Pelgulinna Gümnaasium

Pelgulinna Gümnaasium (endine Pelgulinna Keskkool ja veel varem Tallinna 46. Keskkool) on Tallinnas Pelgulinna asumis asuv kunstikallakuga gümnaasium. Kooli ajalugu algas 8. septembril 1912, kui tööd alustati Mulla tänaval 74 õpilasega. Esimene direktor oli Arnold Puusepp. Alates 2001. aastast on kooli direktor Tõnu Piibur. Lisaks klassiruumidele on koolis aula, võimla, ujula, neli ateljeed, tööõpetuse ja käsitööklassid, füüsika-, keemia- ja muusikakabinetid, arvuti-, skulptuuri- ja graafikaklassid, söökla, raamatukogud, logopeediakabinet ning arsti vastuvõtt. Koolimaja renoveeris 2007. õppeaastal Vivatex Holding OÜ, kes hoolitseb koolimaja eest järgmised 30 aastat. 1912 (8. september) – alustas tööd Mulla tänaval koos 7. poeglaste ja 8. tütarlaste algkool kokku 74 õpilasega. Direktor Arnold Puusepp 1917 – samas majas ühtne 17. algkool 1921 – koolis oli 162 õpilast 1928 – valmis uus koolimaja 6-klassilisele algkoolile Ristiku 69; 475 õpilast, 12 klassikomplekti 1937 – kooli 25. aastapäeval sai kool esimese lipu (praeguseni säilinud) 1938 – direktor Kirill Hansmann 1943 – direktor Johannes Kasemets 1946 – asutati Tallinna 17. Keskkool 1948 – alustasid tööd rahvatantsurühmad Niina Raadiku ja Alfred Raadiku juhtimisel 1950 – lõpetas 17. Keskkooli esimene lend, direktor Marie Salum 1955 – direktor Freide Kon 1950 – 1961 Ristiku tänava koolimajas sai keskkooli lõputunnistuse 412 lõpetajat, neist 11 kuldmedaliga 1961 – valmis praegune koolimaja Mulla 7, arhitekt Udo Ivask. Kooli nimeks sai Tallinna 46. Keskkool. Õppima asus 1352 õpilast 38 klassikomplektis, direktor Rene Rekand 1962 – alustati kunsti süvaõppega V. Sisaski eestvõttel, avati muusikaklassid, asutati balletiansambel Pähklipureja Svetlana Järvi juhendamisel, vokaalansambel Ritsikad Märt ja Reet Hundi juhendamisel ning teaduse- ja tehnika klubi D. Vardja juhtimisel, hakati välja andma kooli almanahhi H. Pille ja I. Kivistiku juhtimisel 1964 – vabariigi parim kool kunstilise ja tehnilise omaloomingu ülevaatusel; Tallinnfilm tegi koolist filmi "Meie kool" 1967 – direktor Linda Lebbin 1968 – direktor Lembit Türnpuu 1970 – koolis oli 1153 õpilast, 35 klassikomplekti, direktor Urve Buschmann 1970 – esietendus ballett "Metsajärv", juhendaja ja autor Svetlana Järvi 1975 – koolis oli 1095 õpilast 1976 – direktor Tiiu Matt 1978 – Pähklipureja sai näidiskollektiivi aunimetuse 1982 – direktor Maive Tammissaar 1984 – direktor Arno Aser 1985 – "Pähklipureja" esimene reis Lääne-Euroopasse 1987 – kooli 75. aastapäeval sai kool uue lipu 1989 – kooli nimeks sai Pelgulinna Keskkool 1990 – koolis oli 922 õpilast, 33 klassikomplekti, Pähklipureja esines USA-s 1991 – direktor Ants Luukas 1992 – algasid iga-aastased lõpetajate kunstitööde näitused Kullo Lastegaleriis 1993 – avati keskkooli reaalharu 1996 – võideti Kooli-TV viktoriin 2000 – õpilasi 942, 33 klassikomplekti, 58 õpetajat, I–III klassid töötasid kahes vahetuses 2001 – alates 1912. aastast on keskharidust antud 4476 õpilasele 2001 – juulist alustas tööd uus direktor Tõnu Piibur 2007 – koolimaja sai renoveeritud 2010 – Pelgulinna Gümnaasiumiga liideti Sõle Põhikool. Õpetajate päev Jõulukontsert Oma kooli nädal – veebruaris toimuv üritustesari, kuhu on kaasatud kooli vilistlased. Selle nädala raames toimuvad koolisisesed viktoriinid, koolisisene maastikumäng, kohtumised vilistlastega ja vilistlaskunstnike näitus. Märgiaktus – kooli märgi saavad kõik abituriendid Moe-show Eesti Vabariigi aastapäev – kontserdid, aktused Teatrikülastused Maastikumäng – koostöös Tallinna Lilleküla Gümnaasiumiga Algklasside ball Kunstipäevad – kunstiõpetuse, muusikaõpetuse, tantsu ja kirjanduse koostöö vorm Reaalainete nädal Tantsuetendus – viimastel aastatel on see toimunud koolis, kuid aastakümneid andis tantsuansambel "Pähklipureja" menukad täispikad kontserdid täissaalidele Estonia kontserdisaali laval Gümnaasiumi jõuluõhtud koos õpetajatega – lavastatud tantsulis-muusikalise programmiga õhtu Jõulumüük – õpilaste kunstitöödest Luulekonkurss "Ubin" – parimad tööd avaldatakse kogumikus "Ubin" Direktsiooni vastuvõtt parimatele õpilastele Lauluvõistlus – laulustuudios õppivaist õpilastest tublimad esindavad kooli Põhja-Tallinna lauluvõistlusel "Siller", kust parimad saavad edasi üle-eestilisele lauluvõistlusele "Laulukarussell" Põhja-Tallinna koolidele mõeldud projektid kunstis Muusikalised lavastused "A nagu Aabel", "Kaotatud pildiraamat", "Jõulukuuske otsimas". Kava "Inimese tee" saavutas Betti Alveri luulekonkursil 2000. aastal eripreemia. Pelgulinna Gümnaasiumis ja tema eelkäijates on aastatel 1950–2000 saanud keskhariduse 2960 noort (51 lendu), nende seas palju tuntud isikuid: Raimo Aas Mattias Agabus Imre Arakas Martin Aunin (lõpetas 1989 hõbemedaliga) Georg Bogatkin Nelly Drell Evald Hermaküla (lõpetas 1960 hõbemedaliga) Ulvi Indrikson Tarvo Jaansoo Raivo Järvi Toivo Jürgenson Anne Kahar Raine Karp Ando Keskküla Urmas Kibuspuu Signe Kivi Kai Koppel Kärt Kull Kaja Kärner Mait Kõiv Mart Laar Harry Liivrand Harri Lumi Andri Luup Rein Luup Leonardo Meigas Merili Metsvahi Mikk Mikiver Urmas Mikk Maret Mursa Ann Must Virge Naeris Kersti Nigesen Ülo Nugis Triinu Ojamaa Jüri Okas Arvo Oorn Al Paldrok Heiki Polli Age Raa Jaanus Raudkats Maria Reinup Ants Ronk Helgi Sallo Tiiu Sild Andro Kööp Anneli Uusküla Arnold Sinisalu Sven-Erik Soosaar Janika Sootna Ants Tael Randar Tasmuth Ivi Tingre Peeter Tohver Andres Tolts Indrek Toome Mart Ummelas Kersti Tänavsuu Sulev Valdmaa Tanel Veenre Piret Veski Toomas Vilosius Igor Volkov Reet Varblane (31. august 2007). "1960. aastate arhitektuurist, ajast ja vaimust". Sirp. Originaali arhiivikoopia seisuga 31. detsember 2013. Vaadatud 6. augustil 2014. Pelgulinna Gümnaasiumi arengukava 2008–2010 (Tallinn, 2007) Pelgulinna Gümnaasiumi koduleht Kooli laul "Soovide valss" (viis – Eino Tamberg, sõnad – Urve Buschman)