laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tammepärja tänav

Tammepärja tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Elva ja Raja tänava ristis, kulgeb lõunasse, ristub vasakult tuleva Tammiku tänavaga ning lõpeb Mureli ja Vaarika tänava ristis. Tartu Linnavolikogu määrus "Raja tn 24 detailplaneeringu ala uutele planeeritavatele tänavatele nime määramine" 08.09.2005 nr 122
Elektrostal

Elektrostal on linn Moskva oblastis, Moskvast 58 km idas. 1916. aastal hakkas AS Elektrostal ehitama Zatišje külla metallurgiatehast. 1928. aastal nimetati küla Elektrostaliks. 1938. aastal sai Elektrostal linnaõigused. Tänapäeval on Elektrostal Moskva eeslinn, kus on metallurgia- ja masinaehitusettevõtted. Elektrostalis asub Venemaa suurim tuumkütusetootja Elemaš. Народная энциклопедия «Мой город». Электросталь
Muuluka tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Muuluka tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab kvartalist Vaarika, Savi ja Raja tänava vahel, kulgeb paralleelselt Vaarika tänavaga põhja, ristub Mureli tänavaga (paremalt), pöördub siis läände ning läheb välja kuni ristumiseni Savi tänavaga. Tartu Linnavolikogu määrus "Raja tn 24 detailplaneeringu ala uutele planeeritavatele tänavatele nime määramine" 08.09.2005 nr 122
Tammiku tänav (Tartu)

Tammiku tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Tamme puiesteelt, kulgeb ja Raja tänava ristis, kulgeb paralleelselt Raja ja Mureli tänavaga läände ning lõpeb Tammepärja tänaval. Tartu Linnavolikogu määrus "Raja tn 24 detailplaneeringu ala uutele planeeritavatele tänavatele nime määramine" 08.09.2005 nr 122
Mureli tänav (Tartu)

Mureli tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Tamme puiesteelt, kulgeb läände, ristub Tammepärja (paremalt) ja Vaarika tänavaga (vasakult) ning lõpeb Muuluka tänaval. Tartu Linnavolikogu määrus "Raja tn 24 detailplaneeringu ala uutele planeeritavatele tänavatele nime määramine" 08.09.2005 nr 122
Vaarika tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vaarika tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Mureli ja Tammepärja tänava ristis, kulgeb lõunaedelasse, ristub Haraka tänavaga, Tamme põiguga, Kulli (paremalt), Linnu (vasemalt) ja Aardla tänavaga, käändub seejärel lõunakagusse, ristub Leevikese tänavaga ning lõpeb Vindi tänaval.
Tamme põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tamme põik on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Tamme puiesteelt, kulgeb läände, pöördub põhja, ristub Pirni tänavaga, pöördub läände ning lõpeb Vaarika tänaval, ehkki Tamme põigu järgi on nummerdatud ka mõned majad Vaarika tänaval ning Vaarika tänava, Tamme põigu ja Tamme puiestee vahelise kvartali sees. Tänaval on kaks suubumist Vaarika tänavale ja kaks suubumist Tamme puiesteele. http://www.tartu.ee/?menu_id=6&page_id=24021&teg=arh&vk=3&avid=6082
Kulli tänav (Tartu)

Kulli tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Tamme põigu ja Vaarika tänava ristis, kulgeb läände, pöördub siis lõunakagusse (pöördekohal on ühendustee Savi tänavaga), seejärel taas läände ning lõpeb kvartalis Savi, Vaarika ja Aardla tänava vahel.
Leevikese tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Leevikese tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab kvartalis Aardla, Lemmatsi ja Raudtee tänava vahel ja kulgeb lääneedelasse, ristudes Lemmatsi ja Räägu tänava (vasemalt), Tamme puiestee, Tammelehe, Tammeoksa ja Vaarika tänavaga ning lõpeb kvartalis Vaarika, Aardla, Tammetõru ja Vindi tänava vahel. 2013. aasta lõpu seisuga on Leevikese tänava suurim majanumber 31.
Brione (Lombardia)

Brione on vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Briones. 893 meetri kõrgusel merepinnast asuva Brione asustustihedus on keskmiselt 101 inimest ruutkilomeetri kohta. Brione piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Gussago, Ome, Polaveno, Sarezzo, Villa Carcina. Brione halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Aquilini, Barche, San Zenone, Vesalla, Silviane, Gazzane. DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 13. november 2013) Toponimi in dialetto bresciano AA. VV., Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani, Torino, UTET, 2006, p. 118. https://demo.istat.it/?l=it  Brione (Lombardia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Orehhovo-Zujevo

Orehhovo-Zujevo on linn Venemaal Moskva oblastis. Asub Kljazma jõe ääres, Moskvast 90 km idas. Linn on asutatud 1917. aastal, kui liideti Orehhovo, Zujevo, Nikolskoje ja Dubrovka küla. Orehhovo-Zujevos on pedagoogiline instituut. Linn on raudteede ristumiskoht. Народная энциклопедия «Мой город». Орехово-Зуево
Lõuna-Aafrika Vabariigi lipp

Lõuna-Aafrika Vabariigi lipp on ametlik Lõuna-Aafrika Vabariigi riigilipp. See võeti praegusel kujul kasutusse 27. aprillil 1994 pärast esimesi vabu valimisi ja apartheidipoliitika lõppu. Uue lipu saamiseks korraldatud konkursile esitatud variantidest ei rahuldanud ükski žüriid, kuid 27. aprilli Frederick G. Brownelli valimisteks kujundatud ajutine lipp leidis rahva hulgas nii suurt poolehoidu, et see jäigi uueks riigilipuks. Lipul on kolm horisontaalset laidu: üleval punane, all sinine ja keskel roheline, mis hargneb horiontaalselt Y-kujuliseks, kusjuures Y harud lõppevad lipukanga nurkades. Harude vahele moodustub must võrdkülgne kolmnurk, mida Y harudest eraldab kitsas kollane riba. Punane ja sinine laid on rohelisest laiust ja Y harudest eraldatud kitsa valge laiuga. Lipu laiud on vardapoolses osas suhtega 5:1:3:1:5. Vastuolude vältimiseks ei ole lipuvärvidele antud ametlikku tõlgendust, kuid must, kollane ja roheline on Aafrika Rahvuskongressi lipuvärvid ning punane, valge ja sinine buuride ajaloolise kodumaa Hollandi lipuvärvid. Lõuna-Aafrika Vabariigi lipp on ainuke riigilipp, millel on 6 värvi, kuid ei ole vappi ega ornamenti. 1910-1928 1928–1994
Venedikt Jerofejev

Venedikt Jerofejev (vene keeles Венедикт Васильевич Ерофеев) (24. oktoober 1938 – 11. mai 1990) oli vene kirjanik. Venedikt Jerofejev sündis Murmanski oblastis. Ta isa oli jaamaülem, kes represseeriti 1939. aastal. Venedikt Jerofejev õppis Moskva ülikoolis filoloogiat, hiljem ka Orehhovo-Zujevo, Kolomna ja Vladimiri pedagoogilistes instituutides, kuid neist kõigist eksmatrikuleeriti ta enneaegselt. 1958–1975 elas sissekirjutuseta ja töötas erinevatel töökohtadel (laotöölisena, taarapunktis, katlakütjana, miilitsa korrapidajana, raamatupidajana, laborandina jne). Ta suri kõrivähki. "Записки психопата" ("Psühhopaadi märkmed", 1956; eesti keeles 2001 Igor Kurve tõlkes) "Москва — Петушки" ("Moskva–Petuški", poeem proosas 1969, avaldatud 1988–89; eesti keeles 1999 Ott Arderi tõlkes) "Вальпургиева ночь, или Шаги Командора" ("Walpurgi öö ehk Komandori sammud" 1985) "Василий Розанов глазами эксцентрика" ("Vassili Rozanov ekstsentriku silme läbi", essee, 1973, avaldatud 1989) "Моя маленькая лениниана" ("Minu väike leniniana" (kollaaž Lenini tsitaatidest), 1988; eesti keeles Arvo Pesti tõlkes katkendid – Vikerkaar 1991, nr. 11, lk. 55-58) Rein Kruus, saatesõna Peeter Sauteri tõlgitud katkendile teosest "Moskva – Petuški" – Vikerkaar 1991 nr. 11, lk. 52-54 (tõlkekatkend lk. 26-52) Mati Unt,"Transirooniline Kolgata tee" Vaapo Vaher, "Postuumselt postmodernistiks" Irina Belobrovtseva, "Meie aja kangelane" Maarja Vaino, "Venedikt Jerofejevi ja Juri Buida saladus"
Käitumisteadused

Käitumisteadused (inglise keeles behavioural sciences) on kõik teadusvaldkonnad, milles tegeldakse looduslike organismide tegevuse ja interaktsiooni uurimisega. Käitumisteadused abstraheerivad empiirilist infot organismide ja sotsiaalsete süsteemide otsustamisprotsesside ja kommunikatsioonistrateegiate kohta. Käitumisteaduste kitsamateks valdkondadeks on näiteks psühholoogia, sotsiaalne neuroteadus (social neuroscience) ja kommunikatsiooniteadus (communication science). Käitumisteaduste mõiste aetakse tihti segi tunnetusteaduse (cognitive science) ja sotsiaalteaduste (social sciences) mõistega, sest kõigis kolmes tegeldakse ka käitumise uurimisega.
Svēte

Svēte on küla (lielciems) Lätis Jelgava piirkonnas, Svēte valla halduskeskus. Esimest korda mainiti aastal 1350. Asulas asub Svēte mõisa (Swehthof) keskus. Lisaks on seal veel raamatukogu ja põhikool.
Mixcoatlus

Mixcoatlus on maoperekond. Selle perekonna liigid on Mehhiko endeemid. Need esinevad Guerrero, Oaxaca ja Puebla osariigis. Tänapäeval klassifitseeritakse perekonda Mixcoatlus roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Mixcoatlus barbouri (Dunn, 1919) Mixcoatlus browni (Shreve, 1938) Mixcoatlus melanurus (Müller, 1923) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Mixcoatlus Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 13.11.2013) (inglise keeles) Sissekanne ReptileDB-s
Ovophis

Ovophis on maoperekond. Tänapäeval klassifitseeritakse perekonda Ovophis roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Ovophis monticola (Günther, 1864), Ovophis okinavensis (Boulenger, 1892), Ovophis tonkinensis (Bourret, 1934), Ovophis zayuensis (Jiang, 1977). Peter Uetz & Jakob Hallermann, Ovophis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 13.11.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne veebisaidil Wikispecies
Svēte mõis

Svēte mõis (Svētes muiža) on riigimõis Lätis Jelgava piirkonnas Svēte vallas Svētes. Saksa keeles Swehthof, ka Groß-Swehthof või Bewert-Swehthof. Mõisa peahoone rajati 1730. aastal Svēte jõe kaldale. Kuramaa hertsog Peter von Biron lasi selle 1745. aastal oma suvemajaks ümber ehitada. Projekti autor oli Severin Jensen. Peahoone keskse osa kõrval tiibhoones oli kasvuhoone, kõrvalhoonetest asusid mõisa juures tall ja teenijate maja. Aastast 1795 paiknes mõisas sõjaväeosa. Mõis oli sõjaväe käsutuses pidevalt kuni Nõukogude Liidu vägede lahkumiseni Lätist aastal 1993. Pargi planeerimist alustati 1736. aastal. Aastast 1742 kujundas aeda K. Veiland, kes vastutas ka Rundāle lossi pargi ja aedade eest. Pargi serva rajati pärnaallee. Hiljem on pargi algset ilmet sõjaväeehitiste ja liiklusteedega tublisti rikutud. Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Tariifinõukogu

Tariifinõukogu oli Eesti esimese vabariigi aegne Teedeministeeriumi juures tegutsenud nõukogu. Tariifinõukogu määras üldtarvituses olevate ühendusabinõude (raudtee, posti-telegraafi-telefoni, õhu-, jõuvankrite- ja laevasõiduettevõtete), nii riiklike kui ka kontsessiooni alusel tegutsevate eraettevõtete tariifid. Tariifinõukogu juhatajaks oli teedeminister või ta asetäitjaks ministri abi ning liikmeiks järgmiste asutiste ja organisatsioonide esindajad: kolm Teedeministeeriumi, kaks Majandusministeeriumi, üks Põllutööministeeriumi, üks Välisministeeriumi, üks Sõjaministeeriumi, üks Riigi Statistika Keskbüroo, kaks Kaubandus-Tööstuskoja, kaks Põllutöökoja, üks Tööliskoja, üks Maatööliste ja Väikemaapidajate Koja ja üks omavalitsuste esindaja Eesti Linnadeliidu ja Eesti Maaomavalitsuste Liidu ühisel valimisel. Sõnaõigusega osavõtu õigus oli Riigikontrollil. Eesti Entsüklopeedia. 8. köide: Tanulane–Yvon. Tartu: Loodus, 1937, lk 14.
Durbe mõis

Durbe mõis (läti keeles Durbes muiža, saksa keeles Durben) on karjamõis Lätis Tukumsi piirkonnas Tukumsis aadressil Mazā Parka ielā 7. Durbe mõisat on esimest korda mainitud aastal 1475 kui Šlokenbeka mõisa karjamõisa. Vahepeal ajalooannaalidest kadunud paik ilmus taas dokumentidesse aastal 1644. Mõis on kuulunud von Grotthußidele, Medemitele, von der Reckedele. Mõis võõrandati aastal 1920, aastail 1923–1929 kuulus maja Rainisele. Hiljem kasutati mõisat tuberkuloosi põdevate isikute haiglana. Mõisas asub praegu (aastast 1991) Tukumsi muuseum. Mõisa peahoone rajati aastal 1821, mil mõis kuulus Jeannot Medemile. Johann Georg Adam Berlitzi projekti järgi valmis klassitsistlik peahoone. Mõisa juurde kuulub ka XIX sajandi esimesel poolel ehitatud teenijate maja. Park rajati koos peahoonega. 24,8 hektari suurust parki kaunistavad rotund ja kaks kivisilda. Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles) Video mõisast
Tartu Päevaleht

Tartu Päevaleht oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1913–1916 Tartus. Ajaleht ilmus kuus korda nädalas. Eesti Entsüklopeedia. 8. köide: Tanulane–Yvon. Tartu: Loodus, 1937, lk 28.
Vindi tänav (Tartu)

Vindi tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab täisnurga all Tammeõie tänavaga, kulgeb idakirdesse, ristub Tammeoksa ja Tammelehe tänavaga ning lõpeb kvartalis Tammelehe, Leevikese ja Räägu tänava ning Tamme puiestee vahel.
Räägu tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Räägu tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Leevikese tänavalt, kulgeb lõunakagusse, pöördub seejärel kaarega lääneedelasse, ristub Tamme puiestee, Tammelehe ja Tammeoksa ning lõpeb Tammetõru tänavaga.
Kljazma

Kljazma (vene Клязьма) on jõgi Venemaal Moskva, Nižni Novgorodi, Ivanovo ja Vladimiri oblastis. Jõe ääres asuvad Pavlovski Possadi, Orehhovo-Zujevo, Vladimiri, Kovrovi ja Vjazniki linn. Suubub vasakult Okasse. Suuremad lisajõed on Nerl, Uvod ja Teza. Pikkus on 686 km ja valgala 42 500 km².
Tihase tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tihase tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Soinaste tänavalt, kulgeb lääneedelasse, ristub Lemmatsi tänava ja Tamme puiesteega, käändub läände ning lõpeb napilt enne Vaarika tänavani jõudmist majade vahel.
Tasuta maa

Tasuta maa oli Eesti esimese vabariigi ajal Eesti riiklikust maatagavarast autasuna antud maa Vabadussõjaga otseselt (oli sõjas) või kaudselt (sõjas hukkunu pereliikmed) seotud isikutele. Tasuta maad anti: sõduritele, kes olid silma paistnud Vabadussõjas; Vabadussõjas vigastada saanud sõduritele, kes olid oma tööjõust vähemalt 40% kaotanud; Vabadussõjas langenud sõdurite perekonnaliikmetele. 1919. aasta maareform Eesti Entsüklopeedia. 8. köide: Tanulane–Yvon. Tartu: Loodus, 1937, lk 41.
Kreegi tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kreegi tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Soinaste tänavalt, kulgeb lääneedelasse ja lõpeb Lemmatsi tänaval, olles 175 meetrit pikk.
Snakestone

Maokivi (inglise keeles snakestone) on kivi või loomaluudest (sh maoluudest) erilisel viisil valmistatud aine. Maokive on Aafrikas, Lõuna-Ameerikas ja Aasias rahvameditsiinis abistava ja esmaabivahendina maohammustuse korral juba sajandeid kasutatud. Eksperte teeb murelikuks asjaolu, et maokivi kasutamine maohammustuse korral võib takistada hammustuse ohvri(te)l kaasaegset kõrgetasemelist meditsiinilist abi otsimast. Kuigi kliinilisi katsetusi pole läbi viidud, näitasid laboratoorsed katsetused hiirtega, et kui süstida hiirtele veenisiselt maomürki, puudub maokivil mürgistusseisundile efektiivne ravitoime. Nigeerias (2005) läbi viidud uurimuses tõdeti, et oleks vaja tõsta inimeste teadlikkust, vältimaks kahtlase väärtusega esmaabivahendite kasutamist. Samas uurimuses tõdeti, et maokivi võib siiski maohammustuse korral kasulikuks esmaabivahendiks osutuda, kuid seda kasutanud inimesed vajasid suuremates kogustes maomürgi antidoote. Dr. Linnea Smith kirjutas Piedra Negra kohta: . Maokivi kohta kasutatakse teistes keeltes ka nimetusi: 'adderstone', 'viper's stones', 'black stones', 'schwarze Steine', 'pierres noire', 'piedritas negras', 'serpent-stones'. [1], Veebiversioon (vaadatud 13.11.2013) (inglise keeles) Jean-Philippe Chippauxa, Blanca Ramos-Cerrillob, Roberto P. Stockb,Study of the efficacy of the black stone on envenomation by snake bite in the murine model, Toxicon, Volume 49, Issue 5, April 2007, Pages 717–720, Veebiversioon (vaadatud 13.11.2013) (inglise keeles) Jean-Philippe Chippauxa, Blanca Ramos-Cerrillob, Roberto P. Stockb, Study of the efficacy of the black stone on envenomation by snake bite in the murine model, Toxicon, Volume 49, Issue 5, April 2007, Pages 717–720, Veebiversioon (vaadatud 13.11.2013) (inglise keeles) JKA Madaki, RE Obilom, BM Mandong, Pattern of First-Aid Measures Used by Snake-bite Patients and Clinical Outcome at Zamko Comprehensive Health Centre, Langtang, Plateau State, Nigerian Medical Practitioner Vol. 48 (1) 2005:10-13, Veebiversioon (vaadatud 13.11.2013) (inglise keeles) Dr. Linnea Smith,Piedra Negra, lk 7, Veebiversioon (vaadatud 13.11.2013) (inglise keeles) Black stone, Veebiversioon (vaadatud 13.112013) (inglise keeles) Martha Baldwin,The Snakestone Experiments: An Early Modern Medical Debate, Isis, Vol. 86, No. 3 (Sep., 1995), pp. 394-418, The University of Chicago Press, Veebiversioon (vaadatud 13.112013) (inglise keeles)
Teataja (ajaleht, 1922)

Teataja oli ajaleht, mis ilmus Tallinnas 22. detsembrist 1922 kuni 12. augustini 1940; sisuliselt põllumeestekogude häälekandja. Aastani 1929 ilmus leht 2 korda nädalas ja aastast 1930 ilmus 3 korda nädalas. Tallinna Teataja Eesti Entsüklopeedia. 8. köide: Tanulane–Yvon. Tartu: Loodus, 1937, lk 50.
Teater (ajakiri)

Teater oli aastatel 1934–1940 Tallinnas ilmunud teatrikunstiteemaline ajakiri. Ajakirja ilmus aastas 9 numbrit. Teater ja Muusika Muusikaleht https://web.archive.org/web/20200609111448/https://virtuaalne.ajaloomuuseum.ee/teatriaasta/doku.php?id=tunnistusi#ajakiri_%E2%80%9Eteater_1934-_1940 (vaadatud 14.11.2013) Eesti Entsüklopeedia. 8. köide: Tanulane–Yvon. Tartu: Loodus, 1937, lk 51.
Teekäija

Teekäija oli Tallinnas, Haapsalus ja Keilas aastast 1904 ilmunud baptistlik ajakiri. Ajakiri ilmus üks või kaks korda kuus. Ajakirja avaldamine katkestati 1940. aasta oktoobris Nõukogude okupatsiooni ajal ning see hakkas taas ilmuma 1989. aastal. Ajakiri on Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu häälekandja. Eesti Entsüklopeedia. 8. köide: Tanulane–Yvon. Tartu: Loodus, 1937, lk 56. Jürma, Ermo (jaanuar 2022). "Teekäija on alates 1904. aastast kõigile loetav". Teekäija. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2024. Vaadatud 15. märtsil 2024. Jürma, Ermo (20. mai 2020). "30 aastat ajakirja Teekäija taasilmumisest". Ajaleht Eesti Kirik. Vaadatud 15. märtsil 2024. Ajakiri Teekäija
Teemasin

Teemasin (ka teedemasin) on masin, mida kasutatakse sõidutee (aga ka raudtee, lennuvälja jm) ehitamiseks, korrashoiuks ja remontimiseks. Teemasinaid on mitmesuguseid, neid kasutatakse tee ettevalmistustöödeks (nt võsalõikur, juurimis- ja kivikoristusmasin), mullatöödeks (nt skreeper, buldooser), pinnase ja tee tihendamiseks (nt teerull), teekatte ehitamiseks (nt tsemendiveok, betoonisegur), tee remontimiseks (nt teehöövel) ja korrashoiuks (nt lumekoristusmasin).
Demarkatsioon (meditsiin)

Demarkatsioon on roiskkärbunud kudede või surnud luude piiristamine elavast koest.
Tegeliku Zooloogia Kabinet

Tegeliku Zooloogia Kabinet (ka: Praktilise Zooloogia Kabinet) oli Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna õppe- ja uurimisasutus. Asutus keskendus põllumajanduslikule ja metsazooloogiale. Asutus loodi 1921. aastal. Eesti Entsüklopeedia. 8. köide: Tanulane–Yvon. Tartu: Loodus, 1937, lk 62.
Demarkatsioonijoon

Demarkatsioonijoon on maariba või piirjoon, mis eraldab vaherahu sõlminud sõdivaid vägesid (nt. Lõuna-Korea ja Põhja-Korea riigipiir).
Berlingo

Berlingo on vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Berlingos. 121 meetri kõrgusel merepinnast asuva Berlingo asustustihedus on keskmiselt 674 inimest ruutkilomeetri kohta. Berlingo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Lograto, Maclodio, Rovato, Travagliato, Trenzano. Berlingo halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Berlinghetto. DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 13. november 2013) AA. VV., Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani, Milano, GARZANTI, 1996, p. 118. Toponimi in dialetto bresciano Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it  Berlingo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Bassano Bresciano

Bassano Bresciano on asula ja vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Bassano Brescianos. 65 meetri kõrgusel merepinnast asuva Bassano Bresciano asustustihedus on keskmiselt 568 inimest ruutkilomeetri kohta. Bassano Bresciano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Manerbio, Pontevico, San Gervasio Bresciano, Verolanuova. Bassano Brescianos asub 1989. aasta 29. aprillil sisse pühitsetud Bassano Bresciano astronoomiaobservatoorium (Osservatorio Bassano Bresciano) Toponimi in dialetto bresciano https://demo.istat.it/?l=it  Bassano Bresciano – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles) Observatooriumi koduleht
Tarmo Urb

Tarmo Urb (sündinud 9. septembril 1952 Tartus) on eesti laululooja, laulja, näitleja ja ravitseja. Ta on õppinud Tartu 8. Keskkoolis ja laulnud Tartu Poistekooris. Ta jätkas õpinguid aastal 1970 Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise filoloogia erialal ja aastal 1976 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris. Ta oli mitme piiriületamiskatse ja "nõukogude noortele halva eeskuju andmise" eest aastani 1987 viis aastat mitmesugustes kinnipidamiskohtades ning psühhoneuroloogiahaiglas. Näiteks püüdis ta jalutades lahkuda Nõukogude Liidust Soome Karjala ANSV kaudu. Lahkus aastal 1988 Rootsi, ta on elanud aastast 1989 Ameerika Ühendriikides (Los Angeleses ja New Yorgis). Juba aastakümneid on vennad Tarmo ja Toomas Urb nii Eestis kui ka Ameerikas esinenud lüüriliste kammerlike lauludega. Üks armastatumaid laule nende esituses on "Imeline laas", mille viisi autor on Tarmo Urb. Selle laulu sõnadeks sai pargist juhuslikult leitud luuletus, mille autoriks osutus Jaan Kross, kes oli selle 1957. aastal kirjutanud tulevasele abikaasale Ellen Niidule. Vennad Urbid esitasid seda laulu Jaan Krossi mälestuseks muusikalise järelehüüdena pärast tema surma nii Kaarli kirikus kui ka matusetalitusel Rahumäe kalmistul, samuti Jaan Krossi 100. sünniaastapäeva tähistamisel Tallinnas veebruaris 2020. Tema vend on laulja ja näitleja Toomas Urb. Tarmo Urbi poeg Johann Urb on näitleja. Ekspressi suur lugu: Saarlasest kaheksakordse maailmameistri maadlus KGBga Jaan Krossi 100. sünniaastapäev tõi ka vennad Urbid üle aastate taas Eestisse. ERR Menu. 18.02.2020. Jaan Krossi matused: Meister kirjutas iseendale lahkumislaulu. EPL/Delfi, 07.01.2008. Tarmo Urb IMDb-s Vaadatud 2016-10-01 Ingrid Peek, Video: Tiit Blaat, AINULT ALKEEMIAS! Tarmo Urb tervisest ja vähist, Obamast ja Monsantost: kõik püha, mis on äriks muudetud, on praktiliselt määratud hukkumisele, 25. jaanuar 2016 Tarmo Urb ravitsejana saates "The uneXplained" Laul "Imeline aas" (viis: Tarmo Urb, sõnad: Jaan Kross, esitavad vennad Urbid) YouTube'is Tarmo ja Toomas Urb pakkusid Leigol maailmaklassi kontserdielamuse. Buduaar, 10. august 2011
Kreegi tänav

Kreegi tänav on tänav mitmes asulas: Kreegi tänav Elvas Kreegi tänav Järvakandis Kreegi tänav Kiilis Kreegi tänav Kohtla-Nõmmel Kreegi tänav Pärnus Kreegi tänav Tallinnas Kreegi tänav Tartus Kreegi tänav Valgas Kreegi tänav Viljandis Kreegi tänav Võhmas
Alfianello

Alfianello on asula ja vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Alfianellos. 48 meetri kõrgusel merepinnast asuva Alfianello asustustihedus on keskmiselt 190 inimest ruutkilomeetri kohta. Alfianello piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Corte de' Frati (CR), Milzano, Pontevico, San Gervasio Bresciano, Scandolara Ripa d'Oglio (CR), Seniga. DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 13. november 2013) AA. VV., Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani, Milano, GARZANTI, 1996, p. 19. Toponimi in dialetto bresciano https://demo.istat.it/?l=it  Alfianello – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Penniinid

Mitte segi ajada Penniini Alpidega Penniinid on madal põhja-lõunasuunaline mäeahelik (kuni 893 m) Põhja-Inglismaal. Mäestik eraldab Loode-Inglismaa Kirde-Inglismaast ja Yorkshire'ist. Penniine nimetatakse tihti Inglismaa selgrooks. Mööda mäeahelikku kulgeb Suurbritannia vanim pikamaamatkarada, mis on 429 km pikk. Vaade mäestikule Lancashire'is Penniinide piirkonna maastikurajoonid