laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jaosvara

Jaosvara (inglise shareware) on arvutiprogramm, mida tohib vabalt jaotada. Programm on vabaks kasutamiseks teatud arvu päevade (harilikult 15 või 30 päeva) jooksul või saab seda vabalt käivitada teatud arv kordi. Pärast sellise "testimisperioodi" lõppemist tuleb programm selle loojalt teatud summa eest osta või arvutist kustutada. Mitmed jaosvara programmid töötavad ka pärast testperioodi, mistõttu kasutatakse seda sageli kurjasti ära. Avalik tarkvara Vabavara Riim, Andrus. Interneti käsiraamat 2002. Tarkvara liigitus (arhiiviversioon)
Neftejugansk

Neftejugansk on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas, Neftejuganski rajooni keskus. Asub Obi jõe ääres. Neftejugansk on asutatud 1961. aastal naftamaardla juurde. Linnaõigused sai 1967. aastal. Peamine tööstusharu on nafta- ja gaasitööstus. Linnas tegutsev endine Jukose tütarettevõte Juganskneftegaz kuulub nüüd Rosneftile. Q126684906
Rahvalaul

Rahvalaul (saksa keeles Volkslied) on seotud kõnes rahvaluuleteos, mida esitatakse lauldes või laulvalt kõneledes ehk retsiteerides. Rahvalaulu muusikaline meloodia on rahvaviis. Hugo Riemanni (1882) järgi on rahvalaul "laul, mis on sündinud rahva hulgas (st mille teksti ja muusika autor ei ole teada) või laul, mis on läinud üle rahva suhu või laul, mis on loodud 'rahvalikuna', see tähendab meloodia ja harmoonia poolest lihtsana („ein Lied, das im Volk entstanden ist (d. h. dessen Dichter und Komponist nicht mehr bekannt sind), oder eins, das in Volksmund übergegangen ist, oder endlich eins, das ‚volksmäßig‘, d. h. schlicht und leichtfaßlich in Melodie und Harmonie, komponiert ist“). Alfred Götze meelest on rahvalaul laul, mis "laulutraditsiooni aluskihti kuuluvana on kultuurrahva mälus kujunenud loomulikul teel nii pika aja jooksul, et keegi, kes seda laulab, ei oma mingit isiklikku õigust selle stiilile, sõnadele või meloodiale." („im Gesang der Unterschicht eines Kulturvolks in längerer gedächtnismäßiger Überlieferung und in seinem Stil derart eingebürgert ist oder war, dass, wer es singt, vom individuellen Anrecht eines Urhebers an Wort und Weise nichts empfindet.“) Tom Kannmacheri tänapäevane definitsioon kõlab: "Rahvalaulud on sotsiaalse rühma liikmete mälus laialt levinud meediumid, mis on seotud traditsioonide, kultuuriperioodide, valitsevate oludega ja ei omanda kunagi kindlaid vorme, mida oleks võimalik dokumenteerida või materialiseerida". („Volkslieder sind im Gedächtnis der Mitglieder einer soziologischen Gruppe allgegenwärtige Medien, die den Strömungen von Tradition, Kulturepochen, Herrschaftsverhältnissen unterworfen sind und somit nie feste Formen annehmen, die man dokumentarisch oder materiell fassen könnte“.) Rootsi etnomusikoloog Ingrid Åkesson (2012: 77) iseloomustab rahvalaulu järgmiste tunnustega, mida võib leida erinevate maailma paikade traditsioonilises laulus, samuti klassikalises laulus väljaspool lääne muusikat, kuid leiab harva lääne kooli- või koorilaulus (Kalkun 2013: 24): rinnahääl; võrdlemisi madalad naishääled ja kõrged meeshääled; ei kasutata klassikalist vibraatot; hääle tekitamine suuõõne esiosas; lähenemine helikõrgusele alt- või ülaltpoolt; kõlavate konsonantide esiletoomine; eellööke esitatakse järgnevast helist eraldiseisvana. Eesti rahvalaul Saksa rahvalaul Võru rahvalaul Setu leelo Mari Kalkun 2013. PÄRIMUSE JA LOOMINGU SUHESTAMINE PÄRIMUSMUUSIKAÕPETUSES. Loomingulise magistrieksami kirjalik osa. Helsingi–Tallinn
Södermanlandi lään

Södermanlandi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis. Eskilstuna vald Fleni vald Gnesta vald Katrineholmi vald Nyköpingi vald Oxelösundi vald Strängnäsi vald Trosa vald Vingåkeri vald Södermanland Q129406980
Seitsmes taevas

"Seitsmes taevas" (varem "Seitsmendas taevas", originaalpealkirjaga "7th Heaven") on USA telesari Camdenite perekonnast. Perekonda kuuluvad: Eric Camden, Annie Camden, Matt Camden, Mary Camden, Simon Camden, Lucy Camden-Kinkirk, Ruthie Camden ning kaksikud Sam ja David Camden. "Seitsmes taevas" koosneb 11 hooajast ning sarja esimesed jaod said valmis 1997. aastal. Sarja autor ja looja on Brenda Hampton. Eestis näitasid sarja TV1 ja TV3. Eric Camden – Stephen Collins Annie Camden – Catherine Hicks Matt Camden – Barry Watson Mary Camden – Jessica Biel Simon Camden – David Gallagher Lucy Camden-Kinkirk – Beverley Mitchell Ruthie Camden – Mackenzie Rosman kaksikud Sam ja David Camden – Nikolas Brino ja Lorenzo Brino
Soojuspilt

Soojuspilt on termofoto esemelt kiirgunud või peegeldunud soojusest. Saadud tuletis muudetakse termokaameras meile nähtavaks kujutisteks, piltideks. Termopilt on analoog meie poolt nähtavatele esemetele (objektidele) ja nende esemete visualisatsioon temperatuuri(de) erinevustest. Soojuspildistamine ehk termograafia põhineb esemelt (objektilt) kiirgunud infrapunase kiirguse inimsilmale nähtavaks tegemises. Termokaamera  Infrapunafotograafia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ülo Krigul

Ülo Krigul (sündinud 7. novembril 1978) on eesti helilooja. Ta õppis Nõmme Muusikakoolis viiulit. 1997. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakeskkoolis kompositsiooni ja kaugõppes tuuba eriala. 1997. aastal jätkas ta õpinguid Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias kompositsiooni erialal 2001. aastani Raimo Kangro, alates 2001. aastast René Eespere ja hiljem Tõnu Kõrvitsa juhendusel. 2004. ja 2005. aastal täiendas Krigul end Viini Muusika ja Kaunite Kunstide Ülikoolis professor Detlev Müller-Siemensi juures ja 2006. lõpetas ta juhendaja Tõnu Kõrvitsa käe all Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistrikraadiga. Ülo Krigul on ka muusikaorganisaator: ta on asutanud Eesti Muusikaakadeemia sügisfestivali, aastatel 2004-2014 oli ta koos Timo Steineriga iga-aastaste Eesti muusika päevade kunstiline juht ja produtsent. Ülo Krigul on mänginud klahvpille mitmes džäss- ja rokkansamblis (näiteks The Sun) ja tegutsenud arranžeerijana. Samuti on ta mänginud bluusiansamblis Compromise Blue. Krigul on esitanud sümfooniat, elektroakustilisi installatsioone, teatri- ja filmimuusikat. Ülo Kriguli loomingut on ette kantud uue muusika festivalidel Eestis ning kontsertidel Saksamaal Berliini Kontserdimajas, Austrias Viini Muusikaühingus, Tšehhis, Lätis, Ukrainas, Soomes Helsingi Finlandia-talos, Portugalis Gulbenkiani Kunstide Keskuses jm. Orkestriteos "JenZeits" pälvis Berliini muusikafestivalil young.euro.classic 2005 auhinna Europäische Komponistenpreis 2005. Teos kõlas maailmaesiettekandes 9. augustil 2005 Berliini Kontserdimajas Eesti Muusikaakadeemia Sümfooniaorkestri esituses Paul Mägi dirigeerimisel. 54. rahvusvahelisel heliloojate rostrumil Pariisis võitis "JenZeits" alla 30aastaste heliloojate teoste hulgas esikoha. Krigul resideeris 2019. aastal Eesti Filharmoonia Kammerkoori juures. Samal aastal avaldas ta Eesti Filharmoonia Kammerkoori tellimusel kaks uut lugu: „And the sea arose“ ja a cappella uudisteos. 2006 – Heino Elleri nimeline muusikapreemia 2006 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Timo Steineriga, festivali Eesti Muusika Päevad korraldamise ja Eesti nüüdismuusika propageerimise eest) 2007 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (edukas loominguline aasta) 2007 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Mart Tanieli, Veiko Õunpuu ja Katrin Kissaga (aasta filmi "Sügisball" loominguline kollektiiv)) 2011 – stipendium "Ela ja sära" 2013 – Eesti Muusika Päevade preemia ("Luigeluulinn") 2014 – Monaco Prints Pierre’i Fondi muusikapreemia 2016 – rahvusvahelisel heliloojate rostrumil Poolas Wrocławis II koht loo „Vesi ise“ eest 2016 – Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (särava ja žanriliselt mitmekülgse loomingu eest) 2021 – Lepo Sumera nimeline heliloomingu preemia Postimehe kultuuritoimetus (21. aprill 2019, 13:29). "Eesti Filharmoonia Kammerkoori juures resideeriv helilooja on Ülo Krigul". Postimees. Postimees Grupp. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. aprill 2019. European Composer Award[alaline kõdulink] Mart Niineste. Ülo Krigul: ka muusikas on küsimus õiges doosis. Eesti Päevaleht, 26. juuni 2010
Laagri (Tallinn)

Laagri on asum Tallinnas Nõmme linnaosas. Asum piirneb Pääsküla asumi ja Saue vallaga. Laagri asumi lõunapiiril kulgeb Pääsküla jõgi, mis lahutab asumit Laagri alevikust. Asumi pindala on 0,41 km2. Laagri asum on saanud nime selle järgi, et asumi territooriumil asus I maailmasõja ja Vabadussõja ajal vangilaager ning 1920. aastatel sõjaväelaager. Laagri oli kunagi osa Pääskülast, kuid vangilaagri ja hiljem sõjaväelaagri tekkimine tõrjus Pääsküla nime kõrvale. Sõjaväelaste transpordi paremaks korraldamiseks avati Laagris 1932. aastal raudteepeatus. Peatus asus Pääsküla jõest lõuna pool ning kujutas endast tüüpilist teivasjaama "piletimüügiga vagunis". 1957. aastal otsustas Eesti NSV põllumajandusministeerium luua Laagrisse individuaalelamute elamurajooni. Tol ajal kuulusid Laagri alad Tuleviku kolhoosile, mis tähendas, et krundi suurus võis olla 1200 m2 (linnas 600 m2). 1958. aastal puhastati maa võsast, loodi tänavavõrgu planeering, märgiti maha trassid jne. Kuna Laagri maa oli soostunud, tuli seda kuivendada, milleks loodi üle 10 kilomeetri drenaaži. Laagri maa-ala jaotati 151 krundiks, mille arv vähenes hiljem 109-le. Laagrisse lisandusid mõned korterelamud, 1962. aastal ehitati kauplus. 1958. aastal rajati raudteepeatusse perroon ja piletimüügiruum. Laagri asumi need alad, mis jäid Pääsküla jõest põhja poole, liideti Tallinnaga 1968. aastal. Jõest lõuna pool olev osa jäi Harju rajooni osaks. 2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68aastased 10–19%. Eestlaste osakaal oli 80–100%. Laagri asumis on järgmised tänavad: Männimetsa tee, Arukaskede puiestee, Sookaskede puiestee, Kaskede puiestee, Pajude puiestee, Lehiste puiestee, Pärnade puiestee, Paplite puiestee, Saarvahtra puiestee, Tammede puiestee ja Põdra tänav. Vana-Pääsküla Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011, lk 153 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012, lk 155 Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016, lk 37-38
Prikaas

Prikaas (vene keeles приказ) oli haldusasutus Tsaari-Venemaal. Prikaasid tekkisid 16. sajandil, moodustades Vene riigi administratiivaparaadi põhiosa. Romanovite valitsemisaja alguses oli neid 22, 17. sajandi keskel aga juba üle 40. Nende asutamisel puudus kindel süsteem. Enamik oli loodud eri valitsemisharude järgi, ühe osa moodustasid territoriaalsed prikaasid, teised olid asutatud mingi kindla ülesande lahendamiseks. Mõne valitsemisharuga tegeles mitu prikaasi.
Upplands-Bro vald

Upplands-Bro vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis. Ta asub Stockholmist loodes Mälareni põhjakaldal. Vald moodustati 1952. aastal viie Uppsala lääni maaomavalitsuse ühendamise teel. Stockholmi lääni kuulub Upplands-Bro vald 1971. aastast. Valla suurimad asulad on Kungsängen (7500 inimest), Bro (6200) ja Brunna (4000). Bro Hof Slott Golf Club Bro jaamahoone Kungsängeni kiriku kellatorn Låssa kirik Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 Valla koduleht
Upplands Väsby vald

Upplands Väsby vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis. Ta asub Stockholmist põhjas. Lisaks keskasulale on vallas 500 elanikuga asula Löwenströmska lasarettet. Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 Valla koduleht
Värmdö vald

Värmdö vald on vald Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis. See asub Stockholmist idas. Vald hõlmab umbes 24 000 saart, millest suurimad on Värmdö (osa sellest kuulub Nacka valda), Svartsö, Möja, Runmarö, Sandhamn ja Nämdö. Munkmora Q129406980 Valla koduleht
Kungsängen

Kungsängen on tiheasustusega paikkond Rootsis, Stockholmi eeslinn, Upplands-Bro valla halduskeskus. Asub Mälareni ääres Stockholmist loodes. 2005. aastal elas Kungsängenis umbes 7400 inimest. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Kungsbacka

Kungsbacka on tiheasustusega paikkond Rootsis Hallandi läänis, Kungsbacka valla keskus. 1846. aastal hävis linn tulekahjus. Aastal 2005 oli tiheasustusega paikkonnas 17 800 elanikku. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Helivõimsus

Helivõimsus väljendab mehaanilist energiat (helienergiat), mis läbib 1 sekundi kestel ristsuunas pinda suurusega A: P ak = I ⋅ A = p ⋅ v ⋅ A , {\displaystyle P_{\text{ak}}=I\cdot A=p\cdot v\cdot A,} kus Pak – helivõimsus ehk akustiline võimsus vattides (W) I – heliintensiivsus (W/m2) A – pindala (m2) p – helirõhk (Pa) v – helikiirus (m/s) Helivõimsus Pak kasvab võrdeliselt helirõhu p ruuduga: Pak ~ p2. Helivõimsuse tase Pak on suhteline helivõimsus, mis määratakse detsibellides (dB) kuuldeläve helivõimsuse P0 suhtes: L Pak = 10 lg ⁡ ( P ak P 0 ) d B , {\displaystyle L_{\text{Pak}}=10\lg \left({\frac {P_{\text{ak}}}{P_{0}}}\right)\,\mathrm {dB} ,} kus P0 = 10−12 W = 1 pW. Schallgrößen und ihre Pegel
RSA

RSA võib tähendada järgnevat: RSA on šifreerimisalgoritm. RSA (varem Royal Sun Alliance) on üks maailma suuremaid kindlustusseltse. RSA on Kuningliku Šoti Akadeemia (Royal Scottish Academy) nime lühend. RSA on Briti kunsti-, tööstus- ja kaubandusseltsi Royal Society of Arts nime lühend. RSA on Lõuna-Aafrika Vabariigi ROK-i ja FIFA maakood.
Carlo Ginzburg

Carlo Ginzburg [k'arlo g'intspurg] (sündinud 15. aprillil 1939 Torinos) on juudi päritolu Itaalia ajaloolane, üks mikroajaloo kui uurimissuuna algatajaid. Ta on Leone Ginzburgi ja Natalia Ginzburgi poeg. Ta oli 1970–1988 Bologna ülikooli professor ja hiljem California Ülikooli Los Angeleses professor. Ginzburg on uurinud peamiselt rahvakultuuri, eriti nõiakunsti, religiooni ja maagia käsitust selles. Tema kuulsaim teos on "Juust ja vaglad: ühe 16. sajandi möldri maailm" (see ilmus eesti keeles 2000. aastal, kirjastus Varrak), mis käsitleb ketserina süüdi mõistetud möldri Menocchio religioosseid arusaamu ning mida on peetud ka esimeseks mikroajaloo teoseks. Ta on uurinud 16. ja 17. sajandi Itaaliat, religioosseid teisitimõtlejaid, nõiaprotsesse, ikonograafiat ja historiograafiat. Ta on kirjutanud metodoloogilisi ja ajalooteoreetilisi töid, kus ta on püüdnud ühendada kunstiajalugu (Giovanni Morelli), kriminoloogiat (Sherlock Holmes) ja psühhoanalüüsi (Sigmund Freud), ning lahendada ratsionalismi ja irratsionalismi vastuolu. Seoses nõiaprotsessidega on ta rääkinud Euroopa šamanismist. Raamatuga "Il giudice e lo storico" püüdis ta edutult saavutada Adriano Sofrile omistatud mõrva uut uurimist ning üldisemalt võrdles ajaloolase ja kohtuniku tööd. Carlo Ginzburg käis Eestis 2014. aasta septembris, esinedes loengutega Tallinnas ja Tartus. 2010 – Balzani auhind 2013 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks I benandanti. Ricerche sulla stregoneria e sui culti agrari tra Cinquecento e Seicento, Einaudi, 1966, uustrükid 1972, 2002 Il formaggio e i vermi. Il cosmo di un mugnaio del Cinquecento, Einaudi, 1976, uustrükid 1999, 2009 (eesti keeles Juust ja vaglad, 2000 Il giudice e lo storico. Considerazioni in margine al processo Sofri, Einaudi, 1991, uustrükk Feltrinelli, 2006 Juust ja vaglad: ühe 16. sajandi möldri maailm. Tallinn: Varrak, 2000. Ajalugu, retoorika, tõendus. Tuna 4/2003, lk 100–118. Ükski saar pole saar: Neli pilguheitu inglise kirjandusele globaalsest vaatenurgast. Inglise keelest tõlkinud Aet Varik, intervjuu autoriga Marek Tamm. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2014. Garlo Ginzburgi esinemine Tartus 24. sept. 2014 Marek Tamm, "Carlo Ginzburg ja praktiline ajalooteooria". Tuna 4/2003, lk 119–122.
Menocchio

Menocchio, kodanikunimega Domenico Scandella, (umbes 1532 – 1599) oli Friuli mölder, kes on tuntuks saanud itaalia ajaloolase Carlo Ginzburgi raamatu "Juust ja vaglad" peategelasena. Menocchio elust ja usulistest tõekspidamistest on teada tänu inkvisitsiooniprotokollidele, ta oli kahel korral inkvisitsioonikohtu ees: 1583. ja 1599. aastal. Tegu oli oma aja kohta haritud mehega, sest ta oskas nii lugeda kui ka kirjutada, samuti oli ta loonud originaalse maailma- ja usunägemuse, mistõttu ta katoliku kiriku huviorbiiti sattuski. Tema arusaamades segunesid raamatutest loetu ning sajanditevanune talurahvakultuur, mis andsid tulemuseks maailmapildi, kus kristlikel dogmadel kuigivõrd kohta polnud, ka tema käsitlus Jumalast oli tunduvalt erinev kiriku omast. Memnocchio ei hoidnud oma arusaamu ainult enda teada, vaid püüdis neid laiemalt levitada, kuid kohalik preester kaebas tema tegevuse peale inkvisitsioonile. Kohtus püüdis Menocchio oma seisukohti innukalt põhjendada ja kaitsta, mistõttu teda nimetati kohtuotsuses isegi peaketseriks. Et parajasti oli käimas vastureformatsioon ning kiriku ametlikust doktriinist kõrvalekaldujaid karistati karmilt, mõisteti Menocchio 1584. aastal eluks ajaks vangi. 1586. aastal vabastati ta siiski tema pere palvete tõttu ning järgnevalt püüdis ta hoida madalamat profiili. Siiski kippus ta endiselt inimestega usuküsimuste üle vaidlema ning 1599. aastal, pärast korduvaid kaebusi, pidi ta taas inkvisitsioonikohtu ette tulema. Seekord püüdis ta väita, et ei usu enam oma endisi tõekspidamisi, kuid kohus otsustas, et ta on oma arusaamadele siiski kindlaks jäänud ning on endiselt ketser. Menocchio kohtuasi jõudis isegi paavst Clemens VIII-ni, kes käskis ta hukata.
URS

URS on lühend: Nõukogude Liidu maakood, mida kasutas Rahvusvaheline Olümpiakomitee Université Robert Schuman, ülikool Strasbourgis URS Corporation, endine ettevõte
Smoljatškovo

Smoljatškovo on Peterburi haldusalasse kuuluv alev Soome lahe põhjakaldal, mis kuulub Kurortnõi rajooni. Smoljatškovo on läänepoolseim Peterburi osa, asub kesklinnast 70–74 km kaugusel.
Harold I

Harold I ehk Harold Harefoot (Harold Jänesjalg; umbes 1015 – 17. märts 1040) oli Inglismaa kuningas aastatel 1035–1040. Harold oli tõenäoliselt Knud Suure sohipoeg, kes valiti mõnete inglise ülikute poolt pärast Knudi surma Inglismaa kuningaks. Siiski toetasid mitmed olulised tegelased, näiteks Wessexi krahv Godwin ja Canterbury peapiiskop, seaduslikku troonipärijat Hardeknudi. Lisaks ähvardas Haroldit Ethelred II poegade Alfred Æthelingi ja Edwardi invasioon, ent selle suutis ta 1036. aastal just Godwini abiga tõrjuda (viimane ei saanud lubada skandinaavia päritolu dünastia kukutamist). 1037. aastaks oli Harold oma võimu Inglismaal kindlustanud, samas kui Hardeknud pidi tegelema probleemidega Taanis, kus oli karta Norra kuninga Magnus I ja Rootsi kuninga Anund Jakobi sissetungi. 1040. aastaks oli Hardeknud asjad Taanis aga korda ajanud ning tungis seejärel suure väe eesotsas Inglismaale. Harold suri aga mõni päev enne tema sissetungi ning võidukas Hardeknud lasi ta laiba välja kaevata, pea maha lüüa ning sohu visata. Hiljem maeti Harold siiski taas kiriklikult maha.
Erik I

Erik I nime all on tuntud mitu valitsejat: Erik I oli Norra kuningas Erik I oli Taani kuningas Erik II Erik III Erik VI Erik VII
Erik II

Erik II nime all on tuntud mitu monarhi: Erik II oli Norra kuningas Erik II oli Taani kuningas Erik II oli Sønderjyllandi hertsog Erik I Erik III Erik VI Erik VII
Erik III

Erik III nime all võib olla tuntud mitu valitsejat: Erik III oli Taani kuningas Norra kuningas Erik III oli Erik Pommerist Rootsi kuningas Erik Eriksson nimetas end ise Erik III-ks. Erik I Erik II Erik VI Erik VII
Erik VI

Erik VI nime all on tuntud mitu monarhi: Erik Võidukas oli esimene sellenimeline reaalselt teadaolev Rootsi kuningas Erik VI oli Taani kuningas Erik I Erik II Erik III Erik VII
Erik VII

Erik VII nime all võib olla tuntud mitu monarhi: Erik VII oli Rootsi kuningas Taani kuningas Erik VII oli Erik Pommerist Erik I Erik II Erik III Erik VI
UAE

UAE on lühend: Araabia Ühendemiraatide maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee programm UAE (UNIX Amiga Emulator)
Ballangen

Ballangen (põhjasaami Bálak) on asula Norras Nordlandi maakonnas Narviki vallas. Kuni 2020. aastani oli see Ballangeni valla keskus. 2008. aastal oli elanike arv 1000. Tettsteders befolkning og areal Tettsteders befolkning og areal
Abdullah Tammi

Abdullah Tammi (varasema nimega Risto Olavi Tammi, sündinud 11. juulil 1949 Paimios) on soome usutegelane ja endine ettevõtja. Ta on Soome Islamipartei asutaja. Ta on elanud Eestis ja oskab eesti keelt. Tammi oli aastakümneid Nõukogude Liidu julgeolekukomitee KGB agent, keda koolitati ebaseaduslikult okupeeritud Eestis Tallinna lähedal. Soome islamipartei asutaja igatseb Eestisse[alaline kõdulink] "Soome Islamipartei juht tunnistas üles KGB kasuks nuhkimise". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2010. Vaadatud 18. juunil 2008. Julkaistu 03.11.2008. Päivitetty 22.11.2011, Jukka Lindfors, Abdullah Tammi KGB:n agenttina, yle.fi Evelin Kaldoja. Soome islamipartei asutaja igatseb Eestisse Postimees.ee, 28. september 2007 Soome Islamipartei juht tunnistas üles KGB kasuks nuhkimise 18. juuni 2008 Soome Islamipartei juht tunnistas üles KGB kasuks nuhkimise 18. juuni 2008
Männimetsa tee

Männimetsa tee on tänava nimi mitmes Eesti asulas: Männimetsa tee, tänav Aruküla alevikus Raasiku vallas Männimetsa tee, tänav Järveküla külas Rae vallas Männimetsa tee, tänav Laadi külas Häädemeeste vallas Männimetsa tee, tänav Laagri alevikus Saue vallas Männimetsa tee, tänav Pärnus Männimetsa tee, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis Männimetsa tee, tänav Tammiste külas Tori vallas Männimetsa tee, tänav Tartus Ihaste linnaosas Männimetsa tee, tänav Urge külas Kohila vallas Männimetsa tee, tänav Vääna-Jõesuu külas Harku vallas Männimetsa tänav (täpsustus) Männimetsa põik, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas
Männimetsa

Eestis on mitu kohta, mis kannavad Männimetsa nime: Männimetsa põik Männimetsa tee Männimetsa tänav Männimetsad
Männimetsa tee (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Männimetsa tee on kohalik tee (tänav) Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis. Tänav saab alguse Pajude puiesteelt ning kulgeb ligikaudu edela suunas, ristudes Paplite puiestee ja Kaskede puiesteega. Väljaspool linna jätkub samanimeline Saue valla kohalik tee Laagri alevikus. Tallinnast Laagrisse ulatub samanimeline aadressiobjekt (liikluspind), mis kattub mõlema kohaliku teega. Männimetsa tee ääres paiknevad põhiliselt eramud, ka kortermajad. Osa tänavast kuulub Veskimöldre elamurajooni. Männimetsa tee Tallinna osa on Tallinna Pääsküla Kooli ja Tallinna Kivimäe Põhikooli teeninduspiirkonnas. Läbi Männimetsa tee kulgeb liinitaksoliini nr 224 marsruut. Männimetsa tee sai nime 4. septembril 1970. Männimetsa tee 44 on Sae tänava nurgal asetsev kolmekorruseline korterelamu. Majas on 15 korterit. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 81
Dunckerstraße

Dunkerstraße on tänav Berliinis Prenzlauer Bergi linnaosas. Tänav on nime saanud kommunaalpoliitiku Hermann Carl Rudolf Dunckeri järgi. Heinrich Schliemanni gümnaasium Heinrich Schliemanni gümnaasiumi hoone Foto ja plaan Interaktiivne plaan
Thomas Brussig

Thomas Brussig (sündinud 19. detsembril 1965 Berliinis Saksamaal) on Ida-Saksa päritolu kirjanik. Tema tuntud romaan, mis on ilmunud ka eesti keeles, kannab pealkirja "Kangelased nagu meie". Thomas Brussigi koduleht
Upplands Väsby

Upplands Väsby on tiheasustusega paikkond Rootsis Upplandi maakonna Stockholmi läänis, Upplands Väsby valla keskus. Asula moodustab põhiosa vallast. Statistical database, Land area by localities, population and population density per sq. km. Every fifth year 1960 - 2015, vaadatud 1.11.2016. Census 1960