laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sergei Fursenko

Sergei Aleksandrovitš Fursenko (Серге́й Александрович Фурсенко, sündis 11. märtsil 1954 Leningradis) on Venemaa ärimees, suvilakooperatiivi Ozero liige. 1971 lõpetas elitaarse Leningradi 239. füüsika-matemaatikakooli ja 1978 Leningradi Polütehnilise Instituudi elektriaparaatide spetsialistina. 1979–1989 Üleliidulise Raadioaparaatide Uurimisinstituudi teadur Leningradis. 1989–1991 kõrgtehnoloogia ja kõrgtehnoloogiliste seadmete ekspordile spetsialiseerunud ettevõtte Tehnoexan tegevjuht. Aastatel 1991–1996 oli ta peadirektor teadus- ja tootmisettevõttes TEMP, mis töötas välja ja tutvustas ökoloogia ja keskkonnakaitse kõrgtehnoloogiaid. 1996. aastal asutas koos oma venna Andrei ja Vladimir Putiniga suvilakooperatiivi "Ozero". 1997–1998 Lenenergo peadirektori asetäitja. 1998–2002 telefirma "Tootmiskeskus "Kool"" peadirektor. Dokumentaalsarja "Uppunud laevade saladused" produtsent, mis on pühendatud laevadele, mis on leidnud igavese varjupaiga Läänemere põhjas. Kultuuriministeerium andis projektile "Vene rahvusfilmi" staatuse ja sponsoriks oli Gazprom. 2003–2008 Gazpromi tütarettevõtte Lentransgaz peadirektor. 2005–2008 ja 2017–2019 jalgpalliklubi Zenit president. 2008–2010 National Media Groupi president. 2010–2012 Venemaa Jalgpalliliidu president. 2012–2013 ettevõtte Gazprom Gazomotornoje Toplivo direktorite nõukogu esimees. 2019. aastast Gazprombanki asepresident, panga esindaja jalgpalliklubi "Zenit" direktorite nõukogus. Bangladeshi Vabariigi aukonsul Peterburis. 6. aprillil 2018 kehtestas USA talle viisa- ja majandussanktsioonid. https://novayagazeta.ru/articles/2018/04/07/76090-nakazanie-za-skvernye-postupki
Kauglugemine (kirjandusteadus)

Kauglugemine on kirjandusteaduses kasutatav meetod suurte tekstikorpuste analüüsiks. Kauglugemise meetodi võttis aastal 2000 kasutuasle Franco Moretti. lähilugemine
Päikesemoodul

Päikesemoodul (inglise keeles solar module, photo-voltaic module, PV-module) on energiamuundur, mis muundab päikese kiirgusenergiat vahetult elektrienergiaks. Moodul koosneb jadamisi ühendatud päikeseelementidest. Ühe elemendi tööpinge on 0,5 V (tühijooksu- ehk avaahelapinge 0,64 V). Tüüpiline moodul koosneb 60 elemendist, seega on mooduli tööpinge 30 V. Standardse 156 mm (6“) küljepikkusega elementide kasutamisel genereerib niisugune moodul võimsust 230–260 W (standardtingimustel, vt Tunnussuurused). Päikesemoodulid võivad olla jäigad või painduvad. Peamiselt kasutatakse jäiku mooduleid kristallilisest ränist elementidega, mis läbipaistva plastkilega ümbritsetult on monteeritud alumiiniumraamile ja kaetud klaasplaadiga kaitseks ilmastikumõjude eest. Kõrgema pinge ja suurema võimsuse saamiseks ühendatakse moodulid jadamisi päikesepaneeliks. Painduvad moodulid (näiteks plastalusel) koosnevad õhukesekilelistest elementidest ja on mõeldud eelkõige mobiilsete seadmete toiteallikaks. Päikeseelementidega ühendatakse rööbiti tõkkesuunas pingestatud dioodid, nn möödaviikdioodid (ingl bypass diode), mis kaitsevad valguse eest varjatud või defektseid päikeseelemente ülekuumenemise eest. Kui mõni element ei suuda elektromotoorjõudu genereerida, suureneb temal pingelang ja kui see ületab rööbiti ühendatud dioodi vastupinge, siis muutub diood juhtivaks ja lühistab varjatud elemendi. Päikesemooduli väljundklemmide vahele võivad olla ühendatud kaitsedioodid (ingl fly-back diode); need kaitsevad päikeseelemente ülepingeimpulsi eest, mis võib tekkida induktiivkoormuse väljalülitamisel. Suurema võimsuse saamiseks koostatakse päikesemoodulidest suuremad üksused – päikesepaneelid. Sageli nimetatakse ka päikesemoodulit paneeliks. Päikeseelement Päikesepaneel
GPT-3

GPT-3 (Generative Pre-trained Transformer 3) on autoregressiivne keele mudel, mis kasutab sügavõpet tavakeelse teksti genereerimiseks. Mudeli arendas välja OpenAI. See on 2020. aastal valminud kolmanda põlvkonna ennustav keelemudel GPT-n seeriast. Mudel kasutab hiiglasuurt tekstikorpust tõenäosuslikul alusel uue teksti moodustamiseks. 2023. aasta märtsis tuli välja GPT-4. ChatGPT GPT3 mudeliga sarnane, aga vabalt kättesaadav alternatiiv
Rjazani oblast

Rjazani oblast asub Venemaa Keskföderaalringkonnas. Rjazani oblasti rahvaarv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 1 227 910. 2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 157 700 ning 2020. aasta alguses 1 108 847. Linnades elab 65% rahvastikust. Suuremad linnad on Rjazan, Kassimov, Skopin ja Sassovo. Suuremad rahvusrühmad olid 2002. aastal: venelased 1 161 400 ukrainlased 12 700 mordvalased 7 300 tatarlased 5 600 armeenlased 4 500 valgevenelased 3 500 Oblast jaguneb 25 rajooniks ja 4 linnaringkonnaks. Aleksandro-Nevski rajoon Jermiši rajoon Kadomi rajoon Kassimov Kassimovi rajoon Klepiki rajoon Korablino rajoon Mihhailovi rajoon Miloslavskoje rajoon Pitelino rajoon Pronski rajoon Putjatino rajoon Rjazan Rjazani rajoon Rjažski rajoon Rõbnoje rajoon Sapožoki rajoon Sarai rajoon Sassovo Sassovo rajoon Skopin Skopini rajoon Spasski rajoon Starožilovo rajoon Šatski rajoon Šilovo rajoon Zahharovo rajoon Tšutškovo rajoon Uhholovo rajoon  Rjazani oblast – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rjazani oblasti koduleht
807

807. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Kümnendid: 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad - 800. aastad - 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad Aastad: 802 803 804 805 806 - 807 - 808 809 810 811 812 ... ... ...
Ateena Mereliit

Ateena Mereliit ehk Delose Liit oli Kreeka linnriikide liit, mis asutati 478 eKr Ateena juhtimisel, et sõdida Pärsia vastu. Kaotati 404 eKr, kui Ateena sai Peloponnesose sõjas lüüa.
Wiki Loves Earth

Wiki Loves Earth (lühend WLE) on iga-aastane rahvusvaheline fotokonkurss, mida korraldavad Vikipeedia kogukonna liikmed Wikimedia Foundationi kohalike haruorganisatsioonide kaasabil. Konkursist osavõtjad pildistavad oma riigi kohalikku looduspärandit ning laadivad fotod üles Wikimedia Commonsisse. Korraldusaeg: tavapäraselt mai–juuni. Esimest korda korraldati konkurss 2013. aastal Ukrainas. Järgmisel aastal laienes see teistesse riikidesse. 2020. aastal oli üle 9000 osaleja 34 riigist, kes esitasid konkursile kokku üle 106 000 foto. Eesti osales sellel fotovõistlusel 2014–2016. Et aga Eestis toimus niigi aastatel 2010–2019 HELP looduspildikogumine ning aastatel 2012–2013 oli ja alates 2018. aastast on Vikipeedia esindatud Eesti Looduse fotovõistlusel, siis pole Eestis rohkem Wiki Loves Earthi võistlust korraldatud. Wiki Loves Earth teeb koostööd UNESCO-ga, tänu millele antakse konkursil välja eriauhinda UNESCO nimistus olevate geoparkide ja biosfäärikaitsealade looduse fotojäädvustusel. Iga riigi parimad fotod pääsevad Wiki Loves Earthi lõppvõistlustele, kus rahvusvaheline žürii valib Wiki Loves Earthi võidufoto. Tabelis on toodud rahvusvahelise fotokonkursi Wiki Loves Earth võitjad aastate lõikes: Eesti võitjad 2014: I koht, Pakri maastikukaitseala, Ilme Parik II koht, hommik Mukri rabas, Janno Loide (rahvusvaheliselt 3. koht) III koht, Rookse künnapuu, Janno Loide Eesti võitjad 2015: I koht, Valgesoo mets, Külli Kolina II koht, varane hommikutund Tolkuse rabas, Märt Kose (rahvusvaheliselt 14. koht) III koht, vana pärn Saarnaki laiul, Kairi Kalmann Eesti võitjad 2016: I koht, talv Väike-Taevaskojas, Külli Kolina (rahvusvaheliselt 4. koht) II koht, Ahja jõgi Kiidjärvel, Külli Kolina III koht, Meenikunno Suur Suujärv, Vaido Otsar Wiki Loves Monuments Wiki Science Competition Koduleht
Evergrande Group

"Evergrande" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Evergrande (täpsustus). Evergrande Group (või Evergrande Real Estate Group, hiina keeles 恒大集团; varem Hengda Group) on Hiina suuruselt teine kinnisvaraarendaja. Fortune Global 500 edetabelis on ettevõte 122. kohal. Evergrande'i juriidiline asukoht on Kaimanisaared, peakorter asub Houhai finantskeskuses Nanshani piirkonnas Shenzhenis Guangdongi provintsis. Ettevõtte asutas aastal 1996 Hui Ka Yan. Põhiline tegevusala on kesk- ja kõrgklassi korterite müük. Aastal 2018 sai Evergrande Groupist maailma kõige väärtuslikum kinnisvaraettevõte. Septembris 2021 algas Evergrande'i likviidsuskriis. Mitmete analüütikute sõnul on firma pankrotistumas ning maksejõuetuse ohus. Juunis 2021 oli Evergrande Groupil võlgu 2 triljoni renminbi ulatuses (u 265 miljardit €). Hiina kinnisvara "Evergrande draws eight strategic investors for Shenzhen listing". South China Morning Post. 2. jaanuar 2017. "China Evergrande Group Fortune Global 500". Fortune. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. september 2021. Vaadatud 27. septembril 2021. "Contact". Evergrande Group. 35 / f, excellent houhai financial center, no. 1126 Hyde road, nanshan district, shenzhen - Chinese address: "深圳市南山区海德三道1126号" (based on the Chinese address it is Haide Third Road) Martin, Nik (16. september 2021). "Evergrande: Why the Chinese property giant is close to collapse". Deutsche Welle. "China's Evergrande tops world's most valuable real estate brand". Xinhua News Agency. 5. september 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2020. Vaadatud 27. septembril 2021. "Struggling Evergrande Group says it will make bond payment this week". CBS News. 22. september 2021. "WSJ: Hiina võimud lammutavad Evergrande'i tükkideks" ERR, 11. november 2021
808

808. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Kümnendid: 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad - 800. aastad - 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad Aastad: 803 804 805 806 807 - 808 - 809 810 811 812 813 ... ... ...
Evergrande (täpsustus)

Evergrande Group on Hiina kinnisvaraarendaja. Evergrande võib olla ka: Guangzhou FC, varem Guangzhou Evergrande Football Club Guangzhou Evergrande Football Stadium, ehitusjärgus olev jalgpallistaadion Guangzhous Evergrande Jalgpallikool Qingyuanis Guangdong Evergrande Volleyball Club, naiste võrgpalliklubi Shenzhenis Evergrande Keskus, ehitusjärgus olev pilvelõhkuja Shenzhenis Evergrande International Financial Center T1, ehitusjärgus olev pilvelõhkuja Hefeis Evergrande New Energy Auto, Evergrande Groupi omandis olev autotootja
Aili Rannaste

Aili Rannaste (aastani 1952 Aili Lilleste; 2. märts 1928 Paide – 22. juuli 2021 Rakvere) oli eesti balletitantsija. Ta lõpetas 1942 Tartu 5. algkooli ja õppis ka Tartu Linna Tööstus- ja Majandusõpilaste Koolis. Tantsu õppis ta 1942–1944 Vanemuise õpperühmas ja tantsis 1944–1971 Vanemuise teatris, mängis ka sõnalavastustes. Beatrice (Tšulaki Kahe isanda teener, 1948) Zobeide (Šeherezade, Rimski-Korsakovi muusika, 1951) Nataša ja Mustlanna (Glieri Vaskratsanik, 1952) Fee Dražee (Tšaikovski Pähklipureja, 1955) Kleopatra (Raymondi Mask sinises, 1958) Tiina ema (Austeri Tiina, 1958) Inglanna (Peer Gynt, Griegi muusika, 1959) Milvi Terike (Kaugveri 7 pikka päeva, 1959) osaline (Kõrveri ja Liivese Laanelill, 1959) osaline (Tambergi Ballettsümfoonia, 1961) osaline (Tubina Kratt, 1961) Laim (Paganini, Rahmaninovi muusika, 1963) Anny (Thomase ja Undi Charley tädi, 1970) Rosalinde (Kitzbergi Saabastega kass, 1970) Eesti Teatriliidu (1955) ja Balletiliidu liige (1998). Tema vanemad olid meiereitöötajad. Oli abielus Ülo Rannastega.
Konverb

Konverb on verbi infiniitvorm, mis vormistab määruslikku alistust. Konverb moodustab koos laienditega konverbitarindi, mis toimib põhilause vaba määrusena. Konverb esineb näiteks järgmistes lausetes. 1) Presidendiks saades kolis ta perega pealinna. 2) Ta jalutas kodu poole, süües õuna. Ylikoski, Jussi. 2003. Defining non-finites: action nominals, converbs and infinitives. SKY Journal of Linguistics 16. 185–237.
Salme Lott

Salme Lott (aastast 1937 Salme Neumann; 16. oktoober 1911 Kahala küla, Kabala vald – 29. september 1994 Carlisle, Ameerika Ühendriigid; maetud Tallinna) oli eesti näitleja. Lõpetas 1929 Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlaste Gümnaasiumi. Õppis Jelizaveta Roseni juures laulmist ning Ida Urbeli ja hiljem Gerd Neggo stuudios tantsu. Mängis 1932–1933 Ugalas, 1933–1934 Endlas ning 1934–1939 ja 1941–1944 Estonias. Põgenes 1944. aastal Saksamaale, mängis 1945–1948 Geislingeni Eesti Rahvuskoondise Teatris. Aastast 1949 elas Ameerika Ühendriikides, oli 1950–1980 New Yorgi Eesti Teatri lavastaja ja näitleja. Eesti Näitlejate Liidu liige (1934). Tema vanemad olid talupidajad. Tema õde oli Asta Lott. Visnapuu "Ameerika onu" (1951) Milne’i "Vaid üks mööduja" (1963) Mägi "Kihlus" (1975) Kooritsa "Kiusatus" (1979) Riquette (Ábrahámi "Viktooria ja tema husaar", 1932, 1934 Endlas ja 1946) Maali (Raudsepa "Vedelvorst", 1932) Ninon (Kálmáni "Montmartre’i kannike", 1932) Laura (Vilde "Pisuhänd", 1934 Endlas) Susi (Eysleri "Doonau neiu", 1934 Estonias) Lisa (Kálmáni "Mariza", 1935 ja 1946) Valencienne (Lehári "Lõbus lesk", 1936 ja 1941) Trezska (Kálmáni "Sügismanöövrid", 1937) Helena (Shakespeare’i "Suveöö unenägu", 1937) Ethel (Frimli ja Stotharti "Rose Marie", 1938) Eeva (Ábrahámi "Juulia", 1938) Virve (Ardna "Kalurineiu", 1941) Lola (Ardna "Tütarlaps kodumaata", 1942) Juliette (Lehári "Krahv Luxemburg", 1943) Karin (Tammsaare ja Söödori "Karin ja Indrek", 1947) Bessie (Ábrahámi "Havai lill", 1947) Maija (Järviluoma "Põhjalased", 1948) Tatjana Nikolajevna (Lutsu ja Särevi "Tagahoovis", 1953) Maie (Raudsepa "Mikumärdi", 1960) „Doonau neiu” uute jõududega. Salme Lott – üks nendest, keda juhus viis lavale. – Rahvaleht, 12. oktoober 1934 GeR. „Kõrve laul” „Estonias”. – Kaja, 15. veebruar 1935 T. Lemba. „Lõbus lesk”. – Päevaleht, 14. veebruar 1936 V. Sarv-Lugus. Salme Lotti mälestades.... – Vaba Eesti Sõna (New York), 13. oktoober 1994 A. Järv. Väliseesti teater. Tartu, 2009
809

809. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Kümnendid: 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad - 800. aastad - 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad Aastad: 804 805 806 807 808 - 809 - 810 811 812 813 814 ... ... Hārūn ar-Rashīd, Abbassiidide dünastia viies kaliif
Ella Sinka

Ella Sinka (sündinud Ella Kuurmann, 1923–1930 Ella Laos; 2. august 1899 – 2. juuni 1956) oli eesti arst ning eesti pagulastegelane, teadustööde ja kirjanduspublikatsioonide autor. Sinka sündis 1899 Kaukaasias mereväeinsener Jaan Kurmani tütrena. Lõpetas Novosibirskis tütarlaste gümnaasiumi kuldaurahaga ning opteerus 1920. aastal koos perekonnaga Eestisse, kus lõpetas Tartu Ülikooli arstina. 1930. aastal abiellus Robert Sinkaga, kellega elu koos elas. Pärast seda töötas ta Tartu Linna Emade ja Laste Nõuandlas, eriti huvitudes laste nahahaigustest, siis Tartu Ülikooli naha polikliinikus Aleksander Paldroki assistendina, uurides koos leeprat ja teisi haigusi. Samal ajal töötas ta ka Tartu Linna Naistehaiglas ning pidas 1932. aastast erapraksist dermatoloogia eriarstina Tartus. Kutsetegevuse kõrvalt oli ta tegev Tartus Kaitseliidus, Pimedate Abiandmise Seltsis, Lastekaitse Ühingus, Tuberkuloosi Vastu Võitlemise Seltsis ja Tartu Eesti Arstide Seltsis. Sinka vanemaid tabas 1941. aastal küüditamine Siberisse, kuigi ta ise sellest saatusest pääses. 1944. aastal põgenes ta koos perekonnaga läände, peatudes põgenikuna Saksamaal, kust 1950. aastal emigreerus Ameerika Ühendriikidesse New Yorki. Emigratsioonis lootis ta Eesti peatsele vabanemisele ja võttis osa pagulaste tegevusest. 1956. aastal tõmbus Sinka seltskondlikust elust tagasi kopsuhaiguse tõttu, millele lisandunud peaaju tromboos ta surma põhjustas. Ta suri New Yorgis 2. juunil. Sinka põrm tuhastati, et saaks selle kord viia vabale kodumaale. "Perekondlikud teated". Päewaleht. 20.10.1930. "Dr. Ella Sinka suri". Vaba Eesti Sõna. 07.06.1956.
Saint-Omeri ringkond

Saint-Omeri ringkond on ringkond Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. Seal elas 2016. aasta seisuga 129 608 inimest. Ringkonna pindala on 813,0 km². Ringkonna vallad jagunevad järgmiste kantonite vahel: Aire-sur-la-Lysi kanton (17 vallast 3 Saint-Omeri ringkonnas) Frugesi kanton (52 vallast 27) Longuenesse'i kanton Lumbresi kanton (60 vallast 36) Saint-Omeri kanton 2015. aastani jagunes ringkond kaheksaks kantoniks: Aire-sur-la-Lysi kanton Ardresi kanton Arquesi kanton Audruicqi kanton Fauquemberguesi kanton Lumbresi kanton Saint-Omer-Nordi kanton Saint-Omer-Sudi kanton Ringkonnas on 89 valda (sulgudes INSEE koodid): Acquin-Westbécourt (62008) Affringues (62010) Aire-sur-la-Lys (62014) Alquines (62024) Arques (62040) Audincthun (62053) Audrehem (62055) Avroult (62067) Bayenghem-lès-Seninghem (62088) Bayenghem-lès-Éperlecques (62087) Beaumetz-lès-Aire (62095) Bellinghem (62471) Blendecques (62139) Bléquin (62140) Boisdinghem (62149) Bomy (62153) Bonningues-lès-Ardres (62155) Bouvelinghem (62169) Campagne-lès-Wardrecques (62205) Clairmarais (62225) Clerques (62228) Cléty (62229) Coulomby (62245) Coyecques (62254) Delettes (62265) Dennebrœucq (62267) Dohem (62271) Ecques (62288) Elnes (62292) Enquin-lez-Guinegatte (62295) Éperlecques (62297) Erny-Saint-Julien (62304) Escœuilles (62308) Esquerdes (62309) Fauquembergues (62325) Febvin-Palfart (62327) Fléchin (62336) Hallines (62403) Haut-Loquin (62419) Helfaut (62423) Heuringhem (62452) Houlle (62458) Journy (62478) Laires (62485) Ledinghem (62495) Leulinghem (62504) Longuenesse (62525) Lumbres (62534) Mametz (62543) Mentque-Nortbécourt (62567) Merck-Saint-Liévin (62569) Moringhem (62592) Moulle (62595) Nielles-lès-Bléquin (62613) Nordausques (62618) Nort-Leulinghem (62622) Ouve-Wirquin (62644) Pihem (62656) Quelmes (62674) Quercamps (62675) Quiestède (62681) Racquinghem (62684) Rebergues (62692) Reclinghem (62696) Remilly-Wirquin (62702) Renty (62704) Roquetoire (62721) Saint-Augustin (62691) Saint-Martin-d'Hardinghem (62760) Saint-Martin-lez-Tatinghem (62757) Saint-Omer (62765) Salperwick (62772) Seninghem (62788) Serques (62792) Setques (62794) Surques (62803) Thérouanne (62811) Thiembronne (62812) Tilques (62819) Tournehem-sur-la-Hem (62827) Vaudringhem (62837) Wardrecques (62875) Wavrans-sur-l'Aa (62882) Wismes (62897) Wisques (62898) Wittes (62901) Wizernes (62902) Zouafques (62904) Zudausques (62905) Populations légales 2021
FLEXA

FLEXA on 1972. aastal loodud Taani ettevõte, mis toodab lastele mööblit. Ettevõtte peakorter asub Taanis Aarhusi linnas ja kannab nime Flexa4Dreams a/s. FLEXA on üks Euroopa juhtivaid lastemööbli tootjaid. Nende tooted on suunatud peamiselt Skandinaavia turule. Toodetakse näiteks rohkem kui 4000 lastevoodit päevas. Kontsern kuulub sajaprotsendiliselt Taani kapitalile. Taanis asub ettevõtte peakorter, üldjuhtimine, disaini- ja turundusosakonnad. Kõik ettevõtte tootmisüksused asuvad Eestis. FLEXA on Eestis alates 1994. aastast. Flexal on Eestis kaks tootmisüksust – Kadrinas ja Viru-Nigula vallas Vastal. Eesti tootmisüksused on koondatud äriühingu FLEXA EESTI AKTSIASELTS alla. Seisuga 31. detsember 2022 töötas Eesti üksustes kokku 148 töötajat. Ka paremal olevas infokastis olev käive kajastab vaid Eesti üksuse käivet. Viru-Nigula tehases on laohooned ja tootmishooned mööblitööstuse komponentide ja liimpuitkilbi ning mööbli tootmiseks ja pakendamiseks. Viru-Nigula tehas toodab valdavalt voodeid. Kadrinas paiknev tehas toodab kappe, kummuteid, riiuleid ja muid mööbliesemeid. Flexa Eesti toodab männipuidust ja puitkiudplaadist lastemööblit ning allhanke korras muud puidust mööblit. Mööblitööstus "About us". Vaadatud 27.09.2021. "Ettevõttest". Vaadatud 27.09.2021. "TAANLASTE FLEXAS SAAB TÖÖD LIGI 300 VIRULAST". Kuulutaja. 30. oktoober 2015. "Kontakt". Vaadatud 27.09.2021. "FLEXA EESTI AKTSIASELTS". teatmik.ee. Vaadatud 1.06.2022. "2022. aasta majandusaasta aruanne". 26. juuni 2023. Vaadatud 8.07.2023.
Iona

Iona (inglise; gaeli Ì Chaluim Chille) on saar Šotimaal Sise-Hebriidides. Seal elab 175 inimest. 563. aastal asutas iiri munk Columba saarel kloostri, millst sai alguse ristiusu levik Šotimaal ja Põhja-Inglismaal. Saarele on maetud mitmed Šotimaa kuningad.  Iona – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Iona saar Iona kogudus
Naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes on iga-aastased maailmameistrivõistlused naistele rahvusvahelises kabes. Naiste maailmameistrivõistluste pidamist alustati 1973. aasta Suhkruturniiri raames ning kuni 1977. aastani toimusidki need võistlused koos. Edukaimaks naiskabetajaks on osutunud Minskis sündinud, kuid 1989. aastast Riias elav Zoja Golubeva, kes on jõudnud koguni 15 maailmameistritiitlini.
Valgevene president

Valgevene president on Valgevene riigipea. Presidendi institutsioon loodi 1994. aastal vastu võetud põhiseadusega. 1994. aastal valiti presidendiks Aljaksandr Lukašenka. Presidendi ametlik residents on 2013. aastal valminud Iseseisvuse palee. Valgevene presidendi koduleht
Gutni keel

Gutni keel on keel, mida kõneldi Rootsi saarel Ojamaal. Seda kasutati kuni hilise keskajani ka kirjakeelena. Tänapäeval eksisteerib keel suhtluskeelena, kuid see on niivõrd segunenud rootsi keelega, et seda peetakse rootsi keele murdeks. Murdel eristatakse mitut varianti. Rootsi võimud ei tunnista gutni keelt vähemuskeelena. Vanagutni keel
Kosmonosy

Kosmonosy (saksa keeles Kosmanos) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Mladá Boleslavi ringkonnas. Kosmonosy asub Mladá Boleslavi kesklinnast umbes 3 km põhjakirdes ja Prahast ligikaudu 53 km kirdes. Asulat on esmamainitud 1186. aastal. Kosmonosy sai alevi staatuse 1868. aastal ja linnaõigused 1913. aastal. 1947. aastal ühendati Kosmonosy lähedal asuva Mladá Boleslavi linnaga, kuid 1954. aastal sai jälle iseseisvaks linnaks. 1974. aastal ühendati Kosmonosy teist korda Mladá Boleslaviga, kuid sai 1990. aastal iseseisva linna staatuse tagasi. Kosmonosy olulisemad vaatamisväärsused on aastatel 1571–1580 ehitatud renessanss-stiilis loss, barokk-stiilis Püha Risti kirik koos endise kloostrihoonega ja aastatel 1702–1708 rajatud Loreta palverännakukoht. Kosmonosys asub 1869. aastal avatud psühhiaatriahaigla. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Historie Město Kosmonosy Kosmonosy Infocentrum Mladá Boleslav Základní mezníky vývoje PN Kosmonosy Psychiatrická nemocnice Kosmonosy
Põhiplaan

Põhiplaan on kahemõõtmeline kujutis - ehitusplaan, joonistus või skeem - mis kujutab ehitise rõhtset läbilõiget, harilikult esimese korruse kõrguselt. Põhiplaan annab ülevaate hoone osade, nagu seinad, ruumijaotus, uste ja akende kohad jm, horisontaalsest paigutusest. Väikese ühepereelamu põhiplaan Karavanserai põhiplaan Vana-Kreeka templite tüübid põhiplaani alusel Ühtses kõrggooti stiilis Amiensi katedraali põhiplaan Rohkete ümber- ja juurdeehitistega Frankfurdi St. Leonhardi kiriku põhiplaan Mitme üksteisele ajaliselt järgnenud ehitise põhiplaanid koos: Circus Neronis, esialgne ja praegune Püha Peetruse basiilika https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=p%C3%B5hiplaan&F=M https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/p%C3%B5hiplaan/1[alaline kõdulink]
Arras-Nordi kanton

Arras-Nordi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. See koosnes neljast vallast, mis kuuluvad 2015. aastast Arrasi 2. kantonisse. Kanton koosnes neljast vallast: Arras Athies Saint-Laurent-Blangy Saint-Nicolas
Horažďovice

Horažďovice (saksa keeles Horaschdowitz) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Klatovy ringkonnas. Horažďovice asub Otava jõe ääres, Klatovyst umbes 30 km idakagus ja Plzeňist ligikaudu 52 km lõunakagus. Horažďovice paikneb merepinnast 427 meetri kõrgusel. Kindlus ehitati Horažďovicesse 13. sajandil. Linnaõigused sai Horažďovice 1292. aastal. Horažďovice vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Horažďovice Místopisný průvodce po České Republice Horažďovice: perla Otavy ŠumavaNet Horažďovice : právní ochrana Národní památkový ústav. Památkový katalog. Vaadatud 24. juuni 2023
Arrasi 2. kanton

Arrasi 2. kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Arras. See koosneb järgmistest valdadest: Arras (osaliselt) Athies Bailleul-Sir-Berthoult Fampoux Farbus Feuchy Gavrelle Monchy-le-Preux Saint-Laurent-Blangy Saint-Nicolas Thélus Willerval Populations légales 2021