laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Siimusti oosid

Siimusti oosid on oosid Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Oosid on osa Siimusti-Olju oosisüsteemist. Oosid on arvele võetud ürglooduse objektina. Ühte oosidest nimetatakse Siimusti linnamäeks. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 10.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Trnava maakond

Trnava maakond on 1. järgu haldusüksus Slovakkias. Maakonnas on 16 linna: Dunajská Streda, Šamorín, Veľký Meder, Galanta, Sereď, Sládkovičovo, Hlohovec, Leopoldov, Piešťany, Vrbové, Senica, Šaštín-Stráže, Skalica, Holíč, Gbely ja Trnava. Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku, vaadatud 21.12.2021.
Kalevipoja tee seljandik

Kalevipoja tee seljandik (ka: Suur Peenar) on seljandik (peenar) Tartu maakonnas Tartu vallas. Seljandik on arvele võetud ürglooduse objektina. Seljandik kujutab endast endisaegse Suur-Võrtsjärve rannamoodustisi, mis praegu on soomassiivi all. Seljandiku pikkus on u 4 km, laius 10–30 m ja kõrgus kuni 3,5 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 10.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Saunamäe-Pala oosid

Saunamäe-Pala oosid on oosid Järva maakonnas Türi vallas. Oosid on osa Türi voorestikust. Oosid on arvele võetud ürglooduse objektina. Ooside laius on 70–180 m ja kõrgus alla 5 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 10.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Salumäe-Kurese kõvik

Salumäe-Kurese kõvik on kõvik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kõvik on arvele võetud ürglooduse objektina. Kõvik koosneb Jaagarahu lademe dolomiidist. Kõviku absoluutne kõrgus on kuni 37,5 m ja suhteline kõrgus kuni 4 m. Geoloogiliselt on kõvik liustikutekkeline jäänukkõrgendik. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 10.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Karepa-Rutja rannamoodustised

Karepa-Rutja rannamoodustised on rannamoodustised Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Karepa ja Rutja külas.. Rannamoodustised võeti maastiku üksikobjektidena kohaliku kaitse alla Rakvere Rajooni RSN Täitevkomitee 11. detsembri 1978. a otsusega nr 198 «Kohaliku tähtsusega looduskaitse alla kuuluvate parkide, botaaniliste üksikobjektide ja maastiku üksikobjektide nimekirjade muutmise kohta». Ürglooduse objekt: Selja jõeorg, Karepa-Rutja rannamoodustised Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 10.05.2013) Selja jõe maastikukaitseala kaitse-eeskiri Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Rannamoodustised Rutja orienteerumiskaardil
Diferents

Diferents (ladina keeles differentia, 'vahe', 'erinevus') on mitmetähenduslik sõna: diferents ehk erinevus on filosoofia üks põhimõisteid, mida kasutatakse ka mõiste 'identsus' vastandmõistena diferents on matemaatikas otsustus kahe objekti suhtelisest suurusest või järjekorrast diferents on aritmeetikas vahe diferents on hulgateoorias hulga komplementaarhulk diferents, ka data differencing või differential compression on arvutiteaduses algse (source) ja planeeritava (target) andmehulga vahelise erinevuse tehniline kirjeldus
Meremeestekodu

Meremeestekodu (ka Meremeeste Kodu) oli laevanduse alal tegutsevate isikute omavalitsuslik koondis meremeeste teenistusolude korraldamiseks, neile abi andmiseks ja nende vaimseks arendamiseks. See asutati 1928. aastal ja tegutses teedeministri järelevalvel. Meremeestekodu ülesanded olid registreerida kaubalaevadel teenivaid eesti meremehi, toimetada meremeeste peale- ja mahamunsterdamist, anda teateid meremeeste kohta ametiasutustele, reederitele ja laevajuhtidele, muretseda meremeestele peavarju sadamais ning anda abi ja toetust nii neile kui ka nende leskedele, asutada raamatukogusid lugemislaudadega, korraldada kursusi ja loenguid, toimetada vahetalitust meremeeste palkamisel jne. Meremeestekodu juhtis seitsmeliikmeline juhatus, millel oli oma vanem; juhatuse tegevust kontrollis kuueliikmeline revisjonikomisjon. Juhatuse esimees oli August Gustavson. Veebruaris 1933 oli Eestis Kaubandus-Tööstuskoja andmeil 7169 meremeest, neist sama aasta juulis tööl 2072, neist kaugesõidu kapteneid 177 (108 tööl), kaugesõidu tüürimehi 175 (96), ligisõidu tüürimehi 86 (36), kippareid 245 (116), 1.–3. järgu meistreid 131 (94), assistente 132 (72), pootsmaneid 203 (58), puuseppi 61 (13), vanemaid madruseid 1020 (300), nooremaid madruseid 1300 (303), laevapoisse 625 (304), 1. järgu kütjaid 431 (119), 2. järgu kütjaid 500 (87.) 1938. aastal oli Eestis 2500–2800 meremeest. Meremeestekodu juhataja oli 1940. aastal Karl Lentsment. Tallinnas tegutses Meremeestekodu hoones, mille tänapäevane aadress on Uus-Sadama 14. Hoone on ehitismälestisena muinsuskaitse all. Selle arhitekt oli baltisakslane Jacques Rosenbaum. Kaks kolmandikku meremeestest tööta. Hommikleht, 5. september 1933, nr 22, lk 3 Eesti meremehe tänapäev. Rahvaleht, 9. jaanuar 1939, nr 7, lk 4 Kapten Karl Lentsment Meremeeste Kodu juhatajaks. Rahvaleht, 9. veebruar 1940, nr 34, lk 7 Tallinna Meremeeste Kodu kultuurimälestiste riiklikus registris
Gaigalava

Gaigalava (vanasti ka Bykova, Bikava, latgali keeles Gaigolova) on küla (vidējciems) Lätis Rēzekne piirkonnas. Gaigalava valla halduskeskus. Gaigalavas asub gooti stiilis Bikova katoliku kirik, kunagi oli see ka Bikava mõisa (Bykow) keskus. Aastal 2015 oli seal 249 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 209. 2024. aasta 8. septembril kukkus küla juures alla lõhkeainetega Venemaa droon. Vietvārdu datubāze "La Lettonia: "Il drone caduto sul nostro territorio trasportava esplosivi"". rainews.it (itaalia). Rai News 24. 9. september 2024. Vaadatud 9. septembril 2024. "Латвия попросила российского дипломата объяснить инцидент с беспилотником". bbc.com (Briti inglise). BBC News Русская служба. 9. september 2024. Vaadatud 10. septembril 2024.
Eesti Välissuhete Ühing

Eesti Välissuhete Ühing (Estonian Society of Foreign Relations) oli aastail 1937–1940 tegutsenud ühing. Ühing asutati 10. novembril 1937. Ühingu eesmärgiks oli töötada kaasa Eesti välissuhete konstruktiivseks arendamisel, uurida ja propageerida Eesti välispoliitilisi sihtjooni, mille põhialuseks on rahu organiseerimine, Rahvasteliidu taotletud eesmärkide levitamise ja elluviimise arendamine ning kultuuriline ja majanduslik koostöö rahvaste vahel. Ühing oli Rahvasteliidu Ühingute Rahvusvahelise Uniooni liige. Ühingu juhatuse esimees oli (1938) Ants Piip, abiesimehed Eugen Maddisoo ja Harald Tammer, peasekretär Nikolai Kaasik, laekur Karl Kornel, abilaekur Peeter Kann ja sekretär Karl Zirkel.
Bērzgale

Bērzgale (latgali keeles Bieržgaļs) on küla (vidējciems) Lätis Rēzekne piirkonnas. Bērzgale valla halduskeskus. Asulas asus Biržgaļa mõis (Birżagol), praegu on seal 1792. aastal ehitatud roomakatoliku kiriku hoone.
Eesti Haigekassade Liit

Eesti Haigekassade Liit juhtis ja ühtlustas Eesti haigekassade tegevust. Liidu juhatuse poolt valitud kaks liiget osalesid rahvatervishoiu alalt valitava Riiginõukogu liikme valimisel. Liit andis välja ajakirja Töö ja Tervis. 1938. aastal kuulusid liitu järgmised haigekassad 32 000 kaasosalisega: Balti Puuvillavabriku juures asuv haigekassa A/s. "Küttejõud" põlevkivikaevanduse haigekassa Tartu Üldine Haigekassa Narva Üldine Haigekassa Rakvere Ühishaigekassa Paide Ühine Haigekassa Kohtla-Järve põlevkivikaevanduse haigekassa Narva Kalevivabriku juures asuv haigekassa Kuressaare Ühine Haigekassa Hiiu-Kärdla Kalevivabriku Haigekassa Tallinna linnaettevõtete haigekassa Põltsamaa Ühine Haigekassa Haapsalu Ühine Haigekassa Viljandi Ühine Haigekassa Sindi vabriku haigekassa Võru-Petseri Üldine Haigekassa Pärnu Ühine Haigekassa Narva Linaketramise Manufaktuuri Haigekassa Kreenholmi Puuvillavabrikute Haigekassa Valga Üldhaigekassa
Kørsel med Grønlandske Hunde

"Kørsel med Grønlandske Hunde" ("Reis Gröönimaa kelgukoertega") on 1897. aastal Taani fotograafi ja režissööri Peter Elfelti tummfilm. See on esimene Taanis valminud film. Film kestab alla ühe minuti (filmilindi pikkus 10 m; 35 mm film) ning kujutab üht meest, Gröönimaal paikneva Taani asunduse esindajat Johan Carl Joenseni sõitmas Kopenhaageni pargis Fælledparken kelgurakendil, mida veavad Gröönimaa kelgukoerad. Sel kombel on dokumenteeritud üht tahku elust Gröönimaal. Filmi esimestes kaadrites sõidab mees kelgurakendil üle lumise välja; järgnevates kaadrites näeb kelgurakendit ja selle järel jooksvat meest kaamera vaateväljast eemaldumas. Elfelt kasutas filmimiseks kaamerat, mille ta ise oli konstrueerinud kaamera leiutajalt Jules Carpentier'lt saadud täpsete juhiste järgi. Tyberg, Casper 100 Års Dansk Film, Rosinante, (2001), 445pg, p17, ISBN 87-621-0157-9 "Peter Elfelt - Danmark Nationalfilmografi". Originaali arhiivikoopia seisuga 6.09.2007. Vaadatud 15.06.2008. Viide filmile IMDBs Dansk Filmhistorie - 1897 / 1900 YouTube'is, film algab 0:57
Vecslabada

Vecslabada (latgali keeles Vacsloboda) on küla (vidējciems) Lätis Ludza piirkonnas kolme suure järve vahel. Küla on Istra valla halduskeskus. Asulas on katoliku ja õigeusu kirikud, Istra keskkool, raamatukogu, postkontor. Vecslabada õigeusu kirik on üks suuremaid Lätis. Istra järve saarel asub haigrute koloonia. Aastal 2015 oli külas 321 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 270. Vietvārdu datubāze
Välisringhääling

Välisringhääling (ka välissaated) on rahvusvahelise ulatusega raadiosaated. Maailma suurimad välisringhäälinguga tegelevad organisatsioonid on BBC, Deutsche Welle, Ameerika Hääl, Prantsuse Välisraadio (RFI), Pekingi raadio ja Moskva raadio. Eestikeelse välisringhäälingu tähtsamad tegijad on olnud Ameerika Hääle, Vabadusraadio–Raadio Vaba Euroopa, Eesti Vabaduse Hääle ja Rootsi Raadio eesti toimetused. Tallinna raadio on teinud eestikeelseid raadiosaateid pagulaskonnale vaid sovetliku okupatsiooni ajal 1944-1991. "Vastupanu ja välisringhääling. Eesti näide" Kultuur ja Elu 4/2003
Asümmeetriline süsinik

Asümmeetriline süsiniku aatom (asümmeetriline süsinik) on nelja erineva aatomi või aatomite rühmaga seotud süsiniku aatom. Süsiniku aatomiga seotud 4 erinevat rühma võivad ruumis asetseda kahel erineval viisil, mis on teineteise suhtes peegelpildid, seega need molekulid on mitteühitatavad ehk kiraalsed. Sellest tulenevalt nimetatakse taolisi molekule kas vasaku- või paremakäelisteks. Kiraalset süsinikuaatomit tähistatakse tärnikesega – C*. Molekulis võib esineda mitu asümmeetrilist süsiniku aatomit ehk stereokeset, mistõttu saab esineda mitmeid stereoisomeere. Tetraeedrilise stereokeskme korral, nagu seda on süsinikuaatom, on võimalik stereoisomeeride arv 2n, kus n on stereokeskmete arv molekulis. Kiraalsus Stereokese Enantiomeerid
Greeley maakond (Kansas)

Greeley maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi lääneosas. 2010. aastal elas maakonnas 1247 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Tribune (741 elanikku). Suurem asula on veel Horace (70). Maakonna pindala on 2015 km². Veekogusid ei ole. Wallace maakond (põhjas) Wichita maakond (idas) Hamiltoni maakond (lõunas) Prowersi maakond (edelas) Kiowa maakond (läänes) Cheyenne'i maakond (loodes) Greeley maakond moodustati 20. märtsil 1873. Maakond on saanud nime USA ajakirjaniku Horace Greeley järgi, kelle tuntuim tsitaat oli "Mine Läände, noor mees, ja kasva koos selle maaga!" ("Go West, Young Man!"). Tsitaat.com Greeley maakonna koduleht (inglise keeles)
Tribune'i vald

Tribune'i vald (Tribune Township) on vald (township) Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis Greeley maakonnas. 2010. aastal elas vallas 1247 inimest. 2000. aastal 1255 inimest. Valla pindala on 585,66 km². Veekogusid ei ole. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Greeley maakond

Greeley maakond (Greeley County) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Maakonna halduskeskus on Greeley Center ja suurim linn Spalding. Maakonna pindala on 1479 km². Veepindala on 3 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2538. Aastal 2000 oli elanike arv 2714. Wheeleri maakond (põhjas) Boone'i maakond (kirdes) Nance'i maakond (kagus) Howardi maakond (lõunas) Shermani maakond (edelas) Valley maakond (läänes) Greeley maakond moodustati 1871. aastal. Maakond on saanud nime ajakirjanik Horace Greeley järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Greeley maakonna koduleht (inglise keeles)
Moskva raadio

Moskva raadio (vene keeles Радио России, varem tuntud ka kui Üleliiduline Raadio) on Venemaa riigiraadio. See on üks suurimaid ringhäälinguorganisatsioone maailmas. Moskva raadio välisteenistus (ingliskeelne nimetus Voice of Russia) asutati aastal 1929 ning see on andnud eetrisse saateid rohkem kui 70 keeles. Aastal 2006 oli neist käigus umbes 35. Moskva raadiole allusid aastatel 1944–1991 ka Tallinna raadio välissaated. Moskva raadio ise edastas eestikeelseid saateid aastatel 1941–1944; eesti toimetust juhtisid Olga Lauristin, Johannes Semper, Eduard Päll, Paul Uusman jt. Teise maailmasõja algul oli Moskva raadio eesti toimetus mõne kuu kestel evakuatsioonis Kuibõševis, kus saated, kuigi väiksemas mahus, siiski jätkusid.
Greeley Center

Greeley Center, tihti lihtsalt Greeley, on küla Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis, Greeley maakonna halduskeskus.
Wolbach

Wolbach on küla Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis Greeley maakonnas. Wolbach asub 569 meetri (1867 jala) kõrgusel üle merepinna.
Marquette'i maakond (Michigan)

Marquette'i maakond (Marquette County) on maakond USA-s Michigani osariigis Ülem-Michigani poolsaarel. Geograafilised koordinaadid on 46°66' N, 87°60' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Marquette. Maakonna pindala on 8871 km². Veepindala on 4185 km². See on maismaa pindalalt osariigi suurim ja kogupindalt neljas maakond. Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 67 215. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 67 077. See on elanike arvukult suurim maakond Ülem-Michigani poolsaarel. Asustustihendus on 14,35 in/km². Maakonnas paikneb Huroni mäed. Maakond piirneb põhjas Ülemjärvega. Algeri maakond (idas) Delta maakond (kagus) Menominee maakond (lõunas) Dickinsoni maakond (lõunas) Ironi maakond (edelas) Baraga maakond (läänes) Houghtoni maakond (loodes) Keweenawi maakond (põhjas) Marquette'i maakond loodi 1843. aastal Chippewa ja Mackinaci maakonna osadest. Maakond organiseeriti 1851. aastal. Maakond on saanud nime jesuiidi misjonäri Jacques Marquette'i järgi. U.S. Route 41 M-28 M-35 M-94 M-95 Hiawatha metsakaitseala (osa) Ottawa metsakaitseala (osa) Huron National Wildlife Refuge USA Ajalooliste Paikade Riikliku Registrisse on kantud Marquette'i maakonnas 39 objekti. Ishpeming Marquette Negaunee Marquette'i maakonna koduleht (inglise keeles) Marquette'i maakonna valdade kaart
Chocolay vald

Chocolay vald (Chocolay Township) on vald Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marqutte'i maakonnas. Valla pindala on 157,5 km². Veepindala on 3 km². 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Ely vald

Ely vald (Ely Township) on vald Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas. Valla pindala on 364,1 km². Veepindala on 7,5 km². 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Forsythi vald

Forsythi vald (Forsyth Township) on vald Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas. Valla pindala on 464 km². Veepindala on 10,2 km². 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Ishpemingi vald

Ishpemingi vald (Ishpeming Township) on vald Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas. Vallast lõunas asub halduslikult eraldiseisev Ishpemingi linn. Valla pindala on 238,8 km². Veepindala on 12,9 km². 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Michigamme'i vald

Michigamme'i vald (Michigamme Township) on vald Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas. Valla pindala on 367,2 km². Veepindala on 21,1 km². Vallas asub Michigamme asula. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Michigamme

Michigamme on asula Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas Michigamme'i vallas.
Negaunee vald

Negaunee vald (Negaunee Township) on vald USA-s Michigani osariigis Marquette'i maakonnas. 2010. aastal elas vallas 3088 inimest. 2000. aastal 2707 inimest. Valla pindala on 113,1 km². Veepindala on 4,1 km². Vallas asub Negaunee linn. Negaunee valla koduleht (inglise keeles)
Negaunee

Negaunee on linn Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas Negaunee valla edelaosas.
Republica vald

Republica vald (Republic Township) on vald Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas. Valla pindala on 309,7 km². Veepindala on 16,4 km². 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Sandsi vald

Sandsi vald (Sands Township) on vald Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas. Valla pindala on 184,2 km². Veepindala on 0,7 km². 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Turini township

Turini township on vald (township) Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas. 2010. aastal elas vallas 153 inimest. 2000. aastal 131 inimest. Valla pindala on 218,2 km². Veepindala on 0,26 km². Valda läbib osariigi maantee M-35. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Marek Kolk

Marek Kolk on mitme tuntud eestlase nimi: Marek Kolk (sündinud 1971), pokkerimängija Marek Kolk (sündinud 1978), matemaatik
Marquette'i maakond (Wisconsin)

Marquette'i maakond (Marquette County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Montello. Maakonna pindala on 1203 km². Veepindala on 23 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 404. Aastal 2000 oli elanikke 15 832. Waushara maakond (põhjas) Green Lake'i maakond (idas) Columbia maakond (lõunas) Adamsi maakond (läänes) Marquette'i maakond moodustati 1836. aastal. Maakond on saanud nime prantsuse misjonäri ja maadeuurija Jacques Marquette'i järgi. Fox River National Wildlife Refuge 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Victoriano Huerta

José Victoriano Huerta Márquez (22. detsember 1850 Agua Gorda, Colotlán, Jalisco, Mehhiko – 13. jaanuar 1916 El Paso, Texas, USA) oli Mehhiko poliitik ja kindral. Ta oli 19. veebruarist 1913 kuni 15. juulini 1914 Mehhiko president. Ta sündis Jalisco osariigis Colotlánis mestiitsi perekonnas. Ta alustas 17-aastaselt teenistust Mehhiko armees, Porfirio Díazi valitsemise ajal ülendati ta kindraliks. Pärast Porfirio Díazi kukutamist oli ta lojaalne uuele presidendile Francisco I. Maderole. 19. veebruaril 1913 viis ta (Bernardo Reyesi ja Félix Díazi (Porfirio Díazi vennapoja) õhutusel ja USA suursaadiku Henry Lane Wilsoni teadmisel) Mehhikos läbi sõjalise riigipöörde, Madero tapeti, aga Huerta sai Mehhiko ajutiseks presidendiks.
Vihtlemine

Pulmakombe kohta vaata artiklit Vihtlemine (pulm). Vihtlemine on saunas vihaga keha kerge peksmine, millega kaasneb massaaž ja vereringe turgutamine, aga ka toksiinide väljutamine ja ainevahetuse kiirendamine. Kasutada võib ka kerget silitamistehnikat, vihaga aeglaselt mõlemalt küljelt üles ja alla silitades. Lisaks tehakse väga kerget silitamist – vihta raputades ja silitades, vaevu nahka puudutades. Vihtlemise kõrval võib saunas käies teha ka kompresse – viht tõstetakse kõrgele, ammutades temasse kuuma õhku ja lüües kergelt paar-kolm korda. Kasutatakse ka vihaga hõõrumist ja sopsutamist. Vihtlemine kuulub eestlaste saunakommete juurde. Vihtlemine soodustab higistamist, parandab naha verevarustust ning puhastab nahka ainevahetusjääkidest ja surnud naharakkudest, parandab liigeste liikuvust, lõõgastab (mõjub kerge massaažina), tõstab vastupidavust külmetushaigustele, mõjub leevendavalt radikuliidile ja soodustab sauna järel und. Kadaka- ja nõgesevihal usutakse olevat reumaatilisi haigusi ning neuralgilisi ja lihasevalusid leevendav toime. Vihtlemine võib olla vastunäidustatud allergikutele, mitmesuguste põletike, ägeda nohu, haavandite, pahaloomuliste kasvajate, kaugele arenenud südamepuudulikkuse, hüpertooniatõve, kõrge silmarõhu, trombooside, aktiivse tuberkuloosi, kopsuturse, ajuturse, insuldijärgse ajuhalvatuse, operatsioonijärgsete haavade ja veel mitme muu tervisliku seisundi korral. Krooniliste haiguste korral tuleks vihtlemise ja üldse saunaskäigu lubatavuse osas konsulteerida perearstiga. Mõnes saunas on vihtlemine keelatud, sest vihalehed võivad määrida sauna heleda interjööri. Sellistes saunades võib sobida kunstviht. Saunas kuuma leiliga vihtlemine on Euroopa kirdeosa metsvööndi rahvaste põline komme. Eesti taludes tehti enne jaanipäeva kuni 100 vihta. Saunas higistati ja peale seda viheldi, ka väikesi lapsi ja vanureid. Laste vihtlemine algas juba imiku eas, üks toimingutest oli seejuures harjaste võtmine. Vihtlemisel oli tervishoidlik mõju, eriti raske talutöö puhul. Higistamist ning tamme–, kadaka– või nõgesevihaga vihtlemist peeti vajalikuks mitmete haiguste, eriti reuma (jooksva) ravimisel. Mida tasub teada saunas vihtlemisest Moodne kodu 29.08.2017 Sauna ja viha mõjust tervisele ERR Novaator 07.03.2019 Vastunäidutused https://jarvateataja.postimees.ee/2077563/oige-saunaviht-peksab-kehahadad-valja Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 351 Eesti saun. Tamara Habicht. Kirjastus Valgus 1972. Virtuaalkliinik: sauna mõju tervisele.
Olustvere pargi allikad

Olustvere pargi allikad on allikad Olustvere mõisa pargis; halduslikult Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Allikad suubuvad pargi tiikidesse. Allikate vooluhulk on 1–2 l/s. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 95 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Paistu põrguoru allikad

Paistu põrguoru allikad on kaitsealused allikad Sakala kõrgustiku keskosas asuvas Paistu ürgorus, halduslikult Viljandi maakonnas Viljandi vallas Loodi külas. Allikad avanevad Paistu põrguoru paljandi jalamil. Üks allikas on tekitanud Paistu põrgu ehk koopa. Allikad koos ümbritseva Paistu ürgoruga on kaitse all Loodi looduspargi koosseisus. Paistu ürgorg Paistu põrgu Paistu põrguoru paljand Viraski oja Loodi (Paistu) Põrguoru allikad Eesti looduse infosüsteemis . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 95 Loodi (Paistu) Põrguoru allikad Eesti looduse infosüsteemis
Vaida põrguoru allikas

Vaida põrguoru allikas on allikas Hundihansu oja kaldal; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Allikas avaneb koopast, mille laius on 5 m, pikkus 9,5 m ja kõrgus 1,8 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 96 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Lopa allikad

Lopa allikad on allikad Lopa oja orus; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Üks allikatest väljub Lopa koopast. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 96 Lopa allikad Eesti looduse infosüsteemis
Mägiste allikas

Mägiste allikas (ka Maimu allikas) on allikas Halliste ürgoru lisaorus; Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Allikast 40 m kaugusele jääb Mägiste põrguhaud ehk koobas. https://web.archive.org/web/20190206135005/http://www.looduskalender.ee/en/node/14469 (vaadatud 06.02.2019) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 96 Mägiste allikas ꞊ Mäkiste allikas Eesti looduse infosüsteemis
Karksi põrguallikad

Karksi põrguallikad on allikad Sakala kõrgustikul asuvas Karksi ürgorus, halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuia linnas. Üks allikatest on moodustanud Karksi põrguhaua ehk koopa. Selle allika vooluhulk on 2-5 l/s. Karksi põrguallikad asuvad Karksi maastikukaitsealal, Linnaveske järve truubist ca 100 m põhja suunas. 1930. aastal oli Karksi-Nuiast Polli viiva teeotsa ligidal nüüdseks kuivanud Jordani allikas, kust veel 20. sajandi alguses veeti alevisse vett ja kust õigeusklikud tõid pühitsetud vett. Karksi maastikukaitseala Karksi ürgorg Linnaveske järv Karksi põrguallikad Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.08.2016) H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 96 Karksi maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.08.2016) Karksi põrguallikad kui ürglooduse objekt Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.08.2016) Karksi põrguallikad Eesti looduse infosüsteemis Karksi põrguallikad kui ürglooduse objekt Eesti looduse infosüsteemis Karksi põrguallikad keskkonnaportaalis