laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hürth

Hürth on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Kölni ringkonnas Rein-Erfti kreisis. Asub Kölnist edelas. 19. sajandil hakati praeguse linna alal kaevandama pruunsütt, kaevandamine lõppes 1970. aastatel. Kaevandmise käigus asustati piirkonnast mitmed külad ümber. Tänapäeval on Hürth keemia- ja meediatööstuse keskus. 1930 ja 1933 liideti piirkonnas mitu valda, mille tulemusel tekkinud Hürthi vald oli Saksamaa suurim. See sai linnaõigused 1978. Hürthi 12 linnaosa (Alstädten-Burbach, Alt-Hürth, Berrenrath, Efferen, Fischenich, Gleuel, Hermülheim, Kalscheuren, Kendenich, Knapsack, Sielsdorf, Stotzheim) jagunevad 9 linnarajooniks. Hürthist on pärit vormelisõitjad Michael Schumacher ja Ralf Schumacher. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Hürthi koduleht
Alamjooks

Alamjooks on jõe suudme lähedane osa. Alamjooksu ulatus (suudmest) sõltub iga konkreetse jõe eripärast. Kui öeldakse: "N jõe alamjooksul elavad ...", ei peeta silmas mitte ainult jõge, vaid ka selle lähemat ümbrust. Tavaliselt on alamjooks veerikas, vesi voolab aeglaselt ja kulutab rohkem jõesängi külgi. Setted kuhjuvad põhja, mõnikord tekivad looked. Alamjooksul on sagedased meandrid. Ülemjooks Keskjooks
Dressid

Dressid ehk dressipüksid on pehmed pikad mugavad püksid, mida kantakse näiteks kehakultuuriga tegeldes.
Heinrich von Treitschke

Heinrich Gotthardt von Treitschke (15. september 1834 Dresden – 28. aprill 1896 Berliin) oli saksa ajaloolane, poliitikaajakirjanik ja 1871–1884 Riigipäeva liige. Temalt pärineb lause: "Die Juden sind unser Unglück" ("Juudid on meie õnnetus"). http://www.juedische-allgemeine.de/article/view/id/14805
August Wilhelm Schlegel

August Wilhelm (hiljem von) Schlegel (8. september 1767 Hannover – 12. mai 1845 Bonn) oli saksa kirjandusteadlane, tõlkija, kirjanik, indoloog ja filosoof. Koos vend Friedrich Schlegeliga peetakse teda Jena vararomantikute ringi kuuluvaks kirjanikuks ja saksa romantismile alusepanijaks. Ta tõlkis saksa keelde William Shakespeare teoseid. Samuti tõlkis ta saksa keelde Bhagavadgītā, mis on üks hinduismi pühadest tekstidest. Koos oma vennaga asutas ta 1798. aastal kirjandusajakirja Athenaeum. Tema vend oli luuletaja ja filosoof Friedrich Schlegel (1772–1829).
Martin Hallik

Martin Hallik (sündinud 5. septembril 1975 Pärnus) on eesti ajaloolane, haridusjuht ja raamatukogutegelane. Hallik lõpetas 1993. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi hõbemedaliga ning 1997. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal (cum laude). 1999. aastal kaitses ta ajaloo erialal magistrikraadi (cum laude) tööga "Poliitilise koostöö probleeme Kagu-Aasias 1945–1976" ning 2001. aastal doktorikraadi tööga "Tartu Ülikooli õppejõudude ja kasvandike osast humanitaarorientalistikas (1802–1940)". 1995–1996 oli Hallik Tartu Ülikooli Üliõpilaskonna esimees, 1997–1998 Tartu linnapea Roman Muguri abi. Alates 1999. aastast on ta töötanud Tartu Ülikoolis, seejuures 1999–2000 Aasia maade lähiajaloo assistendina, 2000–2002 lektorina, 2002–2005 dotsendina. Veebruarist 2000 kuni septembrini 2004 oli ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna prodekaan. Alates 2005. aastast oli Martin Hallik Tartu Ülikooli raamatukogu direktor. 2010–2015 oli tema tööleping sel kohal peatatud, kuna ta töötas Tartu Ülikooli õppeprorektorina. Alates jaanuarist 2018 on Hallik aktsiaseltsi Eesti Keskkonnateenused Põhja regiooni juht. Raamatukogu juhina asus ta taas tööle 2016. aasta juunis. 29. augustil 2018 lõpetas Tartu Ülikool Halliku töölepingu ühepoolselt usalduse kaotuse tõttu, mille põhjuseks toodi Halliku ebaväärikas käitumine. Meedias liikusid teated, et endised alluvad süüdistavad Hallikut seksuaalses ahistamises. Hallik vaidlustas töölepingu lõpetamise töövaidluskomisjonis, kes novembris 2018 tunnistas töölepingu ülesütlemise tühiseks. Ülikool kaebas otsuse edasi ning esimeses kohtuastmes jäi õigus Martin Hallikule. 2020. a veebruaris tühistas ringkonnakohus Tartu maakohtu otsuse ning leidis, et ülikoolil oli piisav alus lepingu lõpetamiseks , ka Riigikohus jättis töövaidluses õiguse Tartu Ülikoolile. Prokuratuur käivitas Halliku suhtes ka kriminaalmenetluse ning märtsis 2020 karistas Tartu maakohtus Hallikut 1,5-aastase tingimisi vabadusekaotusega, mõistes ta süüdi seksuaalkuriteos. Tartu ringkonnakohus tühistas 3. septembril Tartu maakohtu 18. märtsi otsuse ning mõistis Martin Halliku õigeks. Otsus jõustus lõplikult 1. detsembril 2020. 2009 Tartu Ülikooli aumärk Martin Hallik Eesti Teadusinfosüsteemis "Tartu Ülikool lasi lahti raamatukogu direktori Martin Halliku" ERR, 29. august 2018 "Leht: endised alluvad süüdistavad Hallikut seksuaalses ahistamises" ERR, 27. november 2018 "Töövaidluskomisjon tühistas TÜ raamatukogu direktori vallandamise". ERR. 22. november 2018. "Martin Hallik võitis esimeses kohtuastmes Tartu ülikooli ning tal säilib lootus suurele hüvitisele". Tartu Postimees. 4. september 2019. "Ringkonnakohus: Tartu Ülikoolil oli õigus Halliku tööleping lõpetada". ERR. 20.02.2020. "Riigikohus jättis Halliku töölepingu vaidluses õiguse Tartu Ülikoolile". ERR. 19.06.2020. "Prokurör taotleb Martin Halliku süüdimõistmist seksuaalkuritegudes". ERR. 7. veebruar 2020. "Tartu maakohus mõistis Martin Halliku seksuaalkuriteos süüdi" ERR, 18. märts 2020 "Martin Halliku õigeksmõistmine jõustus". ERR. 1. detsember 2020. Vaadatud 01.12.2020. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Martin Hallik Eesti Teadusinfosüsteemis
Russian Roulette

Russian Roulette (inglise keeles vene rulett) on mitmete teoste pealkiri: "Vene rulett" (originaalpealkiri "Russian Roulette"), film aastast 1975, Lou Lombardo lavastajadebüüt "Russian Roulette", ansambli Accept album ja ka laul sellelt albumillt. "Russian Roulette", The Holliesi album ja selle tiitellugu. "Russian Roulette", Rihanna laul.
Ekvivalentsiseos

Ekvivalentsiseoseks ehk ekvivalentsusseoseks nimetatakse binaarset seost mingil hulgal A, kui see seos on refleksiivne, sümmeetriline ja transitiivne, st seos ~ on ekvivalentsiseos parajasti siis, kui a~a (refleksiivsus) a~b => b~a (sümmeetrilisus) (a~b)&(b~c) => a~c (transitiivsus) ehk vastavalt kui iga element on iseendaga seoses ~, kui a on b-ga seoses ~, siis b on a-ga seoses ~ ja kui a on b-ga seoses ~ ja b on omakorda c-ga seoses ~, siis on a ka c-ga seoses ~. Asjaolu, et elemendid a ja b on omavahel ekvivalentsusseoses R, tähistatakse kirjanduses mitmel moel. Kõige tavalisemad tähistused on "a~b" ja "a≡b", mida kasutatakse juhul, kui kontekstist on selge, millist ekvivalentsiseost R silmas peetakse. Kui on tarvis viidata sellele, millisest ekvivalentsiseosest R on jutt, siis kõige tavalisemad tähistused on "a~Rb", "a≡Rb" ja "aRb". Kui iga elemendi a korral hulgast A on olemas teine element b, mis kuulub hulka A ja millega a on seoses, siis sümmeetrilisusest ja transitiivsusest järeldub refleksiivsus. Tõepoolest, tähistame selle seose R. Kui aRb, siis seose R sümmeetrilisuse tõttu ka bRa; sellest aga, et aRb ja bRa, järeldub seose R transitiivsuse tõttu, et aRa. Et sellise järelduse saab teha iga elemendi a korral, siis seos R on refleksiivne. Sümmeetrilisusest ja transitiivsusest üldjuhul siiski refleksiivsus ei järeldu. Võtame näiteks kõigi täisarvude hulga. Defineerime seose R nii: täisarvud a ja b on seoses R parajasti siis, kui mõlemad on paarisarvud. See seos on ilmselt sümmeetriline ja transitiivne, kuid pole refleksiivne, sest paaritud arvud ei ole iseendaga selles seoses.  Pikemalt artiklis Ekvivalentsiklass Elemendi a ekvivalentsiklassiks [a] seose s suhtes nimetatakse hulka [ a ] = { b ∈ A | a ∼ b } {\displaystyle [a]=\{b\in A|a\sim b\}} .  Pikemalt artiklis Hulkoid Hulka A koos ekvivalentsiseosega ~ nimetatakse hulkoidiks.
Marco Polo (1965)

Marco Polo (kuni 1991. aastani Aleksandr Puškin) on kaheksa tekiga Ivan Franko-klassi (projekt 301) reisilaev, mis on ehitatud VEB Mathias-Thesen-Werft Wismari laevatehases Wismaris Saksamaal 1965. aastal. Laev kuulub ettevõttele Story Cruise Ltd. ja seda kasutab laevakompanii Cruise & Maritime Voyages (CMV). Laeva saksa klassinimetus on Seefa 750, (saksa keeles Seefahrgastschiff 750 (merereisilaev 750 reisija jaoks)). Laev sai nime vene romantilise luuletaja Aleksandr Puškini auks. Selle sõsarlaevad on Frank, Tara, Assedo ja Mihhail Lermontov. 1. novembril 2014 hommikul kell 6.35 sõitis Marco Polo sissesõidul Buksnesfjordi (Vestvågøy/Lofoodid) madalikule, kuid sai kella 16 paiku tõusuveega madalalt lahti. Ristluslaevade loend "Aleksandr Pushkin (1965) Fakta om fartyg kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 1.08.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles) Marco Polo (до 1991 Александр Пушкин) (vene keeles) DDR Schiffbau - Seefahrgastschiff 750(saksa keeles) "Laeva kutsung, IMO-number, online-asukoht ja pildid saidil marinetraffic.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. detsember 2012. Vaadatud 12. mail 2012. Det Norske Veritas (inglise keeles) Marco Polo (до 1991 Александр Пушкин), Примечание (märkused) (vene keeles) Põhja-Norras Lofootides sõitis karile suur ristluslaev Marco Polo Cruise & Maritime Voyagesi kodulehel (inglise keeles)
Mao tee kalju peal (EP)

"Mao tee kalju peal" on Eesti alternatiivroki bändi John Stuart Mill EP, mille andis välja plaadifirma JSM DIY Records. Nimi pärineb Rootsi romaanikirjaniku Torgny Lindgreni samanimeliselt romaanilt. Kogu materjal salvestati juunis 2011, EP ilmus aga ametlikult 12. mail 2012. Mao tee kalju peal (Roogmaa/Marginal) Sügis teaevas (Roogmaa/Marginal) Sellest kõnelda (Kostenko/Marginal) Pühak (Roogmaa/Marginal) Argipäev (Roogmaa/Marginal) Matt Samuel Berlioz – laul Albert Marginal – kitarrid Githa Glow – kitarrid, taustalaul Mary McBarkley – bass Erich Schmidt – trummid Jack Masters – kitarr ("Sellest kõnelda") Stuudio – Muusik Stuudio (Pärnu) Väljaandja – JSM DIY Records (JSM DIY Rec EP 001) Produtsendid – Albert Marginal, Janek Kivi Salvestus – Janek Kivi Masterdamine ja miksimine – Henkka Niemistö (Chartmakers, Helsingi) Disain – Albert Marginal Joonistused – Maire Tohv
Mao tee kalju peal

"Mao tee kalju peal" (rootsi keeles "Ormens väg på hälleberget") on rootsi kirjaniku Torgny Lindgreni 1982. aastal ilmunud romaan, mis ilmus eesti keeles 1987 Loomingu Raamatukogu sarjas Ülev Aaloe tõlkes.
Lauri Laanisto

Lauri Laanisto (sündinud 20. augustil 1978) on eesti bioloog ja tõlkija. Ta lõpetas aastal 1996 Rapla Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1997–2002 õppis ta Tartu Ülikoolis bioloogia erialal bakalaureuseõppes, ta kaitses aastal 2002 bakalaureusetöö "16 taimeliigi ruumihõlvamise strateegia valgusgradiendil". Tema doktoritöö teema oli "Makroökoloogiline lähenemine taimkatteteadusele: ökoloogiliste seaduspärade varieerumine globaalses skaalas" (kaitstud aastal 2008 Tartu Ülikoolis, juhendaja Meelis Pärtel). Sellega seotud välitöid tegi ta Tšiilis. Ta on aastast 2022 Eesti Maaülikooli makroökoloogia professor. Eesti teaduste akadeemia valis ta Arktika uuringute uurija-professoriks perioodil 2022–2023 ning 2023–2024. Ta on hulk aastaid olnud teoreetilise bioloogia kevadkoolide peakorraldaja. David Burnie 2005. Looduse entsüklopeedia. David Burnie 2006. Õpilase loomaentsüklopeedia. James Lovelock 2007. Gaia kättemaks. Daniel Dennett 2011. Darwini ohtlik idee. David Beerling 2012. Smaragdplaneet: Kuidas taimed on muutnud Maa ajalugu. Richard Dawkins 2014. Isekas geen. Denis Noble 2016. Elu muusika: Bioloogia teispool geene. Stephen B. Heard 2023. Charles Darwini nuivähk ja David Bowie ämblik: kuidas teaduslikud nimed pühitsevad seiklejaid, kangelasi ja isegi mõnd kaabakat. (Elav teadus 40.). Argo. Laanisto, Lauri 2015. Isikupära ja ilmavaade geoloogihaamrina teadusliku objektiivsuse paljandit toksimas: Noppeid värskemast Stephen Jay Gouldi pihta suunatud kriitikast. Akadeemia 11: 1969–1982. Kull, Kalevi; Laanisto, Lauri; Ots, Sigrid (toim.) 2024. Bioloogilise mõtte areng. (Schola biotheoretica L.) Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. 2020 Eesti Eluteaduse Hoidja Arktika-uuringute professuurid. Lauri Laanisto Eesti Teadusinfosüsteemis
Tõlkija

Tõlkija on inimene, kes teeb kirjalikku tõlget. Eesti keelde tõlkijate loend Tõlk Rahvusvaheline tõlkijate päev Mele Pesti: "Nähtamatu tõlkija muutuv roll" Sirp, 22. november 2019
Roostevaba teras

Roostevaba teras on õhu, vee ja mitmesuguse agressiivse keskkonna korrodeerivale toimele vastu pidav teras. Levinumad roostevaba terase tüübid on roostevaba kroomteras ja kroomnikkelteras. Roostevabast terasest on valmistatud näiteks agressiivse keskkonna mõjutatud masinaosi, ehitusdetaile ja arstiriistu. Vastupidavuse tõttu kasutatakse roostevaba terast kunstis ja kirjanduses mõnikord metafoorina, näiteks sai sel viisil pealkirja Harry Harrisoni ulmejutustuste sari "Roostevabast terasest rott" ("Stainless Steel Rat"). Samuti viitab terasele Eno Raua jutustus "Roostevaba mõõk". Raud Rauasulam Teras Legeeritud teras Roostevabad terased: AISI-316 AISI-317 AISI-317L EE 8. köide, 1995. EE 8. köide, 1995.
Isokliin

Isokliin ehk samakaldejoon on samajoon, mis ühendab kaardil punkte, kus magnetiline inklinatsioon on ühesugune. Joont, millel magnetiline inklinatsioon on 0 ehk nullisokliini, nimetatakse magnetiliseks ekvaatoriks ehk akliiniks. Akliin EE 3. köide, 1988.
Muinsuskaitse

Muinsuskaitse on kultuuri järjepidevuse, rahva ajaloomälu ning ajalooliselt kujunenud väärtushinnangute kohase inim- ja kultuurisõbraliku elukeskkonna kaitsmine. Muinsuskaitse hõlmab nt ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitsmise ning kohanimede, murrete, käsitööoskuste säilitamise.  Pikemalt artiklis Eesti muinsuskaitse Vastavalt Muinsuskaitseseadusele on kultuurimälestiseks riigi kaitse all olev kinnis- või vallasasi, nende osa või asjade kogum, mis on seotud ajaloo oluliste protsesside, sündmuste või isikutega või millel on ajalooline, arheoloogiline, etnograafiline, linnaehituslik, arhitektuuriline, kunstiline, teaduslik või muu kultuuriline väärtus. Kultuurimälestiseks võivad olla järgmised asjad: Kinnismälestised 1) muinas- ja keskaegsed asulakohad, linnused, pelgupaigad, kultusekohad, matusepaigad, muistsed põllud, teed, sillad, sadamakohad, veealused rajatised, tööndusega seotud kohad; 2) arhitektuuriajaloolise väärtusega tsiviil-, tööstus-, kaitse- ja kultuseehitised ning nende ansamblid ja kompleksid; 3) teaduse, tehnika ja tootmise arengut kajastavad ehitised; 4) monumentaalkunsti teosed; 5) ajaloolise väärtusega ehitised, mälestusmärgid, kalmistud, paigad (maa-alad), loodusobjektid. Vallasmälestiseks: 1) kinnismälestisest eemaldatud osad; 2) arheoloogilised leiud, etnograafilised ja ajaloolised asjad ning nende kollektsioonid; 3) kunsti- ja kultuuriloolise väärtusega kujutava ja tarbekunsti teosed ning nende kollektsioonid; 4) teaduse, tehnika ja tootmise arengut kajastavad masinad ja seadmed. Mälestised liigitatakse arheoloogia-, arhitektuuri-, kunsti-, tehnika- ja ajaloomälestisteks. Eesti muinsuskaitsehuvilisi ühendab 1987. aastal loodud Eesti Muinsuskaitse Selts. Eesti Muinsuskaitse Selts Muinsuskaitseamet Muinsuskaitse Nõukogu EE 6. köide, 1995. EE 6. köide, 1995.
Fastsiatsioon

Fastsiatsioon on taimevarre väärarend, kasvukuhiku ebatavaline laienemine ja varre laiuti vohamine. Fastsiatsiooni võivad põhjustada kasvukuhiku vigastused, taimekahjurid ning viirus- ja bakterhaigused. Fastsiatsiooni saab esile kutsuda ka kunstlikult, nt kiiritamisega, keemiliste mutageenidega, rohke väetamisega. Kultuurtaimede puhul on fastsiatsiooni tahtlikult esile kutsutud aretuslikel eesmärkidel, nt selleks, et saagikust suurendada. EE 2. köide, 1987. EE 2. köide, 1987.
Vaba tänav

Vaba tänav on tänav Tartus Karlova linnaosas. See algab Võru tänavalt ja lõpeb Sassi tänaval ning on ligikaudu 1,28 km pikkune.
Biomeedikum

Biomeedikum (ka Biomedicum) on Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppehoone. Hoone asub Tartus aadressil Ravila tänav 19. Biomeedikum ehitati aastatel 1998–1999 ja avati pidulikult 1. septembril 1999. Hoonel on soklikorrus, neli põhikorrust ja tehniline viies korrus. Hoone jaguneb kaheks tiivaks. Hoone projekteeris Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus. "Esileht (bio- ja siirdemeditsiin instituut)". Tartu Ülikool. 15. november 2021. Vaadatud 27. märtsil 2024. Kutsar, Kuulo (27. märts 2024). "1. septembril avati Tartu Ülikooli Biomeedikum" (PDF). Vaadatud 27. märtsil 2024 – cit. via Eesti Arstide Liit. Reiljan, Kaire (16. november 2020). "Lahkus arhitekt Kalle Rõõmus". Lääne Elu. Vaadatud 27. märtsil 2024.
Ravila tänav

See artikkel räägib Tartu tänavast. Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Ravila tänav (täpsustus). Ravila tänav on tänav Tartus Maarjamõisa ja Veeriku linnaosas. Ravila tänav algab Riia tänavalt ja jätkub teisel pool seda Soinaste tänavana. Tänav kulgeb loodesse, ristudes Ehitaja ja Nooruse tänavaga. Seejärel kulgeb see läbi Tartu Ülikooli Kliinikumi linnaku. Kliinikumi järel jääb vasakule tühermaa, kus palju aastaid on olnud linnarahva peenramaad, paremalt aga suubuvad Ravila tänavasse Tulika, Kullerkupu ja Ülase tänav, pärast Ravila ristumist Viljandi maanteega tuleb paremalt ka Varju tänav. See on 1-2-korruseliste aiaga eramajade rajoon. Edasi ristub Ravila tänav Nelgi, Sangla, Rukki, Maisi ja Nisu tänavaga. Siis hakkab Ravila tänav kaarduma põhja, ristudes Veeriku tänavaga; ristmikule järgneb juba kortermajade piirkond. Ilmatsalu tänava ristmikul kulgeb Ravila tänav lõunast põhja, kaldudes seejärel kergelt põhjakirdesse. Pärast mõningast tühermaad pöördub Ravila tänav Betooni ristmikul taas loodesse, sellest paremale jääb tööstusrajoon ja vasakule Tartu linn. Ravila tänav lõpeb loodesuunalisena, ristudes Puidu tänavaga. Olemasolevate tänavaosade pikkus on kokku 3,95 km. Ravila tänava ääres asuvad Tartu Ülikooli õppehooned Biomedicum ja Chemicum. Ostwaldi tänav
Chemicum

Chemicum on Tartu Ülikooli õppehoone Tartus Ravila tänaval. Himma-Kadakas, Marju (17. september 2009). "Keemiahoone saab nimeks Chemicum". Tartu Postimees. "Tartu Ülikool avab maailmatasemel keemiahoone". Tartu Ülikool. 27. oktoober 2009.
Ravila tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ravila tänav on tänav Tallinnas Nõmmel. Tänav algab Valdeku tänavalt, kulgeb edelasse, ristub Mai, Seene, Nurme ja Lõuna tänavaga ning lõppeb J. Mändmetsa tänaval. Tänav on 600 meetri pikkune. Ravila 3 krundil asus 1950. aastatel Tallinna Linna Laste Luutuberkoloosi Sanatoorium. Kalender-märkmik 1959, Eesti NSV Ajalehtede-ajakirjade kirjastus. Tallinn, lk 130
Loogilised uurimused (Trendelenburg)

"Loogilised uurimused" (saksa keeles "Logische Untersuchungen") on Friedrich Adolf Trendelenburgi teos. See ilmus 1840. aastal ning mängis koos Trendelenburgi teise raamatuga "Die logische Frage in Hegels System" ("Loogikaküsimus Hegeli süsteemis", 1843) olulist rolli Hegeli ja hegeliaanluse vastases liikumises Saksa filosoofias. Vene tõlkes ilmus see J. Korša tõlkes 1867 ("Логические исследования"), 1870. aastal avaldati saksa keeles juba kolmas trükk.
Loogilised uurimused (Frege)

"Loogilised uurimused" (saksa keeles "Logische Untersuchungen") on Gottlob Frege teos. Raamatusse on koondatud kolm Frege loogikateksti aastatest 1918–1923. Algselt eraldi ilmunud tekstid kavatses Frege avaldada ühiste kaante vahel, kuid saksa keeles jäi raamat ilmumata. Inglise tõlkes ilmus see pealkirjaga "Logical Investigations" toimetaja Peter Geachi käe all kirjastuses Blackwell's 1975. aastal. "Loogilised uurimused" koosneb järgmistest osadest: "Der Gedanke: Eine logische Untersuchung" ("Thought: A Logical Investigation"; "Mõte: üks loogiline uurimus", eesti keeles kogumikus eesti keeles kogumikus Tähendus, tõde, meetod, Tartu 1999, lk 54–77, tõlkinud Jaan Kangilaski) ilmus 1918–19 väljaandes "Beiträge zur Philosophie des Deutschen Idealismus I" lk 58–77; "Die Verneinung" ("Negation") ilmus samas lk 143–157; "Gedankengefüge" ("Compound Thought") ilmus 1923 kogumikus "Beiträge zur Philosophie des Deutschen Idealismus III" lk 36–51. Rainer Stuhlmann-Laeisz "Gottlob Freges Logische Untersuchungen: Darstellung und Interpretation" Wiss. Buchges., Darmstadt 1995 (Werkinterpretationen), ISBN 3-534-10513-3
Tallinna Börsiselts

Tallinna Börsiselts oli 1872. aastal asutatud Tallinna ja Eestimaa majandustegelasi ühendanud organisatsioon. Põhikirja kohaselt oli börs "vastastikkuse läbikäimise, kõigi kaubanduses ja tööstuses ettetulevate tehingute sõlmimise ja tarviliste teadete saamise koht". Börsiselts asutati Tallinna rae Tallinna majanduskomisjoni (Revaler Handelskomission)i esimehe Wilhelm Mayeri ettepanekul pärast Venemaa keisri poolt seltsi statuudi kinnitamist 17. märtsil 1872. Börsiseltsi liikmeks võisid statuudi kohaselt saada kõik liikmemaksu tasunud nii kohalikud kui ka väljastpoolt pärit I ja II gildi kaupmehed. Börs avati Tallinnas 3. jaanuaril 1873. See asus Tallinna vanalinnas Suurgildi hoone kõrvalhoones Börsi käigu kohal asuvates ruumides. Börsiseltsi Börsikomitee osales ka Börsi juhtimise kõrval muude majanduselu arendavates ürituses ja ettevõtmistes: Tallinna sadama väljaehitamine aastatel 1880–1885; teiste piirkondadega ühendavate raudteede rajamine (Tallinna–Viljandi kitsarööpmelise raudtee rajamine 1901. aastal); esimese Tallinna telefonivõrgu ehitamine ja haldamine (1885–1905); Tallinna Reaalkooli kaubandusklasside toetamine, kuni 1910. aastani); Tartu Ülikooli majandusteaduskonna üliõpilaste toetamine stipendiumite ja abirahaga; Tallinna Merekooli rajamisele kaasaaitamine ja muu toetamine (1930–1931); Statistikamaterjalide kogumine ning ministeeriumite, ajakirjanduse ja välisriikide börside varustamine Eesti majandusteabega. Börsiseltsi algatusel loodi ka mitu suure tähtsusega majandusorganisatsiooni: Eesti Vabrikantide Ühisus; Pankade Nõukogu; Kaubandus-Tööstuskoda. Eesti Kaubandus-Tööstuskoda Tallinn – pika ajalooga börsilinn
Tegevusjäljed

Tegevusjäljed ehk tegutsemisjäljed on enamasti loodusesse loomade elutegevusega tekkinud märgid (jalajälg, toitumisjäänus, lamamisase vms).  Pikemalt artiklis Jalajäljed Jalajälgede järgi saab sageli tuvastada imetajaid ja suuri raskeid linde. Ihnofossiilid EE 3. köide, 1988. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Tirdilised

Tirdilised (Auchenorrhyncha, varem ka Cicadinea) on nokaliste seltsi kuuluv alamselts putukaid. Alamselts koondab sugukondi, nagu näiteks tirtlased (Cicada), lehetirtlased (Cicadellidae), küürtirtlased (Membracidae). Eesti tirdilisi on uurinud Juhan Vilbaste. Juhan Vilbaste, "Eesti tirdid. Teatmik-määraja. 1. osa, Homoptera: Cicadinea". Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituut. Tallinn: Valgus, 1971 Mati Martin, "Kuidas putukat ära tunda V. Täi ja lutika vennaskond", Eesti Loodus 3/2014, lk 8-15
Kolifaag

Kolifaag on kolibakterit hävitav bakteriviirus. Kolifaagid on tänapäeval geneetikas ja viroloogias olulised katseobjektid. EE 4. köide, 1989.
Klostriidid

Klostriidid on perekonda Clostridium kuuluvad bakterid. Klostriidid on grampositiivsed, valdavalt anaeroobsed, spoore moodustavad (sporogeensed) kemoorganotroofsed pulkbakterid. Klostriidid elavad enamasti mullas, mudas ning loomade ja inimeste seedekulglas. Mõned klostriidid põhjustavad ohtlikke haigusi, nende seas botulismi, gaasgangreeni, teetanust. EE 4. köide, 1989.
Foorum (telesaade)

"Foorum" oli Eesti Televisiooni poliitikasaade. Saatejuht oli Andres Kuusk, režissöörid Maarika Lauri ja Indrek Kangur, assistent Margit Ossipova, produtsent Tiina-Mari Koljak. Esimene väitlussaade "Foorum" oli eetris 28. oktoobril 2002. Selle saatejuht ja toimetaja oli Raivo Suni. "Foorumi" eelkäija oli saatesari "Ministri kabinetis", mis algas 18. oktoobril 1965. Viimane Foorumi saade oli 29. mail 2018. http://etv.err.ee/foorum Ajalugu 2002, ERR, vaadatud 20. november 2014 Ajalugu 1965, ERR, vaadatud 20. november 2014
Mürkseened

Mürkseened (argikeeles mürgiseened) on seened, mis sisaldavad mürke. Mürkseente söömine võib inimesel põhjustada mürgistust või isegi surma. Eestis on mürkseeni ligi 150 liiki. Seenemürgistuse puhul kasutatakse esmaabina maoloputust, lahtisteid, aktiveeritud sütt jne. EE 6. köide, 1995.