laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laidu saare looduskaitseala

Laidu saare looduskaitseala on Saaremaal Küdema lahes asuv looduskaitseala Laidu saare loodus- ja geoloogiliste väärtuste kaitseks. Kaitseala pindala on umbes 19 ha. Kaitseala ajalugu ulatub 1965. aastasse, kui Laidu saar määrati ornitoloogiliseks keelualaks. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Laidu saare looduskaitseala (KLO1000052) Eesti looduse infosüsteemis
Toomas Lõhmuste

Toomas Lõhmuste (sündinud 31. juulil 1958) on eesti näitleja ja lavastaja. Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana (9.lend). 1980–1992 töötas Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris näitlejana. Aastast 1988 töötas Tallinna Pedagoogikaülikoolis režiiõppejõuna, 1992–2007 oli režii õppetooli juhataja. Juhendas ka 1994. aastal lõpetanud I lennu tööd. 1989–1992 oli ühtlasi Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakõne õppejõud. Alates 1. novembrist 2006 töötas 10 aastat Raadioteatri juhatajana. Eesti Lavastajate Liidu liige alates 1993. aastast. Valdo Pandi nimelise ajakirjanduspreemia žürii liige 2009. aastal. 1978 Voldemar Panso nimeline auhind Toomas Lõhmuste andmekogus IMDb (inglise) Sissekanne Eesti Lavastajate Liidu veebis
Pärnu jõe saare looduskaitseala

Pärnu jõe saare looduskaitseala oli kaitseala Türi linnas. Kaitseala pindala oli 1 ha. Kaitseala moodustati 1992. aastal, et kaitsta Pärnu jões oleva saare elustikku. 2018. aastal liideti kaitseala Pärnu jõe hoiualaga. Pärnu jõe saare looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 6.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 442. RT I, 09.10.2018, 7 Pärnu jõe saare looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis
Pärnu rannaniidu looduskaitseala

Pärnu rannaniidu looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu linnas. Kaitseala pindala on u 371 ha. Kaitseala on moodustatud 1958. aastal kaitse alla võetud Pärnu rannaroostiku kui ornitoloogilise kaitseala alusel (Pärnu rannaroostiku kaitseala). Pärnu rannaniidu matkarada 2022. aasta juunis Vaade Pärnu rannaniidu LKA-le Vana-Pärnu vaatetornist Droonivideo Pärnu rannaniidust, rannast ja linnast 2022. aasta juunis Pärnu Rannaniidu matkarada Vaatetorn Pärnu rannaniidu LKA-l Raekülas Pärnu rannaniidu LKA, Raja ujula taga Vaade Papiniidu tänavalt merele Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Pärnu rannaniidu looduskaitseala (KLO1000584) Eesti looduse infosüsteemis Eesti Loodus: Kaitsealad EL 2007/8, Pärnu rannaniidu looduskaitseala
Livø

Livø on saar Taanis Limfjordenis. Saare pindala on 331 ha ja seal on 9 püsielanikku (2012). Saar kuulub halduslikult Vesthimmerlandi valda. Livø keskosas asuvad künkad ulatuvad 43 m üle merepinna. Arheoloogiliste leidude põhjal on kindlaks tehtud, et Livø oli asustatud juba kiviajal. 1158. aastast kuulus saar Vitskøli kloostrile. Saarel asuv kabel ehitati 18. sajandil. 1911 ostis saare professor Johan Keller, kes rajas sinna arengupuudega inimeste ja kurjategijate hooldekodu. Patsiendid töötasid põllumajanduses ja metsatööstuses. Asutus suleti 1970. aastal. Tänapäeval kuulub saar riigile ja seda haldab keskkonnaministeeriumi Loodusamet. 1977. aastast on saar looduskaitse all. Livøle pääseb parvlaevaga, mis 1. aprillist 1. septembrini liigub iga päev. Saarele ei tohi viia koeri ega mootorsõidukeid. Saare rannikul elavad ja poegivad randalid. http://www.statistikbanken.dk/BEF4 http://www.livo.dk/
José María Chacón

José María Chacón y Sánchez de Soto (1747–1833) oli Hispaania mereväelane ja aastatel 1783–1797 Hispaania viimane kuberner Trinidadi saarel. 1783. aastal viis ta Trinidadi provintsi halduskeskuse üle Port of Spaini (tollal Puerto de España) ja 1784. aastal asutas ta San Fernando linna. 1797. aastal loovutas ta saare Sir Ralph Abercromby juhitud Suurbritannia sõjalaevastikule. Hispaania sõjakohus mõistis Chacóni õigeks, võttes arvesse brittide ülekaalu ja Chacóni piiratud ressursse. Hispaania kuningas otsusega ei nõustunud, võttis Chacónilt kõik tema tiitlid ja ametikohad ning saatis ta 1801. aastal eksiili, kus ta ka suri.
Mari Tarand

Mari Tarand (sünninimi Mari Viiding; 14. jaanuar 1941 Tallinn – 5. oktoober 2020) oli eesti raadioajakirjanik ja keeletoimetaja. Ta lõpetas 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia žurnalistika eriharus. Tarand töötas ülikooli lõpust kuni 2005. aastani Eesti Raadio toimetaja ja kommentaatorina. Ta tegi aastatel 1964–1975 lastesaateid (sealhulgas "Kooliraadiot") ning Eesti-Soome tele-raadioviktoriini "Küsi, Helsingi-Tallinn" (1976), "Keskööprogrammi" luulesaateid ning keelesaateid ("Keeleminutid" ja „Keelekõrv” 1994–2005, "Ex libris" ja "Om maid maailman tuhandit …", "Mari kodukeel" jm). Märkimisväärse panuse andis ta ka Raadioteatri repertuaari valimisse ja kuuldemängude ettevalmistamisse. Ta kirjutas ka dokumentaalfilmistsenaariume (nt "Aastaring", 1974, ja "Kodutee", 1988) ning tõlkis laste- ja noorsookirjandust. 2008. aastal ilmus kirjastuse Ilmamaa kaudu tema raamat "Ajapildi sees. Lapsepõlv Juhaniga". Teos põhineb Mari Tarandi mälestustel oma venna, näitleja ja luuletaja Juhan Viidingu elust ja loomingust. 2023. aasta seisuga on teosest ilmunud viis trükki (sh kirjastuses Ekspress Meedia, 2017). 1975 – Eesti NSV Ajakirjanike Liidu aastapreemia 1997 – Eesti Ajakirjanike Liidu preemia kauni eesti keele eest 2004 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 2007 – Eesti Ajakirjanike Liidu auliige 2008 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia (raamat "Ajapildi sees" – oma venna Juhani lapsepõlve ausa ja siira kujutamise eest selges eesti keeles ja ajapildi sees) 2009 – A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Ajapildi sees. Lapsepõlv Juhaniga") 2009 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia ("Ajapildi sees. Lapsepõlv Juhaniga") 2011 – emakeeleõpetuse sõber 2012 – Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind 2014 – Felix Moori tänuauhind Mari Tarand oli Andres Tarandi abikaasa, Indrek ja Kaarel Tarandi ema, Paul ja Linda Viidingu tütar ning Reet Seina, Anni Kreemi ja Juhan Viidingu õde. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Maris Podekrat. Mari Tarand lõpetab raadiotöö, Eesti Päevaleht, 18. juuni 2005 Jaanus Kulli. Mari Tarand: "Kahju, et ma ei näe enam sügisel metsa vahelduvaid värve." Õhtuleht, 20. september 2008 Priit Hõbemägi. Kui Mari Tarand räägib, siis õhk väreleb õrnalt, Eesti Ekspress, 7. märts 2009 Keelesaade. Mari Tarand - keelehoidja Vikerraadio saade ERR-i arhiivis, 10. november 2020 Mari ja raadio. Meie Mari. Järelehüüe Mari Tarandile ERR Kultuur, 6. oktoober 2020
Sangelaiud

Sangelaiud (ka Kihnu laiud) on kaheksa kaitsealust laidu Kihnu vallas. Laidude kaitseks on moodustatud Sangelaiu kaitseala, mille pindala koos vee- ja maismaaosaga on 201,4 ha. Laidudest tuntuim on Sangelaid, mis võeti kaitse alla 1964. aastal botaanilis-zooloogilise keelualana. Muud laiud on Sjõll-laid, Küll-laid, Umalaid, Ülträ, Iedikrava, Imutlaid ja Imutlaaru. Sangelaiud Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Sangelaiud Eesti looduse infosüsteemis
Mariagerfjordi vald

Mariagerfjordi vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas Mariagerfjordi mõlemal kaldal. Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Mariageri, Ardeni, Hobro ja Hadsundi vallast ning osast Aalestrupi vallast. Vallakeskus ja suurim asula on Hobro. Suuremad asulad on veel Hadsund, Arden ja Mariager. Vallavanem on Mogens Jespersen (Venstre). https://web.archive.org/web/20160303195515/http://www.mariagerfjord.dk/da-DK/Borger/Bolig%20og%20byggeri/Kommuneplan%20og%20lokalplaner/~/media/C3AB65D53660484DA680EA8BF19A12C9.ashx Eelnõu City Plan 2013-2025 lk 14 Valla koduleht
Naissoo tammik

Naissoo tammik on kaitsealune tammik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Tammik võeti kaitse alla 1958. aastal (Naissoo tammiku kaitseala; pindala 110 ha). Praegu kaitstakse tammikut Naissoo looduskaitseala koosseisus. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Mihkli tammik

Mihkli tammik (ka Mihkli hiietammik[viide?], varasem nimi Keblaste tammik, Keblaste hiis) on kaitsealune tammik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Tammik võeti kaitse alla 1957. aastal (Mihkli tammiku kaitseala; pindala 132 ha). Praegu kaitstakse tammikut Mihkli looduskaitseala koosseisus. Mihkli tammik Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.02.2017) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Læsø vald

Læsø vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Hõlmab Jüüti poolsaare idarannikul Kattegatis asuva Læsø saare ja seda ümbritsevad väikesaared. Vallakeskus ja suurim asula on Byrum. Peale selle on saarel veel kaks asulat: Vesterø Havn ja Østerby Havn. Valla koduleht
Vardi loomets

Vardi loomets on kaitsealune loomets Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Loomets võeti kaitse alla 1981. aastal (Vardi loometsa kaitseala; pindala 181 ha). Praegu kaitstakse loometsa Vardi looduskaitseala koosseisus. Vardi loometsa kaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 4.04.2013) Vardi loometsade kaitseala Eesti looduse infosüsteemis
Kosemäe mets

Kosemäe mets on kaitsealune mets Pärnu maakonnas Saarde vallas, jäädes Halliste jõe paremale kaldale. Mets võeti kaitse alla 1964. aastal (Kosemäe metsa kaitseala; pindala 47 ha). Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Rebildi vald

Rebildi vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas. Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Støvringi, Skørpingi ja Nørageri vallast. Vallakeskus ja suurim asula on Støvring. Suuremad asulad on veel Skørping, Terndrup, Suldrup ja Nørager. Vallavanem on Anny Winther (Venstre). Valla koduleht
Vinni tammik

Vinni tammik (ka: Vinni-Pajusti tammik) on kaitsealune tammik Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Mõnes allikas on eraldi räägitud Vinni tammikust ja Pajusti tammikust; tegelikult moodustavad need tammikud territoriaalselt ühtse ala. Tammik võeti kaitse alla 1958. aastal (Vinni tammiku kaitseala, ka: Vinni-Pajusti tammiku kaitseala; pindala 68 hektarit). Praegu kaitstakse tammikut Vinni-Pajusti maastikukaitseala koosseisus. 2. augustil 2014 avas Vinni vald Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna 50. aastapäeva puhul tammikus Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna laureaatide tammiku, tähistades mitmesaja-aastased tammed infotahvlitega, kus on kirjas kirjandusauhinna laureaadi nimi, pärjamise aasta/aastad ja järjekorranumber. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Eduard Vilde nimelikse kirjandusauhinna laureaatide tammik. Vinni valla veebisait. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Permikomi ringkond

Permikomi ringkond on omaette, eristaatusega haldusüksus Permi krais. Hõlmab endise Permikomi autonoomse ringkonna ala. Moodustati 1. detsembril 2005, kui Permi oblast ja Permikomi autonoomne ringkond liideti Permi kraiks. Ringkonna elanikest on 59% permikomid, 38% venelased, 0,8% tatarlased, 0,5% ukrainlased ja 0,5% valgevenelased. Permikomi autonoomne ringkond Ringkonna koduleht Seadus nr 1-ФКЗ 25.03.2004 Permi krai moodustamisest
Anglo-araabia hobune

Anglo-araabia hobune on Inglise täisverelise ratsahobuse ja Araabia hobuse ristamisel saadud hobusetõug. Ristata võidakse Inglise täisvereline mära ja Araabia täkk või vastupidi, Anglo-Araabia hobune Inglise täisverelisega, Anglo-Araabia hobune Araabia hobusega või ka kaks Anglo-Araabia hobust omavahel. Igal juhul peab ristandis olema vähemalt 12,5% Araabia hobuse verd. Eri ristamisvõimaluste tõttu varieerub Anglo-Araabia hobuste suurus ja välimus märgatavalt. Keskmiselt on nad 157–170 cm kõrgused.
Mäetaguse tammik

Mäetaguse tammik on kaitsealune tammik Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Tammik võeti kaitse alla 1965. aastal (Mäetaguse tammiku kaitseala; pindala 50 ha). Praegu kaitstakse tammiku Mäetaguse maastikukaitseala koosseisus. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Mäetaguse maastikukaitseala (KLO1000221) Eesti looduse infosüsteemis
Võnsi männik

Võnsi männik on kaitsealune männik Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu külas. Männik võeti kaitse alla 1981. aastal (Võnsi männiku kaitseala; pindala 8 ha). Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Ruslan Provodnikov

Ruslan Provodnikov (vene keeles Руслан Михайлович Проводников; sündinud 20. jaanuaril 1984 Berjozovos Berjozovo rajoonis) on mansi rahvusest Venemaa endine poksija. Harrastajana võitis ta 150 kohtumisest 130. Ta poksis detsembrist 2006 kuni juunini 2016 elukutselisena. Ta pidas kokku 30 kohtumist, millest võitis 25 (neist 18 nokaudiga) ja kaotas 5 kohtumist. Ta on olnud elukutseliste eri kaalukategooriate ja organisatsioonide maailmameister, sealhulgas WBO maailmameister aastatel 2013–2014. Ta elab Los Angeleses USA-s. Ruslan Provodnikov lehel BoxRec. Inglise keeles Ruslan Provodnikov lehel BoxRec. Inglise keeles
Surnuaia tänav

Surnuaia tänav on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas. See on umbtänav. Ta algab Narva maanteelt, ja viib Raadi kalmistu (Vana-Jaani kalmistu) juurde ning on 135 meetri pikkune.
Selegas

Selegas on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Lõuna-Sardiinia provintsis Trexenta piirkonnas. Selegase kõrgus merepinnast on keskmiselt 234 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 70 inimest ruutkilomeetri kohta. https://demo.istat.it/?l=it Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007. Koduleht (itaalia keeles) Valla andmed Sardiinia maakonna portaalis (itaalia keeles)
Caroni

Caroni on mitme koha ja loodusobjekti nimi: Caroni on jõgi Venezuelas, üks suuremaid jõgesid Orinoco jõgikonnas; Caroni on jõgi Trinidadi saarel, Trinidadi ja Tobago pikkuselt teine jõgi; Caroni on mangroovisoo Trinidadi saarel; Caroni maakond on endine haldusüksus Trinidadi saarel.
Suelli

Suelli on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Lõuna-Sardiinia provintsis Trexenta piirkonnas. Suelli kõrgus merepinnast on keskmiselt 256 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 60 inimest ruutkilomeetri kohta. https://demo.istat.it/?l=it Giulio Angioni, kirje Trexenta, in Dizionario storico-geografico dei comuni della Sardegna, S-Z, (a cura di Manlio Brigaglia e Salvatore Tola), Sassari, Delfino, 2009] Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007. Koduleht (itaalia keeles) Valla andmed Sardiinia maakonna portaalis (itaalia keeles)
Caroni jõgi (Trinidad)

Caroni jõgi on Trinidadi ja Tobago pikkuselt teine jõgi. Jõgi saab alguse Trinidadi saare Põhjaahelikust ja suubub Paria lahte; selle pikkus on 40 km. Jõe suudmealal asub Caroni soo.
Ny Carlsberg Glyptotek

Ny Carlsberg Glyptotek on kunstimuuseum (glüptoteek) Kopenhaagenis. Muuseumi asutas Carlsbergi õllemeistrite suguvõsa õllemeister Carl Jacobsen 1897. aastal. Ny Carlsberg Glyptotekis eksponeeritakse selliste kunstnike teoseid nagu Édouard Manet, Camille Pissarro, Pierre-Auguste Renoir, Paul Cézanne, Vincent van Gogh, Henri de Toulouse-Lautrec, Pierre Bonnard, Paul Gauguin. Palju on Taani maalikunsti kuldajastu kunstnike töid. Näiteks kuulub kogusse Christen Købke maal "Efterårsmorgen ved Sortedamssøen", mis on arvatud Taani kultuurikaanoni koosseisu. Kõrvuti egiptuse, kreeka, rooma ja etruski skulptuuridega eksponeeritakse Auguste Rodini ja Edgar Degas' skulptuure. Rodini 30 taiesest koosnev kollektsioon on suurim väljaspool Prantsusmaad. Sama saab öelda ka etruski skulptuurikogu kohta, mis on suurim kollektsioon väljaspool Itaaliat. Glüptoteegi hoone esimese osa projekteeris 1897. aastal arhitekt Vilhelm Dahlerup, aastal 1906 täiendas ja jätkas tema tööd Hack Kampmann. Aastal 1996 laiendati muuseumi Henning Larseni projekti järgi. Hoone restaureeriti taas 2006. aastal. Glüptoteegi keskel asub roheline talveaed. Muuseumi koduleht
Demokraatliku Valiku Ühendus

Demokraatliku Valiku Ühendus (vene Сообщество демократического выбора) on valitsusi ja valitsusväliseid organisatsioone ühendav koostööfoorum, mille eesmärgiks on dialoog demokraatia arenguks ning kindlustamiseks Lääne-, Musta ja Kaspia mere piirkonnas. Deklaratsioon organisatsiooni loomisest võeti vastu 2. detsembril 2005 Kiievis. Organisatsiooni loomise idee pärineb Mihhail Saakašvililt ja Viktor Juštšenkolt. Deklaratsiooniga ühinenud riigid: Ukraina Gruusia Leedu Läti Eesti Põhja-Makedoonia Rumeenia Sloveenia GUAM
La Brea

La Brea on linn Trinidadis ja Tobagos. Linn asub Trinidadi saare edelaosas, Point Fortinist põhjas ja San Fernandost lõunas. Läänes on linna piiriks Paria laht. La Brea on peamiselt tuntud selle läheduses asuva Pitchi asfaldijärve tõttu. Linna territoorium on 52 km² ja seal elab umbes 18 000 inimest. Halduslikult kuulub La Brea Siparia piirkonda.
Caroni jõgi

Caroni jõgi on mitme jõe nimi: Caroni jõgi Venezuelas Caroni jõgi Trinidadis
Trinidadi ja Tobago asulate loend

Trinidadi ja Tobago asulate loend on nimekiri Trinidadi ja Tobago linnadest, küladest ning muudest asustatud punktidest. Arima Aripo Chaguanas La Brea Laventille Ortoire Point Erin Point Fortin Port of Spain Saint Joseph San Fernando San Juan Siparia
Trinidadi ja Tobago vapp

Trinidadi ja Tobago vapp on Trinidadi ja Tobago riigivapp alates riigi iseseisvumisest 1962. aastal. Vapi kavandas selleks kokku kutsutud erikomitee ja see võeti ametlikult kasutusele 9. augustil 1962. Riigivapi keskne element on vapikilp, mille värvid ühtivad Trinidadi ja Tobago lipu värvidega. Kilbi alumisel punasel väljal on kujutatud Christoph Kolumbuse kolme laeva (Santa Maria, Niña ja Pinta), millel seilates ta saared avastas. Laevade arv sümboliseerib ühtlasi Püha Kolmainsust, kelle auks on nimetatud Trinidadi saar. Vapikilbi ülemisel mustal väljal on kaks kuldset koolibrit, kes sümboliseerivad saarte rikkalikku loodust. Vapikilpi toetavad omakorda kaks lindu – need on Trinidadi ja Tobago rahvuslinnud punaiibis ja venetsueela tšatšalaka. Vapikilbi kohal on kiiver, laevatüür ja kookospalm; neist viimane sümboliseerib saarte taimestikku ja põllumajandust. Vapi alumises osas on vasakul kujutatud Trinidadi saare kolme tippu, mida Kolumbus merelt esimesena märkas (niinimetatud Kolmainu künkad ehk Trinity Hills) ja paremal Tobago saart; mõlema kaldaid uhub meri. Kõige all on lint Trinidadi ja Tobago motoga "Together We Aspire Together We Achieve" (eesti keeles "koos püüdleme, koos saavutame"). Trinidadi ja Tobago lipp
Christoffer Wilhelm Eckersberg

Christoffer Wilhelm Eckersberg (2. jaanuar 1783 – 22. juuli 1853) oli taani maalikunstnik. Eckersbergi maal "Udsigt gennem tre buer i Colosseums tredje stokværk" kuulub Taani kultuurikaanoni koosseisu. Tema auks antakse välja 1883. aastal asutatud Eckersbergi medalit. Eckersberg alustas kunstiõpinguid Jens Jesseni ja Josiah Jacob Jesseni juures. 1803. aastast õppis ta Kopenhaageni kuninglikus kunstiakadeemias Nicolai Abildgaardi juhendamisel ja lõpetas selle kooli 1809. aastal kuldmedaliga. Medaliga kaasnes stipendium õpinguteks Pariisis. Aastail 1811–1812 õppis ta Jacques-Louis Davidi ateljees. Aastatel 1813–1816 elas Roomas. 1817. aastast oli Eckersberg Kuningliku Taani Kunstiakadeemia professor ja aastatel 1827–1829 akadeemia direktor.
Trinidadi ja Tobago dollar

Trinidadi ja Tobago dollar (ametlik lühend TTD, mitteametlikult ka TT$) on Trinidadi ja Tobago rahaühik. Igapäevases riigisiseses kasutuses tähistatakse Trinidadi ja Tobago dollarit dollarimärgiga ($), millele lisatakse rahvusvahelises kasutuses tähed TT (TT$), et eristada seda muude riikide dollaritest. 1 Trinidadi ja Tobago dollar võrdub 100 Trinidadi ja Tobago sendiga. Käibel on rahatähed vääringus 1, 5, 10, 20, 50 ja 100 dollarit ning mündid vääringus 1, 5, 10 ja 20 senti. Harvem võib kohata küll kehtivaid, kuid vähelevinud 50-sendiseid ja 1-dollarilisi münte. Trinidadi ja Tobago dollar võeti kasutusele juba koloniaalperioodil 19. sajandil. See ei kehtinud vaid perioodil 1949–1964 kui Suurbritannia algatusel püüti kõigis Briti Lääne-India kolooniates juurutada ühist rahaühikut Briti Lääne-India dollarit. 13. aprilli 2013 seisuga võrdus 1 Trinidadi ja Tobago dollar 0,15649 Ameerika Ühendriikide dollariga. TTD – Trinidadian Dollar XE.com. Vaadatud 13. aprillil 2013.
Lassen Peak

Lassen Peak on tegevvulkaan Põhja-Ameerikas Kaskaadides. Vulkaani kõrgus on 3187 meetrit.  Lassen Peak – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Põhjaahelik

Põhjaahelik on mäeahelik Trinidadi ja Tobago koosseisu kuuluva Trinidadi saare põhjaosas, kus asuvad ka riigi kaks kõrgeimat mäetippu – Aripo mägi (940 m) ja El Tucuche (936 m). Ahelikust saavad alguse mitmed jõed, teiste seas riigi pikkuselt teine jõgi Caroni. Põhjaahelik on ida–läänesuunaline, kulgedes Trinidadi saare kõige idapoolsema küla Toco juurest Chaguaramase poolsaare tipuni. Algselt oli ahelik väga metsane, kuid eriti just lääneosas, kus asuvad saare kõige tihedamalt asustatud alad, on metsad raie tulemusel valdavalt hävitatud. Metsatustumist peetakse Trinidadi peamiseks keskkonnaprobleemiks.
Vilhelm Hammershøi

Vilhelm Hammershøi (15. mai 1864 Kopenhaagen – 13. veebruar 1916 Kopenhaagen) oli taani maalikunstnik. Hammershøi maal "Støvkornenes dans i solstrålerne" (1900) kuulub Taani kultuurikaanoni koosseisu ja seda eksponeeritakse Ordrupgaardi muuseumis.
Pikassilla palu

Pikassilla palu (ka Pikasilla palu) on kaitsealune männik Valga maakonnas Tõrva vallas. Männik võeti kaitse alla 1974. aastal (Pikassilla palu kaitseala; pindala 26 ha).. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Pikassilla palu Eesti looduse infosüsteemis
Lindisfarne

Lindisfarne ehk Holy Island ('püha saar') on tõusu ajal saar Inglismaa kirderannikul Põhjameres. Mõõna ajal on ta ühendatud Suurbritannia saarega. Kuulub Suurbritanniale. Saare dokumenteeritud ajalugu ulatub tagasi 6. sajandisse pKr. Lindisfarne'i klooster oli keldi kiriku tähtis keskus pühade Aidani, Cuthberti, Eadfrithi ja Eadberhti juhtimisel. Viikingite rüüsteretke saarele 8. juunil 793 peetakse viikingiaja alguseks. Northumbria kuningriigi kokkuvarisemisel põgenesid Lindisfarne'i mungad 875. aastal saarelt, võttes endaga kaasa püha Cuthberti säilmed (mis on nüüd maetud Durhami katedraali). Klooster taastati benediktlaste kloostrina aastal 1082 pärast Inglismaa vallutamist normannide poolt. Klooster kaotati lõplikult Henry VIII reformatsiooniga 16. sajandil. 1550. aastal ehitati saarele väike linnus.
Kesknõmme looduskaitseala

Kesknõmme looduskaitseala on looduskaitseala Saaremaal. Kaitseala pindala on u 337 ha. Kaitseala ajalugu ulatub[küsitav] aastasse 1965, kui seal võeti kaitse alla tuhkpihlaka ja jugapuu kasvukoht (Kesknõmme liigikaitseala, ka: Veere kaitseala). Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 09.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 655. Kesknõmme looduskaitseala (KLO1000236) Eesti looduse infosüsteemis
Pitchi asfaldijärv

Pitchi asfaldijärv (inglise keeles Pitch Lake) on maailma suurim asfaldijärv, mis asub Trinidadis ja Tobagos Trinidadi saare edelaosas La Brea linna lähistel. Järve pindala on umbes 40 ha ja sügavus kuni 80 m. Pitchi järv on üks Trinidadi saare vaatamisväärsusi, mida külastab kuni 20 000 turisti aastas. Järvest ammutatakse looduslikku asfalti, mille tootmises on Trinidad ja Tobago maailmas esirinnas. Asfaldi kaevandamisega tegeleb ettevõte Lake Asphalt of Trinidad and Tobago. Järve asfaldivarude suuruseks hinnatakse 6 miljonit tonni, millest peaks praeguste kaevandusmahtude juures jätkuma veel 400 aastaks. Järve avastas 1595. aastal inglise meresõitja Sir Walter Raleigh, kes kasutas järve asfalti oma laevade tõrvamiseks. Teekattena kasutati sealset asfalti esimest korda 1815. aastal. Trinidad and Tobago CIA – The World Factbook. Vaadatud 13. aprillil 2013. Pitch Lake Encyclopaedia Britannica. Vaadatud 13. aprillil 2013.