laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mwambutsa I

Mwambutsa I Mbariza ehk Mwambutsa III Mbariza ehk Mwambutsa III Syarushambo Butana (suri umbes 1796 Kinywamaganas) oli Burundi kuningas umbes 1767 – umbes 1796 (pärimuse järgi umbes 1800 – umbes 1830). Tema eelkäija oli Mutaga III. Mwambutsa I järel Ntare IV nime all kuningaks tema ainus poeg Ngambiri. Mutaga III-st jäi maha kolm poega Mbonyingingo, Sebitungwa ja Ntisemberwa, kes kõik pretendeerisid troonile. Legendi järgi otsustati, et kuningaks saab see, kes tõstab iga-aastasel Muganuro pidustusel üles dünastilise trummi Karyenda. See õnnestus ainult noorel Ntisemberwal, ja kui ta trummi üles tõstis, hakkas trumm iseenesest häält tegema. Ntisemberwa krooniti ja ta võttis nimeks Mwambutsa. Algul valitses ta mõnest õpetajast regentide abiga. Regendid püüdsid teda mitu korda tappa. Ühe tuntud legendi järgi kutsuti ta Kogabami jõkke ujuma. Jõepõhja olid pandud teravad odad. Mwambutsa, kes kahtlustas atentaati, saatis ette ühe teenri, kes äkki suri, kusjuures vesi värvus punaseks. Legendi järgi otsustas Mwambutsa võistlejatest lahti saada. Ta korraldas oma lossis peo ning kutsus kõik, keda ta kahtlustas, sealhulgas vennad, kes koos perekondadega olid segatud vandenõudesse. Ta jootis nad Urwarwa (banaaniõluga) täis ja süütas lossi. Kõik põlesid sisse. Tulekahju aga levis kiiresti, süüdates kogu riigi ja põhjustades suure kuivuse. Abapfumud andsid kuningale nõu end ohverdada, et sellele õnnetusele lõppu teha. Kuningas hüppas oma pearesidentsi Kinywamagana söeahju, suri ja päästis sellega riigi.
Suntaži

Suntaži on küla (lielciems) Lätis Vidzemes Ogre piirkonnas, Suntaži valla halduskeskus. Asub Mazā Jugla jõe ääres. Külas on aastatel 1780–1782 ehitatud luteri kirik ja 18. sajandist pärinev Suntaži mõisa peahoone. Seal on ka katoliku kirik. Suntažis on keskkool ja sanatooriumi juures tegutsev internaatpõhikool. Suntažis on raamatukogu, kultuurimaja, valla- ja kooli muuseum. Sinna jääb Kaltiņi avalik observatoorium. Suntažis asus Suntaži raudteejaam. Külla jäävad Abze, Skola, Suntažu stacija ja Suntaži bussipeatused. Looduskaitse all on Akmeņkrogi pärn ja künnapuu ümbermõõduga 4,38 ning kõrgusega 30 meetrit. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Suntaži kirik ja selle altar. Kohaliku kaitse all on Suntaži mõisa hoonetekompleks (sealhulgas häärber, kaks lindlat, teenijate maja, aedniku maja ja meierei) ja Kirikuaseme muinasasula. Külla rajati aastal 1223 Suntaži piiskopilinnus ja kirik. Aastal 1909 valmis tänaseks hävinud Suntaži õigeusu kirik. Sealne raudteejaam valmis aastal 1935. Aastal 1948 rajati Suntažisse kolhoos. Aastal 1996 valmis sealne katoliku kiriku hoone. Aastal 2008 avas SIA StarSpace Suntažis avaliku observatooriumi. Suntaži kirik (saksa keeles Sunzelsche Kirche), 1791. aasta plaan. Johann Christoph Brotze kogust Suntaži mõisa peahoone Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts Suntažu pagasta brošūra, Dzidra Sproģe, 5. lk. StarSpace Suntaži kihelkond
Põrstõ järv

Põrstõ järv (ka Põrste järv, Puustusjärv) on järv Võru maakonnas Võru ja Setomaa vallas. Järve pindala on 8,9 ha. Kirje keskkonnaregistris
Pirita jõeoru maastikukaitseala

Pirita jõeoru maastikukaitseala on looduskaitseala Tallinna Lasnamäe ja Pirita linnaosas ning Harjumaal Jõelähtme vallas Iru külas. Selle pindala on 703,2 hektarit. Kaitseala on loodud 11. juulil 1957 aastal. Kaitsealustest liikidest elutsevad seal jõesilm (Lampetra fluviatilis), lõhe (Salmo salar), tiigilendlane (Myotis dasycneme), harilik hink (Cobitis taenia) ja harilik võldas (Cottus gobio). Pirita jõeoru maastikukaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000216. Botaanikaaia piiranguvöönd Iru piiranguvöönd Jõesuu piiranguvöönd Kloostrimetsa piiranguvöönd Kloostritaguse piiranguvöönd Klosterhofi piiranguvöönd Kochi piiranguvöönd Kose piiranguvöönd Lükati piiranguvöönd Nehatu piiranguvöönd Priisle piiranguvöönd Puhkekodu piiranguvöönd Pärnamäe piiranguvöönd Rummu piiranguvöönd Vabaõhukooli piiranguvöönd Viimsi metsa piiranguvöönd Piusa (Natura loodusala, EE0080622) Lepiku kraav (VEE1089206) Pirita jõgi (VEE1089200) Randvere oja (VEE1400006) Harilik pärn (KLO4000023) Iru jõekivi (KLO4000054) Lükati rahn (KLO4000101) Pirita jõeoru maastikukaitseala kaitse-eeskiri. Elektrooniline Riigi Teataja. Pirita jõeoru maastikukaitseala (KLO1000216) Eesti looduse infosüsteemis Pirita jõeoru maastikukaitseala kaitse-eeskiri. Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 2005. a määrus nr 312. Elektrooniline Riigi Teataja. Pirita jõeoru maastikukaitseala puhkevõimaluste planeerimine. Linnaplaneerimise koduleht. Tallinn
Piusa liivamaardla

Piusa liivamaardla on liivamaardla, mis asub Võru maakonnas Võru vallas. Karjääri servas asub 1,4 km pikkune matkarada, millelt avanevad vaated karjäärile. Vaade koobastiku muuseumi sissekäigu poolselt nõlvalt Vaade samale nõlvale Kagunõlv Piusa koopad Piusa koobastiku looduskaitseala
Jelena Jakovleva

Jelena Aleksejevna Jakovleva (vene Елена Алексеевна Яковлева; sündinud 5. märtsil 1961 Novograd-Volõnskõis Žõtomõri oblastis Ukraina NSV-s) on vene teatri- ja filminäitleja, Venemaa riikliku preemia laureaat (2001), Venemaa rahvakunstnik (2002). Jelena Jakovleva sündis Ukrainas (tollases Ukraina NSV-s) Žõtomõri oblastis Novograd-Volõnskõi linnas. Tema isa oli sõjaväelane ja ema teadlane. Ta lõpetas Riikliku Teatriinstituudi (GITIS) 1984. aastal. Pärast seda töötas ta 1986. aastani Moskva teatris Sovremennik, aastail 1986–1989 Jermolova-nimelises teatris. Alates 1989. aastast on ta taas Sovremenniku teatri näitleja. 2001 Venemaa riiklik preemia (2000. aasta loominguliste saavutuste eest) 2002 Venemaa rahvakunstnik 1989 Tōkyō rahvusvahelise filmifestivali parima naisnäitleja auhind 1989 Nika parima naisnäitleja auhind 1989 Ajakirja Sovetski Ekran parima naisnäitleja auhind 1990 Filmifestivali "Sozvezdije-90" ("Созвездие-90") parima naisnäitleja auhind 1984 "Turbinite päevad" (M. Bulgakovi romaani "Valge kaardivägi" alusel, rež. Igor Kvaša) – valgekaartlaste poolt vägistanud neiu 1989 Intertüdruk (rež. Pjotr Todorovski) — Tanja Zaitseva 1995 Peterburi saladused — vürstitar Anna Tšetševinskaja (Княжна Анна Чечевинская) 1998 Peterburi saladuste lahendus — vürstitar Anna Tšetševinskaja 1999 Kamenskaja (Aleksandra Marinina kriminaalromaanide alusel) — Anastasija Kamenskaja, miilitsamajor 2002 Kamenskaja 2 — Anastasija Kamenskaja 2003 Kamenskaja 3 — Anastasija Kamenskaja 2005 Kamenskaja 4 — Anastasija Kamenskaja 2005 Kursandid — Eidžbeta Danilovna Verbitskaja (Эйжбета Даниловна Вербицкая) 2007 Kuritöö ja karistus (Fjodor Dostojevski romaani "Kuritöö ja karistus" alusel) — Pulherija Aleksandrovna Raskolnikova (Пульхерия Александровна Раскольникова), Rodion Raskolnikovi ema 2008 Pitsid ("Кружева") — Svetlana Jegorovna Veršinina (Светлана Егоровна Вершинина) 2009 Kamenskaja 5 — Anastasija Pavlovna Kamenskaja, miilitsa alampolkovnik 2009 Katja — Klavdija, Katja tädi 2009 Sküütide kuld Елена Яковлева: Свою первую роль я сыграла за кулисами // Ajakiri "Teatralnaja afiša" ("Театральная афиша"), 13.04.2005 Jelena Jakovleva IMDB's (inglise keeles) Jelena Jakovleva ametlik veebileht (vene keeles) Näitleja mitteametlik veebileht (vene keeles) Jelena Jakovleva www.Kino-Teatr.Ru veebilehel (vene keeles) Näitleja biograafia veebilehelt "Rossijskoje kino" ("Российское кино") (vene keeles)
Tartu Kalevi Jahtklubi

Tartu Kalevi Jahtklubi on jahtklubi, mille baas asub Tartumaal Tartu vallas Äksi alevikus, Saadjärve kaguosas; veekogu Tartu–Jõgeva maantee poolsel kaldal. Tartu on jahtklubi baasist 18,5 km ja Tartu–Jõgeva maantee 0,6 km kaugusel. Saadjärvel on purjetatud aastakümneid, on korraldatud ja korraldatakse üle-eestilisi ning ka rahvusvahelisi purjeregatte ja jääpurjetamisvõistlusi. 2010. aastal alustas jahtklubi juures tegevust purjelauakool. Erinevatel treeningutel (Optimist ja Lutš klasside alused, purjelauad) osaleb umbes 35 last ja noort. Jahtklubi juures baseeruvad erinevad kiil- ja kompromissjahid. Viimastel aastatel on Saadjärvele tekkinud hulk Albin 57 klassi purjelaevu. Eesti jahtklubide loend Koduleht
Ogre piirkond (2002–2021)

Ogre piirkond (läti keeles Ogres novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirkonna keskus oli Ogre. Arvestuslikel andmetel oli 1. juulil 2011 Ogre piirkonna elanikest lätlasi 75,1%, venelasi 16,3%, valgevenelasi 2,6%, ukrainlasi 1,3%, poolakaid 1,2% ja muust rahvusest inimesi 2,1%. Piirkond moodustati 2002. aastal. 2009. aastal liideti piirkonnaga kaheksa valda. 2021. aastal moodustati senisest Ogre piirkonnast ning Ikšķile, Ķegumsi ja Lielvārde piirkonnast uus Ogre piirkond. Ogre Ķeipene vald (Ķeipenes pagasts) Krape vald (Krapes pagasts) Laubere vald (Lauberes pagasts) Madliena vald (Madlienas pagasts) Mazozoli vald (Mazozolu pagasts) Meņģele vald (Meņģeles pagasts) Ogresgalsi vald (Ogresgala pagasts) Suntaži vald (Suntažu pagasts) Taurupe vald (Taurupes pagasts) Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju skaits Latvijas pašvaldībās pēc nacionālā sastāva 01.07.2016.
Rannapungerja tuletorn

Rannapungerja tuletorn (ka Rannapungerja tulepaak) on tuletorn Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Rannapungerja külas Peipsi järve põhjakaldal. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 58° 58′ 46″ N, 27° 10′ 33″ E. Valge raudbetoontorni kõrgus jalamist on 7,6 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 16 meetrit. 1923. aastal ehitati esimene puidust tuletorn. 1934. aastal asendati puidust tuletorn raudbetoonist ehitisega. Tuletorni juures peetakse suviti Tuletorni kontserte. 1929 Vaade jõesuudmest (2010) 2014 2022 http://www.kaunismuusika.ee/tuletorni-kontsert/tutvustus/ Rannapungerja tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
Gottlieb Wilhelm Ploschkus

Gottlieb Wilhelm Ploschkus (11. detsember 1764 Tallinn – 20. aprill 1813 Tallinn) oli Eesti vaimulik. Õppis Tallinna gümnaasiumis ja Jena ülikoolis. Ordineeriti 21. mail 1791 õpetajaks. Oli aastatel 1791–1795 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja, aastatel 1795–1813 (sai õpetajaks 14. detsembril 1795) sama koguduse õpetaja. Tema vend Franz Friedrich Ploschkus oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, vend Gottfried Dionysius Ploschkus oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, venna Franz Friedrichi poeg Robert Heinrich Gottfried Ploschkus oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Gottfried Dionysius Ploschkus

Gottfried Dionysius Ploschkus (5. juuni 1777 Tallinn – 3. juuli 1816 Tallinn) oli Eesti vaimulik. Immatrikuleeriti 19. oktoobril 1796 Jena ülikooli. Pärast ülikooli lõpetamist oli Tallinna linnakooli õpetaja, aastal 1804 sai rektoriks. Alates 13. jaanuarist 1805 töötas Tallinna Kreiskoolis õpetajana, olles selles ametis 1. novembrini 1811. Ordineeriti 2. oktoobril 1806 õpetajaks. Oli aastatel 1806–1813 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja, aastatel 1813–1816 sama koguduse ülemõpetaja. Tema vend Franz Friedrich Ploschkus oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, vend Gottlieb Wilhelm Ploschkus oli Tallinna Püha Vaimu koguduse vaimulikuks aastatel 1791–1813, venna Franz Friedrichi poeg Robert Heinrich Gottfried Ploschkus oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja (ja ühtlasi Gottfried Dionysiuse väimees. Ploschkus Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Parfino rajoon

Parfino rajoon on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblasti keskosas. Läbi rajooni voolab Lovati jõgi. Rajoon on jaotatud 3 esmatasandi omavalitsusüksuseks: Parfino linnaasundus, Pola külaasundus ja Fedorkovo külaasundus. Rajoonis on Parfino alev ja 114 maa-asulat. Peamised majandusharud on põllumajandus ja puidutööstus. Suurim ettevõte oli Parfino vineerikombinaat, mis 2009. aastal läks pankrotti. Rajooni pindala on 1591,1 km², millest moodustab mets 959 km², põllumajandusmaa 213 km² ja sood 245 km². "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2009. Vaadatud 7. märtsil 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. märts 2010. Vaadatud 29. märtsil 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Parfino

Parfino on alev Venemaal Novgorodi oblastis, Parfino rajooni keskus. Asub Veliki Novgorodist 64 km lõunas Lovati jõe kaldal. Alevit läbib Bologoje ja Dno vaheline raudtee. Kirjalikes allikates on asulat esmamainitud 1495. aastal. 1938. aastal sai aleviks. Alevis tegutses vineerikombinaat. Kirik Parfinos Sild üle Lovati jõe
Simuna allikas

Simuna allikas ehk Katkuallikas on allikas Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Simuna alevikus. Simuna allikast saab alguse Pedja jõgi. Simuna allikas keskkonnaportaalis
Brian Austin Green

Brian Austin Green (sünninimi Brian Green; sündinud 15. juulil 1973 Van Nuysis Californias) on Ameerika Ühendriikide näitleja, produtsent ja endine räppar. Ta mängis telesarjas "Beverly Hills, 90210" David Silverit. Aastatel 2010–2021 oli ta abielus näitleja Megan Foxiga, neil on kolm poega.
Severo-Evenski rajoon

Severo-Evenski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaa Kaug-Ida föderaalringkonnas Magadani oblasti idaosas. Piirneb põhjas Tšuktšimaaga, idas Kamtšatka kraiga ja lõunas Ohhoota mere Šelihhovi lahega. Rajoon jaguneb üheks linna- ja viieks külaasunduseks.
Mwami

Mwami on pealikutiitel rundi, ruanda, nande, luhja, tonga (Sambia ja Zimbabwe) ja mitmes muus bantu keeles. Tavaline tõlkevaste on "kuningas". Seda kasutatakse: Burundi kuninga kohta Rwanda kuninga kohta Kongo DV Põhja-Kivu, Lõuna-Kivu ja Maniema provintsi väikeste kuningriikide pealike kohta Sambia rahvaste ilade, lendžede ja tongade (Bantu Botatwe) pealike kohta
H̠olon

H̠olon (heebrea חולון) on linn Iisraeli Keskringkonnas ja tähtis tööstuskeskus. Elanike arv on 185 700 (2010), pindala on 18,927 km². Piirneb läänes Bat Yami linnaga ja kirdes Azori aleviga. H̠olon on asutatud aastal 1937, linnaõigused sai see aastal 1950. Linnas asuv Wolfsohni Meditsiinikeskus. Kultuurikeskus Medyatek (raamatukogu, noorteteater ja kinomaja) H̠oloni Teater H̠oloni Disainimuuseum H̠oloni Lastemuuseum Ajalooliste sõidukite muuseum Bet Herzfeld – ajalooarhiiv ja linna ajaloo muuseum Iisraeli Koomiksi- ja Karikatuurimuuseum Bet Yad LaBanim – H̠oloni Teatri hoones asuv Araabia-Iisraeli sõdades hukkunud sõjaväelaste memoriaalmuuseum Põllumajanduskool Mikve Yisra'el H̠oloni Tehnoloogiainstituut Kohalik korvpalliklubi on HaPo'el Holon – Iisraeli meister (2007–2008) ja Iisraeli karika võitja (2008–2009). Gan Herzl (Herzli-nimeline aed) Park Peres (Peresi-nimeline park) Jaapani aed Kaktuste aed Yig'al Tumarkini skulptuuride park Korea aed Gane Sipur (Jutustuste aiad). Linnas asub 30 jutustuste aeda, millest igaüks on pühendatud mingile kuulsale lastejutustusele. Statistical Yearbook for Israel, vaadatud 3.05.2020. H̠oloni Linnavalitsuse koduleht (inglise, heebrea, saksa ja prantsuse keeles)
Viru maakond (1949–1950)

Viru maakond oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1949–1950. Maakond moodustati 25. veebruaril 1949 senise Viru maakonna jagamisega kaheks: idapoolsetest valdadest moodustati Jõhvi maakond. 1939. aasta vallareformijärgsetest Viru maakonna valdadest jäi uue Viru maakonna koosseisu: Aaspere vald, Assamalla vald, Avanduse vald, Haljala vald, Kunda vald, Küti vald, Mahu vald, Paasvere vald, Palmse vald, Rakvere vald, Roela vald, Rägavere vald, Salla vald, Sõmeru vald, Tärivere vald, Undla vald, Vao vald, Vihula vald, Vohnja vald ning Jõhvi maakonna koosseisu eraldati: Jõhvi ja Kiviõli linn, Ahtme, Küttejõu ja Sompa töölisalevid, Alutaguse, Erra, Illuka, Jõhvi, Kohtla, Lüganuse, Maidla, Mäetaguse, Vasknarva, Vaivara, Tudulinna vallad. Narva-taguse vallad olid juba pärast Eesti taasokupeerimist 1944. aastal eraldatud 1945. aasta jaanuaris Eesti NSV-st ja viidud Vene NFSV Leningradi oblasti koosseisu (juba 15. augustil 1944 oli 75% Eesti NSV Petseri maakonnast eraldatud ja liidetud Vene NFSV-ga). Endised Narva, Piiri ja Raja valla alad liideti Leningradi oblasti Kingissepa ja Slantsõ rajooniga. Viru maakonnaga liideti alasid Harju maakonnast, Kolga ja Kõnnu vald ning Loksa töölisalev ja Järva maakonnast Tapa linn ja Lehtse valla Saksi ning Tapa külanõukogu, Liidetud Mahu valla Aseri külanõukogu liideti Lüganuse vallaga, Lehtse valla Tapa külanõukogu liideti Undla vallaga ja Saksi külanõukogu Assamalla vallaga.. Viru maakond likvideeriti 26. septembril 1950 seoses maarajoonide moodustamisega. Loksa rajoon Tapa rajoon Rakvere rajoon Väike-Maarja rajoon Virumaa Lääne-Viru maakond Mati Laur, Tõnu Tannberg, Rajoonide aeg. Ümberkorraldused Eesti NSV haldusjaotuses, Tuna 4 / 2019, lk 98–109 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus „Jõhvimaa moodustamise ja Tapa linna ning mõnede valdade ja külanõukogude ühendamise kohta Virumaaga“, 25.02.1949, Harju Elu: Harjumaa ajaleht, nr. 26, 1 märts 1949
Chamillionaire

Chamillionaire (kodanikunimega Hakeem Seriki; sündinud 28. novembril 1979 Houstonis) on USA räppar ja filantroop. Ta alustas muusikukarjääri 2002. aastal. Tema suurim hitt on siiani olnud "Ridin", mille eest ta võitis ka Grammy. Chamillionaire teatas 14. jaanuaril 2011, et ta on lõpetanud koostöö plaadifirmaga Universal Recordsi plaadifirmast ega saa välja anda albumit "Venom".
Klara Kotter

Klara Kotter (ka Klaara Kotter, kodanikunimega Klara Koha; 7. august 1937 – 21. detsember 1998) oli eesti laulja. ERR arhiiv, foto: Klara Kotter Valter Ojakäär. Papa Valter pajatab: Valter Ojakäär räägib omaaegsest Tartu orkestrist Harvlek ja laulja Klaara Kotterist. ERR audioarhiiv. Aigi Viira. ""Laulja Klara Kotter ei olnud ambitsioonikas, ta ei olnud trügija ja tal polnud ka äärmuslikku artistiego.". Õhtuleht, 7. august 2017
Narva maakond

Narva maakond (vene Нарвский уезд) oli Venemaa tsaaririigi haldusüksus Eesti alal. See moodustati Põhjasõja ajal 1704. aastal Virumaa idaosast (ligikaudu praegune Ida-Viru maakond) ja liideti Ingerimaa kubermanguga. Aastal 1708. eraldati Eestimaa kubermangust Virumaa, millele liideti veel Tartumaa ja nimetati Narva maakonnaks ning liideti Ingerimaa kubermanguga. Narva provintsi staatus kinnitati tsaar Peeter I ukaasiga 1719. aastal. Pärast Uusikaupunki rahu sõlmimist taastati Rootsi-aegne haldusjaotus ning kehtestati Balti erikord. 1722. aastal eraldati Narva maakond Peterburi kubermangust ning liideti Tallinna kubermanguga, kuid Narva linn jäi Peterburi kubermangu Jamburgi maakonda, kuni 1917. aastani. Tartumaa liideti Riia kubermanguga. Narva piiramine (1704) Narva provints Полное собрание законов Российской Империи. Собрание Первое. Том V. 1713 — 1719 гг., стр. 702
Burundi kuningas

Burundi kuningas oli Burundi kuningriigi valitseja. Tema tiitel oli mwami. Burundi kuningate nimed vahelduvad tsüklitena: Ntare ('lõvi'), Mwezi ('täiskuu'), Mutaga ('keskpäev'), Mwambutsa ('see, kes läheb läbi'). Ajalooliselt on teada kaks niisugust tsüklit (alates Ntare III Rushatsist). Pärimuslik valitsejate nimekiri sisaldab neli niisugust tsüklit. Et pärimus on vastuoluline, pole ajaloolaste seas kuningate arvu ja kronoloogia suhtes üksmeelt. Dünastia rajajaks peetakse üksmeelselt Ntare Rushatsit, kuid tema valitsemise aeg on vaieldav. Pikema kronoloogia võtsid kasutusele 19. sajandi lõpu misjonärid. Piiskop Julien Gorju võttis 1930. aastatel kasutusele lühema kronoloogia. Pikem kronoloogia lisas Burundi valitsejatele prestiiži. Lühem kronoloogia põhineb olemasolevatel haudadel, võrdlusel Rwanda kuningate haudadega; ta ei välista varasemat riiklust. Lühem kronoloogia on tänapäeval tunnustatum. 16. sajandil oli Burundi kuningriik, mille valitseja oli mwami, kes kuulus tutside hulka. Aristokraatia (ganwa) omas suuremat osa maast ning nõudis põlluharijatelt ja karjakasvatajatelt andamit. Kui Burundi sai Saksamaa protektoraadiks ning seejärel Saksa Ida-Aafrika osaks, jäi kuningate võim suuresti tseremoniaalseks, kuid siiski mingil määral säilis. Ka Belgia säilitas kuninga institutsiooni. 1. juulil 1962 Burundi iseseisvus konstitutsioonilise monarhiana, mille riigipea oli kuningas. Viimane kuningas oli Ntare V, kelle kukutas 1966 Michel Micombero, kuulutades Burundi 28. novembril 1966 vabariigiks. Ntare I Kivimira Savuyimba Semunganzashamba Rushatsi Cambarantama ehk Ntare III Rushatsi (umbes 1680 – umbes 1709; pikema kronoloogia järgi umbes 1530 – umbes 1550) Mwezi I (pikema kronoloogia järgi umbes 1550 – umbes 1580) Mutaga I (pikema kronoloogia järgi umbes 1580 – umbes 1600) Mwambutsa I (pikema kronoloogia järgi umbes 1600 – umbes 1620) Ntare II (pikema kronoloogia järgi umbes 1620 – umbes 1650) Mwezi II (pikema kronoloogia järgi umbes 1650 – umbes 1680) Mutaga II (pikema kronoloogia järgi umbes 1680 – umbes 1700) Mwambutsa II (pikema kronoloogia järgi umbes 1700 – umbes 1720) Ntare III (pikema kronoloogia järgi umbes 1720 – umbes 1750) Mwezi III Ndagushimiye (umbes 1709 – umbes 1739; pikema kronoloogia järgi umbes 1750 – umbes 1780) Mutaga III Senyamwiza Mutamo (umbes 1739 – umbes 1767; pikema kronoloogia järgi umbes 1780 – umbes 1800) Mwambutsa I Mbariza ehk Mwambutsa III Serushambo Butama ehk Mwambutsa III Mbariza (umbes 1767 – kuni 1796; pikema kronoloogia järgi umbes 1800 – umbes 1830) Ntare IV Rutaganzwa Rugamba (umbes 1796 – umbes 1850; pikema kronoloogia järgi umbes 1830 kuni umbes 1850) Mwezi IV Gisabo Bikato-Bijogu (umbes 1850 – 21. august 1908) Mutaga IV Mbikije (1908 – 30. november 1915) Mwambutsa IV Bangiricenge (16. detsember 1915 – 8. juuli 1966) Ntare V Ndizeye (1. september 1966 – 28. november 1966) Burundi riigipeade loend
Tonga keel

Tonga keel (tonga lea fakatonga) on austroneesia hõimkonna polüneesia keelte hulka kuuluv keel. Kõnelejate arv on umbes 200 000 ja seda räägitakse lisaks Tonga saartele ka Ameerika Samoas, Austraalias, Fidžis ja Kanadas. Tonga keel on Tonga Kuningriigi ametlik keel inglise keele kõrval. Tonga keele lähim sugulaskeel on niue keel. Tonga tähestikus on 17 tähte.
Akmeism

Akmeism (kreeka sõnast akmē — kõrgiga) on kirjandusvool, mis tekkis 1910. aastail Venemaal. Selle suuna moodustasid mõned sümbolistid, kes otsisid sümbolismile uusi väljundeid. Akmeismi nimetatakse igatsuseks maailma kultuuri järele. Klassikaline kirjandus oli akmeistidele baas, millest nad ammutasid ideid. Nende arvates ei pea luuletaja kartma teemade korduseid. Nad väärtustasid maist elu, eitasid müstikat, kasutasid luules maalilisi kujundeid. Püüdlesid keelelise lihtsuse ja arusaadavuse poole. Nende jaoks oli püha inimese iga hingeseisund, läbi selle muutsid nad hetked ja pisiasjad ajatuteks. Tegevusaeg 1907–1914. Rühmituse liikmete saatused olid traagilised. Anna Ahmatova Nikolai Gumiljov Sergei Gorodetski Ossip Mandelštam
Tonga keel (täpsustus)

Tonga keel on mitme keele nimetus: tonga keel, polüneesia keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Tongal tenedni keel ehk tonga keel, moni-khmeeri keel, mida kõneldakse Tais tonga keel, bantu keelte M-rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Sambias ja Zimbabwes tonga keel, bantu keelte S-rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Mosambiigis tonga keel, bantu keelte N-rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Malawis
Hiiu väina laevatee

Hiiu väina laevatee on laevatee, mis kulgeb läbi Kassari lahe (Hiiu väina) läänest itta. Laevatee läänepoolne otspunkt on Soela väinas Sõru–Triigi laevateel Pammana ninast 1,5 meremiili kirdes. Idapoolne otspunkt asub peamise Muhu väina laevatee juures Seaninast 1,2 meremiili kirdes. Laevateed tähistavad meremärgid on vees 1. maist 1. detsembrini (toodrid 1. novembrini). Talvel laevateed ei kasutata, et võimaldada tekkida jääteede jaoks piisavalt paksul merejääl. Laevateel on kolm teljepoid (kõik varustatud tulega) ja kaks teljetoodrit: Hiiu väina laevatee teljepoi nr 708 Hiiu väina laevatee teljepoi nr 709 Hiiu väina laevatee teljepoi nr 746 Hiiu väina laevatee teljetooder nr 3128 Hiiu väina laevatee teljetooder nr 3129 Samuti on veetee ääres mitmeid eraldiseisvate ohtude märke, näiteks Viinakari ja Väinakari juures on lõunatoodrid.