laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Department for Transport

Department for Transport (DfT) on Suurbritannia valitsusasutus, mis vastutab Inglismaa transpordivõrgustiku ja loetud arv transpordiga seotud küsimuste eest Šotimaal, Walesis ja Põhja-Iirimaal, mida pole antud üle kohalikule transpordiga tegelevale asutusele. Valitsusasutust juhib Suurbritannia transpordiminister, praegu (alates 25. oktoober 2022) Mark Harper.
Tietosanakirja

"Tietosanakirja" (soomekeelne sõna tähenduses 'entsüklopeedia') oli 1909–1922 ilmunud soomekeelne entsüklopeedia. See oli ühtlasi esimene soomekeelne entsüklopeedia. Teost andis välja kirjastus Tietosanakirja-Osakeyhtiö, mille spetsiaalselt selle teose väljaandmiseks olid asutanud kirjastused WSOY ja Otava.
Suurbritannia kaitseministeerium

Ühendkuningriigi kaitseministeerium (Ministry of Defence) on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsusasutus, mis vastutab Tema Majesteedi valitsuse poolt kehtestatud kaitsepoliitika rakendamisega ja on Suurbritannia relvajõudude peakorter. Ühendkuningriigi kaitseministeeriumi põhimõtteline eesmärk on kaitsta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki ja selle huve ning tugevdada rahvusvahelist rahu ja stabiilsust. Pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist ja külma sõja lõppu ei näe Suurbritannia kaitseministeerium lähiajal ette konventsionaalset sõjalist ohtu, kuid peab ohuks Suurbritannia huvidele massihävitusrelvi, rahvusvahelist terrorismi ning nurjunud ja nurjumas olevaid riike. Suurbritannia kaitseministeerium juhib ka relvajõudude igapäevast juhtimist, sõjaliste situatsioonide planeerimist ja kaitsealaste hangete korraldamist.
Kansallis-Osake-Pankki

Kansallis-Osake-Pankki (lühendatult KOP) oli Soome pank, mis tegutses 1889-1995. Pank asutati vastukaaluks pangale Yhdyspankki (asutatud 1862). 1995 need kaks panka ühinesid ja moodustasid panga Merita Pankki Oy. KOP oli esimene välispank, mis 1992 alustas Eesti krooni konverteerimist.
Maarjamäe mälestusväli

Maarjamäe mälestusväli on mälestuskompleks Tallinnas Kadrioru asumis Pirita tee ääres. Sinna kuuluvad eri ajastute mälestusmärgid.  Pikemalt artiklis Maarjamäe memoriaal Maarjamäe memoriaali keskne objekt on 35 meetri kõrgune Jääretke obelisk. Obelisk valmis 1960. aastal ja selle autorid olid arhitekt Mart Port ja skulptor Lembit Tolli. Kompleksis on tribüünid. Keskel on tseremooniaväljak, mille kujundasid 1975. aastal arhitektid Allan Murdmaa, Peep Jänes, Rein Kersten, Henno Sepmann, kunstnik Jüri Palm, insener Vello Hüdsi. Nõukogude okupatsiooni ajal põles dolomiidist püloonide vahel igavene tuli. Püloonidel on reljeefsed käejäljed igavese tule kohal ja pronksist "Hukkuvad kajakad" kahe tahuka, kahe võimu sümboli vahel.  Pikemalt artiklis Maarjamäe Saksa sõjaväekalmistu Saksa okupatsiooni ajal matsid sakslased Maarjamäele 3000–4000 sõdurit, nende hulgas ka 1941. aasta juulis bolševike haarangul maha lastud eesti lendurid, mitu metsavenda ning Erna rühma sõdurid. Enne seda kaevasid sakslased välja kõik punaväelaste laibad ning ka kirstud puidujäätmetega ning viisid teadmata kuhu. 1944. aastal, pärast Moskvas väljaantud Nõukogude võimuorganite korraldust Saksa vägede poolel võidelnud ja langenud sõjaohvrite haudade likvideerimiseks, tasandati kalmistul olnud hauatähised. Likvideerimise aluseks oli 1942. aasta 1. aprillil välja antud NSV Liidu Riikliku Kaitsekomitee määrus № 1571 vaenlase kalmistute likvideerimisest Nõukogude Liidu linnades. Maarjamäe memoriaali rajamisel 1970. aastatel pandi toime hiiglaslik hauarüüstamine. Juhuslike pealtnägijate sõnul jäid punamemoriaalile ette tuhandete Saksa sõdurite hauad; ära viidi hulgaliselt skelette, kolpi, mundrijäänuseid, pandlaid ja kiivreid.  Pikemalt artiklis Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaal 2016. aasta märtsis kuulutas Riigi Kinnisvara AS koostöös Justiitsministeeriumiga välja ideekonkursi, et luua Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks Maarjamäele mälestusmärk, meenutamaks inimesi, kes langesid kommunismi kuritegude ohvriks. Mälestuspaigas on nimeliselt kirjas ligikaudu 20 000 elu kaotanud isikut, kellest suur osa suri kodumaast kaugel ja kelle matmiskoht on paljudel juhtudel teadmata. 15. augustil 2016 kuulutati Okupatsioonide muuseumis välja võidutöö, milleks osutus arhitektuuribüroo JVR ideekavand "Teekond". Memoriaal avati 23. augustil 2018. Jevgeni Nikonov Maarjamäe kalmistu Maarjamäe memoriaal vajab hädasti rekonstrueerimist. Päevaleht, 15. juuli 2008. Pealisehitus läinud, baas alles[alaline kõdulink]. Postimees 1997 Okupatsioonide muuseumi pressiteade, 16.08.2016
Kõik Läti eest!

Kõik Läti eest! (ka Kõik Lätile!; läti keeles Visu Latvijai) oli Läti paremäärmuslik natsionalistlik erakond, mis tegutses 2000–2011. See asutati 2000 noorteorganisatsioonina. Erakond on iseseisva jõuna osalenud Läti seimi valimistel ühe korra: 2006. aastal ja said 1,48% koguhäältest. Seimi nad ei pääsenud. 2010 moodustas erakond liidu erakonnaga Isamaale ja Vabadusele/LNNK; uue liidu nimeks sai Rahvuslik Liit "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele/LNNK".
Suttilomp

Suttilomp on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Suttilomp pandi Aimla ja Olustvere mõisas Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aua

Aua on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Aua on pandud Tolli mõisas Kullamaa kihelkonnas Läänemaal ning Aimla ja Olustvere mõisas Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Aua-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aruvald ja Laino. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aua Eestis 14 mehel ja 15 naisel.
Kivikind

Kivikind on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kivikind (Kiwikind) on pandud Olustvere mõisas Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kanditow

Kanditov on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kanditov (Kanditow) on pandud Olustvere mõisas Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Abar (perekonnanimi)

Abar on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Abar uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Abarenkov, Abarinkov, Antonov ja Beek. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. J. Abar, Ivan Abarenkovi (1889–1924) pseudonüüm
Reet (perekonnanimi)

Reet on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Reet (Reht) on pandud Köisi mõisas Peetri kihelkonnas Järvamaal ja Kihelkonna mõisas Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Reet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Moser, Rezold ja Uus. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Reet 8 mehel ja 7 naisel.
Muhulane (perekonnanimi)

Muhulane on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Muhulane on pandud Vihula mõisas Haljala kihelkonnas Virumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Õlu Bosnias ja Hertsegoviinas

Bosnias ja Hertsegoviinas on mitmeid õllemarke. Neist kuulsamad on näiteks Tuzlanski pilsner, Sarajevsko pivo, Nektar, Preminger ja Zmaj pivo. On ka väiksemaid õlletehaseid, millest suurem osa asutati 19. sajandil. Suurim õlletehas on Sarajevska pivara, mis avati aastal 1864. Teiste pruulikodade ja tehaste seast on suuremad Pivara Tuzla (1884), Banjalučka Pivara (1873), Bihaćka pivovara (2007) ja Hercegovacka pivovara u Mostaru (2007). Bosnia ja Hertsegoviina õlleturust moodustab 95% laagriõlu. Populaarsemad margid on: Hercegovacka pivovara (Zmaj pivo) Preminger Unski biser apes a culoa Nektar/Нектар Crni Đorđe / Црни Ђорђе Kastel / Кастел Premium Crno pivo Tuzlanski pilsner Erster Sarajevsko pivo Pruulikoja pubi on riigis üsna uus nähtus, kuid näiteks Black Dog Pub Mostaris pakub külastajatele ainult kohalike väikepruulikodade toodangut. Sarajevo õlletehas - Sarajevska pivara Tuzla õlletehas - Pivara Tuzla Bihaći õlletehas - Bihaćka pivovara Banja Luka õlletehas - Banjalučka Pivara Mostari pruulikoda - OldbridZ craft brewery Mostar (Kreativna mikro pivara OldbridZ) Sarajevo käsitööõlle pruulikoda - Pivara Semizburg http://zmajpivo.ba Sarajevo Brewery - Sarajevska pivara Tuzla Brewery - Pivara Tuzla Bihac Brewery - Bihacka pivovara Banjaluka brewery - Banjalucka pivara
Aseri (perekonnanimi)

Aseri on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Aseri (Asseri) on pandud Vaivara mõisas Vaivara kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Aseri uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Hasse (1939. aastal Tartus). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Inarik

Inarik on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Inarik on pandud Audru mõisas Audru kihelkonnas Pärnumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Tantō

Tantō (jaapani keeles 短刀) on traditsiooniline Jaapani pistoda (nihontō). Tantō '​de põhiliseks kasutajaks olid samuraid, kohati kandsid neid enesekaitseks ka kaupmehed. Tantō on traditsiooniliselt kuni 30 cm (1 shaku), tavaliselt umbes 26 cm pikkune. Erinevalt lühimõõgast wakizashi '​st ei ole tantō '​l käekaitset. Edo ajastul kujunes välja võitluskunst tantōjutsu, kus võideldakse tantō '​d kasutades. Nagayama 1997, lk 49. Deal 2007, lk 161. Deal, William E. (2007) Handbook to Life in Medieval and Early Modern Japan. Oxford University Press. ISBN 9780195331264 Nagayama, Kōkan (1997) The Connoisseur's Book of Japanese Swords. Kodansha International. ISBN 9784770020710  Tantō – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Yukon (täpsustus)

Yukon on mitme koha nimi Yukoni jõgi Yukon, Kanada haldusüksus Yukoni platoo Yukon, linn Oklahomas ...
Sarvik

Sarvik on müütiline tegelane, allilma valitseja eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg". Teda on mainitud eepose neljateistkümnendas loos (Allmaailma vaatlus. Esimene võitlus Sarvikuga. Lahkumine.), seitsmeteistkümnendas loos (Võitlus Virumaal. Kangelaste teekond kodu poole. Seigad vanamoori ja härjapõlvlasega. Lustipidu murueide tütardega), kaheksateistkümnendas loos (Teine teekond allmaailma. Lahing põrgulistega. Kahevõitlus Sarvikuga) ja üheksateistkümnendas loos (Sarvik-taadi aheldamine. Õnneaeg. Pidu ja Kalevi tarkusraamat. Sõjateated). Kalevipoeg jõudis allilma ning põrgupiigad tutvustasid talle Sarviku valdusi ja elu-olu. Sarvikul oli lisaks varakambritele ja muudele ruumidele ka seitse tuba: rauast, vasest, hõbedast, kullast, siidist, sametist ja poordist. Lisaks seitse aita: kivist, paest, kanamunast, hanemunast, vikikivist, kotka munast ja siuru munast. Kalevipoeg uuris piigadelt, kes Sarvik-taat sugult on. Vanem piiga vastas: Sest ei ole meie kuulnud. Kas teda karu poeginud, Hunti metsas imetanud, Karjamära mängitanud, Kitse kätkis kiigutanud - See kõik seisab sõba alla, Noorem põrgupiiga rääkis, et Sarvik lubab oma varjulistel hingedeajal korraks koduvainudel ja omaste juures käia, kuid nad peavad kiirelt tagasi olema ning rauast ja vasest kambrites igavest tööd tegema. Keskmine piiga teatas, et vahel peab Sarvik kullast toas sõpradega pidu: Õlle hullul hõiskamaie. T ü h i on tal kälimeesi, Põrgu l i t a tema tädi, Valge mära vanaema. Põrgupiigad hoiatasid, et kes võõras Sarviku silma alla satub, on surmasuus. Vanem piiga ütles Kalevipojale, et kui ta tahab neid päästa, peab ta kasutama võluvõimega küüntelaastust kübarat. Sarviku sängisambas oli kaks märjukest, paremal käel jõudu andev ja vasemal käel jõudu võttev. Põrgupiigad vahetasid kavalasti klaasid omavahel. Sarvik saabus maa müdisedes, nägi Kalevipoega ja ütles, et ei ole sellel siit enam pääsmist päevapaiste alla. Kalevipoeg kutsus ta lagedale jõudu katsuma, millega Sarvik nõustus, olles enne joonud jõudu võtvat märjukest. Võitja võis kaotaja aheldada. Nende kemplemine vältas kahevahel kaua, ilma võitjat nägemata. Seejärel pani Kalevipoeg imekübara pähe, kasvas tugeva tamme suuruseks ning heitis Sarviku liivasõmerasse. Kuid enne kui Kalevite pojal õnnestus maaslamaja kammitsraudadesse köita, kahanes Sarvik pisikeseks ja kadus soose sinise suitsuna. Vägilane võttis turjale kullakotid ja põrgupiigad ning jõudis võlukaabu jõul otse allmaailma koopa väravasse. Kalevipoeg. Neljateistkümnes lugu
Videoplaat

Videoplaat on videosignaali salvestist sisaldav ja selle taasesitamist võimaldav plaat. Videosignaal on videoplaadile kantud viisil, mis võimaldab selle lugemist analoogvideosignaali kujul. Levinuim salvestusmeetod on impulsskestvusmodulatsioon. Salvestise tihedus on lähedane CD-kettal kasutatavale. Ka lugemine toimub optilisel meetodil, nagu see on CD-de puhul. Videosignaali kaadrite järgnevusele põhineva ülesehituse tõttu on videoplaadi salvestise rea iga pöörde kohta salvestatud kas üks kaader või poolkaader. Videoplaadi pöörete arv peab taasesitamisel vastama kaadrite või poolkaadrite arvule sekundis (25 või 50, teise variandina 30 või 60). Videoplaadi taasesitamiseks kasutatavad plaadimängijad olid tehniliselt keerulised seadmed, milles suhteliselt suur plaat pöörles suure kiirusega. Arendustele vaatamata jäi videoplaat oma videosignaali kvaliteediomaduste poolest alla videomagnetofonile. Nii nagu see on grammofoni puhul, ei olnud videoplaate võimalik lihtsalt salvestada. Tänapäeval videoplaate analoogkujul enam ei kasutata.
Igitee

"Igitee" (soome keeles "Ikitie") on Antti Tuuri kirjutatud romaan (2011), mis põhineb päriselu sündmustel. Kirjastus Varrak avaldas romaani Ants Paikre eestinduses 2017. aastal. Raamatu kaanekujunduses on kasutatud kaadreid samal aastal valminud filmist. Romaani järgi tehtud film "Igitee" esilinastus 2017. aastal. Põhja-Ameerika soomlaste ümberasumine Karjala ANSV-sse https://soome100.postimees.ee/4245957/poffil-saab-maailmaesilinastuse-ajalooline-igitee ISBN 9789985341698 ISBN 9789985342800 (epub) Igitee [Helisalvestis] (s/n või ISBN/ISSN puudub)
Kadrioru tennisehall

Kadrioru tennisehall on tenniseväljakutega spordihoone Tallinnas aadressil Roheline aas 13. Hall valmis 1937. 1947 taastas halli spordiselts Dünamo. 2002 hall renoveeriti. Eesti sport läbi aegade. Tallinn: Inreko Press, 1996. Lk 192 Kadrioru tennisehall Eesti spordiregistris (vaadatud 30.08.2018)
Elva ujula

Elva ujula (ka Elva välisujula) oli ujula Elvas Verevi järvel. Ujula koos sealse rannahoonega avati 23. juunil 1929 (teistel andmetel 1931). Ujula kompleksi kuulus ka 10 m kõrgune hüppetorn. Ujulas peeti 1930. aastatel mitmeid Eesti meistrivõistlusi ujumises. 1936 ujulat uuendati ja valmis 25 ja 50 m pikkune ujumisrada. Eesti sport läbi aegade. Tallinn: Inreko Press, 1996. Lk 191 https://web.archive.org/web/20180830064755/https://elvaturism.ee/turistile-infoks/verevi-jarv (vaadatud 29.08.2018)
Akpatok

Akpatok on Kanadale kuuluv saar Hudsoni väina Ungava lahes. Saare pindala on 903 km² Saar on nime saanud seal pesitseva põhjatirgu Ida-Kanada inuktitutikeelse nimetuse järgi. Saar koosneb peamiselt 150–250 m kõrgustest lubjakivikaljudest. Saare lõunatipus on dorseti kultuuri asula jäänused.
Daugai vald

Daugai vald (leedu keeles Daugų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. Valla pindala on 147 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3230 inimest. Valla keskus on Daugai linn, kus aastal 2011 oli 1170 elanikku, 2018. aastal aga 993 elanikku. Vallamaja asub aadressil Sofijos Smetonienės g. 3, vallavanem on Irma Kašėtienė. https://www.alytus.rvb.lt/vparodos/daugai/seniunija.html Daugų seniūnija[alaline kõdulink]. Alytaus rajono savivaldybė , vaadatud 28.08.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 28.08.2018.
Alovė vald

Alovė vald (leedu keeles Alovės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. Valla pindala on 142 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2980 inimest. Valla keskus on Alovė küla. Vallamaja asub aadressil Jaunimo g. 1, vallavanem on Irma Stenionienė. Lisaks küladele asub vallas veel Kutiškėse huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud. Valla rahvaarv kasvab; aastal 2001 oli seal 2503 elanikku. http://www.dainavoskrastas.lt/vietoves/aloves-seniunija/ Alovės seniūnija. Alytaus rajono savivaldybė , vaadatud 28.08.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 28.08.2018.
Agda Artna-Cohen

Agda Artna-Cohen (kuni 1936 Agda Bergmann; kuni 10. märts 1967 Agda Artna; 19. oktoober 1930 Tartu – 22. november 2014 Alexandria, Virginia osariik, Ameerika Ühendriigid) oli eesti päritolu Kanada ja Ameerika Ühendriikide füüsik. Ta õppis Tartu Õpetajate Seminari algkoolis. Pere põgenes 1944. aastal Rootsi. Ta lõpetas 1949. aastal Göteborgis keskkooli. Pere läks 1949. aastal edasi Kanadasse. Ta töötas algul Hamiltonis sanatooriumis, siis lõpetas 1953. aastal Ontario provintsis keskkooli ja astus McMasteri Ülikooli, mille lõpetas 1957. aastal B.Sc kraadiga. Ta kaitses 1961. aastal samas doktorikraadi tuumafüüsikas väitekirjaga "The Decay of Neutron-Activated Erbium Isotopes". Ta oli esimesi naisi Kanadas, kes sai tuumafüüsika alal doktorikraadi. Ta töötas edaspidi kuni pensionile minekuni mitmel pool Ameerika Ühendriikides, sealhulgas mereväe uurimisasutustes Washingtonis. Tema isa oli sõjaväelane ja laskesportlane Eduard Artna ning vend oli Kanada laskesportlane Tõnu Artna. "Agda A. Cohen. October 19, 1930 – November 22, 2014" "Eesti naisdokfor aafomfüüsika alal". Välis-Eesti nr 33, 2. september 1961. Lk 2 TLÜAR väliseesti isikud
Rakvere Spordiselts Kalev

Rakvere Spordiselts Kalev on Rakveres tegutsev spordiselts. Selts asutati 23. juunil 1920. Selts tegutses aastani 1940 ja 1942-1944. Pärast Eesti taasiseseisvumist selts taasasutati.[viide?] Selts on Lääne-Virumaa Spordiliidu ja MTÜ Eesti Spordiselts Kalev liige. Eesti sport läbi aegade. Tallinn: Inreko Press, 1996. Lk 191 Rakvere Spordiselts Kalev Eesti spordiregistris (vaadatud 30.08.2018) Rakvere Spordiselts Kalev Eesti spordiregistris
Nemunaitise vald

Nemunaitise vald (leedu keeles Nemunaičio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. Valla pindala on 42 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1248 inimest. Valla keskus on Nemunaitise alev, kus aastal 2011 oli 153 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 44. Vallavanem on Rimantas Avižienis. http://www.dainavoskrastas.lt/vietoves/nemunaicio-seniunija/ Nemunaičio seniūnija. Alytaus rajono savivaldybė , vaadatud 28.08.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 28.08.2018.
Eesti Lauatenniseliit

Eesti Lauatenniseliit (lühend ELTL) on Eesti lauatennise alaliit. Eesti Lauatenniseliit asutati 1. märtsil 1927 ja lõpetas sõja tõttu tegevuse 1940. aastal. Eesti Lauatenniseliit taasasutati 24. novembril 1990. Eesti sport läbi aegade. Tallinn: Inreko Press, 1996. Lk 190 Liidu koduleht
Eesti Veeremängude Liit

Eesti Veeremängude Liit (lühend EVML; varasema nimega Eesti Keegliliit) on Eesti veeremängude alaliit. EVML asutati 19. märtsil 1931 nimega Eesti Veeremängu Liit. EVML tegutses aastani 1940. EVML taasasutati 28. novembril 1991. 1991–2004 kandis liit nime Eesti Keegliliit. Eesti sport läbi aegade. Tallinn: Inreko Press, 1996. Lk 190 http://www.evml.ee/org/20130228_pohikiri.pdf (vaadatud 30.08.2018) Liidu koduleht
Raitininkai vald

Raitininkai vald (leedu keeles Raitininkų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. Valla pindala on 103 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 919 inimest. Valla keskus on Makniūnai küla. Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 28, vallavanem on Arūnas Laukaitis. Lisaks küladele asub vallas veel Balynaitė huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud. Vallamaja Lizdai järv Ryliškiai kirik http://www.dainavoskrastas.lt/vietoves/raitininku-seniunija/ Raitininkų seniūnija. Alytaus rajono savivaldybė , vaadatud 28.08.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 28.08.2018.
Kenojuak Ashevak

Kenojuak Ashevak (inuiti ᕿᓐᓄᐊᔪᐊᖅ ᐋᓯᕙᒃ Qinnuajuaq Aasivak; 3. oktoober 1927 Ikirasaqi laager Baffini saarel – 8. jaanuar 2013) oli Kanada inuiti kunstnik. 1963 tegi John Feeney temast dokumentaalfilmi "Eskimo kunstnik: Kenojuak". Feeney soovis algul kasutada pealkirjas sõna "inuit", kuid see lükati tagasi, kuna see sõna olevat mitte-inuiti vaatajate seas tundmatu. See film kandideeris 1964. aastal Oscarile lühikese dokumentaalfilmi kategoorias. Ashevak on kujundanud Kanada postmarke. 1970 kujutas Kanada Post tema 1960. aasta teost "Võluöökull" margil, et tähistada 100 aasta möödumist Loodealade asutamisest. 1980 kujutas Kanada Post tema 1961. aasta teost "Päikese tagasitulek" inuiti-teemalise margiseeria 17-sendise nimiväärtusega margil. 1993 kujutas Kanada Post tema 1969. aasta joonistust "Öökull" oma kanada kunsti meistritööde sarjas. 1974 valiti ta Kanada Kuningliku Kunstiakadeemia liikmeks. 1991 sai ta Queensi ülikooli audoktoriks ja 1992 Toronto ülikooli audoktoriks. 1992 valmis temast film "Momentum", mis esindas Kanadat samal aastal Sevillas maailmanäitusel Expo '92. 1999 kujutati tema tööd "Punane öökull" millenniumivahetuse puhul välja antud veeranddollarilisel. Mündil on ka tema initsiaalid inuktituti keeles ja see on esimene kord ajaloos, kui inuktituti keelt mündil kasutatakse. 2008 pälvis ta Kanada kunstinõukogu Kanada kindralkuberneri visuaalse ja meediakunsti auhinna, mille suurus on 25 000 Kanada dollarit. Elulugu (inglise keeles) http://collections.ic.gc.ca/cape_dorset/artist1/art1.html http://www.ccca.ca/artists/image_timeline.html?languagePref=en&link_id=2010&artist=Kenojuak+Ashevak
Alytuse vald

Alytuse vald (leedu keeles Alytaus seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. Valla pindala on 113 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 4505 inimest. Enne aastat 2009 oli valla keskuseks Alytuse linn, praegune valla keskus on Miklusėnai küla. Vallamaja asub aadressil Pergalės g. 39, vallavanem on Kęstutis Tumynas. Lisaks küladele asub vallas veel Padaglė huutor, kus aastal 2011 oli viis elanikku. Valla rahvaarv kasvab; aastal 2001 oli vallas 4483 elanikku. http://www.dainavoskrastas.lt/vietoves/alytaus-seniunija/ Alytaus seniūnija. Alytaus rajono savivaldybė , vaadatud 28.08.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 28.08.2018.
Krokialaukise vald

Krokialaukise vald (leedu keeles Krokialaukio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. Valla pindala on 89 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 22148 inimest. Valla keskus on Krokialaukise alev, kus aastal 2011 oli 218 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 1. Vallavanem on Rimas Jarmala. http://www.dainavoskrastas.lt/vietoves/krokialaukio-seniunija/ Krokialaukio seniūnija. Alytaus rajono savivaldybė , vaadatud 28.08.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 28.08.2018.
Eugène Ney

Krahv Eugène Ney (1808 Pariis – 25. oktoober 1845 Pariis) oli Prantsusmaa diplomaat. Ta oli marssal Michel Ney kolmas poeg, teenis atašeena Prantsusmaa saatkonnas Kreekas, sekretärina Rio de Janeiro saatkonnas (1838) ja Torino suursaatkonnas (1841), viimaks esindajana Brasiilias (27. novembrist 1843), haigestus kollapalavikku, naasis Prantsusmaale, kus suri. Kirjutanud Savoia ordude ajaloo (1843) ja reisikirju. Auleegioni rüütel (30. aprill 1838).
Miroslavase vald

Miroslavase vald (leedu keeles Miroslavo seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. Valla pindala on 135 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3235 inimest. Valla keskuseks on Miroslavase küla. Vallamaja asub aadressil Dainavos g. 7, vallavanem on Vytautas Sinkevičius. http://www.dainavoskrastas.lt/vietoves/miroslavo-seniunija/ Miroslavo seniūnija. Alytaus rajono savivaldybė , vaadatud 28.08.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 28.08.2018.
Hampton Roadsi lahing

Hampton Roadsi lahing toimus 8. ja 9. märtsil 1862 Ameerika Ühendriikide kodusõja ajal. 8. märtsil uputas Konföderatsiooni soomuslaev Virginia Chesapeake'i lahte blokeerivad Uniooni fregatid Congress ja Cumberland. Naasnud järgmisel päeval, kohtus ta Uniooni vastvalminud soomuslaeva Monitoriga. Järgnenud kolmetunnises võitluses polnud kumbki soomuslaev võimeline teisele elulisi vigastusi tekitama. The Monitor and the 'Merrimack