laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sirkel

Sirkel on kahe liikuva haaraga riist, mille haarad on hõlpsasti fikseeritava vahekaugusega. Sirkliga saab joonestada ringjooni ja kaari, teostada lõikude mõõtmist ja jaotamist, kanda lõike pikkust üle ühest kohast teise, märkida detaile. Varasematel aegadel kasutati sirklit mitmesugustel puutöödel, eriti puunõude põhjade valmistamisel, ringjoone tõmbamiseks, aga ka kirstude valmistamisel, veimevakkadel ornamentide ja ringide joonestamisel. Puusirkli 20–30 cm pikkused haarad (sääred) painutati samast puukepikesest ning tõmmatava ringi raadiust sai reguleerida mõlemast haarast läbikäiva peenest varvast sõle abil. Sellised sirklid olid Eesti talurahva hulgas 19. sajandil laialt levinud. Painutatud sirklite kõrval oli ka puu- või metalltelje ümber käänduva liigendiga sirkleid. Suuremate ringide (näiteks tõrrepõhjad) joonestamiseks kasutati ka puuvarval liikuvate pakkudega sirklit, kus varva pikkus oli kuni 0,75 cm. Sageli asendati varbsirkel nööriga, mille otstesse kinnitati naelad. Maamõõdusirkel Rööbits Ringjoon, ring, ringjoone keskpunkt. TaskuTark (vaadatud 19.02.2018) Eesti keele seletav sõnaraamat.(vaadatud 19.09.2022) Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2007. Lk 277 Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. Lk 184 Puidust sirkel]. Eesti Rahva Muuseum. Tänapäeva koolisirkel.
Jooksevkonto

Jooksevkonto ehk maksebilansi jooksevkonto on tasakaaluarvestussüsteem eksporditavate ja imporditavate kaupade ja teenuste rahalise väärtuse vahel teatud ajaperioodil. Positiivseks (jooksevkonto ülejääk) peetakse seda juhul, kui kaupu eksporditakse suuremas väärtuses, kui imporditakse. Vastasel juhul on tegu jooksevkonto puudujäägi ehk defitsiidiga. Eestis oli jooksevkonto puudujääk 2007. aasta esimeses kvartalis 18% SKP-st Eesti Pank. "Jooksevkonto saldo ja selle suhe SKPsse (%)". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. mai 2008.
Grenada kindralkuberneride loend

Grenada kindralkuberneride loend loetleb Grenada riigipead esindavad kindralkubernerid alates iseseisvumisest 1974. aastal.
Ojos del Salado

Nevado Ojos del Salado on kihtvulkaan Andide mäestikus Tšiili ja Argentina piiril. Nevado Ojos del Salado on kõrgeim Maa vulkaan (6891 meetrit merepinnast). Esimeste inimestena tõusid vulkaani tippu 26. veebruaril 1937 poolakad Jan Alfred Szczepański ja Justyn Wojsznis. Llullaillaco
Autoritarism

Autoritarism on riigi või organisatsiooni valitsemise vorm, kus võimul olijad otsustavad valitsetavate küsimuste üle ilma, et need, kelle üle valitsetakse saaksid oma arvamust avaldada. Riigi juhtimisel võib autoritarism olla kas sõjaväeline või ühe partei valitsus. Autoritaarse režiimi puhul on inimestel valdav sarnane meelsus või siis pragmatism. Kodanikud on väliselt valitseva olukorraga rahul või nad on ükskõiksed. Mõningatel juhtudel domineerib sõjavägi. Autoritarismi võib mingil määral esineda ka demokraatlikes riikides. Võrreldes autoritarismi totalitarismiga, siis totalitarismi puhul kõrvaldatakse eelnevalt kehtinud seadustamisevormid ja valitseb ulatuslik politsei kontrollisüsteem. Kui võrrelda autoritarismi demokraatiaga, siis demokraatias valitsevad valitud ametikandjate ning nende valitsemine on piiratud põhiseadusega. Valimised on vabad, ausad ja sagedased, valimistega ametikandjaid vahetatakse ning kus ei esine sundust. Iga kodaniku häälel peab olema võrdne kaal. Ükski enamusotsus ei tohi piirata vähemusõigusi, eriti õigust saada tulevikus enamuseks. Demokraatias erinevalt autokraatiast on inimestele tagatud tegelik eneseväljendusvabadus, mis tähendab nii kahjulike tagajärgede puudumist kui arvamuste esitamiseks kanalite olemasolu. Inimestel on õigus alternatiivse teabe saamiseks tänu teabeallikate paljususele. Inimestel on ühinemisvabadus, mis tähendab kodanike võimalust luua ühendusi seltsingutest erakondadeni. Demokraatias erinevalt autokraatiast on kaasav kodakondsus, mis annab kõigile püsielanikele võimaluse kasutada kõiki demokraatlikke õigusi ja saada õiguste kasutamiseks koolitust ja julgustust. Autoritaarne režiim Tsensuur internetis
Mauna Kea

Mauna Kea on uinunud kilpvulkaan Hawaii saarel. Mauna Kea on üks viiest vulkaanist, mis moodustavad Hawaii saare. Mauna Kea kõrgus on 4207 meetrit merepinnast. Arvestades aga ka veealust osa on Mauna Kea maailma kõrgeima mäe tipuks. Vulkaani kõrgus jalamilt tipuni on üle 10 000 meetri. Arvatakse, et vulkaan purskas viimati umbes 3500 aastat tagasi. Mauna Kea tipus asuvad Mauna Kea observatooriumid ning talvel tuleb seal lumi maha. Maamõõteteenistus (16. märts 2009). "Data Sheet" (inglise). USA riiklik ookeani- ja õhuvalitsus. Vaadatud 17.03.2009. "Highest Mountain in the World" (inglise). Vaadatud 17.03.2009. Igor Tuuling (aprill 2003). "Hawaii saarestik". Loodus. Vaadatud 16.03.2009.  Mauna Kea – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Muraste looduskaitseala

Muraste looduskaitseala asub Harjumaa põhjaosas, Tallinnast umbes 15 kilomeetri kaugusel. Selle suurus on 141,1 hektarit. Looduskaitseala idaosas asub Muraste piirivalvekool. Alal kaitstakse lõiku Põhja-Eesti pangast ning haruldasi Eesti metsakooslusi (pangametsa), pärismaist loomastikku ja taimestikku ning mitmeid elupaigatüüpe – hallid luited, lubjakivipaljandid, vanad loodusmetsad, soostuvad ja soo-lehtmetsad, rusukallete ja jäärakute metsad. Kaitsealal asub Eesti vanim puitmajakas, mis valmis 1859. aastal. Looduskaitsealal on liigirikas linnustik: esineb punarind, käblik, võsaraat, metskiur, mustpea-põõsalind, käosulane, väike- ja salu-lehelind, leevike jt. Suurematest imetajatest leidub seal metskitse, põtra ja metssiga. Muraste looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri Muraste looduskaitseala Eesti Loodus, 2005/11 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Happy Ending

"Happy Ending" on Mika kuues singel ning kümnes laul tema debüütalbumilt "Life in Cartoon Motion". Poelettidele ilmus see 15. oktoobril 2007. Eesti edetabelis jõudis see esikohale.
Tihu Keskmine järv

Keskmine järv (ka Tihu Keskmine järv, Tihu Väikejärv, Teine järv, Väikejärv) on järv Hiiumaal Leigri külas. Järv on üks kolmest Tihu järvest. Keskmisest järvest umbes 350 m loode pool asub Tihu Kolmas järv. Järv on tugevasti soostunud. Taimestik on järves liikide poolest keskmine: esineb 16 liiki makrofüüte. Kalastikus domineerib ahven, mõnevõrra vähem on kokre ja haugi. Tihu järv Tihu Kolmas järv
Tihu järv

Tihu järv (ka Männamaa järv, Tihu Esimene järv, Tihu Suurjärv, Suurjärv) on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas Männamaa külas. Järv asub merest 5,5 km kaugusel. Järv on Tihu järvedest suurim. Järv on üsna soostunud. Kaldad on madalad, mudased. Taimestik on liigivaene: esineb 12 liiki makrofüüte. Kaladest domineerib haug, mõnevõrra vähem on kokre ja ahvenat. Tihu Keskmine järv Tihu Kolmas järv Tihu järv Eesti looduse infosüsteemis
Kolmas järv

Kolmas järv (ka Tihu Kolmas järv, Väikejärv) on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas Leigri külas. See on üks kolmest Tihu järvest. Kolmandast järvest 350 m kagus asub Keskmine järv. Järv on mudase põhjaga. Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 15 liiki makrofüüte. Kaladest domineerib ahven, vähem leidub ka särge. Tihu järv Tihu Keskmine järv Kolmas järv Eesti looduse infosüsteemis
Kolb

Kolb on mehhanismi osa, mis asub ja liigub reeglina silindris ning millele avaldatakse erineval moel jõudu, et see annaks sellest saadud energia edasi masinale või seadmele. Kolb võib aga olla ka vastupidise toimega, kus kolvile mõjuv väline jõud sunnib kolvi liikuma ning pärssima tekkinud mehaanilist energiat või siis muundada energiat teiseks energialiigiks. Näiteks amortisaator või kompressor. Lihtsaimad näited kolvist on tavaline meditsiiniline süstal, kus silindris asuv kolb surub inimese tekitatud surve mõjul süstlast (silindrist) vedeliku välja või siis jalgrattapump, kus inimjõu abil surutakse õhk jalgratta rehvi. Peegelkolb
Harry Potter (filmisari)

Harry Potteri filmid on fantaasiafilmide sari, mis põhineb J. K. Rowlingu romaanisarjal "Harry Potter". Seni on valminud kaheksa filmi: "Harry Potter ja tarkade kivi" (2001) "Harry Potter ja saladuste kamber" (2002) "Harry Potter ja Azkabani vang" (2004) "Harry Potter ja tulepeeker" (2005) "Harry Potter ja Fööniksi ordu" (2007) "Harry Potter ja segavereline prints" (2009) "Harry Potter ja surma vägised: osa 1" (2010) "Harry Potter ja surma vägised: osa 2" (2011) Chris Columbus oli kahe esimese filmi režissöör, Alfonso Cuaron kolmanda, Mike Newell neljanda ja David Yates viimase nelja filmi režissöör. Ta on kinnitatud ka viimase, seitsmenda filmi mõlema osa stsenaristiks. Steve Kloves oli esimese nelja ja kuuenda osa stsenarist ning on samuti kinnitatud ka viimase osa stsenaristiks. Viienda osa stsenarist oli Michael Goldenberg. J. K. Rowling on kõikidel filmidel silma peal hoidnud ning vajaduse korral filmi tegemisse "sekkunud". "Harry Potter and the Philosopher's Stone (2001)". Box Office Mojo. "Harry Potter and the Philosopher's Stone – Foreign Box Office Data". The-Numbers. "UK Highest Grossing Movies". 25th Frame. 25thframe.co.uk. Vaadatud 17. detsembril 2010. http://today.msnbc.msn.com/id/43853570/ns/today-[alaline kõdulink] entertainment/ "Harry Potter and the Chamber of Secrets (2002)". Box Office Mojo. "Harry Potter and the Chamber of Secrets -Foreign Box Office Data". The-Numbers. "Harry Potter and the Prisoner of Azkaban (2004)". Box Office Mojo. "Harry Potter and the Goblet of Fire (2005)". Box Office Mojo. "Harry Potter and the Goblet of Fire -Foreign Box Office Data". The-Numbers. "Harry Potter and the Order of the Phoenix (2007)". Box Office Mojo. "Harry Potter and the Order of the Phoenix -Foreign Box Office Data". The-Numbers. "Harry Potter and the Half-Blood Prince (2009)". Box Office Mojo. Vaadatud 1. detsembril 2009. "Harry Potter and the Half-Blood Prince – Box Office Data". The-Numbers. Vaadatud 11. detsembril 2009. "Harry Potter and the Deathly Hallows Part 1 (2010)". Box Office Mojo. boxofficemojo.com. Vaadatud 17. detsembril 2010. Frankel, Daniel (17. november 2010). "Get Ready for the Biggest 'Potter' Opening Yet". The Wrap. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. juuli 2019. Vaadatud 21. novembril 2010. http://boxofficemojo.com/alltime/adjusted.htm http://boxofficemojo.com/movies/?id=harrypotter72.htm
Nikolai Alumäe

Nikolai Alumäe (sündinud Nikolai Janson; 12. september 1915 Tallinn – 27. märts 1992) oli Eesti küberneetika- ja tehnikateadlane, tehnikateaduste doktor ja Eesti Teaduste Akadeemia liige (1954). Sündis 1915 Tallinnas. Lõpetas Tallinna Tehnikumi 1933, Tallinna Polütehnilise Instituudi 1941. Aastatel 1941–1945 oli Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu teaduslik stipendiaat Tšeljabinski Põllumajanduse Mehhaniseerimise Instituudis ja Ukraina NSV Mäemehaanika Instituudis, 1945 kaitses tehnikakandidaadi väitekirja koorikute stabiilsuse alal. Aastatel 1948–1950 oli doktorantuuris NSVL TA Mehaanika Instituudis ja 1951 kaitses doktoriväitekirja koorikute teooria alal. Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Nikolai Alumäe 1954. aastal ehitusmehaanika alal, 1965 sai ta professorikutse. Pärast ülikooli lõpetamist töötas Nikolai Alumäe TPI ehitusmehaanika ja -konstruktsioonide kateedri dotsendina. Alates 1948. aastast töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemias. Aastatel 1948–1957 oli ta Ehituse ja Arhitektuuri Instituudi vanemteadur, 1956–1960 Energeetika Instituudi mehaanika ja rakendusmatemaatika sektori juhataja, 1960–1969 Küberneetika Instituudi direktor, 1964–1977 Teaduste Akadeemia asepresident ja 1977–1987 Küberneetika Instituudi mehaanika sektori vanemteadur-konsultant ning Teaduste Akadeemia presiidiumi liige. Aastast 1987 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia presiidiumi nõunik. Nikolai Alumäe teadustöö põhisuunaks oli koorikute teooria ja sellega seotud valdkonnad – elastsete õhukeste koorikute tasakaal, stabiilsus ja dünaamika. TA Küberneetika Instituudi organiseerija ja juhina on ta tegelenud ka küberneetikaga. Lisaks tema poolt juhitud mehaanikute koolkonnale on Nikolai Alumäe oluliselt mõjutanud arvutustehnika, juhtimisteooria, süsteemanalüüsi ja arvutusmatemaatika arengut Eestis. Ta oli esimese Eestis ehitatud elektronarvuti loomise initsiaator. See oli Moskva Arvutustehnika Uurimisinstituudi projekteeritud elektronarvuti mudel M-3, mida ehitati ENSV Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudi jaoks tehase RET abiga aastatel 1958–1960. Töögruppi juhtis Arnold Reitsakas ja sellesse kuulusid Harri Mägi jt. 1965 Eesti NSV teeneline teadlane 1970 Nõukogude Eesti preemia 1985 Eesti Teaduste Akadeemia medal Nikolai Alumäe medal on Eesti Teaduste Akadeemia poolt välja antav medal saavutuste eest informaatika ja tehnikateaduste alal Vend Vladimir Alumäe oli Eesti viiuldaja ja professor. Kuulus EÜS Põhjalasse. Nikolai Alumäe : personaalnimestik. Tallinn, 1989 Engelbrecht, J., Kutser, M. Vaateid mehaanikale Eestis: 1918–2018. Tallinn 2019
Bahreini riigipeade loend

Bahreini riigipeade loend loetleb Bahreini riigipead alates Āl Khalīfah' dünastia valitsema asumisest piirkonnas 1783. aastal. 2. detsembrist 1880 kuni 15. augustini 1971 oli Bahrein Suurbritannia protektoraat ning sealsed kohalikud valitsejad allusid Briti poliitilisele agendile. Bahreini valitsejad rulers.org veebilehel
Kalle Truus

Kalle Truus (sündinud 9. novembril 1949) on eesti keemiateadlane, teaduste doktor. Kalle Truusi juhendamisel on valminud mitmed üldhariduskooli ja ülikooli keemiaõpikud. "Anorgaaniline keemia" – Kalle Truus (TPÜ kirjastus 2000) "Keemia" – Hergi Karik, Karl Kuiv ja Kalle Truus (Ilo 2001) "Üld- ja anorgaanilise keemia praktikum" – Helvi Hödrejärv ja Kalle Truus (TPÜ kirjastus 2002) "Elementide keemia" – Hergi Karik ja Kalle Truus, anorgaanilise keemia õpik ülikoolidele (Ilo 2003) "Tundmatu Äksi nõid: elulugu, pärimused, kommentaarid", Tallinn 1999 Kalle Truus Eesti Teadusinfosüsteemis
Northamptonshire

Northamptonshire on tseremoniaalkrahvkond Inglismaa keskosas. Northamptonshire jaguneb North Northamptonshire'i ja West Northamptonshire' tervikomavalitsuseks. Aastatel 1974–2021 jaguenes krahvkond seitsmeks mittelinnaringkonnaks: Corby, Daventry, East Northamptonshire, Kettering, Northampton, South Northamptonshire ja Wellingborough. https://www.citypopulation.de/en/uk/admin/ https://www.northamptonshire.gov.uk/
Futuroloogia

Futuroloogia ehk tuleviku-uuringud on interdistsiplinaarne uurimisvaldkond, mis tegeleb võimalike, tõenäoliste, eelistatavate ja välditavate tulevikustsenaariumide analüüsimisega. On vaieldud, kas tuleviku-uuringute näol on tegu sotsiaal- või tehnikateaduse, filosoofia, kunsti või strateegilise planeerimise haruga. Futuroloogid (kasutatud ka sõna "futuristid") analüüsivad mineviku sündmusi ja protsesse ning neis avalduvaid seaduspärasid ning püüavad nende põhjal teha tuleviku elukeskkonna, tehnoloogia arengu, sotsiaalsete suhete jms suhtes võimalikult põhjendatud ennustusi, mis teatud juhtudel aitaksid olevikus otsuseid langetada. Futuroloogia tänapäevases mõistes sai alguse 20. sajandi alguse tehnoloogiaoptimismist kannustatuna. Termini võttis 1940. aastatel kasutusele saksa filosoofiaprofessor Ossip Flechtheim. 1960. aastate keskel kujunesid tuleviku-uuringud teaduslikku meetodit kasutavaks arvestatavaks uurimisvaldkonnaks. 1970. aastatel mõjutasid tuleviku-uuringuid keskkonnamured ning Rooma Klubi tegevus. Futuroloogide tööl on mõndagi ühist ulmekirjandusega (eeskätt teadusulmega). Futurolooge: Herbert George Wells Konstantin Tsiolkovski Ossip Flechtheim Jacque Fresco Bertrand de Jouvenel Ian Pearson Herman Kahn Alvin Toffler Jeremy Rifkin John Naisbitt Raymond Kurzweil Stephen Hawking Rolf Jensen Eesti Tuleviku-uuringute Instituut postkapitalism Artikkel "Tuleviku-uuringud kui teadmiste valdkond" ajakirjas Maja 15.01.2006 Artikkel "Tulevik on suurepärane, kuid mitte lootusetu" ajalehes Postimees 8.01.2000 Tulevikuarengute ennustus (inglise k)
Treppoja joastik

Treppoja joastik asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee ääres. Treppoja saab alguse Illurma klindineemikult ning Treppoja joastik asub kohal, kus oja laskub nõlva pidi Lahepere klindilahte. Seal on oja 5–15 m laiune ja sel on kuus 0,3–1,5 m astangut. Kokku on joastiku kogukõrgus 5,5 meetrit. Eesti jugade loend Kalle Suuroja Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol, Tallinn 2006, lk. 93 Treppoja joastik keskkonnaportaalis Treppoja joastik Eesti looduse infosüsteemis
Treppoja

Treppoja on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas. Treppoja algab Keila linnas Mudaaugu bussipeatuse lähedal ning läbib Valkse ja Tõmmiku küla. Kuni Illurma külani voolab oja maaparanduse käigus kujunenud sängis, sealt edasi on oja säng looduslik. Oja kannab ülemjooksul nime Aarnamäe oja. Keelva ja Tuulna küla piirkonnas voolab oja läbi endiste, nüüdseks võsastunud heinamaade. Viimase asulana läbib oja Kloogaranna küla. Ojal asub Treppoja joastik, mis asub umbes 900 meetri kaugusel Treppoja kauplusest. Enne suubumist Lahepere lahte Kloogaranna raudteepeatuse lähedal voolab Treppoja umbkaudu kilomeeter maad rannaluidete taga mererannaga paralleelselt. Treppoja keskkonnaportaalis
Tornimäe juga

Tornimäe juga asus Laulasmaa külas tänase Lääne-Harju valla aladel Harju maakonnas. Joast on praegu alles jäänud vaid joaastang, kus vesi on minevikus jooksnud. Joa ärakuivamine on peamiselt põhjustatud juga toitvate kraavidesüsteemide muutustes. Eesti jugade loend Tornimäe juga. Eestigiid 05.-07.12.2008 Kloogaranna-Tallinn matk, mis lõppes Murastes. Helenkorju’s Blog
Bournemouth

Bournemouth on linn Inglismaa lõunarannikul Dorseti krahvkonnas. Asub Bourne'i jõe suudmes La Manche'i ääres Poole'i ja Christchurchi vahel. Bournemouth kuulus algselt Hampshire'i krahvkonda, kuid liideti 1974. aastal Dorsetiga. Aastatel 1997–2019 oli linn tervikomavalitsuse staatuses. Linna moto on Pulchritudo et salubritas ('ilu ja puhtus'). Bournemouth on soositud puhkuseveetmise koht pika puhta ranna, pehme ja päikeselise kliima ning paljude meelelahutusvõimaluste tõttu. Linna jalgpalliklubi AFC Bournemouth mängib Inglismaa esiliigas. Bournemouthis on mitmete ettevõtete, näiteks McCarthy & Stone, Portman Building Society peakorterid ja JPMorgan Chase'i Euroopa peakorter. Linnas on kunstiinstituut ja Bournemouthi Ülikool. Tuntud on Bournemouthi Sümfooniaorkester, mis asub küll naaberlinnas Poole'is. Bournemouthi Rahvusvaheline Keskus (Bournemouth International Centre) on üks suurimaid konverentsikeskusi Lõuna-Inglismaal. See on ka sisekontsertide toimumispaik. Russell-Cotesi kunstimuuseumis on esinduslik 19. sajandi maalikunstikogu. 8 km kesklinnast kirdes asub Bournemouthi rahvusvaheline lennujaam. United Kingdom Census 2011 DBpedia Turismiinfo
Türisalu joastik

Türisalu joastik asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Tallinn-Rannamõisa-Kloogaranna maanteest põhja pool Türisalu bussipeatuse ligidal. Joastik koosneb kolmest astangust, mis on ülevalt alla lugedes kõrgustega 1,5 m, 2,5 m ja 1,0 m. Juga asub Türisalu ojal, mis kuival suvel on sageli veeta. Türisalu juga Eesti looduse infosüsteemis
Dorchester

Dorchester on linn (market town) Lõuna-Inglismaal, Dorseti krahvkonna ja West Dorseti ringkonna halduskeskus. Asub Frome'i jõe ääres Poole'ist 35 km lääne pool. Linna asutasid roomlased 70. aastal Durnovaria nime all. Rooma-aegsed müürid on osaliselt säilinud tänapäevani. Roomlased ehitasid ka 13 km pikkuse akvedukti linna joogiveega varustamiseks. http://www.citypopulation.de/php/uk-england-southwestengland.php?cityid=E34000016 http://www.dorchester-tc.gov.uk/ http://www.visit-dorchester.co.uk/
Livonia

Livonia võib tähendada: Liivimaa ladinakeelne nimi korporatsioon Livonia Laeva Trossö endine nimi Livonia on eesti asundus Kaukaasias Livonia on linn USAs Michigani osariigis ...