laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Muru (perekonnanimi)

Muru on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Muru 351 inimesel: 164 mehel ja 187 naisel. Perekonnanimede levikult on Muru meeste puhul 409. ja naiste puhul 379. kohal. Perekonnanime Muru kandja oli keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus oli 43) Jaan Muru, eesti vaimulik (1900–1987) Kai Muru, eesti pediaater ja meditsiinigeneetik (1970–) Kalev Muru, eesti alpinist (1954–) Karl Muru, eesti kirjandusteadlane ja -kriitik (1927–2017) Mati Muru, eesti raamatukogundustegelane ja õppejõud (1937–2017) Toomas Muru, eesti muuseumitöötaja (1960–) Urmas Muru, eesti arhitekt ja kunstnik (1961–) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/MURU (vaadatud 12.08.2019)
Lellep

Lellep on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lellep 126 inimesel: 60 mehel ja 66 naisel. Perekonnanimede levikult on Lellep meeste puhul 1637. ja naiste puhul 1658. kohal. Perekonnanime Lellep kandja oli keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus oli 44) Nime Lellep on pandud Tartu-Maarja kihelkonna Luunja mõisavallas. Elli Lellep, eesti botaanik (1914–1997) Jaan Lellep, eesti vaimulik (1864–1898) Jaan Lellep, eesti matemaatik (1945–) Jüri Lellep, eesti koolmeister (1842–1908) ... https://web.archive.org/web/20190812081656/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/LELLEP (vaadatud 12.08.2019) http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=Lellep&q=1
Hein (perekonnanimi)

Hein on perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Hein 853 inimesel: 397 mehel ja 456 naisel. Perekonnanimede levikult on Hein meeste puhul 98. ja naiste puhul 94. kohal. Perekonnanime Hein kandja oli keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus oli 42). Perekonnanimi Hein on levinud ka saksa, hollandi ja taani keeleruumis, kus see on pärit eesnime Heinrich lühemast variandist Hein. Ants Hein, eesti arhitektuuriajaloolane (1952–) August Hein, Eesti sõjaväelane (1893–1941) Harry Hein, Eesti sõjaväelane (1945–) Heinrich Hein, Liivimaa usuteadlane (1590–1666) Henry Hein, eesti ujumistreener (1991–) Hillar Hein, eesti suusahüppaja ja treener (1954–) Indrek Hein, eesti arvutuslingvist (1963–) Jaak Hein, eesti näitleja (1951–) Jaan Hein, Eesti diplomaat (1961–) Peeter Hein, eesti ajakirjanik (1939–2007) Piet Hein, taani kirjanik ja matemaatik (1905–1996) Raivo Hein, eesti ettevõtja (1966–) Riina Hein, eesti filminäitleja ja -produtsent (1955–) Valentina Hein, eesti laulja (1921–2015) Vello Hein, eesti sporditeadlane (1951–) ... Ein https://web.archive.org/web/20190812082252/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/HEIN (vaadatud 12.08.2019)
Euroopa meistrivõistlused males

Euroopa meistrivõistlused males (inglise keeles European Individual Chess Championship) on Euroopa individuaalsed meistrivõistlused, mida korraldab Euroopa Maleliit (ECU) alates 2000. aastast. Euroopa meistreid selgitatakse igal aastal. Turniirid mängitakse šveitsi süsteemis. Naistele ja meestele peetakse tavaliselt turniire erinevatel aegadel ja kohtades. Erandlik oli 2010. aasta, kui Horvaatias Rijekas toimusid mõlemad turniirid samal ajal ja samas kohas. Euroopa naiste meistrivõistluste paremik pääseb järgmistele maailmameistrivõistlustele. Näiteks aprillis 2017 Riias toimunud naiste Euroopa MV turniiri 14 paremat kvalifitseerusid novembris 2018 peetud naiste maailmameistrivõistlustele (64 osavõtjaga turniirile). 2007. aastal Dresdenis Euroopa MV-l sai Valentina Golubenko 16. koha, millega tagas õiguse esineda maailmameistrivõistlustel. 2017. aastal Riias toimunud turniirist võttis osa kokku 144 maletajat. Mai Narva sai 63., Margareth Olde 82., Monika Tsõganova 104., Anastassia Sinitsina 108. ja Regina Narva 124. koha. 2019. aastal Antalyas toimunud turniirist võttis osa kokku 130 maletajat. Mai Narva sai 44., Triin Narva 110. ja Margareth Olde 73. koha. Euroopa meistriks lahtisel turniiril (osa võivad võtta ka naismaletajad) on tulnud maletajad Venemaalt (10 kuldmedalit), Ukrainast (2), Horvaatiast (2), Iisraelist (1), Poolast (1), Gruusiast (1), Rumeeniast (1), Prantsusmaalt (1) ja Hollandist (1). 2011. aastal Prantsusmaal Aix-les-Bains'is toimunud Euroopa meistrivõistlustel võitis pronksmedali Ungari suurmeister Judit Polgár (kuldmedali sai suurmeister Vladimir Potkin). Euroopa noorte meistrivõistlused males Euroopa juunioride meistrivõistlused males Euroopa veteranide meistrivõistlused males Euroopa meistrivõistlused kiir- ja välkmales Maailmameistrivõistlused males Women's European Individual Chess Championship 2019. eiwcc2019.tsf.org Arhiiviandmeid. chess-results.com
Tõrremäe kihistik

Tõrremäe kihistik (inglise Tõrremägi Member) on ordoviitsiumi ladestu Oandu lademe Rägavere kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1976. Kihistik on nime saanud Tõrremäe küla järgi. Kihistiku stratotüübiks on Tõrremäe külas asuvad kuivenduskraavid. Tegemist on tavalise lahtisesse pinnasesse kaevatud kraaviga, mille seintes on lahtisi lubjakivitükke, kuid aluspõhi ei paljandu, seetõttu on tehtud ettepanek nimetada neostratotüübiks Ussimäe paljand. Tõrremäe kihistik on Rägavere kihistu kõige alumine kihistik, mis kuulub kihistust ainsana Oandu lademesse. Sellel lasub Eesti lääneosas Kiideva kihistik, Eesti idaosas aga Piilse kihistik. Kihistiku moodustavad hele- kuni kreemikashallid nõrgalt savikad lubjakivi kihid. Kihistikule on omased lainjad katkestuspinnad, mis sisaldavad püriiti, ka moodustab kihistiku põhja selgesti eristuv suure püriidisisaldusega katkestuspind. Tõrremäe kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 12.08.2019) Stratigraafia terminoloogia Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] K. Suuroja, E. Morgen, T. Mardim, K. Kaljuläte, M. Shtokalenko. Eesti geoloogilisebaaskaardi Kohila (6332) leht. Seletuskiri. Eesti Geoloogiakeskus. Kaardistamise osakond, Tallinn, 2012. K. Suuroja, T. All, T. Mardim, E. Morgen, M. Otsmaa, K. Ploom, T. Vahtra ja A. Veski. Eesti geoloogilise baaskaardi Kadrina (6433) leht. Seletuskiri. Eesti Geoloogiakeskus. Kaardistamise osakond, Tallinn, 2005. Tõrremäe kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Saaresurm

Saaresurm (Hymenoscyphus fraxineus, sünonüüm Hymenoscyphus pseudoalbidus) on liik kottseeni tiksikulaadsete seltsist. Saaresurm elab harilikul saarel ja võib põhjustada puu surma. Saaresurma viljakehad asuvad tavaliselt eelmise aasta leherootsudel. Saaresurma mittesuguline arengujärk on kirjeldatud varem nimega Chalara fraxinea (mittetäielike seente hulgas). Saaresurmale väga lähedane liik Hymenoscyphus albidus on väga sarnase eluviisiga, kuid puude surma ei põhjusta. Tiia Drenkhan, Rein Drenkhan, Märt Hanso 2012. Saaresurma tekitaja on hoopis teine, invasiivne kottseen. Eesti Loodus 10. Rein Drenkhan "Eestis on hakanud vohama saarepuid kahjustav seenhaigus", Postimees, 30. august 2019
Kasemets

Kasemets on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kasemets 407 inimesel: 191 mehel ja 216 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kasemets meeste puhul 315. ja naiste puhul 306. kohal. Perekonnanime Kasemets kandja oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 43). Aare Kasemets, eesti õigussotsioloog ja riigiametnik (1963–) Siiri Kasemets, eesti arhitekt (1945–2017) Tõnis Kasemets, eesti autosportlane (1974–) Udo Kasemets, eesti helilooja (1919–2014) https://www.stat.ee/nimed/pere/Kasemets (vaadatud 12.08.2019)
Riyo Mori

Riyo Mori (jaapani keeles 森理世 Mori Riyo; sündinud 24. detsembril 1986 Shizuokas) on jaapani tantsija ja iluduskuninganna. Ta on neljandast eluaastast saadik balletitundides käinud. Praegu õpetab ta balletti oma tantsukoolis ja välismaal. 2007. aastal võitis ta iludusvõistluse Miss Jaapan ja samal aastal esindas Jaapanit rahvusvahelisel võistlusel Miss Universe, kus Riyo Mori krooniti maailma kauneimaks. Ta on teine jaapanlanna, kes on saanud Miss Universumiks. "Jaapani baleriin Riyo Mori krooniti universumi kauneimaks naiseks". Õhtuleht. Vaadatud 12.08.2019. Hernon, Matthew (19. aprill 2019). "Former Miss Universe Riyo Mori: "There Has Been a Shift in Attitude Towards Women in Japan"". Tokyo Weekender (inglise). Vaadatud 12.08.2019. Mattice, Megan (8. aprill 2014). "Dancing across the universe". Belleville Intelligencer (inglise). Vaadatud 12.08.2019. Hein, Inna-Katrin (29.05.2007). "Miss Jaapan krooniti maailma kauneimaks". Postimees. Vaadatud 12.08.2019. "Kauneim kutsu". Delfi.ee. 01.06.2007. Vaadatud 12.08.2019. "Miss Jaapan krooniti maailma kauneimaks". Sakala. 30. mai 2007. Vaadatud 12.08.2019. Riyo Mori koduleht Riyo Mori andmekogus IMDb (inglise)
Sidus

Sidus ehk kanga rakendus on lõime- ja koelõngade põimumise kord tekstiilil (riidel, vaibal jms, trikookangal silmuste ühendamise viis), mis määrab tekstiili välimuse ja omadused. Põhilised ehk algkangaste sidused on labane sidus (iga koelõng katab iga teist lõimelõnga ja vastupidi) toimne sidus (koelõng katab järjest mitut lõimelõnga ja vastupidi, kusjuures katmiskoht nihkub iga lõngaga edasi – kangale moodustuvad diagonaalsed jooned) atlass-sidus (lõimelõng katab mitut koelõnga või vastupidi ja põimumiskohad on paigutatud hajali) Kõik tuletatud kangad kasutavad ja varieerivad neid põhisiduseid (näiteks rips ja kanvaa on tuletatud labasest sidusest, gabardiin ja murdtoimne kangas toimsest, damast atlass-sidusest jne) Mida pikemad on lõngajooksud (üle mitme lõnga jookseb teisesuunaline lõng), seda pehmem, venivam ja drapeeritavam, st hea langevusega on kangas. Samas suurendavad pikad lõngajooksud kanga kuluvust. Lühimate lõngajooksudega on labane, pikimatega atlass-sidus. Panamasidus Ripssidus Kreppsidus Vahvelsidus A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016 http://entsyklopeedia.ee/artikkel/sidus2 Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 Sissejuhatus sidustesse (IIDA – käsitööblogi ja kursused. Kangakudumise teooria materjal) Textilbindungen. - fashionmakery.com
Järvevana

Järvevana (Limnephilus) on ehmestiivaliste seltsi, järvevanalaste sugukonda kuuluv putukate perekond. Limnephilus auricula Limnephilus binotatus Limnephilus bipunctatus Limnephilus centralis Limnephilus decipiens Limnephilus elegans Limnephilus fuscicornis harilik järvevana (Limnephilus flavicornis) kraavi-järvevana (Limnephilus extricatus) voolu-järvevana (Limnephilus rhombicus) väike järvevana (Limnephilus lunatus) Limnephilus fuscinervis Limnephilus ignavus Limnephilus marmoratus Järvevana andmebaasis eElurikkus
Nirk (perekonnanimi)

Nirk on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nirk 147 inimesel: 66 mehel ja 81 naisel. Perekonnanimede levikult on Nirk meeste puhul 1458. kohal ja naiste puhul 1246. kohal. Aarne Nirk, eesti kergejõustiklane (1987–) Alfred Nirk (1889–1941) Endel Nirk, eesti kirjandusteadlane ja kirjanik (1925–2018) Helmut Nirk, Kilingi-Nõmme linnavanem ja Viru maavanem (1897–1974) Hermann Nirk, eesti vaimulik (1902–1971) Pärja Nirk, eesti keemik (1936–1994) Tavi Nirk, eesti tehnikateadlane (1936–) Tiit Nirk, eesti keemik (1943–) Lydia Nirk-Soosaar, eesti maalikunstnik (1908–1995) ... https://web.archive.org/web/20190812123535/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/NIRK (vaadatud 12.08.2019) Nirk statistikaameti andmebaasis
Roosileht

Roosileht on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Roosileht 300 inimesel: 131 mehel ja 169 naisel. Perekonnanimede levikult on Roosileht meeste puhul 567. kohal ja naiste puhul 438. kohal. Nime Roosileht on pandud Pilistvere kihelkonnas Kabala mõisas ja Simuna kihelkonna Lasila mõisas. Seda võeti sageli ka nimede eestistamisel. Allan Roosileht, eesti raadioajakirjanik ja diskor (1959–) Andres Roosileht, eesti näitleja (1976–) August Roosileht, eesti graafik (1887–1941) Katrin Roosileht, eesti ajaloolane (1967–) Mare Roosileht, eesti pedagoog ja koolijuht (1967–) Olev Roosileht, eesti põllumajandustegelane (1938–2005) Toomas Roosileht, eesti ajakirjanik (1948–2016) ... https://web.archive.org/web/20190812124653/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Roosileht (vaadatud 12.08.2019) http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=roosileht&q=1 http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Roosileht&q=1 Roosileht statistikaameti andmebaasis
Kolmiksiir

Kolmiksiir on kolmest ühendatud kolmveerandringist koosnev ornamendimotiiv, mis on eriti iseloomulik gooti kunstile. Võib olla ehisraamistiku või muu dekoori osa. Vahel nimetatakse kolmiksiiruks ka kolmiklehemotiivi. Muhu Katariina kiriku idaakna ehisraamistik kolmiksiiruga Pöide kiriku keskaegne ehisraamistik Kolmiksiiru kujuline uksekoputi Suurgildi hoonel kolmiksiirkaar kolmikleht trikonh triskele neliksiir kalasiirik https://fr.wikisource.org/wiki/Dictionnaire_raisonn%C3%A9_de_l%E2%80%99architecture_fran%C3%A7aise_du_XIe_au_XVIe_si%C3%A8cle/Tr%C3%A8fle Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 http://www.keeleveeb.ee/dict/speciality/art/dict.cgi?word=sv1161 Kolmiksiir Eugene Viollet-le-Duc leksikonis Dictionnaire raisonné de l’architecture française du XIe au XVIe siècle (prantsuse keeles) Wie konstruiert man Dreipässe? veebilehel Rekonstruktion einiger Beispiele von gotischen Kirchenfenstern (saksa keeles)
Roos (perekonnanimi)

Roos on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Roos 934 inimesel: 419 mehel ja 515 naisel. Perekonnanimede levikult on Roos meeste puhul 89. kohal ja naiste puhul 73. kohal. Aarand Roos, keeleteadlane, proosakirjanik, luuletaja ja diplomaat (1940–) Andro Roos, majandusteadlane ja ühistegelane (1983–) Ants Roos, haridustegelane (1885–1962) Eduard Roos, keeleteadlane (1903–1979) Enn Roos, skulptor (1908–1990) Ervin Roos, keele- ja kirjandusteadlane (1908–1962) Hilda Vilhelmine Roos, matemaatik (1906–1990) Jaan Roos, kirjandusteadlane ja bibliofiil (1888–1965) Johann Roos, Eesti vaimulik (1705–1789) Mary Roos, saksa laulja (1949–) Michael Roos, eesti päritolu USA Ameerika jalgpallur (1982–) Paavo Roos, eesti päritolu Rootsi ajaloolane (1937–) Reet Roos, eesti kunstnik (1912 – surmaaeg teadmata) Reet Roos, Eesti ettevõtja ja poliitik (1973–) Rein Roos, eesti spordipedagoog (1935–2000) ... https://web.archive.org/web/20190812130640/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Roos (vaadatud 12.08.2019) Roos statistikaameti andmebaasis
Neliksiir

Neliksiir on neljast ühendatud pool- kuni kolmveerandringist koosnev ornamendimotiiv, mis on eriti iseloomulik gooti arhitektuurile ja tarbekunstile. Võib olla ehisraamistiku või muu dekoori osa. Vahel nimetatakse neliksiiruks ka neliklehemotiivi. Varakristlik ristimisbassein Kelibias Tuneesias Amiens'i katedraali detail Kölni toomkiriku torni ehisraamistiku detail Arkaad Ca' d'Oroks nimetatud majal Veneetsias Neliksiirudest ehisraamistikfriis Gräfelfingi St. Stephani kirikul Sild Central Parkis New Yorgis Neliksiirudes peadest friis Tartu Jaani kirikul Püha Valentinuse reliikviakasti detail. Maasi koolkonna töö, 12. sajand Vääriskividest kotkakujutisega agraff-relikviaar Böömimaalt, umbes 1350 Detail Andrea Pisano kujundatud Firenze baptisteeriumi lõunaukselt Vitraažaken Kihelkonna kirikus Neliksiir on Tallinna Kesklinna linnaosa lipul ja vapil nelikleht kolmiksiir Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 http://www.keeleveeb.ee/dict/speciality/art/dict.cgi?word=sv1714 https://www.postimees.ee/433610/tallinna-kesklinn-saab-lipu-ja-vapi Neliksiir Eugene Viollet-le-Duc leksikonis Dictionnaire raisonné de l’architecture française du XIe au XVIe siècle (prantsuse keeles)
Liudtigu

Liudtigu (Acroloxus lacustris) on teoliik sugukonnast Acroloxidae. Liudtigu elab magevees. Tigu leidub ka Eestis.
Tour First

Tour First on 231 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. Aastatel 1974–1998 oli kõrghoone nimi Tour UAP ja 1998–2007 Tour AXA.
Tour Adria

Tour Adria on 155 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. Hoone ehitati aastatel 1999–2002. Sellel on 40 korrust ja 53 000 m² põrandapinda. Tour Égée
Risuvana

Risuvana (Chaetopteryx villosa) on putukaliik ehmestiivaliste seltsist järvevanalaste sugukonnast. Risuvana valmiku kehapikkus on 5–10 mm, tiibade siruulatus on 15–27 mm (emasel) või 13–25 mm (isasel). Tiivad on karvased. Tundlad on erakordselt pikad. Risuvana andmebaasis eElurikkus https://zooloogiablogi.ee/blogi/saame-tuttavaks-ehmestiivalised-puruvanad/ Fotod
Tour Areva

Tour Areva on 184 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. Hoone ehitati aastatel 1972–1974. Sellel on 44 korrust ja 102 500 m² põrandapinda.
Tour Ariane

Tour Ariane on 152 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. 36-korruseline hoone ehitati aastatel 1973–1975 ja selles on 57 300 m² põrandapinda.
Tour Athéna

Tour Athéna on 100 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is.
Tour Atlantique

Tour Atlantique on 106 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. Hoone seisab Tour EDF-i ja Tour Opus 12 vahel. 27-korruseline hoone valmis 1970. aastal. Seal on 26 000 m² põrandapinda.
Prillkaru

Prillkaru (Tremarctos ornatus) on karuliik. Prillkarud on ainsad karud, kes elavad Lõuna-Ameerikas.
Tour Aurore

Tour Aurore on 110 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. 29-korruseline hoone valmis 1971. aastal. Erinevalt paljudest teistest lähedalasuvatest kõrghoonetest on Tour Aurore fassaad kujundatud vertikaaljoonte asemel horisontaaljoontega. La Défense'i uuenduskava nägi ette Tour Aurore lammutamise, et teha ruumi hoonele Tour Air², kuid sellest plaanist loobuti ning hoone hoopis renoveeritakse.
Põlde Liisu

Põlde Liisu (sünninimega Elisabet Orik; 1873–1970), tuntud ka kui Liisu Orikult ja Liisu Orik, oli Eesti rahvalaulik, keda peetakse Tõstamaa üheks tuntumaks pulmalaulikuks. Ta on eriti tuntud laulu "Laula, laula, suukene, liigu, liigu keelekene" järgi. Orik sündis Alu külas ja oli hiljem Põlde talu perenaine. Laulmist õppis ta emalt ja isalt, aga ka teistelt vanematelt laulikutelt. Lisaks pulmadele laulis ta ka kirikukooris ning lõi laule Teoste külas elanud kirjaniku Mart Soobergi sõnadele. Oriku laule salvestati Riigi Ringhäälingus 1938. aastal, muu hulgas koos Hendrik Jantsoniga, kellega ta oli pulmalaulikuna vastamisi laulnud. Jantsoniga esines ta ka 1939. aastal Tallinnas Estonia kontserdisaalis, kogudes Eestis laiemat tuntust. Tema laule salvestati ka 1964. ja 1965. aastal toimunud Herbert ja Erna Tampere juhitud Kirjandusmuuseumi ekspeditsioonidel, kui Orik oli üle 90-aastane. Salvestisi võrreldes on folkloristid märkinud, et 1938. ja 1964. aastal esitatud samade regilaulude variandid erinevad üksteisest tunduvalt, näidates seega Oriku head loomis- ja kohanemisvõimet. Rahvaluuleteadlased on esile tõstnud tema laulurepertuaari suurust ja mitmekülgsust. 11. augustil 2019 avati Tõstamaa osavallapäevade lõpetamisel rahvamaja juures Oriku mälestuskivi. "Tõstamaa kandi inimesed". Tõstamaa mõis. Vaadatud 12. august 2019. "Liisu Orik". Eesti rahvamuusika antoloogia. Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus. 2016. Vaadatud 12. august 2019. Eno-Gerrit Link (4. veebruar 2018). "Ingrid Rüütel kogus raamatusse Pärnumaa kratid, vanapagana, pillilood ja muu folkloori". Pärnu Postimees. Vaadatud 12. august 2019. Annika Kuusik (11. august 2019). "Tõstamaal avati kohaliku rahvalauliku auks mälestuskivi". Pärnu Postimees. Vaadatud 12. august 2019. "Kadrilaul" Põlde Liisu esituses (1938). Eesti rahvamuusika antoloogia. "Öised orjad" Põlde Liisu esituses (1964). Eesti rahvamuusika antoloogia. "Laula!" Põlde Liisu esituses (1965). Eesti rahvamuusika antoloogia.
Kimppiilar

Kimppiilar on hilisromaanikas, kuid eriti gooti arhitektuuris esinev piilar, mille külgedele või nurkadele või mõlemale on liidetud poolsambad või turbad, mis võtavad vastu vööndkaarte ja võlviroiete raskuse. Kõrggooti ehitistes võib piilar olla üleni turpadega kaetud. kantonpiilar Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 Kimppiilar Luegeri teatmeteoses "Lexikon der gesamten Technik" (saksa keeles)
Algebraline summa

Algebraline summa on avaldis, mille moodustavad omavahel liitmis- ja/või lahutamismärkidega, st märkidega + ja/või –, ühendatud suurused. ( − y ) + x = z ⇒ x − y = z {\displaystyle (-y)+x=z\Rightarrow x-y=z} Matemaatika rakendustes räägitakse algebralisest summast tavaliselt siis, kui tahetakse rõhutada, et suuruste liitmisel arvestatakse nende märke: negatiivseid suurusi ei liideta, vaid lahutatakse. Ülo Kaasik (1992). Matemaatikaleksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 15.
Tour France

Tour France on 126 meetri kõrgune elupindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is.
Tour Cèdre

Tour Cèdre on 103 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. 28-korruseline hoone valmis 1998. aastal. Selles on 28 000 m² põrandapinda.
Tour Blanche

Tour Blanche on 100 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. 27-korruseline hoone valmis 1967. aastal. Selles on 26 000 m² põrandapinda.
Tour D2

Tour D2 on 171 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is.  Tour D2 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tour CB21

Tour CB21 on 187 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. Hoone projekteeris Ameerika Ühendriikide arhitekt Max Abramovitz. Hoone ehitati aastatel 1972–1974. Sellel on 44 korrust ja 70 500 m² põrandapinda.
Tour CBX

Tour CBX on 142 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. Hoone projekteeris Ameerika Ühendriikide projekteerimisfirma Kohn Pedersen Fox. Hoone ehitati aastatel 2002–2005. Sellel on 36 korrust ja 40 000 m² põrandapinda.
Cœur Défense

Cœur Défense on 161 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. Asub kunagise Tour Esso (1963–1993) asukohas. Kõrghoonet ehitati aastatel 1999–2001. Kasulikku pinda on seal kokku 350 000 m².
Tour Défense 2000

Tour Défense 2000 on 134 meetri kõrgune elupindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. 47-korruseline hoone ehitati aastatel 1971–1974. Kaks aastat pärast valmimist oli ainult veerand 370 korterist müüdud. Hoones on korterid suurusega 19 m² kuni 140 m².
Tour EDF

Tour EDF on 165 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. Hoone ehitati aastatel 1997–2001. Sellel on 41 korrust ja 57 000 m² põrandapinda. Hoones asuvad Prantsusmaa suurima elektrienergiaettevõtte Électricité de France (EDF) bürooruumid.
Rahvusvaheline Uisuliit

Rahvusvaheline Uisuliit (Ing.k International Skating Union) või ISU on uisutamise rahvusvaheline katusorganisatsioon. See asutati 1892. aastal Hollandis Scheveningenis. ISU on vanim rahvusvaheline talispordiföderatsioon, sellesse kuulub 88 riiklikku uisuliitu. ISU on alates 2016. aasta juunist juhtinud hollandlane Jan Dijkema. Rahvusvaheline uisuliit edendab iluuisutamist, sünkroonuisutamist, kiiruisutamist ja lühirajauisutamist. Rahvusvahelise uisuliidu (ISU) eesmärk oli kehtestada uisuspordi jaoks ühtsed reeglid ja eeskirjad ning korraldada rahvusvahelisi võistlusi. 1895. aastal ühtlustas ISU oma missiooni tegeleda ainult amatöörvõistlejatega, mitte aga elukutseliste sportlastega. Ja tema egiidi all toimusid esimesed amatööruisutamise meistrivõistlused 1896. aasta veebruaris Peterburis Venemaal. ISU koduleht
Tour Égée

Tour Égée on 155 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. 40-korruseline hoone valmis 1999. aastal. Selles on 53 000 m² põrandapinda. Tour Adria
Tour Eqho

Tour Eqho on 130 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is. Hoone valmis 1988. aastal. Sellel on 40 korrust ja 100 000 m² põrandapinda. Kuni 2010. aastani asus seal IBM-i Prantsusmaa peakorter.