laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1002

1002. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad Aastad: 997 998 999 1000 1001 - 1002 - 1003 1004 1005 1006 1007 Algas Saksa-Poola sõda. Leo IX, paavst Otto III, Saksa-Rooma keiser
Juhan Elgas

Juhan Elgas (enne eestistamist Johannes Eier; 10. detsember 1904 Vändra, Pärnumaa – 15. august 1994) oli eesti elektrotehnika, elektrimõõtmiste ja raadiotehnika spetsialist. Ta oli Tallinna Elektromehaanika Tehnikumi (hilisem Tallinna Polütehnikum) õppejõud ja õpetas raadiotehnika eriaineid aastatel 1947–1950. Ta on koostanud mitu eestikeelset raadiotehnika-, elektroonika- ja elektrimõõtmiste käsiraamatut. Maetud Tartu Vana-Peetri kalmistule (plats vp5p24). Juhan Elgas, Elektrimõõtmiste käsiraamat. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn, 1963, 332 lk. Juhan Elgas, Raadioseadmed, Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn, 1953, 668 lk.
C'est la vie

C'est la vie (eesti keeles 'selline on elu') on prantsuskeelne väljend, mida kasutatakse ebaõnne aktsepteerimise väljendamiseks.
1001

1001. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad Aastad: 996 997 998 999 1000 - 1001 - 1002 1003 1004 1005 1006 ... ... ...
Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaal

Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaal on Tallinnas Pirita tee ääres asuv kommunismiohvrite memoriaal ja ohvitseride mälestusmärk. Memoriaal avati 23. augustil 2018. Nimememoriaali on kantud nende Eesti Vabariigi kodanike ja alaliste elanike nimed, kes alates 1940. aastast kommunistliku režiimi poolt õigusvastaselt mõrvati või vangistatuna või küüditatuna vangistuses või asumisel surid. Avamise seisuga oli nimesid üle 22 000. Nimememoriaal on täiendatav lisatahvlitega. Kaadriohvitseride mälestusmärgile on kantud okupatsioonirežiimide repressioonide tõttu hukkunud Eesti Vabariigi kaadriohvitseride (sh reservi või erru arvatud ohvitseride) nimed ja Vabadussõjas osalenud ohvitserid. Memoriaali koduleht
Kommunismiohvrite memoriaal

Kommunismiohvrite memoriaalid asuvad: Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaal, Tallinnas Maarjamäel Praha kommunismiohvrite memoriaal, Tšehhis Prahas Washingtoni kommunismiohvrite memoriaal, USA-s Washingtonis
Ühendekspeditsioonivägi

Ühendekspeditsioonivägi (inglise Joint Expeditionary Force, lühend JEF) on Suurbritannia juhitav mitmerahvuseline ekspeditsioonivägi. Leping JEF-i loomise kohta allkirjastati 2014. aasta septembris. JEF-iga on liitunud lisaks Suurbritanniale Soome, Taani, Norra, Rootsi (liitus 2017. aastal), Holland, Leedu, Läti ja Eesti. Täieliku operatiivvõimekuse sai JEF 2018. aasta alguseks.
Koidu park

Koidu park on park Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Koidu park asub Koidu tänava, Virmalise tänava ja Tehnika tänava vahel. Väike, alla 1 ha suurune Koidu park on rajatud arvatavasti 1930. aastate algul. Praeguse kuju omandas park 1950. aastatel. Põhiline puuliik on jalakas, lisaks veel pärn ja vaher. Pargis kasvab ka hobukastaneid ja ebatsuugasid. Ühtekokku kasvab Koidu pargis 36 liiki puittaimi. Koidu park tallinn.ee
Huambo

Huambo on linn Angolas, Huambo provintsi halduskeskus. Huambo on Angola suuruselt teine linn. Linn asutati 1912. aastal portugallaste poolt. 1928–1975 oli linna ametlik nimi Nova Lisboa. Huambos on toimunud verised lahingud valitsusjõudude ja UNITA mässuliste vahel.
Läikdrongo

Läikdrongo (Dicrurus aeneus) on väike drongolaste sugukonda kuuluv lind. Läikdrogo elutseb Lõuna- ja Kagu-Aasias, täpsemalt India Lääne- ja Ida-Ghattides, Lääne-Uttarakhandist itta Indohiinasse ulatuvas piirkonnas, Eel-Himaalajas ja ka Hainanil, Malaka poolsaarel, Sumatral ja Kalimantani põhjaosas. Liik eelistab pesitseda niisketes, laialehelistes metsades. Läikdrongod on umbes 24 cm pikad, käitumiselt agressiivsed ja ei karda rünnata endast suuremaid liike juhul kui nende pesa või poegi ohustatakse. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis. BirdLife International (2012). Dicrurus aeneus. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2013.2. Vaurie, Charles (1949). "A revision of the bird family Dicruridae". Bulletin of the American Museum of Natural History. 93 (4): 203–342. hdl:2246/1240. Ali S & SD Ripley (1986). Handbook of the birds of India and Pakistan. Kd 5 (2nd ed.). Oxford University Press. Lk 126–128. Hume, A. O. (1889). The nests and eggs of Indian birds. Volume 1.. London: R. H. Porter. lk 210–213.  Läikdrongo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Läikdrongo Maailma lindude käsiraamatus (inglise keeles)
Uganda veriamadiin

Uganda veriamadiin (Spermophaga ruficapilla) on Sahara-taguses Aafrikas elutsev amadiinlaste sugukonda kuuluv lind. Liik elutseb Angolas, Burundil, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Keenias, Rwandal, Lõuna-Sudaanis, Tansaanias ja Ugandas. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis. BirdLife International (2012). Spermophaga ruficapilla. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2013.2.  Uganda veriamadiin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Uganda veriamadiin Maailma lindude käsiraamatus (inglise keeles)
Idamaade kunst

Idamaade kunst ehk aasiapärane kunst[viide?] või oriendi kunst hõlmab kujutava kunsti ajalugu Aasias ja selle mõjusid peaasjalikult Lähis-Idas. Aasia kunst jaotub järgmiselt: araabia kunst, budistlik kunst, Bhutani kunst, Filipiinide kunst, Hiina kunst, India kunst, Indoneesia kunst, Iraani kunst, islami kunst, Jaapani kunst, juudi kunst, Kambodža kunst, Kesk-Aasia kunst, Korea kunst, Laose kunst, Mesopotaamia kunst, Nepali kunst, Tai kunst, Tiibeti kunst ning Vietnami kunst.[viide?] Kunstiajalugu Lääne kunst Okeaania kunst
Okeaania kunst

Okeaania kunst on Vaikse ookeani saarte ja Austraalia põlisrahvaste kunstilooming. Ajalooliselt päritolult on Okeaania kunst heterogeenne, kuna piirkonna põlisrahvad moodustusid kahe rahvarühma sisserännete tagajärjel. Tavapäraselt jaotatakse piirkond neljaks: Polüneesia, Mikroneesia, Australaasia ja Melaneesia. Neist esimese kahe tänapäevased kultuurid põlvnevad umbes 1600–500 eKr Polüneesiat, Mikroneesiat ja osalt ka Melaneesiat hõlmanud Lapita kultuurist, kaks viimast aga esimesest piirkonna asustanud inimeste lainest. Hiljem on kogu piirkonda mõjutanud Lääne kolonisatsioon. 20.–21. sajandil on Okeaania kohalik kunstitraditsioon taas tunnustust pälvinud. Piirkondade ja kultuuride vahel varieerub Okeaania kunst suurel määral. Traditsiooniliste teemade seas on levinud viljakus ja üleloomulikud jõud. Kunstiliike nagu maskid kasutati usulistes tseremooniates ja ühiskondlikes rituaalides. Levinud on ka petroglüüfid, tätoveeringud, maalingud, puunikerdus, kiviraid ja tekstiilikunst. Tänapäevane Okeaania kunst seob traditsioonilised stiilid, sümbolid ja materjalid tänapäevaste vormide mitmekesisusega, milles põimuvad keerukad geograafilised, kultuurilised ja ajaloolised vastasmõjud. Ida kunst Lääne kunst Brunt, Peter (2012). Art in Oceania: A New History. New Haven and London: Yale University Press. Lk 410–497. ISBN 978-0-300-19028-1.
Sarvikbülbül

Sarvikbülbül (Pycnonotus penicillatus) on bülbüllaste sugukonda kuuluv laululind. Liik on endeemne Sri Lanka mägismaal. Välimuselt on sarvikbülbülid on umbes 20 cm pikad, kaalult umbes 36–37 grammi ja võrdlemisi pika sabaga. Sarvikbülbülid teevad oma pesad põõsastesse ja kurnas on tavaliselt kaks muna. Nad toituvad puuviljadest ja putukatest. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik ohulähedases seisundis. BirdLife International (2016). "Pycnonotus penicillatus". The IUCN Red List of Threatened Species. IUCN. 2016: e.T22712722A94345457. DOI:10.2305/IUCN.UK.2016-3.RLTS.T22712722A94345457.en.  Sarvikbülbül – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Molepolole

Molepolole on linn Botswanas, asub 50 km Gaboronest läänes.
Lääne kunst

Lääne kunst (ülekantud tähenduses Euroopa-pärane kunst või laiemalt kui oktsidentaalne kunst) hõlmab kujutava kunsti ajalugu eeskätt Euroopas ja tulenenud mõjusid peaasjalikult Põhja-Ameerikas ning lisaks Ühendkuningriigi dominioonides; kokkuvõttes üldisemalt õhtumaades. 19. sajandil jõudsid rahvamassideni valgustuslikud väärtused ja tööstuslik pööre, sellega seoses vähenes märgatavalt kristliku kiriku keskajast pärinev ja määrav osatähtsus euroopalikus kunstis. Sajandi lõppedes ei kätkenud kunstistiilid ning eriti modernismi ilmingutega tekkinud kunstivoolud enam endas niivõrd portreteerimist ega religiooni kui ideoloogiaid, vaid esitasid pigem autori enda vaateid. Samas hakati korraldama kunstinäitusi, üha enam asendas kunsti ülesannet fotograafia. Juhuti võeti mõõtu idamaade kunstist, justkui art nouveau puhul, art déco rakendas näiteks samuti põlisameeriklaste kunsti.  Pikemalt artiklis Esiaja kunst  Pikemalt artiklis Antiikkunst  Pikemalt artiklis Keskaja kunst  Pikemalt artiklis Renessansskunst  Pikemalt artiklites barokk, rokokoo ja manerism  Pikemalt artiklites uusklassitsism, romantism, akademism ja realism (kunst)  Pikemalt artiklis Modernism  Pikemalt artiklites kaasaegne kunst ja postmodernistlik kunst Kunstiajalugu Idamaade kunst Okeaania kunst
Harz (Goslar)

Harz on inkorporeerimata ala Goslari kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. Ala pindala on 371,56 km². Asustamata ala paikneb Ülem-Harzis (Alam-Saksimaal). Suurusega 371,76 km² (31. detsembril 2006) on see suurim inkorporeerimata ala Saksamaal. Ala ulatub Goslari kreisis üle suurte Ülem-Harzi osade Seesenist/Langelsheimist (loodes) Hohegeißini (lõunas). Harzi inkorporeerimata alal Goslari kreisis on palju enklaave: seega on täielikult ümber haaratud Wildemanni ja Altenau-Schulenbergi osad Ülem-Harzi mägedes ning ülikoolilinn Clausthal-Zellerfeld, Sankt Andreasbergi Braunlage piirkond ja muid asulaid (peamiselt restoranid). Vallavaba ala haldamine lasub Alam-Saksi metsaametil Clausthalis, mis võtab ka mõnelt karjäärilt ärimaksu ja väljastab tsiviilstaatuse juhtumite korral vastavaid sertifikaate (sünnitunnistus, surmatunnistus). Samuti tagab see turvalisuse ja korra.
Johannes Eglon

Johannes Eglon (29. mai/10. juuni 1836 Vastse-Nõo mõis, Nõo kihelkond, Tartumaa – 24. jaanuar/6. veebruar 1908 Vändra kihelkond, Pärnumaa) oli eesti haridustegelane, kurtide ja kurttummade õpetaja. Ta lõpetas 1859. aastal Cimze seminari Valgas ning täiendas end 1870. aastatel Saksamaal ja Šveitsis. Ta oli aastatel 1859–1866 Kanepis ja seejärel 1866–1899 Vändras kooliõpetaja. Aastatel 1866–1899 oli ta Vändra kurttummade kooli (esimene Eesti aladel) õpetaja ja 1894. aastani ka selle juhataja. Ta arendas Eestis esimesena kurtide õpetamise metoodikat, käsitles kurttummuse põhjusi ja ravi ning kurdi lapse kodust kasvatust. "Kurttumm, tema olu ja elu". K. Mattiesen. Tartu 1880 Ta oli Eesti Kirjameeste Seltsi ja Eesti Aleksandrikooli asutajaliige. Oli ka Pärnu ja Vändra kihelkonna kohalike seltside algatajaid ja juhte, muu hulgas asutas Vändra esimese laulu- ja mängukoori. Johannes Eglon Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Johannes Eglon Eesti Kurtide Liidu kodulehel "Vändra Kurttummade Kooli õpetaja Johannes Eglon oma viimase klassiga". 1899. TLÜ Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum F53448-1
Maitseained

Maitseained on väikeses koguses kasutatav aine või maitsetaim, mille abil mõjutatakse toitude ja jookide maitset ning lõhna. vürtsid "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 09.05.2019) http://ee.kotanyi.com/maitseainete-maailm/koik-maitseainete-kohta/ http://ee.kotanyi.com/maitseainete-maailm/ajalugu/
Rõigas

Rõigas on eestikeelne nimetus kahe lõhiste karedate lehtedega ristõielise rohttaime kohta: põldrõigas (Raphanus raphanistrum) ning aedrõigas (Raphanus sativus); viimasest on tuntud kaks teisendit, redis ja must rõigas. Rõigasteks nimetatakse ka mõningaid teisi ristõielisi taimi nagu mädarõigas ja sinerõigas. Tava- ja murdekeeles on rõigasteks kutsutud kõiki kollaste õitega umbrohtusid, mis kasvavad põllul. Raphanus raphanistrum – põldrõigas Raphanus sativus – aedrõigas Raphanus sativus L. subsp. acanthiformis – jaapani redis, kesaredis, daikon Raphanus sativus L. var. niger – must rõigas, must redis Rõigas, "Eesti keele seletav sõnaraamat" (vaadatud 25.08.2018) Aedrõigas, "Eesti keele seletav sõnaraamat" (vaadatud 25.08.2018) Rõigas, "Eesti keele seletav sõnaraamat" (vaadatud 25.08.2018)
Keti lõpp

"Keti lõpp" on 2017. aastal valminud Eesti mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Paavo Piigi samanimelisel näidendil. Maiken Schmidt – Teenindaja Hendrik Toompere juunior juunior – Noormees Tiit Lilleorg – Helilooja Jörgen Liik – Poeet Evelin Võigemast – Naine Ott Aardam – Mees Ester Kuntu – Neiu Ilja Nartov – Rekajuht Viire Valdma – Proua Tõnu Oja – Härra Katariina Tamm – Tallinna "jänes" Piret Krumm – Jõgeva "jänes" Kärt Tammjärv – Koolitüdruk 1 Sandra Mirka – Koolitüdruk 2 Paavo Piik – LARPi preester Priit Pius – LARP 1 Henrik Kalmet – LARP 2 Mattias Naan – LARP 3
Mulhouse

Mulhouse on linn Kirde-Prantsusmaal Alsace'i piirkonnas Haut-Rhini departemangus. Asub Dolleri ja Illi jõe ääres. 1870–1918 kuulus Mülhausen Saksa keisririigi koosseisu. Mulhouse asub raudteeliini Basel–Mulhouse–Colmar–Strasbourg ääres. Lähim rahvusvaheline lennujaam on 30 km kaugusel asuv EuroAirport Basel-Mulhouse-Freiburg. Linnas on automuuseum, tekstiilimuuseum, ajaloomuuseum ja Prantsusmaa raudteemuuseum. 1962 hakkas Peugeot linnas sõiduautosid tootma. Mulhouse on elanike arvult Strasbourgi järel Alsace'i teine linn. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021 http://www.mulhouse.fr/
Carl Robert Jakobsoni tänav (täpsustus)

Carl Robert Jakobsoni tänav on tänava nimi mitmes Eesti linnas ja alevis: Carl Robert Jakobsoni tänav Kehras Carl Robert Jakobsoni tänav Rakveres Carl Robert Jakobsoni tänav Tallinnas Carl Robert Jakobsoni tänav Tartus Carl Robert Jakobsoni tänav Viljandis Carl Robert Jakobsoni tänav Vändras
Heina tänav (täpsustus)

Heina tänav on tänava nimi järgmistes Eesti linnades: Heina tänav Elvas Heina tänav Jõgeval Heina tänav Karksi-Nuias Heina tänav Keilas Heina tänav Kiviõlis Heina tänav Kuressaares Heina tänav Lihulas Heina tänav Narvas Heina tänav Paldiskis Heina tänav Pärnus Heina tänav Rakveres Heina tänav Raplas Heina tänav Suure-Jaanis Heina tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis Heina tänav Tamsalus Heina tänav Tartus Ülejõe linnaosas Heina tänav Türil Heina tänav Valgas Heina tänav Viljandis Heina tänav Võhmas Heina tänav Võrus Heina tänav on tänava nimi järgmistes Eesti alevites ja alevikes: Ambla, Assaku, Harku, Järva-Jaani, Kangru, Kohila, Kohtla-Nõmme, Lelle, Pajusti, Raasiku, Räni, Saku, Viiratsi, Võsu. Heina tänav on tänav kolmes Eesti külas: Aaviku, Rahinge ja Vana-Võidu.
Jalaka tänav (täpsustus)

Jalaka tänav on tänava nimi mitmes Eesti linnas ja alevis: Jalaka tänav Aegviidus Jalaka tänav Haapsalus Jalaka tänav Pärnus Jalaka tänav Narvas Jalaka tänav Sindis Jalaka tänav Tartus Jalaka tänav Tallinnas Jalaka tänav Viljandis Jalaka tänav Võrus
Jaan Eslon

Jaan Eslon (4. märts 1952 Falköping, Västergötland, Rootsi – 24. september 2000 Las Palmas, Kanaarid) oli eesti päritolu Rootsi maletaja, rahvusvaheline meister (1977). Eslon võitis 1968. aastal Biel Openi. Ta oli alates 1977. aastast elukutseline maletaja ja elas Hispaanias. Sai 1978. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Lars Grahn. "Memorial Jaan Eslon" Rootsi keeles Margus Sööt. "Rootsis sündinud eestlasest malemeister – Jaan Eslon". // Eesti Päevaleht nr 32, 16. august 2007. Lk 6 "Jaan Esloni edukus Strasbourgi-males". // Eesti Päevaleht nr 34, 6. mai 1972. Lk 5 Aleksander Hildebrand. "Eesti maletajad Lõuna-Aafrikas". Eesti Päevaleht nr 58, 1. august 1979. Lk 3 Margus Sööt. "Rootsis sündinud eestlasest malemeister – Jaan Eslon". // Eesti Päevaleht nr 32, 16. august 2007. Lk 6 TLÜAR väliseesti isikud Biograafia ESBL-is Margus Sööt. "Rootsis sündinud eestlasest malemeister – Jaan Eslon" Lars Grahn. "Memorial Jaan Eslon" Rootsi keeles
Kaul Nurm

Kaul Nurm (sündinud 27. märtsil 1951) on Eesti põllumajandustegelane ja poliitik. Ta on lõpetanud Tõrva Keskkooli ja 1975. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia maaparanduse erialal. 1990–1992 oli ta Harju Taluliidu tegevjuht. Alates 1992. aastast kuni 2016. aastani oli ta Eestimaa Talupidajate Keskliidu peadirektor. Ta oli Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige aastatel 2005–2015 ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee põllumajanduse-, maaelu- ja keskkonnasektsiooni asepresident aastatel 2012–2015. 2015. aasta Riigikogu valimistel kogus ta valimisringkonnas nr. 11 (Võru-, Valga- ja Põlvamaa) Eesti Vabaerakonna nimekirjas 1315 häält, kuid ei osutunud valituks. Alates 5. juunist 2018 oli Kaul Nurm Eesti Vabaerakonna aseesimees. 30. septembril 2018 valis Eesti Vabaerakonna erakorraline üldkogu Kaul Nurme Eesti Vabaerakonna esimeheks. Kaul Nurm oli Vabaerakonna esimees kuni 9. juunini 2019, mil erakonna üldkogu valis uueks esimeheks Heiki Lille. 2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti Vabaerakonna nimekirjas valimisringkonnas nr. 11. Ta kogus 222 häält ja ei osutunud valituks. 2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2018. Vaadatud 25. augustil 2018. Vabaerakonna esinumber Kagu-Eestis on Kaul Nurm Lõunaleht, 10. jaanuar 2015 ETKLi juht Kaul Nurm lahkub ametist Põllumajandus.ee, 26. märts 2016 Sven Randlaid:Vabaerakonna aseesimeheks kinnitati Kaul Nurm Postimees Poliitika, 5. juuni 2018 Valimisringkond nr 11 Riigikogu valimised 2015 Vabaerakond kinnitas aseesimeheks Kaul Nurme vabaerakond.ee Vabaerakonna uueks esimeheks valiti Kaul Nurm Pealinn, 30. september 2018 Lemmi Kann:Vabaerakond valis uueks juhiks Heiki Lille Lääne Elu, 9. juuni 2019 Valimisringkond nr 11. Võru-, Valga- ja Põlvamaa Riigikogu valimised 2019 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Kaul Nurm: "EKRE tüssab maainimesi" ERR, 12. detsember 2019
Itaalia keel

Itaalia keel on indoeuroopa keelkonna romaani rühma keel, mida kõneleb umbes 61,5 miljonit inimest Itaalias, Šveitsis, kohati Aafrikas ja mujal. Itaalia keel on kujunenud rahvaladina keelest. Keele esimesed kirjalikud mälestised pärinevad 9.–10. sajandist. Kirjakeel on kujunenud Firenze ümbruse murde alusel (Dante ja Boccaccio loomingu mõjul). Itaalia keelest pärineb suur osa muusika oskussõnavarast. Itaalia keel. Ethnologue.com, Kasutatud 24.07.2009 (inglise) Berloco 2018 Berloco, Fabrizio (2018), The Big Book of Italian Verbs: 900 Fully Conjugated Verbs in All Tenses. With IPA Transcription, 2nd Edition (2. väljaanne), Lengu, ISBN 9788894034813. Simone, Raffaele (2010), Enciclopedia dell'italiano, Treccani. Palermo, Massimo (2015), Linguistica italiana, Il Mulino, ISBN 9788815258847. Itaalia nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Madis Kallas (tantsija)

Madis Kallas (sündinud 1986) on eesti võistlustantsija. Ta lõpetas 2005. aastal Tartu Tamme Gümnaasiumi. Kallas on Eduard Korotini õpilane. 1998. aastal tuli ta Kristi Möldriga kümne tantsu Eesti meistriks J1 vanusegrupis. 2006. aastast on Kallas Mainori Kõrgkooli Tartu õppekeskuse IT-eriala tudeng. Töötab Swedbankis. TTG 2005. aasta vilistlaste nimekiri[alaline kõdulink] "Tantsuklubi Stiil saavutused". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. veebruar 2009. Vaadatud 26. augustil 2009.
Johann Köleri tänav (täpsustus)

Johann Köleri tänav on tänava nimi mitmes Eesti linnas: Johann Köleri tänav Suure-Jaanis Johann Köleri tänav Tallinnas Johann Köleri tänav Viljandis
Ilomets

Ilomets, eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Ilomets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jürgenson. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ilomets Eestis 8 mehel ja 8 naisel. Tullio Ilomets (1921–2018), eesti keemik, teadusajaloolane ja muinsuskaitsja
Ila (perekonnanimi)

Ila on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Ila on pandud Uue-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas ja Vändra mõisas Vändra kihelkonnas Pärnumaal, Tamme mõisas Rannu kihelkonnas Tartumaal ja Erra mõisas Lüganuse kihelkonnas Virumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Iidla ja Kallasto. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Ilomäe

Ilomäe, eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Ilomäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pani ja Schönberg (mõlemad Tallinnas 1938. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Ilumets

Ilumets, eesti perekonnanimi. Perekonnanime Ilumets (Ilmets) on pandud Saku mõisas Keila kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Ilumets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Busch, Bushs, Esvalder, Frisch, Grünthal, Holm, Issak, Ivanov, Jürisson, Kiinof, Kilter, Krõlov, Krönström, Martov, Milpak, Nabba, Peetsmann, Peetzmann, Persidski, Pilevelt, Schönvald, Seetants, Sontag, Tiismann ja Zeik. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ilumets Eestis 52 mehel ja 53 naisel.
Juhan Kunderi tänav (täpsustus)

Juhan Kunderi tänav on tänava nimi mitmes Eesti linnas: Juhan Kunderi tänav Rakveres Juhan Kunderi tänav Tallinnas Juhan Kunderi tänav Viljandis
Juhan Liivi tänav (täpsustus)

Juhan Liivi tänav on tänava nimi mitmes Eesti linnas ja alevikus: Juhan Liivi tänav Elvas Juhan Liivi tänav Tartus Juhan Liivi tänav Viljandis Juhan Liivi tänav Väike-Maarjas
Läänela

Lääne Maakonna Spordiliit Läänela on spordiliit Haapsalus. Läänela ajalugu ulatub 1. augustisse 1928, kui asutati Haapsalu Spordiselts Läänela. Selts tegutses aastani 1940. Läänela taaselustati 20. märtsil 1990, kui asutati Lääne Maakonna Spordiliit Läänela. http://www.laanesport.ee/laanela/ajalugu-ja-tanapaev/ (vaadatud 25.08.2018) Liidu koduleht
Sooäär

Sooäär on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Sooäär on pandud Vihterpalu mõisas Risti kihelkonnas Harjumaal (Soär) ja Kaarma mõisas Kaarma kihelkonnas Saaremaal (Soäer). Nimede eestistamisel määrati Sooäär uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bleier, Helmdorf, Iisop, Ikmelt, Kerdt, Martenson, Mihkelson, Seepter, Sob, Soltner ja Soobard. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sooäär Eestis 46 mehel ja 52 naisel. Imre Sooäär (sündinud 1969), Eesti ettevõtja ja poliitik Jaak Sooäär (sündinud 1972), eesti džässkitarrist Sophie Sooäär (1914–1996), eesti laulja ja näitleja Onomastika andmebaas, Nimede panemine, Otsingu tulemused, Sooäär Onomastika andmebaas, Nimede eestistamine, Otsingu tulemused, Sooäär
Portugal (film)

"Portugal" on 2018. aastal valminud Eesti mängufilm. Mirtel Pohla – Karina Margus Prangel – Martin Jarmo Reha – Dag Anne Türnpu – Reene Taavi Eelmaa – Aare Elmo Nüganen – Ülemus Meelis Rämmeld – Karl Eva Koldits – Kaia Gert Raudsep – Rain Inga Salurand – Julia Jens Patrick Rebane – Kevin Helena Merzin-Tamm – Ann Jörgen Liik – Klemm Volli Käro – Isa Lauri Kaldoja – Taksojuht Jaan Rekkor – Kirjandushuviline
Ilvest

Ilvest, eesti perekonnanimi. Perekonnanime Ilvest (Ilwest) on pandud Kaarmise mõisas Kärla kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Ilvest uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grahv (Voltveti vallas 1937. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ilvest Eestis 12 mehel ja 15 naisel. Andrei Ilvest (1846–1939), Eesti politseinik Jüri Ilvest (sündinud 1952), eesti jurist Vikenti Ilvest (1889–1959), Eesti sõjaväelane