laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kohma

Kohma on linn Venemaal Ivanovo oblastis. Asub 9 km Ivanovost kagu pool Uvodi jõe ääres. Kohma koduleht
Nikaab

Nikaab (araabia keeles نِقاب (niqāb) 'loor') on musliminaiste rõivaese, mis katab nägu. Nikaabi kantakse musliminaiste seas levinud peakatte hidžaab ühe osana. Nikaab on rõivastuses kasutusel peamiselt Araabia riikides, kuid ka Pakistanis ja Indias. Erinevalt hidžaabist on nikaabi kandmine Araabia riikides vabatahtlik, kuid paljudes Saudi Araabia linnades on see kujunenud traditsiooniks.
Uvod

Uvod (vene keeles У́водь) on Kljazma lisajõgi Ivanovo ja Vladimiri oblastis Venemaal. Uvodi jõgi on 185 km pikk. Jõe valgla on 3770 km². Uvod läbib Ivanovo ja Kohma linna.
Christian Brüller

Christian Brüller (alates 1938. aastast Kristjan Prüller; 23. juuni 1877 Sulustvere, Kurista vald, Viljandimaa – 14. mai 1950 Põltsamaa) oli Eesti poliitik ning haridustegelane. Christian Brüller sündis Sulustveres Reinu talu omaniku pojana. Ta õppis Sulustvere vallakoolis 1885–1888, Eesti Aleksandrikoolis 1889–1892, Priipalu kihelkonnakoolis 1892–1893, Tartu II koolis 1893–1896 ja lõpetas eksternina Tallinna Nikolai Gümnaasiumi 1909. aastal. Ta õppis ka Tartu Õpetajate Seminaris ja aastatel 1909–1914 Tartu Ülikoolis füüsika-matemaatika teaduskonnas, mida aga ei lõpetanud. Brüller töötas kooliõpetajana Viru-Nigula kihelkonnakoolis 1896–1897, Palmses 1897–1899, Aaspere Liiguste ministeeriumikoolis 1897–1902, Tallinna Umblia eraalgkoolis 1902–1903, Raudtee tehnikakoolis 1903–1907, aastatel 1907–1919 Tallinna linna ühendatud VI ja VII algkooli juhatajana ja 1917–1921 Tallinna I Tütarlaste Gümnaasiumi õpetajana. Ta osales Vabadussõjas 1919. aastal Tallinna kaitsepataljoni kooliõpetajate roodus. Christian Brüller kuulus Eesti Rahvaerakonna nimekirjas Eesti Asutavasse Kogusse alates 28. septembrist 1920 (Heinrich Tatsi asemel). Ta kuulus ka Tallinna linnavolikogusse. Aastatel 1919–1937 oli Brüller Tallinna koolinõunik ning aastatel 1929–1939 Nõmme koolinõuniku kohusetäitja ja õpetaja Tallinna Õpetajate Seminaris ja selle pedagoogikakursustel. Kristjan Prüller on maetud Tallinnas Rahumäe kalmistule. Christian Brüller oli Eestimaa Rahvahariduse Seltsi asutajad ning ka Eesti Koolinõunike Ühingu esimees. Eesti–Soome–Ungari Liidu abiesimees. Tema poeg Paul-Egon Prüller oli füüsik. "Algaimed sellest, kuidas meie keha elab ja mis temale kasulik ning kahjulik on", Protojerei K. A. Tiisik'u toimetusel; Kodu ja kooli tarvis venekeelest tõlkinud Chr. Brüller, Revel: Tallinna Kubermangu Karskuse Kuratorium, 1906. Tallinn: Eestimaa kubermanguvalitsuse trükikoda; Bulgakovski, Dmitri, "Jood wiina, näed piina". Vene keelest tõlkinud Chr. Brüller. Revel: Tallinna Kubermangu Karskuse Kuratorium, 1905. Tallinn: Eestimaa kubermanguvalitsuse trükikoda Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk, 1934 Valgetähe III klassi teenetemärk, 1938 Koolinõunik Kristjan Brüller 25 a. Tallinna linna teenistuses Päewaleht, nr 285, 18. oktoober 1932 Prüller, Kristjan - Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Mick Jagger

Sir Michael Philip Jagger (sündinud 26. juulil 1943 Dartfordis) on inglise laulja, laululooja, multiinstrumentalist ja näitleja, rokkansambli The Rolling Stonesi solist ja üks asutajaliikmeid. Jaggeri karjäär on kestnud üle 60 aasta ning teda on nimetatud üheks kõige populaarsemaks ja mõjukamaks solistiks rock'n'roll '​i ajaloos. Tema äratuntav lauluhääl ja esinemine on Keith Richardsi kitarristiili kõrval olnud The Rolling Stonesi kaubamärgiks kogu ansambli tegutsemisaja jooksul. Jagger sündis Inglismaal Kenti krahvkonnas Dartfordis. Ta õppis London School of Economicsis, kuid jättis õpingud pooleli, et tegelda muusikaga. Jagger koos Keith Richardsiga on kirjutanud suurema osa The Rolling Stonesi lauludest. 1960. aastate lõpus hakkas Jagger mängima filmides, kuid tema näitlejaanne ei leidnud eriti suurt tunnustust, hoolimata isegi peaosadest filmides "Vägev etendus" ("Performance"; 1970) ja "Ned Kelly" (1970). 1985. aastal alustas Jagger soolokarjääri ja andis samal aastal välja oma debüütalbumi "She's the Boss". 2011. aastal andis ta supergrupiga SuperHeavy välja ühe albumi. 1980. aastatel halvenesid tema suhted The Rolling Stonesi liikmetega, eriti Richardsiga, kuid Jaggerit on alati saatnud suurem edu rollingutega kui oma soolo- ja kõrvalprojektidega. Ta on võetud ansambli The Rolling Stonesi liikmena 1989. aastal vastu Rock'n'rolli Kuulsuste Halli ja 2004. aastal Suurbritannia Muusika Kuulsuste Halli. The Rolling Stonesi liikmena ja sooloartistina on tema singlid jõudnud USA ja Briti edetabelites esikohale 13 korral, esikümnesse 32 ja esineljakümnesse 70 korral. 2003. aastal löödi ta oma teenete eest popmuusikas rüütliks. Jagger on olnud korra abielus ja korra lahutanud ning tal on olnud veel mitu kooselu. 2014. aastast elab ta koos baleriin Melanie Hamrickiga. Jaggeril on kaheksa last viie naisega. Tema kõige noorem laps on sündinud 2016. aastal. Mick Jagger (1965) Jagger ja Keith Richards Mick Jagger (2008) "She's the Boss" (1985) "Primitive Cool" (1987) "Wandering Spirit" (1993) "Goddess in the Doorway" (2001) Jaggeri järgi on saanud nime mitme eelajaloolise looma teaduslik nimetus, näiteks trilobiit Aegrotocatellus jaggeri, tigu Anomphalus jaggerius ja sõraline Jaggermeryx naida. "Eelajalooline siga nimetati Mick Jaggeri järgi". menu.err.ee. Vaadatud 13.3.2018 Ametlik koduleht Mick Jagger Twitteris Mick Jagger Facebookis Mick Jagger Instagramis
Ando Tagamets

Ando Tagamets (sündinud 26. juulil 1979 Rakveres) on Eesti korvpallur. Alates 1997. aastast mängis G4S Korvpalli Meistriliigas ja aastast 2012. Meeste I liigas. 1997/1998 Kamee 1998/1999 BC Kalev 1999/2000 Tallinna Kalev 2000/2001 – 2002/2003 Nybit 2003/2004 EBS/Nybit 2004/2005 Tallinna Kalev 2005/2006 Rakvere PK 2006/2007 BC Tartu Fausto 2007/2008 BC Fausto 2008/2009 BC Rakvere Tarvas 2008/2009 Kuremaa SK/Tartu Palliklubi 2009/2010 – 2011/2012 Valga/CKE Inkasso/Valga KK 2012/2013 – 2016/2017 Meeste I liiga erinevad klubid Kasv 200 cm. Ando Tagamets Eesti Korvpalliliidu lehel
Toomvaestekool

Toomvaestekool (ka Toom-Vaestekool; saksa keeles Domwaisenhaus, die Armen- und Waisenschule) oli 1725. aastal Toomkiriku pietistliku ülempastori Christian Friedrich Mickwiczi poolt Venemaa keisrinna Anna Ivanovna loal avatud õppeasutus Tallinnas. Õppeasutus oli Toompea vaeslaste hooldusmaja ja kool, mida nimetati ka Toomorbudekoduks. Koolis õppis ka Tallinna eeslinna vaeste lapsi. 1740. aastate lõpus oli seal üle 80 õpilase. Õppetöö toimus nii saksa kui ka eesti keeles. Aastatel 1786–1797 tegutses Toomvaestekool kahe õpetajaga 2-klassilise alamrahvakoolina. Toomvaestekool asus oma tegevuse jooksul erinevates hoonetes. 1725. aastast asus Toomvaestekool Wismari tänaval; 1867–1917 asus Toomvaestekool aadressil Wismari tänav 15, kuhu püstitati 1867. aastal arhitekt Ferdinand Kordese projekti järgi valminud Toomvaestekooli uus hoone. Selle kooli järgi nimetati 19. sajandi viimasel veerandil Wismari tänavat Vaestekooli tänavaks ehk Toom-Vaestekooli tänavaks. Aastatel 1918–1939 asus samas Toomvaestekoolist ümbernimetatud Tallinna 15. algkool. Hiljem asus Toomvaestekooli uues hoones erinevaid meditsiiniasutusi, XXI sajandi alguses töötab seal alkoholismi, narko- ja mängusõltuvuse ravile spetsialiseerunud Wismari haigla. Amandus Adamson Toomkool Tallinna toomkirik Kultuurimälestiseks tunnistamine. Kultuuri- ja haridusministri 19. juuli 1995. a
Al-Quds al-`Arabī

Al-Quds al-`Arabī (القدس العربي al-Qudsu l-ʿarabī 'Araabia Jeruusalemm') on alates 1989. aastast Londonis avaldatav sõltumatu panarabistlik ajaleht. See kuulub välismaal elavatele palestiinlastele ja seda toimetab Abd al-Bari Atwan, kes sündis 1950. aastal Gaza tsoonis asunud põgenikelaagris. Kuna see kritiseerib teravalt Araabia režiime ning nende kuulekust Iisraeli ja Ameerika Ühendriikide ees, siis on seda Egiptuses, Jordaanias, Saudi Araabias ja Süürias tsenseeritud ning mõnikord ajutiselt ära keelatud. Ajalehe trükiarv on umbes 50 000. Ajalehe elektrooniline versioon
Hans Kubu

Hans Kubu (5. jaanuar 1892 Tuhalaane vald – 6. september 1942 Ussollagi vangilaager, Solikamsk) oli eesti vaimulik ja haridustegelane. Hans Kubu lõpetas Pärnus gümnaasiumi. Aastatel 1912–1916 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Võru Katariina koguduses ja Laiuse Püha Jüri koguduses. Ordineeriti 5. oktoobril 1917 õpetajaks. Hans Kubu oli aastatel 1918–1940 Tallinna Jaani koguduse ja aastatel 1940–1941 Tallinna Niguliste koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1935–1941 Tallinna praostkonna praost. 1939. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Hooldusnõukogu liige ja 1940. aastal saksa koguduste likvideerimiskomisjoni esimees. Aastatel 1919–1921 oli Hans Kubu Jaani koguduse gümnaasiumi juhataja, mille baasil ta asutas Hans Kubu eragümnaasiumi, mis 1927. aastal ehitas Tallinna Imanta tänavale uue koolihoone ning 1937. aastal reorganiseeriti erakolledžiks. Oli samal ajal ka mitmes Tallinna linna koolis usuõpetaja, lisaks aastatel 1920–1922 Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi usuõpetaja. Hans Kubu vahistati NKVD poolt 28. juunil 1941 ning saadeti Siberisse, kus ta suri 1942. aastal Solikamskis Ussollagi vangilaagris. Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Muudatused praostkondade juhtimises., Eesti Kirik (1923-1940), nr. 37, 14 september 1939 Saksa kogudus pärandas matmata surnuid. Rahvaleht nr 44, 21. veebruar 1940. Lk 4 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. november 2013. Vaadatud 28. juulil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Vangi dilemma

Vangi dilemma (ka vangide dilemma; inglise keeles prisoner's dilemma, prisoners' dilemma) on sotsioloogias ja politoloogias kasutatav mõiste, millega kirjeldatakse olukorda, kus osapooltel tuleb parima tulemuse saavutamiseks teha koostööd ja üksikhuvidest loobuda. Vangide dilemma analüüs näitab, et kui üks osapool oma kasusid maksimeerib, siis altruistlikult käituv osapool saab kõige rohkem kahju. Vangide dilemma kerkib esile ka globaalprobleemide lahendamisel, kus parima lahenduse nimel peaksid riigid (vm üksused) tegema koostööd ja loobuma isiklikust (või ühe riigi) kasumi maksimeerimisest. Kaks vangi on ülekuulamisel. Kui mõlemad süüalused vaikivad, ei saa kohus kummalegi määrata maksimumkaristust ning mõlemad saavad vaid aasta karistust. Kui üks teise peale keelt kannab, pääseb ta vabaks, teine saab aga 10 aastat. Mõlema ülestunnistuse puhul ootab mõlemat vaid viis aastat. Dilemma seisneb asjaolus, et mõlema vaikimine annab mõlemat vangi arvestades parima tulemuse, kuid samas on lihtne argumenteerida reetmise kasuks. Nimelt kui vang A arvab, et B ta reedab, on ka vangil A mõttekas reeta (siis istub ta vangis 10 aasta asemel 5). Kui vang A usub, et vang B vaikib, siis on mõttekas ikkagi ta reeta, sest sellisel juhul pääseb vang A puhtalt, mitte ei pea ühte aastat vangis veetma. Tasuta kasutaja probleem Sotsiaalne vahetus Ühisomanditragöödia Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 25.07.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 25.07.2011) More On Golden Balls, And The Best Lesson In Game Theory Ever…
Luc-Adolphe Tiao

Luc-Adolphe Tiao (sündinud 4. juunil 1954 Tenkodogos) on Burkina Faso poliitik ja diplomaat, kes oli 18. aprillist 2011 kuni 30. oktoobrini 2014 Burkina Faso peaminister. Ta on õppinud muu hulgas ajakirjandust, õigusteadust ja rahvusvahelisi suhteid. Enne peaministriks saamist oli ta alates 2008. aastast Burkina Faso suursaadik Prantsusmaal. Ta kuulub valitsevasse parteisse Kongress Demokraatia ja Progressi eest. 2014. aasta oktoobri lõpus puhkenud rahutustes, mille kutsus esile valitsuse kava kaotada president Blaise Compaoré ametiaegadele kehtivad piirangud, sattus valitsus opositsiooni tugeva surve alla ja 30. oktoobril 2014 vabastas president Tiao peaministri ametist. Elulugu (prantsuse keeles)
Tenkodogo

Tenkodogo on linn Burkina Fasos, Kesk-Ida piirkonna ja Boulgou provintsi halduskeskus. Tenkodogo geograafilised koordinaadid on 11° 47′ N, 0° 22′ W. Linn asub 185 km Ouagadougoust kagu pool, Koupéla ja Bittou vahelise maantee ääres. Ta on Togoga peetava kaubavahetuse sõlmpunkt. Aastal 2006 elas Tenkodogos 40 839 inimest. Kuni prantslaste saabumiseni 19. sajandi lõpus oli Tenkodogo piirkonnas mosside 1120. aastal rajatud Tenkodogo kuningriik. World Gazetteer[alaline kõdulink]
Koupéla

Koupéla on linn Burkina Fasos, Kouritenga provintsi halduskeskus. 2006. aastal elas linnas 19 980 inimest. Koupélas valmistatakse kohalikust savist nõusid ja skulptuure. World Gazetteer[alaline kõdulink]
Jurjevets

Jurjevets on linn Venemaal Ivanovo oblastis, Jurjevetsi rajooni keskus. Asub 160 km Ivanovost kirde pool Volga jõe (Gorki veehoidla) ääres. Linna nimega Jurjevets-Povolsk asutas Vladimiri suurvürst Juri Vsevolodovitš 1225. aastal maride maale. See oli Pljossi järel teine vanavene linn tänapäeva Ivanovo oblasti alal. 1237 hävitas linnuse Batu-khaani sõjavägi. 1405 liideti asula Gorodetsi vürstiriigiga ja 1448 Moskva suuvürstiriigiga. Seda ründasid marid. 17. sajandil hävitasid asula korduvalt Poola-Leedu väed. 1778. aastal sai asula linnaõigused ja linnast sai Kostroma kubermangu kihelkonnakeskus. Aastatel 1954–1957 täideti Gorki veehoidla ning Jurjevetsi kesklinn piirati tammiga. Ilma tammita oleks kesklinn 1,5 m sügavuse vee alla jäänud. 2010. aastal oli linnas 10 200 elanikku. Jurjevetsi koduleht Jurjevetsi koduleht
Ökovõlg

Ökovõlg on iga-aastaste puudujääkide summa, mis on tekkinud maa bioloogilist taastootmisvõimet ületavast loodusvarade tarbimisest. Maa ajaloos ületas inimese nõudlus loodusvarade järele taastootmisvõime 1980. aastate keskel. Ökovõla moodustamisel on olulisel kohal maailma loodusvarade raiskamine ja ebaproportsionaalne kulutamine, keskkonna kahjustamine, ökoloogiline dumping, biopiraatlus neokolonialismi tingimustes. Süsiniku jalajälg Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. (vaadatud 25.07.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. (vaadatud 25.07.2011)
Andrus Lillepea

Andrus Lillepea (sündinud 26. oktoobril 1975) on eesti löökpillimängija ja muusikapedagoog. Ta on lõpetanud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli ja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia löökpillide erialal. Lasnamäe Muusikakoolis töötab Lillepea aastast 2001, aastast 2007 on ka Georg Otsa kooli pop-jazzosakonna trummikomplekti õpetaja, kus tema õpilaste hulgas on olnud näiteks Kaspar Kalluste. Alates 1992. aastast on Lillepea tegutsenud trummarina paljudes fungi-, pop-, kantri- ja džässansamblites (näiteks Estraadiraadio, House of Games, Led R, Blacky, Ultima Thule, Famagusta, Siim Aimla Grupp). Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Sissekanne Lasnamäe Muusikakooli kodulehel
Sotsiaalne dumping

Sotsiaalne dumping (inglise keeles social dumping) on ettevõtete üleviimine nõrgema tööjõuregulatsiooniga maadesse. Kunstlikult madalad tootja kulud annavad ebaausa eelise rahvusvahelises kaubanduses. Postkolonialism Õiglane kaubandus Ökoloogiline dumping Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 25.07.2011)
Ökoloogiline dumping

Ökoloogiline dumping (inglise keeles ecological dumping) on keskkonda kahjustavate või ohustavate ettevõtete üleviimine nõrgema keskkonnaregulatsiooniga maadesse, enamasti arengumaadesse. Postkolonialism Saaste eksport Sotsiaalne dumping Tasakaalustusmaks Ökovõlg Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 25.07.2011)
Mardi tänav

Mardi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis. Mardi tänav asub Keldrimäe asumis Liivalaia tänava ja Keldrimäe tänava vahel ning ristub Võlvi, Turu, Vana-Keldrimäe ja Liivamäe tänavaga. Tänav sai nime piirkonna kinnisvaraomaniku Diedrich Christian Martensi järgi, aja jooksul kasutati tänava kohta erinevaid nimekujusid: Martena tänav (1885), Martensgasse (1893), Martinstraße (1907), Мартенская ул. (1907), Martenstraße (1913). Mardi tänav oli tuntud kinnistuomaniku järgi nime saanud Ignatjevi sauna järgi, asutust tunti hiljem Eesti NSV ajal Teeninduskombinaadi "Kiir" Lennuki tänava saunana (nr 6) ja paekivist Mardi tänava saunahoone (Mardi 1) on tänaseni alles. Mardi (endine Rügemendi ja Polgu) tänava saun rajati Juhkentali piirkonnas asunud sõjaväeosade jaoks. Muide, kohe sauna kõrvalt voolas kuni 1930. aastateni avatuna üle Mardi tänava mere suunas Härjapea jõgi. Mardi tänav oli kurikuulus mitmete avalike lõbumajade poolest. Omaaegsest Tallinna punaste laternate piirkonnast on tänagi alles veel paar maja, kus omal ajal bordell asunud: 1885. aastal ehitatud Mardi tänav 3 asuv puumaja, mis oli algselt arhitekti Johann Nicolai Thamme projekteeritud tütarlaste pansionaat ja hiljem ostis hoone aga proua Jevdokia Blohhina, kes avas seal Tallinna ühe peenema lõbumaja. Hoone alumisel korrusel oli üks avar korter suurte esindusruumidega ja ülemisel korrusel oli keskne koridor-esik, millest kahele poole ritta olid kavandatud väikesed toakesed. Bordellihoones oli alumisel korrusel (endises pansionaadipidaja korteris) oli puhvet ja tutvumisruum koos esinemislavaga ja ülemisel korrusel 15 lõbutuba. Vannituba asus pesuköögi ja majateenijate eluruumidega kivist hoovimajas. 1903. aastal jõustus uus, rangem bordellimäärus ja Mardi 3 bordell sulges oma uksed. Mardi tänava teises otsas keskturu kõrval on aga alles roosat värvi vana kivimaja, kus samuti bordell asunud. Hoones asus aastatel 1909-1914 Tallinna linna nakkusbarakk ning seejärel tuberkuloosihaigla. Pärast Teist maailmasõda muudeti hoone elamuks, seejärel sanitaar-epidemioloogiajaamaks ning hiljem oli Mardi tänav 3 majas Harjumaa Tervisekaitse Talitus ning AIDSi ennetuskabinet; Mardi tänav liideti 1925. aastal Lennuki tänavaga ja aastatel 1936–1991 ulatus Mardi tänava kohale Lennuki tänav, mis tänapäeval jääb Maakri asumisse teisel pool Liivalaia tänavat. Imanta ja Mardi tänava vahel, Härjapea jõe ääres, oli Veski tänav ja umbes samas kohas on praegu Võlvi tänav. Mardi tänava ajaloolise trassi müürisid aga kinni V. Kingissepa tänava äärde Tallinna Kaasani kiriku kõrvale ehitatud kõrged elumajad. 1976. aastal lammutati suurem osa Mardi tänava vanadest puumajadest ja ehitati paneelmajad, samuti Mardi lasteaia hoone. Tallinna tänavanimed. KNAB. Mardi uulits, lõbumajad ja saun, Jaak Juske blogi, (vaadatud 24.10.2020)
Lennuki tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lennuki tänav on tänav Rakveres. Tänava teenumber on 6630052 ja pikkus 588 meetrit. Lennuki tänaval asusid NSV Liidu strateegiliste raketivägede 23. kaardiväe raketidiviisi 304. kaardiväe raketipolgu ja hiljem NSV Liidu õhukaitsevägede 14. õhukaitsediviisi 207. seniitraketi- ehk õhutõrjeraketibrigaadi elamud. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 8. mail 2016)
Avalik pilv

Avalik pilv (inglise keeles public cloud) on pilvandmetöötluse teenuse pakkumine kõigile. Avalikus pilves jagab teenusepakkuja arvutusvõimsust dünaamiliselt kõigile soovijatele internetis iseteenindusega veebirakenduste ja -teenuste kaudu, maksustades tarbijaid ükshaaval. Einar Aleksejev "Pilvandmetöötluse määratlemine" (vaadatud 04. augustil 2013) "Defining "Cloud Services" and "Cloud Computing"" IDC, 23.09.2008 (vaadatud 22.08.2010)
Privaatpilv

Privaatpilv (inglise keeles private cloud) on kliendi- või ettevõttepõhine pilvandmetöötlus. Privaatpilv on üheainsa organisatsiooni tarbeks tegutsev infrastruktuur, mida haldab kas sama organisatsioon või teenusepakkuja. See võib asuda nii tarbija pinnal kui ka mujal. Privaatpilvi on kritiseeritud, kuna kasutajad peavad arvutivõrke endistviisi ostma, ehitama ja haldama ning ei võida niimoodi ehitus- ja hoolduskulude arvelt. Seetõttu ei rajane privaatpilved samal majandusmudelil kui avalikud pilved. Einar Aleksejev "Pilvandmetöötluse määratlemine" (vaadatud 04. augustil 2013) "The NIST Definition of Cloud Computing (Draft)" National Institute of Science and Technology (vaadatud 24.07.2011) John Foley "Private Clouds Take Shape", InformationWeek (vaadatud 22.08.2010) Gordon Haff "Just don't call them private clouds" CNET News, 27.01.2009 (vaadatud 22.08.2010) "There's No Such Thing As A Private Cloud" InformationWeek, 30.06.2010 (vaadatud 22.08.2010)
Oka (Siber)

Oka on jõgi Aasias. Algab Sajaanidest, ülemjooksul voolab mägijõena itta ja kirdesse. Seejärel laskub Kesk-Siberi kiltmaale ja voolab laias orus valdavalt põhja. Suubub vasakult Angarasse.
Infrastruktuur teenusena

Infrastruktuur teenusena (inglise keeles Infrastructure as a service, IaaS) on pilvandmetöötluse pakkumine kasutaja teenuse arenduseks ja osutamiseks teenusepakkuja määratud infotehnoloogilise infrastruktuurina. Pilvandmetöötluse infrastruktuuri põhjal pakutakse teenuseid koos majutuse ja võrguga, enamasti virtuaalse platvormina. Kliendid ostavad mitte servereid, tarkvara, andmetöötluskeskuse ruumi või võrguseadmeid, vaid need kõik tervikteenusena. Tavaliselt küsivad teenusepakkujad klientidelt raha konkreetselt kasutatud arvutusvõimsuse eest, mistõttu teenuse maksumus sõltub tegevuse aktiivsusest. Einar Aleksejev "Pilvandmetöötluse määratlemine" (vaadatud 04. augustil 2013) "EMC buys Pi and forms a cloud computing group" Searchstorage.techtarget.com, 21.02.2008 (vaadatud 22.08.2010)
Platvorm teenusena

Platvorm teenusena (inglise keeles Platform as a service, PaaS) on pilvandmetöötluse pakkumine kasutaja teenuse arenduseks ja osutamiseks teenusepakkuja määratud andmetöötluse platvormina. Pilvandmetöötluse põhjal pakutakse arvutusplatvormi teenusena, mis tihti hõlmab pilve infrastruktuuri ja rakendusi. Sel viisil saab klient rakendused, kulutamata raha ja tööd vajaliku riistvara ja tarkvara ostmiseks. Einar Aleksejev "Pilvandmetöötluse määratlemine" (vaadatud 04.08.2013) "An example of a 'Cloud Platform' for building applications" Eccentex.com (vaadatud 22.08.2010) Jack Schofield "Google angles for business users with 'platform as a service'" Guardian, 17.04.2008 (vaadatud 22.08.2010) "The Emerging Cloud Service Architecture" Aws.typepad.com, 03.06.2008 (vaadatud 22.08.2010)
Tarkvara teenusena

Tarkvara teenusena ehk pilvelttarkvara (inglise keeles Software as a service, SaaS) on pilvandmetöötluse pakkumine teenusepakkuja määratud tarkvara rentimisena. Sel viisil pakutakse tarkvara teenusena interneti kaudu, nii et tarbija ei pea rakendusi oma arvutitesse installima ja käitama, mis lihtsustab tarkvara hooldust. "software as a service". akit.cyber.ee. Cyber AS. Vaadatud 18.01.2022. Einar Aleksejev "Pilvandmetöötluse määratlemine" (vaadatud 04. augustil 2013))
Raadioamatöör

Raadioamatöör on inimene, kelle hobi on raadio teel sidepidamine amatöörraadiosideks eraldatud sagedusaladel. Igal raadioamatööril on riiklikku raadiosidet kureeriva ametkonna väljastatud kutsung. Eestis väljastab raadiojaamadele kutsungeid Tehnilise Järelevalve Amet. Amatöörraadiojaama kutsungi esimene osa ehk prefiks ehk eesliide näitab, millise riigi kutsungiga tegu on. Eesti raadioamatööride kutsungid algavad eesliitega "ES", millele järgneb regiooni number ja personaalne täht või tähekombinatsioon. 1934. aastal oli Eestis kaheksa ja 1936. aastal 16 raadioamatööri, 1935. aastal asutati Eesti Raadioamatööride Ühing. Sõber, kes tuleb õhust. Esmaspäev, 11. november 1934, nr. 46, lk. 4 Taevas on nende vahemees. Rahvaleht, 4. detsember 1936, nr. 142, lk. 4. Eesti Raadioamatööride Ühingu koduleht Rahvusvaheline Raadioamatööride Ühing USA raadioamatööride ühing ARRL
Kõrvalahelik

Suur-Kaukasuse Kõrvalahelik (vene Боковой хребет) on mäeahelik Põhja-Kaukaasias. Kulgeb loode-kagu suunas Suur-Kaukasuse Peaahelikust kirdes. Kõrvalahelik on Kaukasuse kõrgeim osa, seal asub Elbruse mägi kõrgusega 5642 meetrit. Kõrvalahelikku läbib palju kuristikke, mh. Dariali kuristik Tereki jõel.
Raadioside

Raadioside on informatsiooni edastamine ja vastuvõtmine raadiolainete vahendusel. Raadioside toimub raadiosaatja ja ühe või enama raadiovastuvõtja vahelise raadiokanali kaudu. Raadioliini vahepunktides võivad olla retranslaatorid ‒ signaale vastuvõtvad, võimendavad, muundavad ja edasisaatvad seadmed; satelliitsides nimetatakse neid seadmeid transponderiteks. Raadioside on elektroonilise side liik traatside ja optilise side kõrval. Mereraadioside