laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vulnicura

"Vulnicura" on Islandi muusiku Björki 2015. aastal ilmunud stuudioalbum. Album pidi ilmuma 2015. aasta märtsis, kuid üsna varsti pärast seda, kui artist selle jaanuaris välja kuulutas, lekkis album väidetavalt juba internetti, mistõttu anti see digitaalsel kujul välja plaanitust oluliselt varem. Albumi CD- ja vinüülplaadina ilmumise aeg on endiselt 2015. aasta märts. Albumi seitsmendas laulus "Atom Dance" laulab ka Antony Hegarty ansamblist Antony and the Johnsons. "Stonemilker" (6:49) "Lionsong" (6:09) "History of Touches" (3:00) "Black Lake" (10:09) "Family" (8:02) "Notget" (6:27) "Atom Dance" (8:11) "Mouth Mantra" (6:10) "Quicksand" (3:45) Björk’s new album Vulnicura leaks months before its scheduled release. Vaadatud 21.01.2015. Björk rush-releases new album Vulnicura after online leak. The Guardian, 20.01.2015. Vaadatud 26.01.2015.
Ülikooliraamatukogu

Ülikooliraamatukogu on kõrgkooliraamatukogu, mille põhiülesandeks on teenindada ülikooli üliõpilasi, õppejõude, teadureid ja spetsialiste. Eestis on ülikooliraamatukogud nt Tartu Ülikooli Raamatukogu, Tallinna Ülikooli Akadeemiline Raamatukogu, Tallinna Tehnikaülikooli Raamatukogu. Ülikooliraamatukogu "Raamatukogusõnastikus"
Rahvusbibliograafia

Mitte segi ajada mõistega riigibibliograafia Rahvusbibliograafia on ühe kindla rahvusega seotud (selle rahvuse keeles või rahvuse asustatud maa/riigi territooriumil või selle rahvuse autoritelt või selle maa ja rahva kohta ilmunud) kindlate tunnuste alusel kogutud ja korrastatud teavikute loetelu (bibliograafia); ühtlasi ka vastavate teavikute uurimine selliste loetelude koostamiseks. Rahvusbibliograafia temaatikaga tegeleb enamasti riigi rahvusraamatukogu.  Pikemalt artiklis Eesti rahvusbibliograafia Rahvusbibliograafia "Raamatukogusõnastikus"
Väike Lõvi

Väike Lõvi (ladina Leo Minor) on põhjataeva tähtkuju, mis asub Suure Vankri ja Lõvi tähtkuju vahel. Selle moodustas Johannes Hevelius 1687. aastal. See on pindalalt 64. tähtkuju, kattes 232 ruutkraadi. Tähtkujus on 37 tähte suurusega vähemalt 6,5 ja neist kolm suurusega vähemalt 4,5. Heledaim täht on 46 Leonis Minoris (Praecipua), oranž hiid suurusega 3,83. Heleduselt teine (4,4) on kaksiktäht Beta Leonis Minoris. Väikeses Lõvis asub ka omapärase kujuga roheline gaasipilv Hanny's Voorwerp. "Leo Minor Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 7. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Leo Minor". Astronomy Trek. Vaadatud 7. juuli 2018. "Rohelise "galaktikakolli" mõistatus lahendatud". Delfi Forte. Vaadatud 7. juuli 2018.
Riigibibliograafia

Mitte segi ajada mõistega rahvusbibliograafia Riigibibliograafia ehk riiklik bibliograafia on bibliograafia, mis registreerib mingis riigis ilmunud trükitoodangut jt teavikuid. Mõistega riigibibliograafia kattub mõiste registratsioonbibliograafia, mis püüab võimalikult täielikult loetleda mingi maa trükitoodangut. Riigibibliograafia "Raamatukogusõnastikus" (vaadatud 21.01.2015) Riigibibliograafia "Raamatukogusõnastikus" (vaadatud 21.01.2015)
Edvard Westermarck

Edvard Alexander Westermarck (20. november 1862 – 3. september 1939) oli soome filosoof ja sotsioloog. Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule. Tema järgi on nimetatud Westermarcki efekt, mille kohaselt neil, kes on varases lapseeas (kuni 6-aastastena) elanud koos tihedas koduses kokkupuutes, ei teki hiljem omavahelist seksuaalset külgetõmmet. Tema mälestuseks korraldab Soome antropoloogiaühing Westermarcki loenguid. Aastal 1940 asutati Soomes ka Westermarcki Selts (Westermarck-seura, The Westermarck Society) tema pärandiga ja sotsioloogiaga tegelemiseks.
Kiil (tähtkuju)

Kiil (ladina Carina, lühend Car) on lõunataeva tähtkuju, mis asub Ahtrist ja Purjedest lõuna pool. See on osa kunagisest Argo Laevast. Selle lõi Nicolas Louis de Lacaille 1763. aastal. Heledaim täht on öötaeva heleduselt teine täht, sinakas ülihiid Canopus (α Car) suurusega −0,72. Tähtkujus paikneb udukogu NGC 3372. "Carina Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "The Constellation Carina". Universe Today. Vaadatud 5. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Carina". Astronomy Trek. Vaadatud 5. juuli 2018. "The Carina Nebula in the constellation of Carina". European Southern Observatory. Vaadatud 5. juuli 2018.
Püstijalakoosolek

Püstijalakoosolek (inglise keeles stand-up meeting) on kohtumine, kus osalejad seisavad püsti. Väidetav ebamugavustunne seismisel aitab hoida koosolekut lühikesena. Mõned tarkvaraarenduse metoodikad näevad ette iga päev meeskonna koosolekut, et võimaldab osalejatel anda teada potentsiaalsed väljakutseid ja samuti kooskõlastada lahendusi, et lahendada raskeid ja/või aega nõudvaid küsimusi. See on eriti kasulik agiilise tarkvara arendamise protsessis, nagu Scrum, kuid seda võib kasutada mis tahes tarkvara arendamise metoodikas. Kohtumised kestavad tavaliselt 5–15 minutit ja toimuvad püsti seistes, et inimestele meelde tuletada, et hoida kohtumised lühikesed ja teemale keskenduv. Püstijalakoosolekut nimetatakse mõnikord ka kui "hommikune koosolek" või "igapäevane Scrum". On kolm küsimust, mida iga päev küsida ja vastata. Kuigi see ei pruugi olla otstarbekas kehtestada kõikide arutelu nendele kolmele küsimusele, mille eesmärgiks on jääda võimalikult täpselt nendele küsimustele: Mida ma eile saavutasin? Mida ma teen täna? Mis takistavad minu edu? Koosolek toimub tavaliselt samal ajal ja kohas igal tööpäeval. Kõiki meeskonna liikmed julgustatakse osalema, kuid kohtumist ei lükata edasi, kui mõned meeskonnaliikmed puuduvad. Kõige olulisem omadus on, et koosolek on mõeldud suhtlemiseks meeskonnaliikmete vahel. Kuigi see on mõnikord viidatud kui üks tüüp koosolekuid. Koosoleku struktuur on mõeldud selleks, et edendada läbirääkimisi, samuti tuvastada probleeme, enne kui nad muutuvad liiga problemaatiliseks. Praktikas see muudab suhted tihedamaks ja tänu lühikestele rääkimistele muudab kõnelused vägagi sisutihedaks. Kõik meeskonna liikmed räägivad kordamööda, mõnikord hoiab meeskonna liige mingit eset, mida hoides on tal õigus rääkida. Iga liige räägib progressist mis toimust ajavahemikul eelmise ja praeguse koosoleku vahele . Lisaks räägivad mis neil kavas on ja mis neid takistavad. Nad võivad küsida ka abi teistel liikmetelt. Liikmed võivad küsida lühidalt selgitust ja ka anda lühikese avalduse umbes, et „me räägime sellest rohkem peale koosolekut“. Koosolekul ei tehta väga pikki arutelusid.
Avalik internetipunkt

Avalik internetipunkt (ka avalik Interneti-punkt, lühend AIP; ebakorrektselt ka Avatud Interneti Punkt) on mingis hoones, asutuses (nt raamatukogus) vm asuv koht, kus igaüks saab tasuta kasutada internetiteenuseid (nt kasutada elektronposti).
AIP

Lühend AIP tähendab mitut asja. Avalik internetipunkt Lennundusteabe kogumik
27 km Železnoi Dorogi Montšegorsk-Olenja

27 km Železnoi Dorogi Montšegorsk-Olenja (vene 27 километр железной дороги Мончегорск - Оленья) on küla Venemaal Murmanski oblastis Montšegorski linnaringkonnas. Asub 6 km kaugusel Montšegorski keskusest. 2010. aastal oli külas 2359 elanikku, neist 1358 meest (57,6%) ja 1001 naist. Küla on saanud nime Montšegorski ja Olenegorski vahelise raudtee kilomeetriposti järgi. Külas asub Venemaa õhujõudude 174. kaardiväe hävituslennukite polk. Laste mänguväljak Oktjabrskaja tn 10 ja 12 Oktjabrskaja tn Koolistaadion "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2015. Vaadatud 21. jaanuaril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Postindustriaalne ühiskond

Postindustriaalne ühiskond tekkis tootmispõhise ühiskonnakorralduse üleminekul teenustepõhiseks. Postindustrialiseerumine on järgmine arenguetapp industriaalühiskonnale, mille ilminguid oli esimestena näha Ameerika Ühendriikides, Jaapanis ja Lääne-Euroopas. Majanduses toimub tootmissektori osatähtsuse vähenemine ja teenindava sektori tähtsuse tõus. Teadmisi hinnatakse kapitalina, mida tasustatakse hästi. Majanduskasvu nähakse uutes ideedes ja tehnoloogiates, mis aitavad ära hoida keskkonnaõnnetusi ja ulatuslikke voolukatkestusi. Automatiseerumise ja globaliseerumise käigus asendatakse lihttöölised professionaalidega – nagu näiteks insenerid, doktorid ja pankurid. Selleks pannakse ka rohkem rõhku ülikoolidele, kes vastavaid spetsialiste koolitavad. Otsene tootmine viiakse kulude kokkuhoiuks arengumaadesse. Lisaks majandusele toimuvad muutused ka ühiskonna väärtustes ja normides. Tootmise viimine arengumaadesse mõjutab inimeste suhtumist nii välismaalastesse kui ka immigrantidesse. Samas paljud varem tootmissektoris töötanud töölised võivad silmisi seista probleemiga, et neil pole ühiskonnas enam kindlat rolli. Esimesena kasutas mõistet "postindustriaalne" Daniel Bell 1973. aastal oma raamatus "The Coming of Post-Industrial Society: A Venture in Social Forecasting", mis kirjeldab mitmeid antud ühiskonna funktsioone. Viimasel ajal on termin muutunud laialt kasutatavaks, mida on kasutanud nii reklaamitöötaja Seth Godin, avaliku korra PhD Keith Boeckelman, sotsioloogid Neil Fligstein ja Ofer Sharone. President Bill Clinton kasutas terminit Hiina arengut käsitledes nõupidamisel Shanghais 1998. aastal. Postindustriaalne ühiskonnas on teadmised võim ja tehnoloogia instrument. Teadmiste olulisuse kasvule viitas Daniel Bell oma eeldustes tööhõive arenemises. Ta väitis, et tööhõive tertsiaarsektoris kasvab kiiremini kui primaar- ja sekundaarsektoris. Eesõigus langeb kvaternaarse sektori kätte. Kuna tertsiaar- ja kvaternaarsektor on peamiselt teadmiste põhised, siis sellega kaasneb hariduse restruktureerimine. Sellega kaasneb ülikoolide ja uurimisasutuste tähtsuse kasv. Toimunud muutused tootva- ja teenindava sektori vahel postindustriaalses ühiskonnas viis tootmise ümberpaiknemiseni. Tihti just industriaalsetesse majandussüsteemidesse, tänu millele on tekkinud teadlaste grupp, kes on veendumusel, et teenused ei ole mitte ainult industrialiseeritud vaid väga otseses sõltuvuses tööstuse kasvuga. Sellega on loodud illusioon, et postindustriaalne ühiskond on tugevalt teenustepõhine, kuigi tegelikult on tihedalt seotud industriaalse ühiskonnakorraldusega riikidega, kuhu on tootmine üle viidud. Kuigi tööstused paiknevad väljaspool postindustriaalset ühiskonda ei saa unustada tööstuste sotsioloogilist mõju. Robert C. Robinson. Postindustrial society, Encyclopedia Britannica, 2014 Bell, Daniel. The Coming of Post-Industrial Society. New York: Harper Colophon Books, 1974. Targ, Harry R. "Global Dominance and Dependence, Post-Industrialism, and International Relations Theory: A Review." International Studies Quarterly. 20. 3 1976
Soome-ugri kultuuripealinn

Soome-ugri kultuuripealinn on Soome-Ugri Rahvaste Noorte Assotsiatsiooni (MAFUN) ja URALIC Keskuse MTÜ ühisalgatus. 2013. aastal alanud soome-ugri kultuuripealinnade liikumise eesmärk on tõsta teadlikkust soome-ugri ja samojeedi rahvastest ning nende keeltest, tugevdada soome-ugri identiteeti ja toetada kohalikku arengut soome-ugri maailma erinevates piirkondades. Aunimetus antakse üheks aastaks konkursi alusel, põhjaliku taotluse ja kultuuriprogrammi koostanud piirkonnale (nt külale, linnale), mis esindab tähelepanuväärselt soome-ugri kultuuripärandit. Kultuuripealinna tiitli andmisega hoogustatakse vastava rahvuspiirkonna arengut. Soome-ugri kultuuripealinna valimise idee autor on Oliver Loode. Soome-ugri kultuuripealinna sümbol on tsirk. 2014 – Bõgõ (Starõje Bõgi), Šarkani rajoon, Udmurtia, Venemaa 2015 – Obinitsa, Setumaa, Eesti 2016 – Iszkaszentgyörgy ja Veszprém, Ungari 2017 – Vuokkiniemi, Karjala Vabariik, Venemaa 2019 – Untšo (Šorunža), Marimaa, Venemaa 2020 – Miškan (Miškino), Baškortostan, Venemaa 2021 – Abja-Paluoja, Mulgimaa, Eesti 2022 – Baiterek, Alnaši rajoon, Udmurtia, Venemaa 2023 – Kuhmo, Kainuu maakond, Soome 2025 – Narva, Eesti fennougria.ee (10.06.2020). "17. juunil selgub järgmine kultuuripealinn". Fenno-Ugria Asutus. Fenno-Ugria Asutus. "Avasta: soome-ugri kultuuripealinnad". fennougria.ee. http://www.fennougria.ee/index.php?id=29198#.VMD4XS63uzl (vaadatud 22.01.2015) Tsirk Soome-ugri kultuuripealinn on udmurdi küla Starõje Bõgi Fenno-Ugria, 16. august 2013 Obinitsa valiti 2015. aasta soome-ugri kultuuripealinnaks Maaleht, 11. august 2014 Soome-ugri kultuuripealinn 2016 asub Ungaris Järgmine soome-ugri kultuuripealinn on karjala küla Vuokkiniemi https://mariuvere.wordpress.com/2018/04/08/soome-ugri-kultuuripealinn-2019-on-sorunza-kula-marimaalt/#jp-carousel-1945 https://maaleht.delfi.ee/tasubteada/soome-ugri-maailma-kultuuripealinnaks-saab-miskino-kula-baskiirias?id=86529651 "Soome-ugri kultuuripealinn 2021 on Abja-Paluoja" ERR, 18. juuni 2020 "Maailmakongress saavutas raskuste kiuste eesmärgi" Postimees, 19. juuni 2021 Narva on 2025. aasta soome-ugri kultuuripealinn, Postimees, 3. juuli 2024 Finno-Ugric Capitals of Culture MAFUN Fenno-Ugria: Soome-ugri kultuuripealinn 2023 on selgunud Fenno-Ugria: Soome-ugri kultuuripealinn 2022 Baiterek alustas oma kultuuriprogammi Fenno-Ugria: Soome-ugri kultuuripealinn 2021 seletas lahti oma logo
Ärevus

Ärevus on ebameeldiv sisemine seisund, milega käib tihti kaasas närviline käitumine, nagu näiteks edasi-tagasi sammumine, somaatilised kaebused ja rumineerimine. See on subjektiivselt tajutavad ebameelivad õudu tekitavad tunded oodatavate sündmuste suhtes, nagu näiteks kohe saabuv surm. Ärevus ei ole sama, mis hirm. Hirm on vastus reaalsele või tajutud ohule, samas kui ärevus on tulevase ohu ootus . Seligman, M.E.P.; Walker, E.F.; Rosenhan, D.L.. Abnormal psychology (4th ed.). New York: W.W. Norton & Company.[page needed] Davison, Gerald C. (2008). Abnormal Psychology. Toronto: Veronica Visentin. p. 154. ISBN 978-0-470-84072-6. American Psychiatric Association (2013). Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (Fifth ed.). Arlington, VA: American Psychiatric Publishing. p. 189. ISBN 978-0-89042-555-8.
Siemiežava

Siemiežava (transkribeerituna Semežava; poola keeles Siemieżewo või Siemieżów) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Minski oblasti Kapyli rajoonis, Siemiežava külanõukogu halduskeskus. Asub merepinnast 151 meetri kõrgusel, Morači jõe kaldal. Kuigi nii nimekujud Siemiežava ja Siemiežaŭ on klassikalises valgevene keeles lubatud, kasutab tänapäevane valgevene keel nimekuju Siemiežava. Asulas on keskkool ja kultuurimaja. Asula muudab tähelepanuväärseks seal toimuv koljaadatsaaride pidustus, mis on kantud UNESCO inimkonna suulise ja vaimse pärandi meistriteoste nimekirja. Riiklikul tasemel on kaitse all Siemiežava käsitöötaiesed. Vaatamisväärsuseks on sealne kirik (aastast 1720). Siemiežavat mainitakse esimest korda XV sajandi teisel poolel, toona kuulus asula Olelkowiczitele. Aastal 1578 sai asulast alev. Põhjasõja ajal alev rüüstati. Poola jagamisel loovutas riik Siemiežava aastal 1793. Alev hakkas kuuluma Minski kubermangu. XIX sajandil oli alev tuntud oma traditsiooniliste käsitsi valmistatud tikandite poolest. Kuni 1917. aastani oli Siemiežava Venemaa Keisririigi koosseisus, 1918–1920 kuulus Valgevene Rahvavabariiki, 1920–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. Aastal 1959 muudeti alev külaks. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2015. Vaadatud 29. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kanepi kirikuaed

Kanepi kirikuaed on kirikuaed Kanepi kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kanepi alevikus Kanepi vallas Põlva maakonnas. Kirikuaed on olnud kasutusel kalmistuna arvatavasti alates 1674. aastast, kui rajati Kanepi esimene puukirik, mis tõenäoliselt asus praegusest kirikust pisut ida pool. 1737. aastal ehitati uus puukirik praeguse kivikiriku kohale ehk siis vanast kirikust pisut lääne pool. Matmine kirikuaeda lõpetati üldiselt millalgi pärast 1772. aastat ning edaspidi maeti kihelkonna surnud vanale kalmistule, pärast 1847. aastat ka uuele kalmistule. Kaevetöödel kas 2002 või 2004. aastal satuti praegusest kirikust idas vundamendile, mis võib olla vana kiriku või kirikuaia osa. Kirikuaias üldiselt pole hauatähiseid. Arvatavasti muutus aia välisilme uue kiriku ehitamise käigus 1804-1810 ning pärast põlengut kiriku taastamise käigus 1831-1938. Ka aia uus piirdemüür ehitati 1838. aastal. Kirikuaeda maeti seega umbes 100 aasta jooksul, kuid maetud inimeste üldarv ei ole teada. Praegu (jaanuaris 2015) on see üldiselt hooldatud. Kanepi kirikuaed on 1999. aastast riiklik ehitismälestis. Selle alal asub mälestisena veel kirikuaia piirdemüür, kirik, II maailmasõja matmispaik ja Vabadussõja mälestussammas. Kanepi kirik Kanepi vana kalmistu Kanepi Vabadussõja mälestussammas Kanepi II maailmasõja matmispaik "Kanepi". - Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 194 Kultuurimälestis nr 23678 "Kanepi kirikuaed" Enn Esko. "Varbuse, Kanepi, Valgjärve". Maalehe Raamat. Tallinn 2005. Lk 61 Kultuurimälestis nr 23679 "Kanepi kirikuaia piirdemüür" "Kanepi". - Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 194 Enn Esko. "Varbuse, Kanepi, Valgjärve". Maalehe Raamat. Tallinn 2005. Lk 61 Kanepi kirikuaed kultuurimälestiste riiklikus registris Kultuurimälestis nr 23679 "Kanepi kirikuaia piirdemüür" Kultuurimälestis nr 23677 "Kanepi kirik" Kultuurimälestis nr 27143 "Vabadussõja mälestussammas" Kultuurimälestis nr 4187 "II maailmasõjas hukkunute ühishaud"
Valents (psühholoogia)

Valents on psühholoogias mõistena kasutusel peamiselt emotsioonidest rääkides. Valents tähendab kas intrinsilist atraktiivsust (positiivne valents) või eemaletõukavust (negatiivne valents). Valentsi võib omistada nii sündmusele, objektile kui olukorrale. Terminit kasutatakse ka spetsiifilisite emotsioonide iseloomustamiseks ning kategoriseerimiseks[viide?]. Negatiivne valents omistatakse tavaliselt negatiivsetele emotsioonidele nagu viha või hirm. Positiivne valents omistatakse tavaliselt positiivsetele emotsioonidele nagu rõõm. Positiivse valentsiga emotsioone kutsuvad esile positiivsed sündmused, objektid või olukorrad ning negatiivse valentsiga emotsioone negatiivsed sündmused, objektid või olukorrad. Valentsi kasutatakse ka illustreerimaks tunnete, afektiivsete seisundite, teatud käitumise või eesmärgi saavutamise hedoonilist tooni. Veel saab valentsi alusel vaadelda ambivalentsust, kui konflikti negatiivsete ja positiivsete valentsikandjate vahel.[viide?] Teoreetikud, kes võtavad emotsioonide, hinnangute ja valikute uurimise aluseks valentsipõhise lähenemise, väidavad, et sama valentsiga emotsioonid mõjutavad hinnanguid ja valikud sarnaselt. Valents tõligti esmakordselt inglise keelde saksa keelest aastal 1935 Kurt Lewini teostes. Ambivalentsusel on psühholoogias pikem ajalugu kui valentsil.[viide?] Valentsi kasutatakse osades emotsiooniteooriates emotsiooni kriteeriumina. Kuna emotsioonil "üllatus" puudub valents on seda emotsiooni püütud emotsioonide nimekirjast välja jätta.[viide?] Valentsile võib omistada arvväärtuse, kuid siiski on mõõdiku enesekohane ja subjektiivne raporteerimine küsitav.[viide?] Selle katsumuse ületamiseks on valentsi võimalik mõõta ka kasutades füsioloogilisi mõõdikuid nagu näoilmed (näo liigutuste kodeerimis süsteemi alusel) või modernseid funktsionaalseid aju piltdiagnostika meetodeid. Sellisteks meetoditeks oleks näiteks funktsionaalne magnetresonantstomograafia (fMRI), elektroentsefalograaf (EEG) või magnetentsefalograaf(MEG) ja positron-emissioon tomograafia (PET). afektiivne neuroteadus afektiteadus Paul Ekman valentsusefekt emotsiooni analüütika Nico H. Frijda, The Emotions. Cambridge(UK): Cambridge University Press, 1986. p. 207
Ivan Tšerezov

Ivan Tšerezov (vene keeles Иван Юрьевич Черезов sündinud 18. novembril 1980 Iževskis) on Venemaa laskesuusataja. Kolmekordne maailmameister. 2006 Torinos hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus 2005 Hochfilzenis maailmameister 4x6 km segateatesõidus 2007 Anterselvas maailmameister 4x7,5 km teatesõidus 2008 Östersundis maailmameister 4x7,5 km teatesõidus 2009 Pyeongchangis pronksmedal 15 km ühisstardiga sõidus Ivan Tšerezovi koduleht Ivan Tšerezov biathlonworldi veebisaidil
MTÜ Vaba Ukraina

MTÜ Vaba Ukraina (ukraina keeles Вільна Україна, vene keeles Cвободная Украина) on 2014–2018 ja alates 2022. aastast tegutsev Eesti mittetulundusühing, mis toetab vaba ja demokraatliku Ukraina arengut ja võitlust oma iseseisvuse eest. Vaba Ukraina on kodanikualgatuse korras tekkinud liikumise Abi Ukrainale järglane Ukraina abistamisel. Vaba Ukraina algatas heategevuskampaania, mille üheks osaks oli heategevuskontsert. 2014. aasta augustist tegutsenud Vaba Ukraina eesmärgiks oli koguda raha Ukraina rindemeedikutele ja konfliktis kannatanutele esmaabivahendite saatmiseks. Raha selleks laekus annetustest, suurim osa Tallinnas Sakala keskuses oktoobris toimunud heategevuskontserdi "Eestist Ukrainale", kus lavale tulid Eesti ja Ukraina muusikud, kaudu. Märgilise tähtsusega on, et erinevalt tavapraktikast ei kulutatud sentigi kogutud rahast ühingu omakulude katteks, kõik summad kasutati ainult saadetavate abivahendite ostmiseks. Vaba Ukraina ja Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste koostöös korraldati Ukraina meedikutele taktikalise tasandi lahingkannatanu käsitlemise (TCCC) instruktorikursusi Eestis. Kahe aasta jooksul läbis sel moel Eestis kursused kokku 100 meedikut.[viide?] 2016. aasta jaanuari lõpul autasustasid Ukraina vabatahtlikud organisatsioonid ühingu liikmeid medaliga "Mehisuse ja halastuse eest», millega reeglina tunnustatakse lahinguis silma paistnud meedikuid. Kuigi otseses lahingutegevuses MTÜ muidugi ei osalenud, loeti ühingu panust võitluses siiski autasu vääriliseks.[viide?] MTÜ Vaba Ukraina katkestas tegevuse 2018. aasta augustis. Nelja tegevusaasta jooksul Ukraina heaks kogutud rahaliste annetuste kogusummaks jäi 287 783,95 eurot, millele lisandus 2014 heategevuskontserdi otsene piletimüügitulu 5277 eurot ja Välisministeeriumi toetus kursuste korraldamiseks summas 73 778,06 eurot.[viide?] MTÜ Vaba Ukraina 2014–2018 meeskond: Andrus Rumm, Gaius Gil, Johannes Kert, Kalev Kallemets, Kuido Külm, Lauri Lemming, Piret Ehin, Ronald Riistan, Sven Salumets, Sten-Hans Vihmar.[viide?] MTÜ Vaba Ukraina meeskond otsustas taastada organisatsiooni tegevuse 2022. aasta aprilli alguses. Seekord on võetud töösse kaks alamprojekti: meditsiinitarvikud ja vaatlusdroonid. 2022. aasta aprillist kuuluvad meeskonda Andrus Rumm, Kuido Külm, Piret Ehin, Ronald Riistan, Sten-Hans Vihmar, Aivo Averin ja Yoko Tees. 2023. aastal kogus MTÜ annetusi umbes 300 000 eurot. MTÜ Vaba Ukraina. "MTÜ Vaba Ukraina kogub annetusi: rindele soovitakse saata meditsiinivarustust ja droone"., Postimees, 12.04.2022 Voltri, Johannes (2. jaanuar 2024). "Inimesed annetasid Ukrainale aasta lõpus viis korda vähem kui aasta alguses". ERR.ee. Vaadatud 16. jaanuaril 2024. MTÜ Vaba Ukraina MTÜ Vaba Ukraina koduleht
Slipp

Slipp on rööbastega kaldtee, mida mööda sõitvatel vankritel vintsitakse laev veest välja staaplile või lastakse sealt vette. Slipp võib olla kaetud ellinguga. Laevade asetuse järgi slipil eristatakse piki-(laev vintsitakse veest või lastakse vette piki slippi, kas vöör või ahter ees) ja põikslippe (laev vintsitakse veest või lastakse vette risti slippi, külg ees). Slipp on ka laeva ahtris olev kaldpind, näiteks kalatraalereil traali tekile tõmbamiseks. Dokk Elling Laevaehitus Laevatehas Staapel Paaditõstuk Mereleksikon. Tallinn, 1996. Lk 68 Mereleksikon. Tallinn, 1996. Lk 394
Frieda Bernstein

Frieda Bernstein (18. september 1924 Odessa – 19. jaanuar 2015 California, USA) oli Eesti pianist, paljude kuulsate lauljate kontsertmeister. Frieda Bernstein õppis Leningradi Riiklikus Konservatooriumis. 1951. aastast kuni emigreerumiseni Ameerika Ühendriikidesse 1995. aastal elas ja töötas ta koos abikaasa, kunstiteadlase Boris Bernsteiniga Tallinnas. Töötades aastakümneid Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (praegu Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia), oli Frieda Bernstein kõrgelt hinnatud kontsertmeister Aleksander Arderi, Jenny Siimoni, Linda Sauli, Tiit Kuusiku, Hendrik Krummi ja Anu Kaalu lauluklassides. Ta töötas ka kammerlauluõpetajana. Frieda Bernstein on saatnud näiteks Anu Kaalu ja Hendrik Krummi kontsertidel Moskvas ja mujal NSV Liidus. 1982 Eesti NSV teeneline kunstitegelane USAs suri Eesti legendaarne pianist Frieda Bernstein