laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ķurzēni

Ķurzēni on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Sausnēja vallas. Küla asub valla kaguosas merepinnast 155 meetri kõrgusel. Ķurzēni jääb valla keskusest Sidrabiņist 7, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 15 ja Riiast 139 kilomeetri kaugusele. Külas asub Ķurzēni bussipeatus. Aastail 2006-2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda. "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 9. detsembril 2020.
Kaukuri

Kaukuri on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Sausnēja vallas. Küla asub valla kaguosas merepinnast 170 meetri kõrgusel. Kaukuri jääb valla keskusest Sidrabiņist 4,8, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 15 ja Riiast 143 kilomeetri kaugusele. Külast edelas asub 212 meetri kõrgune Kaukuri mägi. Aastal 2002 oli külas 12 elanikku. Aastail 2006-2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda. Läti Ruumiandmete Agentuur "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 9. detsembril 2020. Vietvārdu datubāze
Ujsoły

Ujsoły on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Żywieci maakonnas, Ujsoły valla halduskeskus. Ujsoły asub Slovakkia piirist vähem kui 6 km kaugusel. Ujsoły on suvituskoht ja talispordikeskus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/012414417142-0073499?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Ujsoły Encyklopedia PWN
Ramļēni

Ramļēni on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Sausnēja vallas. Küla asub valla kaguosas merepinnast 155 meetri kõrgusel Pērse jõe kaldal. Ramļēni jääb valla keskusest Sidrabiņist 3, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 16 ja Riiast 127 kilomeetri kaugusele. Aastal 2002 oli külas 8 elanikku. Aastail 2006-2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda. Vietvārdu datubāze
Złatna

Złatna on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Żywieci maakonnas Ujsoły vallas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/012414417142-0073565?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022.
Soblówka

Soblówka on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Żywieci maakonnas Ujsoły vallas. Soblówka asub Slovakkia piirist 3 km kaugusel. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/012414417142-0073358?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022.
FireEye

FireEye on 2004. aastal asutatud küberturbeettevõte peakorteriga Ameerika Ühendriikides California osariigis Milpitases. Küberturbe valdkonnas tegev FireEye on olnud kaasatud olulisemate küberrünnete tuvastamisse ja ennetamisse. "FireEye, Inc. 2018 Annual Report (Form 10-K)". last10k.com. U.S. Securities and Exchange Commission. Veebruar 2019. Hackett, Robert (6.5.2016). "FireEye Names New CEO". Fortune. Vaadatud 18.9.2018. Springer, P.J. (2017). Encyclopedia of Cyber Warfare. ABC-CLIO. Lk 109. ISBN 978-1-4408-4425-6. Vaadatud 18.09.2018. "US cybersecurity firm FireEye hit by 'state-sponsored' attack" (inglise). BBC News. 8.12.2020. Vaadatud 9.12.2020.  FireEye – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sausnēja

Sausnēja on küla (vidējciems) Lätis Madona piirkonnas Sausnēja vallas. Küla asub valla kaguosas merepinnast 160 meetri kõrgusel. Sausnēja jääb valla keskusest Sidrabiņist 5, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 12 ja Riiast 117 kilomeetri kaugusele. Külas on põhikool ja raamatukogu, seal asub Sausnēja bussipeatus. Līdumi majas asub kirjanik Voldemārs Zālītise muuseum. Küla on tekkinud Sausnēja mõisa (Saussen) keskuse Sausnēja valla vallamaja juurde. Aastal 1929 avati mõisa häärberis põhikool, ülejääned hooned jäid kasutuseta. Mõisa hooned hävisid teises maailmasõjas aastal 1944. Nõukogude perioodil oli külas kohaliku kolhoosi keskasula. Aastail 2006-2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda. Aastal 2020 oli külas 82 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 9. detsembril 2020. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 2. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 339. lk. ISBN 9984-00-436-8. Latviešu konversācijas vārdnīca. XIX. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 37821-37822. sleja. Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Vietvārdu datubāze
Stuttgardi börs

Stuttgardi börs (Boerse Stuttgart) on Stuttgardis ja Stockholmis tegutsev väärtpaberibörs. Börs opereerib Stuttgardi börsi ja Nordic Growth Marketi (NGM) börsi. Tegemist on suuruselt nii Saksamaa kui ka Rootsi teise börsiga. Börsi operaatorettevõte on Boerse Stuttgart GmbH. Stuttgardi börsil saab kaubelda seal noteeritud aktsiate, fondide osakute (ETF), garantiide ja võlakirjadega. Börsil kaubeldakse eurodes. Stuttgardi börsi järelevalvet teeb Baden-Württemberg Exchange Supervision Authority. Saksamaa suurim börs on Frankfurdi börs. Rootsi suurim börs on Stockholmi börs. 11. veebruaril 1861 loodi börs, kui loodi Stuttgardi Börsi Assotsiatsioon (Stuttgarter Börsenverein). Juunist 1931 kuni aprillini 1932 oli börs ülemaailmse majanduskriisi tõttu ajutiselt suletud. 1945. aastal oli börs aprilli lõpust kuni novembri alguseni suletud II maailmasõja raames toimunud sõjategevuse tõttu. 2008. aastal omandati Nordic Growth Market NGM AB (NGM) ehk suuruselt Rootsi teine väärtpaberibörs. 2017. aastal omandati BX Swiss AG, mis on suuruselt Šveitsi teine börs. See tehing võimaldab luua börsidel ühise opereerimissüsteemi. Euroopa börside loend Frankfurdi börs "Gruppe Börse Stuttgart: Börse Stuttgart to acquire the NGM markets in Sweden". 17. november 2008. Vaadatud 9.12.2020. "Our history". Vaadatud 9.12.2020. "Boerse Stuttgart GmbH". Vaadatud 9.12.2020. Boerse Stuttgart
The Boy Bands Have Won

„The Boy Bands Have Won, and All the Copyists and the Tribute Bands and the TV Talent Show Producers Have Won, If We Allow Our Culture to Be Shaped by Mimicry, Whether from Lack of Ideas or from Exaggerated Respect. You Should Never Try to Freeze Culture. What You Can Do Is Recycle That Culture. Take Your Older Brother's Hand-Me-Down Jacket and Re-Style It, Re-Fashion It to the Point Where It Becomes Your Own. But Don't Just Regurgitate Creative History, or Hold Art and Music and Literature as Fixed, Untouchable and Kept Under Glass. The People Who Try to 'Guard' Any Particular Form of Music Are, Like the Copyists and Manufactured Bands, Doing It the Worst Disservice, Because the Only Thing That You Can Do to Music That Will Damage It Is Not Change It, Not Make It Your Own. Because Then It Dies, Then It's Over, Then It's Done, and the Boy Bands Have Won“, lühendatult tavaliselt „The Boy Bands Have Won“, on ajavahemikus 1982–2012 tegutsenud Briti ansambli Chumbawamba 2008. aastal avaldatud kolmeteistkümnes ja ühtlasi eelviimane stuudioalbum (2010. avaldatud neljateistkümnes stuudioalbum kandis pealkirja „ABCDEFG“). 2020. aasta lõpu seisuga oli albumi 156 sõnast (709 tähemärki) koosnev pealkiri Guinnessi rekordite raamatus kirjas muusikaalbumi pikima pealkirjana. Kogukestus: 49.32 „When an Old Man Dies“ – 0.54 „Add Me“ – 3.27 „Words Can Save Us“ – 1.52 „Hull or Hell“ – 3.31 „El Fusilado“ – 2.32 „Unpindownable“ – 1.22 „I Wish That They'd Sack Me“ – 4.10 „Word Bomber“ – 2.13 „All Fur Coat & No Knickers“ – 2.12 „Fine Line“ – 0.39 „Lord Bateman's Motorbike“ – 3.34 „A Fine Career“ – 0.47 „To A Little Radio“ – 1.08 „(Words Flew) Right Around the World“ – 2.15 „Sing About Love“ – 1.39 „Bury Me Deep“ – 1.37 „You Watched Me Dance“ – 0.58 „Compliments of Your Waitress“ – 2.43 „RIP RP“ – 1.26 „Charlie“ – 2.12 „The Ogre“ – 0.53 „Refugee“ – 2.42 „Same Old Same Old“ – 0.59 „Waiting for the Bus“ – 2.44 „What We Want“ – 0.47 Lou Watts – vokaal Boff Whalley – vokaal, ukulele Neil Ferguson – vokaal, kitarrid Jude Abbott – vokaal, trompet Phil 'Ron' Moody – vokaal, akordion Samuti: Oysterband, Roy Bailey, Robb Johnson, Ray Hearne, Barry Coope & Jim Boyes – vokaal Charlie Cake Marching Band – puhkpillid David P. Crickmore – bandžo (7), (22); dobro (18), (22) Jo Freya – saksofon (2) Harry Hamer – cajón (9), (11); tabla (16) The Pudsey Players – kordofonid (6), (11), (18) "Longest title of a music album". guinnessworldrecords.com (inglise). Vaadatud 8.12.2020. "AllMusic Review by Chris Nickson" (inglise). ALLMUSIC. Vaadatud 9.12.2020.
Romelli pilvik

Romelli pilvik (Russula romelli) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv söögiseen. Romelli pilvik andmebaasis eElurikkus
Terrakotapunane

Terrakotapunane ehk terrakotapruun ehk terrakotakarva on punakas heledapoolne kuni keskmise tumedusega värvitoon, mis vastab terrakotast esemete värvusele. Värvinimetust kasutatakse arhitektuuri, sisekujunduse ja moe kontekstis. Rooma pühendkingi, terrakotamaski fragment Hanumani kujutav terrakotaskulptuur Punastest tellistest ja terrakotast hoone Birminghamis Terrakotavärvi seintega Villa Le Corti Terrakotavärvi Volkswagen Brasilia 1500 "Fusca" Terrakotavärvi õiega roosisort "Simon Bolivar" Veebivärv Terra cotta on mahe roosakana näiv pruun Tellispunane Savikarva (värvus) Roostepunane "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuni 2021. Vaadatud 10. detsembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://kivikatus.ee/toode/benders-palema-candor-terrakotapunane/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2021. Vaadatud 9. detsembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) 15 trendivärvi sisekujunduses 2019. aastal. - Ringi ääres (blogi) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2021. Vaadatud 9. detsembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.liann.ee/mod_shop_d7bcde7e240d3ccee3f7ae3021181c96_Angora-Gold-Batik-1984-terrakotapruunvalge_est Iris Janvieri moemaja kinnitab: türkiissinine ja terrakota toon on sellekevadised värvitoonid, mida ei tohi karta. - Delfi lood, 23. jaanuar 2020 https://www.colorhexa.com/e2725b
Ötztal

Ötztal on alpiorg Austrias Tiroolis. Ötztaler Ache jõgi voolab läbi oru põhja suunas. Ötztal eraldab Stubai Alpe idas Ötztali Alpidest läänes. Org on 65 km pikk. Oru põhjapoolne ots on Ötztaler Ache jõe Inni suubumise kohas, 8 km Imstist idas ja 50 km Innsbruckist läänes. Seal asub oru ainus raudteejaam, Ötztali raudteejaam, mis ühendab Ötztali Arlbergi raudteega (Innsbruck-Bludenz) ja ka kiirteega A12 (E60). Oru lõunapoolne ots, ka Gurglertaliks kutsutu, lõpeb Itaalia piiril. Oru moodustab Alpide peaahel, millel on palju liustikke ja kõrgeid tippe, sealhulgas Weißkugel ja Similaun. Obergurgli küla Ötztali lõunapoolses otsas on kõrgeimal asuv kihelkond Austrias. Ötztalis on 5 omavalitsust (põhjast lõunasse): Sautens, Oetz, Umhausen, Längenfeld ja Sölden. Peamine tegevusala orus on turism. Orgu ümbritsevad mäed on populaarsed nii alpinistide kui ka suusatajate hulgas. Oru ülemises otsas Söldenis, Hochsöldenis ja Hochgurglis on suusakeskused. Timmelsjochi mäekuru ühendab Ötztali Passeieri oru ja Meranoga Lõuna-Tirooli provintsis Itaalias. Ötztali liustikutee on kõrgeimal asuv sillutatud tee Alpides. See on juurdepääsutee Söldenist Rettenbachi liustikule ja Tiefenbachferneri liustikule. Liustikutee kõrgeim punkt on suusatunneli lõunapoolses otsas. Selle piirkonna vanimad tööriistaleiud, tõendid inimasustuse kohta on umbes tuhandeid aastaid vanad. Kuulsaim näide on hästi säilinud looduslik muumia mehest, kes elas umbes 3300 eKr, hüüdnimega Ötzi; teda nimetatakse ka Jäämeheks, Similauni meheks, Hauslabjochi meheks, Tirooli jäämeheks, Homo tyrolensiseks ja Hauslabjochi muumiaks. Ötzi leiti 1991. aastal lähedalasuvalt Schnalstali liustikult Fineilspitze ja Similauni lähedalt. Ötzi monument asub umbes tunnise jalutuskäigu kaugusel Similauni hütist. Umhausen on vanim küla Ötztali piirkonnas. Sölden, nagu me seda praegu teame, kasvas välja 20 hoonest 13. sajandil pKr. Üks neist hoonetest, mis on tänagi alles, on Berghof. Berghofi asukohas asuvat hoonet on esmamainitud 1370. aastal. 1588. aastal mainiti Berghofi St. Petersbergi lossi arhivaalides ühe algse talukohana. Hedwig von Trapp, Trappi perekonna liige, elas ja töötas pärast perekoori lagunemist Farstis Umhauseni kohal. See töökoht, mis asub 1470 m kõrgusel merepinnast, oli mõeldud Hedwig von Trappi astma leevendamiseks. Hedwig von Trapp on tuntud muusikalist "Helisev muusika" ja samanimelisest filmist. Selles filmis on kujutatud Trappide perekonna tegemisi. Hedwig von Trapp on filmi tegelaskuju Brigitta prototüüp. Kool, kus Hedwig von Trapp töötas, on endiselt algses seisukorras. Nederkogel (3163 m) Talleitspitze (3406 m) Ötztal Längenfeldi juures "Alm Ötztalis", Albin Egger-Lienzi maal (1911) Berghof, tüüpiline vana talukoht, praegu alpimaja - külalistele mõeldud turismimajutus
Warszowice

Warszowice (saksa keeles Warschowitz) on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Pszczyna maakonnas Pawłowice vallas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/012415110042-0218779?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 7.10.2022.
Rifflsee

Rifflsee on järv Tiroolis, Austrias. See on suurim järv Ötztali Alpides. Mägijärv asub Kaunergratis Pitztalist läänes ja on tüüpiline moreenveekogu. Järv täidab ulatusliku oru, liustiku hägune vesi näeb välja rohekas. Seda raamivad põhjas ja läänes Kaunergrati konarlikud tipud, eriti silmatorkavad on Seekogel ja Rostizkogel. Päikesepaistelise ja sooja ilmaga annavad märkimisväärse koguse sulavett Seekarles, Loch ja Rifflferner. Alpiklubi hütt Rifflseehütte asub läheduses. Pitztal ja Rifflsee Mittagskogelilt vaadatuna Rifflsee, Seekogel ja Watzespitze
Kõrini!

"Kõrini!" on Eesti-Saksa film aastast 2005. Film esilinastus 3. veebruaril 2006. Stella – Maarja Jakobson Kaminsky – Heio von Stetten Hunt – Rasmus Kaljujärv Manfred – Thomas Schmauser Radtke – Udo Schenk Robert – Thomas Arnold Politseinik I – Detlef Bierstedt Politseinik II – Frank Witter Sabrina – Rēzija Kalniņa Tolliametnik – Axel Wandtke Ema – Ita Ever Poeg – Guido Kangur Käeraudades tüüp – Thorsten Wolf Kassapidaja – Lidia Golovataja Intendant – Inga-Kai Puskar-Polonski Turvamees – Märt Jakobson Perenaine – Anne Paluver Kokk I – Feliks Kark Kokk II – Bert Raudsep Taksojuht – Hans-Werner Honert Pastor – Artur Talvik 2006. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 3038 vaatajat. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2013. Vaadatud 20. augustil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kõrini! andmekogus IMDb (inglise) Kõrini! Ruudu kodulehel Tiit Tuumalu artikkel Simm uitab «Kõrini!» filmis realismi ja groteski vahepeal Postimehes
Stockholmi katoliku piiskopkond

Stockholmi piiskopkond (ladina keeles Dioecesis Holmiensis; rootsi keeles Stockholms katolska stift) on katoliku piiskopkond Rootsis. Piiskopkonda kuulub 44 kogudust ja 121 274 usklikku (2018). Püha Eriku katedraal ehitati 1893. aastal. Rootsi apostellik prefektuur asutati 1781., vikariaat 1783. aastal ja praegune Stockholmi piiskopkond 1953. aastal. Tema piiridesse kuulub kogu Rootsi maa-ala, ta allub otse paavstile ja on ainus Rootsi katoliku piiskopkond. Mitte segi ajada samanimelise luterliku piiskopkonnaga, mis asutati 1942. aastal; keskajal Stockholmis katoliku piiskopkonda polnud. 1783–1790 Nicolaus Oster 1790–1795 Rafael d'Ossery 1795–1804 Paolo Moretti 1805–1833 Jean Baptiste Gridaine 1833–1873 Jacob Laurentius Studach 1874–1886 Johan Georg Huber 1886–1922 Albert Bitter 1922–1953 Johannes Erik Müller 1953–1957 Johannes Erik Müller 1957–1962 Knut Ansgar Nelson 1962–1976 John E. Taylor 1977–1998 Hubertus Brandenburg 1987–2006 William Kenney (sufragaanpiiskop) 1998– kardinal Anders Arborelius
Nafta puurimine

Nafta ja gaasi puurimine on puurimine aluspõhja toornafta või gaasi otsimiseks. Avastuste korral puuritakse võimaliku nafta- või gaasivälja ulatuse määramiseks mitu puurauku. Pärast nafta- ja gaasivälja arendamise ja tootmise üle otsustamist puuritakse tootmiskaeve. Nii nagu iga muu kaevetöö, hõlmab ka nafta kaevu puurimine kahte peamist toimingut: kivimimaterjali vastupanu ületamine, et selle osad eraldada tekkekohast, ja nende osade transportimine pinnale, et jätkata uue materjali eraldamist, et puurimine jätkuks ilma katkestusteta. Nafta- ja maagaasitööstuses enam kui sajandi jooksul kasutatud tehnikat nimetatakse keerdpuurimiseks, kus torusüsteemi abil pööratav puur kaevab kivi.
Gurglbach

Gurglbach on jõgi Tiroolis, Austrias. Gurglbach saab alguse Heiterwandi kaljult Nassereithi lähedal. See voolab läänest itta Tarrenzisse; ainus küla, mille jõgi täielikult läbib. Edasi voolab see lõunasse Imsti, kus see linnast 4 km kaugusel Inni suubub. Jõe pikkus on 25,2 km. Jõgi on üks puhtaveelisemaid Tiroolis. See on rahulik, aeglaselt voolav oja.
Yann Sommer

Yann Sommer (sündinud 17. detsembril 1988 Morgesis) on Šveitsi jalgpallur, kes mängib väravavahina Itaalia kõrgliiga klubis Milano Inter ja Šveitsi jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Šveitsi klubis FC Basel. Hooajal 2007–08 debüteeris ta Šveitsi kõrgliigas FC Vaduzi meeskonnas, kus ta mängis Baselist laenul. Hooajal 2008–09 mängis ta Vaduziga Šveitsi kõrgliigas. Sama hooaja teises pooles sai ta võimaluse mängida Baseli meeskonnas, kuna klubi põhiväravavaht Franco Costanzo oli saanud vigastada. Hooajal 2009–10 mängis Sommer laenul Grasshopperis. Hooajal 2011–12 sai ta Baseli põhiväravavahiks. Hooaegadel 2010–11, 2011–12, 2012–13 ja 2013–14 tuli ta klubiga Šveitsi meistriks. 2014. aasta juulis liitus Sommer Saksamaa kõrgliigaklubiga Mönchengladbachi Borussia. Ta saabus klubisse Barcelonaga liitunud Marc-André ter Stegeni asemele. Mönchengladbachi Borussia esiväravavaht oli ta kaheksa ja pool hooaega. Hooajal 2019/20 valiti Sommer Saksamaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2023. aasta jaanuaris sõlmis ta kahe ja poole aasta pikkuse lepingu Müncheni Bayerniga. Suvel 2023 liitus ta ligi 6 miljoni euro eest Milano Interiga. Šveitsi jalgpallikoondises tegi Sommer debüüdi 30. mail 2012 sõprusmängus Rumeenia vastu. Ta on kuulunud Šveitsi koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. FC Vaduz Šveitsi esiliiga: 2007–08 Liechtensteini karikas: 2007–08 FC Basel Šveitsi Super League: 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14 Šveitsi karikas: 2011–12 "FC Bayern sign Yann Sommer". FC Bayern Munich. 19. jaanuar 2023. Vaadatud 19. jaanuaril 2023.  Yann Sommer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Stefan Lainer

Stefan Lainer (sündinud 27. augustil 1992 Seekirchen am Wallersees) on Austria jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Mönchengladbachi Borussia ja Austria jalgpallikoondises. 2009. aastal liitus ta Salzburgi Red Bulliga. Ta mängis klubi reservmeeskonnas Austria esiliigas. 2014. aastal sõlmis ta lepingu Austria kõrgliiga klubiga SV Ried. 2015. aastal naasis ta Red Bulli, kus mängis neli hooaega. Ta tuli kõigil neil hooaegadel klubiga Austria meistriks. Hooajal 2017–18 jõudis Lainer Red Bulliga UEFA Euroopa Liigas poolfinaali, kus kaotati kahe mängu kokku võttes Prantsusmaa klubile Marseille Olympique. Lainer andis sel hooajal Euroopa Liigas viis väravasöötu ning valiti Euroopa Liiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2019. aastal siirdus Lainer Mönchengladbachi Borussiasse. Austria jalgpallikoondises tegi Lainer debüüdi 2017. aasta märtsis sõprusmängus Soome vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 16. novembril 2019 EM-i valikmängus Põhja-Makedoonia vastu. Tema isa Leo Lainer oli samuti jalgpallur ja kuulus aastatel 1982–1994 Austria koondisse. Salzburgi Red Bull Austria meister: 2016, 2017, 2018, 2019 Austria karikas: 2016, 2017, 2019
Pika

Pika ehk viiksjänes (Ochotona) on väike imetaja, kes elab Aasia ja Põhja-Ameerika mägedes. Pika kuulub jäneseliste seltsi. Pikasid on kokku 37 liiki. Pika elutseb peamiselt külmades piirkondades Aasias, Põhja-Ameerikas ja üksikutes Ida-Euroopa osades. Enamik liike elab kivistel mäenõlvadel, kus varjupaigaks on nõlvade sees olevad lõhed. Mõned pikad, kes on põliselanikud stepialadel, oskavad endale ehitada urge. Sageli jagavad nad oma urge mõne linnuliigiga. Pikad vajavad eluks külmi temperatuure, vastasel juhul võivad nad soojas kliimas surra. Muutuvate temperatuuride tõttu on osa pikade populatsioonist pidanud mägistel aladel kolima kõrgemale. Pikal on väiksed käpad, ümmargune keha, ühtlane karvkate, nad on ilma sabata. Nad sarnanevad oma lähisugulaste jänestega, kuid neil on lühikesed ümmargused kõrvad. Pikad eelistavad kiviseid nõlvu ja toituvad enamasti kõrrelistest, lilledest ja noortest vartest. Sügisel sikutavad nad heina, pehmeid oksi ja teisi toiduvarusid oma urgudesse, et pikk ja külm talv üle elada. Pikade kehapikkus on umbes 15–23 cm ja -kaal 120-350 g või 4–12 kg, olenevalt liigist. Pikade tiinusperiood kestab 25–30 päeva. Nõlvade lõhedes elavatel pikadel on pesakonnas kuni 5 poega. Pikade keskmine eluiga looduses on umbes seitse aastat. Pikadel on eristavad häälitsused, mille kestus varieerub. Häälitsus võib olla pikk või lühike, pikema venitusega või pika loona. Häälitsusi kasutatakse üksteise ära tundmiseks, hoiatusmärguandena kiskjate eest, oma territooriumi kaitseks või vastassoo ligimeelitamiseks. Hilissuvel on häälitsused lühikesed. Mall:Macdonald, David W. "The encyclopedia of Mammals". New York: Facts on File, 1984. Nevada Fish & Wildlife Office (16. aprill 2014). "American Pika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. oktoober 2020. Ray, Cris. Guralnick, Robert. Erb, Liesl P (1. september 2011). "On the generality of a cilmate-mediated shift in the distribution of the America pika (Ochotona princeps)".{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)[alaline kõdulink] "On the generality of a cilmate-mediated shift in the distribution of the America pika (Ochotona princeps)". 1.september, 2011. Breyer, Melissa (11. oktoober 2018). "Meet the 'Mouse-Bunny' That Could Vanish From the US". "Meet the 'Mouse-Bunny' That Could Vanish From the US". 11. oktoober, 2018. Walters, Martin (2005). Encyclopedia of animals. Parragon. Lk 203. (2005). Encyclopedia of animals. Parragon. Lk 203.  Conner, Douglas A (veebruar 1982). "Geographic Variation in Short Calls of Pikas (Ochotona princeps)". "Geographic Variation in Short Calls of Pikas (Ochotona princeps)". veebruar, 1982. Trefry, Sarah A. Hik, David S (2009). "Variation in pika(Ochotona collaris, O. princeps) vocalizations within and between populations".{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Variation in pika(Ochotona collaris, O. princeps) vocalizations within and between populations". 2009.