laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vipera berus bosniensis

Vipera berus bosniensis on hariliku rästiku alamliik, mõnede autorite järgi liik Vipera bosniensis. Ta on mürkmadu. Ta on levinud vaid Balkani poolsaarel. Hariliku rästiku (Vipera berus) alamliigina on Vipera berus bosniensis'e klassifitseerinud McDiarmid, Campbell ja Touré (1999) ning varem Golay jt (1993). Osa autoreid käsitleb teda eraldi rästikuliigina. McDiarmid RW, Campbell JA, Touré T. 1999. Snake Species of the World: A Taxonomic and Geographic Reference, vol. 1. Herpetologists' League. 511 pp. ISBN 1-893777-00-6 (series). ISBN 1-893777-01-4 (volume). S. Ursenbacher, I. Sasu, M. Rossi, ja J.-C. Monney,ARE THERE MORPHOLOGICAL DIFFERENCES BETWEEN TWO GENETICALLY DIFFERENTIATED CLADES IN THE ADDER Vipera berus berus?. Herpetologia Petropolitana, Ananjeva N. & O.Tsinenko (eds.), pp. 96–98. Vaadatud 16.10.2013 (inglise keeles). Mallow D, Ludwig D, Nilson G. 2003. True Vipers: Natural History and Toxinology of Old World Vipers. Krieger Publishing Company, Malabar, Florida. 359 pp. ISBN 0-89464-877-2. Westerström A, Petrov B, Tzankov N., Envenoming following bites by the Balkan adder Vipera berus bosniensis - first documented case series from Bulgaria., Toxicon. 2010 Dec;56(8):1510-5.,doi:10.1016/j.toxicon.2010.08.012. Epub 2010 Sep 6., veebiversioon (vaadatud 16.10.2013) (inglise keeles) T. Malina, L. Krecsak, D.A. Warrell, Neurotoxicity and hypertension following European adder (Vipera berus berus) bites in Hungary: case report and review, QJM (2008) 101 (10): 801-806, doi:10.1093/qjmed/hcn079, 2008, Veebiversioon (vaadatud 16.10.2013) (inglise keeles)
Leedu lipp

Leedu lipp on Leedu Vabariigi ametlik lipp. 20. märtsil 1989 kinnitati riigi- ja rahvuslipuks juba aastatel 1918–1940 kasutusel olnud lipp, mis on horisontaalsete väljadega trikoloor – kollane, roheline, punane. Esialgu olid lipu proportsioonid 1:2, kuid proportsioone muudeti 1. septembrist 2004. Kollane sümboliseerib küpseid viljapõlde ja heaolu, roheline Leedu taimestikku ja lootust ning punane õitsvaid aasu, vaprust ja iseseisvuse eest valatud verd. Punane värv on pärit Leedu ajalooliselt lipult. Leedu Seim seadustas 8. juulil 2004 ka ajaloolise riigilipu, mille all võitles Leedu suurvürsti sõjavägi Grünwaldi lahingus 1410. aastal. Leedu ajalooline riigilipp on riigi ajalooline sümbol – punane riidelaid, millel on hõbedases soomusrüüs ratsanik. Ratsaniku paremas käes on pea kohale tõstetud hõbedane mõõk, ratsaniku vasakus käes on sinine kuldse Lotringi ristiga kilp. Lipu proportsioonid on 3:5. Leedu ajalooline riigilipp heisatakse alaliselt järgmistel hoonetel: Leedu Seim, Vabariigi presidendi elukohad, Vabariigi Valitsus ja ministeeriumid, Konstitutsioonikohus, kohtud, peaprokuratuur ja piirkondlikud prokuratuurid, Leedu Pank, keskvalimiskomisjon, vallavolikogude istungihooned, Vilniuse alumine linnus, Trakai linnus. Ajalooline riigilipp heisatakse ka Vytautas Suure sõjamuuseumi esisel väljakul Kaunases, samuti Kernavės ja Vana-Trakai lossiplatsil. Leedu presidendi lipp on purpurpunane kangas, mille keskel on Leedu vapp, mida ühelt poolt hoiab greif ja teiselt ükssarvik. Lipu proportsioonid on 2:3. Presidendi lipu lõi heraldikakomisjon, selle kinnitas Leedu Seim 26. jaanuaril 1993 ning seadustas president sama aasta 18. veebruaril. Nõukogude okupatsiooni aastail 1940–1941 ja 1944–1990 oli Leedus kasutusel Leedu NSV lipp. Leedu lipp aastatel 1989–2004. Proportsioonid 1:2. Leedu vapp Lietuvos Respublikos Seimas (08.07.2004). "Lietuvos Respublikos įstatymo IX-2331 ""Dėl Lietuvos valstybės vėliavos" pakeitimo įstatymas"". Teisės aktų registras. Vaadatud 09.06.2020. Lietuvos Respublikos Seimas (17.06.2010). "Nutarimas XI-906 "Dėl Lietuvos valstybės istorinės vėliavos projekto ir etalono patvirtinimo"". Teisės aktų registras. Vaadatud 09.06.2020. Lietuvos Respublikos Seimas (12.01.2018). "Įstatymas XIII-1020 "Lietuvos Respublikos valstybės vėliavos ir kitų vėliavų įstatymo Nr. I-1497 5, 10 ir 18 straipsnių pakeitimo įstatymas"". Teisės aktų registras. Vaadatud 09.06.2020. Leedu lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Plzeň

Plzeň (saksa Pilsen) on linn Tšehhis, Plzeňi maakonna keskus. Asub 90 km Prahast edelas kohas, kus nelja jõe (Mže, Radbuza, Úhlava ja Úslava) ühinemisel saab alguse Berounka jõgi. Plzeň on elanike arvult neljas linn Tšehhis. Linna on esmamainitud 976. aastal. Teise maailmasõja ajal vabastasid linna natside käest Ameerika kindrali George S. Pattoni väed. Plzeňi saksakeelsest nimest Pilsen on tulnud Pilseni õlle (ehk pilsneri) nimetus, mida Plzeňi õllepruul Josef Groll valmistas esimest korda 5. oktoobril 1842. Koos Belgia linna Monsiga oli Plzeň 2015. aastal Euroopa kultuuripealinn. 1859. aastal asutati linnas ettevõte Škoda, mis etendas tähtsat osa Austria-Ungari, Tšehhoslovakkia ja Tšehhi tehnikaarengus. SKP elaniku kohta on 44 000 dollarit. Vaade Plzenile Raekoda FC Viktoria Plzeň Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Koduleht
Lodi (California)

Lodi on linn USA-s California osariigis San Joaquini maakonnas. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 62 134. Aastal 2000 oli 68 000. Lodi asutati 1859 pärast California kullapalaviku lõppu. Asula sai 1869 raudteeühenduse ja 1906 linnaõigused. Lodi on nime saanud Itaalias asuva Lodi linna järgi. Kuni 1874. aastani oli linna nimi Mokelumne. Linn on tuntud Primitivo veini tootmise keskusena. 19. sajandil rajati Lodisse saeveski, viljaveski, mitmed viinamarjaistandused ja viljapuuaiad. Tänapäeval on Lodi piirkonnas mitmed suurtootmise, üldteenuste ja põllumajanduse ettevõtted. Lodis on jahedad ja sademeterohked talved ning kuumad ja kuivad suved. Keskmine temperatuur jaanuaris on 13 °C ja juulis 33 °C. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur, milleks oli 44 °C, registreeriti 15. juunil 1961. Külmarekordiks on 11. jaanuaril 1949 mõõdetud -12 °C. Sademeid langeb 462 mm aastas. Jaanuar on sademeterohkeim kuu. Lumesadu on haruldane, kuid 12. jaanuaril 1930 langes 3,8 cm lund. Lodil on 2 sõpruslinna. Kōfu, Jaapan Lodi, Itaalia ""Average Weather for Lodi, CA - Temperature and Precipitation"". Weather.com. Vaadatud 16. oktoober 2013. Lodi ametlik koduleht (inglise keeles)
Cantagallo vald (Itaalia)

Cantagallo on vald (comune) Itaalias Toscana maakonnas Prato provintsis. 423 meetri kõrgusel merepinnast asuva Cantagallo asustustihedus on keskmiselt 33 inimest ruutkilomeetri kohta. Cantagallo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Barberino di Mugello (FI), Camugnano (BO), Montale (PT), Montemurlo, Pistoia (PT), Sambuca Pistoiese (PT), Vaiano, Vernio. Cantagallo halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Carmignanello, Fossato, Gavigno, Gricigliana, Il Fabbro, L'Acqua, La Villa, Luicciana, Migliana, La Rocca di Cerbaia, Usella. San Lorenzo kirik Fossatos, XI sajand Santa Maria kirik Castello Averardis, XII sajand San Michele kirik Luiccianas, XII sajand San Biagio kirik, XIII sajand Santa Maria Assunta kirik, XX sajand San Lorenzo kirik Usellas, X sajand San Michele kirik Codilupos San Rocco oratoorium Fossatos, XVIII sajand San Donato oratoorium l'Acquas Rocca di Cerbaia, XI sajandi kindluse varemed Ponte di Cerbaia Cerbaia sild Bisenzio jõel Bosco Tondo seikluspark (Gavignos)  Lääne-Sahara – Zoug DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 16. oktoober 2013) https://demo.istat.it/?l=it  Cantagallo vald (Itaalia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Öeldistäide

Öeldistäide ehk predikatiiv on verbi olema laiend, mis näitab, kes, mis või missugune on alusega tähistatu. Omadussõnaline öeldistäide vastab küsimusele missugune? ja on sõnaliigilt kas omadussõna: Jüri silm oli sinine, oleviku kesksõna: Kunstniku käed on (kergesti) määrduvad, mineviku kesksõna: Kunstniku käed olid määrdunud, omadussõnaline asesõna: Sellised nad siis ongi, järgarvsõna : Marju oli täna viies, eile kolmas, aga homme on ta juba esimene, da-infinitiiv: Lugu pole laita, nimisõna kaasaütlevas ~ ilmaütlevas käändes: Mari oli kollase kleidiga või parameetrit väljendav nimisõna osastavas käändes: Tüdruk oli pikka kasvu. Nimisõnaline öeldistäide vastab küsimustele kes?/mis? ja on sõnaliigilt kas: nimisõna: Margus on kaval poiss, asesõna: Mis see on?, hulgasõnafraas: Bussisõidu kestus on viis minutit või da-infinitiiv, kui verb olema on tähenduses 'tähendama': Vähem süüa on kauem elada. Nimetavas käändes öeldistäide on täisöeldistäide ehk totaalpredikatiiv: See tüdruk on lühike. Osastavas käändes (ainult nimisõnaline) öeldistäide on osaöeldistäide ehk partsiaalpredikatiiv: Kas ta on petis? – Jah, ta on seda. Peeter ja Malle on andekamaid töölisi meie firmas. Tähenduselt võib öeldistäide väljendada seisundit: Mõtted on hajali. väljendada omadust: Huuled on punased. olla liigitav: Rauno on õpetaja. olla samastav (identifitseeriv): Tallinn on Eesti pealinn. Alus ja öeldistäide on siin tähenduslikult sama mahuga ja võivad seetõttu lauses koha vahetada: Eesti pealinn on Tallinn. Teiste öeldistäite liikide korral see ei kehti. Täisöeldistäide ühildub alusega arvus: kui alus tähistab ühte, on öeldistäide ainsuses: Koer on rõõmus. kui alus tähistab mitut, on öeldistäide mitmuses: Koerad on rõõmsad. Mitmussõnast aluse korral on öeldistäide erandlikult mitmuses, kuigi alus märgib ühte. Mitmuses on alati omadussõnaline öeldistäide: Teksad on mustad. Ainsuses on tavaliselt nimisõnaline öeldistäide: Pulmad on kauaoodatud sündmus. Ainsusesse jääb kogu või abstraktmõistet väljendav sõna: Vanavanemad on meie minevik. Osaöeldistäide alusega ei ühildu. omadussõnad sellises lauses nagu Lilli on siniseid ja kollaseid. (< On siniseid ja kollaseid lilli.) Sinised ja kollased on mõlemas lauses täiend. See on olemasolu- ehk eksistentsiaallause. Öeldistäide
Dhule

Dhule on linn Indias Mahārāshtra osariigis. 2011. aastal elas linnas üle 376 000 inimese.
River Rouge

River Rouge on linn USA-s Michigani osariigis Wayne'i maakonnas. See on üks Detroiti eeslinnadest. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7903. Aastal 2000 oli elanikke 9917. Linn on nime saanud Rouge'i jõe (River Rouge) järgi. River Rouge'i sai 1899. aastal külaõigused. 1922. aastal sai see linnaõigused. Linnas asub tööstuslik Zugi saar, mis paikneb Rouge'i jõe suudmes. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli River Rouge'is oli 9917 inimest, 3640 leibkonda ja 2504 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 1434 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 4080 (keskmine tihedus 590/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 52,58% mustanahalisi 42,01% põlisameeriklasi 0,78% aasialasi 0,16% Vaikse ookeani saarte rassist 0,04% teistest rassidest 1,63% kahest või enam rassist 2,80% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 4,96%. 3640 leibkonna seas oli 36,00% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 31,40% koos elavaid abielupaare; 30,40% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 31,20% neid, mis ei olnud perekonnad. 26,30% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 8,90% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,72 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,25 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 31,20% alla 18-aastasi; 10,20% 18–24-aastasi; 29,20% 25–44-aastasi; 18,80% 45–64-aastasi; 10,60% üle 65-aastasi. Ea mediaan oli 31 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 89,40 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 84,10 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 29 214 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 33 875 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 35 613 dollarit, naistel 24 391 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 13 728 dollarit. 22,00% elanikkonnast ja 19,10% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 30,60% alla 18 aastasi ja 10,50% üle 65 aastasi. River Rouge'i keskkool Sabbath Middle School Visgeri põhikool Avalik raamatukogu Postkontor Tööstusala piki Rouge'i jõe ääres River Rouge'i ametlik koduleht (inglise keeles)
Täiend

Täiend ehk atribuut on lauseliige, mis laiendab nimisõna. Täiend kui nimisõnafraasi laiendliige väljendab nimisõnaga tähistatu tunnust: magus moos, meie maja, maalt minek. Kõik täiendid vastavad küsimusele missugune? ja kuuluvad lauses ainult nimisõna juurde. Täiend võib olla vormilt väga erinev, näiteks nimi, sealhulgas eesnimi või kohanimi: Mari Tamm, Joonas Sepp, Dmitri raha, Rootsi laud, ungari keel, Soome kelk, vene keel kõrvallause: Üht-teist tõid ka tädid, kellele ema õmbleb. Täiendil on kaks süntaktilis-semantilist põhitüüpi: predikaatne atribuut ning aktantne atribuut. Predikaatne atribuut on omadussõnaline täiend ja paikneb tavaliselt oma põhja ees. Omadussõnaline täiend on omadussõna: suur koer, halb ilm, omadussõnaga ühtmoodi käituv muu sõnaliigi sõna, nt omadussõnaline asesõna: see inimene, kõik poisid, nende asjad, tema rõivad, meie õnn järgarvsõna: seitsmes koht, esimene võistleja, teine tegelane kesksõna- või mata-lühend: kõigi poolt vihatud ülemus, vulisev oja, mõtlev inimene, ergutav kaaslane, uinutav jook, möödunud aastad, ammu surnud näitleja, tegemata tööd, hooldamata aed Aktantne atribuut on omastavaline täiend ja määrustäiend. Omastavaline täiend ehk nimisõnaline täiend omastavas käändes märgib sündmuste osalist või asjaolu: kana kaagutamine, luuletuse lugemine, Mari nukk, ühe päeva töö. Määrustäiend on määruse tähendusega; see täiend ei ole omadussõnaline ega nimisõnaline: sõnum vennalt, kaust dokumentidega, neiuks sirgumine, kiivalt varjamine. Määruse vormis täiend on üldjuhul järeltäiend, mis ei ole eesti keelele kuigi omane. Määruse vormis järeltäiend on venepärane. Näiteks venekeelse sõnaühendi Cалат из овощей võiks eesti keelde tõlkida kui liitsõna köögiviljasalat, mitte kui fraasi salat köögiviljadest. Kui määrustäiendil on samatähenduslik vaste omastavalise täiendi kujul, siis võiks kasutada viimast: nimekiri õpilastest – õpilaste nimekiri, jäätis rosinatega – rosinajäätis, sooduspakkumine autorehvidele – autorehvide sooduspakkumine. Omastavaline täiend oma põhjaga ei ühildu, vaid säilitab oma esialgse kuju: Mari nukk ja Mari nukule, luuletuse lugemisel ja luuletuse lugemiseks, ema raamatusse ja ema raamatust. Samamoodi käitub ka määruse vormis täiend. Omadussõnaline täiend ühildub enamasti oma põhjaga arvus ja käändes: suurele koerale, ilusa inimese, rumalatel poistel, vulisevas ojas. Sellel reeglil on mõned erandid: rajavas, olevas, ilmaütlevas ja kaasaütlevas käändes ei ole ühildumine täielik: kõikide poistega, kõigi poolt vihatud ülemusena, vuliseva ojata, möödunud aastani üldse ei ühildu käändumatud omadussõnad: luteri, katoliku, romaani, germaani, saksa, poola jne; -laadi, -värki, -karva, -ohtu, -võitu, -verd lõpulised; paganama, sindrima, kuradima, tipp- topp, vinks- vonks jts; asesõnad mis, kogu, oma, v.a kindlad ühendid nagu omal jõul jne; mineviku kesksõnad: Pakkusin räsitud ja kurnatud kerjusele peavarju ja Nägin räsitud ja kurnatud kerjust; See on pestud põrand ja Muuhulgas nimetati pestud põrandat. Rindühend Lisand
Madude oru needus

"Madude oru needus" (vene: "Закля́тие доли́ны змей", poola: "Klątwa Doliny Węży") on Nõukogude Liidu ja Poola koostöös 1988. aastal valminud ulme- ja seiklusfilm. Filmile kirjutas muusika Sven Grünberg. Prantsuse lendur Traven leiab 1950. aastate algul ühe sõjalise operatsiooni käigus Indohiinas budistlikust templist kalliskividega kaunistatud laeka ja viib selle Euroopasse kaasa. Kolmkümmend aastat hiljem tuleb ta koos poola orientalisti Jan Tarnasiga ekspeditsioonile Tuhande Mao orgu, kuhu juhatab laekast leitud kaart. Peatselt on nende kannul mustad jõud ja kurjad maod. Krzysztof Kolberger – Tarnas Roman Wilhelmi – Traven Ewa Salacka – Christine Zbigniew Lesień – Noiret Leon Niemczyk – mustade prillidega mees Igor Prezegrodski – Breecher Zygmunt Bielawski – Morineau Henryk Bista – toimetaja Lan Bich – Numi Le Van Toan – munk-saatja Thinh Trinh – ametnik Tuan Tu – I munk Minh Tam – II munk Huu Hien – III munk Sergei Desnitski – Buturlin Tõnu Saar – Saar Margus Tuuling – inspektor Mikk Mikiver – organisatsiooni direktor Ain Jürisson – laboratooriumi valvur Guido Kangur – ärakaduva lennuki piloot Marek Piestrak – ärakaduva lennuki piloot Madude oru needus andmekogus IMDb (inglise) http://www.imdb.com/title/tt0095456/fullcredits?ref_=tt_ov_st_sm (vaadatud 16.10.2013) Madude oru needus andmekogus IMDb (inglise)
Bisenzio

Bisenzio on jõgi Itaalias Põhja-Toscanas, Arno parempoolne lisajõgi. 47 kilomeetri pikkune jõgi voolab esimesed 10 km Cantagallo vallas, järgmised 6 km Vernios, seejärel 8 km Vaianos, 9 km Pratos, 8 km Campi Bisenzios (Firenze) ning 6 km Signas (Firenze), kus suubub Arnosse. Bisenzio Pratos Cerbaia sild Cantagallos Sessanto sild Carmignanellos Bisenzio Santa Lucias Bisenzio suue Signas Bisenzio Vaianos  Bisenzio – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lurich

"Lurich" on 1984. aastal valminud film eesti maadlejast Georg Lurichist. Filmi režissöör on Valentin Kuik ja filmi tootis filmistuudio Tallinnfilm. Tõnu Lume – Lurich Enn Klooren – Jakob Regina Razuma – Anna Leonid Ševtsov – politseiülem Tatjana Kotova – Sofia Andrejevna Rein Karemäe – Berglund Tõnu Aav – Grünberg Jüri Järvet – advokaat Rems Razums – Peeter Ain Lutsepp – Madis Jüri Krjukov – konferansjee Erich Udras – mustkunstnik Girta Raudsepp – akrobaat Aino Talvi – Berglundi ema Kaarel Toom – hotelli portjee Lembit Peterson – Anna mees, skulptor Eve Kivi – linnapea proua Endel Pärn – parunihärra Omar Volmer – linnapea Lurich andmekogus IMDb (inglise) Lurich andmekogus IMDb (inglise)
Emajõe külanõukogu

Emajõe külanõukogu (kuni 17. juunini 1954 Piiri külanõukogu) oli külanõukogu Luunja valla ja alates 1950. aastast Tartu rajooni koosseisus. Asutamisel kuulus külanõukogu koosseisu Metsa, Sava, Sääsekõrva, Kalda, Sirgo, Kõivu, Saksa, Saeveski, Siugsoo, Kikaste, Alevi, Poksi, Viira ja Pajupuustuse küla. 3. septembril 1960 liideti külanõukogu Luunja külanõukoguga.
Piiri külanõukogu

Piiri külanõukogu oli külanõukogu, mis Muhu valla koosseisu asutamisest 13. septembril 1945 kuni 1950. aastani, aastail 1950–1959 Orissaare rajooni ja aastail 1959–1960 Kingissepa rajooni koosseisu. Asutamisel kuulusid külanõukogu koosseisu Piiri, Vanamõisa, Ridasi, Nurme, Aljava, Linnuse, Leeskopa, Nautse, Tupenurme, Kapi, Kallaste, Raugi, Ranna ja Pallasmaa küla. Seadlusega 17. juunist 1954 ühendati külanõukoguga Pöitse külanõukogu. Seadlusega 3. septembrist 1960 liideti külanõukogu Hellamaa külanõukoguga Muhu külanõukoguks.
Krabi külanõukogu

Krabi külanõukogu oli külanõukogu Varstu valla koosseisus 1945–1950 ja Antsla rajooni koosseisus 1950–1954. Asutamisel kuulus külanõukogu koosseisu Mutemetsa, Krabi, Soolätte, Tikuta, Kahrosoo, Harjuküla, Paganamaa, Rüütli ja Tagakolga küla. 1954. aastal arvati külanõukogu Varstu külanõukogu koosseisu.
Baktertoidumürgistus

Baktertoidumürgistus ehk bakteriaalne toidumürgistus on mürgiseid baktereid sisaldava toidu söömise tagajärjel tekkiv toidumürgistus. Saastunud või riknenud toidus paljud bakterid paljunevad ja toodavad toksiine, mis põhjustavadki mürgistusi.
Kuldre külanõukogu

Kuldre külanõukogu oli külanõukogu Urvaste valla koosseisus aastail 1945–1950 ja Antsla rajooni koosseisus aastail 1950–1954. 1954. aastal liideti külanõukogu Urvaste külanõukoguga.
Alcamo Santa Maria Assunta basiilika

Alcamo Santa Maria Assunta basiilika (Basilica di Santa Maria Assunta ('Taevasse Läinud Püha Maarja basiilika'), Chiesa Madre, Chiesa Matrice ('Jumalaema kirik')) on kirik Sitsiilias Alcamo kesklinnas piazza Ciullo kõrval, Alcamo peakirik. Samal kohal oli 14. sajandil rajatud kultushoone, millest on säilinud väike kellatorni portaal (1499), mis omistatakse Bartolomeo Berrettarole, ning gooti stiilis La Santa Spina kabel (1430). Praegune hoone on saadud endise hoone ümberehitamisel 17. sajandist 1669 Angelo Italia ja Giuseppe Diamante juhendamisel. Klassitsistlik fassaad pärineb 1786. aastast. Kirik on kolmelööviline, Guglielmo Borremansi freskodega apsiidis ja kuplil. Külgkabelites on Antonello Gagini tööd, sealhulgas marmorist triptühhon (Madonna pühade Filippuse ja Jaakobuse vahel; 1519). Aastal 2010 avati kiriku juures vaimuliku kunsti muuseum, kus eksponeeritkse töid Alcamo kirikutest. Nende seas on 14. sajandist pärit maalingutega rist. Sissekanne valla kodulehel
Eesel heliredelil

"Eesel heliredelil" on Eesti 1993. aasta joonisfilm, mille režissöör on Peep Pedmanson. Joonisfilmi tootis filmistuudio Tallinnfilm. Filmi pikkus on 20 minutit. Muusika autor on Riho Sibul. Eesel heliredelil (1993) Eesti filmi andmebaas (vaadatud 4. juunil 2016) Uudised. Film Sirp, 22. august 2003
Hotell E

"Hotell E" on Eesti animafilm, mille režissöör on Priit Pärn. Animafilmi tootis filmistuudio Tallinnfilm. Film on 30 minutit pikk ja see on mõeldud täiskasvanutele. http://russiancinema.ru/films/film4495/[alaline kõdulink] (vaadatud 17.10.2013)
Põld (film)

"Põld" on 1978. aastal ilmunud animafilm, mille režissöör on Rein Raamat. Multifilm räägib raskest ja õilsast põllutööst. Film on mõeldud täiskasvanutele.
Lend (film)

"Lend" on 1973. aastal ilmunud animafilm, mille režissöör on Rein Raamat. Film on mõeldud täiskasvanutele.
Külma kõhuga… kuid roheline

"Külma kõhuga ... kuid roheline" on 1992. aasta Eesti animafilm, mille režissöör on Hillar Mets. Filmi tootis filmistuudio Tallinnfilm. Animafilm on lugu nooruslikust hädavaresest vargast. Animafilmis on kasutatud Hillar Metsa karikatuure. http://www.efis.ee/et/filmiliigid/film/id/3553/ (vaadatud 17.10.2013)
Bubert

Bubert (läti keeles buberts) on õhuline pudrutaoline magustoit, mis on valmistatud piimast, jahust, suhkrust ja vahustatud munadest. Bubertit serveeritakse jahtunult kisselli või kompotiga või lihtsalt moosisilmaga. 1 liiter piima 125 g nisujahu 150 g suhkrut 5 munakollast 3 munavalget vedelat toormoosi või kisselli (serveerimiseks) Sellest kogusest jätkub neljale. Valmistusaeg: 20 minutit. Enamik piimast kallata potti (jätta väheke piima jahuga segamiseks alles) ja kuumuta keemiseni. Segada kõrvalepandud piim jahuga ja vispeldada kuuma piima hulka. Kuumutada segades, kuni segu pakseneb. Vahustada munakollased suhkruga ja segada kuuma piima hulka. Lasta jahtuda ja tõsta vaagnale. Lisada munavalged piima-munavahule ja segada pliidil kuumutades ettevaatlikult korra veel läbi. Tõsta valmis bubert kausikestesse ja lasta jahtuda. Jahu asemel võib valmistamisel kasutada ka mannat (või jahu mannaga pooleks) või riisi, kuid eriline õhulisus saavutatakse just jahu korral. Bubert on Eesti, Saksa ja Läti köögile omane magustoit. Mannabubert (mannas buberts) on lätlaste rahvustoit. 17.10.2013 Eesti entsüklopeedia veebiversioonis Lia Virkus. Küpsetamata magustoidud. Õhuline bubert. Toidutare/Õhtuleht. 17.02.2014. Bubert. Nami-nami.ee Vaadatud 05.07.2021. Buberti valmistamisõpetus Nami-Nami retseptikogust
Kartuliporss

Kartuliporss ehk kartulipõrsad on väidetav eesti rahvustoit: praetud sealihast ning kartulipudrust valmistatud õhuke ahjus küpsetatav kook või pätsikesed. Samas pole kartuliporsi kui eesti rahvustoidu kohta gastronoomilistes allikates muid viiteid peale tuntud vene skandinavisti ja kulinaariateadlase William Pohljobkini 1978. aasta raamatu "Meie rahvaste rahvusköögid" ("Национальные кухни наших народов"), kus leidub ohtralt muidki vigu (näiteks nimetatakse eesti rahvustoitudena "makskastmess" ja "hautagul kala"). Kogu järgnev "kartuliporsi" kajastus tugineb Pohljobkinile. "Все рецепты В.В. Похлёбкина", Большая энциклопедия кулинарного искусства, lk 492 (vaadatud 04.07.2020) Toidu valmistamisõpetus (vaadatud 17.10.2013)