laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Michael Lilander

Michael Lilander (sündinud 20. juunil 1997 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja). Alates 2019. aastast mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FC Flora. Enne seda mängis ta aastatel 2015–2018 Paide Linnameeskonnas. 2015 hooaja eel liitus Lilander Paide Linnameeskonnaga. 2018. aasta hooaja eel sõlmis ta klubiga uue kahe-aastase lepingu. Jaanuaris 2024 omandas Lilanderi mängijaõigused Iirimaa klubi Bohemian FC. A-koondise debüüdi tegi Lilander 23. novembril 2017 sõpruskohtumises Vanuatu vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Matvei Igonen ja Mihkel Ainsalu. Uuendatud seisuga 17. detsember 2023 Evald Tipneri karikavõistlused Väike karikas Kõik Väikesed karikavõistlused Üks mäng UEFA Meistrite liigas, kolm mängu ja värav UEFA Euroopa Liigas Eesti Superkarikas Neli mängu UEFA Meistrite liigas, kaks mängu UEFA Euroopa Liigas ja kaheksa mängu UEFA Euroopa Konverentsiliigas Kõik UEFA Euroopa Konverentsiliigas kaks mängu UEFA Meistrite liigas ja kaks mängu UEFA Euroopa Konverentsiliigas Uuendatud seisuga 17. detsember 2023 Tallinna FC Flora Premium liiga: 2019, 2020, 2022, 2023 Eesti karikas: 2020 Eesti Superkarikas: 2020, 2021 Koondislased sõlmisid Paidega kaheaastase lepingu Soccernet.ee, 5. detsember 2017 Petersoo, Indrek (27. jaanuar 2024). "Martin Miller ja Michael Lilander siirduvad Iirimaale". FC Flora. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2024. Vaadatud 27. jaanuaril 2024. http://jalgpall.ee/koondis/1/mangud/protocol/2012 Vanuatu-Eesti protokoll Eesti Jalgpalli Liidu profiil Transfermarkti profiil Koondise mängud
Raudrohi (perekonnanimi)

Raudrohi on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Raudrohi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Reimann (1936. aastal Tori vallas). Anton-Tõnis Raudrohu palvel kanti Raudrohi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 219 all. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Geni
Varras

Varras on tugevusõpetuses ruumiline keha, mille üks mõõde (pikkus) on oluliselt suurem kahest ülejäänust. Vardad võivad olla nii sirged kui ka kõverad, nii jääva kui ka muutuva ristlõikega. Varda kuju iseloomustatakse selle ristlõike ja teljega ehk joonega, mis ühendab ristlõigete pinnakeskmeid. Horisontaalset varrast, mille koormuseks on peaasjalikult teljega risti suunatud jõud, nimetatakse talaks. Tugevusõpetuses nimetatakse vertikaalset varrast, mis on koormatud teljesihiliste jõududega postiks. Liigvarras Tala Hammaslatt Massiiv Koorik Aleksander Klauson, Jaan Metsaveer, Priit Põdra, Uusi Raukas (2017). Tugevusõpetus. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus. Lk 139. ISBN 9789949830480.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Volgodonski rajoon

Volgodonski rajoon (vene keeles Волгодонской район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Romanovskaja staniitsa. Rajoon piirneb põhjas Tsimljanski rajooniga, kirdes Tsimljanski veehoidlaga, idas Dubovskoje rajooniga, kagus Zimovniki rajooniga, lõunas Martõnovka rajooniga, läänes Semikarakorski rajooniga ja loodes Konstantinovski rajooniga. Rajooni pindala on 1479 km². Elanike arv oli 2012. aastal 33 936, 2009. aastal 32 291 ja 2002. aastal 30 170. Volgodonski rajooni asulad kuuluvad seitsme külaasunduse koosseisu. Q126684906
Mihkel Ainsalu

Mihkel Ainsalu (sündinud 8. märtsil 1996 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FC Flora. A-koondise debüüdi tegi Ainsalu 23. novembril 2017 sõpruskohtumises Vanuatu vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Matvei Igonen ja Michael Lilander. Uuendatud seisuga 19. november 2017 Evald Tipneri karikavõistlused Eesti Superkarikas Kõik mängud UEFA Meistrite Liigas Kõik mängud UEFA Euroopa Liigas Uuendatud seisuga 7. jaanuar 2018 Tallinna FC Flora Meistriliiga: 2015, 2017, 2019 Evald Tipneri karikas: 2016 Eesti Superkarikas: 2016 http://jalgpall.ee/koondis/1/mangud/protocol/2012 Vanuatu-Eesti protokoll Eesti Jalgpalli Liidu profiil FC Flora profiil Transfermarkti profiil Koondise mängud
Võhandu (perekonnanimi)

Võhandu on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Võhandu (Wöhando) on antud Sõmerpalu mõisas Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Võhandu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bergfeld ja Schleicher. Riho Võhandu palvel kanti Võhandu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 218 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Võhandu Eestis 8 mehel ja 13 naisel. Leo Võhandu, eesti matemaatik ja informaatik (1929–)
Leppoja (perekonnanimi)

Leppoja on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Leppoja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Niggoson, Nigoson ja Nigosson. Ants Leppoja palvel kanti Leppoja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 123 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juulist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Leppoja Eestis 34 mehel ja 42 naisel. Kadri Leppoja (sündinud 1953), eesti dirigent
Hulja sovhoos

Hulja sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Kadrina külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Hulja asulas. Sovhoosi pindala oli 5000 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 373
Kullaaru sovhoos

Kullaaru sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Rakvere külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Veltsi asulas. Sovhoosi pindala oli 3200 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 373
Laekvere sovhoos

Laekvere sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Laekvere külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Laekvere asulas. Sovhoosi pindala oli 18 500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 373
Nõmmküla sovhoos

Nõmmküla sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Saksi külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Saiakopli asulas. Sovhoosi pindala oli 10 000 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 373
Põdrangu sovhoos

Põdrangu sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Tamsalu ja Rakvere külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Põdrangu asulas. Sovhoosi pindala oli 8500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 373
Liidumäe

Liidumäe on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Liidumäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Trillberg. Aleksander Liidumäe palvel kanti Liidumäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 63 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Geni ​
Massiiv

"Massiiv" on mitmetähenduslik termin. Massiiv on tugevusõpetuses keha, mille kõik kolm mõõdet on enam-vähem ühesuurused. Massiiv on programmeerimises vektori- või maatriksitaoline andmestruktuur. Massiiv ehk mäemassiiv on mäestiku kompaktne isoleeritud väheliigendatud osa.
Rudolf Pälsoni nimeline sovhoos

Rudolf Pälsoni nimeline sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Rakke ja Simuna külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Rakke asulas. Sovhoosi pindala oli 20 700 ha. Sovhoos oli nimetatud eesti kommunistliku poliitiku Rudolf Pälsoni järgi. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 373
Rägavere sovhoos

Rägavere sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Rägavere külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Ulvi asulas. Sovhoosi pindala oli 8200 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 373
Simuna sovhoos

Simuna sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Simuna külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Simuna asulas. Sovhoosi pindala oli 5500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 373
Tamsalu sovhoos

Tamsalu sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Tamsalu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Vajangu asulas. Sovhoosi pindala oli 6400 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 373
Triigi sovhoos

Triigi sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Väike-Maarja külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Triigi asulas. Sovhoosi pindala oli 3500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 373
Ubja sovhoos

Ubja sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Kaarli ja Viru-Nigula külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Ubja asulas. Sovhoosi pindala oli 6600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 373
Vao sovhoos

Vao sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Väike-Maarja külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Vao asulas. Sovhoosi pindala oli 7400 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 373
Massiiv (tugevusõpetus)

Massiiv on keha, mille kõik kolm mõõdet on sama suurusjärku. Koorik Varras
Viitna sovhoos

Viitna sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Kadrina külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Kihlevere asulas. Sovhoosi pindala oli 7400 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 373
Järlepa sovhoos

Järlepa sovhoos oli sovhoos Rapla rajoonis Juuru külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Järlepa asulas. Sovhoosi pindala oli 1100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Kodila sovhoos

Kodila sovhoos oli sovhoos Rapla rajoonis Rapla külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Kodila asulas. Sovhoosi pindala oli 6900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Kohila sovhoos

Kohila sovhoos oli sovhoos Rapla rajoonis Kohila külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Kohila asulas. Sovhoosi pindala oli 14 900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Lungu sovhoos

Lungu sovhoos oli sovhoos Rapla rajoonis Käru külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Lungu asulas. Sovhoosi pindala oli 8900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Mahtra sovhoos

Mahtra sovhoos oli sovhoos Rapla rajoonis Juuru külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Juuru asulas. Sovhoosi pindala oli 8000 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
I. V. Mitšurini nimeline sovhoos

I. V. Mitšurini nimeline sovhoos oli sovhoos Rapla rajoonis Rapla külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Valtu asulas. Sovhoosi pindala oli 9300 ha. Sovhoos oli nimetatud vene sordiaretaja Ivan Mitšurini järgi. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Märjamaa sovhoos

Märjamaa sovhoos oli sovhoos Rapla rajoonis Märjamaa külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Orgita asulas. Sovhoosi pindala oli 9500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Salutaguse sovhoos

Salutaguse sovhoos oli sovhoos Rapla rajoonis Kohila külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Prillimäe asulas. Sovhoosi pindala oli 100 ha. Salutaguse sovhoos erialaks oli karusloomade kasvatus ja tõuaretus. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Sooniste sovhoos

Sooniste sovhoos oli sovhoos Rapla rajoonis Loodna külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Laukna asulas. Sovhoosi pindala oli 7800 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Valgu sovhoos

Valgu sovhoos oli sovhoos Rapla rajoonis Märjamaa külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Valgu asulas. Sovhoosi pindala oli 9300 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Varbola sovhoos

Varbola sovhoos oli sovhoos Rapla rajoonis Märjamaa külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Varbola asulas. Sovhoosi pindala oli 9800 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Muremäe

Muremäe on eesti perekonnanimi. Rein Muremäe palvel kanti Muremäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 64 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Alatskivi sovhoos

Alatskivi sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Alatskivi ja Peipsiääre külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Alatskivi asulas. Sovhoosi pindala oli 10 100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Elva sovhoos

Elva sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Rõngu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Käärdi asulas. Sovhoosi pindala oli 5400 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Konguta sovhoos

Konguta sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Konguta külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Annikoru asulas. Sovhoosi pindala oli 9300 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Koosa sovhoos

Koosa sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Vara külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Koosa asulas. Sovhoosi pindala oli 7800 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Kuuste sovhoos

Kuuste sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Haaslava külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Roiu asulas. Sovhoosi pindala oli 6400 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Laeva katsesovhoos

Laeva katsesovhoos oli katsesovhoos Tartu rajoonis Tähtvere külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Laeva asulas. Sovhoosi pindala oli 4700 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Puhja sovhoos

Puhja sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Puhja külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Puhja asulas. Sovhoosi pindala oli 10 200 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Koorik (tugevusõpetus)

Koorik on tugevusõpetuses keha, mille üks mõõde (paksus) on kahest ülejäänust oluliselt väiksem. Tasandilist koorikut nimetatakse plaadiks. Massiiv Varras Tugevusõpetuse mõisteid Koorikbetoon Aleksander Klauson, Jaan Metsaveer, Priit Põdra, Uusi Raukas (2017). Tugevusõpetus. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus. Lk 139. ISBN 9789949830480.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Olvet

Olvet on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Olvet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jensen. Jaan Olveti palvel kanti Olvet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 65 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Olvet Eestis 9 mehel ja 8 naisel. Jaan Olvet (1904–1975), eesti ajaloolane Maret Olvet (sündinud 1930), eesti graafik
Rõngu sovhoos

Rõngu sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Rõngu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Rõngu asulas. Sovhoosi pindala oli 7700 ha. Rõngu sovhoosi erialaks oli puuviljakasvatus. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Sootaga sovhoos

Sootaga sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Tartu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Lähte asulas. Sovhoosi pindala oli 7900 ha. Sootaga sovhoosi erialaks oli puuvilja- ja marjakasvatus, veiste ja sigade tõuaretus. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Vara sovhoos

Vara sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Vara külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Vara asulas. Sovhoosi pindala oli 6600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Võnnu sovhoos

Võnnu sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Võnnu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Võnnu asulas. Sovhoosi pindala oli 8000 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Hummuli näidissovhoos

Hummuli näidissovhoos oli näidissovhoos Valga rajoonis Hummuli külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Hummuli asulas. Sovhoosi pindala oli 8500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 378
Kaagjärve sovhoos

Kaagjärve sovhoos oli sovhoos Valga rajoonis Kaagjärve külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Kaagjärve asulas. Sovhoosi pindala oli 4500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 378
Nihe

"Nihe" on mitmes tähenduses kasutatav termin. Tasapinnalise siirde (alg- ja lõpp-asukohta ühendav vektor) korral kasutatakse mõnikord mõistet nihe. Nihe ehk põige on tugevusõpetuses varda deformeerumine, kui varda vastaspindadel esinevad nihkepinged. Nihe on matemaatikas teatud teisendus. Nihe filosoofias (ja keeleteaduses) on mõiste tähenduse nihkumine.
Karula sovhoos

Karula sovhoos oli sovhoos Valga rajoonis Kaagjärve külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Karula asulas. Sovhoosi pindala oli 7900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 378
Keeni sovhoos

Keeni sovhoos oli sovhoos Valga rajoonis Sangaste külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Keeni asulas. Sovhoosi pindala oli 6500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 378
Kommunist (Valga rajooni sovhoos)

Kommunist oli sovhoos Valga rajoonis Otepää külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Sihva asulas. Sovhoosi pindala oli 9600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 378
Laatre sovhoos

Laatre sovhoos oli sovhoos Valga rajoonis Tõlliste külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Laatre asulas. Sovhoosi pindala oli 8700 ha. Laatre katsesovhoosi erialaks oli veiste tõuaretus. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 378
Otepää sovhoos

Otepää sovhoos oli sovhoos Valga rajoonis Otepää külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Otepää külas. Sovhoosi pindala oli 6100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 378
Puka sovhoos

Puka sovhoos oli sovhoos Valga rajoonis Puka külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Puka asulas. Sovhoosi pindala oli 7600 ha. Puka katsesovhoosi erialaks oli lammaste tõuaretus. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 378
Tõrva sovhoos

Tõrva sovhoos oli sovhoos Valga rajoonis Helme külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Tõrva asulas. Sovhoosi pindala oli 8200 ha. Tõrva katsesovhoosi erialaks oli puuviljakasvatus. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 378
PS Troika

PS Troika on eesti ansambel. Ansambel sai alguse 1987. aastal PS Troika tuntuim hitt on "Põdrakasvataja", Laulu meloodia ja teksti autor on Allan Sarri . Ansambli lugude seas on ka näiteks "Pruun beib", "Kui meri oleks õlu", "Tantsi Kudurot", "Tasakesi" ja "Vana linna tee". Allan Sarri Imre Luur Jaak Jürisson Raul Sarri Riho Rausma Allan Sarri (laul, kitarr) Terje Sarri (laul, klahvpillid) Peeter Karo (trummid) 2002: "Ikka viin, viin, viin..." CD MC, TopTen 2003: "Liitu meiega!" TopTen 2005: "Õnnega koos" TopTen 2006: "Seewald" TopTen 2007: "20 - Best of " CD DVD, TopTen 2012: "Kolme pääsukese kohvik" 3CD Records 2000 Koduleht Facebook
Halliste sovhoos

Halliste sovhoos oli sovhoos Viljandi rajoonis Halliste külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Halliste asulas. Sovhoosi pindala oli 10 900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Kamara sovhoos

Kamara sovhoos oli sovhoos Viljandi rajoonis Abja külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Kamara asulas. Sovhoosi pindala oli 12 100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Kõrgemäe sovhoos

Kõrgemäe sovhoos oli sovhoos Viljandi rajoonis Polli külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Nuia asulas. Sovhoosi pindala oli 9200 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Lahmuse sovhoos

Lahmuse sovhoos oli sovhoos Viljandi rajoonis Suure-Jaani külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Päraküla asulas. Sovhoosi pindala oli 10 200 ha. Lahmuse sovhoosi erialaks oli puuvilja- ja marjakasvatus. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Õisu sovhoos

Õisu sovhoos oli sovhoos Viljandi rajoonis Halliste külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Kaarli asulas. Sovhoosi pindala oli 7900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Misso sovhoos

Misso sovhoos oli sovhoos Võru rajoonis Misso külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Misso asulas. Sovhoosi pindala oli 10 300 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 383
Munamäe sovhoos

Munamäe sovhoos oli sovhoos Võru rajoonis Haanja külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Haanja asulas. Sovhoosi pindala oli 6900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 383
Mõniste sovhoos

Mõniste sovhoos oli sovhoos Võru rajoonis Mõniste külanõukogus. Mõniste sovhoos asutati 11. jaanuaril 1958 Borodino kolhoosi, Kalevi kolhoosi, Molotovi nimelise kolhoosi ja Nõukogude Armee kolhoosi ühendamisel. Sovhoosi keskus asus esimestel aastatel Kuutsil, hiljem Mõnistes. 1978. aasta seisuga oli sovhoosi pindala 7100 ha. Sovhoosi esimehed olid: 1958–1979 Meinhard Kuld 1979–1985 Arno Sild 1985–1994 Aavo Mõttus Aili Paeglis, Hele Tulviste. Kolhooside ja sovhoosiaeg Mõnistes. Mehkamaa: Mõniste valla infoleht, nr. 118, 1. mai 2016 Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 383
Obinitsa sovhoos

Obinitsa sovhoos oli sovhoos Võru rajoonis Meremäe külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Obinitsa asulas. Sovhoosi pindala oli 5300 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 383
Ruusmäe sovhoos

Ruusmäe sovhoos oli sovhoos Võru rajoonis Haanja külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Ruusmäe asulas. Sovhoosi pindala oli 7400 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 383
Rõuge sovhoos

Rõuge sovhoos oli sovhoos Võru rajoonis Rõuge külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Rõuge asulas. Sovhoosi pindala oli 14 700 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 383
Varstu sovhoos

Varstu sovhoos oli sovhoos Võru rajoonis Varstu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Varstu asulas. Sovhoosi pindala oli 11 100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 383
Vastseliina sovhoos

Vastseliina sovhoos oli sovhoos Võru rajoonis Vastseliina külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Vastseliina asulas. Sovhoosi pindala oli 10 500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 383
Võru sovhoos

Võru sovhoos oli sovhoos Võru rajoonis Võru külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Puiga asulas. Sovhoosi pindala oli 7600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 383
Vello Loogna

Vello Loogna (sündinud 28. aprillil 1940) on eesti orkestrijuht ja muusikapedagoog. 1959. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli trompeti eriala Helmut Orusaare klassi. 1967. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpillidirigeerimise eriala Elmar Peäske klassi. Aastatel 1959–1972 töötas ta Tallinna Lastemuusikakooli õpetajana, 1966–1972 ka Eesti NSV Rahvaloomingu Maja metoodikuna. 1972. aastast töötas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpillidirigeerimise õppejõuna. Tema õpilasi on Vjatšeslav Tulubjev, Arne Haasma, Lidia Gordejeva, Boriss Volkov, Jaan Linde, Jüri Baskakov ja Riho Lilje. Ta on juhatanud mitmeid puhkpilliorkestreid, sealhulgas olnud Tallinna Tuletõrjeühingu Puhkpilliorkestri, Vabariikliku Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestri, Tallinna Noorte Puhkpilliorkestri ja Põhja-Eesti Pimedate Ühingu Puhkpilliorkestri dirigent. Ta on olnud ka Pirita Majandusgümnaasiumi puhkpilliringi juhendaja ja noorte puhkpilliorkestri Brass dirigent. Aastatel 1975–1990 toimunud XVIII, XIX, XX ja XXI üldlaulupeol oli ta puhkpilliorkestrite üldjuht. Samuti juhatas ta puhkpilliorkestreid aastatel 1972–1987 toimunud noorte laulu- ja tantsupidudel. 1977 Eesti NSV teeneline kunstitegelane 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2011 Eesti Kooriühingu auliige 2019 Wirkhausi-nimeline puhkpillimuusika stipendium Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990 Eesti Muusikaakadeemia lõpetajad "Laulupea Muuseum. Vello Loogna". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. märts 2016. Vaadatud 22. novembril 2017. "Rahvakultuuri Keskus. Vello Loogna". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2017. Vaadatud 22. novembril 2017. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). ERR arhiiv. Muusikaline tund. Vello Loogna – 50