laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Viorica Dăncilă

Vasilica Viorica Dăncilă (sündinud 16. detsembril 1963 Roșiorii de Vedes) on Rumeenia poliitik, Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli aastatel 2009–2018 Euroopa Parlamendi liige ja 29. jaanuarist 2018 kuni 4. novembrini 2019 Rumeenia peaminister. Dăncilă sündis aastal 1963 Roșiorii de Vedes Teleormani maakonnas Rumeenias. 29. jaanuarist 2018 kuni 4. novembrini 2019 oli ta Rumeenia peaminister. Ta on abielus ja ühe lapse ema. Ta oli esimene Rumeenia naispeaminister.
Wambola (laev 1977)

Wambola (pardatähis A433) on Eesti mereväe Lindormen-klassi miiniveeskaja. Laeva ehitas Taani ettevõte Svendborg Værft. Laev lasti vette 9. septembril 1977. 1978-2004 oli laev Taani mereväes 3. eskaadris teenistuses miiniveeskajana, kandes nime Lossen (pardatähis N44). 2006. aastal ostis laeva Eesti riik ja sellest pidi saama Eesti Mereakadeemia õppelaev Kristiina. Laev jäi aga seisma Lennusadamasse ja amortiseerus. Et koolil puudusid vahendid laeva pidamiseks ja haridusministeeriumil puudus isegi ostuhinna tasumiseks raha, võttis Eesti merevägi 2009. aastal (kaitseväe juhataja korraldusel) laeva lõpuks üle. Laev pukseeriti Miinisadamasse, kus jäi esialgu mitmeks aastaks seisma (reservi), kuid läbis siis kapitaalremondi. Laev on Eesti mereväe teenistuses ametlikult alates 1. novembrist 2016 nimega Wambola, asendades teenistusest samal ajal välja arvatud sama klassi laeva Tasuja. Algul liigitati Wambola mereväes sarnaselt eelkäijaga toetuslaevaks, kuid pärast meremiinide hanget 2022. aastal on laev liigitatud ametlikult taas miiniveeskajaks. 2016–2017 - vanemleitnant Ermo Jeedas 2017–2019 - vanemleitnant/kaptenmajor Tanel Kangro 2019 - kaptenmajor Deniss Tulin Vambola sõpruslinn on Kunda. Varem on sama vappi kandnud sõsarlaev Tasuja ja miinijahtija Wambola M311. Lindormen-klassi toetuslaev-miiniveeskja Wambola EML Wambola Lindormen-klass
Karres

Karres on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 830 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,52 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 598 inimest. Vald paikneb 2,5 km Imstist idas Pitze jõe suudme lähedal. Küla asutati keskajal kaevandusasulana. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Karrösten

Karrösten on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 918 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,91 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 678 inimest. Vald paikneb 1,3 km Imstist idas. Küla asutati 16. sajandil kaevandusasulana. Nõlvadel kasvavad puuviljad ja mais, samuti Tirooli magus kastan. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70207.pdf Gemeinde Karrösten
Längenfeld

Längenfeld on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 1179 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 195,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4480 inimest. Vald paikneb 25 km Imstist kagus Ötztali orus. 21 külaosaga on see suurim asula orus. Vaatamisväärsusteks on hilisgooti-barokk kirik, mis ehitati aastal 1303. Peamine sissetulekuallikas on turism. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.laengenfeld.tirol.gv.at
Vestfaali rahu auhind

Rahvusvaheline Vestfaali rahu auhind (saksa keeles Der Internationale Preis des Westfälischen Friedens) on Vestfaali rahu mälestuseks välja antav rahvusvaheline auhind. Auhind asutati Vestfaali rahu 350. aastapäeva puhul. Seda antakse välja alates 1998. aastast iga kahe aasta tagant. 1998 Václav Havel 2000 Helmuth Kohl 2002 Carla Del Ponte 2004 Kurt Masur 2006 Valéry Giscard d'Estaing 2008 Kofi Annan 2010 Daniel Barenboim 2012 Helmut Schmidt 2014 Rahvusvahelise kosmosejaama meeskonnad 2016 ‘Abd Allāh II 2018 Balti riigid – Eesti, Läti ja Leedu
Austraalia tömbisabaline karjakoer

Austraalia tömbisabaline karjakoer on Austraaliast pärinev koeratõug. Tõustandardis on koera kasutuse kohta muuhulgas kirjas järgmist: „Tõu nimetus viitab tema põhilisele funktsioonile, milles talle võrdset ei ole – ta suudab valvata ja hoida karja nii lagedal kui ka piiratud alal ning seda ka karmides ilmastikutingimustes.“ Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas järgmist: „„Tömpsabal“ on loomulik karja valvamise ja ajamise anne. Iseloomult on ta lojaalne, julge ning pühendunud. Ta on alati valvas, tähelepanelik ning sõnakuulelik, ent võõraste suhtes umbusklik.“ "Australian Stumpy Tail Cattle Dog" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 17. jaanuaril 2018. "Australian Stumpy Tail Cattle Dog" (PDF). EKL. Vaadatud 17. jaanuaril 2018. Renée Willes: All världens hundraser, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9 Austraalia karjakoer veebisaidil koer.ee
Zirase vald

Zirase vald (läti keeles Ziru pagasts) on vald Lätis Ventspilsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Vārve, Zlēkase, Piltene, Užava ja Jūrkalne vallaga ning Kuldīga piirkonna Alsunga ja Ēdole vallaga. Valla pindala on 154 km². 2016. aasta seisuga elas seal 497 inimest. Valla keskus on Zirase küla. Vallavanem on Dzidra Ceriņa. Tsaariajal oli valla saksakeelne nimekuju Sirgen. Zirase vallast eraldati Esimese maailmasõja ajal Užava vald. Aastal 1935 oli valla pindala 90 km² ja seal oli 1227 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Sise ja Zirase külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Zirase külanõukoguga likvideeritav Sise külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Ventspilsi piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Priednieki muinasasula, Sise muinaskalmed ja Ratnieki muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Landžarāji keskaegne kalmistu, Sise asulakoht ja Sembase muinaskalmed. Suurim jõgi on Venta jõgi, läänepiiril voolab Užava jõgi. Valla pindalast katvad metsad 65,5 %. Zirase valla lääneosa jääb Užava alamjooksu maastikukaitsealale. Aastal 2011 elas vallas 462 lätlast, 16 venelast, 6 valgevenelast, 6 ukrainlast, 1 poolakas ja 8 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Venta jõgi Vendzava mõisa peahoone Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. "Ventspils novads (vaadatud 17.01 2018)". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. jaanuar 2018. Vaadatud 17. jaanuaril 2018. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. september 2020. Vaadatud 27. detsembril 2018. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. september 2020. Vaadatud 27. detsembril 2018. Ventspils novada teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts. lk. 12 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Zirase vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valla koduleht Kaart valla üldplaneeringuga
Ziras

Ziras on küla (vidējciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas, Zirase valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 10 meetri kõrgusel, Ventspilsist 29 kilomeetri kaugusel. Seal asuvad lisaks vallamajale veel raamatukogu ja aastal 1989 avatud rahvamaja, sealne põhikool suleti aastal 2009. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 2015 oli Zirases 195 elanikku, aastal 2017 oli elanikke 201 Vietvārdu datubāze, vaadatud 2. 03 2019 Pārdos izsolē bijušās Ziru pamatskolas ēku Ventas Balss Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk.
Maeru mõis

Maeru mõis (saksa keeles Meyer, Maero) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal.. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb kunagine mõisasüda Harju maakonna Lääne-Harju valla Maeru küla territooriumile. Maeru mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Maeru mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Maeru mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Valila mõis

Valila mõis (saksa keeles Wallgil) oli rüütlimõis Koeru kihelkonnas Järvamaal.. Valila mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Valila mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
111 eKr

Aasta 111 eKr ehk ab urbe condita DCXLIII (643). Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 114 eKr | 113 eKr | 112 eKr | 111 eKr | 110 eKr | 109 eKr | 108 eKr | ► | ►► Rooma kuulutas Numiidia kuningale Jugurthale sõja. Algas Jugurtha sõda. ... Publius Cornelius Scipio Nasica Serapio noorem, Rooma konsul
Uue-Kavilda mõis

Uue-Kavilda mõis (saksa keeles Neu-Kawelecht) oli riigimõis Puhja kihelkonnas Tartumaal.. Uue-Kavilda mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 10-12 [1]. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 366 [2]. Uue-Kavilda mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tille mõis

Tille mõis (saksa keeles Tyllen) oli rüütlimõis Otepää kihelkonnas Tartumaal.. Tille mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Tille mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tapu mõis

Tapu mõis (saksa keeles Lilienheim, ka Kleinhof) oli rüütlimõis Kambja kihelkonnas Tartumaal.. Tapu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 35 [1]. Tapu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tamba mõis

Tamba mõis (saksa keeles Tamba) oli rüütlimõis Hanila kihelkonnas Läänemaal. Tamba mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Tamba mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Sootaguse mõis

Sootaguse mõis (saksa keeles Soentagk) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal.. Sootaguse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Sootaguse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Nenu mõis

Nenu mõis (saksa keeles Nenno) oli rüütlimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal.. Nenu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Nenu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Oeküla mõis

Oeküla mõis (saksa keeles Hoyküll) oli mõis Karuse kihelkonnas Läänemaal.. Mõis rajati 17. sajandi algul. 17. sajandi lõpul liideti Oeküla mõis Vatla mõisaga. Oeküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Oeküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Orjaku-Kuriste mõis

Orjaku-Kuriste mõis (saksa keeles Orjak-Kurrist) oli poolmõis Käina kihelkonnas Läänemaal.. Mõis rajati 1907 Orjaku mõisast eraldatud alast. Orjaku-Kuriste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Orjaku-Kuriste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Papiniidu mõis

Papiniidu mõis (saksa keeles Pappeniet) oli rüütlimõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal.. Papiniidu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Papiniidu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Pavestküla mõis

Pavestküla mõis (saksa keeles Pawast) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.. Pavestküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Pavestküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Puusta mõis

Puusta mõis (saksa keeles Lichtenhof) oli Ruusa mõisa kõrvalmõis Räpina kihelkonnas Võrumaal.. Puusta mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Puusta mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tõe liiasusteooria

Tõe liiasusteooria ehk redundantsiteooria (ladina keeles redundans 'üleliigne') kohaselt on tõe mõiste ülearune. Tõesus ei ole väite omadus. Väita midagi ning öelda, et väidetu on tõene, on selle arusaama kohaselt üks ja seesama. Näiteks on väide «Lumi on valge» võrdne lausega «On tõsi, et lumi on valge». Tõe liiasusteooria näitabki, et tõe mõiste on liigne. Tõe liiasusteooria on 20. sajandil olnud üks populaarsemaid lähenemisviise tõele, olles saanud Gottlob Frege, Frank P. Ramsey, Alfred Ayeri ja Willard Van Orman Quine'i selgesõnalist käsitlust. Lisaks sellele on redundantsiteooria olnud paljude hiljutiste tööde keskmes (näiteks Hartry Field ja Paul Horwichi töödes). Üks liiasusteooria populaarsuse põhjus on antimetafüüsiline hoiak – arvatakse, et see suudab purustada tõe olemuse mõistatuse. Teooria populaarsuse teine ​​põhjus puudutab tõsiasja, et tõde on semantiline mõte nagu viide, tähendus ja sisu. Paljud filosoofid vaevlevad semantiliste mõistete mõistmisega ning seepärast on liiasusteooria neile köitev, kuna see viitab sellele, et tõe mõiste on tarbetu. Gottlob Frege oli ilmselt esimene filosoofiline loogik, kes väljendas midagi väga sarnast ideele, et predikaat "on tõsi" ei väljenda midagi, mis sellele on antud. Tõe liiasusteooria on üldiselt omistatud Frank P. Ramseyle, kes väitis oma töös "Faktid ja ettepanekud" (1927), et sõnade nagu fakti ja tõe kasutamine on midagi muud kui kaudne viis väidete kinnitamiseks ja nende sõnade käsitlemine eraldiseisvate probleemidena on lihtsalt keeleline segadus. Tõe liiasusteooria üks variatsioonidest on jutumärgitustav tõeteooria, mis kasutab Alfred Tarski T-skeemi muudetud kujul – näiteks öelda, et «"P" on tõsi» on võrdne väitega «P». Teine redundantsiteooria variatsioon on võrreldamatu tõe liiasusteooria, mille Dorothy Grover, Joseph Camp ja Nuel Belnapti arendasid välja Frank P. Ramsey väidete viimistlemiseks. Nad väidavad, et näiteks «See on tõsi» öelduna vastusena lausele «Vihma sajab» on väljend, mis lihtsalt kordab teiste väljendite sisu. Alfred Tarski T-skeem Frank P. Ramsey Indrek Meos. "Indrek Meose veebikonspekt". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2017. "The Deflationary Theory of Truth". Stanford Encyclopedia of Philosophy. Le Morvan, Pierre (2004). ""Ramsey on Truth and Truth on Ramsey"" (PDF). British Journal for the History of Philosophy. Encyclopedia of Philosophy, Supp., "Truth", auth:Michael Williams, p572-573 (Macmillan, 1996) Eesti Keel Instituudi filosoofia sõnaraamat
Kosovo vilajett

Kosovo vilajett oli Osmanite riigi ajalooline 1. järgu haldusüksus (vilajett ehk provints) Balkani poolsaarel aastatel 1877–1913, mis hõlmas tänapäevase Kosovo Vabariigi territooriumi ja ka Põhja-Makedoonia Vabariigi loodeosa. Tänase Serbia ja Montenegro vaheline ajalooline piirkond Raška oli de jure Osmanite kontrolli all. Aastatel 1878–1909 okupeeris sandžakki de facto Austria-Ungari keisririik, nagu sätestas Berliini lepingu artikkel 25. Vilajett etendas oma rolli Osmanite ühiskonna näilise mikrokosmosena. Selle piirides olid kaasatud erinevate rahvaste ja nende religioonide rühmad: albaanlased, bosnialased, serblased; nii moslemid kui kristlased (katoliiklased või õigeusklikud). Provints oli tuntud oma käsitööliste ja Osmanite arhitektuuri rakendavate linnade nagu İpek (tänapäevane Pejë) poolest. Üsküb (Skopje) tegutses provintsi pealinnana, samas ka basaarina Osmanite impeeriumi keskuse Kostantiniyye ja selle Euroopa provintside vahel. Üsküb oli 32 000 elanikuga provintsi suurim linn, sellele järgnes Prizren 30 000 elanikuga. Prizrenis asutati ametlikult 10. juunil 1878 albaania rahva õiguste kaitseks Prizreni liiga, mis 1881. aastal sultani käsul vägivaldselt lõpetati. 1910. aastal sündis Üskübis ja sealsamas ka ristiti kosovoalbaania päritolu roomakatoliku pühak ema Teresa, ta liitus 18-aastaselt Iirimaa pealinnas nunnaorduga ning temast kujunes hiljem misjonär Briti Indias. Kosovo Vabariik Teaching Modern Southeast European History Alternative Educational Materials, p. 26
Sandžakk

Sandžakk (osmanitürgi keeles سنجاق‎, türgi keeles Sancak) oli Osmanite riigi 2. järgu haldusüksus. Vilajett
Vorwerkeri kalmistu

Vorwerkeri kalmistu (saksa keeles Vorwerker Friedhof) on kalmistu Saksamaal Lübeckis. See on Lübecki kuuest kalmistust suurim. Kalmistu pindala on 53 ha. Kalmistul on sektsioonid eri rahvuste esindajatele, kes hukkusid Esimese ja Teise maailmasõja ajal. Sektsioon on ka eestlastele: Lübecki eestlaste mälestusmärk.
Kehtetu argument

Kehtetu argument on mis tahes kirjalik või suuline tekst või ka tegu, millel puudub antud momendil piisav loogiline seos eesoleva argumentatsiooni lahendi mõjutamiseks.
Vaino (perekonnanimi)

Vaino on eesti perekonnanimi. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vaino 243 mehel ja 308 naisel. Perekonnanimede levikult on Vaino meeste seas 208. kohal ja naiste seas 171. kohal. Nimi on levinuim Põlva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 17,89. Anton Vaino, Venemaa diplomaat ja riigiametnik (1972–) Ilmar Vaino, eesti ajakirjanik ja karikaturist (1934–1997) Joonas Vaino, eesti korvpallur (1992–) Karl Vaino, ENSV poliitik (1923–) Maarja Vaino, eesti kirjandusteadlane (1976–) Margo Vaino, eesti ajakirjanik (1960–) Urmas Vaino, eesti kunstnik ja galerist (1960–) Urmas Vaino, eesti ajakirjanik (1974–) https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/VAINO[alaline kõdulink]
Roderick Rijnders

Roderick Rijnders (täisnimega Roderick Falesca Renée Trygvae Rijnders; 1. märts 1941 – 15. jaanuar 2018) oli Hollandi sõudja. Rijnders võitis 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos roolijaga kahepaadil hõbemedali. Roderick Rijnders veebisaidil Olympedia (inglise)
Asamoah Gyan

Asamoah Gyan (sündinud 22. novembril 1985 Accras) on Ghana jalgpallur, ründaja. Ta mängib Türgi kõrgliiga klubis Kayserispor. Gyan on Ghana rahvuskoondise rekordinternatsionaal ja kõigi aegade suurim väravakütt. Debüüdi Ghana rahvuskoondises tegi Gyan 19. novembril 2003 mängus Somaaliaga, kus lõi koondises ka oma esimese värava. 2004. aastal kuulus ta Ghana olümpiakoondisse, ent alagrupist edasi ei pääsetud. 2006. aasta maailmameistrivõistlustel lõi Gyan mängus Tšehhiga, mille Ghana võitis 2:0, avavärava 68 sekundit pärast avavilet. See oli turniiri kiireim ja Ghana kõigi aegade esimene värav maailmameistrivõistlustel. Kaheksandikfinaalis Brasiiliaga teenis ta 86. minutil sukeldumise eest teise kollase kaardi ja pidi mängust lahkuma. 2010. aasta maailmameistrivõistlustel lõi Gyan mängus Serbiaga 84. minutil penaltist 1:0 võiduvärava. Ka mängus Austraaliaga lõi ta käega mängu eest määratud penalti sisse. Kaheksandikfinaalis USA-ga lõi Gyan lisaajal, mängu 93. minutil otsustava 2:1 värava. Veerandfinaalis Uruguay vastu ei suutnud ta seisul 1:1 käega mängu eest määratud penaltit realiseerida. Lisaajale järgnenud penaltiseerias lõi ta oma löögi väravasse, kuid Ghana kaotas teiste mängijate eksimuste tõttu kohtumise 2:4. Gyan on alates 2012. aastast Ghana meeskonna kapten. 2012. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste poolfinaalis tõrjus Sambia väravavaht mängu algusel Gyani penalti ja Ghana meeskond kaotas 0:1. 2014. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Saksamaale ja tõusis Roger Milla kõrvale viie maailmameistrivõistluste väravaga. Viimases alagrupimängus lõi ta värava Portugalile ja sai sellega maailmameistrivõistlustel enim väravaid löönud Aafrika mängijaks. Samuti on ta esimene ja seni ainus Aafrika mängija, kes on löönud värava kolmedel erinevatel maailmameistrivõistlustel. 2015. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel lõi ta teises alagrupimängus värava Alžeeriale. 2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste teises alagrupimängus 21. jaanuaril lõi ta värava Malile. Al Ain FC UAE Pro League: 2011–12, 2012–13, 2014–15 UAE President's Cup: 2013–14 Arabian Gulf Super Cup: 2012 Asamoah Gyan on 186 cm pikk ja kaalub 77 kg. Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel "Germany vs Ghana". BBC. 22. juuni 2014. Kasutatud 6.02.2015 "Portugal 2-1 Ghana". BBC. 26. juuni 2014. Kasutatud 6.02.2015 "Ghana 1-0 Algeria". BBC. Kasutatud 5.02.2015  Asamoah Gyan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Dunkerque

"Dunkirk" suunab siia. 2017. aasta filmi kohta vaata artiklit Dunkirk (film 2017). Dunkerque (hollandi Duinkerke(n), inglise Dunkirk) on sadamalinn Prantsusmaal Nordi departemangus, Dunkerque'i ringkonna keskus. Dunkerque'i kohal oli juba 7. sajandil kaluriküla. Strateegilise asukoha tõttu arenes küla kiiresti. 960. aastal rajati linnamüür. 10. sajandil ehitati ka kirik, mille järgi küla sai nime (lääneflaami Duinkerk 'luitekirik'). 1233. aastal esimene raekoda. Dunkerque'i elanike põhitegevusalaks oli heeringa- ja tursapüük. Linn on olnud Flandria, Burgundia, Hispaania Madalmaade ja Inglismaa valduses. 1662. aastal müüs Charles II linna Louis IV-le. Viimane ehitas sinna kuningriigi suurima sõjasadama. Teise maailmasõja ajal evakueeriti operatsiooni Dynamo käigus sakslaste piiramisrõngast Dunkerque'i kaudu Inglismaale 338 226 liitlasvägede sõdurit. Winston Churchill nimetas seda Dunkerque'i imeks. Dunkerque'i sadam on kaubamahtude poolest Prantsusmaa sadamatest kolmandal kohal. Populations légales 2021  Dunkerque – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linna koduleht
Prizreni liiga

Albaania rahva õiguste kaitse liiga (albaania keeles Lidhja për mbrojtjen e të drejtave te kombit Shqittar) oli Albaania poliitiline organisatsioon, mis asutati 5. jaanuaril 1877. Liiga alustas ametlikult tegevust Prizreni vanalinnas 10. juunil 1878. Linn asus tollal Osmanite riigi territooriumil Kosovo vilajetis. Liiga alustas reformiprogrammi, mis koondas tähelepanu viiele olulisele punktile: Serbia, Montenegro ja Kreeka ekspansiivsete ambitsioonide poolt vaidlustatud maade kaitsmisele; autonoomse "suurprovintsi" loomisele, mis ühendaks Kosovo, Monastiri, Janina ja Scutari vilajetti; Albaania rahuaja sõjaväeteenistuse rajamisele; riiklikele koolidele loa saamisele, mis annaksid haridust ladina tähestikuga albaania keeles; nelja provintsi rahanduse kontrollimisele. Autonoomsuse liikumisest ajendatuna keeldus liiga lõpuks Osmanite riigi võimu tunnistamast ning otsis võimalust täielikuks eraldumiseks Kõrgist Väravast (Kostantiniyyes asunud keskvõim). Sultan seevastu, seistes silmitsi kasvava rahvusvahelise survega "lepitada" tulekindlat Albaaniat, saatis sinna oma armee (umbes 10 000 meest). See lõpetas komandör Dervish Pasha juhtimisel vägivaldselt liiga tegevuse 1881. aasta aprillis. Liiga juhid koos perekondadega kas tapeti või arreteeriti ja küüditati. Kosovo albaanlased Prizren
Roberts Ancāns

Roberts Ancāns (11. november 1919 Latgale, Ludza maakond – 1. jaanuar 1982 New York) oli Läti Leegioni ohvitser (Obersturmführer). Ta oli Raudristi Rüütliristi kavaler. Ta sündis aastal 1919 Latgalees Ludza maakonnas Tilža vallas. Ta õppis vendade Skrindade algkoolis, seejärel ühe aasta Aglonas gümnaasiumis ja lõpetas aastal 1938 Kārsavas gümnaasiumi. Sama aasta sügisel alustas ta õpinguid Läti Ülikooli majandusteaduskonnas.
Prantsusmaa näitlejate loend

Isabelle Adjani Fanny Ardant Brigitte Bardot Marianne Basler Jean-Paul Belmondo Sarah Bernhardt Dominique Blanc Rosa Bonheur Liina Brunelle Marion Cotillard Danielle Darrieux André Deed Catherine Deneuve Caroline Ducey Claude Duneton Michel Galabru Annie Girardot Juliette Gréco Robert Hossein Jacques Insermini Louis Jourdan Fabrice Luchini Jean-Claude Mourlevat Vanessa Paradis Gérard Philipe Roman Polański Samy Naceri Jacques Tati Sylvie Testud Marie Trintignant Ernst Umhauer Marina Vlady Catherine Wilkening