laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hansumäe kivikülv

Hansumäe kivikülv asub Harjumaal Viimsi vallas Muuga külas Muuga Kabelikivist 700 meetri kaugusel loodes Hansumäe talu ümbritsevas soises sanglepa-toomingalodus. See koosneb 10 rändrahnust: 6 neist lesib üsna lähestikku vana talumaja ümber, 4 üksikult pisut kaugemal. Neist suurim rahn on 31,2-meetrise ümbermõõduga Hansumäe hiidrahn. Hiidrahnu ümbruses on mitmesaja meetri laiune kivikülv. Kive jätkub kõrvalasuva Mustamäe talu metsa allagi. Eesti rändrahnude loend Enn Pirrus. "Eestimaa suured kivid". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2018.
Lähen ja tulen

"Lähen ja tulen" on ansambli Põhja-Tallinn laul ja singel. Laul on ansambli debüütplaadilt "Per aspera ad astra". Laul jõudis 2012. aasta Raadio 2 aastahiti valimistel 2. kohale. "R2 Aastahitt 2012". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. detsember 2016. Vaadatud 24. detsembril 2016.
Nii lihtsalt ei saa

"Nii lihtsalt ei saa" on ansambli Põhja-Tallinn laul ja singel. Laul on ansambli debüütplaadilt "Per aspera ad astra". Laul valiti üheks 2012. aasta Raadio 2 Aastahitiks.
Liis Lemsalu (album)

"Liis Lemsalu" on Eesti laulja Liis Lemsalu 2011. aasta album, mille plaadistas Universal Music. Albumi info rahvusbibliograafia lehel
Armastuse võimalikkusest

"Armastuse võimalikkusest" on Eesti 1999. aasta animafilm. Filmi režissöör on Janno Põldma. Filmi on tootnud Eesti Joonisfilm. Armastuse võimalikkusest Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 24.12.2016) Armastuse võimalikkusest Eesti filmi andmebaasis
Jahid merel

"Jahid merel" on 1955. aastal Tallinna Kinostuudios valminud mängufilm. Filmi režissöör on Mihhail Jegorov. Rein Aren – Juhan Ruth Peramets – Laine Kaarel Karm – Peeter Olev Eskola – Paul Endel Nõmberg – Raud Õie Orav – Karin Evi Rauer – Juhani ema Alfred Kütt – Toom, Elmari isa Kaljo Kiisk – Heino Arvo Kruusement – Juuksur Rudolf Nuude – Bobrov Lembit Rajala – Karl Oksman Aksel Orav – Piirivalvekapten Valdeko Ratassepp – Spioon Olev Eensalu – Jahikapten Arno Suurorg – Raadioreporter Jahid merel Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 24.12.2016) Jahid merel Eesti filmi andmebaasis
Karikakramäng II

"Karikakramäng II" on Eesti episoodfilm, mis koosneb kolmest aastatel 2012–2013 tehtud lühifilmist: "Aitäh, et sa minuga juhtusid" (2012; režissöör Elina Naan), "Foto" (2013; režissöörid Jan-Erik Nõgisto, Katrin Maimik) ja "Hõbepulm" (2013; režissöörid Andres ja Katrin Maimik), Karikakramäng Karikakramäng II Eesti filmi andmebaasis Karikakramäng II Eesti filmi andmebaasis Karikakramäng II Eesti filmi andmebaasis
Mont Blanc (film)

"Mont Blanc" on Eesti 2001. aasta animafilm. Filmi režissöör on Priit Tender. Filmi tootis Eesti Joonisfilm. Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle 2001. aastal Eesti aasta filmiks. Mont Blanc Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 24.12.2016) Aasta film Eesti Filmiajakirjanike Ühing Mont Blanc Eesti filmi andmebaasis
Naksitrallid II

"Naksitrallid II" on Eesti 1987. aasta animafilm. Filmi režissöör on Avo Paistik. Filmi tootis Tallinnfilm. Film on tehtud Eno Raua samanimelise tetraloogia "Naksitrallid" ainetel. Naksitrallid II Eesti filmi andmebaasis
Pirates of Destiny

"Pirates of Destiny" on Eesti 2007. aasta film. Filmi režissöör on Tõnu Trubetsky. Filmi tootis Trubetsky Pictures. Pirates of Destiny Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 24.12.2016) Pirates of Destiny Eesti filmi andmebaasis
Tagasi Euroopasse

"Tagasi Euroopasse" (ka "Kapsapea 2") on Eesti 1997. aasta animafilm. Filmi režissöör on Riho Unt. Filmi tootis Nukufilm. Film on filmi "Kapsapea" järg. "Saamueli internet" Tagasi Euroopasse Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 24.12.2016) Tagasi Euroopasse Eesti filmi andmebaasis
Saamueli internet

"Saamueli internet" on Eesti 2000. aasta animafilm. Filmi režissöör on Riho Unt. Filmi tootis Nukufilm. Film on järg filmile "Tagasi Euroopasse". "Kapsapea" Saamueli internet Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 24.12.2016) Saamueli internet Eesti filmi andmebaasis
Taevalaul

"Taevalaul" on Eesti 2010. aasta animafilm. Filmi režissöör on Mati Kütt. Filmi tootis Nukufilm. Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle Eesti aasta filmiks. Taevalaul Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 24.12.2016) Aasta film Eesti Filmiajakirjanike Ühing Taevalaul Eesti filmi andmebaasis
Weitzenbergi tänav

"Weitzenbergi tänav" on Eesti 2002. aasta animafilm. Filmi režissöör on Kaspar Jancis. Filmi tootis Eesti Joonisfilm. Weitzenbergi tänav Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 24.12.2016) Weitzenbergi tänav Eesti filmi andmebaasis
Tõrjutud mälestused

"Tõrjutud mälestused" (originaalpealkiri "Torjutut muistot") on Eesti 2005. aasta dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Imbi Paju. Filmi tootsid Allfilm ja Fantasiafilmi. Film räägib naiste raskest elust Nõukogude okupatsiooni ja terrori ajal. Tõrjutud mälestused Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 24.12.2016) Tõrjutud mälestused Eesti filmi andmebaasis
Õnn tuleb magades

"Õnn tuleb magades" on Eesti 2016. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Mart Kivastik. Filmi tootis Kopli Kinokompanii. 2016. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 16 207 inimest. Katariina Unt – Viivi Ivo Uukkivi – Andres Katrin Pärn – Maret Mari-Liis Lill – Luisa Tiit Sukk – Priit Ita Ever – Andrese ema Hannes Kaljujärv – Toits Raivo Adlas – õpetaja Lokk Tõnu Oja – Kai Veikko Täär – Kaupo Tiit Palu – arst Merle Jääger – õde Margus Jaanovits – Gunn Raimo Pass – Andrese isa Õnn tuleb magades Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 24.12.2016) http://filmi.ee/wordpress/wp-content/uploads/2017/06/Kinolevi-2016.pdf Õnn tuleb magades Eesti filmi andmebaasis
Teesklejad

"Teesklejad" on Eesti 2016. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Vallo Toomla. Filmi tootis Amrion. 2016. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 13 002 inimest. Anna – Mirtel Pohla Juhan – Priit Võigemast Triin – Mari Abel Erik – Meelis Rämmeld Naabrimees – Andres Lepik Naabrinaine – Laine Mägi Teesklejad Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 24.12.2016) http://filmi.ee/wordpress/wp-content/uploads/2017/06/Kinolevi-2016.pdf Teesklejad Eesti filmi andmebaasis
Uniküla vald (Sangaste kihelkond)

Uniküla vald (saksa keeles Unniküll) oli vald Võrumaal Sangaste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1900 ja siis liideti Uniküla vald Tõlliste vallaga. Valla alal asus Uniküla mõis. Uniküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 06.09.2016) Uniküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kolu vald (Kadrina kihelkond)

Kolu vald (saksa keeles Heinrichshof) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1875–1893 ja siis liideti Kolu vald Vohnja vallaga. Valla alal asus Kolu mõis. Kolu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.12.2016) Kolu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Paasvere vald (Simuna kihelkond)

Paasvere vald (saksa keeles Pastfer) oli vald Simuna kihelkonnas Rakvere kreisis ja Viru maakonnas. Vallamaja asus Laekveres. Vald eksisteeris 1868–1939. Simuna kihelkonna Paasvere valla alal asusid: Laekvere mõis, Luusika mõis, Moora mõis, Muuga mõis, Rahkla mõis, Venevere mõis, Paasvere mõis. Paasvere vallaga liideti 1892. aastal Laekvere vald (1869–1892), Moora vald (1869–1892), Muuga vald (1868–1892), Rahkla vald (1868–1892), Venevere vald (1868–1892). Paasvere valda kuulusid: Salutaguse küla, Muuga mõis, Laekvere mõis, Moora mõis, Rahkla mõis, Tammiku mõis, Venevere mõis, Aru karjamõis, Edivere karjamõis, Paasvere mõis, Luuga mõis. Laekvere koolihoone, ehitatud 1930-1931. Ehitismälestis nr. 15701 Laekvere Tarbijate Ühistu "Talupoeg" ärihoone, ehitatud 1925-1926. Ehitismälestis nr. 15702 Laekvere meierei hoone, ehitatud 1931-1932. Ehitismälestis nr. 15703 Laekvere meierei Paasvere valla Vabatahtliku Tuletõrjeühingu Laekvere pritsikuur, ehitatud 1934-1935. Ehitismälestis nr. 15704 Muuga mõisa peahoone. Ehitismälestis nr. 15705 1939. aasta vallareformiga moodustatud uus Paasvere vald suurenes peaaegu kogu Venevere valla võrra. Maa-ameti kaardirakendused Paasvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.12.2016) Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Laekvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 Muuga vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 Rahkla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 10. Virumaa 10.21. Paasvere vald, The National Archives of Estonia Laekvere koolihoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022) Laekvere ärihoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022) Laekvere meierei kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022) Laekvere pritsikuur kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022) Muuga mõisa peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022) Valdade reform jõustab homme., Tartumaa Teataja, 31 märts 1939 Paasvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Luiste vald

Luiste vald (saksa keeles Luist või Luides) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Luiste külas. Valla alal asus teiste seas Luiste mõis. 1939. aasta vallareformiga jagati Luiste vald Kullamaa ja Märjamaa valla vahel. Luiste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.12.2016) Maa-ameti kaardirakendused Luiste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Malla vald

Malla vald (saksa keeles Malla) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891. Siis liideti Kunda vald ja Malla vald ning moodustati Kunda-Malla vald. Valla alal asus teiste seas Malla mõis. Malla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.12.2016) Malla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Pärsamaa vald (Karja kihelkond)

Pärsamaa vald (saksa keeles Persama) oli vald Saaremaal Karja kihelkonnas. Vallamaja asus Pärsama külas. Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga loodi uus Pärsamaa vald. Valla alal asus teiste seas Pärsamaa mõis. Maa-ameti kaardirakendused Pärsamaa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 24.12.2016) Pärsamaa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Astla tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Astla tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis. Astla tee sai nime 14. veebruaril 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinn asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 265.
Lauri tee

Lauri tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe ja Merivälja asumis. Lauri tee sai nime 28. juunil 1996. Tänav on saanud nime Lauri talu järgi. Enne seda oli tänav osa Mähe põigust. Lauripere tänav http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 24.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 278. Päring andmebaasist. Eesti kohanimed
Amphoteros

Amphoteros oli vanakreeka mütoloogias Arkaadia kuningas, Alkmaioni ja jõejumala Acheloosi tütre Kallirrhoe poeg, kellest väitsid end põlvnevat Atika aristokraadisuguvõsa alkmaioniidid. Alkmaion oli abielus Arkaadia kuninga Phegeose tütre Alphesiboiaga. See abielu läks lõhki. Alkmaion leidis endale uue naise Kallirrhoe ja läks Arkaadiasse oma ema ehete järele. Phegeos laskis oma poegadel teda jälitada ja tappa, sest see oli väiksem häbi kui lahutus. Pärast Alkmaioni surma sünnitas Kallirrhoe kaksikud pojad Amphoterose ja Akarnanose. Ta palus Zeusilt, et pojad kiiremini suureks kasvaksid, et võiksid isa eest kätte maksta. Zeus täitis naise soovi. Vennad lõid maha nii Phegeose, tema naise kui ka kõik nende pojad. Amphoteros asutas Arkaadias uue dünastia. Tema vend Akarnanos naasis kodumaale ja asutas seal uue riigi Akarnaania, mida valitsema hakkas.
Lehiku tee

Lehiku tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe ja Merivälja asumis. Lehiku tee sai nime 28. juunil 1996. Lehiku tee ääres Merivälja pansionaadi territooriumil asub Merivälja hiidrahn. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 278.
Mugula tee

Mugula tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis. Mugula tee sai nime 14. veebruaril 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 78.
Nooda tee

Nooda tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Nooda tee sai nime 11. märtsil 1977. Tänav on saanud nime kalastusvahendi nooda ("võrkpüünis") järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 284.
Pajude puiestee

Pajude puiestee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis. Pajude puiestee sai nime 4. septembril 1970. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 286.
Petäjävesi vana puukirik

Petäjävesi vana puukirik (soome keeles Petäjäveden vanha kirkko) on Soomes, Petäjävesi vallas asuv puukirik, mis ehitati aastatel 1763–1765. 1994. aastast kuulub Petäjävesi vana puukirik UNESCO maailmapärandi nimekirja. Kirik jäeti maha 1879. aastal, kui valmis uus kirik. Suviti toimuvad kirikus pühapäeviti jumalateenistused ja see on ka populaarne laulatuspaik. Kirik ehitati Petäjävesi piirkonna kabeliks. Kohalikud elanikud said 1728. aastal loa ehitada väikese kiriku ja surnuaia, sest Jämsä linn asus elanike jaoks kaugel. Siiski kulus loa saamisest ehituse alguseni 35 aastat. Kiriku projekteeris ja ehitas Jaakko Klementinpoika Leppänen. 1821. aastal kiriku aknaid laiendati ning käärkamber viidi kiriku põhjaosast idaossa. Samal aastal ehitas Erkki Leppänen, Jaakko Leppäneni lapselaps, ka kiriku kellatorni. 1879. aastal ehitati uus kirik ja vana kirik jäeti maha. Aastakümneteks jäid kasutusele ainult kirikut ümbritsev surnuaed ja kellatorn. 1920. aastatel märkas kiriku arhitektuurilist väärtust Austria kunstiajaloolane Josef Strzygowski ja alates 1929. aastast on kirikut mitu korda renoveeritud. 1994. aastast kuulub Petäjävesi vana puukirik UNESCO maailmapärandi nimekirja. World Heritage Site:Petäjävesi Old Church UNESCO:Petäjävesi Old Church "Petäjäveden vanha kirkko:Information for visitors". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. detsember 2016. Vaadatud 24. detsembril 2016. "Petäjäveden vanha kirkko:The Construction". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. august 2016. Vaadatud 24. detsembril 2016. Petäjäveden vanha kirkko:The Construction
Priisle tee

Priisle tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis. Praeguse nime sai Priisle tee 18. aprillil 1989. Priisle Äripark, Priisle tee 10 http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 24.12.2016)
Vana-Rannamõisa tee

Vana-Rannamõisa tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe, Vismeistri ja Pikaliiva asumis. Vana-Rannamõisa tee sai nime 11. märtsil 1977. Vana-Rannamõisa tee moodustati Rannamõisa tee vanast osast, mis jäi tee õgvendamisel kõrvale. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 24.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 301.
Aate tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Aate tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Aate tänav sai nime 8. novembril 1927. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 24.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 264.
Alajaama tänav

Alajaama tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve asumis. Alajaama tänav sai nime 17. märtsil 1961. Tänav on saanud nime Järve alajaama järgi. Alajaama tänav 1 hoones tegutses Järve kauplus ja Alajaama tänav 2a hoones tööstuskauplus Tuisu. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 264.
Amburi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Amburi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Amburi tänaval asuvad tüüpprojektide 1-285-13 ja 1-285-14 järgi ehitatud kahekorruselised korterelamud Amburi 3, 4, 5, 6, 7, 8 ja aastatel 1958–1961 tüüpprojekti 1-317-4P järgi ehitatud kahekorruselised korterelamud (nn hruštšovkad) Amburi 9, 10, 11, 13, 15, 16, 17, 18. Amburi tänav sai nime 13. juunil 1958. Tänava nimi on Kilbi tänava paarisnimi. Amburi tänav asub endise Kopli metsa maa-alal. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 24.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 265. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 25
Astangu tänav

Astangu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Astangu asumis. Tänav algab Paldiski maanteelt ja lõpeb Järveotsa teel. Astangu tänav rajati seoses elamurajooni ehitamisega ning nimi kinnitati 17. mail 1984. Tänav on saanud nime lähedase paekalda astangu järgi. Astangu 2a, Astangu Rimi. Astangu, 18/20 asub 5-korruseline paneelelamu. Astangu, 19/1, 19/2, 19/3, 21/1, 21/2, 21/3 asuvad 5, 7 ja 8-korruselised 2016. aastal ehitatud paneelelamud. Astangu 26 asub tüüpprojekti 101-04 järgi ehitatud 5-korruseline paneelelamu. Astangu, 27/1-4 asub Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuse hoone. Astangu 28, 32, 34, 36, 38, 42, 44, tüüpprojekti 101 järgi ehitatud 5-korruselised paneelelamud. Astangu 48, Astangu, 50a/1, 50a/2, asuvad 2014. aastal ehitatud 5-korruselised paneelelamud. Astangu 52, 12-korruseline, punasest telliskivist paneelelamu. Astangu 54, 56, 58, 60, 62, 64, 66, 68, 70, 72, tüüpprojektide 570-73/45, 4570-81/45 järgi ehitatud 5-korruselised paneelelamud. Astangu 19 ja 21 Elumajad Astangul Hoonestus Astangu tänaval Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk 24 ja 265
Salme Harkmaa

Salme Harkmaa (22. märts 1925 – 28. august 2016) oli eesti pedagoog. Ta oli Tallinna 42. Keskkooli saksa keele õpetaja. Ta suri 28. augustil 2016 ning maeti 7. septembril 2016 Paide Sillaotsa kalmistule. 1971 Eesti NSV teeneline õpetaja https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=291949
Bensiini tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Bensiini tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Tänav sai nime 1966. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 24.12.2016)
Vana-Keldrimäe tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vana-Keldrimäe tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis. 1939. aastal sooviti Drevingi tänava nime vahetada Keldrimäe tänavaks Tänav sai nime 22. oktoobril 2008. 24. maist 1939. aastal nimetati tänav Tallinna_Linnavolikogu otsusega Keldrimäe tänavaks. Varem kandis tänav nimetust Drevingi tänav (saksa keeles Drewingstraße, vene keeles Древингская ул.), maja nr. 10 omaniku töölise Johann Drewingi perekonnanime järgi. Keldrimäe tänav Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Rida Tallinna tänavaid ümberristimisele, Päewaleht, nr. 110, 23 aprill 1939 Vana-Keldrimäe tn, EKI KNAB: Eesti - Eesti Keele Instituut, Eesti kohanimed (vaadatud 15.07.2021) Aleksander Kivi, Mäed ja mäenimelised tänavad Tallinnas, Kultuur ja Elu, 1964 nr 7, lk 406
Ferdinand Johann Wiedemanni tänav

Ferdinand Johann Wiedemanni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Tänav on nimetatud keeleteadlase Ferdinand Johann Wiedemanni järgi. Algselt Lutheri tänav, kuna tänava paarisnumbritega piirkond kuulus ühe kinnistu koosseisu, mis 1880. aastal läks bürgermeister Alexander Martin Lutherile. 1923. sai tänav Ferdinand Johann Wiedemanni nime. Samanimeline tänav asub ka Haapsalus ja Türis. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016.
Hallivanamehe tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Hallivanamehe tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Hallivanamehe tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime Hallivanamehe kurvi järgi Ülemiste järve vanakese legendi mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 267
Havi tänav

Havi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Tänav sai nime 10. aprillil 2002. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016.
Helbe tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Helbe tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Tänav sai nime1940.a peale Nõmme liitmist Tallinnaga, varem oli Kristjan Raua tänav. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016.
Iirise tänav

Iirise tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis. Praeguse nime sai Iirise tänav 9. septembril 2015. Enne seda oli tänava nimeks alates 1947. aastast Mehaanika põik. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Päring andmebaasist. Eesti kohanimed Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 282.
Keldrimäe tänav

Keldrimäe tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis. Tänav sai Keldrimäe tänava nime 18. oktoobril 1991. 19. sajandi lõpust kuni 1954. aastani kandis tänav nime Israeli tänav (saksa Israelstraße), Tallinna kinnistute registri järgi oli Israeli tänava maja (kinnistu 813A, hiljem Israeli tänav 9) omanikuks 1830. aasta lõpul Maria Margaretha Israel. Maja asus siis Jakobi tänaval või siis Jakobi ja Israeli ristmikul. Kõik teised Israeli tänava maja omanikud on registreeritud 1846. aastal või hiljem. Aastatel 1954–1991 kandis tänav nime Turu põik. Vaade Liivalaia, Lastekodu, Liivamäe ja Keldrimäe tänavate hoonetele Vana-Keldrimäe tänav http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 24.12.2016) Tallinn. Israeli tänav., muuseum.jewish.ee (vaadatud 13.04.2021)
Turu põik

Turu põik on tänav Tartus Ropka tööstusrajoonis. Tänav ristub Selli tänavaga.
Juhtme tänav

Juhtme tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Mõigu asumis. Tänav sai nime 16. mail 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016.
Kaabli tänav

Kaabli tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Mõigu asumis. Kaabli tänav sai nime 16. mail 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 43.
Kagu tänav

See artikkel räägib Tallinna tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Kagu tänav (täpsustus). Kagu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku, Liiva, Rahumäe asumis. Tänav sai nime 4. aprillil 1939. 1940 detsembris nimetati Kagu tänavaks endine Järve tänav Nõmmel. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 24.12.2016)
Kantsi tänav

Kantsi tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis. Tänav sai nime 1923. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016.
Keava tänav

Keava tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Tänav sai nime 25. septembril 1959. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016.  Keava tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kiive tänav

Kiive tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis. Tänav sai nime 1925. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 24.12.2016)
Kilbi tänav

Kilbi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Kilbi tänav sai nime 13. juunil 1958. Tänava nimi on lähikonnas asuva Amburi tänava paarisnimi. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 24.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 273.
Kohila tänav

Kohila tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Kohila tänav sai nime 27. jaanuaril 1956. Tänav on saanud nime Kohila raudteejaama järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 274.
Koidiku tänav

Koidiku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Koidiku tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime läheduses asuva Hommiku tänava mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 274.
Kolde tänav

Kolde tänav on või oli mitmes Eesti asulas: Kolde tänav Pärnus Kolde tänav Tartus Kolde tänav Viljandis Kolde tänav (saksa Herdstraße) oli Tallinnas ... Kolde puiestee
Kume tänav

Kume tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis. Tänav sai nime 4. septembril 1970. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016.
Kurni tänav

Kurni tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Kurni tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime lähedal asuva Mängu tänava mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 275