laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pavel Loskutov

Pavel Loskutov [p'aavel l'oskutov] (sündinud 2. detsembril 1969 Lätis Valkas) on endine Eesti kergejõustiklane (maratonijooksja). Karjääri pöördepunkt toimus 1999. aastal, mil ta keskendus maratonile. Tippsportlaskarjääri lõpetas ta 2010. aasta Tallinna maratoniga. Ta kuulus klubisse Valga SK Maret-Sport ning treenis Harry Lembergi ja Raimond Lutsu juhendamisel. 2002 – Euroopa meistrivõistluste 2. koht maratonijooksus 1994 – Eesti meister 5000 m jooksus 14.19,96 1995 – Eesti meister 5000 m jooksus 14.31,62 1996 – Eesti meister 10 000 m jooksus 29.33,52 1998 – Eesti meister 5000 m jooksus 14.24,52 ja 10 000 m 29.33,26 1999 – Eesti meister 10 000 m jooksus 29.14,03 2001 – Eesti meister 10 000 m jooksus 30.45,58 2003 – Eesti meister 5000 m jooksus 14.19,06 2010 – Eesti meister 12 km krossijooksus Tema isiklik rekord maratonijooksus on 2:08.53, mille ta jooksis 7. aprillil 2002 Pariisis. See on ühtlasi Eesti rekord. Tema nimel on ka Eesti rekord poolmaratonis tulemusega 1:03.00 (Göteborg, 2001). 2002 – aasta meeskergejõustiklane 2003 – Eesti Vabariigi spordipreemia (2002. aasta Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali võitmise eest maratonijooksus) 2005 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk 2011 – Valgamaa vapimärk Pavel Loskutov on 178 cm pikk ja kaalub 62 kg. Ta elab Valgas. Sportlaskarjääri eeskuju on Boris Becker. Hobideks on kalastamine ja jalgpall. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Pavel Loskutov Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Biograafia ESBL-is
Suomussalmi vald

Suomussalmi on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas, mis on pindalalt Soome viies vald. Vald on loodud 1867. aastal. Suomussalmis on 9600 elanikku (2008) ja selle pindala on 5857,8 km², millest 586,76 km² on veekogude all. Rahvastiku tihedus on 1,8 elanikku/km². Suomussalmi vald piirneb Taivalkoski, Puolanka ja Hyrynsalmi vallaga, Kuusamo, Pudasjärvi ja Kuhmo linnaga Soomes ning Kalevala rahvusrajooniga Venemaal. Valla põhjaosas asub Hossa rahvuspark. Alajärvi (Suomussalmi), Ala-Vuokki, Hakokylä, Hossa, Jumaliskylä, Juntusranta, Kaljuskylä, Kerälä, Kiannanniemi, Korpela, Korvua, Kuivajärvi, Myllylahti, Näljänkä, Näätälä, Pesiökylä, Pesiönlahti, Piispajärvi, Pisto, Pitämä, Pyhäkylä, Raate, Ruhtinansalmi, Siikaranta, Suomussalmi (Ämmänsaari), Suomussalmi, Vaaranniva, Vuokki, Yli-Vuokki,Sakara. Kaarlo Juho Ståhlberg, Soome president Heikki Kovalainen, vormelisõitja Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years Suomussalmi valla koduleht
Arvo Sarapuu

Arvo Sarapuu (26. august 1953 Tartu — 17. märts 2020) oli Eesti ettevõtja ja poliitik. Arvo Sarapuu oli Tallinna abilinnapea 2011. aastast kuni tagasiastumiseni 26. mail 2017 seoses korruptsioonikahtlustusega. Sarapuu oli ka Eesti Keskerakonna juhatuse liige. Arvo Sarapuu on lõpetanud Tartu 7. Keskkooli 1972. ning Tallinna Polütehnilise Instituudi ökonoomikainsenerina 1988. aastal. Sarapuu on töötanud Paide rajooni Järva-Jaani kolhoosis töödejuhatajana 1973–1977, Alliku sovhoosi peainsenerina 1977–1980, Paide Remondi- ja Ehitusvalitsuse juhatajana 1980–1985, Paide MEK-i juhatajana 1985–1988. Sarapuu oli EKP Paide Rajoonikomitee esimene sekretär 1988–1989. Sarapuu oli Eesti Maapanga juhatuse liige 1997–1998 ja ATKO Grupi juhatuse liige 2001 ning ATKO Grupi nõukogu esimees alates 2001 ja ATKO Õlitööstuse nõukogu esimees alates 2003. Samuti oli ta nõukogu liige järgmistes ettevõtetes: AS ATKO Bussiliinid, AS ATKO Liinid, AS ATKO Tours, AS ATKO Trans, AS Harjumaa Liinid, AS Järvamaa Haigla, ning AS Järve Bussipark. Sarapuu oli EKP Paide Rajoonikomitee esimene sekretär 1988–1989 ning Järva maavanem 1989–1997. Ta oli Roosna-Alliku vallavolikogu liige 2005–2007 ning XI Riigikogu liige. Aprillis 2011 asus ta tööle Tallinna abilinnapeana. Sarapuu kuulus Eesti Keskerakonda alates 2006, ta on olnud ka Keskerakonna juhatuse liige. 2015. aastal kandideeris ta Riigikogu valimistel valmisringkonnas nr 3. Ta sai 1662 häält, kuid ei osutunud valituks. 4. detsembril 2016 sai ta Riigikogu juhatuse otsusega alates 5. detsembrist Riigikogu asendusliikmeks kuni 2017. aasta 4. märtsini seoses Rein Ratase volituste peatamisega tema ajutise töövõimetuse tõttu. Sarapuu loobus asendusliikme kohast ning tema asemel sai Riigikogu asendusliikmeks Igor Kravtšenko. Alates 2017. aasta märtsist on Arvo Sarapuu isikut hakatud meedias tugevalt seostama korruptiivsete tehingute ja meetoditega Tallinna prügiäris. 25. mail 2017 pidas Kaitsepolitsei Arvo Sarapuu kinni, kahtlustades teda toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses. Kahtlusi on asunud uurima ka Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon. Arvo Sarapuu suri 17. märtsil 2020 ja ta maeti 28. märtsil 2020 Metsakalmistule. Arvo Sarapuu abikaasa oli endine Paide linnapea Kersti Sarapuu. Neil oli viis last. 2006 – Riigivapi III klassi teenetemärk http://rk2015.vvk.ee/detailed-3.html https://www.riigiteataja.ee/akt/306122016012 https://www.riigiteataja.ee/akt/307122016001 Andrus Karnau (19. mai 2017). "Mürgine prügiäri". Postimees. Mikk Salu (16. märts 2017). "Uued detailid: veel seoseid Tallinna abilinnapea Arvo Sarapuu ja prügifirma BWM vahel". Eesti Ekspress. Uwe Gnadenteich (16. mai 2017). "Talvik küsib prokuratuurilt Sarapuu kohta selgitust". Postimees Tallinn. Peeter Raidla, ATKO looja Arvo Sarapuu – Riigikogu suurim ärimees, Äripäev, 15.05.2007 Lühitutvustus Riigikogu lehel Tallinna abilinnapea Arvo Sarapuu kritiseeris Venemaa-vastaseid sanktsioone: poliitikud ihkavad vene hääli, aga teevad kõik, et rubla kukuks.
Monarhia

Monarhia (kreeka keeles μοναρχία monarchía, 'ainuvalitsus') on riigi valitsemisvorm, mille eesotsas on üksikisik (monarh), kelle võim võib olla kas piiramatu (absoluutne), piiratud (konstitutsiooniline monarhia) või sümboolne (parlamentaarne monarhia). Andorra – Katalaani kaasvürst Joan Enric Vives i Sicília ja Prantsusmaa kaasvürst Emmanuel Macron Araabia Ühendemiraadid – president Khalīfah bin Zāyid Āl Nahayān (ka Abu Dhabi emiir) Abu Dhabi emiir Khalifa bin Zayed bin Sultan Al Nahyan ‘Ajmāni emiir Humaid bin Rashid Al Nuaimi Dubai emiir Muḩammad bin Rāshid Āl Maktūm Al-Fujayrah' emiir Hamad bin Mohammed Al Sharqi Ra's al-Khaymah' emiir Saud bin Saqr Al-Qasimi Ash-Shāriqah' emiir Sultan bin Muhammad Al-Qasimi Umm al-Qaywayni emiir Saud bin Rashid Al Mu'alla Bahrein – kuningas Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah Belgia – kuningas Philippe I Bhutan – kuningas Jigme Khesar Namgyal Wangchuck Brunei – sultan Hassanal Bolkiah Hispaania – kuningas Felipe VI Jaapan – keiser Naruhito Jordaania – kuningas ‘Abd Allāh II Kambodža – kuningas Norodom Sihamoni Katar – emiir Tamīm ibn Ḩamad Āl Thānī Kuveit – emiir Şabāḩ IV al-Aḩmad al-Jābir aş-Şabāḩ Lesotho – kuningas Letsie III Liechtenstein – vürst Hans Adam II Luksemburg – suurhertsog Henri Madalmaade Kuningriik – kuningas Willem-Alexander Malaisia – kuningas Ibrahim Ismail (ka Johori sultan) Johori sultan Ibrahim Ismail Kedahi sultan Sallehuddin Kelantani sultan Muhammad V Negeri Sembilani sultan Muhriz Pahangi sultan Abdullah Ri'ayatuddin Al-Mustafa Billah Shah ibni Sultan Haji Ahmad Shah Al-Musta'in Billah Peraki sultan Nazrin Perlisi radža Sirajuddin Selangori sultan Sharafuddin Terengganu sultan Mizan Zainal Abidin Maroko – kuningas Mohammed VI Monaco – vürst Albert II Norra – kuningas Harald V Omaan – sultan Haitham ibn Tāriq Saudi Araabia – kuningas Salmān Svaasimaa – kuningas Mswati III Rootsi – kuningas Carl XVI Gustaf Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik – kuningas Charles III vormiliselt on Suurbritannia monarh ka Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa, Jamaica, Barbadose, Bahama, Grenada, Paapua Uus-Guinea, Saalomoni Saarte, Tuvalu, Saint Lucia, Saint Vincenti ja Grenadiinide, Antigua ja Barbuda, Belize'i ning Saint Kittsi ja Nevise valitseja Taani – kuningas Frederik X Tai – kuningas Rama X (Maha Vajiralongkorn) Tonga – kuningas Tupou VI Vatikan – paavst Franciscus (Rooma paavst on ühtlasi ka Vatikani Riigi Suverään) Keisririik Kuningriik Sultanaat Emiraat Parlamentaarne monarhia Seisuslik monarhia Pärilik monarhia
Aedkoriander

Aedkoriander (Coriandrum sativum) on sarikaliste sugukonna koriandri perekonda kuuluv ühe- või kaheaastane rohttaim. Aedkoriandri peen vars on 20–60 cm kõrgune. Alumised lehed tavaliselt sulglõhised, ülemised kaheli- või kolmelisulgjad. Õied valged või roosakad. Viljaks on kerakujuline laguvili. Valminud seemned on kollakaspruunid.  Pikemalt artiklis Koriandrisortide loend Eestis levinumate sortide kohta puudub kindel teave. Mujal tuntakse ka sorte 'Asian', 'Big Leaf', 'Calypso', 'Caribe', 'Oaxaca', 'Confetti', 'Corriander', 'Cut and come again', 'Delfino', 'Douco', 'Eureka', 'Filtro', 'Taiga', 'Jantar', 'Thüringer' jpt. Koriandri looduslik levila on Vahemere ääres. Taim kasvab metsikult Lähis-Idas ja Lõuna-Euroopas. Raske on kindlaks teha, kus ta kasvab looduslikult ja kuhu on sisse toodud, sest hooletusse jäetuna võib naturaliseeruda.  Pikemalt artiklis Koriander Koriandrit nimetatakse ka "kinzaks". Aasia köökides lisatakse värskeid, intensiivse iseloomuliku lõhnaga lehti salatitele, suppidele ja kastmetele. Värsket koriandrit kasutatakse nagu aedpeterselli ja aed-harakputke, kuid kasutamisel ei tohiks liialdada, kuna värske koriandri maitse on tunduvalt tugevam. Eestis kasutatakse vürtsina tavaliselt koriandriseemneid, millel on muskuse ja sidruni lõhn. Koriandri vilju kasutatakse maitse, aroomi ja vitamiinide lisamiseks vorstidele, juustudele, liha- ja kalakonservidele, marinaadidele ning muudele kondiitri- ja kulinaariatoodetele. Koriander annab iseloomuliku maitse ka näiteks Borodino leivale.  Pikemalt artiklis Koriandriviljad Euroopa farmakopöa järgi peavad koriandriviljad droogina sisaldama vähemalt 0,3% eeterlikku õli (Coriandri aetherolum). Coriandrum sativum, veebiversioon (vaadatud 08.05.2014) Umberto Quattrocchi, CRC World Dictionary of Medicinal and Poisonous Plants: Common Names, Scientific Names, eponyms, Synonyms, and Etymology, CRC Press, lk 1131, 2012, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 08.05.2014) (inglise keeles) Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 249–250, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 Aedkoriander andmebaasis eElurikkus Maailma toiduainete entsüklopeedia. TEA 2006 Larousse Gastronomique. The World’s Greatest Cookery Encyklopedia. 1998, lk 307 Sissekanne Elu entsüklopeedias Sissekanne GRIN-is Sissekanne ITIS-es Axel Diederichsen, Coriander: Coriandrum Sativum L., IPGRI, 1996, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 08.05.2014) (inglise keeles)
Jack Russelli terjer

Jack Russelli terjer (JRT) on väiksekasvuline koeratõug, keda kasutati Inglismaal rebasejahil. Ta on väikest kasvu ja põhivärvuselt valge koer. Karvatüübilt on terjer kas sile, poolkarm või täiskarm. Jack Russelli terjerid on hüperaktiivsed, väga energilised ja targad ning vajavad pidevat tähelepanu. Sobivad perre, kus on lapsed. Iseloomult on JRT vilgas ja energiline. Ta peab olema enesekindel, avatud või veidi umbusklik ning talle on lubatud terjerlik temperament. Argus ja agressiivsus on halvad iseloomuvead. JRT peab olema töötades visa, koostööaldis, väsimatu ja isemõtlev. Tõul on tugev jahiinstinkt. Oma energilisuse tõttu ei sobi koer igasse perre. Probleeme võib tekitada koera tohutu liikumisvajadus ja aktiivsus. Kui need jäävad rahuldamata, võib koer hakata kodu lõhkuma ja käsklusi eirama. See tõug sobib hästi näiteks agility, sõnakuulelikkuse ja kuulekuskoolituse harrastamiseks. Oma väikesest kasvust hoolimata ei ole ta padjakoer. Tõustandardi järgi on Jack Russelli terjerid valge karvaga, mille laigud ei moodusta karvastikust vähem kui 51%. Lubatud on kas pruunid, mustad või tricolour-märgistused. Pruunil värvusel on väga erinevaid toone tumepruunist pähklini. Mustvalged koerad on haruldased. Põhiliselt asub tumedam värv peapiirkonnas ja sabajuurel, kuid laike võib olla ka kehal. Väikesed täpid on lubatud, kui need ei muuda koera värvust määrdunuks. Lubatud on ka täiesti valged koerad, kui nina ja laugude pigment on must. "Jack Russell Terrier" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 20.09.2017. "Jack Russelli terjer" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 20.09.2017. Eesti Jack Russellite Tõuühing. "Tõustandard". Eesti Jack Russellite Tõuühingu koduleht. Vaadatud 24.07.2020.
Tõrva Vabadussõja mälestussammas

Tõrva Vabadussõja mälestussammas (ka Helme Vabadussõja mälestussammas) on Tõrvas Tõrva Gümnaasiumi kõrval pargis aadressil Puiestee 1 asuv Vabadussõjas langenud sõduritele pühendatud mälestusmärk. Mälestussamba kavandi valmistas ja pronkskuju modelleeris kujur Aleksander Eller. Kivitöö tegi kiviraidur Richard Toomingas. Samba avas 14. oktoobril 1928 teedeminister August Kerem. Nõukogude okupatsiooni ajal 20. septembril 1940 tõmmati pronkssõdur maha ja mõni aeg hiljem lammutati ka graniitalus. Mälestussammas taasavati 23. juunil 1990. Monumendil on kujutatud sõdurit Vabadussõja alguspäevade riietuses, võitluse lõpu tähistamiseks langetatud mõõgaga. Rahvasuus tuntakse mälestussamba kuju Juku nime all. Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend Tõrva Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris Algse samba foto
Sotkamo vald

Sotkamo on vald Põhja-Soomes Kainuu maakonnas. Sotkamo vald piirneb Paltamo, Rautavaara, Ristijärvi, Sonkajärvi ja Valtimo vallaga ning Kajaani linna, Kuhmo linna ja Nurmese linnaga. Tähtsamad asulad on Sotkamo ja Vuokatti. Vallas asuvad Hiidenportti rahvuspark ja Vuokatti spordikeskus. Vallas tegutseb pesapallimeeskond Sotkamon Jymy. Sotkamos asub Talvivaara kaevandus, kus kaevandatakse niklimaaki. Alasotkamo, Heinämäki, Halmetvaara, Jormaskylä, Juholankylä, Korholanmäki, Kontinjoki, Laakajärvi, Losovaara, Maanselkä, Naapurinvaara, Nuasjärvi, Ontojoki, Paakinmäki, Pohjavaara, Riekinranta, Sipinen, Sipola, Soidinvaara, Sumsa, Suovaara, Tipasoja, Torinkylä, Tuhkakylä, Vuokatti, Ylisotkamo, Ärväänkylä. Population growth biggest in nearly 70 years Sotkamo valla koduleht
Pooppuu

Pooppuu (Sorbus intermedia) on roosõieliste sugukonda pihlaka perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine lehtpuu. Pooppuu kasvab 6–8 meetri kõrguseks. Pooppuul on lihtlehed, mis sarnanevad tammelehtedega. Lehed on äärtelt hõlmised ja alt hallikasviltjad. Pooppuu õied on valged. Viljad on harilikust pihlakast suuremad ja punakamad. Oranžid viljad on söödavad. Eestis kasvab pooppuu looduslikult Lääne-Eestis, mujale on teda istutatud. Harilik pihlakas Tuhkpihlakas Soome pihlakas Eesti pärismaised puud Palivere pooppuu Pooppuu andmebaasis eElurikkus
Kenji Ogiwara

Kenji Ogiwara (jaapani keeles 荻原 健司 Ogiwara Kenji; sündinud 20. detsembril 1969 Kusatsus) on endine Jaapani kahevõistleja, kahekordne olümpiavõitja (1992 ja 1994), neljakordne maailmameister (1993, 1995 ja 1997) ja kolme maailma karika võitja aastatel 1993–1995. Ogiwara hakkas kahevõistlusega tegelema 1981. aastal ja lõpetas sportlaskarjääri 2002. aasta kevadel. Tema hobideks on muusika ja autosport. 1992 Albertville'is olümpiavõitja meeskonnavõistluses 1994 Lillehammeris olümpiavõitjameeskonnavõistluse 1993 Falunis maailmameister 15 km distantsil maailmameister meeskonnavõistluses 1995 Thunder Bays maailmameister meeskonnavõistluses 1997 Trondheimis maailmameister 15 km distantsil 1999 Ramsaus pronksmedal 7,5 km sprindis 1. koht: 1993, 1994, 1995 2. koht: 1996 Kenji Ogiwara osales kokku 123 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudis 38 korda ja neist 19 korral kõige kõrgemale astmele. Kenji Ogiwara FIS-i kodulehel (inglise)
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument (Tallinn)

Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument on eesti kirjaniku ja arsti Friedrich Reinhold Kreutzwaldi mälestuseks püstitatud ausammas Tallinnas Kadrioru pargis. Monumendi autorid on Endel Taniloo, Martin Saks ja Harald Arman. See valmis 1958. aastal. Monumendi alusel on bareljeefid: ees "Vanemuise laul", lõuna pool "Sõda raudmeestega", taga "Sõit maailma otsa" ja põhja pool "Linna ehitamine".
Kodanikkond

Kodanikkond on vastava riigi põhiseadust tunnistavate isikute kogu, kellel on kodakondsus, mida tõendab juriidiline dokument (pass).
Koriander

Koriander on aedkoriandri (Coriandrum sativum) seemnetest saadav vürts, mida kasutatakse kulinaarias. Aedkoriandri seemned kuuluvad maailma vanimate teadaolevate vürtside hulka. Taime kasvatati juba 3500 aastat tagasi ja 1400 eKr on tõendeid selle kohta, et vanad kreeklased kasutasid seda ravimina. Roomlased kasutasid koriandriseemneid liha säilitamiseks. Vanim teadaolev leid pärineb Iisraelist neoliitikumi savinõust, kust leiti aedkoriandri 15 kuivatatud laguvilja. Umbes pool liitrit koriandriseemneid leiti Tutanhamoni hauakambrist ning kuna aedkoriander looduslikult Egiptuses ei kasva, on seda peetud tõendiks aedkoriandri kultiveerimise kohta Vana-Egiptuses. Koriandrit on mainitud Piiblis 2. Moosese raamatus 16:31: "Ja Iisraeli sugu pani temale nimeks manna, ja see oli kui koriandri seeme valge ja ta maik oli nõnda kui meekookide maik." Terved või jahvatatud koriandriseemned sobivad paljude toitude maitsestamiseks, nagu kalale ja mereandidele, lihatoitudele, riisi- ja muna- ja kartulitoitudele, juustudele, marinaadidele, kookidele, küpsistele, piparkookidele. Koriandriseemned on ka tuntud maitseainesegude karripulbri ja garam masala koostises. "Suur Piibel". Kirjastus osaühisus "Loodus", Tartu–Tallinn 1940 Koriandrist ja temast saadud vürstist
Kesknurk

Ringjoone kesknurk on nurk, mille tipp on selle ringjoone keskpunktis ja mille haarad lõikavad ringjoont. Kesknurka mõõdab ringjoone kaar (AB), millele ta toetub. Kesknurk on ka ringi sektoril. Punasega tähistatud pinda (AOB) joonisel võib vaadelda ringi sektorina. Samuti on ringjoone sees olev valge osa ringi sektor.
Eesti Naturistide Ühing

Eesti Naturistide Ühing (EstNat) oli 1993–2012 tegutsenud kodanikualgatuse korras loodud mittetulundusühing, mille eesmärgiks oli naturistlike, see tähendab maksimaalselt looduslähedaste tingimuste loomine puhkamiseks riietamata olekus ning sellise eluviisi täiustamine, propageerimine ja vastavasisuliste ürituste korraldamine. Ühingu asutasid 1993. aastal Eesti Nudistide Seltsist lahkunud nudistid, ühing registreeriti 19. märtsil 1995. Ühingu ideeks oli rajada naturalistide randu ja puhkebaase, kus inimesed saaksid tunda end vabalt ja olla looduslähedaselt alasti. Ühing tegi koostööd teiste riikide naturismi viljelevate organisatsioonidega. Oli aastast 1998 rahvusvahelise katusorganisatsiooni INF liige. Ühingu liikmeks (esmalt aastane liikmekandidaadi staatus) võis saada vähemalt 16-aastane isik. Tegevus oli aastaajast sõltuvalt suvine või talvine. EstNati suurürituseks oli igasuvine rahvusvaheline kokkutulek – suvepäevad. Käidi Läti ja Soome suvepäevadel. Osaleti soomlaste korraldatud talvistel üritustel. Igal aastal külastati Läti naturistide randu. Ühing lõpetas tegevuse 2012. aastal, kuna Eestis ei ole saadud rajada või ei võimaldada ühtki rannaosa, kus võiks alasti päevitada. Eesti on Euroopas ainuke riik, kus pole ametlikult registreeritud randa, kus saaks alasti päevitada. Kunagi oli sellised rannad, küll mitteametlikud, Tallinnas Pirital ja Harjumaal Kloogarannas. Pirital oli selline rand olemas aastatel 1926–2009, kuni linnaosa tollane vanem selle ära keelas. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2014. Vaadatud 26. oktoobril 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Seine-et-Marne'i departemang

Seine-et-Marne'i departemang 2. järgu haldusüksus on (departemang) Prantsusmaal Île-de-France'i piirkonnas. Ta asub Pariisist ida pool. Seine-et-Marne on pindalalt Île-de-France'i suurim ja kõige vähem linnastunud departemang. 60% selle pindalast on põllumaa. Departemang on nime saanud Seine'i ja Marne'i jõe järgi. Departemang jaguneb halduslikult: Seine-et-Marne'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021 Departemangu koduleht
Kaie Kõrb

Kaie Kõrb (sündinud 1. aprillil 1961 Pärnus) on eesti baleriin ja tantsupedagoog. Lõpetanud Tallinna Koreograafiakooli balletiartisti erialal ja Moskva Riikliku Teatriinstituudi balletipedagoogi-repetiitori erialal. Ta on alates 2003. aastast Eesti Keskerakonna liige. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ning sai 172 häält, kuid valituks ei osutunud. Alates 1. septembrist 2021 on ta Tallinna Muusika- ja Balletikooli balleti ja kaasaegse tantsu õppejuht. 1984 Eesti NSV teeneline kunstnik 1989 Eesti NSV rahvakunstnik 1992 Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind 1992 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (nimiosa lavastuses „Preili Julie“) 1996 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (osatäitmised lavastustes „Luikede järv“, „Carmina burana“, „Tuhkatriinu“ jm) 1996 Suure Vankri auhind 2000 Valgetähe III klassi teenetemärk 2001 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (nimiosa R. Štšedrini balleti "Anna Karenina" lavastuses Rahvusooperis Estonia) 2003 Eesti Teatriliidu balletiauhind 2005 Eesti Teatriliidu sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste žürii eriauhind Kaie Kõrbi elust on ilmunud kolm raamatut: "Kaie Kõrb. Rambivalguses ja varjus" (2005) ISBN 13 9789 9859 563 59 ; ISBN 10 9985 956 354 "Kaie Kõrb. Lahkumisetendus" (2006) ISBN 13 9789 9859 563 66 ; ISBN 10 9985 956 362 "Kaie Kõrb. Unistuste nimel" (2011) ISBN 13 9789 9494 770 50 Ta on abielus tantsija Viesturs Jansonsiga ja on kahe poja ema. Kaie Kõrbi esimene abikaasa oli diplomaat Jüri Trei. Kaie vend on sovetiaja erimeelne ja poliitvang Jan Kõrb. Sinine Kõrb "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 27. veebruaril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Ille Grün-Ots. Kaie Kõrb: "Mustadeks mõteteks ei ole aega" / ajakiri Tervispluss 2005 Kaie Kõrbiga söögist ja tippvormist / Maaleht 13. aprill 2006 Piret Kooli. Intervjuu Kaie Kõrbiga: Pühendan nüüd oma elu poegadele" / ajakiri Naised 21. detsember 2007 Priit Pullerits. Baleriin Kaie Kõrb astub poksiringi, Postimees, 20. detsember 2008 Johannes Tralla. Priimabaleriin Kaie Kõrb naaseb lavale, ERR, 8. jaanuar 2009 Kaie Kõrb tuleb lavale koos kitarrist Tiit Petersoniga, ERR, 9. märts 2009
Akste looduskaitseala

Akste looduskaitseala on looduskaitsealune piirkond Põlva maakonnas Põlva vallas. Pindala on 188 hektarit. Kaitseala asutati 1977. aastal, looduskaitsealaks organiseeriti 2000. aastal. Kaitsealas on tähelepanu alla võetud metsakuklaste elupaigad. Akste looduskaitsealal asus ka mürmekoloogiale keskendunud Akste bioloogiajaam. EELIS Eesti looduse infosüsteemis
Dijon

Dijon on linn Prantsusmaal Bourgogne-Franche-Comté piirkonnas Côte-d'Ori departemangus. See on departemangu prefektuur (prefecture) ehk halduskeskus. Linn on kuue kantoni keskuseks ja jagatud seitsme kantoni vahel. Asub Ouche'i jõe ja Burgundia kanali ääres. Linna territoorium asub 210–410 meetri kõrgusel üle merepinna. Linn on tekkinud roomlaste asula kohale. Keskajal oli linn Burgundia hertsogiriigi pealinn ja tuntud saja kellatorni linnana. 1722 asutati Dijoni ülikool. 1940. aastal pommitasid linna Saksa lennukid. Dijon on tuntud Burgundia veinipiirkonna keskusena ja seal toodetava sinepi poolest. Linn on maantee- ja raudteesõlmpunkt. 1971. aastast tegutseb linnas Burgundia Ülikool. Linnas on sündinud Gustave Eiffel. Burgundy School of Business Dijonil on 10 sõpruslinna: Dijoni plaan ja teda ümbritsevad vallad Dijoni katedraal Populations légales 2021 Dijoni koduleht