laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Astrid Väizene

Astrid Väizene (sündinud 1. märtsil 1971) on eesti koreograaf, tantsupedagoog ja rahvakultuuri edendaja. Ta on asutanud Tantsuselts As-Sa MTÜ, mis on katusorganisatsioon järgmistele rahvatantsurühmadele: segarühm Tammed ja Toomed, naisrühm Harku Harakad, naisrühm Hele ning Tibutare Tibud. 1986–1989 Värska keskkool 1989–1991 Tallinna Majandustehnikum – õigusteadus/jurist 1991–1995 Viljandi Kultuurikolledž (nüüd Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia) – kultuuriosakond, tantsujuhtimine 2004–2006 Tallinna Ülikool – koreograaf-lavastaja Eesti Vabariigi presidendi tänukiri 2009 Rahvatantsu- ja Rahvamuusikajuhtide Harjumaa Ühenduse tänukiri 2012 Harku valla teenetemärk kultuurielu edendamise eest 2012 Tabasalu Ühisgümnaasiumi tänukiri õpilaste eduka juhendamise eest 2014 Harku valla tänukiri pühendumuse ja Tuletulemise korraldamise eest 2015 Harku valla tänukiri tänuväärse töö eest kultuurielus 2015 Eesti Vabariigi suursaadiku Jüri Luige tänukiri 2016 Tabasalu Ühisgümnaasiumi tänukiri südamega tehtud töö eest kooli 30. aastapäeval 2017 Eesti Rahvatantsu- ja Rahvamuusika Seltsi tänukiri tehtud töö ja panuse eest XII noorte tantsupeo "Mina jään" õnnestumisse 2017 Harku valla tänukiri pühendunud rahvakultuurialase tegevuse eest 2018 Erna ja Juhan Tui stipendium teenete eest Harku valla kultuuriürituste korraldamisel 2019 Harku valla tänukiri rahvakultuuri edendamise ja kollektiivide juhendamise eest 2019. aasta tantsupeol "Minu arm" Astrid Väizene lapsepõlv ja kooliiga möödus väikeses Setomaa külas Mikitamäel.
Lõokese tänav (täpsustus)

Lõokese tänav on tänav mitmes asulas: Lõokese tänav Haapsalus Lõokese tänav Jõgisoo külas Saue vallas Lõokese tänav Käina alevikus Lõokese tänav Narvas Lõokese tänav Paides Lõokese tänav Pühajõe külas Toila vallas Lõokese tänav Sindis Lõokese tänav Tabasalu alevikus Lõokese tänav Tallinnas Kristiine linnaosa Tondi asumis Lõokese tänav Türil Lõo tänav (täpsustus)
Rumi ejalett

Rumi ejalett (osmanitürgi keeles ایالت روم‎ ehk Eyālet-i Rūm), hiljem Sivasi ejalett, oli Osmanite riigi haldusüksus Põhja-Anatoolias aastatel 1398–1864. Ejaleti halduskeskuseks määrati algselt Amasya, siis Tokati ning hiljem Sivasi linn.
Uku Vainik

Uku Vainik (sündinud 31. mail 1985) on eesti psühholoog, Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi käitumisgeneetika professor ja Montréali neuroloogilise instituudi külalisprofessor. Ta kaitses 2015. aastal Tartu Ülikooli psühholoogia instituudis doktoritöö teemal "Towards a comprehensive framework for the psychological mechanisms of obesity and overeating" (Ülekaalu ja ülesöömisega seotud psühholoogilised mehhanismid: mitmekülgse raamistiku loomine). Töö juhendajad oli Jüri Allik ja Lesley Kathleen Fellows. Vainiku uurimise põhisuunad on tervisepsühholoogia ja isiksusepsühholoogia. Teda huvitab impulsiivuse ja enesekontrolli täpsem mõõtmine. Ta on uurinud peamiselt toitumishäireid. Temast sai seitsmes Eestis töötav teadlane, kes sai 2023. aasta septembris Euroopa Teadusnõukogu alustava teadlase grandi. Selle eesmärgiks on kaardistada kehakaalumuutuste käitumuslikke ja geneetilisi seoseid. 2019. aastal ilmus tema artikkel rasvumise ja sõltuvuse vahelistest seostest ajakirjas Nature Human Behaviour. 2013. aastal pälvis Vainik teise koha Eesti Teadusagentuuri doktoritööde konkursil terviseuuringute kategoorias[viide?] 2013. aastal publikatsioonipreemia käitumis-, sotsiaal- ja terviseteaduste doktorikoolis[viide?] 2014. aastal oli tal Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi parim juuniori publikatsioon[viide?] 2018. aastal sai Uku Vainik Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna publikatsioonipreemia[viide?] Towards a comprehensive framework for the psychological mechanisms of obesity and overeating Eesti Teadusinfosüsteem Vainik, Uku (20. aprill 2017). "Käitumis- ja terviseteadlane Uku Vainik: suhkruga liialdamine ei ole veel sõltuvus, magusahimust saab jagu lihtsate nippide abil harjumusi muutes 30". Eesti Päevaleht. Vaadatud 27.01.2021. Vainik, Uku (13. jaanuar 2015). "Uku Vainik | Miks dieedi pidamine nii tihti nurjub?". Youtube. Vaadatud 27.01.2021. Harrik, Airika (5. september 2023). "Eesti teadlane otsib miljonigrandi toel kaalulangetuse ja käitumise seoseid". Novaator. Vaadatud 09.09.2023. European Research Council (5. september 2023). "ERC Starting Grants 2023" (PDF). Vaadatud 09.09.2023. Tatrik, Katre (29. oktoober 2019). "Uus uuring: kas rasvumist saab võrrelda sõltuvusega?". ERR Novaator. Vaadatud 27.01.2021. Recycling personality papers to understand obesity and addictions Uku Vainik Eesti Teadusinfosüsteemis
Merzifon

Merzifon on linn Türgis Amasya provintsis. Merzifon asub 109 km kaugusel Samsunist, 325 km kaugusel Ankarast ja 40 km kaugusel provintsi keskusest Amasyast.  Merzifon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Marko Uibu

Marko Uibu (sündinud 8. jaanuaril 1983) on eesti sotsiaalteadlane, Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi sotsiaalse innovatsiooni kaasprofessor. Doktoritöö "Religioossus kui kultuuriline tööriistakast: Eesti uue vaimsuse analüüs" kaitses ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 2016. aastal. 2022 Tartu Ülikooli aumärk 2013. aastal ilmus "Mitut usku Eesti III. Valik usundiloolisi uurimusi", mille toimetaja oli Marko Uibu (Tartu Ülikooli Kirjastus). "Marko Uibu". Originaali arhiivikoopia seisuga 13.05.2017. Vaadatud 28.01.2021. "ETIS Marko Uibu". Vaadatud 28.01.2023. Maran, Kaur (5. november 2016). "Doktoritöö uuris, kuidas suhtuda levivatesse uue vaimsuse õpetustesse". Postimees. Vaadatud 28.01.2021. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. "Mitut usku Eesti III. Valik usundiloolisi uurimusi: uue vaimsuse eri". Tartu Ülikooli Kirjastus. 2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.01.2021. Vaadatud 28.01.2021. Marko Uibu Eesti Teadusinfosüsteemis
Indrek Tulp

Indrek Tulp (sündinud 29. juulil 1976) on arvutuskeemia- ja biotehnoloogiateadlane. Tulp kaitses doktoritöö "Keemiliste ja bioloogiliste omaduste mitmemõõtmeline analüüs" Tartu Ülikooli keemia instituudis 2010. aastal. Ta juhib Eesti Teadusagentuuri ressursside väärindamise programmi. Enne seda oli ta Tartu ülikooli tehnoloogiainstituudi molekulaarse biotehnoloogia vanemteadur.[1] Indrek Tulbi teadustöö põhilised suunad on arvutuskeemia, in silico ravimidisain, biotehnoloogia. Erioskused on näiteks molekulaardiagnostikas, meditsiinikeemias, molekulaarmodelleerimises ja arvutuskeemias.[2] 2006. aastal pälvis Indrek Tulp Prantsusmaal seminaril "12th International Workshop on Quantitative Structure-Activity Relationships in Environmental Toxicology" parima noorteadlase stendiettekande auhinna. "Teadusprogrammide osakond". ETAG. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.01.2021. Vaadatud 27.01.2021. Indrek Tulp Eesti Teadusinfosüsteemis
Mesika tänav (täpsustus)

Mesika tänav on tänava nimi järgmistes Eesti asulates: Mesika tänav, tänav Kalme külas Elva vallas Mesika tänav, tänav Kiili alevis Mesika tänav, tänav Kudjape alevikus Mesika tänav, tänav Käärdi alevikus Mesika tänav, tänav Narvas Mesika tänav, tänav Rannamõisa külas Harku vallas Mesika tänav, tänav Sõmeru alevikus Mesika tänav, tänav Tabasalu alevikus Mesika tänav, tänav Tammiste külas Tori vallas Mesika tänav Tartus Variku linnaosas Mesika tänav, tänav Urge külas Kohila vallas Mesika põik Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Rando Värnik

Rando Värnik (sündinud 30. augustil 1969) on eesti teadlane, Eesti Maaülikooli maamajanduse ökonoomika õppetooli juht (Professor), Agroinfo projektijuht. 2001. aastal sai ta Eesti Põllumajandusülikoolis majandusdoktori kraadi agraarökonoomika erialal. Ta on ajakirja German Journal of Agricultural Economics teadusnõukogu liige, samuti ajakirja Food Economiks toimetuskolleegiumi liige. Värniku põhiline uurimissuund on põllumajandusökonoomika: maamajanduse konkurentsivõime ja jätkusuutlikkus, ökonoomika, samuti biomajandus. Ta on esinenud Vikerraadio saates "Nutikas", kus rääkis varustuskindluse tagamise uuringust (november 2020) ja kirjutanud ajalehte Äripäev artikli "Rando Värnik: biomajandus tekitab tulevikus suure hulga töökohti" (aprill 2019). 1997 – Põllumajandusministeeriumi noorte agraarökonomistide konkursi esimene koht 2007 – Põllumajandusministeeriumi hõbedane teenetemärk 2012 – Raefondi preemia 2015 – Eesti Maaülikooli teenetemedal 2017 – Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja aumärk "EestiMAA Heaks" Värnik, Rando; Remmik, Aadi (juuli 2019). "Miks piimatootjate tootmiskasum erineb?". Agroinfo. Vaadatud 27.01.2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Nutikas. Rando Värnik. Uuring varustuskindluse tagamisest". Vikerraadio. 26. november 2020. Vaadatud 27.01.2021. Vainola, Jana (18. aprill 2019). "Rando Värnik: biomajandus tekitab tulevikus suure hulga töökohti". Äripäev. Vaadatud 27.01.2021. Rando Värnik Eesti Teadusinfosüsteemis
Mere põik

Mere põik on tänav mitmes Eesti asulas: Mere põik on tänav Kloogaranna külas Lääne-Harju vallas Mere põik on tänav Rannamõisa külas Harku vallas Mere põik on tänav Sinimäe alevikus Mere põik on tänav Tabasalu alevikus Mere põik on tänav Tahkuranna külas Häädemeeste vallas Mere põik on tänav Võsu alevikus Mere tänav Mere puiestee (täpsustus)
Aavo Sõrmus

Aavo Sõrmus (sündinud 10. detsembril 1972) on eesti teadlane, AS Toidu- ja Fermentatsioonitehnoloogia Arenduskeskuse (TFTAK) teadur ja nõukogu esimees, Bioexpert OÜ juhataja. Tema teadustöö põhisuund on biotehnoloogia. Ta on olnud Põllumajandusministeeriumi põllumajandussaadusi töötleva tööstuse ja kaubanduse osakonna juhataja kohusetäitja ja oli Saue vallavolikogu liige. Aavo Sõrmus oli heategevusorganisatsiooni Lions International liige ja on Tallinna Tehnikaülikooli vilistlaskogu toetajaliige. 2020. aastal osales Aavo Sõrmus eraõiguslike teadusasutuste esindajana Haridus- ja Teadusministeeriumi teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse muutmise ettevalmistamisel. "Töötajad". Bioexpert. Vaadatud 27.01.2021. "Kuhu kaob raha ja mida selle eest uuritakse?". Tallinna tehnikaülikool. 17. oktoober 2019. Vaadatud 27.01.2021.[alaline kõdulink] "President Kersti Kaljulaid külastas Toidu- ja Fermentatsioonitehnoloogia Arenduskeskust". Originaali arhiivikoopia seisuga 1.02.2021. Vaadatud 27.01.2021. Aavo Sõrmus ETIS (vaadatud 28. jaanuaril 2021) "Saue Vallavolikogu kontaktid". Originaali arhiivikoopia seisuga 26.01.2021. Vaadatud 27.01.2021. "Eesti-Ukraina valitsustevahelise kaubandus-, majandus-, teadus- ning tehnikaalase koostöökomisjoni Eesti-poolse uue koosseisu nimetamine". Riigiteataja. 5. juuni 2001. Vaadatud 27.01.2021. "Olev Mägi mälumäng LC Tallinn Vanalinn auhindadele". Vaadatud 27.01.2021. "Vilistlaskogu liikmed". Tallinna tehnikaülikool. Vaadatud 27.01.2021. "Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse muutmise ettevalmistamise juhtrühma koosolek" (PDF). Haridusministeerium. 1. oktoober 2020. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11.12.2021. Vaadatud 27.01.2021. Aavo Sõrmus Eesti Teadusinfosüsteemis
Obertrum am See

Obertrum am See on turulinn (Marktgemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Salzburgi liidumaal Austrias. Linn asub Salzburgist ligikaudu 15 km põhja pool Flachgaus Obertrumer See järve lõunaotsas. Järv koos Mattsee, Wallersee ja Grabenseega moodustab Salzburgi järvede turismipiirkonna. Obertrumi ümbritsevad Haunsberg idaküljel ja Buchberg lääneküljel. Obertrum am Seed mainiti esimest korda 1143. aastal kui "Druma", mis on ligikaudne vaste "mere lõunaotsale". See tuleb tõsiasjast, et minevikus olid kolm naaberjärve omavahel ühenduses. 1398. aastani hoidis Passau piiskopkond enda kontrolli all piirkonda Mattsee juures, sealhulgas Obertrumi. Sestpeale oli see osa Salzburgi peapiiskopkonnast, millega koos sai sellest 1805. aastal Austria osa. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Koca Sinan Paša

Koca Sinan Paša (1520 Topojan – 3. aprill 1596 Konstantinoopol) oli albaania päritolu Osmanite riigi suurvesiir, sõjaväelane ja riigitegelane.
Vračari kõrgendik

Vračari kõrgendik on Belgradi linnaosas Vračaris asuv lavamaa, mille absoluutkõrgus on 134 meetrit üle merepinna. 1891. aastal ehitati sinna hea asukoha tõttu meteoroloogiajaam. Tänapäeval asuvad seal Püha Savva kirik, mis on nähtav peaaegu kõikidest linna vaatekoridoridest, ja Karađorđevi park koos Karađorđe Petrovići mälestusmärgiga.
Tiit Jürimäe

Tiit Jürimäe on Euroopa Liidu ametnik. Ta on Euroopa Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi vanemekspert. Eelnevalt on ta juhtinud ka Euroopa Komisjoni teaduse peadirektoraadi lennunduse osakonda ja transpordidirektoraadi strateegiaüksust. "Haridus- ja Teadusministeeriumi 2020-2035 strateegiaperioodi kavandamise eksperdi- ja partneriüritus" (PDF). Haridus- ja teadusministeerium. 16. mai 2018. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11.12.2021. Vaadatud 28.01.2019. Piirsalu, Jaanus (22. aprill 2013). "Tiit Jürimäe unikaalne amet: Euroopa lennunduse tuleviku planeerimise juhtimine". Eesti Päevaleht. Vaadatud 28.01.2021.
Maleva tänav (täpsustus)

Maleva tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Maleva tänav on tänav Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas Maleva tänav on tänav Loksal Maleva tänav on tänav Pärnus Maleva tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis Maleva tänav on tänav Valgas Hiiu-Maleva tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu ja Nõmme asumis Uus-Maleva tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis Maleva põik on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis
Henry Kattago

Henry Kattago on eesti riigiametnik. Ta on Riigikantselei strateegiadirektor ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi innovatsioonipoliitika komisjoni liige. Ta on haridus- ja teadusministeeriumi asekantsler. Kattagol on magistrikraad rahvusvahelise ärijuhtimise erialalt Estonian Business Schoolis. Kask, Toomas (14. aprill 2020). "Riigikantselei strateegiadirektori sõnul ei ole aeg piirangute leevendamiseks veel küps". Postimees. Vaadatud 28.01.2021. "Valitsus kinnitas innovatsioonipoliitika komisjoni koosseisu". Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium. 31. jaanuar 2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 3.02.2021. Vaadatud 28.01.2019. "Riigikantselei uus strateegiadirektor on Henry Kattago". Riigikantselei. 6. aprill 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 1.02.2021. Vaadatud 28.01.2021. Kann, Lemmi (27. veebruar 2024). "Lääne-Nigula vallavanem: koolivõrku ei saa korrastada kirvemeetodil, nagu valitsus plaanib". Maaleht. Vaadatud 27. veebruaril 2024.
Rainis Haller

Rainis Haller (sündinud 17. augustil 1975) on eesti matemaatik. Ta on lõpetanud 1992. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli. Doktorikraadi sai ta väitekirjaga "M(r,s)-inequalities" 2002. aastal Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonnas. Ta on Tartu Ülikooli matemaatika ja statistika instituudi funktsionaalanalüüsi kaasprofessor, matemaatilise analüüsi professor ja Eesti Matemaatika Seltsi president. Tema peamine uurimissuund on matemaatika funktsionaalanalüüs. 2002 Arnold Humala preemia 2015 Parim õppejõud, matemaatikute valik 2017 Tartu Ülikooli aumärk Ladva, Asso (7. detsember 2020). "Õpetajad: digiõppematerjalid on vajalikud, aga ei asenda koolitundi". Õhtuleht. Vaadatud 28.01.2021. "Rainis Haller, TÜ". Originaali arhiivikoopia seisuga 1.02.2021. Vaadatud 28.01.2021. Kukin, Kelly (19. juuni 2019). "Eesti matemaatika seltsi president: põhikoolieksamite kaotamine kahjustaks Eesti arengut". Postimees. Vaadatud 28.01.2021. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Rainis Haller Eesti Teadusinfosüsteemis
Masti tänav (täpsustus)

Masti tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Masti tänav on tänav Avinurme alevikus Masti tänav on tänav Luige alevikus Masti tänav on tänav Masti külas Kohila vallas Masti tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis Masti tänav on tänav Uuemõisa alevikus Masti tee
Metalli tänav (täpsustus)

Metalli tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Metalli tänav on tänav Ebavere külas Väike-Maarja vallas Metalli tänav on tänav Jõhvis Metalli tänav on tänav Pärnus Metalli tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis Metalli tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas Metalli tänav on tänav Uhtna alevikus Metalli tänav on tänav Viljandis Metalli tee, tänav Otepääl
Mõisa tänav (täpsustus)

Mõisa tänav on tänav järgmistes Eesti asulates: Mõisa tänav on tänav Essu külas Haljala vallas Mõisa tänav on tänav Jüri alevikus Mõisa tänav on tänav Kaisma külas Põhja-Pärnumaa vallas Mõisa tänav on tänav Kehras Mõisa tänav on tänav Kureküla alevikus Mõisa tänav on tänav Küti külas Vinni vallas Mõisa tänav on tänav Mustjala külas Saaremaa vallas Mõisa tänav on tänav Narvas Mõisa tänav on tänav Nurme külas Tori vallas Mõisa tänav on tänav Piira külas Vinni vallas Mõisa tänav on tänav Suislepa külas Viljandi vallas Mõisa tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Haabersti asumis Mõisa tänav on tänav Uhtna alevikus Mõisa tänav on tänav Vedu külas Tartu vallas Mõisa tänav on tänav Õisu alevikus Hariduse tänav Viljandis on kandnud Mõisa tänava nime Mõisa tee (täpsustus) Mõisa põik Uuemõisa alevikus
Kenzō Tange

Kenzō Tange (jaapani keeles 丹下 健三 Tange Kenzō; 4. september 1913 Ōsaka – 22. märts 2005 Tōkyō) oli ülemaailmselt tunnustatud jaapani arhitekt, kes võitis 1987. aastal Pritzkeri auhinna. Kuna Skopje linn Jugoslaavia SFVis kandis 1963. aasta maavärina tõttu kaugeleulatuvaid kahjustusi, siis palus ÜRO arhitektil kaks aastat hiljem taastamistööde ümberplaneerimises osaleda.
Mõisa tee

Mõisa tee on tänav järgmistes Eesti asulates: Mõisa tee on tänav Erra alevikus Lüganuse vallas Mõisa tee on tänav Habaja alevikus Kose vallas Mõisa tee on tänav Kostivere alevikus Jõelähtme vallas Mõisa tee on tänav Järva-Jaani alevis Mõisa tee on tänav Kiiu alevikus Kuusalu vallas Mõisa tee on tänav Klooga alevikus Lääne-Harju vallas Mõisa tee on tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas Mõisa tee on tänav Kuusiku alevikus Rapla vallas Mõisa tee on tänav Käravete alevikus Järva vallas Mõisa tee on tänav Maardus Mõisa tee on tänav Uuemõisa alevikus Haapsalu linnas Mõisa tee on tänav Viimsi alevikus Viimsi vallas Mõisa tänav (täpsustus) Mõisa põik Uuemõisa alevikus
Akasaka palee

Akasaka palee (jaapani keeles 赤坂離宮 ehk Akasaka rikyu) on Jaapani valitsuse üks kahest riiklikust külalistemajast. Pealinnas Tōkyōs asuv neobarokk-stiilis ehitis valmis aastatel 1899–1909. Kyōto geihinkan
Erika Rosimannus

Erika Rosimannus (kuni 1968 Erika Vettmann; 1. jaanuar 1947 Atsekõnnu talu Vändras – 9. aprill 2021) oli eesti luuletaja ja proosakirjanik. Erika Rosimannus oli Vaike Treufeldti (sündinud: Sööt) ja Leopold Vettmanni teine laps. Vanem õde Eva suri pooleteise nädalasena Siberi katku. 1949. aasta Stalini massiküüditamise ajal põgenesid ema, vanaema „Memm“ (Ella Sööt (sündinud Pärn, Sikana mõisavalitseja tütar) ja amputeeritud jalgadega vanaisa „Tata“ (Karl Sööt) ning Rakvere onu Harald Treufeldt (hilisem kasuisa ja 1952. aastal sündinud õe Ene isa) koos väikese Erikaga oma Atsekõnnu kodutalust Vändra vallas metsa ja pääsesid Siberisse saatmisest. Hiljem varjati end sugulaste juures Sikanas. Metsast välja tulemise järel pagendati Kurvitsa sovhoosi Päidrele (praegu Viljandi vald), algul Laatre, hiljem Asu tallu, kus elati kuni 1953. aastani. Esimesse klassi läks Erika 1955. aastal Loodi Algkooli, Teisest kuni kaheksanda klassini käis Käru Põhikoolis. Seejärel õppis Tallinna I Keskkoolis (tänane Gustav Adolfi Gümnaasium), mille lõpetas 1966. aastal. Erika Rosimannus oli aastatel 1986–1997 Kirjanike Klubi Pegasus direktor. Oma esimese luuletuse kirjutas ta 1966. aastal. Erika Rosimannus oli Kodanike Komitee liikumise eestvedajate hulgas Raplamaal ning valiti Raplamaa kihelkonnakomitee liikmeks. Erika Rosimannus oli abielus 1968. aastast Ülo Rosimannusega neil on kolm last: poeg Rain Rosimannus (sündinud 1968) on ettevõtja ja poliitik, tütar Ruth (sündinud 1970) on kosmeetik, poeg Risto Rosimannus (sündinud 1977) on ettevõtja. Luulekogu „ Etteaste “, kirjastus Kodutrükk , Tallinn,  2012. Ühe mälu pank, kirjastus Hea Tegu, Pärnu, 2014. Argipäev, kirjastus Hea Tegu, Pärnu, 2017. Pärnu kirjarahva antoloogia 3, kirjastus Hea Tegu , Pärnu, 2017. 17 köidet päevikuid Tartu Kirjandusmuuseumis
Svjatoslav Richter

Svjatoslav Richter (vene keeles Святослав Теофилович Рихтер Svjatoslav Teofilovitš Richter; 20. märts 1915 Žõtomõri lähedal Ukrainas – 1. august 1997 Moskvas) oli saksa päritolu vene pianist. Richter õppis klaverit mängima sakslasest isa käe all, kes oli organist. Ta õppis palju iseseisvalt ja täiendas end hiljem Moskva Konservatooriumis Heinrich Neuhausi juures. Ta esitas palju Sergei Prokofjevi muusikat ja kammermuusikat koos David Oistrahhi ja Mstislav Rostropovitšiga. Tema tuntumate plaadistuste seas on ka Ferenc Liszti klaverikontsertide salvestised 1961. aastast. 1950 – Stalini preemia 1955 – Vene NFSV rahvakunstnik 1961 – Lenini preemia 1961 – NSV Liidu rahvakunstnik 1975 – Sotsialistliku töö kangelane 1980 – Oktoobrirevolutsiooni orden 1986 – Léonie Sonningi muusikaauhind 1996 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia
Kelder (perekonnanimi)

Kelder on perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kelder 368 inimesel: 188 mehel ja 180 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kelder meeste puhul 325. kohal ja naiste puhul 397. kohal. Harri Kelder, eesti koolijuht (1928–2013) Jaan Kelder, eesti ajakirjanik (1971–) Johannes Kelder, eesti näitleja, lavastaja ja liikumisjuht (1919–1993) Koit Kelder, eesti muusik (1978–) Priit Kelder, eesti ajaloolane, filosoof ja riigiametnik (1945–2019) Toomas Kelder, eesti disainer ja muusik (1964–2002) Vilma Kelder, eesti õigusteadlane (1927–2000) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/Kelder (vaadatud 28.01.2021) Kelder statistikaameti andmebaasis
Raamat (perekonnanimi)

Raamat on perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raamat 327 inimesel: 147 mehel ja 180 naisel. Perekonnanimede levikult oli Raamat meeste puhul 475. kohal ja naiste puhul 401. kohal. Helmut Raamat, eesti kergejõustiklane ja kergejõustikutreener (1934–) Helvi Raamat, eesti laulja (sopran) ja filmiprodutsent (1947–) Rein Raamat, eesti filmilavastaja (1931–) Rein Raamat, eesti füüsik (1941–) Kirsi Raamat Elvis Raamat https://www.stat.ee/nimed/pere/Raamat (vaadatud 28.01.2021) Raamat statistikaameti andmebaasis
Lääts (perekonnanimi)

Lääts on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lääts 355 inimesel: 145 mehel ja 210 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lääts meeste puhul 485. kohal ja naiste puhul 313. kohal. Heli Lääts, eesti laulja (1932–2018) Kertu Lääts, eesti majandusteadlane (1972–) Koit Lääts, eesti keemik (1928–2008) Lui Lääts, eesti teatritegelane (1945–) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/Lääts (vaadatud 28.01.2021) Lääts statistikaameti andmebaasis
Männi tee (täpsustus)

Männi tee on tänav järgmistes Eesti asulates: Männi tee, tänav Haabneeme alevikus Viimsi vallas Männi tee, tänav Haljala alevikus Haljala vallas Männi tee, tänav Haaslava alevikus Kastre vallas Männi tee, tänav Järveküla külas Rae vallas Männi tee, tänav Krei külas Kose vallas Männi tee, tänav Laadi külas Häädemeeste vallas Männi tee, tänav Matapera külas Viljandi vallas Männi tee, tänav Mändjala külas Saaremaa vallas Männi tee, tänav Neeme külas Saaremaa vallas Männi tee, tänav Pada-Aruküla külas Viru-Nigula vallas Männi tee, tänav Paldiskis Männi tee, tänav Pärnu-Jaagupi alevis Männi tee, tänav Saku alevikus Saku vallas Männi tee, tänav Sillaotsa külas Paide linnas Männi tee, tänav Spithami külas Lääne-Nigula vallas Männi tee, tänav Tali külas Saarde vallas Männi tee, tänav Tiskre külas Harku vallas Männi tee, tänav Vatsla külas Saue vallas Männi tee, tänav Vohnja külas Kadrina vallas Männi tänav (täpsustus) Männi põik (täpsustus)
Männi põik (täpsustus)

Männi põik on tänav mitmes Eesti asulas: Männi põik, tänav Abja-Paluojal Männi põik, tänav Haabneeme alevikus Viimsi vallas Männi põik, tänav Kiisa alevikus Saku vallas Männi põik, tänav Luige alevikus Kiili vallas Männi tänav (täpsustus) Männi tee (täpsustus)