laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Adele Reindorff

Adele Reindorff (sündinud Adele Mels; 10. veebruar 1901 Tallinn – 16. juuli 1994 Tallinn) oli eesti naha- ja köitekunstnik. Adele Reindorff sündis Lutheri vabriku puutöölise ja ämmaemanda peres Tallinnas. Kunstiharidust asus omandama 1915 Riigi Kunsttööstuskoolis, pärast kolmeaastast algõpet jätkas kõrgema astme papitöö ja raamatuköite erialal, mille 1921 lõpetas. Paralleelselt astus 1920 Tallinna Õpetajate Seminari käsitööõpetajate õhtustele ettevalmistuskursustele ning omandas sealt 1922 pedagoogi kutse. Aastal 1929 täiendas ta ennast Hamburgis kõrgemas tarbekunstikoolis professor F. Weisse juures ja Viinis ning aastal 1938 Leipzigis Graafika ja Raamatukunsti Akadeemias professor Ignatz Wiemeleri juures. Kuulus RAKÜ-sse ning osales ka naiskunstnike koondise näitustel. Suurematest näitustest tasub mainimist viie tarbekunstniku grupinäitus 1961 Kunstihoones (Mari Adamson, Valli Eller, Ede Kurrel, Ellinor Piipuu, Adele Reindorff) ning 1976. aasta nahkehistöö ülevaatenäitust tollases Eesti NSV Riiklikus Kunstimuuseumis. Reindorff töötas aastast 1922 Riigi Kunsttööstuskooli lõpetamist sealsamas õppejõuna, seejuures aastast 1925 nahkehistöö ja raamatuköitmise eriala juhendajana. Aastatel 1946–1962 töötas ta ERKI õppejõuna, aastast 1947 dotsendina ja aastatel 1946–1961 nahkehistöö kateedri juhatajana. Adele Reindorff suri 16. juulil 1994 Tallinnas ja ta maeti 21. juulil 1994 Metsakalmistule. Tema vend oli balletitantsija Leo Melts. Tema abikaasa oli graafik Günther Reindorff, nende tütrepoeg on kunstiajaloolane Ravo Reidna. 1955 Eesti NSV teeneline kunstitegelane http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=Maetu+eesnimi&filter_maetud_perenimi=Reindorff&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink] "Pärast enam kui kolmekümneaastast vaheaega külastas sünnimaad Leo Melts Pariisist". Kodumaa : nädalaleht. 8. oktoober 1975. Vaadatud 6. märtsil 2024. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Ede Kurrel

Ede Kurrel (sünninimi Eva Madisson, 1934–1937 Ede Maran; 23. september 1909 Biała Podlaska, Siedlce kubermang – 8. juuli 1991 Tallinn) oli eesti metalli- ja ehtekunstnik. Kurrel sündis Poolas sõjaväelase perekonnas. Aastatel 1925–1931 õppis ta Tallinnas Riigi Kunsttööstuskoolis metallehistöö osakonnas Klara Zeidleri juhendamisel, õppides koolis lisaks metallitöötlemistehnikatele ka portselanimaali ning episoodiliselt graafikat Günther Reindorffi juhendamisel. Ede Kurrel suri 8. juulil 1991 ja ta maeti 13. juulil 1991 Pärnamäe kalmistule. 1960 Eesti NSV teeneline kunstitegelane 1975 Kristjan Raua preemia (elektroerosioon- ja panustehnikas loodud vormid "Varsakabjad", "Toomingas", "Raagus puud", "Humal" ja "Kassitapp" ning ehted (1974. aasta looming) Eesti Metallikunstnike Liit annab 1998. aastast välja Ede Kurreli preemiat, mis on vanim ja olulisim Eesti ehtekunstipreemia, ühtlasi Eesti Metallikunstnike Liidu aastapreemia. http://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=118151
Leonid Golovko

Leonid Golovko (vene keeles Леонид Александрович Головко; 1909 Levaši, Dagestan – ?) oli vene näitleja. 1935. aastast 1950. aastateni oli ta Punalipulise Balti Mere Laevastiku teatri näitleja, töötas ka Tallinnas. Aastatel 1961–1990 töötas Leningradi Teatriinstituudis, ta oli nukuteatrikateedri professor. 1942 Punatähe orden 1948 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1951 Eesti NSV teeneline kunstnik Кино-Театр.Ру Головко, Леонид. Биография Eesti NSV Teataja, 24, 1948
Maurice Herzog

Maurice Herzog (15. jaanuar 1919 Lyon – 13. detsember 2012) oli prantsuse alpinist ja sporditegelane. Ta juhtis 1950. aastal Prantsuse mägiekspeditsiooni Himaalajas Annapurnale (8091 m) ja tõusis 3. juulil koos Louis Lachenaliga selle tippu. Annapurna oli esimene kaheksatuhandeline mäetipp, mis mägironijatele alistus. Ta ei olnud kutseline alpinist. Aastatel 1958–1966 oli ta Prantsusmaa spordiminister ja 1968–1977 Chamonix' linnapea. Aastatel 1970–1995 oli ta Rahvusvahelise Olümpiakomitee liige, aastast 1995 selle komitee auliige. 1950 – Société de géographie Suur kuldmedal 2011 – Auleegioni ordeni suurrist Maurice Herzog "Annapurna premier 8000", Arthaud, 1952 ([1]; eesti keeles "Annapurna – esimene kaheksatuhandeline". Eesti Raamat: Tallinn, 1980 [2]) Maurice Herzog. "Renaître - Une autre vie après l'Annapurna", Éditions Jacob-Duvernet.[3] Mountaineers. By Royal Geographical Society,The Alpine Club. books.google.ee GRANDE MÉDAILLE D’OR DES EXPLORATIONS ET VOYAGES DE DÉCOUVERTE. socgeo.org
Louis Lachenal

Louis Lachenal (17. juuli 1921 Annecy, Haute-Savoie – 25. november 1955 Vallée Blanche) oli prantsuse alpinist. 1947. aastal ronis ta koos Lionel Terrayga Berni Alpides Eigeri tippu põhjaseina kaudu. See oli teine õnnestunud tipputõus põhjaseina kaudu pärast esmatõusu 1938. aastal. Ta võttis osa 1950. aastal Prantsuse Himaalaja mägiekspeditsioonist Annapurnale (8091 m) ja tõusis 3. juulil koos Maurice Herzogiga selle tippu. Annapurna oli esimene kaheksatuhandeline mäetipp, millest mägironijad jagu said. Ta hukkus 25. novembril 1955 Vallée Blanche'is, kui suuskadega laskumisel Aiguille du Midi tipust kukkus liustiku 25 meetri sügavusse lõhesse. Ta on maetud kalmistule Chamonix's. Rando. rando.canalblog.com
Hermann Buhl

Hermann Buhl (21. september 1924 Innsbruck, Austria – 27. juuni 1957 Chogolisa, Pakistan) oli Austria alpinist. Ta on esimene mägironija, kes osales kahes esmatõusus kaheksatuhandelistele mäetippudele ja ta on ainus kaheksatuhandeliste tippude esmavallutaja, kes tegi seda soolotõusus. 6. juulil 1952 tegi ta esimese alpinistina soolotõusu Piz Badile'i kirdeseinal. Cassini marsruudi läbis ta 4 tunni ja 30 minutiga. Ta võttis osa 1953. aastal Austria Himaalaja mägiekspeditsioonist Nanga Parbatile (8125 m) ja tõusis 3. juulil üksi ja lisahapnikuta selle tippu. Nanga Parbat oli kolmas kaheksatuhandeline mäetipp, mis mägironijatele alistus. 1957. aastal osales ta Austria Karakorami ekspeditsioonist Broad Peakile (8051 m) ja tõusis koos kolme kaaslasega 9. juunil selle tippu. Tõusul lisahapnikku ei kasutatud. Mõni nädal hiljem pärast edukat kaheksatuhandelise Broad Peaki vallutamist üritas ta koos Kurt Diembergeriga tõusta alpistiilis Broad Peakist 30 km lõuna suunas jääva siis veel vallutamata Chogolisa (7668 m) tippu. Tõusul kõrgusel 7300 m sundis ootamatult alanud lumetorm neid tagasi pöörduma. Buhli jalge all varises lumekarniis ja viis mehe endaga kaasa. Diembergeril õnnestus 27 tunni pärast pääseda baaslaagrisse. Kõik katsed organiseerida Buhli päästetööd nurjusid. Hermann Buhl (1954). "Achttausend drüber und drunter" (ingliskeelne tõlkeväljaanne kannab pealkirju "Nanga Parbat Pilgrimage" ja "Lonely Challenge") [1] Tema tütar Kriemhild Buhl on kirjanik. Reinhold Messner, Horst Hofler (2000). "Hermann Buhl Climbing Without Compromise". Mountaineers Books. [2] Kriemhild Buhl, Kurt Diemberger (epiloog) (2007). "Mein Vater Hermann Buhl: "Das Leben der Eltern ist das Buch, in dem die Kinder lesen" Gebundene Ausgabe [3] Foto, ru.wikipedia.org HERMANN BUHL. nikosdejavu.tumblr.com
Mihhail Devjatkin

Mihhail Devjatkin (vene keeles Михаил Константинович Девяткин; 5. oktoober 1916 Petrograd – 14. november 2003) oli vene näitleja. 1936. aastal lõpetas ta Leningradi teatrikooli. Aastatel 1938–1956 oli ta Punalipulise Balti Mere Laevastiku teatri näitleja, töötas ka Tallinnas. Aastatel 1956–1960 oli Petrozavodski teatri näitleja, 1961. aastast surmani töötas Lensoveti-nimelises teatris. Ta on mänginud ka filmides. Ta on maetud Sestroretski kalmistule. 1948 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1951 Eesti NSV teeneline kunstnik 1959 Vene NFSV teeneline kunstnik Кино-Театр.Ру Девяткин, Михаил. Биография Eesti NSV Teataja, 24, 1948
Izvestija

Izvestija (vene keeles Известия – 'sõnumid') on venekeelne päevaleht. Ajalehe esimene number ilmus 13. märtsil 1917, selle andis välja Petrogradi Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu. Enne Nõukogude Liidu lagunemist andsid seda välja Ülevenemaaline Kesktäitevkomitee ja seejärel NSV Liidu Ülemnõukogu. Aastatel 1917–1991 oli Izvestija Venemaa tähtsamaid ajalehti. Praegu annab ajalehte välja National Media Group. Izvestija koduleht (Eestis blokeeritud)
Historisk tidskrift

Historisk tids(s)krift ('ajalooajakiri') on mitme ajakirja nimi: Historisk Tidsskrift, Taani ajakiri, ilmub alates 1840 Historisk tidsskrift, Norra ajakiri, ilmub alates 1871 Historisk Tidskrift, Rootsi ajakiri, ilmub alates 1881 Historisk Tidskrift för Finland
Maia Sandu

Maia Sandu (sündinud 24. mail 1972 Risipenis) on Moldova poliitik ja riigitegelane, alates 24. detsembrist 2020 Moldova president. Ta oli 8. juunist kuni 14. novembrini 2019 Moldova peaminister. Sandu sündis aastal 1972 Fălești rajoonis Risipenis. Ta õppis aastatel 1989–1994 Moldova Majandushariduse Akadeemias. Aastatel 1995–1998 spetsialiseerus ta Chișinăus Avaliku Juhtimise Akadeemias rahvusvaheliste suhete valdkonnale. Aastal 2010 täiendas ta ennast Harvardi Ülikooli juures olevas John F. Kennedy Valitsuse Koolis. Ta töötas aastatel 2010–2012 Maailmapanga tegevdirektori nõunikuna. 24. juulist 2012 kuni 30. juulini 2015 oli ta Moldova haridusminister. 8. juunil 2019 valis Moldova parlament Sandu uueks peaministriks ja ta astus oma valitsusega ka samal päeval ametisse. Samal päeval kuulutas Moldova Konstitutsioonikohus tema valimise seadusevastaseks. Novembris 2020 kandideeris ta presidendivalimistel. Valimiste teises voorus 15. novembril valiti ta 57,7%-ga häältest riigi uueks presidendiks. November 2020 Rulers.org (vaadatud 17.11.2020) Moldova’s Prime Minister Wants A Foreign Prosecutor General. The President Disagrees. - Hromadske International, 11.07.2019
4. mai

4. mai on Gregoriuse kalendri 124. (liigaastal 125.) päev. Juliuse kalendri järgi 21. aprill (1901–2099). 1343 – Jüriöö ülestõusu läbirääkimistel Paides tapeti Eesti neli "kuningat". 1918 – loodi Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Tallinna Osakond (ÜENÜTO). 1919 – Tallinnas hakkas tegutsema Üle-eestilise Noorsoo Ühenduse Tallinna osakond. 1934 – Johan Luukas valiti Türi linnapeaks. 1935 – Viljandi Ringkonnakohus mõistis Erich Tarkpea pooleteiseks aastaks ja Max Undi kuueks kuuks vanglasse. 1936 – USA suursaadik Moskvas William Bullit saabus Tallinna. 1945 – valdade allüksustena moodustati 637 külanõukogu. Sellest sai alguse Eesti ala uus administratiivne jaotus. 1993 – Riigikogu kinnitas Eesti kaitseväe juhatajaks USA armee erukoloneli Aleksander Einselni. 2012 – Tallinnas avati vabamüürlaste Eesti Suurlooži tempel. 1493 – paavst Alexander VI määras oma bullas "Inter caetera" kindlaks demarkatsioonijoone Hispaania ja Portugali valduste vahel Uues Maailmas. 1780 – Inglismaal Epsonis korraldati esimene derbi (ingl derby) – hobuste võiduajamine. 1814 – Napoleon I läks Elba saarele eksiili. 1912 – Itaalia-Türgi sõda: Itaalia vallutas Rhodose saare. 1924 – Pariisis avati 1924. aasta suveolümpiamängud. 1926 – Suurbritannias algas riigi ajaloo esimene üldstreik. 1932 – Moskvas kirjutati alla Eesti ja Nõukogude Liidu mittekallaletungilepingule 1979 – Margaret Thatcher sai Suurbritannia peaministriks. 1990 – Läti NSV Ülemnõukogu võttis vastu deklaratsiooni "Läti Vabariigi iseseisvuse taastamisest". 1993 – Andorras jõustus uus põhiseadus, millega kaotati 1278. aastast kehtinud feodaalkord ning viidi sisse võimude lahusus.  Pikemalt artiklis Sündinud 4. mail 1476 – Karl I (Münsterberg), Münsterbergi ja Oelsi hertsog ning Glatzi krahv 1881 – Aleksandr Kerenski, Venemaa poliitik ja riigitegelane 1882 – Georgi Karmla, saarlasest ülempreester ja pedagoog 1928 – Hosni Mubarak, Egiptuse president 1929 – Audrey Hepburn, belgia näitleja 1934 – Tatjana Samoilova, vene teatri- ja filminäitleja 1947 – Trivimi Velliste, Eesti poliitik ja diplomaat 1949 – Graham Swift, inglise kirjanik 1950 – Niina Murdvee, eesti viiuldaja ja pedagoog 1955 – Andres Raid, eesti ajakirjanik 1969 – Jaak Jõekallas, eesti ooperilaulja 1988 – Siret Tuula, eesti laulja, näitleja ja teletöötaja  Pikemalt artiklis Surnud 4. mail 1776 – Jacques-François-Joseph Saly, prantsuse skulptor 1938 – Carl von Ossietzky, saksa patsifist 1964 – Karl Robert Pusta, Eesti poliitik, publitsist ja diplomaat 1980 – Josip Broz Tito, Jugoslaavia kommunistlik poliitik ja sõjaväelane 2011 – Frans Sammut, Malta kirjanik 2014 – Tatjana Samoilova, vene teatri- ja filminäitleja Ülemaailmne tuletõrjujate päev Läti taasiseseisvumispäev Eestis – Roosi, Rosalie, Saale, Saali, Sale ... ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 192–198 Alexander Giese. Vabamüürlased : sissejuhatus vabamüürlusesse. Tartu, 2015, lk. 111 Paris 1924 corporate.olympics.com.au Margaret Thatcher sworn in history.com http://www.latvija20gadsimts.lv/apkopojums/notikumu-hronologija/
Mani lipp

Mani lipp on Briti Krooni sõltkonna – Mani saare lipp. Mani saare lipuks on punane kangas, mille keskel on kujutatud kolme mehe jalast moodustatud antiikne sümbol triskele. Mani saare laevadel kasutatakse ka omaette lippu, milleks on punane kangas Suurbritannia lipuga vardapoolses ülaosas ning kolmjala kujutsega lehvpoolsel väljal. Sarnast sümbolit (kolmjalga) on kasutatud ka Sitsiilia lipul. Mani vapp Mani lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Mihhail Ladõgin

Mihhail Ladõgin (vene keeles Михаил Дмитриевич Ладыгин; 22. detsember 1912 Vjatka kubermang – 30. mai 1990 Leningrad) oli vene näitleja. 1934. aastal lõpetas ta Leningradi estraadi-tsirkusetehnikumi. Aastatel 1934–1956 oli ta Punalipulise Balti Mere Laevastiku teatri näitleja, töötas ka Tallinnas. Aastatel 1956–1967 töötas ta V. Komissarževskaja nimelises Leningradi draamateatris, 1967–1971 Leninliku komsomoli nimelises Leningradi teatris. Aastatel 1955–1970 mängis ta enam kui 20 filmis. 1948 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1951 Eesti NSV teeneline kunstnik 1951 Vene NFSV teeneline kunstnik Кино-Театр.Ру Ладыгин, Михаил Дмитриевич. Биография Eesti NSV Teataja, 24, 1948
Kadrioru lossivalitsus

Kadrioru lossivalitsus (saksa keeles Schlossverwaltung von Katharinenthal, vene keeles Управление Ревельского Екатеринтальского дворца) oli 1827-1918 eksisteerinud asutus, mis juhtis Kadrioru lossi majandamist. Lossivalitsus allus Õukonna- ja Udellide ministeeriumi Udellide departemangule. 1893 hakkas lossivalitsus alluma Udellide Peavalitsusele (saksa keeles Hauptverwaltung der Apanagen, vene keeles главное управление уделов). Kadrioru Valitsemise Komitee Kadrioru lossivalitsus Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 31.10.2016) Kadrioru lossivalitsus Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
Akadeemiline Anglo-Eesti Ühing

Akadeemiline Anglo-Eesti Ühing oli 1931 asutatud ühing, mis ühendas Eestis tegutsevaid anglosaksi kultuuri uurijaid. Ühingu eesmärkide seas oli uurida anglosaksi kultuuri, samuti luua kontakte Inglismaa ja Ameerikaga, et nendega vahetada infot. Ühing asutati 1. veebruaril 1931 ja selle põhikiri registreeriti 24. veebruaril 1931 Tartu ülikooli nõukogus. Ühingu president oli lektor Henry C. C. Harris. Akadeemiline Anglo-Eesti Ühing Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 31.10.2016) Akadeemiline Anglo-Eesti Ühing Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
Ahti-Veikko Pietarinen

Ahti-Veikko J. Pietarinen (sündinud 4. novembril 1971) on soome semiootik, kes töötab Tallinnas. Ta on kaitsnud doktoriväitekirja 2002. aastal Helsingi Ülikoolis. Ta on töötanud semiootikaprofessorina Helsingi Ülikoolis (2009–2014). Aastail 2014–2015 töötas ta Hiinas Xiameni Ülikoolis. 2011. aastast on ta Tallinna Tehnikaülikooli professor. Ta on põhjalikult tegelenud Charles Peirce'i pärandi uurimisega. Tema toimetatud on ajakirja Sign Systems Studies erinumber – kd. 43(2/3), 2015 – Charles Peirce'ist. CV. Ahti-Veikko Pietarinen Eesti Teadusinfosüsteemis
Electronica 2: The Heart of Noise

"Electronica 2: The Heart of Noise" on Prantsuse muusiku ja helilooja Jean-Michel Jarre'i kaheksateistkümnes stuudioalbum. Albumi andis 6. mail 2016 välja plaadifirma Columbia Records. See teine osa tema kaheosalisest albumist (esimene oli "Electronica 1: The Time Machine"), millel on tema koostöö erinevate elektroonilise muusika esitajatega mitmes stiilis. Albumil on kaastegevad Pet Shop Boys, Rone, Julia Holter, Primal Scream, Gary Numan, Hans Zimmer, Edward Snowden, Peaches, Sébastien Tellier, The Orb, Siriusmo, Yello, Jeff Mills, Cyndi Lauper ja Christophe. "As One" sisaldab sämplit Primal Screami loost "Come Together".
Ripcord

"Ripcord" on Uus-Meremaal sündinud Austraalia kantrilaulja Keith Urbani üheksas stuudioalbum. Albumi andis 2016. aastal välja Capitol Records Nashville. Albumi lauludes teeb Urban koostööd selliste muusikutega nagu Carrie Underwood, Pitbull ja Nile Rodgers. Albumi esimene singel "John Cougar, John Deere, John 3:16" avaldati 9. juunil 2015. Laul pälvis Grammy-nominatsiooni parima soolokantrilaulu kategoorias, kuid kaotas selle Chris Stapletoni laulule "Traveler". Albumilt on avaldatud veel singlid "Break on Me", "Wasted Time" ja "Blue Ain't Your Color". Reuter, Annie (30. märts 2016). "Keith Urban Reveals 'Ripcord' Track Listing". Taste of Country. Taste of Country Network. Nicholson, Jessica. "Keith Urban Reveals Production, Songwriting Credits of 'Ripcord;". musicrow.com. MusicRow. Vaadatud 11. mai 2016.
Astrid Villup

Astrid Villup (6. oktoober 1926 – 18. jaanuar 2004) oli eesti keeleteadlane. 1949. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna diplomitööga "Haiguste nimetused rahvakeeles". 1954. aastal kaitses ta Tartu Riiklikus Ülikoolis filoloogiateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Viisiadverb ja selle arenemine eesti keeles". Töötas Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse kateedri õppejõuna. Ta oli Emakeele Seltsi liige. Adverb eesti keeles: õppematerjal. Tallinn: Eesti NSV Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeerium, 1969 Eesti keele foneetiline transkriptsioon: õppevahend Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse eriala üliõpilastele. Tallinn: Eesti NSV Kõrgema ja Keskerihariduse Ministeerium, 1975 Tänapäeva eesti keele harjutusi. Tallinn: Eesti NSV Kõrghariduse Ministeerium, 1980 Villup, Astrid. Haiguste nimetused rahvakeeles: diplomitöö[alaline kõdulink] Teaduslike tööde kaitsmine TR Ülikoolis. Sirp ja Vasar, 9. aprill 1954 "Emakeele Seltsi 85. tegevusaasta (2004)". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2016. Vaadatud 1. novembril 2016.
Boxes

Boxes võib olla: "Boxes", Austraalia ansambli Icehouse album aastast 1985 "Boxes", USA rokkansambli Goo Goo Dolls album aastast 2016; albumil on ka samanimeline pala "Boxes", 2007. aasta film
Boxes (Goo Goo Dollsi album)

"Boxes" on USA rock bändi Goo Goo Dolls üheteistkümnes stuudioalbum. Albumi andis välja plaadifirma Warner Bros. Records 6. mail 2016. Album on saadaval CD-l, digitaalselt allalaaditavana ja ka vinüülplaadil. Allikas: ASCAP Mike Adubato — klahvpillid, klaver Yazz Alali — taustalaul John Alicastro — taustalaul Brad Fernquist — kitarr Clare Fisher — keelpillid, viiul Gretchen Fisher — keelpillid, viiul Kiersten Fisher — vioola Derek A.E. Fuhrmann — kitarr, klaver, taustalaul Rachel Kanner — taustalaul Kim Kat — taustalaul Michael Lauri — taustalaul Craig MacIntyre — trummid, löökpillid Jordan Miller — taustalaul Mark Neisser — taustalaul Gunnar Olsen — trummid, kitarr Drew Pearson — klahvpillid Shawn Pelton — trummid John Rzeznik — kitarr, laul Robby Takac — basskitarr, kitarr, laul Kit Walters — taustalaul Gregg Wattenberg — kitarr, taustalaul Katie Weissman — tšello "ACE Performers Search for Goo Goo Dolls". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. jaanuar 2016. Vaadatud 1. novembril 2016.
Tekla Koha

Tekla Koha (1938. aastani Thekla Koch, 1940. aastatel Tekla Juhvelt, 1948. aastast Tekla Rajala; 25. veebruar 1910 Valga (teistel andmetel Novgorod) – 20. märts 1977 Tallinn) oli eesti pianist. Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Konservatooriumi Peeter Ramuli ja Theodor Lemba klaveriklassi. Aastatel 1933–1941 ja 1944–1945 oli ta Riigi Ringhäälingu kontsertmeister. Teise maailmasõja ajal kuulus Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite koosseisu. 1945. aastast oli Estonia teatri kontsertmeister. 1946 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1957 Eesti NSV teeneline kunstnik 1948. aastast oli ta abielus näitleja ja teatritegelase Lembit Rajalaga (1914–1956). Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990, lk 90–91 Eesti Filmi Andmebaas. Tekla Koha Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Pianist Tekla Koha (Rajala), 1960 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Pianist Eesti NSV teeneline kunstnik Tekla Koha saadab klaveril RAT "Estonia" soliste Olga Lundi, Paula Padrikut, Elsa Maasikut ja Tiit Kuusikut (1960) Eesti Muuseumide Veebivärav. Valga muuseumi fotokogu. Tekla Koha ja Lembit Rajala tütar Tiiuga ERR arhiiv. Kontsertmeister. Saade Tekla Koha 70. sünniaastapäevaks (1980) ERR arhiiv. Muusikaline tund: Klaveril saatis Tekla Koha (1985) Eesti Kunstimuuseumi maalikogu. Felix Randel. Tekla Koha portree (1941)
Õlilind

Õlilind ehk guahaaro või guatšaaro (Steatornis caripensis) on öösorriliste seltsi õlilindlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Õlilinnud elavad Lõuna-Ameerikas. Nad pesitsevad koobastes kolooniatena. Õlilinnud on aktiivsed öösel ja kasutavad kajalokatsiooni. A. Humboldt Lõuna-Ameerika rohtlates ja jõgedel. Eesti Raamat. Tallinn 1972
Frederik VIII

Frederik VIII (3. juuni 1843 – 14. mai 1912) oli Taani kuningas 1906–1912. Ta pärines Oldenburgi dünastia Glücksburgi harust (Schleswig-Holstein-Sondenburg-Glücksburg) ja oli kuningas Christian IX poeg. Enne 62-aastaselt kuningaks saamist oli ta 43 aastat kroonprints. 1869. aastal abiellus ta Norra-Rootsi printsessi Louisega, kellega sai kaheksa 8 järglast: lapsed Christian, Carl, Harald, Gustav, Louise, Ingeborg, Thyra ja Dagmar.
Ubinas

Ubinas on tegev kihtvulkaan Lõuna-Ameerikas Andides. Vulkaani kõrgus on 5672 meetrit.  Ubinas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Global Volcanism Program
Voldemar Valge

Voldemar Valge (1. oktoober 1909 Narva – 5. aprill 2002 Tallinn) oli eesti laulja (tenor). Aastatel 1937–1941 õppis ta Tallinna konservatooriumis Ludmilla Hellat-Lemba lauluklassis. Teise maailmasõja ajal kuulus Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite koosseisu. Ta oli Riikliku Akadeemilise Meeskoori asutajaliige, aastatel 1944–1980 RAM-i solist. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1972 Eesti NSV teeneline kunstnik Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990, lk 280 Veljo Tormis, Ants Viires ja RAMi raudvara. Sirp, 18.12.1998 Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja Voldemar Valge (1944) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RAM-i lauluveteran Voldemar Valge (1969)
Rimantė Šalaševičiūtė

Rimantė Šalaševičiūtė (sündinud 10. veebruaril 1954 Varniais) on Leedu poliitik ja jurist. Ta oli aastatel 2014–2016 Leedu tervishoiuminister. Ta on lõpetanud 1971. aastal Varniais keskkooli ja 1976. aastal Vilniuse Riikliku Ülikooli (õppis õigusteadust). Ta töötas aastatel 1976–1979 Vilniuse Ehitusinseneride Instituudis juristi ning töö- ja majandusõiguse õppejõuna ning 1990–1995 Vilniuse linnavalitsuses. Aastatel 1995–2003 oli ta Leedu Seimi ombudsmani nõunik ja 2003–2005 Leedu Seimi ombudsman. Aastatel 2012–2016 oli ta seimi liige ning 17. juulist 2014 kuni 17. veebruarini 2016 Leedu tervishoiuminister. Ta oli aastatel 1986–1990 Leedu Kommunistliku Partei liige, aastatel 1990–2001 oli ta Leedu Demokraatliku Tööpartei liige, 2001. aastast on ta Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei liige.
Karsakiškise vald

Karsakiškise vald (leedu keeles Karsakiškio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Panevėžysi rajoonis. Valla pindala on 31631 hektarit. 2011. aasta seisuga elas vallas 2831 inimest. Valla keskus on Karsakiškise küla, vallamaja asub aadressil Lėvens g. 16. Vallavanem on Rima Jaškūnienė. Vallas asub ka Geležiai alev (2011. aasta seisuga 317 elanikku). Samuti on vallas Karsakiškise raudteejaam, kus aastal 2011 oli 10 elanikku. Aastal 2008 liideti kuus valla küla Panevėžysi vallaga Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid: Seniūnijos. Panevėžio rajono savivaldybė, vaadatud 1.11.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 30.10.2016.