laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ewa Swoboda

Ewa Nikola Swoboda (sündinud 26. juulil 1997 Żorys) on Poola kergejõustiklane, sprinter. Talle kuulub 60 meetri jooksus juunioride maailmarekord 7,07, mis on püstitatud 12. veebruaril 2016. Swoboda esimene suurvõistlus oli 2013. aasta juunioride maailmameistrivõistlused Donetskis, kus ta võistles 100 meetri jooksus ja sai seal ajaga 11,61 neljanda koha. Samal aastal parandas ta 100 meetri jooksus Poola juunioride rekordit, joostes 11,54. Tema esimeseks täiskasvanute tiitlivõistlusteks olid 2015. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused Prahas. Ta osales 60 meetri jooksus, jõudes finaali, kus sai Euroopa juunioride rekordiga 7,20 sekundit kaheksanda koha. 2015. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlustel Eskilstunas võitis ta 100 meetri jooksus 11,52 kuldmedali ja 4×100 meetri teatejooksus hõbemedali. 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis tegi ta kaasa ainult 4×100 meetri teatejooks, saades Poola naiskonnaga seitsmenda koha. 2016. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Bydgoszczis võitis ta Poola juunioride rekordiga 11,12 hõbemedali. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros jõudis ta 100 meetri jooksus poolfinaali, jäädes oma poolfinaalis 11,18-ga eelviimaseks. 4×100 meetri teatejooks sai ta Poola naiskonnaga 13. koha. 2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Belgradis võitis ta oma esimese medali täiskasvanute klassis, kui sai 60 meetri jooksus 7,10-ga pronksmedali. 2017. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel võitis ta kuldmedali 100 meetri jooksus ajaga 11,42. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis jõudis ta 100 meetri jooksus ajaga 11,24 poolfinaali. Oma poolfinaalis jäi ta 11,35-ga viimaseks. Väljas Sees Allikas: IAAF Ewa Swoboda. european-athletics.org. Vaadatud 7.8.2017 Westbrook upsets the odds in the girls' 100m. IAAF. 11.7.2013. Vaadatud 20.7.2017 Ewa Swoboda Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Saksa lühikarvaline linnukoer

Saksa lühikarvaline linnukoer on Saksamaalt pärinev koeratõug. Saksa lühikarvaline linnukoer sarnaneb välimikult saksa karmikarvalise ja saksa pikakarvalise linnukoeraga. Pildid Saksa karmikarvaline linnukoer Saksa pikakarvaline linnukoer Koer (koost. A. Essenson), Tallinn: Valgus, 1985, lk 217.  Deutsch Kurzhaar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Saksa lühikarvalise linnukoera kirjeldus koer.ee saidil
Linnukoer

Linnukoer on koer, kelle ülesanne on leida lõhna järgi üles maapinnal varjunud lind, sellest seisakuga jahimehele märku anda ning käsu peale lind lendu ajada. Jahikoer Koer (koost. A. Essenson), Tallinn: Valgus, 1985, lk 213. "Eesti keele seletav sõnaraamat". EKI. Vaadatud 19.07.2017. linnu|koer jahikoer linnujahiks. Pointer, setter jt. linnukoerad.
Saksa pikakarvaline linnukoer

Saksa pikakarvaline linnukoer on Saksamaalt pärinev koeratõug. Saksa pikakarvaline linnukoer sarnaneb välimikult Saksa lühikarvalise ja Saksa karmikarvalise linnukoeraga. Selles tõus on ühendatud nii linnukoera, kullikoera, veekoera kui ka hagija veri – sellega loodi alus tema kasutusalade mitmekülgsusele. Pildid Saksa lühikarvaline linnukoer Saksa karmikarvaline linnukoer Koer (koost. A. Essenson), Tallinn: Valgus, 1985, lk 219. "German Longhaired Pointer" (inglise). Go Pets America. Originaali arhiivikoopia seisuga 11.08.2017. Vaadatud 19.07.2017. "Saksa pikakarvaline linnukoer". koer.ee. 12. november 2007. Vaadatud 19.07.2007.  Deutsch Langhaar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Saksa pikakarvalise linnukoera kirjeldus koer.ee saidil
Harabali

Harabali on linn Venemaa lõunaosas Astrahani oblastis. Linn asub Volga harujõe Ahtubali ääres, 142 km Astrahanist põhja pool. Asula rajati 1789. aastal. 1974 sai linnaks. Q126720988 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2019. Vaadatud 19. juulil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Harabali ametlik veebileht
Kruvipump

Kruvipump on pump, mis transpordib vedelikku kruvisoones piki pumba telge, kusjuures vedeliku tagasivoolu survepoolelt takistavad nii kruvisoone profiil kui ka minimaalne lõtk kruvi ja pumba kere vahel. Esimeseks kruvipumbaks võib pidada Archimedese kruvi, mida kasutati juba 600 eKr. Tegemist oli tänapäeva mõistes ühekruvilise pumbaga. ühekruvilised; kahekruvilised; kolmekruvilised. Kõige rohkem kasutatakse kolmekruvilisi pumpi, milles keskmine kruvi on vedav ning äärmised kruvid on tihenduskruvid, mis vähendavad vedeliku tagasivoolu survepoolelt imemispoolele. Vedeliku transport ja surve tekitamine pumba telje suunas esitavad kõrgendatud nõudmisi pumba kruvi tugilaagritele. Vedeliku liikumine läbi pumba on ühtlane ja pumbalt saadav vooluhulk seetõttu stabiilne. Pumba tugilaagrite koormuse vähendamiseks kasutatakse kahepoolse imemisega pumpasid, mille imemisavad on pumba mõlemas otsas ja surveava keskel. Kruvipumba heade külgedena võib nimetada: müratu töö; ühtlane vooluhulk; pikk tööiga; suur hõrendus imemispoolel; vähene tundlikkus kavitatsiooni suhtes; suur tootlikkus; võib vahetult ühendada kiirekäigulise mootoriga ( ilma reduktorita ); sobib üliviskoossete ainete, sealhulgas rasvade, vaseliini pumpamiseks. Puudustena võib nimetada: Nad on suhteliselt kallid; madal kasutegur; ei sobi väheviskoossetele vedelikele; abikruvidele mõjuvad suured telgjõud, mistõttu on vajalik täpne ja kallis laagerdus. Pumbalt saadav rõhk võib ulatuda kuni 200 bar (1 bar on ligikaudu võrdne normaalrõhuga ) ja pöördetootlikkus kuni 600 cm3/p, pumba kasutegur on suhteliselt väike 0,7...0,8. Nagu hammasrataspumbad pole ka kruvipumbad reguleeritavad. Need sobivad kasutamiseks seal, kus on nõutav vähese müratasemega ja ühtlast vooluhulka andev pikaealine pump. Kruvipumpi kasutatakse suhteliselt vähe, kuna nendekasutegur on väike ja hind suur. Pump Hammasrataspump Labapump Kolbpump
Narimanov

Narimanov on linn Venemaa lõunaosas Astrahani oblastis, Narimanovi rajooni keskus. Linn asub Volga paremal kaldal, 45 km Astrahanist põhja pool. Asulat hakati ehitama 1963. aastal. Nižnevolski alev sai linnaks 1984. aastal ja nimetati aserbaidžaani riigitegelase Nariman Narimanovi auks Narimanoviks. Narimanovi ametlik veebileht
Ķirbiži

Ķirbiži on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Viļķene vallas. Küla asub piirkonna keskusest Limbažist 24 ja valla keskusest Viļķenest 19,11 km kaugusel. Küla asus algselt Riia peapiiskopkonna maadel, Lemsalust Salatsi jõe äärde viiva tee ääres Metsapoole muinasmaakonna aladel. Teede ristmikule Vitrupe jõe kaldale kujunes ka Lemsalu piiskopilinnusele alluv Ķirbiži mõis, mis aastal 1638 läks Fabian von Aderkase valdusse. Aastal 1634 asus külas ka üks Riia ja Pärnu vahelise postimaantee kuuest hobupostijaamast. Ķirbižis on Ķirbiži bussipeatus. Aastal 1879 avas vennastekogudus küla lähistel Brīdagas palvemaja. Selle juurde rajati ka ühe hektari suurune kalmistu. Tänapäeval on palvemaja hoone kasutusel kalmistu kabelina, kalmistul asub ka Aderkaside suguvõsa rahula. Ķirbižis asub aastal 1989 sealse mõisa aidas avatud metsandusmuuseum. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=31922&p_back=100012568** Autotransporta direcija [1] Viļķenes pagasts. Baznīcas Viļķenē http://www.vilkene.lv/par/turisms/
Põld-härghein

Põld-härghein (Melampyrum arvense L.) on härgheina perekonda kuuluv taimeliik. Eestis kasvab ta vaid Lääne-Eesti saartel heinamaadel. Põld-härghein andmebaasis eElurikkus
SKF

SKF (varem Svenska Kullagerfabriken, 'Rootsi kuullaagrivabrik') on Rootsi päritolu rahvusvaheline tööstuskoondis, mis tegutseb umbes 130 riigis (1998) ja on maailmas juhtival kohal laagrite tootmises. Ettevõte asutati 1907. aastal pärast iseseaduva laagri leiutamist Sven Wingquisti poolt. Juba mõne aasta pärast hakkas SKF laiendama oma tegevust kogu maailmas. SKF-il on 2023. aasta seisuga umbes 42 600 töötajat ja enam kui 70 tootmisettevõtet kogu maailmas. Rahvusvahelise turustusvõrgu moodustavad arvukad hulgimüügifirmad, üle 20 000 turustuskontori ja müügiagendi. SKF-i toodete kättesaadavusele on maailmas toeks kõikehõlmav tehnoteenindus. Peakontor asub Göteborgis. Koondise tegevussfääri kuuluvad laagrid, tihendid, eriterased ja teised tööstusliku kõrgtehnoloogia elemendid laias valikus. http://www.skf.se/
Viļķene

Viļķene (vanasti ka Viļķenu muiža, Katrīna või Katriņa, saksa keeles Katharinen) on küla (lielciems) Lätis Limbaži piirkonnas piirkonna keskusest Limbažist 17 ja Riiast 93 km kaugusel, merepinnast 55 meetri kõrgusel. Külas on Viļķene valla halduskeskus. Lisaks vallamajale asuvad külas veel põhikool, kultuurimaja, spordisaal, raamatukogu ja postkontor. Asulasse jääb Viļķene bussipeatus. Muinsusmälestistest on regionaalse kaitse all Katriņa kiriku orel ja Viļķene keskaegne kalmistu (Kirikumägi). Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 5,04 meetrit, Kirikumäe pärn ja Katrīna kalmistu tamm. Küla kalmistul asub Teises maailmasõjas langenud sõdurite ühishaual mälestussein. XVII sajandi keskpaigas ehitati teede ristmikule Viļķene Katariina kirik. Aastast 1669 oli see Limbaži kiriku abikirikuks, ent aastal 1709 sai sellest kihelkonnakirik. Aastal 1867 valmis praegune kirikuhoone ja selle juurde kujunes väike alevik. Kiriku juurde kujunes ka väike 1,8 hektari suurune kalmistu. XVII sajandil tekkis Viļķene mõis (Wilkenhof). Selle hoonetekompleks tekkis kirikust kaks kilomeetrit ida pool ja sellest on säilinud tänapäeval viljakuivati, veski ja laohoone. Aastal 1818 sündis mõisas baltisaksa loodusteadlane ja arst Heinrich Sylvester Theodor Tiling. Tänapäeval asub küla piirides ka endine Indriķi karjamõis, kus aastal 1835 sündis Läti hümni autor Kārlis Baumanis. Aastal 1849 tekkis sealne õigeusu kogudus. Aastal 1869 valmis Robert Pflugi projekti järgi sealne õigeusu kirik, mille juures asub ka 1,1 hektari suurune kalmistu.. Aastal 1923 oli luteri kiriku juures, mis kujunes hiljem küla keskuseks, viis maja, seal asus ka apteek. Seal veetis oma lapsepõlve Läti helilooja Maija Einfelde. Küla hakkas kasvama nõukogude ajal, mil sellest aastal 1957 sai sovhoosi Viļķene keskasula. Aastal 2015 oli külas 505 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 465. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2601&p_back=100012568** [1] Generalkarte der russischen Ostseeprovinzen Liv- Est und Kurland https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики [2] Viļķenes pagasts. Baznīcas Viļķenē http://www.vilkene.lv/par/turisms/ Viļķenes pagasts Limbažu novads, vaadatud 18.07 2017
Katrīna

Katrīna (ka Katriņa) on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Ērgļi vallas. Küla asub valla põhjaosas merepinnast 190 meetri kõrgusel Meltne jõe kaldal. Katrīna jääb valla keskusest Ērgļist 111,5 ja Riiast 118 kilomeetri kaugusele. Asula on tekkinud endise Katriņa mõisa keskuse juurde. 1933. aastani oli seal Katriņa valla halduskeskus, aastail 1945–1953 aga Katriņa külanõukogu halduskeskus. Aastail 2006-2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda. 2020. aastal oli külas 34 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Labapump

Labapump on pump, milles pöörlevad labad pumpavad vedelikku. Labapump on hammasrataspumba kõrval teine levinum pumbatüüp. Labapumbad võivad olla reguleeritavad või mittereguleeritavad. Nad annavad rõhku kuni 200 baari. Pöördetootlikkus võib ulatuda kuni 160 cm3/p. Pumba kasutegur on kuni 0,9. Labapumbad sobivad paremini väikese viskoossusega vedelike pumpamiseks. Ühepoolse tööga ehk tasakaalustamata pumbad; kahepoolse tööga ehk tasakaalustatud pumbad. Pumba korpuse suhtes fikseeritult asetseva silindrilise sisepinnaga staatori rõnga telje suhtes ekstsentriliselt paikneb pumba rootor, mis kinnitub veovõllile. Rootorisse on töödeldud pilud, mis asetsevad raadiuse suuna suhtes rootori pöörlemissuunas 12–14° kaldu. Piludes paiknevad labad. Rootor on telje suunas tihendatud analoogiliselt hammasrataspumba tihendusketastega. Tihendusketaste sisse on töödeldud vedeliku sisse- ja väljavoolukanalid. Labad saavad rootori piludes vabalt liikuda. Rootori pöörlemisel surutakse labad tsentrifugaaljõu toimel vastu staatori tööpinda. Rootori telje ja staatori telje ekstsentrilisuse tõttu hakkavad labad rootori pöörlemisel piludes edasi tagasi liikuma. Selle tulemusena muutub kahe laba, staatori ja rootori pinna vahele jääva tööruumi ruumala. Kui staatori ja rootori vahekaugus suureneb, liiguvad labad väljapoole, tööruum suureneb ning seal tekib vaakum. Samal ajal liigub tööruum kohakuti kanaliga tihenduskettas, mis on ühendatud paagiga ja tööruum täitub vedelikuga. Edasisel rootori pöörlemisel hakkab kaugus rootori ja staatori vahel vähenema ja labad surutakse pesadesse tagasi. Tööruum on selleks ajaks jõudnud teise kanali kohale tihenduskettas, mille kaudu surutakse vedelik pumbast välja. Nii toimub igas tööruumis rootori ühe pöörde jooksul üks imemis-surumistakt. Kuna vedeliku surve toimib ainult pumba ühes pooles, langeb veovõlli laagritele tasakaalustamata jõud, siit ka pumba nimetus: tasakaalustamata pump. Tasakaalustatud pump töötab samal põhimõttel. Erinevus seisneb selles, et staator on ovaalse tööpinnaga ja rootori telg paikneb staatori teljel. Labade radiaalne liikumine saadakse staatori tööpinna raadiuse muutumisest. Selline pump annab ühe pöörde jooksul kaks töötsüklit ja kuna survetsoonid paiknevad diametraalselt, siis seal tekkivad survejõud veovõllile tasakaalustuvad, siit nimetus tasakaalustatud pump. Reguleeritavad labapumbad on oma ehituselt tasakaalustamata pumbad. Nad võimaldavad eelreguleerimist suurimale tootlikkusele antud häälestuse korral ja lisaks pumba tootlikkuse reguleerimist pumba töö ajal vastavalt süsteemi hetketarbimisele. Hammasrataspump Kruvipump Kolbpump Animatsioon labapumbast (flashis)
Jahikoer

Jahikoer on jahil inimes(t)ega ja/või inimes(t)ele saakloomi küttivate koeratõugude üldnimetus. Jahiseaduse § 27 lg 1 sätestab jahikoera lubatud jahipidamisvahendina. Sama seaduse § 29 järgi kehtestab jahipidamisel kasutada lubatud koeratõugude nimekirja valdkonna eest vastutav minister jahieeskirjas. Jahieeskirja § 2 lg 2 järgi on Eestis jahiks kasutatavate koeratõugude nimistu avalikustatud Kennelliidu kodulehel. 1991. aastal asutati Eesti Jahikoerte Tõuühing. Linnukoer "Eesti keele seletav sõnaraamat: jahikoer". EKI. Vaadatud 19.07.2017. jahil kasutatav koer; vastavate koeratõugude üldnimetus. Hagijad, hurdad, setterid, taksid jt. jahikoerad. "Jahiseadus". Riigi Teataja. Vaadatud 22.07.2017. Avaldamismärge: RT I, 01.12.2015, 7 "Jahieeskiri". Riigi Teataja. Vaadatud 22.07.2017. Avaldamismärge: RT I, 15.07.2016, 2 Eesti Jahikoerte Tõuühing "Eesti Jahikoerte Tõuühing". www.koer.ee. Vaadatud 20.07.2017.  Jahikoer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kerttu-Kadi Vanamb. Jahikoerapasse hakkab välja andma Eesti Jahikoerte Tõuühing. Postimees. 13. juuni 2016. (Vaadatud 20. juulil 2017)
Baeri-Babinet' seadus

Baeri-Babinet' seadus ehk Baeri seadus on geograafiline seaduspära, mille kohaselt jõgedel mõjutab erosioon Maa pöörlemise tõttu põhjapoolkeral tugevamalt jõgede paremkallast ja lõunapoolkeral pahemkallast. Seetõttu on põhjapoolkera jõgede parem veer enamasti järsem ja vasak laugem, lõunapoolkeral aga vastupidi. 1859. aastal kirjeldas seda seaduspära Prantsuse füüsik Jacques Babinet, kasutades selgituses matemaatilist tuletust ja Coriolisi efekti. Põhjalikuma selgituse nähtusele andis Karl Ernst von Baer 1856. aastal Astrahani kubermangu teatajas (mõne allika järgi ekslikult 1857. või 1860. aastal). Baeri selgitus polnud siiski päris korrektne, kuna Baer kaitses aastate vältel järjekindlalt enda formuleeringut, mille kohaselt ilmnevat see seaduspära vaid meridiaani suunas (põhja-lõuna suunas) voolavate jõgede puhul. Babinet' universaalsem sõnastus oli korrektsem. Sageli esitatud seisukoha, et Coriolisi efekt on jõesängide kujunemise põhjustamiseks liiga nõrk, lükkas 1926. aastal ajakirjas Die Naturwissenschaften ilmunud artiklis ümber Albert Einstein. Peeter Müürsepp "Baeri-Babinet' seadus ja selle tõlgendusi". Kogumik "Teaduse ajaloo lehekülgi Eestist III", Tallinn: Valgus, 1980, lk 98-106. Müürsepp rõhutab 1857. aasta ekslikkust "Suures Nõukogude Entsüklopeedias" Бэр К. Обмеление устьев пек вообще и реки Волги в особенности. Астраханские губернские ведомости, 1856, No. 40, с. 149-151. Einstein, A., 1954, The cause of the formation of meanders in the courses of rivers and of the so-called Baer's Law, pp. 249-253 in Ideas and Opinions: New York, Bonanza Books, 337 p. Alpher, R. A. (1960). "Tea Leaves, Baer's Law, and Albert Einstein". American Journal of Physics. 28 (8): 748. DOI:10.1119/1.1935976. Bowker, Kent A. (1988). "Albert Einstein and Meandering Rivers". Earth Science History. 1 (1). Vaadatud 01.07.2016. Peeter Müürsepp juunior "Baeri-Babinet' seadus ja selle tõlgendusi". Kogumik "Teaduse ajaloo lehekülgi Eestist III", Tallinn: Valgus 1980, lk 98–106
Kustas Tonkmann

Kustas Tonkmann (1. juuli 1882 Vaikna vald, Läänemaa – 13. august 1942 Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik, Üleriikliku Põllumeeste Esituse liige. Ta oli II, III, IV ja V Riigikogu liige. Kaja, nr. 230, 3. oktoober 1931 tr. 1, https://dea.digar.ee/article/kaja/1931/10/03/1/51 Geni
Ado Johanson

Ado Johanson (16. veebruar (vkj) / 1. märts 1874 Vastemõisa vald, Suure-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 9. jaanuar 1932 Tallinn) oli Eesti põllumajandustegelane, põllutööinstruktor ja poliitik. Kui ta õppis aastail 1898–1900 Soomes Harju Põllutöökoolis, tegi ta Sakalaga nii tihedat kaastööd, et Sakala toimetaja Ado Peet saatis 21. jaanuaril 1900 kolmekeelse (eesti, vene ja saksa keeles) tunnistuse, et ta on Sakala kaastööline. Käis põllumajanduslikel õppereisidel Rootsis, Taanis ja Saksamaal. Pärast Sakala sulgemist tegi kaastööd Rahvalehte, kus tal ilmus pseudonüümi A. J. ja Brutus all paarkümmend poliitilise suunaga juhtartiklit. Ta töötas aastatel 1901–1902 Põllumehe toimetuses, 1902–1905 Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsis ja 1906–1919 Põhja-Eesti Põllumeeste Keskseltsi juures põllutööinstruktorina, 1910–1918 kuukirja Talu toimetajana. On olnud 1919–1921 ajalehe Kaja toimetuse liige ja ajakirja Põllumees toimetaja ning 1920–1932 Eesti Põllumeeste Keskseltsi Põhja-Eesti maaparandusbüroo juhataja, ühtlasi Tallinna ja Harjumaa põllumeeste seltside juhatuste esimees. Oli Riigikogu III ja IV koosseisu liige. 1911. aastal rajas koos veel kahe põllutööinstruktoriga Keila Karjakülla sookatsejaama. Temalt on ilmunud põllumajandusalaseid uurimusi. Soo harimisest (1902) Õpetus, kuidas põllumaad tunda ja parandada võib (1907) Asuniku hoonete ehitamisest (1923) Tegelik maaparandus (1925) Uudismaade harimine (1925) Talle on püstitatud Suure-Jaani kalmistule mälestusmärk. Aimur Joandi (7. jaanuar 2006). "Kolm kanget Adot Viljandis sada aastat tagasi". Sakala. Eesti Entsüklopeedia Haud Suure-Jaani kalmistul
August Vann

August Vann (23. oktoober 1884 Varbola vald, Harjumaa – 6. veebruar 1942 Sverdlovsk) oli Eesti põllumees ja poliitik.
Oskar Kiudsoo

Oskar Kiudsoo (22. jaanuar/3. veebruar 1901 Räpina – 10. juuni 1961) oli eesti põllumees ja metsavend. Ta oli Misso vallavanem, Vastseliina põllumeeste konvendi liige ja Omavalitsuste esinduskogude poolt valitud esindajate kogu liige. Metsavend Suvesõja ajal ja 1944–1953, kuni arreteeriti. Vabastati Venemaa vangilaagrist 1960. Maetud Misso kalmistule. http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.1271.1.257:242 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 kalmistud.ee[alaline kõdulink] geni.com
Ämbliknaise suudlus

"Ämbliknaise suudlus" (inglise keeles "Kiss of the Spider Woman") on mitme teose pealkiri: "Ämbliknaise suudlus" on Argentina kirjaniku Manuel Puigi romaan. Romaani ainetel on tehtud "Ämbliknaise suudlus", Hector Babenco film "Ämbliknaise suudlus", John Kanderi ja Fred Ebbi muusikal
Vardja külanõukogu

Vardja külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Vana-Koiola asunduses. Vardja külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Laheda valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Laheda vald likvideeriti ja Vardja külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. Külanõukokku kuulusid Vardja asundus, Ortuse, Koiola, Vana-Koiola, Tilsi, Lahe, Himma, Joosu ja Mõrgi küla. Vardja külanõukogu likvideeriti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega. Selle alad liideti Mustajõe külanõukoguga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Rahvusarhiiv. Haldusüksused. Vardja külanõukogu (1945–1954)[alaline kõdulink] Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Ämbliknaise suudlus (muusikal)

"Ämbliknaise suudlus" (originaalpealkirjaga "Kiss of the Spider Woman") on muusikal, mille muusika kirjutas John Kander ja libreto Fred Ebb. Muusikali esiettekanne toimus 20. oktoobril 1992 Londonis Shaftesbury teatris. 3. mail 1993 esietendus see New Yorgis Broadwayl Broadhursti teatris. Muusikal põhineb Terrence McNally raamatul, mis omakorda põhineb Manuel Puigi 1976. aastal ilmunud samanimelisel romaanil. Sissekanne andmebaasis Internet Broadway Database
Euroopa Kardioloogide Selts

Euroopa Kardioloogide Selts (inglise keeles European Society of Cardiology, lühend ESC) on Euroopa kardiolooge ühendav selts. Selts asutati 2. septembril 1950 toimunud esimese maialma kardioloogide kongressi raames. Seltsi peakontor (nimetatud ka kui "European Heart House") asub Prantsusmaal Sophia Antipolise teaduspargis. Seltsi kuulub muu hulgas 54 rahvuslikku erialaseltsi (sealhulgas Eesti Kardioloogide Selts[viide?]). Seltsi koduleht
Euroopa Sotsioloogia Assotsiatsioon

Euroopa Sotsioloogia Assotsiatsioon (inglise keeles European Sociological Association, lühend ESA; ebatäpselt Euroopa Sotsioloogide Assotsiatsioon) on Euroopa sotsiolooge ühendav organisatsioon (assotsiatsioon). Organisatsioon asutati 1992. Organisatsiooni peakontor asub Pariisis. Organisatsiooni president on aastast 2015 Frank Welz. Assotsiatsiooni koduleht
Hörde

Hörde on Dortmundi linnaosa. Varem oli Hörde vabalinna staatuses ja asus Marki krahvkonnas. Hördes elab 53 310 elanikku (2013)
Idre

Idre on tiheasustusega paikkond (rootsi keeles tätort) Rootsis Dalarna läänis Älvdaleni vallas, ajaloolise haldusjaotuse järgi Dalarna maakonnas. Idre on tuntud talispordikuurort. Idres toimuvad regulaarselt laskesuusatamise IBU Cupi etapid. 2015. aastal elas Idres 706 inimest. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Max Gallo

Max Gallo (7. jaanuar 1932 Nice – 18. juuli 2017 Cabris) oli prantsuse kirjanik, ajaloolane ja poliitik. Gallo kuulus aastail 1974–1992 Prantsuse Sotsialistlikku Parteisse, seejärel astus Jean-Pierre Chevènementi asutatud vasakpoolsesse Kodanike Liikumise parteisse (prantsuse Mouvement des citoyens). 2007. aastast oli ta Prantsuse Akadeemia liige.
Loodusdirektiiv

Loodusdirektiiv (inglise keeles Habitats Directive, ametliku täisnimega Council Directive 92/43/EEC on the Conservation of natural habitats and of wild fauna and flora; eestikeelne lühend 92/43/EMÜ) on üks kahest Euroopa Liidu looduskaitse direktiivist (teine on linnudirektiiv). Direktiivi ülesanne on kaitsta ohustatud looma- ja taimeliike ning nende elupaigatüüpe ja kasvukohti. Kaitsmisega aidatakse kaasa looduse mitmekesisuse säilimisele ja taastamisele. Direktiivi eesmärkide saavutamiseks on loodud loodusalade võrgustik: Natura 2000. Direktiiv võeti vastu 21. mail 1992[viide?]. Direktiivil on viis lisa. https://web.archive.org/web/20170720074753/http://www.natura2000.envir.ee/?nodeid=26&lang=et (vaadatud 19.07.2017) Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta Loodusdirektiivist Natura 2000 kodulehel