laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kehavedelik

Kehavedelik ehk orgaaniline kehavedelik (inglise body fluid) on elavate organismide sees leiduv bioloogiline vedelik. Kehavedelikud on nii need, mis organismi sees ringlevad, kui ka need, mida erinevad elundid, sooned, rakud eritavad ja vastu võtavad. Kehavedelikega ringlevad keres rakud, molekulid, viirused, bakterid, patogeensed mikroorganismid jm. Kehavedelike ringlust reguleerib ka humoraalne regulatsioon. aju-seljaajuvedelik ehk liikvor astsiit piimand ehk küülus ehk hüülus chymen endolümf eksudaat higi klaaskehaneste kolostrum kõhuõõne vedelik kõrvavaha liigesevõie lima lootevesi lümf lümfiplasma maomahl mäda nääpsuvedelik okse pankreasenõre perilümf pisaravedelik pleuraõõne vedelik rasu rinnapiim roe (kõhulahtisus) röga ehk sülitis rähm sapp seemneplasma smeegma sperma südamepaunavedelik sülg turse uriin vereseerum vereplasma veri vesi vesivedelik ödeem. Patoloogiaga seostatakse (teatud tingimustel) enim näiteks järgmisi kehavedelikke: astsiit, mäda, okse, roe, röga, turse, ödeem jt. Kehavedelike biokeemiline koostis võib näidata inimorganismis toimuvaid patoloogilisi muutusi, häireid ja ka haiguslikke seisundeid. Seetõttu kasutatakse kliinilises meditsiinis hulgaliselt analüüse, näit vere- ja uriinianalüüse, tuvastamaks patoloogiat ja/või kinnitamaks diagnoosi ja ka välistamaks haigusi. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Body fluid seisuga 13.02.2014.
Antonivka (Tomašpili rajoon)

Antonivka (ukraina keeles Антонівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 1488. Pindala on 4,78 km².
Cesvaine mõis

Cesvaine mõis (saksa keeles Schloß Seßwegen, läti keeles Cesvaines muiža, ka Cesvaines pils) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Cesvaine piirkonnas Cesvaines. Mõisa peahoonet tuntakse kui Cesvaine lossi. Mõisa mainiti esimest korda 1399. aastal. Esimene loss ehitati Cesvainesse 15. sajandi alguses. Aastal 1577 lasi tsaar Ivan IV lossi ja selle ümbruses olnud asula hävitada. 18. sajandil oli Cesvaine mõis Simon von Zoritsch käes. Aastast 1815 kuulus von Wulfide perele.  Pikemalt artiklis Cesvaine loss Kõrvalhoonetest on säilinud tallid, aidad, sepa, aedniku, kavaleride, mõisavalitseja ja metsniku maja. Mõisa juures oli töökoda, kus pruuliti õlut. Lossi ümber on park, mida ehivad keskaegse linnuse varemed ja barokne paviljon. Enamik hooneid on rajatud koos lossiga, aga kavaleride maja pärineb 18. sajandi lõpust. Loss, aga ka Cesvaine mõisa park, tall ja metsaülema maja on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Cesvaine piiskopilinnus "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 8. juunil 2019. Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Nokaut

Nokaut (inglise keeles knockout) on mitmes võitlusspordis (eriti poksis) ühe võistleja seisund, kus teine võistleja on ta pikali löönud ning ta ei suuda teatud kindlaks määratud aja jooksul püsti tõusta või edasi võistelda. Nokaut lõpetab matši ning tähendab vastase nokauteerinud sportlasele võitu. Lisaks poksile on nokaudi mõiste veel näiteks kikkpoksis, sportlikus vabavõitluses, karates ja teistel lööke sisaldavatel aladel. Poksis tähendab nokaut võistleja mahalangemist, misjärel ei suuda ta kümne sekundi jooksul püsti tõusta ja võitlust jätkata. Sportlikus vabavõitluses võistleja mahalangemisel sekundeid lugema ei hakata, sest selle ala osaks on ka maadlusvõtted pikaliasendis. Nokaut kuulutatakse välja siis, kui võistleja kaotab teadvuse või ei hakka ennast vahetult pärast mahalangemist kaitsma. Nokauti seostatakse tihti teadvuse kaotamisega. Sportlase suutmatus edasi võistelda võib tulla ka väsimusest, valust, pearinglusest vms. Tehniline nokaut võidakse välja kuulutada ka siis, kui kohtunik, arst või võistleja ise otsustab, et võitluse jätkamine pole ohutu, näiteks saadud vigastuse tõttu.
Marja

Marja võib tähendada mitut asja. Marja on Lilleküla asumi allasum Tallinnas. Marja on naisenimi. Marja tänav on tänav mitmes Eesti asulas. Märja
Ulan-Ude

Ulan-Ude (burjaadi keeles 'punane Üde') on Venemaa koosseisu kuuluva Burjaatia Vabariigi pealinn. Ulan-Ude asub Baikali järvest lõunas Selenge jõe ääres. Linna lõunaosa läbib Selengesse suubuv Üde jõgi. Ulan-Ude asutasid kohta, kus Üde Selengesse suubub, 1666. aasta kevadel kasakad burjaatidelt ja evenkidelt maksukogumiskeskusena. Samuti oli eesmärgiks kaitsta kaubakaravane, mis läksid Hiinasse või Nertšinskisse, rändhõimude eest. Sel ajal oli selles kohas juba tee ja rändhõimude laagripaik. Esialgu sai asula nimeks Udinsk. Pärastpoole kaotas asula pikkamööda oma sõjalise tähtsuse. Esile tõusid funktsioonid kaubandus-, transpordi- ja halduskeskusena. Udinskist sai tähtis karavanide moodustamise ja kaubavarude hoidmise keskus. Halduslikult allutati ta Irkutski vojevoodile. 1696 valmis Udinski esimene, Spasski puukirik, mis ei ole aga säilinud. 1786 hakati selle asemele ehitama Spasski kivikirikut, mis oli mõeldud linna esimese kivihooneks. Kirik valmis 1800 ega saanud esimeseks kivihooneks (juba 1795 valmis ühe kaupmehe kivist eramaja). Spasski kirik lammutati 1930. aastatel. Samal 1696. aastal toimus Udinskis esimene mäss, kus streletsid mässasid vojevoodi vastu ja tahtsid paremat vojevoodi. 1730. aastatel pandi Udinski uueks nimeks Verhneudinski. 1733 rajati Verhneudinski korrapärane postiühendus Selenginski ja Nertšinskiga. Linnaõiguste saamiseni 1775 kandis asula nime Verhneudinski, seejärel 1934. aastani Verhneudinsk. 1775 moodustati Udinski provints, mille keskuseks sai Verhneudinsk. Alates 1786 korraldati Verhneudinskis 2 korda aastas laat. 1793 asutati Verhneudinskis Taga-Baikalimaa ja kogu Kaug-Ida esimene algkool. 1899. aastal jõudis linna Siberi raudtee. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ulan-Ude elanikest venelasi 73,1%, burjaate 21,4%, ukrainlasi 2,6%, tatarlasi 0,8% ja teistest rahvustest inimesi 2,1%. Ulan-Udes asub sõjaväe lennukitehas, kus toodetakse sõjalennukeid SU-25UB, Su-29 ja helikoptereid MI-171. 2010. aastal toodeti neid 18,5 miljardi rubla eest. Ulan-Udel on 4 sõpruslinna Hiinas, 3 Mongoolias, 2 Jaapanis ning 1 Lõuna-Koreas, Saksamaal ja Ukrainas. https://rosstat.gov.ru/storage/mediabank/CcG8qBhP/mun_obr2020.rar "Ulan-Ude Aviation plant production". www.uuaz.ru (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 18.04.2010. Vaadatud 16.03.2011. Ulan-Ude ametlik koduleht
Marja allasum

Marja on allasum Tallinnas Lilleküla asumis. See on saanud nime Marja tänava järgi. Artelli tänav Forelli tänav Heinavälja tänav Kadaka tee Laki tänav Liimi tänav Marja tänav Mureli tänav Mustamäe tee Paldiski maantee Piibelehe tänav Pirni tänav Seemne tänav Tuuliku tee Veskimetsa tänav Värvi tänav Tallinna tänavanimed EKI (vaadatud 6. mail 2016)
Lester B. Pearson

Lester Bowles Pearson (23. aprill 1897 Newtonbrook, Ontario – 27. detsember 1972 Ottawa) oli Kanada professor, ajaloolane, riigitegelane, diplomaat ja poliitik. 1948–1957 oli ta Kanada välisminister. Ta sai Nobeli rahuauhinna 1957 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni erijõudude organiseerimise eest Suessi kriisi lahendamiseks. Ta oli Kanada 14. peaminister 22. aprillist 1963 20. aprillini 1968.
Metanivka

Metanivka (ukraina keeles Метанівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 947. Pindala on 0,417 km².
Sikkim

Sikkim on India osariik. Ta piirneb Nepali, Hiina (Tiibeti) ja Bhutaniga. Sikkim oli 1975. aastani iseseisev kuningriik. Sikkimi piiril Nepaliga asub maailmas kõrguselt kolmas mägi Kanchenjunga. Sikkimist sai kuningriik 1641. aastal. 1890–1947 oli Sikkim Briti protektoraat. 1947 lükati referendumil tagasi ettepanek ühineda Indiaga. 1950. aastal oli Sikkim sunnitud anneksiooni vältimiseks sõlmima Indiaga protektoraadilepingu. Pärast 1973. aasta riigipöördekatset tungisid Sikkimisse India väed. 1974. muudeti Sikkim Indiaga assotsieerunud riigiks ja pärast 14. aprillil 1975 toimunud referendumit kuulutati Sikkim India 22. osariigiks. Tänapäeval moodustavad enamiku rahvastikust 19. sajandil Sikkimisse tulnud Nepali päritolu inimesed. 63% elanikest räägib nepali keelt, 7,7% sikkimi keelt ja 6,7% hindi keelt. 60,9% elanikest on hinduistid, 28,1% budistid ja 6,7% kristlased. Halduslikult jaguneb Sikkim neljaks ringkonnaks: East Sikkimi, West Sikkimi, North Sikkimi ja South Sikkimi ringkond. Sikkimi riigipeade loend https://www.census2011.co.in/census/state/sikkim.html Sikkimi koduleht
Mooni

Mooni on allasum Tallinnas Lilleküla asumis. See on saanud nime Mooni tänava järgi. Tallinna tänavanimed EKI (vaadatud 6. mail 2016)
Agu Pihelga

Agu Pihelga (1936. aastani August-Gottfried Pihlendorf või Piilendorf; 3. august 1910 Keelva – 5. jaanuar 1998) oli eesti maalikunstnik. Ta sündis taluniku perekonnas. Õppis aastatel 1928–1934 Riigi Kunsttööstuskoolis dekoratiivmaali eriala. Tema õpetajateks olid August Jansen ja Roman Nyman. Pärast ajateenistust jätkas õpinguid 1936–1939 Helsingis Soome Kunstiühingu koolis (kus tema õpetajaks oli William Lönnberg). Teise maailmasõja ajal mobiliseeriti Pihelga Punaarmeesse, Eestisse naasis 1946. aastal. Seejärel töötas kuni 1980. aastani ERKIs õppejõuna (aastast 1961 dotsendina). Alates 1956. aastast oli ta Eesti Kunstnike Liidu liige. Agu Pihelga suri 5. jaanuaril 1998 ja ta maeti 8. jaanuaril 1998 Rahumäe kalmistule. Pihelga maalis peamiselt impressionistliku värvilaadiga maastikke ja linnavaateid, viimaste seas on palju Tallinna vanalinna kujutisi. 1989 Konrad Mäe preemia Agu Pihelga oli abielus Kristjan Raua tütre, metallikunstnik Helge Pihelgaga. http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=Agu&filter_maetud_perenimi=Pihelga&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink] Foto: Maalikunstnik Agu Pihelga Pühajärve ääres maalimas. 1970
Richard Møller Nielsen

Richard Møller Nielsen (19. august 1937 – 13. veebruar 2014) oli taani jalgpallur ja jalgpallitreener. Richard Møller Nielsen mängis aastatel 1955–1962 Odense Boldklubi koosseisus Taani kõrgliigas 150 mängu ja kaks mängu ka Taani koondises. Ta treenis alates 1962. aastast Taani klubimeeskondi ja aastatel 1978–1989 Taani noortekoondist. Richard Møller Nielseni juhendamisel tuli Odense Boldklub aastatel 1977 ja 1982 Taani meistriks. Aastal 1975 valiti ta Taani aasta jalgpallitreeneriks. Aastatel 1987–1990 oli ta Taani jalgpallikoondise teine treener ja 1990–1996 peatreener; seejärel kuni 1999. aastani Soome jalgpallikoondise peatreener ja aastatel 2000–2002 Iisraeli jalgpallikoondise peatreener. 1992. aastal tuli Taani Nielseni juhendamisel Euroopa meistriks. Samal aastal valiti Nielsen maailma parimaks jalgpallitreeneriks. Richard Møller Nielsen suri ajukasvaja tagajärjel. Richard Møller Nielsen, manden der førte fodboldlandsholdet til europamesterskabstitlen i 1992, er død efter længere tids sygdom.
Viisnurk (täpsustus)

Viisnurk võib tähendada mitut asja. Viisnurk ehk pentagoon on viie tipuga hulknurk. Viisnurk ehk pentagramm on sümmeetriline tähtviisnurk. AS Viisnurk on puidutöötlemisettevõtte Nordic Fibreboard AS endine nimi. Viisnurk oli aastail 1940–1941 ilmunud Eesti NSV kultuuriajakiri.
A-tüüpi gripiviirus (perekond)

A-tüüpi gripiviirus (inglise Influenza virus A) on viiruse perekond. A-tüüpi gripiviiruse perekonda klassifitseeritakse üksainus viiruse liik: A-tüüpi gripiviirus. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Influenza A virus seisuga 14.02.2014.
Norra 2014. aasta taliolümpiamängudel

NOR Norra osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 134 sportlasega, kes võistlesid 12 spordialal. Olümpiamängude avatseremoonial 7. veebruaril kandis Norra lippu mäesuusataja Aksel Lund Svindal. Olümpiavõitjaks tulid murdmaasuusatajad Marit Bjørgen, Maiken Caspersen Falla ja Ola Vigen Hattestad, sprindinaiskond (Marit Bjørgen ja Ingvild Flugstad Østberg), mäesuusataja Kjetil Jansrud, laskesuusatajad Ole Einar Bjørndalen ja Emil Hegle Svendsen, kahevõistleja Jørgen Graabak, Norra kahevõistlusmeeskond koosseisus Magnus Moan, Håvard Klemetsen, Magnus Krog, Jørgen Graabak ning Norra laskesuusatamisvõistkond koosseisus Tora Berger, Tiril Eckhoff, Ole Einar Bjørndalen ja Emil Hegle Svendsen. Norra, sochi2014.com, vaadatud 15.02.2014
Milan Lukić

Milan Lukić (serbia keeles Милан Лукић; sündinud 6. septembril 1967 Fočas, Bosnias ja Hertsegoviinas, Jugoslaavias) on endine Serbia paramilitaarse organisatsiooni Valged Kotkad (Beli Orlovi) juht, kelle endise Jugoslaavia rahvusvaheline kriminaaltribunal mõistis 2009. aasta juulis süüdi inimsusvastastes kuritegudes ja sõjatavade rikkumises Bosnias ja Hertsegoviinas Višegradis Bosnia sõja ajal 1992–1995. Tema kuriteod seisnevad peamiselt Bosnia moslemite tapmises Višegradi piirkonnas. Lukić mõisteti eluks ajaks vangi. Lukići kuritegude seas olid mõrv, piinamine, kallaletung, rüüstamine, vara hävitamine ning vähemalt 132 teadaoleva mehe, naise ja lapse tapmine. Tribunal mõistis süüdi ka Lukići nõo Sredoje Lukići ja perekonnasõbra Mitar Vasiljevići, kes said vastavalt 30 ja 15 aastat vangistust osalemise eest paljudes Milan Lukići kuritegudes. Alates 2014. aasta veebruarist kannab Lukić karistust Eestis Tartu vanglas vastavalt Eesti valitsuse ja ÜRO vahelisele kokkuleppele, mis puudutab endise Jugoslaavia rahvusvahelise kriminaaltribunali kohtuotsuste täitmist. Indrek Kald Tartu vanglasse jõudis kolmas Jugoslaavia sõjakurjategija Äripäev, 10.02.2014 "ICTY: Milan Lukić and Sredoje Lukić judgement" (PDF). "ICTY: Mitar Vasiljević judgement" (PDF). Mitar Vasiljevici kohtuasja (IT-98-32) infoleht ICTY Case No. IT-98-32-PT "The Prosecutor of the Tribunal against Milan Lukić, Sredoje Lukić, Mitar Vasiljevic" – parandatud süüdistus, 12. juuli 2001 Tribunali otsus 20. juulist 2009 Milan Lukići ja Sredoje Lukići (IT-98-32/1) Višegradi kohtuasjas (PDF) Amnesty Internationali avaldus EUR 70/009/2002, 12. september 2002 "FRY: War crimes verdict in Montenegro – Amnesty International calls for all those responsible for Strpci abductions and murders to be brought to justice" "The warlord of Visegrad" Ed Vulliamy ja Nerma Jelacic, The Guardian, 11. august 2005 "Lukić Set to Face Trial for Visegrad Terror" Nerma Jelacic, Institute for War and Peace Reporting, 10. august 2005 "Lukic Murdered 410 Bosniaks and One Serb!" Edina Kamenica, Oslobodjenje, Sarajevo, 22. märts 2001 "Has anyone seen Milan Lukic?" Anes Alic ja Jen Tracy, Bosnia Report, 9. oktoober 2001 "TWO BOSNIAN SERB PARAMILITARIES TO BE TRIED JOINTLY AT UN WAR CRIMES TRIBUNAL", UN News Sõjakuriteod Visegradis (bosnia keeles) "Genocide in Visegrad" "Vilina Vlas, The Fairy's Hair" "Sõjatsoon" – teledokfilm Vilina Vlasi vägistamistest (kreeka keeles)
A-tüüpi gripiviirus

A-tüüpi gripiviirus ehk A-gripiviirus on viiruse liik. virioon: sfääriline genoom: (-)ssRNA RNA- segmendi koostis: RNA, nukleoproteiin ja RNA-polümeraas väliskesta lipiidkesta olulisemad glükoproteiinid on hemaglutiniin ja neuraminidaas sisenemine: retseptor-vahendatud endotsütoosi teel tropism: epiteelirakud transkriptsioon : rakutuumas Genoom koosneb 8 helikaalsest segmendist. NP – nukleoproteiin, on ühendatud viiruse RNA-ga PB1, PB2 ja PA – hoolitsevad RNA transkriptsiooni eest M1 – moodustab pinnaaluse kihi M2 – ioonikanal HA – hemaglutiniin (pinnaglükoproteiin, osaleb virioni rakku sisenemisel), mis jaguneb kaheks HA1 ja HA2 NA – neuraminidaas, (pinnaglükoproteiin, osaleb virioni rakust väljumisel). A-gripiviirus klassifitseeritakse alatüüpideks. Alatüüpide klassifikatsioon põhineb nii pinnaglükoproteiinide hemaglutiniini (HA) kui ka neuraminidaasi (NA) antigeensetel omadustel. A-gripiviirustel teatakse 18 hemaglutiniinil ja 11 neuraminidaasil põhinevat alatüüpi. A-gripiviiruse alatüübid põhjustavad osadel imetajatel (sh inimestel) mitmesuguseid A-gripi vorme. Mari Järvelaid, Gripiviiruse levikuteed rändlindudest aerosoolini, artiklid EL 2010/1, Veebiversioon (Vaadatud 14.02.2014) Axel Springer SE 2014 (10. november 2014). "Behörden suchen weiter nach der Ursache". Die Welt (saksa). Vaadatud 18.10.2014. Mikhail N. Matrosovich, Tatyana Y. Matrosovich, Thomas Gray, Noel A. Roberts, ja Hans-Dieter Klenk, Neuraminidase Is Important for the Initiation of Influenza Virus Infection in Human Airway Epithelium, J Virol. Nov 2004; 78(22): 12665–12667., doi: 10.1128/JVI.78.22.12665-12667.2004, PMCID: PMC525087, veebiversioon (vaadatud 16.09.2014)(inglise keeles) Mari Järvelaid, Sirje Timmusk, Gripiviiruse epidemioloogia ja organismi immuunvastus, Eesti Arst 2010; 89(1):21−30, veebiversioon (vaadatud 14.02.2014) Die Welt, Seehund-Bestand im Wattenmeer nach tödlicher Grippe-Infektion stabil, 26.12.2014, veebiversioon (vaadatud 29.12.2014) (saksa keeles) Leht: Soomet ähvardab tänavu supergripp H3N2, 4. oktoober 2015
Pskovskaja Provintsija

Pskovskaja Provintsija (vene keeles Псковская Провинция, "Pihkva provints"; ka Pskovskaja provintsija) on Pihkva rajooni ja Pihkva oblasti ajaleht Venemaal. Lehe praegune nimi registreeriti 19. novembril 2001 ning selle all ilmub väljaanne 2002. aasta juunist, kuid oma ajalugu loeb ajaleht alates kohaliku lehe "Pskovskii kolhoznik" (Псковский колхозник, "Pihkva kolhoosnik") rajamisest 1. märtsil 1930. 1930–1962 Pskovskii kolhoznik (Псковский колхозник) 1962–1991 Leninskaja iskra (Ленинская искра, "Leninlik säde") 1991–2001 Krestjanskaja žizn (Крестьянская жизнь, "Taluelu") 2001 – k.a Pskovskaja provintsija (Псковская провинция) Leht ilmub kord nädalas kolmapäeviti tiraažiga 8500 eksemplari. Igal aastal korraldab Pskovskaja Provintsija koostöös Pihkva oblastivalitsusega mõttemängude festivali "Pskovskije snetki" (Псковские снетки), kus antakse välja Pskovskaja Provintsija karikas. 2001. aastast teeb ajaleht koostööd telesaatega "Ždi menja" (Vene versioon saatest "Sind otsides"), korraldades inimeste otsinguid Pihkva oblastis. Lehe peatoimetaja on L. Bõstrova. "О ГАЗЕТЕ", Pskovskaja Provintsija koduleht (vaadatud 14.02.2014) "Турнир по брейн-рингу на кубок газеты «Псковская провинция»". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2014. Vaadatud 14. veebruaril 2014. Газета "Псковская провинция" на сайте программы «Жди меня» Pskovskaja Provintsija
Šveits 2014. aasta taliolümpiamängudel

SUI Šveits osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 163 sportlasega, kes võistlesid 12 spordialal. Olümpiamängude avatseremoonial kandis Šveitsi lippu suusahüppaja Simon Ammann. Olümpiavõitjaks tulid Dario Cologna murdmaasuusatamises, Juri Podladtšikov ja Patrizia Kummer lumelauasõidus ning Dominique Gisin ja Sandro Viletta mäesuusatamises.
Antonivka (Teplõki rajoon)

Antonivka (ukraina keeles Антонівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 407. Pindala on 0,159 km².
Moseli veinipiirkond

Moseli veinipiirkond on üks kolmeteistkümnest Saksamaa veinipiirkonnast. See ei ole neist kõige suurem, küll aga kõige kuulsam. Kuni 2007. aastani kutsuti seda piirkonda nimega Mosel-Saar-Ruwer, aga kuna nimi oli väga kohmakas, lühendati see lihtsalt Moseliks. Mosel jaguneb kuueks alampiirkonnaks: Cochem (tuntud ka kui Alam-Mosel või Terrassenmosel) Bernkastel (ehk Kesk-Mosel) Ruwer Saar Obermosel ehk Ülem-Mosel Moseltor Saksamaal tegutseva VDP (ehk Verband Deutscher Prädikats- und Qualitätsweingüter) hinnangul on Moseli piirkonna parimad veiniaiad järgmised: Winninger Uhlen, Mosel Winninger Röttgen, Mosel Hatzenporter Stolzenberg, Mosel Hatzenporter Kirchberg, Mosel Pündericher Marienburg, Mosel Pündericher Nonnengarten, Mosel Erdener Treppchen, Mosel Ürziger Würzgarten, Mosel Wehlener Sonnenuhr, Mosel Graacher Josephshöfer, Mosel Graacher Domprobst, Mosel Bernkasteler Lay, Mosel Bernkasteler Doctor, Mosel Brauneberger Juffer, Mosel Brauneberger Juffer-Sonnenuhr, Mosel Wintricher Ohligsberg, Mosel Piesporter Goldtröpfchen, Mosel Piesporter Schubertslay, Mosel Dhroner Hofberg, Mosel Leiwener Laurentiuslay, Mosel Kaseler Nies'chen, Ruwer Eitelsbacher Karthäuserhofberg, Ruwer Wawerner Goldberg, Saar Kanzemer Altenberg, Saar Wiltinger Braunfels, Saar Wiltinger Gottesfuß, Saar Scharzhofberger, Saar "Moseli veinid", märts 2014
Rheingau veinipiirkond

Rheingau on üks kolmeteistkümnest Saksamaa veinipiirkonnast. Enim kasvatatavad viinamarjasordid on seal "Riesling" (80%) ja "Spätburgunder" ehk "Pinot noir" (10%). Ülejäänud viinamarjasortide kasvatamine on suhteliselt marginaalne. Ajalooallikatele tuginedes on "Rieslingi" viinamarjasort just sellest piirkonnast pärit. Piirkonnas puuduvad suurtootjad ja seal toodetakse vaid kvaliteetveini. "Saksamaa veinid"
Ernest le Pelley

Ernest le Pelley (1801–1849) oli 17. Sarki isand aastail 1839–1849. 1844. aastal vajas ta raha Sarki saarel hõbedakaevanduse käigushoidmiseks ja pantis Sarki lääni kohalikule ettevõtjale John Allaire'ile. Kompanii läks 1847. aastal pankrotti ja le Pelley ei suutnud võlga tagasi maksta. 1852. aastal müüs tema poeg Pierre Sarki isanda tiitli 6000 naelsterlingi eest John Allaire'i tütrele ja pärijale Marie Collingsile, kellest sai järgmine Sarki omanik.
Córdoba kalifaat

Córdoba kalifaat oli islamiriik Pürenee poolsaarel tänapäeva Hispaania ja Portugali aladel aastatel 929–1031. Kalifaadi pealinn oli Córdoba. Kalifaadile eelnes islamiriigina 756–929 Córdoba emiraat. Córdoba emiraat pidas ägedat võitlust poolsaare põhjaosa kristlike Astuuria kuningriigi, Navarra kuningriigiga. 10. sajandi algu­ses hakkas emiraat lagunema feodaalvaldusteks, kuid need ühendas taas ‘Abd ar-Raḩmān III Umaijaadide dünastiast, kes nimetas ennast esimeseks kaliifiks, kes oli seni kandnud tiitlit Córdoba emiir. ‘Abd ar-Raḩmān III oli Córdoba kaliif kuni surmani 961. aastal ning tema ja kaliif Hišam II (976–1009) ministri al-Mansuri valitsemisaeg oli araab­laste võimu hiilgejärk Hispaanias. Kõrge taseme saavutasid halduskorraldus ja majan­dus, 9.–11. sajandil oli Córdoba kalifaat kõige rikkaim ja arenenum riik Euroopas. 1031. aastal killunes riik mitmeks taifade väikeemiraadiks, need taasühendasid berberite dünastiad Almoraviidid (1061–1147) ja Almohaadid (1147–1269). Umajaadide dünastia, Córdoba emiraat (756–929), Córdoba kalifaat (929–1031) 912–961 an-Nāşir 961–976 al-Mustanşir 976–1009 al-Mu'assad 1009–1009 al-Mahdi 1009–1009 al-Mustasin 1009–1010 al-Mahdi 1010–1013 al-Mu'assad 1013–1016 Sulayman al-Mustain 1016–1018 al-Nasir 1018–1018 al-Murtada 1018–1021 al-Mamun 1021–1023 al-Mutali 1023–1023 al-Mamun 1023–1024 al-Mustazhir 1024–1025 al-Mustakfi 1025–1027 al-Mutali (teist korda) 1027–1031 al-Mutadd Umaijaadide kalifaat, kalifaat Hispaania islamiriikide riigipeade loend Rekonkista Portugali ajalugu#Maurid Pürenee poolsaarel Hispaania ajalugu#Córdoba
Viki (täpsustus)

Viki võib tähendada mitut asja. Viki on veebisait, mille sisu saavad külastajad lisada, kustutada ja muuta. Viki on küla Eestis Saaremaal Saaremaa vallas. Viki allasum on allasum Tallinnas Pikaliiva asumis. "Viki" on Paul Abrahami operett. Viki on tegelane arvutimängude sarjast Suikoden. V.I.K.I. (Virtual Interactive Kinetic Intelligence) on tegelane filmist "Mina, Robot". 'Viki on Singapuri striiminguportaal ja firma. Viki on kitarrist Jan Carlo DeFani kitarr. Viki on tšehhi kubistliku kujuri Otto Gutfreundi skulptuur Viki on nimi, lühend nimest Viktoria või Viktor (nt Viki Ráková, ungari päritolu Slovakkia näitlejanna). Vīķi, küla Lätis Viki loss (Wijk) Viki linnus Viki talu on talu Valgamaal