laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Riigivolikogu 65. valimisringkond

Riigivolikogu 65. valimisringkond asus Narvas. Ringkonda kuulusid: Narva linna Narva-Jõesuu linna-osa ning Narva linna osa, mis piiratud järgmise joonega: Narva linna ja Alutaguse valla piirikraavi suubumise kohalt Narva jõkke Narva jõe läänepoolset kallast mööda kuni raudtee maa-ala ja Kreenholmi piirini, raudtee maa-ala piiri mööda läände kuni Heleda tänava äärse kraavini; Heleda tänava äärset kraavi mööda kuni linna läänepoolse piirini; linna läänepoolset piiri mööda kuni raudteeni; raudteeliini mööda kuni linna läänepoolse piiri ja raudteejoone nurgani; linna läänepoolset piiri mööda kuni Narva linna ja Alutaguse valla piirikraavi suubumise kohani Narva jõkke. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9849 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Adolf-Hugo Roode, Leonhard Vahter (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Heinrich Verberg, kes said vastavalt 2410, 2755 ja 1799 häält, seega valiti 65. valimisringkonnast Riigivolikogusse Evald Konno. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli August Põlts.
Theodor von Nieroth (1871–1952)

Theodor von Nieroth (2. juuli (vkj 20. juuni) 1871 Peterburi – 26. märts 1952 Prantsusmaa) oli Eestimaa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (keisri kaaskonna kindralmajor). Vene kodusõja ajal võitles ta Vabatahtlike armee koosseisus. Theodor von Nieroth põlvnes Nierothide suguvõsast. Ta sündis õukondlase Maximilian von Nierothi (1846–1914) ja Anastassija Trepova (sündis 1849) pojana. Theodor von Nieroth asus sõjaväeteenistusse juba noores eas. Pärast Paažikorpuse lõpetamist (1892) teenis ta kaardiväe ratsapolgus. 1907. aastal ülendati Theodor von Nieroth polkovnikuks. 1911. aastal nimetati ta 16. husaaripolgu ja 1912. aastal Ihukaardiväe tragunipolgu ülemaks. Sellel ametikohal teenis ta ka Esimese maailmasõja ajal. 1915. aasta jaanuarist oli ta 2. kaardiväe ratsadiviisi 2. brigaadi ülem. Vene kodusõjast võttis Theodor von Nieroth osa Anton Denikini juhitud valgekaartliku Vabatahtliku armee koosseisus. Theodor von Nieroth suri 26. märtsil 1952 Prantsusmaal. 10. jaanuaril 1915 autasustati Theodor von Nierothi autasustati Georgi mõõgaga. „Lahingus 01.08.1914. aastal Schirwindti lähistel Ida-Preisimaal lõi oma polgu ja kaardiväe suurtükiväe patareiga tagasi vaenlase ratsaväebrigaadi rünnaku. Nieroth sai selles lahingus haavata, kuid jäi rivvi.“ – Theodor von Nieroth abiellus 1897. aastal Peterburis Daria, vürstinna Cantacuzène, krahvinna Speranskiga, kes oli Mihhail Rodionovitš, vürst Cantacuzène, krahv Speranski (1848–1894) ja Elisabeth Sicardi tütar. Abielust sündisid: Mihhail von Nieroth (sündis 1899) Daria von Nieroth (sündis 1900) "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland" Görlitz. 1930. Lk. 152–153 Georgi ordeni kavalerid Eestis. Mitte-eestlaste elulood. Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Magnus Karl von Taube

Magnus Karl von Taube (vene keeles Максим Антонович Таубе; 1826 – 5. veebruar 1907) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane (ratsaväekindral) ja Stepi kindralkuberner Omskis 1889–1900 ning Riiginõukogu liige. Magnus Karl von Taube oli pärit Eestimaa rüütelkonna aadlist, Taubede suguvõsast. Sõjaväelise hariduse sai Mihhaili suurtükiväeakadeemiast. Sõjaväeteenistusse astus ta 1845. aastal ning ülendati 1848. aastal ohvitseriks. 1858. aastal ülendati Taube polkovnikuks. 1863-1864 võttis ta 7. tragunipolgu koosseisus osa Poola ülestõusu mahasurumisest. 1866. aastal ülendati ta kindralmajoriks. 1875–1881 teenis Magnus Karl von Taube 5. ratsaväediviisi ülemana. 1876. aastal ülendati ta kindralleitnandiks. 1881–1889 teenis Taube XIII armeekorpuse ülemana, 1889. aastal Kiievi sõjaväeringkonna staabis ning 1889–1890 Siberi sõjaväeringkonna ja Siberi kasakaväe atamanina. Alates 1900. aastast oli Magnus Karl von Taube Riiginõukogu liige ja Mihhaili suurtükiväeakadeemia auliige. Magnus Karl von Taube suri 5. veebruaril 1907. "Столица Степного края". http://www.nb-media.ru. Vaadatud 21. oktoobril 2016. Biograafia lehel www.regiment.ru. Vaadatud 21. oktoobril 2016.
Théophile Hamel

Théophile Hamel (8. november 1817 Sainte-Foy – 23. detsember 1870 Québec) oli Kanada maalikunstnik, portretist.
Riigivolikogu 13. valimisringkond

Riigivolikogu 13. valimisringkond asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Nõva, Pakri, Padise, Nissi, Kernu ja Varbola vald ning Paldiski linn. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9098 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Arnold Simson (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Julius Voolaid, kes said vastavalt 2409 ja 3437 häält, seega valiti 13. valimisringkonnast Riigivolikogusse Julius Voolaid. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Paul Uusmann, vastaskandidaadid Juhan Reigo ja Ervin Randmaa. Rahvuskogu 13. valimisringkond
Anatoomilis-terapeutiline keemiline kood

Anatoomilis-terapeutiline keemiline kood ehk humaan-ATC süsteem ehk ATC-kood (Anatomical Therapeutic Chemical) on inimestel kasutatavate raviainete põhine klassifikatsioonisüsteem ja statistiline identifikaator. ATC-kood määratakse ravimile Anatoomilis-terapeutilise keemilise klassifikatsiooni süsteemi põhimõtetest lähtuvalt. Iga ravim kodeeritakse viiel tasandil vastavalt nende keemilistele, farmakoloogilistele ja terapeutilistele omadustele ning nende toimele elundkondadele: 1. tasand – anatoomiline tasand – tähistatakse tähega A – Seedetrakt ja ainevahetus B – Veri ja vereloomeelundid C – Kardiovaskulaarsüsteem D – Dermatoloogilised preparaadid G – Urogenitaalsüsteem ja suguhormoonid H – Süsteemsed hormoonpreparaadid (väljaarvatud suguhormoonid) J – Infektsioonivastased ravimid süsteemseks kasutamiseks L – Kasvajatevastased ja immunomoduleerivad ained M – Skeleti- ja lihassüsteem N – Kesknärvisüsteem P – Parasiitide vastased ained Q – Veterinaarravimid R – Hingamissüsteem S – Meeleelundid T – Ravimisarnased preparaadid, testribad soodustusega V – Varia 2. tasand – terapeutiline tasand – tähistatakse kahe numbriga ATC A – Seedetrakt ja ainevahetus A01 – Stomatoloogilised preparaadid A02 – Maomahla happesusega seotud häirete raviks kasutavad ained A03 – Gastrointestinaaltrakti funktsionaalsete häirete raviks kasutatavad ained A04 – Oksendamis- ja iiveldusvastased ained A05 – Sapiteede ja maksa ravi A06 – Kõhukinnisusevastased ained A07 – Kõhulahtisuse-, soole-, põletiku- ja sooleinfektsioonide ained A08 – Rasvumisvastased, v.a dieediks kasutatavad ained A09 – Seedimist soodustavad ained, k.a ensüümid A10 – Diabeedi raviks kasutatavad ained A11 – Vitamiinid A12 – Mineraalsed ained A13 – Toonikumid A14 – Anaboolsed ained süsteemseks kasutamiseks A15 – Söögiisu stimuleerivad ained A16 – Teised seedekulglat ja ainevahetust mõjutavad ained 3. tasand – terapeutilis-farmakoloogiline tasand – tähistatakse ühe tähega 4. tasand – keemilis-terapeutilis-farmakoloogiline tasand – tähistatakse ühe tähega 5. tasand – ravimi tasand – tähistatakse kahe numbriga. "Farmaatsiaterminoloogia", lk 138, 2010, Ravimiamet, veebiversioon (vaadatud 04.05.2014) ATC puu ATC Puu eestikeelne Euroopa Farmakopöa konventsioon Ravimiseadus ATC kood ATC veebileht
Riigivolikogu 14. valimisringkond

Riigivolikogu 14. valimisringkond asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Keila, Harku, Saue ja Hageri vald ning Keila linn I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9266 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Oskar Suursööt (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Richard-Voldemar Särg, kes said vastavalt 3358 ja 2248 häält, seega valiti 14. valimisringkonnast Riigivolikogusse Oskar Suursööt. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Karl Toming, vastaskandidaat Leho Rentik.
Riigivolikogu 15. valimisringkond

Riigivolikogu 15. valimisringkond asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Rapla, Raikküla, Järvakandi, Kehtna ja Juuru vald. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 037 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Valter-Gerhard Kadarik (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Helmut Maandi ja Jaan Uudelt, kes said vastavalt 3826, 2013 ja 1255 häält, seega valiti 15. valimisringkonnast Riigivolikogusse Valter-Gerhard Kadarik. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Olga Lauristin, vastaskandidaat Martin Pärdi.
Männileevike

Männileevike (Pinicola enucleator) on linnuliik vintlaste sugukonnast männileevikese perekonnast. Männileevike on levinud Euraasia ja Ameerika okasmetsa- ja metsatundravööndis. Eestis on ta ebajärjekindel talikülaline oktoobrist aprillini ning väga haruldane suvilind. Üldpikkus on 19–22 cm. Vana isaslinnu pea, selg ja päranipuala on vaarikapunane, vana emaslinnu pea ja päranipuala on oliivkollane ning selg ja alapool hall. Mõlemal sugupoolel on valged tiivavöödid ja valged küünra-hoosulgede servad. Lennul paistab silma pikk saba ja pikad tiivad. Noorlinnu sulestik on vähem kontrastne. Häälitsused ja laul on flöötivad. Männileevike on seltsiv lind, ta liigutused on rahulikud. Maas kulgeb ta üsna kohmakalt hüpeldes. Männileevike on tüüpiline taigalind. Euroopas elab ta sambla- ja puhmarohketes (mustikas, pohl) laanekuusikutes. Männileevike ehitab pesa okaspuu rõhtsale oksale või oksaharule. 1975. aasta suvel vaadeldi Lääne-Virumaal Laukasoos männileevikese paari koos ühe lennuvõimelise pojaga, keda emaslind toitis. Toitub marjadest, pungadest, seemnetest ja võsudest, suvel ka putukatest. Teda on nähtud toitumas kadakal, pajul, pooppuul ja lehisel. Sügisel ja talvel sööb palju pihlakamarju. Väljaspool pesitsusaega toitub sageli salkadena. BirdLife International (2004). Pinicola enucleator. 2006 IUCNi punane nimistu. IUCN 2006. Vaadatud 12 May 2006. Database entry includes justification for why this species is of least concern Renno, O. Eesti linnuatlas. Tallinn Valgus 1993 http://www.eoy.ee/hirundo/file_download/387/Paal.2014.v27.pdf Männileevikese (Pinicola enucleator) invasioon Eestis talvel 2012/2013, Eesti Ornitoloogiaühingu (EOÜ) ajakiri Hirundo. Männileevike andmebaasis eElurikkus
Riigivolikogu 16. valimisringkond

Riigivolikogu 16. valimisringkond asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Raasiku, Peningi, Kuivajõe, Ravila, Kõue ja Kuimetsa vald. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9133 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Mihkel Jüris (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jakob Loosalu, kes said vastavalt 4128 ja 2728 häält, seega valiti 16. valimisringkonnast Riigivolikogusse Mihkel Jüris. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Georg Taalmann, vastaskandidaat Jakob Loosalu.
Riigivolikogu 17. valimisringkond

Riigivolikogu 17. valimisringkond asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Kuusalu, Anija, Kolga, Kõnnu ja Prangli vald. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7407 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Evald Heinsoo ja Jakob Kalle (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2377 ja 2703 häält, seega valiti 17. valimisringkonnast Riigivolikogusse Jakob Kalle. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Huko Lumet, vastaskandidaadid Evald Heinsoo ja Joosep Volberg.
Riigivolikogu 18. valimisringkond

Riigivolikogu 18. valimisringkond asus Harjumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Iru, Jõelähtme, Rae, Tõdva, Kohila ja Naissaare vald. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9672 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Kustav Kurg, Jüri-Rajur Liivak, Vladimir Roopere (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jaan Utno, kes said vastavalt 3162, 473, 2468 ja 928 häält, seega valiti 18. valimisringkonnast Riigivolikogusse Kustav Kurg. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Artur Saks, vastaskandidaadid Arved-Johannes Härma ja Jüri-Rajur Liivak. Indrek Paavle. Ühe veksli võltsimise lugu. Tuna, 2013, nr. 1, lk. 90–95.
Riigivolikogu 19. valimisringkond

Riigivolikogu 19. valimisringkond asus Järvamaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Lehtse, Ambla ja Albu vald ning Tapa linn. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 697 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Hugo Annast, August Lubi, August Miljan (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Leonardo Valts, kes said vastavalt 1757, 1197, 3206 ja 981 häält, seega valiti 19. valimisringkonnast Riigivolikogusse August Miljan. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Leonardo Valts, vastaskandidaat Karl-August Antoni.
Riigivolikogu 34. valimisringkond

Riigivolikogu 34. valimisringkond asus Pärnumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Soontaga, Tõstamaa, Audru, Seliste ja Kihnu vald. Ringkonnas kandideeris Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat Ants Oidermaa. Kuna ta oli ainus kandidaat, loeti ta Riigivolikogu liikmeks ilma hääletamiseta. Jüri Soontaki esitamiskirja tunnistas Valimiste Peakomitee seaduse nõuetele mittevastavaks. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Vladimir Rea, vastaskandidaat Martin Koger. Valimiste Peakomitee... Rahvaleht, 2. veebruar 1938, nr. 14, lk. 1.
Karmiinleevike

Karmiinleevike (Carpodacus erythrinus) on linnuliik vintlaste sugukonnast karmiinleevikese perekonnast. Karmiinleevike on levinud Euraasias alates Saksamaast ja Norrast kuni Ida-Siberini ning mägipiirkondades Kaukaasiast Kesk-Hiinani. Eestisse saabub mai teisel poolel, lahkub augustis. Rändab sügisel noorlinnu sulestikus. Üldpikkus 13,5–15 cm. Umbes varblase suurune. Vana isaslinnu pea, rind ja päranipuala on karmiinpunased. Emaslinnu ja enamiku teise kalendriaasta (2cy) isaslindude ülapool on tuhm oliivpruun. Vaid mõned teise kalendriaasta isaslinnud on välimuselt vana isaslinnu sarnased. Noorlind sarnaneb vana emaslinnuga, kuid ülapool on sügavamalt oliivpruun ning tiivavöödid ja küünra-hoosulgede äärised tugevamalt roostekollased. Kutsehüüd on pehmekõlaline hääi. Laul on kõlav, kahe-kolmeosaline puhas vilistus, näiteks vidjö-didjö, ti-viitju-tiitju, idjüdi-vidju, millele mõnikord võib järgneda kanepilinnu laadne vilejas sädin. Laulab tavaliselt madalama puu ladvas või põõsa ülemistel okstel, harva lennul. Karmiinleevike eelistab põõsastega pool-avamaastikku. Asustab peamiselt lehtmetsi, lehtpuuvõsa, puis- ja põõsasniite, jõeorgude põõsastikke, pangaaluseid puistuid, kadastikke, suuremaid parke ja aedu. Isaslind valib kevadel pesaterritooriumi ja laulab selle piirides peaaegu lakkamatult, kergitades seejuures oksal istudes oma peasulgi ja turritades vahel kogu sulestikku. Pesa asub tavaliselt madalal põõsas. Emaslind ehitab selle 3–4 päevaga. Pesa on rohukõrtest punutud kohev ja korratu ehitis paksu põhja ja seintega. Seestpoolt on pesa karvade või jõhvidega vooderdatud. Täiskurnas on 4–6 muna, mida leidub Eestis juuni esimesest dekaadist kuni juuli algupooleni. Munad on sinakad või sinirohelised, võrdlemisi hõredalt kirjatud mustpruunide täppide ja tähnidega. Haudevältus 11–15 päeva, haub ainult emaslind. Poegi toidavad mõlemad vanalinnud peamiselt seemnetega, harva ka väikeste röövikutega, mardikatega jm. Seemned pehmendatakse enne poegadele üleandmist vanalindude pugus. Pojad lahkuvad pesast umbes kahe nädala vanuselt. Karmiinleevikese toiduks on peamiselt seemned, võsud ja pungad, vähem putukad. 19. sajandi esimesel poolel oli karmiinleevike Baltikumis hõredalt levinud. Sellest ajast alates on ta oma levilat laiendanud, olles Eestis ebaühtlaselt levinud veel 20. sajandi keskpaigas. Alates 1950. aastatest on karmiinleevikese arvukus kümneid kordi suurenenud. Tänapäeval on karmiinleevike levinud ühtlaselt üle Eesti ning tema arvukust on hinnatud 150 000 – 250 000 paarile. Bird, J., Butchart, S.(BirdLife International) (2009). Carpodacus erythrinus. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2011. Rootsmäe, L., Veroman, H. Eesti laululinnud Tallinn, Valgus 1974 Leibak, E., Lilleleht, V., Veromann, H. (eds). Birds of Estonia. Status, Distribution and Numbers. Estonian Academy Publishers, Tallinn 1994 "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14.12.2011. Vaadatud 22.06.2011. Karmiinleevike andmebaasis eElurikkus
Skolastika

Skolastika on keskaja filosoofias õpetuste kogum, milles usulist maailmavaadet põhjendati Aristotelese loogika abil. Skolastika pooldajat nimetatakse skolastikuks. Skolastika olulisimaks saavutuseks oli formaalloogika arendamine. Skolastika on Euroopa keskaja filosoofia arengujärk ja sellele omane õpetusmeetod. Viimane seisnes tõese seisukoha tuletamises pühakirja ja õpetuslike autoriteetide (eriti antiikfilosoofide) võrdleva ja vastandava loogilise analüüsi varal. Loogilise meetodi juures võeti eeskuju Aristotelese loogikast. Skolastilist meetodit kasutas õppevormina ka keskaegne ülikool. Tuntumad skolastikud olid suuna rajanud Pierre Abélard, šotlane Johannes Duns Scotus, dominiiklane Albertus Magnus ja tema silmapaistev õpilane Aquino Thomas, keda peetakse üheks katoliku kiriku kõige silmapaistvamaks filosoofiks. Skolastilise filosoofia suhteline iseseisvus teoloogiast ilmneb eelkõige nominalistide ja realistide vaidluses üldmõistete ehk universaalide üle. Vaidluse sisuks on üksiku ja üldise erinev käsitlus. Niinimetatud universaalidetülis vaieldi, kuidas on omavahel seotud sõnad ja nende vasted reaalsuses. Albertus Magnus Aquino Thomas hilisskolastika kõrgskolastika patristika varaskolastika skolastiline meetod tomism neotomism ehk uusskolastika
Epiniikion

Epiniikion oli Vanas-Kreekas ülistuslaul panhelleni (Olümpia, Püütia, Nemea ja Isthmose) mängude võitjate ja nende suguvõsa auks. Hümn Ood
Clapeyroni võrrand

Clapeyroni võrrandi all võidakse mõista Clapeyroni-Clausiuse võrrandit, mis kirjeldab faasisiirdeid Clapeyroni-Mendelejevi võrrandit ehk ideaalse gaasi olekuvõrrandit.
Durban

Durban on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Asub India ookeani ääres. Elanike arvult on Durban LAVi kolmas linn Johannesburgi ja Kaplinna järel. Linn asutati 1835. aastal suulude kuninga Shaka Zulu loovutatud maale. Linn sai nimeks d'Urban Kapimaa kuberneri Benjamin d'Urbani järgi. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Durbani elanikkonnast mustanahalised aafriklased 51,5%, India või Aasia päritolu inimesed 24,0%, valged 15,3%, värvilised 8,6% ja teised 0,9%. Inglise keelt pidas emakeeleks 49,8% elanikest, suulu keelt 33,1%, koosa keelt 5,3%, afrikaani keelt 3,6% ja teisi keeli 7,6%. Durbani linnastus elab üle 3 miljoni elaniku. Durban on Lõuna-Aafrika suurim sadamalinn. Linnas on KwaZulu-Natali ülikool. Linnas on kolm esiliiga jalgpallimeeskonda: AmaZulu, Thanda Royal Zulu ja Golden Arrows. Durbanis asub 2009. aastal avatud Moses Mabhida nimeline jalgpallistaadion, kus on võimalik ka benji-hüppeid sooritada. Linna rannikuvetes elutsevad haid. Piirkonda teenindab King Shaka rahvusvaheline lennujaam. https://census2011.adrianfrith.com/place/599054  Durban – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linna koduleht
Jagamisega algebra

Jagamisega algebra on matemaatikas selline algebra üle korpuse, kus iga elemendi a ja nullelemendist erineva elemendi b korral leiduvad unikaalsed elemendid x ja y, mis rahuldavad võrrandeid a x = b , y a = b . {\displaystyle ax=b,ya=b.\,} Tuntuimad jagamisega algebrad on assotsiatiivsed ja lõplikumõõtmelised algebrad üle reaalarvude korpuse. Frobeniuse teoreemi järgi leidub (isomorfismi täpsusega) parajasti kolm sellist algebrat: reaalarvude korpus ise (mõõde on 1), kompleksarvude korpus (mõõde on 2) ja kvaternioonide kaldkorpus (mõõde on 4). Ainus lõplikumõõtmeline jagamisega algebra üle kompleksarvude korpuse on kompleksarvude korpus ise. Üldisemalt on ainsateks assotsiatiivseteks jagamisega algebrateks üle algebraliselt kinniste korpuste vastavad korpused ise. Jagamine Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Kaldkorpus

Kaldkorpus (mõnes allikas korpus) on matemaatikas selline ühikelemendiga assotsiatiivne ring, mille igal nullelemendist erineval elemendil leidub (multiplikatiivne) pöördelement. Kaldkorpuse mõiste erineb korpuse ehk kommutatiivse korpuse mõistest vaid selle poolest, et esimeses ei pruugi korrutamine kommutatiivne olla. Mõnikord lisatakse kaldkorpuse definitsioonile nõue, et korrutustehe ei oleks kommutatiivne, seega mõistetakse kaldkorpuse all mittekommutatiivset kaldkorpust. Kvaternioonide kaldkorpus Jagamisega algebra M. Kilp, Algebra I (2005), lk 54.
Sadakazu Tanigaki

Sadakazu Tanigaki (jaapani keeles 谷垣 禎一 Tanigaki Sadakazu; sündinud 7. märtsil 1945) on Jaapani poliitik, Jaapani Liberaaldemokraatliku Partei esimees. Sadakazu Tanigaki lõpetas 1974. aastal Tōkyō Ülikooli õigusteaduskonna ning spetsialiseerus maksuõigusele. Ta on üheksandat koosseisu Jaapani parlamendi alamkojas. Aastatel 2003–2006 oli ta Jun'ichirō Koizumi valitsuses rahandusminister ning 2008. aastal Yasuo Fukuda valitsuses ehitus- ja transpordiminister. Pärast seda, kui partei eelmine esimees Tarō Asō valimistel läbikukkumise tõttu tagasi astus, valiti Sadakazu Tanigaki 28. septembril 2009 Liberaaldemokraatliku Partei esimeheks.
Psühhoanaleptilised ained

Psühhoanaleptiline aine on ravim, mis stimuleerib kesknärvisüsteemi. Psühhoanaleptiliste ainete ATC kood on N06. Psühhoanaleptilised ained
Sepasoo peakraav

Sepasoo peakraav on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Läti ja Vana-Vigala külas. Peakraavi pikkus on 5,4 km ning see suubub Paljasmaa külas paremalt Vigala jõkke (8,2 km suudmest). Peakraavi valgla on 11,9 km². Peakraav saab alguse Vana-Vigala külas Silla–Jädivere tee ääres, lähtest umbes 700 m kirdesse jääb Pilkuse raba. Suudmest umbes 2200 m läände jääb Käntu soo. Peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Sepasoo peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1112600. Sepasoo peakraav keskkonnaportaalis
Theodor von Nieroth

Theodor von Nieroth on kahe tuntud isiku nimi: Theodor von Nieroth (1871–1952), Venemaa Keisririigi kindralmajor de Suite Theodor von Nieroth (1878–1913), Venemaa Keisririigi kindralmajor, tiibadjutant
John C. Breckinridge

John Cabell Breckinridge (16. jaanuar 1821 Lexington, Kentucky osariik – 17. mai 1875 Lexington) oli Ameerika Ühendriikide ja Ameerika Riikide Konföderatsiooni poliitik ja sõjaväelane (kindralmajor). Ta oli aastail 1857–1861 USA asepresident ja 1860. aasta presidendivalimistel Abraham Lincolni vastaskandidaat.
Wink

Wink on e-õppe ja esitluste loomise tarkvara. Esmalt oli tarkvara loomise eesmärk aidata luua visuaalseid juhendeid erineva tarkvara kasutamise kohta (MS Word/Microsoft Excel/Access/Powerpoint jne.) Wink'i kasutades saab kinni püüda ekraanipilte, hiire liikumist ja lisada oma selgitavaid silte, kaste, nuppe, tiitleid jne ning vormistada efektiivseid õppematerjale kasutades Windows graafilist keskkonda. Vabavara Ristkasutatav Audio toega Sisendformaadid BMP/JPG/PNG/TIFF/GIF Väljundformaadid (lisaks) Macromedia Flash, Standalone EXE, PDF, PostScript, HTML Mitme keele tugi Nutikad ekraanipildi püüdmise vahendid Kvaliteet on kohandatud veebiväljundina parimaks DebugMode Wink
Riigivolikogu 20. valimisringkond

Riigivolikogu 20. valimisringkond asus Järvamaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Vajangu, Rakke, Väinjärve ja Koigi vald. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7899 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid August Jürima (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja August Pähn, kes said vastavalt 3741 ja 1877 häält, seega valiti 20. valimisringkonnast Riigivolikogusse August Jürima. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Andrei Oja, vastaskandidaadid Rudolf Ventsel ja Albert Suurkivi.
Põhja suusaalad 1984. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalade 1984. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid 9.–19. veebruarini Igmanis: murdmaasuusatamine Veliko Poljes ja suusahüpped Malo Poljes. Kuupäev: 13. veebruar Osavõtjaid: 91 Kuupäev: 10. veebruar Osavõtjaid: 72 Kuupäev: 19. veebruar Osavõtjaid: 54 Kuupäev: 16. veebruar Osavõtjaid: 17 meeskonda Kuupäev: 12. veebruar Osavõtjaid: 52 Kuupäev: 9. veebruar Osavõtjaid: 52 Kuupäev: 18. veebruar Osavõtjaid: 40 Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 12 naiskonda 12. veebruar, 58 võistlejat 18. veebruar, 53 võistlejat 11. ja 12. veebruar, 28 võistlejat