Krems an der Donau

Krems an der Donau on linn Austrias Alam-Austria liidumaal. See on Alam-Austria suuruselt viies linn ja asub Viinist u 70 km läänes. Krems on oma põhikirjaga linn (ehk Statutarstadt) ja seetõttu on see nii vald kui ka ringkond. Krems asub Kremsi ja Doonau jõe ühinemiskohas Wachau oru idaservas, Waldvierteli lõunaosas. Kremsi on esmamainitud 995. aastal Otto III tunnistuses, kuid asustus ilmnes juba enne seda. Näiteks leiti siit üle 27 000 aasta vanune lapse haud. See on vanim Austriast leitud haud. 11. ja 12. sajandil oli Chremis, nagu seda tollal nimetati, peaaegu sama suur kui Viin. Kolmekümneaastase sõja lõpus vallutasid Rootsi väed 1645. aastal Kremsi, kui nad Alam-Austriasse tungisid. Keiserlikud väed vallutasid Hans Christoph von Puchheimi ja Johann Wilhelm von Hunolsteini juhtimisel 5. mail 1646 linna tagasi. Krems on aprikoosibrändi Marillenschnaps peamine tootja. See on ka Austria hilisbaroki juhtiva maalikunstniku, joonistaja ja söövitaja Martin Johann Schmidti, keda kutsutakse "Kremserschmidtiks", kodulinn. Innenstadt (Siselinn) Weinzierl Mitterau Stein Egelsee Rehberg Am Steindl Gneixendorf Lerchenfeld Krems-Süd (Lõuna-Krems) Bürgerspitalkirche Dominikanerkirche Dreifaltigkeitssäule Göglhaus Gozzoburg Großes Sgraffitohaus Pfarrkirche St. Veit Piaristenkirche Pulverturm Rathaus Simandlbrunnen Steiner Tor: 1480. aastal rajatud värav on teine säilinud keskaegne värav Frauenbergkirche Göttweigerhofkapelle Großer Passauerhof Karikaturmuseum Krems Kloster Und Kremser Tor Kunsthalle Krems Forum Frohner Landesgalerie Niederösterreich Linzer Tor Mauthaus Minoritenkirche Pfarrkirche Hl. Nikolaus Salzstadl Kremsi ülikool Linna pearaudteejaam on ristmikul Franz-Josefi raudteest Viini, Kremser raudteest Sankt Pöltenisse, Donauuferi raudteest Spitzi ja regionaalsest raudteest Horni. See asub Stockeraueri kiirtee S5 ja Kremseri kiirtee S33 ristumiskohas ning seda läbivad Doonau tee B3, Retzeri tee B35, Kremseri tee B37 ja Langenloiseri tee B218. Krems on Wieselbusi bussiliinide ristmik, mis pakub radiaalset ühendust Sankt Pölteni ja Alam-Austria erinevate piirkondade vahel. Peamised maanteed Stockerauer Schnellstraße (S5) Kremsist Viini Kremser Schnellstraße (S33) Kremsist Sankt Pöltenisse Donau Straße (B3) Kremsist Linzi Aggsteiner Straße (B33) Kremsist Melki Aggsteiner Straße (B33a) Kremsist Mautern an der Donausse Retzer Straße (B35) Kremsist Retzi Kremser Straße (B37) Kremsist Rastenfeldi Kremser Straße (B37a) Kremsist Traismauerisse Langenloiser Straße (B218) Kremsist Langenloisi Raudtee Franz-Josefs-Bahn Kremsist Viini Kremser Bahn Kremsist Sankt Pöltenisse Donauuferbahn Kremsist Spitzi Kamptalbahn Kremsist Sigmundsherbergi Õhuliiklus Gneixendorfi lennujaam on väike üldlennunduse lennujaam. Linnasiseselt töötab regulaarsete ajavahemike järel neljast bussiliinist koosnev võrk. Igal suvel ühendab turismirong iidseid linnaosi muuseumide, pearaudteejaama ja Kremsi reisilaevaterminaliga. BHAK/BHAS Krems Bundesgymnasium Piaristen Bundesgymnasium Rechte Kremszeile Bundesreal- und Bundesoberstufenrealgymnasium (BORG) Krems Heinemannstraße Bundesrealgymnasium Krems Ringstraße Doonau Eraülikool Doonau Kremsi ülikool Täiskasvanute hariduskeskus HLA/HLW Krems HLF Krems HTBL Krems IMC Fachhochschule Krems (rakendusteaduste ülikool) Karl Landsteiner Privatuniversität für Gesundheitswissenschaften Oberstufenrealgymnasium Englische Fräulein Hariduskool Justizanstalt Stein on vangla, kus hoitakse Austria kõige hullemaid õigusrikkujaid. Ujuda saab Kremser Strandbadis (siseujula) ja väljas. Jalgpall – Kremser SC Jäähoki – KEV Eagles Minigolf Ragbiklubi Krems Rulapark Käsipall – Union Handballklub Krems Union Badminton Krems Matthias Abele (1616–1677), 17. sajandi raeametnik ja kirjanik Josef Bayer (1882–1931), Viini loodusmuuseumi direktor, üks Willendorfi Venuse avastajaid Josef Maria Eder (1855–1944), fotokeemik ja pildipioneer Julius Ernest Wilhelm Fučík (1872–1916), helilooja ja dirigent; 1891-1894 sõjaväemuusik Kremsis Wilhelm Gause (1853–1916), maalikunstnik Gregor Hradetzky, (1909–1984), kanuusõitja ja oreliehitaja Wolfgang Kummer (1935–2007), füüsik Maria Anna Laager (1788–1866), helilooja ja pianisti Ferenc Liszti ema Ulrike Lunacek (* 1957), ajakirjanik ja poliitik Margarete Babenbergist (1204–1266), Böömimaa kuninganna ja Austria hertsoginna, Heinrich VII ja Otakar II abikaasa, elas Kremsis Jakob Oswald Mayreckist (1669–1745), ärimees ja linnapea Josef Meller (1874–1963), ülikooli oftalmoloogiaprofessor Eduard Melly (* 1814), numismaatik Wilhelm Miklas (1872–1956), poliitik ja 1. vabariigi kolmas president Vinzenz Eduard Milde (1777–1853), Kremsi dekaan ja Viini peapiiskop, Kremsi pastor ja filosoofilise õppeasutuse juht Peter B. Neubauer (1913–2008), lastepsühhiaater ja psühhoanalüütik Johann Nordmann (1820–1887), ajakirjanik ja luuletaja Rudolf Redlinghofer (1900–1940), natside ohver, 11. jaanuaril 1940 raiuti Berlin-Plötzensees pea maha Ludwig Ritter von Köchel (1800–1877), muusikateadlane, kirjanik ja helilooja Johann Georg Schmidt (Wiener Schmidt) (1685–1748), maalikunstnik, suri Kremsis Martin Johann Schmidt (1718–1801), keda kutsutakse "Kremser Schmidtiks", oli Austria rokokoo silmapaistvamaid maalijaid Franz Schneider (1812–1897), arst ja keemik Marko Stankovic, (* 1986), jalgpallur Robert Streibel, (* 1959), ajaloolane Michael Wutky (1739–1822), maalikunstnik Cameron Ugbodu (* 2000), kujutav kunstnik Ribe, Taani, aastast 1971 Böblingen, Baden-Württemberg, Saksamaa, aastast 1971 Beaune, Côte-d'Ori departemang, Bourgogne-Franche-Comté, Prantsusmaa, aastast 1973 Passau, Baieri, Saksamaa, aastast 1974 Kroměříž, Tšehhi, aastast 1994 Grapevine, Texas, Ameerika Ühendriigid, aastast 1999 Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/statistiken/bevoelkerung-und-soziales/bevoelkerung/bevoelkerungsstand/bevoelkerung-zu-jahres-/-quartalsanfang, vaadatud 20.04.2023.