laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Robert Tuisk

Robert Tuisk (31. oktoober 1896 Narva – 1. oktoober 1982 Nõmme) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940) ja arst. Ta õppis aastail 1915–1916 Peterburi ülikooli keemiaosakonnas, 1918. aastal Tartu ülikooli keemiaosakonnas ja 1919–1925 (lõpetas) arstiteaduskonnas.
Rudolf Rosimannus

Rudolf Rosimannus (2. september 1906 – 7. juuli 1982 Göteborg) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant). Teenis Merejõudude Staabis.
Johannes Till

Johannes Voldemar Till (12. oktoober 1897 Viljandimaa – 8. mai 1942 Ussollag) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940). Ta lõpetas 1915. aastal Tallinna Reaalkooli. Teenis Viru-Järva Sõjaväeringkonna staabis. Arreteeriti 2. juulil 1941 ja hukati.
Słubice

Słubice (saksa keeles Dammvorstadt) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas, Słubice maakonna ja Słubice valla keskus. Linn asub Oderi (Odra) jõe vasakkaldal. Kuulub alates 1999. aastast Lubuszi vojevoodkonda, aastatel 1975–1998 kuulus Gorzów Wielkopolski vojevoodkonda. 30. juunil 2011 oli linnas 18 148 elanikku. 2014. aasta oktoobris püstitati Słubices maailma esimene mälestusmärk Wikipediale (Wikipedia mälestusmärk). https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/020811305054-0935736?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Poolas avatakse monument Wikipediale Postimees, 9. oktoober 2014 Słubice koduleht (poola keeles) slubice24.pl
1685

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1681 | 1682 | 1683 | 1684 | 1685 | 1686 | 1687 | 1688 | 1689 | ► | ►► 1685. aasta (MDCLXXXV) oli 17. sajandi 85. aasta. 20. veebruar – Prantsuse maadeuurija René-Robert Cavelier jõudis Texase rannikule, kuhu rajas tugipunkti. Forselius võttis oma seminari abiõpetajatena tööle kaks esimest talupojaseisusest palgalist eesti koolmeistrit: Jõesuu Toomase ja Uustalu Bengti. 23. veebruar – Georg Friedrich Händel, saksa helilooja 12. märts – George Berkeley, filosoof 31. märts – Johann Sebastian Bach, saksa helilooja 30. juuni – John Gay, inglise kirjanik 12. detsember – John Pell, inglise matemaatik Adriaen van Ostade, Hollandi maalikunstnik ja graveerija Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Sootaguse (Alutaguse)

Sootaguse oli küla Puujala küla kõrval Iisaku kihelkonnas, praegu osa Puhatu külast Alutaguse vallas. Sootaguse on vana küla, kandes algselt nime Saientack. Pärast Liivi sõda (1586) oli külal 1/2 adramaad. Praegune küla asukoht paikneb 5 kilomeetri kaugusel Kuremäest. Nime on saanud küla Soompea külast lähtudes. Soompeale järgneb soo, sellele küla ja nimeks Sootaguse. Külas leidub muistseid kääpaid. 1938. aastal elas külas 138 elanikku.
Alexander Giers

Alexander Giers (vene keeles Aleksandr Nikolajevitš Giers, Александр Николаевич Гирс; 2. jaanuar vkj / 14. jaanuar 1861 – 1920) oli rootsi päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane. Ta oli kammerjunkur, Astrahani asekuberner 24. juunist 1899 kuni 14. veebruarini 1901, kolleegiuminõunik, Novgorodi asekuberner 14. veebruarist 1901 kuni 12. aprillini 1903, Eestimaa asekuberner 13. aprillist 1903 kuni 12. augustini 1906, tõeline riiginõunik (1907), Jenissei tsiviilkuberner 5. augustist 1906 kuni 30. juunini 1909, kammerhärra (1908) ja Tallinn-Haapsalu rahukogu aukohtunik. Ta oli Venemaa välisministri Nicholas de Giersi (1820–1895) ja Olga Cantacuzène (1830–1903) poeg, Radziwiłłówi postimeistri Karl Ferdinand Giersi (1777–1835) ja Anna von Lütke (Friedrich Benjamin von Lütke õde) pojapoeg ning diplomaadi ja saadiku Michael Giersi (1856–1932) vend. Ta oli abielus Olga Mihhailovna Šidlovskajaga (sünd. 1865). Aastatel 1912–1915 oli tema samanimeline sugulane Alexander Giers (sünd. 1850) Balkani sõdade aegne Venemaa saadik Montenegros. https://www.geni.com/documents/view?doc_id=6000000116766965177& Erik-Amburger-Datenbank: Giers Aleksandr Nikolaevič[alaline kõdulink] "r-g-d.ru: ГИРС НИКОЛАЙ КАРЛОВИЧ 1820-1895". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. aprill 2009. Vaadatud 14. juulil 2009.
Barclay de Tolly (suguvõsa)

Barclay de Tolly (vene keeles Барклай де Толли) on šoti päritolu aadlisuguvõsa. Barclayde suguvõsa esimene liige Peter Barclay lahkus usulise tagakiusamise pärast Šotimaalt ning asus elama Saksamaale/Preisimaale ja sealt Kuramaale. Michael Andreas Barclay de Tolly ülendati 1813. aastal Vene krahviks ja 1815. aastal vürstiks. Peter Barclay († 1661), asus elama Kuramaale Johann Stephan (1638–1694), Riia rae bürgermeister William Stephan (1675–1735) Weinhold Gotthard (1726–1781), Venemaa keisririigi sõjaväelane, läks erru porutšiku auastmes, Vürst Michael Andreas Barclay de Tolly (1761–1818), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralfeldmarssal) ja Venemaa keisririigi sõjaminister 1815. aastal Vürst Ernest Barclay de Tolly (1798–1871), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik) Axel Heinrich Barclay de Tolly (sündinud 1758), Venemaa keisririigi sõjaväelane (suurtükiväemajor) Erich Johann Barclay de Tolly (surnud 1819), Venemaa keisririigi sõjaväelane (insener-kindralmajor) Christine (1770–1865), abielus Magnus von Lüdersiga Christine von Lüders (1803–1887), abiellus William von Weimarniga (1793–1846) vürst Alexander Magnus Friedrich Barclay de Tolly-Weymarn (1824–1905), Venemaa keisririigi sõjaväelane, vürst (1872) Ludwig Barclay de Tolly-Weymarn (1859–1903), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), Pariisi saatkonna atašee, Peterhofi kreisiaadlimarssal Nikolai Barclay de Tolly-Weymarn (1892–1964) Eesti šotlased Stackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 3, Görlitz, 1930, seite 275 Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust (Barclay de Tolly-Weymarn) Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust (Barclay de Tolly-Weymarn)
1684

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1680 | 1681 | 1682 | 1683 | 1684 | 1685 | 1686 | 1687 | 1688 | ► | ►► 1684. aasta (MDCLXXXIV) oli 17. sajandi 84. aasta. ... 6. juuni – Toompea tulekahjus hävis suurem osa Toompea hoonestikust. Forselius asutas Riia vaesteraha abil Tartu lähedal Piiskopimõisas esimese eesti koolmeistrite kooli, nn. Forseliuse seminari. viljaikaldus Liivi- ja Eestimaal 14. jaanuar – Jean-Baptiste van Loo, prantsuse maalikunstnik 15. märts – Francesco Durante, itaalia helilooja 10. oktoober – Antoine Watteau, prantsuse maalikunstnik 1. oktoober – Pierre Corneille, prantsuse näitekirjanik Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Siplase

Siplase on mitme koha nimi: Siplase raba Saaremaal Siplase looduskaitseala Siplase oja ehk Jämaja oja Siplase järv, endine järv
Aadlisuguvõsa

Aadlisuguvõsa on suguvõsa, mille moodustavad aadliseisusse tõstetud esiisa ja tema järglased. Aadlisuguvõsa liikmed võivad olla kantud või mitte kantud aadlimatriklisse. Aadlisuguvõsade loendid
1683

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1679 | 1680 | 1681 | 1682 | 1683 | 1684 | 1685 | 1686 | 1687 | ► | ►► 1683. aasta (MDCLXXXIII) oli 17. sajandi 83. aasta. 12. september – Lõppes ligi kaks kuud väldanud Viini lahing, kui Poola kuninga Jan III Sobieski juhtimisel saabunud abiväed alistasid linna piiranud osmanid. 6. oktoober – Esimesed saksa asunikud Ameerikas rajasid kodud praegusesse Pennsylvaniasse Germantowni. Bengt Gottfried Forselius asutas Harju-Ristil Aru kirikumõisa[küsitav] (Harju-Risti kirikumõis?) ruumides oma esimese kooli kohalike ja rootsi rahvusest poiste koolitamiseks. 14. jaanuar – Gottfried Silbermann, Saksa oreliehitaja 24. märts – Mark Catesby, inglise loodusteadlane 25. september – Jean-Philippe Rameau, prantsuse helilooja 9. november – George II, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas 6. märts – Guarino Guarini, itaalia arhitekt 6. september – Jean-Baptiste Colbert, Prantsuse riigitegelane 12. september – Afonso VI, Portugali kuningas Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Alexei Giers

Alexei Giers (vene keeles Aleksei Fjodorovitš Giers, Алексей Федорович Гирс; sündinud 17. märts vkj / 29. märts 1871 — 11. veebruar 1958 Pariis) oli rootsi päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane. Ta oli kolleegiuminõunik (1905), Eestimaa asekuberner 12. augustist 1906 kuni 18. maini 1908, riiginõunik, kammerhärra (1908), Kiievi tsiviilkuberner 18. maist 1908 kuni 17. detsembrini 1912, tõeline riiginõunik (1911), Minski tsiviilkuberner 26. novembrist 1912 kuni 1915, Nižni Novgorodi tsiviilkuberner 1915 kuni 1917. Ta oli tõelise salanõuniku ja Evangeelse Luterliku Kiriku Konsistooriumi presidendi (1891) Fjodor Giersi (1824–1891) poeg, Karl Ferdinand Giersi (1777–1835) ja Anna von Lütke (Friedrich Benjamin von Lütke õde) pojapoeg. Tema onu oli Venemaa välisminister Nicholas de Giers (1820–1895), kelle poeg Alexander Giers oli samuti Eestimaa asekuberner. Erik-Amburger-Datenbank: Giers Aleksej Fedorovič[alaline kõdulink] "r-g-d.ru: ГИРС КАРЛ КАРЛОВИЧ (КАРЛ-ФЕРДИНАНД) 1777-1835". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. aprill 2009. Vaadatud 14. juulil 2009.
1682

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1678 | 1679 | 1680 | 1681 | 1682 | 1683 | 1684 | 1685 | 1686 | ► | ►► 1682. aasta (MDCLXXXII) oli 17. sajandi 82. aasta. ... ... 27. juuni – Karl XII, Rootsi kuningas 1. jaanuar – Jakob Kettler, Kuramaa hertsog 14. märts – Jacob van Ruisdael, hollandi maalikunstnik 16. märts – Martin Schultz von Ascheraden, Rootsi sõjaväelane 3. aprill – Bartolomé Esteban Murillo, hispaania maalikunstnik 7. mai – Fjodor III, Vene tsaar
Sergei Šidlovski

Sergei Aleksejevitš Šidlovski (Schidlowski, vene Сергей Алексеевич Шидловский; 2. oktoober vkj / 14. oktoober 1864 – 1922) oli valgevene päritolu Venemaa riigitegelane. II Riigiduuma liige Mogiljovi kubermangust. Ta oli riiginõunik (hiljem tõeline riiginõunik), Mogiljovi kubermangu asekuberner 30. juunist 1907 kuni 27. augustini 1912, Voroneži kubermangu asekuberner 27. augustist 1912 kuni 19. novembrini 1914, Eestimaa kubermangu asekuberner 29. novembrist 1914 kuni 1917 ja Liivimaa tsiviilkuberner 20. veebruarist kuni 18. märtsini 1917. Ta oli 820 tessatini suuruse valduse maaomanik. Pärast 1917. aasta Oktoobrirevolutsiooni emigreerus 1920. aastal Eestisse samanimeline Venemaa poliitik, III. (1907–1912) ja IV. (1912–1917) riigiduuma liige Voroneži kubermangust, Sergei I. Šidlovski (1861–1922 Tallinn), kes töötas Justiitsministeeriumi ametnikuna ja tegi kaastööd Tallinna ajalehele Последние известия (ilmus 1920–1927). Государственная Дума РИ: Второй созыв: Состав: Во Вторую Государственную Думу вошли 520 человек. Шидловский Сергей Алексеевич: Депутат II Государственной Думы от Могилевской губернии[alaline kõdulink] Шидловский Сергей Илиодорович: Депутат Государственной Думы от Воронежской губернии[alaline kõdulink] ru:Шидловский, Сергей Илиодорович
1681

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1677 | 1678 | 1679 | 1680 | 1681 | 1682 | 1683 | 1684 | 1685 | ► | ►► 1681. aasta (MDCLXXXI) oli 17. sajandi 81. aasta. ... 7. mai (vkj 27. aprill) – Liivimaa maapäev lükkas tagasi eelmisel, 1680. aastal Rootsi kuninga Karl XI läbi surutud mõisate reduktsiooni seaduse. Ühtlasi lükkas maapäev tagasi ka Karl XI ettepaneku vabastada rüütlimõisate talupojad pärisorjusest. ... ... 25. mai – Pedro Calderón de la Barca, hispaania kirjanik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 84
I Am... Sasha Fierce

"I Am... Sasha Fierce" on Beyoncé Knowlesi album. I Am... Sasha Fierce Platinum Edition https://web.archive.org/web/20090809102428/http://www.sonymusic.com.ph/index.php/artists/album/13/180 I Am... Sasha Fierce Platinum Edition
Ruben Lagus

Ernst Ruben Lagus (12. oktoober 1896 – 15. juuli 1959) oli Soome kindralmajor. Lagus oli jäägrite hulgas, kes said väljaõppe Esimese maailmasõja ajal Saksamaal. Talvesõja ajal vastutas ta Karjala kannasel võitlevate vägede varustamise eest. Jätkusõjas juhtis ta kõigepealt Jäägribrigaadi ja 1942. aastast Soomusdiviisi. Ta oli esimene sõjaväelane, keda autasustati Mannerheimi ristiga. Lagus suri 15. juulil 1959 ja on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Aleksander Eisenschmidt

Aleksander Jakob Peeter Eisenschmidt (14. august 1876 Käärdi talu, Uderna vald – 6. august 1914 Tartu lähedal) oli eesti põllumajandusteadlane ja ajakirjanik, üks esimesi eesti rahvusest agronoomiadoktoreid. Töötas aastatel 1899–1902 Kiidjärve mõisavalitsejana. Eisenschmidt õppis 1903–1905 Königsbergi ülikoolis, kus 1911. aastal kaitses doktoriväitekirja väikepõllupidamisest Tartu maakonnas. Asutas 1906. aastal nädalalehe Põllutööleht, mille vastutav toimetaja ta oli kuni 1910. Aastatel 1907–1910 ka kuukirja Aiatööleht vastutav toimetaja. Ühtlasi kutsuti ta sama aasta 1. septembrist Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi (TEPS) kaubandusosakonna asjaajajaks ja tegevjuhiks. Siin hakkas ta looma otseseid ühendusi paremate välismaa vabrikutega, tellides põllutöö-tarbeaineid otseteed välismaistelt tootjatelt. Suvel 1907 otsustas TEPS koosolek kutsuda ellu vastastikuse vastutuse alusel töötava ostu-müügi ühisuse. 31. augustil 1908 kinnitati uue ühisuse – Tartu Eesti Majanduse Ühisuse – põhikiri ja 1. jaanuarist 1909 läks kaubandusosakonna tegevus uue ühisuse kätte, mille direktoriks valiti A. Eisenschmidt. Tema juhatusel kujunes Tartu Eesti MÜ paari aastaga Eesti kõige elujõulisemaks põllutöötarbeainete müügikohaks. Ta tegi maailma paremate vabrikute saadused ilma vahetalitajateta põllumeestele kättesaadavaks, seadis sisse teadusliku kontrolli kunstsõnnikute ja seemnete alal, korraldas kindla kava järele aastate jooksul väärtuskatseid tegevpõllumeeste juures; tutvustas uusi maaharimisriistu, seadis sisse ühispiimatalitusi maal jne. 1907 asutas Eisenschmidt Tartus Aiavilja-Ühisuse, mis pidi tulevikus välja arenema suureks aedviljakonservide ja alkoholita jookide valmistamise tööstuseks Eestis. Eisenschmidt tegi kodumaal algust ka tindivalmistamisega, asutades nn Ronga Ühisuse ja võttis korduvalt sõna postiolude parandamiseks maal. Eisenschmidt abiellus 1909. aasta sügisel Ülenurme mõisa rentniku Lehnbaumi tütre Margot Luisega. 1910. aasta 12. juunil sündis neil poeg Uno ja 1914. aasta kevadel tütar. 6. augustil 1914 hukkusid Tartus oma kodu lähedal liivakarjääris (nüüdses Sanatooriumi pargis) liivavaringus Aleksander Eisenschmidt, tema isa ja 4-aastane poeg. Tema isa onupoeg Wilhelm Gottfried Eisenschmidt oli Tartu Peetri koguduse õpetaja. Tema vanaonu pojapoja pojapoeg Jaan Einasto on eesti astrofüüsik. EE 14: 54 Esko, Enn. Karilatsi, Taevaskoja, Põlva. Tallinn: Maalehe Raamat. 2001 1924. Dr phil Aleksander Eisenschmidti elulugu ja tegevus. Tartu. Heino Kiik 1969. Aleksander Eisenschmidt. Vello Lään 2008. Ühenduses on jõud: 100 aastat kaubandust Tartumaal. Tartu Tarbijate Kooperatiiv. Aleksander Eisenschmidt Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Dr. phil. Aleksander Eisenschmidt'i elulugu ja tegewus : tema kümne-aastase surmapäewa mälestamiseks. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
Pearahakütt

Pearahakütt on isik, kes otsib tagaotsitavaid, kelle õiguskaitsjatele ülesandmise eest makstakse tasu ehk pearaha. See tegevus on legaalne USA-s ja Filipiinidel. Tuntumaid pearahakütte oli inglanna Domino Harvey. Tema elu põhjal tehti film "Domino" (2005), kus peaosa mängib Keira Knightley.
Domino Harvey

Domino Harvey (7. august 1969 – 27. juuni 2005) oli inglise pearahakütt. Ta sai tuntuks tänu filmile "Domino", mis põhineb tema elul, peaosa mängib Keira Knightley. Domino tegi ka modellitööd, tema ema Paulene Stone on endine modell. Tema isa Laurence Harvey (1. oktoober 1928 – 25. november 1973) oli Leedu juurtega näitleja, kes mängis nii ameerika kui ka briti filmides. Dominole pandi nimi Domino Dervali järgi, kes oli nn Bondi tüdruk. Domino Dervalit kehastas Claudine Auger. Harveyl oli vanem poolõde Sophie, kes oli Paulene'i tütar, abielust Tony Norrisega. Domino ristiisa oli Peter Evans, kes oli kirjanik ja ajakirjanik. Peter oli see, kes tutvustas Domino vanemaid teineteisele.
1680

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1676 | 1677 | 1678 | 1679 | 1680 | 1681 | 1682 | 1683 | 1684 | ► | ►► 1680. aasta (MDCLXXX) oli 17. sajandi 80. aasta. Karl XI surus Rootsi riigipäeval läbi mõisate reduktsiooni seaduse. ... Karl XI surus Rootsi riigipäeval läbi mõisate reduktsiooni seaduse. Seda seadust laiendati ka Eesti- ja Liivimaa kubermangule, kus Rootsi ajal jagatud mõisad pidid minema Rootsi riigi kätte. 19. november (vkj 9. november) – Tallinnas kandsid Rootsi Kuningliku Gümnaasiumi õpilased ette kooli kantori Johann Valentin Mederi ooperi "Die beständige Argenis" – see oli esimene ooperietendus Tallinnas. ... ... 12. september – Per Brahe, Rootsi ja Soome riigitegelane 28. november – Gian Lorenzo Bernini, itaalia skulptor ja arhitekt Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 84 Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Andrei Širinski-Šihmatov

Vürst Andrei Aleksandrovitš Širinski-Šihmatov (vene кн. Андрей Александрович Ширинский-Шихматов; 10. jaanuar 1868 – 2. veebruar 1927) oli Venemaa riigitegelane. Ta oli kolleegiumiassessor, Eestimaa kubermangu asekuberner 18. maist 1908 kuni 22. märtsini 1910, Simbirski kubermangu asekuberner 22. märtsist 1910 kuni 4. märtsini 1913 ja Saraatovi tsiviilkuberner 4. märtsist 1913 kuni 1915. aastani Talle kuulus Tveri kubermangus Võšni Volotšoki lähedal Msta jõgikonna Imoložje (:ru:Имоложье) järve ääres asunud Ostrovi mõis. "По медвежьим следам", Охота на медведей. Справочник.", 1900, ISBN 5891300095, ISBN 9856388848 "Князь Андрей Ширинский-Шихматов. В свободную минуту...", 1904 "Медведь и медвежья охота", Москва: Книгосоюз, 1927, Digitaalselt Tema vanemad olid Moskva Looduseuurijate Seltsi president, senaator ja vürst Aleksandr Širinski-Šihmatov (1822–1884) ja Jekaterina Pavlovna Bereznikova (1832–1911). Andrei Širinski-Šihmatov abiellus Ljudmilla von Meckiga (1872–1946), kes oli Riiast pärit insener Karl von Mecki (1821–1876, ru) ja Nadežda Filaretovna Fropovskaja (1831–1894; ru) tütar. Abikaasa ema Nadežda von Meck oli pärast leseks jäämist helilooja Pjotr Tšaikovski suur austaja, ning abikaasa vend Nikolai von Meck abiellus 1884 Tšaikovski sugulase Annaga. Усадьба Островки[alaline kõdulink] "Ширинский-Шихматов Александр Прохорович". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2009. Vaadatud 14. juulil 2009. "Князь Андрей Ширинский-Шихматов (10.01.1868-02.02.1927)". Originaali arhiivikoopia seisuga 7.06.2009. Vaadatud 14.07.2009. "tchaikovsky-research.net: Karl von Meck". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. november 2008. Vaadatud 14. juulil 2009.
Kultuurkarjamaa

Kultuurkarjamaa on karjamaa, millel on külvatud rohustu. Kultuurkarjamaade harimisel kasutatakse tihti ka väetamist ja kastmist. Looduslik karjamaa Puiskarjamaa Kultuurkarjamaa planeerimine Eesti põllu- ja maamajanduse nõuandeteenistus
Looduslik karjamaa

Looduslik karjamaa on karjamaa, mis on kujundatud pärismaise elustikuga kooslusele karjatamise ja metsavööndis ka puude eemaldamise teel. Looduslikud karjamaad on pärandkooslused. Ka enamik puiskarjamaid on looduslikud karjamaad. Looduslik rohumaa
Kultuurniit

Kultuurniit on külviga rajatud niit. Kultuurniitude rajamisel kasutatakse tavaliselt paljuliigilist heinaseemet. Kultuurniite eristatakse põldheina põldudest, mis rajatakse küntud maale ning enamasti 1–3 liigilisena. Looduslik niit Rohumaa Kultuurkarjamaa
Looduslik niit

Looduslik niit on pärismaise elustikuga alale regulaarse niitmise mõjul kujunenud niit. Looduslik niit on looduslike karjamaade kõrval peamine looduslike rohumaade tüüp, mis on mõlemad ühtlasi pärandkooslused. Looduslike niitude hulka kuuluvad ka puisniidud. pärandkooslus
Gamviki lennuväli

Gamviki lennuväli oli Norra põhjaosas asuva Gamviki valla esimene lennuväli, mis rajati 1971. aastal. Pärast Mehamni lennujaama avamist kasutatakse Gamviki lennuvälja ainult hädaabi osutamise vajadusel. Lennurada asub Gamviki külast paari kilomeetri kaugusel. Lennurada on kagu–loodesuunaline. Kuna Gamviki lennuväljalt ei lähtu enam regulaarliine, ei ole lennuväljal ei ICAO ega IATA koodi. "TETTSTEDET GAMVIK". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. veebruar 2015. Vaadatud 15. juulil 2009.
1679

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1675 | 1676 | 1677 | 1678 | 1679 | 1680 | 1681 | 1682 | 1683 | ► | ►► 1679. aasta (MDCLXXIX) oli 17. sajandi 79. aasta. 24. jaanuar – Charles II saatis laiali Inglismaa parlamendi. 5. veebruar – Saksa-Rooma keiser Leopold I ja Prantsuse kuningas Louis XIV kirjutasid alla Nijmegeni rahulepingule. ... ... 4. detsember – Thomas Hobbes, inglise filosoof
1678

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1674 | 1675 | 1676 | 1677 | 1678 | 1679 | 1680 | 1681 | 1682 | ► | ►► 1678. aasta (MDCLXXVIII) oli 17. sajandi 78. aasta. ... Arvukalt eesti ja läti talupoegi läks küüdimeestena Rootsi-Brandenburgi sõtta. Sõjategevuses jäid paljud talupojad kaduma. Sündmusest ja ohvriterohkest tagajärjest ajendatuna läks rahvasuus käibele ütlus "kui vägi Brandenburgi läks". ... 4. märts – Antonio Vivaldi, Itaalia helilooja ja viiuldaja ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 84
Kubuntu

Kubuntu on Ubuntu alusel koostatud operatsioonisüsteem, mille peamine erinevus Ubuntust on, et Ubuntus kasutatava töölaua Unity või Gnome asemel kasutatakse töölauda KDE Plasma Desktop. "Kubuntu" (hääldus: /kuːˈbuːntuː/) tähendab bemba keeles "inimlikkuse poole" ja on tuletatud ubuntu'st, mis tähendab "inimlikkus, humaansus". K sõna alguses tähistab KDE töölauda ja rakendusi, mida Kubuntu vaikimisi kasutab. Juhuslikult tähendab "kubuntu" kirundi keeles "vaba". Tavaline Ubuntu paigaldatakse Unity (varasemates versioonides GNOME) töölaua ja GTK+/GNOME programmide ning pakkidega (näiteks Evolution). Samuti kasutab Ubuntu GTK+/GNOME põhiseid administreerimisvahendeid (näiteks Synaptic pakihaldur). Kubuntu kasutab aga KDE töölauda ja KDE/Qt programme ning pakke (näiteks Kontact). Samuti KDE/Qt põhiseid administreerimisvahendeid (näiteks KPackageKit). Sellest hoolimata saavad Kubuntu kasutajad paigaldada kõiki GTK+/GNOME põhiseid pakke ja vastupidi. Samuti saab kasutaja paigaldada Ubuntu ja siis lisada sellele KDE töölaua. Kubuntu töölaud on täielikult kohandatav. Algselt loodi KDE selleks, et lihtsustada üleminekut teistelt operatsioonisüsteemidelt (näiteks Microsoft Windowsilt), pakkudes võimalust kohandada menüüd eelmise operatsioonisüsteemi oma sarnaseks. KDE 4 sisaldab vaikimisi võimalust 3D-efektide jaoks. Kubuntu 5.04 Kubuntu 6.06 LTS Kubuntu 8.04 Kubuntu 10.04 LTS Kubuntu 12.04 LTS Kubuntu 14.04 LTS Kubuntu 16.04 LTS Kubuntu 18.04 LTS (hu) Kubuntu 20.04 LTS Kubuntu 22.04 LTS (et) Kubuntu 22.04 LTS (et) Ubuntu Lubuntu Xubuntu Estobuntu "Kubuntu 20.04 LTS released". Kubuntu.org. Vaadatud 15.06.2022. "Kubuntu 22.04 LTS released". Kubuntu.org. Vaadatud 15.06.2022. Kubuntu koduleht Kubuntuguide
1677

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1673 | 1674 | 1675 | 1676 | 1677 | 1678 | 1679 | 1680 | 1681 | ► | ►► 1677. aasta (MDCLXXVII) oli 17. sajandi 77. aasta. ... ... 26. veebruar – Nicola Fago, itaalia helilooja 30. juuli – Fabian von Fersen, Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane ...