laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Niklaus Wirth

Niklaus Emil Wirth (15. veebruar 1934 Winterthur – 1. jaanuar 2024) oli Šveitsi informaatik, üks tuntumaid programmeerimiskeelte väljatöötamise teoreetikuid. Ta töötas välja mitu programmeerimiskeelt, sealhulgas Pascal, Modula-2 ja Oberon. Ta oli mitme programmeerimise klassikalise teema teerajaja ja kirjutas õpikuid. Tema järgi on nimetatud Wirthi seadus, mille kohaselt tarkvara läheb kiiremini aeglaseks kui riistvara kiireks. Aastal 1984 sai ta Turingi auhinna uuenduslike programmeerimiskeelte väljatöötamise eest. Ta oli aastatel 1968–1999 ETH Zürichi arvutiteaduste professor.
Khasagh

Khasagh (armeenia keeles Քասաղ) on jõgi Armeenia lääne- ja keskosas. See voolab põhjast lõunasse. Jõe lähe on Aragatsi mäe lähedal Aragatsotni maakonnas ja see suubub Armaviri maakonnas Metsamori jõkke, mis ise on Araksi lisajõgi. Põhjast lõunasse: Aparani linn Aparani veehoidla Saghmosavank, Armeenia kloostrikompleks Hovhannavank, Armeenia kloostrikompleks Aštaraki linn Ošakani linn Vagharšapati linn Curtis, Glenn E. (1995). Armenia, Azerbaijan, and Georgia : country studies (1st ed.). Washington, D.C.: Federal Research Division. Lk 25–29. ISBN 0-8444-0848-4. OCLC 31709972. "Ахурян". Большая советская энциклопедия. "Rivers of Armenia". Armenia Discovery. Vaadatud 6. juulil 2021.
Sidney M. Wolfe

Sidney Manuel Wolfe (12. juuni 1937 – 1. jaanuar 2024) oli USA arst, Public Citizeni terviseuurimisrühma kaasasutaja ja direktor. Ta astus avalikult välja paljude ravimite vastu, mida ta pidas rahvatervisele ohtlikuks.
Pandžabi provints

Pandžabi provints on Pakistani 1. järgu haldusüksus. Provintsi tähtsamad linnad on Lahore, Faisalabad, Rāwalpindi, Multan, Gujrānwāla ja Kasur. Pandžab Pandžab (India)
Tänavakass Bob

"Tänavakass Bob" (originaalpealkiri "A Street Cat Named Bob") on 2016. aasta Briti biograafiline draamafilm, mille režissöör on Roger Spottiswoode ning stsenaristid Tim John ja Maria Nation. Film põhineb James Boweni samanimelisel raamatul ja raamatul "Bobi maailm". Filmis mängivad Luke Treadaway, Ruta Gedmintas, Joanne Froggatt, Anthony Head ja kass Bob. Filmi esilinastus Londonis 3. novembril 2016. Film sellest, kuidas kass James Boweni nimelise narkomaanist tänavamuusiku kodustas, võitis 29. märtsil 2017 Ühendkuningriigi riiklikel filmiauhindade jagamisel parima Briti filmi tiitli. (James Boweni sõnul: "Millist looma, ma ei näe looma, ta on mu kaaspiloot.", "... ta on mulle näidanud, milline võib olla elu (lahe) teisel kaldal.") Jõuluteemaline järg "Kingitus Bobilt" linastus Ühendkuningriigi kinodes 2020. aasta novembris. Film ilmus postuumselt, sest kass Bob suri 2020. aasta juunis.
Marcos Leonardo

Marcos Leonardo Santos Almeida (sündinud 2. mail 2003 Itapetingas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Portugali kõrgliigaklubis Lissaboni Benfica. Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Santos, mille noortesüsteemiga liitus ta 2014. aastal. 2019. aasta oktoobris sõlmis ta klubiga esimese profilepingu. Santose meeskonnas debüteeris ta Brasiilia kõrgliigas 20. augustil 2020 mängus Sport Recife vastu. Esimese värava Brasiilia kõrgliigas lõi ta sama aasta 4. oktoobril mängus Goiáse vastu. Debüüthooajal lõi ta Brasiilia kõrgliigas 18 mänguga neli väravat. 20. oktoobril 2020 lõi ta Copa Libertadorese alagrupimängus Argentina klubi Defensa y Justicia vastu Santose 2:1 võiduvärava. Ta sai sellega kuuendaks kõige nooremaks väravalööjaks Copa Libertadoresel. 2022. aasta jaanuaris pikendas ta Santosega lepingut kuni 2026. aastani. 2022. aastal tõusis Marcos Leonardo Santose hooaja suurimaks väravalööjaks – 21 väravat, milles 13 väravat Brasiilia kõrgliigas. 2023. aastal lõi ta Brasiilia kõrgliigas taas 13 väravat ehk kolmandiku Santose kõikidest sellest hooaja väravatest liigas. Hooaja lõpus langes Santos esimest korda klubi ajaloos kõrgliigast välja. 2024. aasta jaanuaris sõlmis ta viie ja poole aasta pikkuse lepingu Portugali kõrgliigaklubiga Lissaboni Benfica. Portugali kõrgliigas tegi ta debüüdi 14. jaanuaril 2024 mängus Rio Ave vastu, kui sekkus mängu teisel poolajal ja lõi 17 minutit hiljem kohe ka värava. Marcos Leonardo kuulus Brasiilia kuni 20-aastaste koondisse 2023. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel. Ta lõi turniiril viis väravat ja oli paremuselt teine väravalööja, kuid Brasiilia langes välja juba veerandfinaalis. "Santos assina primeiro contrato profissional com promessa da base" (Brasiilia portugali). Lance!. 23. oktoober 2019. Vaadatud 22. juulil 2020. "Marcos Leonardo comemora 1º gol pelo Santos: "Sempre fui um sonhador"" (Brasiilia portugali). Gazeta Esportiva. 4. oktoober 2020. Vaadatud 5. oktoobril 2020. "Marcos Leonardo, do Santos, é o 6º mais jovem a marcar na Libertadores" (Brasiilia portugali). UOL Esporte. 20. oktoober 2020. Vaadatud 25. oktoobril 2020. "Santos FC garante renovação de Marcos Leonardo" (Brasiilia portugali). Santos FC. 15. jaanuar 2022. Vaadatud 16. jaanuaril 2022. "Marcos Leonardo reforça o Benfica!" (Euroopa portugali). SL Benfica. 5. jaanuar 2024. Vaadatud 5. jaanuaril 2024. Martins, André Cruz (14. jaanuar 2024). "Estreia de sonho de Marcos Leonardo em resultado muito enganador". Diário de Notícias (Euroopa portugali). Vaadatud 14. jaanuaril 2024.
Johannes Bergmark

Johannes Bergmark on Rootsi sürrealistlik kunstnik ja muusik. Bergmark viljeleb sürrealistlikku muusikalist objektiteatrit, milles kasutab arenevat metainstrumenti: võimendatud lava nimega Platform. Eksperimentaalsete muusikainstrumentide-, heliskulptuuride, heliinstallatsioonide ja helikeskkondade loojana, improviseeriva muusikuna, kirjanikuna ning elektroakustilise ja häälutava heliloojana on ta arenenud buto, heliluule, naljateatri ja performansikunsti kaudu. Tema etteasted on omamoodi audiovisuaalse objektiteatri etendused, mida võib nimetada ka kontserdiks, kujutavad enesest olustikulisi sürrealistlikke nukunäidendeid mänguasjade, tööriistade, köögiriistade, eri materjalide, veidrate ja kitšlike dekoratiivesemete ning tänavatelt ja kirbuturgudelt leiduva rämpsuga. Esemed toovad kaasa oma ajaloo ja konnotatsioonid, aga ka sageli mikroskoopilised helivõimalused väikesel laval, mis on tehtud kapiuksest ja mille põranda alla on peidetud kontaktmikrofon (tavaliselt võimendatud ilma igasuguse elektroonilise töötluseta). Esemed on riputatud laua kohale nagu hüppelaud vaese mehe utoopiasse, milles rämps tantsib oma tantsu. Alates 1996. aastast, kui ta lõpetas tegevuse klaverihäälestajana, on ta olnud üha enam ringi reisiv vabakutseline muusik. Ta peab ka loenguid, teeb pedagoogilisi projekte ja töötubasid, keskendudes tavaliselt ebatraditsioonilisele akustikale, kasutades ka traditsioonilist käsitööd ja põhilist helitehnoloogiat, lootes avada maailma, kus teadmised, oskused, inspiratsioon ja üllatus võivad kohtuda ja areneda ning inspireerida inimesi olemasolevatest ressurssidest oma vaese mehe utoopiaid looma. Oma maailmavaatelt on ta pigem sürrealistist skeptik kui kunstnik. Ta elab Stockholmis, kus ta on olnud tegev radikaalse ja eksperimentaalse kunsti ühingus Fylkingen, Electronic Music Studio's, Rootsi skeptikute ühenduses Vetenskap och Folkbildning ning Stockholmi sürrealistide rühmas (The Surrealist Group Stockholm). Johannes Bergmarki koduleht
1979. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXV NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Riias 1979. aastal. Esmakordselt nende võistluste ajaloos anti välja kaks kuldmedalit.
Sándorfalva

Sándorfalva on linn Ungaris Csongrád-Csanádi komitaadis Szegedi kreisis. Sándorfalva asub Tisza jõest ligi 7 km läänes ja Szegedi kesklinnast umbes 12 km põhjas. Sándorfalvá asutati 12. juunil 1879, kui osa suures Tisza üleujutuses hävinud Algyő elanikest asus sinna elama. Varem oli piirkonnas olnud türklaste hävitatud keskaegne küla. 1882. aastal ehitati Sándorfalvasse kirik. Linnaõigused sai Sándorfalva 1. juulil 2005. Dumbrăvița, Rumeenia Stettlen, Šveits Loitz, Saksamaa Baragiano, Itaalia Mužlja, Serbia Novi Bečej, Serbia Vlăhița, Rumeenia Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Településtörténet Sándorfalva. Vaadatud 20. jaanuaril 2024
Petzenkirchen

Petzenkirchen on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas. Petzenkirchen asub Alam-Austria Mostvierteli piirkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Pöchlarn

Pöchlarn on linn (Stadtgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas Doonau jõe ääres. Maalikunstnik ja kirjanik Oskar Kokoschka sündis seal 1886. aastal. Rüdiger von Bechelaren Oskar Kokoschka, maalikunstnik Johann Rasch Ursula Strauss, näitleja Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Lingen (aadlisuguvõsa)

Lingen oli Schleswig-Holsteinist Eckernfördest pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa. Christoffer von Lingen (esimest korda mainitud 1661) tuli Eckernfördest Saaremaale ja sai Kuressaare kodanikuks. 4. septembril (vkj 25. augustil) 1675 oli ta Kuressaares kaupmees. Niclas von Lingen (surnud 1710) Friedrich von Lingen (1688–1756), kaupmees, Kuressaare raehärra ja bürgermeister Georg Friedrich von Lingen (1728–1796) Christoph Johann von Lingen (1744–1808) saavutas Vene aadliseisuse. Magnus von Lingen (1789–1865), Sõtke ja Türsamäe mõisnik Karl von Lingen (1817–1896), meditsiinidoktor Karl Magnus von Lingen (1851–1924), filoloogiadoktor, riiginõunik Leo Ernst von Lingen (1864–1923), meditsiinidoktor Johann Robert von Lingen (1819–1892) Emanuel von Lingen (1865–1936) oli Kuusnõmme viimane mõisavanem. Andreas Alexander von Lingen (1792–1866), kindraladjutant, immatrikuleeriti Saaremaa rüütelkonda 20. detsembril (vkj 8. detsembril) 1845. Gustav Ferdinand von Lingen (1832–1882), kindralmajor Johan Claesson von Lingen (surnud 1675), läks Ojamaale Johan von Lingen (1663–1746), Peter von Lingen (surnud 1710), Reinhold Johan von Lingen (1708–1785), Rootsi kindralleitnant, maahärra ja vabahärra Herman von Lingen (1748–1820), Rootsi vabahärra Genealogisches Handbuch des Adels. Adelige Häuser B. Band VII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1965. Lk 236-245. Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Pöggstall

Pöggstall on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Raxendorf

Raxendorf on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Ruprechtshofen

Ruprechtshofen on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Nullmorfeem

Nullmorfeem on morfeem, mis lisab sõnale kas grammatilist või semantilist tähendust ilma foneetilise sisuta. Lihtsamalt võib nullmorfeemi kirjeldada kui nähtamatut morfeemi. Nullmorfeemi märgitakse sümboliga ∅. Nullmorfeemina võib käsitleda näiteks iga nimisõna ainsuse nimetavat vormi, kus nullmorfeemiks on ainsuse nimetavat märkiv morfeem. Nullmorfeem võimaldab markeerida ka eriolukordi, nt inglise keeles sheep (lammas) on nii ainsuses kui mitmuses foneetiliselt samasugune. Seega võib öelda, et sõnas sheep (mitmus) märgib mitmust nullmorfeem. Eesti keele käsitlused tüüpiliselt ei kasuta nullmorfeemi kontseptsiooni. Nullmorfeemideks võib eesti keeles pidada osade paradigmade, nt ainsus-mitmus või olevik-minevik suhteid. Näiteks sõna kass: Ainsus: kass (TÜVI) + -∅ (SG) Mitmus: kassi (GEN) + -d (PL) Tegusõnades võib käsitleda nullmorfeemi oleviku markeerijana. Näiteks sõnas magama on 1. isiku vorm olevikus magan ning minevikus magasin. Märgitud on vaid isik (maga-∅-n) ja minevikus isik ja aeg (maga-si-n). Seega olevikku märkivat morfeemi võib käsitleda nullmorfeemina. Küsimuses, kas ühes või teises keeleteaduslikus käsitluses kasutada nullmorfeemide kontseptsiooni, ei ole kõik keeleteadlased olnud üheselt nõus. Ühelt poolt on nullmorfeemide kasutust analüüsides kritiseeritud, samas väidavad teised, et on keeruline täielikult vältida nullmorfeeme morfoloogiat uurides. Tihtipeale keskendub nullmorfeemide kriitika nullmorfeemide n-ö omandamisele (kas/kuidas laps keelt õppides peaks selle omandama) või metodoloogilistele probleemidele. Siiski on keeruline üldkeeleteaduslikus morfoloogia käsitluses nullmorfeemide mõiste täielikult ignoreerida. Dahl, Eystein; Fábregas, Antonio (30. juuli 2018), "Zero Morphemes", Oxford Research Encyclopedia of Linguistics (inglise), DOI:10.1093/acrefore/9780199384655.001.0001/acrefore-9780199384655-e-592, ISBN 978-0-19-938465-5, vaadatud 20. jaanuaril 2024 Kroeger, Paul R. (2005). Analyzing Grammar: An Introduction (inglise). Cambridge: Cambridge: Cambridge University Press. Lk 17--18.
Eriküsilause

Eriküsilause (ka avatud küsimus) on küsilause põhitüüp, millega küsitakse teavet mingi lauseosa kohta. Võrreldes üldküsilausete ja alternatiivküsilausetega ei ole eriküsilause vastused ette antud. Küsimuse moodustamiseks kasutatakse erinevaid küsisõnu või -fraase, näiteks kes, mis, kus, kuidas, millal, milline, missugune, kui palju, mis kell. Erinevates keeltes on eriküsilause moodustamiseks kaks peamist võimalikku strateegiat: 1) küsisõna paikneb lause alguses, 2) küsisõna paikneb küsimustatava lauseliikme kohal. Enamikus Euroopa keeltes, sh eesti keeles, kasutatakse esimest varianti. Näiteks: Millist ilma homseks lubatakse? – Vihmast. Kus mu sokid on? – Pesumasinas. Kui kõrge on Suur Munamägi? – 318 meetrit. Eriküsimuse saab esitada kõikide lauseliikmete kohta peale öeldise, millel enamikus maailma keeltes eraldi küsisõna puudub. Selle asemel kasutatakse erinevaid küsifraase, näiteks mida tegema, mis juhtus, mis saab. Mis su jalaga juhtus? – Lõin ära. Erinevatele lauseliikmetele sobivad erinevad küsisõnad: Alus – kes, mis. Harvematel juhtudel ka mida. Kes täna poes käis? – Ema. Mida poes oli? – Sinki. Sihitis – keda, mida, mis. Mõnel juhul ka kelle, mille. Mida ema poest tõi? – Leiba. Mille sina poest ostsid? – Leiva. Määrus – kes, mis erinevad käändevormid, kuhu, kus, kust, millal, kuidas, miks, mispärast, milleks, mistarvis. Lisaks erinevad küsiühendid, nt kelle juurest, mis ajast, mitu korda, mismoodi. Millal te ära sõidate? – Homme. Öeldistäide – mis, kes, missugune, milline, kuidas. Mis su kassi nimi on? – Miisu. Suhtluseesmärgi poolest võib eriküsilause olla otsene infosoov, aga ka retooriline küsimus või enesele suunatud küsimus. Viimaseid kaht esineb eelkõige suulises argisuhtluses. Eriküsilause vastus võib olla küsisõnale vastav üksik sõna, fraas, lause või pikem (informatsiooni lisav) tekstiosa. Näiteks: Kui kaua tavaliselt Raplast Tallinna kesklinna sõidab? – Tund aega. – Autoga sõidab sinna tipptunnil umbes tund aega. – Heades oludes saab 50 minutiga hakkama, aga tipptunnil arvesta igaks juhuks tunni ajaga. Täna jälle uudistes rääkis, kuidas vahepeal suur avarii oli ja liiklus seisis. Metslang, Helle 2017. Küsilause. – Eesti keele süntaks. (Eesti keele varamu 3.) Toim Mati Erelt, Helle Metslang. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 518. Metslang, Helle 2017. Küsilause. – Eesti keele süntaks. (Eesti keele varamu 3.) Toim Mati Erelt, Helle Metslang. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 524–525. Kroeger, P. R. 2005. Analyzing grammar: An introduction. Cambridge University Press, 205. Metslang, Helle 2017. Küsilause. – Eesti keele süntaks. (Eesti keele varamu 3.) Toim Mati Erelt, Helle Metslang. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 524. Metslang, Helle 2017. Küsilause. – Eesti keele süntaks. (Eesti keele varamu 3.) Toim Mati Erelt, Helle Metslang. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 526. Metslang, Helle 1981. Küsilause eesti keeles. Tallinn: Valgus, 65. Metslang, Helle 1981. Küsilause eesti keeles. Tallinn: Valgus, 70–90. Rumm, Andra 2016. Avatud küsimused suulises argivestluses. – Keel ja Kirjandus 11, 846. Metslang, Helle 1981. Küsilause eesti keeles. Tallinn: Valgus, 68.
Mažaičiai

Mažaičiai (žemaidi Mažaitē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Šerkšnėnai vallas. Mažaičiai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Varduva jõgi II ja Žemalė ümbruskond. Küla nimi tuleneb isikunimest Mažaitis. Küla mainiti esmakordselt aastal 1876. Aastal 1917 mõisteti küla kümnik Tupeikis varguses süüdi; küla elanikud valisid tema asemele kellegi Girdvainise. Aastal 1930 rajas Benediktas Jarumbauskas oma talu juurde Varduva jõele paisjärve, selle juurde aga hoone, kus turbiinilt said jõudu vilja jahvatamis- ja peksmismasinad, treipink ning saekaater. Hiljem lisas tema poeg sinna veel elektri tootmiseks dünamo. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Po visą kraštą. Renavas // Lietuvos aidas. - 1917. - Nr. 39. - Lk. 3. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Mantvydžiai

Mantvydžiai (žemaidi Montvīdē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Šerkšnėnai vallas. Mantvydžiai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II. Küla nimi tuleneb isikunimest Mantvydis. Küla on esmamainitud 1661. aastal. 1945. aastani oli külal oma kalmistu. Ka asus Varduva jõel veski, mis 1960. aastal maha põles. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. https://www.geoportal.lt/map/ Feodalinių žemės valdų Lietuvoje inventorių aprašymas. - V., 1963. - Lk. 125 - 126. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Turbapruun

Turbapruun ehk turvaspruun on ligikaudu mustjaspruun värvitoon, mis sarnaneb turba värvusega. Turbaraba Hiiumaal Turba kaevamine Šotimaal Kütteks kasutatav pressturvas Gützkowi muuseumis Pantone värvitoon 19-0508 Peat on pruunikas mustjashall      . RAL Design värvivaliku toon 060 30 20 Torfbraun on keskmine tuhmpruun      . Eesti ajaloolise arhitektuuri jaoks soovitatud voodrilaudade värvivalikus (Becker Acroma värvid) on turvaspruun (NCS COLOR S 6005-Y80R) tume tuhmpruun      . "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuni 2023. Vaadatud 20. jaanuaril 2024.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.puumerkki.fi/files/377/varvitud_voodrilaud_varvikaart_lk3_prevjuukas.pdf https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=turbapruun&F=M https://www.ralcolorchart.com/ral-design/ral-060-30-20
Gudiškė

Gudiškė (žemaidi Gudėškė) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Šerkšnėnai vallas. Küla nimi tuleneb vanast leedu nimetusest valgevenelaste kohta - gudas. Küla on esmamainitud 1806. aastal, toona kuulus see Žemalė kirikule. Aastal 1935 leiti oja kaldal kasvanud vana puu seest seitse vintpüssi, mis olid sinna Jaanuariülestõusu ajal peidetud. Teise maailmasõja järel kuulus küla Žemalė kolhoosi. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Misius K., Šinkūnas R. Lietuvos katalikų bažnyčios. - V., 1993. - Lk. 371. Malūkas V. Baigiančiame išnykti Gudiškių kaime šeimininkauja keli ūkininkai // Santarvė. 2008. - Nr. 7. - Lk. 6, 8. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Youcef Atal

Youcef Atal (sündinud 17. mail 1996 Boghnis) on Alžeeria jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Nice ja Alžeeria jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Alžeerias. 2015. aastal debüteeris ta Alžeeria kõrgliigaklubis Paradou AC, kellega tuli hooajal 2016/17 Alžeeria meistriks. Hooajal 2017/18 oli ta Paradoust laenul Belgia kõrgliigaklubis Kortrijk. Alates hooajast 2018/19 on ta mänginud Nice'ist. 2023. aasta oktoobris pärast Ḩamāsi-Iisraeli sõja puhkemist, kogus Atal kurikuulsust internetis tehtud antisemiitlike sõnumite postitamisega, mille tõttu määrati talle Prantsusmaa kõrgliigas seitsmemänguline võistluskeeld. 2024. aasta jaanuaris määrati talle lisaks usulise vihkamise õhutamise eest kaheksa kuu pikkune tingimisi vanglakaristus. Alžeeria jalgpallikoondises debüteeris Atal 6. juunil 2017 sõprusmängus Guinea vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 18. novembril 2018 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Togo vastu. 2019. aastal tuli ta Alžeeria koondisega Aafrika meistriks. "French league suspends Atal for 7 games for sharing an antisemitic message on social media". AP News (inglise). 25. oktoober 2023. Vaadatud 26. oktoobril 2023. "Youcef Atal: Nice's Algeria defender given eight-month suspended sentence for inciting religious hatred". BBC Sport. 3. jaanuar 2024. Vaadatud 4. jaanuaril 2024. https://www.transfermarkt.com/youcef-atal/nationalmannschaft/spieler/416108 (vaadatud 20.1.2024)
Pieter Willem Botha

Pieter Willem Botha (12. jaanuar 1916 Paul Roux – 31. oktoober 2006 Wildernis) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik, peaminister 1978–1984 ja president aastatel 1984–1989. Ta oli viimane apartheidi pooldav LAV-i president. Siiski leevendas ta oma ametiajal mitmeid mustanahalisi diskrimineerivaid seadusi. Ta hüüdnimi oli Die Groot Krokodil (Suur Krokodill).
Liūdėnai

Liūdėnai (žemaidi Liūdienā) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Šerkšnėnai vallas. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Adam Heinrich von Steinau

Adam Heinrich von Steinau (surnud 1712) oli Baieri, Poola-Leedu, Saksi ja Veneetsia väejuht ning kindralfeldmarssal, kes osales üheksa-aastases sõjas, suures Türgi sõjas ja Põhjasõjas. Adam Heinrich von Steinau sündis Steinau-Steinrücki aadliperekonda. 1693. aastal kingiti talle Saksa Rooma keiser Leopold I poolt parunitiitel ning 1704. aastal krahvitiitel. Steinau liitus Baieri kuurvürstkonna sõjaväega ning juhatas 1683. aastal suures Türgi sõjas brigaadi. Kuni 1689. aastani võitles ta nii Lorraine'i hertsogi kui ka Baieri kuurvürsti armees. 1693. aastal astus ta Veneetsia vabariigi teenistusse ning osales Chiose saare vallutamisel. Steinau võitis Argose lähedal ka ühte Türgi väliarmeed. 1699. aastal astus ta Saksi kuurvürsti ning Poola-Leedu kuninga August II teenistusse. Ta ülendati kindralfeldmarssaliks ning määrati Lubomirski kürassiiri- ning Bayreuthi jalaväerügementide juhatajaks. Põhjasõja algul osales ta Riia piiramisel. 9. juulil 1701 astus Steinau Daugava jõe ääres lahingusse Rootsi kuninga Karl XII-ga. Lahing lõppes Steinau juhitud Saksi-Rzeczpospolita-Vene vägede kaotusega. Lahingu ajal tõugati ta oma hobuselt maha, nii et ta veeti lahingumöllust eemale. August II loaga naasis ta Saksimaale. Järgmise aasta juulis osales Steinau Kliszówi lahingus, kus juhatas koos Adam Friedrich von Trampega vasakut tiiba. Lahing lõppes taas Saksi-Rzeczpospolita kaotusega. 1704. aastal juhatas ta lühiajaliselt 10 000-mehelist Saksi väeüksust. 1705. aastal astus Steinau taas Veneetsia teenistusse, kuid läks siis peatselt oma vanuse tõttu erru. Adam Heinrich von Steinau suri 1712. aastal Böömimaal Plženi lähedal. Poten, Bernhard von. Steinau, Adam Heinrich. Allgemeine Deutsche Biographie. Kd. 35. 1893. Lk 682–684.