Viive Aamisepp

Viive Aamisepp (pärast abiellumist (aastast 1969) Viive Käro; 21. aprill 1936 Haapsalu – 22. juuli 2023 Kärdla) oli eesti näitleja. Aamisepp lõpetas 1956. aastal Tallinna 2. Keskkooli, õppis aastatel 1958–1961 Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise keelt ja töötas 1957–1961 Tallinnas ökonomistina ja näitles Jaan Tombi nimelises Rahvateatris. Aastatel 1961–2009 töötas ta Rakvere Teatris. Tema viimaseks etenduseks enne pensionile suundumist jäi "Cyrano de Bergerac". Ta oli Eesti Teatriliidu liige aastast 1965 ja Eesti Näitlejate Liidu liige aastast 1993. Tema abikaasa oli näitleja Volli Käro. Nende poeg on ajaloolane Allan Käro. 1961 "Romeo, Julia ja pimedus" – Ester, juudi soost tütarlaps "Kõik jääb inimestele" – Ziina "Politseitund" – Mitzi 1962 "Kretšinski pulm" – Lidotška "Enne õhtusööki" – Veera Golubeva 1963 "Perekond Kirret" – Kirreti laps Ene "Kuulus 702" – Diana ehk tütarlaps helesinises (Raadioteatri kuuldemänguna 1964) "Hoidke elavaid poegi" – Valentina 1964 "On põgenenud madu" – Eva Potomka "12 öö" – Viola "Püve talus" – Tiina 1965 "Hõbesalu" – Šura "Hea inimene Sezuanist" – majaperenaine Mi Tzu "Väike prints" – madu "Tiivasirutus" – Rita Luts 1966 "104 lehekülge armastust" – Nataša "Majake" – oblastiprokurör Pavlinova "Adomas Brunsa saladus" – arhitekt Ksavera 1967 "Ärge kaotage vihmavarje" – Leera (Kaleria) "Selle suve sinised mõtted" – Ukankuivuuvaara perenaine 1968 "Varaste ball" – Eva "Rahvavalgustaja" – Alviina Maasikas "Minu perekond" – toatüdruk Maria "Õnne lootus" – neiu Nazi "Kaasaegse luule õhtu" 1969 "Neptuni pärijad" – Monika "Taevas ja maa" – Khetina "Lõoke" – väike kuninganna 1970 "Oma saar" – Helju 1971 "Kolm õde" – Maša "Kitarristid" – Julia Viktorovna, klubi "Bio" juhataja "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi" – Karoliina Annabella Viktoria, kuninganna ja taluperenaine 1972 "Töökaaslased" – Ljudmilla Kalugina "Varastatud õnn" – Hanna, Nastja "Tantsuõpetaja" – Florela 1973 "Kreeklane otsib kreeklannat" – Chloe Saloniki "Läbisõidul" – medõde Klavdia "Ei tunnista end süüdi" – Migli Rastekaite "Aristokraadid" – Sonja 1974 "Meelelahutaja" – Galina Seliševa "Don Juan" – Dona Isabel "Ime" – Välja Viia, koguduse liige 1975 "Kõiges on süüdi sardiinid" – tädi "Ükskõiksus ja valu" – Volga Silvestrovna Manajeva, rajooni täitevkomitee esimees "Mikumärdi" – peretütar Maret 1976 "Põrgupõhja uus vanapagan" – Juula "Neli tilka" ("Eestkostja") – sekretär "Asendamatu" – Jevdokia "Pidu" – Niina "Vedelvorst" – Närsnärula lesk perenaine Mari 1977 "Luigetapjad" – Lemmi "Hunditubakad" – õde Anastassia, nunn 1978 "Suur-Heikkila peremees ja tema sulane ehk härra Punttila" – apteegipreili "Uus pintsak" – Dermendzijeva 1979 "Nimepäev" – Ilona "Pulmad Abruka moodi" – "Mäletan", Notateenia "Armastus on tugevam kui surm" – Frida Turaida õukonnast 1980 "Naistele mehed, meestele meri" – Simmu Miina, külanaine "Virumaa leib" – Motja 1981 "Suvisteöö kevadlõkete põledes" – Charlotta Lönnqvist "Taavet Soovere elu" – ema "Nelikümmend küünalt" – Villemi ema, Maire-Kaarina ema "Püha Antoniuse imetegu" – Virginie, Leontine 1982 "Sõgedad" – 3. näitleja "Kas kõik jääb nagu oli?" – Malõševa "Ja katkeb hõbedane pael" – vanaema 1983 "Kaks noolt" – üks hõimlastest "Autobuss" – osaline "Michelsoni immatrikuleerimine" – ema "Kuningas Richard II" – Gloucesteri hertsoginna 1984 "Kahekesi teisel avenüül" – Pauline "Lastekuningas Macius" – sise-, välis- ja peaminister 1985 "Poiss põleval laevalael" – Hilja "Ta ei tahtnud olla näitleja" – Anna, Sanderi tädi "Liilia" – Muskati emand 1986 "Tabu Elle,ma tahan sinuga rääkida" – mamma "Öö kupees" – tädi Raissa "Libahunt" – vana naine 1988 "Enesetapja" – Serafima Iljitšina "Õitsev meri" – Liisa 1989 "Hirmsad vanemad" – Yvonne "Kosjaviinad ehk kuidas Tapiku pere laulupeole sai" – Mall, Tapiku Toomase naine "Väike merineitsi" – mere kuningatar, vanaema jt 1990 "Keegi ei kuule meid" – ema "Trummid öös" – Amalie Balicke, Anna ema "Kohtumine vanas majas" – ema 1991 "Kaheteistkümnes öö" – Maria "Kuss! Elagu tšuktšid!" – Zilia Zaidelman 1992 "Abielu ja õnn" – pr Köögertal "Pelikan" – Marget, teenija "Tähtis on olla tõsine" – leedi Bracknell 1993 "Rosmersholm" – madam Helseth, virtin "Põletatud oranž" – Armanda Klein 1994 "Tähtis on olla tõsine" – Kracknel 1996 "Varaste ball" – leedi Hurf "Kahe isanda teener" – Brighella "Vankumatu tinasõdur" – muinasjutuvestja 1997 "Don Juan" – Celestina, kupeldaja "Dracula" – kõrtsmiku naine ja nunn "Tantsumaraton" – heategevuse ühingu president 1998 "Hingetuisk" – Piny "Pipi Pikksukk" – pr Prysselius "Ohtlikud suhted" – pr de Rosemonde 2000 "Nõmmekingsepad" – Marta "Väike nõid" – eideke "Valge uni" – vanaema, rähn 2004 "Pidusöök" – vanaema 2005 "Kaduviku riik" – osaleja "Okasroosike" – kuninganna 2006 "Casanova" – naine-söögitädi "Isa" – amm 2007 "Cyrano de Bergerac" – puhvetipreili "Muumitrolli jõuluuni" – Muumimamma 1980 Eesti NSV teeneline kunstnik 2006 Lääne-Virumaa vapimärk 2007 Rakvere Kroonimärk https://virumaateataja.postimees.ee/7821190/in-memoriam-viive-aamisepp-21-iv-1936-22-vii-2023 https://www.ohtuleht.ee/elu/1089203/volli-karo-ega-viivel-viimased-kuud-kuigi-ta-oli-aarmiselt-vapper-kerged-olnud- Cyrano ja Viive Aamisepp lahkuvad teatrist[alaline kõdulink] 24tundi.ee, 12. november 2009. Kärode perekond genealoogiaportaalis Geni.com (vaadatud 19.02.2012).