laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tuleviku tänav (Rakvere)

Tuleviku tänav on lääne-kirdesuunaline tänav Rakvere linna keskosas. Tänava kaugus põhja pool paiknevast linna keskväljakust on linnulennult lääneosas 450 m, idaosas 1200 m. Tänav on 1624 meetrit pikk ja kogu ulatuses 30–35 meetrit lai. Tuleviku tänav saab alguse Laialt tänavalt, ristub kagu poolt Vabaduse ja Seminari tänavaga ning läbib seejärel Laada tänava ja Rägavere teega ühise ristmiku. Edasi ristub Võidu tänava (ringtee), Liiva ja Ussimäe tänavaga, mis asub kagu pool põhiliselt Rakvere valla territooriumil Ussimäe külas. Seejärel on ristmik Heina tänava (ringtee) ja Niine tänavaga. Tänav lõpeb Lõõtspilli tänava kohal, mis viib Vaala keskuse juurde. Idapoolses lõigus on Tuleviku tänav Rakvere linna ja Rakvere valla piiritänavaks. Lääneosas eraldab Tuleviku tänav Südalinna linnaosa lõuna pool paiknevatest Õpetaja Heinamaa ja Seminari linnaosast. Idaosas läbib tänav Kurikaküla linnaosa, olles piiritänavaks põhjapoolse Roodevälja linnaosaga. Tänav rajati 1930. aastate alguses uue tänavana, mis kandis 1940. aastani Jüri Vilmsi puiestee nime ja oli kavandatud puiesteeks. Tänava läänepoolne lõik ongi rajatud eraldatud sõiduradadega, vahel haljasriba. Tänava alguses (Tuleviku 1) paikneb Rakvere Haigla polikliinik, mis rajati saksa eragümnaasiumi hoonena aastal 1931. 1939. aastal anti eragümnaasiumi hoone Rakvere kõrgemale majanduskoolile. Eesti NSV ajal tegutses Tuleviku tänav 1, Vabariiklik Rakvere Meditsiiniline Keskkool. Üle tänava, kagu pool, asub Rakvere Gümnaasiumi hoonekompleks, aadressiga Vabaduse 1. Tuleviku tänava keskosas on Võidu ja Tuleviku tänava ristmikul Rakvere Reaalgümnaasiumi hoone ning sellest edasi kunstkattega korvpalli- ja jalgpalliväljakud. Tänava keskosas paiknevad ka korruselamud, idapoolne lõik on aga hoonestuseta. 1976. aastast kandis tänav Mihhail Kalinini nime. Kuni 1976. aastani kandis Mihhail Kalinini nimetust Pikk tänav. Kohalike teede nimekiri (vaadatud 31.01.2021) Geoportaal Rakvere linnaosad Odette Kirss, Tänavanimed vahetuvad aegade tuules, Virumaa Teataja, nr. 168, 3 september 2020 Odette Kirss. "Jalutaja teejuht, Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007. Rakvere saksa eragümnaasiumi hoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 10.11.2020) Rakvere saksa gümnaasiumi ruumid kõrgemale majanduskoolile., Uus Eesti, nr. 279, 13 oktoober 1939 Tervishoiu Ministeeriumi alluvuses töötab Vabariiklik Rakvere Meditsiiniline Keskkool asukohaga Rakveres, Tuleviku tn. 1, Nõukogude Õpetaja, nr. 20, 17 mai 1946
Haabersti tänav

Haabersti tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Haabersti asumis. Tänav sai nime 30. detsembril 1997. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 14.01.2017.
Humala tänav

Humala tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Humala tänav algab Paldiski maanteelt, ristub Rõika, Köömne ja Mureli tänavaga ning lõpeb Marja tänaval. Tänav sai nime 14. mail 1946. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 14.01.2017.
Chen Danqing

Chen Danqing (hiina 陈丹青; Chén Dānqīng; sündinud 11. augustil 1953 Shanghais) on hiina maalikunstnik. Eriti tuntud on tema maalid "Tibétains". Pärast õpinguid saadeti ta kultuurirevolutsiooni ajal maale ümber kasvama. Pärast kultuurirevolutsiooni lõppu astus ta 1978. Kujutava Kunsti Keskakadeemiasee, kus õppis maali. Ülikooli lõpetas ta 1980. 1982. aastal asus ta elama Ameerika Ühendriikidesse. Sel ajal tegutses ta kunstnikuna põhiliselt popkunsti ja kontseptualismi žanris. Ta elas Ühendriikides 2000. aastani, põhiliselt New Yorgis. Aastal 2000 naasis ta Hiinasse. Ta oli algul professor tollases pealinnas Tsinghuai Ülikooli kunstiinstituuti.
Kārķi

Kārķi (vanasti ka Jaunkārķi, eesti keeles mööndav ka nimekuju Karkla) on küla (vidējciems) Lätis Valka piirkonnas, Kārķi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 60 meetri kõrgusel, Riiast 151 ja piirkonna keskusest Valkast 30 kilomeetri kaugusel. Küla nimetus võib pärineda eesti keelest, kus selle vana nimekuju oli Kaara küla ehk Ahne küla. Ka võib selle nimi pärineda läti keelest, kus kohalikus murdes kārkli tähendab pajusid. Külas on lisaks vallavalitsusele ka põhikool, rahvamaja, raamatukogu ja postkontor. Seal asub Kārķi bussipeatus. Küla sai alguse aastal 1754, mil Vana-Kaarküla mõisast eraldati Uue-Kaarküla mõis (Neu-Karkel). Nõukogude ajal oli küla Kārķi sovhoosi keskasulaks. Kārķis asub üks uuemaid luteri kirikuid Lätis. Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele. Kārķis kasvavad Jaunkārķi lehised, üks kuusk, üks kask ja kaks nimetut mändi on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze[alaline kõdulink] Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001. ISBN 9984-00-412-0. 463 lk. Autotransporta direcija Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2017. Vaadatud 15. jaanuaril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Heiki Erm

Heiki Erm (sündinud 6. septembril 1947 Tallinnas) on eesti mägimatkaja, alpinist ja harrastusfotograaf, kes on tõusnud mägimatkade käigus kolme seitsmetuhandelise tippu (1990, 1991). Ta lõpetas 1966. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1971. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstuselektroonika erialal. Aastatel 1970–1992 töötas ta Eesti Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudis (1970–1989 Eesti NSV TA Küberneetika Instituut) ja selle allasutustes. 1993. aastast töötas ta AS Systest Pens arvutustehnika remondigrupis remondimeistrina. Ta lõpetas 1974. aastal Tallinna Matkaklubi mägimatkakooli. Ta on harrastanud peamiselt mägimatkamist. Kokku on ta sooritanud 19 kategooriamatka, neist juhtinud viit. Ta on osa võtnud paljudest Tallinna ja Eesti mägimatkatehnika meistrivõistlustest võistleja, kohtuniku, peakohtuniku ja korraldajana. Ta on Tallinna ja Eesti meister mägimatkatehnikas (1984, 1985). Ta matkas kahel aastal järjest Tõivo Sarmeti juhitud mägimatkagrupiga Pamiiris ja tõusis selle koosseisus 1990. aastal Estonia tippu (6211 m) ja seejärel seitsmetuhandelise Lenini tippu (7134 m). 1991. aastal tõusis ta 6. raskusastme mägimatka käigus koos Tõivo Sarmeti ja Raivo Plumeriga 12. augustil Korženevskaja tippu (7105 m) ja 22. augustil Kommunismi tippu (7495 m). Tal on tütar (sündinud 1979) ja kaks poega (sündinud 1981 ja 1988). Eesti Matkaliit. "Eesti matkajate leksikon". Tallinn, 2001. Lk 20–21 Ajalugu 1991. ajaveeb.alpinism.ee 23 vaba aastaga sirgus uus matkapõlvkond. 11.08.2014. reisijuht.delfi.ee
Kaasani tänav

Kaasani tänav (saksa keeles Kasansche Straße) oli tänav Tallinnas, tänapäevase Liivalaia tänava lähedal. Tänav sai nime 17. jaanuaril 1923 ja tänav kaotati 25. jaanuaril 1974. Kaasani tänav 2 asus 20. sajandi alguses Tallinna toomkiriku saksa koguduse leskede maja, 30-e toaga hooldekodu. Kaasani tänav 3 asus 1951/1952. õppeaastal tegevust alustnud Tallinna 31. 7-aastane Kool (Abikool). Koolile kuulus veel ühekorruseline elamu, milles elasid direktor Ella Liivak, majahoidja Jaan Einseli ja üks pensionär. Eelkirjeldatud koolihoone ei ole säilinud, selle kohale ehitati hotell Olümpia. Tallinna Kaasani kirik
Lagginhorn

Lagginhorn on mägi Weissmiesi mäemassiivis Penniini Alpides. Halduslikult asub mägi Valais' kantonis Šveitsis. Lagginhorni kõrgus on 4010 m. Lagginhornist 1,2 km põhja suunas asub Fletschhorn (3985 m) ja 3,6 km lõunakagu suunas Weissmies ( 4017 m). Esmatõusu tippu tegid 26. augustil 1856 inglased Johann Joseph Imseng, Franz Joseph Andenmatten, Edward Levi Ames kolme kohaliku mägigiidi saatel mööda lääneharja. Seda marsruuti loetakse tänapäeval klassikaliseks. Mööda lõunaharja tõusti tippu esimest korda 1883. aastal. Mööda põhjaharja sooritas tipputõusu esimesena 1887. aastal W. A. B. Coolidge koos teejuhtidega. 2009 – Eveli Habakuk, tipputõus koos prantslase Michel Adamiga 14. juulil marsruudil mööda lõunaharja, AD- raskuskategooria (Alpide süsteemis) Lagginhorn, Switzerland. peakbagger.com Lagginhorn. summitpost.org Lagginhorn. 4000er.de
Weissmies

Weissmies on mägi Weissmiesi mäemassiivis Penniini Alpides. Halduslikult asub mägi Valais' kantonis Šveitsis. Weissmiesi kõrgus on 4017 m. Weissmiesist 3,6 km põhjaloode suunas asub Lagginhorn (4010 m). Esmatõusu tippu tegid 1855. aastal Jakob Christian Häusser ja Peter Josef Zurbriggen, seejuures nad ei kasutanud kohalike mägigiidide abi. 2009 – Eveli Habakuk, tipputõus koos prantslase Michel Adamiga 15. juulil marsruudil mööda klassikalist marsruuti, AD raskuskategooria (Alpide süsteemis) Weissmies, Switzerland. peakbagger.com Weissmies (4023 m). 4000er.de Weissmies. summitpost.org
Tasuja tänav

Tasuja tänav on või oli mitmes Eesti asulas: Tasuja tänav on Tartus Tasuja tänav on Tabasalu alevikus Tasuja tänav oli Tallinnas
Pierra Menta

Pierra Menta on mägi Beaufortaini mäemassiivis Alpides. Halduslikult asub mägi Savoia departemangus Prantsusmaal. Pierra Menta kõrgus on 2714 m. Mäe ülaosas on monoliitne kalju, mille vertikaalse seina kõrgus on 120 m. Pierra Mentast 1,1 km edela suunas asub Charbonnière'i mägi (2738 m) ja 5 km põhjaloode suunas Roselendi järv. Beaufort-sur-Doron jääb 12 km loode suunas. Esmatõusu tippu tegid 6. juulil 1922 J. P. Loustalot ja Léon Zwingelstein mäe lääneküljelt. Mäe idaküljelt ronisid esimestena tippu 1923. aastal J. Payot ja F. Peterlongo ja põhjaküljelt 1937. aastal J. Mermillod ja Alfred Coutet. Presset, Pierra Menta, Roc-де-Charbonniere. geol-alp.com
Åre

Åre on asula Rootsis Jämtlandi läänis Åre vallas. Åre lähedal paikneval Åreskutani mäel (1420 m) asub Rootsi üks tuntumaid suusakeskusi. Åres on toimunud 1954. ja 2007. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused. Statistical localities 2020
Tuule tänav

Tuule tänav on mitmetes Eesti asulates: Tuule tänav Eidapere alevikus Tuule tänav Häädemeeste alevikus Tuule tänav Jüri alevikus Tuule tänav Kohtla-Järvel Sompa linnaosas Tuule tänav Kuressaares Tuule tänav Luige (Kiili) alevikus Tuule tänav Nõo alevikus Tuule tänav Paldiskis Tuule tänav Pärnus Tuule tänav Narvas Tuule tänav Rakveres Tuule tänav Saku alevikus Tuule tänav Tartus Tuule tänav Valgas Tuule tänav Viljandis Tuule tänav Vändra alevis Tuule tänav Äksi alevikus Tuule tee (täpsustus)
Oliver Smithies

Oliver Smithies (23. juuni 1925 Halifax, West Yorkshire – 10. jaanuar 2017 Chapel Hill, Põhja-Carolina) oli Suurbritannias sündinud USA geneetik. Koos Mario Capecchi ja Martin Evansiga sai ta 2007. aastal Nobeli meditsiiniauhinna tüvirakkude pikaajalise uurimise eest. 1971 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 1978 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 1998 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 2003 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 2003 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks 2007 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind  Oliver Smithies – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pargi põik

Pargi põik on tänav mitmes Eesti asulas: Pargi põik (Kunda) Pargi põik (Tartu) Pargi põik (Viimsi) ... Pargi tee Pargi tänav
Susanne Bormann

Susanne Bormann (sündinud 2. augustil 1979 Kleinmachnowis) on saksa näitleja. Esimest korda mängis Susanne Bormann filmis juba 1988. aastal. Gümnaasiumi lõpetas ta 1999. aastal. 2000–2005 õppis ta Rostocki Muusika ja Teatri Kõrgkoolis (Hochschule für Musik und Theater in Rostock). http://www.filmportal.de/person/susanne-bormann_f08bbc6d16974803bff4b18bbc39f529 Susanne Bormann andmekogus IMDb (inglise)
Halifax (Lääne-Yorkshire)

Halifax on linn (minster town) Inglismaal Lääne-Yorkshire'i krahvkonnas Calderdale'i ringkonnas. Halifaxi sõpruslinn on Aachen Saksamaal. Linnas sündinud tuntud isikuid: Barrie Ingham, näitleja (1932–2015) David Hartley, filosoof (1705–1757) Ed Sheeran, laulja (1991–) George Dyson, helilooja (1883–1964) Henry Briggs, matemaatik (1561–1630) John Ernest Walker, keemik, Nobeli auhinna laureaat (1941–) Matthew Smith, kunstnik (1879–1959) Nick Holmes, laulja (1971–) Oliver Smithies, USA geneetik, Nobeli auhinna laureaat (1925–2017) 2021 United Kingdom census Koduleht
Kőszeg

Kőszeg on linn Ungaris Vasi komitaadis, Kőszegi kreisi keskus. See asub Austria piiril, komitaadikeskusest Szombathelyst ligikaudu 18 km põhjas. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024.
Alexei von Wahl

Alexei von Wahl (27. juuni/9. juuli 1808 Põltsamaa – 21. juuli 1866 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Vene riigiametnik, kes pani aluse Wahlide Päinurme liinile. Ta õppis Tartu ülikoolis riigiteadusi. Hiljem töötas ta Londoni Vene saatkonnas assessorina. Wahl oli Taevere mõisa rentnik ja ostis 1837 Päinurme mõisa. Ta abiellus 1831 Kopenhaagenis Kornelia Elisabeth Knirschiga, kes oli ema poolt inglise päritolu. Nad said kaheksa last. Alexei von Wahli üks lastelastest oli keeleteadlane Edgar von Wahl. Harpe, lk 83. Ena von Harpe. Haus Assick. – Erlebtes Livland: Die Familie v. Wahl 1795–1993. Weißenhorn 1995. Lk 83–96 Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
Siidikedrik

Siidikedrik ehk siidiliblikas (Bombyx mori) on siidikedriklaste (Bombycidae) sugukonda kuuluv liblikaliik. Siidiliblika röövikud ehk siidiussid valmistavad siidniidist kookoni, milles nukkuvad. Kookoni niit on lahtiharutatav, seda on kasutatud siidriide valmistamiseks. Siidikedrikud on tänapäeval säilinud kasvandustes, aretuse käigus on valmikud kaotanud lennuvõime. Siidikedriku röövikud toituvad valge mooruspuu (Morus alba ehk Morus bombycis) lehtedest, aga söövad ka mõnede teiste mooruspuuliste (Moraceae) sugukonna puude lehti.
Kamensk

Kamensk on alev Venemaal Burjaatias Kabanski rajoonis. Elanike arv oli 2002. aasta rahvaloenduse järgi 8113. Alevi staatus on alates 1961. aastast.
Lutheri tänav (täpsustus)

Lutheri tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. Lutheri tänava nime on varem kandnud Tallinnas asuvad: Lastekodu tänav Ferdinand Johann Wiedemanni tänav
Tõusu tänav

Tõusu tänav on mitmes Eesti asulas: Meie räägime Võsul asuvast Tõusu tänavast. See tee on Kooli tänavst allaminev tee kuhu on kaks kivi ette pandud, selleks, et autod sealt ei sõidaks. Seal on prügikast kuhu saab visata oma jääkaineid. liiklusvahendiga peab olema ettevaatlik. Aitäh tähelepanemast. See on üks kõige järsema kallakuga tänav võsul. Tõusu tee Võsu alevik
Sojuz (kosmoselaev)

Sojuz (vene keeles Союз, 'liit') on Nõukogude Liidus konstrueeritud kosmoselaevade seeria. Suurem osa Sojuz-tüüpi kosmoselaevadest on startinud Baikonuri kosmodroomilt. Esimene Sojuzi lend oli mehitamata. See startis 28. novembril 1966. Esimene mehitatud Sojuz-tüüpi kosmoselaev Sojuz 1 startis 23. aprillil 1967. Maanduri langevarju rikke tagajärjel hukkus ainus meeskonnaliige, kosmonaut Vladimir Komarov. Sojuz 2 oli mehitamata kosmoselaev. Sojuz 3 startis 26. oktoobril 1968. See oli Sojuzi esimene õnnestunud mehitatud lend. Vähemalt üks Sojuz-tüüpi kosmoselaev on võimalike avariiolukordade puhuks põkatud rahvusvahelise kosmosejaamaga tagavaralaevana. Sojuzi kosmoselaevad koosnevad kolmest osast: sfääriline orbitaalmoodul, mis on meeskonnale missiooni ajaks majutuseks; atmosfääri sisenemiseks väike aerodünaamiline moodul, millega meeskond maale naaseb; silindriline teenusmoodul, millele on kinnitatud päikesepaneelid ning milles sisalduvad instrumendid ning mootorid. Sojuzi kosmoselaevad suudavad majutada kuni kolmeliikmelist meeskonda.  Sojuzi programm – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sojuz 1

Sojuz 1 (vene keeles Союз 1) oli Nõukogude kosmoseprogrammi mehitatud kosmoselend. Sojuz 1 oli esimene mehitatud Sojuz-tüüpi kosmoselaeva lend. Sojuz 1 ainuke meeskonnaliige oli Vladimir Komarov, kes hukkus maanduri langevarju rikke tagajärjel. Dublant oli Juri Gagarin.
Sojuz 2

Sojuz 2 (vene keeles Союз 2) oli Sojuz-tüüpi mehitamata kosmoselaev. Lennu eesmärk oli kosmoselaeva Sojuz 3 põkkumine Sojuz 2-ga. Kuigi kosmoselaevad kohtusid, põkkumist ei toimunud. Nõukogude kosmoseprogrammi esimene edukas põkkumine toimus Sojuz 4 ja Sojuz 5 lennu käigus.
Sojuz 3

Sojuz 3 (vene keeles Союз 3) on Nõukogude kosmoseprogrammi mehitatud kosmoselend, mis algas 26. oktoobril 1968. Piloodiks oli 47-aastane Georgi Beregovoi, kes oli tol ajal vanim kosmoses käinud inimene. Kosmoselaev Sojuz 7K-OK tegi nelja ööpäeva jooksul 81 tiiru ümber Maa. Lennu eesmärk oli põkkuda mehitamata kosmoselaev Sojuz 2-ga. Kuigi kosmoselaevad kohtusid, põkkumist ei toimunud. Ainus meeskonnaliige oli Georgi Beregovoi. Dublant oli Vladimir Šatalov, reservis oli Boriss Volõnov. Pool tundi pärast starti jõudis kosmoseaparaat orbiidile ning lähenes Sojuz 2-le. Kuigi kosmoseaparaadid jõudsid automaatjuhtimisel põkkumiskaugusele (200 m), ei märganud Beregovoi, et Sojuz 2 oli tema suhtes tagurpidi. Ta tegi mitu ebaõnnestunud põkkumiskatset. Kui ta oma veast aru sai, oli ta põkkuda püüdes ära kasutanud liiga palju manööverdamiskütust, et põkkumiskatseid jätkata. Mõned tunnid hiljem saadeti Sojuz 2 Maale tagasi ning maandur jõudis Maale järgmisel ööpäeval kell 08:00. Beregovoi tegi järgneva kahe ööpäeva jooksul orbiidil topograafilisi ja meteoroloogilisi vaatlusi. Beregovoi naasis Sojuz 3 maandtriga Maale 30. oktoobril 1968 pärast 81 tiiru ümber Maa. Beregovoy maandus Karagandõ linna lähedal Kasahstanis. Maandumist pehmendas lumetorm ning Beregovoi sõnul oli maandumine nii kerge, et ta peaaegu ei tundnudki seda.
Christian I (Pfalz-Birkenfeld-Bischweiler)

Christian I (3. november 1598 – 6. september 1654) oli Birkenfeld-Bischweileri hertsog aastatel 1600 kuni 1654. Christian sündis Birkenfeldis pfaltskrahv Karl I noorima pojana. Tema isa maad jaotati pärast isa surma ja Christian sai territooriumi ümber Bischweileri Alsace'is. Christian suri Neuensteinis ja maeti Bischweileris. Christian abiellus 14. novembril 1630 Pfalz-Zweibrückeni hertsogi Johann II tütre Magdalena Katharinaga ja nad said järgmised lapsed: poeg (13. september 1631) Gustav Adolf (2. juuli 1632 – 4. august 1632) Johann Christian (16. juuni 1633 – 19. august 1633) Dorothea Katharina (3. juuli 1634 – 7. detsember 1715) Luise Sophie (16. august 1635 – 25. september 1691) Christian (1637 – 26. aprill 1717) Johann Karl (17. oktoober 1638 – 21. veebruar 1704) Anna Magdalena (14. veebruar 1640 – 12. detsember 1693) Christian abiellus 28. oktoobril 1648 Helffensteini krahvi Rudolf V tütre Maria Johannaga ja abielu jäi lastetuks.
Irusilla tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Irusilla tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Iru asumis. Irusilla tänav sai nime 28. novembril 1997. Tänav on saanud nime Iru silla järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 269
Joa tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Joa tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Tänav sai nime 29. septembril 1926. Tänav on saanud nime Hundikuristiku joa järgi. Hoone Joa tänav 2/1, Tallinn ja Hundikuristiku oja Hoone Joa tänav 2/1, endine Clementinenthali suvemõisa härrastemaja Hooned Joa tänav 2/1 ja 2/2 Tallinnas Hoone Joa tänav 2/2 Tallinnas Hoone Joa tänav 4 Tallinnas Hoone Joa tänav 6 Tallinnas Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 269
Kanuti tänav

Kanuti tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis. Kanuti tänav sai nime 10. jaanuaril 1997. Tänav on saanud nime Kanuti aia järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 271
Kentmanni põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kentmanni põik on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tatari asumis. Tänav sai nime 1908. 1939. aastal nimetati Kentmanni põik, Tallinna linnavolikogu poolt Leola põik nimeliseks. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Rida Tallinna tänavaid ümberristimisele, Päewaleht, nr. 110, 23 aprill 1939
Kudu tänav

Kudu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Kudu tänav sai nime 26. novembril 2003. Tänav on saanud nime lähedal asuva Tiskre oja kui kalade kudemispaiga järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 275
Kuke tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kuke tänav on tänav Rakveres. See asub Kukeküla linnaosas ja on 200 meetrit pikk. Tänav paikneb Võidu ja Malmi tänava vahel ning ristub Härma tänavaga. Linnaosa ja tänav on nime saanud 1870. aastal ehitatud Kuke kõrtsi järgi, mille ukse kohal oli kukk. Kõrts paiknes endise Vaksali tänava ja Kuke tänava nurgal. Aadressil Kuke 3 paikneb kolmekorruseline paekivihoone, milles varem asus 1960. aastal avatud Rakvere linna avalik saun. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 13. märtsil 2017) Odette Kirss. "Rakvere ajalugu", Tallinn, Kirjastus Tänapäev, 2003.
Künnapuu tänav

Künnapuu tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Tänav sai nime 20. novembril 1951. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 61  Künnapuu tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Laine tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Laine tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve asumis. Laine tänav sai nime 27. veebruaril 1924. Peale juunipööret sai nimeks Lava.Tänav on saanud nime Ülemiste järve läheduse mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 277
Lavamaa tänav

Lavamaa tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Loopealse ja Paevälja asumis. Lavamaa tänav sai nime 4. juunil 1993. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub Harju lavamaal. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 278
Luite tänav

Luite tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis. Tänav sai nime 15. veebruaril 1933. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017.  Luite tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Marsi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Marsi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis. Tänav sai nime 19. veebruaril 1999. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017.  Marsi tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Valve tänav

Valve tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Hiiu asumis. Valve tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime valvega raudteeülesõidu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 301
Värvi tänav

Värvi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis. Värvi tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime Laki tänava ja varasema värvivabriku mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 304
Võlvi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Võlvi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis. Võlvi tänav sai nime 22. oktoobril 2008. Tänav on saanud nime Keldrimäele nime andnud betoonkeldri järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 304