laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Voepass Linhas Aérease lend 2283

Voepass Linhas Aéreas lend 2283 oli planeeritud Brasiilia riigisisene reisilend Cascavelist Guarulhosse. 9. augustil 2024 kukkus lendu teenindanud ATR 72-500 reisilennuk São Paulo osariigi omavalitsusüksuses Vinhedos alla.
Edward Johnston

Edward Johnston (11. veebruar 1872 – 26. november 1944) oli Suurbritannia käsitööline, kirjakujundaja, kalligraaf ja õpetaja, keda peetakse Rudolf Kochi kõrval tänapäevase kalligraafia loojaks, eriti laisulekirja põhimõtete väljatöötamisel. Edward Johnstoni loodud on sans serif kirjatüüp Johnston, mida kasutati 1980. aastateni Londoni metroo tekstides, samuti Londoni metroo tunnuskujundus ümmarguse medaljoni ja ristkülikuga. Ta on tuntud ka laisulekalligraafia õppekirja foundational hand autorina. 1906 – Writing & Illuminating & Lettering. Illustratsioonid Johnston ja Noel Rooke. Dover Publications. ISBN 0-486-28534-0 1909 – Manuscript & Inscription Letters. 5 tahvlit Eric Gill, vähemalt üks Noel Rooke'ilt. London: John Hogg. 1913 – Jackson, F. Ernest; Mason, J. H.; Johnston, Edward; Meynell, Gerard T. (eds.). Articles about calligraphy (The Imprint ed.). Covent Garden, London: The Imprint Publishing Company. 1914 – The House of David, his Inheritance: A Book of Sample Scripts (manuscript on velum ed.). Victoria and Albert Museum, London UK. 1915 – A carol and other rhymes. London: Hampshire House Workshops. 1937 – Robert Bridges (ed.). "Penmanschip" in: in: S.P.E. Tract no. XXVIII, "English Handwriting" (second impression ed.). Oxford: Oxford University Press. pp. 239–245. Illustratsioon raamatule "Writing and Illuminating and Lettering", 1906]] The Hampshire House Trust & Workshops. Edward Johnstoni kujundatud reklaamtrükis, u 1915 Saksakeelse "Kaheteistkümnenda öö" tiitelleht Johnstoni kujunduses, puulõige Noel Rooke Edward Johnston: the man behind London’s lettering. - London Transport Museum E. Johnston. Writing & illuminating, & lettering by Edward Johnston /.../. London, 1917 - archive.org E. Johnston, E. Gill. Manuscript & inscription letters for schools & classes & for the use of craftsmen. - archive.org
Protestantlik Unioon

Protestantlik Unioon oli Saksa protestantlike vürstide ja linnade sõjalis-poliitiline liit 1608–1621, mis aga osutus Kolmekümneaastase sõja ajal vähe võitlusvõimeliseks ja lagunes. Protestantliku Uniooni liikmed: Pfalzi kuurvürstkond, Pfalz-Neuburg, Württembergi hertsogkond, Baden-Durlachi markkrahvkond, Ansbachi markkrahvkond, Bayreuthi vürstkond, Anhalt-Bernburg, Pfalz-Zweibrücken, Oettingen, Hessen-Kasseli maakrahvkond, Brandenburgi markkrahvkond, ja vabad riigilinnad Ulm, Strasbourg, Nürnberg, Rothenburg, Bad Windsheim, Schweinfurt, Weissenburg, Nördlingen, Schwäbisch Hall, Heilbronn, Memmingen, Kempten, Landau, Worms, Speyer, Aalen ja Giengen. Ward 1905, lk 725 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFWard1905 (spikker); Schönstädt 1978, lk 305 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFSchönstädt1978 (spikker).
Móri kreis

Móri kreis (ungari keeles Móri járás) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Fejéri komitaadi loodeosas. Kreisi halduskeskus on Móri linn. Kreisis on 13 omavalitsust, sealhulgas kaks linna: Mór ja Bodajk. Population data by settlement, vaadatud 12.11.2023.
Pauliina Remes

Pauliina Remes (sündinud 29. märtsil 1971) on Soome filosoof. Remes kaitses doktorikraadi filosoofias 2011. aastal Londonis King's College'is. Ta on olnud postdoktorantuuris Helsingi ülikoolis ja 2024. aasta seisuga töötab ta teoreetilise filosoofia professorina Uppsala ülikoolis. Pauliina Remes on õpetanud ja uurinud eelkõige antiikfilosoofiat (Platoni "Riik", Aristotelese "Nikomachose eetika" ja "Metafüüsika", agentsus ja moraalipsühholoogia antiikfilosoofias jms), vaimufilosoofiat, moraalipsühholoogiat ja eetikat. Ta on avaldanud neil teemadel mitmeid artikleid ja raamatuid (nt: Remes, P., Johansson, L-G., Ekenberg, T., Masterton, G. "Kunskapsteori", 2014; "Neoplatonism", 2008; "Plotinus on Self. The Philosophy of the 'We'", 2007). Pauliina Remesel on kaks last: Eemeli ja Usva. "List of Members. Suomen Tiedeseura", 2017 (arhiivikoopia) (vaadatud 19.08.2024) Pauliina Remes Uppsala ülikooli kodulehel (vaadatud 19.08.2024) Pauliina Remes Uppsala ülikooli kodulehel
Kaderna

Kaderna on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda. Kaderna piirneb põhjas Mänspe, läänes Haldi ja Laartsa, lõunas Metsapere ja Kuusiku ning idas Lelu ja Pärnselja külaga. Kohanime on mainitud 1684 kui Herma Kaddri, 1688 Herma Kidrich ja 1697 Herma Codrick Leo Tiigi arvates tuletub nimi isikunimest Godericus. Küla kuulus ajalooliselt Agapäe vakusesse ja hiljem Emmaste mõisa alla. 1684 elas vakuses kaheksandikadrik Herma Kaddri, kelle kohajärglast on edaspidi nimetatud Herma Kidrich Jaak (1688), Herma Kaddri Jack (1693) ja Herma Codrick Jaak (1697). Aastatel 1977–1997 kuulusid Kaderna küla alla Haldreka, Härma, Laartsa ja Metsapere küla. Küla piirneb läänes Emmaste–Luidja maanteega, kus asub Kaderna bussipeatus. Küla idaosa läbib Valgu–Lelu–Leemeti tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Kaderna" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Foundational hand

Foundational hand või foundational (eesti keeles on kasutataud ka sõna baaskiri) on Edward Johnstoni loodud laisule kalligraafia õppekiri, mis rajaneb Briti Raamatukogus asuva 10. sajandi Ramsey psaltri elegantsel minuskelkirjal. Edward Johnston sõnastas lihtsa ümara laisulekirja põhimõtted esmakordselt on raamatus 1906. aastal ning lõpliku kuju sai foundational hiljem. Minusklite tähestik ilmus esmakordselt koolidele ja käsitöölistele suunatud kirjaõpikus 1917. Kirjastiili väiketähed visandas Johnston 9. ja 10. sajandi karolingide minuskli tähekujude alusel, eriti Ramsey psaltri (loodud umbes 970–980) tekstikirjale toetudes. Ta muutis siiski s, t ja g tundmatumad vormid nii, et need sarnaneks rohkem antiikvatähtedele. Suurtähed kujundas ta rooma kapitaali tähekujude põhjal, mille sobitas stiililiselt ümarate minusklitega. Foundational hand '​i kasutatakse õppekirjana eriti Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides, kuid see on tõlkeõpikute vahendusel jõudnud ka mujale Euroopasse. D. Harris. Kalligraafia piibel. Tlk. V. Kask. Sinisukk, 2008. ISBN/EAN: 9789949144884 E. Johnston, E. Gill. Manuscript & inscription letters for schools & classes & for the use of craftsmen. - archive.org E. Johnston, E. Gill. Manuscript & inscription letters for schools & classes & for the use of craftsmen. - archive.org (Foundational hand 6. tahvli esimesel real) Video: Foundational Hand Calligraphy | Minuscule Letters Calligraphy Lessons On-line. The Foundational Hand (illustreeritud veebiõpik, sh gif-animatsioonid, kuid osa illustratsioone kadunud)
Sárbogárdi kreis

Sárbogárdi kreis (ungari keeles Sárbogárdi járás) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Fejéri komitaadi lõunaosas. Kreisi halduskeskus on Móri linn. Kreisis on 12 omavalitsust. Population data by settlement, vaadatud 12.11.2023.
Székesfehérvári kreis

Székesfehérvári kreis (ungari keeles Székesfehérvári járás) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Fejéri komitaadi keskosas. Kreisi halduskeskus on Székesfehérvári linn. Komitaadis on 25 omavalitsust, sealhulgas komitaadi õigustega linn Székesfehérvár ning kaks linna: Aba (Ungari) ja Polgárdi. Population data by settlement, vaadatud 12.11.2023.
Győri kreis

Győri kreis (ungari keeles Győri járás) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Győr-Moson-Soproni komitaadi idaosas. Kreisi halduskeskus on Győri linn. Győri kreis piirneb põhjas Slovakkiaga. Kreisis on 35 omavalitsust, sealhulgas komitaadi õigustega linn Győr. Population data by settlement, vaadatud 12.11.2023.
Stockton (California)

Stockton on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis San Joaquini maakonnas. Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse andmetel 320 804. Stockton asutati 1849 ja sai nime kommodoor Robert F. Stocktoni järgi. 2012. aastal läks linn pankrotti. Stocktonis asub University of the Pacific. Ametlik koduleht
Kapuvári kreis

Kapuvári kreis (ungari keeles Kapuvári járás) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Győr-Moson-Soproni komitaadi keskosas. Kreisi halduskeskus on Kapuvári linn. Kapuvári kreis piirneb põhjas Austriaga. Kreisis on 19 omavalitsust, sealhulgas kaks linna: Kapuvár ja Beled. Population data by settlement, vaadatud 12.11.2023.
Siskiyou maakond

Siskiyou maakond on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigis. Asub osariigi põhjapiiril. Piirneb põhjas Oregoniga. Suuremad asulad on Yreka, Mount Shasta ja Weed. Maakond loodi 1852. aastal Shasta ja Klamathi maakonna osadest. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. http://www.co.siskiyou.ca.us/
Kitsa

Kitsa on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Läänemere ääres. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda. Kitsa piirneb põhjas Laartsa ja Haldreka, lõunas Külaküla ning idas Nurste ja Metsapere külaga. Kohanime on mainitud 1564 Kyße, 1565 Kyttsas, 1576 Kitz, 1577 Kitze, 1587 Kitzo ja 1693 Kitza. Nimi lähtub kas sõnadest "kitsas" või "kits". Leo Tiik pakkus kohanime lähtekohaks ka isikunime Gisebertus lühivorme. Külas asub Nurste tammik, küla läbib Kitsa kraav. Koht kuulus ajalooliselt Aunaku mõisa (Kassari mõis) alla Agapäe vakuses. 1564 on mainitud talunikku Kyße Pett(er), 1576 Kitz Micke, 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis Kitze Peter ja 1795 Kitse Mart. 1835 oli Agapäe külas 2 Kitsa talu, peremees Mihkli Pent sai perekonnanimeks Rõmmel (Remmel) ja Hansu Jüri sai perekonnanimeks Kask, lisaks sai samas talus elanud Nigula Jüri perekonnanimeks Plas. Kitsa kuulus 1977–1997 Kaderna koosseisu. Küla lääneosa piirneb Emmaste–Luidja maanteega. Külas suvitas kirjanik Elmar Õun. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Kitsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Pühalepa kihelkonna perekonnanimede panemise raamat; Rahvusarhiiv RA,EAA.1864.2.VIII-198; 1835
Mosonmagyaróvári kreis

Mosonmagyaróvári kreis (ungari keeles Mosonmagyaróvári járás) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Győr-Moson-Soproni komitaadi põhjaosas. Kreisi halduskeskus on Mosonmagyaróvári linn. Mosonmagyaróvári kreis piirneb läänes Austriaga ning põhjas ja kirdes Slovakkiaga. Kreisis on 26 omavalitsust, sealhulgas kolm linna: Mosonmagyaróvár, Jánossomorja ja Lébény. Population data by settlement, vaadatud 12.11.2023.
Pannonhalma kreis

Pannonhalma kreis (ungari keeles Pannonhalmi járás) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Győr-Moson-Soproni komitaadi kaguosas. Kreisi halduskeskus on Pannonhalma linn. Kreisis on 17 omavalitsust. Population data by settlement, vaadatud 12.11.2023.
Soproni kreis

Soproni kreis (ungari keeles Soproni járás) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Győr-Moson-Soproni komitaadi lääneosas. Kreisi halduskeskus on Soproni linn. Soproni kreis piirneb läänes, loodes ja põhjas Austriaga. Kreisis on 39 omavalitsust, sealhulgas komitaadi õigustega linn Sopron ning kaks linna: Fertőd ja Fertőszentmiklós. Population data by settlement, vaadatud 12.11.2023.
Téti kreis

Téti kreis (ungari keeles Téti járás) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Győr-Moson-Soproni komitaadi lõunaosas. Kreisi halduskeskus on Téti linn. Kreisis on 14 omavalitsust. Population data by settlement, vaadatud 12.11.2023.
Balmazújvárosi kreis

Balmazújvárosi kreis (ungari keeles Balmazújvárosi járás) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Hajdú-Bihari komitaadi lääneosas. Kreisi halduskeskus on Balmazújvárosi linn. Loodes on Balmazújvárosi kreisi piiriks Tisza jõgi. Kreisis on 5 omavalitsust, sealhulgas kaks linna: Balmazújváros ja Tiszacsege. Population data by settlement, vaadatud 12.11.2023.
1842

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1810. aastad | 1820. aastad | 1830. aastad | 1840. aastad | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1838 | 1839 | 1840 | 1841 | 1842 | 1843 | 1844 | 1845 | 1846 | ► | ►► 1842. aasta (MDCCCXLII) oli 19. sajandi 42. aasta. 23. jaanuar (vkj 11. jaanuar) – Tartus pühitseti sisse Maarja kirik. 1. veebruar (vkj 20. jaanuar) – Vene keiser Nikolai I andis karmi korralduse, et Liivimaa kubermangu aadlikud peavad parandama talupoegade olukorda. Veebruaris toimunud Liivimaa maapäeval käisid liberaalide ja konservatiivide vahel teravad vaidlused agraarolude muutmiseks; fookuses oli järele anda mitmetele talurahva nõudmistele. Kevadel algas Võrtsjärve, Emajõe ja Peipsi veeteel regulaarne aurulaevaühendus. 22. juuni (vkj 10. juuni) – Tallinnas asutati baltisakslaste teaduslik selts Eestimaa Kirjanduse Ühing. Septembris oli Liivimaa eeskujul Eestimaa maapäeval päevakorras agraarolude muutmine. Lõuna-Eesti kirikukroonikate järgi oli see aasta kõikide viljade poolest väga rikas. ... ... 11. jaanuar – William James, USA psühholoog ja filosoof 4. veebruar – Georg Brandes, taani kirjandusteadlane ja -kriitik 23. veebruar – Eduard Hartmann, saksa filosoof 24. veebruar – Arrigo Boito, Itaalia helilooja, kirjanik ja ajakirjanik 26. veebruar – Camille Flammarion, prantsuse astronoom ja literaat 11. märts – Friedrich Amelung, baltisaksa tööstur, kultuuriloolane ja maletaja 11. märts – Nikolaus Kleinenberg, saksa zooloog 26. aprill – François Hennebique, prantsuse ehitusinsener 12. mai – Jules Massenet, prantsuse helilooja, dirigent ja muusikapedagoog 14. mai – Alfons Czibulka, Ungari helilooja, pianist, dirigent ja sõjaväeorkestri juht 12. juuni – Rikard Nordraak, norra helilooja 24. juuni – Ambrose Bierce, USA kirjanik 21. september – Abdülhamit II, Türgi sultan 7. november – Peeter Pähn, õpetaja 12. november – John William Strutt (Lord Rayleigh), inglise füüsik 10. detsember – Richard Hausmann, baltisaksa ajaloolane ja arheoloog 7. märts – Paul Friedrich, Mecklenburg-Schwerini suurhertsog 23. märts – Stendhal, prantsuse kirjanik 5. mai – Karl Wilhelm von Toll, Vene sõjaväelane ja riigimees Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 126–127
Harmonice Musices Odhecaton

"Harmonice Musices Odhecaton" ('Sada harmoonilist muusikapala/laulu' ehk sõnasõnaliselt 'Harmooniliste muusikapalade/laulude sadakond') ehk "Odhecaton" on ilmaliku polüfoonilise muusika kogumik, mis ilmus Ottaviano Petrucci väljaantuna Veneetsias 1501. aastal. See on teadaolevalt üks esimestest muusikatrükistest, mis trükiti kasutades liikuvaid trükitüüpe. "Odhecaton" on allikas, mis avaldas tohutut mõju Euroopa muusikapildile, sellele järgneva perioodil kasvas muusikatrükiste arv üldisemalt, samuti levis Madalmaade koolkonna muusikastiil üle Euroopa. Raamatus on 96 ilmalikku laulu kolmele või neljale häälele. Suurem osa neist on tolleaegsed prantsuse chanson '​id tuntud heliloojatelt nagu Josquin, Heinrich Isaac, Johannes Ockeghem, Jacob Obrecht, Antoine Brumel, Antoine Busnois, Alexander Agricola jt, samuti anonüümsete autorite teosed. Muusika ei ole küljendatud mitte partituurina, vaid iga hääl eraldi nii, et leheküljepaari vasakpoolsel lehel on ülahääle- ja tenoripartii, parempoolsel aldi- ja bassipartii. Taktijooned puuduvad. Ülahääle alguses on noodijoonestikul võtmemärkide ja muusika ees suur hilisgootilikes vormides initsiaal, teiste häälte ees rotundkirjas hääle nimetus. Petrucci kasutas kahe- ja kolmekordset trükkimist: igal lehel trükiti esmalt noodijoonestik, seejärel noodimärgid, ja kui üldse, siis tekst (kogumikus on suur hulk teoseid, mis on trükitud sõnadeta, ent mis kaasaegsete ja hilisemate allikate teatel olid laulud). "Odhecatoni" esmaväljaanne "Harmonice Musices Odhecaton A" pole säilinud tervikuna. Pole ka täpselt teada täpne ilmumisaasta, kuid pühendustekst raamatus manib kuupäeva 15. mai 1501. Teine ("Canti B", 50 teost) ja kolmas väljaanne ("Canti C", 141 teost) ilmusid vastavalt 1503 ja 1504. Järgnevates väljaannetes oli parandatud mõnesid eelnevate vigu. Music: printing with movable type, 1501. - Cabinet - University of Oxford The First Book of Sheet Music Printed from Movable Type. - History of Information Ottaviano Petrucci and the First Printed Lute Books. - Walter Bitner Harmonice Musices Odhecaton (Petrucci, Ottaviano). - International Music Score Library Project (IMSLP) Harmonice musices odhecaton A. - Library of Congress (digitaliseeritud trükis) "Odhecaton" andmebaasis International Music Score Library Project (IMSLP) Teoste tähestikuline loend andmebaasis International Music Score Library Project (IMSLP) 2022 Sarah Fisher. A Printed Book Study: Harmonice Musices Odhecaton
Berettyóújfalu kreis

Berettyóújfalu kreis (ungari keeles Berettyóújfalui járás) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Hajdú-Bihari komitaadi lõunaosas. Kreisi halduskeskus on Berettyóújfalu linn. Berettyóújfalu kreis piirneb kagus Rumeeniaga. Kreisis on 25 omavalitsust, sealhulgas kolm linna: Berettyóújfalu, Biharkeresztes ja Komádi. Population data by settlement, vaadatud 12.11.2023.
Sten Perillus

Sten Perillus (sündinud 7. juulil 2000) on eesti võrkpallur ja omavalitsustegelane. Sten Perillusest sai elukutseline sportlane 2019. aastal, mil ta liitus TalTechi võrkpallimeeskonnaga. Ta mängis meeskonnas kolm hooaega. Viimasel hooajal saavutati Balti liigas teine koht ning Euroopa Challenge Cup sarjas jõuti viie parema meeskonna hulka. Hooajal 2022/23 liitus Balti liigaga üle aastate taas Barrus Võru võrkpalliklubi, kus Perillus hakkas mängija keskblokeerijana. Klubiga saavutati Eesti meistrivõistluste kolmas koht. Samal hooajal kuulutati Perillus ka Balti liiga parimaks blokeerijaks. Hooajal 2023/24 sõlmis Perillus esimese välislepingu Horvaatia tippklubiga MOK Mursa Osijek. Nii Horvaatia karikasarjas kui ka meistrivõistlustel jõuti meeskonnaga finaali. Lisaks osaleti meeskonnaga Euroopa tugevuselt teises eurosarjas (CEV Cup) ja ka Kesk-Euroopa Liigas (MEVZA). 2024/25 hooajaks on sõlminud Perillus lepingu Soome meistriliigas osaleva meeskonnaga Kyky-Betset. Fail:Sten Perillus kõnelemas.jpg 2021. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel kandideeris Sten Perillus Türi vallavolikogusse valimisliidu Tulevikuvald Türi nimekirjas. Perillus kogus valimistel 159 häält, millega osutus valituks. Ta on juhtinud ka Türi valla haridus- ja noorsookomisjoni.[viide?] Perilluse eestvedamisel loodi 2019. aastal mittetulundusühing Quorum, mille eesmärk on edendada Järvamaa kultuurielu. MTÜ korraldatud Oisu Aganikufestivalil loodi 200 põhupallist suurejooneline festivaliala. MTÜ Quorum pälvis 2020. aastal Järvamaa parima mittetulundusühingu preemia. https://volleybox.net/men-baltic-league-2022-23-o26572/best_players https://www.instagram.com/p/CwPNAtpNJha/ https://www.torstai-lehti.fi/2024/06/03/joska-forsti-ja-sten-perillus-kyky-betsetin-riveihin/? https://kov2021.valimised.ee/et/detailed-voting-result/result-0052-0834.html https://jarvateataja.postimees.ee/7579363/pildid-ja-video-aganikufestival-toi-pohupallide-vahele-tipptasemel-esinejad-ja-sadu-andunud-kuulajaid https://jarva.kovtp.ee/228
Debreceni kreis

Debreceni kreis (ungari keeles Debreceni járás) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Hajdú-Bihari komitaadi keskosas. Kreisi halduskeskus on Debreceni linn. Kreisis on kaks omavalitsust, komitaadi õigustega linn Debrecen ja Hajdúsámsoni linn. Population data by settlement, vaadatud 12.11.2023.
Emmaste-Kurisu

Emmaste-Kurisu on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda ja kandis nime Kurisu. Varem oli küla nimi ka Kurisuu. Külas asub Kurisoo karstiala. Külast põhjas asub Kuusiku, läänes Lassi ja Emmaste-Selja, lõunas Sinima, Kabuna ja Harju ning idas Ligema ja Muda küla. Emmaste-Kurisul elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 18 inimest. Emmaste-Kurisu kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1566. aastal on mainitud Hagapäe vakuses üksjalga nimega Bengt Kurisw, kelle majapidamine hävis 1576. aastal tatarlaste rüüsteretke ajal. 1583. aastal on Hagapäe vakuses mainitud pooladrik Curiasz Andreszi, kes pärast taanlaste rüüsteretke 1612. aastal Kalmari sõja ajal langes üksjala staatusse. 1636. aastal on mainitud Kurisul kahte üksjalga. 1649 rajati Kurisu rüütlimõis (Haflägret Kurisu Hakapäh). 1712 elas Hagapäe külas talunik Kurisoo Mart. 1755. aastaks oli Kurisule rajatud teine talu. Kurisu rüütlimõis likvideeriti 1780 ja mõisa maadele moodustati seitsme taluga küla, kuhu asustati pered Emmastest. Lisaks oli külas kaks varasemat talu. 1835 said küla elanikud perenimed Anspu, Ernes, Hein, Kaasik, Kajo, Kalda, Kangur, Klink, Koolmeister, Koppel, Kreek, Känd, Käsn, Kõrwa, Leesmaa, Leis, Leisberg, Leps, Liiv, Männik, Ots, Pahtmann, Pajod, Post, Pumberg, Seppel, Takis, Tammo, Tenn, Väljas ja Üksik. 19. sajandi keskpaiku eraldus Kurisust Emmaste-Selja küla. 1977 liideti Kurisu Lassi külaga, kuid 1997 muudeti taas omaette külaks. Külast on pärit ühiskonnategelane Ruuben Post. Küla läbib Harju-Leisu tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.08.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017. Kurisoo neeluaugu andmed. Keskkonnaagentuur. Statistikaameti andmebaas Neeme Takis: "Kurisu küla ajaloost." Emmaste ajaloost. Käina, Emmaste kihelkond: perekonnanimede raamat; 1835. Rahvusarhiiv RA,EAA.1864.1.136 Eesti Kohanimeregister.
Aasta mägironija

Aasta mägironija on Eesti Matkaliidu (EML) aunimetus parimatele alpinistidele. Aasta mägironijat on valitud alates 2023. aastast. Aasta mägironija valivad EML-i liikmesorganisatsioonide esindajad Matkaliidu aastakokkutulekutel (2023. aastal näiteks Kiviõli Seikluskeskuses). 2023 – Kunnar Karu, Kaarel Kuslap, Ott Tinn, Katrin Merisalu, Marie Saame Põhiallikas: 2023 – Marie Saame Varasematel aastatel lülitati edukaid mägironijaid Matkaliidu aasta matkaja valimistel nominentideks. Osa neist said ka aunimetuse osaliseks (Tõivo Sarmet (1995, 1997, 1999, 2002, 2008), Helme Suuk (1998), Valdek Udris (2000), Raivo Plumer (2001), Priit Joosu (2006), Alar Sikk (2003, 2007), Andras Kaasik (2018), Katrin Merisalu (2019), Marie Saame (2021, 2022)). J. K. Alpinismiklubi rändauhind parimale alpinistile Aasta tegijad. matkaliit.ee Aasta matkategija 2023 nominendid on …. Aasta mägironija 2023. matkaliit.ee
New Jersey Pine Barrens

New Jersey Pine Barrens (ka Pinelands või Pines) on metsaala Ameerika Ühendriikide idaosas New Jersey osariigis, mis hõlmab ligikaudu 4500 km² maad. See ainulaadne ökosüsteem koosneb peamiselt männimetsadest, liivase pinnasega nõmmedest ja soistest aladest. Pine Barrens on tuntud oma haruldase taimestiku ja loomastiku, sealhulgas ohustatud liikide poolest. Piirkond on kultuuriliselt ja ajalooliselt oluline, olles olnud kodu nii põlisrahvastele kui ka varastele Euroopa kolonialistidele. Tänapäeval pakub Pine Barrens võimalusi matkamiseks, kanuusõiduks ja loodusvaatluseks ning selle säilitamine on jätkuvalt keskkonnakaitseeesmärk. Atlandi ookeani ranniku nõmmemetsad Nõmmemetsad
Dale Evans

Dale Evans Rogers (sünninimi Frances Octavia Smith; 31. oktoober 1912 – 7. veebruar 2001) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, laulja ja laulukirjutaja. Ta oli abielus neli korda, sh aastatel 1947–1998 laulja ja kauboinäitleja Roy Rogersiga. White, Ray. King of the Cowboys, Queen of the West: Roy Rogers and Dale Evans (University of Wisconsin Press). Rogers, Roy, and Evans, Dale, with Jane and Michael Stern. Happy Trails: Our Life Story (Thorndike Press, Thorndike, Maine). Zwisohn, Laurence. (1998). "Dale Evans". In The Encyclopedia of Country Music. Paul Kingsbury, Editor. New York: Oxford University Press. pp. 166–7.
Bruno Magli

Bruno Magli on Itaalia moemaja. See valmistab jalanõusid ja nahast tooteid nii meestele kui naistele. www.brunomagli.com
Kurisu (täpsustus)

Kurisu on geoloogiline termin karstumise tagajärjel tekkinud negatiivne pinnavorm, mille põhjast toimub pinnavee äravool põhjavette. Kurisu on ka mitme koha nimi: Kurisu, küla Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas Kurisu oli Hiiumaa vallas asuva (ja varem Emmaste vallas) asunud Emmaste-Kurisu küla nimi kuni 2017. aastani Kurisu neeluauk, Kurisu küla lähedal asuv karstilehter Kurisu oja ehk Oja kraav on oja Saaremaal Mustjala külas