laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maailmakodanikuharidus

Maailmakodanikuharidus ehk Global Citizenship Education (GCE) on üks õppimisviisidest, mis pöörab intensiivset tähelepanu inimese inimlikele kohustustele ja väärtustele ühiskonnas. Maailmakodanikuks olemine tähendab seda, et inimene tunneb isiklikult kogukonna ja inimkonnaga üleüldiselt ühtekuuluvustunnet. Ta peab olema ka valmis ja suuteline lahendama globaalseid väljakutseid. Peamine on, et maailmakodanik teeks tema võimuses oleva, et ühiskond oleks rahumeelne, tolerantne, kaasav, turvaline, kestlik ja selline, mis aktsepteerib erinevusi, mis iga eksisteeriva elusa või elutuga kaasnevad. Globaalne propageerimine ja poliitiline dialoog; GCC ja ESD (SDG sihtmärk 4.7) edusammude ülemaailmne mõõtmine; Rahu ja inimõigustealane haridus; Vägivaldse ekstremismi vältimine hariduse kaudu; Haridus holokausti teemal; Õpikute väljatöötamine. Olemas on kolm põhilist õppimisviisi, mis aitavad kaasa maailmakodanikuhariduse omandamisele. Nendeks viisideks on kognitiivne, sotsioemotsionaalne ja käitumuslik õppimine. Eelnevalt nimetatud õppimisviisid muudavad õppimise tõhusamaks ja arusaadavamaks. Kognitiivne õppimine: Kognitiivne õppimine paneb rõhku rohkem teadmiste omandamisele. Arendab ka arusaamu ja kriitilist mõtlemist üleilmsetel ja kohalikel teemadel kui ka vastastikseose ja -sõltuvuse kohta. Sotsioemotsionaalne õppimine: Sotsioemotsionaalne õppimine arendab tunnetada inimkonnaga ühtekuuluvustunnet. Aitab osata väärtuste ja vastutuste jagamist ning tunda austust, tolerantsust ja kaastunnet teiste inimeste suhtes, olenemata nende erinevustest ja talitlustest. Käitumuslik õppimine: Käitumusliku õppimise põhiteema on tegutsemine rahumeelsema ja kestlikuma maailma huvides tõhusalt ja vastutustundlikult kõikidel võimalikel tasanditel. Kujundab arusaama maailma juhtimise korraldustest, kohustustest ja õigustest; Teadlikustab üleilmsetest probleemidest; Oskamine tunnustada ja hinnata erinevusi kultuuri, keele, religiooni ja soo alusel; Kujundab oskuse elada mitmekesises maailmas; Arendab kriitilist ühiskondliku kirjaoskust ja ka selle rakendamist; Kujundab välja aususe ja sotsiaalse õiglusega seotud väärtused; Oskus analüüsida kriitilist ebavõrdsust mistahes alusel; Julgestab osaleda tänapäevaste maailmaprobleemide lahendamises; Aitab kujundada hooliva ja empaatilise hoiaku inimeste ja keskkonna suhtes; Suurendab austust mitmekesisuse vastu; Oskus analüüsida uskumuste ja väärtuste mõju poliitilisele ja sotsiaalsele otsustusprotsessile. UNESCO (2017). "Maailmakodanikuharidus". 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.10.2017. Vaadatud 15.10.2017. UNESCO. "Human Rights Education". Vaadatud 31.10.2017. UNESCO (2017). "Global Citizenship Education". 2017. Vaadatud 15.10.2017. UNESCO (2017). "„Maailmakodanikuharidus. Teemavaldkonnad ja õpieesmärgid"" (PDF). 2017. Vaadatud 15.10.2017. UNESCO. "Learning to live together" (PDF). Vaadatud 31.10.2017.
Kodanikuaktiivsus

Kodanikuaktiivsus ehk inimeste omaalgatuslik ja vabatahtlik osalemine ühiskonnaelus ning oma paikkonna elu küsimuste lahendamises. Kodanikuaktiivsus viitab kodanikule, kes täidab tasakaalustatult nii oma õigusi kui ka kohustusi. Laiemalt võttes on kodanikuaktiivsus see, et inimene osaleb ühiskonna tegevustes nt käib valimas, osaleb üritustel, on vabatahtlik jne. Läbi kodanikuaktiivsuse saab muuta ühiskonda kus sa elad paremaks ja turvalisemaks. Kodanikuaktiivsuse kaudud on võimalik kodanikel anda ühiskonnale midagi tagasi. Praegustes kodanikuriikides valitseb kodanikuvõim ehk demokraatia ja see vajab inimeste aktiivsust. Inimene kes tahab olla aktiivne kodanik peaks järgima alltoodud punkte. Käib hääletamas – näiteks osaleb kohalikel valimistel. Huvitub ümbruskonnast – näiteks lükkab tänavalt lund, võtab sõna kogukonna arenguteemal. Hoiab loodust – näiteks ei viska prügi maha. Hea naaber – näiteks osaleb naabrivalves ja saab naabritega hästi läbi. Vabatahtlik – näiteks aitab vabatahtlikuna korraldada üritusi. Abivalmis – näiteks lubab vanematel inimestel bussis istuda ja pakub abivajajale abi. Haritud – näiteks omab haridust. Eestis on üks tähtsamaid kodanikuaktiivsuse väljendusi Arvamusfestival, kus inimestel on võimalik avalikult välja öelda, mis neile ei meeldi ja mida tuleks muuta. Läbi kodanikuaktiivsuse on Eestist välja arenenud mitmeid organisatsioone, mis hõlmavad ühiskonna muutmist paremaks kõigijaoks. Üks tuntumaid Eesti ettevõtmisi on "Teeme ära", mis tegeleb inimeste kodukoha koristamis talgutega. Teeme ära on väikse aja jooksul arenenud väiksest Eestist ülemaailmseks. Eestis on loodud kodanikualgatuse korral naabrivalve MTÜ mille eesmärk on tõsta elanike turvalisust kodudes ja nende lähemas ümbruskonnas elanike endi aktiivse tegutsemise tulemusel. Eestis on loodud ka veebisait vabatahtlikud.ee, kus inimesed saavad end vabatahtlikuks registreeruda ja sellega olla aktiivne kodanik. Eesti Vabariigis tunnustatakse kodanikuaktiivsust 26. novembril kodanikupäevana. Kodanikupäev on pühendatud Eesti kodanikule, tema õigustele ja kohustustele. Kodanikupäev on pühendatud kõigile Eestis elavatele inimestele. Eesmärgiks on teadvustada kodanikustaatust ja ühtlasi tõsta kodanikuuhkust. See aitab ühes iseseisvuspäeva ja võidupühaga kaasa isamaalisuse ja riikluse hoidmisele Eesti elanikkonna hulgas. Sellel päeval on saanud traditsiooniks tunnustada vastutustundelisi ja kaasinimeste suhtes hoolivana silma paistnud Eesti kodanikke. Kodanikupäeva ürituste raames tunnustatakse kodanikuaumärgiga inimesi, kes on andnud märkimisväärse panuse ühiskonna elu ja kodanikukasvatuse edendamisse. Lisaks aumärgi väljaandmisele valitakse aasta kodanik. Eestis tähistatakse kodanikupäeva juba alates 1998. aastast. Kodanikuaktiivsus algab kodanike koostööst, sihtmärkidest, vabatahtlikkusest, soovist midagi muuta, tegutsemisest ja tahtest.[viide?] "Kodanikuaktiivsus". "Riigiteataja". The Audiopedia. "Aktiivne kodanik". "Arvamusfestival". "Teeme ara". "vabatahtlikud". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. november 2017. "kodanikupäev".
Innichen

Innichen (itaalia: San Candido) on alev ja vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. See paikneb Pusteri orus Drava jõe ääres, umbes 80km Bolzanost kirdes, Austria piiri ääres. Igal aastal toimub seal Itaalia Rahvusvaheline Lumeskulptuuride Festival. 2010. aasta novembri seisuga elas seal 3175 inimest. Innichen külgneb järgmiste valdadega: Toblach, Innervillgraten (Austrias), Sexten ja Sillian (Austrias). Innichenis asub Innicheni klooster, mis asutati 8. sajandi lõpul ja kuulus Freisingi piiskopkonda. Klooster kaotati aastal 1785, kui ümbritsevad valdused omandas pärast 1803. aasta mediatisatsiooni (Reichsdeputationshauptschluss) Tirooli krahvkond. Saint-Germaini rahu sätete järgi sai Innichenist aastal 1919 Itaalia kuningriigi osa. Innichenis asub siiski siiani 1691. aastal asutatud frantsisklaste klooster. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 85.06% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 14.64% itaalia keelt ja 0.30% ladiini keelt. Innicheni sõpruslinn on: Freising Saksamaal, aastast 1969 Ametlik koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Kiens

Kiens (itaalia: Chienes) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50km Bolzanost kirdes. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2726 inimest. Valla pindala on 33,9 km². Kiens külgneb järgmiste valdadega: Pfalzen, Rodeneck, St. Lorenzen, Mühlwald, Terenten ja Vintl. Kiensi vallas asuvad Ehrenburg (Casteldarne), Getzenberg (Monghezzo), Hofern (Corti) ja St. Sigmund (San Sigismondo) frazioned (alljaotused, peamiselt külad ja asundused). 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 96,73% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,32% itaalia keelt ja 0,95% ladiini keelt. St. Sigmund on Kiensi valla frazione, selle juured lähevad tagasi aastasse 1050, kui seda esmakordselt Buriniks kutsuti, ja aastasse 1317, kui seda kutsuti Peureniks. Linn paikneb kohas, kus org laieneb suureks tasaseks alaks, sel põhjusel on seal aasta läbi suurepärased ilmatingimused. Arhitektuursest vaatepunktist põhinesid piirkonna hooned originaalsel Lõuna-Tirooli talustiilil. Eriti märkimisväärne on kihelkonnakirik (1449–89), kus asub vanim ja paremini säilinud altar Tiroolis, pärinedes 1430. aastatest. Teine huvipakkuv koht on Jumalaema kirik (saksa: Stöcklkapelle), mis pärineb 1621. aastast ja on ehitatud barokkstiilis. Raudteejaama taga, Rienzi jõe ääres on Ilistra termid (saksa: Ilstern), kus varem oli ravivõimalusi. Piirkonnas on ka Püha Ulrichi kirik, mis pärineb aastast 1491 ja on hästi säilinud. Valla ametlik koduleht (saksa ja itaalia keeles) Frazione St. Sigmundi ametlik koduleht.
Ismaeli vaimud

"Ismaeli vaimud" (prantsuse keeles "Les Fantômes d'Ismaël") on Prantsusmaa 2017. aasta draamafilm, mille režissöör on Arnaud Desplechin. Peaosi mängivad Mathieu Amalric, Marion Cotillard, Charlotte Gainsbourg ja Louis Garrel. Film räägib filmitegijast, kelle elu läheb taevasse. Ta on just alustamas oma uue filmi võtteid, kui naaseb tema abikaasa, kes on olnud 20 aastat kadunud. Mees oli veendunud, et naine on surnud. Film "Ismaeli vaimud" esilinastus 2017. aastal Cannes'i Filmifestivali avafilmina. Review aggregationi veebileht Rotten Tomatoes andis filmile heakskiitva hinnangu – 61%, mis põhines kaheksateistkümnel hinnangul ja sai tulemuseks 5,9/10. Metacriticu veebileht, mis määrab normaliseeritud hinnangu 100 punkti süsteemis peavoolu kriitikute arvamuse järgi, andis filmile 57 punkti, ja see põhines kümne inimese arvamusel. Kriitikud andsid enamasti "neutraalseid või keskmisi hinnanguid". Mathieu Amalric – Ismaël Vuillard Marion Cotillard – Carlotta Bloom Charlotte Gainsbourg – Sylvia Louis Garrel – Ivan Dedalus Alba Rohrwacher – Arielle/Faunia László Szabó – Henri Bloom Hippolyte Girardot – Zwy Jacques Nolot – Claverie Catherine Mouchet – intensiivravi arst Samir Guesmi – arst
La Val

La Val (itaalia: La Valle; saksa: Wengen) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45 km Bolzanost kirdes. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1307 inimest. Valla pindala on 39,0 km². La Val (Wengen) külgneb järgmiste valdadega: Badia, Mareo ja San Martin de Tor. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,66% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 1,53% itaalia keelt ja 0,81% saksa keelt. Turismikeskustes kõnelevad inimesed ka veidi inglise keelt. Religioon on katoliiklus. Küla elatub turismist (matkamine, mägironimine, maastikujalgrattasõit) ja põllumajandusest. Siin ei ole suusaturismi, kuid talviti viivad bussid turiste sellistesse lähedal asuvatesse suusakuurortidesse nagu Alta Badia. Talviti on rohkem külastajaid kui suviti. Kuigi varasematel kümnenditel oli põllumajandus suuresti isemajandav, on see vahepeal muutunud rohkem monokultuurseks, põhinedes karjakasvatusel. Pederoas Gran Ega jõe orus on käsitöö ja tööstuspiirkond (jalatsid, tekstiil). Mahajäetud vana hoone Miribunis Religioosne protsessioon Armentara Romaani stiilis hoone Furnacias Max Planck oli Rumestlunsi külastaja Vana Rumestlunsi vesiravila Barbarakapelle (vasakul) ja vana kirik (keskel) Valla koduleht (ladiini, saksa ja itaalia keeles)
Mareo

Mareo (itaalia: Marebbe; saksa: Enneberg) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost kirdes. Valla pindala on 161,6 km². 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2911 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 92,09% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 5,02% itaalia keelt ja 2,89% saksa keelt. Mareo külgneb järgmiste valdadega: Badia, Prags, Bruneck, Cortina d'Ampezzo, La Val, Lüsen, St. Lorenzen, San Martin de Tor ja Olang. Vallas on järgnevad frazioned (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Curt (Corte/Hof), Mantena, La Pli de Mareo, Pliscia (Plisa/Plaiken), Al Plan (San Vigilio/St. Vigil), Rina (Welschellen) ja Longega (Zwischenwasser). Valla koduleht (ladiini, saksa ja itaalia keeles)
Mühlwald

Mühlwald (itaalia: Selva dei Molini) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost kirdes, Austria piiri ääres. 2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1442 inimest ja valla pindala on 104,7 km². Mühlwaldi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Außermühlwald ja Lappach (Lappago). Mühlwald külgneb järgmiste valdadega: Sand in Taufers, Kiens, Pfalzen, Finkenberg (Austrias), Gais, Terenten, Pfitsch, Ahrntal ja Vintl. 2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98.90% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,90% itaalia keelt ja 0,21% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Korotša rajoon

Korotša rajoon (vene keeles Корочанский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Korotša linn. Rajoon piirneb põhjas Gubkini rajooniga, kirdes Tšernjanka rajooniga, idas Novõi Oskoli rajooniga, lõunas Šebekino rajooniga, edelas Belgorodi rajooniga, läänes Jakovlevo rajooniga ja loodes Prohhorovka rajooniga. Rajooni pindala on 1417 km². Elanike arv oli 2012. aastal 38 513, 2009. aastal 38 670 ja 2002. aastal 39 722. Korotša rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Korotša linna) ja kahekümne kahe külaasunduse koosseisu. Jablonovo ...
Indoneesia riigipeade loend

Indoneesia riigipeade loend sisaldab Indoneesia valitsejad alates riigi iseseisvuse väljakuulutamisest pärast 1945. aastal, kuigi faktiliselt sai riik täielikult iseseisvaks alles 1949, kui Holland tunnustas oma koloonia iseseisvust. Aastail 1945 ja 1946 oli riik osaliselt okupeeritud ka Briti vägede poolt.
Niederdorf (Lõuna-Tirool)

Niederdorf (itaalia: Villabassa) on vald Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 70 km Bolzanost kirdes. Niederdorf külgneb järgmiste valdadega: Prags, Toblach, Welsberg-Taisten ja Gsies. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 92.09% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 7.76% itaalia keelt ja 0.15% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Bremeni linna moosekandid

"Bremeni linna moosekandid" (saksa keeles "Die Bremer Stadtmusikanten") on vendade Grimmide muinasjutt rändmuusikutest (moosekantidest). Muinasjutu peategelased on eesel, koer, kass ja kukk, kes on pettunud oma peremeestes ja suunduvad seetõttu Bremenisse, et saada linnamuusikuteks.
Kantemirovka rajoon

Kantemirovka rajoon (vene keeles Кантемировский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Kantemirovka alev. Rajoon piirneb põhjas Rossoši rajooniga, idas Bogutšari rajooniga, kagus Rostovi oblasti Tšertkovo rajooniga ning lõunas ja läänes Luhanski oblasti Milove rajooniga Ukrainas. Rajooni pindala on 2330 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 987, 2009. aastal 39 761 ja 2002. aastal 41 808. Kantemirovka rajoonis on 60 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kantemirovka alevi) ja viieteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Bogutšarka. Q126684906
Feel It Still

"Feel It Still" on Ameerika rokkansambli Portugal. The Man laul. Laulu kirjutasid ansambli liikmed koos John Hilli ja Asa Tacconega. "Feel It Still" anti välja nende 8. stuudioalbumi "Woodstock" teise ja esimese raadiosinglina. "Feel It Still" on saadaval allalaaditava muusikafaili ja vaadatav-kuulatav YouTube'is muusikavideona (ametlikku YouTube'i videot, mis avaldati 6. märtsil 2017, oli 3. oktoobri 2017 seisuga vaadatud 30 723 135 korda). Laul pälvis 28. jaanuaril 2018 Grammy auhinna kategoorias Best Pop Duo/Group Performance. 2017. aasta Prantsusmaa singlimüügi edetabeli esikümne laulude loend Kaye, Ben (4.03.2017). "Portugal. The Man share swinging new single "Feel It Still" – listen". Consequence of Sound. Vaadatud 7.07.2017. "Portugal. The Man Release Political 'Feel It Still' Video". Radio.com. 6.03.2017. Vaadatud 23.05.2017. Laulu "Feel It Still" sõnad "Feel It Still" – YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Feel It Still seisuga 03.10.2017.
Kaer (perekond)

Kaer (Avena) on taimeperekond kõrreliste sugukonnas. Perekonna tuntuim liik on harilik kaer. liivkaer - Avena strigosa tuulekaer - Avena fatua harilik kaer - Avena sativa paljas kaer - Avena nuda viljatu kaer - Avena sterilis
Ostrogožski rajoon

Ostrogožski rajoon (vene keeles Острогожский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Ostrogožski linn. Rajoon piirneb põhjas Hohholski rajooniga, kirdes Kaširskoje rajooniga, idas Liski rajooniga, kagus Kamenka rajooniga, lõunas ja läänes Belgorodi oblasti Aleksejevka rajooniga ning loodes Repjevka rajooniga. Rajooni pindala on 1730 km². Elanike arv oli 2012. aastal 60 328, 2009. aastal 58 359 ja 2002. aastal 27 972. Ostrogožski rajoonis on 80 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Ostrogožski linna) ja üheksateistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Don, Potudan, Devitsa ja Tihhaja Sosna. Q126684906
Olang

Olang (itaalia: Valdaora) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost kirdes. 2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3132 inimest ja valla pindala on 49,0 km². Olang külgneb järgmiste valdadega: Bruneck, Mareo, Prags, Rasen-Antholz ja Welsberg-Taisten. Olangi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Geiselsberg (Sorafurcia), Mitterolang (Valdaora di Mezzo), Niederolang (Valdaora di Sotto) ja Oberolang (Valdaora di Sopra). 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,47% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,18% itaalia keelt ja 0,34% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Reigo (perekonnanimi)

Reigo on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti perekonnanime Reigo isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Antonov, Ausmann, Birkenfeld, Gildemann, Hanson, Herodes, Jaakson, Jaeger, Juhkam, Kuri, Mosna, Orik, Oriko, Petuhhov, Rabenbaum, Radkevitsh, Rapor, Redlich, Reeber, Reinart, Reinaus, Reiners, Reining, Reinman, Reinvelt, Reisengof, Reitelman, Reiter, Rekker, Rennbaum, Renning, Rentov, Renvelt, Repmann, Riisenberg, Risenberg, Romanov, Rosenberg, Sobach, Trei ja Zdanovitsh. Arkadi Reigo (1918–1984) Juhan Reigo (1906–1945)
Joosu-Mõrgi

Joosu-Mõrgi (ka Mõrgi) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Joosu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Naha (täpsustus)

Naha on linn Jaapanis, Okinawa prefektuuri keskus. Naha võib tähendada ka järgmist: Naha (Räpina), küla Räpina vallas Naha, küla Mõniste vallas Naha talu, Eesti kõige lõunapoolsem punkt Nahaküla, endine küla Kanepi vallas Nahk
Nahakülä

Nahakülä (ka Nahaküla) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Hino küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1940. aastatel.
Orava (Kõlleste vald)

Orava oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Palutaja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda.
Naha

Naha (那覇市 Naha-shi) on linn Jaapanis, ühtlasi Okinawa prefektuuri keskus. 2017. aasta augusti seisuga oli linnas 323 032 elanikku. Nahal on viis sõpruslinna: Fuzhou, Hiina (1981) Honolulu, Ameerika Ühendriigid (1961) Kawasaki, Kanagawa prefektuur (1996) Nichin, Miyazaki prefektuur (1969) São Vicente, Brasiilia (1978) "那覇市" (jaapani keeles). 那覇市役所. Vaadatud 3. oktoober 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  Naha – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Palokülä

Palokülä (ka Paluküla) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Rahumäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Palukülä

Palukülä (ka Paluküla) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Vana-Roosa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Parma (küla)

Parma oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Sülgoja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kamenka rajoon (Voroneži oblast)

Kamenka rajoon (vene keeles Kamenka rajoon) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Kamenka alev. Rajoon piirneb põhjas Liski rajooniga, läänes Podgorenski rajooniga, lõunas Olhovatka rajooniga, edelas Belgorodi oblastiga ja loodes Ostrogožski rajooniga. Rajooni pindala on 1030 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 053, 2009. aastal 20 349 ja 2002. aastal 21 953. Kamenka rajoonis on 42 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kamenka alevi) ja kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Don, Sarma, Kozka, Marotška, Mokraja Kozka, Olhovatka, Gnilaja Rossoš ja Suhaja Rossoš. Q126684906
Peräjärve (Mõniste vald)

Peräjärve oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Vastse-Roosa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Peräkülä

Peräkülä või Peräküla oli mitme Eesti küla nimi: Peräkülä (Kõlleste vald) Peräkülä (Lasva vald)
Peräkülä (Kõlleste vald)

Peräkülä oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Karaski küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Perämõtsa

Perämõtsa oli mitme Eesti küla nimi: Perämõtsa (Põlva vald) Perämõtsa (Vastseliina vald) Perametsa
Kamenka rajoon

Kamenka rajoon on mitme rajooni nimi: Kamenka rajoon (Penza oblast), rajoon Penza oblastis Kamenka rajoon (Voroneži oblast), rajoon Voroneži oblastis
Perämõtsa (Põlva vald)

Perämõtsa (ka Perametsa) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Puuri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1940. aastatel.
Pulli (paikkond)

Pulli on paikkond Võru maakonnas Kuutsi küla alal. Enne 1970. aastaid oli see Pulli küla. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda.
Puustusõ

Puustusõ või Puustuse oli mitme Eesti küla nimi: Puustusõ (Varstu vald) Puusutsõ (Urvaste vald) Puustusõ (Setumaa)
Puustusõ (Varstu vald)

Puustusõ (ka Puustuse) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Hintsiko küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Juhkam

Juhkam (Juchkam) on eesti perekonnanimi. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Juhever, Juht, Jõerand, Laidma, Ohakas, Pikksoo, Reigo ja Vererand. Evi Juhkam (1932–2023), eesti murdeuurija Gerdo Juhkam (1994– ), Eesti jalgpallur Maia Juhkam (kuni 1972 Maia Koolberg; 1940–2017), eesti keraamik Mihkel Juhkam (1884–1942), Eesti poliitik Eha Tillmann (kuni 1957 Eha Juhkam; 1937– ), eesti raamatukogundustegelane
Ohakas (perekonnanimi)

Ohakas (varem kirjutatud ka Ohhakas või Uhakas) on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti perekonnanime isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Juhkam, Juhkama või Juhkamu (kõik Lehtse vallas, 1937. aastal). Valdur Ohakas (1925–1998), eesti maalikunstnik
Oskar Truu

Oskar Truu (21. oktoober 1887 – 4. juuli 1949) oli eesti kirjanik ja tõlkija. Ta lõpetas 1919. aastal Sõjakooli 1. kursuse, ülendati lipnikuks vanusega 3. augustist 1919 ja määrati teenistusse 2. Diviisi tagavarapataljoni. Tema tõlgitud teoste seas olid Rabindranath Tagore' "Kodu ja maailm", Lev Tolstoi "Sõda ja rahu", Anton Tšehhovi "Kolm õde" ja "Onu Wanja", Charles Dickensi "Dombey ja poeg", Herbert George Wellsi "Esimesed inimesed kuul" ning Oscar Wilde'i "Granaatõuntest maja". "Otsing Eesti rahvusbibliograafia andmebaasist". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. oktoober 2017. Vaadatud 3. oktoobril 2017. Seminari asjaajaja raiskas riigi raha Päewaleht, nr 308, 11. november 1931 Ohvitseride andmekogu