laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Niine põik

See artikkel räägib Tallinna tänavast. Haapsalu tänava kohta vaata artiklit Niine põik (Haapsalu). ‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Niine põik on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav sai nime 22. mail 2013. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 22.03.2019) KNAB (vaadatud 22.03.2019)
Lennusadama tänav

Lennusadama tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav sai nime 28. septembril 2011. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 22.03.2019) KNAB (vaadatud 22.03.2019)
Staapli tänav

Staapli tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav sai nime 23. oktoobril 2013. Tänav sai nime sellest, et asub endise staapelplatsi peal. Staapli 10 asuv 1913. aastal ehitatud Peeter Suure sadama väike katlamaja on renoveeritud büroohooneks. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 22.03.2019) KNAB (vaadatud 22.03.2019) "Kalamaja saab Allveelaeva, Staapli ja Peetri tänava". postimees.ee. 23. oktoober 2013. Vaadatud 7. jaanuaril 2020.  Staapli tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aaspere

Aaspere (kohakääne Aasperesse ehk Aasperre) on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas. Küla asub Rakverest lääne pool ja seda läbib Tallinna–Narva maantee. Küla alal asub Aaspere tiik. Aaspere on põlisküla, mida esmamainiti juba 1241 kujul Katkantagus. Edaspidi mainiti küla 1498 kujul Kattentacken, 1511 kujul Kattentaken ja 1732 kujul Aastwerre, aga 1796 külas nimega Kattentak asuvat Aastwerre mõisa. 1913 nimetati mõisa Haasper. Küla esialgne nimi Katkutaguse tuleb sõnast katk 'madal soine koht, soomülgas'. Ka Aaspere mõisa saksakeelne nimi oli Kattentack. Küla ja mõis kuulusid Haljala kihelkonda. Küla kuulus Taani ajast 1796. aastani Hastferite (Hastever) suguvõsale. Mõisa esmamainiti 1583. Hastferite nimest tekkiski eestikeelne nimi Aaspere. Paul Johanseni andmeil pärines suguvõsa Vestfaalist ja nende nimi viitab Haversvörde-nimelisele kohale, kus vörde tähendab 'koole'. Külas on tegutsenud kaheklassiline ministeeriumikool. 1866 moodustati Viru kreisis Aaspere vald (saksa keeles Kattentack). Vallamaja asus Aasperest edelas Võipere külas. Vald oli pikliku kujuga ja selle läänepoolsed külad asusid Aasperest suhteliselt kaugel. 1939. aasta Eesti omavalitsusreformi käigus moodustati uus Aaspere vald, mis oli vanast pisut väiksem: äärmised läänepoolsed külad arvati Vohnja valda, mis selle võrra suurenes. 1920. aastatel rajati mõisa maadele Aaspere asundus. Aastani 1972 oli see Viitna külanõukogu keskus, seejärel läks Haljala külanõukogu koosseisu. 1977 nimetati Aaspere külaks. Asunduse ja pärastise küla maad kuulusid Aaspere kolhoosile. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2018. Eesti kohanimeraamat, lk. 23 Talving, Hanno (1. mai 2023). "Pudrusõda Saaremaal: maarahvas tsaarivalitsuse ministeeriumikoolide vastu – Imeline Ajalugu". Imeline Ajalugu. Vaadatud 14. juulil 2023.
Vibu tänav

Vibu tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav sai nime 14. aprillil 2010. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 22.03.2019) KNAB (vaadatud 22.03.2019)
Võrgu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Võrgu tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Võrgu tänav on saanud nime sealkandis asunud võrgupunumistöökodade järgi. Võrgu tänav saab alguse Kalasadama tänavast. Suur osa tänava kunagisest, valdavalt puumajadest koosnenud hoonestusest on hävinud. Tänava ääres asusid omal ajal kalatööstused. Võrgu 3 asuvas 1935. aastal ehitatud kunagises Taavi Variku majas asub täna kohvik Moon. Võrgu 6 asub 19. sajandi lõpus Malahhovite kalatööstusele kuulnud telliskivihoone. Hoones tegutses AS Maseko kontor. Võrgu 8, hoone hävinud, alles vaid üksikud müürid. Võrgu 10, 1860. aastal ehitatud puumaja asemele ehitati 2002. aastal elamu-ärihoone. 19. sajandi teisel poolel ja 20. sajandi alguses oli Võrgu tänava ääres Kaarel Laksi pood ehk Laksi kõrts. Laksi pood lammutati 1930. aasta paiku ning kalatööstur T. Varik ehitas selle asemele uue maja, kus olid tööstusruumid, kauplus ja korterid. Võrgu tänava, Suur-Patarei tänavaga paralleelne osa kandis kuni 1980. aastani Kalasadama tänava nimetust. Tänav sai tagasi Võrgu tänava nime 19. juunil 2002., kui 19.06.2002 aasta Tallinna Linnavalitsuse määrusega osa Kalasadama tänavast ennistati Võrgu tänavana. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 22.03.2019) Politseipeegel. Reklaami kohta käivate eeskirjade rikkumise pärast sai protokolli S. Patarei tän. nr. 4—3 elutsev Taavi Varik, Päewaleht, nr. 101, 14 aprill 1939 Kalamaja Võrgu tänava lugu, jaakjuske.blogspot.com, 18. oktoober 2014 Kalaranna põnevast ajaloost, jaakjuske.blogspot.com, 24. september 2012 KNAB (vaadatud 22.03.2019) Muudatused Tallinna tänavanimistus 1987–2018. 19.06.2002 LVm: (osa Kalasadama tn-st ennistati Võrgu tn-ks, P-KM)
Hipodroomi tänav (Tallinn)

Hipodroomi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav sai nime 13. märtsil 2013. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 22.03.2019) KNAB (vaadatud 22.03.2019)
Helme tänav

Helme tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav sai nime 26. jaanuaril 2005. KNAB (vaadatud 22.03.2019)
Väike-Männiku tänav

Väike-Männiku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis. Tänav sai nime 23. aprillil 2008. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.03.2019. KNAB (vaadatud 22.03.2019)
Jalaka tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Jalaka tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis. Tänav sai nime 1927. 1940.a lõpus nimetati Lepa tänav Tallinn-Nõmmel Jalaka tänavaks. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.03.2019. KNAB (vaadatud 22.03.2019) . Eesti_nsv_teataja_lisa_1940_33. {{ajakirjaviide}}: viitemall journal nõuab parameetrit |journal= (juhend); kontrolli kuupäeva väärtust: |kuupäev= (juhend); puuduv või tühi pealkiri: |pealkiri= (juhend)
Silikaltsiidi tänav

Silikaltsiidi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis. Tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.03.2019. KNAB (vaadatud 22.03.2019)
Suur-Männiku tänav

Suur-Männiku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis. Tänav sai nime 5. veebruaril 2014. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.03.2019. KNAB (vaadatud 22.03.2019)
Kvartsliiva tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kvartsliiva tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis. Tänav sai nime 23. märtsil 2015. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.03.2019. KNAB (vaadatud 22.03.2019)
Tiigi tänav (Tallinn)

Tiigi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Tänav sai nime 11. novembril 1955. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.03.2019. KNAB (vaadatud 22.03.2019)
Sõnajala tänav

Sõnajala tänav on mitmes Eesti asulas: Sõnajala tänav (Tallinn) ...
Sõnajala tänav (Tallinn)

Sõnajala tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tänav sai nime 13. novembril 1925. Peale Nõmme ühendamist Tallinnaga muudeti Sõnajala Ilveseks. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.03.2019. KNAB (vaadatud 22.03.2019)
Meistri tänav

Meistri tänav on kahes Eesti asulas: Meistri tänav (Saue) Meistri tänav (Tallinn)
Meistri tänav (Tallinn)

Meistri tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis. Tänav sai nime 16. jaanuaril 2002. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.03.2019. KNAB (vaadatud 22.03.2019)
Aleksandr Tšistozvonov

Aleksandr Nikolajevitš Tšistozvonov (vene keeles: Александр Николаевич Чистозвонов; 16. aprill 1914, Moskva – 11. jaanuar 1998, Moskva) oli vene nõukogude ajaloolane, Madalmaade revolutsiooni ajaloo, samuti ka ajaloo teooria, eriti feodalismilt kapitalismile ülemineku küsimuste spetsialist. Ta lõpetas aastal 1941 kiitusega Moskva Riikliku Ülikooli (MRÜ) ajalooteaduskonna. Käsitles diplomitöös Oranje Willemi välispoliitikat. Osales II maailmasõjas; pärast sõda astus MRÜ aspirantuuri keskaja kateedrisse, kaitses 1949 kandidaaditööd "Inglise-prantsuse interventsioon Madalmaades 1572-1583 ja selle sotsiaalsed põhjused". Valdas võõrkeeltest prantsuse, saksa, hollandi, ladina ja inglise keelt. Tšistozvonov teenis II maailmasõja ajal SMERŠis; see olevat jätnud ka tema hilisemale tegevusele oma pitseri. Aleksandr Zimin nimetas oma mälestustes teda "kaasaegse medievistika isaks", aga samas ka "süngeks-tigedaks inimvihkajaks".. Aleksandr Tšistozvonov on eesti keeles 1976. aastal ilmunud ajalooteaduskondade jaoks mõeldud õpiku "Keskaeg" (2 osa) autoreid. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30. juuni 2016. Vaadatud 3. augustil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Зимин А. А. Храм Науки // Судьбы творческого наследия отечественных историков второй половины XX века / сост. А. Л. Хорошкевич. — М.: Аквариус, 2015. — С. 253. Парамонова М. Ю., Сокольская Н. Ф. Бесы и праведники «Храма науки»: мемуары А. А. Зимина. Судьбы творческого наследия отечественных историков второй половины XX века / сост. А. Л. Хорошкевич. М.: Аквариус, 2015 // Одиссей. Человек в истории. 2015—2016. — М.: Русский фонд содействия образованию и науке, 2017. — С. 433.
Tudu

Tudu on alevik Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas, Tudu osavalla keskus. Alevikku läbivad Rakvere–Rannapungerja maantee ja Lüganuse–Oandu–Tudu tee. Pajusti alevikus paiknevasse Vinni valla keskusse on Tudust 43 km. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Tudus 450 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tudus 302 elanikku. Neist 291 (96,4%) olid eestlased. Tudus asuvad Tudu põhikool ja EELK Tudu kirik ja rahvamaja. Aleviku järgi on nime saanud Rakvere lademe Tudu kihistik. Tudu küla (Tydy) on kirjalikes allikates esimest korda mainitud Taani hindamisraamatus 1241. aastal. Tudus oli mõis (Tuddo), mille peahoone säilinud osa kasutati hiljem lasteaiana. Mõisa juures oli maakivist laut ja kivist Hollandi tuulik. Tudu kuulus Viru-Jaagupi kihelkonda. Leopold Laurson kirjeldas Tudu küla 1913. aastal järgmiselt: See on juba päris metsinimeste elupaik. Ümber ringi metsad ja sood, niiet vaev ligi pääseda. Inimesed on rumalad, ajalehti ei loe terves külas keegi muu, kui ainult kooliõpetaja. Inimesed vaatavad vanavara korjajase pääle kui mõne imelooma pääle, suud, silmad laiali, ja peavad sind koguni kolera külvajaks. On talusid kuhu sisse ei juleta lasta. Sõna Museum, paneb neid paris kohkuma, pole seda ennem sugugi kuulnud. “Mis asi see Muusejum on”. Ei aita siin ka pikk seletamine, see sõna käib juba üle Tudulaste mõistuse. Öö saatsime Tudu kooliõpetaja Weemi pool mööda Peaaegu niisamasugune kilplane, kui rahvas. Tudus olid Tudu metsakombinaat ja Tudu raudteejaam koos kivist kaubaaidaga Sonda–Mustvee raudteeliinil (valmis 1926). Tudus on sündinud helilooja Ants Sõber ning luuletaja ja pedagoog Kalju Enniko. Sonda–Mustvee raudteeliin Tudu järv Tudu käsitöötare-muuseum Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas Vinni vald: Tudu alevik, veebileht, Toimetaja: Mart Villup, 18.04.2012 Tudu kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 12.08.2019) http://loterii.blogspot.com/2010/11/julius-kuperjanov-leopold-laurson.html Julius Kuperjanov, Leopold Laurson – Vanavara kogumisretkedelt 5, lk 34-35, välitööde päevik, Koostaja: Piret Õunapuu. Kujundus: Jana Reidla. 2008. 64 lk
Braunschweigi kreis

Braunschweig või Landkreis Braunschweig oli kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Kreisi halduskeskus oli kreisivaba linn Braunschweig, mis ei olnud siiski kreisi osa. Kreisi pindala oli 462,44 km². 1969. aastal elas seal 94 100 inimest. Kreis kaotati 28. veebruaril 1974 seoses kreisireformiga Alam-Saksimaal. Põhiosa kreisist liidendati Braunschweigi linnaga, samas liideti väiksemaid osi Helmstedti, Peine ja Wolfenbütteli kreisidega. Kaotamise hetkel kuulusid kreisi: omavalitsusüksused Abbenrode, Alvesse, Beienrode, Bettmar, Bevenrode, Bienrode, Bodenstedt, Bortfeld, Broitzem, Cremlingen, Denstorf, Destedt, Dibbesdorf, Duttenstedt, Erkerode, Essehof, Essenrode, Essinghausen, Flechtorf, Fürstenau, Gardessen, Groß-Brunsrode, Groß-Gleidingen, Harvesse, Hemkenrode, Hötzum, Hondelage, Hordorf, Klein-Brunsrode, Klein-Gleidingen, Klein-Schöppenstedt, Köchingen, Lamme, Lehre, Liedingen, Lucklum, Mascherode, Meerdorf, Neubrück, Niedersickte, Obersickte, Rautheim, Rüningen, Schandelah, Schapen, Schulenrode, Sierße, Sonnenberg, Sophiental, Stöckheim bei Braunschweig, Thune, Timmerlah, Vallstedt, Vechelade, Vechelde, Veltheim (Ohe), Völkenrode, Volkmarode, Waggum, Wahle, Watenbüttel, Weddel, Wedtlenstedt, Wendeburg, Wenden, Wendezelle, Wendhausen, Wierthe ja Zweidorf inkorporeerimata alad Beienrode, Buchhorst, Essehof I, Essehof II, Essehof III, Meerdorfer Holz, Querum, Sophiental I, Sophiental II ja Wendhausen. Thedinghauseni eksklaav oli juba 1972. aastal Verdeni kreisga liidendatud.
Debeikiai

Debeikiai on alev Leedus Anykščiai rajoonis, Debeikiai valla halduskeskus. Alev asub Aknysta jõe ääres. Debeikiais on keskkool, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Ettevõtetest asub seal veski. Vaatamisväärsusteks on sealne kalmistu ja aastal 1913 ehitatud katoliku kirik. Debeikiaid on esmamainitud XVII sajandi alguses. Aastail 1760–1769 ehitati sinna kabel, mille asendas XVIII sajandi lõpuaastatel ehitatud puidust kirik. Asula põles aastail 1822 ja 1899. Debeikiai elanikud osalesid jaanuariülestõusus ja knygnešystės. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Добейки. 26. mail 1919 toimus asula juures lahing Leedu vägede ja Punaarmee vahel. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad, seetõttu asus sinna NKVD garnison. Aastal 1944 sündis Debeikiais Nõukogude Liidu, hiljem aga Leedu kõrgem sõjaväelane Jonas Andriškevičius. Koolimaja Debeikiai Alevi keskus Debeikiai kirik [1] Alev Poola geograafilises sõnastikus Alev portaalis vietoves.Lt
Haruraamatukogu

Haruraamatukogu on raamatukogu, mis administratiivselt ja rahaliselt allub keskraamatukogule, ent millel on iseseisev kogu. Näiteks Tartu Linnaraamatukogul on kolm haruraamatukogu. Tallinna Keskraamatukogul on aga üle 20 haruraamatukogu. https://termin.nlib.ee/view/377 (vaadatud 22.03.2019)
Frenkie de Jong

Frenkie de Jong (sündinud 12. mail 1997 Gorinchemis) on Hollandi jalgpallur, Hollandi jalgpallikoondise ja Hispaania kõrgliiga klubi FC Barcelona poolkaitsja. Aastatel 2016–2019 mängis ta Amsterdami Ajaxis. Hooajal 2018–19 tuli ta Ajaxiga Hollandi meistriks. Samal hooajal valiti ta Hollandi kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks. 2019. aasta suvel liitus ta Barcelonaga. Ajax Eredivisie (1): 2018–19 KNVB beker (1): 2018–19 UEFA Euroopa Liiga: teine koht 2016–17 "Frenkie de Jong to join Barcelona in €75m summer transfer from Ajax". The Guardian. 23. jaanuar 2019. Vaadatud 23. märts 2019.
AVE

AVE võib tähendada järgmist: Korporatsioon AVE (ka Korporatsioon Ave) AVE (koor) (ka Ave), Elva segakoor Ave võib tähendada järgmist: Ave (eesnimi) Ave, jõgi Portugalis Korporatsioon Ave (ka Korporatsioon AVE) Ave (ka AVE), Elva segakoor Ave (ploomisort) Ave halvaa, halvaatoode Avé Ave Maria
Korporatsioon Ave

Korporatsioon Ave (ka Korporatsioon AVE) oli Tallinna Tehnikaülikooli juures tegutsev meeskorporatsioon. 1. novembril 1987 asutasid Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna üliõpilased ja õppejõud üliõpilasseltsi AVE. Tollal ei lubatud organisatsiooni korporatsioonina registreerida. Nimi AVE tuleneb tehnikaülikoolis kasutusel olnud eriala lühendusviisist: elektrisüsteemide (lühend AV) eriala (lühend E). 1990. aastate alguseks olid korporatsioonist välja visatud kõik naisliikmed. Formaalselt lõpetas korporatsioon tegevuse ja kustutati äriregistrist 2012. aastal. Korporatsiooni värvid on kollane-must-valge. https://www.liviensis.ee/wb/pages/kirjastus/leksikon.php (vaadatud 22.03.2019)
Engure jõgi

Engure jõgi on jõgi Lätis Tukumsi piirkonnas Engure vallas. Jõe pikkus on 6,6 km. Jõgi saab alguse Engure küla juurest. Jõgi suubub Liivi lahte.
Aravaki keeled

Aravaki keeled on keeled, mis kuuluvad Aravaki keelkonda. Aravaki keeli räägitakse tänapäeval Kesk- ja Lõuna-Ameerikas, ent on ajalooliselt kõneldud ka Antillidel ning Mehhiko lahe saartel. Keelkond on ohustatud, 20. sajandil suri välja umbes 30 keelt. Kõnelejate hulk oli 1999. aastal Alexandra Y. Aikhenvaldi antud hinnangu kohaselt 500 000-530 000. Aravaki keelkond arvatakse Andi-ekvaatori suurhõimkonda ekvaatori hõimkonda.  Pikemalt artiklis Aravakid Minevikus räägiti aravaki keeli laial alal, mis ulatus Florida poolsaarest üle Antillide Paraguay ning Argentina piirini. Aravakke võib jagada Antillide aravakkideks ning mandriaravakkideks, kelle kultuurid ning keeled on erinevad. Ainuüksi 20. sajandil suri välja umbes 30 keelt, nende seas kaifana ning mandavaka keel. Suure tõenäosusega on välja surnud ka parauhano keel ning tšamikuro keel, väljasuremisohus on bare, tariana, kabijari, mavajana ning baure keel. UNESCO klassifikatsiooni alusel on kõik teised keelkonna keeled hävimisohus või ohustatud. Enim jätkusuutlikkuse märke ilmutab garifuna keel, ent ka selle tulevik on pikemas perspektiivis ebakindel. Enim kõnelejaid on tänapäeval vajuu keelel Colombias (52 000), trinitario (üle 15 000) ja baure keelel (4500) Boliivias ning ašeninka (41 000) ja matšigenga keelel Peruus. Teiste allikate kohaselt on baure keelel kõnelejaid ülivähe. "Arawak language family" (inglise keeles). Sorosoro. Vaadatud 23.03.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) [www.eki.ee/knab/keelk.htm Linguae] "South American Indian languages". Britannica (inglise keeles). Vaadatud 23.03.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Arawak". Britannica (inglise keeles). Vaadatud 23.03.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Baure language". Native.Languages.Org (inglise keeles). Vaadatud 23.03.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Albert Schlup

Albert Schlup (18. aprill 1851 – 12. detsember 1929 Kuressaare) oli Šveitsi päritolu Eesti juustumeister. 1903. aastal omandas ta Pihtla mõisa.
Eesti Invaspordi Liit

Eesti Invaspordi Liit on Eesti organisatsioon, mis tegeleb invaspordi valdkonnaga. Eesti invaliikumise alguseks loetakse 15. märtsi 1980, kui ühingu Autom juurde moodustati käsijuhtimisega autode sektsioon. 1982 kasvas Automist välja rahvaspordiklubi Invasport. 1986 moodustati Eesti Spordikomitee juurde Eesti Invaspordi Föderatsioon. 21. märtsil 1990 moodustati Eesti Invaspordi Liit. https://web.archive.org/web/20190323172525/http://www.eil.ee/est/EIL-uldinfo (vaadatud 22.03.2019) Koduleht
Ding Ling

Ding Ling (hiina keeles 丁玲; pinyinis Dīng Líng; kodanikunimi Jiang Bingzhi, lihtsustatud hiina kirjas 蒋冰之, traditsioonilises hiina kirjas 蔣冰之, pinyinis Jiǎng Bīngzhī; 12. oktoober 1904 Linli maakond, Hunan – 4. märts 1986 Peking) oli hiina kirjanik. Ding Ling oli pärit maaomaniku perekonnast. Ta isa suri varakult ja ema asus seejärel tööle õpetajana. 1920. aastal põgenes ta Shanghaisse, et vältida korraldatud abielu. Shanghais õppides tutvus ta vasakpoolsete vaadetega luuletaja Hu Yepiniga, kellega abiellus 1925. aastal. 1927. aastal ilmus Ding Lingi novell "Preili Sophie päevik", mis äratas laialdast tähelepanu. 1931. aastal hukkasid Guomindangi võimud Hu Yepini kontaktide eest kommunistidega. 1932. aasta märtsis astus Ding Ling Hiina Kommunistlikku Parteisse. Ta tegutses vasakpoolsete kirjanike liidus. Aastatel 1933–1936 oli ta Shanghais koduarestis. 1936. aastal põgenes ta kommunistide võimu all olevasse Yan'ani piirkonda. 1948. aastal ilmus ta romaan "Päike Sangani jõe kohal" ("Tàiyáng zhào zài Sānggàn Hé shàng"), mille eest ta sai 1951. aastal Stalini preemia. Romaan on vene keele kaudu 1952. aastal tõlgitud eesti keelde. 1955. aastal sattus Ding Ling kommunistliku partei juhtkonna kriitika alla. 1957. aastal heideti ta "parempoolsuses" süüdistatuna parteist välja ja saadeti asumisele Heilongjiangi provintsi, kus ta tegi füüsilist tööd. Kultuurirevolutsiooni ajal oli ta aastatel 1970–1975 Pekingis vangis ja seejärel väljasaadetuna Shanxi provintsis. Ta rehabiliteeriti 1979. aastal. Today in women’s history: Ding Ling, forgotten Chinese author, remembered People's World, 4. märts 2015 Ding Ling (Jiang Bingzhi) (Writer) What-When-How
Carmelo Abela

Carmelo Abela (sündinud 10. veebruaril 1972 Maltal) on Malta poliitik, ta kuulub Tööpartei ridadesse. Ta oli 9. juunist 2017 kuni 15. jaanuarini 2020 Malta välisminister. Ta võitis esimest korda parlamendivalimised aastal 2006. Ta on olnud Malta parlamendi asespiiker ja spiiker. 9. detsembrist 2014 kuni 9. juunini 2017 oli ta Malta siseasjade ja julgeoleku minister. 9. juunist 2017 kuni 15. jaanuarini 2020 oli ta Malta välisminister. Ta on abielus ja tal on kaks last.
Ansi

Ansi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus küla Kaarma valda. 2010. aasta andmetel elas Ansi külas 35 inimest. Küla nimi lähtub talunime vahendusel mehenimest Ants (Hans). Ansi kuulus Randvere mõisa alla. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Randvere piirkonna arengukava Marja Kallasmaa: artikkel "Ansi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 45.
Armeenia suursaadik Eestis

Armeenia suursaadik Eestis on Armeenia volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Vilniuses. 1999–2006 Ashot Hovakimian 2006–2012 Ašot Galojan alates 2016 Tigran Mkrtchyan Eesti suursaadik Armeenias http://vm.ee/et/riigid/armeenia?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Eesti suursaadik Armeenias

Eesti suursaadik Armeenia on Eesti volitatud suursaadik Armeenias. Suursaadik resideerib Thbilisis. ... alates novembrist 2016 Kai Kaarelson Armeenia suursaadik Eestis http://vm.ee/et/riigid/armeenia?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Bulgaaria suursaadik Eestis

Bulgaaria suursaadik Eestis on Bulgaaria volitatud suursaadik Eestis. 1934. aastal nimetas Bulgaaria Eestisse esimese aukonsuli, 1999. aastal esimese suursaadiku. Aastatel 2009–2011 oli avatud Bulgaaria suursaatkond Tallinnas, praegune suursaadik Selver Ahmed Halil resideerib Sofias. Eesti suursaadik Bulgaarias Eesti-Bulgaaria suhted Bulgaaria suursaatkond Tallinnas "Eesti ja Bulgaaria diplomaatilised suhted 100". Eesti suursaatkond Bukarestis. 20.05.2022. "Bulgaaria". Eesti Välisministeerium. 08.05.2023. Vaadatud 11.11.2023. "Ametis esimene Bulgaaria suursaadik". Eesti Päevaleht. 24.09.1999. Lk 3. "Head of Mission". Bulgaaria saatkond Brüsselis. Vaadatud 11.11.2023. Kaldoja, Kerttu (14.12.2006). "President võttis vastu Bulgaaria suursaadiku volikirja". EPL. "President võttis vastu Bulgaaria ja Sloveenia suursaadikute volikirjad". UusEesti. 27. august 2009. "President of the Republic accepted credentials from ambassadors of Honduras, Bulgaria and Serbia". Vabariigi Presidendi Kantselei. 30.01.2013. "Bulgaaria". Eesti Välisministeerium. August 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 31.03.2019. Vaadatud 22.03.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link) "Volikirjade esitamise järjekord". Eesti Välisministeerium. Vaadatud 11. novembril 2023.
Islandi suursaadik Eestis

Islandi suursaadik Eestis on Islandi volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis. ... alates märtsist 2018 Árni Þór Sigurðsson Eesti suursaadik Islandis http://vm.ee/et/riigid/island?display=relations (vaadatud 22.03.2019)
Jaapani suursaadik Eestis

Jaapan suursaadik Eestis on Jaapani volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Jaapani suursaatkonnas Tallinnas. ?–? Hiroshi Maruyama alates märtsist 2016 Yoko Yanagisawa Eesti suursaadik Jaapanis http://vm.ee/et/riigid/jaapan?display=relations (vaadatud 22.03.2019)