laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Päevakivi

Päevakivi on silikaatsete kivimit moodustavate mineraalide rühm. Päevakivid on kõige olulisemad kivimit moodustavad mineraalid, neist koosneb 60% maakoorest. Päevakivid kuuluvad väga paljude kivimite koostisse, peaaegu kõik tardkivimid sisaldavad päevakive. Erandeiks on ultraaluselised ning harvaesinevad leeliskivimid. Peaaegu täielikult koosneb päevakividest näiteks tardkivim anortosiit. Et päevakivid on tardkivimeis nii levinud, kasutatakse neid ka tardkivimite klassifitseerimiseks (QAPF-diagramm). Päevakivid moodustavad suure osa ka moondekivimite koostisest ning hoolimata suhteliselt kergest murendatavusest on nad purdsetetes (liivas ja kruusas) kvartsi järel tähtsuselt teiseks mineraalirühmaks. Hoolimata sellest, et nimetuses sisaldub sõna "kivi", on tegemist mineraalide, mitte kivimitega. Päevakivi on tavaline lähteaine keraamika ja geopolümeeride tootmisel. Geoloogias ja arheoloogias kasutatakse päevakivi termoluminestsentsdateerimisel ja optilisel dateerimisel. 2005. aastal oli maailma suurim päevakivitootja Itaalia, kes andis ligi viiendiku maailmatoodangust. Itaaliale järgnesid Türgi, Hiina ja Tai. Enamasti liigitatakse päevakivid koostise järgi kahte rühma, milleks on leelispäevakivid ehk kaalium-naatriumpäevakivid ((K,Na)[AlSi3O8]) ning plagioklassid ehk naatrium-kaltsiumpäevakivid (Na[AlSi3O8] – Ca[Al2Si2O8]). Leelispäevakivid ei ole leeliselised keemilises mõttes, vaid nimetus on tulnud sellest, et kaalium ja naatrium on leelismetallid. Tavaliselt kujutatakse päevakivide koostist kolmnurkdiagrammil, mille nurkadeks on K[AlSi3O8] (ortoklass, Or), Na[AlSi3O8 (albiit, Ab) ning Ca[Al2Si2O8] (anortiit, An). Leelispäevakivides ei ületa plagioklassi osatähtsus kümmet protsenti ning vastupidi, plagioklassides ei ole leelispäevakivi komponenti üle kümne protsendi. Albiiti peetakse enamasti plagioklasside hulka kuuluvaks, kuid kindlat piiri leelispäevakivide (peamiselt ortoklasside) ja plagioklasside vahel pole, mistõttu ka albiit või vähemalt osa albiidi kaasatakse väljast mõnikord leelispäevakivide hulka. Kokkuvõtvalt väljendatakse päevakivide keemilist valemit nii: M[Al(Al,Si)3O8], kus "M" on kaalium, naatrium, kaltsium, baarium, rubiidium, strontsium või raud. Päevakivid on enamasti valget värvi. Graniidile punaka tooni andev kaaliumpäevakivi on värvunud punaseks tänu lisanditele. Päevakivide kõvadus Mohsi astmikul on 6. Nad kuuluvad trikliinsesse ja monokliinsesse süngooniasse. Päevakividel on hea kahesuunaline lõhenevus. Päevakivide hulka kuuluvad mineraalid on näiteks sanidiin, ortoklass, mikrokliin, albiit, anortiit, andesiin jne. Päevakivide murenemisel tekivad savimineraalid. Tardkivimite koostises olnud kvartsist saab murenedes liiv. Seetõttu ongi liiv ja savi nii levinud setted.
Kloun

Kloun on iseloomulikult kostümeeritud koomiline etendaja, kes oma tegevusega püüab publiku meelt lahutada. Tavaliselt kuuluvad klouni kostüümi juurde värviline parukas, suur punane ümmargune nina, üleloomulikult suured jalanõud ja groteskne grimm. Mõnedel lastel esineb klounihirm ehk koulrofoobia. Klounidele on hirmuäratava kuvandi andnud ka Ameerika Ühendriikide sarimõrvar John Wayne Gacy (hüüdnimega Killer Clown). Klounid võivad töötada tsirkuses, teatris, laatadel, pidudel. Trio Parmi ehk Johann Parmi (1863-1913), Sergei Parmi (1861-?) ja Aleksander Meermann (Meerman) – tegutsesid 1892–1909. Max ja Lex (ka Maks ja Leks) ehk Anton Niilman (1892–1935, varem ka pseudonüümiga "Fantomas") ja Julius Aleksander Koppel (1893–1935) – tegutsesid alates 1920. aastatest. Mehrmann (Aleksander Meermann) – "Eesti esimene muusikaline kloun". Tegutses koos vendade Parmidega. Kloun Magnus – tegutses alates 1920. aastatest. Otsing – tegutses Räpinas. Valdur – tegutses 1920. aastatel koos Magnusega. Karl Stamm – tegutses 1930. aastatel Valgas. Lõru (W.[oldemar] Puussepp) Harry Nigul Paul Kuusik Jumbo (Harald Saarens, ka Harald Zahrens) Kivilombi Ints (Hendrik Saar) Madis ja Priidu – tegutsesid 1930. aastatel. Evi ja Ints – tegutsesid 1930. aastatel. Clo-Clo (ka "Glo Glo") – tegutses 1930. aastatel koos Magnusega. Roland – tegutses 1930. aastatel koos Magnusega. Cossa – tegutses 1940. aastatel koos Magnusega. Niimand – tegutses Tartus 1930. aastatel. Rolly ja Arry (väliseestlased, vennad Jõgimarid) – tegutsesid 1970. aastatel. Porro Brothers (väliseestlased, Harry Jõgimar koos poegadega) – tegutsesid 1970. aastatel. Tormi Kevvai Aita Vaher Dr. Klouni trupp: Kloun Manni (Marika Reiko), Kloun Triibu (Ly Lõhmus), dr Kloun Kelluke (Inga Kukk), dr Kloun Säde (Leeni Tammeväli) ja dr Kloun Ahhaa (Liisa Kuusk) – tegutsenud alates 2008. aastast, lastehaiglate patsientide lõbustajad. Piip ja Tuut ehk Haide Männamäe ja Toomas Tross.
Ukuaru

"Ukuaru" on Veera Saare 1969. aastal ilmunud romaan. Selle järgi tehti film "Ukuaru".
Kerogeen

Kerogeen on põlevkivis sisalduv orgaaniline substants. See on kõrgmolekulaarsete polüfunktsionaalsete orgaaniliste ainete segu, mis peale süsiniku ja vesiniku sisaldavad ka hapnikku, väävlit ja lämmastikku. See pärineb veekogudes elutsenud organismide jäänustest. Kerogeen on orgaanilistes lahustites vähelahustuv amorfne aine. Kerogeeni võib põlevkivis sisalduda 75–80%, kuid harilikult ei ole seda enam kui 20–30%. Eesti põlevkivide – kukersiidi ja diktüoneemaargilliidi – kerogeenil on erinev koostis. Kukersiitse põlevkivi elementaarkoostis on 76–78% C, 9–10% H, 9–12% O, 1,2%–2,1% S, 0,2–0,5% N ja 0,1–0,9 Cl. Kerogeeni energeetiline väärtus võib olla 30–40 MJ/kg. Põlevkivi Põlevkivikeemia "Põlevkivi keemiline koostis". Tartu Ülikool. Vaadatud 6. märtsil 2018. Enno Reinsalu. "ENERGEETIKA: meie põlevkivi". Horisont. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2018. Vaadatud 6. märtsil 2018.
Oliviin

Oliviin on magneesiumi- ja rauarikaste silikaatsete kivimit moodustavate mineraalide rühm. Keemiline valem: (Mg,Fe)2SiO4 Oliviin on enamasti oliivrohelise värvusega, sellest ka nimi. Kuulub rombilisse süngooniasse. Oliviin on küllaltki suure erikaaluga mineraal, keskmiselt 3,32. Kõvadus on 6,5...7, tal on klaasiläige. Enamik oliviine moodustavad isomorfse rea, mille ühes otsas on mineraal forsteriit (Mg2SiO4), teises otsas aga fajaliit (Fe2SiO4). Seega saavad raua- ja magneesiumiaatomid üksteist kristallstruktuuris igas vahekorras asendada. Oliviin on oluline kivimit moodustav mineraal, kuuludes peamiselt suhteliselt vähe räni sisaldavate tardkivimite (aluselised ja ultraaluselised kivimid) koostisse. Peaaegu täielikult koosneb oliviinist peridotiitide hulka kuuluv kivim duniit. Et sellised kivimid on laialt levinud Maa vahevöös, on ka oliviini kontsentratsioon vahevöös märgatavalt kõrgem kui maakoores. Oliviin mureneb kergesti serpentiiniks. Hüdrotermaalse muutumise tagajärjel muutub oliviin peamiselt iddingsiidiks. Oliviinil on kõrge sulamistemperatuur, mistõttu hakkab ta magma jahtudes esimesena kristalliseeruma. Olulisel määral sisaldavad oliviini ka Kuu basaltsed laavavoolud.
Aksel Kriisa

Aksel Kriisa (19. oktoober 1904 Kokemäe – 15. august 1949 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli eesti vaimulik ja orelimeister. Ta sündis Kokemäel, Haanja vallas orelimeister Tannil Kriisa pojana. Ta lõpetas aastal 1925 Võrus gümnaasiumi. Aastatel 1925–1931 õppis ta Tartu Ülikoolis teoloogiat. Vaimulikukutseks valmistudes töötas prooviaastal Otepää Maarja koguduses. Ordineeriti 5. veebruaril 1933 Tallinna toomkirikus õpetajaks. Ta oli aastatel 1933–1934 Saaremaa praostkonna vikaarõpetaja, aastatel 1934–1941 Mustjala Anna koguduse õpetaja. Aastal 1941 ta arreteeriti NKVD poolt. Ta suri GULAG-i vangilaagris Venemaal. Tema isa Tannil Kriisa ning isa vennad Jakob ja Juhan olid eesti orelimeistrid. Rohkem või vähem orelimeistrid olid ka tema vennad Eduard, Harry, maalikunstnik Rudolf, ka tema ise. Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 373
Madeira (vein)

Madeira on kange portugali vein, mis on saanud nime Madeira saare järgi. Madeirat toodetakse Tinta Negra Mole viinamarjadest. Alates 1993. aastast on tootjad seadusega kohustatud etiketil kasutama üldmõistet, mis näitab veini magusust [seco (kuiv), meio seco (poolkuiv), meio doce (poolmagus) ja doce (magus)]. Veinid, mille etiketil on Sercial, Verdelho, Bual või Malmsey, peavad 85% ulatuses koosnema nimetatud sordist. Nende etiketil on tavaliselt nende vanus. Finest (3 aastat) – seda stiili kasutatakse tavaliselt toiduvalmistamiseks. Reserve (5 aastat) – see on lubatud miinimumvanus etiketil. Special Reserve (10 aastat) – alates sellest ajast on vein valminud loomulikul moel, mitte läbi kunstliku kuumutamise. Extra Reserve (üle 15 aasta) – seda stiili toodetakse harva. Paljudel tootjatel ulatub vanus 20 aastani või toodetakse colheita´na. See stiil on täidlasem kui Special Reserve Madeira. Colheita või Harvest – selle stiili vein on kokku segatud ühe aastakäigu veinidest, aga vanus on lühem kui tõeline Vintage Madeira. Veini etiketil võib olla aastakäik, aga kindlasti on seal sõna colheita. Vintage või Frasqueira – selle stiili vein peab olema vähemalt 20 aastat vana.
George Steiner

Francis George Steiner (23. aprill 1929 Pariis – 3. veebruar 2020) oli Viinist pärit juudi perekonnas sündinud Ameerika Ühendriikide kirjandusteadlane, kriitik, esseist, filosoof, kirjanik, tõlkija ja õppejõud. George Steiner sündis Pariisis, kus sai ka alghariduse. 1940. aastal kolis perekond Ameerika Ühendriikidesse. Ta sai bakalaureusekraadi Chicago Ülikoolist, magistrikraadi Harvardi Ülikoolist ning doktorikraadi Oxfordi Ülikoolist. 1952–1956 töötas ta Londonis ajalehe The Economist toimetuses. 1956. aastal naasis Steiner Ameerika Ühendriikidesse, kus osales Princetoni Ülikooli Institute for Advanced Study töös. Aastail 1958–1959 oli ta Fulbrighti professor Austrias Innsbruckis, 1961. aastal sai temast Cambridge'i Ülikooli Churchilli Kolledži asutajaliige. Pärast aastatepikkust tegutsemist vabakutselise kirjaniku ja õppejõuna sai ta 1974. aastal Genfi Ülikooli inglise ja võrdleva kirjanduse professoriks. Sellel kohal töötas ta kuni emeriteerumiseni 1994. aastal. Seejärel on ta olnud Oxfordi Ülikooli St Anne'i Kolledži võrdleva kirjanduse professor (1994–1995) ja Harvardi Ülikooli luuleprofessor (2001–2002). 1984. aastal sai ta Auleegioni ordu liikmeks, alates 1989. aastast on ta Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia auliige, 1998. aastal sai ta Briti Akadeemia liikmeks. Ta on kaheksa ülikooli audoktor. Eesti keeles on ilmunud George Steineri "Valik esseid" (tõlkinud Triinu Pakk, Loomingu Raamatukogu 33–34, 2008). "The Papers of George Steiner". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuli 2015. Vaadatud 22. mail 2012.
Regīna Ezera

Regīna Ezera (pseudonüüm, tegelikult Regīna Kindzule, sünninimi Regīna Šamreto; 20. detsember 1930 Riia – 11. juuni 2002 Ķegumsi lähedal) oli läti kirjanik. Regīna Ezera (pseudonüüm tuleb lätikeelsest sõnast ezers 'järv') sündis puusepa ja koduperenaise tütrena. Ema poolt oli perekond pärit Latgalest, nii et läti keelt õppis Regīna alles koolis. 1944. aastal viidi ta koos vanematega Saksamaale põgenikelaagrisse, 1945. aastal naasis ta Riiga. 1950. aastal lõpetas ta kooli ja asus õppima Läti Riiklikus Ülikoolis ajakirjandust. Ülikooli lõpetas 1955. aastal. 1951. aastal abiellus ta endise leegionäri Jēkabs Lasenbergsiga ning kandis mõnd aega perekonnanime Lasenberga. 1958. aastal abiellus ta kirjaniku ja tõlkija Česlavs Kindzulisega ning sai perekonnanimeks Kindzule. Mõlemad abielud purenesid ning oma kolm tütart (sündinud 1951, 1955 ja 1957) kasvatas ta üles peamiselt üksi. Esmalt töötas Ezera ajalehtede juures, hiljem pühendus täielikult kirjanduslikule tegevusele. Ta oli ka poliitiliselt aktiivne: 1960. aastail osales ta Riia Linna Töörahva Saadikute Nõukogu töös, 1976–1978 oli NLKP kohaliku komitee liige. 1970. ja 1980. aastail esindas Ezera Läti NSVd NSVL Kirjanike Liidus. 1988–1989 oli ta tegev Läti iseseisvuse taastamisel. 1995. aastal sai ta Läti Vabariigi Kolme Tähe ordeni. Elu lõpus elas Ezera majanduslikult rasketes oludes, teda vaevasid terviseprobleemid ja depressioon. "Zilonis" "Un ceļš vēl kūp" (1961) "Daugavas stāsti" (1965) "Aiztek Gaujas ūdeņi, aiztek" (1968) "Saules atspulgs" (1969) "Grieze — trakais putns" (1970) "Nakts bez mēnesnīcas" (1971; eesti keeles "Kuupaisteta öö", tõlkinud Karl Aben; Tallinn: Eesti Raamat, 1975) "Pavasara pērkons" (1973) "Vasara bija tikai vienu dienu" (1974) "Cilvēkam vajag suni" (1975) "Baraviku laika dullums" (1978) "Slazds" (1979) "Princeses fenomens" (1985) "Pie klusiem ūdeņiem" (1987) "Zem pavasara debesīm" (1961) "Viņas bija trīs" (1963) "Dzilnas sila balāde" (1968; eesti keeles "Rähnipalu ballaad", tõlkinud Peeter Damberg ja Enda Kallas; Tallinn: Eesti Raamat, 1970) "Aka" (1972; eesti keeles "Kaev", tõlkinud Valli Helde, Tallinn: Eesti Raamat, 1990) "Zemdegas" (1977; eesti keeles "Tuli tuha all: fantasmagooria", tõlkinud Valli Helde; Tallinn: Eesti Raamat, 1984) "Mežābele" (1966) "Izlase" (1979) "Nostalģija" (1979) "Saulespuķes no pērnās vasaras" (1980) "Varmācība" (1982) "Nodevība" (1984) "Dzīvot uz savas zemes" (1984) "Virtuvē bez pavārgrāmatas" (1989) "Stāsti un noveles" (1990) "Visticamāk, ka ne..." (1993) "Zvaigžņu lietus" (1994) "Pūķa ola" (1995) "Visticamāk, ka jā..." (1996) "Mazliet patiesības. Nedaudz melu..." (1997) "Raksti, I" (2000) "Raksti, II" (2001) Eesti keeles on ilmunud veel kogumik "Latgale jutustusi" (tõlkinud Petõr Damberg ja Enda Kallas; Loomingu Raamatukogu 32, 1962) ja "Zooloogilised novellid" (tõlkinud Valli Helde; Loomingu Raamatukogu 25/26, 1977). 2007. aastal avaldas läti kirjanik Nora Ikstena Regīna Ezera biograafia "Esamība ar Regīnu" ("Koos Regīnaga"). http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-literatura/10-12-klase/regina-ezera-5459/re-caa0e8b2-a138-4688-bbe5-4abd2d952231
Arnold Siirak

Arnold Siirak (21. veebruar 1900 – 10. veebruar 1956) oli eesti helilooja ja interpreet.
San Salvadori saar (Bahama)

San Salvadori saar on saar Bahama saarestikus, kuulub Bahamale. Kuni 1925. aastani oli saare ametlik nimi Watlingi saar. Saarel on mitmeid kauneid liivarandu ning peamine majandusharu on turism. 2010. aastal elas seal 930 inimest. Saarel asub San Salvadori rahvusvaheline lennujaam.
Ainetu toode

Ainetu toode ehk mitteaineline toode ehk mittemateriaalne toode ehk immateriaalne toode on ostu-müügi objekt majanduslikus käibes, mis ei ole ei aineline ese ega voog (nt elektrienergia), vaid esineb teatud laadi tegevusena või teabe edastamisena. Vaimne toode. Mõistet "ainetu toode" hõlmab tänapäeval mõiste "teenus" kõige laiemas tähenduses. Aineline toode U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).
Narva raad

Narva raad oli Narva linna kohtu- ja valitsusorgan (raad) 14. sajandist kuni 1889. aastani.[viide?]  Pikemalt artiklis Narva rae liikmete loend Narva raekoda Narva linnapea Narva raad Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
Robert Musil

Robert Musil (6. november 1880 Klagenfurt – 15. aprill 1942 Genf) oli Austria kirjanik. Musili lõpetamata jäänud mahukat romaani "Omadusteta mees" ("Der Mann ohne Eigenschaften") peetakse modernismi üheks olulisimaks esindajaks kirjanduses. "Kolm naist" ("Drei Frauen", tõlkinud Peeter Tulviste; Loomingu Raamatukogu 12/13, 1972) "Kasvandik Törlessi hingeheitlused" ("Die Verwirrungen des Zöglings Törless", tõlkinud Mati Sirkel; Tallinn: Eesti Päevalehe Kirjastus, 2005) "Omadusteta mees" ("Der Mann ohne Eigenschaften", tõlkinud Mati Sirkel; Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2006, 3 köidet)
Rona Nishliu

Rona Nishliu (sündinud 25. augustil 1986 Mitrovicës) on Albaania laulja ja raadiosaatejuht. Ta esindas Albaaniat 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus albaaniakeelse lauluga "Suus" (eesti keeles "Isiklik"), millega saavutas finaalis 146 punktiga 5. koha, mis on seni Albaania parim koht Eurovisiooni lauluvõistlusel. Ta on õppinud lastemuusikakoolis klaverit. Ta korraldas heategevuskontserte juba üliõpilasena. Ta on Kosovo Riikliku Autismi Assotsiatsiooni aktivist.
Leedu kirjanike loend

Siin on loetletud Leedus või leedu keeles kirjutavaid või kirjutanud kirjanikke. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Jonas Aistis Banguolis Balaševičius Alis Balbierius Jurgis Baltrušaitis Antanas Baranauskas Jonas Basanavičius Jonas Biliūnas Kazys Binkis Kazys Boruta Bernardas Brazdžionis Vytautas Bubnys Petras Cvirka Simonas Daukantas Mikalojus Daukša Janina Degutytė Kristijonas Donelaitis Jonas Gaidamavičius Romualdas Granauskas Gintaras Graujauskas Juozas Grušas Mikalojus Husovianas Jurga Ivanauskaitė Antanas Jonynas Antanas A. Jonynas Antanas Kalanavičius Stasys Kašauskas Marius Katiliškis Ramūnas Klimas Saulius Tomas Kondrotas Vincas Krėvė-Mickevičius Vincas Kudirka Algimantas Mackus Vytautas Mačernis Jonas Mačiukevičius Maironis Justinas Marcinkevičius Martynas Mažvydas Eduardas Mieželaitis Adomas Mickevičius Antanas Miškinis Danielius Mušinskas Vincas Mykolaitis-Putinas Henrikas Nagys Kęstutis Navakas Salomėja Nėris Sigitas Parulskis Lazdynų Pelėda Vytautas Petkevičius Kornelijus Platelis Dionizas Poška Henrikas Radauskas Bronius Radzevičius Undinė Radzevičiūtė Šatrijos Ragana Antanas Ramonas Vincas Ramonas Liudvikas Rėza Kazys Saja Motiejus Kazimieras Sarbievijus Jurgis Savickis Ieva Simonaitytė Balys Sruoga Simonas Stanevičius Antanas Strazdas Alvydas Šlepikas Ignas Šeinius Paulius Širvys Antanas Škėma Pranas Vaičaitis Antanas Vaičiulaitis Judita Vaičiūnaitė Juozas Tumas Vaižgantas Motiejus Valančius Indrė Valantinaitė Silvestras Valiūnas Tomas Venclova Antanas Vienuolis Gina Viliūnė Vydūnas Žemaitė
Heinrich Rubenow

Heinrich Rubenow (surnud 31. detsembril 1462) oli Greifswaldi bürgermeister, kes on tuntud Greifswaldi ülikooli peamise asutajana. Rubenow sündis Greifswaldi kodanikuperes, tema esivanemad olid samuti olnud bürgermeistrid. Rubenow sai alghariduse arvatavasti Greifswaldi Maarja kiriku kirikukoolis, 1433. aastal ta abiellus. Alates 1435. aastast õppis ta Rostocki ülikoolis, 1447. aastal sai ta ilmaliku õiguse alal doktorikraadi Erfurdi ülikoolis. 1449. aastal sai ta Greifswaldi bürgermeistriks. Rubenow tegutses Greifswaldi ülikooli loomise nimel laial rindel, annetas raha ja ka oma raamatukogu. 1456. aastaks õnnestus tal oma plaanile saada ka Cammini piiskopi Henning Iveni ja Pommeri hertsogi Wartislaw IX toetus. Greifswaldi ülikool avati ametlikult 17. oktoobril 1456 Greifswaldi Nikolai kirikus. Avamisel osalesid nii Wartislaw IX kui ka piiskop Henning Iven. Viimase määras paavst Calixtus III bullaga ülikooli esimeseks kantsleriks. Rubenowist sai ülikooli viitsekantsler, hertsogi esindaja ülikooli konsiiliumis ja esimene rektor, talle anti ka ainuõigus ametisse seada ja vabastada õppejõude. Samas tekkisid Rubenowil Greifswaldis tõsised poliitilised vastuolud, mistõttu ta pidi 1457. aasta septembrist Stralsundis varjupaika otsima. Seejärel tugevdas ta oma positsiooni, pagendades linnast oma vastased, üks neist aga koguni hukati. 1459. aastal laiendas hertsog Wartislaw X Rubenowi õigusi ülikooli suhtes veelgi. Ent 1462. aasta viimasel päeval Rubenow mõrvati, ilmselt vanade poliitiliste vastuolude tõttu. Seejärel puhkesid linnas tõsised rahutused, mis suruti maha alles hertsogi vägede sissetungi järel. 1856. aastal, ülikooli 400. aastapäeval, avati ülikooli peahoone ees Heinrich Rubenowi mälestussammas.
Kirehe ringkond

Kirehe ringkond on 2. järgu haldusüksus (akarere) Rwanda kaguosas Idaprovintsis. Kirehe piirneb lõunas Burundi ja idas Tansaaniaga. Ida- ja lõunapiir kulgeb piki Kagera jõge. Suurem osa alast on umbes 1350 meetri kõrgune platoo, kõrgemad mäed on 1700–1800 meetri kõrgused Mahama ja Migongo. Kirehe ala katab valdavalt savann, kus kasvavad peamiselt akaatsiad. Suurem osa looduslikult kasvanud metsast on maha raiutud, kuid metsade taastamiseks istutatakse eukalüpte, mände ja Mearnsi akaatsiat. Kirdeosas on soid ja järvi, sealhulgas Rwampanga järv. Äärmises kagutipus on Rusumo juga. Ringkonna halduskeskus on Rusumo. Ringkond jaguneb 12 sektoriks (imirenge): Gahara, Gatore, Kigarama, Kigina, Kirehe, Mahama, Mpanga, Musaza, Mushikiri, Nasho, Nyamugari, Nyarubuye. Tegeldakse peamiselt põllumajanduse (sealhulgas riisikasvatuse ja mesindusega) ning käsitööesemete valmistamisega. Inimeste peamiseks energiaallikaks on puit; elektrienergia on kättesaadav vaid suuremates asulates. Rajamisel on Rwanda, Tansaania ja Burundi ühine 80-megavatine Rusumo hüdroelektrijaam. Case study[alaline kõdulink] "Kirehe". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. august 2010. Vaadatud 23. mail 2012. "Infrastructure". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2013. Vaadatud 23. mail 2012. Rusumo power will drop from 90 to 80MW[alaline kõdulink] Koduleht
Rwampanga

Rwampanga (ka Mpanga; Kampanga) on järv Rwanda idaosas Tansaania piiri lähedal. Järv asub Idaprovintsis Kirehe ringkonna kirdeosas umbes 4 km kaugusel Tansaania piirist. Mõne kilomeetri kaugusel loodes asub Cyambwe järv. Rwampanga pikkus kirde-edelasuunas on umbes 6,5 km ja suurim laius veidi üle 2 km.
Vicente Ehate Tomi

Vicente Ehate Tomi (sündinud 1968) on Ekvatoriaal-Guinea poliitik, kes oli 21. maist 2012 kuni 23. juunini 2016 Ekvatoriaal-Guinea peaminister. Ta on varem olnud transpordi- ja kommunikatsiooniminister ning kuulunud Pan-Aafrika parlamenti. INTERVIEW. Vicente Ehate Tomi, Minister of Transport, Technology, Posts and Telecommunications
Hasmogaamia

Hasmogaamia on enamikul taimeliikidel esinev õite tolmlemine avatud õiekatte korral. Terminit kasutatakse eelkõige puhkudel, kui osa õisi on kleistogaamsed ehk arenevad avanemata. Selliseid kahesuguseid õisi esineb näiteks kannikestel. kleistogaamia
Kleistogaamia

Kleistogaamia on mõnedel taimeliikidel esinev nähtus, mille korral õied tolmlevad suletuna ega avanegi. Kleistogaamsetes õites toimub isetolmlemine. Sel puhul õiepung areneb viljaks õit avamata. Taimeliikidel, kellel leidub kleistogaamseid õisi (näiteks kannikesed) on osa õisi avanevad (hasmogaamsed). Bulbophyllum cleistogamum Cleistocactus – kleistokaktus Epilobium cleistogamum Frailea – imekaktus Impatiens capensis Masdevallia cleistogama Oxalis acetosella – jänesekapsas Pterygodium cleistogamum Salvia cleistogama – kinnisõieline salvei Silene wahlbergella Solanum cleistogamum Ternstroemia cleistogama Viola – kannike hasmogaamia
Soluna Samay

Soluna Samay Kettel (sündinud 27. augustil 1990 Guatemala linnas) on Taani laulja. Ta esindas Taanit 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Should've Known Better" ja sai finaalkontserdil 23. koha. Laulmise ja tantsimisega hakkas ta tegelema 6-aastaselt, aidates oma isa, kes esines üle maailma tänavamuusikuna. Pere kolis 2000. aastal Atitláni järve äärest Bornholmi saarele. Juba 10-aastaselt kirjutas ta laule, sest isa oli õpetanud ta mängima nii trumme, basskitarri kui ka kitarri. Nüüd elab ta perega Kopenhaagenis, kuigi peab end maailmakodanikuks. Soluna valdab viit keelt. Debüütalbum "Sing Out Loud", mida Soluna salvestas kahe aasta jooksul, avaldati septembris 2011. Ametlik koduleht
Radio Studio 54 Network

Radio Studio 54 Network (tuntud ka kui Studio 54 Network) Itaalia on eraõiguslik raadiojaam, mis asub Locris Calabrias. Raadioprogrammi edastatakse FM-sagedusalas ja see on kuulatav 9 Lõuna-Itaalia provintsis: Reggio Calabria, Messina, Vibo Valentia, Catanzaro, Cosenza, Crotone, Lecce, Potenza ja Salerno provintsis. Radio Studio 54 Networki koduleht