laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Taagepera sanatoorium

Taagepera sanatoorium oli tervishoiuasutus (sanatoorium) Valga maakonnas Taagepera külas Taagepera mõisa peahoones. Asutus tegutses 1922-2000 (teistel andmetel aastani 2002). Pärast mõisa võõrandamist kohandati hoone kopsusanatooriumiks. 1930. aastate lõpus valmis hoone lähedusse Alar Kotli projekti järgi uus funktsionalistlikus stiilis sanatooriumihoone. Taagepera tuberkuloosisanatooriumi (arhitektid Alar Kotli, Johannes Fuks, 1939-42; hoone valmis lõplikult 1947), raudbetoonkonstruktsioonide joonistel on ka Ado Johansoni allkirjad. Vaimuhaigla ja sanatoorium asusid hoones 1. juulini 2002. Aastast 2002 on hoone eravalduses ja alates 2003 tegutseb seal hotell koos restoraniga. "Taagepera loss ja park". Valgamaa Turism (via archive.org). 21. märts 2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. märts 2013. Vaadatud 28. septembril 2014. http://www.mois.ee/vilj/taagepera.shtml (vaadatud 08.11.2018) Carl-Dag Lige, Raudbetoonist puiduni: ehitusinsener Ado Johanson, lk 11
Lõuguti

Lõuguti, ka kolgispuu oli linavarte lahtimurdmise tööriist. See oli Euroopas üldtuntud, Eestis kasutati 19. sajandi II pooleni, mil ta asendati linamasinaga. Lõuguti koosnes kahel jalal kaldu asetsevast kuni 2 m pikkusest kahe sügava pikisoonega puutüvikust ja selle peal olevast hambulisest käepidemega kaanest. Saaremaal ja Põhja-Eestis kasutati ka horisontaalset, 3-4 jalal seisvat lõugutit. Kaas surus üles-alla liigutamisel tüvikule risti pandud linavarte luud linakiudude küljest lahti, seda nimetati lina lõugutamiseks. Peale lõugutamist eraldati kiud linaluudest ropsimõõgaga ropsides. Eesti etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Välja andnud Õie Ränk. Tallinn. 1995, lk 107. Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007, lk 154. Lõuguti, Eesti Põllumajandusmuuseum
Eda Tammelo

Eda Tammelo (neiupõlvenimega Eda Karp; 23. aprill 1947 – 16. oktoober 2012) oli eesti inglise filoloog, tõlkija ja Tartu Ülikooli inglise keele lektor. Tammelo lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) romaani-germaani filoloogia osakonna 1970. aastal ning kaitses Suurbritannias magistritöö inglise keele võõrkeelena õpetamise alal 1998. aastal. 1971. aastast töötas ta TRÜ võõrkeelte kateedris, hiljem TRÜ keelekeskuses. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid inglise keele kui võõrkeele õpetamise metoodika, autonoomse ja selveõppe võimalused traditsioonilistel kursustel ning kultuuridevaheline kommunikatsioon. Eda Tammelo oli abielus füüsik Risto Tammeloga. Nende lapsed on Eva Tammelo (sündinud 1978, pärast abiellumist Eva Kiisler) ja Runo Tammelo (sündinud 1981). Eda Tammelo. In memoriam Universitas Tartuensis, 10/2012
Sofia linna piirkond

Sofia linna piirkond ehk Sofia-grad (bulgaaria област София või област София (столица)) on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Hõlmab pealinna Sofia ja selle lähiümbruse alad. Piirkond jaguneb järgmisteks rajoonideks: Bankya Ilinden Iskǎr Izgrev Krasna poljana Krasno selo Kremikovci Lozenec Ljulin Mladost Nadežda Novi Iskǎr Oborište Ovča kupel Pančarevo Podujane Serdika Slatina Studentski Sredec Triadica Vǎzraždane Vitoša Vrǎbnica https://www.nsi.bg/bg/content/2975/%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5-%D0%BF%D0%BE-%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D0%BE%D0%B1%D1%89%D0%B8%D0%BD%D0%B8-%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%B5%D0%BD%D0%B5-%D0%B8-%D0%BF%D0%BE%D0%BB
Odendaalsrus

Odendaalsrus on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Matjhabengi vallas. Odendaalsrus on asutatud 1912. aastal. Linna lähedal avastati 1946. aastal kulla leiukoht. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Odendaalsrusi elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,1%, valgeid 6,1%, värvilisi 0,3%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 68,8%, koosa keelt 13,4%, afrikaani keelt 7,7%, tsvana keelt 2,5% ja teisi keeli 7,7%. About Odendaalsrus South Africa Travel https://census2011.adrianfrith.com/place/467004 https://census2011.adrianfrith.com/place/467005
Heilbron

Mitte segi ajada Saksamaa linnaga Heilbronn. Heilbron on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas Ngwathe vallas. Heilbron on asutatud 1873. aastal, linnaõigused sai 1890. aastal. 16. oktoobril 1836 toimus praeguse Heilbroni linna lähedal voortrekkerite ja ndebele hõimu vahel Vegkopi lahing. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Heilbroni elanikest mustanahalisi aafriklasi 88,2%, valgeid 5,6%, värvilisi 5,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 74,9% inimesi, afrikaani keelt 12,2%, suulu keelt 7,2%, koosa keelt 1,6% ja teisi keeli 4,1%. Heilbron Rural & Urban Exploration The Battle of Vechtkop (Vegkop), near present day Heilbron, FS, between the Voortrekkers and the Ndebele takes place. Kalipi at South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/477009 https://census2011.adrianfrith.com/place/477010 https://census2011.adrianfrith.com/place/477011
Tweeling

Tweeling on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas Mafube vallas. Tweeling on asutatud 1920. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tweelingi elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,9%, valgeid 3,8%, värvilisi 1,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 76,1% inimesi, suulu keelt 13,8%, afrikaani keelt 6,1%, viipekeelt 1,5% ja teisi keeli 2,6%. About Tweeling South Africa Travel https://census2011.adrianfrith.com/place/479008 https://census2011.adrianfrith.com/place/479009
Montana piirkond

Montana piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaaria loodeosas. Piirneb põhjas Rumeeniaga ja edelas Serbiaga. Piirkonnas on kaheksa vallasisest linna ning ta jaguneb järgmisteks valdadeks: https://www.nsi.bg/bg/content/2975/%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5-%D0%BF%D0%BE-%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D0%BE%D0%B1%D1%89%D0%B8%D0%BD%D0%B8-%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%B5%D0%BD%D0%B5-%D0%B8-%D0%BF%D0%BE%D0%BB Montana piirkonna koduleht
Mihhail Makarov (täpsustus)

Mihhail Makarov (vene keeles Михаил Макаров) võib olla: Mihhail Makarov (sündinud 1984) – saksa bobisõitja Mihhail Aleksejevitš Makarov (1827–1873) – vene arhitekt Mihhail Andrejevitš Makarov (1923–2002) – Nõukogude Liidu kangelane Mihhail Afanasjevitš Makarov (1917–2002) – Nõukogude Liidu kangelane Mihhail Varfolomejevitš Makarov (1915–1942) – Nõukogude luuraja Mihhail Georgijevitš Makarov (1922–2019) – Eesti Nõukogude filosoof Mihhail Grigorjevitš Makarov (1903–1972) – Nõukogude väejuht, kindralmajor Mihhail Kondratjevitš Makarov (1735–1813) – vene admiral, Revali eskaadri ülem, Riiginõukogu liige Mihhail Petrovitš Makarov (1881–1918) – bolševike hukatud vaimulik, keda austatakse märtrina Mihhail Nikolajevitš Makarov (1789–1847) – vene kirjanik Mihhail Olegovitš Makarov (1962–1988) – Nõukogude sarimõrval ja pedofiil
Koolitantsu Kompanii

Koolitantsu Kompanii on üle-eestiline noorte tantsukollektiiv. Kompanii eesmärk on koondada Eesti tantsukoolides õppivaid talendikaid tantsijaid. Nendele tantsijatele tutvustatakse tantsukunstniku elukutset ja koos koreograafidega luuakse tantsulavastusi. festival Koolitants http://tantsuagentuur.ee/category/etendustegevus/koolitantsu-kompanii/ (vaadatud 08.11.2018) Kompaniist Eesti Tantsuagentuuri kodulehel
Heategevusfond Diplomifilm

Heategevusfond Diplomifilm oli Eesti tudengifilmide filmitootmisettevõte. Koostöös Eesti Telefilmiga tootis see kaks filmi: "Külla tuli" (1997) "Libarebased ja kooljad" (1998). Heategevusfond Diplomifilm Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 08.11.2018) Heategevusfond Diplomifilm Eesti filmi andmebaasis
Pazardžiki piirkond

Pazardžiki piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Pazardžiki piirkonnas on 13 vallasisest linna ning ta jaguneb 12 vallaks: https://www.nsi.bg/bg/content/2975/%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5-%D0%BF%D0%BE-%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D0%BE%D0%B1%D1%89%D0%B8%D0%BD%D0%B8-%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%B5%D0%BD%D0%B5-%D0%B8-%D0%BF%D0%BE%D0%BB Pazardžiki piirkonna koduleht
Eesti Kaubakompanii

Eesti Kaubakompanii oli Eesti ettevõte, mis peaasjalikult tegutses Raplas. Ettevõte asutati 23. aprillil 1990. Ettevõtte president oli Toivo Kurmet. Detsembris 1991 kanti ettevõtte arvele panga eksituse tõttu Leedust summa suuruses 189 miljonit rubla. Kurmet kulutas saadud summad vahendustegevuseks, Rapla poolelioleva kultuurikeskuse ehituse rahastamiseks ja Raplasse filmilinnaku kavandamiseks. Kumbki tema arendusprojektidest ei saanud edukalt lõpule viidud. Kalle Kesküla, 189 miljoni rubla tehing, Meie Maa, 17. märts 2014 Kalle Kesküla, 189 miljoni rubla tehing, Meie Maa, 17. märts 2014
Aino Järvesoo Mälestusfond

Aino Järvesoo Mälestusfond oli Eesti mittetulundusühing, mis tegutses 2009-2012. Fondi eesmärk oli edendada Eestis lastega seonduvat. Fond asutati 3. mail 2009 Liis Tappo-Treiali, Siiri Oviiri ja Inga Raitari eestvõttel. http://ainojarvesoofond.blogspot.com/ (vaadatud 08.11.2018) Mälestusfondi blogi
Linakamm

Linakamm oli kammi- või mõõgakujuline hambuline puust tööriist, millega siluti müügile viidavaid linu enne ja pärast puntrasse sidumist. Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 143 Linakamm, Eesti Põllumajandusmuuseum
Tǎrgovište piirkond

Tǎrgovište piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Piirkonnas on viis vallasisest linna ning ta jaguneb järgmisteks valdadeks: Antonovo vald Omurtagi vald Opaka vald Popovo vald Tǎrgovište vald https://www.nsi.bg/bg/content/2975/%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5-%D0%BF%D0%BE-%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D0%BE%D0%B1%D1%89%D0%B8%D0%BD%D0%B8-%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%B5%D0%BD%D0%B5-%D0%B8-%D0%BF%D0%BE%D0%BB Tǎrgovište piirkonna koduleht
Romulus ja Remus (Rubensi maal)

„Romulus ja Remus“ on flaami kunstniku Peter Paul Rubensi (1577–1640) teos.
Vatikani I kirikukogu

Vatikani I kirikukogu (ladina keeles Concilium Vaticanum Primum) oli kahekümnes Rooma-Katoliku Kiriku oikumeeniline kirikukogu, mille kutsus kokku paavst Pius IX 29. juunil 1868, et arutada kirikut puudutavaid kaasaegseid probleeme, täpsemalt ratsionalismi, liberalismi, ateismi ja materialismi ideede populariseerumist, ning lahendada teoloogilisi küsimusi. Kirikukogu planeerimist ja ettevalmistamist alustati 6. detsembril 1864, ning avaistung toimus Püha Peetruse basiilikas 8. detsembril 1869. Istungid jätkusid kuni 20. oktoobrini 1870, mil paavst järgnevad istungid määramata ajaks (sine die) edasi lükkas, seoses Itaalia sõdurite tungimisega Kirikuriigi kontrollitavasse Rooma linna. Ametlikult suleti kirikukogu alles 1962. aastal kogunenud Vatikani II kirikukogu esimesel istungil. Kirikukogul osales 744 piiskoppi. Kuigi kirikukogu jaoks valmistati ette 51 algteksti, jõudis neist istungitel läbivaatamisele ainult 6 ja hääletuste tulemusel lõplikule kinnitamisele vaid 2 konstitutsiooni: "Dei Filius", mis käsitles usku, inimmõistust ja nende omavahelisi suhteid, ja "Pastor aeternus", millega defineeriti dogma paavsti ilmeksimatusest ametlikes (ex cathedra) seisukohavõttudes, mis puudutavad moraali ja usku, ning tema primaat katoliku kirikus. Trento kirikukogu Vatikani II kirikukogu Maurer 2010, lk 36. "Vatican I". Vatican.com (inglise keeles). 22. mai 2018. Vaadatud 10. novembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Kirch 1912, lk 303 [1913]. Nobili-Vitelleschi 1876, lk 1. Hastings 2000, lk 737. "First Vatican Council". Encyclopaedia Britannica (inglise keeles). Vaadatud 10. novembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Pollard 2005, lk 21. Dirscoll 1964, lk 9 [2016]. Driscoll, Michael S. (1964) "Lumen gentium: Dogmatic Constitution on the Church". Peatükk koguteosest: A Liturgical Companion to the Documents of the Second Vatican Council. (2016) Liturgy Training Publications. ISBN 9781618331984 Hastings, Ed (2000). The Oxford Companion to Christian Thought. Oxford University Press. ISBN 9780198600244 Kirch, J. M. Konrad (1912). "Vatican Council". Artikkel koguteosest: Herbermann, Charles G.; Pace, Edward A.; Pallen, Condé B.; Shahan, Thomas J.; Wynne, John J. (1913) Catholic Encyclopedia. 15. New York: The Encyclopedia Press. Maurer, Susan A. (2010). The Spirit of Enthusiasm: A History of the Catholic Charismatic Renewal, 1967-2000. University Press of America. ISBN 9780761851936 Nobili-Vitelleschi, Francesco (1876). The Vatican Council: Eight Months at Rome during the Vatican Council. London: John Murray. Pollard, John F. (2005). Money and the Rise of the Modern Papacy: Financing the Vatican, 1850-1950. Cambridge University Press. ISBN 9780521812047. Artikkel Vatikani I kirikukogust Encyclopaedia Britannicas (inglise keeles) Artikkel Vatikani I kirikukogust Vatikani kodulehel (inglise keeles)
Tim Kaine

Timothy Michael Kaine (/keɪn/; sündinud 26. veebruaril 1958 Saint Paul'is Minnesotas) on Ameerika Ühendriikide advokaat ja poliitik. Ta on Demokraatliku Partei liige. Ta on Virginia osariigist valitud Ameerika Ühendriikide Senaator alates 2013. aastast. Ta oli 2002–2006 Virginia 38. leitnantkuberner ja 70. kuberner 2006–2010. Kaine oli asepresidendi kandidaat 2016. aasta presidendivalimistel.
Hildesheimi mets

Hildesheimi mets on kõrgustik (kuni 359 m merepinnast) Hildesheimi kreisis Alam-Saksi liidumaal Saksamaal. Hildesheimi mets paikneb Innerste kõrgustikul, osana Alam-Saksi kõrgustikust, Leine (läänes), Innerste (põhjas) ja Lamme (idas) orgude vahel. Need tiheda metsaga künkad, mis külgnevad idas Saubergega ja asuvad mõni kilomeeter Vorholzist lääne-edelas, katavad ala Hildesheimist lõunas, Bad Salzdetfurthist loodes, Sibbessest põhjas ja Nordstemmenist kagus. Hildesheimi metsa, mis saavutab Griesbergil kõrguse 359 m, läbivad arvukad veeteed, matkarajad ja metsateed, kuid vaid üks maantee, L 485, mis ühendab Hildesheimi Diekholzeni kaudu Sibbessega. Selle loodeosas on Beusterburg, mille ringvallid viitavad neoliitikumi asulale. Bethelni küla lähedal on pronksiaegne matmispaik (Hügelgräberfeld). Külast veidi kaugemal on ka mitmed soolase vee allikad. Hildesheimi metsa põhjatipus on Saline Heyersum. Lisaks on Griesbergil ülekandetorn ja mitu vaatetorni. Hannoveri–Würzburgi kiirraudtee lõik kulgeb läbi Hildesheimi metsa kolme tunneli kaudu, üle sildade ja avatud liinidel. Hildesheimi metsa küngaste ja kõrguste hulgas on järgmised: (mainitud tunnelid läbi 3 künka kuuluvad Hannoveri–Würzburgi kiirraudteele) Need on mõned jõed, mis algavad Hildesheimi metsast: Despe (Leine idapoolne lisajõgi) Gehlenbach (Lamme läänepoolne lisajõgi) Kalte Beuster (Beusteri parem- ja kagupoolne läte) Klusbach (Lamme läänepoolne lisajõgi) Warme Beuster (Beusteri vasak- ja loodepoolne läte) Järgmised veeteed mööduvad Hildesheimi metsast: Alme (Riehe lisajõgi) Innerste (Leine lisajõgi) Lamme (Innerste lisajõgi) Leine (Alleri lisajõgi) Riehe (Lamme lisajõgi) Trillkebach (Innerste lisajõgi) Linnad ja külad Hildesheimi metsas ja ümbruskonnas:
Puškinskaja metroojaam

Puškinskaja metroojaam (vene keeles Пушкинская (Puškinskaja metroojaam), valgevene Пушкінская) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Frunzienski rajoonis. Jaam avati 3. juulil 1995; see oli 2005 aasta novembrini üks selle liini lõppjaamadest. Algselt oli see Minski lääneosa elanikele ümberistumisjaamaks, seega oli seal palju reisijaid, ent pärast liini pikendamist langes reisijate arv järsult. Projektis kandis jaam nime Praspiekt Puškina. Jaam on kolme lööviga. Selle kujunduses on püütud tabada Aleksandr Puškini ajastut - kasutatud on sellele ajastule omaseid sambaid ja kaari. Jaama valgustavad varjatud päevavalguslambid, aga sambaid kaunistavad ajastule omased mittetöötavad valgustid. Sealne perroon on 10 meetri laiune ja 100 meetri pikkune. Ootesaali sein Sammas valgustitega http://www.urbanrail.net/eu/by/minsk/minsk.htm  Puškinskaja metroojaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Infot jaama kohta (vene keeles)
Šumeni piirkond

Šumeni piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Piirkonnas on kaheksa vallasisest linna ning ta jaguneb järgmisteks valdadeks: Hitrino vald Kaolinovo vald Kaspičani vald Nikola Kozlevo vald Novi pazari vald Smjadovo vald Šumeni vald Vǎrbica vald Veliki Preslavi vald Veneci vald 180 500 (2011) https://www.nsi.bg/bg/content/2975/%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5-%D0%BF%D0%BE-%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D0%BE%D0%B1%D1%89%D0%B8%D0%BD%D0%B8-%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%B5%D0%BD%D0%B5-%D0%B8-%D0%BF%D0%BE%D0%BB Šumeni piirkonna koduleht
187 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 200. aastad eKr | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 190 eKr | 189 eKr | 188 eKr | 187 eKr | 186 eKr | 185 eKr | 184 eKr | ► | ►► 187. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXVII (567). Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Aemilius Lepidus ja Gaius Flaminius. ... ... 3. juuli – Antiochos III, Seleukiidide riigi valitseja
Alati päikeseline Philadelphia

"Alati päikeseline Philadelphia" (inglise "It's Always Sunny in Philadelphia") on USA komöödiasari. Sarja peategelasteks on viis sõpra, kes juhivad Philadelphias asuvat Iiri pubi. Charlie Day – Charlie Kelly Glenn Howerton – Dennis Reynolds Rob McElhenney – Mac Kaitlin Olson – Dee Reynolds Danny DeVito – Frank Reynolds
Stara Zagora piirkond

Stara Zagora piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Piirkonnas on 11 vallasisest linna ning ta jaguneb järgmisteks valdadeks: Bratja Daskalovi vald Čirpani vald Gǎlǎbovo vald Gurkovo vald Kazanlǎki vald Mǎgliži vald Nikolaevo vald Opani vald Pavel banja vald Radnevo vald Stara Zagora vald https://www.nsi.bg/bg/content/2975/%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5-%D0%BF%D0%BE-%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D0%BE%D0%B1%D1%89%D0%B8%D0%BD%D0%B8-%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%B5%D0%BD%D0%B5-%D0%B8-%D0%BF%D0%BE%D0%BB Stara Zagora piirkonna koduleht
Artur Linnu Stipendiumifond

Artur Linnu Stipendiumifond on 2001 Eesti Geenikeskuse asutatud fond, mille eesmärk on stipendiumite kaudu toetada geenitehnoloogia valdkonna üliõpilasi ja teadustöötajaid. 2002 Piret Laht (Tallinna Tehnikaülikooli geenitehnoloogia magistrant) ja Meelis Kadaja (Tartu Ülikooli viroloogia eriala magistrant) ... https://www.postimees.ee/1939595/geenikeskuse-stipendiumi-said-piret-laht-ja-meelis-kadaja (vaadatud 08.11.2018)
Trükimeedia

Trükimeedia on majandusharu, kus tegeletakse uudiste, reklaamide ja meelelahutuse edastamise ja müümisega rahvamassidele läbi erinevat tüüpi meediakanalite. Esimene trükikoda Eestis asutati 1631. aastal Tartus. Tallinna jõudis esimene trükikoda 1634. aastal, kui Tallinna Gümnaasiumi juurde asutati trükikoda, kuhu asus tööle Christoph Reusner Stockholmist. Trükistes kasutati ladina ja gooti kirja. Esimesel paastukuu päeval 1806 tuli äsja taasavatud Tartu Ülikooli trükikojast esimene eestikeelne ajaleht päismikuga «Ramato Kohto lubbaga Tarto maa rahwa Näddali-Leht». 1857 - Hakkab Johann Voldemar Jannseni juhatusel ilmuma nädalaleht Perno Postimees, mida ajaleht Postimees loeb oma ilmumise alguseks. 1989 - Asutatakse trükikoda Kroonpress, ostetakse trükimasin ja ehitatakse trükikoda. Trükikoda on tänapäeval Baltikumi juhtiv trükikoda. 1997 - Jaanuaris asutatakse Eesti Ajakirjade Kirjastus (Eesti Meedia osalus 33%), mis hakkab välja andma ajakirju: Eesti Naine, Stiil, Pere ja Kodu ning Favoriit. 2000 - Juunis ühendatakse Eesti Meedia ja Ekspress Grupi tabloidid ja ajakirjad. Sünnivad SL Õhtuleht ja Ajakirjade Kirjastus. Suuremad Ajalehed - Postimees, Õhtuleht, Eesti Päevaleht, Äripäev, Pärnu Postimees, Eesti Ekspress, Maaleht ning Delfi (veebiajaleht) Suuremad Ajakirjad - Hooaeg, Kroonika, Kodu ja Aed, Eesti Naine, Kodukiri, Anne & Stiil ja Pere ja Kodu Õhtuleht, Maaleht, Eesti Päevaleht, Eesti Ekspress ja Delfi kuuluvad kõik Baltimaade juhtivale meediakontsernile AS Ekspress Grupp. Samuti kirjastab Ekspress Meedia ajakirju Kroonika, Eesti Naine, Anne & Stiil, Tervis Pluss, Oma Maitse, Pere ja Kodu ning Jana. https://www.eestimeedia.ee/kontsernist/ajalugu/ https://www.mprint.ee/esimene-trukkikoda-eestis/ https://www.postimees.ee/2472193/tana-190-aastat-tagasi-ilmus-tartus-esimeneeestikeelne-ajaleht-uudis-aastast-1806-keegi-polnud-oma-ihusilmaga-nainud-sajandiavastus-esimene-number-tartu-on-ajast-ees-sisust-eesti-ajakirjandusloo-tahtpaevi-1996-aastal https://viarcanvas.com/ee/new/canvas
Balti-Ameerika Vabaduse Fond

Balti-Ameerika Vabaduse Fond (inglise Baltic-American Freedom Foundation, lühend BAFF) on USA mittetulunduslik (inglise non-profit) fond, mis stipendiumite abil toetab Baltimaade üliõpilaste ja teadustöötajate õpet ja töötamist USA kõrgkoolides ja ettevõtetes. Fond asutati 2010. Fondi president on Kim Davis ja esimees (inglise chairman of the foundation) on Rozanne L. Ridgway. http://balticamericanfreedomfoundation.org/about-us/ (vaadatud 09.11.2018) Koduleht
Ilmar Rebase Stipendiumifond

Ilmar Rebase Stipendiumifond on Eesti Õiguskeskuse juurde asutatud fond, mis stipendiumite kaudu toetab Tartu ülikooli õigusteaduskonna üliõpilaste õpinguid ja teadustegevust. Esimene stipendium (10 000 krooni) määrati 2008 Kadri Ploomile. https://sihtasutus.ut.ee/Fondid (vaadatud 08.11.2018) Fondist Tartu Ülikooli kodulehel
Vidini piirkond

Vidini piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Piirneb läänes Serbiaga ja põhjas Rumeeniaga. Piirkonnas on 141 asulat, neist 7 linna. Piirkonna vallad on: http://www.nsi.bg/bg/content/2975/население-по-области-общини-местоживеене-и-пол Vidini piirkonna koduleht
Ivar Ivaski Mälestusfond

Ivar Ivaski Mälestusfond on Eesti Rahvuskultuuri Fondi üks allfonde, mille eesmärk on stipendiumide kaudu toetada luule-, essee- või kriitikaraamatu autorit. Stipendiumi antakse välja üks kord kahe aasta jooksul. Fondi asutas 2002. aastal Ivar Ivaski lesk Astrid Ivask. 2002 Jüri Talvet (luulekogu "Kas sul viinamarju ka on" ja silmapaistvate kultuuriküsimusi käsitlevate esseede eest, 15 442 krooni) 2004 Toomas Paul (Eesti mõtteloo sarjas ilmunud raamatu ”Kirik keset küla” eest, 33 257 krooni) 2006 Hasso Krull (esseekogu „Loomise mõnu ja kiri“ eest, 31 589 krooni) 2008 Ain Kaalep (luuleraamatu „Muusad ja maastikud“ eest, 16 728 krooni) 2010 Triin Soomets (luulekogu „Varjatud ained“ eest, 16 500 krooni) 2012 Tõnu Õnnepalu (esseekogu „Ainus armastus: valik esseid“ eest, 750 eurot) 2014 Katre Talviste (loominguliseks tegevuseks ja märkimaks ära 2013. aastal ilmunud esseekogu „Laulmine iseendast ja teistest. Mõtteid tõlkivatest luuletajatest“ ning rahvusvahelise võrdleva kirjandusteaduse ajakirja „Interlitteraria“ toimetamist, 800 eurot) 2017 Aare Pilv (luulekogu "Kui vihm saab läbi. Mälestisi ühest ajastust (2007–2015)", 750 eurot) 2019 Tiina Ann Kirss (kogumik "Sõel. Käsitlusi kirjandusest, kirjanduskriitikat ja arvamuslugusid", 1000 eurot) 2021 Kalle Käsper (1500 eurot) Eesti Rahvuskultuuri Fonid allfondid. Eesti Rahvuskultuuri Fondi allfondid.
Spartyŭnaja metroojaam

Spartyŭnaja metroojaam (vene keeles Спортивная (Sportivnaja metroojaam), valgevene Спартыўная (transkribeerituna Spartõvnaja metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Frunzienski rajoonis. Jaam avati 7. novembril 2005. Jaam on nime saanud väljapääsu juures asuva jäähalli järgi (see on jaama ainus väljapääs). Kuni 2003. aastani kandis jaam projektis nime Rakaŭskaja. Jaam on kolme lööviga ja ühe vestibüüliga. Lööve eraldavate sammaste vahe on kuus meetrit. Jaam on varustatud invaliididele mõeldud liftiga. Selle kujunduses suunavad nii põrandamuster kui ka seinte plastika inimesi vestibüüli poole. Kasutusel on mahedad toonid, mis peaks jätma looduslähedase mulje. Sealne perroon on 10 meetri laiune ja 100 meetri pikkune. Ootesaali sein Valgustid http://www.urbanrail.net/eu/by/minsk/minsk.htm Вместо станции метро "Красный бор" в Минске будет "Виленская"?4 декабря, 2008 Владимир ИВЧИК, МЫ  Spartyŭnaja metroojaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Infot jaama kohta (vene keeles)