laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Korporatsioon Neo-Lithuania

Korporatsioon Neo-Lithuania on Kaunases tegutsev üliõpilasorganisatsioon. See erineb Saksa traditsioonist lähtuvatest üliõpilaskorporatsioonidest selle poolest, et sellega saavad liituda nii mees- kui naistudengid. Korporatsiooni Neo-Lithuania lipukiri on „Pro Patria!“. Neo-Lithuania asutati 1922. aastal kolmeteistkümne üliõpilase poolt. Nende eesmärk oli luua üliõpilasorganisatsioon, mis ei põhineks ei Venemaal ega Lääne-Euroopas levinud üliõpilasorganisatsioonide mudelil, vaid oleks omanäoline ja Leedu traditsioone järgiv. Korporatsiooni lipp (punane-kuldne-punane) pühitseti 1924. aastal. 1928. aastal eraldusid Neo-Lithuaniast naisliikmed, kes moodustasid eraldi korporatsiooni Filiae Lithuaniae. Mõlemad korporatsioonid jäid tihedalt suhtlema ning Filiae Lithuaniae jäi kasutama samu värve, luues küll oma lipu, sümboolika ja moto - "Bonae artes et amicitia". Pärast Teist maailmasõda jätkasid Neo-Lithuania ja Filiae Lithuaniae tegevust paguluses. 1950. aastal otsustasid kaks korporatsiooni Clevelandis taasühineda. Korporatsiooni tegevus Leedus taastati 1990. aastal. Tänapäeval tegutsevad Neo-Lithuania ja Filiae Lithuaniae ühise s.t Neo-Lithuania nime ja ühtse juhtimise all, ent kumbki on säilitanud oma sümboolika ja traditsioonid. Korporatsiooni Neo-Lithuania lipuvärvid on punane-kuldne-punane, ent nende teklid on tumerohelise põhja ja puna-kuldse-punase servaga. Corp! Neo-Lithuania and Filiae Lithuaniae „Neo-Lithuania” – seniausia tautinė studentų korporacija Lietuvoje
Rummu vangla

Rummu vangla oli Harju maakonnas tänase Lääne-Harju valla territooriumil Rummu alevikus asunud vangla. Rummu vangla asutati 1961 Murru vangla idaosast eraldatud alast.[viide?] Vangla kandis nimetust JUM-422/3. Kinnipidamisasutuse nimetus muudeti ENSV Siseministeeriumi 17.05.1990. a käskkirjaga nr 67, Parandusliku Töö Koloonia nr. 3, moodustati Parandusliku Töö Valitsuse baasil Siseministeeriumi Kohtuotsuste Täitmise Amet. 1991. aastal põgenes vanglast tsemenditsisternis Jüri Mosin, pagedes edasi Venemaale. Riikliku Kinnipidamiskohtade Ameti peadirektori 03.05.1994. a käskkirjaga nr 81 nimetati kinnipidamisasutused vanglateks. 20.03.1993.a toimusid kinnipeetavate rahutused Rummu Vanglas. Põhjuseks oli kinnipeetavate rahuolematus vangla kui elukeskkonnaga (eelmisel päeval oli külastanud vanglat inimõiguste delegatsioon, samuti ei oldud kinnipeetavate eelnevatele ettepanekutele/märgukirjadele väidetavalt pikka aega vastatud). Kinnipeetavad ronisid hoonete katustele, avaldamaks meelt enda halva olukorra üle. Olukorra rahustamiseks kasutati vangla eriüksust ja tuletõrje abi. 1. jaanuaril 2001 liideti Rummu vangla Murru vanglaga. 1. veebruaril 2001 asutati Rummu avavangla, mis 1. aprillil 2004 liideti Murru vanglaga. Harku ja Murru vangla kinnise osakonna sulgemisel jätkas Rummu vanglaüksus tööd 81 kohalise avavanglaosakonnana, kus viibivad vangid said päevasel ajal vanglast väljas tööl ja õppimas käia. Rummu vangla vange kasutati Rummu karjääris paekivi kaevandamisel. Pärast Rummu vangla sulgemist lõpetati ka paekivi kaevandamine. Tulevikuvanglad, www.ohtuleht.ee, 13. november 2000 Poliitilised arreteerimises Eestis 1944–1988, nr 3, Memento, Tallinn, 2005 lk 296 Kiri Patareist Eesti vangiaist praegu , Teataja : poliitika, kultuuri, ühiskonna- ja noorteprobleemide häälekandja = Estnisk tidning för politik, kultur, samhällsinformation och ungdomsfrågor, 11 mai 1991 Kurikuulus vanglapõgenik abiellus ja hakkas kirjanikuks, www.postimees.ee, 26. november 2008 Kalle Kitsing, VANGLARAHUTUSED: OLEMUS JA PÕHJUSED, Sisekaitseakadeemia Justiitskolledž, Tallinn 2009 lk 12 https://web.archive.org/web/20160310131755/http://www.vangla.ee/et/asutused/harku-ja-murru-vangla (vaadatud 10.03.2016) Rummu kinnise vangla tegevus on lõppenud, www.ohtuleht.ee, 31. detsember 2012 https://web.archive.org/web/20160310131546/http://www.paekalda.ee/et/puhkekeskus-tutvustus (vaadatud 10.03.2016)
Väinamere hoiuala

Väinamere hoiuala on 2007 loodud hoiuala Väinamere ja seda ümbritseva rannikuala kaitsmiseks. Hoiuala koosneb nelja maakonna (Hiiu, Lääne, Pärnu ja Saare maakonna) osahoiualast. Hiiumaa osahoiuala pindala on 60 595,5 ha, millest veeosa 57 276,7 ha, Läänemaa osahoiualal 67 166,8 ha, millest veeosa 63 532,4 ha, Pärnumaa osahoiualal 3669,9 ha, millest veeosa 3359,3 ha, ja Saaremaa osahoiualal 42 395,5 ha, millest veeosa 41 329,3 ha. Hoiualal kaitstakse näiteks rannikulõukaid, veealuseid liivamadalaid, väikesaari, laide ja rannaniite, samuti paljude kaitsealuste liikide (kaunis kuldking, luitsnokk-part, väikeluik) elupaiku. Väinamere linnuala Väinamere loodusala Väinamere hoiuala Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 10.03.2016) Väinamere hoiuala (Pärnu) keskkonnaportaalis Väinamere hoiuala (Läänemaa) keskkonnaportaalis
Väinamere linnuala

Väinamere linnuala (keskkonnaregistri kood EE0040001) on 2004 loodud linnuala Väinamere ja seda ümbritseva rannikuala linnustiku kaitsmiseks. Hoiuala jääb nelja maakonna (Hiiu, Lääne, Pärnu ja Saare maakonna) piiresse. Linnuala kogupindala on 48 035 ha ja sellest 47 240 ha on maismaa all ja 795 ha siseveekogude all. Väinamere hoiuala Väinamere loodusala Väinamere linnuala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 10.03.2016) Väinamere linnuala Eesti looduse infosüsteemis
Väinamere loodusala

Väinamere loodusala (keskkonnaregistri kood EE0040002) on 2008 loodud loodusala Väinamere ja seda ümbritseva rannikuala kaitsmiseks. Hoiuala jääb nelja maakonna (Hiiu, Lääne, Pärnu ja Saare maakonna) piiresse. Loodusala kogupindala on umbes 43 700 ha ja sellest umbes 43 000 ha on maismaa all ja umbes 700 ha siseveekogude all. Väinamere hoiuala Väinamere linnuala Väinamere loodusala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 10.03.2016) Väinamere loodusala Eesti looduse infosüsteemis
Tallinna Eesti Põllumeeste Selts

Tallinna Eesti Põllumeeste Selts (ka Eesti Põllumeeste Selts Tallinnas) oli 1888. aastal asutatud põllumeesteselts, mille põhieesmärk oli põllutöö ja majandusliku kutsehariduse arendamine Põhja-Eestis. Seltsi eestvedamisel korraldati erialaseid kursuseid, moodustati põllutööriistade, suguloomade ja seemneviljapuhastamise jaamu. Selts pani aluse Tallinna Eesti Majandusühisusele. 1891. aastal korraldas selts põllutöönäitusi., sh ka Tallinnas Näituse väljakul. Tõnu Reim Eesti Entsüklopeedia. 7. köide: Rakk–Tanukad. Tartu: Loodus, 1936, lk 1371.
Panagiótis Kouroumplís

Panagiótis Kouroumplís (kreeka keeles Παναγιώτης Κουρουμπλής; sündinud 2. oktoobril 1951 Matsoukis) on Kreeka poliitik (SYRIZA). Ta oli 27. jaanuarist 2015 kuni 28. augustini 2015 Kreeka sotsiaal- ja tervishoiuministriks (Aléxis Tsíprase esimeses valitsuses). 23. septembrist 2015 on ta Kreeka siseministriks Aléxis Tsíprase teises valitsuses. Ta sündis aastal 1951 Matsoukis (asub Aitoolia-Akarnaania piirkonnaüksuses) Pontose kreeklaste (kes olid põgenenud Musta mere rannikult) perekonnas. "Wikiwand - Panagiótis Kouroumplís". Wikiwand. Vaadatud 21. veebruaril 2023.
Guara Muuga

Guara Muuga (sündinud 5. märtsil 1925. aastal Tartumaal Rasinal) on eesti kunstnik ja illustraator. Guara Muuga õppis Tartu 3. keskkoolis ja Eesti põllumajanduse akadeemias (1953–1956), mille lõpetas agronoomina. Ta on töötanud Eesti põllumajanduse akadeemias (1956–1967) ja Zooloogia ja Botaanika Instituudis (1967–1980). Guara Muuga on joonistanud taimepilte mitmetele teaduslikele ja populaarteaduslikele botaanilistele raamatutele, sealhulgas koguteosele "Eesti NSV floora" rohkem kui 1300 taimejoonist. Kasutanud ka monotüüpiatehnikat ning loonud rohkesti eksliibriseid ja postkaarte.
Võssokaja Gora rajoon

Võssokaja Gora rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstani kirdeosas. Rajoonis on 25 külaasundust, kus on kokku 123 asulat. Rajooni keskus on Võssokaja Gora. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 47 339. 2010. aasta seisuga olid elanikest 67,2% tatarlased ja 30,4% venelased. Q126684906  Võssokaja Gora rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Võssokaja Gora rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Priima (gümnaasium)

Priima on Saksamaa ja Šveitsi gümnaasiumi kõrgeim aste. Praegu on see ühe aasta pikkune, traditsiooniliselt jagunes see ülempriimaks (13. klass, gümnaasiumi 9. klass) ja alampriimaks (12. klass, gümnaasiumi 8. klass).
Kambja staadion

Kambja staadion on Tartu maakonnas Kambja vallas Kambja alevikus aadressil Kesk tänav 12 asuv staadion. Staadioni lähedal asub Kambja Põhikool. Staadioni omanik ja valdaja on Kambja Vallavalitsus. Staadion sisaldab peale kergejõustikurajatiste ka korvpalliplatsi ja jalgpalliväljakut. Jalgpalliväljak on klubi Tartu SK 10 II koduväljak.[viide?] Kambja staadion Eesti spordiregistris (vaadatud 11.03.2016) Kambja staadion Eesti spordiregistris
Kärdla staadion

Kärdla (linna)staadion on Hiiu maakonnas Kärdla linnas Põllu tänaval asuv staadion. Staadioni omanik on SA Hiiumaa Spordikool. Staadion ehitati 1948. Staadion renoveeriti 2017. EASi regionaalsete investeeringutoetuste programmist, projekti "Hiiu maakonna sportimisvõimaluste parandamine" toel. Projekti kogumaksumus: 91 926€, millest EASi toetus: 68 944,50€. Staadionile ehitati 2020a juurde riietevahetamisvõimalused ning teenindavale personalile parkla. Seda tehti Leader-meetme 2. külaarendus ja kogukonnateenused toel, projekti nimetus: "Hiiumaa esindusstaadioni sportlaste tingimuste parandamine". Projekti kogumaksumus: 20 640€. Leader meetmest toetati projekti 12 384€. 2020a lisaks soetati riikliku huviharidustoetuse toel Hiiu maakonda esimene IAAFi sertifikaadile vastav kõrgushüppematikomplekt. Staadioni jalgpalliväljak on muruväljak ning on FC Hiiumaa koduväljakuks. Kärdla staadion on üks kahest täismõõtmetest staadionist Hiiumaa maakonnas. https://web.archive.org/web/20160311095536/http://www.hiiumaasport.ee/index.php?id=103604&bid=2 (vaadatud 11.03.2016) https://web.archive.org/web/20160311095640/http://www.jalgpall.ee/team.php?team=2330&b=B2.II%20N%2FW&year=2011 (vaadatud 11.03.2016) Staadionist Hiiumaa Spordiliidu kodulehel Kärdla staadion Eesti spordiregistris
Kernu staadion

Kernu staadion (ka Kernu Põhikooli staadion, lühemalt Kernu PK staadion) on Harju maakonnas Saue vallas Kernu külas Kernu Põhikooli lähedal asuv staadion. Staadioni omanik on Saue Vallavalitsus ja valdaja Kernu Staadioni Sihtasutus. Staadion sisaldab jalgpalliväljakut. See väljak on klubi JK Kernu Kadakas koduväljak.[viide?] Kernu staadion Eesti spordiregistris (vaadatud 11.03.2016) Kernu staadion Eesti spordiregistris
Kiviõli linnastaadion

Kiviõli linnastaadion on Ida-Viru maakonnas Kiviõli linnas aadressil Spordi tänav 9 asuv staadion. Staadioni omanik ja valdaja on Kiviõli Linnavalitsus. Staadion sisaldab täismõõtmetega jalgpalli- ja tenniseväljakut. Jalgpalliväljak on klubi Kiviõli FC Irbis koduväljak. Jalgpalliväljakul on 180 istekohta. Kiviõli linnastaadion Eesti spordiregistris (vaadatud 11.03.2016) Kiviõli linnastaadion Eesti spordiregistris
Tuleraud

Tuleraud on kõrge süsinikusisaldusega rauast või rauasulamist sepistatud abivahend tule süütamiseks. Traditsiooniliselt lüüakse tulerauda vastu tulekivi ehk ränikivi, millest lenduvad sädemed püütakse kergesti süttivale taelale. Enne metallide avastamist kasutati tuleraua asemel püriidimineraali tükke. Klassikaline rauast tuleraud hakkas Euroopas levima alates rauaajast. Tuleraud, koos tulekivi ja taelaga, moodustab tulusteks kutsutud tule süütamiseks mõeldud komplekti, mida hoiti tulusekotis. Tuletikk Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 315–316
Tulusekott

Tulusekott on kott, milles hoitakse tuluseid ehk ürgseid tule süütamiseks mõeldud abivahendeid (tuleraud, tulekivi ja tael).. Tuletikk Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 315-316
Kuusalu staadion

Kuusalu staadion (ka Kuusalu Keskkooli staadion, lühemalt Kuusalu KK staadion) on Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu külas Kuusalu Keskkooli kõrval asuv staadion. Staadioni omanik ja valdaja on Kuusalu Vallavalitsus. Staadion sisaldab täismõõtmetes jalgpalliväljakut ja neljarealist jooksurada. Jalgpalliväljak on klubi Kuusalu JK Rada koduväljak.[viide?] Kuusalu staadion Eesti spordiregistris (vaadatud 11.03.2016) Kuusalu staadion Eesti spordiregistris
Tael

Tael on tule süütamiseks mõeldud abivahend või materjal, mida valmistatakse samanimelise puuseene (taela) viljakehast. Tael süüdatakse, püüdes sellele tuleraua abil tulekivist ehk ränikivist väljalöödud sädemetega. Taela valmistamiseks tambitakse puuseene viljakeha tükki ning keedetakse või leotatakse seda kaaliumnitraadi ehk salpeetri lahuses. Kuivanud tael on seejärel kergestisüttiv. Tael koos tuleraua ja tulekiviga moodustab tulusteks kutsutud tule süütamiseks mõeldud komplekti, mida hoiti tulusekotis. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 315-316
Maardu linnastaadion

Maardu linnastaadion on Harju maakonnas Maardu linnas aadressil Karjääri tänav 4 asuv staadion. Staadioni omanik on Maardu Linnavalitsus ja omanik Maardu Linna Haldusbüroo. Staadion sisaldab murukattega ja kunstmurukattega jalgpalliväljakut. Väljak on klubi Maardu FC Starbunker koduväljak.[viide?] Maardu linnastaadion Eesti spordiregistris (vaadatud 11.03.2016) Maardu linnastaadion Eesti spordiregistris
Maarjamäe staadion

Maarjamäe staadion on Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis aadressil Tuulenurga tänav 1 asuv staadion. Staadioni omanik ja valdaja on Spordiklubi FC Levadia. Staadioni ehitas 1965 tootmiskoondis Norma, kelle oma jalgpallimeeskond kasutas staadionit koduväljakuna kuni 1995. aastani. Tollal nimetati seda ka Norma staadioniks. Seejärel hakkasid staadioni kasutama Eesti Jalgpalli Liit ja FC Flora. 2002 jäi Riigi Kinnisvara ASile kuuluv staadion kasutuseta. 2006 võttis staadioni rendile FC Levadia, kes staadioni 2007 kujundas ümber jalgpallikompleksiks, kus on nii jalgpallimuruväljak, kunstmuruväljak (Maarjamäe kunstmuruväljak) kui ka tenniseväljak. Jalgpalliväljakutel treenivad ka Eesti jalgpallikoondis ja Eesti noortekoondised. Jalgpalliväljakuid on enne laulu- ja tantsupidusid kasutatud harjutuskohana. Maarjamäe staadion Eesti spordiregistris (vaadatud 11.03.2016) https://web.archive.org/web/20160311153915/http://fclevadia.ee/maarjamae-jalgpallikompleks/ (vaadatud 11.03.2016) Maarjamäe staadionist FC Levadia kodulehel Maarjamäe jalgpallikeskus Eesti spordiregistris
Óscar Berger Perdomo

Óscar José Rafael Berger Perdomo (sündinud 11. augustil 1946 Guatemala linnas) on Guatemala poliitik. Aastatel 2004–2008 oli ta Guatemala president. Berger on elukutselt advokaat. Jaanuarist 1991 kuni juunini 1999 oli ta Guatemala linnapea.
Raeküla staadion

Raeküla staadion on Pärnu maakonnas Pärnus Raeküla linnaosas aadressil Riia maantee 277 asuv staadion. Staadioni omanik on Pärnu Linnavalitsus ja valdaja Raeküla Spordiklubi. Staadion sisaldab täismõõtmetes jalgpalliväljakut, tehiskattega minijalgpalliväljakut, kaugushüppekasti. Raeküla staadion Eesti spordiregistris (vaadatud 11.03.2016) Raeküla staadion Eesti spordiregistris
Sõle Gümnaasiumi staadion

Sõle Gümnaasiumi staadion on Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas aadressil Sõle tänav 40a asuv staadion. Staadion nimetati selle kõrval asunud Sõle Gümnaasiumi järgi. Staadioni omanik ja valdaja on Põhja-Tallinna Valitsus. Staadion sisaldab jalgpalliväljakut, kaugushüppekasti, 1 korviga korvpalliplatsi. Jalgpalliväljakut kasutab klubi Tallinna JK Dünamo koduväljakuna. Sõle Gümnaasiumi staadion Eesti spordiregistris (vaadatud 11.03.2016) https://web.archive.org/web/20160311160832/http://www.jalgpall.ee/team.php?team=12&b=ELB&year=2013 (vaadatud 11.03.2016) Sõle Gümnaasiumi staadion Eesti spordiregistris
Suure-Jaani Gümnaasiumi staadion

Suure-Jaani Gümnaasiumi staadion on Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Suure-Jaanis Suure-Jaani Gümnaasiumi lähedal asuv staadion. Staadioni omanik on Suure-Jaani Vallavalitsus ja valdaja AS Suure-Jaani Haldus. Staadion sisaldab jalgpalliväljakut, 400 m pikkust jooksuringi, odaviskesektorit. Jalgpalliväljakut kasutab klubi Suure-Jaani United koduväljakuna.[viide?] Suure-Jaani Gümnaasiumi staadion Eesti spordiregistris (vaadatud 11.03.2016) Suure-Jaani Gümnaasiumi staadion Eesti spordiregistris
Väimela staadion

Väimela staadion on Võru maakonnas Võru vallas Väimela alevikus asuv staadion. Staadioni omanik on Võru Vallavalitsus ja valdaja Väimela Tervisekeskus. Staadion sisaldab 400 m pikkust telliskivipurukattega jooksurada, jalgpalliväljakut, asfaltkattega korvpalliplatsi. Jalgpalliväljakut on kasutanud klubid Navi Vutiselts ja Võrumaa FC Aspen koduväljakuna.[viide?] Väimela staadion Eesti spordiregistris (vaadatud 11.03.2016) Väimela staadion Eesti spordiregistris
The Lion and the Cobra

"The Lion and the Cobra" on Iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connori 1987. aastal ilmunud debüütalbum. Albumi pealkiri on pärit Piiblist, täpsemalt Psalmid 91:13, milles on eesti keelde tõlgituna kobrast saanud rästik. Laulus "Never Get Old" tsiteerib Psalme 91:11-13 iiri keeles Enya. Kõik lood on kirjutanud Sinéad O'Connor, välja arvatud juhtudel, kus seda on eraldi märgitud. https://www.piibel.net/sisukord.html?q=Ps+91#q=Ps%2091
I Do Not Want What I Haven't Got

"I Do Not Want What I Haven't Got" on Iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connori 1990. aastal ilmunud album. Album oli maailmas vägagi edukas, jõudes 20 riigis esiviisikusse, sealhulgas 15 riigis esikohale (kaasa arvatud Billboard 200). Kokku müüdi albumit USAs kaks miljonit ja Suurbritannias 600 000 eksemplari. Album oli nomineeritud neljale Grammy auhinnale: aasta albumi (Record of the Year), parima naissoost pop-vokaalesituse (Best Female Pop Vocal Performance), parima muusikavideo lühivormi (Best Music Video, Short Form) (laulu "Nothing Compares 2 U" video) ja parima alternatiivmuusika esituse (Best Alternative Music Performance), millest võitis viimase, kuigi O'Connor keeldus auhinnagalast osa võtmast ja auhinda vastu võtmast. Album võlgneb tänu edu eest suuresti laulule "Nothing Compares 2 U", mis oli 1990. aastal maailmas vägagi edukas, jõudes edetabelites esikohale 18 riigis (kaasa arvatud Billboard Hot 100, kus jõudis esikohale 21. aprillil ja jäi sinna neljaks nädalaks), ka näiteks Prantsusmaal ja Hispaanias, kus laul esikohale ei jõudnud, jõudis laul siiski vastavalt 5. ja 4. kohale. 1990. aasta kokkuvõtte edetabelites jõudis see Suurbritannias 2. ja USAs 3. kohale. Teistel lauludel väljaspool Iirimaad edu ei olnud: "The Emperor's New Clothes" pidi USAs leppima 60., Suurbritannias 31. ja Saksamaal 28. kohaga, jõudes esikümnesse vaid Iirimaal (5.) ja Itaalias (10. koht) ning "Three Babies" jõudis Suurbritannia edetabelis 42. kohale. Ükski teine O'Connori album ei ole väljaspool Iirimaad nii edukas olnud. Järgmine album "Am I Not Your Girl?" saavutas küll Suurbritannia edetabelis 6. koha, kuid Billboard 200s pidi leppima 27. kohaga. 2003. aastal koostatud Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi loendis asub see 406. kohal. "Feel So Different" O'Connor 6:47 "I Am Stretched on Your Grave" Anonymous Philip King 5:33 "Three Babies" O'Connor 4:47 "The Emperor's New Clothes" O'Connor 5:16 "Black Boys on Mopeds" O'Connor 3:53 "Nothing Compares 2 U" Prince 5:10 "Jump in the River" O'Connor Marco Pirroni 4:12 "You Cause as Much Sorrow" O'Connor 5:04 "The Last Day of Our Acquaintance" O'Connor 4:40 "I Do Not Want What I Haven't Got" O'Connor 5:47
Am I Not Your Girl?

"Am I Not Your Girl?" on Iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connori 1992. aastal välja antud album. "Why Don't You Do Right?" Joe McCoy 2:30 "Bewitched, Bothered and Bewildered" Lorenz Hart, Richard Rodgers 6:15 "Secret Love" Sammy Fain, Paul Francis Webster 2:56 "Black Coffee" Sonny Burke, Paul Francis Webster 3:21 "Success Has Made a Failure of Our Home" Johnny Mullins 4:29 "Don't Cry for Me Argentina" Andrew Lloyd Webber, Tim Rice 5:39 "I Want to Be Loved by You" Bert Kalmar, Harry Ruby, Herbert Stothart 2:45 "Gloomy Sunday" László Jávor, Sam L. Lewis, Rezső Seress 3:56 "Love Letters" Edward Heyman, Victor Young 3:07 "How Insensitive" Vinicius de Moraes, Norman Gimbel, Antonio Carlos Jobim 3:28 "Scarlet Ribbons" Evelyn Danzig, Jack Segal 4:14 "Don't Cry for Me Argentina" (instrumentaal) Andrew Lloyd Webber, Tim Rice 5:10 Varjatud lugu, "Personal message about pain" ('Isiklik sõnum valust') (Jesus and the Money Changers) O'Connor 2:00
Universal Mother

"Universal Mother" on Iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connori 1994. aastal välja antud album. "Germaine" – Germaine Greer 0:38 "Fire On Babylon" – O'Connor, Reynolds O'Connor, Reynolds, Simenon 5:11 "John I Love You" – O'Connor O'Connor, Reynolds, Coulter 5:31 "My Darling Child" – O'Connor O'Connor, Reynolds, Coulter 3:09 "Am I A Human?" – Jake Reynolds Jake Reynolds 0:24 "Red Football" – O'Connor O'Connor, Reynolds, Coulter 2:48 "All Apologies" – Kurt Cobain O'Connor 2:37 "A Perfect Indian" – O'Connor O'Connor, Reynolds, Coulter 4:22 "Scorn Not His Simplicity" – Coulter O'Connor, Coulter 4:26 "All Babies" – O'Connor O'Connor, Reynolds 4:29 "In This Heart" – O'Connor O'Connor, Reynolds, Coulter 3:11 "Tiny Grief Song" – O'Connor O'Connor, Reynolds, Coulter 1:56 "Famine" – O'Connor, Clayton, Simenon, Reynolds, Lennon, McCartney [6] O'Connor, Reynolds, Simenon 4:56 "Thank You For Hearing Me" – O'Connor, Reynolds O'Connor, Reynolds, Simenon 6:25
Faith and Courage

"Faith and Courage" on Iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connori 2000. aastal välja antud album. Laulud: "The Healing Room" O'Connor Sherwood, McDonald 5:35 "No Man's Woman" O'Connor, Cutler, Preven Cutler, Preven 3:00 "Jealous" O'Connor, Stewart Stewart 4:18 "Dancing Lessons" O'Connor, Jean, Duplessis, Melky Jean, Cozier Jean, Duplessis 4:17 "Daddy I'm Fine" O'Connor, Stewart Stewart 2:58 "Til I Whisper U Something" O'Connor, Stewart Stewart 6:08 "Hold Back the Night" Robert Hodgens Stewart 4:11 "What Doesn't Belong To Me" O'Connor Sherwood, McDonald 5:37 "The State I'm In" Cutler, Preven Cutler, Preven 4:10 "The Lamb's Book of Life" O'Connor, Briggs Briggs 4:56 "If U Ever" O'Connor Sherwood, McDonald 4:24 "Emma's Song" O'Connor Eno, Reynolds 3:20 "Kyrié Eléison" Traditional, arranged by O'Connor/Sherwood/McDonald/Branch Sherwood, McDonald 2:45
Sean-Nós Nua

"Sean-Nós Nua" on Iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connori 2002. aastal ilmunud album. "Peggy Gordon" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, C.V. Lunny, O Geibheannaigh, Wickham, Shannon) 5:38 "Her Mantle So Green" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, O Geibheannaigh, Shannon, Branch, Kelly) 5:35 "Lord Franklin" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, A. Maxwell, C.V. Lunny, Branch, Wickham, Lockett) 4:59 "The Singing Bird" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, Shannon, Wickham, Branch, O Geibheannaigh) 4:27 "Óró Sé do Bheatha 'Bhaile" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, Branch, A. Maxwell, Ogilvie) 3:19 "Molly Malone" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, C.V. Lunny, A. Maxwell, B. Alexander) 3:32 "Paddy's Lament" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, Branch, Shannon, A. Maxwell, B. Alexander, Professor Stretch) 5:26 "The Moorlough Shore" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, B. Alexander, Branch, Kiely, O'Neill, A. Maxwell) 5:25 "The Parting Glass" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, Branch, C.V. Lunny, Kiely) 4:31 "Báidín Fheilimí" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, Ogilvie, Branch, A. Maxwell) 3:20 "My Lagan Love" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, Branch, A. Maxwell, Wickham, Professor Scretch, Lockett) 4:42 "Lord Baker (with Christy Moore)" – (trad. arr.: Moore, Lunny, O'Connor) 11:38 "I'll Tell Me Ma" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, Kiely, Wickham, Branch) 2:21