises. Ta oli uuesti peaminister 17. jaanuarist 2011 kuni 4. aprillini 2011. PNG rally against Australia's treatment of PM Somare (inglise keeles). Vaadatud 5. oktoobril 2009
Skellefteå

Skellefteå (lõunasaami keeles Skillehte, Syöldete, Umeå saami keeles Syöldate) on tiheasustusega paikkond Västerbotteni läänis, Skellefteå valla keskus. Skellefteå Kraft Arena Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Nyköping

Nyköping on tiheasustusega paikkond Rootsis, Södermanlandi lääni ja Nyköpingi valla keskus. Asub 100 km Stockholmist edelas. Nyköpingi loss Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Joonia saared

Joonia saared (kreeka Ιόνια Νησιά (Iónia Nisiá), ka Επτάνησα (Eptánisa) on saarestik Joonia mere idaosas, Korfust Kýthira saareni. Kuuluvad kõik Kreekale ja kõik peale (suurematest saartest) Kýthira saare moodustavad omaette Joonia saarte halduspiirkonna (periféreia). Joonia - Vana-Kreeka maakond
Piteå

Piteå (soome Piitime; põhjasaami Biŧon; lule saami Bihtán) on tiheasustusega paikkond Rootsis Norrbotteni läänis, Piteå valla keskus. 2005. aastal oli elanike arv 22 650. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Kimitoön

Kimitoön (soome keeles Kemiönsaari) on Soomele kuuluv saar Turu saarestikus. Saar moodustab Kimitoöni valla. 2009. aastani oli saar jagatud kolme valla (Kemiö, Dragsfjärd, Västanfjärd) vahel.
Palavvöö

Palavvöö on Maa soojusvöö, mille piiriks on kõige soojema kuu samatemperatuurijooned +20 °C. Aasta jooksul on seal õhutemperatuurid kõrged ning päev ja öö on enam-vähem ühepikkused. Varem arvati palavvööks pöörijoontevaheline ala. Parasvöö Külmvöö Igavese pakase vöö
Kitzscher

Kitzscher on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis. Trages, Thierbach, Hainichen ja Dittmannsdorf/Braußwig. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Kohren-Sahlis

Kohren-Sahlis on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis. 2018. aastal liideti ta Frohburgi linnaga. Altmörbitz Dolsenhain Gnandstein Jahnshain Linda Meusdorf Neuhof Eckersberg Pflug Rüdigsdorf Terpitz Walditz Wüstenhain
Markkleeberg

Markkleeberg on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Markranstädt

Markranstädt on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis. Markranstädt, Albersdorf, Altranstädt, Döhlen, Göhrenz, Großlehna, Kleinlehna, Meyen, Quesitz, Räpitz, Schkeitbar, Schkölen, Thronitz, Kulkwitz, Gärnitz, Seebenisch, Lindennaundorf, Frankenheim ja Priesteblich. Markranstädti linna koduleht (saksa keeles)
Robertsfors

Robertsfors on tiheasustusega paikkond Rootsis Västerbotteni läänis, Robertsforsi valla keskus. Asulas elas 2010. aastal 2004 inimest. Robertsfors on nimetatud šotlase Robert Finlay auks, kes koos John Jenningsiga asutas sinna 1751. aastal metallitöökoja. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Pegau

Pegau on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis. Aastal 1813 ööbisid linnas keiser Napoleon I ja keiser Aleksander I. Wiederau Großstorkwitz Weideroda Carsdorf Zauschwitz Maschwitz Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Regis-Breitingen

Regis-Breitingen on väikelinn Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis. Regis-Breitingen koosneb kolmest osast: Regis-Breitingen koos Regise, Regis-Fluri ja Breitingeni piirkonnaga; Ramsdorf koos Hagenesti ja Wildenhaini piirkonnaga; Heuersdorf. Linna koduleht
Rötha

Rötha on väikelinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis. Espenhain Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht roetha-info.net
Zwenkau

Zwenkau on linn Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Deutzeni vald

Deutzen on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis. 2014. aastal liideti ta Neukieritzschi vallaga. Valla koduleht (saksa keeles)
Friedrich Dürrenmatt

Friedrich Reinhold Dürrenmatt (5. jaanuar 1921 – 14. detsember 1990) oli Šveitsi saksakeelne proosa- ja näitekirjanik. 1983 – Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind 1986 – Georg Büchneri auhind "Avarii". Tõlkinud Aleksander Kurtna. Loomingu Raamatukogu 1960 "Füüsikud" (komöödia kahes vaatuses). Tõlkinud Aleksander Kurtna. Loomingu Raamatukogu 1964 "Tõotus". Tõlkinud Aino Toomaspoeg. Loomingu Raamatukogu 1967 "Romulus Suur". Tõlkinud Armand Tungal. Loomingu Raamatukogu 1968 "Kreeklane otsib kreeklannat". Tõlkinud Rita Tasa. Eesti Raamat 1969 "Herakles ja Augeiase tall". Tõlkinud Aleksander Kurtna, värsid Ain Kaalep. Loomingu Raamatukogu 1981 "Kohtunik ja tema timukas". Tõlkinud Ants Kargaja. 1993 "Kahtlustus". Tõlkinud Ilse Freymann. 2010 Vana daami visiit