Eisenstadt

Eisenstadt ('raudlinn') on linn (Statutarstadt) Austrias, Burgenlandi liidumaa pealinn. Habsburgide impeeriumi Ungari kuningriigis oli Kismarton (Eisenstadt) Eszterházy aadlisuguvõsa asukoht. Helilooja Joseph Haydn elas seal kui õukonna kapellmeister Esterházy patronaaži all. Eisenstadt asub tasandikul, mis viib Wulka jõeni Leitha mäestiku lõunajalamil, umbes 12 km Ungari piirist. See on Austrias suuruselt 38. linn. Linna nimi tähendab raudlinna ja registreeriti esmakordselt 1118. aastal kui Castrum ferrum, viidates raua kaevandamise ja rauakaubanduse ajaloole selles piirkonnas. Linna esimene kirjalik mainimine pärineb 1264. aastast kui "minor Mortin", mis vastab ungarikeelsele nimele Kismarton, mis meenutab püha Martinit, peakiriku kaitsepühakut. Arheoloogilised leiud tõestavad, et Eisenstadti piirkond oli asustatud juba Hallstatti perioodil. Keldid ja roomlased saabusid mõnevõrra hiljem. Rändeperioodil asustasid piirkonda erinevad germaani hõimud ja hunnid. 800. aasta paiku, Karl Suure valitsemisajal, algas bajuvaaride piirkonda asumine. Territoorium sai Ungari kuningriigi osaks 11. sajandil. Algsetele mullatöödele rajatud kindluse hävitasid Austria markkrahvi Leopold III vägede poolt. 1241. aastal hävitasid selle mongoli sissetungijad. 1373. aastal läks linn Kanizsai perekonna valdusse, kes ehitas linna ümbritsevad müürid ümber ja ehitas aastatel 1388–1392 praeguse lossi kohta kindluse. 1388. aastal andis keiser Sigismund Eisenstadtile turupidamise õiguse. 1440. aastast hoidis linna laenu tagatisena Austria ertshertsog Albrecht VI. 1451. aastal loovutas Mátyás I selle Ungari Püha krooni eest Saksa-Rooma keisrile Friedrich III-le. Mátyás I vallutas selle 1482. aastal jõuga tagasi, kuid Maximilian I omandas selle uuesti 1490. aastal. See jäi Habsburgide võimu alla kuni 1622. aastani; Osmanite riik vallutas aga Kismartoni lühikeseks ajaks 1529. aastal ja 1532. aastal, kui nad ründasid Viini linna (vaata Osmanite sõjad Euroopas). Linn hävis tules 1589. aastal. 1648. aastal läks see Esterházy perekonna võimu alla. Need Ungari vürstid muutsid oma ulatusliku ehitustegevuse tõttu jäädavalt linna ilmet, eriti nende Esterházy lossi osas. Sel perioodil vallutas 1683. aastal linna Imre Thököly armee ja 1704. aastal sai Habsburgidelt lüüa Sándor Károlyi mässuliste kurutsite armee. 1776. aastal hävis see taas tulekahjus. Joseph Haydni määramisega vürsti õukonna kapellmeistriks (õukonnaorkestri juht, muusika loomine ja esitamine) algas suur kunstiperiood linna ajaloos. 1809. aastal Napoleoni sõdade ajal okupeerisid Eisenstadti Prantsuse väed; 1897. aastal ühendati see raudteevõrku. Esimese maailmasõja lõpuni oli see Ungari kuningriigi Soproni maakonna Kismartoni ringkonna keskus. Ilma rahvaküsitluseta annekteeriti linn ja kogu Ungari Burgenlandi territoorium (peale Soproni linna ja 11 küla, kus korraldati referendumid) Saint-Germaini ja Trianoni rahulepingutega 1921. aastal Austriasse. 30. aprillist 1925 on Eisenstadt Burgenlandi liidumaa valitsuse asukoht ja seega liidumaa pealinn. Teise maailmasõja ajal pommitati Eisenstadti tugevalt. 2. aprillil 1945 vallutasid selle Viini pealetungi käigus 3. Ukraina rinde Nõukogude väed ja linn jäi Nõukogude okupatsiooni alla 1955. aastani. 1960. aastal sai Eisenstadt oma roomakatoliku piiskopkonna tooli. Lossid ja paleed: Esterházy loss ja lossipark. Oranžerii Gloriette, endine Esterházy jahimaja. Sakraalehitised: Bergkirche, kus asub Joseph Haydni haud Püha Martini toomkirik, hilisgooti stiilis endine sõjaväekirik, sai alguse 1460. aastal Franziskanerkirche, ehitatud 1629. aastal, sisaldab Esterházy perekonna krüpti Juudi kvartal Eisenstadti juudi kogukond (1732–1938, 1945–) Erasünagoog Österreichisches Jüdisches Museum, varem Samson Wertheimeri maja Eisenstadti juudi kalmistu Muud hooned: Haydni mausoleum Eisenstadti raekoda Pulverturm ('püssirohutorn') Muuseumid: Haydnmuseum Joseph Haydni, kes elas hoones aastatel 1766–1778, elu ja loomingu teemaline muuseum Landesmuseum (piirkondlik muuseum) Österreichisches Jüdisches Museum (Austria Juudi Muuseum) Diözesanmuseum (kohaliku roomakatoliku piiskopkonna muuseum) Feuerwehrmuseum (tuletõrjemuuseum) Eisenstadtis toimub Haydni festival Haydnfestspiele. Bad Kissingen, Baieri, Saksamaa Colmar, Haut-Rhini departemang, Grand Est, Prantsusmaa Manassas, Ameerika Ühendriigid Lignano Sabbiadoro, Udine, Friuli-Venezia Giulia, Itaalia Sanuki, Jaapan Raleigh, Ameerika Ühendriigid Sopron, Ungari Moritz Benedikt (1835–1920) neuroloog Jesaja Berlin (1725–1799) rabi Stefan Billes (1909–2002) poliitik Friedrich Bridgetower (1782–1813) helilooja, tšellist, George Bridgetoweri vend Akiba Eger (1761–1837) rabi ja ortodoksse judaismi meister Pál I, Esterházy vürst (1635–1713) Pál Antal, Esterházy vürst (1711–1762) sõdur ja muusikapatroon Gyula Farkas (1894–1958) keeleteadlane Andrea Fraunschiel (1955–2019) linnapea Josef Hyrtl (1810–1894) anatoom Andreas Ivanschitz (*1983) jalgpallur Josef Kirchknopf (*1930), poliitik Johann Luif (*1959), sõjaväelane Maria Perschy (1938–2004) näitleja Rudolf Simek (*1954) germanist ja filoloog Martin Vukovich (*1944) diplomaat Joseph Franz Weigl (1740–1820) tšellist Joseph Weigl (1766–1846) helilooja ja dirigent Anton Pauschenwein (*1981) jalgpallur Thomas Mandl (*1979) jalgpallur Michael Mörz (*1980) jalgpallur Johann Dihanich (*1958) jalgpallur Samuel Löw Brill (1814–1897), rabi ja talmudiõpetlane Meir Eisenstadt (1670–1744) Siebengemeindeni rabi Joseph Haydn (1732–1809), muusik Esriel Hildesheimer (1820–1899), rabi Márkus Horovitz (1844–1915), rabi ja ajaloolane Johann Nepomuk Hummel (1778–1837), muusik Paul Iby (* 1935), reformistlik roomakatoliku piiskop Ádám Liszt (1776–1827), muusik, Franz Liszti isa Leopold Löw (1811–1875) Mordecai Mokiach (umbes 1650–1724), "pseudo"-messias Robert Musil (1880–1942), kirjanik Ignaz Pleyel (1757–1831), helilooja Emanuel Schreiber (1852–1932), rabi Fritz Spiegl (1926–2003) muusik, ajakirjanik Eisik Hirsch Weiss (1815–1905), talmudist ja kirjandusloolane Samson Wertheimer (1658–1724), rabi Aaron Wise (1844–1896), rabi Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. Eisenstadti koduleht (saksa keeles)