laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aaderduspintsel

Aaderduspintsel on pintsel, mida kasutatakse aaderdamisel või varjustamisel. Üks aaderduspintsli tüüp (inglise keeles flogger) on pika harjasega (kõvakarvaga) pintsel, mida kasutatakse aaderdamisel teatud metsamaterjalile soonelise efekti andmiseks. Teine aaderduspintsli tüüp (inglise keeles blender) on lühikese kandilise soobli- või veisekarvadest otsaga pintsel, mida kasutatakse värvide segamisel varjustusefektide saamiseks. Aaderduskamm
Aadressiarvutus

Aadressiarvutus (address calculation) on protseduur, millega masinakäsu aadressivälja sisude põhjal määratakse absoluutaadress.
Aadressiin

Aadressiin on üks rakupinnavalke, eriti vereringet ääristavatel endoteelirakkudel, mis annab signaale leukotsüütide suunamiseks konkreetsetele kudedele.
Aadressiregister

Aadressiregister (address register) on register, mis tagab käsu aadressiosa täitmise. Mäluaadressiregister
Geórgios Seitarídis

Geórgios Seitarídis (kreeka Γιούρκας Σειταρίδης; sündinud 4. juunil 1981 Pireuses), tuntud nimega Gioúrkas, on Kreeka jalgpallikoondise endine kaitsja, Euroopa meister (2004). Kreeka rahvuskoondises mängis Seitaridis aastatel 2002–2010 kokku 72 mängu. Debüüt koondises oli 2002. aasta veebruaris, kui mängiti Rootsiga. 1998–2001 PAS Giannena 2001–2004 Panathinaikόs 2004–2005 FC Porto 2005–2006 Moskva Dünamo 2006–2009 Madridi Atlético 2009–2013 Panathinaikos 2004 Euroopa meister 2004 Kreeka meister 2004 Kreeka karikas 2004 Portugali Superkarikas Georgios Seitaridis on 185 cm pikk ja kaalub 79 kg.
Mäluaadressiregister

Mäluaadressiregister ehk aadressiregister (memory address register, MAR) on keskprotsessori register, mis tagab järgmise mälupesa aadressi viitamise.
Aadressiruum

Informaatikas on aadressiruum teatud hulk võimalikke aadresse, mis vastavad kas mälupesadele (mäluaadress), arvutivõrgu sõlmedele (IP-aadress) või muudele füüsilistele või loogilistele olemitele. Registripidajate jaoks jagab IP-aadresse aadressiruumidesse IANA (Internet Assigned Numbers Authority). "IPv4 Address Space Registry" (inglise keeles). Internet Assigned Numbers Authority (IANA). 11. märts 2009. Vaadatud 25.07.2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Aadressisiin

Aadressisiin on protsessoris paiknev ja aadressiregistrit mäluga ühendav sidekanal, mis võimaldab protsessoril mälu juhtida. Mälujuhtimise abil määratakse mälupesa, millega lugemis- või kirjutamisoperatsioon teostatakse.
Aadressiteisendus

Aadressiteisendus (address modification) on aadressi muutmise protseduur masinakäsus, nii et selle käsu täitmisel võidakse viidata erinevatele mälupesadele.
Aadressitu käsk

Aadressitu käsk (zero-address instruction) on arvutustehe, mille puhul operandide asukoha määrab käsukood ja seda sõltumatult ei spetsifitseerita. Aadressituid käske kasutatakse näiteks Java baitkoodis, kus aritmeetiliste tehete operandidele ei viidata tehte enda käsus, vaid need laaditakse eelnevalt pinusse. Järgnevas näites tehakse arvutus 3 + 4. Operandid 3 ja 4 laaditakse pinusse, seejärel võtab aadressitu käsk iadd operandid pinust välja ja laadib pinusse liitmistehte tulemuse 7. iconst_3 iconst_4 iadd
Aadressiväli

Aadressiväli on sõnumi osa, mis sisaldab lähtekasutaja ja sihtkasutaja aadressi.
Aadressiväli (operand)

Aadressiväli on informaatikas operand (masinakäsu osa), mis sisaldab aadresse.
Operand

Operand on matemaatikas element, millega sooritatakse tehet.
Aafrika malleus

Aafrika malleus ehk hobuste epizootiline lümfangiit on hobuste krooniline nakkuslik lümfangiit, mida põhjustab nakatumine pärmiga Histoplasma farciminosus.
Aamulehti

Aamulehti ('Hommikuleht') on Soomes Tamperes väljaantav soomekeelne päevaleht. Ta on tiraažilt Soomes ajalehe Helsingin Sanomat järel teine päevaleht. Aastal 2005 oli lehe tiraaž argipäeviti 136 743 ja pühapäeviti 140 703. Lugejaid on aastatel 2005–2006 tehtud turu-uuringu andmetel 319 000. Ka lugejate arvu poolest on ta Soomes teisel kohal. Lehe esimene number ilmus 3. detsembril 1881. Leht oli pikka aega Rahvusliku Koonderakonna häälekandja, kuid 1992 kuulutas ta end teiste kohalike lehtede eeskujul sõltumatuks. Ometi peetakse teda endiselt parempoolseks leheks. Alates 1998. aastast kuulub leht kontserni Alma Media. Aamulehti
Abasthumani

Abasthumani (gruusia omaladinas Abastumani) on alev ja kuurort Gruusia lõunaosas. Abasthumanis on soodat ja väävlit sisaldavad soojaveeallikad temperatuuriga 30–39,9 °C. 19. sajandil tekkis sinna populaarne kuurort. Rajati palju sanatooriume tuberkuloosi, bronhiaalastma, aneemia ning südame- ja veresoonkonna haiguste raviks. Pärast Gruusia iseseisvumist 1991. aastal sanatooriumiturism lakkas ja kõik sanatooriumid tuli sulgeda. Vahepeal on kaks sanatooriumi uuesti avatud. Kanobili mäel avati 1892. aastal Venemaa esimene astronoomiline mägiobservatoorium. 1932. aastal lisandus astrofüüsikaobservatoorium. 1990. aastaks oli seal avastatud 558 tähte. 1930. aastatel saksa ekspeditsiooni rajatud kuplis on praeguseni töötav Jena Carl Zeissi tehases ehitatud refraktor. Koha järgi on nimetatud asteroid 1390 Abastumani. http://www.geostat.ge/index.php?action=page&p_id=2152&lang=geo
Aare

Aare on väärisasjade kogum, mille tarbimine või müümine on pikaks ajaks edasi lükatud. Aare on sageli peidetud. Aardekogumine Aardeleid
Aare (täpsustus)

Aare on väärisasjade kogum, mille tarbimine või müümine on pikaks ajaks edasi lükatud. Aare on eesnimi. Aare on perekonnanimi Aare ehk Aare jõgi on jõgi Šveitsis. AARE Aare liustik Aare kuristik
Berni kanton

Berni kanton (saksa keeles Kanton Bern, prantsuse keeles Canton de Berne) on kanton Šveitsi keskosas. Berni kanton on nii pindalalt (Graubündeni kantoni järel) kui ka elanike arvult (Zürichi kantoni järel) Šveitsi kantonite seas teisel kohal. Kantoni kõrgeim punkt on Finsteraarhorn (4273 m). Kantoni ametlikud keeled on saksa ja prantsuse keel. Saksakeelne enamus räägib šveitsisaksa keele Berni murdeid (Bärndütsch) ning teisi šveitsisaksa murdeid. See on enamasti kõnekeel, kirjutamiseks kasutatakse tavaliselt saksa kirjakeele Šveitsi normi (kuigi eksisteerib ka Berni murretes kirjandus). Kantoni mitteametlik hümn on "Berner Marsch". Berni kanton jaguneb 5 halduslikuks piirkonnaks: Bern-Mittelland, Berner Jura, Emmental-Oberaargau, Oberland ja Seeland. Piirkonnad jagunevad 10 ringkonnaks. Ringkondades on kokku 388 valda. Berni kantoni piirkonnad Berni kantoni ringkonnad Federal Statistical Office, vaadatud 28.08.2019.
Samoa saared

Samoa saared on saarestik Vaikses ookeanis Polüneesias. Saarestik koosneb 13 saarest. Suuremad saared on vulkaanilised, osa väikesaari aga korallilised atollid. Saarestiku lääneosa, mille moodustavad kaks suuremat saart Savai'i ja Upolu koos ümbritsevate väikesaartega, kuulub Samoale. Idapoolsed saared, Tutuila saar koos seda ümbritsevate väikesaartega ning Manu'a saared (Tau, Ofu ja Olosega) kuuluvad Ameerika Samoa koosseisu.  Samoa saared – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aarne Ermus

Aarne Ermus (sündinud 14. aprillil 1966 Abja-Paluojal) on Eesti sõjaväelane (kolonel). Aastatel 1996–2007 töötas ta eri ametikohtadel Kaitsejõudude Peastaabis, olles 2000–2002 ka selle ülem. Alates 1. augustist 2007 kuni 2013. aasta 28. juunini oli ta Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ülem. Aarne Ermus lõpetas 1984. aastal Karksi-Nuia Keskkooli ja jätkas õpinguid Venemaal Omskis Kõrgemas Juhtivkoosseisu Sõjakoolis. Hiljem on ta ennast täiendanud Ameerika Ühendriikide Armee Juhtimis- ja Staabikolledžis (aastatel 1998–1999) ja Soome Maakaitse Kõrgkoolis Eesti riigikaitse kõrgema juhtkonna erikursustel (aastatel 1999–2000). Omski sõjakooli lõpetamise järel oli Aarne Ermus esmalt motolaskurrühma ülem Kaug-Idas. Sealt viidi ta 1989. aastal üle 31. tankidiviisi luurepataljoni, mis paiknes algul Tšehhoslovakkias, hiljem Venemaal Gorki oblastis. Selles pataljonis teenis ta luurerühma ülemana. Seoses Eesti iseseisvumisega pöördus Aarne Ermus 1991. aastal tagasi kodumaale ja ühines kaitseväega, teenides algul Kaitsejõudude Peastaabi operatiivosakonna peaspetsialisti ametikohal. Aastatel 1992–1996 oli ta seotud Kuperjanovi Üksik-jalaväepataljoniga, teenides selles üksuses eri ametikohtadel: kompaniiülema, staabiülema ja lõpuks aastast 1994 ka kogu pataljoni ülemana. Aastal 1992 anti talle leitnandi ja aastal 1993 kapteni auaste. Aastal 1996 ülendati Aarne Ermus majoriks ja viidi üle Kaitsejõudude Peastaabi teenistusse. Seal töötas ta operatiivosakonnas, olles planeerimisgrupi, operatiivjaoskonna ja planeerimisjaoskonna ülem. Aastal 1999 anti talle kolonelleitnandi auaste ja temast sai Kaitsejõudude Peastaabi ülema kohusetäitja. 2000. aastast 2002. aastani oli kolonelleitnant Ermus Kaitsejõudude Peastaabi ülem ja seejärel viis aastat operatiivülem. 2007. aastal valiti ta kaitseväe juhatajaks nimetatud Ants Laaneotsa asemel Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste uueks ülemaks. Tema volitused sellel ametikohal lõppesid 28. juunil 2013. Kotkaristi IV klassi teenetemärk (veebruar 1997) Mälestusmedal "10 aastat taastatud Kaitseväge" Aarne Ermus on abielus. Tal on kaks poega.[viide?] Aarne Ermus oli filmi "Nimed marmortahvlil" sõjaline konsultant. Aarne Ermus Eesti Teadusinfosüsteemis Elulookirjeldus Eesti Kaitseväe lehel[kõdulink] Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste uueks juhiks saab Aarne Ermus Postimees, 26. juuli[kõdulink] 2007
Aarike Hooldekeskus

SA Aarike Hooldekeskus on Kambja vallas Virulase külas tegutsev vallale kuuluv hooldekeskus. Ta paikneb osas Aarike talu ümberehitatud majadest. Hooldekeskus asutati 28. novembril 2004. 2007. aasta seisuga on seal 47 hoolealust. Varem tegutses samades ruumides 1948. aastal loodud Aarike Invaliididekodu (rahvasuus ka vanadekodu), hiljem Aarike Internaatkodu ja aastast 1991 sotsiaalministeeriumi otsealluvusega Aarike Hooldekodu.
Marina Kesler

Marina Kesler (sündinud 22. juunil 1970) on Eesti balletitantsija, koreograaf ja õppejõud. Marina Kesler on lõpetanud 1988. aastal Tallinna Koreograafiakooli (õpetajad Ilse Adusson, Tiiu Randviir) ja 1997. aastal Venemaa Teatrikunsti Akadeemia (GITIS). GITIS-es sai ta 2006. aastal magistrikraadi (õpetaja Natalja Orlovskaja). Ta on läbinud täiendõppe Viinis moderntantsu alal ("International Impulstanz Vienna"; õpetajad Joe Alegado, Lisa Corbet). Ta on Tallinna Balletikooli õppejõud ja koreograaf. 2005 preemia Moskva X rahvusvahelisel koreograafide konkursil etteaste eest "Püha kevad" (Stravinski) 2008 Eesti Teatriliidu balletiauhind 2021 Eesti Teatriliidu balletiauhind 2000 – koreograafia revüü-lavastusele "Beau-Mont", lavastaja Mart Sander, teater Bel-Étage (Tallinn) 2001 – koreograafia lavastusele "Cabaret", lavastaja Ago-Endrik Kerge, teater Bel-Étage (Tallinn) 2004 – koreograafia lavastusele "Kolme neitsi maja" , lavastaja Arne Mikk 2006 – koreograafia operetigalale "Estonia 100" 2006 – Tallinna Balletikooli lühiballeti "Üks päev" (Mozart, Tiersen) koreograaf-lavastaja, libretist. 2007 – kaasaegse balleti "Libahunt" (Pärt, Sumera jt., RO Estonia) koreograaf-lavastaja 2007 – ooperi "Carmen" (Bizet) koreograaf 2015 – balleti "Kratt" (Tubin) lavastaja-koreograaf 2020 – balleti "Anna Karenina" (Šostakovitš, RO Estonia) koreograaf-lavastaja. "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. mai 2021. Vaadatud 20. augustil 2015.
Aura Keskus

Aura Keskus on ujula, veepark ja saunakeskus Tartus Turu tänaval. Aura Keskuse veepargis on kokku neli liutoru (üks neist väikelaste liutoru). Liutorude hulgas on ka Eesti ainuke interaktiivne liutoru. Erineva teemavalikuga kinnises puutenuppudega liutorus on valgus- ja heliefektid ning liu lõpetab veekardin. Perealalt leiab veemängude lauaga väikelaste basseini, kõrbetoa, troopikatoa ja Eestis ainulaadse vihmatoa. Vihmatoas saab valida endale kõige meelepärasema vihma – olgu selleks siis mõnus seenevihm, troopiline torm või kõle sügistorm. Lisaks on veepargis erinevate atraktsioonidega beebibassein, mullivann, vastuvoolu ujumine, veemassaaž jmt. Veepargi kohta leiab enam infot https://www.aurakeskus.ee/veepark/ Aura Keskuse saunakeskuses on 8 erinevat sauna (kaks erineva temperatuuriga leilisauna, soolakivisaun, kadakasaun, auru-aroomisaun, aroomisaun, sanaarium, iglusaun). Väliterrassil on lisaks iglusaunadele kaks mullivanni, millest ühes on vesi soe ja teises karastavalt jahe. Lisaks on saunakeskuses talvetuba, mullivann, Jaapani vann, puhkeala jmt. Saunakeskuse kohta leiab enam infot https://www.aurakeskus.ee/saunakeskus/ Aura Keskuse ujulas on bassein mõõtmetega 25x50 m. Eesti suurim bassein on mõeldud tervisesportlastele, aktiivsetele harrastajatele, ujumissportlastele ja vesivõimlejatele. Ujula kohta leiab enam infot https://www.aurakeskus.ee/ujula/ Keskus avati 1. oktoobril 2001. Koduleht
Johan Mjällby

Johan Mjällby (sündinud 9. veebruaril 1971 Järfälla vallas) on endine Rootsi jalgpallur, keskkaitsja. Koondises lõi ta 49 mängus 4 väravat. Ta oli Rootsi koondise kapten 2002. aasta maailmameistrivõistlustel ning kuulus koondisse ka 2000. ja 2004. aasta euroturniiridel. 1990–1998 AIK Solna – 135 (8) 1998–2004 Celtic – 144 (13) 2004–2005 Levante – 3(0) 2006 AIK Solna – 1(0) Johan Mjällby on 187 pikk ja kaalub 85 kilo. Ta on abielus Jenniferiga ning neil on kaks last.
Häädemeeste Keskkool

Häädemeeste Keskkool on keskkool Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Häädemeeste alevikus aadressil Kooli 10. Kooli direktor on Aule Kink. Kooli logol on kujutatud raamatut ja purjelaeva. 1688. aastal mainiti Häädemeeste kooli esmakordselt, ürikutes on kirjas 15 õpilast. Põhjasõja ja katku tõttu oli kool aastakümneid varjusurmas. 1770. aastal mainitakse köster Hindrikut, kellel on 3 õpilast. Aastal 1854 algas pidev koolihariduse andmine, 1855 loodi seoses usuvahetusega õigeusu abikool, 1874 loodi Häädemeeste õigeusu kihelkonnakool. 1917. aastal ühendati luteri ja õigeusu vallakoolid üheks 4-klassiliseks algkooliks, 1919 liideti sellega kihelkonnakool 6-klassiliseks kooliks. Nõukogude okupatsiooni kehtestamise järel loodi mittetäielik 7-klassiline keskkool, 1941 taastati 6-klassiline kool, 1944 taastati mittetäielik 7-klassiline keskkool. 1958. aastal muudeti kool keskkooliks. 1964. aastal valmis uus 16 klassiruumi ja ainekabinetiga koolihoone (arhitektid Mart Port ja Allan Murdmaa) 550 õpilase jaoks. Kooli 300. aastapäeva puhul paigaldati kooli õuele mälestuskivi. 1990. aastatel kooli renoveeriti ja rajati arvutiklass. 2003. aasta kevadel avati spordihoone, 2005. aastal läbis maja kapitaalremondi. 2006. aastal rajati kaasaegne arvutiklass, 2017. aastal rajati kooli kõrvale välijõusaal ja discgolfirada, 2020 rajati kooli kõrvale skatepark ja kaasaegne õppeklass HEV-õpilastele. Ülevaade ajaloost Häädemeeste Keskkool ERR (31. august 2022). "Eesti kooliõpilaste arv kasvab jätkuvalt". ERR. Vaadatud 15. mail 2024. Kooli koduleht
Steatoda

Steatoda on keraämblikuliste sugukonda kuuluv perekond, kuhu kuulub üle 120 liigi. Tavaliselt on nad tumedat värvi, tagakehal on neil valge triip, millele lisandub veel heledaid täppe ja/või triipe. Neid kiputakse segi ajama musta lesega ja seepärast kutsutakse neid mõnikord ka valedeks mustadeks leskedeks. Igatahes on Steatoda perekonna ämblikud inimesele vähem ohtlikud kui must lesk (Latrodectus). Segi ajamist võimaldab see, et nad mõlemad on keraämblikute perekonnad, mille iseloomustajaks on ilus ümmargune tagakeha. Üldjuhul on Steatodad mustadest leskedest ka väiksemad. Eestis on meie elamutes ja kõrvalhoonetes üpris tavaline elanik kuni 4-7 millimeetri pikkune tumepruun ümara läikiva tagakehaga rasvämblik (Steatoda bipunctata), kelle Euroopa Arahnoloogiaselts valis 2018 Euroopa aasta ämblikuks. Steatoda bipunctata rasvämblik S. borealis S. capensis S. grossa S. iheringi S. hespera S. nobilis S. paykulliana S. triangulosa Nimekiri pole täielik. "Spider of the year 2018". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. aprill 2019. Vaadatud 12. detsembril 2018.
Brauser

Brauser, ka veebibrauser (inglise keeles web browser), (veebilehitseja pole selles tähenduses soovitatav) on rakendusprogramm Internetis liikumiseks ja veebilehtede kuvamiseks. Brauserid on ka failivorminguid näitavad failivaaturid, millega saab vaadata tekste, pilte jpm. Brauserit võib käsitleda kui veebirakenduste kasutajaliidest. Brauseri kasutamist internetis nimetatakse ka veebis surfamiseks. Kõige populaarsem brauser oli 2021. aasta seisuga Google Chrome (64%), talle järgnes Safari (18%). Multimeedia sisu vastuvõtmiseks ja kuvamiseks kasutatakse brauseris lisandprogramme ehk pluginaid (ingl plug-in), et võimaldada brauseriväliste failitüüpide ja muu interaktiivse sisu (näiteks PDF, Shockwave, Flash, 3dmlw jm) vaatamist ja kasutamist. Seoses HTML5 video ja vastavate koodekite brauseritesse sisseehitamisega on tarvidus multimeedia esitamise pluginate järele tänapäeval vähenenud. Erinevalt pluginatest, mis põhinevad brauserivälisel koodil, kasutavad laiendused (ingl browser extensions) brauseri võimaldatud vastavaid raamistikke ja liideseid. Laienduste seas on nii sisublokeerijad, sh Adblock Plus reklaamidele ja skriptiblokeerijad (NoScript), sisuparendajad (Greasemonkey ja Stylish), kui ka privaatsuse parendajad (Privacy Badger). Samuti lasevad kommertsettevõtted ja muud asutused eri eesmärkide jaoks välja eriotstarbelisi laiendusi. Selliste seas on näiteks laiendus, millega on võimalik kasutada Eesti ID-kaarti. Algul oli veebibrauser programm, mis esitas HTML-koodi sisaldavaid tekstifaile (veebilehti) kasutajale loetaval kujul ja võimaldas hüperlinkide abil liikuda ühelt hüpertekstiga lehelt teisele. Esimese veebibrauseri lõi Tim Berners-Lee 1990. aastal nimega WorldWideWeb. Vältimaks segadust World Wide Webiga, sai hiljem selle nimeks Nexus. Tuntumatest brauseritest järgnesid Mosaic (1993), Netscape (1994), Internet Explorer (1995), Opera (1996), Safari (2003), Mozilla Firefox (2004), Google Chrome (2008), Microsoft Edge (2015). Brauserite loend Internetikomplekt Failisirvikud [https://akit.cyber.ee/term/7717-veebibrauser Andmekaitse- ja veebiturbe leksikon: ""veebilehitseja" ei vasta mõiste sisule ja tähistab pigem veebis surfijat"] (vaadatud 25.02.2022). "veebilehitseja"[alaline kõdulink] Sõnaveebis statcounter.com mai 2021, vaadatud 23.09.2021. 2021 kõige turvalisem veebilehitseja
Arvidsjauri vald

Arvidsjauri vald (Lule saami keeles Árviesjávrrie) on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni lääni lõunaosas. Vallas elab paarkümmend traditsioonilist eluviisi järgivat saami peret. Peamine majandusharu on metsatööstus. Arvidsjaur Glommersträsk Moskosel Abborrträsk Auktsjaur Järvträsk Lauker Arvidsjauri lappstaden Arvidsjauri kirik Båtsuoj saami keskus Glommersträski ajaloomuuseum Moskoseli raudteemuuseum Trollforseni kosk Q129406980 Valla koduleht http://www.arvidsjaur.eu/
Härjedalen

Härjedalen on ajalooline maakond Rootsis. Asub Norrlandis, võtab enda alla osa Jämtlandi lääni maa-alast. Folkmängd i landskapen den 31 december 2020
Guatemala peapiiskopkond

Katoliku kiriku Guatemala peapiiskopkond ehk Guatemala Püha Jaakobus vanema peapiiskopkond (lad Archidioecesis Guatimalensis ehk Archidioecesis Sancti Jacobi majoris de Guatemala) on peapiiskopkond Guatemalas, Ameerikas. Peapiiskonda kuuluvad[küsitav] Escuintla, Jalapa, Santa Rosa de Lima, Verapazi, Cobáni ja Zacapa y Santo Cristo de Esquipulase piiskopkonnad. Guatemala ehk Santiago de Guatemala piiskopkond (ladina keeles Dioecesis Guatimalensis ehk Dioecesis Sancti Jacobi Majoris de Guatemala "Guatemala püha Jaakobus vanema piiskopkond") loodi 28. detsembril 1534 Santo Domingo piiskopkonnast. See kuulus México peapiiskopkonna alla. 16. septembril 1743 sai sellest Guatemala peapiiskopkond. Aastal 2002 oli peapiiskopkonna teenistuses 476 preestrit. Aastal 2006 oli peapiiskopkonna teenistuses 469 preestrit. Peapiiskop on kardinal Rodolfo Quezada Toruño Guatemala piiskopid ja peapiiskopid
Älvsbyni vald

Älvsbyni vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Läbi valla voolab Piteälveni jõgi. Suuremad asulad on Älvsbyn, Korsträsk, Vidsel ja Vistheden. Vallas valmistatakse kokkupandavaid maju (AB Älvsbyhus) ja seal asub pagaritööstus Polarbageriet AB. Valda läbib raudtee. Valla koduleht
Iceland Express

Iceland Express oli Islandi odavlennufirma, mille 24. oktoobril 2012 omandas WOW air. Lennufirma kodulennuväljaks oli Reykjavíki lennujaam. Lennufirma teenindas kahe liisitud lennukiga 17 sihtkohta Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Firma asutati 2002. aastal. 27. veebruaril 2003 algasid igapäevalennud Kopenhaagenisse ja Londonisse. Selleks kasutati lennukeid Boeing 737-300, mis liisiti ettevõttest Astraeus koos meeskonna, hoolduse ja kindlustusega. Astraeusel ja Iceland Expressil on ühine omanik, Islandi reisibüroo Eignarhaldsfelagid Fengur hf. Esmalt pidi Iceland Express alustama lende üle Atlandi ookeani juba 2007. aasta kevadel, aga see lükkus edasi Astraeuse omaniku, kelleks siis oli Suurbritannia ettevõte, rahaliste raskuste tõttu. Astraeusega sõlmitud lepingud võttis üle algul JetX Airlines ja siis Hello. Omanikettevõtte pankroti tõttu oleks Astraeus äärepealt likvideeritud, kuid Islandi ettevõte Fengur suutis selle pankrotipesast välja aidata, nii et ta sai tööd jätkata. Siiski algasid Iceland Expressi lennud Põhja-Ameerikasse alles 2010. aasta suvel. Iceland Express lendas Newarki lennujaama 4 korda nädalas ja Winnipegi lennujaama 2 korda nädalas, vahel Boeing 737-ga, vahel Boeing 757-ga. Hooajalised lennud toimusid Orlandosse. 2011. aasta suvel algasid lennud ka Chicagosse ja Bostonisse. 24. oktoobril 2012 võttis Iceland Expressi üle WOW air. Seisuga november 2011. Boeing 737-300 opereeris Astraeus Airlines Boeing 737-500 opereeris Astraeus Airlines Boeing 737-700 opereeris Astraeus Airlines Boeing 757-200 opereeris Astraeus Airlines McDonnell Douglas MD-82 McDonnell Douglas MD-90 "The Company." Iceland Express. Retrieved on December 29, 2010. "Head Office: Ármúli 7, IS-108 Reykjavik" https://web.archive.org/web/20110102161321/http://jethros.eu/fleets/fleet_listings/astraeus.htm Iceland Express Fleet Iceland Express Iceland Expressi lennukipark
Islandi lennukompaniide loend

See on Islandi lennukompaanide loend. Air Atlanta Icelandic Air Iceland Bluebird Cargo Eagle Air Icelandair Iceland Express JetX Airlines
Polümorfism

Polümorfism ehk mitmekujulisus on millegi esinemine mitmel eri kujul. Sellel terminil on teaduses ja tehnikas mitu konkreetset tähendust: Polümorfism on populatsiooni (liigi) isendite tunnuse mitmetine vorm. Sotsiaalne polümorfism Geneetiline polümorfism on populatsioonibioloogias mingi geeni mitme alleeli samaaegne esinemine populatsioonis. Polümorfism on arengubioloogias isendi kehaehituse oluline muutumine elutsükli jooksul. Polümorfism on mineraloogias keemilise aine omadus kristalliseeruda mitmel eri kujul. Polümorfism on informaatikas arvutiprogrammi sõltumatus konkreetsetest andmetüüpidest. Dimorfism
Kili vald

Kili vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Värmlandi läänis. Suuremad asulad on Fagerås, Högboda ja Kil. Valla koduleht
Kaljukitse pöörijoon

Kaljukitse pöörijoon ehk lõunapöörijoon on pöörijoon, mille laiuskraad on 23,5° S. Selle paralleeli peal on päike seniidis üks kord aastas – 22. detsembril. Sel ajal on põhjapoolkeral talv ja lõunapoolkeral suvi. Lõunapöörijoon on tinglik piir palavvöö ja parasvöö vahel. Lõunapöörijoon läbib järgmiste riikide territooriumi: Brasiilia Paraguay Argentina Tšiili Prantsuse Polüneesia (Prantsusmaa) – möödub Tubuai saartest lõunas Tonga – möödub Minerva rifist põhja poolt Korallimere saared (Austraalia) – möödub Cato rifist lõunas Austraalia Madagaskar Mosambiik Lõuna-Aafrika Vabariik Botswana Namiibia Lõunapöörijoont märkiv monument Antofagastast (Tšiili) põhja pool. Lõunapöörijoont märkiv märk Namibias. Lõunapöörijoont märkiv monument Alice Springsist (Austraalia) põhja pool. Lõunapöörijoont märkiv tahvel Santana do Parnaíba linnas (Brasiilia). Põhjapöörijoon Põhjapolaarjoon Lõunapolaarjoon Ekvaator