laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Münsteri fragment

Münsteri fragment (Münster, Landesarchiv Nordrhein-Westfalen / Staatsarchiv, Msc. VII, 51) on 14. sajandi käsikiri, mis sisaldab osi Walther von der Vogelweide luuletustest koos nootidega. Lõuna-Vestfaali aadlisuguvõsa von Rombergide arhiivi inventariseerimisel leidis Münsteri arhiivinõunik Merx 1910. aastal pärgamendist topeltlehekülje, mida kokkuvoldituna oli aastast 1522 kasutatud viljaarvete ümbrikuna. See on siiamaani tähtsaim Walther von der Vogelweide meloodiate allikas ühe täielikult ja kahe osaliselt säilinud viisiga. Lisaks on seal poolteist rida koos viisiga nime all Meyster Reymar, selle autorit pole tuvastatud. Saksakeelne käsikiri on pärgamendilehel mõõtudega 25,5 × 14,5 cm. Kirjutatud on gooti tekstuuris kahes veerus mõlemale poole, kokku 42 kirjarida (sh nootidesse kirjutatud read) ning leht on köitmiseks kokku murtud. Üldise kujunduse poolest sarnaneb Jena laulukäsikirjaga, osa uurijaid oletab, et leht võib olla sealt pärit. Salmide algused on märgistatud punase tindiga joonistatud lombardia versaalis initsiaalidega, mis ulatuvad üle mitme rea, ka värsipaaride (Stollen või Abgesang) algused mõnes laulus rea kõrguste punaste majusklitega. Viis Waltheri stroofi on säilinud üksnes selles allikas. Käsikiri on dateeritud ca 1330. aastasse ja selle loomise koht arvatakse olevat Kesk- või Alam-Saksamaa, kirjutajaks oletatakse vestfaallast. Käsikiri sisaldab ühe terve laulu (Palestiina laul) ja osaliselt kolm salmilaulumeloodiat (osi König-Friedrich-Ton'ist ja Zweiter Philippston'ist koos tekstidega) kirja panduna gooti notatsioonis. Noodijoonestik on viie joonega, jooned on tõmmatud sama musta tindiga mis tekst, joonte algusesse on tähtedega märgitud c- ja f-noodi asukoht, mis lubab täpselt paika panna meloodia helikõrgused. Rütm seevastu on raskesti rekonstrueeritav, sest gooti noodikiri ei märgi noodipikkusi. https://archive.thulb.uni-jena.de/collections/receive/HisBest_cbu_00008634 Münsteri fragment digiteerituna
Skaras

Skaras on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla idaosas. Skaras jääb valla keskusest Tārgalest 8,4, piirkonna keskusest Ventspilsist 4,3 ja Riiast 186 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze, vaatatud 27. 02 2018
Stacija "Ventspils 2"

Stacija "Ventspils 2" (ka Ventspils 2. stacija, Otrā Ventspils stacija, Ventspils 2 või Ventspils-2, tõlkes raudteejaam Ventspils 2) on küla (mazciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla keskosas. Stacija "Ventspils 2" jääb valla keskusest Tārgalest 11,4, piirkonna keskusest Ventspilsist 7,3 ja Riiast 187,4 kilomeetri kaugusele. Küla asub Platene jõe kaldal. Seda läbib Riia-Ventspilsi raudtee. Külas asub raudteejaam Ventspils 2. Vietvārdu datubāze, vaatatud 28. 02 2018
Hastings Ismay

Hastings Lionel Ismay, 1. parun Ismay (21. juuni 1887 Naini Tāl, Briti India – 17. detsember 1965 Wormington Grange, Gloucestershire, Suurbritannia) oli Briti sõjaväelane ja diplomaat, Briti peaministri Winston Churchilli sõjaväeline abi teise maailmasõja ajal ning NATO esimene peasekretär 1952–1957.
Maia

Maia on vanakreeka mütoloogias üks plejaadidest. Ta on plejaadidest vanim. Ta sai Zeusiga poja Hermese. Ta järgi on nimetatud mai.
Äärmusliku usugrupi psühholoogia

"Äärmusliku usugrupi psühholoogia" on Tõnu Lehtsaare 1997. aastal ilmunud teos. See on sarja "Loenguid pastoraalpsühholoogiast" esimene raamat. Religiooni mitmetahulisus Äärmusliku usugrupi tunnused Äärmusliku usugrupi tekkepõhjused Lahkumine äärmuslikust usugrupist Mõõdud: 144 × 204 mm ISBN 9985-9112-0-2
HK Moskva CSKA

HK Moskva CSKA (vene keeles ЦСКА Москва, Центральный Спортивный Клуб Армии) on Venemaa jäähokiklubi, mis tegutseb Moskvas. See mängib Kontinentaalse Hokiliiga (KHL) Tarassovi divisjonis. Klubi on asutatud 22. detsembril 1946. 20. sajandi teisel poolel oli see Euroopa edukaim jäähokiklubi, kui tuli 32 korral Nõukogude Liidu meistriks ja võitis 20 korral Euroopa karika. Kuigi Moskva CSKA on jäänud Venemaa üheks tugevaimaks jäähokiklubiks ka pärast Nõukogude Liidu lagunemist, ei tulnud see kahel järgmisel aastakümnel kordagi Venemaa meistriks. Hooajal 2018–19 võitis CSKA esimest korda klubi ajaloos Gagarini karika. KHL-i põhihooajal on CSKA seejuures olnud parim klubi kokku viiel hooajal. Klubi koduväljak asub CSKA Arenal. Alates 2017. aastast on klubi peatreener olnud Igor Nikitin. Seisuga 22. august 2020 Väravavahid: Lars Johansson, Aleksandr Šarjtšenkov Kaitsjad: Artjom Blažijevski, Artjom Tšmõhhov, Klas Dahlbeck, Bogdan Kisselevitš, Nikita Makejev, Mihhail Naumenkov, Mat Robinson, Jegor Rõkov, Dmitri Samorukov, Artjom Sergejev Ründajad: Mario Kempe, Andrei Loktionov, Maksim Mamin, Maksim Šalunov, Ivan Silajev, Maksim Sorkin, Andrei Svetlakov, Konstantin Okulov, Aleksandr Popov, Ivan Telegin, Pavel Karnauhhov, Brendan Leipsic, Sergei Andronov (kapten), Nikolai Goldobin, Nikita Korostelev, Kirill Maksimov, Nikita Rtištšev, Anton Slepõšev Nõukogude Liidu meister (32): 1947–48, 1948–49, 1949–50, 1954–55, 1955–56, 1957–58, 1958–59, 1959–60, 1960–61, 1962–63, 1963–64, 1964–65, 1965–66, 1967–68, 1969–70, 1970–71, 1971–72, 1972–73, 1974–75, 1976–77, 1977–78, 1978–79, 1979–80, 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1983–84, 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1987–88, 1988–89 Nõukogude Liidu karikas (12): 1954, 1955, 1956, 1961, 1966, 1967, 1968, 1969, 1973, 1977, 1979, 1988 Gagarin karika võitja (1): 2018–19 KHL-i põhihooaja võitja (5): 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2018–19, 2019–20 Euroopa karikas (20): 1969, 1970, 1971, 1972, 1973, 1974, 1976, 1978, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1988, 1989, 1990 Spengleri karikas (1): 1991 Resultatiivseim mängija – Sergei Makarov: 678 punkti (303+375) 472 mängus aastatel 1978–1989 Enim väravaid – Boriss Mihhailov: 391 väravat 500 mängus aastatel 1967–1981 Enim resultatiivseid sööte – Sergei Makarov: 375 resultatiivset söötu Ametlik koduleht
Marina (eesnimi)

Marina on naisenimi. 2018. ja 2021. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 11. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marina 5829 naisel ja 2021. aasta 1. jaanuari seisuga 5847 naisel. Marina Diamandis Marina Grišakova Marina Kaljurand Marina Tsvetajeva Marina Vlady ... Mariina Marina nimepäev on 9. oktoobril https://www.stat.ee/nimed/MARINA (vaadatud 22.02.2019 ja 29.08.2021) Marina statistikaameti andmebaasis
Mariina

Mariina on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 784. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mariina 95 naisel. Mariina Mälk ... Marina (eesnimi) https://web.archive.org/web/20200731021738/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/MARIINA (vaadatud 22.02.2019) Mariina statistikaameti andmebaasis
Heino Kivihall

Heino Kivihall (sündinud 11. juunil 1941 Tallinnas) on eesti kalligraaf. Kunstihariduse omandas Heino Kivihall Tartu Kunstikoolis teatridekoratsiooni erialal aastail 1959–1961, kalligraafiat õppis Villu Tootsi kirjakunstikoolis 1969.–1972. aastal. Heino Kivihall töötas 15 aastat Tallinna linnakalligraafina. Kivihall õpetab kirjakunsti ka ise: alates 1981. aastast Tallinna Rahvaülikooli juures oma stuudios, varem on ta olnud kirjakunsti õpetaja ka Eesti Kunstiakadeemias, Tallinna kunstikolledžis ja Kankaanpää kunstikoolis Soomes. Heino Kivihall on Kunstnike Kiidu ja Kujundusgraafikute Liidu liige. Kunstnik on andnud välja laisulekirjade näidiste komplektid "Kirjavara I" ja "Kirjavara II" ning kunstimapi "15 kirjaeksliibrist siiditrükitehnikas". Alates 1970. aastate keskpaigast on ta kujundanud kalligraafiliselt raamatute kaasi. 2016. aastal andis juubelinäituseks "Scriptum" välja ülevaatetrükise "Kalligraafia". 1981 – Eesti Kunstnike Liidu preemia kalligraafialoomingu eest 2000 – Kuldraamatu autasu "Scripta manent II" näitusel http://www.eestikirik.ee/heino-kivihall-austab-kaunist-sona-ja-kirja/ https://kultuur.err.ee/312644/heino-kivihall-tahistab-juubelit-naituse-ja-raamatuga http://www.kultuur.info/syndmus/heino-kivihalli-naitus-scriptum/ https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/isik?2212 Persoonilugu "Eesti Kirikus" Juubelinäitus "Scriptum" Vabaduse galerii arhiivis
Karaļciems

Karaļciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonna Piltene valla lõunaosas. Karaļciems jääb valla keskusest Piltenest 5, piirkonna keskusest Ventspilsist 28,7 ja Riiast 186,4 kilomeetri kaugusele. Küla asub Cērsupe jõe kaldal. Vietvārdu datubāze, vaatatud 28. 02 2019
OhmyNews

OhmyNews (korea keeles: 오마이뉴스) on Lõuna-Korea veebisait, mis vahendab peamiselt tavainimestest korrespondentide saadetud uudiseid ja artikleid. Saidi asutas Oh Yeon Ho 22. veebruaril 2000. See on esimene omataoline uudisteportaal Lõuna-Koreas. Koduleht (korea keeles) OhmyNews International (inglise keeles)
Marie

Marie võib tähendada järgmist: Marie (eesnimi), naisenimi Marie (Taani printsess) Marie (Burgundia), Burgundia titulaarhertsoginna
Matti

Matti võib tähendada järgmist: Matti (eesnimi), mehenimi Matti (film)
Marta

Marta võib tähendada järgmist: Marta (piiblitegelane) Marta (eesnimi), naisenimi Marta on Brasiilia jalgpalluri Marta Vieira da Silva mängijanimi Marta (kalakajakas)
Ahlerstedt

Ahlerstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 62,45 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5371 inimest. Ahlerstedt kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1823. aastal hertsogkond kaotati ja selle territooriumist sai Stade regiooni osa. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.ahlerstedt.de
Bargstedt (Alam-Saksi)

Bargstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 26,45 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2039 inimest. Bargstedt kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1823. aastal hertsogkond kaotati ja selle territooriumist sai Stade regiooni osa. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Merili

Merili on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 267. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Merili 616 naisel. Merili Kukuškin Merili Metsvahi Merili Nikkolo Merili Varik ... https://web.archive.org/web/20200809204530/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/MERILI (vaadatud 22.02.2019) Merili statistikaameti andmebaasis
Miina (eesnimi)

Miina on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 500. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Miina 205 naisel. Miina Härma ... https://web.archive.org/web/20200808121940/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/MIINA (vaadatud 22.02.2019) Miina statistikaameti andmebaasis
Meeri (perekonnanimi)

Meeri on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Meeri (Meery) on pandud Restu mõisavallas Sangaste kihelkonnas Tartumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Heiki Meeri (1952–2007), eesti teleajakirjanik Joosep Meeri (1870–1929), eesti vaimulik
Brest (Alam-Saksi)

Brest on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 24,57 km². 31. detsembril 2017 elas seal 781 inimest. Brest kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1823. aastal hertsogkond kaotati ja selle territooriumist sai Stade regiooni osa. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.brest.de
Harjumaa lipp

Harjumaa lipp on Eestis asuva Harju maakonna lipp. Lipp on registreeritud 24. detsembril 1996. Varem kinnitas selle Harjumaa lipuks Vabariigi President 7. augustil 1939. Harju maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Harjumaa vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105×165 cm. Lipp vastab Eesti maakondade lippude ühtsele kujule, mis kinnitati 7. augustil 1939.
Būšnieki järv

Būšnieki järv (läti keeles Būšnieku ezers, vanasti ka Loši järv) on järv Lätis Ventspilsi linnas. Tegemist on jäänukjärvega. Järv asub merepinnast 11,1 meetri kõrgusel Ventspilsi põhjaosas, Läänemerest 1,3 kilomeetri kaugusel. Selle kaldal asub Būšnieki küla. Järve põhja- ja läänekallas on soostunud. Vee läbipaistvus on 1,5 meetrit. Kaladest elavad järves haug, särg, roosärg, linask, latikas, koger ja ahven. Põhi on savine. Järve valgla on 77,5 km². Sinna toob Klāņezersi järvest vett Klāņi-Būšnieki kanal. Väljavoolu reguleerib Lošupe jõel asuv lüüs. Aastal 2004 loodi Ventspilsi linna 51 hektari suurune Būšnieki järvekalda hoiuala. Vietvārdu datubāze "Īpaši aizsargājamas dabas teritorijas dabas lieguma "Būšnieku ezera krasts" dabas aizsardzības plāns" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27. oktoober 2017. Vaadatud 28. veebruaril 2019. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Miina (perekonnanimi)

Miina on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Miina on pandud neljas mõisavallas Harju-, Tartu- ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Metsa. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Miina Eestis 19 mehel ja 22 naisel.
OSS

OSS või Oss võib tähendada järgmist: Oss (Holland), Hollandi linn Oss (eesnimi) Oss on rullnoka sünonüüm Office of Strategic Services (OSS), Teise maailmasõja ajal tegutsenud USA luureagentuur
Oss (perekonnanimi)

Oss on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Oss on pandud Mõtsu mõisavallas Hanila kihelkonnas Läänemaal, Võisiku mõisavallas Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal ja Vastseliina mõisavallas Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Ossi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Vainaru (1936. aastal Taevere vallas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Oss Eestis 21 mehel ja 20 naisel.
Peedu (eesnimi)

Peedu on mehenimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 530. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Peedu 141 mehel. Peedu Kass, muusik Peedu Kass, laevakapten Peedu Ojamaa, filmilavastaja https://web.archive.org/web/20200731015410/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/PEEDU (vaadatud 15.09.2019) Peedu statistikaameti andmebaasis
Dziļģi

Dziļģi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonna Piltene valla põhjaosas. Dziļģi jääb valla keskusest Piltenest 12,6, piirkonna keskusest Ventspilsist 14,7 ja Riiast 191 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze, vaatatud 28. 02 2019
Seyhan Kurt

Seyhan Kurt (sündinud 16. detsember 1971) on Türgi – prantsuse kirjanik, luuletaja, sotsioloog ja antropoloog. Seyhan Kurt on sündinud Grenoble'is Lõuna-Prantsusmaal. Ta sündis Prantsusmaal Grenoble'is Bourgoin-Jallieu kommuunis. Ta õppis Lyoni École de Jean Jaurès'is. Ta õppis maalimist Prantsusmaal ning võttis Izmiris dramaturgia ja kunstiajaloo tunde. Aastatel 1992 ja 1993 avas ta Mersini kaunite kunstide galeriis kaks maalinäitust. Ta õppis prantsuse keelt ja kirjandust, sotsioloogiat ja antropoloogiat. Ta viis läbi arhitektuuri- ja linnakultuuriuuringuid Itaalias ja Kreekas. Ta lõpetas magistrikraadi antropoloogias Ankara ülikooli keele-, ajaloo- ja geograafiateaduskonnas. 2021. aastal ilmus Istanbulis tema raamat "Arhitektuur, korraldus, praktika Türgi majas". Selles raamatus võttis ta vaatluse alla Türgi maja arhitektuuri ja igapäevaelu 19. sajandist tänapäevani. Oma töös võttis ta kasutusele interdistsiplinaarse meetodi, kasutades erinevaid valdkondi Türgi kinost suulise kultuurini. Seyhan Kurti artikkel selle raamatu kohta avaldati Tokyo ajakirjas 2022. aastal. Intervjuud Seyhan Kurtiga aastatel 2021-2022 edastati Mediascope TV-s, Artfullivingis, Bisavblogis ja ajalehes Hürriyet. Mõned tema aastatel 1990–2017 kirjutatud luuletused on tõlgitud prantsuse, inglise, saksa, kreeka ja eesti keelde. Tema loomingut on avaldatud rahvusliku kirjanduselu häälekandjais Varlik, Journal, Turkish Language, Le Poéte Travaille, Tohum, Cali, Sincan İstasyonu, ja Turk Dili. "Kapa Gözlerini" ("Sule silmad", 1992) "Destinos" ("Saatus", 1995) "Hüznün Sözyitimleri" ("Sõnatus kurbuses", 1999) "El İlanı" ("Lendleht", 2002) "Bizden Geçen Sular" ("Vesi, mis voolab meist läbi", 2003) "Seyyah" ("reisija", 2012) "Herkese ve Hiç Kimseye" ("kõigile ja mitte kellelegi", 2017) "Haneden Ev Haline, Türk Evinde Mimari, Düzenleme, Pratik" ("Arhitektuur, korraldus, praktika Türgi majas", 2021) "Seyhan Kurt", Vikipedi (türgi), 20. detsember 2022, vaadatud 11. jaanuaril 2023 Haneden Ev Haline - Seyhan Kurt (türgi). "The Review of Life Studies". www.lifestudies.org. Vaadatud 11. jaanuaril 2023. Eliçin, Işın (21. märts 2021). "Haneden Ev Haline: Türk Evi'nde Mimari, Düzenleme, Pratik - Seyhan Kurt ile söyleşi". Medyascope (türgi). Vaadatud 11. jaanuaril 2023. ""Ev, Zihinsel ve Duygusal İnşası Hiç Bitmeyen Bir Yerdir"". Artfulliving. Vaadatud 11. jaanuaril 2023. KOÇER, Abdüssamed. "Seyhan Kurt: "Bizde evin bitmek bilmeyen 'inşası' ve dönüşümü gündelik hayatın adeta bir parçasıdır."". bisavblog (türgi). Vaadatud 11. jaanuaril 2023. "Ev artık yuva değil, bir otel, hapishane". www.hurriyet.com.tr (türgi). Vaadatud 11. jaanuaril 2023.
OVE

OVE või Ove võib tähendada järgmist: Ove on Oskar Veldemanni pseudonüüm Ove (eesnimi) ...
Peedu (perekonnanimi)

Peedu on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Peedu (Peddo, Pedo) on pandud 12 mõisavallas Tartu-, Viljandi- ja Virumaal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Peedu Eestis 32 mehel ja 40 naisel.
Gārzde

Gārzde on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Piltene valla põhjaosas. Gārzde jääb valla keskusest Piltenest 11, piirkonna keskusest Ventspilsist 18,9 ja Riiast 189,6 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud Gārzde mõisa (Gut Garsden) juurde. Külas kasvavad kolm tamme (ümbermõõt 4.55, 4.75 ja 4.8 m) on looduskaitse all. Küla järgi on nime saanud siluri Ohessaare lademesse kuuluvad Gārzde kihid. Vietvārdu datubāze, vaatatud 28. 02 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2021. Vaadatud 18. septembril 2020.
Pühajärv (täpsustus)

Pühajärv on mitmetähenduslik sõna. Veekogud: Pühajärv, järv Valgamaal Matsimäe Pühajärv (Pühajärv), järv Järvamaal Parika Pühajärv (Pühajärv), järv Viljandimaal Kaali järv (Pühajärv), järv Saaremaal Kalli järv (Pühajärv), järv Tartumaal Kantküla Mustjärv (Pühajärv), järv Lääne-Virumaal Pühamäe Väikejärv (Pühajärv), järv Harjumaal Muu: Pühajärv (ooper)
Lagzdiena

Lagzdiena (ka Lagzdiene, vanasti ka Lagzdene) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Piltene valla kaguosas. Lagzdiena jääb valla keskusest Piltenest 8, piirkonna keskusest Ventspilsist 31,8 ja Riiast 182,6 kilomeetri kaugusele. Küla asub Venta jõe kaldal. Asula on tekkinud endise Lagzdiena mõisa (Gut Laxdienen) juurde. Lagzdene park, lisaks veel üks sealne pärn ja üks vaher on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze, vaatatud 28. 02 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Vecmuižciems

Vecmuižciems (ka Vecmuižas ciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Piltene valla põhjaosas. Vecmuižciems jääb valla keskusest Piltenest 6,1, piirkonna keskusest Ventspilsist 19,3 ja Riiast 174,9 kilomeetri kaugusele. Küla asub Vēždūka jõe kaldal. Vietvārdu datubāze, vaatatud 28. 02 2019
Ūdrande

Ūdrande on küla (vidējciems) Lätis Ventspilsi piirkonna Piltene valla põhjaosas. Ūdrande jääb valla keskusest Piltenest 7,9, piirkonna keskusest Ventspilsist 16,4 ja Riiast 177,6 kilomeetri kaugusele. Küla tekkis endisest Ūdrande mõisa (Udrennen) keskusest ida poole. Vietvārdu datubāze, vaatatud 28. 02 2019
Krievciems

Krievciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Piltene valla idaosas. Krievciems jääb valla keskusest Piltenest 9,7, piirkonna keskusest Ventspilsist 34 ja Riiast 168,7 kilomeetri kaugusele. Küla asub Vēždūka jõe kaldal.
Landze

Landze on küla (aprupes ciems) Lätis Ventspilsi piirkonna Piltene valla lääneosas. Landze jääb valla keskusest Piltenest 4,4, piirkonna keskusest Ventspilsist 23 ja Riiast 179,5 kilomeetri kaugusele. Küla asub Venta jõe kaldal. Aastal 2010 rajati sinna Piltene pansionaat. Kultuurimälestistest asuvad külas riikliku kaitse all olev Landze kirik (selle kolm uksekomplekti, altar ja kantsel on kunstimälestistena samuti riikliku kaitse all) ning Landze kiriku muinaskalmed. Seitse Landze kiriku juurde viiva allee pärna on looduskaitse all. Külas sündis ajaloolane Johann Kallmeyer. Vietvārdu datubāze, vaatatud 28. 02 2019 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. märts 2019. Vaadatud 28. veebruaril 2019. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Harsefeld

Harsefeld (alamsaksa Harsfeld 'hobuseväli') on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hamburgist edelas. Harsefeld kuulub Stade kreisi. Valla pindala on 51,81 km². 31. detsembril 2017 elas seal 13 256 inimest. 1104. aastal asutati Harsefeldis benediktlaste klooster, toona Saksimaa hertsogiriigis. Pärast hertsogiriigi lammutamist 1180. aastal kuulus Harsefeld vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda, uude vahetult keisrile alluvasse Saksa-Rooma riigi territooriumisse. 16. sajandi keskpaigas, kui enamus vürstliku peapiiskopkonna elanikke võttis omaks luterluse, jäi klooster katoliikluse kantsiks. Tilly juhitud Katoliikliku Liiga okupatsiooni ajal (1628–1630) sai kloostrist lähtepunkt uuestikatoliseerimise katsetele. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga. Uued valitsejad likvideerisid kloostri ja enamus selle hooneid langes pärast 1648. aastat varemeisse. 1715. aastast valitses hertsogkonda Hannoveri dünastia. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Harsefeldist, sai 1823. aastal rajatud Stade regiooni osa. Otto Albrecht von Düring (1807–1875), Hannoveri kuningriigi justiitsminister Jürgen Fitschen (1948– ), Saksa pankur ja endine Deutsche Banki kaasjuhataja Erich Prigge (1879–1955), Saksa armee ohvitser ja sõjaväeline memuaarikirjutaja Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.harsefeld.de
Porisammul

Porisammul on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Porisammul (Porrisammul) on pandud Viljandi mõisavallas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Porisammuli-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Koidumets ja Poomre. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. John Pori (Juhan Porisammul, 1906–1947), eesti orkestrijuht ja tantsumuusik
Hiiumaa vapp

Hiiumaa vapp on Eestis asuva Hiiu maakonna vapp. Vapp on kinnitatud 23. mail 1994. Vapp on registreeritud 25. novembril 1996. Autor: Tõnu Kukk Hõbedasel kilbil püstine kolme sõlmega punane köis ja neli punast liiliat, kummalgi pool köit kohakuti kaks. Vapi neli liiliat, mis on mõjutatud Ungern-Sternbergide vapist, sümboliseerivad Hiiumaa nelja valda. Vappi vertikaalselt poolitava köie idee pärineb M.I. Eiseni muistendite kogumikust "Esivanemate varandus" (Tallinn 1958, lk 178-179). Nimetatud muistendi järgi kingib hiiu taat merehädas Hiiumaale sattunud Tallinna-meestele kolme sõlmega köiejupi, et nad õnnelikult tagasi oma koduranda jõuaks. Hiiumaa lipp Hiiu valla vapp Hiiu maakonna sümboolika Riigikantselei lehel.