laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rahvakannel

Rahvakannel on kannelde ja keelpillide hulka kuuluv muusikainstrument, mida kasutatakse nii soolo-, ansambli- kui ka orkestriteoste esitamiseks. Rahvakandle põhiosadeks on kõlakast ja sellele tõmmatud metalltraadist keeled. Pillikeeled liigituvad viisikeelteks ja akordikeeldeks (akordideks). Keelte arv ja akordide arv on eri rahvakanneldel erinev. Tavaline rahvakannel on 3 akordi- ja 24 viisikeelega. Poolkromaatiline rahvakannel on 5 akordi- ja 25 viisikeelega. Rahvakandle mängimisel asub kandlemängija kandle suhtes akordikeelte või viisikeelte pool. Ühe käega mängitakse viisikeeli ja teise käega akorde. Heli tekitamiseks tõmmatakse pillikeeled helisema sõrme(de) ja/või plektroniga. Rahvakandleid on valmistanud paljud kandlemeistrid. Tööstuslikult on 3 ja 5 duuriga (akordiga) poolkromaatilisi rahvakandleid tootnud Tallinna Klaverivabrik 1970.–1990. aastatel. Kevade valss (Imeliku valss, Imeliku kandlelugu) Mis pill on rahvakannel? 21 soovitust kandlemängu õppimiseks
Andre Iguodala

Andre Tyler Iguodala (sündinud 28. jaanuaril 1984 Springfieldis Illinoisis) on Ameerika Ühendriikide korvpallur, kes mängib 2020. aastast NBA klubis Miami Heat. Iguodala on Golden State Warriorsiga tulnud kolm korda NBA meistriks ning USA koondisega olümpiavõitjaks ja maailmameistriks. 2004. aastal NBA draft'i üheksanda valikuna Philadelphia 76ersisse värvatud Iguodala mängis esimeses koduklubis kaheksa aastat ja tõi neist parimal, 2007/08. hooajal keskmiselt 19,9 punkti, 5,4 lauapalli, 4,8 resultatiivset söötu ja 2,1 vaheltlõiget mängus. 2012. aasta suvel vahetati hinnatud kaitsespetsialist Iguodala Denver Nuggetsisse, kust ta pärast ainsat hooaega siirdus edasi Golden State Warriorsi. Kuue Warriorsis mängitud aasta jooksul kolm korda NBA meistriks tulnud (2015, 2017, 2018) Iguodala nimetati 2015. aastal vastasmeeskonna tähtmängija LeBron Jamesi eduka ohjeldamise eest NBA finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks. Põhihooajal keskmiselt 7,8 punkti, 3,3 lauapalli ja 3 tulemuslikku söötu mängus toonud Iguodala keskmised näitajad kerkisid finaalseerias 16,3 punkti, 5,8 lauapalli ja 4 sööduni. 2019. aasta suvel Memphis Grizzliesesse vahetatud, kuid klubi meeskonnas mitte üheski mängus osalenud Iguodala vahetati 2020. aasta veebruaris edasi Miami Heati. Kolmekordne NBA meister (2015, 2017, 2018) NBA finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (2015) NBA tähtede mäng (2012) NBA sümboolne esimene kaitseviisik (2014) NBA sümboolne teine kaitseviisik (2011) NBA uustulnukate esiviisik (2009) Iguodala tuli USA korvpallikoondisega 2010. aastal maailmameistriks ja 2012. aastal olümpiavõitjaks. Andre Iguodala – NBA.com Andre Iguodala – Basketball-Reference.com
Stana Katic

Stana Katic (hääldus /ˈstɑːnə ˈkætɨk/; sündinud 26. aprillil 1978 Hamiltonis Ontario provintsis Kanadas) on Kanada-USA näitleja. Tema vanemad on Horvaatiast Kanadasse emigreerunud serblased. Ta on tuntust kogunud teleseriaalis "Castle" detektiiv Kate Becketti rollis, kuid samuti on ta väiksemaid rolle mänginud seriaalides "Kiirabihaigla", "Heroes" ja "CSI: Miami". Ta mängis vampiir Simone'i teletriloogia "Raamatukoguhoidja" kolmandas osas. Ta räägib inglise, horvaadi, serbia, sloveeni, prantsuse ja itaalia keelt. Stana Katic andmekogus IMDb (inglise)
Peetri veejuhe

Peetri kanal ehk Kadrioru lossi veejuhe ehitati 18. sajandi I poolel Kadrioru lossi, pargitiikide ja purskkaevude veega varustamiseks. Kanal rajati Peeter I korraldusel. Kanal sai alguse Ülemiste järvest. Hiljem juhiti kanali vesi torudesse. Kadrioru lossi veejuhtmest on tänapäeval alles üksikud lõigud Lasnamäe nõlval, endise loomaaia territooriumil, kust vesi voolas Kadrioru staadioni tagusesse kraavi ning sealt edasi Liiva ojasse. Seda veesüsteemi kasutati 1923. ja 1924. aasta suurvee ajal liigvee juhtimiseks Ülemiste järvest Tallinna lahte. Peetri kanalist võeti vett ka 18. sajandi lõpul Lasnamäele rajatud mereväelinnaku (Uuslinna mereväelinnaku) jaoks. Peetri kanali allatulek Kadrimäest on tänapäeval säilinud. Hundikuristiku oja Liiva oja Sadama veejuhe Tallinna rohealade teemaplaneering MÄLESTUSI: Tallinna vee arengulugu. Erna Sepp
Uus tänav

Uus tänav on paljudes Eesti asulates. Uus tänav Abja-Paluoja linnas Uus tänav Antsla linnas Uus tänav Aravete alevikus Uus tänav Are alevikus Uus tänav Elva linnas Uus tänav Ervita külas (Koeru vald) Uus tänav Haapsalu linnas Uus tänav Habaja külas (Kõue vald) Uus tänav Haljala alevikus Uus tänav Harku alevikus Uus tänav Iisaku alevikus Uus tänav Jõgeva linnas Uus tänav Jõhvi linnas Uus tänav Järva-Jaani alevikus Uus tänav Järvakandi alevis Uus tänav Kadrina alevikus Uus tänav Kallaste linnas Uus tänav Karksi-Nuia linnas Uus tänav Keila linnas Uus tänav Kilingi-Nõmme linnas Uus tänav Kiltsi alevikus Uus tänav Kiviõli linnas Uus tänav Kohila alevis Uus tänav Kohtla-Järve linnas Uus tänav Kolga-Jaani alevikus Uus tänav Kuressaare linnas Uus tänav Käina alevikus Uus tänav Kärdla linnas Uus tänav Käru alevikus Uus tänav Kükita külas (Kasepää vald) Uus tänav Laatre alevikus Uus tänav Lehtse alevikus Uus tänav Lepna alevikus Uus tänav Lihula linnas Uus tänav Loksa linnas Uus tänav Luunja alevikus Uus tänav Mustla alevikus Uus tänav Mustvee linnas Uus tänav Mõisaküla linnas Uus tänav Märjamaa alevis Uus tänav Narva-Jõesuu linnas Uus tänav Oisu alevikus Uus tänav Otepää linnas Uus tänav Paide linnas Uus tänav Palamuse alevikus Uus tänav Polli külas (Karksi vald) Uus tänav Puka alevikus Uus tänav Põltsamaa linnas Uus tänav Põlva linnas Uus tänav Pärnu linnas Uus tänav Pärnu-Jaagupi alevis Uus tänav Rakvere linnas Uus tänav Rapla linnas Uus tänav Rõuge alevikus Uus tänav Simuna alevikus Uus tänav Sindi linnas Uus tänav Sinimäe alevikus Uus tänav Suure-Jaani linnas Uus tänav Suurejõe külas (Vändra vald) Uus tänav Taebla alevikus Uus tänav Tallinna linnas Uus tänav, Kärje tänav Tallinnas 1960. aastani Uus tänav Tamsalu linnas Uus tänav Tapa linnas Uus tänav Tartu linnas Uus tänav Toila alevikus Uus tänav Tootsi alevis Uus tänav Tudulinna alevikus Uus tänav Tõrva linnas Uus tänav Türi linnas Uus tänav Valga linnas Uus tänav Varstu alevikus Uus tänav Vastseliina alevikus Uus tänav Veriora alevikus Uus tänav Viljandi linnas Uus tänav Virtsu alevikus Uus tänav Võru linnas Uus tänav Väike-Maarja alevikus Uus tänav Vändra alevis Uus tänav Ülejõe külas (Väätsa vald) Uus tänav Ülenurme alevikus Uus põik
Sadama veejuhe

Sadama veevarustuskanal oli kasutusel 18.-19. sajandil Tallinna (uus-)sadamas seisnud laevade (sh aurulaevade) varustamiseks puhta veega. Kanal kulges mööda Vesivärava ja Uus-Sadama tänavat mereni, kasutas Peetri kanali vett. Sadama veevarustuskanal algas hilisema sadamaraudtee (vt Tallinn-Sadama raudteejaam) ja Liiva oja ristumiskohal asunud lüüsihoonest, kust lüüsi vesivärava kaudu juhiti vajaduse korral vett sadamasse laevade varustamiseks, sulgedes sel puhul veevoolu Liiva ojasse. Praegune Vesivärava tänava nimi Kadriorus ongi sellest nime saanud. Hundikuristiku oja Liiva oja Peetri kanal ehk Kadrioru lossi veejuhe http://www.tallinn.ee/est/g6479s39900 Tallinna rohealade teemaplaneering
Koonga valla vapp

Koonga valla vapp on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Koonga valla vapp. Vapp kinnitati riigisekretäri poolt 26. aprillil 1996 ning õnnistatud sama aasta 20. augustil. Vapi autor on Priit Herodes. Koonga valla vapiks on sinine, hõbedase siseäärisega kilp, mille sinisel väljal on kuldne tammeoks, mis koosneb ühest lehest ja kolmest tõrust. Sinine tähistab vallale iseloomulikke soid ja rabasid, hõbe märgib paekivi ning kuld on Pärnumaa vapivärvus. Siseääris sümboliseerib paekiviaedu ja looduskaitseala. Tammeoks on tugevuse ja elujõu tähis ning tõrud rõhutavad tulevikulootust. Valla vapi kujutist kasutatakse: Valla vapipitsatil, mis on hoiul vallasekretäri käes, ja valla hallatavate asutuste pitsatitel. Valla kirjaplangil. Valla üldplangil. Valla väikesel või suurel vapimärgil. Vallaametnike ja volikogu liikmete visiitkaartidel ning valitsuse poolt väljastatud trükistel, meenetel, reklaamidel, kutsetel, embleemidel. Valitsuse otsusel valda läbivate suuremate maanteede ääres valla piire tähistavatel märkidel. Muudel juhtudel valitsuse loal. Koonga valla lipp Koonga valla lipp ja vapp valla kodulehel Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Koonga vald
Noah Wyle

Noah Strausser Speer Wyle (sündinud 4. juunil 1971 Hollywoodis Californias) on USA näitleja. Ta on mänginud peategelast Flynn Carsenit teletriloogias "Raamatukoguhoidja" ja doktor John Truman Carter III-t telesarjas "Kiirabihaigla". 1999. aasta filmis "Silicon Valley piraadid" mängis ta Steve Jobsi. 2001. aasta USA psühholoogilises trilleris "Donnie Darko" mängis ta Kenneth Monnitoffi. Sama aasta filmis "Kriminaalsed sidemed" mängis ta Sethi. Noah Wyle andmekogus IMDb (inglise)
Bifurkatsioon (täpsustus)

Bifurkatsioon (harunemine, kahestumine) on mitmetähenduslik sõna: bifurkatsioon on hüdroloogias vooluveekogu jagunemine kaheks haruks. bifurkatsioon on matemaatikas mittelineaarse süsteemi olekutrajektooride struktuuri kvalitatiivne muutumine süsteemi teatava parameetri tühise muutuse tulemusena. bifurkatsioon on elektrotehnikas ... bifurkatsioon on elektroonikas ...
Burlakk

Burlakk oli jõel asuvat laeva või lotja kaldalt köiega vedav tööline Venemaal 16.–19. sajandil.
Haljand Uuemõis

Haljand Uuemõis (13. oktoober 1928 Tallinn – 16. jaanuar 2012 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane ja usutegelane. Uuemõis lõpetas aastal 1947 kuldmedaliga Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1952 Tallinna Polütehnilise Instituudi. Ta kaitses aastal 1968 tehnikakandidaadi väitekirja ja aastal 1986 tehnikadoktori väitekirja (materjalide kulumise ja hõõrdumise teemal). Aastatel 1952–1962 töötas ta Tallinna Mõõduriistade Tehases tsehhijuhataja, tehnika osakonna juhataja ja peainsenerina. Aastatel 1962–1991 töötas ta juhtivatel ametikohtadel Silikaatbetooni Teadusliku Uurimise ja Projekteerimise Instituudis. Aastast 1991 oli ta AS SMA ja AS Vironet nõukogu liige. Ta oli Oleviste koguduse vanematekoguliige ja diakon. Ta osales 1970. ja 1980. aastatel Effataa ärkamisliikumises ning hiljem Alfa ja Beeta kursuste töös. Ta oli abielus ja tütre isa. Tema isa Heinrich Uuemõis oli eesti insener ja tehnikaõpetaja, vend Rein Uuemõis on eesti insener ja baptisti vaimulik. "Tallinna 2. Keskkool aastail 1945-1950 (lk. 37)" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2014. Vaadatud 22. jaanuar 2012.
Plasmavõnked

Plasmavõnked ehk Langmuiri lained (Ameerika füüsiku ja keemiku Irving Langmuiri järgi) on kiired muutused laengujaotuses, mis on tingitud elektronide võnkumisest kuloonilises väljas. Ühe elektroni väikene kõrvalekalle oma tasakaaluasendist elektriväljas kutsub esile ka fluktuatsioone ülejäänud elektronide paiknemises. Resultaadina hakkavad elektronid resonantsisagedusel võnkuma. Seda sagedust nimetatakse ka plasmasageduseks ja see avaldub kujul: ω p = n e q 2 m ∗ ε 0 {\displaystyle \omega _{p}={\sqrt {\frac {n_{e}q^{2}}{m^{*}\varepsilon _{0}}}}} (rad/s), kus n e {\displaystyle n_{e}} on elektronide kontsentratsioon q {\displaystyle q} on elementaarlaeng m {\displaystyle m} on elektroni mass ε 0 {\displaystyle \varepsilon _{0}} on elektriline konstant Asendanud konstantide vastavad väärtused avaldisse, saame: ω p ≈ 56 , 4 n e {\displaystyle \omega _{p}\approx {56,4{\sqrt {n_{e}}}}} (rad/s). Teades võnke- ja ringsageduse vahelist seost: f = ω / 2 π {\displaystyle f=\omega /2\pi } , saab plasmasagedust väljendada ka järgnevalt: f p ≈ 8 , 97 n e {\displaystyle f_{p}\approx 8,97{\sqrt {n_{e}}}} (Hz). Plasmasagedus sõltub ainult elektronide kontsentratsioonist ja on plasmat iseloomustav suurus. Elektronide võnkeperiood ehk plasmasagedus määrab ajavahemiku, mille jooksul elektron suudab reageerida elektromagnetvälja muutustele. Kuivõrd ioonide massid on mitu suurusjärku suuremad elektroni massist, siis ioonid praktiliselt ei liigu ja neid võib sellisel puhul paigalseisvateks lugeda. Juhul, kui välise elektromagnetlaine sagedus ω > ω p {\displaystyle \omega >\omega _{p}} , siis elektriväli ei mõjuta plasma elektrone ning väline laine läbib plasma. Kui aga ω < ω p {\displaystyle \omega <\omega _{p}} , siis võib selline laine tungida plasmasse maksimaalselt sügavuseni, mis on võrdne Debye raadiusega.
Pentagon (täpsustus)

Pentagon on USA Kaitseministeeriumi hoone. Seda nime kannavad rahvasuus ka kaks hoonet Eestis: Pentagon, Tehvandi olümpiakeskus Otepääl Pentagon, endine allveelaevnike õppekeskus Paldiskis Pentagon on Washingtoni metroo jaam USA Kaitseministeeriumi hoone lähedal. Pentagon oli Nõukogude Liidus valmistatud arvuti. Patagón, kergetank Pentagoon, korrapärane viisnurk Pentagramm, korrapärane tähtviisnurk
Andreas Birnbacher

Andreas Birnbacher (sündinud 11. septembril 1981 Prien am Chiemsees) on Saksamaa laskesuusataja. Birnbacher on võitnud juunioride maailmameistrivõistlustel kokku 7 medalit: neli kulda, kaks hõbedat ja ühe pronksi. 2000. aastal Hochfilzenis sai ta kuldmedali 4x7,5 teatesõidus, hõbemedalid 15 km eraldistardiga sõidus ja 10 km sprindis ning pronksmedali 12,5 km jälitussõidus. 2011. aastal Hantõ-Mansiiskis tuli ta kolmekordseks juunioride maailmameistriks: oli esimene sprindis ja jälitussõidus ning kuulus kuldmedali võitnud Saksamaa teatesõidu meeskonda. 2002. aastal Kontiolahtis tuli ta Euroopa meistriks teatesõidus. 2004. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel Oberhofis jäi Birnbacher parimaks kohaks 20 km eraldistardiga sõidus saadud 14. koht. 2007. aasta MM-il Anterselvas võitis ta 15 km ühisstardiga sõidus hõbemedali. 2008. aasta MM-il Östersundis tuli ta maailmameistriks segateatesõidus ja sai pronksmedali 3x7,5 km teatesõidus. Individuaalselt jäi tema parimaks tulemuseks 10 km sprindis saadud 8. koht. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris oli Birnbacher 20 km eraldistardiga sõidus kaheteistkümnes, 12,5 km jälitussõidus kolmeteistkümnes, 15 km ühisstardiga sõidus viieteistkümnes ja 10 km sprindis kahekümne kolmas. 2011. aasta MM-il Hantõ-Mansiiskis sai ta sprindis 6. koha, jälitussõidus 5. koha ja 20 km eraldistardiga sõidus 8. koha. 2012. aasta MM-il Ruhpoldingis võitis ta pronksmedali 4×7,5 km teatesõidus ja segateatesõidus. 2013. aasta MM-il Nové Městos võitis ta pronksmedali 4×7,5 km teatesõidus. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis osales ta vaid 20 km individuaaldistantsil, kus sai 22. koha. Birnbacher osales esimest korda maailma karikasarjas 18. jaanuaril 2001 Anterselvas 10 km sprindis ja sai 109 startinu seas 49. koha. Poodiumile jõudis ta esimest korda 18. veebruaril 2005 Pokljukas 12,5 km jälitussõidus, kus oli kolmas. Esimese MK-etapi võidu sai Birnbacher Oslos 17. märtsil 2011 sprindis. 2007 Anterselvas hõbemedal 15 km ühisstardiga sõidus 2008 Östersundis maailmameister segateatesõidus pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus 2012 Ruhpoldingis pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus pronksmedal segateatesõidus 2013 Nové Městos pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus 2002 Kontiolahtis Euroopa meister 4x7,5 km teatesõidus 2000 Hochfilzenis juunioride maailmameister 4x7,5 km teatesõidus hõbemedal 10 km sprindis hõbemedal 15 km eraldistardiga sõidus pronksmedal 12,5 km jälitussõit 2001 Hantõ-Mansiiskis juunioride maailmameister 10 km sprindis juunioride maailmameister 12,5 km jälitussõidus juunioride maailmameister 4x7,5 km teatesõidus Andreas Birnbacher on osalenud (seisuga 23. jaanuar 2012) 166 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 8 korral, neist 4 etappi on ta võitnud. Andreas Birnbacheri koduleht Andreas Birnbacher IBU kodulehel (inglise)
SN1-reaktsioon

Orgaanilises keemias tähendab SN1-reaktsioon keemilise ühendi funktsionaalrühma asendumist mingi teise funktsionaalrühmaga, kusjuures see protsess toimub esimest järku nukleofiilse asendusena (unimolecular (1) nucleophilic (N) substitution (S)). Sellele reaktsioonile on iseloomulik karbokatioonse intermediaadi (vaheühendi) moodustumine esimeses kiirust limiteerivas staadiumis. Lühiealise suure reaktsioonivõimega karbokatioonse intermediaadi teke on tavaline tertsiaarsete alküülhaliidide reaktsioonil aluselistes tingimustes või tertsiaarsete alkoholide korral happelistes tingimustes. Nendes reaktsioonides realiseerub SN1 reaktsiooni mehhanism. Primaarsete haliidide ja alkoholide korral esineb SN2 reaktsiooni mehhanism. Sekundaarsete korral olenevalt mitmetest faktoritest võib esineda kas SN1 või SN2 või mõlemad need mehhanismid. SN1 reaktsioonid kulgevad kahes või kolmes staadiumis, kusjuures esimeses staadiumis moodustub karbokatioonset tüüpi intermediaat. Näitena on siin tert-butüülbromiidi hüdrolüüs, mille tulemusel saadakse tert-butüülalkohol. Brutoreaktsioon: See protsess toimub üle kolme staadiumi. Elementaarreaktsioonid: Bromiidaniooni (lahkuv rühm) eraldumine tert-butüülkatiooni moodustumisega. See polaarse üksiksideme Cδ+-Xδ- spontaanne heterolüüs on kiirust limiteeriv staadium ja pöörduv reaktsioon. Mida stabiilsemad on tekkiv karbokatioon ja lahkuv rühm, seda kiirem on kogu SN1 reaktsioon. Kogu protsessi kiiruse (v) määrab karbokatiooni tekke kiirus, s.t. kiirus ei sõltu vee (nukleofiili) kontsentratsioonist: v = k[RBr], kus k on kiiruskonstant ja [RBr] on tert-butüülbromiidi kontsentratsioon. Karbokatiooni kiire reaktsioon kõige kättesaadavama nukleofiiliga, antud juhul vee keskkonnas H2O molekuliga. Moodustub uus intermediaat, oksooniumioon. Nukleofiili kontsentratsioon ei mõjuta kogu protsessi kiirust. Oksooniumiooni kiire deprotoneerimine vee molekuli kui aluse toimel. Saadakse asendusprodukt. Kuna vaba orbitaaliga karbokatioon on planaarse ehitusega, siis võib nukleofiili liitumine sellele toimuda emba-kumba küljelt. Selle tagajärjel esialgne süsiniku (reaktsioonitsentri) konfiguratsioon kaob – tekib kahe võimaliku ühendi (erinevate konfiguratsioonidega stereoisomeerid) segu, s.t. enantiomeerse lähteühendi korral on tulemuseks asendusproduktide ratseemiline segu. Valdavad konkureerivad reaktsioonid on SN2, E1, E2 ja karbokatiooni võimalikud isomerisatsioonid. Reaktsiooni tulemus sõltub lähteühendi (substraadi) keemilisest struktuurist, eeskätt karbokatiooni stabiliseeritusest, steerilistest faktoritest ja naaberrühmade osalusest. Karbokatiooni stabiilsus oleneb positiivse laengu delokalisatsioonist; stabiilsust soodustavad hüperkonjugatsioon ja konjugatsioon: +CH2R < +CHRR’ < +CRR’R’’ +CH2–Alk < +CH2–CH=CH2 < +CH2–Ph < +CH2–OAlk Reaktsiooni tulemust saab oluliselt mõjutada valides mitmeid faktoreid: lahkuva rühma iseloom (selle modifitseerimine), katalüsaator, solvendi omadused, nukleofiili omadused (nukleofiilsus ja aluselisus) jm. Nukleofiilne asendusreaktsioon SN2 reaktsioon SN1' reaktsioon Asendusreaktsioon
Sibilant

Sibilandid ehk sisihäälikud on kaashäälikud, mille hääldamisel on kuulda iseloomulikku sisisevat heli. Seda tekitab intensiivne õhuvool hammaste vahel. Kitsamas mõttes nimetatakse sibilantideks ainult vastavaid hõõrdhäälikuid, laiemas mõttes ka vastavaid afrikaate. Eesti keele sibilandid on hõõrdhäälikud. Neid märgivad tähed s, z, š ja ž.
Tuvid (film)

"Tuvid" on Eesti 2012. aasta dokumentaalfilm, mille on lavastanud Kadriann Kibus. Filmiti kolme aasta jooksul Tallinnas Lasnamäel. Filmi valmimist rahastasid Eesti Filmi Sihtasutus, Kultuurkapital ja Euroopa Liidu Media programm.
Eustaasia

Eustaasia (ka eustaatiline liikumine) on globaalne maailmamere taseme muutus. Need muutused sõltuvad peamiselt polaaralade jääkatte sulamise intensiivsusest. Isostaasia
Eduard Ohtra

Eduard Ohtra (1. detsember 1899 Haimre, Läänemaa – 28. aprill 1942 Vene NFSV) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). 1930. aastail oli ta Kaitseliidu Lääne maleva Märjamaa eskadroni pealik. Hukati Venemaal. Ohvitseride andmekogu
Biosaaste

Biosaaste ehk bioreostus (ka biosaastumine, bioreostumine; inglise biofouling) on elusate organismide soovimatu kogunemine niisketele pindadele. Majanduslikult on kõige olulisem laevakerede biosaastumine (laevakere kattumine). See halvendab laeva üleüldisi hüdrodünaamilisi omadusi ning suurendab hõõrdejõudu ja kütusekulu. Biosaaste jaguneb mikro- ja makrosaasteks. Mikrosaastet põhjustavad vetikad ja bakterid, kes moodustavad biokile. Makrosaastet põhjustavad nuivähid, karbid, hulkharjasussid, sammalloomad, mererohi ja teised organismid. Ühtekokku nimetatakse neid organisme saastekogukonnaks. Kuigi saastekogukonna organismid on eraldi võetuna väikesed, võivad nad ühtekokku moodustada tohutu massi, mis oluliselt kahjustab laeva manööverdamis- ja isegi kandevõimet. Biosaaste kõrvaldamine tekitab ettevõtetele, mis tegelevad laevandusega, marikultuuriga või näiteks mereveetorustike haldamisega, suuri kulutusi. Igal aastal kulutavad valitsus- ja tööstusorganisatsioonid biosaaste ennetamiseks ja kõrvaldamiseks rohkem kui 5,7 miljardi USA dollari suuruse summa. Biosaaste erijuhtum on hammastele kogunev biokile, mis võib viia kaariese tekkeni. Biosaaste ei ole tingimata kahjulik. Mõnel pool oodataksegi makrosaaste teket, sest seda moodustavad molluskid ja karbid on söödavad. kasvutõrjevärv laevakere kattumine
Mihail Mikk

Mihail Mikk (14. mai 1896 Kaarma-Suure vald – 13. oktoober 1941 Kuressaare (hukati)) oli Eesti sõjaväelane (kapten) ja õpetaja. 23. veebruaril 1920 ülendati ta leitnandiks, sama aasta 31. augustil arvati reservi. Alates 1. jaanuarist 1925 määrati ta reservist teenistusse Kaitseliidu Saaremaa malevasse. Alates 10. novembrist 1931 oli ta Kaitseliidu Kuressaare malevkonna pealik, enne seda I malevkonna pealik. 1933. aastal anti talle Kotkaristi V klassi teenetemärk, 1938. aastal Kotkaristi IV klassi teenetemärk. 1935. aastal ülendati ta kapteniks. Ohvitseride andmekogu geni.com
TOPi Ujumisklubi

TOPi ujumisklubi on 1994. aastal Tallinnas loodud spordiklubi. Tollal tegutses klubi Tallinna Olümpiapurjespordikeskuses, aastast 2003 tegutsetakse ka Tallinna 21. Kooli ujulas. Klubis on ujumistreeneritena tegutsenud Ain ja Heidi Kaasik, Kaja Komissarov, Merli Didvig, Raily Maalust (Sorokin) ning Grete Õun. Õpilasi: Maria Albert Martti Aljand Pjotr Degtjarjov Tess Grossmann Katriin Kersa Lauri Käi Jaak Savvi Herol Marjak Laura Nuudi Annika Saarnak Kätlin Sepp Martin Viilep Klubi veebileht
Kunda Lammasmägi

Kunda Lammasmägi on mesoliitikumi arheoloogiline leiukoht Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Linnuse külas. See leiukoht on andnud nime Kunda kultuurile. Asulakoht jääb endisele järvesaarele, mis tänaseks on väike künkake. Toonane järv oli tekkinud Balti jääpaisjärve veetaseme alanedes. Nõukogude perioodil usuti, et Kunda Lammasmäe asulakoht oli kasutusel VII-V aastatuhandeni eKr. 1996. aastal tehtud raadiosüsiniku analüüside põhjal on tegemist ühe Eesti vanima asulaga. Kalibreeritud tulemuste põhjal esines vähemalt kolm kasutusperioodi - 8590–8030 eKr, 7530–6820 eKr ja 2490–1780 eKr. Kunda Lammasmäe asulakohalt on leitud nii keraamikat, sealhulgas Narva tüüpi keraamikat ja kammkeraamikat, luust ja sarvest esemeid (nt ahingud), loomaluid (nt põdraluid) kui ka tulekivist ja kvartsist esemeid. Juba 19. sajandil tuntud muistist on uuritud põhjalikumalt mitmel korral: 1881.aastal - Constantin Grewingk 1933.-1937. aastal - Richard Indreko 1949. ja 1961. aastal - Lembits Jaanits 1981. aastal - Tanel Moora ja Kaarel Jaanits 1992. aastal Kaarel Jaanits ja Agneta Åkerlund 2013.-2014. aastal - Aivar Kriiska ja Kristjan Sander Sander, Kristjan (2014). Kunda Lammasmäe kiviaja asulakoht. Tartu Ülikooli magistritöö, lk 3. "10776 Kiviaja asulakoht "Lammasmägi"". Kultuurimälestiste register. 3. november 2006. Vaadatud 18. juunil 2023. Sander 2014, lk 28. Sander 2014, lk 50-51. Kunda Lammasmägi veebiportaalis eestigiid.ee Kunda Lammasmägi kultuurimälestiste riiklikus registris