laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Wetterhorn Peak

Wetterhorn Peak on mägi Ameerika Ühendriikides edela-Colorados San Juani mägedes. Mäe kõrgus on 4272 meetrit. Mägi asub Hinsdale'i maakonna ja Ouray maakonna piiril. Teadaolevalt tõusid esimestena mäetippu George Barnard, C. Smedley, W. P. Smedley ja D. Utter 1906. aastal, kuid arvatakse, et kaevurid jõudsid tippu juba 19. sajandil. Wetterhorn Peak Peakbagger.com (inglise keeles)
Vecstāmeriena

Vecstāmeriena on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stāmeriena järve kaldal. Külas asub Stāmeriena valla halduskeskus. Vecstāmerienasse jääb Poga järv. Looduskaitse all on kaks tamme ümbermõõduga 4 meetrit ja tamm ümbermõõduga 4,52 meetrit. Vecstāmerienas asus Stāmeriena mõis (Stomersee). Asulas on ka Vecstāmeriena Aleksander Nevski kirik ja raamatukogu. Külla jäävad Pogaskrogsi, Pilsi ja Stāmerienas skola bussipeatus. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Stāmeriena õigeusu kirik ja Stāmeriena mõisakompleks (sealhulgas park, ait, ja häärber ning kolme häärberi toa interjöörid). Kohaliku kaitse all on Stāmeriena mõisa aednikumaja, häärberi ahi, fassaad ja kahe toa interjöör ning Stāmeriena põhikooli hoone. 2015. aastal oli külas 301 elanikku, 2017. aastal 286 ja 2022. aastal 233. Tammed Stāmeriena mõisa ees http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2263 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2022. Vaadatud 14. augustil 2022. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. august 2022. Vaadatud 14. augustil 2022.
Ribordone

Ribordone on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Ribordone kõrgus merepinnast on 1023 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 1,6 inimest ruutkilomeetri kohta. Ribordone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Locana, Ronco Canavese, Sparone. Prascondù pühakoda (Santuario di Prascondù) Colombo mägi (Monte Colombo) Gran Paradiso rahvuspark (Parco nazionale del Gran Paradiso) https://demo.istat.it/?l=it  Ribordone – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
San Juani mäed

San Juani mäed on kõrge ja kaljune mäestik Ameerika Ühendriikides Edela-Colorados. Geograafiliselt paikneb ta Kaljumäestiku lõunapoolses osas. San Juani mägede piirkonnas leidus kulla- ja hõbedakaevandusi. Suuremad kaevanduslinnad olid Creede, Lake City, Silverton, Ouray ja Telluride. Suurem osa kaevandustest on nüüdseks suletud, kuigi tegutsevaid kullaotsijad veel leidub. Viimane suurim kaevandus oli Sunnyside Mine Gladstone'is Silvertoni lähedal, mis töötas kuni 20. sajandi lõpuni. Idarado Mine ja Red Mountain Mine suleti 1970. aastatel. San Juani tähtsamad kaevandused Camp Bird Mine ja Smuggler Union Mine asuvad Telluride'i ja Ouray vahel. Põhiline majandusharu on turism, mille peamine atraktsioon suvel on Durango ja Silvertoni vaheline kitsarööpmeline raudtee. Populaarsed on ka veel jeeping, kummituslinnade külastamine, põlislooduses matkamine ja mägironimine. Paljudest vanadest kaevanduse asupaikadest on saanud suvekodud. San Juani mäed on ekstreemselt järsud, ainult Telluride'is on laugem. Purgatory (nüüd tuntud kui, ka Durango suusakeskus) on väike suusakeskus Durangost põhjas, Tamarroni suusakeskuse lähedal. Veel asub suusakeskusi Wolf Creeki mäekurus. Viimasel ajal[millal?] on saanud ka Silvertonist suusakeskus. Mägedest voolab läbi Rio Grande jõgi. Muud jõed, mis voolavad läbi San Juani mägede, on veel San Miguel, Dolores ja Gunnison, mis kõik on Colorado lisajõed. San Juani mägedest hõlmab suurema osa San Juani ja Uncompahgre metsakaitseala. Uncompahgre Peak 4365 m Mount Wilson 4344 m Mount Sneffels 4315 m Mount Eolus 4294 m Handies Peak 4285 m San Luis Peak 4274 m Stewart Peak 4264 m Vermilion Peak 4237 m Rio Grande Pyramid 4214 m Mount Oso 4173 m Tower Mountain 4132 m San Juani mägedes eristatakse mitmeid mäestikke, sealhulgas: Cimmaroni ahelik Needle'i mäed La Garita mäed La Plata mäed
Ronco Canavese

Ronco Canavese on vald Itaalias Piemonte città metropolitana di Torinos. Ronco Canavese kõrgus merepinnast on 956 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 3,29 inimest ruutkilomeetri kohta. Ronco Canavese piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cogne, Ingria, Locana, Pont-Canavese, Ribordone, Sparone, Traversella, Valprato Soana. Gran Paradiso rahvuspark https://demo.istat.it/?l=it  Ronco Canavese – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Ceres (Itaalia)

Ceres on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Cerese kõrgus merepinnast on 704 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 39 inimest ruutkilomeetri kohta. Ceres piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ala di Stura, Cantoira, Chialamberto, Mezzenile, Monastero di Lanzo, Pessinetto. Cerese halduspiirides asuvad järgmised asulad: Almesio, Arveir, Balmassa, Bracchiello, Cernesio, Cesale, Chiamorio, Chiampernotto, Fè, Procaria, Vana, Vernetto, Voragno. Vaade Crestà mäelt Haldushoone Raudteejaam https://demo.istat.it/?l=it  Ceres (Itaalia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Irina Belobrovtseva

Irina Belobrovtseva (sündinud Irina Gazer, 1. aprillil 1946 Riias) on vene kirjandusteadlane Eestis. Ta lõpetas aastal 1968 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vene filoloogina. Ta töötas 1971–1975 Tallinna Pedagoogilises Instituudis vanemõpetajana ja 1979–1986 Eesti NSV TA Majanduse Instituudis tõlgina. 1986. aastast töötab ta Tallinna Ülikoolis. 2013. aasta seisuga oli ta vene kirjanduse professor, 2022. aasta seisuga emeriitprofessor. Ta on kirjastuste Aleksandra ja Avenarius kaasasutaja. Ta on tegelenud tõlkimisega. 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2016 Tallinna teenetemärk 2019 Tallinna Ülikooli teenetemärk Tema abikaasa on Tallinna Ülikooli õppejõud Vitali Belobrovtsev. Nende poeg on Tallinna abilinnapea Vadim Belobrovtsev. A Cronicle of Current Events 35: 140. Irina Belobrovtseva Eesti Teadusinfosüsteemis Elulugu
Suur-Pakri tulepaak

Suur-Pakri tulepaak on tulepaak Suur-Pakri saare loodetipus. Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 59° 20′ 57″ N, 23° 51′ 48″ E. Tuli põleb pimedal ajal aasta läbi ja on nähtav 5,5 meremiili kaugusele. Tuli paikneb jalamist 11 meetri ja merepinnast 13 meetri kõrgusel. Suur-Pakri tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus Nr 404. Suur-Pakri tulepaak. Ehitusprojekt Veeteede Amet, aprill 2012 Nr 404. Suur-Pakri tulepaak. Likvideerimisprojekt Veeteede Amet, aprill 2012
Parka soo

Parka soo on soo Rapla maakonnas Rapla vallas. Soo pindala on 175 ha. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 66
Piiumetsa soo

Piiumetsa soo (ka: Rumbi soo, Rumbi raba, Kummassaare soo, Kummassaare raba) on soo Rapla ja Järva maakonnas. Soo pindala on 9542 ha, millest Rapla maakonda jääb 771 ha ja Järva maakonda 8771 ha. Soo kaitseks moodustati 1981. aastal Piiumetsa sookaitseala. Soo turbakihi paksus on kuni 5 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 54 H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 66
Uusklassitsism

Uusklassitsism võib tähistada järgmisi kunstisuundi: uusklassitsism (kunst) uusklassitsism (kirjandus) uusklassitsism (muusika)
Linnuraba

Lääne maakonna rabamassiivi kohta vaata artiklit Linnuraba (Lääne maakond). Linnuraba (ka: Kodila Linnuraba) on raba Rapla maakonnas Rapla vallas. Raba jääb Linnuraba looduskaitsealale. Raba jääb Mukri maastikukaitsealale. Raba kesk- ja lõunaosa nimetatakse Palamulla ehk Põlli sooks. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 65
Palasi soo

Palasi soo (ka: Lalli soo) on soo Rapla maakonnas Kehtna vallas. Soo jääb Kõnnumaa maastikukaitsealale. Soo turbakihi paksus on kuni 5 m. Palasi raba võeti sookaitsealana kaitse alla 1981. aastal (pindalaga (583 ha). . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 64–65
Sõbessoo

Sõbes(s)oo (ka: Sõbes(s)oo raba) on soo Rapla maakonnas Rapla vallas. Soo pindala on 738 ha. Soo lõunaossa jääb Sõbessoo järv. Soo turbakihi paksus on kuni 6,2 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 65
Nikolai Abramov

Nikolai Abramov on mitme tuntud inimese nimi: Nikolai Abramov (kirjanik), vepsa kirjanik Nikolai Abramov (etnograaf), vene etnograaf Nikolai Abramov (kunstnik), vene maalikunstnik Nikolai Abramov (jalgpallur 1950–2005), Nõukogude Liidu jalgpallur Nikolai Abramov (jalgpallur 1984–2011), Venemaa jalgpallur
Rava soo

Rava soo on soo Järva maakonnas Järva vallas. Soo pindala on 158 ha. Soo piirialal kasvab kaitstav tammik – Rava tammik. Soo turbakihi paksus on kuni 3,8 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 54
Idva soo

Idva soo on soo Järva maakonnas Türi linnast 5 km kaugusel. Soo pindala on 1205 ha. Soo turbakihi paksus on kuni 6 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 54
Vistjärve-Jalametsa soo

Vistjärve-Jalametsa soo on soo Järva maakonnas Imavere lähedal. Soo pindala on 2853 ha. Soo turbakihi paksus on kuni 7,7 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 54
Seli raba

Seli raba (ka Seli soo) on soo Järva maakonnas Paide linna territooriumil, üks Epu-Kakerdi soostik soodest. Seli soos asub jäänukjärv, mille pindala on 20 ha ja sügavus 1,5 m. Soo turbakihi paksus on kuni 2,5 m. Seli soo Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 18.04.2013) H. Kink, 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk 54.
Kaalepi soo

Kaalepi soo on soo Järva maakonnas Järva vallas. Soo pindala on 51 ha. Soo turbakihi paksus on kuni 3,7 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 54
Anna-Leena Siikala

Arja Anna-Leena Siikala (varem Kuusi, sünninimi Aarnisalo; 1. jaanuar 1943 Helsingi – 28. veebruar 2016 Espoo) oli soome folklorist. Ta oli Helsingi Ülikooli emeriitprofessor. Tema uurimistöö keskmes olid rahvauskumused, mütoloogia ja šamanism, samuti suuline pärimus. Ta on uurinud nii Euroopa kui ka Siberi soome-ugri rahvaid, aga ka Polüneesia rahvaid. 2008. aastal promoveeriti ta ka Tartu Ülikooli audoktoriks. 2009. aastal valiti ta Soome Teaduste Akadeemia akadeemikuks. "Johdatusta suomen kielen fraseologiaan". Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1971. "The Rite Technique of the Siberian Shaman". Helsingi: Academia Scientiarum Fennica, 1978 (2. trükk 1989). "Botare, en bok om etnomedicin i Norden". Stockholm: LTs förlag, 1980 (koos Bente Gullveig Alveri, Bengt af Klintbergi ja Birgitte Rørbyega; soomekeelne tõlge: "Parantamisen taitajat", Helsingi: Kirjayhtymä, 1982). "Tarina ja tulkinta. Tutkimus kansankertojista". Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1984. "Interpreting Oral Narrative". Helsingi: Academia Scientiarum Fennica, 1990. "Suomalainen šamanismi. Mielikuvien historiaa". Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1992 (2. trükk 1994). "Studies on Shamanism". Budapest: Akadémiai Kiadó and The Finnish Anthropological Society, 1992 (koos Mihály Hoppáliga; 2. väljaanne Budapest 1998). "Neule tarinana eli kettu viidakossa. Analyysi Anna Maria Viljasen neuleitten symbolisesta merkityksestä". Helsingi: Yliopistopaino, 1995 (koos I. Sava ja P. Niemeläineniga). "Mythic Images and Shamanism. A Perspective into Kalevala Poetry". Helsingi: Academia Scientiarum Fennica, 2002. "Return to Culture. Tradition and Society in the Southern Cook Islands". Helsingi: Academia Scientiarum Fennica, 2005 (koos Jukka Siikalaga). "Itämerensuomalaisten mytologia". Helsingi: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2012. "Tartu Ülikooli audoktorid". Tartu Ülikool. Vaadatud 13. detsembril 2022. Siikala CV Helsingi Ülikooli saidil
Matīši

Matīši on küla (lielciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Matīši valla halduskeskus. Matīši asub 9 km kaugusel Burtniekist ja 138 km kaugusel Riiast. Seal on Matīši bussipeatus. Külas on raamatukogu. Matīšit on allikates esimest korda mainitud aastal 1678. Matīši kirik on pühitsetud evangelist Matteusele. Aastal 2007 oli külas 580 elanikku. Aastal 2015 oli elanikke 486, aastal 2021 aga 442. Aastail 2006-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Peatänav Matīši Matteuse kirik Kirik eestvaates Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu
Lembit Vahesaar

Lembit Vahesaar (kuni 5. augustini 1936 Lembit Bauman(n); 2. veebruar 1936 Tallinn – 25. aprill 2013 Tallinn) oli Eesti sporditegelane (eelkõige male- ja kabekohtunik) ja poliitikavaatleja. Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 22. Keskkooli ning 1960. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele, kirjanduse ja ajaloo õpetajana. Nii males kui ka kabes oli tal rahvusvahelise kohtuniku kategooria. 1990–1992 Eesti Maleliidu president 1992–2000 asepresident 2000–2002 juhatuse liige 1992–2012 Eesti Kirimaleühingu president 2012 auliige 1992–2000 Eesti Olümpiakomitee (EOK) liige 2001–2005 EOK esindajate kogu liige 2007 EOK auliige 2000 Eesti Olümpiaakadeemia liige 1975 "NSV Liidu malekoodeks. Kinnitatud 13. aug. 1968". Tõlkinud Lembit Vahesaar. Eesti Raamat. Tallinn 1971 1975 "Euroopa julgeoleku- ja koostöönõupidamise tulemustest". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1975 1975 "Maailm 1975. aasta algul". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1975 1975 "Mõningaid rahvusvahelisi probleeme". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1975 1976 "Metoodilisi soovitusi lektorile mõningate rahvusvaheliste probleemide käsitlemiseks 1976 a. algul". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1976 1977 "Metoodiline juhend mõningate välispoliitiliste probleemide käsitlemiseks. Kevad 1977". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1977 1977 "Metoodiline juhend mõningate välispoliitiliste probleemide käsitlemiseks. Sügis 1977". Tallinn 1977 1977 "Metoodiline juhend mõningate välispoliitiliste probleemide käsitlemiseks aastavahetusel 1977/78". Eesti NSV ühing "Teadus". Tallinn 1977 1982 "Eesmärgi poole". Mihhail Botvinniku autobiograafia. Tõlkinud Lembit Vahesaar ja Valter Heuer. Eesti Raamat. Tallinn 1982 1994 Jorma Sipilä. "Lühike sissejuhatus sotsiaalpoliitikasse". Tõlkinud Lembit Vahesaar. Eesti Vabariigi Sotsiaalministeerium. Tallinn 1994 1997 "Male reeglid". Koostanud ja tõlkinud Lembit Vahesaar. Olion. Tallinn 1997 1999 Taivo Kastan. "Sajandi parim kirimaletaja Tõnu Õim". Eessõna Lembit Vahesaar. Tallinn 1999 2002 Bertl von Massow' hõbemedal 2007 EOK auliige 2007 Bertl von Massow' kuldmedal 2005 Soome male teenetemärk 2012 FIDE kohtunike autasu 2012 Eesti Kirimaleühingu auliige Tema naisevend oli vaimulik Vello Salum, äi oli poliitik ja loomaarst August Salum. Biograafia ESBL-is
Baga

Baga on linn Nigeeria kirdeosas Borno osariigis Kukawa vallas. Baga geograafilised koordinaadid on 13° 7′ 8″ N, 13° 51′ 24″ E. Tšaadi järve kaldal asunud Bagas elatuti traditsiooniliselt kalapüügist, kuid järve kahanemise tõttu tegeldakse tänapäeval rohkem põllundusega. Aprillis 2013 leidis linnas aset relvastatud kokkupõrge valitsusvägede ja Boko Harami mässuliste vahel. Hukkus vähemalt 185 inimest; tules hävis umbes 40 protsenti linnast. Lake Chad fishermen pack up their nets Nigeria fighting 'kills scores' in Baga
Chinca

Chinca on asula Ecuadori põhjaosas Esmeraldase provintsis. Chinca asub Esmeraldase jõe ääres. Asula geograafilised koordinaadid on 0° 46′ 17″ N, 79° 34′ 3″ W. Geonames
Ulrich Holstein-Holsteinborg

Ulrich Holstein-Holsteinborg (sündinud 13. mail 1949) on Holstein-Holsteinborgi aadlisuguvõssa kuuluv taani aadlik, Taani ja Eesti suhete edendaja. Krahv. Talle kuuluvad Holsteinborgi, Fuirendali ja Snedinge mõista valdused Sjællandil Skælskøri lähedal. Ulrich Holstein-Holsteinborg oli 1990. aastal Taani-Eesti Seltsi asutaja ja on siiani seltsi esimees. Ta on Eesti aukonsul Holsteinborgis; tema konsulaarpiirkonda kuulub riigi idaosa. Temalt on ilmunud koduloo- ja sõjaajalooteemalisi teoseid. Ulrich Holstein-Holsteinborg sai 2001. aastal Maarjamaa Risti III klassi teenetemärgi. 2006. aastal sai ta kammerhärra tiitli. "H. C. Andersen: 26 år på Sydvest-sjællandske herregårde" (2006) "Estland – en nation genfødes: jubilæumsskrift – Dansk-Estisk Selskab gennem 20 år : 1990–2010" "Tolvmands-foreningen af 06.12.1952: historisk gennemgang af medlems-forhold i 50 år" (2004) "Dansk-Estisk Selskab". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. oktoober 2011. Vaadatud 26. aprillil 2013. Aukonsulid Taanis[alaline kõdulink] Teenetemärkide kavalerid[alaline kõdulink] Ulrich Holstein-Holsteinborg[alaline kõdulink]
DES-Nyt

DES-Nyt on Taanis ilmuv Taani-Eesti Seltsi ajakiri. Ajakiri on taanikeelne. DES-Nyt kajastab seltsi tegevust ning Taani ja Eesti suhteid laiemalt. Ajakiri saadetakse kõigile seltsi liikmetele. See on ka vabamüügis. Ajakirja peatoimetaja on Peter Kyhn. Ajakirja rahvusvaheline jadaväljaande standardnumber on 1600-826X. Ajakirjast Taani-Eesti Seltsi lehel
Peter Kyhn

Peter Kyhn (sündinud 1971) on taani ajaloolane, Eesti ja Taani suhete edendaja Taanis. Ta on Taani-Eesti Seltsi ajakirja DES-Nyt peatoimetaja. 2003 Maarjamaa Risti V klassi teenetemärk "Estland – kursen støt trods skærmydsler på broen" (1996) "Baltikum – tre lande på vej mod Europa" (1996) "Litauen – systemskifte i det små" (1996) "Estland – Gennembruddets år" (1997) "Estland sætter farten ned" (1998) "Estland – venter på Vesten" (2000) "Dansk-estiske forbindelser de sidste hundrede år" (2000) "Baltikum i Danmark 1940-1988" (2001) "De Baltiske Lande" (2001), ISBN 9788778871022 "Turen går til Estland, Letland & Litauen" (2004) "DES-NYT". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. oktoober 2011. Vaadatud 26. aprillil 2013. Teenetemärkide kavalerid Bibliotek.kk.dk[alaline kõdulink] Gucca.dk
Tõlinõmme soo

Tõlinõmme soo on soo Harju maakonnas Harku vallas. Soo pindala on 276 ha. Soo jääb Vääna maastikukaitsealale. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 45
Koitjärve raba

Koitjärve raba (ka: Käidra raba) on raba Harju maakonnas Anija vallas. Raba pindala on 1750 ha. Soo jääb Põhja-Kõrvemaa maastikukaitsealale. Soo turbakihi paksus on kuni 7,4 m. Koitjärve raba keskel asub Kivijärv. Rabas on arvukalt suuremaid laugasjärvi ja väiksemaid laukaid. Raba põhjaservas on säilinud soode kuivenduse tõttu Eestis haruldaseks jäänud laugasjaid märejärvekesi, millest tuntuim on Kõnnu Suursoo servas asuv Pikklaugas. Koitjärve raba Koitjärve Pikklaugas Raudoja algus Koitjärve rabas Koitjärve raba suursoo, hanede kogunemine äralennuks . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 45
Leva raba

Leva raba on raba Harju maakonnas Kose vallas. Rabas on Leva järv. Soosetete paksus on rabas kuni 9 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 45
Vonka soo

Vonka soo on soo Harju maakonnas Kose vallas Aela külas. Soo pindala on 9268 ha. Soo jääb Laukasoo maastikukaitsealale. Soost saavad alguse Pirita ja Kuivajõgi. Soo turbakihi paksus on kuni 4,8 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 46
Vaharu soo

Vaharu soo on soo Harju maakonnas Saue vallas Tagametsa külas. Soo pindala on 1161 ha. Soos on Vaharu järv (veepeeglit 10 ha). Soo turbakihi paksus on kuni 4,3 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 46
Orkjärve soo

Orkjärve raba on soo Harju maakonnas Saue vallas Aude, Jaanika ja Tabara külas. Soo ja ümbritseva turbaala pindala on 3281 ha. Sood piirab põhjast Laanemaa järv ehk Orkjärv. Soo turbakihi paksus on kuni 3,5 m. Orkjärve raba kuulub Orkjärve looduskaitseala alla. Raba keskel on kõrgem koht, mis on tuntud kui Raeda mägi. Orkjärve rabast kagusse jääb väiksema lahustükina Raedama raba, mida tuntakse samuti Orkjärve raba nime all. Orkjärve turbaala . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk 46.
Kahala soo

Kahala soo on soo Harju maakonnas Kuusalu vallas. Soo pindala on 353 ha. Soo jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile. Soo asub Kahala järve loodekaldal. Soo turbakihi paksus on kuni 4,4 m. . H. Kink., 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk 46.
Sämi soo

Sämi soo on soo Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Soo pindala on 807 ha. Soo jääb Sämi maastikukaitsealale. Soos on Sämi järv. Soo turbakihi paksus on kuni 7 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 33
Järvesoo

Järvesoo on soo Lääne-Viru maakonnas; see on osa Tudu soostikust. Soos asub Tudu ehk Järvesoo õpperada. Järvesoo sihtkaitsevööndis paiknevad mitu laugast ja Tudu järv. Järvesoo Eesti looduse infosüsteemis
Ants Wõrk

Ants Wõrk (ka Võrk; 28. märts 1939 – 24. mai 2018) oli eesti küberneetik ja insener. Ta lõpetas aastal 1957 Tallinna 2. Keskkooli hõbemedaliga ja 1962 Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna automaatika ja telemehaanika erialal cum laude. Ta oli TA Küberneetika Instituudi teadusdirektor.[viide?] Ta oli AS EsData tegevdirektor. Tema isa oli Hans Wõrk, abikaasa oli Moidela Tõnisson, vend oli Rein Võrk. Pärast Moidela Tõnissoni surma oli tema elukaaslane Kersti Kreismann. Tallinna Reaalkooli kuld- ja hõbemedaliga lõpetanud läbi aegade, Tallinna Reaalkooli koduleht, 28. jaanuar 2022 TTÜ lõpetajad 1918–2006 Wõrk, Ants (3. juuni 1997). "AS EsData ja mudamaadlus, tiigrihüppest rääkimata". Ärileht. Vaadatud 10. detsembril 2016. "Kersti Kreismanni kohtumine armastusega". Kroonika. 2. detsember 2008. Vaadatud 26. mail 2022. Ants Wõrk 60
Luussaare soo

Luussaare soo (ka Luussaare raba, Luusaare soo, Luusaare raba) on soo Lääne-Viru maakonnas; see on osa Tudu soostikust. Soos asub kultuurimälestis Luusaare pelgupaik (soosaar). Sood kaitstakse Tudusoo looduskaitseala koosseisus. Tudusoo LKA, Luusaare skv Eesti looduse infosüsteemis
Mahu soo

Mahu soo on soo Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Soo pindala on 555 ha. Soo turbakihi paksus on kuni 6 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 33
Savalduma soo

Savalduma soo on soo Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Soo pindala on 781 ha. Soo turbakihi paksus on kuni 6,5 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 33
Saksa DV lipp

Saksa Demokraatliku Vabariigi lipul on traditsioonilise must-puna-kollasel trikoloori taustal kujutatud vasar ja sirkel, mis sümboliseerivad saksa proletariaadi ja sotsialistliku intelligentsi ühtsust Saksamaal. Saksa DV lipu kujunduse muudatus viidi läbi 1959. aastal. 1918-1933 Weimari vabariik lipp Ja a 1949–1959 varajane kohanemine GDR Lipp 1959–1990 lipp Kui lipp heisatakse vertikaalselt, on vapp pööratud
Robassomero

Robassomero on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Robassomero aub Po vasakpoolse lisajõe Stura di Lanzo kaldal, umbes 19 kilomeetri kaugusel provintsi pealinnast Robassomero kõrgus merepinnast on 360 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 378 inimest ruutkilomeetri kohta. Robassomero piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Caselle Torinese, Cirié, Druento, Fiano, Nole, San Maurizio Canavese, Venaria Reale. https://demo.istat.it/?l=it  Robassomero – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)