laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jeruusalemma Sõltumatu Militaarne Templiordu

Jeruusalemma Sõltumatu Militaarne Templiordu (ladina keeles Ordo Supremus Militaris Templi Hierosolymitani; lühend OSMTH) on rahvusvaheline vabaühendus. Ordu asutas 1804. aastal Bernard-Raymond Fabré-Palaprat. Alates 2020. aastast on ordu suurmeister endine Ameerika Ühendriikide maaväe kindral Ronald S. Mangum. 2002. aastal anti OSMTH-le nõuandev eristaatus ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu juures. Sovereign Military Order of the Temple of Jerusalem (OSMTH) OSMTH koduleht
Artur-Bernhard Upsi

Artur-Bernhard Upsi (sündinud 12. aprilll 1931 Virumaal Uhtnas – 19. aprill 2015 Rakvere) oli Eesti NSV partei-, riigi- ja majandustegelane. Artur Upsi lõpetas Rakvere keskkooli ja teenis 1949–1950 aastail Nõukogude armees, pärast ajateenistust 1950. aastast töötas ELKNÜ Virumaa Komitee instruktorina ja 1954. aastast ELKNÜ Rakvere Rajoonikomitee sekretärina, NLKP liige 1956. aastast, 1958. aastast Rakvere Rajooni TSN Täitevkomitee esimehe asetäitja. Alates 1959. aastast parteitööl, EKP Rakvere Rajoonikomitee teine sekretär, 1965. aastast EKP Keskkomitee partei organisatsioonilise töö osakonna inspektor ja 1969–1979 EKP Rakvere rajoonikomitee I sekretär, lõpetas NLKP Keskkomitee j.a. Kõrgema Parteikooli. 19. jaanuar 1979 – 1. septembrini 1989 EKP Keskkomitee põllumajandussekretär (EKP Keskkomitee põllumajandusosakonna juhataja oli Ilmar Kallas), EKP Keskkomitee büroo liige. Artur Upsi oli 1975–1980 Eesti NSV Ülemnõukogu VIII, IX, X ja XI koosseisu saadik. Pärast EKP Keskkomitee põllumajandussekretäri kohalt tagasiastumist, töötas Artur Upsi Tallinna Piimatoodete Kombinaadis ja Moe Piiritusetehases. Lenini orden, Oktoobrirevolutsiooni orden, Tööpunalipu orden, Rahvaste Sõpruse orden, orden “Austuse märk” Suri Artur Bernhard Upsi, Postimees, 23. aprill 2015 Artur-Bernhard Johannese p. Upsi, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 187 Silja Lättemäe, Artur Upsi – mees, kes rääkis välja Maalehe, Maaleht, 04.10.2012 EKP Keskkomitee sekretär Artur-Bernhard Upsi räägib põllumajandusplaanide täitmisest jooksva aasta I kvartalis ning ettetulnud probleemidest., arhiiv.err.ee, 12. aprill 1981 Silja Lättemäe, Artur Upsi – mees, kes rääkis välja Maalehe, Maaleht, 04.10.2012 Arturi aiad. Artur-Bernhard Upsi 12. IV 1931 – 19. IV 2015, Maaleht, 02.05.2015
Suvekolmnurk

Suvekolmnurk on põhjataeva asterism. Selle kujuteldava kolmnurga määravad tipud on Altair, Deeneb ja Veega, millest igaüks on oma tähtkuju eredaim täht (vastavalt Kotkas, Luik ja Lüüra). Suurim deklinatsioon on +45° ja madalaim +9°, mis tähendab, et neid kolme on näha kõikjalt põhjapoolkeral ja enamikul lõunapoolkeral. Kaks tähte Kotka ja Luige tähtkujudes tähistavad kotka pead ja luige saba, mis vaatavad ida poole ning moodustavad kolmnurga kõrguse. Kaks väikest tähtkuju, Nool ja Rebane, asuvad kolmnurga lõunaosas paikneva Kotka ning põhjaosas olevate Luige ja Lüüra vahel. "A complete guide to the Summer Triangle asterism". Sky at Night. Vaadatud 27. märtsil 2024. "Summer Triangle: Star pattern of the season". EarthSky. Vaadatud 27. märtsil 2024.
Asterism

Asterism on muster, mille moodustavad ühe või mitme tähtkuju tähed. Asterism võib olla mis tahes tuvastatud muster või tähtede rühm ja seetõttu on see üldisem mõiste kui 88 ametlikult määratletud tähtkuju. Asterism võib koosneda ühe või mitme tähtkuju tähtedest ning ametlikult ei ole asterism tähtkuju. Asterismid ulatuvad mõnest tähest koosnevatest lihtsatest kujunditest kuni keerukamate tähtede kogudeni, mis katavad suuri alasid taevast. Tähed ise võivad olla heledad palja silmaga vaadeldavad objektid või nõrgemad, isegi ainult teleskoobiga vaadeldavad, kuid üldiselt on nad kõik üksteisega sarnase heledusega. Asterismid on näiteks Suvekolmnurk ja Orioni vöö. "Asterisms". Constellation Guide. Vaadatud 27. märtsil 2024. "What's a constellation? What's an asterism?". EarthSky. Vaadatud 27. märtsil 2024.
Valter Udam

Valter Udam (26. august 1926 Vastse-Antsla vald, Urvaste kihelkond, Võrumaa – 26. märts 2001 Tallinn), oli Eesti NSV partei-, riigi- majandus- ja ühiskonnategelane. NLKP liige aastast 1952. Alates 1943. aastast, Eesti NSV-s majandus-, sotsiaal- ja poliitilisel tööl. Valga raudteejaama depoo üliõpilane, aastail 1944–1950 teenis Nõukogude armees, Teise maailmasõja osaline (major). Töötas Eesti LKNÜ Tallinna Linnakomitees, Tartu oblasti Võnnu MTJ-is, ELKNÜ Tartu rajoonikomitee I sekretär, EKP Vastseliina Rajoonikomitee osakonnajuhataja, lõpetas põllumajandustehnikumi ja EKP Keskkomitee Vabariikliku Parteikooli. EKP Vastseliina Rajoonikomitee sekretär, 1959–1963 EKP Võru rajoonikomitee I sekretär, EKP Keskkomitee organisatsiooni- ja parteitöö osakonna inspektor, 1970–1978, EKP Viljandi rajoonikomitee I sekretär, 1978–1988 EKP Pärnu rajoonikomitee I sekretär. NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi dekreediga 11. septembrist 1985 omistati talle sotsialistliku töö kangelase aunimetus Lenini ordeni ning sirbi ja vasara kuldmedaliga. Ta valiti Eesti NSV Ülemnõukogu VIII, IX, X, XI koosseisu saadikuks. 1986. aasta EKP XIX Kongressil valiti ta EKP Pärnu Rajoonikomitee I sekretärina EKP Keskkomitee liikmeks. Eesti iseseisvuse taastamise järel oli Valter Udam vabakutseline ajakirjanik. Valter Udam suri 26. märtsl 2001 Tallinnas liiklusõnnetuses. "Vastutus". Publitsistlik näidend kahes vaatuses. Tallinn: Perioodika, 1985, 56 lk, Loomingu Raamatukogu nr 27 "Taasiseseisvumise raske tee ehk Vene impeeriumi lagunemise algus". Ilo. 1993, 215 lk, ISBN 9985570103 "Talust taluni. Põllumajandus läbi aegade". Tallinn: Ilo, 1994, 204 lk, ISBN 9985570251 "Elust endast. Vastutus". Tallinn: Ilo, 1999, 286 lk, ISBN 9985572300 Удам Вальтер Янович, https://pamyat-naroda.ru Valter Jaani p. Udam, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. Eesti Raamat. Tallinn 1976, lk 186 Tallinnas hukkus vöötrajal Valter Udam. Postimees, 27. märts 2001 Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1981 - Lk 271 Удам Вальтер Янович Valter Udam elust endast. Õhtuleht, 28. detsember 1998
Paksusmasin

Paksusmasin on höövelpink, mis hööveldab puitu ühtlase paksuseni. Paksusmasin koosneb reguleeritavatest etteanderullidest ja spiraalsest lõikepeast. Spiraalse lõikepea külge on kinnitatud väikesed lõiketerad, mis hööveldavad puidu pinda. Materjali õige paksuse hööveldamiseks reguleeritakse tera vastavalt alla või ülespoole. William Woodworth ja Thomas E. Daniels leiutasid paksusmasinad 19. sajandil USA-s. William Woodwothi 1828. aastal leiutatud paksusmasin hööveldas laudu õhemaks, Thomas E. Danielsi 1834. aasta paksusmasin silus laua pinda. Paksusmasin töötab 4 etapis. Esimeses etapis sisestatakse laud või plaat masinas oleva höövli vahele. Laud või plaat liigub edasi masina lõiketera alla. Erinevatel mudelitel on erinev arv lõiketerasid.  Laud või plaat surutakse vastu siledat tasapinda, mis tagab stabiilse ja ühtlase hööveldamise. Masinast väljub soovitud paksusega materjal. Hööveldada tuleb mitmes etapis, korraga maksimaalselt 3 mm õhemaks. Paksusmasinat kasutakse puidutööstuses. Paksusmasinaid on erinevas suuruses. Paksusmasinaga hööveldamise eelis on tööprotsessi kiirendamine ning ühtlase paksuse tagamine kogu hööveldatava detaili ulatuses. Lisaks parandab paksusmasin töödeldavate pindade välimust. Detaililt on võimalik eemaldada kõik plekid ja vigastused. Paksusmasinaga hööveldamisel tuleb materjaliga olla ettevaatlik, kuna paksusmasinat valesti kasutades võib see kahjustada töödeldava detaili pinda. "Tihendamise (läbilaskevõime) masinad. Paksendamismasinad Ühepoolne paksusmasin sr 69". tcrim.ru. 2016. Vaadatud 16. aprill 2024. "…he was not the inventor of it; he first saw it among the Shaking Quakers…". Shaker Museum. 1. veebruar 2018. Vaadatud 9. aprill 2024. David, John (22. veebruar 2023). "What Does A Wood Planer Do? Learn How to Use a Wood Planer for Perfect Results". Landmark tools. Vaadatud 03.03.2024. "Thickness planer". Universityof Waterloo. Originaali arhiivikoopia seisuga 9.04.2024. Vaadatud 09.04.2024.
Quba Mêrê Dîwanê

Quba Mêrê Dîwanê on maailma suurim jeziidi tempel. See asub Armeenias Aknalitšis külas Armaviri maakonnas, kus jeziidid on suurim vähemus. Aknalitši küla asub Armeenia pealinnast Jerevanist 35 kilomeetrit läänes. Tempel avati 2019. aasta septembris ning avamistseremooniast võtsid osa Armeenia asepeaminister ja teised Armeenia ametiisikud. Tempel on 25 meetri kõrgune ja koosneb seitsmest kuplist, mis ümbritsevad keskmist kaarkatust ning seal on seminar ja muuseum. Tempel on pühendatud ingel Melek Tausile ja jeziidi teoloogia seitsmele inglile. Kõrgeim kuppel ja ülejäänud seitse ümbritsevat sümboliseerivad ingleid ja on kaunistatud kuldsete päikestega. Templi disain on tugevalt inspireeritud Põhja-Iraagis asuvast Lalishist, jeziidide pühamast templist ja palverännakute sihtpaigast. Templi kõrval asub jeziidi kalmistu. Templi vastas asuvas ausambapargis on Nobeli preemia laureaadi Nadia Muradi ausammas, 1880. aastate lõpus Osmanite vastu võidelnud Armeenia sõjaväeülema Andranik Ozanjani ausammas ja jeziidi päikesega põimunud Armeenia apostellik rist, mis tähistab usulist harmooniat. Venemaal elava Armeenia jeziidi Mirza Sloiani rahastatud Quba Mêrê Dîwanê ehitati vaid mõne meetri kaugusele Ziaratist, Armeenia esimesest jeziidi templist, mis rajati 2012. aastal Templi on kujundanud Artak Ghulyan, üks Armeenia viljakamaid religioossete hoonete arhitekte. Jeziidid on Armeenia üks suurimaid etnilisi vähemusi, kes järgivad iidset monoteistlikku usku, millel on sarnasusi kristluse, hinduismi, judaismi, sufismi ja zoroastrismiga ning ka Iraani paganluse elemente. Armeenia rahvaloenduse andmetel elas Armeenias 2011. aastal 35 000 jeziidi. "World's Largest Yezidi Temple Opens in Armenia". Massis Post. 30. september 2019. Bardi, Ariel Sophia (11. november 2019). "Inside the world's biggest Yazidi temple in Armenia". Al Jazeera. Chapple, Amos (3. oktoober 2019). "Proud As A Peacock: Armenia's New Yazidi Temple Draws Attention And Awe". Radio Free Europe Radio Liberty. Vaadatud 20. novembril 2020. Sanders, Mija A (august 2019). "Yezidis in ancient India, or Indians in ancient Mesopotamia?: Re-imagining Ancient Yezidi Origins". Journal of Ethnic and Cultural Studies. Vaadatud 7. novembril 2020. Cogan, Killian (12. september 2016). "History repeating: Yazidis find haven once more in Caucasus". AlAraby. Sherwood, Harriet (25. juuli 2016). "World's largest Yazidi temple under construction in Armenia". The Guardian.
Sulamistemperatuur

Sulamistemperatuur ehk sulamispunkt (ka sulamistäpp) on aine temperatuur, mille saavutades hakkab aine sulama või tahkuma. Kui aine on tahkes olekus, algab sulamine, kui aine on vedelas olekus, algab tahkumine. Temperatuuri langedes võib siiski esineda allajahtumine, tahked ained aga üle ei kuumene. Lahused külmuvad alati madalamal temperatuuril kui vastavad puhtad ained. Näiteks soolase merevee külmumispunkt on madalam kui 0 °C. Kõigil ainetel ei ole kindlat sulamistemperatuuri. Amorfsed ained pehmenevad kuumutamisel. Nende täpset sulamispunkti pole kristallstruktuuri puudumise tõttu võimalik määrata. Sulamise või tahkumise käigus aine temperatuur ei muutu. Energia kulub kas olemasolevate sidemete lõhkumisele või vabaneb uute tekkimisel. Soojust, mis faasimuutuse käigus eraldub või neeldub, nimetatakse latentseks soojuseks. Agregaatolek
1985. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXXI NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Harkivis 1985. aastal. 1953. aastal oli just Harkovis peetud esimene üleliiduline treeningturniir rahvusvahelises kabes, mis oli sisuliselt mitteametlik NSV Liidu tšempionaat, 16 aastat hiljem (1969) selgitati seal ka NSV Liidu meistreid. Nüüd siis veel 16 aastat hiljem koguneti taas Harkovisse. Koduseinad aitasid sedavõrd, et koguni kolmikvõit läks Ukrainasse. Võitis Donetski suurmeister Nikolai Mištšanski, järgnesid Harkovi enda mängija Vadim Virnõi ning kiievlane Rostislav Leštšinski.
Hermann von Brevern

Hermann von Brevern on mitme Breverni aadlisuguvõsa liikme nimi: Hermann von Brevern (1663−1721), tõeline riiginõunik, Riia õuekohtu viitsepresident, Liivi-, Eesti- ja Soome asjade justiitskolleegiumi 1. viitsepresident Hermann von Brevern (1698−1741), Riia raehärra Hermann Christoph von Brevern (1744−1815), Venemaa keisririigi sõjaväelane (major), Eestimaa maanõunik
Alexander von Brevern

Alexander von Brevern on mitme Breverni aadlisuguvõsa liikme nimi: Alexander Johann von Brevern (1801−1850), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor) Alexander von Brevern (1834−1886), magister, Harjumaa kreisisaadik
Quang Nam FC

Quang Nam FC on Vietnami jalgpalliklubi, mis tegutseb Quảng Nami provintsis Tam Kỳ linnas. Hooajal 2023–2024 mängis Quang Nam Vietnami kõrgliigas. Meeskonna koduväljak on Tam Kỳ staadion. Liiga V.League 1: Võitja: 2017 V.League 2: Võitja: 2013, 2023 Teine liiga: Võitja: 2003, 2008 Karikas Vietnami superkarikas: Võitja: 2017 Vietnami jalgpalli karikavõistlused: Teine koht: 2019
Armeenia rubla

Armeenia rubla (armeenia keeles ռուբլի, vene keeles рубль) oli aastatel 1919–1923 Esimese Armeenia Vabariigi ja Armeenia Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi iseseisev valuuta. See asendas esimese Taga-Kaukaasia rubla ja asendati teise Taga-Kaukaasia rublaga pärast seda, kui Armeenia sai Taga-Kaukaasia SFNV osaks. Rubla alajaotisi ei emiteeritud ja valuuta eksisteeris ainult pangatähtedena. Armeenia Esimene Vabariik andis välja ajutised tšekid nimiväärtustes 5, 10, 25, 50, 100, 250, 500, 1000, 5000 ja 10 000 rubla. Enamik oli üsna kehvasti trükitud peamiselt venekeelse tekstiga. Siiski trükkis Suurbritannia firma Waterlow and Sons Ltd kolm pangatähte nimiväärtusega 50, 100 ja 250 rubla. Pangatähed kujundasid kunstnikud Arshak Fetvadjian ja Hakob Kojoyan. Neid tähti kaunistavad armeenia-, prantsuse- ja venekeelsed tekstid. Armeenia NSV andis välja nimiväärtusi vahemikus 5000, 10 000, 25 000, 100 000, 500 000, 1 000 000 ja 5 000 000 rubla. Nendel tähtedel olid armeenia- ja venekeelsed tekstid koos kommunistlike loosungitega erinevates keeltes rahatähe tagaküljel. Armeenia dramm Linzmayer, Owen (2013). "Armenia". The Banknote Book. San Francisco, CA: www.BanknoteNews.com.
Müürisepp

Müürisepp on eesti perekonnanimi. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Müürisepp 189 inimesel: 93 mehel ja 96 naisel. Perekonnanimede levikult oli Müürisepp meeste puhul 914. kohal ja naiste puhul 984. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Müürisepp vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,40. Nimi oli kõige sagedasem Lääne maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 4,36 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Eesti maakondade (v.a. Tartumaa ja Võrumaa) eri kihelkondade erinevates mõisavaldades 21 korral nimeks Mürisepp, Mirisepp ja Murisepp (normaliseeritult Müürisepp). Karl Müürisepp (1907–1996), eesti mäeinsener ja geoloog Mart Müürisepp (1991–), eesti näitleja Merje Müürisepp (1975–), eesti arhitekt Statistikaamet: Nimede statistika. Müürisepp. Vaadatud 28. märts 2024. Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Müürisepp. Müürisepp statistikaameti andmebaasis
Peter von Brevern

Peter von Brevern on mitme Breverni aadlisuguvõsa liikme nimi: Peter von Brevern (1711−1756), tõeline riiginõunik, Eestimaa rüütelkonna sekretär Peter von Brevern (1745−1812), Venemaa keisririigi sõjaväelane (porutšik), Eestimaa maanõunik Peter Georg August von Brevern (1773−1847), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)
Mälberg

Mälberg on perekonnanimi. Rootsis oli perekonnanime Mälberg kandjaid 2014. aastal 67 isikut. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mälberg 46 inimesel: 24 mehel ja 22 naisel. Perekonnanimede levikult oli Mälberg meeste puhul 5058. kohal ja naiste puhul 6141. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Mälberg vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,86. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 6,63 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale Võrumaal Räpina kihelkonna Ruusa mõisavallas nimeks Mälberg. Nimede eestistamisel loobuti perekonnanimest Mälberg aastatel 1936–1940 seitsmel korral isikute poolt, kes võtsid uueks nimeks Maigre (3), Mäleto (3) ja Mälpere. Elle Mälberg (1907–2015), eesti pikaealine Kalle Mälberg (1948–), eesti filmirežissöör ja saatejuht Meelis Mälberg (1970–), Eesti poliitik Miko Mälberg (1985–), eesti ujuja Tiina Mälberg (1970–), eesti näitleja Mälberg Surnames. Vaadatud 28. märts 2024. Statistikaamet: Nimede statistika. Mälberg. Vaadatud 28. märts 2024. Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Mälberg. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Mälberg. Mälberg statistikaameti andmebaasis
Siemowit

Siemowit (ka Ziemowit) oli Gallus Anonymuse kroonikate järgi Piasti ja Rzepicha poeg. Teda peetakse Piastide dünastia esimeseks valitsejaks. Temast sai polaanide hertsog 9. sajandil pärast seda, kui tema isa Piast, Chościsko poeg, keeldus asumast legendaarse hertsog Popieli kohale. Veetše valis uueks hertsogiks Siemowiti. Populaarse legendi järgi sõid hiired Popieli tema Gopło järves asuvas tornis. Ainus mainimine Siemowitist koos tema poja Lesteki ja pojapoja Siemomysłiga on Gallus Anonymuse keskaegses kroonikas. Siemowiti lapselapselaps Mieszko I oli Poola esimene kristlik valitseja. K. Jasiński, Rodowód pierwszych Piastów, p. 47. Janusz Roszko (1980). Kolebka Siemowita. Iskry. Lk 170. ISBN 978-83-207-0090-9. Vaadatud 29. veebruaril 2012. Jan Bondeson (2000). Two-Headed Boy, and Other Medical Marvels. Cornell University Press. Lk 91–2. ISBN 978-0-8014-8958-7.
Lestek

Lestek (ka Leszek, Lestko) oli polaanide teine hertsog ja Siemowiti poeg, sündinud u. 870–880, mainitud vanimas Poola kroonikas Gesta principum Polonorum, autor Gallus Anonymus. Polaanide hertsogid olid Poola esimese ajaloolise Piasti dünastia alus. Lesteki ajaloolisuses ei kahelnud esialgu keegi. 19. sajandi teisel poolel hakati aga tema olemasolus kahtlema. Küsimus lahenes tänu Henryk Łowmiański artiklile, milles ta pooldas Gallus Anonymuse aruande usaldusväärsust ja seega ka Mieszko I kolme otsese eelkäija ajaloolisust. See seisukoht on Poola ajalookirjutuses domineeriv. Tema nime päritolu pole teada, kuid selle võib tuletada vana poola sõnast lście, mis tähendab "kaval". Arvatakse, et see on deminutiiv slaavi nimest Lścimir või Lścisław. Lesteki naiste või abikaasade arv ja olemasolu pole teada. Stanisław Zakrzewski teooria väidab, et Lestek (või Lestko) võis olla abielus Moraavia printsessiga. Teine teooria (tuletatud ühe 14. sajandi Belgia krooniku kirjeldustest) on see, et Lesteki naine võis olla Saksi printsess ja neil oli poeg Ewraker, hilisem Liège'i piiskop. Lestko poeg Siemomysł oli järgmine Poola riigi valitseja ning tema pojapoeg Mieszko I Poola esimene kristlik valitseja. Łowmiański, Henryk (1962). Dynastia Piastów we wczesnym średniowieczu(poola keeles). Poznań: Wydawnictwo PTPN. OCLC 749570930.
Ernst-Kirchweger-Haus

Ernst-Kirchweger-Haus (EKH) on isemajandav sotsiaalkeskus Viini 10. ringkonnas Favoritenis. See skvotiti 1990. aastal ja legaliseeriti 2008. aastal. Projekt on saanud Ernst Kirchwegeri nime. Hoone võeti üle 23. juunil 1990 ja sellest sai isemajandav sotsiaalkeskus, mis võõrustas migrante ja pagulasi, infopoodi, kogukonna tegevusi ja poliitilisi rühmitusi. Skvotterid, kes kirjeldasid EKH-d kui "rahvusvahelist, multikultuurset, antifašistliku keskust", andsid hoonele nime Ernst Kirchwegeri järgi. Ta oli endine koonduslaagri vang ja antifašistliku vastupanu liige, kelle tappis 1965. aastal parempoolne meeleavaldaja endise Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei liikme Taras Borodajkewyczi vastu toimunud meeleavaldusel. 2004. aastal müüs majaomanik (Austria Kommunistlik Partei) EKH kinnisvarafirmale ning elanikke ähvardas väljatõstmine, kuna uueks omanikuks oli endine paremäärmuslane. Pärast pikka võitlust paljude protestide ja aktsioonidega ostis Viini omavalitsusega tihedaid kontakte omav ettevõte 2005. aasta juulis hoone Väljatõstmise oht läks mööda ja 2008. aastal sõlmiti üürileping. 2020. aasta juunis ründas Türgi paremäärmuslik rühmitus Hallid Hundid feministlikku meeleavaldust naiste kohtlemise vastu Austrias ja Türgis, mille korraldas EKH-s asuv kurdi naiste organisatsioon. Vastuseks korraldasid antifašistid järgmisel päeval vastumeeleavalduse ja selle tulemusena ründasid 200-300 neofašisti EKH maja, loopides kive, pudeleid ja süütepomme. Olukord tekitas seejärel diplomaatilise intsidendi Austria ja Türgi vahel, kus Türgi suursaadik kutsuti välisministeeriumisse. Foltin, Robert (2014). "Squatting and Autonomous Action in Vienna 1976-2012". Katzeff, Ask; van Hoogenhuijze, Leendert; van der Steen, Bart (toim-d). The City Is Ours: Squatting and Autonomous Movements in Europe from the 1970s to the Present (inglise). PM Press. ISBN 978-1604866834. "Summary of protests and actions in support for the EKH (english)". Indymedia. Austria. 22. märts 2005. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. oktoober 2005. Vaadatud 3. aprillil 2019. Arslan, Zeynep. "What's behind the attacks of the "Grey Wolves" in Vienna". Beyond Europe. Austrian Mosaik. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. mai 2023. Vaadatud 12. juulil 2020. Gaigg, Vanessa (29. juuni 2020). "Nach Demos in Favoriten: Türkei lud Österreichs Botschafter ins Außenministerium [After demos in Favoriten: Austria invites Turkish ambassador to Foreign Ministry]". Der Standard (Austria saksa). Vaadatud 12. juulil 2020.
Weinburg

Weinburg on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Wilhelmsburg (Alam-Austria)

Wilhelmsburg on linn (Stadtgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Wölbling

Wölbling on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Wolfsgraben

Wolfsgraben on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Perschling

Perschling on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Riikliku Julgeoleku Nõukogu

Riikliku Julgeoleku Nõukogu (National Security Council, lühend NSC) on Ameerika Ühendriikide presidendi peamine nõukogu, kus arutatakse riikliku julgeoleku ja välispoliitika küsimusi. Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu