laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kvalifitseeritud usaldusteenus

Kvalifitseeritud usaldusteenuste kasutamine on oluline tõendusväärtuse seisukohast. Need aitavad tagada, et kasutatavad sertifikaadid on seotud õigete osapooltega (autentsus). Samuti tagavad need e-templi mehhanismide abil vahetatud andmete allika ja muutumatuse teistele osapooltele. Määruse (eIDASe) 3. jaos on 5 artiklit: Artikkel 20 - Kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate järelevalve Artikkel 21 - Kvalifitseeritud usaldusteenuse osutamise alustamine Artikkel 22 - Usaldusnimekirjad Iga liikmesriik koostab, haldab ja avaldab usaldusnimekirju, mis sisaldavad teavet tema vastutusalasse kuuluvate kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate ja nende osutatavate kvalifitseeritud usaldusteenuste kohta. Liikmesriigid koostavad elektrooniliselt allkirjastatud või e-templiga varustatud, lõikes 1 osutatud usaldusnimekirjad, haldavad neid ja avaldavad need turvalisel viisil ja automaatseks töötlemiseks sobivas formaadis. Liikmesriigid edastavad komisjonile põhjendamatu viivituseta teabe, mis hõlmab riigisiseste usaldusnimekirjade koostamise, haldamise ja avaldamise eest vastutavat asutust, kõnealuste nimekirjade avaldamise koha üksikasju, nimekirjade allkirjastamiseks või templiga varustamiseks kasutatavaid sertifikaate ning nimekirjade mis tahes muudatusi. Komisjon teeb lõikes 3 osutatud teabe turvalise kanali kaudu avalikkusele kättesaadavaks automaatseks töötlemiseks sobivas, elektrooniliselt allkirjastatud või e-templiga varustatud formaadis. Komisjon täpsustab hiljemalt 18. septembriks 2015 rakendusaktidega lõikes 1 osutatud teabe ning määrab kindlaks lõigete 1–4 kohaldamisega seotud usaldusnimekirjade tehnilised kirjeldused ja formaadid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 48 lõikes 2([1]) osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 23 - ELi kvalifitseeritud usaldusteenuse usaldusmärk Artikkel 24 - Nõuded kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajatele eIDASe määruse jõustumisest alates 1. juuli 2016 on Sertifitseerimiskeskus (SK) kantud usaldusnimekirja kui kvalifitseeritud elektroonilise ajatempliteenuse osutaja, e-templi sertifikaatide ning e-allkirja sertifikaatide teenuse osutaja. EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 910/2014, Euroopa Liidu Teataja, 23. juuli 2014 Usaldusteenused X-teel, RIA Moodle, vaadatud 09.04.2018 Sertifitseerimiskeskus on üks esimestest kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajatest Euroopas, sk.ee, 06. juuli 2016 Märkus ^ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 182/2011, Euroopa Liidu Teataja, 16. veebruar 2011 (viide märkusele) Usaldusteenuse osutaja ja usaldusteenuse vastavushindamise kord, Riigi Teataja, Vastu võetud 26.10.2016 nr 64
Kvalifitseeritud registreeritud e-andmevahetusteenus

Nõuded kvalifitseeritud registreeritud e-andmevahetusteenustele (artikkel 44) Kvalifitseeritud registreeritud e-andmevahetusteenused peavad vastama järgmistele nõuetele: neid pakub üks või mitu kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajat; need tagavad saatja väga usaldusväärse identimise; need tagavad adressaadi identimise enne andmete kättetoimetamist; andmete saatmine ja kättesaamine on kaitstud kvalifitseeritud usaldusteenuse osutaja pakutava täiustatud e-allkirja või täiustatud e-templiga viisil, mis välistab andmete tuvastamatu muutmise võimaluse; mis tahes muudatusi andmete saatmiseks või kättesaamiseks vajalikes andmetes näidatakse andmete saatjale ja adressaadile selgesti; andmete saatmise, kättesaamise ja mis tahes muudatuste tegemise kuupäev ja ajahetk näidatakse kvalifitseeritud e-ajatempliga. Kui andmeid saadetakse kahe või enama kvalifitseeritud usaldusteenuse osutaja vahel, kohaldatakse punktides 1–6 osutatud nõudeid kõikide kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate suhtes. 2. Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada andmete saatmise ja kättesaamise protsesse käsitlevate standardite viitenumbrid. Kui andmete saatmise ja kättesaamise protsess vastab kõnealustele standarditele, loetakse see lõikes 1 sätestatud nõuetele vastavaks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 48 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. E-andmevahetus EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 910/2014, Euroopa Liidu Teataja, 23. juuli 2014 Usaldusteenuse osutaja ja usaldusteenuse vastavushindamise kord, Riigi Teataja, Vastu võetud 26.10.2016 nr 64
Kvalifitseeritud usaldusteenuse osutaja

eIDASe määruse jõustumisest alates 1. juuli 2016 on Sertifitseerimiskeskus (SK) kantud usaldusnimekirja kui kvalifitseeritud elektroonilise ajatempliteenuse osutaja, e-templi sertifikaatide ning e-allkirja sertifikaatide teenuse osutaja. Kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate järelevalve (eIDASe artikkel 20) Vastavushindamisasutus auditeerib kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajaid nende oma kulul vähemalt iga 24 kuu järel. Auditi eesmärk on saada kinnitust, et kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajad ja nende osutatavad kvalifitseeritud usaldusteenused vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele. Kvalifitseeritud usaldusteenuse osutaja esitavad vastavushindamisaruande järelevalveasutusele kolme tööpäeva pikkuse jooksul alates selle saamisest. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib järelevalveasutus kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajaid igal ajal auditeerida või nõuda, et vastavushindamisasutus teostaks kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate vastavushindamise nende kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate kulul kinnituse saamiseks, et kõnealused kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajad ja nende osutatavad kvalifitseeritud usaldusteenused vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele. Kui isikuandmete kaitse eeskirju on ilmselt rikutud, teavitab järelevalveasutus auditite tulemustest andmekaitseasutusi. Kui järelevalveasutus nõuab, et kvalifitseeritud usaldusteenuse osutaja heastaks käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmata jätmise, kuid asjaomane teenuseosutaja ei tee seda, ning järelevalveasutuse seatud ajavahemiku jooksul (kui see on kohaldatav), võib järelevalveasutus eelkõige asjaomase rikkumise ulatust, kestust ja tagajärgi arvestades võtta sellelt teenuseosutajalt või tema osutatavalt asjaomaselt teenuselt kvalifitseeritud staatuse ning teavitada artikli 22 lõikes 3 osutatud asutust artikli 22 lõikes 1 osutatud usaldusnimekirjade ajakohastamise eesmärgil. Järelevalveasutus teavitab kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajat temalt kvalifitseeritud staatuse või asjaomaselt teenuselt kvalifitseeritud staatuse äravõtmisest. Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada järgmiste standardite viitenumbri: standardid vastavushindamisasutuste akrediteerimise ja lõikes 1 osutatud vastavushindamisaruande jaoks; standardid auditeerimiseeskirjade kohta, mille alusel vastavushindamisasutused hindavad kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajate nõuetele vastavust, nagu on osutatud lõikes 1. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 48 lõikes 2([1]) osutatud kontrollimenetlusega. EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 910/2014, Euroopa Liidu Teataja, 23. juuli 2014 Sertifitseerimiskeskus on üks esimestest kvalifitseeritud usaldusteenuse osutajatest Euroopas, sk.ee, 06. juuli 2016 Märkus ^ Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 182/2011, Euroopa Liidu Teataja, 16. veebruar 2011 (viide märkusele)
DigiDoc

DigiDoc (Digital Document) on Eestis failivorming avaliku võtme krüptograafial põhinevate digitaalsignatuuride ja krüpteeritud failide kogumi hoidmiseks. Vormingu kujundas Riigi Infosüsteemi Amet. Digitaalallkiri DigiDoci kasutamise abivideod, RIA Youtube'i kanal, 6. august 2019 Digidoc koduleht
Jerry Sandusky

Jerry Sandusky (sünninimi Gerald Arthur Sandusky; sündinud 26. jaanuaril 1944 Washingtonis Pennsylvanias) on Ameerika Ühendriikide endine jalgpallitreener ja süüdimõistetud seksuaalkurjategija. 2012. aastal mõisteti ta süüdi 45 seksuaalse ärakasutamise juhtumis, mis leidsid aset 15 aasta jooksul, kui ta tegutses treenerina. Talle määrati 60-aastane vanglakaristus (minimaalne karistusaeg Pennsylvania seaduste järgi), võimalusega taotleda vanglakaristuse asendamist kriminaalhooldusega pärast 30 aastat.
Elva maastikukaitseala

Elva maastikukaitseala on maastikukaitseala Tartu maakonnas Elva ja Nõo vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on säilitada, hooldada ja tutvustada sealseid maastikke, kaitsta esinduslikke elupaigatüüpe ja kaitsealuseid liike. Kaitseala pindala on 1064 ha. Kaitseala moodustati 2016. Elva maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Elva maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Pärnu maastikukaitseala

Pärnu maastikukaitseala on maastikukaitseala Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas ja Pärnu linnas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Pärnu rohelise vööndi metsamaastikku, sealseid metsakooslusi ja liikide elupaiku. Kaitseala pindala on 518,8 ha. Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1958, kui kaitse alla võeti Raeküla männikud (Raeküla männikute kaitseala). Pärnu maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Pärnu maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Tumeaine (album)

"Tumeaine" on Cool D album, mis anti välja 2012. aastal. "Suva" "Ürje" "Eestimaa uhkus" "Maakri tn rappija" "Mendelejev mus oled" "Mul on paha tuju" "Pessimistlik" "Surm käib ringi me tänaval" "Buutleeg" "Poltergeist" "Silmis on sära" "Viimne minut" "Tumeaine" andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Cool D laulude sõnad
Želva vald

Želva vald (leedu keeles Želvos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. Valla pindala on 94 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1194 inimest. Valla keskus on Želva alev, kus aastal 2011 oli 457 elanikku. Vallamaja asub aadressil J. Vaišučio g. 5. Vald oli 9. aprilli 2018 seisuga ilma vallavanemata, eelmine vallavanem oli Kęstutis Mikalajūnas. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Želvos seniūnija. Ukmergės rajono savivaldybė, vaadatud 8.04.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 8.04.2018.
Ihamaru looduskaitseala

Ihamaru looduskaitseala on looduskaitseala Põlva maakonnas Põlva ja Kanepi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta muu hulgas sealseid metsakooslusi, Ahja jõe ja selle allikalisi niidualasid, samuti kaitsealuseid liike. Kaitseala pindala on 254,6 ha. Kaitseala moodustati 1981. Ihamaru looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Ihamaru looduskaitseala keskkonnaportaalis
Iidva looduskaitseala

Iidva looduskaitseala on looduskaitseala Järva maakonnas Türi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaikasid. Kaitseala pindala on 810 ha. Kaitseala moodustati 2006. Iidva looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Iidva looduskaitseala keskkonnaportaalis
Jäärumetsa looduskaitseala

Jäärumetsa looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaikasid, samuti rohunditerikkaid kuusikuid ja soometsi. Kaitseala pindala on 332,5 ha. Kaitseala moodustati 2007. Jäärumetsa looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Jäärumetsa looduskaitseala keskkonnaportaalis
Kahvena looduskaitseala

Kahvena looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu ja Viljandi maakonnas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi ja siirdesoo- ja rabametsi. Kaitseala pindala on 660 ha. Kaitseala moodustati 2005. Kahvena looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Kahvena looduskaitseala keskkonnaportaalis
Kalita looduskaitseala

Kalita looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 146,1 ha. Kaitseala moodustati 2007. Kalita looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Kalita looduskaitseala keskkonnaportaalis
Sadie Bjornsen

Sadie Bjornsen (sündinud 21. novembril 1989 Omakis Washingtoni osariigis) on USA murdmaasuusataja. Maailma karikasarjas osales Bjornsen esimest korda 2011. aasta veebruaris Drammenis 10 km klassikadistantsil, saavutades 51. koha. Sadie Bjornseni vend Erik Bjornsen on samuti murdmaasuusataja. 2017 Lahtis pronksmedal sprinditeates (koos Jessica Digginsiga) Sadie Bjornsen on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 9. aprill 2018) 138 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 5 etapil. "World Cup - Ladies' 10 km C OFFICIAL RESULTS". FIS. Vaadatud 09.04.2018. Sadie Bjornsen FIS-i kodulehel Sadie Bjornseni koduleht
Hugo Nigol

Hugo Nigol (sündinud 6. august 1927 Harku vald, Harjumaa – 18. oktoober 2022) oli eesti jääpurjetaja. Nigol saavutas jääpurjetamises monotüüp XV klassis 1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlustel kulla, 1958–1960 hõbeda ja 1964 pronksi. Aastal 1962 oli Nigol monotüüp XV klassis Nõukogude Liidu edetabelis esikohal ning võitis ka 1962. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises. Purjetamises tuli Nigol M-klassis 1952 soodimehena ja 1955 roolimehena Eesti meistriks. "Hugo Nigol". ESBL. Vaadatud 09.04.2018. Biograafia ESBL-is
Vietnam Airlines

Vietnam Airlines (vietnami: Hang Hàng Không Quốc gia Việt Nam) on Vietnami rahvuslik lennufirma. Asutatud 1956 nime all Vietnam Civil Aviation. Lennufirma lendab 64 sihtkohta 17 riigis. Vietnam Airlines sai SkyTeami liikmeks 2010. aasta juunis.
Karinõmme looduskaitseala

Karinõmme looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks liigirikkaid madalsoosid. Kaitseala pindala on 388,7 ha. Kaitseala moodustati 2006. Karinõmme looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Karinõmme looduskaitseala keskkonnaportaalis
Aerolineas Argentinas

Aerolíneas Argentinas (inglise Argentine Airlines), ametlikult Aerolíneas Argentinas S.A., on Argentina suurim lennuettevõtja ja riigi rahvuslik lennufirma. Lennuettevõte loodi 1949. aastal nelja ettevõtte ühinemisel ning lennuteenuseid hakati osutama 1950. aasta detsembris. Lennufirma peakontor asub Buenos Aireses. SkyTeami liikmesus saavutati 2012. aasta augusti lõpus.
Kergu looduskaitseala

Kergu looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, rohunditerikkaid kuusikuid ning soostuvaid ja soo-lehtmetsi. Kaitseala pindala on 437,1 ha. Kaitseala moodustati 2007. aastal. Kaitseala jaguneb Saapasoo sihtkaitsevööndiks ja Lepiku sihtkaitsevööndiks. "Kergu looduskaitseala Keskkonnaportaalis". Keskkonnaportaal. Vaadatud 15. novembril 2023. Kergu looduskaitseala Keskkonnaportaalis
Kuiaru looduskaitseala

Kuiaru looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Tori vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 221,7 ha. Kaitseala moodustati 2007. Kuiaru looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Kuiaru looduskaitseala keskkonnaportaalis
Kurisoo looduskaitseala

Kurisoo looduskaitseala on looduskaitseala Järva maakonnas Järva vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi, samuti geoloogiliselt väärtuslikke karstivorme. Kaitseala pindala on 47,4 ha. Kaitseala moodustati 2005. Kurisoo looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Kurisoo looduskaitseala keskkonnaportaalis
Virgin America

Virgin America on Ameerika Ühendriikide lennufirma, mida haldab Alaska Airlines. See asutati aastal 2004 ja alustas tegevust 2007. aastal iseseisva lennufirmaga, kes kasutas Ühendkuningriigi Virgin Groupi litsentseeritud kaubamärki, mis kontrollib Virgin Atlanticu ja Virgin Australia kaubamärke. Alaska Air Group kavatseb lõpetada Virgin America kaubamärgi kasutamise 25. aprilliks 2018.  Virgin America – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht
Laiksaare looduskaitseala

Laiksaare looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde ja Häädemeeste vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks soostuvaid metsi. Kaitseala pindala on 401,3 ha. Kaitseala moodustati 2006. Laiksaare looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Laiksaare looduskaitseala keskkonnaportaalis
Laulaste looduskaitseala

Laulaste looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 1065,9 ha. Kaitseala moodustati 2005. Laulaste looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Laulaste looduskaitseala keskkonnaportaalis
Edelweiss Air

Edelweiss Air on Šveitsi lennufirma, mis kuulub täielikult Swiss International Air Linesile ja on osa Lufthansa kontsernist. Lennufirma opereerib lende Euroopa ja mandritevahelistesse sihtkohtadesse oma kodulennujaamast Zürichi lennujaamast.
Air Transat

Air Transat on Kanada odavlennufirma, mis asub Québeci provintsis Montréalis ning mis korraldab regulaarlende ja tellimuslende, teenindades 63 sihtkohta 30 riigis. Lennufirmat omab ja haldab Transat A.T. Inc.
UPS Airlines

UPS Airlines on Ameerika kargolennufirma, mis kuulub ettevõttele United Parcel Service Inc. Ettevõtte peakorter asub Kentucky osariigis Louisville'is. Lennufirma lendab 766 lennujaama. Lennuettevõtte rahvusvaheline kodulennujaam Worldport asub Louisville'i rahvusvahelises lennujaamas.
Saudia

Saudia (araabia: السعودية as-Su'ūdiyyah) on Saudi Araabia riiklik lennuettevõte. Lennuettevõtte põhiline operatiivne baas on Jiddah's asuv Kuningas Abdulazizi rahvusvaheline lennujaam. Lennufirma on Lähis-Idas tulude järgi suuruselt kolmas, Emiratesi ja Qatar Airwaysi järel. Saudia on alates 29. maist 2012 SkyTeami liige.
Leppoja looduskaitseala

Leppoja looduskaitseala on looduskaitseala Viljandi maakonnas Põhja-Sakala ja Viljandi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks looduslikes seisundis rabasid. Kaitseala pindala on 378 ha. Kaitseala moodustati 2005. Leppoja looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Leppoja looduskaitseala keskkonnaportaalis
Lähkma looduskaitseala

Lähkma looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 102 ha. Kaitseala moodustati 2007. Lähkma looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Lähkma looduskaitseala keskkonnaportaalis
Maalasti looduskaitseala

Maalasti looduskaitseala on looduskaitseala Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta metsa-, madalsoo- ja poollooduslike koosluste elustiku mitmekesisust ning kaitsealuste liikide elupaiku. Kaitseala pindala on 529,8 ha. Kaitseala moodustati 2013. Maalasti looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Maalasti looduskaitseala keskkonnaportaalis
Maapaju looduskaitseala

Maapaju looduskaitseala on looduskaitseala Harju maakonnas Anija vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks rabametsi. Kaitseala pindala on 450,9 ha. Kaitseala moodustati 2005. Maapaju looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Maapaju looduskaitseala keskkonnaportaalis
Madissaare looduskaitseala

Madissaare looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks puisniite. Kaitseala pindala on 101,4 ha. Kaitseala moodustati 2007. Madissaare looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Madissaare looduskaitseala keskkonnaportaalis
Metsaääre looduskaitseala

Metsaääre looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks rabametsi. Kaitseala pindala on 159,7 ha. Kaitseala moodustati 2007. Metsaääre looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Metsaääre looduskaitseala keskkonnaportaalis
Norrmalm

Norrmalm on linnaosa Stockholmi südalinnas. Linnaosa pindala on 156 hektarit. Elanike arv oli 2011. aasta seisuga 67687. Norrmalmi linnaosa loetakse Stockholmi keskuseks. Norrmalmis asuvad Stockholmi raudteejaam, Stockholmi kuninglik ooperiteater, Stockholmi kontserdimaja ja mitmed kaubamajad. Norrmalmi linnaosas asub ka Stockholmi Eesti Maja. Stockholm Office of Research and Statistics. Population by district
Naissoo looduskaitseala

Naissoo looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Naissoo tammikut ja EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks alvareid. Kaitseala pindala on 116,3 ha. Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1964, kui kaitse alla võeti Naissoo tammik. Naissoo looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Naissoo looduskaitseala keskkonnaportaalis
Sanga looduskaitseala

Sanga looduskaitseala on looduskaitseala Viljandi ja Pärnu maakonnas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks vanu loodusmetsi. Kaitseala pindala on 152,4 ha. Kaitseala moodustati 2005. Sanga looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Sanga looduskaitseala keskkonnaportaalis
Siiraku looduskaitseala

Siiraku looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks rabametsi. Kaitseala pindala on 685,8 ha. Kaitseala moodustati 2007. Siiraku looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Siiraku looduskaitseala keskkonnaportaalis
Silmsi looduskaitseala

Silmsi looduskaitseala on looduskaitseala Järva maakonnas Järva vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks liigirikkaid madalsoosid. Kaitseala pindala on 146,4 ha. Kaitseala moodustati 2005. Silmsi looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Silmsi looduskaitseala keskkonnaportaalis
Soo-otsa looduskaitseala

Soo-otsa looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks rabametsi. Kaitseala pindala on 737 ha. Kaitseala moodustati 2007. Soo-otsa looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Soo-otsa looduskaitseala keskkonnaportaalis
Säärenõmme looduskaitseala

Säärenõmme looduskaitseala on looduskaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks alvareid. Kaitseala pindala on 394,8 ha. Kaitseala moodustati 2005. Säärenõmme looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Säärenõmme looduskaitseala keskkonnaportaalis
Teesu looduskaitseala

Teesu looduskaitseala on looduskaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks allikasoosid. Kaitseala pindala on 153,1 ha. Kaitseala moodustati 2007. Teesu looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 09.04.2018) Teesu looduskaitseala keskkonnaportaalis