laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Võlausaldaja üleskutsemenetlus

Võlausaldaja üleskutsemenetlus on menetlus, mille käigus tehakse avalik teadaanne, ja selle eesmärk on anda õigustatud isikutele nende nõuetest või õigustest teada, kui need isikud ei ole teada või nende elukohtade kohta puuduvad usaldusväärsed andmed. Teadaande tagajärg on nõudest või õigusest teatamata jätmise korral õiguse lõppemine või muu õiguslikult negatiivne tagajärg. Võlausaldaja üleskutsemenetluse käigus selgitatakse välja isikud, kellel oli surnud isiku vastu nõue ehk kohustus, mille võlgnik oli kohustatud täitma. Üleskutsemenetlus tuleb läbi viia pärandvara inventuuri käigus. Selleks tuleb inventuuri tegijal (pärija või muu õigustatud isik – selleks võib olla ka notar) avaldada ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teade, mis peab sisaldama vähemalt järgnevat informatsiooni: Esiteks tuleb teatada pärandaja surmast ja sellest, et pärija või muu õigustatud isik nõuab pärandi inventuuri. Teiseks tuleb kohustada pärandvara suhtes nõudete ja õigustega isikuid teatada oma nõuetest ja õigustest inventuuri tegijale. Selleks mõeldud tähtaeg on üks kuu alates üleskutse avaldamisest. Kolmandaks tuleb anda teada tagajärgedest, mis rakenduvad juhul, kui õigustatud isikud nõudest või õigusest tähtaegselt teatamata jätavad. Juhul, kui võlausaldaja ei anna oma nõudest tähtaegselt teada, vastutab pärija (pärast inventuuri tegemist) täitmata nõude eest üksnes ulatuses, milles ta on temale nõudest teatamise hetkel veel pärandvara arvel rikastunud. Tsiviilkohtumenetluse seadustik- RT I, 04.07.2017, 31 § 498 Pärimisseadus- RT I, 10.03.2016, 16 § 140 lg 1 Pärimisseadusest tulenevate notari ametitoimingute tegemise kord- RTL 2008, 101, 1435 § 9 lg 1 Pärimisseadus- RT I, 10.03.2016, 16 § 140 lg 2 Pärimisseadus- RT I, 10.03.2016, 16 § 140 lg 2 p 1 Pärimisseadus- RT I, 10.03.2016, 16 § 140 lg 2 p 2 Pärimisseadus- RT I, 10.03.2016, 16 § 140 lg 12 p 3 Pärimisseadus- RT I, 10.03.2016, 16 § 143 lg 3
Stumm

Stumm on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 556 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 4,95 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1855 inimest. Stumm asub Zillertali keskosas Zilleri paremal kaldal. Angereri pagaritöökoda, asutatud aastal 1700 Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.stumm.tirol.gv.at
Tammikmäe peakraav

Tammikmäe peakraav on peakraav Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Kraavi pikkus on 2,3 km. Kraavi valgla suurus on 14,1 km². Tammikmäe peakraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Tammikmäe peakraav keskkonnaportaalis
Ruunoja

Ruunoja on oja Harju maakonnas Anija vallas. Oja pikkus on 4,7 km. Oja valgla suurus on 2,7 km². Ruunoja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Ruunoja keskkonnaportaalis
Shinya Nishikawa

Shinya Nishikawa (jaapani keeles 西川 慎 也 Nishikawa Shinya, sündinud 12. juunil 1974) on endine Jaapani jalgpallur.
Ruunoja (Ida-Viru maakond)

"Tammiku kraav" suunab siia. Teise kraavi kohta vaata artiklit Tammiku peakraav. Ruunoja (ka Tammiku kraav) on kraav Ida-Viru maakonnas. Kraavi pikkus on 1,5 km. Kraavi valgla suurus on 2,1 km². Ruunoja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Ruunoja keskkonnaportaalis
New Castle (Virginia)

New Castle on linn Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis Craigi maakonnas. 2016 U.S. Gazetteer Files
Tammiku peakraav

Tammiku peakraav on peakraav Järva maakonnas Järva vallas. Kraavi pikkus on 4,5 km. Kraavi valgla suurus on 85,5 km². Tammiku peakraav keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Tammiku peakraav keskkonnaportaalis
Chérêt

Chérêt on vald Prantsusmaa põhjaosas Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Simon Rolfes

Simon Rolfes (sündinud 21. jaanuaril 1982 Ibbenbürenis) on Saksamaa endine jalgpallur. Suurema osa klubikarjäärist veetis ta Leverkuseni Bayeris. Aastatel 2008–2015 oli ta klubi esindusmeeskonna kapten. Kõige edukam oli hooaeg 2010–2011, mil Saksamaa meistrivõistlustel saadi teine koht. Saksamaa rahvuskoondises tegi ta debüüdi 28. märtsil 2007 sõprusmängus Taani vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 6. septembril 2008 MM-i valikmängus Liechtensteini vastu. Ta kuulus Saksamaa koondisse 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel, mil saadi teine koht. Ta pääses väljakule veerandfinaalis Portugali vastu ja poolfinaalis Türgi vastu.
Stummerberg

Stummerberg on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 800 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 56,73 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 853 inimest. Stummerberg asub Zillertali keskosas Stummi kohal. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.stummerberg.tirol.gv.at
Green Spring (Kentucky)

Green Spring on linn Ameerika Ühendriikide Kentucky osariigis. 2000. aasta seisuga elas seal 759 inimest. 2016 U.S. Gazetteer Files 2010 U.S. Gazetteer Files, vaadatud 9.07.2020. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Andrée polaarekspeditsioon aastal 1897

Salomon August Andrée ekspeditsioon õhupalliga põhjapoolusele algas 11. juulil 1897 ja lõppes sama aasta oktoobris kolme osavõtja – Salomon August Andrée, insener Knut Frænkeli ja fotograaf Nils Strindbergi surmaga. Meeste viimane laager avastati alles 33 aastat hiljem. 19. sajandi teist poolt loetakse tihti polaarretkede heroiliseks ajastuks. Põhja- ja lõunapooluse eemalepeletavad alad pakkusid julgusele ja tehnilistele saavutustele väljakutset. Andrée plaanid sobivad seepärast oma loomult sellesse aega. Ta tahtis oma õhupalliga alustada teekonda Svalbardist ning lennata siis üle Põhja-Jäämere kuni Beringi väinani, et Alaskal, Kanadas või Venemaal maanduda. Eesmärgiks oli mööduda põhjapoolusest nii lähedalt kui võimalik. Vesinikuõhupall Svea aastal 1894 Kunstniku nägemus lahkumisest Svalbardilt Vasakult: N. G. Ekholm, N. Strindberg, S. A. Andrée Joonistus ajalehes Aftonbladet Knut Frænkel (1870–1897)
One (räppar)

Jung Jae-won (korea keeles 정제원; sündinud 29. märtsil 1994), lavanimega One, on Lõuna-Korea räppar, laulja ja laulukirjutaja. Ta tegi debüüdi aastal 2015 hiphopduo 1Punch liikmena koos Kim Samueliga. Hiljem läks One D-Business Entertainmentist üle YG Entertainmenti, millele järgnes grupi lahkuminek septembris samal aastal. Ta on tuntud ka ülesastumisega telesaate "Show Me the Money" neljanda ja viienda hooaja saadetes.
Kurmāle vald

Kurmāle vald (läti keeles Kurmāles pagasts) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kuldīga linna ja Pelči, Snēpele, Gudenieki, Īvande, Turlava ja Padure vallaga. Valla pindala on 113,7 km². 2016. aastal elas seal 2080 inimest. Valla keskus on Vilgāle küla. Vallavanem on Dace Gūtmane. Praegune vald hõlmab sõjaeelsete Kurmāle ja Planīca valla alasid. Aastal 1935 oli Kurmāle valla pindala 67,8 km². Aastal 1945 moodustati vallas Kurmāle ja Ievukalnsi külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1960 liideti Kurmāle külanõukoguga Induļa ja Kursa külanõukogu Vilgāle sovhoosi maad, ent kolhoosi Traktorists maad liideti Abava külanõukoguga. Aastal 1968 liideti külanõukoguga Abava külanõukogu kolhoosi «Traktorists» maad. Aastal 1977 liideti osa külanõukogu maadest Kuldīga linnaga. Aastal 1990 muudeti Kurmāle külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda. Valla veekogudest on suurim Vilgāle järv pindalaga 242,5 ha. Vald asub Lääne-Kurzeme kõrgustikul. Valla kõrgeim koht Vārdupe mägi (138 m) on ka Kuldīga piirkonna ja endise Kuldīga rajooni kõrgeim punkt. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Kļaviņi Kuradijala kivi, Kurmāle (Meņģi) linnamägi ja Grotlejase muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Sudmalejase muinaskalmed. Looduskaitse all on Sauleskalni dendropark, Bunki tamm, Vecvilgāle allee, Valgeallikas ja Mustallikas Marija pärn ning paar nimetut põlispuud. 2011. aastal elas vallas 1954 lätlast, 38 venelast, 5 valgevenelast, 11 ukrainlast, 11 poolakat ja 9 leedulast. Vallas on järgmised külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Meņģi linnamägi Valgeallikas Mustallikas Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. "Kuldīgas novads (vaadatud 19.04 2018)". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. aprill 2018. Vaadatud 23. aprillil 2018. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Kurmāles pagasta teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Valla koduleht (läti keeles)  Kurmāle vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pärija üleskutsemenetlus

Pärija üleskutsemenetlus on menetlus, mille eesmärk on teavitada õigustatud isikuid nende nõuetest või õigustest. Õigustatud isikud on need, kes pärandajaga suguluse kaudu seotud olid ja kellel on pärandaja vara suhtes nõuded või õigused. Teadaande tagajärg on nõudest või õigusest teatamata jätmise korral õiguse lõppemine või muu õiguslikult negatiivne tagajärg. Pärijad on vaja välja selgitada, et pärandaja vara ja/või kohustused saaksid pärijale üle minna ehk pärijad saaksid oma pärandiosa kätte. Pärija väljaselgitamise üleskutsemenetluse viib läbi notar, kui pärija ei ole teada või tema elukoha kohta puuduvad usaldusväärsed andmed. Selleks tuleb notaril avaldada teade ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Lisaks võib notar teate avaldada ka muus väljaandes. Kui notar ei ole enne pärija väljaselgitamise üleskutsemenetluse läbiviimist avaldanud teadet pärimismenetluse algatamise kohta, avaldab ta üleskutse koos pärimismenetluse algatamise teatega. Juhul, kui ühtegi pärijat ei ole juba pärimismenetluse alguses teada, peab üleskutsemenetluse teates sisalduma info ka selle kohta, et nõudete ja õigustega isikul tuleb endast teada anda ühe kuu jooksul alates üleskutse avaldamisest. Kui endast teatanud isik ei suuda ühe kuu jooksul üleskutsemenetluse tähtpäeva möödumisest arvates oma pärimisõigust tõendada, eeldatakse, et seadusjärgne pärija on pärandi avanemise koha kohalik omavalitsusüksus või riik. Tsiviilkohtumenetluse seadustik- RT I, 04.07.2017, 31 § 498 Pärimisseadus- RT I, 10.03.2016, 16 § 169 lg 1 Pärimisseadus- RT I, 10.03.2016, 16 § 169 lg 2 Pärimisseadus- RT I, 10.03.2016, 16 § 125 lg 3
Can't Remember to Forget You

"Can't Remember to Forget You" on Colombia laulja-laulukirjutaja Shakira laul ja singel tema kümnendalt stuudioalbumilt "Shakira". Laul salvestati koostöös laulja Rihannaga. Shakira hakkas plaanima uut muusikat 2011. aastal; töö jätkus aastal 2012, mille ajal lahkus ta oma eelmisest plaadifirmast Epic Records ja liitus RCA Recordsiga.
Aiaküla

Aiaküla oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Prangli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Prangli külaga. Enn Ernits: artikkel "Prangli1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ala-Hanikase

Ala-Hanikase oli küla Võrumaal, ajalooliselt Orava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hanikase küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Ala-Hanikase ja Mäe-Hanikase küla liitmisel moodustati uuesti Hanikase küla. Küla tekkis 18.–19. sajandil. Umbes 1920–1940nendatel levis Lõuna-Eestis jutt peidetud varanduse kohta. Seal olla juttu olnud Ala-Hanikase kohta ning just sealt küsiti ka inimestelt varanduse kohta. Evar Saar: artikkel "Ala-Hanikase" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk Hanikase. ResearchGate. Pärimus ja meedia. Külastatud 23.04.2018 aadressil https://www.researchgate.net/publication/26481768_Jutud_peidetud_varandustest_Parimus_ja_meedia
Arojärve

Arojärve (ka Arujärve, rahvapäraselt Savikurmu) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Rasina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Savimäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Savimäe külaga. 1796 on esimest korda mainitud nime Arrojerw. Marje Joalaid: artikkel "Savimäe1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hallissaarõ

Hallissaarõ oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kamnitsa küla alale. Küla kaotati aastal 1977, mil see liideti Kamnitsa külaga. Evar Saar: artikkel "Kamnitsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Huulõ

Huulõ oli küla Võrumaal, ajalooliselt Orava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rebasmäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rebasmäe külaga. Külast on teateid alates umbes 1920 (Huule). Evar Saar: artikkel "Huulõ" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sarir

Sarir või Serir oli keskaegne kristlik riik 5. - 12. saj. tänapäeva Dagestani mägipiirkonnas. Selle nimi pärineb Araabia sõnast "troon" ja viitab kuldsele troonile, mis oli nähtud sümbolina majesteetlikule autoriteedile.
Hädaküla

Hädaküla on Eesti kohanimi: Hädaküla on paikkond Kohtla-Järves Hädaküla (Tartumaa), endine küla Hädaküla on Harju maakonna Lükati küla varasem nimi ...
Jõeveere-Himmiste

Jõeveere-Himmiste oli küla Võrumaal, ajalooliselt Vastse-Koiola mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Himmiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Himmiste külaga. Suur osa praegusest Himmiste külast oli varem Jõeveere-Himmiste küla ala. Evar Saar: artikkel "Himmiste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kikerpära soo

Kikerpära soo on müütiline koht rahvuseeposes "Kalevipoeg". Kikerpära sood on mainitud rahvuseepose kümnendas loos (Kikerpära soo. Vetevaimu kuld. Jõukatsujad. Võlatasumine Soome. Ilmaneitsi sõrmus.) Kalevipoeg läks hobust ostma, käis Virus, Harjus ja Järvas ning linnulaul metsas juhatas talle teed, kuni ta jõudis soo juurde. Pahareti poegadele oli nende järv kitsaks jäänud, nad pidid pere juurest ära tulema ning arvasid uueks koduks soo sobiv olevat. Sealap leidsid õnne soovil Suures K i k e r p ä r a soossa Kogemata kohakese, Kuhu koer ei korjaks kodu, Penipoeg ei pesapaika. Pahareti poegadelle Paistis paika meelepärast; Kuid nad ei jõudnud kokkuleppele, kes peaks soos pärisperemeheks saama. Nad palusid Kalevipoega õigust mõistma. Kalevipoeg andis nõu ning jättis Alevipoja sood kummagi pahareti poja jaoks välja mõõtma. Kikepera raba Kalevipoeg. Kümnes lugu
Kesk-Nedsäjä

Kesk-Nedsäjä (ka Teksinä) oli küla Võrumaal, ajalooliselt Setumaal Poloda nulgas. Küla jääb tänapäeval Nedsaja küla alale. Küla kaotati 1977, mil Kesk-Nedsäjä, Suurõ-Nedsäjä ja Väiko-Nedsäjä küla liitmisel moodustati Nedsaja küla. 1652 on esimest korda mainitud nime Декшино. Arvis Kiristaja: artikkel "Nedsaja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kim Namjoon

Kim Namjoon (sündinud 12. septembril 1994), tuntud ka kui Kim Nam-Joon, Kim Nam Joon või esinejanimega RM ja Rap Monster, on Lõuna-Korea räppar, laulukirjutaja ja produtsent. 2013. aastast teeb ta koostööd ettevõttega Big Hit Entertainment ja on ansambli BTS eestvedaja. Namjoon sündis Lõuna-Koreas. Enne tema debüüti BTSiga oli ta räppar lavanimega Runch Randa. Ta IQ on 148, Namjoon on saavutanud ülikooli keele-, matemaatika-, võõrkeele- ja ühiskonnaõpetuse sisseastumiseksamil parimaid tulemusi. Namjoon valdab ka inglise keelt, mida ta õppis väiksena vaadates teleseriaali sõbrad. Ta peab end ateistiks. 2015: "RM" "Reflection" "Rap Monster" "Where U At" "Favourite Girl" "Too Much" "Monsterlude" "RM Cypher Ruff" "Always" "Do You" "Change"
Kivestü

Kivestü oli küla Võrumaal, ajalooliselt Orava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Liinamäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Haava külaga. Külast on teateid alates umbes 1920 (Kivestu). Evar Saar: artikkel "Kivestü" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Evar Saar: artikkel "Haava-Tsäpsi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lehese

Lehese oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tamme küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tamme külaga. Evar Saar: artikkel "Tamme1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lossina

Lossina oli küla Võrumaal, ajalooliselt Loosi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lepassaare ja Hellekunnu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil enamik alast liideti Lepassaare, väiksem osa Hellekunnu külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Лоссина). Evar Saar: artikkel "Lossina" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Luigaste

Luigaste oli küla Tartumaal, ajalooliselt Krüüdneri mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pikareinu ja Puugi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1945-1970, mil selle küla alad jagati Pikareinu ja Puugi küla vahel. 1547 on esimest korda mainitud nime Luykes, seejärel 1627 Luikasche Kuela, 1638 Lukaste kyllo. Enn Ernits: artikkel "Luigaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lullu

Lullu oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Sulaoja küla alale. Küla eksisteeris veel 1945, hiljem on see liidetud Sulaoja külaga. Enn Ernits: artikkel "Sulaoja2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tähniline aarum

Tähniline aarum (Arum maculatum L.) ehk aaronikepp on mitmeaastane, võhaliste (Araceae) sugukonda kuuluv rohttaim, mis on levinud Kesk- ja Lõuna-Euroopa niisketel niitudel ja metsades. Mitmeaastane 30–60 cm kõrgune rohttaim poolkeraliste või ovaalsete horisontaalsete muguljate risoomidega. Lehed on arvukad, nooljad, juurmised ja spiraalselt asetsevad. Primaarsed külgrood moodustavad vähemalt ühe peamise leheroo. Kõrgema astme leherood moodustavad võrkja mustri. Aarumil on tavapäratud "viljad-õed". Tõelised õied aarumil on pisikesed, kollakasvalged või kollakasrohelised ja kogunenud õisikuks. Aarum õitseb mais-juunis, aga erepunased viljad valmivad sügise alguses. Viljadeks on punased marjad, mis on mürgised. Eelistab kas avatud või poolvarjulist kasvukohta. Aarum paljuneb vegetatiivselt (risoomiga) ja seemnetega. Aarumi kasvukohtadeks on soe kliimaga alad Lõuna-Euroopas, Ukrainas, Põhja-Kaukaasias, Krimmis ja Gruusias. Tähniline aarum kasvab niiskestes kohtades, enamasti leitakse savi pinnasega metsades, samuti kasvatatakse aedades. Juurikas (Ari maculati rhizoma, radix Ari, tuber Ari) kogutakse sügisel. Värsket droogi ei tohi kasutada. ­Alkaloidid: aroniin ja koniin, saponiinid,tsüanogeensed glükosiidid, lektiinid, lima, tärklis. Toimib röga lahtistavalt, higieritust suurendavalt ja mähkivalt. Värske taim ärritab tugevasti limaskesti. Tarvitusel ka homöopaatias. Mungad on aarumit kasutanud bronhiidi raviks. Tänapäeval soovitatakse aarumit kasutada kurgupõletiku ja külmetushaiguse korral. Küpsetatud mugulaid tarvitatakse toiduks. Peaaegu kõik väikeste annuste toksilised ained on ravimid. Aarumi lillede põhjal kasutatakse homöopaatilist preparaati Arum, mida kasutatakse nina limaskesta, suu- ja hingamisteedepõletiku raviks. Enne esinemist kasutavad Arumit paljud lauljad ja oraatorid: aarum normaliseerib nende häält. Värske taim on mürgine, välja arvatud mugul. Mahla sattumine nahale tekitab nahakahjustusi. Marjade söömisel lähevad huuled paiste ning kurk karedaks ja tundetuks, süljeeritus tekib valu, neelamisraskusi, oksendamist, kõhulahtisust ja urineerimishäireid, pulss aeglustub ja kehatemperatuur langeb. 3–12 tundi jooksul võib saabuda surm, inimene on enamasti täie teadvuse juures. sibullilled.ee. "tähniline aarum Kobulettist". Originaali arhiivikoopia seisuga 25.04.2018. Vaadatud 24.04.2018. Ain Raal (2010). Maailma ravimtaimede entsüklopeedia. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Оголевец Г.С. (1951). Энциклопедический словарь лекарственных, эфиромасличных и ядовитых растений. Москва: Государственное издательство сельскохозяйственной литературы. "Аронник пятнистый". Originaali arhiivikoopia seisuga 25.04.2018. Vaadatud 24.04.2018.
Kooskora

Kooskora oli küla Tartumaal, ajalooliselt Ahja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Adiste ja Eoste küla alale. Külast on teateid alates 1627 (Kosskor). Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Nõukogude perioodil oli Kooskora küla Põlva külanõukogu koosseisus. Elanike arv 1959. aasta rahvaloenduse järgi oli 46, 1970. aastal 34. Küla kaotati 1977, mil see liideti Adiste ja Eoste külaga. Marje Joalaid: artikkel "Kooskora" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Kalev Katus, Allan Puur, Asta Põldma. Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika. Põlvamaa 1965–1990. Tallinn: Eesti Kõrgkoolidevaheline Demouuringute Keskus, 2002
Sädemesaar

Sädemesaar ehk Sädemete saar on müütiline koht rahvuseeposes "Kalevipoeg". Sädemesaart on mainitud eepose kuueteistkümnendas loos ("Lennuki" ehitus ja merereisi algus. Teekond maailma otsa. Lapumaa ja Varrak, lapu tark.) Kalevipoeg koos kaaslastega jõudis laeval Lennuk Lapu randa ning võttis teejuhiks Varraku, Lapu targa. Seilati merel kuni nähti Sädemesaart. Varrak ei soovitanud laevameestel saarele minna. Sulevipoeg seevastu pidas seda vajalikuks ning laev aeti randa. Põhja piiri pöörusella, Sealap Sädemete saare Tulisambad tõusemaie, Suitsupilved paisumaie.... Kus see mägi mängis tulda, Teine suitsu sünniteli, Kolmas keetis kuuma vetta; Sulevipoeg trotsis ohtu ning kõndis saarel põrgu leeaugu poole, ehkki juuksed ja kulmud kõrbesid. Viimaks leidis ta, et tulekünkast pole kasu kellelgi - Kodu võiks ta rehekütjaks, Saunameestel küljesoojaks Mitmes kohas mõnus olla, ning paras oleks võtta siit piibu peale tuld ja laeva peale tagasi minna. Kalevipoeg. Kuueteistkümnes lugu
Mutiku

Mutiku oli küla Tartumaal, ajalooliselt Raanitsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vissi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vissi külaga. Küla alal on olnud Mutiku karjamõis. Enn Ernits: artikkel "Vissi1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mõtsanuka

Mõtsanuka on kohanimi: Mõtsanuka (Põlva kihelkond) on endine küla Mõtsanuka on Tartu maakonna Metsanurga küla varasem nimi Mõtsanuka on paik Põlva maakonnas Sülgoja külas Mamastõ-Mõtsanuka Metsanurga
Mäe-Hanikase

Mäe-Hanikase oli küla Võrumaal, ajalooliselt Orava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hanikase küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Mäe-Hanikase ja Ala-Hanikase küla liitmisel moodustati uuesti Hanikase küla. Küla tekkis 18.–19. sajandil. Evar Saar: artikkel "Hanikase" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Nisumäe

Nisumäe oli küla Tartumaal, ajalooliselt Rasina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Terepi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Terepi külaga. Enne külaks saamist oli Nisumäe alal samanimeline karjamõis. Mõis rajati 20. sajandi algul. Marje Joalaid: artikkel "Terepi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Orava-Jaama

Orava-Jaama oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Rõssa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rõssa külaga. Asula tekkis 1930. aastatel Orava raudteejaama asulana. 1970. aastatel oli asula asunduse staatuses (Orava asund). Evar Saar: artikkel "Rõssa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Oru-Taki

Oru-Taki oli küla Tartumaal, ajalooliselt Valgjärve mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hauka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Otepää kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hauka külaga. Evar Saar: artikkel "Hauka" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.