laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Enn Kaarma

Enn Kaarma (9. veebruar 1942 Tallinn – 14. detsember 1983 Moskva oblast) oli eesti poksija ning Nõukogude sõjaväelane ja katselendur. Ta õppis Tallinna 10. Keskkoolis, lõpetas aastal 1961 Nõmme Töölisnoorte Keskkooli. Kaarma poksis Eestis aastatel 1958–1962 Tallinna Kalevis, tema treener oli Raimond Turja. Kaarma oli II keskkaalus (kuni 57 kg) Eesti NSV meister (1961) ja poolraskekaalus (kuni 81 kg) Eesti NSV meister (1962). Ta osales 1960–1961 kaks korda Eesti NSV – Soome maavõistlustel ning võitis mõlemad kohtumised. Kaarma saavutas Nõukogude Liidu noorte esivõistlustelt II keskkaalus (kuni 75 kg) II koha (1959). Ta sai 1961. aastal Nõukogude Liidu meistersportlase järgu. Tema tegelemisest poksiga pärast tema Eestist lahkumist 1962. aastal ei ole teateid. Kaarma läks 1962. aastal õppima Tšernigivi kõrgemasse sõjaväe lennukooli ja lõpetas selle kiitusega 1966. aastal. Ta lõpetas katselendurina Žukovski nimelise lennukooli 1971. aastal. Ta lõpetas Moskvas 1975. aastal Žukovski nimelise lennuakadeemia. Tema auaste oli major. Kaarma sai Lenini ordeni (1976). Ta hukkus hävituslennuki MiG-23 katsetustel ja on maetud Bõkovo lendurite kalmistule Žukovski linnas Moskva oblastis. Энциклопедия испытателей: Каарма Энн Веллович Мемориал: Каарма Энн Веллович Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001 Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 370 Vello Lään, Johannes Tilk. "Kes on kes Eesti lennunduses". Elmatar. Tallinn, Tartu 2006 Biograafia ESBL-is
Teisend

Teisend võib tähendada: Bioloogias tähendab teisend ehk varieteet taimede liigisisest süstemaatikaüksust. Matemaatikas tähendab teisend kujutist. Teisend ehk variant on keelendi esinemiskuju. varianti, rööpkuju või paralleelüksust.
Eikeland

Eikeland on asula Norras Agderi maakonnas Gjerstadi vallas Risøri valla piiri lähedal. Asula pindala on 0,63 km². Elanike arvu dünaamika: 2005: 408 1. jaanuar 2007 412 (654 in/km²) 1. jaanuar 2008 419 (665,1 in/km²) Asula keskus ümbritseb vana Egelandi metallurgiatehast. 20. sajandil laienes asula maantee E18 vana trassi ümber Fianesse. Nüüd läheb E18 uut trassi mööda, ning Eikelandis aastaid töötanud kohvik Cinderella on üle viidud valla uude ärikeskusesse Brokelandsheias E18 ääres. Metallurgiatööstus on Eikelandis alles.
Egelandi metallurgiatehas

Egelandi metallurgiatehas (Egelands jernverk) töötas Norras Agderi maakonnas Gjerstadi vallas Eikelandis Fianes 1706–1885. 19. sajandi algusest töötas see koos Næsi metallurgiatehasega. Ettevõte läks 1884 pankrotti, sest välismaal oli kasutusele võetud tõhusam tehnoloogia. Tehase hooned on tähtsad kultuurimälestised. Eluruumid on suurelt jaolt alles; paljud neist on restaureeritud ning kasutusel suvilatena. Hooned on eravalduses, kuid neile pääseb ligi. gonorway.com
Brokelandsheia

Brokelandsheia on majanduspiirkond Norras Agderi maakonnas Gjerstadi vallas maantee E18 ääres. See on valla tähtsaim majanduspiirkond. Brokelandsheia kaubanduskomisjon korraldab iga-aastaseid Brokelandsheia päevi, kus käib 30 000 külastajat. Brokelandsheiast saab tulevikus koht, kus kohtuvad raudteelõigud Sørlandsbanen ja Vestfoldbanen, Oslo ja Kristiansandi vahelise transpordi sõlmpunkt. Brokelandsheias Brokelandis on endine pegmatiidikarjäär. Pegmatiidikarjäärist saidil mindat.org Bjørlykke, H. (1937): Mineral parageneses of some granite pegmatites near Kragerø, Southern Norway. Norsk Geologisk Tidsskrift 17, 1-16. Koduleht Fremtiden heter Brokelandsheia. Artikkel ajalehes Morgenbladet Brokelandsheia eskiisplaan Foto endisest pegmatiidikarjäärist
Klaus Tschütscher

Klaus Tschütscher (sündinud 8. juulil 1967) on Liechtensteini poliitik. Ta oli 25. märtsist 2009 kuni 27. märtsini 2013 Liechtensteini valitsusjuht. Klaus Tschütscher on hariduselt jurist ja tal on õigusteaduse doktori kraad. Klaus Tschütscher kuulub Isamaalisse Liitu. Alates 2005. aastast oli ta Otmar Hasleri valitsuse asevalitsusjuht. Pärast veebruaris 2009 peetud parlamendivalimisi sai temast Liechtensteini valitsusjuhi kandidaat ning 25. märtsil kinnitati tema valitsus ametisse. Valitsuses vastutas ta rahanduse, perekonnaküsimuste ja võrdõiguslikkuse eest. Elab koos naise ja kahe lapsega Ruggellis.
Nūrī al-Mālikī

Nūrī Kāmil Muḩammad Ḩasan al-Mālikī (araabia نوري كامل محمّد حسن المالكي; sündinud 20. juunil 1950) on Iraagi poliitik, kes oli 20. maist 2006 kuni 8. septembrini 2014 Iraagi peaminister. Nūrī al-Mālikī on šiiit. Ta on Islami Da‘wa Partei esimees. Nūrī al-Mālikī sündis Iraagi keskosas Bābili kubernerkonnas Abū Gharaqis. Ta õppis Bagdadi Ülikoolis araabia kirjandust. Üliõpilasena 1960. aastate lõpus astus ta Da‘wa Parteisse. Şaddām Ḩusayni vastase aktivistina oli ta sunnitud 1979. aastal välismaale põgenema. Aastal 1980 mõisteti ta tagaselja surma. Esialgu siirdus ta Süüriasse ning hakkas kasutama pseudonüümi Jawād al-Mālikī. Välismaal elades jätkas ta püüdlusi Şaddām Ḩusayni võimult kõrvaldamiseks. Aastatel 1982–1990 elas ta Iraanis, peamiselt Teheranis, seejärel uuesti Damaskuses kuni Şaddām Ḩusayni kukutamiseni 2003. aastal. Pärast Iraaki tagasi pöördumist osales Nūrī al-Mālikī uue põhiseaduse koostamises ning Ba‘athi liikmete võimult eemaldamises. Pärast seda, kui detsembris 2005 toimunud parlamendivalimised võitis šiiitide koalitsioon, sai peaministriks tollane Da‘wa Partei esimees Ibrāhīm al-Ja‘farī. Kevadel 2006 oli ta aga eelkõige kurdi ja sunniidi parlamendiliikmete rahulolematuse tõttu sunnitud ametist loobuma ning tema asemele valiti Nūrī al-Mālikī. Mais 2007 valiti Nūrī al-Mālikī Ibrāhīm al-Ja‘farī asemel ka Da‘wa Partei esimeheks. 14. augustil 2014 astus ta ametist tagasi, kuid jätkas peaministri kohusetäitjana kuni Ḩaidar al-‘Ibādī valitsuse ametisse kinnitamiseni septembris 2014. 8. septembril 2014 kinnitas Iraagi parlament al-Mālikī üheks kolmest Iraagi asepresidendist. BBC profile: Nouri Maliki
Henn Rooneem

Henn Rooneem (sünninimega Henn Zeiger; 8. august 1923 – 29. jaanuar 2009) oli eesti raamatukunstnik ja kirjastustöötaja. Henn Rooneem omandas põhihariduse Tartus ja asus 1937. aastal õppima Riigi Kunsttööstuskooli. 1943. aastal mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke. Sõja lõppedes astus Rooneem Tallinna Riiklikusse Tarbekunsti Instituuti, kuid arreteeriti Nõukogude võimude poolt ja viibis aastatel 1945–1947 vangilaagris. Pöördunud vangistusest tagasi, jätkas õpinguid instituudis, lõpetades selle 1950. aastal graafik-illustraatorina. Henn Rooneem töötas üle 30 aasta Eesti NSV kirjastus- ja trükitööstuses. Aastatel 1950–1964 oli ta kirjastuse Eesti Riiklik Kirjastus illustraator. Pärast kirjastuse jagunemist töötas ta aastatel 1964–1967 illustraatorina kirjastuses Eesti Raamat. Aastatel 1967–1983 oli Rooneem eksperimentaalkombinaadi Bit kunstilise ja tehnilise osakonna juhataja. Sellelt ametikohalt läks ta ka pensionile. Henn Rooneeme tuntumateks töödeks võib pidada mitmeid tema tušijoonistustega illustreeritud Eesti Riiklikus Kirjastuses ja kirjastuses Eesti Raamat ilmunud ilukirjandusteoseid: Mark Twain "Prints ja kerjus" (1956) Maiju Lassila "Tuletikke laenamas" (1957) Aristarch Sinkel "Mõõgaga mõõdetud maa" (1959) Werner Legère "Ma olin Timbuktus" (1959) Vilis Lācis "Kaluri poeg" (1969) Henn Rooneeme abikaasa oli sisearhitekt Maie Rooneem, kellega tal on kaks last – poeg Enn Rooneem ja tütar Tiina Saago. Henn Rooneem oli Kuku klubi liige. Heinz Valgu meenutus Henn Rooneemest
Enn Tietenberg

Enn Tietenberg (22. jaanuar 1936 Eesti – 16. oktoober 2001 USA) oli eesti päritolu Ameerika Ühendriikide sõjaväelane, USA armee kolonel. Enn Tietenberg põgenes koos perekonnaga Nõukogude okupatsiooni eest Saksamaale ja pääses sealt USA-sse, mille kodakondsuse sai naturalisatsiooni korras 24. veebruaril 1956. Juba 5. mail 1952, olles 16-aastane, astus ta Ameerika relvateenistusse Washingtoni Rahvuskaardis. 1953. aastal liitus Enn Tietenberg vabatahtlikuna merejalaväega, kus teenis neli aastat, võttes 1. merejalaväe diviisi koosseisus sõdurina osa Korea sõjast. Aastal 1961 viidi Enn Tietenberg omal soovil üle California Rahvuskaarti, kus pääses katsetega aspirantide kursustele ning aasta hiljem ülendati reservi nooremleitnandiks. Järgnes 27 aastat teenistust ohvitserina tegevväes ja reservis. Juunis 1969 siirdus kapten Tietenberg vabatahtlikuna Vietnami sõjatandrile. Ta võitles 1. ratsadiviisi (õhudessant) koosseisus maikuuni 1970, saades lahingutes korduvalt haavata ja pälvides hulgaliselt autasusid isikliku vapruse ja juhiomaduste eest. Nii on tema kõrgeim autasu – Distinguished Flying Cross – antud järgmisel põhjusel: Bien Hoa ruumis maanteel liikuv üksik armeeveok plahvatas ja süttis põlema. Kapten Tietenberg maandas oma vaatluslennul oleva helikopteri viivitamatult õnnetuskohal ja tiris meeskonnaliikmed leekidest välja. Andnud neile esmaabi, jäi ta haavatute juurde kuni nende evakueerimiseni. Pärast soomusväealaste lisakoolitust teenis kapten Tietenberg mitmel rivi- ja staabiametikohal ning oli allohvitseride kooli väljaõppeohvitser USAs. 1977. aastal jätkus vahepeal majoriks ülendatud Enn Tietenbergi teenistus taas Rahvuskaardis, kus ta oli California 40. jalaväediviisi staabis peainspektori abi ja II brigaadi adjutant ning 160. jalaväerügemendi III mehhaniseeritud pataljoni ülem. Jaanuaris 1980 siirdus kolonelleitnant Tietenberg maaväe reservi ja teenis 104. õppediviisi 416. rügemendi I pataljoni ülemana. Maist 1984 kuni juunini 1991 oli kolonel Tietenberg Colorados reservi kontrollgrupi manöövrite juhatuse koosseisus. Pärast tegevteenistusest lahkumist jäi Enn Tietenberg Ameerika Leegioni, Reservohvitseride Kogu, Ameerika Armee Ühingu ja Soomusväe Ühingu liikmena seotuks riigikaitse küsimustega.
G7

G7 (ka Seitsme grupp; 1990. aastatel tuntud ka kui Suur seitsmik) on ühendus, mille moodustavad seitsme juhtiva tööstusriigi rahandusministrid ja neile alluvad töörühmad. G7 korraldab regulaarseid kohtumisi, kus arutatakse majanduspoliitilisi küsimusi. Senise tava kohaselt on liikmesriikide rahandusministrid ja keskpankade juhid kohtunud vähemalt kaks korda aastas. Euro kasutuselevõtmisest alates osaleb kokkusaamistel ka Euroopa Keskpank. 2014. aastani toimunud G7 liikmesriikide ja Venemaa valitsusjuhtide iga-aastasi kokkusaamisi tuntakse G8 nime all. G7 moodustati 1976. aastal, mil G6-ga liitus Kanada. Ameerika Ühendriigid Itaalia Jaapan Kanada Prantsusmaa Saksamaa Suurbritannia G8 summit 'won't be held in Russia' "G-7 Agrees to Exclude Russia, Increase Sanctions/World Powers to Meet in Brussels in June Without Russia". The Wall Street Journal. 25. märts 2014. Germany to hold 2015 G8 summit at Alpine spa Elmau in Bavaria
Keskkonnakeemia

Keskkonnakeemia on interdistsiplinaarne teadusharu, mis uurib looduses toimuvaid keemilisi ja biokeemilisi nähtusi. Mõistet "keskkonnakeemia" ei tohi segi ajada mõistega "roheline keemia", mis keskendub peaasjalikult ohtlike ainete kasutamise ja tekke vähendamisele või vältimisele looduskeskkonnas, ja on olemuselt pigem mõtteviis. Keskkonnakeemia peamisteks ülesanneteks ja uurimisobjektideks on keemiliste ühendite (kaasa arvatud mürgiste) keskkonda sattumise allikate väljaselgitamine, nende ühendite edasised mõjud ja liikumine, eeskätt õhu- ja veekeskkonnas, aga ka mullakeskkonnas. Samuti arvestab keskkonnakeemia inimmõjuga, mis sageli kutsub looduses esile negatiivseid nähtusi. Keskkonnakeemia kui interdistsiplinaarne teadusharu on tihedalt seotud atmosfääri-, hüdro- ja mullakeemiaga. Keskkonnakeemia uurimismeetodid baseeruvad enamasti analüütises keemias kasutatavail meetodeil. Roheline keemia
2005. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

2005. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 38. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 28. jaanuarist 13. veebruarini Bormios ja Santa Caterinas Itaalias. Finaal: 12. veebruar Osavõtjaid: 149 Maailmameister 2003: Ivica Kostelić, Horvaatia Ametlikud tulemused Finaal: 9. veebruar Osavõtjaid: 154 Maailmameister 2003: Bode Miller, USA Ametlikud tulemused Finaal: 29. jaanuar Osavõtjaid: 64 Maailmameister 2003: Stephan Eberharter, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 5. veebruar Osavõtjaid: 41 Maailmameister 2003: Michael Walchhofer, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 3. veebruar Osavõtjaid: 40 Maailmameister 2003: Bode Miller, USA Ametlikud tulemused Finaal: 11. veebruar Osavõtjaid: 84 Maailmameister 2003: Janica Kostelić, Horvaatia Ametlikud tulemused Finaal: 8. veebruar Osavõtjaid: 85 Maailmameister 2003: Anja Pärson, Rootsi Ametlikud tulemused Finaal: 30. jaanuar Osavõtjaid: 45 Maailmameister 2003: Michaela Dorfmeister, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 6. veebruar Osavõtjaid: 29 Maailmameister 2003: Mélanie Turgeon, Kanada Ametlikud tulemused Finaal: 4. veebruar Osavõtjaid: 28 Maailmameister 2003: Janica Kostelić, Horvaatia Ametlikud tulemused Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 9 võistkonda Võistkonda kuulus 6 sportlast, kolm meest ja kolm naist. Võisteldi ülisuurslaalomis ja slaalomis. Avesse läks neli paremat tulemust mõlemal alal. Võitis see võistkond, kelle kohapunktide summa oli väiksem. Tulemused FIS-i kodulehel
Jarmo Ahjupera

Jarmo Ahjupera (sündinud 13. aprillil 1984 Võhmas) on Eesti endine jalgpallur (ründaja), kes viimati mängis Eesti meistriliiga klubis Viljandi JK Tulevik. Ta on Ristikheina Kohviku juhatuse liige. 2009. aasta veebruaris sõlmis Ahjupera oma esimese välislepingu 3,5 aastaks Ungari kõrgliiga meeskonnaga Győri ETO. Üleminekusumma oli 100 000 eurot. Märtsi lõpus pääses esimest korda algkoosseisu, kuid sai samas mängus raskelt vigastada, murdes kahest kohast jalaluu. Veebruaris 2011 laenas Győri ETO ta teisele Ungari kõrgliiga klubile Újpest FC-le. Koondisedebüüdi tegi Ahjupera 4. juulil 2001 Balti turniiril Leedu jalgpallikoondise vastu. 81. minutil vahetas ta välja Märt Kosemetsa. Mäng kaotati 5:2. Mängu päeval oli Ahjupera 17-aastane, olles noorim Eesti meeste jalgpallikoondise liige läbi aegade. Lisaks temale tegi samas mängudebüüdi väravavaht Pavel Londak. Ta lõi oma esimese koondisevärava 14. novembril 2012. Meistriliiga Eesti meister 2003 Karikavõistlused Eesti karikavõitja 2008 Ahjupera on mänginud Rannajalgpalli Meistriliigas BSC Peugeot' meeskonnas ning alates 2018. aastast madalamates liigades Põhja-Tallinna JK Volta, Lilleküla JK Retro ja Tallinna FC Zenit võistkondades. Eesti jalgpallikoondislaste loend "Ristikheina Kohvik" (inglise). Vaadatud 25. juulil 2024. Jarmo Ahjupera sõlmis 3,5-aastase lepingu Ungari klubiga Györi ETO, delfi.ee, 8. jaanuar 2013 Jarmo Ahjupera sai raskelt vigastada. Soccernet.ee, 31. märts 2009. http://www.soccernet.ee/eto-laenas-ahjupera-suveni-ujpestile Biograafia ESBL-is Jarmo Ahjupera Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Jarmo Ahjupera koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Oliver Lomp. Györi siirdunud Ahjupera klapib Kinkiga hästi. Postimees, 17. veebruar 2009 TulevikTV | Hommikupoolik Jarmoga | Ründeäss on naasmas!
No Bravery

"No Bravery" on Briti laulja James Blunti laul debüütalbumilt "Back to Bedlam". Laul räägib Kosovo sõjast, milles James Blunt osales. Laulu pikkus on 4:18. Laul avaldati 2006. aasta aprillis singlina ainult Prantsusmaal. Laulule tehti ka muusikavideo. YouTube: James Blunt - No Bravery
Pinnanähtused

Pinnanähtused on füüsikalised nähtused, mis ilmnevad keha pinnal või selle mõne molekuli paksuses pinnakihis ja samuti aine eri faaside piirpinnal. Pinnanähtused võivad olla tingitud pinnakihi molekulide suuremast liikumisvabadusest. Ka on eri faaside (näiteks tahke ja vedela või vedela ja gaasilise faasi) vahele jäävad piirmolekulid mõjutatud nii naaberfaasist kui ka samast faasist pärit olevate molekulide poolt. Pinnanähtused on näiteks pindpinevus, kapillaarsus, adhesioon, kohesioon, märgumine, adsorptsioon ja desorptsioon. Elektrotehnikas on mõnikord ka pinnaefekti ehk skinnefekti nimetatud pinnanähtuseks.
Laashoone

Laashoone on piirkond Viljandimaal Viljandi vallas Lalsi küla ümbruses. Piirkonnale on nimi tulnud klaasikoja (klaashoone > laashoone) järgi, mille ehitas 1764 Põltsamaa mõisa omanik Woldemar Johann von Lauw. Laashoone sillaks nimetatakse 2005. aastal taastatud silda üle Põltsamaa jõe. Jaak Pihlak. "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad" (PDF). Lk 133. Kultuurimälestiste riiklik register: Koht, kus 18. sajandil asus klaasikoda nn. Laashoone Liili Seil (23. september 2005). "Laashoone sild toob külasse uue hingamise". Sakala. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2005. Vaadatud 15. mail 2009.
Piirpind

Piirpind on erinevate keskkondade (faaside) kokkupuutepind. Piirpinnal olevatel molekulidel esinevad pinnanähtused. Piirpind on näiteks lahustumatu tahkise ja vedeliku (näiteks vee) vahel. Vee ja õhu kokkupuutepinda nimetatakse vabapinnaks. Piirkiht Vabapind
Andres Kuresoo

Andres Kuresoo (6. septembril 1954 – 2. september 2014) oli eesti ornitoloog. Ta on õppinud Elva Keskkoolis ning lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina (1977). Seejärel on ta töötanud Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Ta on olnud Eesti Ornitoloogiaühingu esimees (1994–2000). Ta on uurinud muu hulgas rohunepi bioloogiat. 1994 Eesti Vabariigi teaduspreemia (koos Olav Renno, Kalev Rattiste ja Vilju Lillelehega) 2015 valiti postuumselt Eesti Ornitoloogiaühingu auliikmeks Tema vend on Rein Kuresoo. Andres Kuresoost Eesti Ornitoloogiaühingu kodulehel
Jüri Kuum

Jüri Kuum (16. mai 1922 Tällevere, Viljandimaa – 30. juuni 2009 Tartu) oli eesti põllumajandusteadlane. Ta töötas Eesti Põllumajanduse Akadeemias professorina 1971–1992. Tema erialaks olid maaparanduse küsimused. Jüri Kuuma initsiatiivil asutati 1968. aastal Ülenurmel Eesti Põllumajandusmuuseum. Tema juhatusel pandi mälestustahvel esimese Eesti põllutöökooli asupaika Kõos. Professor Kuum on oma töid avaldanud muu hulgas ajakirjades Eesti Põllumajandus ja Sotsialistlik Põllumajandus. Aastatel 1949–2007 ilmus teadusväljaannetes ja ajakirjanduses ligi 500 tema artiklit. 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk Eesti teaduse biograafiline leksikon 2. 2005. Lk 189–190
Dumping

Dumping ehk hõlvemüük ehk hõivemüük (ka damping; inglise keeles dumping) on kauba eksport alla omahinna või koduhinnast madalama hinnaga, et vabaneda konkurentidest ja laiendada turgu. Selliste toodete ekspordimaht on tavaliselt märkimisväärne ja seab ohtu importiva riigi tootjate materiaalse jätkusuutlikkuse. Dumping tähendab kõnekeeles ka kaubast vabanemist ükskõik kui madala hinnaga. Dumpingu tavaline definitsioon on välisturul sama kauba eest madalama hinna küsimine kui eksportija kodumaisel turul. Sellele viidatakse kui tavapärase kaubandustegevuse käigus samal kaubanduslikul tasandil alla "normaalväärtuse" müümisele. Maailma Kaubandusorganisatsiooni (World Trade Organization, WTO) asutamislepingus on dumping hukka mõistetud (kuid mitte keelatud) olukorras, kus see põhjustab või võib põhjustada materiaalselt kahju importiva riigi kodumaisele tööstusele . Dumpingu mõistel on negatiivne varjund, sest vabakaubanduse pooldajad näevad seda protektsionismi vormina . Paljud valitsused kasutavad dumpinguvastaseid meetmeid, et kodumaist tööstust kaitsta. WTO lepped (Anti-Dumping Agreement ja GATT punkt 6) lubavad seda, juhul kui riik suudab tõestada, et dumpingust tuleneb reaalne kahju kodumaisele konkureerivale tööstusharule. Selleks peab valitsus olema võimeline tõestama, et dumping toimub, arvutama välja selle ulatuslikkuse (ehk kui palju madalam on eksportija kauba hind turul võrreldes tema kodumaise turuga) ja et dumpingust tuleb või võib tulla kahju importiva riigi ettevõtetele. Peale selle on dumpinguvastaste meetmete kasutuselevõtuks teisigi tingimusi, näiteks lõpetatakse edasine uurimine kohe, kui selgub, et imporditava kauba maht on alla 3% kogu seda tüüpi kauba impordihulgast selles riigis. Meetmed võib kehtestada kuni viieks aastaks, kui ei tõestata, et nende lõpetamine tooks kaasa edasist kahju. Sotsiaalne dumping Ökoloogiline dumping "Investopedia Dictionary". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. november 2014. Vaadatud 21. jaanuaril 2015. Dumping Inglise k wikipedia World Trade Organization. Understanding the WTO: Agreemants. Anti-dumping, subsidies, safeguards: contingencies, etc.
Juri Kudrjašov

Juri Kudrjašov (22. märts 1946 Vologda oblast, Venemaa – 4. juuni 2001 Kohtla-Järve) oli Eesti poksija ja poksitreener. Ta poksis aastatel 1959–1971 Kohtla-Järve Kalevis, kus tema treener oli Hans Kaiva, ning Tallinna Dünamos, kus tema treener oli Karl Leman. Kudrjašov oli raskekaalus (üle 81 kg) neljakordne Eesti NSV meister (1967–1969 ja 1971). Ta osales 1968–1969 kaks korda raskekaalus Eesti NSV – Soome maavõistlustel ning võitis mõlemad kohtumised. Ta võitis 1968. aastal raskekaalus Eesti NSV – Rootsi maavõistluse. Kudrjašov pidas 156 kohtumist ja võitis neist 143. Ta sai 1968. aastal Nõukogude Liidu meistersportlaseks. Kudrjašov töötas hiljem Sillamäel poksitreenerina. Seal peetakse ka tema mälestusvõistlusi kuni 18-aastastele. Rein Pajur. "Poksimeistrid maailmas ja Eestis 1719–2000". Revelex. Tallinn 2005.
Mõõtmed

Mõõtmed on keha suurust iseloomustavad näitajad, näiteks pikkus, laius, kõrgus, paksus, ümbermõõt ja läbimõõt. Joonestamine Mõõdistamine
Bucaramanga

Bucaramanga on linn ja vald Colombias, Santanderi departemangu keskus. Linnas asub Ida-Colombia üks tähtsamaid ülikoole Santanderi tööstusülikool (Universidad Industrial de Santander). Linnas asub ka riigi tähtsaim naftauuringute keskus. 2005 census of Colombia
Rapla kihelkond

Rapla kihelkond (lühend Rap, saksa keeles Kirchspiele Rappel) oli kihelkond Harjumaa lõunaosas ja Eestimaa kubermangu Harju kreisis. Kihelkonnas paiknes 21 mõisat: 1 kirikumõis, 14 rüütlimõisast peamõisat koos 2 kõrvalmõisaga ning 4 poolmõisat ja 5 karjamõisat. Rapla kirikumõis (Pastorat Rappel) Alu (Allo) rüütlimõis Hagudi (Haggud) rüütlimõis Halliku mõis (Hallick) Põlli mõisa karjamõis Hertu (Hermet) Valtu kõrvalmõis Järvakandi (Jerwakant) rüütlimõis Kabala (Kappel) rüütlimõis Keava (Kedenpäh) rüütlimõis Kehtna (Kechtel) rüütlimõis Kodila (Koddil) poolmõis Kuusiku (Saage) rüütlimõis Lellapere (Lellefer) rüütlimõis Ohekatku (Odenkat) rüütlimõis Ohukotsu (Odenwald, aastani 1843 Odenkotz) rüütlimõis Pühatu (Pühhat) Orgita kõrvalmõis poolmõisa staatuses Raikküla (Rayküll) rüütlimõis Rapla (Rappel) Alu kõrvalmõis Reihenau (Reichenau) Järvakandi klaasivabrik poolmõisa staatuses Riidaku (Ridaka) poolmõis, enne 1877 rüütlimõis Sikeldi (Siklecht) rüütlimõis Vahakõnnu (Wahhakant) rüütlimõis Valtu (Waldau, varem Kotz) rüütlimõis Järvakandi vald (Jerwakant) (1866–) Kehtna vald (Kechtel) (1866–) Raikküla vald (Rayküll) (1866–) Alu-Rapla vald (Allo und Rappel) (1866–1867) Hagudi vald (Haggud) (1866–1891) Kabala vald (Kappel) (1866–1891) Keava vald (Kedenpäh) (1866–1891) Kodila vald (Koddil) (1866–1891) Kuusiku vald (Saage) (1866–1891) Ohekatu vald (Odenkat) (1866–1891) Põlli vald (Poll) (1866–1891) Pühatu-Riidaku vald (Pühhat und Ridaka) (1866–1891) Sikeldi vald (Sicklecht) (1866–1891) Valtu vald (Waldau) (1866–1891) Ohukotsu vald (Odenwald) (1866–1893) Kihelkonna piiridesse jäävad praegune Rapla maakonna Rapla vald ning suurem osa Kehtna vallast, välja jäävad Lelle ja Eidapere. Rapla kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 09. juuni 2012) Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 60–61. Rapla kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 437–440. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 60–61.
Tiibadjutant

Tiibadjutant (saksa keeles Flügeladjutant, vene keeles флигель-адъютант) oli sõjaväeline ametikoht. Esialgu tähistas nimetus "tiibadjutant" ohvitseriauastmes adjutanti keisri, feldmarssali või generalissimuse juures. Hiljem, 19. sajandi algusest kuni 1917. aastani, oli see aunimetus, mis anti keisri õukonna juurde arvatud ohvitseridele. Tiibadjutandi auaste oli kasutusel ka Saksamaal, Suurbritannias, Bulgaarias.