laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vikenti

Vikenti (vene keeles Викентий) on venepärane mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Vikenti 9 mehel. Vikenti (Nikitin) ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/VIKENTI[alaline kõdulink] (vaadatud 27.02.2019) Vikenti statistikaameti andmebaasis
Viit

Viit on teed või suunda osutav, juhatav tähis (näiteks teeviit). Sõna on kasutusel ka terminina: Viit (informaatika) Viit (raamatukogundus) ... viide
Viiemargane münt

Eesti margast on välja antud järgmised viiemargased mündid: Viiemargane münt (1922) Viiemargane münt (1924) Viiemargane münt (1926)
Viiekümnesendine münt

Viiekümnesendine münt oli rahamärk, mis 1992. aasta rahareformiga kasutusele võeti.
Kümnesendine münt

Kümnesendine münt oli rahamärk, mis 1992. aasta rahareformiga kasutusele võeti.
Triigi (Väike-Maarja)

Triigi on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Külas oli mõis. 1977. aastal liideti Triigi külaga Karutiigi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marje Joalaid: artikkel "Triigi2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
VII

VII või Vii võib tähendada järgmist: Vii (raamat), Nikolai Gogoli raamat Vii (film 1967), Nikolai Gogoli raamatu ainetel tehtud film ...
Venusberg

Venusberg võib tähendada järgmist: Venusberg (Maagimäestik), vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis ...
Venus ja Adonis

Venus ja Adonis on vanarooma mütoloogias tuntud armastuspaar. Selle järgi on nimetatud mitmed teosed: Venus ja Adonis (Shakespeare), Shakespeare'i poeem Venus ja Adonis (Poussin), maal ...
Veniamin

Veniamin on mehenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 512. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Veniamin 144 mehel. Veniamin (Karelin) ... Venjamin https://www.stat.ee/public/apps/nimed/VENIAMIN[alaline kõdulink] (vaadatud 27.02.2019) Veniamin statistikaameti andmebaasis
Veneetsia karneval

Veneetsia karneval (itaalia keeles Carnevale di Venezia) Itaalias Veneetsias igal aastal veebruaris toimuv maskipidu. Karnevali viimasel päeval toimub vastlapäevaparaad (Mardi gras), mis tähistab 40-päevase paastuaja algust. Esimesed teated karnevali kohta pärinevad 1094. aastast.
Vitipalu

Vitipalu on piirkond Ketneri külas Nõo vallas, mis paikneb Elva jõe, Laguja oja ja Ilusa oja vahelisel alal. Vitipalu on osa Elva-Vitipalu maastikukaitsealast. Seal asuvad matkarajad, vaatetorn ja liivakarjäär. Alates 1982 kulgeb läbi Vitipalu Tartu maratoni trass. Vapramäe-Vellavere-Vitipalu Sihtasutus (vaadatud 01.03.2019)
Astronoomilised aastaajad

Astronoomilised aastaajad on perioodid, milleks jaotatakse päikeseaastat Maa liikumise järgi päikeseseisakutes või võrdpäevsustes. Neid punkte tähistavad pööripäevad. Põhja- ja lõunapoolkera parasvöötmete aastaaegade arvestus on vastupidine, järgides kohalikku ilmastikku. Põhjapoolkera talv / lõunapoolkera suvi – algab talvise pööripäevaga (lõunapoolkeral suvine pööripäev), kui Maa on talvises päikeseseisaku punktis ehk Päike saavutab lõunapoolseima eemaldumise taevaekvaatorist. Põhjapoolkera kevad / lõunapoolkera sügis – algab kevadise pööripäevaga (lõunapoolkeral sügisene pööripäev), kui Päike on kevadpunktis, liikudes üle Maa ekvaatori põhja poole ja öö ning päeva pikkus on võrdsed. Põhjapoolkera suvi / lõunapoolkera talv – algab suvise pööripäevaga (lõunapoolkeral talvine pööripäev), kui Maa on suvises päikeseseisaku punktis ehk Päike saavutab põhjapoolseima eemaldumise taevaekvaatorist. Põhjapoolkera sügis / lõunapoolkera kevad – algab sügisese pööripäevaga (lõunapoolkeral kevadine pööripäev), kui Päike on sügispunktis, liikudes üle Maa ekvaatori lõuna poole ja öö ning päeva pikkus on võrdsed. Eesti entsüklopeedia. Aastaaeg
Aureoliin

Aureoliin (ladina keelest aureola 'kullavärvi'), ka koobaltkollane on kollane anorgaaniline tehislik värvipigment, mida on kasutatud õli- ja akvarellvärvides. Keemiliselt koostiselt on ta kaaliumkoobaltnitrit, valemiga K3[Co(NO2)6]. Rahvusvahelises värvainete indeksis on ta tähised PY40 (Pigment Yellow 40) ja 77357. Esimesena sünteesis selle Nikolaus Wolfgang Fischer 1831. aastal Breslaus ja seejärel Émile Saint-Evre tema avastusest sõltumatult uuesti 1851. aastal. Pigmenti valmistatakse äädikhappe segamisel koobaltisoolaga koos kaaliumnitriti kontsentreeritud lahusega. Sade filtreeritakse, pestakse läbi ja kuivatatakse. N. W. Fischer kirjeldab pigmendi valmistamist artiklis "Ueber die salpetrichtsauren Salze" ajakirjas Annalen der Physik (1848). Aureoliin on väga läbipaistev, laseeriv pigment, mõnevõrra teistest värvustest läbitungiv ja keskmise kollase värvusega. Võrreldes sidrunkollasega on ta toon murtum ja soojem, prantsuse keeles on olemas ka värvusenimi aureolin. Laseerivuse poolest on seda pakutud india kollase asendajaks. Pigmendi püsivuse üle vaieldakse, õlivärvides sobib ta kõigi anorgaaniliste pigmentidega, kuid seda ei tohi mingil juhul segada orgaaniliste ainetega. Ühed hindavad seda akvarellvärvides valguspüsivaks ja stabiilseks, teised heidavad ette, et värv tumeneb ja hallineb aja jooksul. Ebapiisava püsivuse ja tootmisprotsessi kalliduse tõttu on pigment jäänud vähepopulaarseks. Eksklusiivse õlivärvina toodavad seda vähesel määral värvitootja Holbein ja veel mõni üksik tootja, akvarellvärvides kasutatakse seda siiski laialdasemalt, näiteks müüvad aureoliinkollast akvarellvärvi Rembrandt, Rowney, Daniel Smith, Sennelier, Winsor & Newton. https://colourlex.com/project/cobalt-yellow/ http://www.artiscreation.com/yellow.html#PY40 https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1002/andp.18491500512 https://janeblundellart.blogspot.com/2014/08/watercolour-comparisons-7-yellows.html "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2019. Vaadatud 1. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.youtube.com/watch?v=jIJ_OHlkiGY "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2019. Vaadatud 1. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.handprint.com/HP/WCL/watery.html#PY40 Aureoliin veebinäitusel Pigments through the Ages Aureoliin värvipigmentide ja kunstiajaloo portaalis colourlex.com Aureoliin portaalis CAMEO: Conservation & Art Materials Encyclopedia Online Youtube: Aureoliini valmistamine (inglise keeles)
Aureoliinkollane

Aureoliinkollane (ladina keelest aureola 'kullavärvi') on üks kollastest värvitoonidest, keskmise intensiivsusega soojatooniline kollane, mille värvus on nagu värvipigment aureoliinil . Võrreldes sidrunkollasega on aureoliinkollane soojem, võrreldes kaadmiumkollasega vähem küllastatud ja pastelsem ("piimasem"), võrreldes sinepikollasega heledam ja kromaatilisem. Värvipigment aureoliin Aureoliinkollane Chevrolet Veebivärv Aureolin on sajaprotsendilise kollasesisaldusega toon, kollasem ja küllastatum pigmendi või õlivärvi värvusest. ISCC-NBS-i värvisõnaraamatu "Color: Universal Language and Dictionary of Names" järgi võib Aureolin olla erekollane, säravkollane või murtud kollane. Kaadmiumkollane Maisikollane "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2019. Vaadatud 1. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://html-color.codes/color-groups/yellow https://archive.org/details/coloruniversalla00kell/page/86
Agathenburg

Agathenburg (alamsaksa Gothenborg) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 11,32 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1217 inimest. Lieth, nagu seda alguses nimetati, kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda, 1180. aastal rajatud otse keisrile alluvasse territooriumisse. 16. sajandi keskpaigas võtsid Liethi elanikud omaks luterluse. Tilly juhitud Katoliikliku Liiga okupatsiooni ajal kannatas Lieth uuestikatoliseerimise katsete all. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast selle ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Agathenburgist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. 1655. aastal püstitas Bremen-Verdeni hertsoglik kindralkuberner Hans Christoff von Königsmarck Liethis lossi ja nimetas selle oma naise Agathe von Leesteni järgi. Lossi nimest sai ka Liethi küla nimi. Metroosüsteem S-Bahn Hamburg teenindab Agathenburgi raudteejaamast. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Pasiekste

Pasiekste (ka Pasiekstes ciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Vārve valla kirdeosas. Pasiekste jääb valla keskusest Ventavast 15,3, piirkonna keskusest Ventspilsist 7,3 ja Riiast 195,8 kilomeetri kaugusele. Küla asub Ventspilsi lõunapiiril. Pasiekste on kujunenud endise Pasiekste mõisa (Gut Passeexten) keskuse juurde. Pasiekste tuuleveski ja Pasiekste muinaskalmed on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Vietvārdu datubāze, vaatatud 28. 02 2019 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink]
Thierry Gueorgiou

Thierry Gueorgiou (sündinud 30. märtsil 1979) on Saint-Étienne'ist pärit Prantsusmaa orienteeruja. Ta on mitmekordne maailma- ja Euroopa meister orienteerumisjooksus. Aastatel 2003-2017 tuli ta 13 korral individuaalseks maailmameistriks ja võitis 2011 aastal Prantsusmaa meeskonnas teatejooksu. Oma viimase kuldmedali võitis ta 2017 MM lühirajal Vitipalus. Klubiline kuuluvus: Kalevan Rasti/Soome ja NO St-Etienne/Prantsusmaa. Autasustamisel Vitipalus heitis ta oma jooksujalanõud publikule. 2017 aasta MM oli tema viimane individuaalne tippvõistlus sportlasena, pärast seda alustas Thierry Gueorgiou karjääri treenerina Rootsi rahvuskoondise juures. "Profile: Thierry Gueorgiou" – World of O Runners (Vaadatud 01.03.2019) Olle Kärner. "Eestis orienteerumine on nagu orienteerumine öösel". ajakiri Orienteeruja nr.4, 2017. Vaadatud 01.03.2019. Kalevan Rasti Nature Orientation Saint Etienne
Zūras

Zūras on küla (vidējciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Vārve vallas. Küla asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Venta jõe vasakul kaldal. Zūrases on kaheksaklassiline kool, postkontor, raamatukogu ja spordi- ning kultuurikeskus. Küla on tekkinud Zūrase mõisa (Gut Suhrs) juurde. Kuni aastani 1949 oli Zūras Zūrase valla halduskeskuseks. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Sealses koolis õppis Ģirts Valdis Kristovskis. Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele. Ka asub seal mälestusmärk Kārlis Feldmanisele. Vietvārdu datubāze, vaatatud 1. 03 2019 Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
Anders Samuelsen

Anders Samuelsen (sündinud 1. august 1967 Horsensis) on Taani poliitik, ta kuulus aastatel 1998–2004 erakonda Det Radikale Venstre, aastast 2007 kuulub ta erakonda Liberaalne Allianss. Ta oli 28. novembrist 2016 kuni 27. juunini 2019 Taani välisminister. Ta sündis aastal 1967 Horsensis. Ta lõpetas aastal 1986 Viborgis keskkooli ja aastal 1993 Aarhusi Ülikooli. Ta oli aastatel 2004–2007 Euroopa Parlamendi liige, kuuludes Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni. 2007. aasta Taani parlamendivalimistel valiti ta Folketingi liikmeks. 28. novembrist 2016 sai tast Taani välisminister. Tema isa Ole Samuelsen (1932–1996) oli Taani poliitik, kes kuulus erakonda Det Radikale Venstre; õde Mette Bock (kuulub samuti erakonda Liberaalne Allianss) on Taani kultuuri- ja religiooniminister. Denmark. Ministries, etc. rulers.org
Vārve

Vārve on küla (vidējciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Vārve vallas. Küla asub merepinnast 11 meetri kõrgusel Venta jõe vasakul kaldal ja jääb piirkonna keskusest Ventspilsist 11 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud Vārve mõisa (Gut Warwen) juurde. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Külas on raamatukogu. Seal asub Vārve bussipeatus. Vietvārdu datubāze, vaatatud 1. 03 2019 Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/varves-biblioteka "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 19. mail 2020.
Lordide koda

Lordide koda (inglise keeles House of Lords; mitteametlikult ka House of Peers; ametlikult the Right Honourable the Lords Spiritual and Temporal of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland in Parliament assembled) on Suurbritannia parlamendi ülemkoda. Lordide koja istungid toimuvad sarnaselt alamkojaga (House of Commons) Westminsteri palees, kuid erinevates tööruumides. Koja tööd juhib 1. maist 2021 lordspiiker Alcuithi lord McFall. Enne teda oli ametis lord Fowler. Lordide kojas on 2019. aasta novembri seisuga 793 tegevliiget, kes kuuluvad aadelkonda ning on jaotatud vastavalt ilmalikeks ja vaimulikeks lordideks. Vaimulike lordide (Lords Spiritual) hulka kuuluvad Inglismaa Kiriku 26 piiskoppi. Ilmalikest lordidest (House Temporal) on enamik eluaegse ja mittepäritava tiitliga (life peers), kelle nimetab ametisse monarh peaministri või vastava komisjoni nõuandel. Koja liikmesus oli ajalooliselt piiratud vaid selle pärinud aadlikele (hereditary peers), kuid 1999. aastal jõustunud House of Lords Act 1999-ga vähendatid päritavate liikmekohtade arv 92-le. Lordide koda on maailma ainus kahekojalise parlamendi ülemkoda, mis on alamkojast liikmete arvult suurem. http://www.parliament.uk/mps-lords-and-offices/lords/composition-of-the-lords/ https://publications.parliament.uk/pa/ld/ldcomp/compso2010/ldctso04.htm#a3 http://www.parliament.uk/documents/lords-information-office/hoflbpmembership.pdf  Lordide koda – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht (inglise keeles)
Killu Tõugu Sanborn

Killu Tõugu Sanborn (sündinud 16. augustil 1967 Tallinnas) on Eesti päritolu molekulaarbioloog ja finantsist. Killu Tõugu on õppinud Tallinna 44. Keskkoolis, Tartu ülikoolis ja Oberlini kolledžis. Ta omab Cornelli ülikooli/Sloan-Kettering instituudi doktorikraadi (PhD) molekulaarbioloogias, kus tema põhiline uurimistulemus on DNA kopeerimiskiiruse juhtimise alal. Ta töötab firma Oxford Finance eluteaduste haru tegevdirektorina. Tema ema on Milvi Kurismaa Tõugu ja isa Enn Tõugu. Ta on abielus David Sanborniga ning neil on kaks poega. Tougu, K. The interaction between helicase and primase sets the replication fork clock. J Biol Chem. (kaasautor Marians, K. J.) 271 (1996) 8. Meet the Team. Oxford Finance, vaadatud 1.03.2019.
Selja

Selja on mitme küla nimi Eestis ja Rootsis: Selja, küla Hiiu maakonna Hiiumaa vallas Selja, küla Lääne-Viru maakonna Viru-Nigula vallas Selja, küla Pärnu maakonna Tori vallas Selja, küla Pärnu maakonna Lääneranna vallas Selja, küla Saare maakonna Saaremaa vallas Selja, küla Rapla maakonnas Kehtna vallas Selja, asula Rootsis Mora vallas Selja oli Hiiumaa vallas asuva (ja varem Emmaste vallas asunud) Emmaste-Selja küla nimi 2017. aastani Selja jõgi Selja järv Selja mäed Selja mägede kaitseala Selja peakraav Selja raba Selja saar (Norras) Selja soo Selja tiik Selja mõis Selja kõrts Selja asundus Selja tänav Selja tee
Westminsteri palee

Westminsteri palee on Thamesi jõe põhjakaldal Westminsteris Londoni kesklinnas Suurbritannias asuv hoonekompleks, kus asuvad Suurbritannia parlamendi kaks koda: House of Commons ja House of Lords. Algne Westminsteri palee ehitati 1016. aastal ja see hävis 1834. aastal tulekahjus. Palee ehitati uuesti üles aastatel 1840–1870. Palee sisepindala on 112 476 ruutmeetrit. Palee omanik on Briti Kroon (praegu Charles III). Palee on ka UNESCO maailmapärandi nimistus.
Dzirtniekciems

Dzirtniekciems (ka Dzirtnieki) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Užava valla idaosas. Dzirtniekciems jääb valla keskusest Užavast 5,8, piirkonna keskusest Ventspilsist 25,1 ja Riiast 199,9 kilomeetri kaugusele. Külas asub kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis Sāmīši keskaegne kalmistu. Vietvārdu datubāze, vaatatud 28. 02 2019 https://is.mantojums.lv/2572[alaline kõdulink]
Lībciems

Lībciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Užava valla põhjaosas. Lībciems jääb valla keskusest Užavast 6,7, piirkonna keskusest Ventspilsist 17 ja Riiast 205,9 kilomeetri kaugusele. Nõukogude perioodil oli külas Punaarmee raketiväebaas. Vietvārdu datubāze, vaatatud 1. 03 2019
Silmalas

Silmalas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Užava valla keskosas. Silmalas jääb valla keskusest Užavast 4, piirkonna keskusest Ventspilsist 26,6 ja Riiast 224,8 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze, vaatatud 1. 03 2019
Bliedersdorf

Bliedersdorf (alamsaksa Bliersdörp) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 12,41 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1720 inimest. See asub Nottensdorfist idas, Horneburgist edelas ja Grundoldendorfi megaliitsetest rajatistest loodes. Nagu muugi Stade, see on Elbe-Weseri kolmnurga osa. Bliedersdorf koosneb kolmest külast: Bliedersdorf, Postmoor ja Rutenbeck. 1180. aastal moodustatud Bremeni peapiiskopkond sisaldas praeguse Bliedersdorfi ala. Kohalik Püha Katariina kirik ehitati põllukividest ja lõpetati 1240. aastal; see sai nime Aleksandria Katariina järgi. 16. sajandi keskpaigas võtsid elanikud omaks luterluse, tunnustades Augsburgi usurahu poolt vormistatud põhimõtet Cuius regio, eius religio. Tilly juhitud Katoliikliku Liiga okupatsiooni ajal (1628–1630) olid nad vastureformatsiooni sihtmärgid. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi ning 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal tagastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Bliedersdorfist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. 1866. aastal sai Bliedersdorfist, nagu ka ülejäänud Stade regioonist osa Preisi kuningriigist, millele järgnesid Preisimaa Vaba Riik (1918-1946/47) ja siis Alam-Saksi. Püha Katariina kirik Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Paikuse

Paikuse on alev Pärnu maakonnas Pärnu linna haldusüksuses. See asub Pärnu jõe vasakul kaldal ning piirneb lõunas Reiu jõega. Põhjas piirneb asula Sindiga ja lõunas Pärnuga. Seda läbib Pärnu–Tori maantee. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alev Paikuse valla halduskeskus. Aleviks sai Paikuse regionaalministri otsusega 15. juulist 2011. Enne seda oli tegemist alevikuga. Paikusel, Kooli tee 14 tegutses 1965–1986 Erikutsekool nr 35 ja seejärel Erikutsekool nr 2 (1986–1990). Alates 1990. aastast tegutseb seal Paikuse politseikool, uuema nimega Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledž. Alevis tegutseb 1990. aastast ka Paikuse Kool, mis alustas tegevust algkoolina ja muudeti 1995. aastal põhikooliks. Veekogudest asuvad Paikusel Türgi paisjärv ja Lodja tiik. Paikuse kooli spordihoone Sindi-Lodja I kiviaja asulakoht Sindi-Lodja II kiviaja asulakoht Sindi-Lodja III kiviaja asulakoht https://geoportaal.maaamet.ee/est/Ruumiandmed/Haldus-ja-asustusjaotus-p119.html Statistikaamet, vaadatud 20.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Erikutsekool avati 50 ja suleti 25 aastat tagasi, Paikuse Postipaun, nr. 11, 17 november 2015
Väävelkollane

Väävelkollane on üks kollastest värvitoonidest, väävli värvi terav erekollane. Väävelkollane on sidrunkollasest vähem küllastatud, st valkjam või hallikam. Seostub deemonliku, halvalõhnalise, maalähedasega. Ehe looduslik väävel Väävlitükikesed Väävli tolueenilahusest välja sadestunud väävlikristallid Väävlipulber Vääveltorik (Laetiporus sulphureus) on nime saanud erkkollase värvuse järgi Vääveltulikas (Ranunculus sulphureus) Vääveltuukan (Ramphastos sulfuratus) E. F. Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." liigitab väävelkollase kollaste hulka, mis "end rohelise suunas hoiavad" ja kirjeldab seda kui heledat kollast palju rohelisega ja natukese valgega. Näitemineraaliks on ehe väävel. Loodusteadlaste ja linnuvaatlejate tarbeks koostatud värviõpik, 1886. aastal ilmunud "A nomenclature of colors for naturalists..." õpetab väävelkollast (Sulphur yellow) segama kaadmiumkollasest, valgest ja Pariisi rohelisest. RAL Classic värvikaardi toon 1016 Schwefelgelb on kergelt halliga murtud hele kollane. Tumekollase tooniga on Pantone toon 14-0755 Sulphur, rohekama varjundiga erekollane on 13-0650 Sulphur Spring. Väävelkollane seostub kirjanduses sageli haiglase või pahaendelisega. Näiteks esineb see värvinimetus Piibli tõlkes eesti keelde Johannese Ilmutusraamatus 9:17 selgelt negatiivses kontekstis. Loodusobjektide ja liikide nimedes ning kirjeldustes on värvinimetus neutraalse tähendusega. Kuues eestikeelses taimenimes esineb täiend väävelkollane: väävelkollane jumikas, väävelkollane kosmos, väävelkollane altee, väävelkollane kuldkann, väävelkollane liilia, väävelkollane kibuvits. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. mai 2022. Vaadatud 7. veebruaril 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=v%C3%A4%C3%A4velkollane https://sonaveeb.ee/search/est-est/detail/v%C3%A4%C3%A4velkollane/1[alaline kõdulink] Grundriss der Mineralogie. ... Nebst einem Anhange; ein Verzeichniss der bis jetzt in Schlesien aufgefundenen Fossilien enthaltend, 1821, lk 127 https://archive.org/details/nomenclatureofco00ridg/page/n157 https://www.ralcolorchart.com/ral-classic/ral-1016-sulfur-yellow "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2019. Vaadatud 1. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2019. Vaadatud 1. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.piibel.net/#q=Ilm%209 http://taimenimed.ut.ee/cgi-bin/taimenimed.cgi?query=v%C3%A4%C3%A4vel&lang=et
Dollern

Dollern on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 11,96 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2052 inimest. Dollern kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi - mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) - ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis - pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal - liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Dollernist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. Metroosüsteem S-Bahn Hamburg teenindab Dollernit raudteejaamas liini S3 rongidega. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Valeria

Valeria võib tähendada järgmist: Valeria (Sulla naine) Valeria (eesnimi)
Epicuros

Epicuros (sündinud 23. märtsil 1995) on Eesti võistlushobune, trakeeni tõugu musta värvi ruun. Epicurose isa oli Palladium, ema Elanta.