laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tiklasõ

Tiklasõ (ka: Tiklase, Tiklaste, Tiklitsa, Tikliste, Tiklatsi, Tiglase, Tiglaste) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 3 elanikku. 2000. aastal oli elanikke 8. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Engli järv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Gerard Beekmans

Gerard Beekmans (sündinud 1979 Hollandis) on programmeerija, kes alustas raamatu Linux From Scratch (LFS) kirjutamist ja on LFS projekti organiseerija. Linux From Scratch Its [sic] Linux and I did it my way interview with Beekmans on Toolbox.com Linux and love; the Gerard Beekmans story interview with Beekmans on Linux.com Artikkel vajab täiendamist
Kastamara

Kastamara (ka: Kostamara) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Seretsüvä

Seretsüvä (ka: Seretsova, Tseretsova, Seretsuva, Sereptsevo, Serebtsova, Vanaküla) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Slackware

Slackware on USA-s arendatav Linuxi distributsioon, vaba ja avatud lähtekoodiga operatsioonisüsteem. Slackware'i lõi 1993. aastal Minnesota Ülikooli tudeng Patrick Volkerding. Ta koordineerib Slackware'i arendamist siiamaani. Slackware oli üks esimesi ja vanim siiamaani arendatav Linuxi distributsioon: versioon 1.0 avalikustati 16. juulil 1993 ja see oli saadaval 3½-tollistel flopiketastel anonüümse FTP kaudu. Kuigi Slackware oli algselt vaid Intel x86 arhitektuurile mõeldud, siis nüüd on seda porditud ka Alpha, SPARC ja IBM/Motorola PowerPC protsessoritele. Need pole kasutajate vähesuse tõttu saavutanud suurt edu ega levikut. Slackware on kõige UNIXilikum Linuxi distributsioon. Ta kasutab konfiguratsiooni jaoks tekstifaile ja teeb tarkvarapakettidesse võimalikult vähe muudatusi. Üks Slackware'i projekti eesmärke oli luua UNIXile võimalikult lähedane toode. Nimi "Slackware" viitab sellele, et Volkerding hakkas seda looma eraprojektina, millele polnud alguses ette nähtud mingeid kohustusi. Volkerding andis talle humoorika nime, et seda liiga tõsiselt ei võetaks. Slackware edu peitub tema lihtsuses. Ta pole täis "kellasid ja vilesid", mida tihti kohtab teistes distributsioonides, samas on ta tekstiredaktori abil kergesti hallatav. GUI-põhiseid konfiguratsiooniprogramme Slackware'is ei ole. Samuti peetakse Slackware üheks turvalisimaks Linuxiks, sest ta sisaldab ainult stabiilseid programme. Näiteks Linuxi 2.6 seeria kernel lisati alles versiooni 12.0. Enne seda oli Slackware pikka aega üks vähestest distributsioonidest, mis kasutas vaikimisi 2.4 seeria kernelit. Slackware püüab olla võimalikult lihtne, kusjuures lihtsuse all ei peeta silmas kasutajamugavust, vaid pigem Slackware'i enese mahtu. Enamik tarkvara kasutab Slackware'is vastava tarkvara autorite konfiguratsioonimehhanisme, aga see tuleb kasutajasõbralikkuse arvelt. Kriitikute hinnangul on Slackware'i keeruline õppida ja aeganõudev kasutada, aga pooldajad peavad seda väga paindlikuks ja läbipaistvaks ning neile meeldivad õppimise käigus saadud kogemused. Slackware'i viimane stabiilne versioon on 14.1, mis tuli välja 11. novembril 2013. Slackware'i pooldajad ütlevad: "Kui sa tunned Slackware'i, siis sa tunned Linuxit. Kui sa tunned Red Hati, siis sa tunnedki ainult Red Hati." Slackware'i ametlik lehekülg
Meremäe

Meremäe (ka Mihailova, Mihailovo) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas, endise Meremäe valla keskus. Küla kuulub Koolina nulka, olles seal suurim küla. Meremäel asub ka põhikool. Meremäe männid Ojaotsa allikad Meremäe noortekeskus Meremäe Kool Meremäe vaatetorn Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Anne Aare

Anne Aare (sündinud 1942 Tallinnas) on eesti kunstnik ja pedagoog. Kunstnikuna on ta nii tekstiilikunstnik kui ka illustraator, viimasel ajal[millal?] tegeleb arvutigraafikaga, on õpetajana korraldanud siidimaali töötubasid. Ta on lõpetanud Tallinna 20. Keskkooli (1961), Tartu Kunstikooli dekoraatori erialal (1965) ja Eesti Riikliku Kunstiinstituudi, tekstiili erialal (1971) Ta on töötanud ajakirjade Pioneer ja Täheke tehnilise toimetaja ja illustraatorina, ajakirja Täheke kunstilise toimetaja ja ajakirja Eesti Naine käsitöötoimetajana. Ta on olnud ka ajakirja Eesti Naine lisa käsitööajakirja Sirje koostaja ja toimetaja.[viide?] Aastatel 1997–2013 töötas ta Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuse käsitöö ja kunsti õppesuuna kutseõpetajana. Phyllis A. Whitney ulmejutule "Hõbekuul" ajakirjas Mardus, 1991, nr 2. "Tiksuv kärnkonn: haldjajutte ja tondilugusid Briti saartelt", Tallinn 1992, tõlkinud Martin Kirk Illustratsioonid ajakirjadele Pioneer, Täheke, Eesti Naine Postkaardid Maalitud kardinad kohvikule "Harju" (ARS, autoritiraaž 1971) Maalitud pannoolaadsed kardinad kohvik-restoranile "Szolnok" (ARS, autoritiraaž 1978) Maalitud kardinad ja väike pannoo restoranile "Kännu kukk" (ARS, autoritiraaž 1979) Lastekohviku Vigri neljad erinevad pannoolaadsed kardinad (ARS, autoritiraaž 1980, 1983, 1986, 1989) Restoran-kohviku Rae maalitud kardinad (ARS, autoritiraaž 1985) maalitud pannoolaadsed kardinad Noorte Meremeeste Klubile, (hilisem Inetu Pardipoeg) (ARS, autoritiraaž 1987) Maalitud kardinad Mistra sööklale, 1981 Maalitud kardinad Haljasalade Trustile, 1982 Maalitud rätte, kuponge ARSi autoritiraažina, kardinaid ja muud eratellimusena. (1972 kardinad prof. Veidermaa elamule, Prokuratuuri kohviku kardinad I 1973, II 1974) Koos Sirje Kuuskmanniga ühisnäitus "Põhjamaine" (siidimaal, keraamika) Kullo Lastegalerii, 2011 Arvutigraafika ja siidimaali näitus "Naised". Kullo Lastegalerii, 2012 Näitus "Siidimaal interjööris" (kardinate kavandid, maalitud kupongid) Kullo Lastegalerii 2012 Siidimaali näitus "Aastaajad" Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuses 2013 Koos keraamik Sirje Kuuskmanniga näitus "Varjus ja valguses" (arvutigraafika, keraamika) Tallinna Keskraamatukogus 2014 Koos keraamik Sirje Kuuskmanniga näitus (arvutigraafika, keraamika) Tallinna Keskraamatukogus 2015 Arvutigraafika näitus Pärnu Keskraamatukogu I korruse galeriis202 Osalemine Pärnu kunsti aastanäitusel, arvutigraafika Eesti Riikliku Kunstiinstituudi tekstiili eriala vilistlased "Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuse töötajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuli 2013. Vaadatud 1. juulil 2013. Anne Aare. Astangu.ee Maret Priske. "Ikka peab olema kindel, et ilusam lend on veel ees...", Sinuga, 2002, nr 3 (arhiivitud)
Keerba

Keerba (ka: Kerba, Kerbä, Kerbino, Kerbina, Kärbä) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Küllätüvä

Küllätüvä (ka Küllatova, Küllatuva, Küllatu, Tammeoru, Tamme) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Üle-Pelska nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Küllatova savimaardla Küllätüvä tsässon Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Palandõ

Palandõ (ka: Palande, Palandu, Palante) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2023.
Mustahamba

Mustahamba on mitme koha nimi: Mustahamba on küla Rõuge vallas (kuni 2017. aastani Haanja vallas) Võru maakonnas Mustahamba oli Võru maakonnas Rõuge vallas asuva Kahrila-Mustahamba küla nimi kuni 2017. aastani Mustahamba tamm
Navikõ

Navikõ (ka: Navike, Navigõ, Naviki, Navi) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Mokornulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Triginä

Triginä (ka Triginde, Triiginä, Triigina, Trigina, Trigino, Triigi, Tähe) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Üle-Pelska nulka. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel püsielanikke külas ei olnud. 2000. aastal oli elanikke 4. Külast on pärit setu lauluema Tõnissoni Maria. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Odavise

Odavise on kergejõustiku ala. Odaviskevõistluse eesmärk on visata määrustele vastavat oda võimalikult kaugele. Eesti absoluutrekord odaviskes kuulub Magnus Kirtile tulemusega 90,61 meetrit. Eesti naiste rekord kuulub Liina Laasmale tulemusega 63,65 meetrit. Odaviske hoovõturada on 30–36,5 m pikk. Oda koosneb kolmest osast: esiosast, varrest ja käepidemest. Esiosas on teravast ja tugevast metallist ots, vars on valmistatud üleni metallist või muust sobivast materjalist ja käepideme asend on selline, et oda raskuskese asub selle all. Oda varre suurim läbimõõt on käepideme kohal. Oda kaalub meestel 800 g ja selle pikkus on 260–270 cm ning naistel vastavalt 600 g ja 220–230 cm. Odavise loetakse määrustepäraseks juhul, kui katsel ei astuta üle viskejoone ning esimesena maandub maapinnale oda terav ots. Parema viskehaarde saamiseks võib sportlane kasutada vastavat määret, kuid ainult käel. Vana-Kreekas oli odavise üks viievõistluse aladest. Visati metallotsaga puitoda, mis ei olnud arvatavasti pikem kui 2 m. Hoovõtu- ja visketehnika ei erinenud nüüdisaegsest. Oda keskkoha ümber keriti nahkrihm, mille otsas olevast aasast pisteti läbi nimetis- ja keskmine sõrm. Kui vise lahti rullus, pani rihm oda pöörlema ning seepärast lendas see ühtlaselt ja kaugemale. Visketulemuste kohta andmeid ei ole. Esimeste nüüdisolümpiamängude (1896,1900 ja 1904) kavas odaviset ei olnud. Aga Skandinaaviamail ja Soomes oli see võistlusalana kasutusel juba enne Ateena olümpiamänge 1896. Harrastati peamiselt viskeid nii parema kui vasaku käega ja kogusummas ning üksteise võidu parandasid rootslased ja soomlased selle ala maailmarekordeid, mida esialgu registreerisid üksnes nemad. Esimeseks maailmakuulsuseks tõusis kogukas rootslane Eric Lemming (190 cm ja 90 kg), kelle rekorditesse (1903. aastal 53.79 tugevama käega) suhtusid soomlased mõnda aega umbusuga, tunnistades õigeks rekordiks 1904. aastal oma mehe Hannes Kivistö 53.09. Londoni olümpiamängudel 1908. aastal võisteldi kahes viskeviisis - niinimetatud klassikalises ja ungari stiilis (oda hoiti tagumisest otsast) – ning nii sai Lemming odaviskajana ühtedelt mängudelt kaks kuldmedalit. Juba odaviskeajaloo algperioodil, enne Londoni olümpiamänge, puhkes võitlus nipitajatega. Vennad Jarl ja Evert Jakobson Rootsis mähkisid oda sideme alla väikesed puuklotsid, mis olid sõrmedele viske juures heaks toeks. Tulemused lähenesid liigagi kiirelt 60 meetrile ja põhjuse jälile saades tegid kergejõustikujuhid sellele uuendusele lõpu ning annulleerisid tulemised. Uus oda Uus oda ** : Mitteametlik maailmarekord, tipptulemus uue odaga  Pikemalt artiklis Eesti rekord odaviskes Uus oda Odaviske Eesti meistrivõistluste medalivõitjad Eesti Kergejõustiku Liit (22.11.2018). "Eesti kõigi aegade edetabelid - mehed, uus oda" (PDF). Vaadatud 17.02.2019. Eesti Kergejõustiku Liit (22.11.2018). "Eesti kõigi aegade edetabelid - naised, uus oda" (PDF). Vaadatud 17.02.2019. Eesti rekordite areng. Meeste odavise (uus oda) kergejoustik.ee, 3. juuni 2006 Meeste odaviske kõigi aegade edetabel Naiste odaviske kõigi aegade edetabel
Mervana Jugić-Salkić

Mervana Jugić-Salkić (sündinud 14. mail 1980 Zenicas) on Bosnia ja Hertsegoviina endine naistennisist. Tema kõrgeimaks kohaks WTA edetabelis jäi üksikmängus 99. (21. juuni 2004) ja paarismängus 59. (10. juuli 2006).
Sika

Sika võib tähendada mitut asja: Sika on küla Rõuge vallas Võru maakonnas. Sika on küla Võru vallas Võru maakonnas. Sika (Põlva vald) oli küla Põlva vallas Põlva maakonnas. Sikad on rahvas Indoneesias. sika keel on sikade räägitav keel. Sika AG on Šveitsi keemiaettevõte.
Terje Aa

Terje Aa (sündinud 1961) on Norra bridžimängija. Ta on Ülemaailmse Bridžiföderatsiooni (WBF) World Life Master ja Norra bridžikoondise liige 1993. aastast. Info WBF-i kodulehel, foto
Kitsõ

Kitsõ (ka: Kitse, Kitseküla, Kozlääevo) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Argo Unnuk

Argo Unnuk (sündinud 18. aprillil 1966 Tallinnas) on eesti kabetaja, Eesti meister rahvusvahelises kabes 1998, 2010, 2013, 2014, 2020 ning Vene kabes 2004 ja 2012. Sissekanne Eesti Kabeliidu lehel
Messeenia

Messeenia on tänapäeva Kreeka ja Vana-Kreeka maakond. Messeenia oli viljakas maakond Peloponnesose edelaosas. See piirnes idas Lakoonikaga. Messeenia esiajalugu on vaid aimatav, peamiseks allikaks on müüdid. Igatahes asub seal liivane Pylos, kus valitses Nestor. See põletati maha, arvatavasti Nestori poegade ajal. Lossi raamatupidamine, mida peeti toorsavitahvlitel, põles tules kõvaks ja on alles, kuid ei ulatu kuigi kaugele tagasi, ilmselt ei säilitatud dokumente kaua. Messeenia haldus ja majandus on tuntud paremini kui ühegi teise tollase Kreeka riigi oma, ent kuninga nimi sealt ei ilmne – seda polnud muidugi vaja mainida. 8. sajandi teisel poolel eKr vallutasid Messeenia spartalased (Esimene Messeenia sõda), orjastasid sealsed elanikud ja muutsid nad helootideks (ainult osal õnnestus välja rännata või perioigi staatust saada). Umbes 7. sajandi keskel eKr puhkes helootide ülestõus. See andis spartalastele ajendi Teise Messeenia sõja alustamiseks. Liidus Argose ja Arkaadiaga õnnestus messeenlastel Aristomenese juhtimisel mitu korda lüüa sõjaliselt tugevamaid spartalasi. Pärast messeenlaste kindluse Hira langemist nende vabadusvõitlus vaibus. Osa elanikest rändas Messenesse. Kohalejäänud üritasid veel mitu korda tulemusteta spartalaste ülemvõimust vabaneda (helootide ülestõus 464 eKr, Kolmas Messeenia sõda). Alates 369 eKr õnnestus Messeenial Teeba (Epameinondase) abiga saavutada sõltumatus. 146 eKr alistus Messeenia Rooma võimule.
Ants Särgava

Ants Särgava (sündinud 1969 Viljandis) on eesti maletaja. Lõpetas 1988. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja õppis Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonnas. 2004. aastal Tallinnas toimunud Eesti kiirmale meistrivõistlustel sai ta viienda koha. "Ants Särgava sai viienda koha" Sakala, 15. detsember 2004 Tulemused males ja mälumängus
1998. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 43. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1998) Tallinn, 25. veebruar – 7. märts 1998
Nelinurk

Nelinurk ehk tetragoon on hulknurk, millel on neli tippu (ja neli külge). Korrapärast nelinurka nimetatakse ruuduks. Kindlate omadustega nelinurkasid nimetatakse: ristkülik, romb, romboid, rööpkülik, trapets, trapetsoid.
Trapetsoid

Trapetsoid on paralleelsete külgedeta nelinurk. Trapetsoidi erijuht on romboid, mille külgede pikkused on paarikaupa võrdsed, kuid ükski külg ei ole teisega paralleelne.
Rööpkülik

Rööpkülik ehk rööpnelinurk on nelinurk, mille vastasküljed on paralleelsed. Vastasküljed on võrdse pikkusega. Vastasnurgad on võrdsed. Lähisnurkade summa on 180 kraadi. Diagonaalid poolitavad teineteist. Diagonaalide lõikepunkt on rööpküliku sümmeetriakeskpunkt. Diagonaal muudab rööpküliku kaheks võrdseks kolmnurgaks. Vastasküljed on paralleelsed. Rööpküliku pindala valem on S = a h , {\displaystyle S=ah,\,} kus a on alus ja h kõrgus. Kui a = h, siis sellise rööpküliku pindala on võrdne vastava ruudu (külg = a) pindalaga. Seda tõsiasja on kasutanud Eukleides oma raamatus Elemendid Pythagorase teoreemi tõestuses. Rööpküliku ABCD pindala on antud vektorkorrutise kaudu kui S = | A B → × A D → | , {\displaystyle S=|{\vec {AB}}\times {\vec {AD}}|,\,} kus A B → {\displaystyle {\vec {AB}}} ja A D → {\displaystyle {\vec {AD}}} rööpküliku lähiskülgedest moodustatud vektorid. Rööpkülikut, mille kõik küljed on võrdsed, nimetatakse rombiks. Rööpkülikut, mille kõik nurgad on võrdsed, nimetatakse ristkülikuks. Rööpkülikut, mille kõik küljed ja kõik nurgad on võrdsed, nimetatakse ruuduks. Rööptahukas
Bertha von Suttner

Bertha Felicitas Sophie von Suttner (paruness Bertha von Suttner; sündinud krahvinna Kinsky von Chinic und Tettau; 9. juuni 1843 Praha (tollal Austria keisririik) – 21. juuni 1914 Viin (tollal Austria-Ungari keisririik)) oli austria kirjanik ja rahuliikumise tegelane. 1905. aastal pälvis ta Nobeli rahuauhinna ja oli sellega esimene Nobeli auhinna saanud naine. Suttner sündis vaesunud Austria feldmarssali krahv Franz-Josef Kinsky von Wchinitzi und Tettau (1768–1843) ja tema abikaasa Sophie Korneri (1815–1884) peres. Vanemad olid abiellunud 26. juulil 1834. Suttneril oli vanem vend krahv Arthur Franz Kinsky von Wchinitz und Tettau (1837–1906), kes suri vanapoisina. Suttner kihlus inseneri ja kirjaniku Arthur Gundaccar von Suttneri (suri 1902), kuid perekond oli abielu vastu. Seetõttu vastas Bertha Alfred Nobeli kuulutusele 1876. aastal, kus Nobel otsis sekretäri-majahoidjat oma Pariisi elamusse. Suttner sai töökoha, kuid juba nädala pärast pöördus tagasi Viini ja abiellus salaja 12. juunil 1876 Arthuriga. Aastatel 1876–1885 töötas ta Gruusias. Pärast oma romaani "Sõjariistad maha!" (saksa "Die Waffen nieder!") avaldamist 1889. aastal sai temast üks rahuliikumise juhtfiguure. 1891. aastal asutas ta Austria patsifistliku organisatsiooni. Ta saavutas rahvusvahelise tunnustuse üldtuntud rahuajakirja Die Waffen Nieder! toimetajana. Ajakiri, mis oli saanud nime Suttneri raamatu järgi, ilmus aastail 1892–1899. Suttneri patsifism oli mõjutatud H. T. Buckle, Herbert Spenceri ja Charles Darwini kirjutistest. Ehkki tema isiklik kontakt Alfred Nobeliga oli lühike, kestis kirjavahetus viimase surmani 1896. aastal. Arvatakse, et Suttner mängis peamist rolli Alfred Nobeli otsuses jagada ka rahuauhindu, mis hiljem oli kirjutatud Alfredi testamenti. 1905. aastal pälvis Suttner Nobeli rahuauhinna. Suttnerit on kujutatud Austria kaheeurosel mündil. Enne seda oli teda kujutatud Austria šillingi 1966. aasta väljaande 1000-šillingisel rahatähel. 1884 "Üks käsikiri" 1886 "Üksildane ja vaene" 1889 "Sõjariistad maha!" 1900 "Haagi rahukonverentsi päevik" Claus Bernet. Bertha von Suttner. – Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon, 24, 2005, 1435–1471.
Romboid

Romboid ehk deltoid on kumer nelinurk, mis on vähemalt ühe oma diagonaali suhtes sümmeetriline (st lähisküljed on võrdsed ning diagonaalid lõikuvad täisnurga all). Kui d 1 {\displaystyle d_{1}} ja d 2 {\displaystyle d_{2}} on diagonaalide pikkus, siis pindala on S = d 1 d 2 2 {\displaystyle S={\frac {d_{1}d_{2}}{2}}} Pindala saab arvutada ka valemi: S = a b sin ⁡ θ {\displaystyle S={ab\sin \theta }\,} järgi, kus a {\displaystyle a} ja b {\displaystyle b} on eri pikkusega külgede pikkus ning θ {\displaystyle \theta } nendevaheline nurk. Romboidi erijuhud: romb, on romboid, mille küljed on võrdse pikkusega ruut, on romboid, mille nurgad on võrdsed
Maa tehiskaaslaste loend

Siin on loetletud Maa tehiskaaslasi. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y AfriStar ALOS Aqua (satelliit) Astra Asterix CryoSat Echo Elektro-L Envisat Earth Observing-1 ESSA ESTCube-1 Eurobird Eutelsat Explorer 1 Gemini GeoEye-1 Gravity Probe B GOES Hellas Sat Hot Bird Hubble'i kosmoseteleskoop ITOS IKONOS Intelsat James Webbi kosmoseteleskoop Koit Kosmos Landsat Mercury MERIS Meteosat Mir NIMBUS NOAA Proba Proba-V ROSAT Sirius Spot Sputnik 1 - Sputnik 2 - Sputnik 3 Tele-X Telstar Terra TIROS Türksat UARS Vanguard 1 Voshod Vostok - Vostok 1 WISE WorldView-1 WorldView-2
Cool jazz

Cool jazz on muusikas džässistiil, mis kujunes välja 1940. aastate lõpuks. Vastupidi bebop'i lärmakusele iseloomustab seda tunnete tagasihoitus ja kammerlik väljenduslaad. See avaldus kõigepealt kõlalises küljes: puhkpillide kõrge registri asemel eelistati keskmist, mahedamat, taotledes mitte säravat, vaid tuhmi kõla. Seda süvendas veelgi vähese vibraato kasutamine. Eelistati pille, mis juba loomult on pehmetoonilised: baritonsaksofon, metsasarv, flööt (madalas registris) ja vibrafon, mille vibraatormehhanism reguleeriti aeglasele režiimile. Harmooniasse toodi polütonaalsuse ja atonaalsuse elemente. Loobuti ka hoogsast edasirühkivast rütmist, ideaaliks sai hoopis tagasihoitud, põhirütmist justkui maha jääv pulss. Seda rütmikäsitlust süvendas veelgi kaheksandiknootide käikudes teise kaheksandiku rõhutamine. See trend ilmnes esimesena trompetist Miles Davise mängus. Noorukina mängis ta Charlie Parkeri 1945. aasta kvintetis, aimates järele Dizzy Gillespie närvilist stiili; ei möödunud kaua aega, kui ta hakkas puhuma lahedamas ja jahedamas maneeris. Uus vool oli jälgitav ka John Lewise klaveriimprovisatsioonides ja arranžeeringutes, mida Tadd Dameron kirjutas 1940ndate lõpus Gillespie bigbändile ja erinevatele väikestele koosseisudele. Muusikaajaloo esimesed cool jazz'i soolod mängis Miles Davis 1947. aastal koos Charlie Parkeriga. Sama võib öelda ka John Lewise klaverisoolo kohta Dizzy Gillespie Pariisi kontserdil. Cool Jazz alguspunktis seisis lisaks Miles Davisele ja John Lewisele ka Tadd Dameron.
Tsirgu

Tsirgu (ka: Tsirku) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 11 elanikku, neist 8 eestlased. 2000. aastal oli elanikke 20. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Tsirgu oja Tsirgu mänd Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Tsumba

Tsumba (ka: Mäe-Tsumba, Mäe-Tsumpa, Zumba-Mäe) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Üle-Pelska nulka. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 5 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 7. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Astérix (tehiskaaslane)

Astérix ehk A-1 on Prantsusmaa esimene kosmoseaparaat, Maa tehiskaaslane. Astérix lennutati välja 26. novembril 1965 Alžeeriast Sahara kõrbest Hammaguirast raketiga Diamant-A. Tehiskaaslane tiirleb ümber Maa orbiidil, mille kalle Maa ekvaatori tasandi suhtes on 34,2°, perigee on 527 km ja apogee on 1808 km. Tiirlemisperiood on 108,6 minutit. Tehiskaaslasel ei olnud mingeid teaduslikke ülesandeid.