laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Teisseened

Teisseened (Deuteromycetes) on süsteemiväline takson (tihti hõimkond või kõrvalhõimkond), kunstlik rühm, kuhu on koondatud seeneliigid, mille sugulise paljunemise faas on teadmata ning mida seetõttu ei ole õnnestunud klassifitseerida teistesse seenerühmadesse. On kirjeldatud üle 17 000 liigi teisseeni.
Tuletaelik

Tuletaelik ehk ebatuletael (Phellinus igniarius) on seeneliik taelikuliste sugukonnast. Ta kasvab lehtpuudel ja lõhub surnud (teistel andmetel ka elusaid) puid aeglaselt oma ensüümidega. Eosest kasvanud seeneniidistik tungib puu sisse koorevigastuste kaudu. Seeneniidistik tekitab valgemädanikku. Eosed valmivad aasta ringi. Seen on 5–20 cm, eriti soodsates oludes 40 cm laiune ja mitmeaastane. Noore viljakeha pealispind on pruun. Seen ei ole söödav. Maitse on kibe, sest seen sisaldab kaaliumhüdroksiidi. Ebatuletael pärineb Indiast ja Sri Lankalt. Tänapäeval on ta levinud kõikjal Holarktises Põhja-Aafrikast kuni Nordkapini. Euroopas puudub ta üksnes Albaanias ja Kreekas ning mõnel saarel, näiteks Iirimaal ja Islandil. Aasiaski on ta kõikjal levinud, USA-s ja Kanadas samuti. Kollakõht-mahlarähn otsib ebatuletaelaga nakatunud puid. Nakatumise kohas on puit lagunema hakanud ja pehmem kui mujal. Rähn nokib taela ja nakatatud puidu välja ning teeb tekkinud õõnsusse oma pesa. Tuletaelik andmebaasis eElurikkus
Aaker

Aaker (inglise keeles acre) on mittesüsteemne pindalaühik, mis võrdub 10 ruut-chain''iga, 4840 ruutjardi ehk 43 560 ruutjalaga (umbes 0,4047 hektarit). Et jardi ja jalga defineeritakse mitut moodi, siis on ka aakri täpne suurus erinev. Kõige tuntumad on rahvusvaheline aaker, mis võrdub 4046,8564224 ruutmeetriga ja United States survey acre, mis võrdub 4046,87261 ruutmeetriga. Varem on olnud kasutusel: Cheshire'i aaker (10 240 ruutjardi) Cunninghami aaker (6250 ruutjardi) iiri aaker (7840 ruutjardi) šoti aaker (6150,4 ruutjardi) Suurbritannias väljendati vanasti isegi suurte maavalduste pindala aakrites, kuid nüüd seal aaker enam ametlikult käibel ei ole; küll aga on ta seda maamõõtmisel USA-s. Inglise sõna acre tuleb vanainglise sõnast æcer, mis tähendas algselt põldu (kognaadid on saksa Acker, ladina ager ja kreeka agros). Aaker oli maalapp, mille üks mees suutis ühe päevaga härjaga üles künda. Et härjarakendi ümberpööramine oli vaevaline, oli see maalapp pikliku kujuga. Selles suhtes oleks kõige vähem vaeva nõudnud üksainus vagu, kuid liiga pikergune põld oleks toonud kaasa umbrohu liiga suure leviku põllule.
Ar

Ar on argooni keemiline sümbol arüülrühma tähis .ar a.r. AR Arar
Richard Nikolaus von Coudenhove-Kalergi

Richard Nikolaus Eijiro von Coudenhove-Kalergi (16. november 1894 Tōkyō – 27. juuni 1972 Schruns, Vorarlberg) oli Austria poliitik ja Pan-Euroopa liikumise algataja, krahv. Coudenhove-Kalergi sündis Jaapanis, tema isa oli Austria-Ungari diplomaat ja ema jaapanlanna. Olles nii kasvanud kosmopoliitses keskkonnas kui ka elanud üle Esimese maailmasõja õudused, otsustas Coudenhove-Kalergi rajada liikumise, mille eesmärgiks oleks ühtse Euroopa teke. Ta avaldas oma idee 1922. aastal artiklis "Pan-Euroopa – üks ettepanek". Tema seisukohad ühtsest Euroopast mõjutasid ka Rahvasteliitu ja mitmeid patsifistidest poliitikuid, näiteks Aristide Briand'i. Pan-Euroopa liikumine sai enne Teist maailmasõda küllaltki populaarseks, kuid ei suutnud veel mõjutada otseselt Euroopa riikide poliitikat. 1938. aastal, kui Saksamaa Austria annekteeris, põgenes Coudenhove-Kalergi Prantsusmaale ning 1940. aastal edasi Ameerika Ühendriikidesse. Pärast sõda naasis ta Prantsusmaale, kus töötas politoloogia õppejõuna. Ta püüdis jätkuvalt populariseerida oma ühtse Euroopa ideid, eriti Euroopa Parlamendi loomist. Mõistagi toetas ta ka Euroopa majanduslikku integratsiooni (Euroopa Söe- ja Teraseühendus 1952, Euroopa Majandusühendus 1957). Just Coudenhove-Kalergi pakkus ühtse Euroopa hümniks Ludwig van Beethoveni viisi ja Friedrich Schilleri sõnadega "Oodi rõõmule", mis 1985. aastal saigi Euroopa Ühenduse ja hiljem Euroopa Liidu hümniks. Karl Suure auhind, 1950 (selle auhinna esimene laureaat) "Totaalne riik, totaalne inimene". Saksa keelest tõlkinud Heino Anto, eessõna: Joakim Puhk. Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus, 1938, 158 lk; 2. trükk: Tallinn 1940; 3. trükk: Loomingu Raamatukogu 1988, nr 39 (järelsõna: Ülo Kaevats) Arvustus: R. N. Coudenhove-Kalergi, "Totaalne riik – totaalne inimene" – Akadeemia 1989, nr 5: Linnar Priimägi (lk 1083–87), Jaan Isotamm (lk 1087–91) Tõnn Sarv. Vendluse revolutsioon. – Teater. Muusika. Kino nr 7/8, 2020.[1][2] http://www.paneuropa.org/
Aam

Aam on vedelike, eriti alkohoolsete jookide (peamiselt õlle ja veini) hulga mõõtmiseks kasutatud mahuühik. Liivimaa kubermangus oli kasutusel Riia aam, mis võrdus 120 riia toobiga. Et toobi suurus aja jooksul muutus, võis aam võrduda 153, 157 või 159 liitriga. Eestimaa kubermangus oli kasutusel Tallinna aam, mis võrdus 128 või 130 Tallinna toobiga, mis tähendas mahtu vastavalt 150 või 153 liitrit. Saksamaal, Madalmaades ning Skandinaavias harilikult 1 aam võrdus 4 ankruga. Ühikut on kasutatud ka näiteks Inglismaal reinveinide mõõtmisel. Merenduses on aam mahukas puuvaat, mida laevades kasutati kergestirikneva kauba ja proviandi, ajuti ka niiskust kartvate kaupade veoks (näiteks toodi 16.-17. sajandil Lübeckist meritsi eestikeelseid esmatrükiseid). Vanasti kasutati aame ka kalade eelsoolamiseks. Aam on ühtlasi vedelike mahuühik.
Aamos

Aamos (עמוס) oli Juuda riigist pärit ühiskonnakriitiline prohvet, kes jutlustas 8. sajandil eKr Iisraeli kuningriigis. Talle omistatakse Aamose raamat ning ta on Tanahis ja Vanas Testamendis üks kaheteistkümnest väikesest prohvetist. Aamos on Tanahi prohvetitest esimene, kelle sõnad on üles tähendatud ja raamatu kujul pärandunud. Kirjakohad Am 1:1 ja 7:14 ütlevad, et Aamos oli [lamba]karjane ja metsviigipuude vääristaja. Selle järgi võib otsustada, et ta oli maatöötegija või suurmaaomanike sulane. Tema jutlused kritiseerivad seda, kuidas viimased endast sõltuvaid vaeseid töötegijaid. Aamos on esimene Tanahi prohvetitest, kelle kutsumise lugu on meieni jõudnud. Ta ise teatab, et ta karjatas Tekoa küla lähedal (17 km Jeruusalemmast lõuna pool) Juuda kõrbes lambaid, kui JHWH ta sealt võttis ning tegi talle ülesandeks põhjariigis Iisraelis Tema sõna kuulutada. Nõnda ei kuulunud ta sealsete õukonnaprohvetite hulka ninh oligi nendega konfliktis. Samuti oli ta oma päritolu tõttu sõltumatu Iisraeli riigi opositsioonist. Mõned eksegeedid oletavad siiski, et Tekoa paiknes siiski Galileas, sest Aamos tundis ilmselt hästi põhjariigi kultusepraktikat. Igatahes aga oli tema kuulutus suunatud eeskätt kogu Iisraeli rahva, mitte ainult põhjariigi kultuse ning ühiskondlike olude vastu.
Reinveinid

Reinveinid on Reini jõe piirkonnast pärit veinid. Tallinna Raeapteegis valmistatakse reinveinist vürtsveini klaretti. Reinveinid olid keskajal Tallinnas kõige levinumad ja armastatuimad veinid. Reinveini turustamine oli Tallinnas hollandlaste käes. Veini joomine Tallinna Linnaarhiiv, 19. aprill 2017 (vaadatud 19. novembril 2017)
Aara

Aara (Ara) on lindude perekond papagoilaste sugukonnast papagoiliste seltsist. Kõik aarad elutsevad Lõuna-Ameerikas või Kesk-Ameerikas. Kui arvesse võtta ka linnu saba, on ta peaaegu 1 m pikk. Tõepoolest, ta teeb uskumatut lärmi, tekitades väga erinevaid helisid. Samuti on aara võimekas imitaator, ta suudab sõnu korrata ja telefonihelinat jäljendada. Aarad elavad puuvõrades ja on troopikametsa elu olulised elavdajad. Nende toiduks on puuviljad, putukad ja viljaterad. Linnu nokk on väga tugev, ta kasutab seda muuhulgas nii pähklite purustamiseks kui okste küljes rippumiseks. Aara perekonda kuulub 13 liiki, millest üks on välja surnud: Ara ambigua (Ara ambiguus) – (suur-soldataara) Ara ararauna – (ararauna ehk lasuuraara) Ara auricollis – (kaelus-aara) Ara chloropterus – (rohetiib-aara) Ara couloni- Ara glaucogularis – boliivia ararauna ehk boliivia lasuuraara) Ara macao – (puna-aara ehk makao) Ara manilata – (palmiaara) Ara maracana – (roheaara) Ara militaris – (soldat-aara) Ara rubrogenys – (mägiaara) Ara severus (Ara severa) – (jõgiaara) Ara tricolor (välja surnud) Walter Rothschildi raamatus "Extinct Birds" on juttu veel seitsmest väljasurnud liigist, kes elasid Suurtel ja Väikestel Antillidel. On ka kahtlusi, kas nad üldse olemas olid. Ara atwoodi (Domenica) Ara autocthones (Sainte-Croix) Ara erythrura (Lääne-India) Ara erythrocephala (Jamaica) Ara gossei (Jamaica) Ara guadeloupensis (Guadeloupe) Ara martinica (Martinique) Laiemas mõttes kuuluvad aarade hulka ka perekonnad siniaara (Anodorhynchus) safiiraara (Cyanopsitta) väikeaara (Diopsittaca) Osa uurijaid arvab väikeaara aara perekonda.
Acre

Acre võib tähendada järgmist: Acre osariik, osariik Brasiilias Acre jõgi, jõgi Peruus ja Brasiilias aaker (inglise keeles acre), pindalaühik
Rahkla mõis

Rahkla mõis oli kahe Virumaa mõisa nimi: Rahkla mõis Simuna kihelkonnas Rahkla mõis Viru-Nigula kihelkonnas
Patutunnistamise sakrament

Patutunnistamise sakrament on õigeusu kiriku sakrament, mis vastab katoliku kiriku meeleparandamise sakramendile. Покаяния таинство или исповедь, Patutunnistamise sakrament Eesti-vene õigeusu seletav sõnastik
Qaanaaq

Qaanaaq (varasem taanikeelne nimi Thule) on asula Gröönimaa põhjaosas Avannaata vallas. 2009. aastani oli see Qaanaaqi valla keskus, seejärel kuulus 2018. aastani Qaasuitsupi valda. Qaanaaq on Gröönimaa põhjapoolseim asula. See tekkis 1953. aastal, kui Thule lennuväebaasi loomisel asustati kohalikud elanikud ümber umbes 90 km põhja poole. Asulas elas 2005. aastal 640 inimest, peamiselt gröönlased, kes räägivad grööni keele põhjagrööni murret.
Arheoloog

Arheoloog on inimene, kelle kutseala on arheoloogia või kes tegeleb produktiivselt arheoloogiaga vabal ajal. Arheoloogide loend
Kiriši rajoon

Kiriši rajoon on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis. Rajoonis on 2 linnalist asulat (Kiriši ja Budogoštš) ning 4 valda. Q126709394 Rajooni koduleht
Vaimulikku ametisse pühitsemise sakrament

Vaimulikku ametisse pühitsemise sakrament ehk hirotoonia (kreeka keeles χειροτονία) on õigeusu kiriku sakrament, püha toiming, mille käigus Püha Vaimu arm pühitseb piiskopi käte pealepanemise kaudu väljavalitud isiku diakoniks, preestriks või piiskopiks. Diakoneid ja preestreid pühitseb üks piiskop, piiskoppe kolm või enam piiskoppi. Väljavalitud isik peab olema: meessoost esimest korda abielus või munga seisuses vaba rasketest pattudest Erandlikult võib diakoniks või preestriks pühitseda ka vallalise mehe, kes ei ole mungaseisusesse astunud. Sellisele vaimulikule laieneb abielutuse kohustus ja teda nimetatakse tsölibaatvaimulikuks. Kuigi taoline praktika levib üha enam, ei peeta seda õigeusu traditsiooniga kooskõlas olevaks. Vaimulikuseisuse sakrament Ordinatsioon
Brian Aldiss

Brian Wilson Aldiss (18. august 1925 East Dereham Norfolk – 19. august 2017 Oxford) oli inglise kirjanik. Ta oli üks 1960. aastate uue laine ulme (New Wave) juhtfiguure. "Kontramorfoos" (lühiproosavalimik), tõlkinud, koostanud ja toimetanud Arvi Nikkarev. Kirjastus Skarabeus, Saue 2004, 254 lk. (Eesti ulmeauhind Stalker / parim kogumik / 2005) Sisu: Väljas; Eluilmaski; Juudas tantsis; Jagatud rõõm; Eraklik harrastus; Hiigeljumala ketserid; Totaalne keskkond (Eesti ulmeauhind Stalker / parim tõlkejutt / 2005); Superlelu kogu suveks; Kontramorfoos; VAKM; Jumal, kes magas naistega; Kui Hamleti onu olnuks meeldivam sell; Kirjutamata armastuskiri Artikleid Brian Aldissi kohta
Eesti järved

Eesti järved on Eestis asuvad siseveekogud, millel puudub vahetu ühendus merega. 5% Eesti pindalast on kaetud järvede ja tehisveekogudega. Eestis on Keskkonnaportaali andmetel ligikaudu 1200 looduslikku järve, mille pindala on vähemalt 1 hektar. Suurimad järved on Peipsi ja Võrtsjärv. Peipsi järv on koos Pihkva järvega Euroopas suuruselt viies (maailmas viienda kümne lõpus). Valdav osa Eesti järvedest on madalad: enamasti alla 10 meetri; sügavaim on Rõuge Suurjärv (38 m). Järved paiknevad väga ebaühtlaselt. Suuremad järvepiirkonnad asuvad Kagu- ja Lõuna-Eestis. Lääne- ja Kesk-Eestis on seevastu suuri maa-alasid, kus pole ühtegi järve. Enamik Eesti järvi on mandrijäätekkelised. Leidub ka laukajärvi, rannajärvi, jõelookeist moodustunud järvi, karstijärvi, tehisjärvi ja meteoriiditekkeline Kaali järv. Riikliku vaatluse alla kuuluvad Peipsi järv, Võrtsjärv ja kaheksa väikejärve, Nohipalu Mustjärv, Nohipalu Valgejärv, Pühajärv, Uljaste järv, Rõuge Suurjärv, Ähijärv, Viitna Pikkjärv ja Mullutu Suurlaht.  Pikemalt artiklis Järvetüübid Praegu liigitatakse Eesti järved tüpoloogia järgi 12 tüübiks: alkalitroofsed järved oligotroofsed järved semidüstroofsed järved atsidotroofsed järved düstroofsed järved pehmeveelised eutroofsed järved kalgiveelised eutroofsed järved pehmeveelised miksotroofsed järved kalgiveelised miksotroofsed järved makrofüüdijärved hüpertroofsed järved halotroofsed järved Järvetüübid Eesti järvede loend "Keskkonnaportaal | Andmed & kaart". register.keskkonnaportaal.ee. Vaadatud 27. septembril 2024. I. Ott, T. Kõiv. Eesti väikejärvede eripära ja muutused. Tallinn, 1999. Eesti Maaülikooli hüdrobioloogide Eesti jõgede ja järvede pildigalerii maakondade kaupa Tamre, Ruta. Eesti järvede nimestik (PDF) (Keskkonnaministeerium ed.). ISBN 978-9985-881-40-8. Vaadatud 06.02.2017. {{cite book}}: välislink kohas |edition= (juhend)
Poul Anderson

Poul William Anderson (25. november 1926 – 31. juuli 2001) oli ameerika ulmekirjanik, kes kirjutas nii teadusulmet kui ka imeulmet. Ta oli 1972. aastast organisatsiooni Science Fiction and Fantasy Writers of America kuues president. Samuti oli ta kangelasliku fantastika autoreid ühendava 1960ndatel asutatud ühenduse Swordsmen and Sorcerers' Guild of America (SSGA) liige. Ta oli ka ühingu Society for Creative Anachronism kaasasutajaid. Lühijutt "Kõige pikem merereis" angloameerika ulmekirjanduse kogus "Lilled Algernonile" (kogu tõlkijad Ain Raitviir, Jaan Kaplinski, Linda Ariva ja Krista Mits, järelsõna Ain Raitviir). Kirjastus Eesti Raamat, Tallinn, 1976 "Murtud mõõk" (tõlkija ja järelsõna autor Eva Luts). Tartu: Fantaasia, 1999. ISBN 9985-60-769-4 "Kolm südant ja kolm lõvi" (tõlkija ja järelsõna autor Eva Luts). Tartu: Fantaasia, 2000. ISBN 9985-60-803-8 "Kõrge ristiretk" (tõlkija Juhan Habicht). Tartu: Fantaasia, 2000. ISBN 9985-9295-1-9 "Südasuvine torm" (tõlkija Eva Luts). Tartu: Fantaasia, 2000. ISBN 9985-60-940-9 "Jumalate sõda" (tõlkija ja järelsõna autor Tiina Randus). Tartu: Fantaasia, 2001. ISBN 9985-9295-5-1 "Taevarahvas" (tõlkijad Silver Sära, Kaspar Müürsepp, Jaana Peetersoo, Eva Luta, Tarmo Vaarpuu, Jaana Talja, Marek Laane, Tanel Saimre; koostaja ja järelsõna autor Raul Sulbi; koostaja ja eessõna autor Andri Riid). Tartu: Fantaasia, 2008 ISBN 9789949420735 Artikleid Poul Andersonist
Vidkun Quisling

Vidkun Abraham Lauritz Jonssøn Quisling (18. juuli 1887 Fyresdali vald, Telemark – 24. oktoober 1945 Oslo) oli Norra diplomaat, sõjaväelane (major) ja poliitik. Vidkun Quisling sündis praosti ja genealoogi Jon Lauritz Qvislingi pojana. Quisling lõpetas kõrgema sõjakooli 1911. aastal. Ta töötas Norra sõjalises esinduses Peterburis (1912, 1918), Helsingis (1920–1921) ja Moskvas (1927–1929). Ta töötas Fridtjof Nanseni Nõukogude Venemaa näljahädaliste abistamismissioonil (1921–1922). Quisling oli kaitseminister Agraarerakonna valitsuses 1931–1933. Ta asutas koos Johan Bernhard Hjortiga 1933. aastal fašistliku partei "Rahvuslik Ühendus" (norra keeles Nasjonal Samling). Teise maailmasõja ajal, aastatel 1942–1945, oli Quisling Saksa okupatsioonivõimude poolt määratud Norra valitsusjuht. Tema järgi nimetatakse anastajate režiimiga koostööd teinuid kvislingiteks. Ta arreteeriti 9. mail 1945 Oslos Bygdøys asuvas villas, kus tänapäeval asub holokaustimuuseum. Quislingi üle peeti kohut ja ta mõisteti riigireetmise eest surma mahalaskmise läbi. Kohtuotsus viidi täide Akershusi kindluses 24. oktoobril 1945, kuigi surmanuhtlus oli Norras kaotatud juba 1901. aastal. Vidkun Quisling abiellus 1923. aastal venelanna Maria Vassiljevna Pasetšnikovaga, kellega tal ei olnud lapsi. Naine elas oma surmani 1980. aastal Oslos.
Voika-Tatra ürgorg

Voika-Tatra ürgorg on ürgorg Otepää kõrgustiku põhjaserval. Ürgoru idapoolse osa moodustab Tatra org ja läänepoolse osa Voika org. Ürgoru veelahkmekünnis asub Unipiha küla kohal. Tatra ürgorus voolub Tatra jõgi. Voika oru idasopis asub Voika oja lähe. Droonifotod ja -video: Tatra orus suurel maanteel käib sõit juba kuu aega nagu kuristiku serval, Postimees, 12. juuli 2017
Arthur Pillans Laurie

Arthur Pillans Laurie (6. november 1861 Edinburgh – 7. oktoober 1949) oli Briti keemik. Ta oli Edinburghi Heriot-Watti kolledži rektor. "The Food of Plants" (1893) "Facts About Processes, Pigments, and Vehicles - a Manual for Art Students" (1895) "Greek and Roman Methods of Painting" (1910) "The Materials of the Painter's Craft in Europe and Egypt, from the Earliest Times to the End of the XVIIth Century" (1910) "The Pigments and Mediums of the Old Masters" (1914) "The Painter's Methods and Materials" (1926) "A Study of Rembrandt and the Painting of his School" (1929) "The Brush Work of Rembrandt and his School" (1932) "Pictures and Politics" (1934) "New Light on Old Masters" (1935) "The Case for Germany" (1939)
Jasnaja Poljana

Jasnaja Poljana (vene keeles Ясная Поляна) asub Venemaal 12 kilomeetri kaugusel Tulast. Koht on tuntud kirjanik Lev Tolstoi kodukohana. Jasnaja Poljanas asub kirjaniku haud ja muuseum. Kohe pärast Lev Tolstoi surma muudeti kirjaniku mõis muuseumiks. Muuseum koosneb Tolstoi häärberist, koolimajast, mille kirjanik talupoegade lastele asutas, ning pargist koos kirjaniku hauaga. Selle esimeseks juhatajaks sai Tolstoi tütar Aleksandra. Ka praegune muuseumi juhataja (aastast 2012) Jekaterina Tolstaja (sündinud 1972) on üks Tolstoi järeltulijatest. Muuseumis võib näha Tolstoi isiklikku mööblit ja raamatukogu (kogus on 22 000 köidet) ning ka selliste kuulsate maalikunstnike nagu Ivan Kramskoi, Ilja Repini, Nikolai Ge, Valentin Serovi ja Leonid Pasternaki teoseid. Teise maailmasõja ajal oli mõis sakslaste poolt okupeeritud, kuid Nõukogude valitsus oli juba varem väärtuslikumad esemed evakueerinud. Pärast sõda mõis ja muuseum restaureeriti ning praegu on see populaarne turismiobjekt.
Hooldekodu

Hooldekodu on hoolekandeasutus iseseisva eluga mittetoimetulevate vanurite ja invaliidide elamiseks ja abistamiseks. Käru Südamekodu Piigaste Südamekodu Lihula Südamekodu Värska Südamekodu Saaremaa Südamekodu Kunda Südamekodu Valkla Südamekodu Järve Südamekodu Merivälja Südamekodu Pirita Südamekodu Ahja Hooldekodu Eivere Hooldekodu, Järvamaa, Paide vald Paide, Tuleviku 4 Erastvere Hooldekodu, Põlvamaa, Kanepi vald EELK Räpina Koguduse Hooldekodu Häädemeeste Hooldekodu Harku Hooldekodu Hooldekodu Härmalõng Hooldekodu Pihlakobar Iisaku Hooldekodu Iru Hooldekodu Järvakandi Hooldekodu Jõõpre Vanurite Kodu Juuru Hooldekodu Kaiu Hooldekodu Kärstna Hooldekodu Karula Hooldemaja Kehtna Valla Hooldekodu Kihelkonna Valla Hooldekodu Kogula Hooldekodu, Saaremaa, Kärla vald Kodijärve Erihooldekodu, Tartumaa, Kambja vald Kohtla-Järve Vanurite Hooldekodu Kolga-Jaani Hooldekodu Kõpu Hooldekodu Krootuse Hooldekodu Kuuda Hooldekodu Kuusalu Eakate Kodu Leevi Hooldekodu Marta kodu Meremäe Hooldekodu Mikitamäe Valla Hooldekodu Mõisaküla Hoolekandekeskus Mõisamaa Hooldekodu, Raplamaa, Märjamaa vald MTÜ Turvakodu Rudolf Munalaskme Hooldekodu Narva Hooldekodu Nõmme Sotsiaalmaja Nöörimaa Tugikodu Oru Hooldekodu Oru Vanurite Kodu Pähkla Hooldekodu Paljassaare Sotsiaalmaja Pärsama Hooldekodu Pärsti Pansionaat Pilistvere Hooldekodu Põlgaste Pansionaat Polli Hooldekodu Põlva Valla Hooldekodu Rae Hooldekodu Risti Hooldekodu Rõuge Hooldekodu SA PJV Hooldusravi SA Võnnu Haigla Sääse Hooldekodu Sangaste Pansionaat Saverna Hooldekodu Sihtasutus Taheva Sanatoorium Sõmerpalu Hooldekodu Sõmera Hooldekodu, Saaremaa, Kärla vald Surju Valla Hooldekodu Videvik Tammiku Kodu Tammiste Hooldekodu Tapa Hooldekodu Tartu Hooldekodu Tootsi Hooldekodu Tõstamaa Hooldekodu Udriku Hooldekodu Uhtna Hooldekodu Ulvi Hooldekodu Väätsa Eakatekodu Vändra Alevi Hoolekandekeskus Varbla Hooldekodu Vigala Hooldekodu Võisiku Erihooldekodu, Jõgevamaa, Põltsamaa vald Südamekodud Lastekodu Eesti hooldekodud Eesti Riigiportaalis Südamekodu sai Merivälja Pansionaadi ostuga suurimaks eakatekodu ketiks
Allgemeiner Deutscher Nachrichtendienst

Allgemeiner Deutscher Nachrichtendienst (lühend ADN) oli Saksa Demokraatliku Vabariigi uudisteagentuur. See vahendas uudiseid Ida-Saksamaa ajalehtedele ja raadiojaamadele. Uudisteagentuur oli tsensuuri all.
Haigla

Haigla on asutus haigete statsionaarseks ravimiseks. Haiglas töötab sellekohase väljaõppe saanud personal. Kõige tuntum haigla tüüp on üldhaigla, millel on ka erakorralise meditsiini osakond. Piirkonnahaigla on tavaliselt oma teeninduspiirkonnas peamine tervishoiuteenust pakkuja, seal on voodikohad nii intensiivraviks kui ka hooldusraviks. Spetsialiseerunud haiglad on näiteks traumapunktid, hooldushaiglad, lastehaiglad ja eri meditsiinivaldkondadele keskendunud haiglad (nt nakkushaigla, onkoloogiahaigla, sünnitushaigla jne). Haiglate spetsialiseerumine võimaldab üldhaiglaga võrreldes vähendada ravikulusid. Sõjaväehaigla Vaimuhaigla Kliinik Eesti haiglate loend Haiglavõrgu arengukava Eesti Haiglate Liit
Kõrgkool

Kõrgkool on õppeasutus, kus omandatakse kõrgharidus. Eestis jagunevad kõrgkoolid rakenduskõrgkoolideks ja ülikoolideks. Eestis asuvad avalik-õiguslikud ülikoolid on Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Ülikool, Eesti Maaülikool, Eesti Kunstiakadeemia ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia. Ülikool on õppe-, loome- ning teadus- ja arendusasutus, kus toimub kõrgharidusstandardile vastav õpe kõrgharidustaseme kolmel astmel: bakalaureuseõpe, magistriõpe, doktoriõpe. Akadeemilise kraadi (bakalaureuse-, magistri- või doktorikraad) annab ülikool vastava kõrgharidusastme õppekava täitnud ja lõputöö kaitsnud või lõpueksami sooritanud isikule ning seda tõendab vastav lõpudokument. Vastavalt ISCED haridussüsteemide astmestikule antakse kõrgharidust (inglise keeles: Tertiary education) kolmanda astme haridusasutustes, kus ISCED 5A on bakalaureuseõpe (BA) ja magistriõpe (MA); ISCED 5B on rakenduskõrgharidus ja ISCED 6A on doktoriõpe. Rakenduskõrgkool on õppeasutus, kus toimub rakenduskõrgharidusõpe ning võib toimuda magistriõpe ja õpe keskhariduse baasil läbiviidava kutsekeskhariduse õppekava järgi ning kus vähemalt kaks kolmandikku õpilastest ja üliõpilastest õpivad rakenduskõrgharidusõppe õppekavade järgi. Rakenduskõrgkooli ülesanne on edendada tööturu vajadustele vastavat elukestvat õpet, pakkuda õppe- ja arendustegevust hõlmavaid teenuseid, teha rakendusuuringuid. Rakenduskõrgharidusõpe on kõrghariduse esimese astme õpe, mille kestel üliõpilane omandab kindlal kutsealal töötamiseks või magistriõppes edasiõppimiseks vajaliku pädevuse. Rakenduskõrgkoolis doktoriõpet ei ole. Eesti kõrgkoolide loend Kõrgkoolide loend riikide kaupa Esimese astme kõrgharidus Haridusseadus Ülikooliseadus Rakenduskõrgkooli seadus Kõrgharidusstandard Heather Fry, Steve Ketteridge, Stephanie Marshall, A Handbook for Teaching and Learning in Higher Education. Enhancing Academic Practice., Routledge, 2009
Mirek Topoláneki teine valitsus

Mirek Topoláneki valitsus oli Tšehhi valitsus, mis astus ametisse 9. jaanuaril 2007. Valitsuse moodustasid 3 parteid: Kodanike Demokraatlik Partei (ODS), Kristlik-Demokraatlik Liit – Tšehhoslovakkia Rahvapartei (KDU-ČSL) ja Roheline Partei (SZ). 18 ministrist olid kolm naised. 24. märtsil 2009 kaotas Mirek Topoláneki valitsus häältega 101:96 usaldushääletuse parlamendis ning peaminister teatas, et astub tagasi. 9. aprillil 2009 asus ametisse Jan Fischeri valitsus.
Püül

Püül ehk püülijahu on kõrgekvaliteediline peenjahu. Vastavalt kasutatavale viljale nimetatakse jahu nisupüüliks, rukkipüüliks, odrapüüliks jne.
Jobu

Jobu võib tähendada mitut asja. "Jobu", Eduard Vilde jutustus. Jobu, Eesti Ekspressi ühekordne lisa meestele, mis ilmus 2007. aastal. "Jobu" (originaalpealkirjaga "The Jerk"), USA 1979. aasta komöödiafilm Steve Martiniga peaosas. (Pealkirja on eesti keelde tõlgitud ka kui "Tobu".) Jobu (õieti Jobu Mekaniske Verksted AS), saage ja muid metsandusmasinaid tootev Norra ettevõte. Jobu Ülikool Jaapanis