laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jõuga järvestik

Jõuga järvestik on järvederühm Jõuga ooside vahel, halduslikult Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jõuga külas. See koosneb 4-st irdjää sulamisel termokarstilise päritoluga järvest. Need järved on Jõuga Pesujärv, Jõuga Linajärv, Jõuga Liivjärv ja Armise järv. Inimtegevuse tagajärjel on järved oligotroofsetest muutunud eutroofseteks. Neis järvedes esineb mitmeid haruldasi taime- ja loomaliike, näiteks veekonna. Eesti järvede loend Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29.04.2013)
Nirk

Nirk (Mustela nivalis) on kärplaste sugukonda kuuluv väike kiskja, kõige väiksem tänapäevane kiskjaline. Nirk kuulub kõige vähem ohustatud liikide hulka. Nirgil eristatakse kolme alamliiki: Põhjanirk (Mustela nivalis nivalis), Põhja-Skandinaavia, Venemaa ja Põhja-Ameerika Lõunanirk (Mustela nivalis vulgaris), Lõuna-Euroopa, Põhja-Aafrika ja Kesk-Aasia Mustela nivalis minuta, Põhja-Skandinaavia Eestis elab nirk kõikjal, kuid on vähearvukas. "Loomade elu" andmeil on nirgi tüvepikkus 13–28 cm, saba pikkus 9 cm, mass 40–100 g. Isaste nirkide tüvepikkus on Suurbritannias 202–314 mm, emastel 173–181 mm. Piirkonniti ja alamliigiti on need üpris erinevad. Nirgi keha on väike ja silinderjas, vilajas ja väga paindlik. Tal on ühevärviline saba. Nirk meenutab suuresti kärpi, kuid viimase sabaots on must. Suvel on nirk seljalt helepruun, alt valge või kollakas. Levila põhjaosas muutub ta talvel üleni lumivalgeks. Nirk elab seal, kus leidub palju hiirlasi: põldudel, jäätmaadel, põõsastikel, raiesmikel, metsaservades, põhuhunnikutes ja heinakuhjades, kuid üksnes siis, kui ümbruses ei ole tema peamist toidukonkurenti kärpi. Oma levila lõunaosas on nirk kärbist märksa arvukam, põhjas on vastupidi. Nirgid on aktiivsed nii öösel kui päeval. Nende toiduks on tavaliselt närilised, periooditi ka näiteks linnumunad. Nirk kütib pisinärilisi üllatava osavuse ja energiaga, jälitades neid isegi urgudes ja varjepaikades. Nirk murrab nii palju kui jaksab, võimalusel isegi rohkem kui ära süüa ja ära viia suudab. Sellise tegevusega toob ta inimestele suurt kasu. Nirgi sigimist on puudulikult uuritud. Tiineid emaseid ja vastsündinud poegi on leitud nii suvel kui talvel. Nirgi tiinus on lühikese latentsusstaadiumiga ja kestab 35–37 päeva. Pesakonnas on 3–10 poega. Närilisterohkeil aastail sünnib poegi rohkem. "Loomade elu", 7. kd., lk. 248 MacDonald, D. W & Barrett P. "Euroopa imetajad". Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2002, lk 115-117 Nirk andmebaasis eElurikkus
Iroha

"Iroha" (いろは) on jaapani luuletus, mis on tõenäoliselt kirjutatud Heiani ajastul (794-1179). Luuletus on tuntud selle poolest, et see on täielik pangramm: selles kasutatakse jaapani silpkirja (kana) iga märki ühe korra. Arhailiste tähtedega ゐ (ehk wi, hääldus vi) ja ゑ (we hääldus ve) いろはにほへと ちりぬるを わかよたれそ つねならむ うゐのおくやま けふこえて あさきゆめみし ゑひもせす 色は匂へと 散りぬるを 我か世誰そ 常ならむ 有為の奥山 今日越えて 浅き夢見し 酔ひもせす i-ro-ha-ni-ho-he-to chi-ri-nu-ru-wo wa-ka-yo-ta-re-so tsu-ne-na-ra-mu u-(w)i-no-o-ku-ya-ma ke-fu-ko-e-te a-sa-ki-yu-me-mi-shi (w)e-hi-mo-se-su Iro wa nioedo chirinuru o Waga yo tare zo Tsune naran Ui no okuyama Kyō koete Asaki yume miji Ei mo sezu. Õied on värvikad, kuid närtsivad [vältimatult], kes võiks püsima jääda meie maailmas? [Ei keegi.] Luba meil ületada üleloomulikkuse suur mägi ja enam pole kerget und ega joobumust. Luuletuses on kõiki kana märke kasutatud 1 korra, välja arvatud ん [-n], mis lisati kana silpkirja hulka hiljem. Seetõttu kasutati luuletust kanamärkide järjestamiseks kuni 19. sajandi Meiji ajastuni, kui sanskritile tuginev gojūon tõrjus selle kõrvale. http://carlsensei.com/classical/index.php/text/view/191
Duur-moll-süsteem

Duur-moll-süsteem on 1600. aastate paiku kirikuheliridadest välja kasvanud helisüsteem, milles eristatakse vaid kahte tüüpi heliridu: mažoorne helirida ja minoorne helirida. Duur-moll-süsteemi aluseks on funktsionaalharmoonial põhinev helistiku mõiste, mille kindlustamiseks kasutatakse helirea viiendat (dominant) ja esimest (toonika) astet läbivat kadentsi. Heptatoonika Duur-moll-süsteem (saksa keeles)
Koorküla koopad

Koorküla koopad ehk Koorküla Põrguhaud on koopad Valga maakonnas Tõrva vallas Koorküla külas. Need moodustavad 25 m pikkuse koobastesüsteemi. Koopaid on inimene suurendanud. Koopad ja nende lähedal olev Koorküla paljand on arvele võetud ürglooduse objektidena. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.05.2013) Koorküla koopad keskkonnaportaalis Tutvustus Koorküla lehel
Koorküla põlispuud

Koorküla põlispuud asuvad Valga maakonnas Tõrva vallas Koorkülas. Põlispuude lähedale jäävad Koorküla koopad. Puud on looduskaitse all. Koorküla põlispuude grupp Eesti looduse infosüsteemis
Energia

Energia on skalaarne füüsikaline suurus, mis iseloomustab keha või jõu võimet teha tööd. Energiaressursside leidmise, ammutamise ja töötlemise ning saadud energia edastamise, salvestamise ja kasutamisega tegeleb energiatehnika. See koos energiamajanduse ja -poliitikaga moodustab energeetika valdkonna. Elektrienergia Mehaaniline energia Kineetiline energia Potentsiaalne energia Termiline energia Tuumaenergia Kiirgusenergia Keemilise sideme energia Hüdrauliline energia Energia võib muunduda ühest liigist teise või kanduda ühelt kehalt teisele, kusjuures kehtib energia jäävuse seadus. SI ühiku džaul kõrval on kasutusel muidki energia mõõtühikuid. Džauli määratluse kohaselt on džauliga samaväärne ühik vattsekund (W·s). Vattsekundist laiemalt kasutatavad on vatt-tund (W·h) ja eriti kilovatt-tund (kW·h ehk kWh). SI-välistest energiaühikutest on kasutusel elektronvolt (eV), vähem kalor (cal) ja erg (erg). Elektronvoltides väljendatakse aatomi-, tuuma- ja elementaarosakeste füüsikas energiatasemete ja osakeste energiat. Kalor on olnud kasutusel kalorimeetrias. Tänapäeval väljendatakse kilokalorites toiduainete kalorsust (energiaväärtust) ja füsioloogilist põlemissoojust. CGS-süsteemi ühik erg leiab kasutamist peamiselt teoreetilises füüsikas. võimsus Endel Risthein. Energiatehnika ja maailm, Tallinna Tehnikaülikooli kirjastus, 2013, 440 lk. ISBN 9789949235292
Junko Tabei

Junko Tabei (jaapani keeles 田部井 淳子 Tabei Junko; 23. mai 1939 Fukushima prefektuur – 20. oktoober 2016 Kawagoe, Saitama prefektuur) oli jaapani alpinist ja esimene naine, kes jõudis Džomolungma ja Xixabangma tippu. Ta lõpetas 1962. aasta ülikooli Tōkyōs (Shōwa Joshi Daigaku). 1969. aastal sai ta teaduskraadi inglise kirjanduse alal. Huvi alpinismi vastu tekkis tal juba noores eas, kuid tõsisemalt hakkas mägironimisega tegelema 20-aastaselt. 1969. aastal loodi tema eestvedamisel Jaapani naisalpinistide klubi (ingliskeelne nimi Ladies Climbing Club Japan). 1970. aastal tõusis ta Himaalajas Annapurna III tippu (7555 m). Junko Tabei jõudis Džomolungma tippu 16. mail 1975. Kokku on ta teinud tipputõusud kolmele kaheksatuhandelisele, lisaks Džomolungmale ka 1981. aastal Xixabangmale (8027 m) ja 1996. aastal Cho Oyule (8188 m). 1985. aastal tõusis ta Pamiiris kolme üle 7000 m kõrguse mäe tippu (Lenini mäetipp, Korženevskaja, Ismoili Somoni mäetipp). 1985. aastal ajalehes Sovetski Sport avaldatud intervjuus meenutas soojade sõnadega treenereid-alpiniste Ilmar Priimetsa, Jaan Künnapit, Alfred Lõhmust ja Kalev Muru, kes rahvusvahelises alpilaagris aitasid kolmest jaapanlannast koosneval grupil laskumisel baaslaagrisse mööda Fortambeki liustikku osa nende varustusest alla kanda. 1992. aastal sai Tabeist esimene naine, kes on tõusnud seitsme tipu klubi kõigi 7 eri paigus asuva mäe tippu. 1999. aastal sooritas ta tipputõusu Tian Shanis asuva Džengiši (7439 m) tippu. Ta on tõusnud 56 riigi kõrgeima mäe tippu, sealhulgas 2007. aastal Eestis Suure Munamäe (318 m) tippu. 2012. aastal diagnoositi tal vähk. 2016. aasta juunis tõusis ta oma alpinstikarjääri viimase mäe tippu. Sümboolne on, et selleks sai Fuji, jaapanlastele kõige püham mägi. 20. oktoobril 2016 suri ta Kawagoe haiglas kõhukelmevähki. 1995 – aunimetus "Lumeleopard" Map of Mountains. junko-tabei.jp profile of Junko Tabei. junko-tabei.jp УМЕРЛА ДЗЮНКО ТАБЭИ. 4sport.ua MÄGEDETA MAA MÄEINSTRUKTORIDh. kalpiklubi.ee Привет с «Крыши мира». web.archive.org SNOW LEOPARDS. russianclimb.com Junko Tabei koduleht
Magnus von Essen (1796–1869)

Heinrich Magnus Wilhelm von Essen (vene keeles Максим Максимович Эссен; 8. oktoober (vkj 27. september) 1796 Malla mõis – 8. oktoober (vkj 26. september) 1869 Porkuni mõis) oli baltisaksa poliitik. Heinrich Magnus Wilhelm von Essen sündis Liivi, Ubasalu ja Malla mõisniku, Eestimaa tsiviilkuberneri Otto Wilhelm von Esseni ja Gertrude Margarethe Stael von Holsteini pojana. Ta teenis Venemaa ratsakaardiväes, kus sai rittmeistri auastme. Aastatel 1845–1848 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Liivimaa tsiviilkuberner. Ta oli salanõunik ja kammerhärra. Talle kuulusid Porkuni, Salla, Tammiku ja Mõisamaa mõis. Heinrich Magnus Wilhelm von Essen abiellus 1823. aastal Elise Franziska Guillemot de Villebois'ga (1805–1891). Abielust sündis: Stephanie Gertrude Ottilie Eleonore von Essen (1834–1910), abiellus Ludwig Otto von Rennenkampffiga. Essen "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland" Görlitz. 1930. Lk. 78–79
David Farragut

David Glasgow Farragut (5. juuli 1801 – 14. august 1870) oli Ameerika Ühendriikide admiral.
Irakli Okruašvili

Irakli Okruašvili (ირაკლი ოქრუაშვილი; sündinud 6. novembril 1973 Tshinvalis Lõuna-Osseedi autonoomses oblastis) on Gruusia poliitik ja poliitpagulane. Okruašvili jõudis Mihheil Saakašvili esimese presidendiaja jooksul teenida mitmel võimupostil. 2004–2006 oli Okruašvili Gruusia kaitseminister. 2000–2001 oli Okruašvili Gruusia asejustiitsminister. Liitunud Saakašvili Ühinenud Rahvusliku Liikumisega, valiti ta 2002. aastal Tbilisi kohalikku omavalitsusse. Rooside revolutsiooni järel 2003. aasta novembris määrati Okruašvili Gruusia presidendi esindajaks Šida Kharthlis. 2003. aasta lõpust 2004. aasta maini pidas Okruašvili peaprokuröri ametit. Maikuus nimetati ta siseministriks, detsembris kaitseministriks. Kaitseministrina paistis Okruašvili silma sõjaliste aktsioonide toetajana Lõuna-Osseetia separatistide vastu. 2006. aasta novembris määrati Okruašvili majandusarengu ministri kohale, millest ta nädal hiljem loobus. 2007. aasta septembris teatas Okruašvili uue opositsioonijõu (Liikumine Ühtse Gruusia Eest) moodustamisest ning süüdistas Saakašvilit korruptsioonis, ebakompetentsuses ja inimõiguste rikkumises. Aga ka mõjuka ärimehe Badri Patarkatsišvili tapmise kavades. Okruašvili vihjas ka ekspeaminister Zurab Žvania surma hämaratele asjaoludele. 27. septembril Okruašvili arreteeriti süüdistatuna korruptsioonis, rahapesus ning ametipositsiooni kuritarvitamises. 8. oktoobril avaldas peaprokuratuur Gruusia telekanalites Okruašvili videotunnistuse, milles ta võttis omaks esitatud süüdistused ning taganes Saakašvilile esitatutest, teatades, et tema eesmärk oli presidenti diskrediteerida ning hankida poliitilisi dividende endale ja Badri Patarkatsišvilile. Pärast tunnistust vabastati Okruašvili 10 miljoni larise kautsjoni vastu. Okruašvili süüdistuste toel üles köetud opositsiooni tänavaprotestide taustal lubati Okruašvilil väidetavalt tervislikel põhjustel Euroopasse siirduda. Okruašvili esines Münchenis ajakirjanikele teadaandega, et prokuratuuri avaldatud videosalvestises esitatud tunnistused olid antud surve all ja kordas oma süüdistusi president Saakašvili aadressil. Kaks päeva hiljem, 7. novembril, ajas politsei jõuga laiali opositsiooni tänavameeleavaldused, mis olid selleks ajaks kestnud juba nädala. President kuulutas riigis välja erakorralise seisukorra, sulgedes opositsioonilised meediakanalid. Valitsusmeelsed jõud kuulutasid Okruašvili instrumendiks riigipöördeplaane hauduva Patarkatsišvili käes. 14. novembril kohustati Okruašvilit vahi alla naasma, kuid ta otsustas Gruusiasse mitte tagasi pöörduda. Gruusia võimude esitatud väljaandmistaotlusele reageerides vahistasid Saksa võimud detsembris Okruašvili, andes ta peagi viisa väljastanud Prantsusmaa käsutusse. 2008. aasta märtsi lõpus mõisteti Okruašvili tagaselja väljapressimissüüdistustega 11 aastaks vangi. Aprillis rahuldas Prantsusmaa Okruašvili poliitilise varjupaiga taotluse. 2010. aasta lõpul osales Okruašvili koos Levan Gatšetšiladze ja teistega Gruusia Partei asutamises. 20. novembril 2012 võeti ta väljapressimises süüdistatuna vahi alla.
Juhan Kallaste

Juhan Kallaste (sünninimi Johan Kree; 19. detsember 1891 Paistu kihelkond, Holstre või Paistu – 28. august 1999 Viljandi) oli eesti vaimulik ja näitleja. Ta elas 107-aastaseks. Enne oma surma oli ta ka teadaolevalt vanim Eesti elanik (et Juhan Kallaste dokumentides ei saadud 1935 toimunud nimevahetuse tõttu kohe selgust, peeti mõnda aega Eesti vanimaks elavaks inimeseks Anna Jürnast, kellest sai Eesti vanim inimene pärast Juhan Kallaste surma). On väidetud, et Teise maailmasõja ajal tegi ta end mobilisatsioonist pääsemiseks kuus aastat vanemaks, kuid tema sünd on tõestatud kirikuraamatuga. Ta läks 12-aastaselt Pirmastu kooli ja lõpetas seal kolm klassi. Peapiiskop pühitses ta diakoniks. Ta oli Paistu, Kõpu ja Viljandi Pauluse koguduse hooldajaõpetaja ning Laiuse ja Tarvastu koguduse abiõpetaja. Vaimulikuna mattis ta 5254 inimest, esimese neist 15-aastaselt. Juhan Kallaste on olnud ka kutseline naljalugude vestja ning Ugala näitleja. Ta oli mõnda aega abielus, kuid lapsi tal ei olnud. Paar aastat enne surma mäletas ta oma elulugu. Viimased eluaastad veetis Kallaste Viljandi hooldekodus. Viimased kaks nädalat oli ta voodis pikali, kuid valusid tal ei olnud. Ta ei olnud juba ammu ringi jalutanud, kuid tualetis käis mõni kuu enne surma ise. Digisisu EAA.1286.1.355:386?1279,1197,258,46,0, Sünnikanne kirikuraamatus Allar Viivik: Viljandis suri vanim eestlane, SL Õhtuleht, 1. september 1999 Liisi Seil: Eesti vanim inimene jõudis elada 107-aastaseks, Postimees, 31. august 1999 Helje Loopere: Kõrge ea saladus: maal elamine ja puhas toit, Elukiri, 2007, nr 3 Helje Loopere, Airi Ilisson: Eestis elab 58 üle 100-aastast, SL Õhtuleht, 21. juuni 1999
Piiskop

Piiskop (vanakreeka keelest ἐπίσκοπος episkopos 'ülevaataja') on roomakatoliku kiriku, õigeusu kiriku ja luteriusu kiriku ülemvaimulik, piiskopkonna koguduste ülevaataja. Piiskopi nimetus kaasneb vastava pühitsusega, see ei ole amet nagu näiteks abt, kardinal, metropoliit, patriarh või paavst. Algselt olid piiskopid koguduse ülevaatajad. Apostlik suktsessioon piiskoplik vikaar Superintendent Piiskopisau Peapiiskop
Jumalad

Jumalad (ehk jumalused) on polüteistliku usundisüsteemi austusobjektid. Jumalate loend Jumal
Pahade planeet

"Pahade planeet" on Cool D album, mille 1999. aastal andis välja O.K. Records. Sissetung Pahade planeet Ma sülgan tuld Väljasõit puhkusele Vegeteerivad bandiidid Friik Kuidas ma politseiga jõin / G-Enka Katus sõidab Siin ja praegu Mr. minister Raha, naised ja viin Kui ööd on valged / Veiks ja Tambet, Maian Kärmas Vennad Voitkad / Kozy Pahade planeet andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Räpased riimid

"Räpased riimid" on Cool D album, mis anti välja 2001. aastal. Sissejuhatus teispoolsusesse Gayd (no lihtsalt peded) Otsime õlut Täna ma chillin / Deja Naabrivalve Mu nimi on Grigori Midagi sellist (2001 remix) / Deja Nüüd sport (2001 remix) Kas te tantsida soovite Macho männ / Veiks ja Tambet Tütar üksi kodus 5. osa Suvi on käes / Deja ja G-Enka Lõpupidu / Anaconda Räpased riimid andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Cool D laulude sõnad
Mia Permanto

Hanna-Mia Permanto (21. aprill 1988 Rootsi – 19. märts 2008 Helsingi) oli soome laulja ja raadioesineja. Ta oli üks lauljate võistlusliku telesaate "Idols" finaliste[viide?]. Ta langes välja finaali kuuendast saatest.
Tsivilisatsioon

Tsivilisatsioon (ladinakeelsest sõnadest civis – kodanik, civitas – linn) tähistab hästi korraldatud ja kõrge kultuuritasemega linnaühiskonda. Linlik elukorraldus põhineb inimeste eneseteostuse vabadusel, spetsialiseerumisel ja iseorganiseeruval turumajandusel. Kõige varasemad linnadel põhinevad tsivilisatsioonid olid induse (esimene linn Mehrghart tekkis enne 7000 eKr) ja sumeri (Eridu rajati 5400 eKr) tsivilisatsioonid. Seda on defineeritud ka kui ühiskonda, "kus on arenenud põlluharimine ja käsitöö, välja kujunenud ühiskonnakihid, tekkinud linnad ja riik, tuntakse kirja ning luuakse kõrgetasemelisi kirjandus- ja kunstiteoseid". Varajastel tsivilisatsioonidel oli eripärade kõrval ka ühiseid jooni: tekkisid pärast seda, kui oli üle mindud küttimiselt ja koriluselt viljelusmajandusele inimesed spetsialiseerusid ning tekkisid käsitööliste asundused süvenes kaubavahetus ja tekkis turumajandus õiguslike konfliktide lahendamisest johtuvalt tekkis kohtunike (amet) kirja pandud kohtupretsedentidest arenes välja seadus ja avalik õiguskord tekkis teadmiste üleskirjutamise ja järgmisele põlvkonnale edastamise tava. Esimesed tsivilisatsioonid tekkisid suuremate jõgede ja oluliste kaubateede äärde. Peaaegu üheaegselt u 4000 eKr tekkis Eufrati ja Tigrise alamjooksul Mesopotaamia (tänapäeva Iraak) ja Niiluse kallastel Egiptuse tsivilisatsioon. Pärast seda tekkis tsivilisatsioon Indias Induse jõe ääres (u 3300 eKr), Vahemeres paikneval Kreeta saarel (u 2000 eKr) ja Hiinas Huang He jõe orus (u 1700 eKr). Kultuuri ja tsivilisatsiooni suhestusest kirjutab ajaloofilosoof Oswald Spengler. Tsivilisatsiooni kujunemine tähistab temal loovalt kultuurilt üleminekut tarbijalikule elulaadile. Ta eristab kultuuri tsivilisatsioonist viimase laialdasema tehnikakasutuse poolest. Samuel Huntington eristab kaheksat tsivilisatsiooni: hiina ehk sinoiline, jaapani, hindu, muhameedlik, vene õigeusu, Lääne, Ladina-Ameerika ja Aafrika. Ta näeb tsivilisatsioonis üldist kultuuripiirkonda, mille moodustab sarnane kultuurikeskkond. Arnold J. Toynbee märkis oma 12-köitelise teose "Uurimuse ajaloost" (A Study of History) kokkuvõttes, et tema uuritud 21 tsivilisatsiooni kokkuvarisemise põhjuseks oli rikkuse äärmuslik kontsentreerumine väikese grupi kätte ja suutmatus reageerida keskkonna muutustele, s.t reformida ühiskondlik-majanduslikke suhteid. Inimene, ühiskond, kultuur. 1, Vana-Idamaad, Vana-Kreeka ja Vana-Rooma : XI klassi ajalooõpik. Tallinn, 1998, lk 11. Vanaaeg : ajalooõpik 6. klassile. I osa. [Tallinn], c2010, lk 49. Inimene, ühiskond, kultuur. 1, Vana-Idamaad, Vana-Kreeka ja Vana-Rooma : XI klassi ajalooõpik. Tallinn, 1998, lk 11-12.
Vastupaavstide loend

Siin on loetletud mõjukamad ajaloolised vastupaavstid kronoloogilises järjekorras varasematest hilisemateni ning tänapäeva vastupaavstid. Paavstid on loetletud paavstide loendis. Natalius (umbes 200) Hippolytus (217–235) Novatianus (251–258) Felix II, esineb mõnikord ametlikus paavstide loendis (teist Felix II nimelist paavsti pole) (355–365) Ursinus (366–367) Eulalius (418–419) Laurentius (498–499, 501–506) Dioscorus (530) Theodorus (II) (687) Paschalis (I) (687) Stephanus II, pole tegelikult vastupaavst, valitses ainult 3 päeva (752) Constantinus II (767–768) Philippus (768) Johannes VIII (844) Anastasius III (855) Christophorus (903–904) Bonifatius VII, ainus sellenimeline, kuid üldtunnustatult vastupaavst (974, 984–985) Johannes XVI, ainus sellenimeline, kuid üldtunnustatult vastupaavst (997–998) Gregorius VI (1012) Benedictus X, ainus sellenimeline, kuid üldtunnustatult vastupaavst (1058–1059) Honorius II (1061–1064) Clemens III (1080–1100) Theodoricus (1100 - 1101) Albertus (1101) Silvester IV (1105–1111) Gregorius VIII (1118–1121) Coelestinus II (1124) Anacletus II (1130–1138) Victor IV (1138) Victor IV (1159–1164) Paschalis III (1164–1168) Calixtus III (1168–1178) Innocentius III (1179–1180) Nicolaus V (1328–1330) Clemens VII (1378–1394) Benedictus XIII (1394–1423) Aleksander V, ainus sellenimeline, kuid üldtunnustatult vastupaavst (1409–1410) Johannes XXIII (1410–1415) Clemens VIII (1423–1429) Benedictus XIV (1425–1430) Felix V (1439–1449) David Bawden (Miikael I) Manuel Corral (Peetrus II) Sergio María (Gregorius XVIII) Joseph Odermatt (Peetrus III) Lucian Pulvermacher (Pius XIII) Jean-Gaston Tremblay (Johannes Gregorius XVII)
Sepamaa laht

Sepamaa laht on laht Saaremaa lõunaosas Saaremaa vallas, paikneb Muratsi ja Roomassaare poolsaare vahel. Lahe pindala on 6 km2, pikkus umbes 4 km ja laius umbes 2 km. Laht on madal, mesohaliinse sesoonselt kihistunud veega. Lahes asuvad Anerahu, Heinlaid, Hülgelai, Kibuvitsalaid, Künnisemaa, Nonnirahu, Roolaid, Sepamaa laid, Suurlaid, Tiirerahu.
Nummi-Pusula vald

Nummi-Pusula oli vald Soomes Uusimaa maakonnas. Piirnes Karkkila linna, Lohja linna, Salo linna, Somero linna, Tammela valla ja Vihti vallaga. 2013. aastal liideti Lohja linnaga. Vald moodustati 1981. aastal Nummi valla ja Pusula valla liitmise teel. Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. Nummi-Pusula koduleht
Kosmopoliidid (bioloogia)

Kosmopoliidid on väga laia levikuga liigid, kes on levinud peaaegu kõikjal maailmas. Sageli kasutatakse mõistet ka liikidest kõrgemate taksonite korral, näiteks kosmopoliitne perekond, sugukond jne. kodutolmulest (Dermatophagoides pteronyssinus) inimene (Homo sapiens) ohakaliblikas (Vanessa cardui) perekond turbasammal (Sphagnum) Endeem
Abdess-Urdess

Abdess-Urdess on küla Venemaal Udmurtias Malaja Purga rajoonis. Külas elab umbes 500 inimest. Seal on algkool, raamatukogu, lasteaed ja kaks poodi. Q129194404
Märt Kermon

Märt Kermon (sündinud 17. mail 1940) on eesti korvpallitreener. Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi, saanud treenerikoolitust lisaks Eestile ka Lätis, Leedus ja Soomes. Ta on olnud Eesti noorte-, juunioride- ja meeste koondise peatreener. 1987 Eesti NSV teeneline treener 2007 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (pikaajalise tulemusliku töö eest noortespordi arendamisel ja noorte korvpallurite juhendamisel) 2014 Märt Kermon pälvis Kultuurkapitali elutööpreemia 2019 Eesti Olümpiakomitee andis teenekale treenerile üle eliittreeneri kutsetunnistuse - kõrgeima ehk kaheksanda kategooria tunnistuse Märt Kermon on abielus, tal on kaks last. Märt Kermon Eesti Korvpalliliit (vaadatud 6. veebruar 2012)
American Basketball Association

American Basketball Association (ABA) oli kutseline korvpalliliiga, mis loodi 1967. aastal ja ühendati NBAga 1976. aastal. ABAs mängisid 12 klubi. Ühenemisel liitusid NBAga neli meeskonda: New York Nets, Denver Nuggets, Indiana Pacers ja San Antonio Spurs. ABA erines NBAst mängustiililt, mis oli rohkem rünnakule keskendunud, ja reeglite poolest (rünnakuaega oli 30 sekundit ja kasutati kolmepunkti joont, mille ka NBA 1979. aastal kasutusele võttis). ABA vaba mängustiil tõi palju fänne, aga kuna neil polnud telelepinguid, siis oli liiga pidevas kahjumis ja seda ei suudetud ülal pidada. Lühikese ajaloo jooksul jõudsid liiga meistriks tulla kolmel korral Indiana Pacers ja kahel korral New York Nets, ühel korral Pittsburgh Pipers, Oakland Oaks, Utah Stars ja Kentucky Colonels. Remember the ABA