laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tartu Ülikooli Kunstikabinet

Tartu Ülikooli Kunstikabinet on joonistusstuudio. Kunstikabinet loodi ülikooli juurde kohe pärast ülikooli peahoone valmimist 1809. aastal, kuid lõpetas tegevuse sama sajandi lõpul seoses fotograafia tulekuga. Alates 1957. aastast on kunstikabinet taas tegutsenud. Aastatel 1957–1962 juhatas seda Juhan Püttsepp ja 1962–1975 Kaljo Põllu. 1975. aastal hakkas kabinetti juhtima Andrus Kasemaa. Alates 1995. aastast juhib seda kunstnik Ilmar Kruusamäe. Kabineti vilistlaste sekka kuuluvad näiteks skulptor Ahti Seppet, disainer ja sisearhitekt Uko Künnap, skulptor Mati Karmin, filmimees ja filosoof Mart Raukas, Kursi koolkonna liikmed, kunstikriitik Heie Treier ja kunstiteadlane Harry Liivrand, kunstnik Albert Gulk ning maalikunstnik Peeter Allik. Nüüdisajal moodustavad suure osa kunstikabineti liikmeskonnast endised ja praegused üliõpilased ja ülikooli töötajad. Kabineti aktiivsem periood oli 1980. ja 1990. aastatel, mil kunstiga tegeldi seal iga päev. 2020. aastal on stuudio avatud paaril päeval nädalas. Juhan Püttsepp Kaljo Põllu Andrus Kasemaa Ilmar Kruusamäe Kursi koolkond Siil, Virgo (detsember 2017). "Kunstikabinetis saab argielust välja murda". Universitas Tartuensis. Vaadatud 01.02.2021. Mäemees, Ivi. "Tartu Ülikooli Kunstikabineti joonistusstuudio". Tartu Üliõpilasmaja. Originaali arhiivikoopia seisuga 5.02.2021. Vaadatud 01.02.2021. Eelrand, Hele (30. november 2017). "Ilmar Kruusamäe: Kunstikabinet on meeldivalt vanamoodne koht". ERR. Vaadatud 01.02.2021.
Náfplio

Náfplio on Argolída piirkonnaüksuse halduskeskus Kreekas. Linn on Argolída lahe oluline meresadam. Alates Kreeka revolutsioonist aastal 1821 oli linn Esimese Kreeka Vabariigi ja Kreeka Kuningriigi pealinn, kuni aastani 1834.
Gaussi seadus magnetvälja jaoks

Gaussi seadus magnetvälja jaoks on C. F. Gaussi poolt formuleeritud seadus, mis kirjeldab magnetpooluste summaarset välja kinnise pinnaga ümbritsetud ruumiosas. Et magnetpoolused esinevad alati paarikaupa: põhjapoolus–lõunapoolus (üksikuid magnetpooluseid – monopooluseid – pole leitud), neutraliseerivad nad vastastikku teineteise mõju. Gaussi-Ostrogradski teoreemile tuginedes võib siis kirjutada seaduse kujul: ∭ V ∇ ⋅ B → d V = 0 {\displaystyle \iiint _{V}\nabla \cdot {\vec {B}}\,{\text{d}}V=0} , mis tähendab, et magnetinduktsioon B → {\displaystyle {\vec {B}}} suletud pinnaga piiratud mahus V {\displaystyle V} on null. Gaussi seadus elektrivälja jaoks
Ajaleht

Ajaleht on perioodiline väljaanne, millel on ajakirjanduslik sisu, sh uudised, intervjuud, artiklid jmt. Ajalehed ilmuvad traditsiooniliselt paberil, paljud ajalehed ilmuvad tänapäeval ka internetis. On ka muust materjalist (näiteks plastist) ajalehti. Päevalehed ilmuvad iga päev. Neile lisaks on eriväljaanded, õhtused väljaanded jmt. Mõnikord nimetatakse päevalehtedeks ka 4–6 korda nädalas või isegi harvem ilmuvaid ajalehti. Eesti Ajalehtede Liidu definitsiooni järgi on päevaleht vähemalt neli korda nädalas ilmuv ajaleht. Eesti suuremad päevalehed on Postimees, Õhtuleht ja Eesti Päevaleht (ilmuvad 6 korda nädalas). Ainus venekeelne päevaleht Eestis on Severnoje Poberežje, mida annab välja Põhjarannik. Nädalalehed ilmuvad iga nädal. Eesti suuremad nädalalehed on Maaleht ja Eesti Ekspress. Kollane ajaleht on kõnekeelne väljend ajalehe kohta, mis peamiselt keskendub sensatsioonidele, skandaalidele ja meelelahutusele. Esimene eestikeelne ajaleht oli Tarto maa rahva Näddali-Leht, mille esimene number ilmus 13. märtsil (1. märtsil) 1806. Perno Postimees ehk Näddalileht, mille esimene number ilmus 5. juunil 1857, pani aluse eesti perioodikale. Välismaa ajalehtedest on suuremate hulgas näiteks The New York Times, Yomiuri Shimbun, Bild, International Herald Tribune, Le Monde, The Wall Street Journal ja Daily Mail. ajakiri ajalehtede loendid Eesti ajalehtede loend välismaa ajalehtede loend Digiteeritud Eesti ajalehed Soome ajalooline ajalehekogu Chronicling America: Historic American Newspapers Ajalehtede veebiväljaanded riigiti
Stoletovi seadus

Stoletovi seadus ütleb, et valguskiirguse toimel metalli pinnalt emiteerivate (väljuvate) elektronide arv on võrdeline kiirguse intensiivsusega. Aleksandr Stoletov oli üks esimesi fotoelektrilise emissiooni uurijad (aastail 1888–1890). Hilisemad uurimised näitasid, et fotoemissioon ei sõltu mitte ainult metalli (või pooljuhi) pinnale langeva elektromagnetkiirguse intensiivsusest, vaid ka selle sagedusest. Et elektronid hakkaksid pinnalt väljuma, peab kiirguse sagedus ületama iga metalli jaoks teatava sageduse – lävisageduse. Sellest madalama sageduse korral ei piisa kiirguse footonite energiast, et elektrone metalli pinnast välja lüüa. Vaadeldud fotoemissiooni nähtust tuntakse välisfotoefektina. ENE 8. köide, 1995
Ficki difusiooniseadused

Ficki difusiooniseadused kirjeldavad difusiooni ja need avaldas Adolf Fick 1855. aastal. Ficki esimese seaduse kohaselt on difusioonvoog (ajaühikus läbi pinnaühiku difundeeruv ainehulk) võrdeline aine kontsentratsioonigradiendiga, kusjuures võrdetegurit nimetatakse difusiooniteguriks (ka difusioonikoefitsiendiks), tähis D {\displaystyle D} . Ficki teine seadus kirjeldab osatuletistega paraboolset tüüpi diferentsiaalvõrrandi – difusioonivõrrandi – kujul kontsentratsiooni C {\displaystyle C} seost mikroosakeste juhusliku liikumisega ajaskaalal makroskoopilises ruumis. Difusioon Keemiaseadused ENE 2. köide, 1987
Innere Stadt (Graz)

Innere Stadt (eesti keeles 'siselinn') on Austria suuruselt teise linna Grazi vanalinn, mis moodustab linna I ringkonna. 1999. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse kantud Stüüria halduskeskuse vanalinna piiritleb idas Muri jõgi. Viini siselinn  Innere Stadt (Graz) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
R. K. Topkin

R. K. Topkin (kodanikunimega Katrin Topkin, neiupõlvenimega Leemets; sündinud 13. juunil 1984) on eesti pedagoog ja ulmekirjanik. Katrin Topkin on lõpetanud 2003. aastal Nõo Reaalgümnaasiumi, 2009. aastal Tartu Kõrgema Kunstikooli tekstiili erialal ja 2013. aastal Tallinna Ülikooli kunstiõpetaja magistriõppe (cum laude). 2014. aastast töötas ta Kiltsi põhikoolis kunstiõpetajana. Hiljem on ta töötanud Porkuni Koolis hariduslike erivajadustega laste õpetajana. RKTopkin on fantaasiakirjanik. Ta hakkas oma esimest romaani kirjutama ülikoolipäevil. "Lumiina ennustus" ilmus 2018. aastal "Lana raamatute" sarja I osana. Sarja teine osa "Kuninganna sügissõda" ilmus 2021. aastal. "Lumiina ennustus" (Lana raamat #1, RKTopkin, 2018) "Kuninganna sügissõda" (Lana raamat #2, RKTopkin, 2021) "NRG lõpetajad 2003". "TKK vilistlased". "TLÜ lõpetajad 2013". Mari-Vivian Laht. Kunstiõpetaja Katrin Topkin muudab koolielu rikkamaks. Maaleht, 04.01.2014. Koduleht RKTopkin Goodreads Mari-Vivian Laht. Kunstiõpetaja Katrin Topkin muudab koolielu rikkamaks. Maaleht, 4. jaanuar 2014
Muri jõgi

Mur või Mura on Kesk-Euroopas voolav jõgi, mille allikas asub Austrias Kõrg-Tauernis 1898 m üle merepinna. See on Drava, mis omakorda suubub peajõkke Doonausse, lisajõgi. Suuremad asulad jõe ääres on Graz ja Leoben. Muri vasakpoolsed lisajõed on Taurach, Liesing, Mürz, Stiefing ja Ledava ning parempoolsed Kainach, Sulm, Ščavnica ja Trnava.
Gustaf Gabrielsson Oxenstierna (1613–1648)

Gustaf Gabrielsson Oxenstierna (29. august 1613 – 31. mai 1648) oli Rootsi riigitegelane, Kronoborgi krahv (1651). 1639 sai temast Västmanlandi maakonna valitseja. 28. mail 1642 määrati ta Eestimaa kuberneriks. 1645 sai ta riigi- ning kantseleinõunikuks. Eestimaa kubernerina oli ta ametis 1646. aastani, olles tuntud kui kirikuolude korraldaja, vabahärra ja piiskop Joachim Jheringi toetaja. Pärast seda töötas ta kuni surmani Soomes Savolaxi maakonnakohtunikuna. Talle kuulus Eestimaal isalt päritud Martna kihelkonna Rannamõisa (Vogelsang) mõis. Tema vanemad olid 1621. aastast Martna kihelkonna Rannamõisa (Vogelsang), 1626. aastast Liivimaa Sigulda (Segewold), Ropaži (Rodenpois) ja Allaži (Allasch) mõisaomanik, Karl IX kammerjunkur ja Östergötlandi hertsog Johani kantsler, Kimito ja Nynase vabahärra Gabriel Gustafsson Oxenstierna (1587–1640) ja viimase esimene abikaasa Märta Bielke (1585–1620), kes oli 1600 Linköpingi veresauna ajal hukatud riiginõuniku, Åkeröst pärit Ture Nilsson Bielke (1548–1600) tütar ning Svante Stensson Sture tütretütar. Tema vend Ture Gabrielsson Oxenstierna af Croneborg (1614–1669) oli Ingerimaa kuberner (u. 1646). Ta abiellus 12. veebruaril 1643 krahvitar Maria Sofia de la Gardiega (1627–1694), kes oli kuninganna Kristiina eestkostevalitsuse liikme krahv Jakob De la Gardie (1583–1652) tütar. Abielust sündisid: Gustaviana Juliana Oxenstierna (1644–1675), 1669. aastast krahv Christoffer Gyllenstierna (1639–1705; Erik Gyllenstierna poeg) abikaasa; Märta Elisabet Oxenstierna (1645–1698), 1672. aastast Läänemaa Varbla (Werpel) mõisaomaniku Gustaf Persson Banéri (1618–1689) abikaasa. Anders Anton von Stiernman: Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...1, 1754, lk.8-9 Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Rannamõisa mõis (Martna khk) Oxenstierna Family Website: Gustaf Gabrielsson Oxenstierna af Croneborg (1613 - 1648)[alaline kõdulink] Gustav Oxenstierna korraldus tsunftijäneste vastu võitlemise kohta aastast 1642 Eesti Ajalooarhiivis
Andre Hanimägi

Andre Hanimägi (sündinud 19. juunil 1989 Valgas) on Eesti omavalitsustegelane ja poliitik, XV Riigikogu liige. 2005–2008 Valga Gümnaasium, humanitaarklass 2008–2011 Tartu Ülikool, sotsiaalteaduskond, bakalaureuseõpe. Eriala: Ajakirjandus ja kommunikatsioon 2013–2015 Tallinna Ülikool, kommunikatsiooni instituut, magistriõpe. Eriala: Organisatsioonikommunikatsioon ja suhtekorraldus Andre Hanimägi kuulus aastatel 2016–2024 Eesti Keskerakonda. Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel XV Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 466 häält ja osutus valituks. 5. jaanuaril 2024 teatas ta Keskerakonnast lahkumisest ja liitumisest Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga. 2009 august Valgamaalane – suvereporter  2010 juuni-august Valga Linnavalitsus – avalike suhete spetsialist 2011–2012 Valgamaalane – reporter 2012–2016 Pirita linnaosavalitsus – avalike suhete nõunik 2016–2019 MTÜ Eesti Keskerakond – avalike suhete juht 2016–2019 Riigikogu Keskerakonna fraktsioon – nõunik 2019–2021 Haabersti linnaosavalitsus – linnaosavanem 2021–2023 Eesti Keskerakonna peasekretär 2023 – Lääne-Tallinna Keskhaigla nõukogu liige "Kuus riigikogu keskerakondlast lahkus parteist, neist neli liitub sotsidega" ERR, 5. jaanuar 2024 CV Haabersti veebilehel Keskerakonna uueks peasekretäriks saab Andre Hanimägi, Postimees, 24. jaanuar 2021
Nikerdamine

Nikerdamine ehk on (puidust, luust vms lõigates töötlemist võimaldavast materjalist) kunstiteoste, ehisdetailide või tarbeesemete voolimine. Tislermööbli dekoreerimisviisidest oli vanasti nikerdamine peamine meetod, vanimateks mööbliloojateks peetakse egiptlasi, kes lõid ka mitmed olulised tööriistad: puur, saag, peitel, kirves, künakirves. Kasutati erinevaid lõikeviise: tasapinnalised väljalõiked, reljeefne, azuurne, pealepandav nikerdus, kõrgreljeefne ja skulptuurne nikerdus. Kasutati erinevaid puiduliike, valik sõltus detaili kasutusotstarbest – keeruline reljeefne ning skulptuurnikerdus tehti valdavalt pärnast või kasest. Pealepandavad suuremad nikerdused pärnast, väiksemad vahtrast, kasest, pöögist, pirnist. Kuni 19. sajandi keskpaigani tehti nikerdusi käsitsi, abivahenditeks vineerisaed, peitlid, puurid, viilid, muud lõikevahendid. Tänapäeval saab puidulõiget teha kas ainult CNC tööpinkidega või kombineerides seda käsitööga – põhivorm valmistatakse tööpingiga ette ja siis tehakse järeltöötlus käsitsi. Puu õõnestamine Puutöö Restaureerimine Puuskulptuur Peitel Nuga Kiviraiumine Luu nikerdamine Mutso, Lauri (26. november 2020). "Puulõikamise kunst pole niisama nikerdamine". Pärnu Postimees. Vaadatud 01.02.2021. Jürison, Jaanus. "Puidulõige". Jaanus Jürisoni blogi. Vaadatud 29.04.2021. "Nikerdamine". Hariduskeskus. Vaadatud 01.02.2021.
Nikita Issajev

Nikita Olegovitš Issajev (vene keeles Никита Олегович Исаев; sünninimi Nikita Olegovitš Subotkin; 12. november 1978 Moskva – 16. november 2019) oli Venemaa poliitik ja ühiskonnategelane. Issajev lõpetas 2001. aastal Kutaffini-nimelise Moskva Riikliku Õigusteaduse Ülikooli. 2006. aastal sai ta Venemaa Riiklikust Humanitaarülikoolist õigusteaduste kandidaadi kraadi. Issajev on riigi sotsiaalmajandusliku kontseptsiooni "Uus NEP. Riiklik majanduspoliitika" autor. Venemaa Föderatsiooni 3. klassi tõeline riiginõunik. 2004. aastal asutas Issajev kindlustusfirma Prime Insurance, 2006. aastal lõi ta holdingettevõtte Prime Group. Aastatel 2006–2011 töötas ta riigiteenistuses (oli 2010–2011 Venemaa Föderatsiooni Regionaalarengu Ministeeriumi territoriaalse arengu eriprojektide departemangu direktor). 2011. aastal naasis Issajev eraettevõtlusse. 2015. aastal asutas ta Aktuaalse Majanduse Instituudi ja 2017. aastal lõi ühiskondliku liikumise Novaja Rossija. 2019. aastal sai Issajev partei Õiglane Venemaa juhi Sergei Mironovi nõunikuks. 16. novembril 2019 teatati meedias, et tuntud poliitik Nikita Issajev suri Tambovi–Moskva reisirongis. RIA Novosti andmeil oli Issajevi surma esialgne põhjus südamepuudulikkus ja ootamatu südameseiskus. Ametlikuks surmapõhjuseks teatati pärast lahkamist infarkt. Jaanuaris 2021 ilmus uuriva ajakirjanduse ja faktikontrolliga tegelevas väljaandes Bellingcat vene väljaande The Insider ja Der Spiegeli ühisuurimuse kohta artikkel, kus anti teada uurimise järeldusest, et "FSB mürgitajate grupi" ohvrite seas võis olla ka Nikita Issajev. Никита Исаев. svpressa.ru В поезде скончался Никита Исаев. zavtra.ru, 16. november 2019 "Идеальное убийство". Христо Грозев – об "отравителях ФСБ". svoboda.org, 27. jaanuar 2021 Названа предварительная причина смерти Никиты Исаева. svpressa.ru, 16. november 2019 Issajevi ja Vladimir Žirinovski verbaalne sõnasõda föderaalsel telekanalil näidatud poliitilises sõus "Voskresnõi vetšer s Vladimirom Solovjovõm". youtube.com, 30. november 2015
Seedri tänav (täpsustus)

Seedri tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Seedri tänav on tänav Haapsalus Seedri tänav on tänav Maramaa külas Tartu vallas Seedri tänav on tänav Mustla alevikus Viljandi vallas Seedri tänav on tänav Narvas Seedri tänav on tänav Pärnus Seedri tänav on tänav Saku alevikus Saku vallas Seedri tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis Seedri tee Seedri põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas
Pilvekaar

Pilvekaar, udukaar või uduvikerkaar (ing k fog bow või cloud bow) on vikerkaarest harvemini esinev optiline nähtus, kus päikesevalgus peegeldub õhus olevatelt piiskadelt tagasi ja tekitab taevasse heleda kaare. Pilvekaar on üsna haruldane nähtus. Pilvekaare tekkeks on vaja väga väikseid, alla 0,1-millimeetriseid udu- või veepiisku. Näha on laia valget kaart ja õrnalt aimatavad on muud vikerkaarest tuttavad värvused. Pilvekaared on valdavalt valkjad sellepärast, et valgus murdub neis palju väiksemates veetilkades kui tavalise vikerkaare puhul. Nii väikeste osakeste puhul hakkab lisaks tavalist vikerkaart põhjustavale dispersioonile mõjuma ka difraktsioon ehk valguse hajumine valguse lainepikkusega sarnases mõõdus olevatelt tõketelt. Udukaare tekkeks on vaja hõredat või hajuvat udu, mida valgustab ülaltpoolt päike. Eestis on udukaart kõige tihemini näha hommikuses rabas enne udu hajumist. Vikerkaar Halo Udukaar Kuuvikerkaar Kamenik, Jüri (13. aprill 2016). "Optilised nähtused pilvedes". Maa Elu. Vaadatud 01.02.2021. Erikson, Roger (18.01.2021). "Pilvekaar". Roxi Fotoblog. Vaadatud 01.02.2021. Kamenik, Jüri (22. september 2009). "Mis on uduvikerkaar ja kuidas see tekib?". ilm.ee. Vaadatud 22. märtsil 2024.
Saue tänav (täpsustus)

Saue tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Saue tänav on tänav Haapsalus Saue tänav on tänav Kuressaares Saue tänav on tänav Lihulas Saue tänav on tänav Rakveres Saue tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis Saue tee on tänav Laagri alevikus Saue vallas
Gustaf Gabrielsson Oxenstierna (1551–1597)

Gustaf Gabrielsson Oxenstierna (1551 – 18. jaanuar 1597) oli Rootsi riigitegelane (Tallinna ja Eestimaa asehaldur). Sündinud Tallinna asehalduri Gabriel Christersson Oxenstierna ja Beata Eriksdotter Trolle pojana, siirdus Gustaf Gabrielsson välismaa ülikoolidesse õppima ja teenis seal ka sõjaväelasena. Aastal 1585 määrati ta Tallinna ja Eestimaa asehalduriks, Rootsi Eestimaa hertsogkonnas. Selles ametis oli ta kuni aastani 1588. Koos mõne teise rootsi ametnikuga koostas ta Eestimaa piiskopi Christian Agricola jaoks välja instruktsiooni üldvisitatsiooni korraldamiseks. Piiskopi varajase surma tõttu jäi see aga teostamata. Aastal 1590 sai ta Rootsi riiginõunikuks, Johan III surma järel oli ta koos hertsog Karliga riiginõukogu üks juhte. Peale kuningas Sigismundi kroonimist 1594. aastal sai ta kammernõunikuks. Gustaf Gabrielsson Oxenstierna ja Barbro Axelsdotter Bielke (1556–1624) pojad: Axel Gustafsson Oxenstierna (1583–1654), Rootsi riigikantsleri (1632–1644) ja Gabriel Gustafsson Oxenstierna (1587–1640), Rootsi riigidrotsi (1634–1640) isa.
Majakka

Majakka on Helsingis asuv pilvelõhkuja, mis on Turning Torso järel Põhjamaade kõrguselt teine kõrghoone. Loisto Kompassi
Loisto

Loisto on Helsingis asuv pilvelõhkuja, mis on Turning Torso ja Majakka järel Põhjamaade kõrguselt kolmas kõrghoone. Majakka Lumo One
Säde tänav (täpsustus)

Säde tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Säde tänav on tänav Jõhvis Säde tänav on tänav Kiviõlis Säde tänav on tänav Puka alevikus Otepää vallas Säde tänav on tänav Salaküla külas Lüganuse vallas Säde tänav on tänav Tartus Tammelinnas Säde tänav on tänav Uusküla külas Rapla vallas Säde tänav on tänav Väike-Maarja alevikus Väike-Maarja vallas
Kuninganna Anne'i stiil

Kuninganna Anne'i stiil (inglise keeles Queen Anne Style) on 18. sajandi alguses Inglismaa arhitektuuris ja tarbekunstis valitsenud Madalmaade stiili mõjutustega hilisbarokk, iseloomulik kuninganna Anne'i valitsusajale. Sama nimetust võidakse kasutada 19. sajandi historitsistliku neostiili kohta. Inglismaa arhitektuuris kasutatakse seda mõistet enim lihtsa ja elegantse väljanägemisega elamute, näiteks mõisahoonete arhitektuuri kirjeldamiseks, mis sageli olid ehitatud kohalike meistrite poolt. Kirikuarhitektuuri kohta väljendit ei kasutata. Hooned olid tugevalt peegelsümmeetrilised, itaalia- või palladianismipärase frontooniga hoone keskel. Arhitektuuris kasutati materjalina sageli punast tellist. Kontrastiks sellele kasutati teist värvi, enamasti heledast kivist tahutud detaile, sageli keerukate nikerdustega kaunistatud. Korduvad tüüpilised elemendid kuninganna Anne'i aegses arhitektuuris: nikerdatud ukseportaalid selle juurde viivate astmetega värvitud lükandaknad paigutatuna ridadena tellismüüriga samas tasapinnas olevatesse aknaorvadesse nurki rõhutavad nurgaketid või nurgasambad Keskne kolmnurkfrontoon ja kelpkatus, mille all olid magamisruumid tüüpiliselt kahe ruumirea laiused põhiplaanid kastitaolises hoonemahus Berkeley Hospital, Worcester, 1710. aastast Bluecoat Chambers Liverpoolis 1717. aastast Neostiili näide: Royal Geographical Society hoone Londonis, 1873-1875 Wakefieldi raekoda, Yorkshire, 1898 Tower House Brightonis, 1902 Tarbekunsti iseloomustas vormide otstarbekohasus, arhitektooniline selgus ja tagasihoidlik ormament. Mööbel oli mugav ja elegantsete proportsioonidega, sel perioodil tulid kasutusele kahele inimesele mõeldud love seat'i tüüpi istmed, cabriole-jalgadega toolid, mööbli materjalina kasutati sageli pähklipuud. Kõrgel tasemel metallehistööd valmistasid sageli Prantsusmaalt emigreerunud hugenotid. Kuninganna Anne'i stiilis mööbel Independence Hallis Philadelphias Pennsylvanias Cabriole-jalgadega lauake. Boston, Massachusetts, u 1730-1750 Merikarbi- ja rullismotiivid tooli seljatoel, u 1750 Pähklipuust ja pähklipuuvineeriga kaunistatud tool, u 1740 (Art Institute of Chicago) Kuninganna Anne'i stiil või selle elemendid koloniaalstiilis oli peale Inglismaa kasutusel asumaades Põhja-Ameerikas ja Austraalias. Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
Salu tänav

Salu tänav on tänav järgmistes Eesti asulates: Salu tänav on tänav Haapsalus Salu tänav on tänav Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas Salu tänav on tänav Maardus Salu tänav on tänav Paides Salu tänav on tänav Põlvas Salu tänav on tänav Pärnus Salu tänav on tänav Raplas Salu tänav on tänav Sauel Salu tänav on tänav Türil Salu tänav on tänav Erra alevikus Lüganuse vallas Salu tänav on tänav Hüüru külas Saue vallas Salu tänav on tänav Jüri alevikus Rae vallas Salu tänav on tänav Käsmu külas Haljala vallas Salu tänav on tänav Saku külas Saku vallas Salu tänav on tänav Sauga alevikus Tori vallas Salu tänav on tänav Soinaste külas Kambja vallas Salu tänav on tänav Ääsmäe külas Saue vallas Salu põik Salu tee on tänav Haabneeme alevikus Viimsi vallas Salu tee on tänav Peetri alevikus Rae vallas Salu tee on tänav Tabasalu alevikus Harku vallas Salu tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis
Pavel Durov

Pavel Durov (vene keeles Павел Валерьевич Дуров Pavel Valerjevitš Durov; sündinud 10. oktoobril 1984 Leningradis) on vene päritolu ettevõtja, programmeerija ja miljardär. Durov on eelkõige tuntud kui suhtlusvõrgustiku VKontakte (2006) ja kiirsuhtlusteenuse Telegram (2013) looja. Teda peetakse Venemaa Mark Zuckerbergiks. 2012. aastal annetas Durov Wikimedia Foundationile üks miljon USA dollarit. Pavel Durov sündis antikvaarist professori Valeri Durovi perekonnas. 2006. aastal lõpetas ta Peterburi Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna inglise filoloogia ja tõlke erialal. Durov lahkus Venemaalt 2014. aastal. Hankis endale kääbusriigi Saint Kitts ja Nevis kodakondsuse. Alates 2017. aastast on Durov osalenud Maailma Majandusfoorumitel. 2020. aastal hindas Forbes Pavel Durovi varanduse suuruseks 3,4 miljardit USA dollarit. Selle näitajaga oli ta maailma rikkaimate eraisikute edetabelis 565.–589. kohal (Venemaa edetabelis 30. kohal). 2021. aastal hinnati ta varanduse suuruseks juba 17,2 miljardit dollarit, millega ta on maailmas rikkuselt 112. kohal ja Venemaal 9. kohal. 2021. aastal sai Durov Le Monde teatel "erandliku ja väga poliitilise protseduuri tulemusena" Prantsusmaa kodakondsuse. Durov peeti kinni 24. augustil 2024 Prantsuse võimude poolt Le Bourget' lennujaamas süüdistatuna võimetuses takistada Telegrami kasutamist kriminaalsetel eesmärkidel. Глава "Вконтакте" пожертвовал Wikipedia миллион долларов. bbc.com The Richest in 2020. forbes.com Павел Дуров. forbes.ru "Prantsusmaal peeti kinni Telegrami asutaja ja juht Pavel Durov". ERR. 25. august 2024. Tiidema, Diana (25. august 2024). "Telegrami asutaja ja miljardär Pavel Durov vahistati Prantsusmaal". Postimees.  Pavel Durov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Intervjuu Pavel Duroviga Londonis. youtube.com, 24. september 2015
Ulmi toomkirik

Ulmi toomkirik (saksa keeles Ulmer Münster) on maailma kõrgeim (161,53 m) kirik, mis asub Ulmi linnas Saksamaal. Gooti stiilis sakraalehitist hakati suurejooneliselt tarindama 1377. aastal. Kõrgeimate kirikute loend  Ulmi toomkirik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Elixhausen

Elixhausen on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. Elixhausen asub Flachgaus u. 10 km Salzburgi linnast kirdes. Vallaosad on: Ursprung, Moosham (ka Moßham), Sachsenheim, Auberg ja Katzmoos. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Elsbethen

Elsbethen on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. Vald asub Salzburgi linnast vahetult lõunas Flachgau piiril. Osa vallast on infrastruktuuriliselt ühendatud Salzburgiga. Kõrgemad punktid Elsbetheni alal on Schwarzenberg, Gurlspitze ja Mühlstein. Elsbethenit on esmamainitud 930. aastal kui Campanuaua. Pärast Teist maailmasõda oli Glasenbachis Liitlaste sõjavangilaager, kus hoiti kinni natsiorganisatsioonide liikmeid ja sõjakurjategijaid. Kõige kuulsam hoone Elsbethenis on Goldensteini loss, kus tänapäeval on tütarlaste erakool, kus omal ajal käis Romy Schneider. Goldensteini lossi kõrval on gooti stiilis Elsbetheni kirik. Elsbethen asub otse Salzburgi-Tirooli rongi teel ja tal on oma jaam. Glasenbachis on Salzburg-Sud jaam. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.