laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Andrew Lloyd Webber

Andrew Lloyd Webber (sündinud 22. märtsil 1948 Kensingtonis Londonis Inglismaal) on ülimenukas muusikalihelilooja. Tema noorem vend on tšellist Julian Lloyd Webber. Muusikalid, millele ta on muusika loonud: "The Likes of Us" (1965) "Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat" (1968) "Jesus Christ Superstar" (1971) "Evita" (1976) "Tell Me on a Sunday" (1979) "Cats" (1981) "Song and Dance" (1982) "Starlight Express" (1984) "The Phantom of the Opera" (1986) "Aspects of Love" (1989) "Sunset Boulevard" (1993) "By Jeeves" (1996) "Whistle Down the Wind" (1996) "Whistle Down the Wind" (1998) "The Beautiful Game" (2000) "Tell Me on a Sunday" (2003) "The Woman in White" (2004) "The Phantom of Manhattan" Teised tööd: "Variations" (1978) "Requiem" (1985) "Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat" (1969) "Jesus Christ Superstar" (1970) "Jesus Christ Superstar" (1970) "Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat" (1973) "Evita" (1976) "Evita" (1978) "Evita" (1979) "Tell Me On A Sunday" (1979) "Cats" (1981) "Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat" (1982) "Song and Dance" (1982) "Cats" (1982) "Starlight Express" (1984) "Song and Dance" (1985) "The Phantom of the Opera" (1986) "Aspects of Love" (1989) "Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat" (1991) "Sunset Boulevard" (1993) "Sunset Boulevard" (1994) "By Jeeves" (1996) "Whistle Down the Wind" (1998) "The Beautiful Game" (2000) "Tell Me On A Sunday" (2003) "The Woman in White" (2004) "The Likes of Us" (2005) "Jesus Christ Superstar" (1974) "Evita" (1996) "The Phantom of the Opera" (2004) "Variations" (1978) "Requiem" (1985) "Keegi pole üksi päikese all" (2002. a IX noorte laulu- ja tantsupeo laul, tekst: Leelo Tungal) "The Premiere Collection: The Best of Andrew Lloyd Webber" (1989) "Andrew Lloyd Webber: The Premiere Collection Encore" (1993) "The Very Best of Andrew Lloyd Webber: The Broadway Collection" (1996) "Andrew Lloyd Webber: Now & Forever" (2001) "Gold: The Definitive Hits Collection" (2002) "Divas" (2006)
Haloperidool

Haloperidool on butürofenoonide rühma kuuluv tugevatoimeline antipsühhootikum. Toimib tsentraalselt dopamiiniretseptorite antagonistina. Toimides mesokortikaalsesse koesse ja limbilisse süsteemi, avaldab luulude ja hallutsinatsioonide vastast toimet. Omab ka tugevat psühhomotoorset rahutust pärssivat toimet. Imendub hästi ka suukaudsel manustamisel, mil plasmakontsentratsiooni maksimum saabub 2…6 tundi pärast manustamist. Lihasesisese manustamise korral saabub plasmakontsentratsiooni maksimum umbes 20 minuti möödudes. Haloperidooli lammutamine (metabolism) toimub peamiselt maksas ja laguproduktid (metaboliidid) ei ole neuroleptiliselt aktiivsed. Eritumine toimub uriiniga (40%) ja väljaheitega (60%). Umbes 1 % eritub muutumatul kujul uriiniga. Kasutatakse peamiselt psühhootiliste seisundite ravis: skisofreenia, bipolaarse häire maniakaalne faas, alkoholpsühhoos. Kõrvalnähtudest on sagedased ekstrapüramidaalsed häired.
Bertoleoni

Bertoleoni on itaalia suguvõsa, mille pea (praegu Tonino Bertoleoni) kannab Tavolara kuninga tiitlit. Perekonnalegendi järgi andis Sardiinia kuningas Carlo Alberto Giuseppe Celestino Bertoleoni Polile 1836. aastal saart külastades kuningatiitli.
Supernoova

Supernoova on oma arengu lõppjärku jõudnud täht, mille plahvatuse tagajärjel tähe heledus kasvab hetkeliselt miljoneid kordi. Plahvatuse tulemusel võib tekkida ülitihe objekt (neutrontäht, must auk), energiahulk on võrreldav Päikese poolt kogu tema eluea jooksul kiiratava energia hulgaga. Supernoova võib tekkida vähemalt 8–10 korda Päikesest massiivsemast üksiktähest või kaksiktähest. Massiivse üksiktähe korral on plahvatuse põhjuseks tuumkütuse lõppemine tähe sisemuses, tähe keskmest lähtuv kiirgusrõhk lakkab, järgneb tähe gravitatsiooniline kollaps, mis põhjustabki supernoova plahvatuse. Kaksiktähe korral on üksikud tähe komponendid väiksema massiga kui supernoova tekkeks vaja. Suurema massiga täht areneb kiiremini, tuumkütus saab otsa ning tekib valge kääbus ehk tihe ja kuum jäänuktäht, milles enam energiat juurde ei tekki. Kui komponentide vahekaugus on piisavalt väike, hakkab osa teise tähe ainest gravitatsiooni mõjul valgele kääbusele voolama. Aine surutakse kääbuse pinna lähedal tugevas gravitatsioonis kokku ning selle temperatuur tõuseb. Kui aine juurdevoolu jätkudes ületab kääbuse mass 1,4 Päikese massi, algab äkiline kogu kääbust hõlmav termotuumareaktsioon ning kääbus hävib supernoova plahvatuses. Viimase tuhande aasta jooksul on Linnuteel vaadeldud ainult kolme palja silmaga nähtavat supernoovat, kuid teleskoobiga teisi galaktikaid vaadeldes on neid nähtud enam. Seni viimane palja silmaga nähtav Linnutee supernoova oli 1604. aastal vaadeldud Kepleri supernoova. SN 185 SN 1006 SN 1054 SN 1572 SN 1604 SN 1987A SN 2003fg SN 2004dj SN 2006X SN 2008D "What Is a Black Hole?". NASA. Vaadatud 10. november 2018. "What Is a Supernova?". Space.com. Vaadatud 10. november 2018. "Dead Stars Once Hosted Solar Systems". Space.com. Vaadatud 10. november 2018. "The Last Supernova: 400-Year-Old Explosion Imaged". Space.com. Vaadatud 10. november 2018. Arvutisimulatsioon supernoovaplahvatusest Astronoomid avastasid universumi kaugeima supernoova, 9. juuli 2009
Tsaar-suurtükk

Tsaar-suurtükk (vene Царь-пушка) on 1586. aastal valumeister Andrei Tšohhovi poolt valatud suurtükk. Asub Moskvas Kremli õuel. Suurtükk kaalub 40 tonni, raua pikkus 5,34 meetrit, kaliiber 890 millimeetrit. Kahurist on uuringute järgi tehtud vähemalt üks lask.
Mustafa Kemal Atatürk

Mustafa Kemal Atatürk (12. märts[küsitav] 1881 Selânik – 10. november 1938 İstanbul) oli Türgi Vabariigi rajaja ning esimene president. Ta sündis 1881. aastal Selânikis (tänapäeval Thessaloníki), mis tollal kuulus Osmanite riigi võimu alla. Talle pandi nimeks Mustafa. Tema vanemad olid puidukaupmees Ali Rıza Efendi ja Zübeyde Hanım (Efendi ja Hanım on tiitlid, mis tähendavad umbes 'isand' ja 'emand'). Mustafa kaotas oma isa varajases lapsepõlves ja täisealiseks saamiseni kasvatas teda ema. Alghariduse sai ta Semsi Effendi koolis Thessaloníkis. See oli linna esimene erakool, mis andis kaasaegset haridust. Ent kui isa suri, asus Mustafa koos emaga elama onu juurde maale ning ta pidi sellest koolist lahkuma. Mustafala meeldis maaelu ja ta tegi meelsasti maatöid. Kuna ema hakkas poja hariduse pärast muret tundma, siis otsustati, et Mustafa peaks elama koos ema õega Thessaloníkis ja seal ka koolis käima. Ta astus Riigi Ettevalmistuskooli (Mülkiye Rüştiyesi) Thessaloníkis. Kord kakles Mustafa tundide ajal teise poisiga. Õpetaja, kelle nimi oli Kaymak Hafız, peksis Mustafad selle eest, kuni poiss oli kaetud sinikatega. Tädi, kes oli niigi vastu poisi kooliskäimisele, võttis ta kohe sellest koolist ära. Mustafa tahtis siis astuda sõjakooli. Kuid ema keelas tal sinna astuda, sest teda hirmutas mõte, et pojast saab sõdur. Mustafa tegi sisseastumiseksamid salaja. Kui ema sellest teada sai, oli juba hilja. See oli aastal 1893. Uues koolis tundis Mustafa erilist huvi matemaatika vastu. Tal oli kombeks koostada õpetajale kirjalikus vormis küsimusi. Õpetaja vastas neile samuti kirjalikult. Ka õpetaja nimi oli Mustafa. Ta tegi poisile ettepaneku, et too võtaks endale nimeks "Mustafa Kemal" (kemal tähendab türgi keeles 'täiuslikkust'), et nad saaksid teineteist eristada (perekonnanimesid tollal Türgis ei olnud). Poiss hakkaski end nõnda kutsuma. Aastal 1895, pärast algastme sõjakooli lõpetamist Thessaloníkis, läks Mustafa Kemal edasi õppima keskastme sõjakooli (Askeri Rüştiye) Monastiris. Ka seal ei olnud tal matemaatikaga raskusi, küll aga valmistas raskust prantsuse keel, milles ta oli maha jäänud, ning prantsuse keele õpetaja tegi talle etteheiteid. Atatürki reformide taga peituv filosoofia on tuntud kemalismi nime all. Veebruaris 1937 kirjutas ta Türgi Vabariigi konstitutsiooni teise artiklisse: Vabariiklikkus (Cumhuriyetçilik) Rahvuslikkus (Milliyetçilik) Rahvalikkus (Halkçılık) Revolutsioonilisus (İnkılapçılık) Ilmalikkus (Laiklik) Riiklikkus (Devletçilik) Esimesed neli printsiipi väljendasid riigi uue poliitilise elu aluseid ja kahel viimasel põhinesid Atatürki reformid. Mustafa Kemal Atatürk (1. juuli 1927) Atatürgi mausoleum Atatürk on maetud Ankaras asuvasse mausoleumi. Täpne kuupäev on teadmata. Türgis on selleks ametlikult 19. mai: 19 Mayıs Atatürk'ü Anma, Gençlik ve Spor Bayramı. Mustafa ema pilt
Koskel

Koskel (Mergus) on lindude klassi haneliste seltsi partlaste sugukonna perekond. Jääkoskel (Mergus merganser) Rohukoskel (Mergus serrator) Väikekoskel ehk pudukoskel (Mergellus albellus), keda varem samuti koskla perekonda arvati, on fülogeneetiliselt lähedasem sõtkastele ja ta loetakse eraldi perekonda.
Kaliiber (täpsustus)

Kaliiber võib tähendada: Kaliiber on mõõtevahend toodete mõõtmete kontrollimiseks. Kaliiber on tulirelva rauaõõne läbimõõt. Kaliiber on ka valtsi avad metallile teatud kuju andmiseks. Kaliibrimine
Funktsiooni üldavaldis

Funktsiooni üldavaldiseks nimetatakse seost y = f(x). Funktsiooni üldavaldis on funktsiooni kõige levinum esitusviis. y = 2x + 5 y = 2x3 – 3x + 5
Psühhiaatria mõisteid

# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Abikool - Abuulia - Afefoobia - Ajavahestress - Agalmatofiilia - Agorafoobia - Algofoobia - Apaatia - Alkoholism - Alkoholpsühhoos - Alkohoolik - Amneesia - Anaesthesia dolorosa - Anoreksia - Antidepressant - Antipsühhiaatria - Antipsühhootikumid - Arengupuue - Aspergeri sündroom - Autism - Avatusluul Bibliomaania - Bipolaarne häire - Buliimia De Clérambault' sündroom - Debiilik - Deliirium - Delirium tremens - Dementsus - Depressiivne luul - Depressioon - Depressioon (emotsioon) - Dissotsiatiivne identiteedihäire Ebastabiilne isiksus - Ehholaalia - Ekshibitsionism - Elekterkrampravi - Emotsionaalne inadekvaatsus - Eripedagoog - Erotomaania - Etkloorvünool - Eufooria - Euroopa Liidu narkostrateegia Grafomaania Hallutsinatsioon - Haloperidool - Hullumeelsus - Hüperaktiivsus tähelepanu puudulikkusega - Hüpnoos - Hüpnoteraapia - Hüpohondria - Hüpomaania - Hüpopaatia Idiootia - Impulsihäire - Insomnia - Instseneeringuluul - Isiksushäired Joomasööst - Jälitusluul Kahjude vähendamine (narkomaania) - Kaksikdiagnoos - Katalepsia - Kerge vaimne alaareng - Kinnisidee - Klaustrofoobia - Kleptomaania - Komisjoniline kohtupsühhiaatriaekspertiis - Kompulsiivne toitumishäire - Konfabulatsioon - Koolifoobia - Kronofoobia - Kunstiteraapia - Kõrge päritolu luul Lahenduskeskne lühiteraapia - Leidurlusluul - Lembeluul - Logorröa - Loovteraapiad - Läbipõlemissündroom - Luul - Lükantroopia Maania - Meeleoluhäire - Melanhoolia - Metadoon - Metadoonasendusravi - Missiooniluul - Mäluauk - Mõõdukas vaimne alaareng Narkolepsia - Narkomaania - Narkostrateegia - Nartsissistlik isiksushäire - Nekrofiilia - Neurolepsia - Neuroleptikum - Neuroos - Neurootik - Nägemishallutsinatsioon - Närvisüsteemi depressant Obsessiiv-kompulsiivne häire - Ofidiofoobia - Olmeluul - Opiaat - Opioid - Orgaanilised psüühikahäired - Ortoreksia Paanikahäire - Paranoiline luul - Paruresis - Patopsühholoogia - Posttraumaatiline stressihäire - Pseudohallutsinatsioon - Psühhiaatria - Psühhiaatriline sundravi - Psühhiaatrilise abi seadus Eestis - Psühhoanaleptiline aine - Psühhoos - Psühhopaatia - Psühhopatoloogia - Psühhoteraapia - Psühhotrauma - Psüühikahäire - Psüühiline funktsioon - Pärilikud või geenivigadest tingitud vaimsed haigused - Püromaan - Püromaania Raske vaimne alaareng - Reformaatorlusluul - Rikkusluul Skisofreenia - Skisofreenia, skisotüüpsed ja luululised häired - Somnambulism - Sotsiopaat - Suhtumisluul - Sundmõtlemine - Suurusluul - Sõltuvus - Sõltuvusaine - Söömishäired - Sügav vaimne alaareng - Süsteemne teraapia Zooantroopia - Zoofoobia Tajumishäired - Tantsuteraapia - Teisikuluul - Teovõime - Trihhotillomaania - Tsüklotüümia - Tundeelu häired - Tundeelu tuimenemine - Tõeline hallutsinatsioon Uneapnoe - Unehäire - Unetus - Uneärevus - Urofoobia Vaimne alaareng - Vaimne tervis - Vaimupuue - Valikuline mutism - Võimekusluul - Võimuluul ärevus - ärevushäire ühiskonnapsühhiaatria, psühhiaatria haru, mis uurib ja arendab vaimset tervist parandavaid teenuseid
Mittetasapinnalisus

Mittetasapinnalisus on reaalse pinna punktide maksimaalne kaugus piirdepinnast. Mittetasapinnalisus on üks kujuhälvete erijuht. Mittetasapinnalisuse ja mittesirgjoonelisuse erijuhtudeks on nõgusus ja kumerus. mittesirgjoonelisus mittesilindrilisus mitteringjoonelisus
Pseudo-Dionysios Areopagita

Pseudo-Dionysios Areopagita (ka Dionysios Pseudo-Areopagita) on nimi, mille õpetlased on andnud kristlikule teoloogile ja filosoofile, kes elas 5. ja 6. sajandi vahetusel. On oletatud, et seda varjunime kasutas Peetrus Ibeeriast, umbes aastatel 411–491 elanud Gruusia pühak. Ta on oma teosed omistanud Areopaagi liikmele Dionüüsiosele, keda mainitakse Apostlite tegude raamatus (Ap 17, 37). Kirjutas arvukalt teoseid, mida tähistatakse koondnimega Corpus Areopagiticum. Kirjutades esitas ennast algupärase Dionysiosena. Väitis, et tunneb Piiblis mainituid inimesi, mistõttu arvati pikka aega, et tegemist on ühe ja sama inimesega. Tundub, et autor valetab ka teistes kohtades, väites näiteks, justkui ta oleks kirjutanud arvukalt teisi raamatuid ja tsiteerides neid[viide?]. Pseudo-Dionysios üritas leida kompromissi monofüsiitluse ja ortodoksse õpetuse vahele. Ta on mõjutatud ka uusplatonismist, eriti Proklose poolt, mis tõestab, et ta tegutses 5. sajandil või hiljem. Mõjusid on veel Aleksandria Kleemensilt, Kapadookia kirikuisadelt, Origeneselt ja teistelt. Tema kirjutised tulid avalikkuse ette esimest korda 5. sajandil, mil monofüsiidid kasutasid neid oma argumentide kaitseks. Vähehaaval võtsid need omaks ka teised teoloogid. Keskajal olid ta teosed väga populaarsed. Renessansiajal hakati ta teoste autentsuses kahtlema. Eesti keeles ilmus Pseudo-Dionysios Areopagita teos "Müstilisest teoloogiast Timotheosele" ("De mystica theologia") 1994. aastal ajakirjas Akadeemia Marju Lepajõe tõlkes. "De caelestica hierarchica" ("Taevalikust hierarhiast") "De ecclesiastica hierarchica" ("Kiriklikust hierarhiast") "De divinis nominibus" ("Jumala nimedest") "De mystica theologia" ("Müstilisest teoloogiast") Kreeka keeles: Περί της ουρανίου ιεραρχίας Περί της εκκλησιαστικής ιεραρχίας Περί Θείων Ονομάτων Περί μυστικής θεολογίας Sh. Nutsubidze. "Mystery of Pseudo-Dionys Areopagit (a monograph), Tbilisi, 1942; E. Honigmann, Pierre l'Iberian et les ecrits du Pseudo-Denys l'Areopagita. Bruxelles, 1952. Pseudo-Dionysios Areopagita "Müstilisest teoloogiast Timotheosele", tlk Marju Lepajõe, Akadeemia 10/1994, DIGAR Pseudo-Dionysios Areopagita "Müstilisest teoloogiast Timotheosele", tlk Marju Lepajõe, Akadeemia 10/1994, DIGAR
Mittesirgjoonelisus

Mittesirgjoonelisus on reaalse profiili punktide maksimaalne kaugus piirdesirgest. Mittesirgjoonelisuse ja mittetasapinnalisuse elementaarvormideks on nõgusus ja kumerus. mittetasapinnalisus mittesilindrilisus mitteringjoonelisus
Mittesilindrilisus

Mittesilindrilisus on reaalse pinna punktide maksimaalne kaugus piirdesilindrist. Mittesilindrilisus on kujuhälvete erijuht. Mittesilindrilidus on kompleksnäitaja, mis haarab mitteringjoonelisust ja pikilõike profiili hälvet. mittetasapinnalisus mittesirgjoonelisus mitteringjoonelisus
Mitteringjoonelisus

Mitteringjoonelisus on reaalse profiili punktide maksimaalne kaugus piirderingjoonest. Mitteringjoonelisus on kujuhälvete erijuht. Mitteringjoonelisus iseloomustab silindrilise pinna ristlõike kõiki kujuhälbeid. Erijuhtudeks on ristlõike ovaalsus ja kandilisus. mittetasapinnalisus mittesirgjoonelisus mittesilindrilisus
Kim Basinger

Kimila Ann Basinger (sündinud 8. detsembril 1953 Athensis Georgia osariigis) on Oscariga pärjatud USA filminäitleja ja endine modell. Tema ema on ujuja ja modell Ann Lee (neiupõlvenimega Cordell), kes tegi kaasa nii mõneski Esther Williamsi filmis. Tema isa Don Basinger oli muusik ja laenuandja. Kim on peres kolmas laps. Tal on vennad Mick ja Skip ning õed Ashley ja Barbara. Teismeeas vaevas Kimi agorafoobia (lagedakartus), mis pärast ravi aga taandus. Modellina alustas Basinger tööd 16-aastaselt, kui oli võitnud Athensi noorte missivõistluse. Hiljem on ta teinud modellitööd Eileen Fordi moefirmale. Ta on poseerinud ajakirjale Playboy. Näitlejakarjääri alustas ta 1978. aasta telefilmis "Katie: Portrait of a Centerfold". 1980. aastal abiellus ta moekunstnik Ron Synder-Brittoniga. Nad lahutasid abielu 1989. aastal. Aastal 1991 mängis ta filmis "The Marrying Man" ("Naisevõtt"), kus tutvus Alec Baldwiniga. Nad naitusid 1993. aastal. Neil on tütar Ireland Eliesse (sündinud 1995). Nad lahutasid abielu küll 2002. aastal, kuid kohtuprotsessid lahutuse üle kestsid aastaid. "Charlie's Angels" ("Charlie inglid"; 1976) (jagu "Angels in Chains") "Dog and Cat" (1977) (lõpetati pärast 6. jagu) "The Ghost of Flight 401" (1978) "Katie: Portrait of a Centerfold" (1978) "From Here to Eternity" ("Siit igavikku"; 1979; miniteleseriaal) "From Here to Eternity" ("Siit igavikku"; 1980; teleseriaal, lõpetati pärast 16. jagu) "Killjoy" (1981) "Sean Connery, an Intimate Portrait" (1997) (dokumentaalfilm) "The Simpsons" ("Simpsonid"; 1998) (jaod 13 ja 17) (mängis iseennast) "The Mermaid Chair" (2006)
Leelo Talvik

Leelo Talvik (10. mai 1944 – 30. september 2021) oli eesti vokaalpedagoog ja endine laulja. Ta on olnud kammerlaulja, ooperi- ja oratooriumisolist, viimastel aastatel teinud aga õpetajatööd. Ta on töötanud Eesti Filharmoonia Kammerkoori laulja ja hääleseadjana[viide?], Tehnikaülikooli mees- ja naiskoori hääleseadjana[viide?] ning kammerkooriga Arsis[viide?]. Ta tegi koostööd ning oli hääleseadja Üle-eestilise neidudekoori Leelo[viide?], Kooristuudio SO-LA-RE, Rapla Mitte-Riinimanda Segakoori[viide?], Eesti Koolinoorte Segakoori[viide?] ning Eesti Rahvusringhäälingu segakoori [viide?]juures. Ta tegi koolitusi kogu Eestis[viide?]. Ta on töötanud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis[viide?] ja Viljandi Kultuuriakadeemias[viide?] laulupedagoogina. 2017 Tartu Ülikooli medal Tema isa oli ooperilaulja Aaro Pärn. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022.
2007. aasta Islandi parlamendivalimised

2007. aasta Islandi parlamendivalimised toimusid 12. mail. Valiti proportsionaalse valimissüsteemi järgi. Valimiskünnis on 5%.
Astrid Reinla

Astrid Reinla (aastast 1971 kodanikunimi Astrid Kabur; 1. märts 1948 Tallinn – 1. jaanuar 1995 Tallinn) oli eesti kirjanik. Ta sündis kirjandusteadlase Oskar Kuninga peres. Tema õde on maletaja ja ajakirjanik Merike Rõtova. Aastatel 1955–1961 õppis Tallinna 29. Keskkoolis, 1961–1966 Tallinna 7. Keskkoolis. Aastail 1969–1974 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis ajaloo-keeleteaduskonnas, lõpetas filoloogiateaduskonna eesti filoloogia erialal. Aastatel 1966–1969 töötas Eesti NSV Riiklikus Raamatukogus bibliograafina. 1974–1976 oli kirjastuse Eesti Raamat korrektor, 1976–1979 ajakirja Horisont keeletoimetaja. Aastast 1979 oli ta vabakutseline kirjanik. Astrid Reinla kirjutas ka artikleid ja teinud kriitikutööd. Ta oli telesarja "Õnne 13" idee autor ja esimene stsenarist (pärast teda on sarja stsenaristiks olnud Kati Murutar, Teet Kallas, Urmas Lennuk ja Andra Teede). 1982 "Inimestega" 1987 "Plekk-katus" 1985 "Teofrastus" 1988 "Pätu" 1989 "Miikael" 1994 "Lumeelevant. Krooksjalad" 1992 värsikogu "Pätu laulud" 1986 "Koduabiline" 1987 "Naeris naeris" 1978 A. Balabuhha jutukogu "Eelkäijad" 1995 Helen Kelleri romaan "Minu elu lugu" 1982 luulekogu "Lihtminevik" 1984 "Nädalalõpp". Sirp ja Vasar, 6. jaanuar 1984. Lk 12 1994 vestekogumik "Kodanik on loll" 1990 Eesti Kirjanike Liit 1995 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Õnne 13", postuumselt) Ta oli abielus kirjanik Boris Kaburiga. Indrek Tart. "Reinla, Astrid". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 462–463 Aivar Kull. Aivar Kulli ajalootund. Astrid Reinla kui Mary Poppins. ERR Kultuuriportaal, 31. august 2020 Haud Tallinna Metsakalmistul
Robootika

Robootika ehk robotitehnika (inglise robotics) on teaduse ja tehnika haru, mis käsitleb robotite disaini, ehitust, tootmist ja töötamist. Robootika on tihedalt seotud mehaanika, informaatika, elektroonika ja muude teadusharudega. Sõna "robootika" (robotics) tuleneb Josef Čapeki loodud sõnast "robot", mille tõi inimkonna ette tšehhi kirjanik Karel Čapek oma näidendis "R.U.R." (Rossum's Universal Robots), mis oli avalikustatud aastal 1920. Sõna "robootika" kasutas esimesena Isaac Asimov oma lühikeses ulmejutus "Runaround" 1941. aastal. Asimovilt pärinevad ka nn robootika kolm põhiseadust: Robot ei tohi oma tegevuse ega tegevusetusega inimesele kahju teha; Robot peab täitma inimese antud korraldusi, kui need pole vastuolus esimese seadusega; Robot peab kaitsma oma olemasolu, kuni see ei lähe vastuollu esimese ega teise seadusega. On kaks tähtsamat laiaotstarbeliste robotite klassi: manipulatsiooni- ja mobiilrobotid. Manipulatsioonirobot on automaatmasin (statsionaarne või teisaldatav), mis koosneb täiturseadisest manipulaatori kujul, millel on mitu liikuvuse astet, ja programmjuhtimise seadisest, mis täidab töötlusprotsessis liikumise ja juhtimise funktsioone. Selliseid roboteid toodetakse põranda-, ripp- ja portaalteostustes. Nad said laia kasutuse masina- ning aparaadiehitusega seotud valdkondades. Mobiilrobot on automaatmasin, milles on liikuv šassii automaatselt juhitavate ajamitega. Sellised robotid võivad olla ratta-, samm- või roomikrobotid. Ajamid on robotite "lihased". Praegu on kõige populaarsemad elektrimootorid, aga on tarvitusel ka teistsugused, mis tarbivad keemilisi aineid ning suruõhu. Alalisvoolu mootorid: enamik kaasaegseid roboteid kasutab elektrimootoreid, mis võivad olla mitu liiki. Sammuvad elektermootorid: nagu nimetusest võib järeldada, ei pöörle sammuvad elektrimootorid vabalt, nagu alalisvoolu mootorid. Nad pöörlevad samm-sammult teatud nurga alt kontrolleri juhtimisel. Piesomootorid: alalisvoolu mootorite kaasaegseks alternatiiviks on piesomootorid, mida nimetatakse ka ultrahelimootoriteks. Nende tööpõhimõte on originaalne: tillukesed piesoelektrilised jalad, mis vibreerivad tihedusega üle 1000 korda sekundis ja panevad mootori liikuma ringjoonel või sirgel. Selliste mootorite eelisteks on kõrge nanomeetriline resolutsioon, kiirus ja võimsus, mis pole nende suurusega võrreldav. Android Lahingurobot Olmerobot Personaalne robot Tööstusrobot Sotsiaalne robot Pehme robootika Nanorobootika Telerobootika Pilverobootika Mikrorobootika Robootika ehituses
Tuttpütt

Tuttpütt (Podiceps cristatus) on umbes varesesuurune lind pütlaste sugukonnast. Tuttpütt on väga hea ujuja ja sukelduja, jälitades saagiks olevaid kalu vee all. Eesti Ornitoloogiaühing valis tuttpüti 2020. aasta linnuks. Tuttpütt on püttidest suurim liik. Peas on tal kaks tutti, mille moodustavad suled. Kaela ülaosa ümbritseb tumepruun kohev vööt. Hea ujumisvõimekus tuleb jalgade paiknemisest, need on rohkem keha tagaosas kui paljudel teistel lindudel. Tuttpütt pesitseb nii Euroopas, Aasias, Austraalias kui ka Aafrikas. Eelistab rohke taimestikuga veekogusid. Alamliik Podiceps cristatus cristatus on Eestis tavaline haudelind. Eesti tuttpütid veedavad talve Lõuna-Euroopas. Tuttpüti pesitsusaegset arvukust hinnatakse 2000–3000 paarile, talvist arvukust 30–300 isendile. Tuttpüti paaritumisrituaal on tähelepanuväärne: sellega kaasnevad omapärased tantsud ja häälitsused. Tuttpütt pesitseb vee piiril, sest maal kõndimine tekitab jalgade asendi tõttu probleeme. Pooleldi üleujutatud pesa ehitatakse kaisla- või pillirootihnikusse, kus on hädaohu korral kõige kergem varju leida. Tavaliselt muneb emane 2 muna. Väikesi vöödilisi poegi kannavad vanemad mõnikord seljal. Tuttpütt ei kuulu Eestis kaitstavate lindude hulka. 2020. aasta lind on tuttpütt "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Tuttpütt andmebaasis eElurikkus Muts, E. 2009. Perekonna Podiceps kaks võrratut liiget: perssjalg ja punasilmne sukelduja. Eesti Loodus 1: 20–23. [1] (Artikli pealkirjas mõeldakse perssjala all tuttpütti)