laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vääna-Jõesuu

Vääna-Jõesuu on küla Harku vallas Harju maakonnas. Populaarne suvituspiirkond mereranna ning Vääna jõega. Küla põhjaosas asub Suurupi ranna hiidrahn. Külas paiknevad Peeter Suure merekindluse Viti kaitsepositsiooni rooduvarjend ja jaovarjendid, mis on arvatud ehitismälestisteks. Viti tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Labarum

Labarum oli keiser Constantinuse kristogrammiga lipp, veksillum. Labarumi kinnitas Constantinus senise Jupiteri kotka asemele isiklikuks standardiks 312. aastal märkimaks Mulvia silla lahingus saavutatud võitu oma kaaskeisri Maxentiuse üle. Pärimuse järgi olevat keiser Constantinus lahingupäevaeelsel ööl näinud Kristuse monogrammi XP unes, kui võitu ennustanud märki. Hiljem kujunes Constantinuse labarumist kristliku kirikulipu alus.
Tarbijakaitseamet

Tarbijakaitseamet oli majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi haldusalas tegutsev riigiamet, mis valvas Tarbijakaitseseaduses ja sellest tulenevates õigusaktides esitatud nõuete täitmise järele. Kooskõlas ÜRO ja Euroopa Liidu tarbijakaitsepoliitikaga ning tarbijakaitseseadusest tulenevalt tegeles tarbijakaitseamet üksiktarbija, mitte juriidiliste isikute ja ettevõtjate probleemidega. Ameti esmaülesandeks oli tarbija seaduslike õiguste kaitsmine ning tarbijate huvide esindamine. Selle järglaseks on Tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet  Pikemalt artiklis Tarbijakaitsenõukogu Tarbijakaitsenõukogu oli Tarbijakaitseameti juures tegutsev organ. Eesti Tarbijakaitse Liit Tarbijakaitseameti põhimäärus, RTL 2003, 27, 401
Magnetahel

Magnetahel on magneetikute kogum, mida läbib magnetvoog. Magnetahel koosneb peamiselt ferromagneetikust, s.t ferromagnetilisest materjalist ‒ rauast ja selle sulamitest. Ferromagnetiline magnetahel võib sisaldada üht või mitut magneetimismähisega ümbritsetud südamikku. Ahela mähiseta osa nimetatakse ikkeks ja liikuvat osa ankruks. Magnetahel võib olla kinnine, milles peaaegu kogu magnetvoog läbib ferromagnetilisi kehi, või selles on õhkvahemik, näiteks õhupilu. Ajalooliselt esimeseks tehislikuks magnetahelaks võib lugeda elektromagnetit, mille leiutas William Sturgeon 1825. aastal. Magnetahela mõiste võttis kasutusele inglise elektrotehnik John Hopkinson 1885. aastal. Magnetahelad on elektrotehniliste seadmete oluline osa, sest ergutava magnetvälja mõjul ferromagnetmaterjali sisemine väli orienteerub ergutava välja suunas ja seeläbi suureneb summaarne magnetväli. Tulemusena väheneb magnetvälja tekitamiseks vajalik voolutugevus, samuti magnetahelaga seadmete gabariidid ja mass. Magnetahelat rakendatakse paljudes elektrotehnilistes seadmetes, nagu trafo, elektrigeneraator, elektrimootor, elektromehaaniline relee, kontaktor, mitmesugused mõõteriistad jm. Magnetomotoorjõud (ka magnetiline pinge, magneetimisergutus) on põhjus, mis tekitab ja säilitab magnetahelas magnetvoogu. Magnetomotoorjõud võrdub mingi kontuuriga piiratud pinda läbiva elektrivooluga. Näiteks elektromagneti või trafo südamiku puhul avaldub magnetomotoorjõud mähise keerdude arvu ja mähist läbiva voolu korrutisena. Magnetomotoorjõudu võib tekitada nii alalisvoolu kui ka vahelduvvooluga. Magnetomotoorjõu tähis on Fm ja mõõtühik amper. Magnetiline takistus ehk reluktants võrdub magnetahela või selle osa magnetomotoorjõu ja seda läbiva magnetvoo jagatisega. Püsimagneti magnetvoo ja alalisvooluga tekitatud magnetvoo korral on magnetahela osa magnetiline takistus võrdeline selle osa pikkusega ning pöördvõrdeline ristlõike pindala ja materjali absoluutse magnetilise läbitavusega. Vahelduva magnetvoo korral pole see sõltuvus lineaarne. Magnetilise takistuse tähis on Rm ja mõõtühik amper veebri kohta. Magnetahelate analüüsil ja arvutamisel kasutatakse Hopkinsoni seadust, mis seostab magneetimisergutuse magnetvoo ja magnetilise takistusega: F m = R m ⋅ Φ , {\displaystyle F_{\text{m}}=R_{\text{m}}\cdot \Phi ,} kus F m {\displaystyle F_{\text{m}}} ‒ magnetomotoorjõud (magneetimisergutus); R m {\displaystyle R_{\text{m}}} ‒ magnetiline takistus; Φ {\displaystyle \Phi } ‒ magnetvoog. Magnetahela Hopkinsoni seadus on analoogne elektriahela Ohmi seadusega: U = R ⋅ I {\displaystyle U=R\cdot I} . Analoogsed parameetrid: magnetvoog – elektrivool; magnetomotoorjõud – elektromotoorjõud; magnetiline pinge – elektripinge; magnetiline takistus – elektritakistus. Olulised erinevused: elektrivool kulgeb üldjuhul suletud ahelas, tüüpilises magnetahelas on märgatav osa magnetvoost nn puistevoona väljaspool ahelat; elektrivool põhineb laengukandjate korrastatud liikumisel, magnetvoog aga ei ole liikumisega seotud; mittelineaarsuse ja küllastuse mõju tuleb magnetahelates oluliselt rohkem esile kui elektriahelates. Magnetism Magneetikud Elektromagnetism
Pingekordisti

Pingekordisti on elektriahel, mis muundab madalama pingega vahelduvvoolu kõrgema pingega alalisvooluks. Tavaliselt kasutatakse pingekordistina kondensaatoritest ja dioodidest koosnevat lülitust. Pingekordisteid kasutatakse mõnesajavoldiste pingete tekitamiseks elektroonikaseadmetele, ent ka miljonite voltideni ulatuvate pingete saamiseks füüsika eksperimentide ja tehisvälgu katsete jaoks. Kõige levinum on ebasümmeetrilise skeemiga pingekordisti, mida nimetatakse ka Cockcrofti-Waltoni kordistiks. Eeldame, et vahelduvvoolu pinge amplituudväärtus on +Um ja kasutatavad kondensaatorid (C) on piisava mahtuvusega, et laetuna võimaldada elektrilaengu edasikandumist oluliste pingekadudeta; siis saame lihtsustatult vaadelda pingekordisti töötsüklit järgmiselt: Pinge negatiivse poolperioodi ajal laetakse kondensaator C1 läbi dioodi D1 (punane vooluahel) väärtuseni Um. Pinge positiivse poolperioodi ajal laadub kondensaator C2 läbi D2 kondensaatori C1 ja vahelduvvoolu allika koosmõjul väärtuseni 2Um. Negatiivse pingeväärtusega poolperioodi ajal laadub kondensaator C3 läbi dioodi D3 väärtuseni 2Um, sest kondensaatoril C1 olev pinge oli muutunud nulliks. Positiivse pingeväärtusega poolperioodi ajal laadub uuesti kondensaator C1 väärtusele 2Um ning samal ajal ka kondensaator C4 laadub väärtusele 2Um. Väljundpinge tõuseb seega kuni väärtuseni 4Um. Reaalse süsteemi korral kulub pinge 4Um saavutamiseks rohkem tsükleid. Antud kordisti kordistustegurit saab suurendada kondensaator‒diood-paaride lisamise teel. Villardi ahel koosneb vaid ühest kondensaatorist ja ühest dioodist. Antud ahela heaks omaduseks on tema lihtsus, kuid sellega kaasneb ka suur väljundpinge pulsatsioon. Kondensaator laetakse negatiivse poolperioodi ajal vahelduvpinge maksimumväärtusele. Väljundpinge kujuneb sisendi vahelduvpinge ja kondensaatorilt saadava alalispinge liitumisel, väljundpinge maksimumväärtuseks on kahekordne sisendpinge väärtus 2U. Greinacheri pinge kahekordisti on märkimisväärne edasiminek Villardi ahelaga võrreldes. Skeemi on lisatud üks kondensaator ja üks diood, mille tulemuseks on tunduvalt väiksem väljundpinge pulsatsioon. Kui ahelal koormus puudub, siis ka pulsatsioon puudub, kuid koormuse olemasolu korral sõltub pulsatsioon koormuse takistusest ja kasutatavatest kondensaatoritest. Deloni ahel on sümmeetriline kordistuslülitus, mis kasutab pinge kahekordistamiseks dioodidest ja kondensaatoritest koosnevat sildskeemi. Kuna erinevate poolperioodide tippdetektoriahelad D1-C1 ja D2-C2 on ühendatud koormuse suhtes järjestikku, moodustub väljundpingeks kahekordne sisendpinge. Pingekordisteid kasutatakse kõrge pinge saamiseks laserprinterites, paljundusmasinates, röntgeniaparaatides, elektronkiiretoru toitelülituses ja mujal. Lembit Abo. Raadiolülitused. Tallinn, Valgus, 1990 Kind and Feser, p. 28 Kories and Schmidt-Walter, p.615 Millman and Halkias, p. 109 Wharton and Howorth, pp. 68–69 Cockcroft walton Voltage Multiplier Calculator
Nurm (perekonnanimi)

Nurm on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nurm 321 inimesel: 151 mehel ja 170 naisel. Perekonnanimede levikult oli Nurm meeste puhul 458. ja naiste puhul 435. kohal. Levinuim oli see Lääne maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 5,23. Nimede eestistamisel võeti uueks nimeks Nurm 44 juhul. 12. novembril 1935 lisati Nurm laialt tarvitusel olevate perekonnanimede hulka, mida nimede eestistamisel võtta ei tohtinud. Ernst Nurm, keeleteadlane Martin Nurm, vaimulik Meelis Nurm, arhitekt Viive Nurm, tehnikateadlane "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. oktoober 2019. Vaadatud 17. oktoobril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Nurm&q=1&page=3 https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1935/11/18/5
Inseneriväe Inspektuur

Inseneriväe Inspektuur oli 1920. aastal moodustatud Eesti sõjaväe inseneriväeosade erialase väljaõppe, uute relvade tutvustamise ja katsetamise korraldamise, sõjatehnika säilitamise ja korrashoiu üle järelevalve teostamise ning vastavate instruktsioonide väljatöötamise keskasutus. Eesti Rahvaväe insenerivägede keskasutus Peastaabi Inseneriväe Valitsus moodustati 1918. aasta detsembris. 1. jaanuariks 1919 reorganiseeriti peastaabi koosseis ning peastaabis moodustati inseneriväe jaoskond. 1919. aasta 23. veebruaril moodustati sõjavägede ülemjuhataja Johan Laidoneri Ülemjuhataja Staabi Inseneriväe Valitsus. Eesti Vabadussõja võiduka lõpetamise järel, 1920. aasta 26./27. märtsil kaotati Eesti Sõjavägede Ülemjuhataja institutsioon ning seoses sellega nimetati senine Ülemjuhataja Staap – Sõjavägede Staabiks, mille ülem juhtis ja koordineeris ka Kindralstaabi Valitsuse ja Korraldusvalitsuse Inseneriväe Valitsuse tööd. 1920. aasta 10. juuli sõjaministri päevakäsuga nimetati ametisse Inseneriväe inspektor ja seejärel moodustati ka Sõjaministeeriumi Inseneriväe Inspektuur. Eesti Rahvavägi Eesti sõjaväe ja Sõjaministeeriumi organisatsioon (1939) Igor Kopõtin. Eesti Kaitseväe Pioneeripataljon aastatel 1924-1940 (magistritöö, 2010)
Perikoop

Mitte segi ajada periskoobiks nimetatava tehnilise vahendiga Perikoop on jumalateenistusel etteloetav ja harilikult jutluse aluseks võetav piiblikoht. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Kalligramm

Kalligramm on pilt, mis on kujundatud kirjamärkidest. Araabiakeelne tiigrikujuline kalligramm Gruusiakeelne maokujuline kalligramm Ambigram Sonja A.J. Neef: Kalligramme. Zur Medialität einer Schrift. Anhand von Paul van Ostaijens "De feesten van angst en pijn". Amsterdam: ASCA Press 2000 [1] Deme, Zoltan: Poem-miniatures. In: Chords of Scales, Globe Publish House 1995. Library of Congress No: 2003278749 [2] Post-War Japanese Poetry (with lots of Japanese calligrams), Penguin Books, 1972. Laura Ruggeri kalligrammidekollektsioon
Ortodontia

Ortodontia on hambaravi haru, mille käigus võib muuta hammaste asendit, parandada hambakaarte kuju ja funktsiooni. Hammaste asendit muudetakse vastavate seadmete ja abivahendite tekitatud nõrga jõuga. Ravi kestus võib ulatuda kuudest kuni aastateni, sõltuvalt hambumusprobleemi raskusest ja patsiendi vanusest. Ortodontia ehk ortopeediline hambaravi on kõige aktuaalsem lapseeas patsientide puhul, kelle hambumusanomaalia korrigeerimine on soodne luukasvu arvelt. Ortodontiat kasutatakse ka täiskasvanutel, kes ei ole rahul oma hammaste asendi ehk hambumusega. Ravimist breketitega kasutatakse ka ruumi loomiseks implantaatide paigaldamisel ja proteesimisel. Enne ortodontilist ravi koostatakse raviplaan. Selleks võtab hambaarst suust jäljendid, mille põhjal valatakse kipsmudelid hammaskonnast. Kliinilise ülevaatuse ja röntgenipiltide abil tehakse arvutused ning selgub täpne raviplaan. Bruksismi kape Ortodont Medihub. "Hambaravi". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.05.2018. Vaadatud 19.05.2018. Eesti Ortodontide Seltsi koduleht Laste ortodontia Eesti Tervisekassa kodulehel
Elias Hrawi

Elias Hrawi (4. september 1926 – 7. juuli 2006 Beirut) oli Liibanoni poliitik ning aastatel 1989–1998 Liibanoni president. Ta sündis Hawch Al Umara's, Zaḩlah lähedal.
Virve Muser

Virve Muser (sündinud 23. novembril 1963) on Jõgeva maakonna tantsujuht. Virve Muser on lõpetanud 1982. aastal Tallinna 37. Keskkooli ja 1987. aastal veterinaaria erialal Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Ta on töötanud Laiuse kolhoosis veterinaarina ja OÜs Laiuse Põllumajandus laoarvestajana. 2006. aastast töötab Virve Muser Jõgevamaa Veterinaariakeskuses. Virve Muser juhendab Laiuse naisrühma Meie Mari, Palamuse segarühma Paunvere Tootsid-Teeled ja Laiuse-Sadala segarühma. On kuulunud Laiuse lossipäevade ja Laiuse lumesõja korraldustoimkonda ning I Eesti Naiste Tantsupeo ja II Eesti Naiste Tantsupeo, ka Jõgeva maakonna tantsupidude lavastusgruppi. 2012. aastal tunnustati Virve Muserit Ullo Toomi auaadressiga. Teda on tunnustatud ka Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi kuldmärgiga. Mägi, Riina. Virve Muser: Tantsujuhi töö on ilus töö! Vooremaa, 17.11.2012, lk 5
Säde (1951)

Säde oli Kadrinas 11. augustist 1951 kuni 31. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Kadrina Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus 2 korda nädalas.
Tee Kommunismile (1951)

Tee Kommunismile oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Vihulas 11. juunist 1951 kuni 27. detsembrini 1953, Vihula Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Ontšõko

Ontšõko (mari keeles Ончыко, 'edasi') on Mari Eli Vabariigis Joškar-Olas ilmuv marikeelne kirjandus- ja kultuuriajakiri. Ajakiri ilmub alates 1926. aastast. Ajakiri on kandnud ka nimesid U vii, Rodina vertš, Marii almanah. 2017. aastast on ajakirja peatoimetaja Igor Popov. 1980 – 11 778 1989 – 9400 1990 – 8815 1991 – 8044 1993 – 5057 1994 – 4619 1995 – 3100 1997 – 1660 2000 – 1587 2005 – 1861 2011 – 1300 2019 – 1300 [1] Ontšõko koduleht Ontšõko elektrooniline arhiiv
Tšilisema

Tšilisema (ersa keeles Чилисема, Päikesetõus) on Morda Vabariigis Saranskis ilmuv ersakeelne laste- ja noorteajakiri. Ajakiri ilmub alates 1931. aastast. Kuni 1933. aasta juunini kandis ajakiri nime Jakstere Tešktine (Punane Täht). Aastatel 1933–1941 ilmus ajakiri nime Pioneren Vaigel all (Pioneeri Hääl). Sõja alguses ajakirja väljaandmine lõppes. Esimeseks sammuks ajakirja taastamise suunas oli 1964. aastal ajakirjas Sjatko lastelisa loomine. 1972. aastal hakkas lastelisa ilmuma eraldi kaasaandena. 1988. aastal sai väljaanne iseseisva ajakirja staatuse ja hakkas ilmuma kord kuus. Kuni 1991. aastani kandis ajakiri nime Pioneren Vaigel, seejärel sai praeguse nime. Ajakirja tiraaž on 2500 eksemplari. http://www.finnougoria.ru/community/press/478/3064 Ajakirja koduleht
Suurtükiväe Inspektuur

Suurtükiväe Inspektuur oli 1920. aastal moodustatud Eesti sõjaväe suurtukiväe uute suurtükkide katsetamise, tulemuste analüüsi ja uute relvade kasutuselevõtuga seotud küsimuste lahendamise keskasutus. 1920. aasta 10. juuli sõjaministri päevakäsuga nimetati ametisse Suurtükiväe inspektor ja järgnevalt moodustati ka Sõjaministeeriumi Suurtükiväe Inspektuur. kindralmajor Hugo Kauler, 1928–1938, Suurtükiväe inspektor kolonel Georg Leets 1939–1940, Suurtükiväe inspektor Eesti Rahvaväe suurtukiväe keskasutus Sõjaväe Peastaabi Suurtükiväe Valitsus, moodustati 1918. aasta detsembris. 1. jaanuariks 1919 viidi läbi Peastaabi koosseisu reorganiseerimine ja Peastaabis moodustati Suurtükiväe jaoskond. 1919. aasta 23. veebruaril moodustati Sõjavägede Ülemjuhataja Johan Laidoneri Ülemjuhataja Staabi Suurtükiväe Valitsus. Eesti Vabadussõja võiduka lõpetamise järel, 1920. aasta 26./27. märtsil kaotati Eesti Sõjavägede Ülemjuhataja institutsioon ning seoses sellega nimetati senine Ülemjuhataja Staap – Sõjavägede Staabiks, mille ülem – Sõjavägede Staabi ülem, juhtis ja koordineeris ka Kindralstaabi Valitsuse ja Korraldusvalitsuse Suurtükiväe Valitsuse tööd. Eesti Rahvavägi, Eesti sõjavägi, Eesti Kaitsevägi Eesti sõjaväe ja Sõjaministeeriumi organisatsioon (1939)
Kizili

Kizili (udmurdi keeles Кизили, 'täheke') on Udmurtias Iževskis ilmuv udmurdikeelne lasteajakiri. Ajakiri ilmub 1986. aastast ja ilmumissagedus on üks kord kuus. Ajakirja tiraaž on 1800 eksemplari. http://www.finnougoria.ru/community/press/479/3074 Ajakirja elektrooniline arhiiv
Bergmanni reegel

Bergmanni reegel on seaduspärasus, mille kohaselt püsisoojaste loomade perekondades ja sugukondades on külmade alade liikidel (karu, tiiger) keha mõõtmed suuremad kui soojade alade liikidel, sest keha mahu suurenedes suureneb keha soojust loovutav välispindala suhteliselt vähem. Mõned muud põhjused piiravad Bergmanni reegli avardumist: näiteks Arktikas on soodsamas olukorras väiksemakasvulised liigid, kes jõuavad saavutada täiskasvanu keha suuruse suve jooksul. Reegel on nimetatud Saksa bioloogi Carl Bergmanni järgi, kes ühe esimesena sellist seaduspärasust kirjeldas.
Mokša (ajakiri)

Mokša (mokša keeles Мокша) on Mordvas Saranskis ilmuv mokšakeelne kirjandus- ja kultuuriajakiri. Ajakiri ilmub alates 1928. aasta märtsist. Aastatel 1931–1941 kandis ajakiri nime Kolhozon Erjaf ('Kolhoosi Elu'). Aastatel 1941–1956 ajakiri ei ilmunud. 1956. aastal taastati väljaanne praeguse nime all. Ajakirja trükiarv on 1130 eksemplari ja ilmumissagedus üks kord kuus. http://www.finnougoria.ru/community/press/478/3063
Bi Kin

Bi Kin (komi keeles Би кинь, "Sädemeke") on Komi Vabariigis Sõktõvkaris ilmuv komikeelne lasteajakiri. Ajakiri ilmub alates 1986. aastast ja ilmumissagedus on üks kord kuus. Ajakirja tiraaž on 1900 eksemplari. http://www.finnougoria.ru/community/press/476/3030
Jakster Tjaštenja

Jakster Tjaštenja (mokša keeles Якстерь тяштеня, 'punane täheke') on Mordvas Saranskis ilmuv mokšakeelne lasteajakiri. Ajakiri ilmub alates 1932. aastast sagedusega üks kord kuus. Aastatel 1933–1941 oli ajakirja nimi Jakster Galstuk ('punane rätik'). 1964. aastal taastati väljaanne ajakirja Mokša lisana. Iseseisva ajakirjana ilmub väljaanne uuesti alates 1988. aastast. Ajakirja tiraaž on 1630 eksemplari. http://www.finnougoria.ru/community/press/478/3065
Lumi (perekonnanimi)

Lumi on perekonnanimi. Eestis oli seisuga 1. jaanuar 2019 perekonnanimi Lumi 168 mehel ja 226 naisel. Sellega oli Lumi perekonnanimede levikult meeste puhul 397. ja naiste puhul 282. kohal. Harri Lumi, ettevõtja Ott Lumi, endine poliitik, praegune ettevõtja ja õppejõud Risto Lumi, sõjaväelane Leelo Karp-Lumi, laulja ja lauluõpetaja "Perekonnanime Lumi statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. juuni 2019. Vaadatud 16. juunil 2019.
Jõgeva puhkpilliorkester

Jõgeva puhkpilliorkester on Jõgeva linnas tegutsev muusikakollektiiv. Puhkpilliorkestri eelkäija oli 1912. aasta detsembris loodud kohaliku tuletõrjeseltsi pasunakoor. Esimene pasunakoori juhataja oli 27-aastane Jõgeva päevapiltnik Martin Lall. Esimese laulupeokogemuse sai pasunakoor 1914. aasta suvel Eristveres toimunud Jõgeva esimesel laulupeol. 1922. aastal sai pasunakoor kutse Tallinna üldlaulupeole. 1940. aastaks mängis orkestris poolsada meest. Nõukogude aastail kujundati orkester ümber Jõgeva Kultuurikeskuse orkestriks. Majanduslikult keerulistel 1990. aastatel tekkis mõte anda orkester tagasi Jõgeva Tuletõrje Ühingule. Et aga tuletõrjeseltsil polnud raha, jäädi esialgu tegutsema siiski kultuurikeskuse kollektiivina. Orkester tegutseb tänapäeval mittetulundusühinguna. Proove tehakse Jõgeva Täiskasvanute Keskkooli ruumes. Orkestris on viisteist põhiliiget. Vahel löövad kaasa ka endised mängijad, kes on õpingute või töö tõttu asunud elama Tallinna või Tartusse. Martin Lall Paul Maasen Jüri Pastarus Leonid Erik Paul Saar Hugo Vissak Ilmar Lääne Härmo Aaviste Enno Heinmaa Peep Lõhmus Teet Raa Eino Georg Kaido Järvsoo Margus Kask Eesti puhkpilliorkestrite loend Mägi, Riina. Puhkpilliorkester pidas juubelipidu. Vooremaa, 17.11.2012, lk 1.
Hüsteeria

Hüsteeria on kõnekeele väljend emotsiooni kohta, mida inimene ei suuda kontrollida. Nimetus tuleneb kreeka keele sõnast hystera, mille tähenduseks on emakas, sest vanaaja arstid seostasid hüsteeriat emakatalitluse häiretega. Hiljem kasutati hüsteeria terminit ka psühhiaatrias, kuid tänapäeval kasutatakse selle asemel täpsemaid väljendeid. Algselt peeti hüsteeriat üksnes naistele omaseks. XIX sajandil hakkasid arstid üha enam täheldama hüsteeriale omaseid tunnuseid ka meestel, kuigi arvati, et see on omane pigem madalamatele sotsiaalsetele seisustele ja etnilistele vähemustele. Ville Kivimäki, Murdunud meeled. Soome sõdades 1939-1945 vaimselt haavatud sõdurite lugu, lk. 261 Minu suur O!
Pada

Pada, ka katel, on ümmarguse põhja ja kumera sangaga malmist või rauast keedunõu, mida kasutatakse lahtisel tulel. Malmpada võeti eesti taludes kasutusele 17. või 18. sajandil. 19. sajandil oli taludes harilikult mitu pada. Väiksemad, 2–5-toobised või kuni 3-ämbrised pajad olid toidu valmistamiseks. Viieämbrised ja suuremad olid loomajoogi-, pesu-, õlle, sauna- jms vee soojendamiseks, aga ka kangaste, pesu jm keetmiseks. Neid kasutati ka pulmatoitude valmistamiseks. Suurem pada riputati tule kohale katlakoogu abil, väiksemad asetati kolmjalale. Lõuna-Eestis hakati 19. sajandi teisel poolel katlaid tulekolde kohale, reheahju ette või pliidi sisse müürima. Vee soojendamiseks kasutatakse suuri katlaid tänapäevani. Katlaahel Katlakook Katlapuu Katlavinn Kolmjalg Pajapink Pajarõngas Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 191. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 134. Pada, Eesti Rahva Muuseum
Võidukaar

Võidukaar ehk triumfikaar ehk triumfivärav on ühe või kolme kõrge kaaravaga massiivne kivisein. Kuigi väravataoline, pole need mõeldud väravaks, vaid monumendiks. Neid püstitati suurte sõjaliste võitude või muude ühiskondlikult tähtsate sündmuste auks. Seina liigendavad sambad või poolsambad. Caracalla võidukaar, Djemila, Alžeeria Triumfikaar Võõrsõnade leksikon (2012, veebis 2015)
Ahti Nurmis

Ahti Nurmis (22. juuni 1947 – 11. august 2003) oli eesti poplaulja. Ta oli 1970. aastate lõpus ansambli Mobile solist. Alates 1980. aastate algusest laulis Nurmis varieteedes, peamiselt hotellis Olümpia, hiljem ka restoranis Kännu Kukk. Ta suri 56-aastaselt infarkti tõttu. Ta oli abielus tantsija Sirje Nurmisega, neil on tütar Angelica. "See maailm", postuumne kogumikplaat Ahti Nurmise lauludega Lahkus estraadilaulja Ahti Nurmis". Eesti Päevaleht, 13.08.2003
Peeter Kopvillem

Peeter Hans Kopvillem (19. august 1954 Montréal, Kanada – 10. mai 2016 Toronto, Kanada) oli eesti muusik ja ajakirjanik. Ta õppis Hamiltonis McMasteri Ülikoolis ajalugu, õpingute kõrvalt musitseeris. 2016 Valgetähe V klassi teenetemärk Tema isa oli kupletist ja keemik Olaf Kopvillem. http://www.eestielu.com/et/eesti-elu/26-estonianlife-eestielu/uudised/in-memoriam/5349-peeter-kopvillem-1954-2016[alaline kõdulink] Peeter Kopvillem teenetemärkide kavaleride loetelus
Variatsioonrida

Variatsioonrida on väärtuse kasvamise või kahanemise järgi järjestatud valim. Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Religioosne kogemus

Religioosne kogemus (ka usukogemus, usuline kogemus) on subjektiivne kogemus, milles inimene väidab kokkupuudet transtsendentse reaalsusega (inglise transcendent reality), sh jumaliku kohalolekuga. Enamasti on religioosne kogemus intensiivne, kestev ja seotud igapäevase eluga. Jürgenstein, T. & O. Schihalejev, 2011. Usundimaailma suured küsimused (ideed, kogemused, arvamused, vastused). Koolibri. Lk 29
Variatsiooniulatus

Variatsiooniulatus on variatsioonrea ja seega ka valimi suurima ja väikseima väärtuse paar või nende vahe. Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
RESK

RESK on 1991. aastal NSV Liidu riigipöördekatset teostanud Riikliku Erakorralise Seisukorra Komitee akronüüm eesti keeles RESK oli Eestis tegutsenud prügivedu teostanud ettevõte nimi