Joe Biden

Joseph Robinette Biden (sündinud 20. novembril 1942 Scrantonis Pennsylvanias) on Ameerika Ühendriikide poliitik ning riigi 46. ja praegune president. Ta kuulub Demokraatlikusse Parteisse ja oli aastatel 2009–2017 47. Ameerika Ühendriikide asepresident Barack Obama valitsuskabinetis ning 1973–2009 Delaware'i osariigi esindaja senatis. Sündinud Scrantonis Pennsylvania osariigis ja kasvades üles New Castle'i maakonnas Delaware'is, õppis Biden Delaware'i Ülikoolis ja omandas seejärel 1968. aastal juristihariduse Syracuse'i Ülikoolis. 1970. aastal valiti ta New Castle'i maakonna kohaliku omavalitsusse ning 1972. aastal sai temast 29-aastane Ameerika Ühendriikide ajaloo järjestikus kuues kõige noorem senaator. Biden oli pikka aega senati välissuhete komisjoni liige ning 2007. aastast selle esimees. 1991. aastal seisis ta vastu Lahesõjale, kuid toetas NATO laienemist Ida-Euroopasse ning sekkumist Jugoslaavia sõdadesse 1990. aastatel. 2002. aastal andis Biden kongressis poolthääles volitusele kasutada Iraagis sõjalist jõudu, ent vastandus president George W. Bushi 2007. aasta kavale suurendada riigis Ameerika Ühendriikide sõjalist kohalolu. Samuti juhtis ta aastatel 1987–1995 senati justiitskomiteed, tegeledes uimastipoliitika, kuritegevuse ennetamise ja kodanikuvabaduste temaatikaga. Nii 1988. kui ka 2008. aastal kandideeris ta ebaõnnestunult Demokraatliku Partei presidendikandidaadi kohale. Biden valiti senatisse kokku kuuel korral ning oli vanuselt neljas kõige vanem senaator, kui lahkus ametist, et asuda asepresidendiks 2008. aasta presidendivalimised võitnud Barack Obama valitsuskabinetis. 2012. aastal valiti Obama ja Biden teiseks ametiajaks oma ametikohale tagasi. Asepresidendina juhtis ta 2009. aasta suure majandussurutise mõjude vastu suunatud taristuinvesteeringuid, pidas läbirääkimisi kongressi vabariiklastest saadikutega ning tegeles finantspoliitikaga, kuid toetas ka Uue START lepingu sõlmimist Venemaaga ja aitas kujundada poliitikat Ameerika Ühendriikide vägede väljaviimiseks Iraagist 2011. aastal. Pärast tulistamist Sandy Hooki algkoolis juhtis ta tulirelvade omamisõiguse ülevaatamise ja tulirelvavägivalla vähendamisega tegelevat töörühma. 2017. aasta jaanuaris andis Obama Bidenile Presidendi Vabadusmedali. 2019. aasta aprillis kuulutas Biden välja oma kandidatuuri 2020. aasta presidendivalimistel ning sai juunis Demokraatliku Partei ametlikuks kandidaadiks. Augustis kuulutas ta oma asepresidendikandidaadiks California senaatori Kamala Harrise. Novembris saavutatud valimisvõidu järel astus Biden 2021. aasta 20. jaanuari pärastlõunal ametisse.  Pikemalt artiklis 2016. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimised 2015. aastal spekuleeriti mitu kuud, et Biden võib pürgida Demokraatliku Partei presidendikandidaadiks 2016. aasta valimistel. Tema poja Beau Bideni surma 30. mail 2015 pidasid mõned analüütikud peamiseks takistuseks kandideerimisele, kuid selle vastu rääkis Beau surmaeelne soov, et isa ikkagi kandideeriks. 21. oktoobril teatas Biden siiski, et ta ei kavatse kandideerida ja põhjendas seda muuseas ka sellega, et ei ole taastunud veel poja surmast. 2004 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk (Ameerika Ühendriikide senaator, Eesti NATOga liitumise toetaja) 2017 – Presidendi Vabadusmedal 2017 – Vabaduse orden (Ukraina) "CNBC". Vaadatud 23.4.2020. Joe Biden valis asepresidendikandidaadiks Kamala Harrise, ERR, 11. august 2020 Joe Biden valiti USA presidendiks, ERR, 7. november 2020 Koduleht Sõnavõtud C-SPANis Joe Biden Twitteris Joe Biden Facebookis Joe Biden, Biography Arhiveeritud asepresidendi koduleht Hendrik Vosman. Joseph Robinette Biden, Jr Mõttekriipsu traagiline tõus tippu, Postimees, 30. august 2008 Biden näeb ennast Obama usaldusalusena Postimees, 25. jaanuar 2009 Urmas Jaagant. Biden: partnerid peavad vastutama EPL, 9. veebruar 2009 Neeme Raud: "USA asepresidendi Joseph Bideni lapsesuu", Postimees, 2. august 2009