laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aasta lind (Uus-Meremaa)

Uus-Meremaal valitakse aasta lindu (Bird of the Year) alates 2005. aastast. 2005 – tui ehk tui-meelind (Prosthemadera novaeseelandiae) 2006 – maoori lehviksaba (Rhipidura fuliginosa) 2007 – Gerygone igata 2008 – kakkpapagoi 2009 – kiivi 2010 – väike-maooripapagoi ehk kākāriki (Cyanoramphus auriceps) 2011 – sultantait (Porphyrio porphyrio) 2012 – maoori pistrik (Falco novaeseelandiae) 2013 – Mohoua ochrocephala 2014 – lahetiir (Sternula nereis) 2015 – vöötsaba-vigle 2016 – punasagar-kookako (Callaeas cinereus) 2017 – kea 2018 – uusmeremaa tuvi (Hemiphaga novaeseelandiae) 2019 – erakpingviin (Megadyptes antipodes) 2020 – kakkpapagoi 2021 – Chalinolobus tuberculatus (nahkhiirlane) Aasta lind birdoftheyear.org.nz Bird of the Year "KURIOOSUM ⟩ Uus-Meremaa aasta linnu konkurssi kipub võitma nahkhiir. maailm.postimees.ee. 26.10.2021.
Türju

Türju on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torgu valda. Seal asub Türju lõpp. Loode tuletorn Türju tuulikud Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jaan Tamm (tõstja)

Jaan Tamm (tuntud ka hüüdnimedega Jõumees Tamm ja Kauboi; 24. veebruar (vkj 15. veebruar) 1904 – 7. august 1974) oli Eesti tõstja. Jaan Tamm sündis Viljandi maakonnas Suislepa mõisas. 1913. aastal kolis ta koos vanematega, isa Jaani ja ema Annaga Viljandi linna. 1915. aastal läks Jaan kooli. Ta omandas lisaks kingsepa eriala. Tema enda sõnade kohaselt olevat talle tõuke sportimiseks andnud omaaegsed Tarzani filmid ja tädipoeg Jaan Osi, kes enne sõda oli spordiseltsi Tulevik esitõstja (allikas: Sakala Pühapäev: Sakala kaasanne, 3. juuli 1937). Ta langes lahingus esimese maailmasõja ajal.[viide?] 17-aastaselt hakkas Jaan Tamm tõsisemalt raskejõustikuga tegelema. 1922. aastal saavutas ta juba märkimisväärseid tulemusi tõstespordis. Umbes 19-aastaselt asus ta vabatahtlikult sõjaväeteenistusse Pärnu kompaniis. Ta võttis osa ka sõjaväe tõste- ja maadlusvõistlustest. Pärast ajateenistust naasis ta Viljandisse ja asus treenima spordiseltsis Tulevik. Samuti oli ta Pärnu spordiseltsi Tervis liige, kus osales tõstevõistlustel sulg- ja kergkaalus. 2. novembril 1924 osales ta Pärnu spordiseltsi Tervis rahvusvahelistel tõste- ja maadlusvõistlustel, saavutades tõstmises kergkaalus 2. koha tulemusega 315 kg. Jaan Tammele on antud mitmeid aumärke. 16–17. veebruaril 1924 korraldatud Pärnumaa raskejõustiku esivõistlustel saavutas ta tõstmises sulgkaalus 1. koha, kogusummas 307,5 kg, mille eest anti talle hõbeaumärk rinnal kandmise õigusega.[viide?] Ka pärast võistlemisest loobumist jätkas Jaan Tamm spordiga tegelemist. Hobi korras töötas ta rändtsirkuses jõumehena, käies läbi kõik Eesti linnad, kus Lurichi eeskujul näitas mitmesuguseid jõunumbreid. Ta on esinenud ka Ugalas loteriil-allegriil.[viide?] 1942. aastal abiellus ta Akiliinaga, nad said kaks last.[viide?] Jaan Tamme loosung oli "Treening, treening ja veel kord treening".[viide?] Jaan Tamm suri 1974. aastal ja maeti Viljandi Pauluse koguduse kalmistule.[viide?] 1924. aasta 16.-17. veebruaril korraldatud Pärnumaa raskejõustiku esivõistluste tunnistus nr 121 [1]  Jaan Tamm (tõstja) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Viljandi jõumehed. Sakala Pühapäev: Sakala kaasanne, 3. juuli 1937 "J. Tamme jõumehejuubel - viljandlane, kes kordas maailmarekordit". Sakala nr 3, 7. jaanuar 1938
Peine

Peine on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal, Peine kreisi keskus Linna pindala on 119,51 km². 31. detsembril 2017 elas seal 49 901 inimest. See asub Fuhse jõe ja Kesk-Saksa kanali ääres, umbes 25 km Braunschweigist läänes ja 40 km Hannoverist idas. 1130. aasta dokumendis on mainitud Berthold von Paginit, Saksa-Rooma keisri Lothar III ministeriaali, kes andis oma nime linnale kujul Peine. Linnus, Burg Peine, pärineb sellest või varasemast ajast. 1201. aasta Hildesheimi kroonika kirjeldab vaenust piiskop Hartbert von Hildesheimi ning vendade Ekbert ja Gunzelin von Wolfenbütteli vahel. Krahv Gunzelin von Wolfenbüttel oli Saksa armee ülemjuhataja ja Saksa-Rooma keisri Otto IV senešall. Gunzelin võitis ning sai kontrolli Burg Peine ja ümbruskonna üle. Linnusest lõunas asutas Gunzelin 1218. või 1220. aastal Peine linna. 1223. aastal sai asula linnaõiguse. Gunzelini vapp on sellest ajast linna sümbol. 1256. aastal vallutas Braunschweig-Lüneburgi hertsog Albrecht Peine ja pärast Gunzelini surma 1260. aastal kaotasid tema pojad Peine lääni Hildesheimi piiskopile. Braunschweig-Lüneburgi Otto I, Hildesheimi piiskop, 1260–1279, andis krahv Wedekind von Poppenburgile Peine linnuse, linna ja maakonna lääniks. Otto liidendas Peine hiljem kui turulinna. 1260. aastal teenis Peine välja ka õiguse vermida münte ja oli, mõne vaheajaga, Hildesheimi piiskopkonna rahapaja 1428. aastani. 1954. ja 1956. aastal leiti Stederdorfer Straße ja Horstwegi tänava alt kaks suurimat Saksa keskaegset hõbeda-aaret (95 ümarat kangi, kaaluga 7,5 kg, pärit 14. sajandist). Friedrich von Bodenstedt (1819–1892), kirjanik Rudolf Otto, protestantlik teoloog ja võrdleva religiooni õpetlane (1869–1937) Friedrich "Fritz" Hartjenstein, SS-Obersturmbannführer, Auschwitz-Birkenau ja Natzweiler-Struthofi koonduslaagrite komandant (1905–1954) Solomon Perel, Israeli kirjanik (1925–) Hans-Hermann Hoppe (1949–) Caren Miosga, Saksa ajakirjanik (uudistesaate "Tagesthemen" saatejuht) (1969–) Herma Auguste Wittstock (1977–) Heywood, Inglismaa Aschersleben, Saksamaa (aastast 1990) Tripoli, Kreeka (aastast 2000) Heinola, Soome Nanchang, Hiina (aastast 2009) Endine raekoda aastast 1827 turuplatsil Jakobi-Kirche Töpfers Mühle Terasetehas Veetorn Peine lõunaosas Raudteejaam Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.peine.de
Aasta lind (Portugal)

Portugalis valib aasta linde Sociedade Portuguesa para o Estudo das Aves (SPEA). 2007 – tõmmu-tormipääsu[viide?] 2009 – punapea-õgija 2010 – must-toonekurg 2011 – atlantise tormilind 2012 – turteltuvi 2013 – suurtrapp 2014 – valge-toonekurg 2015 – Accipiter nisus granti 2016 – raipekotkas 2017 – Phalacrocorax aristotelis 2018 – Aquila fasciata 2019 – Mustjalg-tüll (Charadrius alexandrinus) Aasta lind Campanhas SPEA ANIMALS PLANET - Vogel des Jahres in Portugal
Aasta lind (Lõuna-Aafrika Vabariik)

Lõuna-Aafrika Vabariigis valitakse aasta linde alates 2007. aastast. Valimist korraldab BirdLife South Africa. 2007 – aafrika pingviin ehk prillpingviin (Spheniscus demersus) 2008 – savanni-kassikakk (Bubo africanus) 2009 – mägi-ruugeööbik (Cossypha caffra) 2010 – väike flamingo (Phoeniconaias minor) 2011 – suitsupääsuke (Hirundo rustica) 2012 – kilg-merikotkas (Haliaeetus vocifer) 2013 – valgetiib-pirk (Sarothrura ayresi) 2014 – atlandi rändalbatross (Diomedea dabbenena) 2015 – paradiisikurg (Anthropoides paradiseus) 2016 – ühis-kangurlind (Philetairus socius) 2017 – voltpea-raisakotkas (Torgos tracheliotos) 2018 – aafrika mustmerisk (Haematopus moquini) 2019 – kurgkotkas (Sagittarius serpentarius) 2020 - lõuna-maasarvik (Bucorvus leadbeateri) 2021 - Chaetops frenatus 2022 - Morus capensis Aasta lind "Bird of the Year". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. veebruar 2019. Vaadatud 2. veebruaril 2019. Bird of the Year BirdLife South Africa
Edemissen

Edemissen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Peine kreisis. Valla pindala on 103,79 km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 322 inimest. Vald asub umbes 7 km Peinest põhjas ja 25 km Braunschweigist loodes. Abbensen Alvesse Blumenhagen ja Klein Blumenhagen Eddesse ja Klein Eddesse Edemissen ja Ankensen, Berkhöpen ja Oelheim Eickenrode Mödesse Oedesse ja Klein Oedesse Oelerse Plockhorst Rietze ja Klein Rietze Voigtholz-Ahlemissen Wehnsen Wipshausen Adolf-Friedrich Kuntzen (1889–1964), ohvitser, viimati Panzertruppe kindral Teises maailmasõjas Hans Nowak (1922–1996), maalikunstnik Ernst Schacht (1953–2008), teoloog, evangeelne luterlik piiskop GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.edemissen.de
Hohenhameln

Hohenhameln on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Peine kreisis. Valla pindala on 69,42 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9174 inimest. Vald asub umbes 15 km Peinest edelas ja 25 km Hannoverist kagus. Hohenhameln, Soßmar, Clauen, Bierbergen, Bründeln, Equord, Harber, Mehrum, Ohlum, Rötzum, Stedum Hankasalmi, Soome Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.hohenhameln.de
Toivo Sikk

Toivo Sikk (sündinud 15. mail 1955) on eesti noorsootöötaja, noorsoopoliitik ja haridustegelane. Ta lõpetas aastal 1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatika ja telemehaanika erialal elektriinseneri kvalifikatsiooniga. Toivo Sikk oli ELKNÜ Keskkomitee sekretär. Töötas Haridusministeeriumis noorsoo osakonna juhatajana 1990 kuni 2001. Pärast ministeeriumi Tartusse kolimist algatas noorsoouurijate ja noorsoopoliitikute koostöö edendamiseks Eesti Noorsoo Instituudi loomise. 2005 Valgetähe medaliklassi teenetemärk TTÜ lõpetajad 1918–2006 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Ilsede

Ilsede on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Peine kreisis. Valla pindala on 72,03 km². 31. detsembril 2017 elas seal 21 530 inimest. Vald asub Fuhse jõe ääres, umbes 7 km Peinest lõunas ja 20 km Braunschweigist läänes. Ilsede vald moodustati praegustes piirides 2015. aastal, kui ühendati endised Lahstedti ja Ilsede vald. Adenstedt Bülten Gadenstedt Groß Bülten Groß Ilsede Groß Lafferde Klein Ilsede Münstedt Oberg Ölsburg Solschen Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gemeinde-ilsede.de
Aasta lind (Norra)

Norras korraldab aasta linnu valimist Norsk Ornitologisk Forening. Seda tehakse alates 1992. aastast. 1992 – hahk 1993 – jahipistrik 1994 – kiivitaja 1995 – suitsupääsuke 1996 – must-kärbsenäpp 1997 – vesipapp 1998 – kanakull 1999 – hallvares 2000 – linavästrik 2001 – kuldnokk 2002 – kalakajakas 2003 – koduvarblane 2004 – rabapüü 2005 – põldlõoke 2006 – tiir 2007 – kägu 2008 – kassikakk 2009 – tutkas 2010 – kaldapääsuke 2011 – naerukajakas 2012 – kiivitaja (teist korda) 2013 – lõunatirk 2014 – karvasjalg-viu 2015 – aul 2016 – ristpart 2017 – räästapääsuke 2018 – merisk 2019 – suurkoovitaja 2020 – lapi tsiitsitaja 2021 – talvike 2022 – punajalg-tilder Aasta lind Årets Fugl Norsk Ornitologisk Forening
Zadžaal

Zadžaal (araabia keeles زجل '(vali) hääl'; hispaania keeles zéjel) on keskaegsest hispaania-araabia kultuurist pärinev kindla ehitusega stroofiline luule- ja lauluvorm, araabia muwaxaha ehk muwaššaḥ Al-Andalusi (muslimitele kuulunud Hispaania) variant. Hispaaniast keskajal mujale araabia kultuuri levinud zadžaal elab tänaseni edasi Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas rahvalauluna, mida seal nimetatakse granada lauluks. Zadžaalivorm on tugevasti mõjutanud Hispaania ja Portugali keskaegset luulet, sh cantiga'sid, samuti võib selle ära tunda 15. sajandi rahvalikes villancico'des. Algselt ei erinenud Al-Andalusi luule kuigivõrd ülejäänud Bagdadi kalifaadi omast. Tollane Araabia poeetika ei tundnud stroofe ja võttis selle vormi esimesena omaks just Hispaanias. Uudse stroofilise luulevormi esmakasutamine omistatakse pimedale Córdoba poeedile Muccádam ben Muáfale, kes tegutses umbes 10. sajandi keskel. Tema järel sai zadžaal andaluusia dialektis kirjutatud luule populaarseimaks vormiks (araabiakeelses poeesias viljelduna nimetatakse seda muwaxaha). Araabiakeelse muwaxaha viimases stroofis jarcha's luuletati sageli Andaluusia hispaania keeles, jarcha'st pärineb ka üldse vanim hispaaniakeelne luuletekst 11.–12. sajandi vahetusest. Zadžaali päritolus pole siiski lõplikku selgust, on arvatud ka, et seda ei leiutanud Muccádam ben Muáfa ise, vaid tõi kirjandusse kohalike hispaanlaste suulisest loomingust, näiteks leiab zadžaali algeid Vahemere maade vanas mailaulude traditsioonis; samast substraadist võivad osaliselt olla võrsunud villancico ja cantiga de amigo. Muwaxaha hõlmab reeglina viis kuni seitse beiti, zadžaalis võib olla ükskõik kui palju salme. aa qufl bbb aa beit (bbb) ja qufl ccc aa sama ... .. xxx AA viimane beit (xxx) ja viimane qufl ehk jarcha aa refräänne kaksikvärss matla, hispaania keeles estribillo bbb a salm ehk mudanza 'muutus' (bbb) ja refrään ehk vuelta 'tagasipöördumine' (a) ccc a sama ... . xxx a viimane salm (xxx) ja vuelta Nagu näha, algab zadžaal paarisriimiga, järgneb kolm omavahel riimuvat salmirida. Neile lisatakse neljandaks rida, mis riimub estribilloga, sellest ka nimetus "tagasipöördumine". Vastandina muwaxaha'le, milles luuletatakse kõrgstiilses araabia keeles, välja arvatud jarcha, iseloomustab zadžaali rahvakeelsus ja murdelisus. Zadžaali ainus teemamotiiv on armastus. J. Talvet. Keskaja Hispaania luule. Tartu Ülikooli kirjastus, 1998 Otto Zwartjes. Love Songs from Al-Andalus: History, Structure, and Meaning of the Kharja. 1997 Tundmatu 15. sajandi autori zadžaalivormis villancico "Tres morillas" Vikitekstides Youtube: Zadžaalivormis tekstiga villancico "Entra mayo y sale abril" (Cancionero Musical de Palacio, 15. sajandi lõpp) Grupo Vocal Gregori esituses
Aasta lind (Tšehhi)

Tšehhis korraldab aasta linnu (Pták roku) valimist Tšehhi Ornitoloogia Selts (Česká společnost ornitologická). Aasta lindu valitakse alates 1992. aastast. 1992 – suitsupääsuke 1993 – lepalind 1994 – valge-toonekurg 1995 – kiivitaja 1996 – punaselg-õgija 1997 – loorkakk 1998 – nurmkana 1999 – linavästrik 2000 – jäälind 2001 – hakk 2002 – tuuletallaja 2003 – koduvarblane 2004 – piiritaja 2005 – põldlõoke 2006 – merikotkas 2007 – lõunaööbik 2008 – naerukajakas 2009 – vesipapp 2010 – kägu 2011 – talvike 2012 – metsis 2013 – kaldapääsuke 2014 – valge-toonekurg ja must-toonekurg 2015 – mustkael-pütt 2016 – punarind 2017 – musträhn 2018 – kivikakk 2019 – turteltuvi 2020 – räästapääsuke 2021 – hiireviu 2022 – rohevint 2023 – punapea-vart Aasta lind Pták roku Česká společnost ornitologická Aasta olendite valimine meie lähisriikides ja maailmas. Eesti Loodus, nr 7, 2019
Aasta lind (Šveits)

Šveitsis valib aasta linde Schweizer Vogelschutz SVS/BirdLife Schweiz. Esimeseks Šveitsi aasta linnuks valiti 2001. aastal kägu. 2001 – kägu 2002 – talvike 2003 – ohakalind 2004 – suitsupääsuke 2005 – piiritaja 2006 – jäälind 2007 – väänkael 2008 – tuuletallaja 2009 – lepalind 2010 – räästapääsuke 2011 – musträhn 2012 – käblik 2013 – peoleo 2014 – kõrvukräts 2015 – koduvarblane 2016 – suur-kirjurähn 2017 – vesipapp 2018 – rabapistrik 2019 – kiivitaja Aasta lind Vogel des Jahres birdlife.ch (vaadatud 2. veebruaril 2019) Vogel des Jahres birdlife.ch
Kogula (Saaremaa)

Kogula on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lengede

Lengede on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Peine kreisis. Valla pindala on 34,09 km². 31. detsembril 2017 elas seal 13 051 inimest. Vald asub umbes 18 km Braunschweigist edelas ja 40 km Hannoverist kagus. See sai maailmas tuntuks 1963. aastal kaevandusõnnetuse ja järgnenud 11 ellujäänud kaevuri päästeoperatsiooni tõttu (saksakeelse nimetusega "Wunder von Lengede" – 'Lengede ime'). Barbecke Broistedt Klein Lafferde Lengede Woltwiesche  Pikemalt artiklis Wunder von Lengede Rauamaagi pesemiseks Lengede kaevanduses Mathilde vajati palju vett ja maa-aluse kaevanduse kohal oli mitu kunstlikku järve. 1963. aasta 24. oktoobri õhtul kell 8 tungisid vesi ja muda ühest nendest järvedest kaevandusse. Sel ajal töötas maa all 129 meest. 79 meest suutis kohe põgeneda. Seitsmest mehest koosnev rühm jõudis tagasi puuriga; kui vee tase järgmisel päeval langes, sai nad ujukiga päästa. Neli meest läksid galerii kõrgemasse otsa; kuigi see oli allpool veetaset, takistas seal olev õhutasku vett. Eeldades sealt meeste leidmist, alustati puurimist koopasse umbes 79 m allapoole maa pinda. Vahepeal olid kogunenud ajakirjanikud kogu maailmast. Kuna õhutasku kaitsmine oli väga oluline, pumbati alla suruõhku. Kuue päeva pärast kolm meest lõpuks päästeti; neljas suri vahepeal. Mehed viidi üles Dahlbuschbombega, väikese metalltoruga, mis võimaldas ühel mehel sees seista. Enne vabastamist pidid nad mitu tundi rõhukambris veetma. 21 meest oli põgenenud kaevanduse vanasse ossa, tuntud kui Vana mees, mida enam ei kasutatud ja oli juba osaliselt kokku varisenud. Langevad kivid tapsid seal mitu meest, ventilatsioon oli halb ja mõne aja pärast kustusid nende lambid. Kaevanduse juhtkond oli juba valmis päästeoperatsiooni lõpetama ja kutsus matuseteenistuse, kui mõned kaevurid märkisid, et mõned mehed võisid püüda põgeneda Vanasse mehesse ja võib-olla on veel seal. Kaevanduse selle osa kohta ei olnud täpseid plaane ning alustati uurimistöid. 56 m sügavusel jõuti koopasse. Kuuldi koputusmärke ja päästjad lubasid allpool olevatele meestele toitu, vett ja isegi mikrofoni. Ludwig Erhard, kes oli just nädal tagasi liidukantsleriks valitud, tuli Lengedesse ja kõneles lõksus meestega, siis algas tegelik puurimine. Vana mehe halva seisukorra pärast peeti vett üle 40 m pikkuseks puurimiseks liiga raskeks ja selle asemel kasutati suruõhku. 7. novembri hommikul kell 6 jõuti meesteni. Kaks kaevurit läks Dahlbuschbombega alla, et oma kolleege üles aidata. 11 meest päästeti. Kokkuvõttes hukkus katastroofis 29 meest. Kui kaevandus hiljem puhastati, leiti, et mõned neist olid elanud maa all umbes 14 päeva. Üks mees jäigi kadunuks. Kohtumenetlus süüdlaste kindlakstegemiseks kestis viis aastat, kuid lõpuks ei esitust süüdistust mitte kelleelgi. Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.lengede.de
Vechelde

Vechelde on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Peine kreisis. Valla pindala on 75,89 km². 31. detsembril 2017 elas seal 17 071 inimest. Vald asub umbes 12 km Peinest kagus ja 10 km Braunschweigist läänes. Alvesse Bettmar Bodenstedt Denstorf Fürstenau Groß Gleidingen Klein Gleidingen Köchingen Liedingen Sierße Sonnenberg Vallstedt Vechelade Vechelde Wahle Wedtlenstedt Wierthe Valkeakoski, Soome, aastast 1976 Biederitz, Saksi-Anhalt, Saksamaa, aastast 1990 Niemodlin, Poola, aastast 2006 Kultuurikeskus Skulptuur "Persephone vägistamine" Vechelde lossiaias St. Gereoni kirik Vecheldes Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla veebileht
Wendeburg

Wendeburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Peine kreisis. Valla pindala on 59,98 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 319 inimest. Vald asub umbes 11 km Peinest idas ja 12 km Braunschweigist loodes. Bortfeld Harvesse Meerdorf Neubrück ja Ersehof Rüper Sophiental Wendeburg, Wendezelle ja Zweidorf Wense Heinrich Brandes (1803–1868), maalikunstnik Carl Heinrich Theodor Knorr (1800–1875), toiduettevõtte Knorr asutaja Gerhard Schrader (1903–1990), keemik Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wendeburg.de
MFA

MFA võib tähendada järgmist: MFA ehk master of fine arts (vabade kunstide magister)
Mäe

Mäe on eesti perekonnanimi (Mäe) ja Eesti kohanimi: Mäe on Sausti küla nimevariant Mäe, küla 1939. aastal moodustatud Valjala vallas, 1992–2017 Valjala vallas, nüüd ühtses Saaremaa vallas Mäeküla Mäe tänav
Rotenburgi kreis

Rotenburg on kreis (Landkreis) Saksamaal Alam-Saksimaal. Kreisi pindala on 2070 km². 31. detsembril 2017 elas seal 163 377 inimest. Seda ümbritsevad (põhjast ja päripäeva) Stade, Harburgi, Heidekreisi, Verdeni, Osterholzi ja Cuxhaveni kreis. Keskajal oli piirkond Bremeni ja Verdeni piiskopkondade osa. Pärast reformatsiooni muudeti piiskopkonnad ilmalikeks vürstkondadeks, kõnekeeles Bremen-Verden, ja lõpuks Hannoveri kuningriigi osaks. Praegune kreis loodi 1977. aastal, kui ühendati endised Rotenburgi ja Bremervörde kreisid. Wümme jõgi voolab läbi kreisi idast läände. Soist ala jõe mõlemal kaldal kutsutakse Wümmeniederung (Wümme nõgu). Linnad: Bremervörde Rotenburg Visselhövede Vabad vallad: Gnarrenburg Scheeßel Samtgemeinden: Samtgemeinde Bothel Bothel1 Brockel Hemsbünde Hemslingen Kirchwalsede Westerwalsede Samtgemeinde Fintel Fintel Helvesiek Lauenbrück1 Stemmen Vahlde Samtgemeinde Geestequelle Alfstedt Basdahl Ebersdorf Hipstedt Oerel1 Samtgemeinde Selsingen Anderlingen Deinstedt Farven Ostereistedt Rhade Sandbostel Seedorf Selsingen1 Samtgemeinde Sittensen Groß Meckelsen Hamersen Kalbe Klein Meckelsen Lengenbostel Sittensen1 Tiste Vierden Wohnste Samtgemeinde Sottrum Ahausen Bötersen Hassendorf Hellwege Horstedt Reeßum Sottrum1 Samtgemeinde Tarmstedt Breddorf Bülstedt Hepstedt Kirchtimke Tarmstedt1 Vorwerk Westertimke Wilstedt Samtgemeinde Zeven Elsdorf Gyhum Heeslingen Zeven1, 2 1Samtgemeinde keskus; ²linn https://www.destatis.de/DE/Themen/Laender-Regionen/Regionales/Gemeindeverzeichnis/Administrativ/04-kreise.html Kreisi veebileht
NUT

NUT või Nut võib tähendada järgmist: Nut (jumal), Egiptuse taevajumal
OLA

OLA või Ola võib tähendada järgmist: Ola (eesnimi), mehenimi Oļa, Läti jõgi (:lv)
PDV

PDV võib tähendada järgmist: PDV (phocine distemper virus), mereimetajaid nakatav viirus
Durin

Durin ehk Durin I oli Tolkieni "Silmarillioni" järgi kõige esimene päkapikk, enne haldjaid ja inimesi. Ta oli esimene seitsmest päkapiku-esiisast. Peaaegu kõik päkapikud, kellest räägitakse pärast Esimese Ajastu lõppu, on Durini järglased. Tema rahvas rajas Khazad-dumi.
PKZ

PKZ võib tähendada järgmist: PKZ on Laoses asuva Pakse lennujaama IATA-kood
Püü

Püü (Lagopus) on linnuperekond faasanlaste sugukonnas. Eestis on kaks selle perekonna esindajat: laanepüü ja rabapüü.
Aaviku (Saaremaa)

Aaviku on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laimjala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.04.2024. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et
RFI

RFI võib tähendada järgmist: Radio France Internationale
SON

SON või Son võib tähendada järgmist: SON on Vanuatus asuva Santo-Pekoa lennujaama IATA-kood Son on Norra küla
TDC

TDC võib tähendada järgmist: TDC (ettevõte), Taani telekommunikatsiooniettevõte ...
TFE

TFE võib tähendada järgmist: TFE ehk tetrafluoroetüleen (tetrafluoroethylene)
UNT

UNT või Unt võib tähendada järgmist: UNT ehk Põhja-Texase Ülikool (University of North Texas) Unt, perekonnanimi
Püü (perekonnanimi)

Püü on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Püü on pandud Kambi mõisavallas Harju-Jaani kihelkonnas ja Russalu mõisavallas Nissi kihelkonnas Harjumaal (mõlemal Püh) ning Paeküla mõisavallas Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Püü uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bleier, Bömberg, Bürger, Flies, Liideman, Neufeld, Pärtelson, Pärtenson, Peipmann, Prusna, Pürger, Savir, Simson ja Solbrück. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Püü Eestis 23 mehel ja 25 naisel.
VAK

VAK või Vak võib tähendada järgmist: Kõrgem Atestatsioonikomisjon (vene keeles Высшая аттестационная комиссия) Vāk, hindu jumalanna VAC
WHA

WHA võib tähendada järgmist: WHA ehk World Hockey Association
Änn

Änn (Stercorarius või Catharacta) on linnuperekond änlaste sugukonnas. Eestis on neli selle perekonna esindajat: laisaba-änn (Stercorarius pomarinus) söödikänn (Stercorarius parasiticus) pikksaba-änn (Stercorarius longicaudus) suuränn (Stercorarius skua).
Juhari

Juhari on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Juhari uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Jäme, Johannov, Johannson, Johanson, Johnston, Juhanson ja Valter. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Juhari Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel. Lembit Juhari (1918–1944), Eesti ja Saksa sõjaväelane