laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tahitikeelne Vikipeedia

Tahitikeelne Vikipeedia on Vikipeedia tahitikeelne versioon. Tahitikeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal. Seal on 1222 artiklit, millega see on artiklite arvult 289. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Tahitikeelne Vikipeedia
Panaca

Panaca on linn Ameerika Ühendriikide Nevada osariigis Lincolni maakonnas. See asub 1,6 km kaugusel Utah' osariigi piirist. Panaca asutati mormoonid 1864. aastal. Panaca on nii-öelda kuiva seaduse linn, kus alkoholi müük on keelatud. Lisaks on keelatud ka hasartmängud.
Tallin (kauplus)

Selvehall Tallin (ЗАО «Магазин Таллин») oli Minskis 1982. aastal rajatud kaupluse nimi aastani 2013. Kauplus asub linna lääneosas Zapadnõi-2 mikrorajoonis Burdeinõi tänaval majas nr 11. See kuulus koos restorani, baari, olmeteenuste pakkujate, hoiukassa, sidejaoskonna, koolitarvete kaupluse ja juveelikauplusega kohaliku kaubanduskeskuse koosseisu. Kaupluse juures oli parkla. Poehoone vastas on Zapadnõi turg, mis mõjutas tuntavalt kaupluse tegevust, selle kaubavalikut ja hinnapoliitikat. Hoone projekteerisid arhitektid A. Želdakov ja V. Parhimovitš. Aluseks võeti Moskva suurpoe tüüpprojekt, ent see kujundati ümber vastavalt arhitektide ettekujutusele Tallinnast. Poe algsele sildile olid eeskujuks Tallinna vanalinna poesildid. Poe fassaadi ehtisid ümmargused aknad, mis kujundati laevailluminaatorite eeskujul. 1. juulist 2013 sai pood uueks nimeks Jeŭraopt ja sellest sai selle poeketi 142. kauplus. Районы, кварталы: история жилого района Запад Універсам «Талін» стане «Еўраоптам». Былы дырэктар: адбыўся рэйдэрскі захоп Kaupluse koduleht
Volofikeelne Vikipeedia

Volofikeelne Vikipeedia (volofi keeles Wikipedia Wolof) on Vikipeedia volofikeelne versioon. Volofikeelsele Vikipeediale pandi alus 2005. aastal. Seal on 1698 artiklit, millega see on artiklite arvult 272. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Volofikeelne Vikipeedia
Karczew

Karczew on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Otwocki maakonnas, Karczewi valla halduskeskus. Linn asub Visla paremal kaldal, Otwockist vahetult lõunas. Karczew oli olemas juba 13. sajandil. Linnaõigused sai 1548. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. 1958. aastal sai Karczew alevi staatuse ja 1959. aastal uuesti linnaõigused. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071412917044-0920500?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Karczew. Historia miejscowości Wirtualny sztetl Karczew - miasto na prawym brzegu Wisły karczew.naszemiasto.pl
Austraalia pealinna ala

Austraalia pealinna ala on üks Austraalia 1. järgu haldusüksustest. See asub enklaavina Uus-Lõuna-Walesi osariigis. Uus-Lõuna-Walesi osariik andis uue pealinna rajamiseks ettenähtud ala Austraalia Ühendusele 1. jaanuaril 1911. Samal aastal kuulutati välja linnaplaneerimise konkurss, mille tulemused selgusid 1912. aastal. Ehitus algas ametlikult 20. veebruaril 1913. 1927 kolis Canberrasse Austraalia parlament. Piirkonna sümbollinnuks on Callocephalon fimbriatum ja taimeks Wahlenbergia gloriosa. https://archive.ph/m6I0v, 5.11.2023, http://www.citypopulation.de/en/australia/admin/8__australian_capital_territ/, 5.11.2023, Australian Capital Territory (Australia) - Population Statistics, Charts, Map and Location.
Brwinów

Brwinów on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Pruszkówi maakonnas, Brwinówi valla halduskeskus. Brwinów asub Varssavi kesklinnast umbes 25 km edelas. Brwinówit on ürikutes esmamainitud 1406. aastal, linnaõigused sai 1950. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071413021034-0920284?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Brwinów. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
Kollakas juurepähkel

Kollakas juurepähkel (Rhizopogon luteolus) on puravikulaadsete seltsi juurepähkliliste sugukonda kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 142 Kollakas juurepähkel andmebaasis eElurikkus
161

161. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad- 160. aastad - 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad Aastad: 156 157 158 159 160 - 161 - 162 163 164 165 166 ... ... 7. märts – Antoninus Pius, Vana-Rooma keiser
Karik-vakkseen

Karik-vakkseen (Cyathus olla) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 143 Karik-vakkseen andmebaasis eElurikkus
Joonik-vakkseen

Joonik-vakkseen (Cyathus striatus) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 143 Joonik-vakkseen andmebaasis eElurikkus
Suur pesaseen

Suur pesaseen (Nidularia deformis) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on söödav. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 143 Suur pesaseen andmebaasis eElurikkus
Tähtkuulik

Tähtkuulik (Sphaerobolus stellatus) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 143 Tähtkuulik andmebaasis eElurikkus
Sihvakas murumuna

Sihvakas murumuna ehk sihvakas murukarikas (Lycoperdon excipuliforme) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on noorena värskelt söödav. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 149 Sihvakas murumuna andmebaasis eElurikkus.
Kott-murukarikas

Kott-murukarikas (Lycoperdon utriformis, end. Calvatia utriformis) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on noorena värskelt söödav. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 150 Otsing: Bovistella utriformis andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele)
Hiline luiteseen

Hiline luiteseen (Tulostoma brumale) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 153 Hiline luiteseen andmebaasis eElurikkus
Luite-tanuseen

Luite-tanuseen (Phallus hadriani) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 154 Luite-tanuseen andmebaasis eElurikkus
Pisar-limaloorik

Pisar-limaloorik (Limacella guttata) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on söödav. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 155 Pisar-limaloorik andmebaasis eElurikkus
Frangi-mongoli liit

Frangi (Lääne-Euroopa) ristisõdalased ja mongolid tegid 13. sajandil rea katseid luua frankide ja mongolite liit ühise vaenlase - islamikalifaatide vastu. Täiemahuline sõjaline koostöö toimus 1259-1260, kui frangi rüütlid Bohemund VI ja tema äi Hetoum I vallutasid liidus mongolitega, keda juhtis Hulagu, moslemite valitsetava Süüria, vallutades ühiselt Aleppo ja hiljem Damaskuse. Pikaajalist kindlat liitu siiski ei sündinud. "Histoire des Croisades", René Grousset, p. 581, ISBN 226202569X
Pruun limaloorik

Pruun limaloorik (Limacella delicata, varem ka jahu-limaloorik Limacella glioderma) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on söödav. Pruun limaloorik andmebaasis eElurikkus
Juur-ebakõrges

Juur-ebakõrges (Hymenopellis radicata, varem Xerula radicata) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on mittesöödav. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 168 Juur-ebakõrges andmebaasis eElurikkus
Hiidkõrges

Hiidkõrges (Megacollybia) on kandseente hulka kuuluv perekond seeni. Seeni on leitud ka Eestist. Megacollybia platyphylla – laialehine hiidkõrges Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 168 Hiidkõrges andmebaasis eElurikkus
Tavakühmik

Tavakühmik (Melanoleuca polioleuca) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on söödav. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 174 Tavakühmik andmebaasis eElurikkus
Lühijalg-kühmik

Lühijalg-kühmik (Melanoleuca brevipes) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on söödav. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 175 Lühijalg-kühmik andmebaasis eElurikkus
Oksanupik

Oksanupik (Collybiopsis ramealis) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seen on kuulunud varem perekondadesse nööbik (nimega Marasmius ramealis), nupik (nimega Marasmiellus ramealis) ja metskõrges (nimega Gymnopus ramealis). Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 191 Oksanupik andmebaasis eElurikkus
Tavasüsik

Tavasüsik (Myxomphalia maura) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 193 Tavasüsik andmebaasis eElurikkus
Hiirkäbik

Hiirkäbik (Baeospora myosura) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 195 Hiirkäbik andmebaasis eElurikkus
Oranž gerroneem

Oranž gerroneem (Loreleia postii, sünonüüm Omphalina postii) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 193 Oranž gerroneem andmebaasis eElurikkus
Szydłowiec

Szydłowiec on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Szydłowieci maakonna ja Szydłowieci valla halduskeskus. Szydłowiec oli olemas juba 12. sajandil, linnaõigused sai 1427. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071422730054-0973895?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Szydłowiec podrozestarszegopana.radom.pl
Maksasõlik

Maksasõlik (Omphalina pyxidata) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 194 Maksasõlik andmebaasis eElurikkus
Kelluk-nabaseen

Kelluk-nabaseen (Xeromphalina campanella) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 195 Kelluk-nabaseen andmebaasis eElurikkus
Oranž rikenell

Oranž rikenell (Rickenella fibula) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 195 Oranž rikenell andmebaasis eElurikkus
Mustjas rikenell

Mustjas rikenell (Rickenella swartzii) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 195 Mustjas rikenell andmebaasis eElurikkus
Kurgiseen

Kurgiseen (Macrocystidia cucumis) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 216 Kurgiseen andmebaasis eElurikkus
Kollane torujalg

Kollane torujalg (Bolbitius titubans, sünonüümid Bolbitius variicolor ja Bolbitius vitellinus) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 234 Kollane torujalg andmebaasis eElurikkus
Samblatanuk

Samblatanuk (Galerina hypnorum) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 237 Samblatanuk andmebaasis eElurikkus
Jahutanuk

Jahutanuk (Galerina marginata, sünonüüm Galerina autumnalis) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on mürgine. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 237 Jahutanuk andmebaasis eElurikkus
Tava-lepanigerik

Tava-lepanigerik (Naucoria escharioides) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 237 Tava-lepanigerik andmebaasis eElurikkus
Talinigerik

Talinigerik (Tubaria furfuracea) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 238 Talinigerik andmebaasis eElurikkus
Błonie

Błonie on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Lääne-Varssavi maakonnas, Błonie valla halduskeskus. Błonie asub Varssavi kesklinnast umbes 25 km lääne pool. Błoniet on ürikutes esmamainitud 1257. aastal, linnaõigused sai 1338. aastal. Błonie. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
Ebapaljak

Ebapaljak (Deconica inquilina, varem ka Psilocybe muscorum, Psilocybe inquilina) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 248 Ebapaljak andmebaasis eElurikkus
Melanootus

Melanootus (Melanotus phillipsii, sünonüüm Psilocybe caricicola) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 248 Melanootus andmebaasis eElurikkus
Harilik sitaseen

Harilik sitaseen (Panaeolus fimiputris, ka Panaeolus semiovatus) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. See on üks tavalisemaid Eesti lehikseeni. Esineb väga sageli karjamaadel, niitudel, sõnnikuhunnikutel, paiguti massiliselt. Harilik sitaseen ei ole söödav. Võib põhjustada psilotsübiinimürgistust. Kuulo Kalamees, Vello Liiv. 400 Eesti seent. Tartu: Eesti Loodusfoto, 2010, lk 204 Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 259 Harilik sitaseen andmebaasis eElurikkus
Koppelseen

Koppelseen (Panaeolina foenisecii) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on mürgine. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 259 Koppelseen andmebaasis eElurikkus
Aniislentinell

Aniislentinell (Lentinellus cochleatus) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on mittesöödav. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 263 Aniislentinell andmebaasis eElurikkus
Šiitake

Šiitake ehk tammeseen (Lentinula edodes) on kandseente hõimkonda kuuluv seen, mida on üksikutel juhtudel leitud ka Eestist. Liik kuulub vanimate kultuurseente hulka, on söödav ning võib omada raviomadusi. Tammeseen kasvab looduses paljude puuliikide kõdunevatel tüvedel. Tehistingimustes kasvatatakse seent ekstensiiv- ja intensiivmeetodil. Ekstensiivmeetod tähendab puunottide inokuleerimist ehk seeneniidistikuga nakatamist, intensiivmeetodi puhul on kasvukeskkonnaks saepuruga täidetud kilekotid. Seene viljakehal on mustjaspruun kübar ja keskne jalg. Kübara all paiknevad eoslehekesed. Nimetus šiitake tuleneb jaapani keelest. Seent hakati kasvatama üle 1000 aasta tagasi Hiinas, kust oskus levis Koreasse, Jaapanisse ning viimaks ka läänemaailma. 1940. aastatel leiutati Jaapanis uusi inokulatsioonimeetodeid, mis tegid võimalikuks tammeseene suurtes kogustes kasvatamise ning eksportimise. 1978. aastal tegeles Jaapanis tammeseene kasvatamisega 188 000 inimest. 1985. aastal pärines Jaapanist pea 83% maailma tammeseenetoodangust, kuid juba 1997. aastal kuulus ligikaudu 89% turust Hiinale. Tammeseent on sadu aastaid kasutatud Korea, Hiina, Jaapani ja Siberi rahvameditsiinis. Seenes sisaldub näiteks vähivastase, antioksüdantse ja immuunsust tugevdava toimega ühendeid, mis võivad tulevikus leida kasutust ravimitööstuses, kuid selleks pole veel läbi viidud piisavalt uuringuid. Keizer, Gerritt J. (2006). Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk. Lk 265. Hanso, Märt (mai 2004). "Hall lepp sobib toiduks Kaug-Ida tammeseenele". Eesti Loodus. 55 (5). Finimundy, Tiane Cristine; Dillon, Aldo José Pinheiro; Henriques, João Antônio Pêgas; Ely, Mariana Roesch (12. juuni 2014). "A Review on General Nutritional Compounds and Pharmacological Properties of the Lentinula edodes Mushroom" (PDF). Food and Nutrition Sciences. 5 (12): 1095–1105. Leatham, Gary F. (1982). "Cultivation of shiitake, the Japanese forest mushroom, on logs: a potential industry for the United States". Forest Products Journal. 32 (8): 29–35.{{ajakirjaviide}}: CS1 hooldus: url-olek (link) "Meaning of shiitake in English". Lexico Dictionary. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.08.2021. Vaadatud 20. jaanuaril 2023. Royse, Daniel J.; Schisler, Lee C.; Schiele, Douglas A. (1985). "Shiitake Mushrooms Consumption, Production and Cultivation". Interdisciplinary Science Reviews. 10 (4): 329–335. "Cultivation of Shiitake on Natural and Synthetic Logs" (PDF). Penn State University College of Agricultural Sciences Agricultural Research and Cooperative Extension. 2001. Vaadatud 20. jaanuaril 2023. Wasser, S. P. (10. september 2002). "Medicinal mushrooms as a source of antitumor and immunomodulating polysaccharides" (PDF). Applied Microbiology and Biotechnology. 60: 258–274. "Mushrooms, shiitake". U.S. Department of Agriculture FoodData Central. 28. oktoober 2021. Vaadatud 20. jaanuaril 2023. Šiitake andmebaasis eElurikkus
Mahe panell

Mahe panell (Panellus mitis) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 263 Mahe panell andmebaasis eElurikkus
Tigupanell

Tigupanell (Panellus serotinus) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on söödav. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 264 Tigupanell andmebaasis eElurikkus
Kirbe panell

Kirbe panell (Panellus stipticus) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on mittesöödav. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 264 Kirbe panell andmebaasis eElurikkus
Must sõnnikuseen

Must sõnnikuseen (Panaeolus ater) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on mürgine. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 260 Must sõnnikuseen andmebaasis eElurikkus
Hallikas sõnnikuseen

Hallikas sõnnikuseen (Panaeolus fimicola) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Kübara suurus on 1-4 sentimeetrit hallikas kollaka tooniga. Tavaliselt võib teda leida peale külma vihma kevade lõpupoole. Sisaldab väheses koguses psilotsübiini. Seent on leitud ka Eestist. Seen on mürgine. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 260 Hallikas sõnnikuseen andmebaasis eElurikkus
Kelluk-sõnnikuseen

Kelluk-sõnnikuseen (ka kahkjas sõnnikuseen; Panaeolus sphinctrinus, sünonüüm Panaeolus papilionaceus) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on mürgine. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 260 Kelluk-sõnnikuseen andmebaasis eElurikkus
Kevad-põldseen

Kevad-põldseen (Agrocybe praecox) on kandseente hulka kuuluv seeneliik põldseene perekonnast. Seent on leitud ka Eestist. Seen on söödav. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 242 Kevad-põldseen andmebaasis eElurikkus
Mõrand-põldseen

Mõrand-põldseen (Agrocybe dura) on kandseente hulka kuuluv seeneliik põldseene perekonnast. Seent on leitud ka Eestist. Mõrand-põldseen ei ole söödav, kuid kirjanduses peetud sageli söödavaks. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 242 Kuulo Kalamees, Vello Liiv. 400 Eesti seent. Tartu: Eesti Loodusfoto, 2005, lk 202 Mõrand-põldseen andmebaasis eElurikkus
Poolkerajas põldseen

Poolkerajas põldseen (Agrocybe pediades) on kandseente hulka kuuluv seeneliik põldseene perekonnast. Seent on leitud ka Eestist. Poolkerajas põldseen ei ole söödav. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 242 Poolkerajas põldseen andmebaasis eElurikkus
Viesatase vald

Viesatase vald (läti keeles Viesatu pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Jaunpilsi, Zante, Zemīte ja Irlava vallaga ning Salduse piirkonna Remte vallaga. Valla pindala on 156 km². 2016. aasta seisuga elas seal 386 inimest. Valla keskus on Viesatase küla. Vald on kujunenud Rāve mõisa (Rawen), Viesatase mõisa (Weesahten) ja Vīnšeņķi mõisa (Weinschenken) maadele. Suur osa valla maadest kuulus ka Strutele mõisale, mille maadest moodustati aastal 1871 Remte-Viesatase vald, mis aastal 1927 nimetati ümber Remte vallaks. Kõrvalasuvas Strutele vallas moodustati aastal 1945 Viesatase ja Strutele külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Viesatase külanõukoguga likvideeritav Strutele külanõukogu, aastal 1961 aga osa Grenči külanõukogust. Aastal 1975 liideti osa Viesatase külanõukogust Degole külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulus vald Jaunpilsi piirkonda, aastal 2021 liideti see aga Tukumsi piirkonnaga. Suurimaks jõeks on Abava lisajõgi Viesata, suurimaks järveks 3 ha suurune Viesatase Veskijärv. Looduskaitse all on Ozoli tamm ja veel kolm nimetut põlispuud. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Veckuipji linnamägi. Kohaliku kaitse all on Jumalamäe hiiepaik. Piirkonna üldplaneeringus on ära märgitud veel mitmed objektid, mida soovitakse säilitada: Ķuņķuri looduspark, Katkumägi, Vēžese kalmistu, Kluigani kalmistu, XVIII sajandil rajatud Vīnšeņķi mõisa magasiait, Viesatase vesiveski varemed, aastal 1937 rajatud endine Rāvi koolimaja ja Aleslauki talu. Aastal 2011 elas vallas 375 lätlast, 6 venelast, 3 valgevenelast, 1 ukrainlane ja 2 leedulast. Vallas on kaks küla. Valla keskus Viesatas on staatusega vidējciems ja seal oli 2020. aastal 154 elanikku. Teine küla on staatusega mazciems: Rāvi 46 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. september 2020. Vaadatud 21. juulil 2019. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. september 2020. Vaadatud 21. juulil 2019. JAUNPILS NOVADA TERITORIJAS PLĀNOJUMS 2013.-2024.GADAM. I SĒJUMS. Rīga 2012, lk. 48-49 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Viesatase vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tartu linna elektrijaam

Tartu linna elektrijaam oli aastatel 1910–1926 Tartu linnas tegutsenud soojuselektrijaam võimsusega 150 kW, asukohaga Soola tänaval. See hakkas tööle 11. detsembril 1910. Abonentide arv kasvas pidevalt: algul 51 eravoolutarbijat, aasta pärast 204, 1918. aastal 1160 abonenti, 1924. aastal 3236 eravoolutarbijat. Peale ettevõtete ja eratarbijate vajaduste rahuldamise kasutati elektrit ka Tartu linna tänavate valgustamiseks. 1923. aasta lõpus rajati Ulila elektrijaam, mis oli märksa ökonoomsem, ning alates 1926. aasta oktoobrist hakkas Tartu linna elektrienergiaga varustama elektrijaam Ulilas, Soola tänava elektrijaam aga peatati. Elektri võidukäik Tartus, Postimees, 24.02.1940 Tartu linna elektrijaam - EAA.3842, Eesti ajalooarhiiv