laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Austria parlamendihoone

Austria parlamendihoone (saksa keeles Parlament või Hohes Haus, varem ka Reichsratsgebäude) on hoone Viinis, kus käib koos Austria parlament. Uusklassitsistlikus stiilis parlamendihoone arhitekt on Taanist pärit Theophilus Hansen. Hansen projekteeris selle nii, et kõik selle osad, kaasa arvatud sisekujundus, üksteisega sobiksid. Hansen kavandaski kogu sisekujunduse: skulptuurid, maalid, lühtrid jne. Parlamendihoone koordinaadid on 48° 12′ 29″ N, 16° 21′ 29″ E. 1861. aastal vastu võetud konstitutsioon lõi Riiginõukogu (Austria osa Austria-Ungari riigi parlamendist. Riiginõukogule oli maja vaja. Otsustati rajada kaks hoonet (ülemkojale ja alamkojale). Plaanid muutusid pärast seda, kui 1867 kuulutati välja kaksikmonarhia ja Ungari sai omaenese seadusandliku kogu, mis asus Budapestis. Siis otsustati mõlemale kojale rajada ühine hoone. Ajutine hoone (Abgeordnetenhaus) asus Währinger Straßel. See hoone sai ka hilisema parlamendihoone põhiplaani aluseks. Abgeordnetenhaus avati samal aastal, mil Austria-Ungari keiser Franz Joseph I rajas Riiginõukogu. Valitsus käskis parlamendihoone rajada uusklassitsistlikus stiilis. See pidi meenutama Vana-Kreekat ja nende demokraatia ideaale. Parlamendihoone ees on Vana-Kreeka tarkusejumalanna Athena kuju, mille autorid on Karl Kundmann, Josef Tautenhayn ja Hugo Haerdlt. Uus parlamendihoone ehitati Ringstraßele. See oli Viini esindustänav, mis loodi linna ümbritseva kindlustusvööndi kohale pärast linnamüüri ja linna ümbritseva vallikraavi likvideerimist. Hoone jaoks hakati vundamendiauku kaevama 1874. aasta juunis ja nurgakivi pandi 2. septembril 1874. Samal ajal ehitati teisigi olulisi hooneid: Viini kunstiajaloomuuseum, Viini loodusloomuuseum, Viini raekoda ja Viini ülikool. 1883. aasta novembris hoone valmis ja seda hakati kohe kasutama. 4. detsembril 1883 toimus seal juba Riiginõukogu alamkoja esimene istung. Ülemkoja esimene istung toimus alles 16. detsembril 1884. Mõlemad kojad töötasid hoones kuni Austria-Ungari lagunemiseni 1918. Hoone ja selle juurde kuuluv krunt võtavad enda alla 1,35 ha. Teises maailmasõjas sai hoone tugevasti kannatada, kuid siseruumid taastati originaalkujul. Koduleht
Rahaühik

Rahaühik on mingis riigis kehtiva raha põhiühik. Tavaliselt mõeldakse selle all valuutat, kuid näiteks Hiina valuutaks on renminbi ja raha põhiühikuks jüaan. Rahaühik jaguneb väiksemateks ühikuteks. Eesti Vabariigi rahaühik on euro, mis jaguneb 100 sendiks. Rahaühikute loend Eesti rahaühik
Lobmingtal

Lobmingtal on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. Steiermargi vallareformi osana ühendati 2015. aastal Großlobming ja Kleinlobming ning esialgu kutsuti seda Großlobmingiks. Pärast volikogu otsust on vald 2016. aastast kandnud nime "Lobmingtal". Põhiosa Großlobming asub 641 m kõrgusel u. 3 km Knittelfeldist lõunas, Lobmingbachtali oru sissepääsu juures. Vald külgneb Muri jõega. Lobmingi territooriumi on esmamainitud 927. aastal Salzburgi peapiiskopi dokumendis. 12. sajandi keskpaigast nimetasid klanni liikmed end alati ühe neile kuuluva kaitsehoone, kuid enamasti oma hõimukoha järgi. Esimene rüütel, kes nimetas end olevat "Lobmingist", kutsuti 1149. aasta mais Friesachi. Lobmingi rüütlid asusid Altlobmingi linnuses (tänapäeval Sulzbachgraben). 15. sajandi esimeses pooles domineerinud Lobmingi rüütlite ümber tekkis arvukalt legende ja jutte. Pärast Lobmingi rüütlite hääbumist andis kuningas Friedrich II Großlobmingi üle valitsemise Wolfgang Zachile. Hiljem kuulus Großlobmingi linnus mõnda aega Praunfalki rüütlitele. Teine kaitseehitis jäi Welzernitele ja müüdi 1499. aastal Saurau nõbudele Hansule ja Erasmusele. 14. septembril 1730 müüdi Großlobmingi piirkond Siegmundi krahv Welfersheimile. Järgmine edasimüük toimus 23. aprillil 1755 Spital am Pyhrnile, kes müüs valitsemise kohe krahv Franz Josef Wurmbrandile. 1827. aastal ostis Josef Sessler Wurmbrandi pankrotist Großlobmingi mõisa. 1. septembril 1866 asendas aadli ja rüütelkonna Viktor Sessler. Abielludes Helen Freiin von Herzingeriga läks parunkond tema kätte ja Viktor kirjutas sellest ajast peale Sessler-Herzinger. Viktor Felixi ja Margarete Sessler-Herzingeri lastetu abielu läbi tema vennapojad filosoofiadoktor Adalbert Maria Franz Curt August, Wimpffeni patroon ja ülemleitnant, ning Hans Maria Carl Alfons Gustav, Wimpffen Guti ja Großlobmingi lossi patroon. Wimpffeni perekonnale kuuluv loss müüdi 1979. aastal Steiermargi provintsivalitsusele, et asutada põllumajanduskolledž. Paralleelselt Sessler-Herzingeri perekonna sündmustega kohandati seni talupoegade käes olnud Murhofi mõis 1898. aastal eluhooneks. Kuulsaks sai Gestüt Murhof parun Gustav Hansteini juhtimisel. Rahvuslikud ja rahvusvahelised auhinnad annavad tunnistust üliedukast inglise täisverelisusest. Seoses Gustav Hansteini surmaga lõpetati tõuaretus Murhofis. 2014. aastal pidas Red Bulli omanik Mateschitz omavalitsusega läbirääkimisi, kuna soovis lossi osta ja muuta selle luksuslikuks poloväljakuks koos hotelliga. Vaata ka: Kleinlobming Lobmingtal on elurajoon. See tähendab, et enamik elanikke sõidab ümberkaudsetesse linnadesse, nagu Knittelfeld, Zeltweg või Judenburg. Liiklus toimub provintsimaanteedel Lobmingerstraße L 504 ja Möbersdorferstraße L 543. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Großlobming

Großlobming oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. See asus Muri jõe kallastel.
Kleinlobming

Kleinlobming oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. 2015. aastast on see Großlobmingi valla osa.
VAZ-212180

VAZ-212180 ehk Lada-212180 ehk LADA 4x4 "Fora" (Vene keeles ВАЗ-212180 «Фора») sarja on Venemaa toodetud sõiduauto / linnamaastur. Antud auto on 30 cm võrra pikendatud versioon mudelist VAZ-21213. Fora mudelit toodeti 1996–2011 väikeste partiidena PSA Bronto (vin kood "X7G"). See erineb baasmudelist suurendatud uste ja ukseavade plastikust pealisehitusega. Kuna auto uks on tunduvamalt laiem, siis mugavamaks ukse sulgemiseks on uksel seespool kaks käepidet. Antud mudelil on tagaosa kõrgendatud katusega ning seal on ka laiem tagumine kolmekohaline iste. Fora standardvarustusse kuulub automaatne tulekustutussüsteem. Mootoriruum on soomustatud ja auto on varustatud roolivõimendi ja kliimaseadega. Radiaatorivõre ees on plastist "kängururaud". Suurendatud läbimõõduga rataste kasutamise tõttu (Togliatti firma "Slick" rehvidega "Nokian HRC") võeti varuratas mootoriruumist välja ja kinnitati tagumise põrkeraua kohale, mis tagaluugi avamiseks tuleb üles kõrvale tõsta. Lada-212180 on 1,7-liitrine bensiinimootor, mis toodab võimsust 76 hobujõudu kiirusel 5200 p/min ja pöördemomenti 125 Nm (njuutonmeetrit) 3000 pööretel minutis. Auto on nelikveoline (AWD) ja manuaalkäigukastiga. Kiiirendab 100 kilomeetrini tunnis 20 sekundiga ja auto maksimaalne kiirus on 140 km/h. Kütusekulu kombineeritud režiimis (kombineerides nii linnas kui maanteel sõitmist) on 11,5 liitrit 100 km kohta (8,7 km/l), kütusekulu linnas – 11,7 l/100km, kütusekulu maanteel – 8,7 l/100km. Kütusepaagi maht on 42 liitrit, mis tähendab, et linnasõidus suudab tankimata sõita kuni 360 kilomeetrit ja maanteel kuni 480 kilomeetrit. "Ваз-21218. «фора» дает фору". За рулем.
Acarosporales

Acarosporales on kottseente selts. Acarosporaceae
Acarosporaceae

Acarosporaceae on kottseente sugukond. Acarospora – peitsamblik
Candelariales

Candelariales on kottseente selts. Candelariaceae – leeksamblikulised Pycnoraceae
Leeksamblikulised

Leeksamblikulised (Candelariaceae) on kottseente sugukond. Candelaria – leeksamblik Candelariella – sädesamblik
Leeksamblik

Leeksamblik (Candelaria) on kottseente perekond. Candelaria concolor – harilik leeksamblik Candelaria pacifica – tera-leeksamblik
Sädesamblik

Sädesamblik (Candelariella) on kottseente perekond. Candelariella aurella – kuldne sädesamblik Candelariella coralliza – korall-sädesamblik Candelariella xanthostigma – tera-sädesamblik
Võrdtempereeritud häälestus

Võrdtempereeritud häälestus ehk võrdne temperatsioon (inglise keeles equal-step tuning, equal tuning, equal temperament; saksa keeles gleichstufige Stimmung, gleichstufig temperierte Stimmung, gleichtemperierte/gleichschwebende Stimmung, gleichschwebende Temperatur) on muusikas temperatsioon, milles mistahes intervall, näiteks oktav, on jagatud võrdseteks osadeks ning mistahes kõrvuti asetsevate helide helisageduste suhe on võrdne. Lääne klassikalises muusikas on alates 18. sajandist levinuim võrdtempereeritud 12-helisüsteem, mille puhul oktav on jagatatud kaheteistkümneks võrdseks osaks. Mikrotonaalses muusikas tuntakse ka muid võrdtempereeritud häälestuses helisüsteeme, mille puhul oktav jagatakse mõneks muuks arvuks võrdseteks osadeks (näiteks võrdtempereeritud 22-helisüsteem). Oktavi jagamise asemel võib võrdselt jagada ka muid intervalle. Näiteks Bohlen-Pierce'i skaala võrdtempereeritud versiooni puhul jagatakse tritaav (oktav pluss puhas kvint helisageduste suhtega 3:1) kolmeteistkümneks võrdseks osaks. Võrdtempereeritud häälestuses helisüsteemide puhul, milles võrdselt on jagatud oktav, kasutatakse lühendit "vjo" ("võrdselt jagatud oktav", inglise keeles "edo", equal division of the octave). Võrdtempereeritud häälestus on tihti kasutusel kui teoreetiline kontseptsioon, sest praktikas muusikainstrumendid, millel puuduvad mehaanilised piirangud, nagu näiteks keelpillid, puhkpillid või ka lauljad, on võimelised jooksvalt reguleerima mistahes heli helikõrgust ning mängima ka helisid, mille suhted on pigem lähedased puhtale häälestusele. puhas häälestus Equal-step tuning
Kilpsamblikulaadsed

Kilpsamblikulaadsed (Peltigerales) on kottseente selts. Collemataceae Lobariaceae Nephromataceae Pannariaceae Peltigeraceae
Collemataceae

Collemataceae on kottseente sugukond. Collema – limasamblik Leptogium – tardsamblik
Limasamblik

Limasamblik (Collema) on kottseente perekond. Collema flaccidum – soomus-limasamblik Collema nigrescens – must limasamblik Collema subnigrescens – mustjas limasamblik Collema tenax – sitke limasamblik Collema undulatum – laineline limasamblik
Tardsamblik

Tardsamblik (Leptogium) on kottseente perekond. Leptogium cyanescens – sinakas tardsamblik Leptogium rivulare – oja-tardsamblik Leptogium saturninum – haava-tardsamblik
Vilama

Vilama on küla Harju maakonnas Kose vallas. Suure osa külaterritooriumist võtab enda alla põllumajandusmaa. Kaguosa on metsa kasvanud. Talukohtadest jäävad küla piiresse Abrami, Eest-Paju, Härjakoorma, Jaani, Kadaka, Kuumaru, Laimetsa, Oti, Peama, Reinu, Suure-Reinu, Taga-Paju, Tõesoo, Uuehindreku, Vana-Suurevälja ja Väike-Härjakoorma. Kultuurimälestistest asuvad külas kultusekivi, kalmistu "Suurmägi" ja asulakoht. Küla keskel asub lähipiirkonna kõrgeim punkt (78,5 m merepinnast). Enne Kose ja Kõue valla liitumist oli see valla kõrgeim punkt. Ravila sovhoosi lagunemisel moodustati külas Vilama taluühistu, mis kasvas peagi üheks valla suurimaks põllumajandustootjaks. Vilama mägi Vilama kultusekivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lobariaceae

Lobariaceae on kottseente sugukond. Lobaria – kopsusamblik
Nephromataceae

Nephromataceae on kottseente sugukond. Nephroma – neersamblik
Neersamblik

Neersamblik (Nephroma) on kottseente perekond. Nephroma arcticum – tundra-neersamblik Nephroma bellum – kaunis neersamblik Nephroma helveticum – Šveitsi neersamblik Nephroma isidiosum – kare neersamblik Nephroma laevigatum – sile neersamblik Nephroma parile – harilik neersamblik Nephroma resupinatum – kääv-neersamblik
Andmekogu

Andmekogu on riigi, kohaliku omavalitsuse, avalik-õigusliku või eraõigusliku isiku peetav korrastatud andmete kogum, mille pidamisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust või mida peetakse käsitsi ja korrastatud vormidel, mis võimaldavad andmetega lihtsat tutvumist või nende mehaanilist töötlemist. Infosüsteem, Riigi infosüsteemi haldussüsteem Riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, X-tee Andmekogude riiklik register Isikuandmete kaitse seadus, GDPR Andmekogude seadus. § 2., RT I 1997, 28, 423
Pannariaceae

Pannariaceae on kottseente sugukond. Fuscopannaria – kaljusamblik Parmeliella – nõgisamblik
Nõgisamblik

Nõgisamblik (Parmeliella) on kottseente perekond. Parmeliella triptophylla – väike nõgisamblik
Peltigeraceae

Peltigeraceae on kottseente sugukond. Peltigera – kilpsamblik Solorina – lohksamblik
Lohksamblik

Lohksamblik (Solorina) on kottseente perekond. Solorina bispora – kaheeoseline lohksamblik Solorina saccata – harilik lohksamblik Solorina spongiosa – käsnjas lohksamblik
Kasukakirjaline kass

Kasukakirjaline kass (inglise keeles tabby) on kodukassi loomuliku värvinguga kass, keda kõnekeeles kutsutakse triibuliseks, tiigrikarvaliseks või triibikuks. See karvavärvus esineb paljudel kassitõugudel ja on kasside hulgas väga tavaline. Selline on kodukassi otsese esivanema ja tema lähimate sugulaste Aafrika metskassi (Felis lybica lybica), Euroopa metskassi (Felis silvestris) ja Aasia metskassi (Felis lybica ornata) karvavärvus: kõigil neil on nii mustri kui ka värvi poolest sarnane kasukas. Eristatakse nelja kasukakirja: vöödiline ehk klassikaline (classic tabby) – kasukakiri, mille puhul jäsemed ja saba on ühtlaselt vöödilised, kaelal ja rinnaesisel on mitu katkematut võru; õlgadel liblikakujulised märgised. Seljal kolm tumedamat joont, mille vahel on aluskarva värvi triibud, mõlemal küljel on suur lausvärvi laik (nn härjasilm), mida ümbritseb üks või mitu rõngast, otsmikul on sageli M-tähe kujuline märgis. tiigrimustriline ehk makrellimustriline (striped tabby, mackerel tabby või fishbone tabby) – levinuim kasukakiri, mille puhul on kassi külgedel selgroo juurest algavad ja allapoole kulgevad peened vöödid, jalad ja saba on ühtlaselt vöödilised ning kaela ümber on mitu selget peent võru; kõht täpiline, seljal jooksvad jooned moodustavad tumeda sadula. Otsmikul on sageli M-kujuline märgis. triibustik ehk aguutimuster (ticked tabby) – karvatüüp, mille puhul igal karval on 2–3 tumedamat triipu (ticking), mis tekitab ulukküüliku karvkattega sarnaneva mustri (nagu näiteks abessiinia kassil). tähniline (spotted tabby) – kasukakiri, mille tähnid võivad olla ümmargused, ovaalsed, pikergused või rosetjad; jalad selgete täppidega, sabal tähnid või katkendlikud võrud. Härjasilmaga klassikaline kasukakiri Aguutimustriga abessiinia kass Pruun tähniline kasukakiri ookerkassil Kasukakirjaline-valge kodukass Ruuge värvusega kasukakirjaline kass Kilpkonnavärvi kass Kalingurmustriga kass K. Tihanov. Kasside tõuaretuse inglise-eesti oskussõnastik. Magistritöö. Tartu, 2011 African Wildcat Description. - catsforafrica.co.za European wildcat description – a wild-looking tabby cat. - PoC Now we know how tabby cats get their stripes. - National Geographic
Erastamisväärtpaberite Keskregister

Erastamisväärtpaberite Keskregister oli aastatel 1993–2011 tegutsenud erastamisväärtpaberite väljaandmise ja nendega arveldamise süsteemi andmebaas. Register moodustati rahvakapitali obligatsioonide registri ja õigustatud subjektide ning tagastatava ja kompenseeritava vara registri andmete alusel. Erastamisväärtpaberite keskregistri pidajaks oli Riigiarvutuskeskus. EVP-de kasutusaeg lõppes 31. detsembril 2006 ja Erastamisväärtpaberite keskregistri andmetel jäi 2006. aasta lõpuks kasutamata EVPsid 398 miljoni krooni väärtuses. Erastamisväärtpaberite Keskregister likvideeriti 1. juulil 2011. Erastamisväärtpaberite keskregistri asutamine, RT I 1994, 6, 60
Ants Sillar

Ants Sillar (1936. aastani Augustin Fross, ka August Froš; 20. jaanuar 1917 Taevere vald, Viljandimaa – 21. veebruar 1974 Türi) oli eesti koolijuht. Ta sai alghariduse Kabala algkoolis. 1930. aastast õppis Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumis, mille lõpetas 1935. aastal. Gümnaasiumi lõpetamise järel oli kaitseväeteenistuses, seejärel õppis Tallinna Sõjakoolis ja lõpetas suurtükiväe ohvitseride klassi 1940. aastal. Auastmelt nooremleitnant. Ühtedel andmetel oli ta Nõukogude võimu kehtestamise järel Eesti kaitseväest ümberformeeritud Punaarmee 150. üksiku õhukaitse divisjoni sideülem, evakueerus Teise maailmasõja puhkedes Nõukogude tagalasse, töötas algul metsatööstuskeskuse raamatupidajana, hiljem oli Punaarmees, sõja lõpu ajal oli 483. Suvorovi ordeniga autasustatud kahuripolgu kirjutaja, sest ei saanud jalavigastuse tõttu enam olla riviteenistuses ning demobiliseeriti 1945 detsembris. Teistel andmetel ta arreteeriti Punaarmees 10. aprillil 1941 nõukogudevastase agitatsiooni ja nõukogudevastases grupis osalemise eest ning Balti sõjaväeringkonna tribunal mõistis ta surma, ent otsust ei viidud täide ning kandis vangistust Molotovi oblastis Ussollagis, vabanemise aeg teadmata. Vangistuses külmetas jalad, mille tõttu lonkas elu lõpuni. Vabanemise järel sai temast EKP Kabala vallakomitee propagandist, 1946 jaanuarist Kabala 7-klassilise kooli sõjalise ala juhataja ja õpetaja. Aastatel 1950–1951 oli ta Kabala Mittetäieliku Keskkooli direktor, aastatel 1951–1957 Türi 1. Keskkooli direktor. Aastatel 1953–1957 õppis E. Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi geograafia ja loodusteaduskonnas ning lõpetas selle geograafiaõpetaja kvalifikatsiooniga. Aastatel 1957–1974 oli ta Rakvere Internaatkooli direktor. 1956. aastast oli ta Türi linna rahvasaadikute nõukogu saadik, hiljem EKP Rakvere Rajoonikomitee ja büroo liige ning rajoonikomitee ideoloogiakomisjoni esimees, samuti ühingu "Teadus" Rakvere rajooniorganisatsiooni juhatuse esimees. Aastatel 1967–1971 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseisu liige. Ta oli ka Eesti NSV Haridusministeeriumi internaatkoolide ja lastekodude komisjoni esimees. Ta oli valitud Eesti NSV õpetajate I Ja II kongressi delegaadiks. Ta on maetud Türi Saunametsa kalmistule. Endine Eesti NSV riigiametnik ja Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee viimane esimees Rein Sillar on tema poeg. 1960 Lenini orden 1965 Eesti NSV teeneline õpetaja Ants Sillari portree. Eesti Muuseumide Veebivärav. Virumaa Muuseumid SA fotokogu Rakvere Internaatkooli direktor Ants Sillar (fotograaf Enno Kapstas). Virumaa Muuseumid SA fotokogu Ants Sillar (nekroloog). Nõukogude Õpetaja, 2. märts 1974 Ohvitseride andmebaas Memoriaal.ee Jüri Pino. Rein Sillar: Eestit ohustavad rumalad ametnikud, mitte KGB. Õhtuleht, 11. november 2000 Rakvere Ametikooli ajalugu Kalmistute register Haudi
Seensamblikulaadsed

Seensamblikulaadsed (Baeomycetales) on kottseente selts. Baeomycetaceae Xylographaceae
Xylographaceae

Xylographaceae on kottseente sugukond. Xylographa – süsisamblik
Baeomycetaceae

Baeomycetaceae on kottseente sugukond. Baeomyces – seensamblik
Seensamblik

Seensamblik (Baeomyces) on kottseente perekond. Baeomyces carneus – kahvatu seensamblik Baeomyces rufus – pruun seensamblik
Ostropales

Ostropales on kottseente selts. Coenogoniaceae Graphidaceae Gyalectaceae
Coenogoniaceae

Coenogoniaceae on kottseente sugukond. Dimerella – virvesamblik
Graphidaceae

Graphidaceae on kottseente sugukond. Diploschistes – urnsamblik Graphis – kirisamblik Thelotrema – koobassamblik
Urnsamblik

Urnsamblik (Diploschistes) on kottseente perekond. Diploschistes muscorum – sambla-urnsamblik Diploschistes scruposus – kivi-urnsamblik
Koobassamblik

Koobassamblik (Thelotrema) on kottseente perekond. Thelotrema lepadinum – harilik koobassamblik
Gyalectaceae

Gyalectaceae on kottseente sugukond. Gyalecta – kauss-samblik
Kauss-samblik

Kauss-samblik (Gyalecta) on kottseente perekond. Gyalecta ulmi – jalaka-kauss-samblik
Trapeliales

Trapeliales on kottseente selts. Phlyctidaceae Trapeliaceae
Varrak

Varrak oli müütiline Lapu tark eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg". Teda on mainitud eepose kuueteistkümnendas loos (" Lennuki" ehitus ja merereisi algus. Teekond maailma otsa. Lapumaa ja Varrak, lapu tark.) Kalevipoeg koos kaaslastega jõudis merereisiga laeval Lennuk Lapu randa ning kohtas siin Lapu tarka, Varrakut. Ta rääkis oma soovist jõuda maailma otsa ning palus Varrakut teejuhiks. Tark hoiatas teda ohtliku ettevõtmise eest. Kalevipoeg jäi endale kindlaks ja pakkus tasuks kulda ja hõbedat. Varrak küsis tasuks lisaks: Pane palgaks peale hinna, Mis sul kodu kütke′essa Seina küljes seisenekse!" Kalevipoeg nõustus ning merereis jätkus põhja suunas. Laev sattus neelukohta, kus purjed ja aerud enam hädas ei päästnud. Varrak leidis väljapääsu, ta võttis tündri, kattis punase riidega, kinnitas köiega ning viskas kalale söödaks. Valaskala neelaski sööda alla ning vedas laeva põrgusuu juurest eemale. Jõuti Sädemesaare juurde ning Varrak keelas meestel maale minna. Sulevipoeg käis siiski saarel tulemäe juures ja leidis kõrbenud kuuega tagasi tulles, et too tuleküngas sobib rehekütjaks. Seejärel võeti suund kodurandadele, jõudmata maailma otsa. Kalevipoeg lubas siiski Varrakule kokku lepitud tasu anda. Üheksateistkümnendas loos (Sarvik-taadi aheldus, Õnneaeg, Pidu ja Kalevi tarkusraamat, Sõjateated) antakse teada, et Varrak oli Lindanisas Kalevipoja kojas ning leidiski midagi tasuks sobivat, mis oli seina külge aheldatud: "Leidsin kirjalehekesi, Raudakaanel raamatuda Kindla ahelate kütkes. Anna luba aruasja, Vana kirja kaasa võtta!" Vaatamata Sulevipoja ja Olevipoja manitsustele väärt raamatut mitte loovutada, jäi Kalevipoeg enda lubadusele kindlaks, teadmata, et tegu oli vana Kalevi Tarkuseraamatuga: Kallim veel kui kuld ja hõbe Seisis kütkendatud kirjas Vanaaegne vaba põli, Meie meestepoege priius...... Kalevipoeg. Kuueteistkümnes lugu Kalevipoeg. Üheksateistkümnes lugu
Phlyctidaceae

Phlyctidaceae on kottseente sugukond. Phlyctis – jahusamblik
Jahusamblik

Jahusamblik (Phlyctis) on kottseente perekond. Phlyctis agelaea – täpiline jahusamblik Phlyctis argena – harilik jahusamblik
Trapeliaceae

Trapeliaceae on kottseente sugukond. Placynthiella – puidusamblik Trapeliopsis – varisesamblik
Puidusamblik

Puidusamblik (Placynthiella) on kottseente perekond. Placynthiella icmalea – pruun puidusamblik Placynthiella uliginosa – mustjas puidusamblik
Varisesamblik

Varisesamblik (Trapeliopsis) on kottseente perekond. Trapeliopsis granulosa – tera-varisesamblik
Umbilicariales

Umbilicariales on kottseente selts. Ophioparmaceae Umbilicariaceae
Ophioparmaceae

Ophioparmaceae on kottseente sugukond. Hypocenomyce – soomussamblik
Soomussamblik

Soomussamblik (Hypocenomyce) on kottseente perekond. Hypocenomyce scalaris – trepp-soomussamblik
Umbilicariaceae

Umbilicariaceae on kottseente sugukond. Lasallia – põissamblik Umbilicaria – kõrvsamblik Xylopsora
Põissamblik

Põissamblik (Lasallia) on kottseente perekond. Lasallia pustulata – harilik põissamblik
Xylopsora

Xylopsora on kottseente perekond. Xylopsora caradocensis – põis-soomussamblik Xylopsora friesii – Friesi soomussamblik
Rhizocarpales

Rhizocarpales on kottseente selts. Rhizocarpaceae
Rhizocarpaceae

Rhizocarpaceae on kottseente sugukond. Rhizocarpon – kaartsamblik
Kaartsamblik

Kaartsamblik (Rhizocarpon) on kottseente perekond. Rhizocarpon geographicum – harilik kaartsamblik
Teloschistales

Teloschistales on kottseente selts. Teloschistaceae
Zilupe jõgi

Zilupe jõgi (läti; vene keeles Sinjaja (Синяя), valgevene keeles Sinjuhha (Сінюха)) on jõgi Euroopas Valgevenes, Lätis ja Venemaal. Lähtub Valgevenes Asvieja järvest loodes asuvast soost. Voolab ülemjooksul põhja ning on 12 km ulatuses Venemaa ja Läti piirijõeks. Seejärel voolab 59 km Läti alal, on taas 4 km ulatuses piirijõeks ning suubub Venemaal Velikaja jõkke. Suuremad asulad jõe ääres on Zilupe linn ja Krasnogorodski (Kraasna) alev. Suuremad lisajõed on Plussona, Istra ja Verša. Lätis on jõge tuntud ka Sienupe nime all. Kohanimeandmebaas
Teloschistaceae

Teloschistaceae on kottseente sugukond. Caloplaca – kuldsamblik Fulgensia – särasamblik Xanthoria – korpsamblik