laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Arseni Sajankin

Arseni Sajankin (sündinud 13. mail 1947 Varnjas, praegu Peipsiääre vald, Tartumaa) on eesti poksija ja poksitreener. Sajankin poksis aastatel 1961–1975 Kohtla-Järve Kalevis, tema treener oli Hans Kaiva. Sajankin oli kergekaalus (kuni 60 kg) kolmekordne Eesti NSV meister (1970, 1971 ja 1974). Ta sai X Roman Kuura mälestusvõistlustel esikoha (1971). Ta sai II ja V Nigul Maatsoo mälestusvõistlustel esikoha (1969 ja 1972) ja IV võistlusel II koha (1971). Ta oli 1971. aasta Eesti NSV parim poksija. Sajankin sai NSV Liidu meistrivõistlustel (NSV Liidu rahvaste spartakiaadi raamides) kergekaalus (kuni 60 kg) III koha (1969). Ta sai 1969. aastal Nõukogude Liidu meistersportlaseks. Sajankin töötas hiljem Sillamäel poksitreenerina, 1996. aastast töötab Ida-Eesti Päästekeskuse Sillamäe tugikomandos päästjana. Rein Pajur. "Poksimeistrid maailmas ja Eestis 1719–2000". Revelex. Tallinn 2005. "Sillamäe pritsimehed saavad elupäästja medalid". Põhjarannik 06.09.2006
Kieran Gibbs

Kieran James Ricardo Gibbs (sündinud 26. septembril 1989) on endine Inglismaa jalgpallur (vasakkaitsja). Aastatel 2007–2017 mängis Gibbs Arsenalis ja seejärel 2017–2021 West Bromwich Albionis. Tema klubikarjääri viimaseks klubiks jäi Major League Socceri (MLS) klubi Inter Miami, kus ta mängis kuni 2022. aasta hooaja lõpuni. Gibbs kuulus Inglismaa noortekoondisse 2009. aasta U21 Euroopa meistrivõistlustel Rootsis, kus finaalis kaotati Saksamaa eakaaslastele. Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi ta 11. augustil 2010 mängus Ungari vastu. FA Cup (3): 2013–14, 2014-15, 2016–17 FA Community Shield (2): 2014, 2015 "Gibbs and Wilshere make senior England debuts". Arsenal F.C. 11.08.2010. Vaadatud 28.5.2017  Kieran Gibbs – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht Profiil Arsenal FC kodulehel
Hønefoss BK

Hønefoss BK (ametlikult Hønefoss Ballklubb) on 1895 asutatud Norra jalgpalliklubi, mille kodulinn on Hønefoss ja -väljak Hønefoss Idrettspark. Esindusmeeskond mängib Norra kõrgliigas. Aleksandr Dmitrijev (2008–2011, 2017) Klubi ametlik veebileht
1676

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1672 | 1673 | 1674 | 1675 | 1676 | 1677 | 1678 | 1679 | 1680 | ► | ►► 1676. aasta (MDCLXXVI) oli 17. sajandi 76. aasta. 29. jaanuar (vkj) – Venemaal tuli oma isa Aleksei surma järel võimule tsaar Fjodor III. 1. juuni – Skåne sõda: Oma aja üks suurimaid laevu, Rootsi sõjalaev Kronan uppus Ölandi lahingus, hukkus umbes 800 inimest. 17. august – Skåne sõda: Rootsi väed võitsid Halmstadi lahingus taanlasi, see oli viimane Hallandis toimunud kahe riigi vaheline lahing. Ole Rømer määras ligikaudselt kindlaks valguse kiiruse. Pärnus asutati kroonukoolina garnisonikool, kus rootsi ja soome õpetajad õpetasid soldatite lastele usuõpetust ja lugemist. 28. aprill – Fredrik I, Rootsi kuningas 21. juuni – Anthony Collins, inglise filosoof 26. august – Robert Walpole, Briti riigitegelane 19. september – Louis-Nicolas Clérambault, prantsuse organist, klavessinist ja helilooja Alexander Selkirk, šoti meremees 29. jaanuar – Aleksei I Mihhailovitš, Vene tsaar 29. aprill – Michiel de Ruyter, Hollandi admiral 27. mai – Paul Gerhardt, saksa teoloog 1. juuni – Lorentz Creutz, Rootsi riigitegelane 22. juuli – Clemens X, paavst 9. september – Paul Chomedey de Maisonneuve, Prantsuse sõjaväelane 17. september – Sabbatai Zevi, juudi müstik ja rabi Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Lvivi FK Karpatõ

Lvivi FK Karpatõ (ametlikult ФК «Карпати» Львів) on 1963 asutatud Ukraina jalgpalliklubi, mille kodulinn on Lviv ja -väljak Ukraina staadion. Esindusmeeskond mängib Ukraina jalgpalli kõrgliigas. 1969 võitis NSV Liidu karika. NSV Liidu karikas Võitja (1): 1969 Sergei Zenjov (2007–2014) Tarmo Kink (2012) UEFA kõrgliigaklubide loend Klubi ametlik veebileht FCKarpaty.Com.Ua
James Clark Ross

Sir James Clark Ross (15. aprill 1800 London – 3. aprill 1862 Aylesbury) oli inglise maadeavastaja ja meresõitja.  James Clark Ross – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Friedrich Waismann

Friedrich Waismann (21. märts 1896 – 4. november 1959) oli Austria matemaatik, füüsik ja filosoof. Ta kuulus Viini ringi ning oli olulisemaid loogilise positivismi teoreetikuid. Raamatus "Sissejuhatus matemaatilisse mõtlemisse" (1936) väidab Waismann, et matemaatilised tõed on tõesed pigem kokkuleppeliselt kui tõestatavalt. 1936. Introduction to Mathematical Thinking: The Formation of Concepts in Modern Mathematics. 1993. Wittgensteini vestlusest Waismanniga. (Tõlkinud Mart Raukas.) Looming 8: 1096–1097.
Jüri Rebane

Jüri Rebane (22. august 1941 Troitsk, Tšeljabinski oblast – 13. veebruar 1992 Moskva) oli eesti matemaatik. Jüri Rebane oli raamatupidaja poeg. Lõpetas 1959 Pärnu 1. Keskkooli, õppis 1959–1963 Tartu ülikoolis, lõpetas 1965 Moskva ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskonna ning 1968 samas aspirantuuri; füüsika-matemaatikakandidaat (1969, Moskva ülikool), väitekiri "Представление универсальных алгебр в полугруппах" ("Universaalalgebrate esitamine poolrühmades"). Töötas 1969–1992 Moskva Eksperimentaalses Metallilõiketööpinkide TUI-s (vaneminsener, laborijuhataja ja juhtivteadur). Uurimisvaldkond: universaalalgebrade ja poolrühmade teooria, masina- ja tööpingiehituse matemaatilised probleemid, eriti keerulise ruumilise kujuga detailide vormide loomine. Tema vennad olid Jaan Rebane, Karl Rebane, Toomas Rebane ja õde Miina Rebane. О представлении универсальных алгебр в коммутативных полугруппах. // Сибирский мат. Ж. 7 (1966) О примитивных классах алгебр. // TA Toim. Füüs. Mat 16 (1967) 2 О представлении универсальных алгебр в полугруппах. // TA Toim. Füüs. Mat 17 (1968) 4 Представление мультиоператорных колец в ассоциативных кольцах. // Успехи Мат. Наук. 24 (1969) 1 (145) Автоматизированные расчеты пространственных зацеплений. // Теория и геометрия пространственных зацеплений. Курган, 1979 Проектирование и расчет металлорежущего инструмента на ЭВМ (kaasautor). // Учебное пособие для втузов. М., 1991. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide EE 14: 417. EE 14, 417. Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
1675

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1671 | 1672 | 1673 | 1674 | 1675 | 1676 | 1677 | 1678 | 1679 | ► | ►► 1675. aasta (MDCLXXV) oli 17. sajandi 75. aasta. ... Johann Fischer, kes 1674. aastal oli saanud Lõuna-Liivimaa superintendendiks, saab Liivimaa kindralsuperintendendiks. Tema ametisoleku aeg kestab 1700. aastani ja selle aja jooksul korraldab ta tulemusrikkalt siinset kultuuri- ja hariduselu. Johann Fischer esitas Karl XI-le ulatusliku tegevuskava kiriku- ja hariduselu edendamiseks Liivimaal. Teiste seas sai heakskiidu ettepanek avada igas linnas vaestekool. Suleti Tallinna Oleviste gild. Tallinnas hakkab kohaliku trükikoja omaniku Christoph Brendenkeni toetusel ilmuma esimene nii Eesti ala kui kogu Baltikumi ajaleht Ordinari Post-Zeitung. ... ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 83 Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Toomas Rebane

Toomas Rebane (sündinud 13. aprillil 1930 Pärnus) on eesti füüsik. Ta lõpetas Leningradi Ülikooli 1954. Ta on töötanud Moskvas ja Leningradis. Tema vennad olid Jaan Rebane, Karl Rebane, Jüri Rebane ja õde Miina Rebane. EE 14: 418.
Jakob Sõnajalg

Jakob Sõnajalg (3. november 1887 Mäo vald – 4. mai 1947 Paide) oli Eesti poliitik. Jakob Sõnajalg õppis Paide linnakoolis ja H. Treffneri eragümnaasiumis. 1909. aastast sai Jakob Sõnajalg kodukülas kooliõpetaja koha. 1917. aastal oli ta Järva maakonna miilitsakomitee abiesimees ja esimeste omavalitsuste valimiste järele Järva maakonnanõukogu liige ning maakonnavalitsuse sekretär. 1918 aasta algul oli ta enamlaste käes vangis, algul Naissaarel, pärast Krestõ vanglas Petrogradis. Vabaks sai Bresti rahulepingu põhjal ja Eestisse pääses 1918. aasta aprillikuus. 1918. aastal asus tööle Järva maakonnavalitsuses. Sõjaminister Konstantin Pätsi erilisel volitusel organiseeris Järvamaa kaitsepataljoni ja võttis osa pataljoni esimestest lahingutest enamlastega. Ta oli 1919–1935 Järva maakonnavalitsuse ja maavalitsuse esimees, Asutava Kogu liige Eesti Tööerakonna rühma liikmena ning alates 2. augustist 1936 Konstantin Koniku asemel V Riigikogu liige. Ta oli ka Paide linnavolinik. 1936. aastal valiti ta Paide põllumeeste konvendi liikmeks. Juunis 1929 Järva maavanemana ametis olnud Jakob Sõnajalg kimbutas Rakveret külastades sealses raudteejaamas naiste WC-s naisi, mispeale maavanemale politsei kutsuti. 29. jaanuaril 1934 teatas Uudisleht, et Järva Maavalitsuse esimees Jakob Sõnajalg on end oma kabinetis üles poonud. Teade ei vastanud tõele. 16. mail 1938 määras Rakvere ringkonnakohus talle karistuseks omastamise, raiskamise ja võltsimise eest 8 aastat sunnitööd. Jakob Sõnajala kaks tütart - Virve ja Laine - emigreerusid 1944. a suurpõgenemise ajal Ameerikasse, kus nende järeltulijad tänaseni edukalt elavad. Maaomavalitsus nr 18. Jakob Sõnajalg, Eesti Maakondade Liidu häälekandja 25. novembril 1925, lk 314-315 Maawalitsuste kooseisud 3-liikmelisteks. Isiklikul palwel ja terwislikel põhjustel lahkub ametist Järwa maawalitsuse esimees Jakob Sõnajalg., Päewaleht, nr. 69, 11 märts 1934 https://dea.digar.ee/page/uudisleht/1934/01/29/1 Järva maavalitsuse esimehe vabasurm. Uudisleht, 29. jaanuar 1934, nr. 21, lk. 1. https://dea.digar.ee/page/rahvalehtvabamaa/1934/01/30/3 Väljamõeldud surmasõnum. Rahvaleht, 30. jaanuar 1934, nr. 12, lk. 3. Järva maaisad kohtu ees., Maa Hääl: maarahva ajaleht, nr. 53, 6 mai 1938 Sunnitööle ja vangimajja! Rahvaleht, 17. mai 1938, nr. 60, lk. 3. Jakob Sõnajalg 50-aastane
Aleksandr Manjos

Aleksandr Aleksejevitš Manjos (vene Александр Алексеевич Манжос; 1846 — 1910. aastad) oli Venemaa riigitegelane. Ta oli keiser Aleksander II ja Aleksander III aegne kammerhärra, riiginõunik, Eestimaa kubermangu asekuberner 11. aprillist 1875 kuni 28. märtsini 1885, tõeline riiginõunik ja Kuramaa kubermangu asekuberner 28. märtsist 1885 kuni 20. aprillini 1890. Heinrich Rosenthal: Kulturbestrebungen des estnischen Volkes während eines Menschenalters (1869-1900), Reval: Cordes & Schenk, 1912, lk.240
1674

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1670 | 1671 | 1672 | 1673 | 1674 | 1675 | 1676 | 1677 | 1678 | ► | ►► 1674. aasta (MDCLXXIV) oli 17. sajandi 74. aasta. 19. veebruar – Inglismaa kuningas Charles II sõlmis Westminsteri lepingu, millega lõppes kolmas Inglise-Hollandi sõda ning mille tulemusena Inglismaa kindlustas võimu Uus-Hollandi ja Holland Suriname üle. Johann Fischer sai Lõuna-Liivimaa superintendendiks ja aasta hiljem Liivimaa kindralsuperintendendiks. 2. august – Philippe II, Orléansi hertsog 22. veebruar – Jean Chapelain, prantsuse luuletaja ja kriitik 12. august – Philippe de Champaigne, prantsuse kunstnik Hu Zhengyan, hiina kunstnik, graafik ja kirjastaja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 83
Shanghai Shenhua

Shanghai Shenhua (hiina Shànghhǎi Shēnhuā Zúqiú Jùlèbù 上海申花足球俱乐部) on 1993 asutatud Hiina jalgpalliklubi, mille kodulinn on Shanghai ja -väljak Hongkou staadion. Tulnud kaks korda Hiina meistriks (1995, 2003) ja kolm korda teiseks (2005, 2006, 2008). Andres Oper (2009)
Käärdi lipp

Käärdi lipp on Käärdi aleviku lipp, mille kavandas Tõnu Kukk ja mis pühitseti sisse 23. juunil 2009. Et "käärd" tähendas vanas Tartumaa murdes silmust, siis on lipukavandi autor kujutanud lipul silmusristi ehk Hansu risti. Erksad värvid tähistavad aleviku uut ja ärksamat tulevikku, kuldsed mäed vapimärgi allosas aga Käärdi künklikku reljeefi. Kuna Käärdi asub Elva linna ja Elva valla piiril, siis olid lippu pühitsema palutud EELK Rõngu Mihkli Koguduse õpetaja Andres Aaste ja EELK Elva Koguduse õpetaja Vallo Ehasalu. Lipp valmis MTÜ Käärdi Arendusseltsi initsiatiivil. Käärdi vapp
Karl Friedrich von Rehbinder

Krahv Karl Friedrich von Rehbinder (10. november 1764 Saue mõis – 18. november 1841 Saue mõis) oli baltisaksa päritolu Saku, Saue, Rahula ja Jälgimäe mõisnik. Ta rajas oma Saku mõisa õllekoja, millest kujunes Saku Õlletehas. Karl Friedrich von Rehbinder sündis Saksi-Weimari kammerhärra ja salanõuniku ning 1787 aastal keiser Joseph II käest riigikrahvidiplomi saanud Otto Magnus von Rehbinderi (1727–1792) ja vabapreili Sophie Katharina Dorothea von der Pahleni (1737–1768) pojana. Tema isale kuulusid Udriku, Imastu, Polli, Saku, Liigvalla ja Vanamõisa mõis. Krahv Rehbinder abiellus 25. aprillil 1786 Lausanne'is krahvinna Geertruid Françoise Elisabeth van Nassau-La Lecq'ga (8. jaanuar 1768 Lausanne – 17. november 1837 Saue), kelle vanemad olid Põhja-Brabantist pärit krahv Lodewijk Theodoor II van Nassau-La Lecq (1741–1795) ja tema esimene naine Jeanne Françoise Elisabeth de Crousat (1745–1768). Abielust sündisid: krahv Otto Albrecht Friedrich von Rehbinder (14. detsember 1786 Tallinn – 25. jaanuar 1813 Jälgimäe mõis), Jälgimäe, Saue ja Rahula mõisnik krahv Paul Eduard von Rehbinder (27. jaanuar 1794 Saue mõis – 28. aprill 1870 Tallinn), Saku, Saue ja Riidaku mõisnik krahv Gustav Konstantin von Rehbinder (14. veebruar 1795 Saue mõis – 12. detsember 1822 Jälgimäe mõis), Jälgimäe mõisnik krahv Carl Jacob August von Rehbinder (ristiti 19. juunil 1797 Saue mõisas; suri 22. oktoobril 1799) krahvitar Karoline Luise von Rehbinder (16. veebruar 1802 Saue mõis – märts 1877), abiellus krahv Carl Theodor von Manteuffeleliga (1798–1868) ja hiljem Julius Johan Fehstiga (surnud 1866) Viited: Rehbinder "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland" Starke. Görlitz. 1930 Lk. 192 "Saku Õlletehase ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. august 2009. Vaadatud 18. juulil 2009. Aadlivapid Ajalooarhiivis: Otto Magnus von Rehbinder "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland" Starke. Görlitz. 1930 Lk. 193 "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland" Starke. Görlitz. 1930 Lk. 194 "Descendants of Count Karl Friedrich von Rehbinder 1764–1841". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. mai 2008. Vaadatud 17. juulil 2009. "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland" Starke. Görlitz. 1930 Lk. 190 "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland" Starke. Görlitz. 1930 Lk. 167
Kalle Käsper

Kalle Käsper (sündinud 1952 Tallinnas) on eesti kirjanik. Kalle Käsperi tuntumad teosed on epopöa "Buridanid" ja "Taani prints Hamlet, nuhk". Käsper on avaldanud kultuuri- ja ühiskonnaeluartikleid ajakirjanduses. "Üksindus on hommikuti hell: Trdat See-ja-See-jani elu" (1997) "Vennad Luiged" (2002) "Alliksandriine" (2003) "Taani prints Hamlet, nuhk" (2004) "Buridanid" I–VIII (romaanisari, 2005–2014) 2013 Tammsaare romaaniauhind ("Buridanid") 2021 Ivar Ivaski Mälestusfondi stipendium (loominguliseks tegevuseks) Kalle Käsper oli abielus kirjanik Gohar Markosjan-Käsperiga.
1673

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1669 | 1670 | 1671 | 1672 | 1673 | 1674 | 1675 | 1676 | 1677 | ► | ►► 1673. aasta (MDCLXXIII) oli 17. sajandi 73. aasta. ... ... 16. november – Aleksandr Menšikov, Vene sõjaväelane ja riigimees 17. veebruar – Molière, prantsuse näitekirjanik ja teatrilavastaja 25. juuni – Charles de Batz-Castelmore, Artagnani krahv, Prantsuse sõjaväelane ("d'Artagnan")
Yıldız Tilbe

Yıldız Tilbe (sündinud 4. juulil 1966) on kurdi laulja. Yıldız on Türgi üks populaarsemaid lauljaid, kelle plaate on müüdud üle 2 miljoni. Delikanlım (1994) Dillere Destan (1995) Aşkperest (1996) Salla Gitsin Dertlerini (1998) Gülüm (My Rose) (2001) Haberi Olsun (2002) Yürü Anca Gidersin (2003) Yıldız'dan Türküler (2004) Sevdiğime Hiç Pişman Olmadım (2004) Papatya Baharı (2005) Tanidim Seni (2006) Güzel (2008) Aşk İnsanı Değiştirir (2009)
Buhrmeister

Buhrmeister, varem Bauermeister, rootsipäraselt Burmeister oli aadlisuguvõsa. Suguvõsa esiisa oli hertsog Magnuse kantsler ja nõunik Konrad Buhrmeister. Suguvõsa esindajad vennad Jürgen Buhrmeister ja Christopher Buhrmeister tõsteti Rootsis aadliseisusse 8. novembril 1651, ilma introdutseerimata Rootsi rüütelkonda. Perekond immatrikuleeriti 1797. aastal Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Konrad Buhrmeister (suri pärast 1570), hertsog Magnuse kantsler, mõisaomanik Christopher von Buhrmeister (? - pärast 1678), kindralmajor, Pärnu komandant, Liivimaa maanõunik, mõisaomanik Otto Frommhold von Buhrmeister (suri 1782), Saaremaa maanõunik, Saaremaa maamarssal, mõisaomanik Karl Johann von Buhrmeister (1757−1843), porutšik, Saaremaa maamarssal, Saaremaa maanõunik, Saaremaa konsistooriumi direktor, mõisaomanik Christian Friedrich von Buhrmeister (1783−1850), kindralmajor, mõisaomanik Christoph Adolf von Buhrmeister (1784−1866), kindralleitnant, Kroonlinna kindluse komandant Otto Johann Reinhold von Buhrmeister (1794−1858), kindralmajor, mõisaomanik Karl Ludwig Wilhelm von Buhrmeister (1795−1870), kindralleitnant, brigaadikomandör, Ivangorodi kindluse komandant, mõisaomanik Friedrich Adolf von Buhrmeister (1824−1895), kindralleitnant, brigaadikomandör Johann Karl von Buhrmeister (1828−1895), kaptenleitnant, tõeline riiginõunik, Permi ja Tambovi kohtupalati direktor Helena Olga Charlotte von Buhrmeister (1858−1928), mõisaomanik Eestimaa: Tamsalu (Tamsal) (u 1627−pärast 1678) Liivimaa eesti distrikt: Puurmani (Schloß Talkhof) (1645−XVIII sajandi 2. pool), Tamme (Tammenhof) (1780ndad, rendivaldus) Saaremaa: Arju (Taggafer) (1782−1834), Audla (1798−1806 pandi-, 1806−1919 pärusvaldus), Kukemõisa (1798−1806 pandi-, 1806−1919 pärusvaldus), Luulupe (Lulupäh) (1560−1807), Nolgimõisa (Schultzenhof), Reina (Saltack) (1769−1919), Rootsiküla (Rotziküll) (1560−1603), Taaliku (Thalik) (1728−XVIII sajandi keskpaik), Välja (Niethof) (1729−1792 ja 1794−1919) Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 36-37 Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 268, 270. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 43-54 [1]. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd II. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1974. Lk 172. Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 36-37 [2]. Buhrmeistrid Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Villa

Villa tähendab tänapäevases mõistes luksuslikku ning eksklusiivset eramut või suvilat. Neid on ehitatud enamasti uusrikaste tarbeks kuurortidesse või looduskaunitesse paikadesse, sageli maaliliste veekogude või hea vaatega mäenõlvade vahetusse lähedusse. Villade juurde võivad kuuluda hooldatud iluaiad kui ka jahisadamad. Väga jõukates paikades võib esineda ka villade linnakuid, nagu näiteks Hollywoodi lähistel. Euroopa ja Ameerika villad ehitati 19. sajandil ning 20. sajandi alguses enamasti historitsistlikus kõrgklassile omases laadis, kasutades peamiselt uusromaanilikke, uusrenessanslikke ja uusbaroklikke arhitektuurielemente. Sisustuses harmoneerisid sageli külluslikult uusrokokoolikud või tagasihoidlikumalt biidermeierlikud stiilielemendid. Beverly Hills Ateena harta Belvedere Paviljon Häärber Mõis
Krause

Krause on Sileesiast pärit aadlisuguvõsa. Esiisa on Tartu ülikooli põllumajanduse ja arhitektuuri professor Johann Wilhelm Krause. Wilhelm von Krause immatrikuleeriti 1908. aastal Eestimaa rüütelkonda. Johann Wilhelm von Krause (1757−1828), Tartu ülikooli ökonoomika- ja arhitektuuriprofessor, Tartu ülikooli peahoone arhitekt Wilhelm von Krause (1809−1867), riiginõunik, filosoofiadoktor, professor Heinrich von Krause (1861−?), filosoofiadoktor, professor Rudolf von Krause (1817−1877), staabirittmeister, pedagoog, Kiievi kadetikorpuse ajalooõppejõud Rudolf von Krause (1867−?), tõeline riiginõunik Wolfram von Krause (1914−1989), teoloogiadoktor, Tartu Lutheri instituudi kirikuajaloo dotsent, pastor Eestimaa: Inju (Innis) (1877−1919), Inju-Aru (Arrohof) (XX sajandi algus, poolmõis), Meriküla (Merreküll) (1878−1919), Põlula (Poll) (1869−1919) Liivimaa eesti distrikt: Karste (Karstemois) (1906−1911), Reola (Rewold) (1917−1919) Liivimaa läti distrikt: Ķizbele (Kipsal) (1801−1805, pandivaldus) Režissöör Chris Kraus teeb oma Balti parunitest esivanema Oda ­Schaeferi (sündinud Oda Kraus, 1900-1988) autobiograafilise romaani põhjal Pärnumaal Matsi rannas filmi "Poll" Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Rohland

Rohland (vene keeles Роланд) on Liivimaa kaupmehe- ja aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad Rohlandid Saksamaal. Suguvõsa päritolu on teadmata. Esimesi teateid nende kohta on aastast 1768 Eestimaalt, mil suguvõsa esiisa Simon Rohlandi (suri pärast 1879) on mainitud Koeru kihelkonnas Kapu mõisavalitsejana. Hiljem oli ta kõrtsmik Kapus ja mõisavalitseja Vaimastvere mõisas. Tema poeg Ernst Johann Rohland (1775−1853) võeti 1797. aastal Tartu kodanikuks ja tõusis 1811. aastal raehärraks. Tema järeltulijate hulgas oli mitmeid literaate. Leo Theodor von Rohland (1842−1877) sai 1862. aastal Venemaa aadlikuks ja ta võeti 1872. aasta 20. aprillil (vkj) Liivimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse, tema pojad Leo Ernst von Rohland (1842−1911) ja Tartu ülikooli professor Woldemar Eduard von Rohland (1850−1936) immatrikuleeriti 1889. aasta 20. oktoobril (vkj) Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Professor von Rohland lahkus venestamise tõttu 1893. aastal Tartust Saksamaale, kus tema järeltulijad elavad tänaseni. Ernst Johann Rohland (1775−1853), Tartu raehärra, kaupmees Carl Ernst Rohland (1802−1865), Kaarma pastor Robert Julius Rohland (1808−1890), meditsiinidoktor, tõeline riiginõunik Otto Woldemar Rohland (1815−1892), titulaarnõunik, Tartu raehärra ja sündik Leo Theodor von Rohland (1842−1877), meditsiinidoktor, mõisaomanik Woldemar Eduard von Rohland (1850−1936), õigusteaduse doktor, salanõunik, Tartu ja Freiburgi ülikooli õigusteaduse professor, mõisaomanik Hans-Friedrich Woldemar von Rohland (sündinud 1959), põllumajanduse- ja sotsiaalteaduse doktor Fridolf Hans Woldemar von Rohland (1893−1976), õigusteaduse doktor, advokaat Liivimaa eesti distrikt: Aakre (Ayakar) (1853−1862 pandi-, 1862−1919 pärusvaldus), Jõgeveste (Beckhof) (1869−1906), Uniküla (Unniküll) (1901−1906) Liivimaa läti distrikt: Vaidava (Waidau) (1851−1853, pandivaldus) Vitebski kubermang: Gorodnja (XIX sajandil) EAA, f. 1236, n. 1, s. 151, L 2. EAA, f. 1236, n. 1, s. 151, L 13p. EAA, f. 2434, n. 2, s. 2, L 10p. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 406. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929. Lk 274−275 [1]. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelige Häuser B. Bd XXI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1995. Lk 472−475. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2000. Lk 507. Rohlandi suguvõsa aadlivapp saidil gerbovnik.ru Rohlandi suguvõsa genealoogia saidil geni.com Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Leo Theodor von Rohland

Leo Theodor von Rohland (10/22. veebruar 1811 Tartu – 1. september 1877 Aakre) oli Riia arst (Dr. med.) ja 1862. aastast Aakre mõisnik. Ta oli Tartu raehärra Ernst Johann Rohlandi poeg. 13/25. aprillil 1863 sai ta aadlikuks. Tema pojad Leo Ernst von Rohland ja Woldemar von Rohland immatrikuleeriti pärast tema surma, 1889. aastal, Liivimaa rüütelkonda. Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust