laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hassaniija keel

Hassaniija keel on araabia keele murre, mis on Mauritaania araabiakeelsete elanike, enamasti beduiinide emakeel. Hassaniija keelt kasutatakse harva lingua franca'na. Kirjakeelena kasutatakse araabia kirjakeelt või mõnd võõrkeelt, näiteks prantsuse keelt. Peale Mauritaania räägitakse hassaniija keelt veel Nigeris, Alžeerias, Liibüas, Marokos, Senegalis, Malis ja Lääne-Saharas. Hassaniija tähestik ladina kirjaviisis: a e i u aa ii uu b t th j h kh d f dh r z s sh s d t dh gh v q g k l m n h w y Peale ladina kirja on kasutusel ka araabia kiri. Isikulisi asesõnu on hassaniija keeles kümme: Näiteid hassaniija keele arvsõnadest: Afroaasia keelkonnale omaselt kasutatakse VSO sõnajärge. Hassaniija keeles esineb kaks dialekti, mille põhilised erinevused on foneetilised e häälikulised. Tavaliselt langeb rõhk sõna viimasele silbile. Hassaniija keeles on esindatud kõik klassikalise araabia keele foneemid. Keeles on 33 konsonanti, mis omakorda jagunevad rõhulisteks ja mitte rõhulisteks. Täishäälikud jagunevad lühikesteks ja pikkadeks. Pikad vokaalid on samad, mis araabia keeles (a, i, u ) ning lühikesi vokaale on vaid üks rohkem (a, i, u, ə). Neli põhilist diftongi hassaniija keeles on /ay/, /aw/, /iy/ ja /uw/. Tulevikku väljendatakse muutumatu partikli lāhi abil (lāhi ngīs nwākšōṭ əš-šhaṛ əd-dāxəl – Ma lähen järgmisena Nouakchotti). Eitust väljendatakse fraasi mā abil, kui ka fraasil lā on kindlad kasutusalad: keelud, pärast silpe wə või u, halva soovi väljendamiseks (lā təbki! ‘ära nuta!’) (mā-ni xāyəv ‘ma ei karda’). Naissoo tunnus hassaniija keeles on sõna lõpus olev morfeem -a(t). Hassaniija kaks dialekti on Nemadi ja Imraugen. Nemadi dialekti räägitakse Ida-Mauritaanias, kus kõnelejateks on väikesearvulised hõimud. Neil on eri morfeemid sõnade koer, küttimine ja hobune jaoks. Imraugeni dialekti räägivad paarsada kalastusega tegelevat hõimu. Imraugeni keele noorem põlvkond räägib aina enam puhast hassaniija keelt. Tere Hommikust! – Ish haal is-sbaah Kust Sa pärit oled? – Nte min mneyn? Näeme homme! – lle is-subh Kuhu Sa lähed? – Nte ish gaayes? Hassaniija keeles on võimalik kuulata ka piiblilugusid. Language of Mauritania Ethnologue (kasutatud september 2013) [1] Afroaasia keeled [ http://www.martindalecenter.com/Language_3_Arabic.html/prs Martindale´s Language and Translation Center ]Kasutatud oktoober 2013 Hassaniya Arabic Kasutatud oktoober 2013 Hassaniyya Kasutatud oktoober 2013 Imraugen dialect/prs Imraugen dialect Kasutatud oktoober 2013 Hassaniyya lessons[alaline kõdulink] Kasutatud oktoober 2013 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2013. Vaadatud 28. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Hepatoloogia

Hepatoloogia (ladina keeles hepatologia) on arstiteaduse haru ja õpetus maksa füsioloogiast, patoloogiast ning maksahaiguste võimalikust ravist. maksapõletik "Meditsiinisõnastik" 258:2004.
Hines Interests Limited Partnership

Hines Interests Limited Partnership on Gerald D. Hinesi poolt 1957. aastal USAs Houstonis asutatud kinnisvarafirma. Ettevõte tegeleb ülemaailmselt kinnisvarainvesteeringute, -arenduse ja -haldusega. Ettevõtte kontorid asuvad 18 riigi 108 linnas, hallatavate varade (AUM – Assets under management) koguväärtus on umbes 23,4 miljardit dollarit. Hinesi USA peakorter asub 64-korruselises Williams Toweri pilvelõhkujas Houstoni äärelinnas, Euroopa peakorter asub Londonis. "Hines REIT Acquires 550 Terry Francois in San Francisco's Mission Bay". The Registry SF. 5. september 2012. Vaadatud 28. november 2013. "Hines Interests Limited Partnership". Hoovers. 2010. Vaadatud 28. november 2013. "Terms of Use." Hines Interests Limited Partnership. Effective February 14, 2005. Last updated on March 18, 2009. Vaadatud 28. november 2013. Ametlik koduleht
Walterinnesia

Walterinnesia on maoperekond. Perekonda Walterinnesia klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Walterinnesia aegyptia Lataste, 1887, Walterinnesia morgani (Mocquard, 1905). Need maod elavad Lähis-Idas. Perekonna Walterinnesia maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib keskmise raskusega mürgistusseisundeid esile kutsuda. Perekonda Walterinnesia liigitatud Walterinnesia aegyptia on farmakoloogiliselt tähtis madu. Nende süljest eraldatud molekulidel on avastatud inhibeerivat toimet mitmete inimestel esinevate haiguslike seisundite nagu eesnäärme- ja rinnavähi levikule. Van Wallach, Kenneth L. Williams, Jeff Boundy, Snakes of the World: A Catalogue of Living and Extinct Species, 22. aprill 2014, lk 793, CRC Press, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 08.06.2014) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Walterinnesia Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 24.06.2014) (inglise keeles) J. Descotes,"Human Toxicology", lk 781, 1996, Elsevier Scinece, ISBN 0 444 81 557 0, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 28.11.2013) (inglise keeles) Badr G, Al-Sadoon MK, Rabah DM, Sayed D., [Snake (Walterinnesia aegyptia) venom-loaded silica nanoparticles induce apoptosis and growth arrest in human prostate cancer cells. Lühikokkuvõte], Apoptosis. 2013 Mar;18(3):300-14. doi: 10.1007/s10495-012-0787-1, veebiversioon (vaadatud 24.06.2014) (inglise keeles) Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne veebisaidil Wikispecies Marx, Hymen, The elapid genus of snakes : Walterinnesia, Fieldiana Zoology, 34.köide, nr 16, Chicago : Chicago Natural Museum, 189 - 196, 1953, OpenLibrary raamatu veebiversioon (vaadatud 24.06.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Walterinnesia seisuga 24.06.2014.
New Hampshire

New Hampshire [njuu hämpšir] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1788. aastast. Asub Atlandi ookeani ääres ning kuulub Uus-Inglismaa regiooni. Põhjas piirneb see Kanada Québeci provintsiga, lõunas Massachusettsi osariigiga, läänes Vermonti ja kirdes Maine'iga. Osariigi suurim linn on Manchester. New Hampshire on ainus osariik, kus ei ole korraga nii tulu- kui ka käibemaksu. Tulumaksustatud on ainult sissetulekud intressidelt ja dividendidelt. New Hampshire jaguneb 10 maakonnaks: Belknapi maakond Carrolli maakond Cheshire'i maakond Coosi maakond Graftoni maakond Hillsborough' maakond Merrimacki maakond Rockinghami maakond Straffordi maakond Sullivani maakond 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022. New Hampshire'i osariigi koduleht
Kuhane keel

Kuhane keel (vanema nimega subia keel ja basubia keel) on Nigeri-Kordofani hõimkonda bantu keelte hulka kuuluv keel. Kuhane keelt kõneleb kokku umbes 35 000 inimest. Peamiselt kõneletakse keelt Namiibias Okavango jõe kallastel, 2006. aasta seisuga 26 600 inimest. Sama aasta seisuga loendati Botswanas 3000 kuhane keele kõnelejat. Leksikaalselt sarnaneb keel lujana (61%) ja tonga keelega (60%). Kuhane keel on üks bantu keeli, mille tähestik sisaldab imihäälikuid. Keele kõnelejad on peamiselt kristlased. Arvsõnad 1–10 kuhane keeles on järgmised: yo-ŋke -o-bele -o-tatwe -o-ne -o-sanwe zimane anza ni yi-mwina zimane anza ni zo-bele zimane anza zo-tatwe zimane anza ni zo-ne i-kumi Keelenäiteid kuhane keelest: Mu lumele sha – tervitus Mu lumele tata – tervitus meessoost isikule Mu lumele mama – tervitus naissoost isikule Mu zuhile hande? – hommikune tervitus (ilmselt: kuidas magasid?) Enisha, lu zuhile – vastus eelnevale Maboka – hommikune tervitus Mwabuka tuti – hommikune tervitus Malisala – pärastlõunane tervitus http://www.eki.ee/knab/lgv/nkbk.htm#98002769 http://www.ethnologue.com/language/sbs/ http://www.zompist.com/numbers.htm http://users.elite.net/runner/
Küti vald (Viru-Jaagupi kihelkond)

Küti vald (saksa keeles Gemeinde Kurküll) oli vald Viru-Jaagupi kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939. Meriküla moodustas 1866. aastal ühise Küti valla, 1883. aastal Meriküla eraldus, kuid 1893. aastal liideti taas Küti vallaga. Küti vallas asus ka Võhu mõis (Küti mõisa karjamõis), Aru mõis (Kulina mõisa karjamõis?) ja Kupna mõis. Vallas sündisid Renate Kaasik, Ferdinand Kabe, Aksel Küngas. Vallamaja asus Kehala külas. Küti vallamaja Kehalas valmis 1894. aastal. Maja ehitas ehitusmeister Jüri Oser Rakverest ja see oli toona üks kallimaid vallamaju. Asub Viru-Jaagupi asulast väljas, muust hoonestusest eraldi Rakvere-Mustvee maantee ääres. 1939. aasta vallareformiga läks valla maa-ala uue Küti valla koosseisu, välja arvatud Meriküla mõisa järgi oleva maakoha nr. A-15 maa-ala, mis läks Assamalla valda, Inju-Meriküla mõisa järgi oleva Kruusiaugu nr. 16-a talu lahus-heinamaatüki ja Roela metskonna Küti metsandiku kvartaalide nr. 59–64 maa-alad, mis läksid Roela valda, ja Karkuse küla. Küti vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud vaadatud 11.09.2020) Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Küti vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ingliste vald

Ingliste vald (saksa keeles Gemeinde Haehl) oli vald Juuru kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus tänapäeva Lau küla aladel. 1891. aastal liideti Ingliste vald Kaiu valla koosseisu; see liideti 1900 omakorda Juuru vallaga. 1907 taastati iseseisev Ingliste vald.[viide?] 1939. aasta haldusreformiga liideti taas osa väikseid valdu suurematega. Ingliste vald likvideeriti ja selle territoorium jaotati Juuru (Ingliste ja Pae küla), Kehtna (Paluküla küla ja Mäetaguse asundus) ja Käru (Sonni ja Kädva küla, Laane asundus ning Käru metskonna Käru metsandiku kvartaalid nr. 37–50 ja Täku soo) valla vahel. 1927. aastal oli vallas 213 elamut. Maa-ameti kaardirakendused [1] (vaadatud 21. veebruaril 2014)
Kabala vald (Rapla kihelkond)

Kabala vald (saksa keeles Gemeinde Kappel) oli vald Rapla kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus Lõpemetsa külas. Vald moodustati 1866. aastal. 1891. aastal liideti valla maa-ala Raiküla vallaga (samal ajal liideti Raikülaga ka Pühatu-Riidaku vald). 1919. aastal eraldati Kabala vald Raiküla vallast uuesti (koos Pühatu-Riidaku piirkonnaga). 1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Raikküla valla koosseisu, välja arvatud Pühatu ja Riidaku külade ning Pühatu ja Riidaku asunduste maa-alad, mis liideti Märjamaa vallaga. Vallas asus Kabala mõis. Maa-ameti kaardirakendused
Mauritiuse lipp

Mauritiuse lipp on Mauritiuse ametlik lipp. Mauritiuse riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 9. jaanuaril 1968. Sellel on neli võrdset horisontaallaidu, punane, sinine, kollane ja roheline, mis pärinevad asumaaaegselt vapilt. Triipude tähendust seletatakse nõnda: punane (PMS 186C) tähistab iseseisvusvõitlust, sinine (PMS 300C) India ookeani, kollane lootust (või päikest ja kuldest vabaduse valgust) ning roheline (PMS 364) igihaljast taimestikku ja viljakat mullastikku ning põllumajandust. Ka Mauritiuse autonoomsel piirkonnal, Rodriguese saarel on oma lipp Mauritiuse vapp Mauritiuse iseseisvumise eelsed lipud Mauritiuse lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Milano provints

Milano provints oli provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus oli Milano linn. Provintsi asustustihedus oli üks suurimaid Itaalias, jäädes maha vaid Napoli ning Monza ja Bianza provintside asustustihedusest. Alates 2015. aastast on provintsi asemel città metropolitana di Milano. Milano provints jagunes 134 omavalitsusüksuseks (comune). Alltoodud tabelis on esitatud kümme suurima elanike arvuga omavalitsusüksust Milano provintsis (seisuga 31.07.2011; allikas: Istat): Üle 30 000 inimese elab veel järgmistes omavalitsusüksustes: Milano provintsi vapp  Milano provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kaiu vald (Juuru kihelkond)

Kaiu vald (saksa keeles Gemeinde Kay) oli vald Juuru kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus tänapäeva Kaiu aladel. 1921. aastal loodi Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Kaiu osakond. 1931. aastal toimusid esimesed kergejõustikuvõistlused ja samal aastal ka maadlusvõistlused. Maa-ameti kaardirakendused Sport Kaiu valla koduleht (vaadatud 17. veebruaril 2014)
Kiiu vald

Kiiu vald (saksa keeles Gemeinde Kyda) oli vald Kuusalu kihelkonnas Harju kreisis ja Harju maakonnas aastatel 1891–1939. Vallamaja asus Kiiu külas. Kiiu-Loo-Kuusalu vald (saksa keeles Kyda-Neuenhoff-Pastorat Kusal) moodustati 1866 ja 1891. aastal eraldus Loo, mis liideti Kolga vallaga. Kuusalu kihelkonna Kiiu-Loo-Kuusalu valda kuulusid Kiiu mõis, Kuusalu kirikumõis ja Loo mõis. 1891. aastal liideti vallaga Valkla vald ja moodustati Kiiu vald. Kuusalu kihelkonna Kiiu valda kuulusid Kiiu mõis, Kuusalu kirikumõis, Pedassaare mõis, Valkla mõis. Algul töötas Kiiu vallavalitsus mõisas. Kiiu esimene koolmeister hakkas täitma ühtlasi vallakirjutaja kohustusi. 1900. aastal valmis paekivist vallamaja Pirsallika külas, kooli vastas Rihumäe‒Salmistu tee ääres. 1929. aastal kolis vallavalitsus sealt Kiiu mõisa ja senine vallamaja jäi kooli kasutusse. 1939. aasta valdade reformiga liideti Kiiu ja Kodasoo vald Kuusalu vallaks. Kiiu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 Maa-ameti kaardirakendused Kiiu-Loo-Kuusalu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 Kiiu Lugu Kiiu kodulet (vaadatud 23. veebruaril 2014)
Mississippi osariik

Mississippi on Ameerika Ühendriikide osariik, mis on nime saanud looduslikuks läänepiiriks oleva Mississippi jõe järgi. Lõunas piirneb osariik Mehhiko lahe, edelas Louisiana, läänes Arkansase, põhjas Tennessee ja idas Alabama osariigiga. Geograafiliselt ja kultuuriliselt kuulub Mississippi lõunaosariikide hulka. Mississippi pealinn on Jackson. Ajalooliselt on tegu põlise indiaanlaste asualaga, mille kolm linna, Biloxi, Yazoo ja Natchez, on saanud nime piirkonnas elanud indiaani hõimude järgi. Eurooplastest sattusid Mississippi aladele esimesena 16. sajandil hispaanlased Hernando de Soto juhtimisel, kuid esimese püsiva asula lõid prantslased aastal 1699. 1716 asutatud Natcheze linn kujunes aastateks selle piirkonna peamiseks keskuseks. Pariisi rahulepingu kohaselt läks Mississippi 1783 Ameerika Ühendriikide koosseisu, kuid osariigi õigused anti talle alles 10. detsembril 1817. Majanduslikult oli osariigi peamiseks tuluallikaks puuvill, mille abil kujunes Mississippist 19. sajandi keskpaigaks USA rikkuselt viies osariik. 1861–1865 kuulus Mississippi Ameerika Riikide Konföderatsiooni, kaotas Ameerika kodusõjas 30 000 tööealist meest, laostus seejärel majanduslikult ja on tänini üks USA vaesemaid osariike. Mississippit tuntakse Ameerika Ühendriikides ka Magnooliaosariigi (Magnolia State) ja Külalislahkuse osariigi (Hospitality State) hüüdnimede all. Kultuuriliselt on osariigil olulisi teeneid muusika ja kirjanduse ees. Aastaid oli Mississippi USA gospelmuusika, džässi ja bluusi vaimseks keskuseks. Sealt olid pärit ka tuntud kirjanikud Tennessee Williams ja William Faulkner. Aastal 2005 elas osariigis 2 921 100 inimest, elanikkonna üldine kasv on aeglane, mistõttu kolm aastat hiljem oli elanikkond suurenenud vaid umbes 17 000 inimese võrra. 2009. aastal oli Mississippi elanikkonnast 60% europiide, mustanahaliste osakaal oli 37%. Piirkonna põliselanikke, indiaanlasi, on umbes 0,5%. 2010. aastal elas Mississippis 2 967 297 inimest. 2009. aastal oli Mississippi SKP 95,0 miljardit USA dollarit. 2011. aasta märtsis oli töötus 10,2%. Poliitika ja moraali küsimustes peetakse Mississippit üheks USA kõige konservatiivsemaks osariigiks. Poliitilisel maastikul domineerib Vabariiklik Partei, mõjukaim usurühmitus on baptistid. Osariigi kuberner on 14. jaanuarist 2020 vabariiklane Tate Reeves, Ameerika Ühendriikide Senatis esindavad osariiki vabariiklased Roger Wicker ja Cindy Hyde-Smith. Vaata ka: Mississippi maakondade loend Osariik jaguneb 82 maakonnaks. Juunist novembrini 2020 osariigil lippu ei olnud. Magnooliaga lipp valiti 3. novembril asendamaks endist konföderatsiooni aegadest pärit elementidega lippu, sest seda peeti rassistlikuks. 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022. quickfacts.census.gov vaadatud 1.05.11 census.gov vaadatud 1.05.11 bea.gov vaadatud 5.05.11 bls.gov vaadatud 5.05.11 Mississippi osariigi koduleht
Kurdi keel

Kurdi keel on nimetus ühe või mitme iraani keelerühma keele kohta, mida kõnelevad Lääne-Aasias elavad kurdid. Eri allikais liigitatakse kurdi keeli erinevalt. ISO 639-3 standardis on kurdi keelele antud kood kur, mis hõlmab nelja kurdi keelt: sorani (ckb), kurmandži (kmr), lõuna-kurdi (sdh) ja laki (lki). Väidetavalt ei ole kurdi keeled vastastikku mõistetavad, kui kõnelejate vahel puudub pikem kontakt. Samuti vaieldakse kurdi keelte tüpoloogilise ja ajaloolise grupeerimise üle. Kurdikeelne kirjandus piirdus 20. sajandi alguseni peamiselt luulega, hiljem on arenenud ka teised kirjandusžanrid. Tänapäevases kurdi kirjakeeles on kaks dialekti: kurmandži on kasutusel Kurdistani põhjaosas, sorani ida- ja lõunaosas. Iraagi teine ametlik keel on sorani, mida nimetatakse poliitilistes dokumentides lihtsalt kurdi keeleks. Armeenias on kurmandži tunnistatud vähemuskeeleks, kuid seda kõneldakse ka Türgis, Süürias, Iraagis ja Iraanis. Mitu miljonit kurdi kõneleb ka zaza-gorani keeli. Gorani dialekt avromani oli 14. sajandist peale tähtis kirjanduskeel, kuid 20. sajandil asendas selle sorani. Kurdikeelne Vikipeedia Urmas Sutrop. "Mis keeli kurdid kõnelevad?" Sirp, 19. jaanuar 2007
Connecticut

Connecticut on 1788. aastast Ameerika Ühendriikide osariik. Kuulub Uus-Inglismaa regiooni. Põhjas piirneb Massachusettsi, lõunas Atlandi ookeaniga, läänes New Yorgi osariigiga ning idas Rhode Islandiga. 2010. aasta seisuga elas Connecticutis 3 574 097 inimest. 2006.–2008. aastal olid Connecticuti elanikud enamjaolt järgmist päritolu: 19,3% itaalia 17,9% iiri 10,7% inglise 10,4% saksa 8,6% poola 6,6% prantsuse 3,0% Kanada prantsuse 2,7% Ameerika Ühendriikide või Ameerika 2,1% vene 2,1% Lääne-India 2,0% šoti 1,9% rootsi 1,6% portugali 1,4% šoti-iiri 1,3% ungari 1,0% leedu Connecticuti Eesti Kool 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022. Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo, välja otsitud 29.01.2011. Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo, välja otsitud 29.01.2011.  Connecticut – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Connecticuti osariigi koduleht
Ninaahv (perekond)

Ninaahv (Nasalis) on pärdiklaste sugukonda kuuluv imetajate perekond. Ninaahvi perekonda liigitatakse üks liik: Nasalis larvatus (Wurmb, 1787) – ninaahv. Loomade elu 7:437. Don E. Wilson, DeeAnn M.Reeder.Mammal Species of the World, 3. trükk. Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (inglise keeles) Gron KJ. 2009 February 25., Primate Factsheets: Proboscis monkey (Nasalis larvatus) Taxonomy, Morphology, & Ecology, Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (inglise keeles) Don E. Wilson, DeeAnn M.Reeder.Mammal Species of the World, 3. trükk. Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (inglise keeles) Suurus ON oluline! Ninaahvide võimsad ninad viitavad seksuaalsele võimekusele, Delfi, 29. märts 2021 Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Nasalis larvatus seisuga 29.11.2013. ihka
Tiina Mägi

Tiina Mägi (sündinud 3. mail 1939 Pärnus) on eesti ajakirjanik, telerežissöör ning noorteliikumise Kodulinn asutaja ja juht. Tiina Mägi on õppinud Õpetajate Seminari harjutuskoolis, Tallinna 21. Keskkoolis ja Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas. Ta töötas 40 aastat Eesti Televisioonis saatejuhi ja režissöörina (kultuuri-, laste- ja noortesaated, mälumängud) ning on teinud kümmekond telefilmi. 1986. aastal oli ta Kodulinna maja looja ja seejärel selle juht. Ta on üks Tallinna vanalinna päevade algatajaid ja eestvedajaid 1982. aastast. 1987 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 1995 – Tallinna teenetemärk 2005 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 2018 – Tallinna vapimärk Riina Luik, Hull juht ja võimatu alluv Tiina Mägi, Areen, 3. juuni 2006
Ninaahv

Ninaahv ehk kahau (Nasalis larvatus) on pärdiklaste sugukonda kuuluv ahviliik. Ninaahvi süstemaatika pole päris selge, osa autoreid liigitavad ninaahvidel ühe alamliigi ja osa autoreid kaks alamliiki: Nasalis larvatus larvatus (Wurmb, 1787) Nasalis larvatus orientalis (Chasen, 1940). Nad elavad Kalimantani saare teatud piirkondades ja eelistatult kuni 20-isendiliste salkadena, kuid leidub ka eraklikke isasahve. Ninaahve loetakse keskmise suurusega ahvideks. Emased on isastest poole kergemad (7–11 kg) ja lühemad. Tüvepikkus on ninaahvidel 55–75 cm ning sabapikkus 66–75 cm. Värvus on varieeruv – pead ning õlgu ja selja ülaosa kattev karv võib olla tumedam (näiteks telliskivipunane) kuid muudel kehaosadel hallikas. Nägu on ninaahvidel roosakaspruun, poegadel helesinine. Mõlemale sugupoolele on iseloomulik suur etteulatuv kõht. Ujuvad vabalt. Ninaahvid on valdavalt taimetoidulised. Vangistuses eelistavad kodusaarel kasvavaid taimi süüa. Käitumiselt üsna rahulikud, kuid vajadusel kaitsevad ennast hammaste ning küünistega. Suguküpsus saabub emasahvidel 5. ja 7. eluaasta vahel, isasahvidel hiljem. Tiinus kestab 166 kuni 200 päeva. Emasahvid imetavad poegi kuni 7 kuud. Ninaahvid on nimetuse saanud üsna suure etteulatuva nina järgi. Emastel on nina väiksem, kuid isastel on nina suur (kuni 10 cm pikkune) ning lausa ripub suu kohal. Pärismaalased kutsuvad neid ka "valgeteks meesteks" (osalt suure kõhu tõttu). Mall:IUCN2008 Loomade elu 7:437. Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne saidil Wikispecies Don E. Wilson, DeeAnn M.Reeder, Mammal Species of the World, 3. trükk. Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (inglise keeles) Gron KJ. 2009 February 25., Primate Factsheets: Proboscis monkey (Nasalis larvatus) Taxonomy, Morphology, & Ecology, Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (inglise keeles) Sharon Gursky-Doyen, Jatna Supriatna,Indonesian Primates, Springer Science, 2010, 12.peatükk, lk 217 – 233, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Nasalis larvatus seisuga 29.11.2013.
Lõuna-Carolina

Lõuna-Carolina on Atlandi ookeani ääres asuv Ameerika Ühendriikide osariik, mis sai selleks 1788. aastal. Põhjas piirneb see Põhja-Carolina ja lõunas Georgia osariigiga. 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022. Lõuna-Carolina osariigi koduleht
Vermicella

Vermicella on maoperekond. Perekonda Vermicella klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Vermicella annulata (Gray, 1841) Vermicella calonotus (Duméril, Bibron & Duméril, 1854) Vermicella intermedia Keogh & Smith, 1996 Vermicella multifasciata (Longman, 1915) Vermicella snelli Storr, 1968 Vermicella vermiformis Keogh & Smith, 1996. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Vermicella, Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Vermicella, Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 30.04.2015) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Vermicella seisuga 29.11.2013.
Ryszard Kapuściński

Ryszard Kapuściński (4. märts 1932 Pinsk – 23. jaanuar 2007 Varssavi) oli poola kirjanik ja ajakirjanik. Ta sündis Ida-Poolas Polesjes Pinskis (praegu Valgevenes Bresti oblastis). Lapsena teenis ta altaripoisina katoliku kirikus. Ta lõpetas aastal 1950 Varssavis Stanisław Staszici nimelise gümnaasiumi ja aastal 1956 Varssavi ülikooli ajalooteaduskonna. Ta on töötanud ajalehes Sztandar Młodych. Aastast 1962 töötas ta Polska Agencja Prasowa Spółka Akcyjna (Poola Pressiagentuur) väliskorrespondendina, viibides Aafrikas, Lähis-Idas, Ladina-Ameerikas. Eesti keeles on 2013. aastal ilmunud Ryszard Kapuściński reisikirjade valimik "Reisid Herodotosega".