laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kroncong

Kroncong (indoneesia keeles keroncong, hollandi keeles krontjong) on ukuleletaolise muusikainstrumendi nimetus ja tähistab ka Indoneesia muusikastiili, kus kroncong kasutust leiab. Kroncong on saanud nime pilli tüüpilise kõla (chrong-chrong-chrong) järgi. Kroncongi orkestrisse või ansamblisse kuulub ka flööt, viiul, rütmi kitarr, tšello (pizzicato) kontrabass ja mees- või naislaulja.
Ernest Cline

Ernest Christy Cline (sündinud 29. märtsil 1972 Ashlandis Ohio osariigis USA-s) on Ameerika noorsookirjanik ja stsenarist. Peamiselt tuntakse teda ulmeromaanide "Valmistub esimene mängija" ("Ready Player One", 2011, eesti keeles 2016), "Armaada" (2015) ja "Valmistub teine mängija" ("Ready Player Two", 2020) autorina. Cline kirjutas ka stsenaariumi "Valmistub esimene mängija" 2018. aastal linastuvale filmiversioonile, mida lavastab Steven Spielberg. Ernest Cline'i ametlik koduleht
Prins

Prins on perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Prins 23 mehel ja 19 naisel. Perekonnanimede levikult on Prins meeste puhul 5283. ja naiste puhul 7113. kohal. 2007. aastal oli Prins Hollandi perekonnanimede sagedusnimekirjas 48. kohal (15 361 kandjat). Igor Prins, eesti jalgpallitreener Lodewijk Prins, hollandi maletaja Stanislav Prins, eesti jalgpallur https://www.stat.ee/nimed/pere/Prins Leender Brouwer, The top 100 surnames in the Netherlands
Teever

Teever on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamine käigus anti 1939. aastal perekonnanimi Teever isikule, kelle varasem nimi oli olnud Teveer. Seisuga 1. jaanuar 2018 kannab perekonnanime Teever Eestis 30 meest ja 33 naist. Levinuim on nimi Põlvamaal. Ingemar Teever, eesti jalgpallur Teever Rahvusarhiivi onomastika andmebaasis. Teever[alaline kõdulink] Statistikaameti nimede andmebaasis.
Tohver

Tohver on perekonnanimi. Jüri Tohver, eesti alpinist Kristo Tohver, eesti jalgpallikohtunik Küllike Tohver, eesti tõlkija ja kultuuriametnik Malle Tohver, eesti arst ja kultuuritegelane Tamur Tohver, eesti lavastaja, näitleja, teatripedagoog ja koolitaja Toomas Tohver, eesti jalgpallur Vello Tohver, eesti bioloog, mikrobioloog ja biokeemik
Arvu Sild

Arvu Sild (9. juuni 1944 Ruila – 28. aprill 2017) oli eesti jalgpallur ja insener. Ta lõpetas aastal 1967 Tallinna Polütehnilise Instituudi. Sild mängis jalgpalliklubis Tallinna Dünamo. 1965. aastal osales ta Nõukogude Liidu meistrivõistluste I liigas Dünamo esindusmeeskonna ridades. Sild on olnud Eesti NSV koondise liige. 1970. aastal sai temast Tallinna Norma ridades Eesti NSV meister. Normas mängides võitis ta kolm korda Eesti NSV karika. Eesti NSV meistrivõistlustel võitis neli korda hõbemedali. 1977. aastal asutas Arvu Sild jalgpallimeeskonna, mis on FC Flora eelkäija. Sild taasasutas 1988. aastal Eesti Jalgpalli Liidu. Ta oli veteranide jalgpallielu eestvedaja ning tegeles ka ettevõtlusega. 2014. aastal avaldas Arvu Sild autobiograafilise raamatu "Jalgpalliga läbi elu". 28. aprillil 2017 suri Sild raske haiguse tõttu. Sama aasta 28. ja 29. aprillil algasid Silla mälestuseks Premium liiga 9. vooru mängud leinaseisakuga. Keemiakombinaadi Flora peainsener Eesti Jalgpalliliidu asepresident (1990–1999) Eesti Jalgpalliliidu juhatuse liige (1999–2017) Hindrek Pärg. Suri jalgpalliliidu taasasutaja ja endine asepresident Arvu Sild, Õhtuleht, 28. aprill Biograafia ESBL-is
Päikesepealinn

Päikesepealinn on Kuressaare sümboolne nimetus alates 30. aprillist 2017. Eesti päikesepealinnaks kuulutas Kuressaare linnapea Madis Kallas, toetudes ilmateenistuse andmetele, mille järgi viimase viie aasta jooksul paistis päike Eesti linnadest kõige rohkem just Kuressaares. 30. aprillil jagati kõigile elanikele päevalilleseemneid, et suvel ja sügisel oleks linnas ülekaalus kollane värv. Talvepealinn Kevadpealinn Suvepealinn Sügispealinn Metsapealinn Kuressaarest sai Eesti päikesepealinn
Brenguļi

Brenguļi on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Brenguļi valla halduskeskus. Küla asub Abulsi jõe kaldal, merepinnast 53 meetri kõrgusel. Brenguļi asub piirkonna keskusest Mūrmuižast 14 ja Riiast 116 kilomeetri kaugusel. Valga–Riia raudteeliinil asub küla lähistel Brenguļi raudteejaam. Asula tekkis Jaunbrenguļi (Neu-Wrangelshof) ja Vecbrenguļi (Alt-Wrangelshof) mõisakomplekside juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda. Lisaks vallamajale asuvad seal rahvamaja, kohalik põhikool, raamatukogu ja postkontor. Brenguļis on pruulikoda, kus valmistatakse õlut. Külla jäävad Brenguļi ja Brenguļu centrsi bussipeatus. Seal kasvavad Siberi lehised (esimese ümbermõõt 3,01 ja kõrgusega 35 meetrit, teise ümbermõõt 3,02 ning kõrgus 31 meetrit) ja Jaunbrenguļi mõisa tamm ümbermüüduga 4,1 ning kõrgusega 24 meetrit on looduskaitse all. Brenguļit on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1424, mil toonane Liivi ordu maameister Bernhard von der Borch läänistas sealsed maad Wrangellidele. Aastal 1788 jagas Katariina II Brenguļi mõisa kaheks. Jaunbrenguļi mõis (Neu-Wrangelshof) läks Osten-Sackenite valdusse, Vecbrenguļist (Alt-Wrangelshof) sai aga riigimõis. Aastal 1817 omandasid esimese mõisa Transehed. Aastal 1920, mil viidi läbi agraarreform, kuulus see ornitoloog Nikolai Heinrich von Transehele. Mõlema mõisasüdame juurde tekkisid asulad (Vecbrenguļi ja Jaunbrenguļi), mis olid eraldi külad veel aastal 1940. Aastal 1924 rajati Abulsi jõele hüdroelektrijaam. Nõukogude ajal sai Brenguļist külanõukogu ja kolhoosi Abuls keskasula. 2016. aastal oli külas 162 elanikku, 2021. aastal 158. Vietvārdu datubāze https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Latvijas ceļu karte. Mērogs 1:200 000. Šoseju un zemesceļu departaments. 1940. Rīga Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Kansakoulu

Kansakoulu (sõna-sõnalt 'rahvakool') oli Soomes kuueaastane algkool. Neid hakati rajama 1866. aasta rahvakoolidekreedi põhjal ja need kaotati 1970. aastatel seoses põhikoolireformiga. Rahvakoolis sai igaüks õppida oma emakeeles. See oli oluline uuendus eriti soomekeelsetele inimestele. Esimesed rahvakoolid asutati Soomes 1850. aastatel. Koole algatasid tavaliselt haritud ja ettenägelikud mõisnikud ja töösturid. 19. sajandi teisel poolel olenes rahvakoolide asutamine valdadest, kuigi riigilt oli võimalik abi saada. Koole asutati laisalt, sest rahva hulgas peeti kiriklikku rändkooli (kiertokoulu) tavalise inimese hariduseks piisavaks. Arvati, et neljaaastane rahvakool õpetab lapsed laisaks ning harjutab neid füüsilise töö asemel raamatutega. Linnades asutati rahvakoole aktiivsemalt, sest tööstus vajas arvutada ja lugeda oskavaid inimesi ning lapstööjõu kasutamise vähenedes polnud lapsi ka millegi muuga hõivata. "Virolahden kansakoulun perustamisesta syytä olla ylpeä". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2014. Vaadatud 1. mail 2017.
Espressif Systems

Espressif Systems on Hiina ettevõte, mis toodab pooljuhtelektroonikat. Laialdasemalt tuntud ESP8266 loomise tõttu. Ettevõte loodi 2008. aastal Shanghais.
Ignacy Mościcki

Ignacy Mościcki (1. detsember 1867 Mierzanowo Masoovia Ciechanówi maakonnas – 2. oktoober 1946 Versoix Genfi lähedal) oli Poola president 4. juunist 1926 kuni 30. septembrini 1939. Ignacy Mościcki käis ametlikul visiidil Eestis 1930. aasta suvel. Tartu Ülikooli audoktor, 6. august 1930 Eesti Valgetähe teenetemärgi kett, 26. oktoober 1938 "Poola vabariigi esimene kodanik. Prof. dr. Ignacy Moscicki riigimehena ja teadlasena." – artikkel ajalehes Postimees 10. augustist 1930.
Virķēni

Virķēni on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas Vilpulka vallas. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel, Riiast 155 ja piirkonna keskusest Ruhjast 6 kilomeetri kaugusel. Küla tekkis endise Virķēni mõisa (Würken) juurde. Mõis ise rajati aastal 1520. Aastal 1921 rajati mõisa peahoonesse Ruhja põllumajanduskooli osakond. Aastal 1937 avati küla lähistel Virķēni raudteepeatus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Ruhja piirkonda. Külas kasvav Virķēni mõisa tamm on looduskaitse all. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 2. kd. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 224. lk. ISBN 9984-00-436-8. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 189. lk. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Cuba Gooding vanem

Cuba Gooding Sr. (27. aprill 1944 New York – 20. aprill 2017 Los Angeles, California) oli USA laulja ja näitleja. Ta sai tuntuks laulusolistina soulmuusikat viljelenud ansamblis The Main Ingredient, mis lõi 1970. aastatel laineid looga "Everybody Plays the Fool". Tema ja ta abikaasa Shirley said kokku neli last, kelle hulka kuuluvad näitlejad Cuba ja Omar. Paar läks 1974. aastal lahku, ent abiellus 1995. aastal uuesti. Oscariga pärjatud näitleja Cuba Gooding Jr. isa leiti surnuna, Delfi, 21. aprill 2017
Ilja Mussin

Ilja Mussin (vene Илья Александрович Мусин; 6. jaanuar 1904 (vkj. 24. detsember 1903) Kostroma – 6. juuni 1999 Peterburi) oli Vene dirigent, pedagoog ja dirigeerimisteoreetik. Alates 1932. aastast oli Mussin üle 60 aasta dirigeerimise õppejõud Leningradi konservatooriumis. Tema klassis õppisid näiteks Valeri Gergijev, Vassili Sinaiski, Rudolf Barshai jt. Mussini käe all on haridust saanud ka mitu Eesti dirigenti, näiteks Jüri Alperten ja Anu Tali.
Gottfried Huth

Johann Sigismund Gottfried Huth (2. mai 1763 Roßlau (Elbe) – 28. veebruar (12. märts) 1818 Tartu) oli füüsik ja matemaatik. Ta töötas füüsika- ja matemaatikaprofessorina Frankfurdi (Oderi ääres) ülikoolis, kus tema õpilaste seas oli Heinrich von Kleist. Hiljem töötas ta Tartu ülikooli professorina, lugedes astronoomiakursust. Üheks tema õpilaseks oli Wilhelm von Struve. Ta on maetud Vana-Jaani kalmistule. Kaavere, V. 1992. Baer. Tartu: Tartu Ülikool, lk. 16. "Hauakivi kirjeldus". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. juuni 2023. Vaadatud 27. juunil 2023.
Cuba Gooding

Cuba Gooding on kahe USA muusiku nimi: Cuba Gooding vanem Cuba Gooding noorem
Charles Gleyre

Marc Charles Gabriel Gleyre (2. mai 1806 Chevilly, Šveits – 5. mai 1874 Pariis) oli prantsuse maalikunstnik. Elas aastatel 1828–1834 Itaalias, pikemaajaliste idamaareiside järel asus 1837. aastal elama Pariisi. Tema esimene tunnustust toonud maal oli "Õhtu" (hiljem ümber nimetatud "Kaotatud illusioonideks"). Hinnatud oli Gleyre eelkõige õpetajana: tema õpilaste hulka kuulusid teiste seas James McNeill Whistler, Pierre-Auguste Renoir ja Claude Monet. "Õhtu" "Egiptuse tempel", 1840 "Kolm fellahhi", 1835 Kunstileksikon, Kunst, 2000, lk 167
Grundzāle

Grundzāle (vanasti ka Dzeņi) on küla (vidējciems) Lätis Smiltene piirkonnas, Grundzāle valla halduskeskus. Küla asub Vecpalsa jõe kaldal, merepinnast 80 meetri kõrgusel. Grundzāle asub piirkonna keskusest Smiltenest 25 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallavalitsusele on külas veel põhikool, rahvamaja, raamatukogu ja postkontor. Grundzāles asuvad Grundzāle ja Grundzāles skola bussipeatus. Asula tekkis Dzeņi (Dsenne) nime kandva asulana Riia ja Pihkva vahelise maantee äärde. Nõukogude ajal oli seal Grundzāle sovhoosi keskasula. 2016. aastal oli külas 387 elanikku. Vietvārdu datubāze Latvijas ceļu karte. Mērogs 1:200 000. Šoseju un zemesceļu departaments. 1940. Rīga "Smiltenes Novads". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. jaanuar 2012. Vaadatud 1. mail 2017. Autotransporta direcija
Dzeņi

Dzeņi on/oli mitme Läti asula nimi: Dzeņi (Hopa piirkond) Grundzāle varasem nimi, Smiltene piirkond Dzeņi (Liezēre vald) ...
Aumeisteri

Aumeisteri (vanasti ka Serbigale, Aumeistari, Aumeisters või Aumeisteris) on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle valla põhjaosas. Asula tekkis Aumeisteri mõisa hoonetekompleksi juurde. Mõisa on esmamainitud 1533. aastal, mil Riia peapiiskop Thomas Schöning andis Smiltene lossile kuulunud Serbigali maad õuemeistrile Meinhard von Schierstädtile. Selle viimase saksakeelsest ametinimetusest hofmeister sai mõis ka ühe oma saksakeelsetest nimevariantidest, millest hiljem on tulenenud lätikeelne Aumeisteri. Agraarreformi järel rajati sealse mõisa peahoonesse kool. Küla oli Aumeistri kihelkonna keskuseks. 1944. aasta septembris toimusid piirkonnas pealetungiva Punaarmee ja Saksa vägede vahel ägedad lahingud, mille käigus hävis ka sealne kirik. Külas asub Aumeisteri bussipeatus. Külas kasvavad Aumeisteri mõisa tamm, Aumeisteri vaher ja Gobase tamm on looduskaitse all. Aumeisteri mõisa hoonetekompleks (tallid, kutsari maja, elumaja, mõisavalitseja maja, häärber, palkidest ait, maneež, kõrts) ja park on muinsuskaitse all. 2016. aastal oli külas 37 elanikku. Vietvārdu datubāze Latviešu konversācijas vārdnīca. II. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 3808-3809. sleja. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2021. Vaadatud 23. juunil 2019.
John William Waterhouse

John William Waterhouse (6. aprill 1849 – 10. veebruar 1917) oli Briti maalikunstnik. John Waterhouse oli hilisviktoriaanliku ajastu maalikunstnik, kelle looming sai tugevaid mõjutusi Burne-Jonesi loomingust ja prerafaeliitide liikumisest üldisemalt. Ta sündis Roomas ja siirdus 1870. aastal Londonisse Kuninglikku Kunstiakadeemiasse oma õpinguid jätkama. Esialgu oli tema loomingu teemadevalik üsna sarnane Lawrence Alma-Tadema loominguga, käsitledes peamiselt antiigitemaatikat. Hilisemas loomingus on tunda impressionismi ja esteetilise liikumise mõjutusi. Tema pürgimuseks oli ühitada fantaasia ja realism. Ta liitus prerafaeliitide liikumisega 1895. aastal – samal aastal, mil valmis tema ehk kõige kuulsam teos "The Lady of Shalott". Swinglehurst, Edmund. The art of Pre-Raphaelites, Parragon, 1994, lk. 74
Jussi Vares

Jussi Valtteri Vares on Reijo Mäki loodud tegelaskuju tema romaanides ja nende põhjal tehtud filmides. Vares tegutseb detektiivina Soomes Turu linnas. Juha Veijonen (2004, 2007) Antti Reini (2011–)
Oper

Oper on perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Oper Eestis 52 mehel ja 64 naisel. Andres Oper, eesti jalgpallur Frants Oper, eesti pedagoog Nimede statistika (vaadatud 31. juulil 2019)
H.264/MPEG-4 AVC

H.264/MPEG-4 AVC ehk H.264 ehk MPEG-4 AVC on videotihenduse vorming, mille on koos välja töötanud ITU ja MPEG-i eksperdid. Vastav ISO/IEC standard jõustati 2003. a nime all Advanced Video Coding konteinerformaadi MPEG-4 10. osana. ITU kasutab samas tähenduses nime H.264. H.264 tihendab audiovisuaalandmeid, sealhulgas kõrglahutusega (HD) pildiandmeid, keskmiselt kolm korda tõhusamalt kui eelmine sellekohane vorming H.262. Vastavalt kasvab ka arvutusmaht, mis tähendab vajadust kiirema protsessori järele. MPEG-4 AVC on mõneti sarnane laialt tuntud XviD ja DivX algoritmidega. Väikestel kiirustel annab H.264 pisut parema tulemuse kui DivX. Standard määrab kindlaks mitut liiki rakenduste profiilid, s.t nende kasutamise tingimused ja võimalused: Baseline Profile (alusprofiil) – kasutamiseks videokonverentsideks ja mobiilseadmetes; Constrained Baseline Profile (piiratud põhiprofiil) – sisaldab kõiki neid võimalusi, mida pakuvad profiilid Baseline, Main ja High; mõeldud madalama hinnaklassiga seadmetele; Main Profile (peaprofiil) – kasutamiseks tavalahutusega digitelevisioonis, mis rakendab videotihendust MPEG-4 vastavalt DVB standardile; Extended Profile (laiendatud profiil) – videovoo edastamiseks võrdlemisi tugevalt kokkupakitud kujul, koos lisavõimalustega andmevoo stabiilsuse tõstmiseks; High Profile (kõrgprofiil) – videosignaali edastamiseks läbi optiliste kandjate kõrglahutusega televisioonis, samuti BD-ketastel; High 10 Profile (kõrgprofiil 10) – toetab täiendavalt video 10-bitist kodeeringut; High 4:2:2 Profile (Hi422P) – peamiselt professionaalseks kasutamiseks ülerealaotusega videovoo korral; High 4:4:4 Predictive Profile (Hi444PP) – lisaks eelmisele profiilile võimaldab kasutada 14-bitist kodeeringut. H.264 SVC on standardi laiendus Annex G H.264/AVC, mis on rohkem tuntud nime all Scalable Video Coding. SVC võimaldab edastada videopildist mitme erineva kvaliteediga (ribalaiusega) signaali, mistõttu on see üks paremaid videoedastuse standardeid tänases kontrollimatus internetikeskkonnas. Lihtsalt seletatuna edastatakse madala ja kõrge eraldusvõimega videosignaal ning edastusvea korral kuvatakse vastuvõtus madala kvaliteediga signaal, kuna vead seda sellisel määral ei mõju. Koos selle täiendusega lisandusid profiilid: Scalable Baseline Profile; Scalable High Profile; Scalable High Intra Profile. MPEG-4 H.265 ISO/IEC 14496-10:2014: Information technology – Coding of audio-visual objects -- Part 10: Advanced Video Coding
Mēri

Mēri (vanasti ka Mēris, Nõukogude ajal Birzuļi) on küla (vidējciems) Lätis Smiltene piirkonnas Bilska vallas. Külas asub Smiltene piirkonna muuseum. Asula tekkis Mēri mõisa hoonetekompleksi juurde. Külas sündis Läti kunstnik Rūdolfs Pērle. Nõukogude ajal oli seal kolhoosi Draudzība keskasula. Mēris asub üks kahest Bilska valla avalikust raamatukogust. Külas asuvad Mēri bussipeatused. Mēri mõisapargi kuus elupuud, kaks pargis kasvavat lehist (üks neist ümbermõõduga 3,24 m) ja Mēri hiidtamm on looduskaitse all. 2016. aastal oli külas 206 elanikku. Vietvārdu datubāze Latvijas PSR teritoriālais iedalījums, izdevniecība "Liesma", 1972. a, 61. lk. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/smiltenes-novada-bibliotekas-birzulu-biblioteka Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Birzuļi

Birzuļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Ranka vallas. Küla asub valla lõunaosas Azanda jõe kaldal. Asulas on Azanda bussipeatus. 2007. aastal oli külas kaheksa elanikku. Varem on Birzuļi nime kandnud ka Mēri küla. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze Vietvārdu datubāze
Kraam

Kraam on perekonnanimi. Arvo Kraam, eesti jalgpallur Enn Kraam, eesti näitleja
Bilska

Bilska (vanasti ka Vecbilska) on küla (vidējciems) Lätis Smiltene piirkonnas, Bilska valla halduskeskus. Bilska asub piirkonna keskusest Smiltenest 9,5 ja Riiast 142 kilomeetri kaugusel merepinnast 76 meetri kõrgusel. Lisaks vallavalitsusele on külas veel põhikool, raamatukogu ja postkontor. Külas asuvad Bilska, Bilska 2 ja Vimbase bussipeatus. Asula tekkis Vecbilska mõisa (Alt-Bilskenhof) hoonetekompleksi juurde. Nõukogude ajal oli seal kolhoosi Druva keskasula. Külas asub looduskaitsealune pärnaallee, mille koosseisus kasvab ka harilik vaher. Kolm selle allee pärna on looduskaitse all. 2016. aastal oli Bilskas 237 elanikku. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija https://www.daba.gov.lv/upload/File/zin_p/AL_Bilskas_anketa_2016.pdf[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Lumelammas

Lumelammas ehk pakssarv (Ovis canadensis) on üks kahest Põhja-Ameerikas elavast uluklamba liigist. Teine Põhja-Ameerikas levinud liik on Dalli lumelammas. Nende lammaste taksonoomiline kuuluvus pole veel teadlaste poolt täpselt kindlaks tehtud. Lumelammas on levinud Ida-Siberist kuni Kaug-Ida põhja- ja keskosani. Põhja-Ameerikas elavad lumelambad mandri lääneosa mägedes Alaskast Põhja-Mehhikoni. Lumelambaid on sageli võrreldud mägilammastega, kellega nad ka suuresti sarnanevad. Lumelambad on mägilambatest raskepärasema kehaehitusega. Lumelammastel puudub kaelal ja rinnal lakk. Sarved on rasked ja jämedad, laia eespinnaga, kuid üsna lühikesed. Isaste loomade tüvepikkus 148–182 cm, turjakõrgus 95–115 cm, kaaluvad nad 70–140 kilogrammi. Emasloomad on mõõtmetelt väiksemad. Lumelambad eelistavad asustada raskesti läbipääsetavaid ja kaljuseid mäenõlvu. Mõnes paigas elavad nad paikselt, toiduvaesemates piirkondades sooritavad regulaarseid rändeid. Lumelambad toituvad peamiselt rohttaimedest, eelistades kõrrelisi ja liblikõielisi; söövad ka seeni ja samblikke. Jooksuaeg kestab tavaliselt novembri keskpaigast jaanuari alguseni. Lumelambad elavad sel ajal segakarjades. Poegimine toimub mais-juunis. Emasloom sünnitab tavaliselt ühe järglase, on täheldatud ka kahte. Emased lumelambad saavad suguküpseks teisel eluaastal, isased kolmandal eluaastal. Lumelammaste peamine vaenlane on hunt, tallede ohtlikem vaenlane aga ahm. Lumelammaste eluiga on paikkonniti erinev: Põhja-Ameerikas on looduslikes tingimustes keskmine eluiga 12–14 aastat, Jakuutias aga 18–20 või rohkem. Arhaar Muflon Ovis canadensis (Bighorn Sheep). iucnredlist.org. Vaadatud 27.12.2023 https://animaldiversity.org/accounts/Ovis_canadensis/ https://animaldiversity.org/accounts/Ovis_dalli/ Ingliskeelne iseloomustus
Ezio Pascutti

Ezio Pascutti (1. juuni 1937 – 4. jaanuar 2017) oli Itaalia jalgpallur.
Nekouzi rajoon

Nekouzi rajoon (vene keeles Некоузский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Novõi Nekouzi küla. Rajoon piirneb põhjas Breitovo rajooniga, idas Rõbinski rajooniga, lõunas Mõškini rajooniga ja läänes Tveri oblastiga. Rajooni pindala on 1954,3 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 688. 2002. aastal oli elanikke 19 756 ja 1989. aastal 23 931. Nekouzi rajoonis on 386 asustatud punkti, mis kuuluvad nelja külaasunduse koosseisu. 26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
Michael Mantenuto

Michael Mantenuto (13. mai 1981 Holliston, Massachusetts – 24. aprill 2017 Des Moines, Washingtoni osariik) oli USA näitleja. Mantenuto mängis Maine'i ülikoolis õppimise ajal hokit. Mantuneto tegi enesetapu, lastes end maha. Ameerika Ühendriikide maaväe erivägede (tuntud kui Rohelised baretid) üksuse 1st Special Forces Group liige. "Ime" (rollis Jack O'Callahani, 2004) "Dirtbags" (rollis Shafe, 2006) "Surfar, Kutt" (rollis House Poser, 2008) "Disney's 'Miracle' Star Michael Mantenuto Dead at 35 from Suicide, Says Coroner (UPDATE)". TMZ (inglise keel). EHM PRODUCTIONS,INC. 27. aprill 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. aprill 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Michael Mantenuto - IMDb". IMDb (inglise keel). IMDb.com, Inc. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. aprill. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Arhiivimisaeg= (juhend)CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Ahjupera

Ahjupera on perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Ahjupera Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel. Alfred Ahjupera, Põltsamaa linnavolinik Jarmo Ahjupera, eesti jalgpallur Nimede statistika (vaadatud 29.04.2020)
Khālid ibn al-Walīd

Khālid bin Walīd ehk Khalid ibn al-Walid (araabia keeles خالد بن الوليد, ka Sayf-Allāh ehk Jumala Mõõk; 584–642) oli esimene suur Araabia väejuht islami leviku algusaegadel. Khalid sündis Mekas ning oli esialgu moslemitevastane. Ta võitles mitmes lahingus moslemite vastu, kuid pärast Hudaybiyya lepet astus ta islami usku. Seejärel sai temast Muhamedi tähtsaim väejuht. Khalidist sai peagi moslemivägede ülemjuhataja ning esimeste kaliifide Abu Bakri ja Umar ibn al-Khattabi ajal vallutas ta Süüria ning tegi edukaid retki Pärsia vastu. Nii kujunes tast esimene suur püha sõja ehk džihaadi elluviija. 632 surus ta maha ka beduiinide mässu (fitna) islami vastu, näidates üles halastamatust usutaganejate suhtes. Khalid ibn Walid suri Süürias oma voodis, mis talle suure pettumuse valmistas, sest ta oli tahtnud langeda usumärtrina lahinguväljal.