laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hannu Salama

Hannu Sulo Salama (sündinud 4. oktoobril 1936 Kouvolas) on soome kirjanik. Ta on kirjutanud ka pseudonüümi Aki Rautala all. Kirjandusdebüüdi tegi ta 1961. aastal teosega "Se tavallinen tarina". Eesti keeles on ilmunud tema novellikogu "Novellid" (Eesti Raamat 1985, tõlkija Endel Mallene). Selle läbivaks teemaks on soome tööinimese elu ja sõjajärgsete aastate eluolu. Kõigi aegade suurima soomlase hääletusel 2004. aastal sai Hannu Salama 82. koha. "Se tavallinen tarina" (1961) "Minä, Olli ja Orvokki" "Juhannustanssit" (1963) "Siinä näkijä missä tekijä" (1972) "Näkymä kuivaushuoneen ikkunasta" (1988) "Elämän opetuslapsia IV" (2004) 1975 – Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind 1975 – Pro Finlandia medal 1985 – Eino Leino auhind 1990 – Aleksis Kivi auhind
Aianduse tänav (Räpina)

Aianduse tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna lääneosas ning suunaga kirdest edelasse. Tänav on linna piires 480 meetrit pikk ning kuni 9 meetrit lai. Aianduse tänav saab alguse Jõe tänava ristmikult, ristub Pargi põik tänavaga ning edela suunas kulgedes Sireli tänava ning Nooruse tänavaga. Peale linnapiiri jätkub tänav Sillapää küla territooriumil kuni Kiudoski teeni. Aianduse tänav on paralleelne 150 meetri kaugusel voolava Võhanu jõega. Aianduse tänava ja Võhandu jõe vahel (Pargi tn 32//Aianduse tn 4 ja 6) vahel asub endises Räpina mõisa pargis Räpina aianduskooli hoonekompleks kasvuhoonete ja aiandusaladega. Räpina kaart Geoportaal(vaadatud 07.02.2021)
Jõe tänav (Räpina)

Jõe tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna lääneosas ning suunaga kirdest edelasse. Tänav on 700 meetrit pikk ning keskmiselt 13 meetrit lai. Jõe tänav saab alguse Pargi tänava ristmikult ning edela suunas kulgedes ristub Aianduse tänava, Apteegi tänava ja Põllu tänavaga. Tänav on osaliselt piiriks Räpina linna ja Sillapää küla vahel. Peale linnapiiri jätkub tänav Sillapää küla territooriumil Vana-Võru teena. Jõe tänava ääres asuvad ühepereelamud, korterelamud ja mõned ärihooned. Jõe tn 8 paikneb Räpina Aianduskooli õpilaskodu ning Jõe 13 kooli üks hoonetest. Räpina kaart Geoportaal(vaadatud 07.02.2021)
Zellig Harris

Zellig Sabbettai Harris (23. oktoober 1909 Balta – 22. mai 1992) oli keeleteadlane. Ta sündis Ukrainas, kuid kui ta oli nelja-aastane, asus pere elama Ameerika Ühendriikidesse Philadelphia osariiki. Kui ta oli 14-aastane, läks omal soovil Palestiinasse. Ta tegeles strukturaallingvistikaga. 1951. Methods in Structural Linguistics.
Louis Armand

Louis Armand (17. jaanuar 1905 Cruseilles – 30. august 1971 Villers-sur-Mer) oli prantsuse insener, suurfirma juht ja literaat. Armand lõpetas mäenduse kõrgkooli. Teise maailmasõja ajal osales ta Prantsuse vastupanuliikumises. 1949. aastal sai ta riikliku raudteekorporatsiooni Société nationale des chemins de fer français peadirektoriks (kuni 1953). Aastatel 1958–1959 oli ta Euroopa Aatomienergiaühenduse president. Vabastusorden (1944) Valiti Prantsuse Akadeemia liikmeks (1963)  Louis Armand – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Metsa tänav (Räpina)

Metsa tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna kesk- ja idaosas ning on suunaga edelast kirdesse. Tänav on 710 meetrit pikk ja kuni 13 meetrit lai. Metsa tänav saab alguse Võõpsu maanteelt (Tartu–Räpina–Värska maantee), ristub kirde poole kulgedes Pärna, Kastani, Väikese ja Männi tänavaga. Tänav lõpeb Kuuse 1 kinnistu kohal, kus põhja poole suundudes algab Kuuse tänav. Tänavat ääristavad kogu ulatuses ühepereelamud. Metsa tänav on lõpuosas Räpina linna ja Raigla küla vaheliseks piiriks. Räpina kaart (vaadatud 05.02.2021) Geoportaal(vaadatud 07.02.2021)
Väike tänav (Räpina)

Väike tänav on tänav Räpina linnas. See paikneb linna idaosas ning kulgeb loodest kagusse. Tänav on 530 meetrit pikk ning keskmise laiusega 11 meetrit. Väike tänav saab alguse Karja tänavalt, ristub kagusse kulgedes Rahu tänava ja Mäe tänavaga ning lõpeb Metsa tänava ristmikul. Tänav on paralleelne Kastani tänavaga. Tänavat ääristavad kogu ulatuses eramud koos abihoonetega, kõnniteed puuduvad. Räpina kaart Geoportaal (vvadatud 07.02.2021)
Mäe tänav (Räpina)

Mäe tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna idaosas ning algul suunaga loodest kagusse, hiljem pöördub kirde suunas. Tänav on 690 meetrit pikk ning kuni 13 meetrit lai. Mäe tänav saab alguse Rahu tänavalt, ristub kagu suunas kulgedes Kase tänavaga ning lõpeb kirde suunas Väike tänava ristmikul. Tänavat ääristavad kogu ulatuses ühepereelamud koos abihoonetega, kõnniteed puuduvad. Räpina kaart Geoportaal (vvadatud 07.02.2021)
Karja tänav (Räpina)

Karja tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna idaosas ning kulgeb läänest ida suunas. Tänav on 950 meetrit pikk ning keskmise laiusega 13 meetrit. Karja tänav saab alguse Meeksi maanteelt (Räpina-Aravu tee), ristub ida suunas kulgedes Kastani tänava ja Väike tänavaga ning lõpeb Kuuse tänava ristmikul, linna piiril. Tänav jätkub kinnistu sisese teena Räpina metskonna katastriüksusel Raigla küla territooriumil. Tänav on lõpuosas piiriks linna ja Raigla küla asustusüksuse vahel. Tänava ääres paiknevad üksikud ühepereelamud koos abihoonetega, suures osas on tänav hoonestamata. Räpina kaart Geoportaal(vaadatud 07.02.2021)
Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit

Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit (lühend: ETTL) on 2016. aastal 1996. aastal asutatud tantsuõpetajaid koondava Eesti Tantsuhariduse Liidu ja 2002. aastal asutatud nüüdis-, modern- ja džässtantsuga tegelejaid koondava Eesti Tantsukunstnike Liidu ühinemisel sündinud erialaliit. Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit korraldab kord aastas avaliku konkursi Gerd Neggo stipendiumi saaja leidmiseks. Projekti toetajaks on Eesti Kultuurkapital. Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liidu ajalugu. Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liidu veebisait
Juuluklased

Juuluklased (Braconidae) on putukate sugukond kiletiivaliste seltsist rippkehaliste rühmast, ülemsugukonnast Ichneumonoidea. Nende vastsed on enamasti teiste putukate vastsete parasitoidid. Sugukond jaotatakse 47 alamsugukonnaks rohkem kui 1000 perekonnaga ning vähemalt 17000 liigiga. Blacus Chelonus Cotesia Diospilus Hymenochaonia Meteorus Spathius Blacus nigricornis (hiilamardika parasitoid) Cotesia glomerata – kapsaliblika-juulukas (vastsed elavad suur-kapsaliblika rööbvikutes) Diospilus capito (on naeri-hiilamardika Brassicogethes aeneus vastseparasitoid) Diospilus oleraceus (peitkärsakate endoparasitoid – leitud suvekuudel kõdra-peitkärsakate Ceutorhynchus assimilis vastsetest, sügiseti aga juure-peitkärsaka C. pleurostigma vastsetest) Ristõieliste õlikultuuride konsortsumist.
Lars Norén

Lars Norén (õieti Lars Göran Ingemar Norén; 9. mai 1944 Stockholm – 26. jaanuar 2021 Stockholm) oli rootsi näitekirjanik, luuletaja ja teatrilavastaja. Lars Norén oli tunnustatud ja armastatud nii kodu- kui ka välismaal. Teda peetakse tänapäeva suurkujuks ja tema loomingut võrreldakse näitekirjaniku August Strindbergi ja filmilavastaja Ingmar Bergmani loominguga. Lars Norén debüteeris luuletajana 1960. aastatel. 1970. aastail sai temast nii näitekirjanik kui ka lavastaja. Aastail 1999–2007 töötas Kuninglikus Draamateatris, oli Riksteatri juht. Aastail 2009–2011 oli ta Göteborgi Folkteatri juht. Lavastajana tõi ta teiste seas lavale Aischylose, Tšehhovi, Ibseni ja Shakespeare'i teoseid. Eesti keeles on tema teostest ilmunud "Öö on päeva ema. Vaikne muusika" (2004, sarjas "Loomingu Raamatukogu", tõlkinud Ülev Aaloe). Lars Norén oli kolm korda abielus. Tema kolmas abikaasa oli näitleja Annika Hallin. Abielu kestis 2007–2013 ja sellest sündis laps. Esimesest abielust oli tal samuti laps. Norén suri koroona (COVID-19) põhjustatud tüsistustesse 26. jaanuaril 2021, olles 76-aastane. "Ja anna meile varjud" (esietendus 27. detsembril 1993; Eesti Draamateater; lavastaja Mikk Mikiver) "Öö on päeva ema" (esietendus 19. augustil 2003; Tallinna Linnateater; lavastaja Terttu Savola) "Vaikne muusika" (2007; Eesti Draamateater; lavastaja Priit Pedajas) "Deemonid" (esietendus 19. septembril 2014; Vanemuine; lavastaja Andres Noormets) 1985 – Kellgreni auhind 1998 – Põhjamaade näitekirjandusauhind 2003 – Rootsi Akadeemia Põhjamaade kirjandusauhind 2017 – Selma Lagerlöfi auhind "'One of the greats of our time': Swedish playwright Lars Norén dies". The Local. 27.01.2021. Vaadatud 08.02.2021. "The Swedish Institute remembers Lars Norén". Swedish Institute websites. Vaadatud 08.02.2021. Lars Norén andmekogus IMDb (inglise)
Comet

Comet võib olla: Comet (Montana), asula Ameerika Ühendriikides Montana osariigis Comet (tank), Briti sõjamasin
Michael

See artikkel räägib eesnimest. portaali kohta vaata artiklit MICHAEL. Michael Jacksoni albumi kohta vaata artiklit Michael (album). Michael on mehenimi. Aramea ܡܝܟܐܝܠ (Mīkhāʼēl [miχaˈʔel]). 2021. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 443. mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Michael 205 mehel. Kõige populaarsem oli eesnimi Michael vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,09. Michael Jackson Michael Jordan Michael Phelps Michael Schumacher Michael Shanks ... Mihkel Miikael https://www.stat.ee/nimed/Michael (vaadatud 7.2.2021) Michael statistikaameti andmebaasis
Annika Hallin

Annika Susanne Hallin (sündinud 16. veebruaril 1968 Stockholmis) on rootsi seriaali- ja filminäitleja. Ta õppis näitlemist aastail 1995–1999 Rootsi Riiklikus Miimika- ja Näitekunstikoolis (rootsi Teaterhögskolan i Stockholm). Annika Hallin on teiste seas tuntud Annika Giannini rolliga Stieg Larssoni "Millenniumi-triloogial" põhinevates filmides "Lohetätoveeringuga tüdruk", "Tüdruk, kes mängis tulega" ja "Purustatud õhuloss". Ta oli abielus (2007–2013) näitekirjaniku ja lavastaja Lars Noréniga. Neil on ühine tütar. Annika Hallin andmekogus IMDb (inglise)
Nahuel Guzmán

Nahuel Ignacio Guzmán (sündinud 10. veebruaril 1986 Rosarios) on Argentina jalgpallur, kes mängib väravavahina Mehhiko kõrgliiga klubis Tigres UANL. Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Newell's Old Boys, mille põhimeeskonnas debüteeris ta 2006. aastal. 2013. aastal tuli ta Newell's Old Boysiga Argentina meistriks. 2014. aastal siirdus ta Tigres UANL-i. Ta on klubiga tulnud neli korda Mehhiko meistriks. Kolmel korral on Guzmán valitud Mehhiko kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2020. aastal võitis ta Tigres UANL-iga CONCACAF-i Meistrite Liiga. Samal hooajal valiti ta Meistrite Liiga hooaja parimaks väravavahiks ja hooaja sümboolsesse koosseisu. 2003. aastal võitis Guzmán Argentina kuni 17-aastaste koondisega noorte maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Argentina jalgpallikoondises debüteeris ta 2014. aastal. Ta on kuulunud Argentina koondisse 2015. aasta Copa Américal, 2016. aasta Copa América Centenariol ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. Newell's Old Boys Primera División: 2013 Final Tigres UANL Liga MX: Apertura 2015, Apertura 2016, Apertura 2017, Clausura 2019 Campeón de Campeones: 2016, 2017, 2018 CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2020 Campeones Cup: 2018
Rafael Carioca

Rafael de Souza Pereira (tuntud kui Rafael Carioca; sündinud 18. juunil 1989 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Mehhiko kõrgliiga klubis Tigres UANL. Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Grêmio, mille põhimeeskonnas debüteeris ta 2008. aastal. 2008. aasta detsembris sõlmis ta viieaastase lepingu Venemaa kõrgliiga klubiga Moskva Spartak. 2010. aasta hooajal mängis ta laenul Brasiilia kõrgliiga klubis Vasco da Gama. Aastatel 2014–2017 mängis Rafael Carioca Brasiilia kõrgliigas Atlético Mineiro ridades. 2014. aastal võitis ta klubiga Brasiilia karika. 2015. aastal valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2017. aasta augustis siirdus ta Tigres UANL-i. Kahel korral on ta klubiga tulnud Mehhiko meistriks. 2020. aastal võitis ta klubiga CONCACAF-i Meistrite Liiga. Atlético Mineiro Copa do Brasil: 2014 Campeonato Mineiro: 2015, 2017 UANL Liga MX: Apertura 2017, Clausura 2019 Campeón de Campeones: 2018 CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2020 Campeones Cup: 2018
Anija vald (täpsustus)

Anija vald on mitme üksteisele järgneva valla nimi: Anija vald (Harju-Jaani kihelkond) Anija vald (1939) Anija vald (2002) Anija vald, moodustatud 2017. aastal
Abtenau

Abtenau on turulinn (Marktgemeinde) Austria Salzburgi liidumaa Halleini ringkonnas. Omavalitsus asub Tennengaus Lammertalis Lammeri jõe ääres, u. 45 km Salzburgist lõunas ja hõlmab kogu Lammertali keskosa. Omavalitsus koosneb 23 külast: Abtenau, Au, Döllerhof, Erlfeld, Fischbach, Gseng, Hallseiten, Kehlhof, Leitenhaus, Lindenthal, Möselberg, Pichl, Rigaus, Salfelden, Schorn, Schratten, Seetratten, Seydegg, Stocker, Unterberg, Wagner, Waldhof, Wegscheid. Big Bear Lake (California, Ameerika Ühendriigid) Münster (Hessen, Saksamaa) Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Nurmi

Nurmi on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Naukšēni vallas. Asula on tekkinud endise Nurmi mõisa (Nurmis) keskuse juurde. Aastail 2009-2021 kuulus küla Naukšēni piirkonda. Külas asuv Nurmi keskaegne kalmistu on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis. Seal asub Nurmi bussipeatus. Looduskaitse all on harilik elupuu kõrgusega 20 ja ümbermõõduga 1,5 meetrit, raagremmelgas kõrgusega 20 ning ümbermõõduga 2,8 meetrit, pärn ümbermõõduga 4,13 meetrit, pärn kõrgusega 35 ja ümbermõõduga 3,5 meetrit ning pärn kõrgusega 30 ja ümbermõõduga 3,96 meetrit. Aastal 2007 oli külas 24 elanikku. Vietvārdu datubāze "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuli 2022. Vaadatud 7. veebruaril 2021. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
QAnon

QAnon on vandenõuteooria, mille kohaselt juhib Ameerika Ühendriike salajane pedofiilidest, satanistidest ja inimsööjatest koosnev grupp. QAnon oli USA-s levinud peamiselt aastatel 2018–2020, olles Pizzagate'i vandenõuteooria edasiarendus ja laiendus. 2021. aasta 6. jaanuaril osalesid sajad selle teooria pooldajad USA Kapitooliumi ründamisel. 05. veebruar 2021, Vaba Akadeemia loeng, Mihhail Lotman "Vandenõud pandeemia ajal: Covid-19 ja QAnon" Culbertson, Alix (January 8, 2021). "US Capitol: Q-Anon, Confederate flag man, and Baked Alaska – here are the people who stormed the building". Sky News.
Mikael Raihhelgauz

Mikael Raihhelgauz (sündinud 13. aprillil 1999) on Eesti esseist ja matemaatik. Tal on vene, ukraina, udmurdi ja juudi päritolu, emakeeleks vene keel, eesti keelt hakkas õppima kuueaastaselt. Ta on õppinud Audentese Erakoolis[viide?] ja lõpetanud Tallinna Reaalkooli 2017. aastal hõbemedaliga.[viide?] 2020. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli matemaatika bakalaureuseõppe, tema töö pealkiri oli "Dirichlet' protsess" (juhendaja Jüri Lember, retsensent Märt Põldvere). Töötab Kõrgema Usuteadusliku Seminari arendusjuhina teadustegevuse alal, Tartu Ülikooli matemaatika ja statistika instituudi magistrant 2020. aastast. Projekti "Eesti Vabariik 100" raames toimunud esseekonkursi "Eesti loost ja lootusest" võitja 2018 Sirbi aastapreemia 2021 Ants Orase nimeline kirjanduskriitika auhind ("Spontaanne tants või juhuslik ekslemine?" (Rein Raua romaan "Päikesekiri", Looming 2021, nr 10)) "FB". Vaadatud 08.02.2021. "Muinaseestlasest hipster ja IT-metsad". Vaadatud 08.02.2021. Mikale Raihhelgauz. "Dirichlet protsess". Valle-Sten Maiste. "Sirbi laureaadid 2018 – Mikael Raihhelgauz".
William Carvalho

William Silva de Carvalho (sündinud 7. aprillil 1992 Luandas) on Angola sündinud Portugali jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Real Betis ja Portugali jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Lissaboni Sportingus, mille noorteakadeemiaga liitus 2005. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2011. aasta aprillis. Hooaja 2011–12 esimeses pooles mängis ta laenul Portugali tugevuselt kolmanda liiga klubis Fátima ja seejärel aastatel 2012–2013 Belgia kõrgliiga klubis Cercle Brugge. Sportingusse naasis ta hooajal 2013–14 ning valiti samal hooajal Portugali kõrgliiga parimaks noormängijaks. 2014. aastal valiti ta lisaks Sportingu aasta mängijaks. 2018. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Real Betisega. 2015. aastal võitis Carvalho Portugali kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistrivõistlustel hõbemedali ning Carvalho valiti turniiri parimaks mängijaks. Portugali jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 2013. aasta novembris MM-i valikmängus Rootsi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 13. novembril 2016 MM-i valikmängus Läti vastu. 2016. aastal tuli Portugali koondisega Euroopa meistriks. Ta on kuulunud Portugali koondisse veel ka 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. Sporting Taça de Portugal: 2014–15 Taça da Liga: 2017–18
Sulo Nurmeots

Sulo Nurmeots (27. oktoober 1950 – 4. veebruar 2021) oli eesti ja seto kultuuri- ning omavalitsustegelane. Ta sündis Poloda nulga Selise külas, kus elas kogu elu. Ta õppis Igrise algkoolis, lõpetas 1966. aastal Mikitamäe 8-klassilise Kooli ja aastal 1970 Väimela näidissovhoostehnikumi. Ta laulis 30 aastat leelokooris Helmine, millest 25 aastat juhendajana. Ta on laulnud ka leelokoorides Leiko ja Kuldatsäuk ning tantsinud seto rahvatantsurühmas Hõbehall. 1999–2000 oli ta Setomaa ülemsootska ja seejärel Seto Kuningriigi kroonikogu liige (sootska). Lisaks oli ta neljateistkümnel korral Seto kuningriigi sõjaväe ülemjuhataja (sõasuurõmb) ja juhatas Seto kuningriigi päevadel sõjaväeparaadi. Ta oli 1993. aastast alates Mikitamäe vallavolikogu liige, sealhulgas aastani 2003 vallavolikogu esimees. Ta oli ka Mikitamäe vallavanem aprillist 2004 kuni 2005. aasta septembrini. Ta valiti Mikitamäe vallavolikogu liikmeks kõigil kohalike omavalitsuste volikogude valimistel 1993. aastast kuni valla liitmiseni Setomaa vallaga 2017. aastal. Ta oli Keskerakonna liige alates maist 1997. 2019 Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia olulise panuse eest seto pärimuskultuuri hoidmisel http://www.mikita.edu.ee/html/index.php/koolipere/vilistlased-4/2-uncategorised/110-1957-1972 http://vvk.ee/varasemad/k05/kandidaadid/3606.html Kroonikogo: Nurmõotsa Sulo Sulo Nurmeots sai vallavanemaks. Õhtuleht, 2. aprill 2004 Riigi valimisteenistuse koduleht, vaadatud 8. veebruar 2021 Setomaal jagati välja Anne Vabarna nimelised elutööpreemiad. ERRi uudisteportaal, 16. detsember 2019
Suurusjärk

Suurusjärk on matemaatikas skalaarse suuruse kuuluvus teatavasse fikseeritud vahemikku. Näiteks 106 näitab kuuluvust vahemikku 5×105 kuni 5×106. Kui suuri arve väljendatakse standardkujul a×10n (kus a on mingi arv 1 ja 10 vahel), siis näitab suurusjärku astendaja n. Näiteks arvu 3,8×107 suurusjärk on 7. Selles tähenduses mõistetakse suurusjärku ka väljendites „suurusjärgu võrra suurem“ (ehk ümmarguselt 10 korda suurem), „mitu suurusjärku väiksem“, „samas suurusjärgus“, s.t vahemikus (1<a<10)×10n. Füüsikalise suuruse mõõtühiku suurusjärku väljendatakse harilikult detsimaaleesliitega, näiteks 103 meetrit on kilomeeter. Üldkeeles kasutatakse väljendeid „on samast suurusjärgust, sama suurusjärku“ valdavalt tähenduses „on (ligikaudu, ligilähedalt, enam-vähem) niisama suur või samasuurune“. Kas väljendiga „samas suurusjärgus“ mõeldakse ligilähedase suurusega arvu või arvu 10 astme vahemikus, selgub harilikult kontekstist. / Ülo Kaasik. Matemaatikaleksikon. Tartu, 2003 Suurusjärk Arvu aste ÕS: suurusjärk
Oja tänav (Räpina)

Oja tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna lääneosas ning suunaga kagust kirdesse. Tänav on 560 meetrit pikk ning kuni 11 meetrit lai. Oja tänav saab alguse Tartu maanteelt (Tartu–Räpina–Värska maantee) ning tänava-ala lõpeb kruusateena loodes Räpina linna ja Köstrimäe küla piiril. Tänav muutub seal avaliku kasutusega teeks, mis pöördub kirde suunas. Ristuvaid tänavaid ei ole. Tänava ääres paiknevad ühepereelamud abihoonetega, kõnniteid rajatud ei ole. Oja tänava lõpp on hoonestamata, seal asuvad maatulundusmaad. Räpina kaart Geoportaal(vaadatud 08.02.2021) Vaade Tartu maantee ja Oja tänavate ristmikule
Tautogramm

Tautogramm (kreeka tauto gramma 'sama täht') on tekst, kus kõik sõnad algavad sama tähega. Priit Põhjala: "Keelekaste: Piano pianissimo" Õpetajate Leht, 2. oktoober 2020
Kodalukk

Kodalukk on läbinisti puidust lukk, mis koosneb puitkorpusest ja puust valmistatud tihvtidest ehk karadest, mille puhul on tegemist lahtise keeltappsüsteemiga. Riivi sees on hambad, mille vahele tihvtid langevad. Tihvti sees on sälk ehk tapipesa kammitaolise võtme jaoks. Luku avamiseks lükatakse võti luku sisse ja tõstetakse võtme abil tihvtid üles. Selle tagajärjel riiv vabaneb ja seda saab liigutada. Sulgemise põhimõtte järgi nimetatakse seda lükandriiviga lukuks. Eestis ja mujal põhjamaades kasutati umbriiviga lukkusid, mis kinnitati väljapoole ust. Umbriiviga luku puhul on üleval pool riivi tihvtide sees väljalõige võtme jaoks, mistõttu tuleb lukku avada kahe käega. Lõuna-Euroopas, Aafrikas ja Lähis-Idas olid levinud õõnesriiviga lukud. Õõnesriiviga lukul on riivi sees soon, kuhu pistetakse võti sisse ning tõstetakse riivi sisse ulatuvad tihvtid üles. Selline lukk on avatav ühe käega. Seetõttu paigaldati need lukud ukse siseküljele. Ukse sees oli auk, kust pisteti käsi koos võtmega sisse. Kodaluku võtme pii kõrgus ja riivipesade sügavus peab olema võrdne. See lihtne põhitõde võib aga valmistamisel osutuda komistuskiviks. Võti peab tõstma muuke nii palju, et need riivipesadest vabaneksid. Võib tõsta ka rohkem, aga kui mõne vanaaegse lahenduse puhul liiga palju muuke kergitada, siis võivad need alt uuesti luku riivistada. Tänapäevaste masinatega töötavad puutöömeistrid rõhutavad tihti, et nendega on võimalik kodalukk paari tunniga valmis teha ja seejuures üsna täpselt ning vanaaegseid detailidevahelisi lokse arvestamata. Samas võib sellisel moel töö teostamine põhjustada luku kinnikiilumise. Kodalukud olid tuntud ennevanasti üle maailma. Puitlukud olid tuntud juba vanas Egiptuses ja Kreekas. Ilmselt tänu viikingite rännuretkedele meist lõuna pool asuvatele maadele jõudsid teadmised puitlukkude valmistamisest ka meie aladele. Puidust lukkude valmistamise tarkusi anti põlvest põlve edasi. (3) Eestis kasutati kodalukke tõenäoliselt viikingiajast alates. Elamuid ei lukustatud, küll aga aitu, kus talletati pere kogu aasta toiduvarusid. Talumees sai kodaluku valmistamisega iseseisvalt hakkama, kasutades insenerlikku mõtlemist ja pannes laialt levinud skandinaavia-pärase lukutüübi valmistamisse tihti oma isikupärase „kriuka“. Eesti Rahva Muuseumis ning ka teiste muuseumide kogudes leidub väliselt sarnase muljega kodalukke, mis on täiesti erineva siseehitusega. https://blog.erm.ee/?p=13130 http://kes-kus.ee/kodalukk-aida-ees-elu-ja-surma-kusimus
Kalda tänav (Räpina)

Kalda tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna lääneosas ning suunaga kagust kirdesse. Tänav on 160 meetrit pikk ning kuni 12 meetrit lai. Kalda tänav saab alguse Tartu maanteelt (Tartu–Räpina–Värska maantee) ning tänav lõpeb umbtänavana loodes Kalda tn 14 hoonestamata krundi kohal Räpina linna ja Köstrimäe küla piiri lähedal. Ristuvaid tänavaid ei ole. Tänava ääres asuvad kinnistud on heakorrastatud, neil paiknevad ühepereelamud abihoonetega. Tänavavalgustus on paigaldatud, kõnniteid rajatud ei ole. Räpina kaart Geoportaal(vaadatud 08.02.2021) Vaade Kalda tänavale põhja suunas
Koidu tänav (Räpina)

Koidu tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna põhjaosas ning suunaga lõunast põhja. Tänav on 390 meetrit pikk ning kuni 15 meetrit lai. Koidu tänav saab alguse Vabaduse tänavalt (Tartu–Räpina–Värska maantee) ning tänav lõpeb põhja pool Pääsu tänava ristmikul. Tänav kulgeb paralleelselt Räpina paisjärve kaldaga, ristuvaid tänavaid ei ole. Tänava ääres asuvad kinnistud on heakorrastatud, neil paiknevad ühepereelamud abihoonetega. Tänavavalgustus ja kõnniteed puuduvad. Räpina kaart Geoportaal(vaadatud 08.02.2021) Vaade Koidu tänavale põhja suunas