Raul Vaiksoo

Raul Vaiksoo (sündinud 3. märtsil 1955 Haapsalus) on eesti arhitekt. Keskhariduse omandas Vaiksoo 1962–1970 Haapsalu 8-klassilises Koolis ja 1970–1973 Nõo Keskkoolis. 1973–1974 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis geoloogiat. Õpingud katkesid, kui Vaiksoo oli end rahvusliku meelsuse tõttu varjama sunnitud ning lõpuks arreteeriti. 1978–1983 õppis Vaiksoo Eesti Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnas, mille lõpetas cum laude. 1973–1978 tegutses Vaiksoo muusiku ja lauljana Eestis ja Venemaal. 1977–1978 oli ta Pärnu Linna Dekoorateljee kunstnik, 1980–1982 Kunstiinstituudi ehituskateedri laborant ning 1982–1989 arhitekt-grupijuht Kultuurimälestiste Riikliku Projekteerimise Instituudis (KRPI). 1989. aastast oli ta Arhitektuuribüroo R. Projekt OÜ peaarhitekt ja omanik, kus tegutses koos Krista Areniga. 2005. aastast on Vaiksoo peaarhitekt Raul Vaiksoo Arhitektuuribüroos. Vaiksoo on projekteerinud arvukalt ehitisi mitmel pool Eestis, valdavalt siiski Tallinnas ja Rakveres. Tema projekti alusel on restaureeritud kirikuid ja mõisaid, ehitatud eramuid, büroohooneid ja etendusasutusi (mitu Rakvere teatri maja, Rakvere kino, Linnateatri Hobuveski saal, Kuressaare Linnateater jt). Vaiksoo on kujundanud ka Eesti esindushooneid nagu Riigikogu esindusruumid Toompeal Komandandimajas (2008/2009) ja Eesti Esindus Euroopa Liidus Brüsselis (2003/2004). Kaugeim Vaiksoo projekti järgi ehitatud hoone on Gjumri (tollal Leninakani) peaväljaku äärne kultuurikeskus Armeenias, mis sai kannatada maavärinas 8. detsembril 1988. Ehkki projekt valmis juba 1989. aastal, lõppes hoonestu taastamine alles 1997. 2008. aastal valiti Vaiksoo puiteramu Loobu lähedal Eesti parimaks puitehitiseks. Tema hooned on korduvalt kandideerinud Eesti Kultuurkapitali arhitektuuripreemiale, Eesti parima eramu ja puitehitise tiitlile, mitmele sisekujundusauhinnale jne, Villa Aigro Keila-Joal pälvis Vabariigi presidendi peapreemia "Eesti kodu 2010". Mitu Vaiksoo projekteeritud ehitist on osalenud Veneetsia biennaalil. 2011. aastal avaldas Vaiksoo mahuka ja infograafikarohke ajalooatlase "Aja lugu". Raamat käsitleb Eesti ajalugu paralleelselt Euroopa ja maailma ajalooga kuni keskajani. Raamat lõpeb aastaga 1204. "Aja lugu". Tallinn: TEA Kirjastus, 2011 "Tallinn-Narva" (sari "Siin- ja sealpool maanteed"). Tallinn: Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2011 "101 Eesti monumenti" (sari "101 Eesti..."). Tallinn: Varrak, 2018 Eramu Pirital 2010 – Kalamehe tee 10, Tallinn Rakvere kino 2009 – Vabriku tn 4, Rakvere, Lääne-Virumaa Sepo Seemani stuudio 2009/2010 – Eametsa, Pärnumaa Rakvere Teatri tööhoone 2009/2010 – Kreutzwaldi 2, Rakvere, Lääne-Virumaa (konkursi "Rakvere linna parim restaureeritud hoone 2010" nominent) Riigikogu esindusruumid Toompeal 2008/2009 – Komandandimaja, Toompea 1, Tallinn (konkursi "Tallinna Vanalinna ühiskondliku hoone restaureerimine 2009" peapreemia, Eesti Kultuurkapitali restaureerimise aastapreemia 2010 nominent) Hardi Volmeri stuudio 2008/2011 – Muraste, Harjumaa Rakvere kino 2008 – Rakvere, Vabriku 4 Villa Rocca al Mares 2008/2010 – Loigu 3, Rocca al Mare, Tallinn (2010. aasta Veneetsia biennaalile välja valitud ja näitusel maketiga osalenud hoone, konkursi "Eesti parim puitehitis 2010" nominent ja Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia 2010 nominent) Rakvere Teatri väike maja 2007/2008 – Kreutzwaldi 2A, Rakvere, Lääne-Virumaa (Rakvere linna "Aasta Tegija 2008" arhitektuuripreemia) Restoran Chameleon 2007/2008 – Kauba 2, Kuressaare, Saaremaa Rakvere Rahvamaja 2006/2008 – Kreutzwaldi 2A, Rakvere, Lääne-Virumaa Villa Marko Matvere 2006/2007 – Nurmenuku 7, Mähe, Tallinn (konkursi "Eesti parim puitehitis 2007" eripreemia, "Eesti parim eramu 2006–2007" nominent) Seto galerii Hal'as Kunn 2005/2008 – Obinitsa, Setomaa Mõisahoone rekonstrueerimine esinduselamuks 2005/2006 – Koordi mõis, Järvamaa Rakvere Teater 2003/2005 – Kreutzwaldi 2, Rakvere ("Virumaa parim ehitis 2005" peapreemia, Rakvere "Aasta Tegija 2008" peapreemia. Eesti Kultuurkapitali arhitektuuripreemia 2006 nominent, ära märgitud) Eesti Esindus Euroopa Liidus 2003/2004 – Brüssel, Rue Guimard 11/13 Korterelamu 2002/2004 – Suur-Ameerika 20, Tallinn Eesti Üliõpilaste Seltsi hoone 2001/2002 – Tõnissoni 1, Tartu Linnateatri Hobuveski saal 2001/2002 – Lai 47, Tallinn Sillad Kuressaare linnusekraavidel 2001/2002 – Kuressaare linnus, Saaremaa NOKU klubi 1999/2000 – Pikk 5, Tallinn Kuressaare Linnateater 1998/1999 – Tallinna 20, Kuressaare, Saaremaa Eesti Vabaõhumuuseumi väravahoone 1997/1998 – Vabaõhumuuseumi tee 12, Rocca al Mare, Tallinn Bico büroohoone 1996/1997 – Lauteri 5, Tallinn Büroohoone (endise suvemõisa rekonstruktsioon) 1996/1999 – Narva mnt 91, Tallinn Eesti Tööstuspank 1995/1996 – Suur-Karja 7, Tallinn Nõelasilma taasülesehitus 1991/2007 – Niguliste kirik, Harju tänav, Tallinn Paide kõlakoda Vallimäel 1989/1991 – Vallimägi, Paide linn, Järvamaa Leninakani (Gjumri) kultuurikeskus Armeenias 1989/1997 – Gjumri (Leninakan), Armeenia Märt Mikkovi villa Hiiul 1986/1991 – Torni 7, Nõmme, Harjumaa 2010 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (arhitektuuripreemia - Villa Rocca al Mares - harukordse konstruktsioonieheduse ning detailitäpsusega elamu, kus loodus ja arhitektuur on keerulisse, ent harmoonilisse suhtesse seatud) 2015 Kaarel Saha preemia 2017 Valgetähe IV klassi teenetemärk Ta valdab eesti, vene, inglise ja saksa keelt. Raul Vaiksoo tütar on laulja Nele-Liis Vaiksoo. Tema vanem vend on Rain Vaiksoo. Raul Vaiksoo[alaline kõdulink] Eesti Arhitektide Liidu kodulehel Teet Reier "Raul Vaiksoo: arhitektist rännumees või vastupidi"[alaline kõdulink] Äripäev, 01.04.2009 Kadri Paas "Särtsakas arhitektuuribür oo lugupeetud inimestele"[alaline kõdulink] Äripäev, 05.05.2010 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. aprill 2015. Vaadatud 31. jaanuaril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.ehitus.ee/et/article/242/ "Raul Vaiksoo – rändur ajas" Eesti Ekspress, 20. juuni 2011 Margit Mutso "PEALELEND: Raul Vaiksoo"[alaline kõdulink] Sirp, 22.07.2011 (intervjuu) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Raul Vaiksoo Eesti Arhitektide Liidu kodulehel Margit Mutso "Pealelend: Raul Vaiksoo" Sirp, 22. juuli 2011 (intervjuu) "Raul Vaiksoo – rändur ajas" Eesti Ekspress, 20. juuni 2011 Teet Reier "Raul Vaiksoo: arhitektist rännumees või vastupidi" Äripäev, 1. aprill 2009 "Arhitekt Raul Vaiksoo puitmaja" Kanal 2 saade Kadri Paas "Särtsakas arhitektuuribüroo lugupeetud inimestele" Äripäev, 5. mai 2010