laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Koola Saamide Assotsiatsioon

Koola Saamide Assotsiatsioon (vene keeles Ассосиация Кольских саамов, põhjasaami keeles Guoládaga Sámi Searvi) on 1989. aastal asutatud Venemaal Koola poolsaarel elavate saamide ühendus. Asutamisest saati on assotsiatsiooni juhtinud Nina Afanasjeva. Kuulub Saami Nõukogusse, kus assotsiatsiooni esindavad Jelena Koroleva-Jakovleva ja Natalja Gavrilova. Koola Saamide Assotsiatsioonil on seitse osakonda, mis tegutsevad Loparskajas, Pušnois, Murmaši alevis, Teribjorka külas, Verhnetulomskis (Ylä-Tuulomas), Tuloma alevis ja Molotšnõi alevis. Murmanski Oblasti Saamide Ühendus Саами. Murmanski oblasti Koola rajooni koduleht (vaadatud 25. märtsil 2011).
Tarmo Õkva

Tarmo Õkva (sündinud 7. detsembril 1966) on eesti arhitekt. Sündinud Tartus. Lõpetanud Tartu 10. keskkooli ja 1992. aastal Tallinna Kunstiülikooli. 1992. aastast töötas arhitektuuribüroos R-Konsult OÜ ja 2014. aastast arhitektuuribüroos T-arst stuudio OÜ. On projekteerinud eramuid, korterelamuid ja büroohooneid. Paljud projektid on valminud koostöös arhitekt Irina Rauaga. "Päring andmebaasis inforegister.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. november 2020. Vaadatud 2. veebruaril 2016. Marian Kivila (26. august 2021). "Jõulise betooni ajatu ilu". Disain interjöör & arhitektuur. Büroohoone Tallinnas. – Maja 2/1999, lk 44–47 Elamu Uus-Meriväljal. Marian Kivila. Jõulise betooni ajatu ilu Disain interjöör & arhitektuur. 26. august 2021 Elamu Andrekse teel.[1]
Murmanski Oblasti Saamide Ühendus

Murmanski Oblasti Saamide Ühendus (lühend OOSMO, vene keeles Общественная организация cаамов Мурманской области, põhjasaami keeles Murmanskka guovllu Sámesearvi) on Venemaa saamide organisatsioon. See asutati aastal 2002. Ühenduse tegevuse kaks keskust on Lujavvris ja Revdas, mis on suurima saami asustusega paigad Koola poolsaarel. Murmanski Oblasti Saamide Ühendus esindab Saami Nõukogus koos Koola Saamide Assotsiatsiooniga Venemaa saame.
Lamevirsik

Lamevirsik on lameda virsikupuu (Prunus persica f. compressa või Prunus persica var. platycarpa) vili, botaaniliselt luuvili. Lame virsikupuu on hariliku virsikupuu vorm ning pärineb Hiinast, kus seda on kasvatatud vähemalt viimased 200 aastat. Küpsed lamevirsikud on tavaliselt väga mahlased, õrnad, valkja (harvem kollaka) viljalihaga ning magusamad ja vähem happelised kui tavalised virsikud. Lamedama kuju tõttu on neid mugavam süüa. Nad sisaldavad märkimisväärsel hulgal A- ja C-vitamiini. Vilja kest on õrn, kergelt sametja ning udeja karvkattega, värvuselt tavaliselt kollakaspunane. Vili sisaldab umbes pistaatsiapähkli suurust hõlpsasti eralduvat luuseemet. ""'Saturn' Peaches"". www.motherearthnews.com (inglise). Vaadatud 25.03.2011. ""Donut Peach"". www.harvestwizard.com (inglise). Vaadatud 25.03.2011.[alaline kõdulink]
Juveniilne idiopaatiline artriit

Juveniilne idiopaatiline artriit (lühend JIA), ka juveniilne reumatoidartriit või lapseea reumaatiline liigesepõletik on laste ja noorte krooniline haigus, mille tunnuseks on pikaajaline liigesepõletik. "Idiopaatiline" tähendab, et haiguse põhjust ei teata, ja "juveniilne" viitab sellele, et haigusnähud tekivad enne 16-aastaseks saamist. Juveniilne idiopaatiline artriit on levinuim artriidi vorm lastel ja noorukitel. See on mittenakkuslik autoimmuunhaigus, mis kestab kauem kui 6 nädalat. Kõige sagedamini haigestuvad lapsed vanuses 7-12. See erineb märgatavalt täiskasvanute artriidist ja teistest lapseea artriidi vormidest. Liigesepõletik avaldub valu, paistetuse, liikumispiiratusena. Haiguse algusjärgu sümptomid võivad olla sellele haigusele mittespetsiifilised, näiteks uimasus, vähenenud füüsiline aktiivsus, kehv isu. Esimene äratuntav sümptom võib olla lonkamine. Võivad esineda ka gripilaadsed sümptomid. Põhiline kliiniline sümptom on püsiv paistetus liigese ümber, sagedamini põlve-, randme- või hüppeliigesel. Oluline sümptom on ka valu. Tavaline on hommikune liigese jäikus ja valulikkus, mis päeva jooksul leeveneb. Igal aastal põeb seda haigust üks laps tuhandest. Süsteemne juveniilne idiopaatiline artriit https://www.mu.ee/uudised/2022/03/11/lapseea-artriit-vajab-kiiret-agressiivset-ravi
United Utilities

United Utilities Group PLC (lühend UU) on Suurbritannia vee-ettevõtete kontsern. United Utilitiesi peakontor on Loode-Inglismaal Cheshire'i krahvkonnas Warringtonis, selles töötab 9000 inimest. Ettevõtte aktsiad on noteeritud Londoni börsil, Unitied Utilitiesi aktsia hind on indeksi FTSE 100 komponent. Suurima osa United Utilitiesi varadest moodustab ja suurima osa grupi kasumist toob Inglismaa loodeosa veevarustus- ja kanalisatsioonivõrk. Võrk kuulub grupi ettevõttele United Utilities Water PLC, mis võrku ka juhib ja haldab. Unitied Utilitiesile kuulub Hollandis registreeritud ettevõtte UU Tallinn B.V. kaudu kolmandik aktsiaseltsi Tallinna Vesi aktsiatest. United Utilities sündis 1995. aastal vee-ettevõtte North West Water and energiaettevõtte Norweb ühinemisel. 2006. aastal müüs United Utilities oma telekommunikatsiooniäri Your Communications. 2007. aastal müüs grupp äriühingutele allhankena kliendihaldusteenuseid pakkuva ettevõtte Vertex. Detsembris 2007 müüs United Utilities oma Inglismaa loodeosa elektri jaotusvõrgu ettevõtte North West Electricity Networksile.
Tartu Ülikooli teaduskool

Tartu Ülikooli teaduskool (varasem nimi Tartu Ülikooli Täppisteaduste Kool, algselt Mittestatsionaarne Matemaatikakool, hiljem Tartu Matemaatika- ja Füüsikakool) on Tartu Ülikooli juures tegutsev keskkooliõpilastele täiendõpet andev kool. Teaduskooli direktor on alates 2021. aasta aprillist Ana Valdmann. Varem on sellel kohal olnud Riin Tamm, Mihkel Kree, Viire Sepp, Leevi Selliov ja E. Toom. Sommer, Sandra (26. veebruar 2021). "Tartu Ülikooli teaduskooli uueks direktoriks valiti Ana Valdmann". Tartu Ülikool. "Tartu Ülikooli teaduskooli uus direktor on Riin Tamm". 25. mai 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. aprill 2021. Vaadatud 23. aprillil 2021. Kula, Kertu (29. aprill 2016). "Tartu ülikooli teaduskooli uueks direktoriks sai Mihkel Kree". Tartu Postimees. Vaadatud 27. märtsil 2024. Kooli koduleht
Sotsiaaldemokraadid (Sloveenia)

Sotsiaaldemokraadid (sloveeni keeles Socialini Demokrati, lühend SD) on vasakpoolne poliitiline partei Sloveenias. Selle liider on Tanja Fajon. 2004. aastal oli parteil 11 liiget Sloveenia parlamendis ja mitu ministrit valitsuses. Pärast sama aasta parlamendivalimist sai partei 10 kohta parlamendis. Võitis 10,2% häältest ja üldtulemuselt kolmas partei. Kuulub opositsiooni. Partei muutis 2005. aasta 2. aprillil oma nime, enne oli see Sotsiaaldemokraatide Ühendatud Nimekiri. Euroopa Parlamenti sai partei 2014. aasta valimistel ühe koha. Kuulub Euroopa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Koduleht
Viigimari

Viigimari ehk viik on hariliku viigipuu vili. Viigipuu väiksed ühe- või kahesugulised õied on koondunud omapärastesse kotjatesse õisikutesse. Õisikutest arenevad söödavad liitvilikonnad ehk viigid ehk nn viigimarjad. Viigid on ümara, pirni- või sibulakujulised, 2,5–10 cm pikkused, värvus varieerub kollakasrohelisest kuni vaskpunase või tumepurpurjani. Viigimarja nahk on õhuke ja pehme, viljaliha on kahvatukollane, merevaigukollane, roosakas, punane või purpurjas, valminult mahlane ja magus. Seemned on erineva suurusega, ühes marjas võib neid olla 30–1600. 2012. aastal toodeti maailmas kokku 1,09 miljonit tonni viigimarju, istandike kogupindala oli 380,2 tuhat hektarit. Viimase 40 aasta jooksul pole tootmismahud märkimisväärselt muutunud. Värskeid viigimarju tarbitakse peamiselt nende kasvupiirkonnas, sest valminuna on nad väga õrnad ja ei talu eriti transportimist. Toiduainetetööstuses viljad kooritakse keetmisel, kuivas kliimas süüakse tavaliselt koos koorega. Toiduvalmistamisel viike veidi keedetakse või hautatakse ning kasutatakse seejärel mitmesuguste pagaritoodete valmistamisel või lisatakse jäätisele. Kodustes tingimustes säilitatakse viike suhkrusiirupis või tehakse sellest keedist, marmelaadi või pastilaad. Õrnade viikide transpordi lihtsustamiseks tehakse neist konserve või kuivatatakse. Madalakvaliteedilistest kuivatatud viikidest valmistatakse alkoholi või kasutatakse neid likööride ja tubakatoodete maitsestamisel. Värskete ja kuivatatud viigimarjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis on toodud alljärgnevates tabelites: ""Fig. Ficus carica"". www.hort.purdue.edu (inglise). Vaadatud 29.11.2010. ""Food and Agriculture Organization of the United Nations"". faostat.fao.org (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 7.04.2012. Vaadatud 09.01.2015. ""USDA National Nutrient Database"". ndb.nal.usda.gov (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 9.01.2015. Vaadatud 09.01.2015. Magusad viigid väärivad maitsmist
Gustav Oskar Oehrn

Gustav Oskar Oehrn (14. juuli / 26. juuli 1820 Võru – 25. detsember 1877 / 6. jaanuar 1878 Võnnu) oli Eesti vaimulik. Oehrn lõpetas Tartus gümnaasiumi. Aastatel 1840–1845 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Põlva Püha Neitsi Maarja koguduses Johann Georg Schwartzi juures. Ordineeriti 9. märtsil / 21. märtsil 1847 Riias õpetajaks. Oli aastatel 1847–1877 (introdutseeriti 30. märtsil / 11. aprillil 1847) Võnnu Jakobi koguduse õpetaja. 1869 – kullatud rinnarist Tema poeg Gustav Axel Conrad Oehrn oli Võnnu ja Tartu Jaani koguduse õpetaja ning Liivimaa kindralsuperintendent; pojapoeg Gustav Hermann Axel Oehrn oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja ning hiljem Saksamaal Posenis, Stolpi kreisis (praeguse haldusjaotuse järgi Mikorowos Słupski kreisis Pomorze vojevoodkonnas) Mickrow koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Maailmakirjandus

Maailmakirjandus (saksa keeles Weltliteratur) hõlmab romantismiaegses mõistes teoseid, mis on ületanud rahvuslikud ja piirkondlikud piirid ja muutunud kogu maailma elanike jaoks oluliseks. Maailmakirjandusena võib käsitada ka kõikide maailma rahvaste kogu kirjandust. Maailmakirjanduse mõiste võttis kasutusele Christoph Martin Wieland, mõeldes sellega kirjandust homme du monde'ile ('maailma inimesele'), kuid mõiste saavutas laiema käibe tähenduses, mille lansseeris Johann Wolfgang von Goethe aastal 1827. Goethe mõistis maailmakirjandusena (Weltliteratur) kirjandust, mis oli loodud rahvusüleses, kosmopoliitlikus vaimus. Karl Marx ja Friedrich Engels kasutasid seda terminit "Kommunistliku Partei Manifestis" (1848), kirjeldades kodanliku kirjanduse "kosmopoliitset iseloomu". 19. sajandil sai Euroopa keeltes tõlgete kaudu kättesaadavaks üha rohkem kaugemate kultuuride klassikalisi või uuemaid kirjandusteoseid, sealhulgas tõlkeid sanskriti keelest ja araabia keelest, ning see mõjutas avarama käsituse tekkimist kirjandusest. Ehkki "maailmakirjanduse" antoloogiad on selle nime all sageli müünud peamiselt Euroopa klassikat, on viimasel kolmel aastakümnel levinud laiem arusaam kirjanduse väärtusest. Uuemad käsitlused nagu näiteks David Damroschi "What Is World Literature?" ("Mis on maailmakirjandus?") defineerivad maailmakirjandust kirjanduse loomise, kirjastamise ja leviku, mitte väärtuse alusel. See on lähemal mõiste algsele tähendusele, mida kasutasid Goethe ja Marx. Maailmakirjanduse mõiste sarnaneb maailmakino ja maailmamuusika mõistega. Kirjandusklassika Võrdlev kirjandusteadus Eeposte loend Kirjanduslugu Tõlkimine
Grööni keel

Grööni keel (grööni kalaallisut) on eskimo-aleuudi keelkonda kuuluva inuiti keelte rühma keel, mida kõneleb ligikaudu 57 000 inimest Gröönimaal ja Taanis. Jaguneb läänemurdeks (kalaallisut), idamurdeks (tunumiisut, tunumiit oraasiat) ja põhjamurdeks (inuktun, avanersuaq). 2009. aastast on grööni keele läänegrööni murre olnud Gröönimaa ainus ametlik keel. Grööni keelt kirjutatakse ladina tähestikus erinevalt mitmest Kanadas kõneldavast eskimo keelest, mis kasutavad inuktituti silpkirja. Grööni keele praegune ortograafia pärineb aastast 1973. 1973. aasta reformiga asendati muu hulgas uvulaarset klusiili tähistanud täht ĸ praegu ortograafias tarvitatava q-ga. Grööni kirjandus Inuktituti keel Inuiti keeled. Maailma keeled, kirjad ja rahvad. Keelte loend.
Koltasaami keel

Koltasaami keel (koltasaami keeles sääʹmǩiõll, põhjasaami keeles nuortalašgiella) on saami keel, mida tänapäeval kõneldakse peamiselt Soomes Inari valla Sevettijärvi (Čeʹvetjäuʹrr), Nellimi (Njeäʹllem) ja Näätämö (Njauddâm) külas ning Venemaal Notozero (Njuõʹttjäuʹrr) piirkonnas. Soomes on koltasaami keelel ligikaudu 400 kõnelejat ja Venemaal 20–30 kõnelejat. Koltasaami kirjaviis põhineb ladina tähestikul, praegune ortograafia kehtestati 1973. aastal. Koltasaami ortograafias tähistab õ-täht keskvokaali [ɘ], mis sarnaneb õ-tähele vastava häälikuga eesti ja liivi ortograafias. Koltasaami tähestikus on ladina tähestikule lisatud hulk diakriitiliste märkidega eristatud lisamärke: Koltasaamid
Põhjamaade Nõukogu bioenergiaauhind

Põhjamaade Nõukogu bioenergiaauhind on tunnustus, mida andis Põhjamaade Nõukogu aastatel 2007–2010 inimesele või organisatsioonile, kes on andnud märkimisväärse panuse bioenergia tootmise või kasutamise levikusse. Auhinna asutasid 2006. aastal Põhjamaade kalandus-, põllumajandus- ja metsamajandusministrid. Vastavalt tollasele kokkuleppele anti viimane auhind välja 2010. aasta tegevuse eest. Auhinnaks oli 50 000 Taani krooni ja diplom. 2007 Erik Eid Hohle (Norra) 2008 Dan Asplund (Soome) 2009 Göran Berndes (Rootsi) 2010 Eddie Johansson (Rootsi) Põhjamaade Nõukogu filmiauhind Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind Põhjamaade Nõukogu loodus- ja keskkonnaauhind Põhjamaade Nõukogu muusikaauhind Ministerbeslutning om bioenergi i Norden[alaline kõdulink] Nordic bioenergy prize goes to Swedish researcher[alaline kõdulink] Bioenergiapalkinto 2010 ruotsalaisyrittäjälle kestävän sähkön ja lämmön yhteistuotannon kehittämisestä[alaline kõdulink]
Dan Asplund

Dan Arvo Asplund (1. veebruar 1948, Helsingi – 24. september 2020, Jyväskylä) oli Soome tehnikateadlane, bioenergeetika asjatundja ja eestkõneleja. Aastal 2008 sai ta Põhjamaade Nõukogu bioenergiaauhinna. Ta oli ettevõtte Benet Oy juhatuse esimees. Benet Oy
Garafía vald

Garafía on vald Hispaanias Kanaaridel Santa Cruz de Tenerife provintsis La Palma saarel. Garafía asub saare põhjaosas Atlandi ookeani ääres. Valla keskus on Santo Domingo. Garafía valla lõunaosas asuvad saare kõrgeimad mäed, 2545 meetrini ulatuv kaljumäestik Roque de los Muchachos. Mägedes tegutseb Roque de los Muchachose observatoorium. Municipal Register of Spain of 2023
Rand-teeleht

Rand-teeleht (Plantago maritima) on rohttaim teeleheliste sugukonnast teelehe perekonnast. Kasvab mererannal ja rannaniitudel. Rand-teeleht andmebaasis eElurikkus
Winteri teeleht

Winteri teeleht (Plantago winteri) on rohttaim teeleheliste sugukonnast teelehe perekonnast. Eestis levinud peamiselt läänerannikul ja -saartel mere ääres ning mujal niisketes kohtades. Winteri teeleht andmebaasis eElurikkus
Revala

Revala ehk Revälä (Läti Henrikul Revele, Taani hindamisraamatus Reuælæ, hilisematel autoritel ka Revelä, Rivälä, samuti Rävala ja Räbala; saksa Reval, ladina Revalia, vene Revel jne) oli ajalooline maakond Põhja-Eestis. Revala pindala oli 13. sajandi algul 1600 adramaad; keskus linnusena Härjänpää, Lyndanise, hiljem Toompea; linnana Lidnanasõn, Reuelæ, Revel, Reval, Tanin Lydna, Taanilinna, Talyna, alates 1925. aastast rööbiti Tallinn ja Tallinna, alates 1933. aastast Tallinn. Maakonna nime on mõned uurijad tuletanud Rebala nime Jõelähtmes asuva piirkonna ja küla nimest Reppel ning seejärel seostanud Rebalat tüvega rebu ning Jüri kihelkonna varasema nimega Ocrielae, mis tähendavat 'ookerkollast' ehk ladina ochre (Lennart Meri, "Hõbevalge"). Revala-Revele-Revälä tekkis arvatavasti I aastatuhande lõpul pKr praeguse Harjumaa (välja arvatud Kose ümbrus) ja Nõva maadel. 13. sajandi algul koosnes Revala-Revele-Revälä Rebala (Reppel), Ocrielæ ja Vomentakæ kihelkonnast. 1220–1221 moodustati Jõelähtme, Keila, Kuusalu ja Vaskjala ehk Jüri kirikukihelkond. 13. sajandi keskpaiku ühendati Revala Harjumaaga. Rävala (Revala, Rebala...) on muinasaegne kohanimi, mis on levinud väga laialt ja mitmes tähenduses. Esiteks Rebala küla tähenduses. Teiseks Rebala muinaskihelkonna (praeguse Jõelähtme kirikukihelkonna eelkäija) tähenduses. Kolmandaks muinasmaakonna tähenduses, mis lisaks Revala muinaskihelkonnale hõlmas ka läänepoolsed Ocrielae (Lennart Meri on selle kohta kirjutanud) ja Vomentagana muinaskihelkonna. Neljandaks muinas-Virumaa läänepoolseima muinaskihelkonna tähenduses, mis paiknes "Päris-Revala" alade vastas. Viiendaks - Tallinna linna tähenduses. Rebala kihelkond (Virumaa), Rebala kihelkond (Revala)
Lodu-teeleht

Lodu-teeleht (Plantago uliginosa) on rohttaim teeleheliste sugukonnast teelehe perekonnast. Kasvab luhtadel, veekogude kallastel, teeservades. Lodu-teeleht andmebaasis eElurikkus
Liiv-teeleht

Liiv-teeleht (Plantago arenaria) on rohttaim teeleheliste sugukonnast teelehe perekonnast. Eestis haruldase tulnukana raudteedel. Liiv-teeleht andmebaasis eElurikkus
Vasaksotsialistlik roheline fraktsioon

Vasaksotsialistlik roheline fraktsioon (taani keeles Den Venstresocialistiske Grønne Gruppe (VSG), norra keeles Den Venstresosialistiske grønne gruppen, rootsi keeles Vänstersocialistiska gröna gruppen, soome keeles Vasemmistososialistinen vihreä ryhmä, islandi keeles Flokkahópur vinstri sósíalista og grænna) on Põhjamaade Nõukogus tegutsev vasakpoolne fraktsioon. VSG-sse kuulub kaheksa parteid seitsmest Nõukogu liikmesriigist ja autonoomselt territooriumilt. Fraktsiooni eesmärkide seas on Põhjamaade heaoluriigi hoidmine ja arendamine ning Põhjamaade rahvusvahelise positsiooni edendamine. VSG rõhutab ka jätkusuutlikku arengut, multikultuursust ja rahvaharidustööd. VSG on Põhjamaade Nõukogu neljast fraktsioonist väikseim. VSG kaheksast parteist viis kuulub Põhjala Vasak-Rohelisse Allianssi (NGLA). Soome: Vasakliit (Vas.) Island: Vinstrihreyfingin – grænt framboð (VG) Taani: Enhedslisten (EL) ja Sotsialistlik Rahvapartei (SF) Norra: Sotsialistlik Vasakpartei (SV) Rootsi: Vasakpartei (V) Fääri saared: Tjóðveldi Gröönimaa: Inuit Ataqatigiit –2002 Charlotta Bjälkebring (V) 2003– Outi Ojala (Vas.) Ojala oli ka esimene VSG fraktsioonist valitud Põhjamaade Nõukogu president (2001–2002) Rolf Reikvam (SV) Tietoa vasemmistososialistisesta vihreästä ryhmästä[alaline kõdulink] (Vasemmistososialistinen vihreä ryhmä) Uffe Wikström: Pohjolalle on aina tilaa - olkoonkin että tila muuttuu[alaline kõdulink] (Euroopan neuvosto) "Outi Ojalasta puolueryhmän uusi puheenjohtaja". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 25. märtsil 2011. Outi Ojala Pohjoismaiden neuvoston johtoon[alaline kõdulink] (Turun Sanomat 31.10.2001) Outi Ojala: Pohjoismaat avoimuuden ja demokratian puolella (Vau! 7/2002), s. 33. Vasemmistososialistinen vihreä ryhmä Kasutatud on soomekeelse Vikipeedia artiklit seisuga 25.3.2011.
Helmikas

Helmikas (Melica) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimede perekond. Eestis levinud üks liik, longus helmikas.
Jan-Erik Enestam

Jan-Erik Enestam (sündinud 12. märtsil 1947 Västanfjärdis) on soomerootsi päritolu Soome poliitik. Ta kuulub Rootsi Rahvaparteisse. Aastatel 1998 kuni 2006 oli ta Rootsi Rahvapartei esimees. Talle järgnes Stefan Wallin aastal 2007. Tal on Turu Åbo Akademist politoloogia magistrikraad. Aastatel 1978–1983 oli Enestam Västanfjärdi vallavanem ja aastatel 1983–1991 Põhjamaade Nõukogu projektijuht. Aastatel 1991–2007 oli ta Soome parlamendi (Eduskunta) liige ning 1995–2006 minister mitmes valitsuses. 2007–2013 oli Jan-Erik Enestam Põhjamaade Nõukogu peasekretär ehk presiidiumi sekretariaadi direktor. Jan-Erik Enestam eduskunta.fi (soome keeles) Jan-Erik Enestam norden.org (inglise keeles)
Henrik Dam Kristensen

Henrik Dam Kristensen (sündinud 31. jaanuaril 1957 Jüütimaal Vorbasses) on Taani poliitik, Folketingi esimees ja 2004–2006 Euroopa Parlamendi liige. Ta on Taani sotsiaaldemokraatliku erakonna liige ja kuulus europarlamendis Euroopa Sotsialistliku Partei fraktsiooni. 2011. aastal oli Henrik Dam Kristensen Põhjamaade Nõukogu president. 21. juunist 2019 on ta Taani parlamendi esimees. Henrik Dam Kristensen (S) valgt som Folketingets formand. Folkedinget, 21.06.2019.
Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon

Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon on mitme fraktsiooni nimi parlamentides ja parlamentidevahelistes organites: Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon Põhjamaade Nõukogus Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon Soome parlamendis
Tartrasiin

Tartrasiin on toidulisaaine, mida kasutatakse toitudele värvuse andmiseks. Selle E-tähis on E102, tähis rahvusvahelises värvainete indeksis C.I. 19140. Tartrasiin on kollakas või punakas asovärv, mida kasutatakse töödeldud toidus, magustoitudes, jäätistes, marjahoidistes, maiustustes, puuviljakonservides, salatikastmetes, sinepis, marmelaadis, karastusjookides, jogurtites, kastmetes, närimiskummides, kosmeetikatoodetes, ravimite- ja vitamiinikapslites. Tartrasiinil on kahjulik mõju laste aktiivsusele ja tähelepanuvõimele. See aine põhjustab ärritust, rahutust, unehäireid, keskendumis- ja õpiraskusi, naha- ja limaskestade ärritust, allergilist purpurpuna, nõgeslöövet, allergilist nohu, halvendab astmat, hüperaktiivsust, migreeni, nägemishäireid, liigesevalu, agressiivsust, käitumisprobleeme, pea- ja kõhuvalu ning iiveldust. Võimalik, et tartrasiin on kantserogeense või mutageense toimega. Austrias ja Saksamaal on olnud E102 keelatud, Norras kui Euroopa Liidu välises riigis ei ole E102 lisaainena tänaseni lubatud. Tartrasiini sisaldab näiteks karastusjook Tarhun. Müütide kohaselt vähendab tartrasiin peenise suurust. http://www.madsci.org/posts/archives/2003-05/1053723358.Me.r.html
Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon (Põhjamaade Nõukogu)

Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon (taani keeles Den Socialdemokratiske Gruppe, norra keeles Sosialdemokratisk gruppe, rootsi keeles Socialdemokratiska gruppen, soome keeles Sosiaalidemokraattinen ryhmä, islandi keeles Flokkahópur jafnaðarmanna) on Põhjamaade Nõukogu sotsiaaldemokraatlik fraktsioon. Sellesse kuulub kaheksa parteid, millest igaüks tegutseb ühes liikmesriigis või ühel autonoomsel territooriumil. Fraktsiooni eesmärkide seas on Põhjamaade heaoluriigi arendamine, Põhjamaade integratsiooni edendamine ja Põhjamaade rahvusvahelise positsiooni tugevdamine. Fraktsiooni esimees on Sinikka Bohlin Rootsist. Fraktsiooni kaheksast liikmesparteist neli kuulub ka Euroopa Sotsialistlikku Parteisse (ESP). Sotsialistlikku Internatsionaali kuulub parteidest viis; Gröönimaa parteil on Internatsionaalis vaatlejastaatus. Põhjamaade Nõukogu sotsiaaldemokraadid teevad tihedat koostööd Põhjala Ametiühingute Ühisorganisatsiooniga (Nordens Fackliga Samorganisation, NSF).  Soome: Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei (SDP)  Island: Samfylkingin (S)  Taani: Sotsiaaldemokraadid (S)  Norra: Norra Töölispartei (A)  Rootsi: Rootsi Sotsiaaldemokraatlik Töölispartei (s)  Ahvenamaa: Ahvenamaa Sotsiaaldemokraadit (ÅSD)  Fääri saared: Javnaðarflokkurin (Jvfl)  Gröönimaa: Siumut (Si) Sosiaalidemokraattinen ryhmä – poliittiset painopisteet[alaline kõdulink] (Pohjoismaiden neuvosto) Sosiaalidemokraattinen ryhmä – jäsenpuolueet[alaline kõdulink] (Pohjoismaiden neuvosto) Sosiaalidemokraattinen ryhmä – yhteistyökumppanit (Pohjoismaiden neuvosto) Sosialidemokraattinen ryhmä
Lemnia

Lemnia võib tähendada: Lemnia, küla Rumeenias Lemnia, perekond lepatriinuliste sugukonnast Athena Lemnia, Pheidiase skulptuur