laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Õlavööde

Õlavööde (ladina keeles cingulum membri superioris (inimesel) ja cingulum membri thoracici (loomal); tavakeeles õlad) on paljude selgroogsete kere osa, millele kinnituvad õlavarred, ka skeleti osa. Õlavöötme anatoomia, asend, funktsioonid ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Mao skeletil on õlavööde ja ka esijäsemed täiesti kadunud. Inimese õlavöötme luud on: abaluu (scapula) rangluu (clavicula) all paikneb esimene roie. Õlavöötme levinuimad haiguslikud seisundid on külmunud õla sündroom, rangluumurd, spordivigastus jpt. õlaprotees õlavöötme lihased "Meditsiinisõnastik" 856:2004. Harry W. Greene,Snakes: The Evolution of Mystery in Nature, 1997, University of California Press, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 02.12.2013) (inglise keeles) Meeli Roosalu. Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Schultergürtel seisuga 02.12.2013.
Sikorsky Firefly

Sikorsky Firefly on Sikorsky Aircrafti poolt helikopter Sikorsky S-300 baasil loodud elektrikopteri katseeksemplar. Uurimiseesmärgil loodud helikopterit on nimetatud ka maailma "esimeseks täiselektriliseks helikopteriks" (first all-electric helicopter). Burgeson, John, "Sikorsky to debut first all-electric helicopter", Connecticut Post of Bridgeport, Connecticut, July 25, 2010 Sikorsky Aircraft news release announcing the new helicopter Firefly™ Technology Demonstrator
Ortopeedia

Ortopeedia (ladina keeles orthopaedia) on arstiteaduse ala ja kirurgilise meditsiini eriala, mis tegeleb tugi- ja liikumiselundkonna kaasasündinud väärarengute, vigastuste ja omandatud haiguste ning nende tagajärjel tekkinud deformatsioonide diagnostika ja võimaliku ennetuse ning raviga. Ortopeediaga tegelev eriarst või teadlane on ortopeed. Eestis koolitatakse ortopeede vastava eriala residentuuris Tartu Ülikoolis. Eestis tegutsevad ortopeedia erialaseltsid Eesti Traumatoloogide-Ortopeedide Selts ja Eesti Ortopeedia Õdede Selts. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 5. köide: MAAP-PAIR. Tallinn: Valgus, 1973, lk 529. "Meditsiinisõnastik" 549:2004. Sissekanne arst.ee-s Sissekanne arst.ee-s Sotsiaalministri määrus,Eriarstiabi erialade loetelu, Veebiversioon (vaadatud 02.12.2013)
Gvelfid

Gvelfid olid paavsti toetajad gvelfide ja gibelliinide vahelises võitluses 13. sajandi Itaalias.
Salme küla keskkool

Salme küla keskkool on Gruusias Abhaasias Salme külas tegutsev eesti keskkool. https://web.archive.org/web/20131203011625/http://ekkm.estinst.ee/keskused/koolid/salme-keskkool/ (vaadatud 02.12.2013) Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Sulevi küla kool

Sulevi küla kool oli Gruusias Abhaasias Sulevi külas tegutsenud eesti kool. https://web.archive.org/web/20131203041722/http://www.postimees.ee/print/2509883/abhaasia-eestlased-paluvad-koolitusabi (vaadatud 02.12.2013)
Albany-Schenectady eesti kool

Albany-Schenectady eesti kool (inglise keeles Albany-Schenectady Estonian School) oli USAs tegutsenud eesti kool. See avati täienduskoolina 11. septembril 1960. aastal 12 õpilase ja 4 õpetajaga, juhataja oli siis Helve Parts. Laine Rebassoo õpetas seal lugemist, kirjutamist ja rahvatantsu. Aastatel 1994–1997 ilmus viis numbrit kooli väljaannet Pääsuke, toimetaja Hillevi Obet Paul. Albany-Schenectady Eesti Ühing Rannap, Heino. Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia. Haridusministeerium, 2002 (oluliselt täiendatud 2012). http://isik.tlulib.ee/index.php?id=124 (vaadatud 27. septembril 2014) Pääsuke[alaline kõdulink] Eesti rahvusbibliograafia (vaadatud 27. septembril 2014) Parlo, Erik. Eesti keele õpetamine eesti keelt mittevaldajaile Albany-Schenectady Eesti Ühingu Eesti Koolis 1972/73. õppeaastal : esitatud Eesti Koolide Õpetajate Suveseminaris Järvemetsal, New Jerseys, 21. juulil 1973. a. / Willimantic (Conn.) : Eesti Koolide Keskus USA-s, [1983] (kataloog ESTER)
Baltimore'i Eesti Kool

Baltimore'i Eesti Kool (inglise keeles Baltimore Estonian School) on USA Marylandi osariigis Baltimore'i linnas tegutsev eesti kool. Kooli asutas 1955. aastal Tõnis Roosmaa. https://web.archive.org/web/20131203011439/http://ekkm.estinst.ee/keskused/koolid/baltimore-kool/ (vaadatud 02.12.2013) Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Porfüüriline struktuur

Porfüüriline struktuur on tardkivimi struktuur, mille korral sisalduvad kivimi peenemas põhimassis suuremad fenokristallid. Porfüürilise struktuuriga kivimid on reeglina vulkaanilised. Nende põhimass on afaniitne või peeneteraline. Selles sisalduvad suuremad ja silmale nähtavad fenokristallid, mis erinevalt maapinnal või selle läheduses kiirelt tardunud põhimassile on sügavamal maakoores kauem kasvada jõudnud. Seega on porfüürilise struktuuriga kivimid moodustunud reeglina laavast, mis sisaldas juba moodustunud kristalle. Porfüürilademed tekivad kerkiva magma sambas ja jahtuvad kahes astmes. Esimeses astmes jahtub magma aeglaselt sügaval maakoores ja selle käigus tekivad suureteralised kristallid, mille läbimõõt on vähemalt 2 mm. Teises astmes jahtub magma kiiresti maapinna lähedal või koguni maapinnal, kui ta vulkaanist välja voolab, ja selle käigus tekivad väikeseteralised kristallid, mis ei ole palja silmaga eristatavad. Juhul kui põhimassi moodustavad mineraaliterad on silmale eristamatud, nimetatakse kivimit porfüüriliseks, kui aga põhimass on faneriitne, siis porfüürilaadseks. Vastavalt kivimi keemilisele koostisele jagatakse kivimid porfüürideks ja porfüriitideks. Porfüürid on happelise, porfüriidid aga aluselise koostisega. Kui porfüürilise struktuuri moodustavad päevakivid, siis on porfüürides ülekaalus leelispäevakivid, porfüriitides aga plagioklassid. "Porfüür" või "porfüriit" on enamasti järelliide, mis lisatakse mineraali nimele, mis porfüürilise struktuuri moodustab (näiteks kvartsporfüür) või porfüürilise struktuuriga kivimi põhinimele, näiteks diabaasporfüriit. Basaltporfüriit, mille porfüürilise struktuuri moodustavad mustad augiidi ning oranžid iddingsiidi fenokristallid Kvartsi (läikiv tume) ning kaaliumpäevakivi (punakas) fenokristallidega rüoliit (kvartsporfüür) Rüoliit Coloradost Graniitporfüüri mikrofoto. Fenokristalle moodustavad kvarts (ümar valge sileda pinnaga), kaaliumpäevakivi (prismaline hele kristall pildi alaosas) ning plagioklass (hall triibuline) Saaremaa läänerannikult võib leida punaseid kive, mis sisaldavad väikseid kvartsikristalle. Seda kivimit, mis rahvusvaheliselt tunnustatud terminoloogia kohaselt on rüoliit, nimetatakse tavaliselt Läänemere punaseks kvartsporfüüriks.
Chicago Eesti Kool

Chicago Eesti Kool (inglise keeles Estonian School in Chicago) on USAs Chicago linnas tegutsev eesti kool. Kool avas taas uksed 2008. aastal. Koolis õpetatakse eesti keelt, kodulugu ja muusikat. https://web.archive.org/web/20120921022451/http://ekkm.estinst.ee/keskused/koolid/chicago-kool/ (vaadatud 02.12.2013) Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Lindberghi auhind

Lindberghi auhind (inglise keeles Lindbergh Award) on Sihtasutuse Charles A. ja Anne Morrow Lindbergh poolt alates 1978. aastast igal aastal väljaantav auhind üksikisikutele nende aastatepikkuse panuse eest tehnoloogia ja looduse tasakaalustatud arengusse. Robert O. Anderson (1978) Aurelio Peccei (1979) Edwin Albert Link (1980) Maurice Strong (1981) Paul MacCready, Jr (1982) Jacques-Yves Cousteau (1983) James Doolittle (1984) Russell Train (1985) Thor Heyerdahl (1986) Arthur C. Clarke (1987) Edmund Hillary (1988) Hugh Downs (1989) Robert M. White (1990) Richard Evans Schultes (1991) Dick Smith (1992) Murray Gell-Mann (1993) Samuel C. Johnson (1994) Tai kuninganna Sirikit (1995) Sylvia Earle (1996) Neil Armstrong (1997) John ja Nancy Jack Todd (1998) Amory ja Hunter Lovins (1999) Burt Rutan (2000) Robert Ballard (2001) Thomas Lovejoy (2002) Harrison Ford (2003) Jim Fowler (2003) David Suzuki (2004) Yolanda Kakabadse (2005) Bertrand Piccard (2005) Peter Diamandis (2006) Will Steger (2006) Michael Fay (2007) Ted Turner (2008) Lester Brown (2009) Terry ja Mary Kohler (2009) Jack J. Pelton (2010) Dean Kamen (2011) Forrest Bird (2012) Lindbergh Award lindberghfoundation.org koduleht Lindbergh Award
Gibelliinid

Gibelliinid olid keisri toetajad gvelfide ja gibelliinide vahelises võitluses 13. sajandi Itaalias.
Kolme peale

"Kolme peale" on ansambli Kõrsikud 2012. aasta album. Musta varju saatel Tuulehoog Mööda koduvälju Ainult sul Ära tule Tuubi tuubi Sinu jälg Pühajärv Murdja Kevadaimus
Sinu südames

"Sinu südames" on ansambli Kõrsikud 2013. aasta album. Suuda öelda ei Oksad toomepuult Vihmapiisad Must lind Neli jäätist (kontsertsalvestis, Sindi, mai 2013) Nevermind Kaua Isiklikult Vilma (kontsertsalvestis, Tartu, veebruar 2013) Viimases jaamas
Mõtkõ

Mõtkõ (ukraina keeles Митки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 785. Pindala on 2,43 km².
Berestivka (Lõpovetsi rajoon)

Berestivka (ukraina keeles Берестівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 445. Pindala on 1,876 km².
Pimss

Pimss on happelise koostisega õhuline vulkaaniline kivim. Pimss moodustub plahvatuslike vulkaanipursete käigus happelisest ehk ränirikkast magmast. Pimss on tardunud silikaatne vaht, mis sisaldab enam vesiikuleid (tühikuid) kui kivimassi ennast. Seetõttu on pimss nii kerge, et ujub enamasti vees. Värvuselt on pimss hele, struktuurilt klaasjas. Pimsi vahtja tekstuuri põhjustajaks on rõhu vähenedes magmast vabanenud gaasid, mis viskoossest ränirikkast magmast väljapääsu pole leidnud. Pimsiga umbes sama keemilise koostisega on rüoliit ja graniit. Pimssi kasutatakse peamiselt abrasiivina. On arvatud, et pimss võis pakkuda vajalikke tingimusi elu tekkimiseks Maal enam kui 3,5 miljardit aastat tagasi, puutudes kokku äikese, hüdrotermilistes avadest pärinevate süsivesinike ja metallidega ning Päikeselt lähtuva ultraviolettkiirgusega. "Elu hälliks olid vulkaanilised kivimid?" Novaator, 6. september 2011
ERS

ERS on lühend, mis võib tähendada järgmist: Eestimaa Rahvahariduse Selts Eesti Reumatoloogide Selts Eesti Rukki Selts Eesti Televisiooni ja Raadio Segakoor Euroopa kaugseiresatelliit (inglise European Remote-Sensing Satellite) Eesmine ristatiside
Monaco lipp

Monaco lipp on Monaco riigi- ja rahvuslipp. Praegusel kujul on kasutuses 4. aprillist 1881. Ristkülikukujuline lipp on horisontaalselt jagatud võrdselt kaheks osaks: ülal punane, all valge.
Manus

Manus võib tähendada järgmisi asju: ladina keeles käsi meilisõnumile lisatud fail Manus, Uus-Guineale kuuluv saar munandimanus
Eesjäse

Eesjäse (membrum thoracicum, tavakeeles ka esijäse) on paljude loomade tugi- ja liikumisaparaadi paariline jätketaoline kehaosa, mis on ühendatud kerega õlavöötme kaudu. Eesjäsemete peamiseks funktsiooniks on looma keha ning liikumise toetamine. Eesjäsemete areng, anatoomia, asend, luud, lihased, veresooned ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Lindudel on eesjäse muutunud tiivaks. Madudel on esijäsemed on täiesti kadunud. Eesjäsemel eristatakse vöödet ja vabaosa. Eesjäseme alaosad on : kaenal (axilla) õlavars (branchium) küünarnukk (cubitus) küünarvars (anterbrachium) eesjalg ehk käsi (manus). Eesjäsemel eristatakse järgmisi piirkondi (regiones articulationis humeri): õlaliigesepiirkond (regio articulationis humeri) kaenlapiirkond (regio axillaris) õlavarrepiirkond (regio brachii) kolmpealihase-piirkond (regio tricipitalis) küünrapiirkond (regio cubiti) küünarnukipiirkond (regio olecrani) küünarvarrepiirkond (regio antebrachii) randmepiirkond (regio carpi) kämblapiirkond (regio metacarpi) kämbla-varbalüli liigese piirkond proksimaalne varbalüli piirkond (regio phalangis proximalis) proksimaalne varbalülidevahe-liigese piirkond (regio interphalangea proximalis) keskse varbalüli piirkond (regio phalangis mediae) distaalse varbalüli piirkond (regio phalangis distalis) jt. Eesjäseme luud (ossa memberi thoracici) moodustavad õlavöötme, õlavarre, küünarvarre ja eesjala skeleti. käsi Sir Richard Owen,On the nature of Limbs. A discourse, 1849, London John Van Voorst, OpenLibrary raamat veebiversioon (vaadatud 03.12.2012) (inglise keeles) Enn Ernits, Esta Nahkur, Koduloomade anatoomia, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
Dean Kamen

Dean Lawrence Kamen (sündinud 5. aprill 1951 New York Long Island) on Ameerika ettevõtja ja leiutaja. 1997 – valiti USA Inseneriakadeemia liikmeks 2002 Lemelson-MIT Prize Winner TED – Dean Kamen: Inventor Bio of Dean Kamen – from Wired Magazine Listen to the Dean Kamen interview on Radiophiles.org TED Talks: Dean Kamen on inventing and giving at TED in 2003 Kamen's biography at FIRST "Segway creator unveils his next act" – Dean Kamen aligning with Iqbal Quadir, the founder of Grameen Phone to bring remote villages electricity and cell phones Inventor Profile at National Inventors Hall of Fame Dean Kamen's US patents Speech by Dean Kamen at Bates College Commencement 2007 TED Talks: Dean Kamen previews a new prosthetic arm at TED in 2007 D:All Things Digital, May, 2008, video of Kamen on the topic of robotic prosthetics UK Daily Telegraph profile of Kamen by Adam Higginbotham Interview and profile of Dean Kamen in The Guardian, 22 July 2009, Mark Harris Interview with Dean Kamen in Engineering & Technology, 30 November 2009, Mark Harris Dean Kamen: The emotion behind invention at TED in 2010 Dina Kraft. Segway inventor Dean Kamen brings his high-tech vision to Israel
Connecticuti Eesti Kool

Connecticuti Eesti Kool (inglise keeles Connecticut Estonian School) on USA-s Connecticuti osariigis tegutsev eesti kool. Aastatel 1992–2013 oli kooli juhataja Kristi Rakfeldt, 2013. aastast juhatab kooli Merike Siismets. https://web.archive.org/web/20131207025459/http://ekkm.estinst.ee/keskused/koolid/connecticuti-kool/ (vaadatud 02.12.2013) LEP-ESTO oli 20 lapsele pöördeline sündmus. Eesti Elu, 12. juuli 2013 "Vaba Eesti Sõna. Eestlaste organisatsioonid USA-s ja Kanadas". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. november 2018. Vaadatud 11. veebruaril 2016. Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Lakewoodi Eesti Kool

Lakewoodi Eesti Kool (inglise keeles Lakewood Estonian Supplementary School) on USAs New Jersey osariigis Lakewoodi linnas tegutsev eesti kool. https://web.archive.org/web/20131207024524/http://ekkm.estinst.ee/keskused/koolid/lakewoodi-kool/ (vaadatud 02.12.2013) Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Los Angelese Eesti Täienduskool

Los Angelese Eesti Täienduskool (inglise keeles Los Angeles Estonian Supplementary School) on USAs Los Angelese linnas tegutsev eesti kool. https://web.archive.org/web/20131207023707/http://ekkm.estinst.ee/keskused/koolid/los-angelese-kool/ (vaadatud 02.12.2013) Koolist Eesti Instituudi kodulehel
New Yorgi Eesti Kool

New Yorgi Eesti Kool (inglise keeles New York Estonian School) on USAs New Yorgis 1939. aastast tegutsev eesti kool.. Koolis õpetatakse eesti keelt, kodulugu, ajalugu, rahvatantsu ja laulmist. "New Yorgi Eesti Kooli ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. oktoober 2017. Vaadatud 9. oktoobril 2017. https://web.archive.org/web/20131207041703/http://ekkm.estinst.ee/keskused/koolid/new-yorgi-kool/ (vaadatud 02.12.2013) New Yorgi Eesti Kool Koolist Eesti Instituudi kodulehel
San Francisco Lastekool

San Francisco Lastekool (inglise keeles Estonian School in San Francisco) on USAs San Franciscos tegutsev eesti kool. Kool toimub kaks kord kuus. Koolis õpetatakse eesti keelt ja eesti kultuuri, ajalugu, maateadust läbi laulu, tantsu ja mängu. https://web.archive.org/web/20131207041107/http://ekkm.estinst.ee/keskused/koolid/estonian-school-san-francisco/ (vaadatud 02.12.2013) Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Brüsseli II Euroopa Kool

Brüsseli II Euroopa Kool (prantsuse keeles École Européenne Bruxelles II) on Brüsselis tegutsev Euroopa Koolide süsteemi kuuluv kool, kus õpivad peamiselt Euroopa Liidu institutsioonide töötajate lapsed. Eesti Haridus- ja Teadusministeerium on kooli saatnud õpetama ka noorema ja vanema kooliastme eesti keele õpetaja. Lasteaia- ja noorema kooliastme eesti keele õpetaja on Kristina Ude, vanema kooliastme eesti keele õpetaja on Edward Kess. 2015/2016. õppeaastal õppis Brüsseli II Euroopa Kooli nooremas kooliastmes eesti keelt emakeelena 107 ja vanemas kooliastmes 50 õpilast. Euroopa Koolid Brüsseli IV Euroopa Kool Eesti Kool Belgias Eestist Euroopa Koolide süsteemi lähetatud töötajad. Sihtasutuse Euroopa Kool veebisait. Brüsseli II Euroopa Kool. Eesti Instituudi veebisait. Koolist Eesti Instituudi veebisaidil
Eesti Kool Hollandis

Eesti Kool Hollandis (hollandi keeles Estse School in Nederland) on Hollandis aastast 2007 tegutsev eesti keelt ja kultuuri õpetav pühapäevakool. Koolis õpetatakse eesti keelt, rahvatantsu, laulmist, meisterdamist, ajalugu, draama- ja loodusõpetust. Kool toimub iga kuu teisel pühapäeval Amsterdamis. https://web.archive.org/web/20131207054102/http://ekkm.estinst.ee/keskused/koolid/eesti-kool-hollandis/ (vaadatud 03.12.2013) "Eesti Kool Hollandis". Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Aurelio Peccei

Aurelio Peccei (4. juuli 1908 Torino – 14. märts 1984 Torino) oli Itaalia ettevõtja, Rooma klubi asutaja ja esimene president. The Chasm Ahead, Macmillan, NY (1969), ISBN 0-02-595360-5 The Human Quality, Pergamon Press (1977), ISBN 0-08-021479-7 One Hundred Pages for the Future, Pergamon Press (1981), ISBN 0-08-028110-9 Before It Is Too Late, with Daisaku Ikeda, Kodansha America (1985), ISBN 0-87011-700-9 Rooma klubi "The Legacy of Aurelio Peccei Twenty Years after his Passing and the Continuing Relevance of his Anticipatory Vision" 60,5 KiB Memoirs of a Boffin - Chapter 13: The Club of Rome Quotes from The Human Quality
Omaha keel

Omaha keel kuulub siuu keelte hulka. Alternatiivsed nimed omaha keelele on mahairi, ponka, ppankka ja umanhan. Keele staatuseks on 8a (suremas). Keelt kasutatakse ainult palvetes, eriti matustel, laulude laulmisel, koosolekute teadaandmiseks. Keelekõnelejate vanuseks on 60 ja rohkem. Walthillis on omaha keele arendamiseks loodud Umonhoni rahvuskooli kultuurikeskuses programm. Keelt õpetatakse hõimu kolledžis ja Lincolnis asuvas Nebraska Ülikoolis. Ja Red Rock´i keskkoolis on välja arendatud omaha keele programm. Omaha keeles on järgmised arvsõnad: 1 – Win 2 – Nonbá 3 – Thábthin 4 – Dúba 5 – Sáton 6 – Shápe 7 – Péthonba 8 – Pethábthin 9 – Shónka 10 – Gthébon Omaha artikleid kasutatakse muuhulgas järgmiste klasside märkimiseks: Nu akha – "see mees" (lähedalasuv) Nu thinkhe – "see mees" (meie lähedal) Zhonkhe – "see kaigas" (pikk, horisontaalne) Zhonthe – "see puit" (vertikaalselt asetatud) Omaha keeles on SOV sõnajärg. Näiteks: Nu-akha sezini-the th-athon. "Mees jõi apelsinimahla." Omahakeelne näitelause: MaNs^tiN'ge=akha ikkaN' z^u'=gigdhe tti'=bi=ama. "Jänes elas oma vanaemaga, ütlesid nad." Omaha keel kasutab LaFlesche kirjaviisi , mille on leiutanud Francis LaFlesche. Omaha on hääldatud „oh-muh-hah“. Omaha keeles kõlab see nimi pigem „u-mahn-hahn“, koos nasaalsete vokaalidega. See tähendab jõe ülemjooksu inimesi. Ponka on hääldatud „pong-kah“ ja see oli hõimu linna nimi. [1] Ethnologue (vaadatud 22. oktoobril 2013) https://itunes.apple.com/us/app/omaha-basic/id705614006?mt=8 (22.10.2013) Brown, K. Ogilvie, S. CONCISE ENCYCLOPEDIA OF LANGUAGES OF THE WORLD. Elsevier Ltd. 2009. Lk. 803–804. Koontz, J. Syntax: Siouan Languages. http://spot.colorado.edu/~koontz/omaha/syntax.htm(16.10.2013) Eschenberg, A. THE ARTICLE SYSTEM OF UMONHON (OMAHA). 11.mai.2005. http://linguistics.buffalo.edu/people/faculty/vanvalin/rrg/The%20Article%20System%20of%20Umonhon%20Diss.pdf(26.10.2013) Koontz, J. Syntax: Siouan Languages. http://spot.colorado.edu/~koontz/omaha/syntax.htm Orthography. What is the LaFlesche orthography. http://spot.colorado.edu/~koontz/faq/orthography.htm (16.11.2013). Omaha Indian Fact Sheet. http://www.bigorrin.org/omaha_kids.htm(18.10.2013)[alaline kõdulink]. 7. Ponca Indian Fact Sheet. http://www.bigorrin.org/ponca_kids.htm(18.10.2013)[alaline kõdulink].
Leelispäevakivi

Leelispäevakivid ehk kaalium-naatriumpäevakivid (inglise alkali feldspar) on päevakivide hulka kuuluvad kivimit moodustavad mineraalid. Leelispäevakivil ei ole kindlat keemilist koostist. Ta moodustab isomorfse rea puhtast ortoklassist (K[AlSi3O8]) puhta albiidini (Na[AlSi3O8]). Päevakivide hulka kuuluvad mineraalid jagatakse kaheks – leelispäevakivideks ehk kaalium-naatriumpäevakivideks ning plagioklassideks ehk naatrium-kaltsiumpäevakivideks. Et kristallstruktuur ei muutuks ebastabiilseks, ei saa leelispäevakivid sisaldada üle 5% kaltsiumi ning vastupidi, plagioklassid ei saa sisaldada rohkelt kaaliumi. Leelispäevakivide hulka kuuluvad mineraalid on ortoklass, anortoklass ja sanidiin. Vahel loetakse leelispäevakivide hulka kuuluvaks ka albiiti, mis paikneb plagioklasside ja leelispäevakivide piiril. Puhtad leelispäevakivid on valged või läbipaistvad, kuid lisandite tõttu võivad nad olla värvunud mitmesugustes toonides, peamiselt punakalt või roosakalt, meenutades tailiha viile. Leelispäevakivid on väga tavalised mineraalid, mida leidub nii tard-, moonde- kui ka settekivimite koostises. Leelispäevakive sisaldavad kivimid on näiteks graniit, arkoos ja gneiss. Levinuim leelispäevakivi ortoklass on ka üks Eesti rannaliivade põhikomponente kvartsi ja vilgukivi kõrval. Kvartsirikkad liivad on valgemad, suuremal hulgal päevakive sisaldavad liivad aga oranži, punaka või roosaka varjundiga. Lõuna-Eesti tugeva punase või roostepruuni tooniga liivakividele (nt Taevaskoja paljandites) annab värvi neis sisalduv raud. Päevakivi Kaaliumpäevakivi
Edwin Albert Link

Edwin Albert Link (26. juuli 1904 Huntington, Indiana – 7. september 1981 Binghamton, New Yorgi osariik) oli USA lennunduse, allveearheoloogia ja sukelaparaatide ala teerajaja. Tema loodud aeronautika, navigatsiooni ja okeanograafia seadmetele anti välja 27 patenti. Tema tuntuim leiutis on lennusimulaator ehk "Linki treener" (Link Trainer), "Sinine karp" (Blue Box) ja "Piloodi treener" (Pilot Trainer). Hellwarth, Ben (2012). Sealab: America's Forgotten Quest to Live and Work on the Ocean Floor. New York: Simon & Schuster. ISBN 978-0-7432-4745-0. LCCN 2011015725. Link, Marion Clayton (1973). Windows in the Sea. Washington, D.C.: Smithsonian Institution Press. ISBN 0-87474-130-0. MacInnis, Joe (1975). Underwater Man. New York: Dodd, Mead & Company. ISBN 0-396-07142-2. Sténuit, Robert (1966). The Deepest Days. Trans. Morris Kemp. New York: Coward-McCann. LCCN 66-10428. van Hoek, Susan; Link, Marion Clayton (2003). From Sky to Sea: A Story of Edwin A. Link. Flagstaff, AZ: Best Publishing. ISBN 0-941332-27-6. "Link Foundation Information". Link Foundation. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. juuli 2011. Vaadatud 3. detsember 2013. Kelly, Lloyd L. as told to Robert B. Parke. The Pilot Maker. New York: Grosset & Dunlap, 1979, First edition 1970, p. 33. ISBN 0-448-02226-5 Biography of Edwin A. Link, Binghamton University Libraries A biographical sketch of Edwin A. Link The Edwin A. Link and Marion Clayton Link Collections Finding Aids, Binghamton University Bibliography of The Edwin A. Link Collection of the Evans Library at Florida Institute of Technology The Link Foundation U.S. Coast Guard report on fatal Johnson Sea Link accident
Pariisi Eesti Kool

Pariisi Eesti Kool (ametliku nimega Pariisi Eesti Kool: Meie Kool; prantsuse keeles École Estonienne de Paris) on aastast 2008 Pariisis tegutsev eesti kool. Koolis õpetatakse näiteks eesti keelt, kirjandust ja laulmist. Kool toimub üks kord kuus. https://web.archive.org/web/20131207084237/http://ekkm.estinst.ee/keskused/koolid/pariisi-eesti-kool/ (vaadatud 03.12.2013) Koolist Eesti Instituudi kodulehel