laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Krišjānis Valdemārs

Krišjānis Valdemārs (2. detsember 1825 Talsi kreis – 7. detsember 1891 Moskva) oli läti rahvusliku liikumise tegelane, kirjanik, poliitik, folklorist ja noorlätlaste liikumise juht. Valdemārs oli Läti ärkamisaja suurkuju analoogselt Eesti ärkamisaja suurkuju Carl Robert Jakobsoniga. Pärast kooli lõpetamist töötas Krišjānis Valdemārs Kuldīga lähedal Ēdoles kirjutaja abilisena, asutas seal esimese lätikeelse raamatukogu ja 1848. aastal ühe esimestest lätikeelsetest laulukooridest. 1840. aastatel töötas ta Talsi lähedal Sasmakus õpetajana. Seejärel õppis ta Jelgavas gümnaasiumis. 1858. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli, kus õppis majandust. Ülikoolis asutas ta üliõpilasringi, mille eesmärk oli läti keele ja kultuuri vaba arendamine. Sellest kasvas välja noorlätlaste liikumine. Aastatel oli ta 1859–1867 Peterburis rahandusministeeriumi ametnik. Ta oli varem olnud kaubalaevanduse edenda­mise seltsi asjaajaja-liige ning pani erilist rõhku just Läänemere-äärsete provintside rannikule, tehes suuri pingutusi merekoolide rajamiseks ja laevanduse propagee­rimiseks rannarahvastiku keskel. Ta töötas välja Venemaa laevanduse arendamise plaani ning asutas 11 merekooli, neist 10 tänapäeva Lätis ja ühe Palangas; 1864. aastal asutati tema algatusel ja toe­tusel Eesti-Läti piiril Heinastes merekool, 1875. aastal asutas merekooli Paldiskisse. Aastatel 1862–1865 toimetas ja andis koos teiste noorlätlastega välja ajalehte Pēterburgas Avīzes. Oma kirjutistes kritiseeris ta kehtivat Balti erikorda. Aastatel 1872–1879 koostas ta vene-saksa-läti sõnaraamatuid. Valdemārsi tegevus mõjutas ka Eesti rahvusliku liikumise tegelasi, sealhulgas C. R. Jakobsoni ja Johann Kölerit. Valdemārs suri Moskvas. Ta on maetud Riia Suurele kalmistule. Valdemārsi järgi nimetati Sasmaka linn ümber Valdemārpilsiks. Riias on temanimeline tänav. Tema järgi oli nimetatud Läti jäämurdja Krišjānis Valdemārs, mille Nõukogude võim 1940. aastal natsionaliseeris ja mille uputasid Soome lahes 1941. aastal Saksa väed, kui Nõukogude vägesid 1941. aasta sügisel Eestist evakueeriti. Kaubalaevaselts Austra Hans Kruus, Eesti ja Läti rahvusliku ärkamisliikumise kokkupuuteist, Eesti Kirjandusest nr 3, 1938 Krišjānis Valdemārs Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Hatloni vilajett

Hatloni vilajett on haldusüksus Tadžikistanis. Moodustatud 1996. aastal Kurgonteppa ja Kulobi vilajeti liitmisel. Asub Tadžikistani lõuna- ja edelaosas. Piirneb Afganistani ja Usbekistaniga. https://tj.sputniknews.ru/20211012/tajikistan-itogi-perepis-naseleniya-1042793998.html http://tajikistan.tajnet.com/aboutland/regions_khatlon.htm
Akalla

Akalla on Stockholmi linnaosa Västerorti regioonis Rinkeby-Kista linnaosapiirkonnas. See asub kesklinnast 13 km loode pool. Akalla ehitati peamiselt 1970. aastatel Miljoniprogrammi raames. Akallas asub Stockholmi metroo sinise liini lõpp-peatus.
Luleå

Luleå on tiheasustusega paikkond Rootsis, Norrbotteni lääni ja Luleå valla keskus. Asub Põhja-Rootsis Botnia lahe ääres Luleälveni jõe suudme lähedal. Linna asutas 1621. aastal kuningas Gustav II Adolf. Luleås asub tehnikaülikool. Suurim tööandja on SSAB terasetehas. Sotsiaalmeediaettevõtte Facebook ehitas oma Põhja-Euroopa ja Venemaa kasutajate andmete hoidmiseks Luleåsse serveripargi. Luleå lennujaam asub linna keskmest umbes seitsme kilomeetri kaugusel. Linna jäähokiklubi Luleå HF tuli 1996. aastal Rootsi meistriks ja on seni kõige põhjapoolsem Rootsi meister jäähokis. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020 Paldiski jäi ilma Apple’i miljardist
Vastseliina

Vastseliina on alevik Võru maakonnas Võru vallas. Asub Piusa jõe ääres. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli alevik Vastseliina valla halduskeskus. Seal asuvad Vastseliina Gümnaasium, Vastseliina Muusikakool ja Vastseliina koduloomuuseum. Vastseliina oli aastatel 1950–1959 Vastseliina rajooni keskus, Vastseliina rajooni ajaleht oli "Kolhoosi Küla". Alevikus asub Vastseliina kalmistu. Vastseliina kirik asub alevikust eemal ja jääb Külaoru küla territooriumile. Kaugemale jäävad ka Vastseliina piiskopilinnus (Vana-Vastseliina külas) ja Vastseliina raudteejaam (Lepassaare külas). Vastseliina rahvamaja Vastseliina Vabadussõja mälestussammas Vastseliina kalmistu väravad Vastseliina kihelkond Võru kreisis Vastseliina alevikukalmistu Traktor, ajaleht Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kahe tule vahel

"Kahe tule vahel" (originaalpealkiri "The Departed") on nelja Oscariga pärjatud 2006. aasta põnevik, mille on lavastanud Martin Scorsese. Film põhineb 2002. aasta Hongkongi trilleril "Infernal Affairs", mille stsenaariumi autorid olid Felix Chong ja Siu Fai Mak. 2007. aasta Oscarite jagamisel võitis film neli auhinda: Oscar saadi parima filmi, parima režissööri (Martin Scorsese), parima montaaži (Thelma Schoonmaker) ja parima kohandatud stsenaariumi (William Monahan) kategoorias. Filmi tegevus toimub Bostonis, kus iiri maffiabossil Frank Costellol (Jack Nicholson) õnnestub sokutada oma nuhk Colin Sullivan (Matt Damon) kohalikku politseijaoskonda. Samal ajal palkab politsei Billy Costigani (Leonardo DiCaprio) nuhiks Costello meeskonda. Kui mõlemad pooled hakkavad aimama, et nende meeskonnas on nuhk, tajuvad nii Sullivan kui ka Costigan paljastamisohtu ning asuvad enda päästmiseks vastaspoole nuhi isikut välja selgitama. Leonardo DiCaprio – Billy Costigan Matt Damon – Colin Sullivan Mark Wahlberg – Dignan Jack Nicholson – Frank Costello Vera Farmiga – Madolyn Anthony Anderson – Brown Alec Baldwin – kapten Ellerby Ray Winstone – Mr French James Badge – Dale Barrigan Martin Sheen – Kapten Queenan David O'Hara – Fitzy Mark Rolston – Delahunt Kevin Corrigan – nõbu Sean Robert Wahlberg – Lazio (FBI) Kahe tule vahel andmekogus IMDb (inglise) Koduleht
Paabel (film)

"Paabel" (originaalpealkiri "Babel") on parima filmi Kuldgloobusega pärjatud 2006. aasta draama, mille on lavastanud Alejandro González Iñárritu. "Paabel" on viimane film Iñárritu "surmatriloogiast", kuhu lisaks kuuluvad filmid "Amores Perros" ja "21 grammi" ("21 Grams"). Filmi tegevus leiab aset peamiselt Marokos, Jaapanis ja Mehhikos ning film valmis Prantsusmaa, Mehhiko ja Ameerika Ühendriikide koostöös. Film võitis 2007. aasta Kuldgloobuste jagamisel parima draamafilmi auhinna. Lisaks oli film nomineeritud seitsmele Oscarile ning osutus võitjaks filmimuusika kategoorias. Brad Pitt – Richard Cate Blanchett – Susan Gael García Bernal – Santiago Elle Fanning – Debbie Koji Yakusho – Yasujiro Adriana Barraza – Amelia Rinko Kikuchi – Chieko Ametlik koduleht Ametlik treiler Babel andmekogus IMDb (inglise)
Illustrious

HMS Illustrious (R06) (ehitatud 1976–1981 Swan Hunteri laevatehases) oli Suurbritannia lennukikandja. Illustrious oli Suurbritannia kuningliku sõjalaevastiku Royal Navy lipulaev alates 4. augustist 2005 kuni 2007. aastani. 2014. aastal kanti laev maha ja 2016. aastal müüdi Türki vanametalliks. Laeva kodusadam oli Portsmouth. See oli viies briti merevägede sellenimeline laev. 2007. aasta mai lõpus ja 2009. aasta juuni lõpus peatus HMS Illustrious Tallinna sadamas. Pikkus: 194 m Laius: 36 m Veeväljasurve: 20 600 t Kiirus: 28 sõlme http://epl.delfi.ee/news/eesti/fotod-lennukikandja-hms-illustrious-tallinnas?id=51171714 HMS Illustrious Kuningliku mereväe kodulehel "Brittide lennukikandja mahutas end Tallinna sadamasse" Postimees, 26. mai 2007 HMS Illustrious takes final bow
Sugdi vilajett

Sugdi vilajett on 1. järgu haldusüksus (vilajett) Tadžikistanis. Moodustatud 1970 (endine Leninabadi oblast ja Leninobodi vilajett). Oli oblast ka oktoobrist 1939 märtsini 1962. Asub Tadžikistani põhjaosas. Piirneb Usbekistani ja Kõrgõzstaniga. Vilajeti keskus on Hudžand (endine Leninabad).
Kollino

Kollino on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 6.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mähkli

Mähkli on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Külas asub Mäekonnu vaatetorn. Mikilä järv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Piisi

Piisi on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rimmi

Rimmi on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Külas asub Rimmi püha mänd. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Roosiku

Roosiku on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.03.2020.
Ähijärve

Ähijärve on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Sellest põhja poole jäävad Kaika ja Jõepera, itta Viirapalu ja läände Mähkli küla. Ähijärve külas asub Karula rahvuspargi külastuskeskus. Kõrgeim mägi on küla lõunaosas asub Korgõmägi (124 m). Mitmed kõrgemad tipud on ka küla põhjaoas. Nende seas näiteks Lukatsi mägi (112 m) ja Nurmõmägi (111 m). Küla lääneosas asub Ähijärv. Sealt saab alguse Ahelo jõgi, mis voolab itta Suurde Pehmejärve ja jätkab sealt teed lõunasse. Küla idaosas Suure Pehmejärve lähedal asub ka Väikene Pehmejärv. Küla põhjaosas asuvad Väikene Saarjärv, Suur Saarjärv (kust saab alguse Mustjõgi, Sibula järv, Küünimetsa järv ja Kaugjärv. Külas on ka väiksemaid järvi (näiteks Saarjärve Kogrõjärv). Küla kirdenurka jääb Kaugjärve soo ehk Äestamise soo. Väikene Saarjärv Küünimetsa järv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõrgessaare (Võru)

Kõrgessaare on küla Võrumaal Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Madala

Madala on küla Võrumaal Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäessaare

Mäessaare on küla Võrumaal Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Voki-Tamme

"Tammeveski" suunab siia. Perekonnanime kohta vaata artiklit Tammeveski (perekonnanimi). Voki-Tamme (aastani 1977 Tamme, 1977–1997 Tammeveski) on küla Võrumaal Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas. Küla põhjapiirile jääb Võhandu jõgi, lõunapiirile Valga–Koidula raudteelõik. Naaberkülla Kääpale jääb ka Kääpa Põhikool. Lasva Kalijärv Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Oleski

Oleski on küla Võrumaal Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Peraküla (Võru)

Peraküla on küla Võrumaal Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tohkri

Tohkri on küla Võrumaal Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas. Külas asub Tammetsõõr ja Ilmamäe allikas. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saaremaa (Võru)

Saaremaa on küla Võrumaal Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas. Külas on 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 12 elanikku. Neist 11 on eestlased. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Normannid

Normannid on viikingite järeltulijad. Normandia hertsog andis Normandia kingiks ühele viikingipealikule, nii jäidki viikingid sinna elama ja asutasid Normandia hertsogiriigi. Normannide hulka kulus ka Normandia hertsog Guillaume, kellest normanni vallutuse järel 1066-88 sai Inglismaa kuningas William Vallutaja. 1067–1283 vallutas normanni dünastia ka Walesi. Sitsiilia kuningriigis olid normannid võimul enne Hohenstaufeneid. Normannide sissetung Lõuna-Itaaliasse Normanni vallutus Inglismaal Baltisakslased Frangid Varjaagid
Harri Olli

Harri Juhani Olli (sündinud 15. jaanuaril 1985 Rovaniemis Soomes) on soome suusahüppaja. Noorte maailmameistrivõistlustel 6. veebruaril 2003 sai ta normaalmäe meeskonnavõistlusel pronksmedali. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos võitis ta suurel mäe hõbemedali vaid 0,2-punktilise kaotusega šveitslasele Simon Ammannile. Olli hüppas avavoorus 124 meetrit, kuid Ammann hüppas 125 meetrit ja asus võistlust Olli ees juhtima. Teises voorus hüppas Olli võistluste pikima hüppe 136,5 meetrit, kui Ammann sai kirja 134,5 meetrit ja võitis. Meeskonnavõistluses hüppas Olli avavoorus 123 m, mis andis avavooru 12. tulemuse, ja teises voorus 136 m, mis oli teise vooru parim ja kogu võistluse paremuselt teine hüpe (Ammanni järel), kuid kaaslased ei suutnud teda piisavalt toetada ja Soome oli alles 4. Lühikesel mäel hüppas Olli avavoorus 93,5 m, mis oli pikkuselt 9.–11. tulemus, kuid kukkus ega pääsenud 30 parema hulka. 2008. aastal sai ta tuntuks ebasportliku käitumise poolest, kui ta pärast lennumäe MM-i meeskonnast välja visati. Ta oli võistluste eelsel õhtul ja ööl kõvasti pidutsenud ning võistles pohmeluses, kuid tuli sellegipoolest 6. kohale. Sellest teada saades sõimas ta peatreenerit ropult. Suvel võeti ta koondisse tagasi, kuid visati uuesti välja, kui ta Kesk-Euroopa turneel pärast öist pidutsemist hommikul võistlema ei ilmunud. Tal lasti turnee lõpuni teha, ühe etapi ta võitis ja korra oli kolmas. 2008. aasta juulis tabas Lapinlahti politsei Olli purjuspäi autot juhtimas lubatust suurema kiirusega. Ta sõitis 80 km/h alas 141 km/h ja tema veres oli 0,67‰ alkoholi. 14. veebruaril 2009 sai Olli oma elu esimese MK-etapivõidu Oberstdorfis. Üks tema hüpetest küündis 225,5 meetrini. Ehkki see ei kuulu maailma 25 läbi aegade pikima hüppe hulka, on see kõigi aegade pikim hüpe, mis ei ole hüpatud Sloveenias Planica suusahüppemäel. Olli pole ka Planicas rohkem hüpanud. Jaanuaris 2011 teatas ta, et lõpetab tippsportlase karjääri. Septembris 2012 osales ta siiski Soome meistrivõistlustel ja sai pronksmedali. Märtsis 2013 teatas ta, et kavatseb suusahüppekarjääri jätkata ja osaleda 2014. aasta taliolümpiamängudel. http://www.iltalehti.fi/urheilu/200808278174374_ur.shtml "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2008. Vaadatud 11. oktoobril 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2011. Vaadatud 1. veebruaril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Harri Olli FIS-i kodulehel (inglise) Suusahüppaja Harri Olli: Soome tuleks Venemaaga liita
Olev Laanjärv

Olev Laanjärv (11. märts 1942 Haapsalu – 28. veebruar 2007 Tallinn) oli Eesti poliitik. Olev Laanjärv kuulus Eesti Vabariigi Ülemnõukokku. Ta oli aastatel 1990–1992 siseminister ja 2003–2007 Riigikogu liige. Laanjärv kuulus 1968–1990 NLKP-sse ja hiljem Eesti Keskerakonda. 64-aastase Laanjärve süda seiskus lõunauinaku ajal Tallinna kodus veebruarikuu viimasel päeval 2007. NSVL Siseministeeriumi Akadeemia, jurist, 1972 Tallinna Polütehniline Instituut, insener-ökonomist, 1965 Haapsalu 1. Keskkool 1960 X Riigikogu liige ja Riigikogu õiguskomisjoni liige 2003–2007 Tallinna Linnavolikogu liige 1989–1993 ja 2002–2005 Lasnamäe linnaosa vanem 2001–2003 ASi Lilto ja ASi Securitas nõukogu liige, sisekontrolli juht 2000–2001 ASi Lilto projektijuht ja nõukogu liige 2000 ASi Tallinna Sadam turvateenistuse ülem 1992–1995, haldusdirektor 1995–1999 Edgar Savisaare valitsuse siseminister 1990–1992 Eesti NSV Siseministeeriumi 6. osakonna ülem Kriminaaljälitus[küsitav] 1965–1990 Nõmme-Tallinna Rotary klubi 2002 Riigivapi IV klassi teenetemärk 2006 Riigivapi II klassi teenetemärk Eesti Politsei, Piirivalve ning Päästeameti teenetemedalid Olev Laanjärv oli abielus, tal on kaks poega. "Kes on kes Eesti poliitikas 1988–1992", ISBN 5899000236 https://www.ohtuleht.ee/219953/olev-laanjarve-suda-seiskus Biograafia ESBL-is "Eesti vaesub iga päevaga", artikkel Kesknädalas 14. veebruaril 2007
Lusti

Lusti on mitme koha nimi: Lusti, küla Antsla vallas Võru maakonnas Lusti, küla Valga vallas Valga maakonnas
Madise (Antsla)

Madise on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaika

Kaika on küla Võru maakonnas Antsla vallas. See piirneb edelas Ähijärve külaga, põhjas asub Haabsaare küla. Külas tegutses tsaariajal Kaika apostliku õigeusu kihelkonnakool, hiljem Kaika algkool. Koolihoone asub Kaikamäel, lähestikku Kaika õigeusu kiriku ja Kaika surnuaiaga. Kaika külas peeti esimene, üheteistkümnes, kahekümnes ja kolmekümnes Kaika suveülikool (1989, 1999, 2008, 2018). Külas asuvad looduskaitse all olnud tarupedajad. Friedrich Hist Kaika kuplistik Kaika Püha Kolmainu kogudus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Looduskaitseväärtuse kaotanud üksikobjektid arvati kaitse alt välja". Keskkonnaministeerium. 5. jaanuar 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2018.
Fermionid

Fermionid on osakesed, mis alluvad Fermi-Diraci statistikale. Fermionide jaoks kehtib Pauli keeluprintsiip. Viimane tuleneb asjaolust, et nende olekuvektor on asümmeetriline: see muudab kahe osakese vahetamisel märki, mistõttu ei saa kaks identset osakest olla samal ajal ühes kvantolekus. Vastavalt (relativistlikust) kvantväljateooriast tulenevale spinni-statistika teoreemile on fermionid poolearvulise spinniga osakesed kui bosonid on täisarvulise spinniga osakesed. Kõigi tuntud elementaarsete fermionide spinn on 1/2. Fermionide nimetus tuleneb itaalia füüsiku Enrico Fermi nimest. Fermioni olulisim omadus on allumine Fermi-Diraci statistikale, mis tähendab, et nende vahel kehtib Pauli keeluprintsiip. See tähendab, et kaks fermioni ei saa olla samas kvantolekus. Seda saab ka sõnastada, et samas ruumipiirkonnas (piirkonnas, milles kahe fermioni lainefunktsioonid kattuvad) ei saa kaks fermioni olla samas energeetilises olekus. Selle põhimõtte tuntuimaks näiteks on elektronide paiknemine aatomi elektronkattes. Elektronid ei saa koguneda kõik ümber aatomituuma, vaid iga järgmine elektron peab asuma ühe ühiku võrra kõrgemas energeetilises olekus. Selle tõttu jagunevad elektronid elektronkattes elektronkihtide, alamelektronkihtide ja aatomorbitaalide vahel. Pauli keeluprintsiip annab fermionidest koosnevale ainele tema kõvaduse. Kui Pauli keeluprintsiipi ei oleks, siis võiks maakera teoreetiliselt kokku vajuda üheks punktiks. Seega nimetatakse fermione mõnikord aine koostisosadeks ja bosoneid (mis võivad ühte punkti koonduda) nimetatakse jõu ehk kiirguse koostisosadeks. Elementaarsed fermionid on praegu teada olevalt aine vähimad osakesed. Nende spinn on 1/2. Fundamentaalsed fermionid jagunevad leptoniteks ja kvarkideks. Tuntuimad liitosakestest fermionid on barüonid, mis koosnevad kolmest kvargist. Liitosakeste puhul määrab liitosakese spinni (mis on aditiivne kvantarv) koostisosade spinnide summa. Kui näiteks prootoni ja neutroni spinn on 1/2, siis näiteks deltabarüonide spinn on 3/2. Ka aatomituumad ja aatomid võib jagada fermionideks ja bosoniteks sõltuvalt nende koostisest. Näiteks süsiniku C12 aatomituum on boson, kuna ta koosneb paarisarvust fermionidest (seega summaarne spinn on täisarv). Küll aga on süsiniku isotoobi C13 aatomituum fermion, kuna ta koosneb paaritust arvust fermionidest. Tuleb jälgida, et kuigi aatomituum võib olla fermion (näiteks vesiniku aatomituum), siis aatomi klassifitseerimiseks peame liitma aatomituuma spinnile ka elektronide spinnid. Seega on näiteks elektriliselt neutraalne vesiniku aatom hoopis boson. Liitosakese spinn määrab osakese käitumist ainult suurel (osakese enda mõõtmetega võrreldes) kaugusel liitosakesest. See tähendab, et me peame olema osakesest piisavalt kaugel, et ta oleks meie jaoks seotud olekus. Osakese mõõtmetega samas suurusjärgus oleval kaugusel hakkavad osakese koostisosad juba iseseisvalt väliskeskkonda mõjutama.
Jõepera (Antsla)

Jõepera (võru keeles Iiperä) on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Haabsaare

Haabsaare on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Küla asub Karula rahvuspargi servas. Külas asub Haabsaare raamatukogu. Külas on saekaater. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Antsu

Antsu on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Anne küla

Anne on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Anne raudteepeatus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sally Ride

Sally Kristen Ride (26. mai 1951 – 23. juuli 2012 La Jolla) oli USA astrofüüsik ja kosmonaut, kes 1983. aastal käis esimese ameeriklannana kosmoses. Enne teda olid naistest kosmoses käinud Nõukogude Liidu kosmonaudid Valentina Tereškova (1963) ja Svetlana Savitskaja (1982). Ride on jäänud tänini (2012) noorimaks USA astronaudiks: ta käis kosmoses 32-aastaselt. Ta sündis ja kasvas üles California osariigis Los Angeleses ning sai Stanfordi ülikoolis magistri- ja doktorikraadi füüsikas. Ta viibis esimest korda kosmoses juunis 1983 Challengeri pardal. Teist korda viibis ta kosmoses aastal 1984 ja pidi minema kolmandale reisile, kui Challenger 1986. aastal pärast starti plahvatas, kusjuures kõik seitse meeskonnaliiget hukkusid ning USA süstikuprogrammis tekkis kolmeaastane paus. Ride kuulus Challengeri ja Columbia katastroofe uurinud komisjonidesse ning oli ainus mõlemasse komisjoni kuulunud inimene. Pärast NASA-st lahkumist aastal 1987 sai temast aastal 1989 San Diegos asuva California Ülikooli füüsikaprofessor. Ta on kirjutanud lastele teadusest viis raamatut. Sally oli aastatel 1982–1987 abielus NASA kosmonaudi Steven Hawleyga. Ta suri pärast 17 kuud kestnud põdemist pankreasevähki. American Woman Who Shattered Space Ceiling Esimesena kosmoses käinud ameeriklanna suri 61-aastaselt vähki[alaline kõdulink]
Suur-kirjurähn

Suur-kirjurähn (Dendrocopos major) on Eesti levinuim rähniliik. Kuulub kirjurähni perekonda. Suur-kirjurähni pesitsusaegset arvukust hinnatakse 50 000 – 100 000 paarile, talvist arvukust 50 000 – 300 000 isendile. Rähn ei kipu oma territooriumilt lahkuma. Nad toetuvad sabale, hoiavad küünistega puukoorest ja toksivad nokaga vastu puutüve. Rähn toksib ja uuristab puutüvesid tundide kaupa. Rähni väga tugev kael võimaldab kaua toksida ja ta aju talub hästi lööke. Nokk kulub toksimise tõttu, kuid kasvab iga päev. Toitub putukatest, röövikutest. Putukaid püüab oma pika keelega. Toksivad sageli ka hoonete soojustusmaterjali lootuses sealt midagi leida. Toksivad ka puit-konstruktsioone auklikuks. Suur-kirjurähn Suur-kirjurähn "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Suur-kirjurähn andmebaasis eElurikkus Sissekanne veebisaidil Eesti selgroogsed Lisateave veebisaidil Eesti selgroogsed Ulvar Käärt. Eestit on tabanud võimas suur-kirjurähnide tulv Eesti Päevaleht, 9. jaanuar 2009