1924

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1920 | 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | ► | ►► 1924. aasta (MCMXXIV) oli 20. sajandi 24. aasta. 25. jaanuar – 4. veebruar – Prantsusmaal Chamonix's toimusid esimesed taliolümpiamängud. ... ... 13. aprill – Kreekas toimus rahvahääletus vabariigi väljakuulutamise üle. 3. mai – avati VIII kaasaegsed olümpiamängud Pariisis, Prantsusmaal 2. juuni – USA kongress andis kodakondsuse kõigile Ameerika indiaanlastele. ... 17. august – Eesti valitsus kiitis heaks Järvselja reservaadi – Eesti vanima metsakaitseala – loomise. ... ... 19. november – Riias asutati Korporatsioon Imeria. 21. november – Tartus asutati Korporatsioon Amicitia 1. detsember – Nõukogude Liidu riigipöördekatse Eestis. 22. märts - sai alguse Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum. 10. aprill – Tallinnas Harjuoru võimlas oli esimene Eestis toimunud rahvusvaheline korvpallimatš. Mängisid Tallinna NMKÜ ja Riia NMKÜ. Tallinn kaotas 18:19. 27. aprill – lõppesid Eesti meistrivõistlused tõstmises. 29. aprill – toimus esimene Eesti-Läti maavõistlus korvpallis, mille Eesti kaotas 16:20. 11. mai – kell 9.35 -10.45 anti Haapsalu raadiojaamast eetrisse esimene avalikkusele mõeldud katsesaade – Läänemaa gümnaasiumi segakoori kontsert. Saade oli kuuldav Tallinnas, Vändras ja Pärnus. 5. mai – Karl Friedrich Akel valiti Eesti Olümpia Komitee esimeseks esimeheks. 25. mai – Pariisi olümpiamängud: Eesti kaotas jalgpallis USA-le 0:1. See oli Eesti rahvuskoondise esimene mäng tiitlivõistlustel. Maikuus ilmus Eesti Naiste Karskusliidu väljaandel esimest korda ajakiri Eesti Naine 19. juuni – toimus Eesti-Türgi maavõistlus jalgpallis, mille Eesti kaotas 1:4. 11. juuli – Eestis hakkas kehtima kuldkroon. 31. juuli – Tallinnas asutati Eesti Autoklubi. 16. august – Abja raudteejaama lähedal tapeti kommunistide poolt Riigikogu liige Jaak Nanilson. 11. september – Tallinna kinos Rekord esilinastus osaühisuses Estonia-Film valminud Eesti esimene täispikk dokumentaalfilm "Filmikaameraga läbi Eesti" (operaator Rudolf Hunt). 27. september – asutati Eesti Mootorispordi Keskliit. 1. oktoober – Tallinna-Pääsküla liinil pandi käiku Baltimaade esimesed elektrirongid. 1. november – registreeriti osaühisus Raadio Ringhääling. 14. november – Naissaare lähedal uppus traalimist tegev suurtükipaat "Meeme"; hukkus ka kaks meeskonnaliiget. 19. november – asutati Eesti Akadeemiline Helikunstnike Selts. 21. november – asutati Korporatsioon Amicitia. 27. november – 149 protsess: 149-le jaanuaris vahistatud kommunistile esitati süüdistus riigireetmises (neist 1 mõisteti surma ja üle 30 eluaegsele sunnitööle) 1. detsember – Tallinnas toimus Esimese detsembri mäss. 4. detsember – Eesti eugeenikaselts "Tõutervis" võttis vastu oma juhtlaused. 11. detsember – Riigikogu otsustas asutada Kaubandus-Tööstuskoja, 120-liikmelise esinduskogu Eesti majanduselu edendamiseks. 12. detsember – Tallinnas esilinastus esimene Eesti täispikk mängufilm, Eesti National Filmis lavastatud ajalooline draama "Mineviku varjud". Aa mõisa rajati hooldekodu. Sel aastal on salapiiritusvedu Soome väga laiaulatuslik. Väidetakse, et üle lahe viiakse aastas u 2 miljonit liitrit piiritust.  Pikemalt artiklis Sündinud 1924 1. jaanuar – Idi Amin, Uganda diktaator 3. jaanuar – Ülo Vinter, eesti helilooja 3. jaanuar – André Franquin, Belgia koomiksikunstnik 8. veebruar – Raimond Kolk, eesti kirjanik 19. veebruar – Lee Marvin, USA filminäitleja 18. veebruar – Evald Iljenkov, vene filosoof 21. veebruar – Robert Mugabe, Zimbabwe poliitik, peaminister 1980–87, ja president aastast 1987 8. märts – Geert van Dijk, Hollandi kabetaja 3. aprill – Marlon Brando, USA näitleja 13. aprill – Stanley Donen, USA filmilavastaja 28. aprill – Donatas Banionis, filminäitleja 16. mai – Jüri Teras, eesti arstiteadlane ja mikrobioloog 29. mai – Lars Bo, taani kunstnik ja kirjanik 30. mai – Norbert Schemansky, USA tõstja 4. juuni – Dennis Weaver, USA filminäitleja 8. juuni – Ivar Grünthal, eesti kirjanik 12. juuni – Paul Haavaoks, eesti luuletaja 12. juuni – George H. W. Bush, USA 41. president 15. juuni – Ezer Weizman, Iisraeli president 1993–2000 17. juuni – Rune Larsson, rootsi kergejõustiklane 16. september – Lauren Bacall, USA filminäitleja ja laulja 23. september – Heinrich Schultz, eesti kultuuritöötaja 30. september – Truman Capote, Ameerika Ühendriikide kirjanik 4. oktoober – Charlton Heston, USA filminäitleja 17. oktoober – Ülo Sooster, eesti maalikunstnik 18. oktoober – Egil Hovland, norra helilooja 24. oktoober – Piet Roozenburg, hollandi kabetaja 27. oktoober – Alain Bombard, prantsuse arstiteadlane ja bioloog 1. november – Süleyman Demirel, Türgi poliitik 16. november – Mel Patton, USA kergejõustiklane, jooksja 19. november – Jan Otčenášek, Tšehhi kirjanik 19. november – J. D. Sumner, USA gospellaulja 19. november – Endel Simmermann, Eesti näitleja 19. november – Knut Steen, Norra skulptor 22. november – Geraldine Page, USA näitleja 25. november – Mauri Sariola, soome kirjanik 29. november – Erik Balling, taani filmilavastaja ja kirjanik 6. detsember – Pavel Matev, bulgaaria luuletaja ja esseist 6. detsember – Koji Tsuruta, jaapani filminäitleja 7. detsember – Mário Soares, Portugali president 1986–96  Pikemalt artiklis Surnud 1924 24. jaanuar – Marie-Adelheid, endine Luksemburgi suurhertsoginna 21. jaanuar – Vladimir Iljitš Lenin, Nõukogude impeeriumi rajaja 3. veebruar – Woodrow Wilson, USA 28. president 3. juuni – Franz Kafka, kirjanik 16. august – Jaak Nanilson, Eesti poliitik 7. oktoober – Ivan Abarenkov, Tartu Linna Avaliku Raamatukogu juhataja 12. oktoober – Anatole France, prantsuse kirjanik 1. detsember – Karl Kark, Eesti teedeminister füüsika – Manne Siegbahn keemia – auhinda välja ei antud meditsiin – Willem Einthoven kirjandus – Władysław Reymont rahu – auhinda välja ei antud ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion.