laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ammuta

Ammuta on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ataste

Ataste on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda. Aastail 1837–1854 tegutses Atastes Eestimaa rüütelkonna toel ning edumeelsete mõisnike poolt külakoolmeistrite ettevalmistamiseks asutatud Ataste seminar, mis oli esimeseks taoliseks 19. sajandil asutatud õppeasutuseks praeguse Eesti alal. Samas asunud Ataste mõis (Alexanderhof) oli Aruküla mõisa kõrvalmõis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Esna

Esna on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda. Järvamaa viljakate põldude keskel asuvat Kareda küla (Carethen) on esmamainitud 1212. aastal Läti Henriku kroonikas. Ilmselt asus seal üks Järvamaa omaaegseid keskusi. Asulakohana pärineb küla tõenäoliselt juba I aastatuhandest. 19. sajandi keskpaigani püsis Kareda sumbkülana (taluhooned kobaras üksteise lähedal), talude päriseksostmise ja maadekruntimise käigus kujunes sellest 19. sajandi lõpuks ridaküla. Ajalooliselt oli Kareda küla tihedalt seotud Esna mõisa ja selle omanikega ning hiljem 1920. aastatel väljakujunenud uue keskusega, Esna alevikuga, kus oli ka raudteejaam Tamsalu-Türi liinil. Külas on mitu arhitektuuriväärtuslikku hoonet ja üksikobjekti – Esna vallamaja (1896), koolimaja (1867–1869), endine külapood, hästisäilinud 19. sajandi rehemajad ja aidad, kroonu- ja linnaarhitektuuri elementidega elamud, maa- ja paekivist kõrvalhooned. 1988. aastal püstitati Kareda külla mälestuskivi. Esna raudteejaama läbis aastatel 1920–1972 Türi–Paide–Tamsalu raudtee. Külas asub arheoloogiamälestisena kaitse alla võetud Villismägi. 2018. aastal avati külas raamatukogu, mis tegutseb endise Esna haigla surnukuuris. Esnas on filmitud suur osa telesarjast "Naabriplika". Esna allikajärv Esna mõisa peahoone Esna mõisa piimaköök Esna allikad Esna allikate kaitseala Esna mõis Esna Galerii Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Esna külas tegutseb raamatukogu surnukuuris" ERR, 7. september 2018 Madis Vohu. Kodumaine "Naabriplika" on vahva seriaal, mis vajab hädasti värskeid ideid. Delfi Kinoveeb. 10.08.2018.
Köisi

Köisi on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda. Külas asub Köisi tuuleveski. Bussipeatus Köisi küla vaade Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Küti (Järva)

Küti on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vodja

Vodja on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda. Osa Eesti Vabadussõja järel Vodja mõisa südamest välja mõõdetud asunikutaludest ning kunagine Vodja raudteejaama hoone asuvad nüüdsel ajal Paide linna piires. Pärisorjuse kaotamise eel asus küla Vodja mõisa maadel; küla lähistel on Vodja soo, mõisa lähistelt voolab läbi Vodja jõgi. Vodja mõisa peahoones tegutseb alates 2005. aasta septembrist Rocca al Mare Kooli Vodja Individuaalõppekeskus. Mõisa peahoones paiknes kool ka varem. Aastatel 1849–1958 tegutses asulas ka Vodja algkool, mis paiknes eraldi koolimajaks ehitatud hoones. Küla territooriumil asus Kuhjavere kõrts, mille asupaika märgib mälestuskivi. Vodja kivi sai väärilise mälestustahvli Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Vodja kool Pärandkultuuri objekt: Vodja algkool (288:KOO:001) Eesti looduse infosüsteemis Pärandkultuuri objekt: Kuhjavere kõrtsi mälestuskivi (288:MAL:002) Eesti looduse infosüsteemis
Õle

Õle on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ämbra

Ämbra (ka: Embra) on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda. Küla on esimest korda mainitud 1253. aastal (Embere). 17. sajandil kuulus ta Roosna-Alliku ja 18. sajandil Kodasema mõisa koosseisu. "Oktoober" Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Haldusüksuste lippude loend

Siin on loetletud riikide haldusüksuste lippe. Buenos Airese lipp  Pikemalt artiklis Eesti haldusüksuste lippude loend Thbilisi lipp Madridi lipp Madalmaade Kuningriigi osad Aruba lipp Curaçao lipp Sint Maarteni lipp Kariibi Madalmaad (Hollandi kuningriigi koosseisus) Bonaire lipp Sint Eustatiuse lipp Saba lipp Hollandi Antillide lipp (eksisteeris aastani 2010) Biškeki lipp México lipp Pariisi lipp Helsingi lipp Praha lipp Krimmi lipp Kiiev lipp Sevastopol lipp Karakalpakkia lipp Minski lipp Venemaa haldusüksuste lippe Moskva lipp Peterburi lipp Juudi autonoomse oblasti lipp Riikide lippude loend Endiste haldusüksuste lipud Eesti haldusüksuste lipud List of flags of the United States
Vedruka (Paide)

Vedruka on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda. Külas asub Vedruka hiiemägi ja Ukukivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tännapere

Tännapere (1798. aasta atlases Tennaper) on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koordi

Koordi on küla Järva maakonnas Paide linnas. Külas asus Koordi mõis, küla lähistel on Koordi raba. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda. Koordi küla on Hans Leberechti (1910–1960) jutustuse "Valgus Koordis" (1948, e.k raamatuna 1949) formaalne tegevuspaik. Koordi külas elas Leberechti emapoolne vanaema, kelle juures tulevane kirjanik veetis lapsepõlvesuvesid. Aastaks 2006 oli Leberechti vanaema maja hiljutise põlengu tõttu peaaegu täielikult hävinud. Alles jäid vaid alusmüür ja köögi kiviseinad, mille kõrvale talukoha uus peremees on nüüdseks ehitanud uue hoone. Asukoht: Koordi lõunapoolne osa, Peetri ja Paide–Rakvere maantee vahelise teelõigu ääres, Koordi külateega ristumise kohas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kodasema

Kodasema (1798. aasta atlases Koddasim) on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda. Külas asus Kodasema mõis (1798. aasta atlases Kodaassem M:) ning seal asub ka Esna mõisa kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kirisaare

Kirisaare on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda. Koordi mõisa kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kihme

Kihme on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel voolab Kihme oja. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda. 1972 leiti külast Kihme aardeleid. Kihme allikad Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Esna (Paide)

Esna on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda. Esna mõis Esna allikate kaitseala Esna jõgi Esna järv Esna soo Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Allikjärve

Allikjärve on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda. Külas asub Roosna-Alliku mõisa kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Roosna-Alliku

Roosna-Alliku on alevik Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Roosna-Alliku valla halduskeskus. Alevikus on Roosna-Alliku Vallaraamatukogu, rahvamaja, Roosna-Alliku Põhikool ja tegutseb spordiklubi. Ajalooliselt asus Järva-Jaani kihelkonnas. Seal on asunud Roosna-Alliku mõis. Roosna-Alliku soo Roosna-Alliku allikate kaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Seliküla

Seliküla (18. sajandi kaartidel Sellikül) on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda. Küla läbib Piibe maantee. Külas on asunud Seliküla mõis. Matthias Johann Eiseni raamatu "Esivanemate varandus" jutus "Katkuaed" kirjeldatakse kiviahervaret Järva-Jaani kihelkonnas Rava ja Säliküla raja peal metsas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ramma

Ramma on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on asunud Ramma mõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 7.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Metstaguse

Metstaguse on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on asunud Metstaguse mõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Metsla

Metsla on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda. Metsla lubjakivimaardla Jürimardi talumuuseum Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kuksema

Kuksema on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Kuksema kraav, külas on asunud Kuksema mõisa keskus ning Kuksema mõisa kalmistu. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Karinu

Karinu on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on olnud Karinu mõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda. Külas asub Karinu klaasikoda. Kuni 1999. aastani tegutses Karinu mõisahoones Karinu Põhikool. Küla järgi on nime saanud Tamsalu kihistu Karinu kihistik. Karinu lubjakivimaardla Kubja talu Karinu kuused Kullamäe talu kalmistu Karinu Raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Stratigraafia terminoloogia
Kagavere

Kagavere on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda. Enne 2017. aasta haldusreformi oli küla Järva-Jaani valla koosseisus. Madis-Juhani talu kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jalgsema

Jalgsema on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda. Jalgsema külas on sündinud Johan Pitka. Jalgsema karstijärvede kaitseala Johan Pitka tubamuuseum Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jalalõpe

Jalalõpe (18. sajandi kaartidel Jallalep) on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Järva-Jaani valda. Küla läbib Piibe maantee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koigi

Koigi on küla Järva maakonnas Järva vallas. Aastatel 1991–2017 asus Koigis samanimelise valla halduskeskus. Külas asus Koigi mõisa keskus. Tänapäeval tegutseb endise mõisa peahoones Koigi Kool (loodud 1856). Osaliselt ulatub Koigi küla territooriumile Nurmsi lennuväli ehk Koigi lennuväli. Asulat läbib Neeva kanal ja selle juurest möödub Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Koigi mõis Koigi Raamatukogu kolhoos "Kalevipoeg" Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koigi (täpsustus)

Koigi on mitme Eesti küla nimi: Koigi, küla Järva vallas Koigi, küla Rapla vallas Koigi, küla Saaremaa vallas Koigi, endine küla Haljala vallas Koigi järv Koigi järvestik Koigi mõis Koigi raba
Lembit Annus (täpsustus)

Lembit Annus on mitme isiku nimi: Lembit Annus (17. september 1941 – 4. juuli 2018), Eesti poliitik (EKP, Vene Erakond Eestis) Lembit Annus (20. oktoober 1928 – 2. mai 2014), endine Koidula kolhoosi esimees Lembit Annus (11. mai 1948 – 3. märts 2024), pedagoog, Tallinna Polütehnikumi kutseõpetaja
Metsla (Viljandi)

Metsla (kohalik hääldus Mõtsla) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Külast voolab läbi Ärmä jõgi, millele on paisutatud Hansuveske järv, samuti voolab külas Virastuoja, mis suubub Hansuveske järves Ärmä jõkke. Virastuojale on külas paisutatud Sumbaku järv ja Uue-Olde järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tagamõisa (Viljandi)

Tagamõisa on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Külast voolab läbi Tarvastu jõgi. Külas asub Tulba-Tõnise paisjärv ja küla läänepiiril asub Purgi järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tarvastu jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Tagamõisa

Tagamõisa on kahe Eesti küla nimi: Tagamõisa, küla Saare maakonnas Kihelkonna vallas Tagamõisa, küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tagamõisa mõis Tagamõisa poolsaar Tagamõisa puisniit
SKT elaniku kohta

SKT elaniku kohta ehk sisemajanduse kogutoodang ühe inimese kohta on mingi piirkonna (tavaliselt riigi) majandusliku arengutaseme näitaja. SKT elaniku kohta arvestamiseks jagatakse sisemajanduse kogutoodang elanike arvuga. Riikide SKT elaniku kohta ostujõu pariteedi alusel väljendatakse kohaliku valuuta ostujõu järgi USA dollarites. See tagab hindade ja kulutuste rahvusvahelise võrreldavuse. "The World Factbooki" andmetel oli aastatel 2004–2006 kõrgeim SKT elaniku kohta Bermuda saartel (69 900 dollarit elaniku kohta), Luksemburgis (68 800), Jerseyl (57 000), Ekvatoriaal-Guineas (50 200) ja Araabia Ühendemiraatides (49 700). Madalaim SKT elaniku kohta oli Malawis, Somaalias, Komooridel ja Saalomoni Saartel (600 dollarit elaniku kohta) ning Kongo Demokraatlikus Vabariigis (700). Eestis oli "The World Factbooki" andmetel SKT elaniku kohta 2006. aastal 19 600 USA dollarit, Maailmapanga andmetel 2007. aastal 21 104 USA dollarit elaniku kohta. 2010. aastal oli SKT elaniku kohta 19 000 dollarit elaniku kohta. SKT elaniku kohta ei sobi ühiskonna heaolu näitajaks, sest see ei arvesta inimeste haridustaset ja tervishoiusüsteemi olukorda riigis. Seda arvestab inimarenguindeks. Selle indeksi arvestamiseks kasutab ÜRO Arenguprogramm ostujõu pariteedi järgi ümber arvestatud SKT elaniku kohta. Selle programmi andmetel oli aastal 2004 kõrgeim SKT elaniku kohta Luksemburgis (69 961 dollarit elaniku kohta), USAs (39 676), Iirimaal (38 827), Norras (38 454) ja Islandis (33 051). Madalaim SKT elaniku kohta oli Tšaadis (209 dollarit elaniku kohta), Mauritaanias (194), Bangladeshis (187), Nepalis (149) ja Keenias (114). roheline SKT Maailma riikide sisemajanduse kogutoodang "CIA World Factbook". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuni 2007. Vaadatud 19. juulil 2011. https://www.cia.gov/the-world-factbook/field/real-gdp-per-capita/country-comparison CIA World Factbook
Järveküla (Viljandi)

Järveküla (kohalik hääldus Järvekülä) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas/Kihelkonnas[küsitav] on asunud kaks Järveküla karjamõisa: Järveküla mõis (Tarvastu mõisa karjamõis) ja Järveküla mõis (Vana-Suislepa mõisa karjamõis). Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sissel Kyrkjebø

Sissel Kyrkjebø (esinejanimega Sissel; sündinud 24. juunil 1969 Norras Bergenis) on norra laulja. Ta sai laiemalt tuntuks 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris olümpiahümni esitamisega. Ta on laulnud duetti Plácido Domingo ja Charles Aznavouriga (1994. aasta Viini jõulukontserdil), Warren G ja Josh Grobaniga ning esinenud ansambliga The Chieftains. Sissel on laulnud mitmes stiilis muusikat, klassikast popmuusikani. Osalemine filmi "Titanic" soundtrack'i sisselaulmisel tõi kaasa koostöö Iiri laulja Enya ja inglise laulja Sarah Brightmaniga. Kui mitte arvestada soundtrack'e ja albumeid, kus ta on esinenud teistega koos, vaid ainult ta sooloalbumeid, siis on tema plaate ostetud üle 9 miljoni eksemplari, millest enamik Norras, kus elab ligikaudu 4,5 miljonit inimest. Sisseli koduleht Sisseli veebileht
Tõnuküla

Tõnuküla (ka Tõnu) on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda. Küla põhjapiiril voolab Tänassilma jõgi. Külast läbi voolab Mähma oja, mis suubub küla põhjapiiril Tänassilma jõkke. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tänassilma jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Mäeltküla

Mäeltküla on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Külas asuvad Kosilase järv, Mudajärv ja Valgjärv, viimasest voolab välja Sooba oja. Küla idapiiril voolab Verilaske oja, millele on paisutatud Koordi veskijärv. Külas asuvad AS Ekseko seafarm ja puidutööstusettevõtte OÜ Pinska liimpuidutehas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda. Nõmme Mudajärv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Loime

Loime on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Abjaku

Abjaku on küla Mulgi vallas Viljandimaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda. Küla on esimest korda mainitud 1504 (Abia). Enne 1939 kandis küla Abja nime. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.04.2024. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Marja Kallasmaa: artikkel "Abjaku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 25.
Atika küla

Atika on küla Mulgi vallas Viljandimaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda. Külas asuvad Atika ohvrikivi ja Lopa paljand. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kamara

Kamara (kohalikus kõnepruugis Pässaste) on küla Mulgi vallas Viljandimaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda. Küla kirdeosas asub Pässaste soo ja idapiiril voolab Tiru oja, millele on paisutatud Tiru järv. Küla lõunapiir kulgeb mööda Valga–Uulu maanteed. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Laatre küla

Laatre on küla Mulgi vallas Viljandimaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda. Külas asub Vanamõisa järv. Külas on olnud Laatre mõis. 1919. aastani kuulus Laatre mõis (saksa keeles Moiseküll) ja Laatre vald Volmari maakonda Põhja-Ruhja kihelkonda Lätimaal. Seejärel on Laatre kuulunud Halliste kihelkonda. Mõisaküla postijaam Laatre raudteejaam Laatre vald Mõisaküla Rajangu vald Abja rajoon Viljandi rajoon Abja külanõukogu Laatre koorejaam Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Laatre küla ajalugu, Laatre külaselts
Lasari

Lasari on küla Mulgi vallas Viljandimaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda. Külast saab alguse Tiru oja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Põlde

Põlde on küla Mulgi vallas Viljandimaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda. Külas asuvad Abja mõisa süda, mõisa kalmistu ja Konnaveski järv. 1939 nimetati senine Abja asundus Põlde külaks. Põlde lõugas Põlde põik Põlde tänav Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Põlde" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Raamatu

Raamatu (kohalikus kõnepruugis Tuski, läti keeles Ramata) on küla Mulgi vallas Viljandimaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda. Külas asub Kõrvi järv. Raamatu soo Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Räägu (Mulgi)

Räägu on küla Mulgi vallas Viljandimaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda. Külas asub Losu hiiekuusk. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saate

Saate on küla Mulgi vallas Viljandimaal. Külas on asunud Saate karjamõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda. Külas asub Saate ohvrijalakas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.