laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Paunköide

Paunköide ehk kottköide ehk kukkurköide, ka kukkurraamat on keskajal kasutusel olnud raamatuköite vorm: köidet kattev nahk oli ühes servas pikendatud ja sõlmeks kokku kurrutatud. Selle sõlme abil sai köidet riputada vööle nagu kukrut ja raamatut oli võimalik lugeda seda vöölt lahti võtmata. Paunköite kõrgaeg oli Saksamaal ja Madalmaades 14.–15. sajandil, vähesel määral valmistati neid veel ka 16. sajandil enne tüübi käibelt kadumist. Seda köitetüüpi on kujutatud paljudel sellest perioodist pärit tahvelmaalidel ja puuskulptuuridel, kuid paunköiteid endid on säilinud vähe. Üht paunköidet, Magnus Erikssoni linnaõiguse koodeksit, säilitatakse ka Tallinna linnaarhiivis. Niguliste kiriku peaaltaril kannavad paunköidet käes kaks puust nikerdatud pühakufiguuri: kesksest Maarja kroonimise stseenist paremal seisev Matteus ja oletatavasti püha Siimon parema sisetiiva ülemises reas. Paunköites raamatuga oli kujutatud ka Tartu Jaani kiriku krutsifiksigruppi kuulunud apostel Johannese skulptuur, mis 1941. aastani asus Riia Ajaloomuuseumis. Paunköiteid teevad köitekunstnikud ka tänapäeval, näiteks Raivo Vahtra 2010. aastal paunköitesse köidetud piibel. Pühak paunköitega käes freskol Kemptenis, u 1460 Martin Schongaueri "Püha perekond", Maarja süles on paunköites või chemise '​is raamat Kottköide misericordia '​l Saint-Jean-de-Maurienne'i katedraalis Katharina Roederile kuulunud 16. sajandi kottköide, 1540. Karlsruhe, Badische Landesbibliothek, Cod K 3356 2v-3r "Raamatukogusõnastik". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. november 2023. Vaadatud 21. novembril 2023. I. Teder. Naha- ja köitekunsti ajalugu. Eesti Kunstiakadeemia, 2004 Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 Haruldane paunköide. - Tallinna Linnaarhiiv V. Raam, Gooti puuskulptuur Eestis. Kunst, 1976 50 köidetud aastat. - EESTI KÖIDE / EstonianBinding's Blog, november 21, 2015
Koorküla Piirijärv

Piirijärv (ka Koorküla Piirijärv, läti keeles Glēzeris, Pīri ezers) on looduslik järv Eesti-Läti piiril. Järve Läti-poolne osa jääb Härgmäe valla territooriumile ja Eesti-poolne osa Tõrva valla Jeti küla territooriumile. Järve pindala on 2,2 ha, pikkus 240 m, laius 140 m ja kaldajoone pikkus 611 m. Järve vesi on pruunikat värvi. Kaladest esineb seal haugi, ahvenat ja särge. Piirijärv keskkonnaportaalis Pīri ezers
Marta Lotta Kukk

Marta Lotta Kukk (sündinud 28. märtsil 1999 Viljandis) on eesti laulja ja lauluõpetaja. Muusikaõpinguid alustas Kukk pärimusmuusika laagrites, seejärel õppis ta Pärnus Toomas Volli laulustuudios koori- ja soololaulu ning muusikakoolis viiulit. Hiljem Tallinnasse asudes õppis ta Georg Otsa nimelises muusikakoolis rütmimuusika osakonnas laulmist, võttes juurde ka kitarritunde. Tema õpetaja on Ithaka Maria. Ta on tegutsenud mitmes ansamblis, näiteks Before The Outro ning Analoog. Ta on töötanud lauluõpetajana Tallinnas Taisi Rosenbergi huvikoolis Taisi Laululapsed. Esimest korda esines Marta Lotta Kukk televisioonis 2022. aasta sügisel Kanal 2 saates "Ma näen su häält", esitades talisupleja rollis lugu "Love never felt so good". 2023. aasta sügisel osales ta TV3 saates “Eesti otsib superstaari“, kus jõudis kümne finalisti hulka, kuid langes 12. novembril viiendana edasisest konkurentsist välja. Ta on esinenud ka ETVs. Marta Lotta Kukk on kirjutanud laulud "Valssi", "Emale" ja "Ära siit vihma käest". Staarisaate tiitlit jahtiv Marta Lotta on osalenud ka Kanal 2 menukas saates, elu24.ee, 20. september 2023 Ithaka Maria õpilane pääses staarisaate finaali: tema hääl on väga kihvtis kohas!, tv3.ee, 25. oktoober 2023 Marta Lotta Kukk tahab vastamisi minna oma nimekaimuga: tahaks finaalis kukepoksi!, tv3.ee, 12. november 2023 EDASI TÄHTEDE POOLE! Staarisaates viiendaks jäänud Marta Lotta Kukk: olen õppinud rasketel hetkedel endale lubama olla kurb ja lootusetu, Õhtuleht, 12. november 2023 VIDEO | Superstaarisaatest ootamatult lahkuma pidanud Marta Lotta Kukk: mul oli sellel nädalal väga suur ärevus, et selle kõigega hakkama saada, Kroonika, 13. november 2023 Ithaka Maria oma õpilase Marta Lotta superstaarisaatest väljalangemisest: tean natuke, mis tema silmade taga sel ajal toimus..., Kroonika, 14. november 2023 Saatest «Eesti otsib superstaari» televaatajate hinge pugenud Marta Lotta Kukk väljalangemisest ja enda plaanidest, elu24.ee, 15. november 2023
Bituumen

Bituumen on üldnimetus looduslikult esinevatele põlevatele tahketele või vedelatele süsivesinike segudele. Peamiselt bituumenist koosnevad näiteks nafta ja asfalt. Asfalt Kerogeen
Geotropism

Geotropism, ka gravitropism on üks kuuest tropismi liigist, mis kirjeldab taime juurte orienteeritud kasvu raskusjõu suhtes. Olenemata taime asendist suundub juur geotroopselt allapoole. Selline nähtus on põhjustatud gravitatsioonist. Omadus esineb ka seentes. Taime juured kasutavad gravitatsiooni ning raskusjõudu kasvujuhina, väänates juured alati maapinnaga vastakuti ehk alla. Gravitatsioonist põhjustatud kasv tagab juurte kinnitumise pinnasesse, et taim saaks edasipidiselt toitained ning vett. Gravitatsiooni tunnetavad taimed rakkude abil (statotsüüdid), mille sees asetsevad selleks spetsialiseerunud organellid – tihedad amüloplastid (statoliidid), mis vajuvad raku asendi muutudes selle põhja. Arvatakse, et selline amüloplastide füüsikalises mõttes alla suunas vajumine aktiveerib retseptorid, mis panevad taime võsu ja juure oma kasvusuunda korrigeerima. Charles Darwin, inglise loodusuurija, oli esimene, kes dokumenteeris geotropismi, avastades, et taime juured näitavad positiivset geotropismi ning taime varred negatiivset geotropismi. Raamat, kus esineb geotropismi esimene kirjeldus avaldati aastal 1881. Geotropism on paljude juurtega taimede üldtunnuseks. Kõige selgemalt on näha seda potitaime ümberkukkumisel, kui taime vars demonstreerib negatiivset geotropismi kasvades ülespoole, kuid juured, mis ulatuvad potist välja, küündivad peale poti ümber minekut maapinna poole ehk demonstreerivad positiivset geotropismi. Geotropismi kui nähtust on uuritud peamiselt vertikaalselt kasvavates taimedes, nagu näiteks seemikute juured, mais, tomat, tubakas, munguba ning hiljuti harilik müürlook. Johnson, Gregory B. (1999). "Tropism" (inglise). World Book Encyclopedia. Darwin, Charles (1881). The power of movement in plants (inglise). New York: D. Appleton and Company. Lk 623. Oidermaa, Jaan-Juhan; Veromann, Linda-Liisa (29. juuni 2016). "Lugeja küsib: miks taimed ülespoole kasvavad?". Vaadatud 29. novembril 2023. Haga, Ken; Takano, Makoto; Neumann, Ralf; Lino, Moritoshi (17. jaanuar 2005). "The Rice COLEOPTILE PHOTOTROPISM1 Gene Encoding an Ortholog of Arabidopsis NPH3 Is Required for Phototropism of Coleoptiles and Lateral Translocation of Auxin". National Library of Medicine. Vaadatud 29. novembril 2023. Science Buddies Staff (13. september 2022). ""How Do Roots Grow When the Direction of Gravity Changes?"". Science Buddies. Vaadatud 28. novembril 2023. Srivastava, Lalit Mohan (2002). "Tropic and Nontropic Responses to Environmental Signals". ScienceDirect. Vaadatud 29. novembril 2023.
Jan Neruda

Jan Nepomuk Neruda (9. juuli 1834 Praha – 22. august 1891 Praha) oli tšehhi kirjanik, ajakirjanik ja kriitik, üks kaasaegse tšehhi luule rajajaid, tšehhi realismi esindaja. Neruda luuletused on mitmekesise temaatikaga, ta kirjutas nii filosoofisi luuletusi kui ka isamaalisi hümne. Lisaks luuletustele kirjutas ta ka proosat ja näidendeid. Oma satiirilises luules pilkab ta Praha kõrgklassi. 1871. aastal saadeti ta riigist välja ning järgnenud aastatel reisis ta Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Ungaris, Kreekas ja Egiptuses. Ta oli alkohoolik ja elas kogu oma elu viletsuses. Tšiili nobelist Pablo Neruda võttis oma pseudonüümi Jan Neruda auks. "Hřbitovní kvítí" (1857) "Malostranské povídky" (1877) "Písně kosmické" (1878) "Balady a romance" (1878–1883)
Raio Piiroja

Raio Piiroja (sündinud 11. juulil 1979 Pärnus) on endine Eesti jalgpallikoondise jalgpallur ning praegune ettevõtja ja kalur. 26. novembril 2017 teatati, et Piirojast saab Pärnu JK president. Eesti koondises on Piiroja alates 1998. aastast mänginud 113 mängu ja löönud kaheksa väravat. Koondisedebüüdi tegi Piiroja 21. novembril 1998 sõpruskohtumises Armeenia vastu. 85. minutil vahetas ta välja Viktor Aloneni. Mäng kaotati 1:2. Mängu päeval oli Piiroja 19-aastane. Piiroja koondise 100. mäng oli neli korda eri põhjustel edasi lükkunud, viiendal korral toimus see Uruguay vastu. Eesti koondise kapteni 100. mäng lõppes Eesti 2:0 võiduga. Tema Eesti koondise lahkumismäng toimus 31. märtsil 2015. Piiroja maksujuhtum Norras Maksukontroll teatas Piirojast 2011. Politsei esitas Piirojale süüdistuse, kuna kahtlustab, et ta sai salajasi palgamakseid Eesti agendifirma kaudu, mis sai klubilt raha ajal, kui Eesti mängija oli FFK-s. 2014 märtsi lõpus teati, et Piiroja nõustus ilmuma ringkonnakohtusse nn ülestunnistusasjas ehk teisisõnu, et ta oleks siis tunnistanud Norra maksudest kõrvalehoidumist, mille osas on teda aastaid uuritud. Eesti koondis Aasta parim jalgpallur 2002, 2006, 2007, 2008, 2009 Norra Norra karikas 2006 2016 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2021 – Pärnu teenetemärk (teenete eest sportlasena ja liikumisharrastuse edendajana) Raio Piiroja õde Birjo on tuntud telesarjast "Buss" ja pärast seda tehtud fotode poolest. 2005. aasta suvel abiellus Raio Pärnus oma ammuse elukaaslase Marjega. Nad olid tutvunud kümmekond aastat varem spordilaagris, kus Raio oli jalgpalluri ja Marje suusatajana. Piirojad lahutasid ametlikult abielu 2015. aasta suvel. Uue elukaaslasega on Raio Piirojal poeg. Eesti jalgpallikoondislaste loend "Kõik Eesti internatsionaalid". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 23. novembril 2012. Pärnu JK presidendiks sai Piiroja, peatreeneriks Prins Soccernet.ee Piiroja: hea on taas trenni teha (video!) Fännid tegid Piirojale lahkumisüllatuse Aasta parimad jalgpallurid. Eesti Jalgpalli Liit Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 456 Raio Piiroja endine abikaasa avameelselt lahutusest: mu maailm kukkus kokku, Delfi Publik, 5. jaanuar 2017 Endine vutiäss Raio Piiroja saab uue elukaaslasega lapse 8. juuni 2016 Biograafia ESBL-is Andres Vaher: Raio Piiroja Operi poliitikalembusest: "Tegelgu igaüks ikka oma tööga.", Õhtuleht, 27. november 2008 Raio Piiroja: Jätkan uuel hooajal ilmselt Fredrikstadis ERR Sport, 29. jaanuar 2010 Raudse Raio anatoomia: seitse operatsiooni pealaest jalatallani EPL, 19. oktoober 2013
Jalakakuru tänav

Jalakakuru tänav on Jalaka tänava haru Jalaka ja Vasara tänava vahel Tartus.
Kingu tänav

Kingu tänav on tänav Tartus. Tänav algab Puiestee tänaval paralleelselt Mäe tänavaga.
Piper Laurie

Piper Laurie (sünninimi Rosetta Jacobs; 22. jaanuar 1932 Detroit, Michigan – 14. oktoober 2023 Los Angeles, California) oli USA näitleja. Ta sõlmis 1949. aastal lepingu Universal Studiosiga ja seejärel anti talle lavanimeks Piper Laurie. Tema läbimurderoll oli komöödiafilmis "Louisa" (1950), kus ta mängis koos Ronald Reaganiga. Oma näitlemisoskuste lihvimiseks suundus ta 1950. aastatel New Yorki ja asus seal põhjalikumalt näitlemist õppima. 1961. aastal mängis ta koos Paul Newmaniga peaosas filmis "Mängur" ("The Hustler"). See roll tõi talle Oscari nominatsiooni parima naispeaosatäitja kategoorias. Laurie' järgmine roll oli alles 15 aastat hiljem, Stephen Kingi teosel põhinevas filmis "Carrie", kus ta kehastas filmi nimitegelase fanaatiliselt usklikku ema Margaret White'i. See roll osutus jällegi väga edukaks, tuues talle Oscari ja Kuldgloobuse nominatsooni parima kõrvalosatäitja kategoorias. Samuti on Laurie tuntud 1986. aasta filmist "Jumalast hüljatud" ("The Children of a Lesser God"), kus esitatud rolli eest pälvis ta taas parima naiskõrvalosatäitja Oscari nominatsiooni. Samal aastal mängis telefilmis "Promise", võites rolli eest Primetime Emmy auhinna. Alates 1980. aastatest mängis Laurie paljudes telesarjades. Tema kuulsaim teleroll on Catherine Martellina David Lynchi sarjas "Twin Peaks" (1990–1991). Selle rolli eest võitis ta Kuldgloobuse, lisaks esitati veel kolmele Primetime Emmy auhinnale. Kuldgloobusele või Primetime Emmy auhinnale esitati ta veel rollide eest telesarjades "Ogalinnud" ("The Thorn Birds"; 1983), "St. Elsewhere" (1983) ja "Frasier" (1999). 1950. aastate alguses kurameeris ta toonase filmitähe ja hilisema USA presidendi Ronald Reaganiga. Aastatel 1962–1982 oli ta abielus filmikriitik Joe Morgensterniga. 1971. aastal adopteerisid nad tütre. Gates, Anita (14. oktoober 2023). "Piper Laurie, Reluctant Starlet Turned Respected Actress, Dies at 91". The New York Times. Vaadatud 22.11.2023 "Piper Laurie: I lost my virginity to Ronald Reagan... and he was no gentleman". express.co.uk. 20.11.2011. Vaadatud 22.11.2023 Piper Laurie andmekogus IMDb (inglise) Whitmore, Greg (16. oktoober 2023). "Piper Laurie: a life in pictures". The Guardian.
Vaik-sarvpoorik

Vaik-sarvpoorik (Ceriporiopsis resinascens) on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente liik. Vaik-sarvpoorik andmebaasis eElurikkus.
Asfalt

Asfalt (kreeka keeles άσφαλτος asphaltos 'mäepigi'), maalikunstis pigmendina kannab ka nimetust bituumen (ladina keeles bitumen sõnadest bix humina 'maavaik', 'maatõrv'), on pruunikasmusta värvusega pigitaoline viskoosne looduslik orgaaniline ühend. Koosneb peamiselt süsivesinikest. Mõned käsitlused eristavad looduslikku asfalti, milles moodustavad keeruka segu nii mineraalne kui orgaaniline osis, bituumenist, mis on asfaldi orgaanilisi asineid sisaldav komponent. Värvainete indeksis kannab asfalt nime NBk6 (Natural Black 6). Asfalti leidub looduses mineraalsel kujul peamiselt nafta muundumise saadusena. Raske nafta koosnebki suurel määral asfaldist. Asfalti sisaldavaid setteid nimetatakse tavaliselt tõrvaliivadeks, ehkki tõrv ja asfalt on erinevad asjad. Enamik tänapäeval kasutatavast asfaldist ei ole ammutatud otse loodusest, vaid on naftatöötlemise saadus. Tumepruun kuni must tahke kuni pooltahke materjal. Lahustub petrooleumis, tärpentinis ja enamikus orgaanilistes lahustites. Maalipigmendina on asfalt valguskindel, kuid õhuhapniku toimel kõveneb, mis võib põhjustada maalipinna kahjustusi. Asfalti kasutati juba 3000 a. eKr Mesopotaamias tellisseintele veekindluse andmiseks, samuti oli see Vana-Egiptuses kasutusel kleepainena. Piibli Esimeses Moosese raamatus on kirjeldatud, kuidas maapigi kasutati Paabeli torni ehituses, samuti esineb selle aine nimetus mujalgi Vanas Testamendis. 17. ja 18. sajandil kasutati asfalti ühe koostisosana läbipaistvas laseerivas vesivärvi- ja õlivärvipigmendis, mida kasutati laseerivate kihtidena varjudes ja mujal. Õlijas pigment aeglustas linaõli kuivamist ja jäi pehme kihina maali pinnale, aja jooksul õhus kõvenedes on ta põhjustanud vanadel maalidel alligaatorinahaga sarnanevaid krakelüüre. Bituumen Raske nafta Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 https://colourlex.com/project/asphalt/ http://cameo.mfa.org/wiki/Bitumen The Color of Art Pigment Database: Pigment Black, PBk http://lab.piibel.net/1Ms-11.html[alaline kõdulink] Asfalt pigmendina portaalis colourex.com G. O'Hanlon. Asphaltum and Bitumen. - naturalpigments.com Asfalt kunsti- ja konserveerimismaterjalide andmebaasis CAMEO Bituumen kunsti- ja konserveerimismaterjalide andmebaasis CAMEO
Ikeda

Ikeda (jaapani 池田) on linn Jaapanis Ōsaka prefektuuris. Asub Ōsakast põhja pool. Oktoobris 2023 oli linnas 104 388 elanikku. 大阪府／大阪府の毎月推計人口, vaadatud 2.04.2021. Ikeda koduleht
Kama (Jaapan)

Kama on linn Jaapanis Fukuoka prefektuuris. Asub Fukuoka ja Kitakyūshū vahel. Kama linn loodi 2006. aastal Yamada linna ning Inatsuki, Kaho ja Usui alevi liitmise teel. Oktoobris 2023 oli linnas 33 460 elanikku. 福岡県　人口移動調査 第１表　市区町村別人口 - データセット - 自治体オープンデータのCKAN, vaadatud 15.11.2020. Kama koduleht
Antikeha kristalluv fragment

Antikeha kristalluv fragment (erialakirjanduses tähistatakse sageli Fc, ingliskeelsest fragment ja crystal) on antikeha molekuli osa, mis on ühesugune kõigi samas organismis toodetud sama tüüpi (nt IgG) antikehade jaoks. Fc ei vastuta antigeeni äratundmise ega sidumise eest (seepärast ei ole Fc struktuuri variatiivsus vajalik), kuid saab ise seostuda nn Fc retseptoriga, mis paikneb mitmete immuunsüsteemi talitlusega seotud rakkude pinnal. Retseptoriga seostumiseks peab antikeha kristalluv fragment olema glükosüülitud. Fc sisaldab antikeha nn raskete ahelate osasid ning Fc saab fragmendina eraldada muust antikehast, kasutades papaias sisalduvat proteaasi papaiini. Nimetuses sisalduv sõna „kristalluv“ tuleneb asjaolust, et Fc kontsentreeritud lahus annab jahutatuna kergesti valgulisi kristalle. Seda märkas esimesena 1959. aastal briti biokeemik Rodney Robert Porter, kes jagas 1972. aastal Nobeli preemiat füsioloogia ja meditsiini valdkonnas oma USA kolleegi Gerald Maurice Edelmaniga – mõlemad teadlased uurisid antikehade struktuurseid iseärasusi. Novo Nordisk A/S (15.02.2012). "Patent EE-EP 2 814 842 B1" (PDF). Eesti Vabariik, Patendiamet. Vaadatud 22.11.2023. Utt, Kaupo Teesalu, Meeme. "1. Antikehade struktuur ja funktsioon". sisu.ut.ee. Vaadatud 22. novembril 2023. Hayes, Jerrard M.; Cosgrave, Eoin F. J.; Struwe, Weston B.; Wormald, Mark; Davey, Gavin P.; Jefferis, Roy; Rudd, Pauline M. (2014). "Glycosylation and Fc receptors". Current Topics in Microbiology and Immunology. 382: 165–199. DOI:10.1007/978-3-319-07911-0_8. ISSN 0070-217X. PMID 25116100. Nardella, F. A.; Teller, D. C. (1985). "Fc intermediate (Fci), a papain-generated fragment of human IgG, intermediate in charge, molecular weight and cleavage between the Fc and Fc' fragments of IgG". Molecular Immunology. 22 (6): 705–713. DOI:10.1016/0161-5890(85)90101-4. ISSN 0161-5890. PMID 4022018. Gallagher, D. Travis; Galvin, Connor V.; Karageorgos, Ioannis (1. september 2018). "Structure of the Fc fragment of the NIST reference antibody RM8671". Acta Crystallographica. Section F, Structural Biology Communications. 74 (Pt 9): 524–529. DOI:10.1107/S2053230X18009834. ISSN 2053-230X. PMC 6130425. PMID 30198883. "The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1972". NobelPrize.org (Ameerika inglise). Vaadatud 22. novembril 2023.
Antikeha antigeeni siduv fragment

Antikeha antigeeni siduv fragment (erialakirjanduses tähistatakse sageli Fab, ingliskeelsest fragment ja antigen-binding) on antikeha molekuli osa, mis vastutab organismi suhtes võõra molekuli ehk antigeeni tuvastamise ja sidumise eest. Fab koosneb antikeha kerge ahela ja raske ahela osadest. Erinevalt Fc fragmendist, mille struktuur on ühesugune kõigi samas organismis toodetud sama tüüpi antikehade jaoks, peab Fab struktuur olema varieeruv, et tagada kõikvõimalike antigeenide (sh haigustekitajate ehk patogeenide) äratundmist. Üks immunoglobuliin G molekul sisaldab kaks antigeeni siduvat fragmenti ning üksikut Fab saab eraldada muust antikehast, kasutades papaias sisalduvat proteaasi papaiini. Dimeersel kujul saab aga F(ab’)2 eraldada, kasutades proteaasi pepsiini. Organismis tagatakse toodetavate Fab struktuuride variatiivsus DNA tasemel, pannes B-rakkudes iga antikeha Fab antigeeni sidumise eest vahetult vastutavat osa (paratoopi) kokku kolmest varieeruva struktuuriga DNA lõigust (nn V(D)J rekombinatsioon). V(D)J rekombinatsioon on oluline ka T-rakkude retseptorite „kokkupanekuks“ ning selle protsessi mehhanismi uurimise eest sai 1987. aastal Nobeli preemia füsioloogia ja meditsiini valdkonnas jaapani molekulaarbioloog Susumu Tonegawa. Novo Nordisk A/S (15.02.2012). "Patent EE-EP 2 814 842 B1" (PDF). Eesti Vabariik, Patendiamet. Vaadatud 22.11.2023. Utt, Kaupo Teesalu, Meeme. "1. Antikehade struktuur ja funktsioon". sisu.ut.ee. Vaadatud 22. novembril 2023. Nikopensius, Merit (2015). "STREPTOCOCCUS UBERIS'E VASTASTE ANTIKEHADE PUHASTAMINE VERESEERUMIST" (PDF). TÜ keemia instituut, bakalaureusetöö. Vaadatud 22.11.2023. Collins, Matthew; Khalili, Hanieh (12. mai 2022). "Soluble Papain to Digest Monoclonal Antibodies; Time and Cost-Effective Method to Obtain Fab Fragment". Bioengineering (Basel, Switzerland). 9 (5): 209. DOI:10.3390/bioengineering9050209. ISSN 2306-5354. PMC 9137653. PMID 35621487. Andrew, Sarah M.; Titus, Julie A. (2003). "Fragmentation of immunoglobulin G". Current Protocols in Cell Biology. Chapter 16: Unit 16.4. DOI:10.1002/0471143030.cb1604s17. ISSN 1934-2616. PMID 18228421. Kinman, Andrew W. L.; Pompano, Rebecca R. (20. märts 2019). "Optimization of Enzymatic Antibody Fragmentation for Yield, Efficiency, and Binding Affinity". Bioconjugate Chemistry. 30 (3): 800–807. DOI:10.1021/acs.bioconjchem.8b00912. ISSN 1520-4812. PMC 6718091. PMID 30649877. Charles A Janeway, Jr; Travers, Paul; Walport, Mark; Shlomchik, Mark J. (2001), "The generation of diversity in immunoglobulins", Immunobiology: The Immune System in Health and Disease. 5th edition (inglise), Garland Science, vaadatud 22. novembril 2023 Roth, David B. (2014). "V(D)J Recombination: Mechanism, Errors, and Fidelity". Microbiology Spectrum. 2 (6). DOI:10.1128/microbiolspec.MDNA3-0041-2014. ISSN 2165-0497. PMC 5089068. PMID 26104458. "The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1987". NobelPrize.org (Ameerika inglise). Vaadatud 22. novembril 2023.
Raamistamine

Raamistamine (inglise keeles framing) on (poliit)kommunikatsiooni võte ja meetod, mille eesmärk on kujundada seda, kuidas mingeid probleeme või teemasid defineerida ning nendest mõelda. Raamistamisel esitletakse teadmisi ja informatsiooni valikuliselt, kasutades erinevaid metafoore, näiteid, kirjeldusi ja visuaale. Selle võtte kasutamisel soovitakse kaasata osasid gruppe (ja teemasid) ning välistada teisi, andes probleemile kindla suunitluse, kuidas seda peaks käsitlema ja lahendama. 2016. aasta USA presidendi valimistel suutis Donald Trump edukalt raamistada Hillary Clintoni kui korrumpeerunud, moraalitu ja ebaausa kandidaadi, kelle poolt ei tohiks hääletada. Trump kasutas järjepidevalt erinevaid loosungeid (nagu "Crooked Hillary"), mis tugevdasid sellist raamistust. See aitas Trumpi edukusele kaasa, mõjutades osa valijaid Hillary vastu hääletama. Gamson, William A.; Modigliani, Andre (juuli 1989). "Media Discourse and Public Opinion on Nuclear Power: A Constructionist Approach". American Journal of Sociology (inglise). 95 (1): 1–37. DOI:10.1086/229213. ISSN 0002-9602. Ward, Neil; Donaldson, Andrew; Lowe, Philip (aprill 2004). "Policy Framing and Learning the Lessons from the UK's Foot and Mouth Disease Crisis". Environment and Planning C: Government and Policy (inglise). 22 (2): 291–306. DOI:10.1068/c0209s. ISSN 0263-774X. Rathje, Steve (20. juuli 2017). "The power of framing: It's not what you say, it's how you say it". The Guardian (Briti inglise). ISSN 0261-3077. Vaadatud 22. novembril 2023.
Jaotussuhe

Jaotussuhe (distributsioon) on kontekstide hulk, milles keeleüksus võib esineda. Leonard Bloomfield teoses "Language" (1933) tutvustab distributiivse analüüsi kahte mudelit: mittekontrastne jaotussuhe (lingv. samased osad, ühe foneemi variandid); kontrastne jaotussuhe (lingv. mittesamased osad foneetikas ja morfoloogias; nt: jäär–määr–säär).
Ekstensionaalsus

Ekstensionaalsus sünonüümsete keelendite asendatavus mingis kontekstis või keeles. Ekstensionaalsus tähendab loogikas ja filosoofias, et liitavaldis ekstensioon sõltub ainult koostisosade ekstensioonidest. Keel või teooria on ekstensiomaalne, kui liitväljendi osaks olevat väljendit saab asendada teise sama ekstensiooniga väljendiga, ilma et see mõjutaks liitväljendi ekstensiooni. Sama ekstensiooniga avaldisi koekstensionaalseteks. Paljud keelelised kontekstid on mitteekstensionaalsed, näiteks kaudne kõne ja võimalikkust kirjeldavad laused. Ekstensionaalne kontekst