laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Charlotte'i Douglase rahvusvaheline lennujaam

Charlotte'i Douglase rahvusvaheline lennujaam (IATA: CLT, ICAO: KCLT, FAA LID: CLT) on militaar-tsiviillennuväli Ameerika Ühendriikide Põhja-Carolina osariigis Charlotte'is. Lennujaam on American Airlinesi suuruselt teine kodulennujaam. Lennujaama läbis 2017. aastal peaaegu 46 miljonit reisijat. Lennujaamal on neli lennurada, millest pikim, 18C/36C, on 3048 meetrit pikk.
Asu järv

Asu järv (ka Leevijõe Asu järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vastse-Kuuste alevikus ja Leevijõe külas. Veekogu pindala on 5,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1376 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Serj Tankian

Serj Tankian (sündinud 21. augustil 1967 Beirutis Liibanonis) on armeenia päritolu ameerika muusik. Ta on alternative metal'it viljeleva ansambli System of a Down laulja, mänginud ansamblis ka kitarri ja klahvpille. 16. oktoobril 2013 andis Serj Tankian Tallinnas Saku Suurhallis kontserdi, kus ta esitles koos Vilniuse sümfooniaorkestriga oma sooloalbumeid "Elect the Dead" ja "Orca". Tankian elab Los Angeleses. Ta on taimetoitlane ning loomade õiguste eest võitleva organisatsiooni PETA toetaja. 9. juunil 2012 abiellus Tankian oma kauaaegse tüdruksõbra Angela Madatyaniga, kes on samuti armeenia päritolu. "Elect the Dead" (2007) "Imperfect Harmonies" (2010) "Harakiri" (2012) "Orca" (2013) "Jazz-Iz-Christ" (2013) Armeenia diasporaa "System of a Downi laulja Serj Tankian andis koos sümfooniaorkestriga võimsa kontserdi". Elu24. 17.10.2013. Vaadatud 10.12.2013. System of a Downi ametlik koduleht Serjical Strike Records SOADFans Biograafia – Serj Tankian SOADomized
Leevijõe Veskijärv

Leevijõe Veskijärv (ka Veskijärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Leevijõe ja Karilatsi külas. Veekogu pindala on 6,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2061 m. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kidy Tour

Kidy Tour on rahvusvaheline puhkusereiside korraldaja. Ettevõte Kidy Tour, mis tegutseb Leedus, Lätis, Eestis ja Venemaal, kuulub lennunduse valdkonnas Ida-Euroopa suurima äriettevõtete grupi Avia Solutions Group koosseisu, mille aktsiad on noteeritud Varssavi väärtpaberite börsil. Kidy Tour on perereiside ekspert, kes korraldab reise Antalyasse (Türgi) ja Hurghadasse (Egiptus). Ettevõtte korraldatavaid reise saab broneerida enam kui 350 reisibüroos Leedus, Lätis, Eestis ja Venemaal. Kidy Tour asutati Leedus 2015, reiside müüki alustati märtsis 2016. 2015. a väljastati ettevõttele Kidy Tour reisikorraldaja sertifikaat, ettevõte alustas Leedus äritegevust. 2016. a alustas Kidy Tour äritegevust Eestis ja Türgi reiside müüki. 2017. a hakkas Kidy Tour korraldama Leedust ja Eestist reise Egiptusesse. 2017. a alustas Kidy Tour äritegevust Venemaal ja Türgi reiside müüki. 2017. a alustas Kidy Tour äritegevust Lätis ja Türgi reiside müüki. "Kidy Tour alustas Leedus äritegevust". "Kidy Tour äritegevust Eestis". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. mai 2018. Vaadatud 29. juulil 2018. "Kidy Tour äritegevust Venemaal". "Kidy Tour äritegevust Lätis".
Rehden

Rehden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 8 km Diepholzist idas. Valla pindala on 33,38 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2055 inimest. Rehdenis on ka valdade ühenduse (Samtgemeinde) Rehden keskus. Rehdener Geestmoor, kohalik looduskaitseala Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Rehden – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.rehden.de
Wetschen

Wetschen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 26,77 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1758 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden. Rehdener Geestmoor, kohalik looduskaitseala Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Affinghausen

Affinghausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 12,26 km². 31. detsembril 2015 elas seal 832 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.schwafoerden.de
Ehrenburg

Ehrenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 48,96 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1510 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Neuenkirchen (Diepholz)

Neuenkirchen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 14,66 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1163 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei

Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei (saksa keeles Liberal-Demokratische Partei Deutschlands (lühend LDP või LDPD)) oli Saksa DV poliitiline partei. Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei moodustati Ida-Berliinis Nõukogude okupatsioonitsoonis 5. juulil 1945. Esialgu astus Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei välja eraomanduse säilimise, turumajanduse ja sõltumatu õigussüsteemi poolt, nagu ka sellele vastavad liberaalsed erakonnad läänetsoonides ja erinevalt CDUst, mille liidrite seas pooldasid sel ajal mitmed veel kristlikku sotsialismi. Nõukogude sõjaline administratsioon püüdis Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei tegevust segada ja takistada. Pärast Saksa DV moodustamist 7. oktoobril 1949 muutus Nõukogude sõjalise administratsiooni ja Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei poliitika SLP suhtes veelgi karmimaks. Palju Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei liikmeid vahistati ja mitmed koguni hukati. 15. oktoobril 1950 oli Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei sunnitud nn. blokiparteide hulka astuma. Nüüd kuulusid kõik kandidaadid hoolimata nende parteilisest kuuluvusest Saksa DV Rahvusrinde ühisesse nimekirja. 18. märtsil 1990 toimunud esimestel ja ainsatel Saksa DV Rahvakoja demokraatlikel valimistel osales Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei valmisliidus Vabade Demokraatide Liit (Bund Freier Demokraten). Vabade Demokraatide Liit kogus 5,3% häältest ja sai Rahvakojas 25 mandaati. 11. augustil 1990 ühines Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei Vaba Demokraatliku Parteiga ja lakkas iseseisva parteina olemast. Deutschland-Chronik : 5. Juli 1945 Bundeszentrale für politische Bildung Christlicher Sozialismus - KAS Die Liberal-Demokratische Partei Deutschlands (LDPD, auch LDP) DDR Geschichte Liberal Demokratische Partei Deutschlands (LDPD) Chronik der Wende Die erste und letzte freie Wahl in der DDR Bundeszentrale für politische Bildung F.D.P. der DDR Chronik der Wende
Humaansus

Humaansus on altruistlikust eetikast ehk heast tahtest ja kaastundest kantud voorus, mis väärtustab abivalmit inimsust: inimsõbralikkust, inimväärikust kui ka kogu inimkonna austamist. See tähendab tsiviliseeritud koostoimet ja kaastööd inimeste seas, pooldades ühiseid inimõigusi, eesmärke ja arengut.  Pikemalt artiklis SQ  Pikemalt artiklis H+ Kaasaegsete humaansete ühiskondadega arvestav transhumanism püüdleb filosoofilise, kultuurilise ja tehnoloogilise liikumisena kõrgemalt arenenud inimese poole. Selle eesmärk on inimvõimete ja inimkonna kui sellise täiendamine tehniliste vahendite abil.  Pikemalt artiklis rassism Antihumaansust ja ka rassismi väljendab tundeküllane ja äärmuslik vihkamine inimliikide ning inimrasside suhtes. Antihumaansust võib samuti tõlgendada Friedrich Nietzsche poolt kirja pandud mitmeti mõistetavast üliinimese teooriast, mida võtsid eeskujuks natsid. Relvakonflikti ajal tsiviilelanikkonna tagakiusamist, väärkohtlemist või hävitamist nimetatakse inimsusvastaseks kuriteoks. Humanism Humanitaarsus Õendus Ühiskondlikus Sotsiaaldemokraatia
Sur'a järv

Sur'a järv (ka Eensalu paisjärv, Eensalu veehoidla) on järv Võru maakonnas Võru vallas Luhte külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1647 m. Järves on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pedäjämäe lump

Pedäjämäe lump (ka Pedjamäe tiik, Kaagu tiigid) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kaagu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 619 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Veriora järv

Veriora järv (ka Veriora paisjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Veriora alevikus. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1077 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Leevi veskijärv

Leevi veskijärv (ka Leevi paisjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1857 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vimbland

Vimbland on järv Võru maakonnas Võru vallas Hannuste külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 235 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väimela paisjärv

Väimela paisjärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Väimela alevikus. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1417 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vellavere Kogrejärv

Vellavere Kogrejärv (ka Kogrejärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Vellavere külas. Veekogu pindala on 4,2 ha ja kaldajoone pikkus 801 m. Järve pikkus on 280 m, laius 230 m ning suurim sügavus 5,5 m. Keskkonnaministeerium (28.02.2017). "Kogrejärv (Vellavere Kogrejärv)". Keskkonnaregister. Vaadatud 11.02.2019.
Nõmme Veskijärv

Nõmme Veskijärv (ka Veskijärv, Nõmme järv, Nõmme paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Nõmme külas. Veekogu pindala on 5,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1798 m. Järves on kolm saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Elva paisjärv

Elva paisjärv (ka Pulga veehoidla) on järv Tartu maakonnas Elva linnas ja Uderna külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1252 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 29.07.2018)
Põksi veehoidla

Põksi veehoidla on järv Tartu maakonnas Elva vallas Kalme külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 390 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tatra veskijärv

Tatra veskijärv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Tatra külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 154 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kambja järv

Kambja järv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kambja alevikus. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 805 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kitseküla järv

Kitseküla järv (ka Kitse järv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Kitsekülas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1105 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Igevere paisjärv

Igevere paisjärv on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Igevere külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 889 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ojasaare järv

Ojasaare järv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Sirvaku külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 652 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Issaku järv

Issaku järv (ka Issaku paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Hammaste külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 507 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Võnnu paisjärv

Võnnu paisjärv on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Võnnu alevikus. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 817 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kõõvomõtsa järv

Kõõvomõtsa järv (ka Rookse paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Kurista külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 440 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tsõõrikjärv

Tsõõrikjärv (ka Lootvina Tsõõrikjärv, Lootvina Särgjärv, Särikjärv, Virga järv, Sõrgjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Lootvina külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 702 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Aardla poldri järv

Aardla poldri järv (ka Pori järv, Reola bassein) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Reola külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 581 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ahja Keskmine järv

Ahja Keskmine järv (ka Keskmine järv, Ahja tiigid) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Ahja alevikus. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 715 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lootvina Pikkjärv

Lootvina Pikkjärv (ka Pikkjärv, Lootsina Pikkjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Lootvina külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1355 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Palo tiik

Palo tiik (ka Härmä tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Parapalu külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 523 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sika lomp

Sika lomp (ka Sikakurmu tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Sikakurmu külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 660 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kenni lomp

Kenni lomp on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Jõepera külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 997 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mudalaht

Mudalaht (ka Muda laht) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Pangodi külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 494 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Reinu tiigid

Reinu tiigid on tiigid Tartu maakonnas Kambja vallas Visnapuu külas. Veekogude pindala on 0,5 ha. Veekogude kaldajoone pikkus on 380 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mädäjärv

Mädäjärv (ka Saluala Mädäjärv, Mädajärv) on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Lutike külas. Veekogu pindala on 6,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2336 m. Järves on kolm saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Hellenurme järv

Hellenurme järv (ka Hellenurme paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Hellenurme ja Urmi külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1892 m. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Neeruti järv

Neeruti järv on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Neeruti külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 519 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rebäsemäe lomp

Rebäsemäe lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 803 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Neeruti Vahejärv

Neeruti Vahejärv (ka Vahejärv, Kitsejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää ja Neeruti külas. Veekogu pindala on 5,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1128 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kolmjärv

Kolmjärv (ka Loodi järv, Kastolatsi Kolmjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kastolatsi ja Pedajamäe külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 497 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tõukajärv

Tõukajärv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pedajamäe külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 420 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ahunajärv

Ahunajärv (ka Ahvenajärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pedajamäe külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 233 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Majasoo tiik

Majasoo tiik on järv Valga maakonnas Otepää vallas Otepää külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 501 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Peku järv

Peku järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mägestiku külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 693 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Äidu Kaanjärv

Äidu Kaanjärv (ka Kaanjärv, Pekujärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula ja Mägestiku külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 596 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tseema järv

Tseema järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 369 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kaarasuu järv

Kaarasuu järv (ka Valli lomp, Kaarasoo järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kaagvere külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 184 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vihtjärv

Vihtjärv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 547 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Haukajärv

Haukajärv (ka Hauka järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Nüpli külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 227 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Juhani lomp

Juhani lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 662 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Alevijärv

Alevijärv (ka Kellamehe järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Otepää külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 780 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mäha järv

Mäha järv (ka Otepää Mäha järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mäha külas. Veekogu pindala on 13 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1744 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Männiku lomp

Männiku lomp (ka Pilkuse tiigid) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 436 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kovata järv

Kovata järv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kaagvere külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1095 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Otepää Kärnjärv

Otepää Kärnjärv (ka Kärnjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mäha ja Sihva külas. Veekogu pindala on 6,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 957 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Märi lomp

Märi lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 316 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rängä järv

Rängä järv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kaagvere külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 482 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jursa järv

Jursa järv (ka Kavandi Väikejärv, Kavandu järv, Kävandu Väikejärv, Kavandu Väikejärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kavandu külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 616 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Peeda järv

Peeda järv (ka Peeda paisjärv, Peedu paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kavandu külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 835 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Matsi järv

Matsi järv (ka Kavandi Suurjärv, Kõvandu Suurjärv, Matsijärv, Kapajärv, Kävandu Suurjärv, Kavandu Suurjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kavandu ja Pangodi külas. Veekogu pindala on 4,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1016 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pugu järv

Pugu järv (ka Pugujärv, Iduste järv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste ja Riiviku külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 497 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Irda lomp

Irda lomp (ka Maaritsa tiik nr. 2) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krüüdneri ja Maaritsa külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 909 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Villemi lomp

Villemi lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Vissi külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 776 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ivaste Savijärv

Ivaste Savijärv (ka Savijärv, Lutika Savijärv, Müta järv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 486 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Maaritsa Alajärv

Maaritsa Alajärv (ka Alajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Vissi külas. Veekogu pindala on 3,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1073 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ivaste Pikkjärv

Ivaste Pikkjärv (ka Pikkjärv, Lutika Pikkjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 719 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Maaritsa järv

Maaritsa järv (ka Maaritsa tiik nr. 1) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Maaritsa külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 833 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Krüüdneri Kogrejärv

Krüüdneri Kogrejärv (ka Kogrejärv või Orajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krüüdneri külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 288 m. Järv on kraavi kaudu ühenduses Leevi jõkke suubuva Sulaojaga. Lähim talu, mille maal järv ühtlasi asub, on Ora talu. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.