Pärnu vojevoodkond

Pärnu vojevoodkond (poola województwo parnawskie) oli Poola-Leedu haldusüksus (vojevoodkond; algselt kuni 1598. aastani Pärnu presidentkond) Liivimaa hertsogkonnas. Pärnu presidentkond moodustati pärast Poola-Leedu ja Moskva tsaaririigi vahelise Jam-Zapolski vaherahu sõlmimist, millega Liivimaa ja sealhulgas endise Saare-Lääne piiskopkonna maavaldused siirdusid Poola-Leedu võimkonna alla. Algselt 1582. aastal moodustatud Pärnu presidentkonda kuulusid Koiva jõe, Läänemere ja Võrtsjärve vahelised alad. Pärnu presidentkonda kuulusid Pärnu, Viljandi, Tarvastu ja Helme distriktid. Pärnu vojevoodkond oli üks kolmest Liivimaal moodustatud Liivimaa hertsogkonna vojevoodkonnast Tartu ja Võnnu kõrval. 1617–1618 aastate Poola-Rootsi sõja ajal vallutasid Pärnu linna mõnepäevase piiramise järel, 1617. aasta 11. augustil Rootsi väed ja Rootsi väed okupeerisid Liivimaa ranniku, Grobinast Pärnuni. Raske majandusliku olukorra ja toiduainete puuduse tõttu, kuna maa oli aga ülimalt suures ulatuses rüüstatud, muutus sõjaväe toitlustamine raskeks aga ka poolakatele ning nad tõmbusid Eestimaalt tagasi Liivimaale. Pärnumaa liideti algselt halduslikult Eestimaa hertsogkonnaga ning kogu Liivimaa vallutamise järel, taas Rootsi Liivimaaga. 1599–1602 Maciej Dembiński, Pärnu president ja vojevood 1617–1620 Teodor Denhoff, Pärnu vojevood 1620–1627 Joachim Tarnowski, titulaarne Pärnu vojevood 1628–1633 Piotr Tryzna, titulaarne Pärnu vojevood 1633–1640 Konstanty Połubiński, titulaarne Pärnu vojevood 1640–1642 Ernest Magnus Denhoff, titulaarne Pärnu vojevood 1642–1645 Jan Zawadzki, titulaarne Pärnu vojevood 1645–1646 Jerzy Littawor Chreptowicz, titulaarne Pärnu vojevood 1646–1659 Henryk Denhoff, titulaarne Pärnu vojevood 1660–1661 Stanisław Karol Koniecpolski, titulaarne Pärnu vojevood Pjotr Starbouski (15.3.1600 — 1607 -?), kastellaan Valdemar Ferensbach (1609—1612) Tomaš Holzsucher (1616—1624) Martyn Gosievski (22.2.1625) Gedeon Rajecki (valgevene Гедэон Дунін-Раецкі) (1631-1634) Ernest Magnus Denhoff (12.1634 — 4.11.1640) Mikolai Osolinski (10.11.1640 — 1646) Tomaš Kosakovski (1646—1650) Pjotr Makavetski (3.2.1652 — 1655) Władysław Leszczyński (1655—1656) Liivimaa riigimaadel moodustati 1582 Liivimaa konstitutsiooniga Pärnu presidentkonnas halduspiirkondadena 20 ringkonda: Allendorfski (saksa k. Allendorf), Bartnicki (Burtneck), Ermeski (Ermes), Feliński (Fellin), Helmecki (Helmet), Karkuski (Karkus), Kremoński (Kremon), Lealski (Leal), Lemzelski (Lemzal), Obnormski (Ubbenorm), Papendorfski (Papendorf), Parnawski (Parnau), Pemigelski (Pernigel), Ropski (Roop), Rujeński (Rujen), Saliski (Salis), Tauruski (Tarwast), Trejdeński (Treiden), Wolmarski (Wolmar) ringkond . Hilisematest staarostkondadest Pärnu ja Tartu vojevoodkondade Lõuna-Eesti alale jäi 10, ning nendest 4 Pärnu vojevoodkonda. 1586. aastal eraldus Viljandi staarostkonna koosseisust Tarvastu staarostkond. Staarostid haldasid ka folvarke ehk Rzeczpospolita riigimõisu ning folvarkid haldasid staarostkonna teo- ja maksukohustega vakuseid ja hajatalusi. Pärnu staarostkond, staarostkonnas Audru mõis, Koonga mõis, Tori mõis ehk folvarkid, vakused ja aadlimõisad Pärnu ja Dole staarost: Valentin Überfeld; Jan Lesniowolski (1582–); Jakob Madalauski; Swizinski (1609) Viljandi staarostkond Karksi staarostkond, Jürgen Fahrensbachi pärusvaldus Jürgen Fahrensbach Tarvastu staarostkond, Tarvastu mõis, Mõnnaste ja Pikru riigimõisad[1], Mõnnaste vakus, Tarvese vakus, Pikvere vakus ja aadlimõisad 1588. aastast doneeriti Tarvastu staarostkond eluaegseks kasutamiseks Jürgen Fahrensbachile. Helme staarostkond, Helme riigimõis, vakused ja aadlimõisad (Riidaja mõis jt. Helme kihelkonnas). Poola aeg Inflanty i Księstwo albo Województwo Inflanckie., Zygmunt Gloger: Geografia historyczna ziem dawnej Polski, Warszawa 1900, lk.318–323 Mikulski, Krzysztof, Rachuba, Andrzej, Urzędnicy inflanccy XVI-XVIII wieku: spisy, Tom IX, Biblioteka Kórnicka 1994, lk 10-11 Hendrik Sepp, Viljandimaa ajalugu XVII sajandist, Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1939, lk 272 Dionysius Fabricius, "Liivimaa ajaloo lühiülevaade 1158 – 1610", Gustav Bergmann, 1795, Johannes Esto Ühing, 2010, tõlge Jaan Unt, lk 329, 351 Andres Parve, Ühe Eestimaa päritolu väepealiku sõjateest, lk 149 Viljandimaa küladele uued nimed., Pikre (Pikvere ehk Pikfer) küla - Pikru Viljandimaa: maadeteaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus. VII, Üldosa, Eesti Kirjanduse Seltsi kodu-uurimise toimkonna väljaanne; nr. 12, 1939, lk 267 Tarvastu kihelkonna lõunapoolsed osad (Vooru, Suislepa jne) kuulusid Pikvere ehk Pikru mõisa alla, põhjapoolsed osad aga Tarvastu riigimõisa alla Dionysius Fabricius, "Liivimaa ajaloo lühiülevaade 1158 – 1610", Gustav Bergmann, 1795, Johannes Esto Ühing, 2010, tõlge Jaan Unt, lk 251. Tarvastu kihelkonna ajaloost, mulgimaa.ee (vaadatud 10.07.2024) Andres Parve, Ühe Eestimaa päritolu väepealiku sõjateest, lk 153 Helme kihelkond, EE 12, 2003; muudetud 2011