laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Toivo Tulev

Toivo Tulev (sündinud 18. juulil 1958) on eesti helilooja. Ta lõpetas 1990. aastal Tallinna Konservatooriumi professor Eino Tambergi õpilasena, täiendas end Sven-David Sandströmi juures Stockholmi Kõrgemas Muusikakoolis (1991) ja elektroakustilise muusika alal Kölni Kõrgemas Muusikakoolis (1996) ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistriõppes (1995–1998). Toivo Tulev on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kompositsiooni eriala õppejõud, alates 2005. aasta sügisest kompositsiooniosakonna juhataja ning alates 2018. aastast heliloomingu juhtiv professor. Toivo Tulevi loomingus põimuvad ekspressionistlik ja sakraalne elutunnetus, eksistentsiaalne heitlus tasakaalu- ja pingeseisundite vahel. Tema helikeelt on mõjutanud tegevus mitmes vanamuusikaansamblis ja süvenemine gregooriuse laulu traditsioonidesse. 2001 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (viiulikontsert ja tulemuslik loominguline aasta) 2002 stipendium "Ela ja sära" 2003 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (2003. aasta looming) 2003 Eesti Muusika Päevade preemia ("Siis oled vaikusen mu ligi üksi Sina") 2006 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (väljapaistvate heliteoste loomise eest) 2010 Eesti Muusika Päevade preemia (löökpillikontsert "Flow") 2016 Lepo Sumera nimeline heliloomingu preemia 2017 LHV uue heliloomingu Au-tasu ("Black Mirror" ansamblile ja sümfooniaorkestrile) 2019 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2021 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (rahvusvahelise haardega sügav ja haarav looming ning mitmekesiselt helisev panus Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia heliloomingu õpetusse) Taavi ja Triin Tulev on tema lapsed. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). [1] Biograafia, teoste loetelu ja helinäited Eesti Muusika Infokeskuses Mirjam Tally, "Toivo Tulev ja rockmuusika", Sirp, 28. jaanuar 2005 Brigitta Davidjants, "Toivo Tulev: kõik pole müüdav", Eesti Päevaleht, 10. oktoober 2006 Kaur Garšnek, "Toivo Tulev – väsimatu areneja", Eesti Päevaleht, 12. juuli 2008
Sving

Sving (ka svingmuusika; inglise keeles swing, swing music) on džässmuusika stiil, mis sai alguse 1930. aastatel. Svingmuusikat esitavateks pillideks olid klarnet, saksofon, trompet, tromboon, klaver, kontrabass ja trummid, mis olid koondatud svingmuusika orkestrisse ehk bigbändi. Mõnikord esitati svingi ka oreliga. Džässmuusika esitajaid oli korraga rohkem, st svingorkestris oli rohkem muusikuid kui traditsioonilise džässi ansamblites. Džässmuusika oli nüüd improvisatsioonivaesem. Svingmuusikat kasutati ka tantsumuusikaks.  Pikemalt artiklis Džässmuusikute loend Duke Ellington, Count Basie, Fletcher Henderson, Benny Goodman, Cab Calloway, Earl Hines, Artie Shaw, Glenn Miller. Benny Goodman, Artie Shaw Coleman Hawkins, Johnny Hodges, Ben Webster, Lester Young Louis Armstrong, Roy Eldridge, Harry Edison Duke Ellington, Count Basie, Earl Hines, Art Tatum, Oscar Peterson, Jelly Roll Morton Ella Fitzgerald, Frank Sinatra, Nat King Cole, Billie Holiday Lindy-hop
Vaba maailm

Vaba maailm oli külma sõja ajal kasutatud mõiste lääneliku demokraatiaga, või selle poole pürgivate riikide kohta, mille juhtriigiks peeti Ameerika Ühendriike; tuntud ka kui I maailm, millele vastandus kommunistlik ehk II maailm eesotsas Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei juhtkonnaga. Vaba maailma loeti ka terve rida autoritaarse režiimiga riike, kes vastustasid kommunismi, ent ei tahtnud ise või ei suutnud vajalikul määral tagada kodanikuõigusi ega kõiki rahvusvaheliselt tunnustatud inimõigusi, näiteks mitmed diktatuurimaad Ladina-Ameerikas, Aasias ja Aafrikas.
Lesotho riigipeade loend

Lesotho riigipeade loend loetleb Lesotho riigipead riigi sõltumatuseperioodide jooksul (1822–1868; Basuutomaa) ja alates aastast 1965. http://web.archive.org/web/20030827071709/http://www.uq.net.au/~zzhsoszy/states/africa/lesotho.html
Peeter Proos

Peeter Proos (sündinud 19. novembril 1983) on eesti trummar ja vandenõuteoreetik. Ta on mänginud trumme ansamblites The Creep, Vennaskond (pseudonüüm: Pet Creep) ja Chasper Kazparovich and The Deltahead (pseudonüüm Pete Green). Proos kandideeris 2009. aasta valimistel Sindi linnavolikogusse. Hiljem on ta tegelenud veebiportaali Vanglaplaneet.ee haldamisega, mis levitab vandenõuteooriaid, valeinfot ja Vene propagandat. 2015. aastal nimetas Proos vaktsiine "legaalseks mürgiks". Kaili Malts (21. detsember 2022). "VENAMAA VÕISAIM RELV: Kremli propagandat levitab hästi sissetöötatud Võrgustik". Eesti Ekspress. Vaadatud 14. detsember 2022. "Vandenõuteooriate uurija Peeter Proos: vaktsiinid on legaalsed mürgid".
Mine

Mine (jaapani 美祢) on linn Jaapanis Yamaguchi prefektuuri keskosas. Linnaõigused sai 1954. aastal. 2008 liideti linnaga Mine ringkond. 山口県/統計分析課/人口・人口移動統計調査(令和3年3月1日現在), vaadatud 25.03.2021. Mine koduleht (jaapani keeles)
30. Kaitsepataljon

30. Kaitsepataljon (saksa keeles Schutzmannschaft Wacht Bataillon nr. 30) oli Teise maailmasõja ajal Saksa okupatsioonivõimude poolt Eestis moodustatud sõjaväeüksus. Vabatahtlik kaitsepataljon värvati jaanuaris 1942 Tallinnas Eesti SS-i kõrgema politseijuhi korraldusel väegrupi Nord tagalateenistuse jaoks. Pataljon oma täiskoosseisu ei saavutanud, 1942. aasta lõpus oli pataljon arvel 88 mehega kui tagavarapataljon. Pataljoni juurde kuulus ka puhkpilliorkester. 30. Kaitsepataljon likvideeriti jaanuaris 1943, pataljoni orkester viidi 35. Kaitsepataljoni koosseisu, ülejäänud isikkoosseis jagati teiste kaitsepataljonide vahel. Kaitsepataljonid Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend
Panama maakitsus

Panama maakitsus on maakitsus Põhja-Ameerika lõunaosas Panama territooriumil. Maakitsusele on rajatud Panama kanal.
Twentynine Palms

Twentynine Palms (tuntud ka kui 29 Palms) on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis San Bernardino maakonnas. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 28 063. Aastal 2010. aasta oli elanikke 25 048. Linn paikneb 606 meetri kõrgusel merepinnast Mojave kõrbes. Linn piirneb lõunas Joshua Tree rahvuspargiga ning seal asub ka üks rahvuspargi sissepääse. Twentynine Palmsis on võrreldes paarikümne kilomeetri kaugusel edelas asuva Palm Springsiga mõnevõrra jahedam kliima, eriti talvekuudel, kuid siiski on seal sarnased lähistroopilisele kõrbekliimale iseloomulikud olud. Jaanuaris on keskmine õhutemperatuur 10 °C ja juulis 32 °C. Miinuskraade võib esineda oktoobrist aprillini. Suvel võib õhutemperatuur tõusta üle 45 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 112 mm. Kõige enam sajab augustis (20 mm), mil sademeid toob Põhja-Ameerika mussoon. Twentynine Palmsile andis nime seal kasvanud palmipuude järgi kolonel Henry Washington, kes seal 1852. aastal maamõõtmisi läbi viis. 1927. aastal avati Twentynine Palmsis postkontor. Twentynine Palms sai linnaõigused 23. novembril 1987. Linna läbib maantee California State Route 62. Linnas on sündinud kergejõustiklane ja kahekordne olümpiavõitja DeeDee Trotter. Led Zeppelini endise liikme Robert Planti 1993. aasta stuudioalbumil "Fate of Nations" on laul "29 Palms". 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.  Twentynine Palms – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Panter

Panter (Panthera) on kaslaste perekond, kuhu kuuluvad lõvi, tiiger, leopard, jaaguar ja lumeleopard. Lõvi Panthera leo Jaaguar Panthera onca Leopard Panthera pardus Tiiger Panthera tigris Lumeleopard Panthera uncia Väljasurnud liigid: Panthera atrox † Panthera crassidens † Panthera gombaszoegensis † Panthera palaeosinensis † Panthera pardoides † Panthera schaubi † Panthera schreuderi † Panthera toscana † Panthera youngi †
Nicaragua riigipeade loend

Nicaragua riigipeade loend loetleb iseseisva Nicaragua riigipead sõltumata nende ametinimetusest alates 1838. aastast. Nicaragua iseseisvus küll Hispaania võimu alt juba 1821. aastal, kuid kuulus osariigina 1821–1823 Mehhiko keisririiki, 1823–1824 Kesk-Ameerika Ühendprovintsidesse ja seejärel kuni 1838. aastani Kesk-Ameerika Liitvabariiki. 1838. aastal eraldus Nicaragua esimese riigina liitvabariigist. Aastatel 1838–1854 kandsid Nicaragua riigipead ülemdirektori ametinimetust, alates 1854. aastast on riigipea ametinimetus president. Kuna 1850. aastatel oli Nicaraguas tihti mitu paralleelset valitsust, oli ülemdirektori ametinimetus paralleelselt presidendi ametinimetusega kasutusel veel kuni 1855. aastani.
San Bernardino

San Bernardino on linn USA-s California osariigis, San Bernardino maakonna keskus. Linn sai alguse 1851. aastal mormoonide asundusest. Linnas asub San Bernardino rahvusvaheline lennujaam. Linnas toimuvad iga-aastaste üritustena Route 66 Rendezvous, National Orange Show ja pesapalli Little League'i meistrivõistlused. 1940. aastal sai linnast alguse McDonald'si kiirtoidukett. 1. augustil 2012 esitas linnavalitsus kohtule taotluse pankrotikaitse rakendamiseks. Vastava otsuse võttis linnavolikogu vastu 10. juulil. Linna eelave puudujääk oli 46 miljonit USA dollarit. 2. detsembril 2015 toimus linnas terrorirünnak, mille käigus abielupaarist terroristid tapsid tulirelvadega 14 inimest ja haavasid raskelt 22 inimest. San Bernardino koduleht
Rina Stikanova

Rina Stikanova (sündinud 11. mail 1983 Tallinnas) on Eesti modell. Ta oli 2004. aasta Miss Estonia I printsess ja sama aasta Eesti Top Modeli konkursi võitja. Ta oli Playboy Eesti väljaande 2007. aasta novembrinumbri Playmate. Tal on üritusturundus- ja reklaamifirma Most Wanted. Playboy Eesti väljaanne, november 2007, lk. 83-88 "Eesti playmate: pornoajakirjad võivad mind kohe ära unustada", elu24.ee Foto
Yokhanan Vollakh

Yochanan Vollach (või Jochanan Wallach; sündinud 14. mail 1945) on Iisraeli jalgpallur. Ta kuulus Iisraeli jalgpallikoondisse, kui Iisrael mängis 1970. aasta jalgpalli MM-il. 1958–1962 Maccabi Qiryat Bialik 1965–1977 Hapoel Haifa 1977–1979 Maccabi Haifa 1985–1990 HKFC Yochanan Vollach on 186 cm pikk ja kaalub 87 kg. Hall of fame
Peterburi Zenit

Peterburi Zenit (vene keeles ФК "Зенит" Санкт-Петербург) on 1925. aastal asutatud Venemaa jalgpalliklubi. Zenit mängib Venemaa kõrgliigas. Peterburi Zenit on tulnud seitse korda Venemaa meistriks. 2008. aastal klubi on võitnud UEFA karika ja Euroopa superkarika. Praeguse klubi meeskonna juured ulatuvad paljudesse klubidesse, mis on Nõukogude ajal palju kordi nimesid ja omanikke vahetanud. Vanim eelkäijaks on dokumentide järgi 1914 asutatud Murzinka, mis mängis aastail 1914–1924 just samal Obuhhovski staadionil, mil meeskond nimetati Bolševikuks. Klubi säilis esimesele maailmasõjale, oktoobrirevolutsioonile ja Vene kodusõjale (1918–1922) vaatamata. Mõjukad poliitilised jõud on manipuleerinud üksikmängijate ja ühtlasi ka kogu klubi saatusega. Aastakümneid kestnud poliitilise surve tõttu on Zenitit sageli ümber nimetatud ja selle juhtkonda vahetanud. 1925. aasta koostati Leningradi Metallitehase (LMZ) töölistest teine FC Peterburi Zeniti eelkäija, Stalinets. Mõlemad eelkäijaklubid mängisid kuni 1939. aastani eraldi, mil nad liideti Zenitiks. Seega 1938. aastal toimunud NSV Liidu meistrivõistlustest osavõtnud Zeniti hulka veel Stalinets ei kuulunud. Praegune nimi FC Peterburi Zenit registreeriti 1936. aastal, kolm aastat enne Stalinetsi liitumist Zenitiga. 1939. aastal, Jossif Stalini võimu ajal, anti Zenitile käsk võtta liikmeid juurde Metallurgia tööliste meeskonnast, Leningradi Stalinistidest. Sel ajal sai LMZ osaks sõjatööstuses ning mängijad ja mänedžerid viidi üle Zenitisse. Pärast 1939. aasta hooaja lõppu liideti Stalinistid teises liigas mängiva Zenitiga. Seisuga 16. veebruar 2022 Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. UEFA karikas (1): 2008 UEFA superkarikas (1): 2008 Venemaa meister (8): 1984, 2007, 2010, 2011–12, 2014–15, 2018–19, 2019–20, 2020–21 Venemaa karikas (4): 1998–99, 2009–10, 2015–16, 2019–20 Venemaa superkarika võit (6): 2008, 2011, 2015, 2016, 2020, 2021 Nõukogude Liidu meister: 1984 Nõukogude Liidu karikas: 1944 Nõukogude Liidu superkarikas: 1985 Nõukogude Liidu föderatsiooni karikavõistluste finalist: 1986 Koduleht
Mageveekalad

Mageveekalad on kalad, kes üldjuhul kogu oma elu veedavad magedas vees (jõgedes ja järvedes). 41% kõigist tuntud kalaliikidest on mageveekalad. Nii suur osakaal tuleneb sellest, et mageveelised elupaigad on üksteisest eraldatumad ning see soodustab eraldi liikide väljakujunemist. Euraasia mandril on peamised mageveelised kalad ahvenlased, hauglased, siiglased, silmud jt. Mõned mageveekalad suudavad elada ka riimvees. Maailma suurimaks mageveekalaks peetakse kaluugat (Huso dauricus). magevee-elustik
31. Kaitsepataljon

31. Kaitsepataljon (saksa keeles Schutzmannschaft Wacht Bataillon nr. 31) oli Teise maailmasõja ajal Saksa okupatsioonivõimude poolt Eestis moodustatud sõjaväeüksus. Pataljoniülem major Karl Kask, major Paul Siegfried Lanno, 1. kompanii, 2. kompanii, 3. kompanii, 4. kompanii. Kaitsepataljon (saksa Estnische Schutzmannschafts Abteilung 31), hilisem 31. Kaitsepataljon värvati Eesti SS-i kõrgema politseijuhi korraldusel vabatahtlikest väegrupi Nord tagalateenistuseks 1942 suvel Rakveres, märtsis 1943. aastal liideti pataljoniga kompaniid Omakaitse Viru maleva Rakverest, Kundast, Jõhvist ja Omakaitse Narva malevast. Pataljoni ülesandeks oli rannakaitse Virumaal ja partisanide vastane võitlus Kirde-Eestis Eesti-Vene piiri läheduses. Pataljoni staap ja 1. kompanii asusid Rakveres, ülejäänud kolm kompaniid Narvas. Pataljoni juurde kuulus ka autotranspordiüksus. 1944. aasta 29. jaanuarist 1944 asus 31. Eesti Politseipataljoniks (saksa Estnische Polizei Füsilier Bataillon 31) ümbernimetatud pataljon jalaväekindral Otto Sponheimeri grupi koosseisus Narva rindel ja Purtse juures rannakaitses. 1944. aasta 14. veebruaril osales osa pataljonist Meriküla dessandi likvideerimisel. 31. Politseipataljon likvideeriti 1944. aasta juuni keskel. Pataljoni mehed jaotati 37., 38. ja 40. Eesti Politseipataljoni vahel. Kaitsepataljonid Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend
Jaan Kundla

Jaan Kundla (sündinud 11. oktoobril 1937 Suure-Jaanis) on Eesti poliitik. Kundla lõpetas Suure-Jaani Keskkooli 1955 ning Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriinseneri erialal 1960. Jaan Kundla on töötanud Eesti Energia asedirektorina 1960–1990, seejärel Tallinna Karastusjookide Tehases peainsenerina ning eraettevõtjana. Kundla oli Rahvaerakonna Mõõdukad liige 1996–1999, Keskerakonna liige 2000–2004 ning uuesti 2006–2008 ja Eesti Pensionäride Erakonna liige 2004–2006. Ta oli Pensionäride Erakonna esimees 2004.a. sügisest kuni erakonna ühinemiseni Keskerakonnaga 2006. Ta oli Paide Linnavolikogu liige 1996–2007. 2007–2011 oli ta XI Riigikogu liige. Riigikogu XI koosseisu vanima liikmena luges ta avaistungil ette Riigikogu liikme ametivande. Ta oli Riigikogu riigikaitsekomisjoni liige, Eesti-Austria ja Eesti-Valgevene parlamendirühma liige. 2008. aasta veebruaris jõudis avalikkuse ette juhtum, kus Kundla oli oma üürilisi värdjateks nimetanud. Esialgu püüdis ta oma sõnakasutust õigustada, väites, et värdjas tähendab vallaslast. Kuigi ta hiljem vabandas, jäi ta meedia teravdatud tähelepanu alla. Selgus, et ta oli 2007. aastal esitanud tööga seotud kulude katteks toidupoe arved ja kostüümilaenutuse arved.. Kundla oli ainuke riigikogulane, keda ei kutsutud 24. veebruaril 2008 presidendi vastuvõtule. 14. aprillil 2008 teatas ta, et on esitanud avalduse Keskerakonnast lahkumiseks. Ta põhjendas oma sammu sellega, et tema isikut on seoses puhkenud skandaaliga kasutatud erakonna halvustamiseks. Samas otsustas Kundla parteituna jääda edasi Riigikogu liikmeks. 22. aprillil 2008 rahuldas Keskerakonna juhatus Jaan Kundla avalduse erakonnast lahkumiseks. 4. veebruaril 2009 Paide kohtumajas toimunud eelistungil jagas riigikogu liige Jaan Kundla ajakirjanikele väljaprinditud e-kirja, mille ta sai 2007. aasta suvel Kalle Kroonilt. Kirjas seisab: «Võid oma m...i närida, kui tahad, mina ei lähe siit kuhugi.» Jaan Kundla lühitutvustus Riigikogu lehel "Riigikogulane Kundla õigustab sõna «värdjas» kasutamist". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2008. Vaadatud 3. märtsil 2008. Riigikogulane Jaan Värdjas Kundla esitas kulude katteks toidupoe arved Jaan Kundla riietas ennast maksumaksja kulul kuningaks http://www.jt.ee/?id=77864 Riigikogulase kohtuvõitlus, Õhtuleht, 4. veebruar 2009 Kuidas Jaan Kundlast riigikogu häbiplekk sai SL Õhtuleht, 3. märts 2008 Tema majesteet Paide kuningas Kusti VI Eesti Ekspress, 17. aprill 2008 Kohus uurib Jaan Kundla korteriostu Järva Teataja, 28. jaanuar 2009 Jaan Kundla: Püha lehm lüpsab rammusat koort Sakala, 20. veebruar 2009. Riigikogulane Kundla: valitsuse langemist ma praegu ei toeta, Postimees, 25. mai 2009 Kundla sooviks endanimelist majoneesi, Postimees, 2. juuni 2009 Kohus mõistis Kundlalt välja ligi 7000-kroonise võla - Postimees, 7. detsember 2009 Endine keskerakondlane: Keskpartei on nagu NLKP Delfi.ee, 31. detsember 2010 Jaan Kundla riigikokku ei kandideeri
31. Eesti Politseipataljon

288. Kaitsepataljon ja 31. Eesti Politseipataljon olid Teise maailmasõja ajal Saksa okupatsioonivõimude poolt moodustatud Eesti väeosa, mis tegeles Saksa vägede tagalajulgeoleku tagamisega. Pataljoniülem: kapten Agu Lannu 288. Kaitsepataljon moodustati 1942 suvel Rakveres kasarmeeritud Omakaitse Rakvere, Kunda, Jõhvi ja Narva kompaniidest, kui 288. Kaitsepataljon (Schutzmannschaft Wacht Bataillon 288). Pataljoni suuruseks oli 519 meest. 1943. aasta veebruaris anti 288. Kaitsepataljonile laialisaadetud vabatahtlike 31. Kaitsepataljoni number ja nimi. Ülesannetelt jäi uus moodustatud pataljon aga vahipataljoniks. 1943. aasta detsembris muudeti pataljoni nimi 31. Eesti Politseipataljoniks (Estnische Polizei Bataillon 31) ja pataljonis kehtinud Wehrmachti auastmed asendati Saksa Korrapolitsei auastmetega. 31. Eesti Politseipataljoni kasutati vahiteenistuses ja Virumaal rannakaitses. 31. Eesti Politseipataljon likvideerit 1944. aasta suvel, pataljoni isikkoosseis anti 37., 38. ja 40. Eesti Politseipataljoni täienduseks. Kaitsepataljonid Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend
32. Kaitsepataljon

32. Kaitsepataljon (Schutzmannschaft Wacht Bataillon nr. 32) oli Teise maailmasõja ajal Saksa okupatsioonivõimude poolt Eestis moodustatud sõjaväeüksus. Vabatahtlik kaitsepataljon värvati Eesti SS-i kõrgema politseijuhi korraldusel väegrupi Nord tagalateenistuse jaoks, 1942. aasta suvel Rakveres tagavarapataljonina, kuid pataljon oma täisloosseisu ei saavutanud. 1943. aasta jaanuaris 32. Kaitsepataljon likvideeriti ja isikkoosseis jagati teiste kaitsepataljonide vahel. 1943. aasta märtsis formeeriti 32. Kaitsepataljon uuesti algselt 1942. aasta suvel Rakveres, Omakaitse malevate kasarmeeritud Põltsamaa, Tartu ja Viljandi kompaniidest moodustatud 289. Kaitsepataljon (Schutzmannschaft Wacht Bataillon nr. 289) baasil ja osa likvideeritava 33. Eesti Politseipataljoni meestest. Pataljon oli oma ülesannetelt vahipataljon. Pataljoni staap asus algul Rakveres, pataljoni suurus oli sel ajal 456 meest. Pataljoni ülemad: major Peeter Plado Tartu kompanii ülem leitnant Heido Maimvere (kuni 2. juunini 1942) 1943. aasta 9. detsembril muudeti pataljoni nimi 32. Eesti Politseipataljoniks (Estnische Polizei Batallion nr. 32) ja pataljonis kehtinud Wehrmachti auastmed asendati Saksa Korrapolitsei auastmetega. 32. Eesti Politseipataljoni kasutati peale formeerimist vahiteenistuseks Rakveres ja 1944. aasta esimesel poolel Tartus. 32. Eesti Politseipataljon likvideerit 1944. aasta suvel, pataljoni isikkoosseis anti 37., 38. ja 40. Eesti Politseipataljoni täienduseks. Kaitsepataljonid Kuulid Hitleri pildi pihta kevadises Sõjateeneteriste eesti politseipataljoni meestele Tallinn, 6. märtsil, Virumaa Teataja (1925-1940), nr. 28, 7 märts 1944
32. Eesti Politseipataljon

32. Eesti Politseipataljon ehk 32. Eesti SS-Politseipataljon (Estnische Polizei Batallion nr. 31) moodustati suvel 1942 Rakveres kasarmeeritud Omakaitse maleva Põltsamaa, Tartu ja Viljandi kompaniidest kui 289. Kaitse Vahipataljon (Schutzmannschaft Wacht Bataillon nr. 289). Pataljoni suurus oli 456 meest. Pataljoni ülem oli kapten Lanno; Tartu kompanii ülem oli leitnant Heido Maimvere (– 2. juuni 1942). 1943. aasta veebruaris anti 289. Kaitse Vahipataljonile laialisaadetud vabatahtlike 32. Kaitse Vahipataljoni number ja nimi ning pataljon oli oma ülesannetelt vahipataljon. 1943. aasta detsembris nimetati pataljon 32. Eesti Politseipataljoniks (Estnische Polizei Batallion nr. 32) ja pataljonis kehtinud Wehrmachti auastmed asendati Saksa politsei auastmetega. 32. Eesti Politseipataljoni kasutati pärast formeerimist vahiteenistuseks Rakveres ja 1944. aasta esimesel poolel Tartus. 32. Eesti Politseipataljon likvideeriti 1944. aasta suvel. Pataljoni isikkoosseis anti 37., 38. ja 40. Eesti Politseipataljoni täienduseks. Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎ Kuulid Hitleri pildi pihta kevadises
Kuno Thomasson

Kuno Thomasson (9. juuli 1923 Tallinn – 12. jaanuar 2007 Uppsala) oli eesti päritolu Rootsi algoloog, hüdrobioloog ja ökoloog. 1944. aastal põgenes ta Rootsi, kuhu jäigi. 1950. aastal lõpetas Uppsala ülikooli, hiljem töötas sealsamas taimeökoloogia instituudis. 1964. aastal sai filosoofiadoktoriks. Ta on uurinud planktonvetikate süstemaatikat, limnoloogiat ja geobotaanikat. Eriti põhjalikult on ta uurinud lõunapoolkera järvede ikkesvetikaid. Eesti Loodusuurijate Seltsi auliige Valgetähe IV klassi teenetemärk, 2002
Viivi Timm

Viivi Timm (19. oktoober 1934 Tartu – 13. veebruar 1997 Puhja) oli eesti zooloog (malakoloog) ja hüdrobioloog. Aastal 1958 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogias. Aastatel 1958–1961 oli kooliõpetaja. Ta oli bioloogiakandidaat (1979; kinnitatud Leningradis 1980). Aastast 1961 töötas Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi Võrtsjärve Limnoloogiajaama teadurina (1986. aastast vanemteadurina). Ta uuris Eesti järvede zoobentost, eriti mageveelimuseid. Kirjeldas 4 uut herneskarplase liiki. Ta oli eesti zooloogi ja hüdroloogi Tarmo Timmi abikaasa. Tema pojad on hüdrobioloog Henn Timm ja muusik Tõnu Timm.
Striegistali vald

Striegistal on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Mittweida kreisi. Berbersdorf, Goßberg, Kaltofen, Mobendorf, Pappendorf ja Schmalbach. Valla koduleht (saksa keeles)
Äravooluta valgla

Äravooluta valg(a)la ehk äravooluta ala[viide?] on valgla, kust pinnavesi ei voola maailmamerre[viide?]. Äravooluta valglale langenud sademed kas kuivavad enne maailmamerre jõudmist, voolavad äravooluta soolajärve või infiltreeruvad pinnasesse. Meile lähim suur sisevooluala on Volga jõgikond Venemaal (suurim "äravooluta" jõgi maailmas). Äravooluta on näiteks Kaspia mere, Araali mere ja Surnumere valglad. Selliste järvede vesi on tavaliselt suure soolsusega. Suurimad äravooluta alad ongi Sise-Aasias ja Sahara kõrbes, ka Eyre'i järve valgla Austraalias ja Okavango jõe valgla Lõuna-Aafrikas. Suur osa Kesk-Aasiast: Kaspia mere vesikond, maailma suurima järve valgla Araali mere vesikond Balkaši järve vesikond Õsõk-Köli järve vesikond Surnumere vesikond Lähis-Idas Sise-Austraalia suurim osa – Eyre’i järve vesikond Aafrika sisealad: Okavango jõe vesikond koos deltaga Kalahari kõrbes Botswanas Tšaadi järve vesikond Etosha Pan Etosha Rahvuspargis Namiibias Suur nõgu Nevadas ja Utah's.
Taura vald

Taura on vald Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis. Kuni 2008. aasta augustini kuulus Mittweida kreisi. Taura, Köthensdorf, Reitzenhain. Valla koduleht (saksa keeles)
William Ewart Gladstone

William Ewart Gladstone (29. detsember 1809 Liverpool – 19. mai 1898 Wales, Flintshire, Hawarden) oli Suurbritannia peaminister aastatel 1868–1874, 1880–1885, 1886 ja 1892–1894), varakantsler 1852–1855, 1859–1866, 1873–1874, 1880–1882. Ta alustas oma karjääri toorina 1832. aastal. 1881 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks Leo Anvelt, "William Ewart Gladstone : liberaalne inglise riigimees". Sari Suurmeeste elulood , EKS, Tartu 1935
Tiefenbachi vald (Saksimaa)

Tiefenbach oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaa Kesk-Saksimaa kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Mittweida kreisi. Samal aastal liideti ta Striegistali vallaga. Arnsdorf, Böhrigen, Dittersdorf, Etzdorf, Gersdorf, Kummersheim, Marbach ja Naundorf.