laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Karoliine-Lisette Kõiv

Karoliine-Lisette Kõiv (esinejanimega Tidi; sündinud 1996) on eesti muusik. Ta on õppinud Vanalinna Hariduskolleegiumis Tallinnas ja lõpetanud Hugo Treffneri Gümnaasiumi Tartus. Lõpetanud Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli pärimusmuusika osakonna viiuli ja laulu erialal 2019. 2019. aastast õpib Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia rütmimuusika osakonnas (viiul, laul jne) Osales 2020 EthnoIndias, oli Eesti Ethno 2020 juhendaja. Remniku 2020 suvel lastelaagris muusikajuhendaja. Õpetab Tartus huvikoolis viiulit, kitarri ja ukulelet. Kõiv mängib viiulit, kitarri, ukulelet ja veel mõnda pilli. Ta on esinenud Tallinna merepäevadel, Tallinna Kultuurikatla aia avamisel[viide?] jpt puhkudel. Mitmel aastal Uue Maailma Tänavafestivalil ansamblitega Duo Traat, Hõbe jne. Ta on Õpilaste Teadusliku Ühingu ja Eesti Lasteombudsmani Nõuandva Kogu liige[viide?]. Argo Kerb "Kuidagi ei saa muusikata läbi…" Õpetajate Leht, 18. mai 2012 Karoliine Kõiv VHK Vabalaval 2011, Youtube (video) Liisa Hõbe ja Karoliine-Lisette Kõiv, Youtube (video) Karoliine-Lisette Kõiv "One Morning In May" ja Liisa Hõbe "Kingitus/Sõbrale", Youtube (video)
Anna Hõbemäe

Anna Hõbemäe (sündinud 12. mail 1986 Valgas) on Eesti kunstnik. Hõbemäe kaitses Tartu Ülikooli maaliosakonnas 2009. aastal bakalaureuse- ja 2011. aastal magistrikraadi (cum laude). Tema magistritööd arvustades kirjutas kunstikriitik Peeter Talvistu: "Suurimaks üllatajaks ja sellekevadiste lõpetajate tipuks (lõpetas kiitusega) on Anna Hõbemäe maastikul põhinev abstraktsionistlik seeria Tartu Kunstimaja suures saalis. Üllatuslik pole mitte niivõrd see, et kunstnik on oma bakalaureusetööst sedavõrd kaugele ja täiesti uues suunas edasi arenenud, vaid see, et noor kunstnik on abstraktse maali näilise kerguse niivõrd hästi omandanud: teosed on ülimalt läbi maalitud, kunstniku värvikäsitlus on täiesti ebaeestilikult lausa ehmatavalt käre, igale tööle on isemoodi lähenetud." Magistritööd oponeeris häälutades kunstnik ja luuletaja Jaan Malin. 2006. aastast on Hõbemäe osalenud grupinäitustel, 2012. aastal avati tema isikunäitused Tartu Kunstimuuseumis ja Tallinna Linnagaleriis. Samuti olid tema maalid päikeseloojangutest eksponeeritud Tartu Ülikooli vana keemiahoone fuajees kolmandal korrusel. Anna Hõbemäe isa on kunstnik Jüri Kask. Peeter Talvistu "Lõpp hea, kõik … " Sirp, 17.06.2011 (vaadatud 15. novembril 2012) Jaan Malin 2011 Kirjanike Liidu kodulehel (vaadatud 15. novembril 2012) "Tartu Kunstimuuseum avab näitus "Muuseumi valik 2012. Anna Hõbemäe""[alaline kõdulink] Postimees, 14.11.2012 (vaadatud 15. novembril 2012) Martin Pau "Keemikud viirastuvad vanas majas" Postimees, 09.09.2011 (vaadatud 15. novembril 2012) Jüri Kase CV[alaline kõdulink] (vaadatud 15. novembril 2012) Anna Hõbemäe, Kunstilaenutus "Tartu Kunstimuuseum avab näitus "Muuseumi valik 2012. Anna Hõbemäe"" Postimees, 14.11.2012
Peeter Saar

Peeter Saar (1922–1992) oli eesti ujuja ja ujumistreener Peeter Saar (sündinud 1952) on eesti karateka ja karatetreener Peeter Saar, ansamblite Eleegia, Hetero ja Uus Maailm solist, ERSP asutajaliige
Waldemar Tomaszewski

Waldemar Tomaszewski (2023. aastani Valdemar Tomaševski; sündinud 3. märtsil 1965 Vilniuses) on poola päritolu Leedu poliitik. Ta lõpetas 1983. aastal Vilniuse 11. Keskkooli. Seejärel asus ta õppima Vilniuse Ehitusinseneride Instituuti, aastatel 1984–1986 oli Nõukogude armeesMurmanski oblastis, seejärel naasis Vilniuse Ehitusinseneride Instituuti, mille lõpetas 1990. aastal mehaanikainseneri kvalifikatsiooniga. Tomaszewski oli Leedu Vabariigi parlamendi liige aastatel 2000–2009. Ta on alates 1999. aastast Leedu Poolakate Valimisaktsiooni esimees. 2009. aastal kandideeris ta Leedu presidendivalimistel ja sai 4,7% häältest. Ta on alates 2009. aastast Euroopa Parlamendi liige, selle Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsiooni juhatuse liige. http://www.vtomasevski.lt/ Tutvustus Euroopa Parlamendi kodulehel
Marko Raat

Marko Raat (sündinud 1. juulil 1973) on eesti filmilavastaja. Teinud dokke ja mängufilme ning osalenud videote autorina kunstinäitustel. Kureerinud ja kujundanud näitusi, lavastanud Von Krahli teatris, õpetanud EKA-s ja BFM-is, kirjutanud filmikriitikat. Eesti Rahva Muuseumi uue maja püsinäituse “Eesti kohtumised” kujundaja, audio-visuaalsete lahenduste autor koos arhitektuuribürooga 3+1 arhitektid. Võrgukuuri suvekino pidaja aastast 2010. Ta on lavastanud filmid "Esteetilistel põhjustel", "Agent Sinikael", "Nuga, "Toomiku film","Lumekuninganna", "Fast Eddy vanad uudised", "Matusepäevikud" ja "Biwa järve 8 nägu". 1999 Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind ("Esteetilistel põhjustel") 2002 Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind ("Agent Sinikael") 2002 Rahvuskultuurifondi debüüdi auhind ("Agent Sinikael") 2002 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Arko Oki ja Mait Malmsteniga; "Agent Sinikael") 2003 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (lühimängufilmi auhind: "Sviit kahele") 2004 stipendium "Ela ja sära" 2005 Teatrifestival Draama, auhind (lavastus "Ainult võltsid jäävad ellu") 2007 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (parim mängufilm "Nuga") 2009 Eesti Vabariigi kultuuripreemia ("Toomiku film") 2015 Eesti Dokumentalistide Gildi preemia Doki Kild ("Fast Eddy vanad uudised") 2016 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (missioonipreemia ERM-i AV) 2019 Eesti Dokumentalistide Gildi preemia Doki Kild ("Matusepäevikud") 1995 Sirbi laureaat, filmiarvustused „Kurjuses peitub jõud“, „Hääletu vile“, „Tagasihoidlik utoopia, veel tagasihoidlikum reaalsus". "Arvustused – Dokigild". Vaadatud 22. oktoobril 2023. OKIA. "Inimestest, ilma draamata". Sirp. Vaadatud 22. oktoobril 2023. Nõiad, kolhoos ja supermarketi kassalint – mida näeb ERMi sees? Kruus, Tiina (17. märts 2023). "Ivo Felt: Tammsaare ja „Tenet" olid „Viimase vahiposti" kõrval kui lapselalin". Eesti Päevaleht. Vaadatud 16. märtsil 2023. Marko Raat andmekogus IMDb (inglise) Marko Raat EFIS https://www.efis.ee/et/filmitegijad/inimene/id/2547/ EKM kunstikogus https://digikogu.ekm.ee/est/virtuaalnaitus?ex_id=6&cat_id=17&item_id=495 1998 Margit Tõnson, Marko Raat: “Armastus on ainuke kannatus, millel on mõtet”, Eesti Ekspress, 15. veebruar 2010 EKKM näitus "Kehaline karistus" https://www.ekkm.ee/naitused/ullatuskuraatori-naitus 2012 Andres Maimik, Katrin Maimik "Morbiidsus ja intiimsus" https://ekspress.delfi.ee/artikkel/71283723/morbiidsus-ja-intiimsus Eesti Ekspress, 23.04. 2015 Anne Vetik, "Lõpuga päevik" https://www.muurileht.ee/arvustus-lopuga-paevik/ Müürileht, 14.02. 2019 Peeter Sauter https://kultuur.postimees.ee/6731454/kinoohtud-nagu-jumalateenistused Postimees 16.07. 2019
Andrei Korotajev

Andrei Vitaljevitš Korotajev (vene keeles Андрей Витальевич Коротаев; sündinud 17. veebruaril 1961 Moskvas) on vene antropoloog, ökonomist, ajaloolane ja sotsioloog. Tema erialaks on kultuuridevaheline uuring, Lähis-Ida ajalugu ning sotsiaalse ja majandusliku arengu dünaamika. Tal on olnud oluline roll Lähis-Ida ajaloo uurimises. Ta on andnud panuse sotsiaalse arengu teooriasse. Ancient Yemen: Some General Trends of Evolution of the Sabaic Language and Sabaean Culture. Oxford: Oxford University Press, 1995. Pre-Islamic Yemen: Socio-Political Organization of the Sabaean Cultural Area in the 2nd and 3rd Centuries A.D. Wiesbaden: Otto Harrassowitz Verlag, 1996. World Religions and Social Evolution of the Old World Oikumene Civilizations: A Cross-cultural Perspective. Lewiston, New York: The Edwin Mellen Press, 2004. Korotayev A., Malkov A., Khaltourina D. Introduction to Social Macrodynamics: Compact Macromodels of the World System Growth. Moskova, 2006. ISBN 5-484-00414-4. Great Divergence and Great Convergence. A Global Perspective. New York: Springer, 2015.
Ortodont

Ortodont on ortodontilise ravi läbiviija. Ortodondiks saamiseks on vaja lõpetada kõrgkool hambaarsti erialal (õppeaeg Tartu Ülikoolis viis aastat) ning järgneva residentuuriõppega omandada ortodontia eriala (õppeaeg Tartu Ülikoolis 3 aastat). Õigus ortodondina tegutseda on isikul, kes on kantud Terviseameti tervishoiutöötajate registrisse ortodondina. Eestis on Terviseameti registrisse 2013. aasta märtsi seisuga kantud 61 ortodonti. 2023. aasta lõpul oli Terviseameti registris 75 ortodonti, kellest aktiivselt töötas ortodontide seltsi andmetel 69. Tervise Arengu Instituudi palgastatistika järgi on ortodondid Eesti kõige kõrgemalt tasustatud arstid. Eesti Ortodontide Selts Ortodontia Ortopeediline hambaravi Eesti Ortodontide Selts (vaadatud 5. märts 2013) "ERIARST | Ortodontia kobarkäkk. Ärihuvid segavad arstiaegade puuduse lahendamist" Eesti Päevaleht, 20. detsember 2023
CDC

CDC on : Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskuse ingliskeelne lühend; CDC/AIDS – CDC poolt kehtestatud aidsi diagnoosi kriteeriumid; CDC-clas – CDC poolt välja töötatud nakkushaiguste klassifikatsioon; karbiidset päritolu süsiniku ingliskeelne lühend; Nakkushaiguste Keskuse ingliskeelne lühend. Laine Trapido. "Meditsiiniterminite lühendeid", AS Medicina, Tallinn, 2. trükk, 2007, ISBN 978-9985-829-79-0
Inara Õun

Inara Õun (neiuna Inara Zvaigzne; 18. november 1941 Riia – 12. november 2012) oli läti rahvusest Eesti nahakunstnik. Ta sündis muusikaõpetaja perekonnas. Ta lõpetas 1960. aastal Riias tarbekunstikooli. Aastatel 1963–1968 õppis ta ERKI-s nahakunsti erialal. Aastatel 1968–1971 töötas ta nahakunstnikuna Riia Kunstitoodete Kombinaadis ja aastatel 1972–1977 Tallinnas Kombinaadi Ars nahkehistööateljees, seejärel oli ta vabakunstnik. Ta on loonud seanahast dekoratiivvorme ning geomeetrilise pinnajaotusega karpe ja köiteid. 1982 Eesti Kunstnike Liit Tema abikaasa 1967. aastast oli skulptor Ülo Õun. nahakunst, (AKSESSUAARI JA KÖITEDISAIN) eriala lõpetajad Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996 http://www.nahakunst.ee/oun.html Haud Tallinna Metsakalmistul
Päinurme päevakeskus

Päinurme Päevakeskus on Päinurmes asuv kõikidele külaelanikele avalikuks kasutamiseks mõeldud keskus. Majas toimuvad külakoosolekud, töötoad, õpitoad, väiksemad üritused ja muud ettevõtmised. Üritusi korraldab enamasti külaselts, mille juhatuse esimees on Lea Traks. Keskuses on arvuti ja interneti kasutamise võimalus. Mängida saab näiteks lauajalgpalli, lauatennist, koroonat, Xboxiga ja mitmesuguseid lauamänge. 2011. aastal said keskuse ruumid Koigi valla toel uue värvikatte ja Kohaliku Omaalgatuse Programmist saadud vahenditega soetati ühte tuppa uus mööbel. 2020 aasta novembrikuus uutesse, avaramatesse ruumidesse. Eraldi ruum on keraamika, klaasisulatuse ja käsitööringide tööks. Päinurme veebileht
Paea Wolfgramm

Paea Wolfgramm (sündinud 1. detsembril 1969 Vava‘u saartel Tongas) on Tonga endine poksija. Wolfgramm sai üliraskekaalus (üle 91 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Volodõmõr Klõtškole (Ukraina). Ta oli esimene ja on seni ainus Tonga poksija ja ka sportlane, kes on olümpiamängudel võitnud medali. Wolfgramm poksis detsembrist 1996 kuni augustini 2001 elukutselisena. Ta pidas kokku 24 kohtumist, millest võitis 20 (neist 14 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 2 nokaudiga) kohtumist. 26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles Paea Wolfgramm veebisaidil Olympedia (inglise) Paea Wolfgramm veebisaidil BoxRec (inglise)
Soojusefekt

Soojusefekt tähendab soojuse eraldumist või neeldumist mingi protsessi käigus, see on süsteemist väljuv või sisenev energia. Täppisteadustes kasutatakse täpsemini defineeritud mõisteid nagu soojushulk (Q), siseenergia muutus (ΔU) või entalpia muutus (ΔH). Mõõtühikuks on SI-süsteemis džaul (J), kasutatakse ka kalorit (cal). Mõned ekstreemsed näited. Eksotermilise keemilise reaktsiooni korral kasutatakse reaktsioonisegu jahutamist. Kui reaktsioonis eraldub suur hulk soojust ja jahutamine ei ole piisavalt efektiivne (näiteks katalüsaatori üledoosi korral) võib toimuda soojusplahvatus, see on kogu reaktsioonisegu plahvatuslik keemine, seega vedeliku järsk üleminek gaasifaasi. Enamuse lõhkeainete plahvatusele on iseloomulik, et hargnevate ahelatega eksotermilises reaktsioonis toimub tahkest ainest ülikiire sisemolekulaarse lagunemise tagajärjel kuumade gaasiliste produktide (oksiidide) teke, pürolüüs, mis põhjustab tugevajõulise plahvatuse (gaaside ülikiire reaktsiooni oksüdeerijaga, mis on tavaliselt hapnik). Kontsentreeritud väävelhappe (H2SO4) lahjendamisel veega (hüdrateerumine) eraldub oluliselt soojust (eksotermiline protsess). Seetõttu tuleb alati väävelhape lisada veele. Vastupidisel toimimisel võib happesse, mis on veest oluliselt raskem, lisatav vesi pindmises osas ägedalt keema hakata ja sellega hapet laiali pritsida. Märkimisväärne soojuse neeldumine (endotermiline protsess) esineb mitmete soolade lahustumisel vees. Näiteks kasutatakse naatriumkloriidi (NaCl) ja kaltsiumkloriidi (CaCl2 või CaCl2•nH2O) jahutussegude valmistamisel. Kalorimeetria Soojus Keemiline plahvatus Termokeemia Põlemissoojus
Claudio Barrientos

Claudio Barrientos Negrón (10. november 1936 Osorno, Osorno provints, Los Lagosi piirkond, Tšiili – 7. mai 1982 Tšiili) oli Tšiili poksija. Barrientos sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Soon-Chun Songile (Lõuna-Korea) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Barrientos poksis aprillist 1959 kuni märtsini 1962 elukutselisena. Ta pidas kokku 11 kohtumist, millest võitis 3 (neist 2 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 2 nokaudiga) ning viigistas 3 kohtumist. 16. suveolümpiamängude poksivõistlus. Melbourne 1956. Tulemused inglise keeles Claudio Barrientos veebisaidil Olympedia (inglise) Claudio Barrientos lehel BoxRec. Inglise keeles
Paduvere talumuuseum

Paduvere talumuuseum on muuseum Jõgeva vallas Paduvere külas, mis tutvustab 18. sajandi talude igapäevaelu. Muuseum on rajatud Teises maailmasõjas hävinud Aru talu asemele. 1993. aastast on Paduvere talumuuseum eramuuseum, mida juhib ajakirjanik ja spordiajaloo uurija Tiit Lääne. Muuseumi lähedal on viis Peterburi kunstniku Grigori Azarenkovi valmistatud tammepuidust kuju, millel on kujutatud Hugo Raudseppa, edumeelset mõisnikku Aleksander von Braschi, Pärtli Liisut ja mõisahärrat von Schwarzi. Paduvere vabaõhulava Pedja raudteejaam Sirje Pärismaa: Talumuuseum Lääne pilgu all, Maaleht, Targu Talita[alaline kõdulink]
Pärnumaa Kutsehariduskeskus

Pärnumaa Kutsehariduskeskus asub Pärnu linnas aadressil Niidupargi tänav 8/11. See on loodud Vabariigi Valitsuse 11. veebruari 2003 korraldusega nr 139-k Pärnus (Pärnu Kutseõppekeskus) ja Sindis (Sindi Kergetööstuskool) asunud kutsekoolide ning Tihemetsas (Tihemetsa Põllumajandustehnikum) toiminud tehnikumi baasil. Alates 2016. aasta sügisest on koolis kolm osakonda: teenindusõppeosakond, tehnikaõppeosakond, täiskasvanute koolituse osakond. Koduleht
Taebla Kool

Taebla Kool on kool Taeblas. Keskkoolina töötas kool aastatel 1978–2017. Aastani 1994 kandis kool nime Taebla Keskkool ja aastani 2017 nime Taebla Gümnaasium. Õppeasutuse üldandmed: Taebla Kool. EHIS, vaadatud 16.02.2022. Koduleht
Luunja Keskkool

Luunja Keskkool on gümnaasium Tartumaal Luunja vallas Luunja alevikus. Kooli direktor on 2018. aastast Toomas Liivamägi. 1736. aastal tegutses Liivimaal Tartu kihelkonnas nelja mõisakooli hulgas Luunja mõisakool. 1765. aastast oli Luunjas külakool, mille esimeseks õpetajaks oli Jüri Rekko. Kursus oli üheaastane ja koolis käisid ka tütarlapsed. Õppetöö algas mardipäeval ja lõppes kaks nädalat enne kevadpühi. 1893. aastal ehitati ehitusmeister Mihkel Piksoni juhatusel uus koolimaja maksumusega 2600 rubla. 25. septembril 1925. aastal põles koolimaja teadmata põhjustel maha ja uus koolimaja ehitati 1932. aastal. Koolimaja juurde rajati kooliaed botaanik Jaan Porti plaani järgi. 20. sajandi algul töötas Luunja koolis õpetajana kirjanik Villem Buk. Luunja koolist on saanud oma algteadmised kunagine Tartumaal tuntud haridusosakonna juhataja ja koolijuht Valter Johanson. Teist korda hävis koolimaja 1944. aastal ning õppetöö jätkus ümbruskonna taludes ja vallamajas. 1948. aastal muudeti Luunja kool algkooliks. Kabina kaheksaklassilise kooli direktori Endla Roo initsiatiivil ehitati Luunja keskusse uus koolimaja, kus 1964. aastal alustas tööd Luunja 8-klassiline kool ning ühendati Kabina kool ja Luunja Algkool. 1978. aastal ehitati täienduseks kolmekorruseline koolimaja ja kool muudeti Luunja Keskkooliks, kuhu asusid õppima Võnnu Keskkooli keskkooli osa, Aru ja Võõpste põhikooli ning Kavastu ja Lohkva Algkooli õpilased. 1981/82. õppeaastal oli kooli õpilaste arv kooli ajaloo suurim – 497. 1765-? Jüri Rekko 1865–1891 Paap Rööpson 1891–1914 Märt Teder 1914–1944 Gustav Laurson 1944–1948 Akto Laidla 1948–1964 Maire Laidla 1964–1967 Kaljula Eensalu 1967–1969 August Kärstna 1969–1996 Leenart Rooma 1996–2002 Aare Treial 2002–2008 Kaarel Kalmet 2008–2014 Ardi Küünal 2014–2018 Ants Serk 2018– Toomas Liivamägi 1. septembril kooliaasta avaaktus Sügisene spordinädal (rattamatk) Õpetajate päeva tähistamine Ball (lemmik õpetaja ja õpilase valimine) Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamine (rongkäik ja miiting) Päästepäev, tervisepäev Viimase lõpukellaga eksamitele saatmine (puu istutamine) Lõpuaktused roosiaias 2022. aasta sügisest hakati 1. ja 10. klassi õpilastele kinkima tekleid Kool osaleb projektides: Steps towards a healthy school – Teel tervislikuma kooli poole Erasmus + YETDKA – Noored eurooplased mõtlevad, teevad, teavad, hindavad Luunja Keskkooli õpilaste õppeprogrammid looduskeskustes 2022/2023. õppeaastal “KLASS+ Nutikas Digipööre" eTwinning projekt "MusicLexis: The most fun dictionary ever“ II eTwinningu multiprojekt "Linnulennul läbi kooli" Luunja Keskkooli õpilaste õppeprogrammid looduskeskustes 2019/2020. õppeaastal eTwinningu multiprojekt "Tvinnime keeletunnid põnevamaks" eTwinningu projekt "Caring for our forest, caring for our future" Erasmus + 21st century skills – Individuelles Lehren und Lernen im digitalen Wandel Euroscola Noorte kohtumised “Connected by art" "Luunja Keskkool". Vaadatud 22.02.2023. Solba, Agne (2015). Luunja kool 250 (eesti keel). Luunja: Tarmest Oü. Lk 5.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Lolita

See artikkel räägib romaanist. Eesnime kohta vaata artiklit Lolita (eesnimi). "Lolita" on Vladimir Nabokovi romaan. See avaldati Pariisis 1955. ja New Yorgis 1958. aastal. Prantsuse ajaleht Le Monde valis selle sajandi 100 parima raamatu hulka. Romaan on vormilt minategelase, keskealise "Humbert Humberti" vanglas kirjutatud surmaeelne pihtimus. Raamatu sisuks on Humbert Humberti eluaegne igatsus oma surnud noorpõlvearmastuse, 12-aastase Annabeli järele. Pärast seda on Humberti jaoks olnud ligitõmbavad ainult 9–14-aastased tüdrukud, keda ta kutsub "nümfettideks". Täiskasvanuna emigreerub Humbert USA-sse, kus lesk Charlotte Haze on nõus teda majutama. Charlotte'il on ka 12-aastane tütar Dolores, kelles Humbert leiab Annabeli uue kehastuse. Charlotte kutsub Dolorest nimega Lo. Kui Dolores kaheks nädalaks laagrisse läheb, avastab Humbert Charlotte'i jäetud kirja, kus Charlotte avaldab Humbertile armastust ning teeb talle ettepaneku: kui Humbert armastab teda vastu, siis Humbert jääb ning nad abielluvad, ning kui ei armasta, siis peab ta lahkuma. Humbert võtab Charlotte'i pakkumise vastu, sest tahab jääda Dolorese lähedale. Kui Charlotte avastab Humberti isikliku päeviku, kus Humbert kirjutab oma huvist Dolorese vastu, läheb Charlotte raevu ning hukkub autoõnnetuses. Humbertist saab Dolorese kasuisa ning armastatu. Humbert hakkab privaatselt kutsuma Dolorest "Lolitaks". Humbert ja Dolores reisivad aasta aega USA-s ringi, kuid peatuvad mõneks ajaks, et Dolores saaks koolis käia. Mõne aja pärast tahab Dolores jälle ringi reisida ning seejärel algab teine ringsõit. Teise ringsõidu ajal jälitab paari tundmatu jälitaja, kellega Dolores näib olevat kontaktis. Teise ringsõidu ajal Dolores kaob. 1952. aastal Dolores kirjutab Humbertile, olles abiellunud ning rase, küsides Humbertilt raha arvete maksmiseks. Humbert külastab teda, saades teada tundmatu jälitaja nime, Clare Quilty, ja tapab viimase. Humbert sureb vanglas 16. novembril 1952, paar päeva enne oma protsessi algust, ja Dolores sünnitades, 25. detsembril 1952. Sama pealkirja ja sisuga novelli on avaldanud saksa kirjanik Heinz von Lichberg 1916. aastal.[viide?] "Lolitast" on tehtud kaks filmi: 1962. aasta versioon, mille režissöör on Stanley Kubrick ning peaosades on James Mason ja Sue Lyon, ning teine 1997. aastal, mille režissöör on Adrian Lyne ning peaosades on Jeremy Irons ja Dominique Swain. Lolita О. Шеховцова, "Ночь с "Лолитой". Роман Владимира Набокова в СССР", Вопросы литературы 2005, 4
Tabivere Põhikool

Tabivere Põhikool (varem Tabivere Gümnaasium) on põhikool Tabivere alevikus. Koolimaja asub Tartu–Jõgeva maantee ääres Tabivere mõisapargi servas. Kooli vanimaks eelkäijaks loetakse 1688. aastal Äksi kiriku juures tegutsenud talurahvakooli. Tänapäevase kooli sünniaasta on 1973, kui avati uus koolimaja. 1982. aastal valmis võimla, 1986. aastal juurdeehitis. 1984. aastal sai kool keskkooliks (Tabivere Keskkool). 2003. aastast oli kooli nimi Tabivere Gümnaasium. 2014. aasta sügisest suleti kooli gümnaasiumiosa. Koduleht "Tabivere kandi 325-aastase hariduselu edasikandjaks saab lähitulevikus põhikool" Tabivere Sõnumileht, 28. mai 2013
Eesti Klassiõpetajate Liit

Eesti Klassiõpetajate Liit (lühend EKÕL) on Eesti klassiõpetajaid ühendav mittetulundusühing. EKÕL loodi 15. aprillil 2011 Tallinnas. Asutajaliikmed: Anely Pedai, Kaie Lõhmus, Anniki Kase, Küllike Kütimets, Eda Aavik, Lemme Sulaoja, Elina Veering, Mare Kütt, Ene Kulderknup, Raina Uibo, Ene Moppel, Reet Saare, Kadi-Ingel Kungla, Taimi Jürgenstein, Kaie Kikkas, Taimi Sammel, Terje Orula, Tiia Salm, Tiie Jaaniste, Tiiu Kiveste, Tiiu Maide, Tuuli Koitjärv, Õnnela Lembke. EKÕL on kantud äriregistrisse 8. juunil 2011. EKÕLi juhatus 2011–2013: Küllike Kütimets (esimees), Eda Aavik, Tuuli Koitjärv, Mare Kütt, Lemme Sulaoja. Valitud on maakondadekogu. Klassiõpetaja Koduleht
Klassiõpetaja

Klassiõpetaja on põhikooli õpetaja, kelle haridus võimaldab õpetada mitut ainet I ja II kooliastmes. Klassiõpetaja on põhihariduse pedagoog, kes on läbinud õpetajakoolituse bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel ning õpetajakoolituse raamnõuete alusel. Klassiõpetajal, kes on teinud magistriõppes õpetajakoolituse lõpueksami või kaitsnud lõputöö, on õigus jätkata õpinguid doktoriõppes, nagu ülikooli kord seda ette näeb. Eesti Klassiõpetajate Liit Põhikooli riiklik õppekava Kõrgharidusstandard Erelt, T., Kadakas, M., Kala-Arvisto, U., Kraav, I. jt (2014). Hariduse ja kasvatuse sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 197.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Vabariigi Valitsus. "Õpetajate koolituse raamnõuded". Riigi Teataja, RT I, 22.03.2011. Õpetajate koolituse raamnõuded, VV määrus, Veebiversioon (vaadatud 29.04.2013) Klassiõpetaja