laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gaia Vince

Gaia Vince (sündinud 1973 või 1974) on Briti ajakirjanik ja teaduskirjanik, kes esimese naisena pälvis Londoni Kuningliku Seltsi maineka teadusraamatu auhinna. Ta on õppinud King's College Londonis keemiat ja Bordeaux' Ülikoolis projekteerimist. Saanud magistrikraadi projekteerimises. Vince on olnud ajakirja Nature Climate Change toimetaja, ajakirja Nature uudistetoimetaja ja New Scientisti veebitoimetaja. Ta on teinud kaastööd väljaannetele The Guardian, The Times, Science, Scientific American, Australian Geographic ja Australian; ta kirjutab BBC Online'ile rubriiki "Smart Planet", teeb BBC-le raadiosaateid ja kirjutab Channel 4-le dokumentaalsarjade stsenaariume. 2016. aastal müüs Vince avalikul oksjonil maha oma teise raamatu "Cultural Being: The Science of our History" ('Kultuuriline olemus. Meie ajaloo teadus') käsikirja kirjastamisõigused kuuekohalise summa eest. Vince'il on Suurbritannia ja Austraalia kodakondsus. 2015 – Kuningliku seltsi teadusraamatu auhind ("Adventures in the Anthropocene") 2014 – Adventures in the Anthropocene: A Journey to the Heart of the Planet We Made, Chatto & Windus 2016 – Cultural Being: The Science of our History, Penguin 2017 – Seiklused antropotseenis. Retk inimese kujundatud planeedi südamesse. Tõlkinud Mari Arumäe ja Kristiina Raudsepp. Tallinn: Argo, 364 lk, ISBN 978-9949607280 [1] Penguin Press strikes six-figure deal to publish scientist Gaia Vince. thebookseller.com Koduleht Gaia Vince. "Seiklused antropotseenis". Sissejuhatus. argokirjastus.ee
Talila

Talila on küla Saaremaa vallas Saare maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jaunāmuiža (Hopa vald)

Jaunāmuiža (ka Jaunā muiža või Jaunomuiža) on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 107 meetri kõrgusel maantee A2 ääres ja jääb valla keskusest Hopast 4 ning Riiast 173 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Vietvārdu datubāze
Žagatas (Hopa vald)

Žagatas (kohalikus murdes Žogotas) on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 113 meetri kõrgusel maantee A2 ääres ja jääb valla keskusest Hopast 13 ning Riiast 185 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Vietvārdu datubāze
Žogotas

Žogotas on mitme asula murdekeelne nimi Lätis: Žogotas on küla Kalncempji vallas; Žogotas on küla Hopa vallas;
Vēveri (Hopa vald)

Vēveri (kohalikus murdes Vieveri) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 82 meetri kõrgusel valla põhjaosas ja jääb valla keskusest Hopast 3 ning Riiast 180 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Kõlas kasvav Skripji – Jāki tuulepesaga kuusk on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Tornimäe (Saaremaa)

Tornimäe on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Tornimäel asus enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal Pöide valla halduskeskus. Külas tegutseb Tornimäe rahvamaja ja Tornimäe raamatukogu. Naaberkülas (Kärneri) tegutseb Tornimäe Põhikool. Kohalik ettevõte ehitab Tornimäel alumiiniumist väikelaevasid. Külas asub Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise õigeusu kirik. Külas on leitud 7.-8. sajandist pärit Tornimäe kindlustatud asula koht. Tornimäelt pärit mehe järgi on nime saanud Tallinna Kesklinna Tornimäe piirkond. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kertu Kalmus. Alunaut sai märkimisväärse tehinguga edukalt ühele poole. Saarte Hääl, 12. detsember 2013 Friedrich Kruse: Necrolivonica., Dorpat 1842, (Tab. 62., Bauerberge (Ma-lin) auf den Inseln Mohne und Ösel - Torni Mäggi, Pilt) Aare Laine, "Pöide valla taidlustegevus saab haridusseltsi juubeliks kaante vahele", Oma Saar 2. märts 2009
Dauškāni

Dauškāni (vanadel kaartidel ka Daukšani) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 100 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Hopast 2 ning Riiast 179 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Külas kasvavad tamm ja Dzenīši pajud on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Grūbe

Grūbe (kohalikus murdes Groube) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 107 meetri kõrgusel maantee A2 ääres ja Vaidva jõe kaldal. Grūbe jääb valla keskusest Hopast 8 ja Riiast 181 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad Robežnieki ja Grūbe bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Sealne dolomiidipaljand on looduskaitse all. Grūbe paljandi kohal oli Vaidava jõel 2,5 meetri kõrgune kärestik, mille juurde XIX sajandil rajati vesiveski. XX sajandi alguses ehitati veski juurde veel saekaater ja paberivabrik. Grūbe kujunes nõnda piirkonna suurimaks tööstuskeskuseks, sealsetes ettevõtetes töötas üle 80 töölise. Teise maailmasõja ajal sealsed vabrikud hävisid. 1951. aastal rajati jõele pais, mis käitas kuni 1972. aastani hüdroelektrijaama. 1998. aastal avati elektrijaam moderniseeritud kujul taas. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Grūbes HES apkārtne
Kalpaki

Kalpaki on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 112 meetri kõrgusel maantee A2 ääres ja jääb valla keskusest Hopast 4 ning Riiast 174 kilomeetri kaugusele. Külas asub Ceļumāja bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Autotransporta direcija
Lipski

Lipski on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 99 meetri kõrgusel valla keskosas ja jääb valla keskusest Hopast 2 ning Riiast 179 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Vietvārdu datubāze
Peļļi

Peļļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 183 meetri kõrgusel valla kaguosas ja jääb valla keskusest Hopast 18 ning Riiast 190 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Vietvārdu datubāze
Ula (Saaremaa)

Ula on küla Saaremaa vallas Saare maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rumpāni

Rumpāni on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 118 meetri kõrgusel valla idaosas maantee A2 ääres ja Vaidava jõe kaldal. Rumpāni jääb valla keskusest Hopast 10 ja Riiast 182 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Vietvārdu datubāze
Rušķi

Rušķi on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 132 meetri kõrgusel valla idaosas maantee A2 ääres ja jääb valla nkeskusest Hopast 10 ja Riiast 182 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Vietvārdu datubāze
Uskani

Uskani on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 97 meetri kõrgusel valla lääneosas ja jääb valla keskusest Hopast 2 ja Riiast 177 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Külas asub Arodskola bussipeatus. Külas kasvab looduskaitsealune Uskani pärn, ka asub seal kaitstav Hopa dolomiidipaljand. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Žubes

Žubes on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 106 meetri kõrgusel valla kaguosas maantee A2 lähistel ja jääb valla keskusest Hopast 12 ja Riiast 174 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda. Vietvārdu datubāze
Porta Westfalica (kuristik)

Porta Westfalica, ka Vestfaleni lõhe, on kuristik ja läbimurdeorg, kus Weseri jõgi kulgeb läbi Wieheni aheliku (läänes) ja Wesergebirge (Weserberglandi osa) (idas) vahelise lõhe. See paikneb Minden-Lübbecke kreisis Nordrhein-Westfalenis Saksamaal. 1973. aastast on Porta Westfalica ka linna nimi, mis loodi 15 kuristikku ümbritseva küla ühendamise teel. 2006. aastast on see rahvuslik geotoop. Nimi "Porta Westfalica" on ladinakeelne mõiste "Vestfaleni värav". Põhjast tulles on kuristik sissepääsuks Vestfaleni piirkonda. Vaatamata oma ladina nimele ei mõeldud mõistet välja Rooma aegadel, vaid õpetlaste poolt 19. sajandil. Kõrgel kuristiku kohal läänepoolsel küljel on suur kuuekülgne kiviehitis, mis paistab kaugele; see on keiser Wilhelmi monument, püstitatud Saksa keisri Wilhelm I auks ja pühendatud 1896. aastal.
Roly Bonevacia

Roly Bonevacia (õieti Rolieny Bonevacia; sündinud 8. oktoobril 1991 Lelystadis) on Curaçao päritolu Hollandi jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al-Faisaly ja Curaçao jalgpallikoondises. Ta alustas karjääri Hollandis Amsterdami Ajaxis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2001. aastal. Ainsal korral mängis ta Ajaxi põhimeeskonnaga Hollandi kõrgliigas 2010. aasta augustis. Hooajal 2011–12 mängis ta laenul Hollandi kõrgliiga klubis NAC Breda ning seejärel kaks hooaega Rodas. 2014. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Austraalia kõrgliigas mängiva Wellington Phoenixiga. Wellington Phoenixis mängis ta aga kokku koguni kolm hooaega ja valiti hooajal 2015–16 Austraalia kõrgliiga sümboolsesse koosseisu. Aastatel 2017–2019 mängis ta Austraalia kõrgliigas Western Sydney Wanderersi meeskonnas. 2019. aasta mais liitus ta Al-Faisalyga. Bonevacia kuulus mitmel korral Hollandi noortekoondistesse. Kuna tema vanemad on pärit Curaçaolt, saab ta esindada Curaçao jalgpallikoondist. Ta tegi Curaçao jalgpallikoondises debüüdi 5. juunil 2019 mängus India vastu ning lõi selles mängus ka värava. "Phoenix Sign Ajax Academy Graduate". Football Federation Australia. 25.7.2014. Vaadatud 14.2.2019 "Wanderers land Bonevacia, Risdon and Thwaite". Western Sydney Wanderers. 16.5.2017. Vaadatud 14.2.2019
Daniel Murillo

Daniel Rose Murillo (sündinud 21. novembril 1982 Bell Gardensis California osariigis) on Ameerika Ühendriikide rokkmuusik. Murillo asutas California osariigis Victorville'is post-hardcore bändi Lorene Drive koos sõpradega oma keskkoolis, kus ta oli laulja ja bassist. Selle tulemusel tõi ta välja Euroopa Liidu Savani Super Pursuit Mode ja Out Alive, samuti ainus seni levinud album "Romantic Wealth". Pärast seda, kui senine ansambel 2009. aastal lagunes, oli ta 2010. aastal uus laulja Hollywood Undeadis, kes viskasid oma bändist oma eelmise esimehe Deuce'i välja. Temaga ilmusid albumid "American tragedy" (2011), "Notes from the underground" (2013), "Day of the dead" (2015) ja "V" (2017). Alates 2012. aastast on Lorene Drive taas aktiivne ning Murillo on sellest ajast alates mõlemas ansamblis mänginud. Lorene Drive'iga Lorene Drive Hollywood Undeadiga 2011: American Tragedy 2013: Notes from the Underground 2015: Day of the Dead 2017: Five (V)
Andrea Wulf

Andrea Wulf (sündinud 1972 New Delhis Indias) on Briti publitsist ja teaduskirjanik. Ta sündis Indias, kasvas üles Saksamaal Hamburgis ja elab praegu Londonis, kus õppis Royal College of Artis disaini ajalugu. Õpitud erialal ta ei tööta ja elatist teenib kirjutamisega. Ta on teinud kaastööd väljaannetele The Guardian, Los Angeles Times, Financial Times, Wall Street Journal, Atlantic, New York Times jt. Lisaks esineb ta sageli kutsutud külalisena raadios ja televisioonis ning peab loenguid üle maailma. Tema 2015. aastal ilmunud menuk "Looduse leiutamine" võitis palju auhindu ja on välja antud 24 riigis. 2015 – Costa raamatuauhind kategoorias "Biograafia" ("The Invention of Nature") 2015 – Los Angeles Timesi raamatuauhind kategoorias "Teadus ja tehnoloogia" ("The Invention of Nature") 2016 – Kuningliku seltsi teadusraamatu auhind ("The Invention of Nature") 2016 – Kuningliku Geograafiaseltsi Nessi auhind (geograafia ajaloo populariseerimise eest raamatu "The Invention of Nature" kaudu) 2018 – valiti Kuningliku Kirjandusseltsi liikmeks (fellow) 2005 – This Other Eden: Seven Great Gardens and 300 Years of English History, Little, Brown, ISBN 978-0316725804 2008 – The Brother Gardeners: A Generation of Gentlemen Naturalists and the Birth of an Obsession, Vintage Books, ISBN 978-0307454751 2012 – Founding Gardeners: The Revolutionary Generation, Nature, and the Shaping of the American Nation, Knopf Doubleday, ISBN 978-0307390684 2012 – Chasing Venus: the Race to Measure the Heavens, ISBN 978-0307958617 2015 – The Invention of Nature: How Alexander Von Humboldt Revolutionized Our World, Hodder And Stoughton Limited, ISBN 978-1848548985 2017 – Looduse leiutamine. Alexander von Humboldti uus maailm. 1. raamat. Tõlkinud Indrek Rohtmets. Sari "Maailm ja mõnda", kirjastus Ajakirjade Kirjastus, ISBN 978-9949393596 [1] 2017 – Looduse leiutamine. Alexander von Humboldti uus maailm. 2. raamat. Tõlkinud Anu Põldsam. Sari "Maailm ja mõnda", kirjastus Hea Lugu, ISBN 978-9949589876 Andrea Wulf. umt.edu Andrea Wulf. rsliterature.org Andrea Wulfi koduleht Esri 2016 UC: Andrea Wulf Keynote. youtube.com, 22. november 2016 Books by Andrea Wulf. thriftbooks.com
Mihkel Melesk

Mihkel Melesk (3. märts (vkj)/ 15. märts 1864 Võisiku vald, Kolga-Jaani kihelkond – 1. jaanuar 1951) oli eesti õpetaja ja koolijuht. Õppis Nõmavere algkoolis ja Põltsamaa kihelkonnas ning omandas Tartus õpetajakutse. Töötas aasta Elistvere algkoolis, aasta Rutikvere algkoolis ja aasta Kõpus. Alates 1887. aastast kuni pensionile minekuni oli ta Pajusi vallas üle 40 aasta Lahavere algkooli õpetaja ja juhataja. 27. oktoobril 1929. aastal tähistas Mihkel Melesk Lahavere algkoolis oma 45-aastast kooliõpetajana töötamise juubelit. Sel puhul õnnitles teda telefoni teel haridusminister Jaan Hünerson ning teatas, et Meleskile on määratud autasuks 20 000 senti. 1932. aasta sügisel läks ta pärast 47 aastat õpetajana töötamist pensionile. Mihkel Melesk maeti 14. jaanuaril 1951 Põltsamaa uuele kalmistule. "Mihkel Melesk 80 aastane". Sakala (1878–1940). 15. märts 1944. Vaadatud 14.02.2019. "JÕGEVAMAAGA SEOTUD TÄHTPÄEVI 2019. AASTAL". Põltsamaa Raamatukogu. Vaadatud 5. jaanuaril 2024. "Mihkel Melesk 45 aastat koolipõllul". Päewaleht. 30. oktoober 1929. Vaadatud 14.02.2019. "Ringi ümber kodumaa. 47 aastat õpetajaks". Postimees (Tartu : 1886–1944). 24. august 1932. Vaadatud 14.02.2019. "Põltsamaa linna kalmistu, Vana aed, Jagu 1, 11–11, 4-kohaline kirstuplats". HAUDI. Kalmistute register. Vaadatud 5. jaanuaril 2024. Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal

Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal on auhind, mida Eesti Muinsuskaitse Selts annab vabatahtlikkudele, kellel on märkimisväärseid teeneid Eesti kultuuripärandi hoidmisel ja kaitsmisel. ... 2002 Mehis Helme ... 2007 Wolfgang von Szeliga-Mierzeyewski ... 2017 Aivar Ruukel ... 2020 Mehis Born https://web.archive.org/web/20190215155928/https://eesti.soomaa.com/eesti-muinsuskaitse-selts-andis-aivar-ruukelile-teenetemedali/ (vaadatud 12.02.2019)
Anthony Joshua

Anthony Oluwafemi Olaseni Joshua (sündinud 15. oktoobril 1989) on Suurbritannia poksija. Joshua hakkas poksimisega tegelema 2007. aastal 18-aastaselt. Ta esindas Inglismaad 2011. aasta maailmameistrivõistlustel raskekaalus ja võitis hõbemedali. 2012. aasta olümpiamängudel võitis ta Suurbritanniat esindades kuldmedali. Ta tegi profidebüüdi 5. oktoobril 2013 O2 Arenal Londonis. Joshua teine elukutselise matš oli Paul Butlini vastu, mille ta võitis nokaudiga. Kolmas kohtumine, Hrvoje Kisciekiga, vastu sai teoks sama aasta 14. novembril. Selle kohtumise võitis ta teises raundis nokaudiga. 2017. aastal poksis ta Volodõmõr Klõtško vastu, see matš nimetati hiljem aasta võitluseks. Ta on seni (seisuga 21. september 2024) pidanud 32 kohtumist ning on võitnud neist 28 kohtumist (neist 25 nokaudiga) ja kaotanud 4 kohtumist (neist 2 nokaudiga). Anthonyt huvitab male ja lugemine. Enne poksijaks hakkamist oli ta ehitaja. 2009. aastal läks ta vangi, kuna oli tänavatel kakelnud. Kui ta välja sai, pidi ta kandma jalavõru. 2011. aastal vahistati ta kiiruse ületamise tõttu ja ta autost leiti üle 200 grammi kanepit. Teda süüdistati narkootikumide omamises ja kavatsuses neid müüa. Joshua lasti selle tõttu lahti GB boxing tiimist. Talle määrati karistuseks 12 kuud ühiskondlikult kasulikku tööd. Anthony Joshua veebisaidil Olympedia (inglise) Anthony Joshua lehel BoxRec. Inglise keeles
Kalevipoeg kündmas

Kalevipoeg kündmas võib tähendada järgmist: Kalevipoeg kündmas (auhind), Põllumajandusministeeriumi mälestusmedal "Kalevipoeg kündmas", Tauno Kangro monumentaalskulptuur "Kalevipoeg kündmas", Aleksander Prometi maal
Siseministeeriumi teenetemärk

Siseministeeriumi teenetemärk on kas kuldteenetemärk' või hõbeteenetemärk, mida Eesti Siseministeerium annab oma ametnikele või töötajatele. Kuldteenetemärk antakse ministrile, ministeeriumi kantslerile või ministeeriumi asekantslerile tema ametist lahkumisel, harvem mõnele teisele ministeeriumi ametnikule või töötajale tema teenete eest. Hõbeteenetemärk antakse ministeeriumi ametnikule või töötajale tema teenete eest. https://web.archive.org/web/20190214214822/https://www.siseministeerium.ee/et/ministeerium-kontaktid/ministeeriumi-tutvustus/tunnustused-ja-teenetemargid (vaadatud 12.02.2019) Teenetemärkidest Siseministeeriumi kodulehel
Unguma

Unguma on küla Saaremaa vallas Saare maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ila keel

Ila keel on bantu keelte botatwe rühma kuuluv keel, mida räägivad ilad Sambias. Kõnelejaid oli 2010. aastal umbes 106 000. Ila keele lundwe ja sala murret loetakse mõnikord ka eraldi keeleks. Ila keel oli üks 55 keelest, milles on tervitus Voyageri kuldsel plaadil. https://www.ethnologue.com/language/ilb https://www.ethnologue.com/18/language/shq/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. veebruar 2019. Vaadatud 14. veebruaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.language-archives.org/language/ilb https://wals.info/languoid/lect/wals_code_ila
Muinsuskaitseameti aastaauhinnad

Eesti Muinsuskaitseameti aastaauhinnad on Eesti Muinsuskaitseameti välja antavad auhinnad. 2017 jagati auhindu järgmistes kategooriates: Hästi restaureeritud mälestis Hästi restaureeritud hoone muinsuskaitsealal või kaitsevööndis Hästi kavandatud uusehitis ajaloolises keskkonnas Aasta tegu Pärandi tutvustaja Pärandihoidja Hoolas omanik Hea uurija Hea projekteerija/ planeerija Hea restauraator Elutööpreemia Agne Trummali nimeline noore muinsuskaitsja preemia. Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal https://kultuur.err.ee/636044/muinsuskaitseamet-jagas-aastapreemiaid (vaadatud 12.02.2019)
Dainis Turlais

Dainis Turlais (sündinud 24. novembril 1950 Madonas) on Nõukogude Liidu ja Läti endine sõjaväelane ning poliitik. Ta oli aastatel 1992–1994 Läti Kaitseväe ülem. Aastatel 1995–1997 oli ta Läti siseminister. Ta lõpetas 1969. aastal Valmieras keskkooli. Seejärel teenis ta Nõukogude armees. Ta lõpetas 1973. aastal Leningradi Kirovi-nimelise Üldvägede Sõjakooli ja 1985. aastal Frunze-nimelise Sõjaväeakadeemia. 2019. aasta 30. maist kuni 20. juunini oli ta Riia linnapea. Rīga mayor Turlais voted out after just three weeks eng.lsm.lv
T30 Howitzer Motor Carriage

T30 Howitzer Motor Carriage (lühendatult T30 HMC) oli Ameerika Ühendriikide liikursuurtükk, mida kasutati II maailmasõjas. Masina disain põhines vajadusel, et sellel pidi olema rünnakurelv, mis pidi olema Ameerika Ühendriikide soomusharu tehtud 1941. aastal. Sõiduk oli ehitatud ajutise lahendusena, hiljem võeti kasutusele roomikutega disain, mis oli täiustatud variant originaalsest masinast. Masin võeti vastu tootmiseks 1942. aasta jaanuaris. Seda tootis White Motor Company, sõiduki relvaks oli 75 mm haubits M1A1, mis oli pandud M3 poolroomik sõidukile (ingl M3 half-track). Esimest korda kasutati sõidukit Põhja-Aafrika kampaanias 1942. aasta novembris. Hiljem on sõidukit kasutatud Itaalias ja Prantsusmaal ning võimalik, et seda kasutati Vaikse ookeani piirkonnas. Mõned masinad saadeti hiljem Prantsusmaa vägedele ning sõidukit kasutati Indohiina sõjas (sõda kestis 1954. aastani). Rickard, J (14. aprill 2014), T30 75mm Howitzer Motor Carriage, http://www.historyofwar.org/articles/weapons_T30_75mm_HMC.html http://www.historyofwar.org/articles/weapons_T30_75mm_HMC.html Lisainfo (inglise keeles) http://afvdb.50megs.com/usa/75mmhmct30.html Tehnilised andmed (inglise keeles)
Uuemõisa (Saaremaa)

Uuemõisa on küla Saaremaa vallas Saare maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Leena Roots

Leena Roots (sünninimi Leena Pajupuu; 4. mai 1904 ukj Sigula, Harjumaa – 11. detsember 1986) oli eesti õpetaja ja koolijuht. 1932. aastast töötas ta Kurtna Algkooli õpetaja ja juhatajana. Ta on maetud Pärnamäe kalmistule. 1958 – Eesti NSV teeneline õpetaja Harjumaalt. Päewaleht, 25. august 1932 Teenelise õpetaja Leena Rootsi juures. Nõukogude Õpetaja, 7. november 1958 Kalmistute register Haudi
Dear Evan Hansen

"Dear Evan Hansen" on Steven Levensoni raamatul põhinev muusikal, mille muusika ja sõnad on kirjutanud Benj Basek ja Justin Paul. Muusikal oli esimest korda Broadway laval 2016. aasta detsembris. 71. Tony auhindade jagamisel oli muusikal nomineeritud üheksale auhinnale ning võitis neist kuus.
Vilhelmine Klementi nimeline 32. Kutsekeskkool

Vilhelmine Klementi nimeline 32. Kutsekeskkool oli kutsekeskkool Tallinnas. Kool tegutses 1945–1990. Viru väljakul/Keskväljakul majas nr 2, Tallinnas. Vilhelmine Klementi nimelisse Tallinna Linna Kutsekooli võeti õppima vähemalt 15-aastasl noori individuaal- ja massitoodangu rätsepa erialale. Õppeaeg 2 ja 3 aastat.. V. Klementi nim. Kutsekeskkooli nr. 32 ühiselamu asus V. Kingissepa tänav 60. 1945–1957 Eritööstuskool nr 49 1957–1959 Tehniline Erikutsekool nr 2 1959–1964 Vilhelmine Klementi nimeline Tallinna Tehniline Erikutsekool 1964–1978 Vilhelmine Klementi nimeline Tallinna Linna Kutsekool 1978–1990 Vilhelmine Klementi nimeline Kutsekeskkool nr 32. Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Vilhelmine Klementi nimeline 32. Kutsekeskkool (vaadatud 15.02.2019) NOORED, ASTUGE KUTSEKOOLIDESSE!. V. KLEMENTI NIM. TALLINNA LINNAKUTSEKOOL, Tallinn, Keskväljak 2, Spordileht, nr. 51, 28 juuni 1965 Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Vilhelmine Klementi nimeline 32. Kutsekeskkool