laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Khalil Gibran

Khalil Gibran ehk Kahlil Gibran (sünninimega Gibran Khalil Gibran; araabia keeles جبران خليل جبران (Jibrān Khalīl Jibrān); 6. jaanuar 1883 Bšarri – 10. aprill 1931 New York) oli Liibanoni päritolu araabia- ja ingliskeelne ameerika kirjanik. Ta sündis aastal 1883 Bšarris, praeguse haldusjaotuse järgi Bšarri distriktis Põhja-Liibanoni kubernerkonnas. Aastal 1895 asus perekond USA-sse. Aastal 1904 hakkas ta kirjutama araabiakeelsesse ajalehte Al-Mouhajer, kuid pärast 1918. aastat kirjutas ta inglise keeles. Tema tuntuim teos on 26 esseest koosnev "Prohvet", teos ilmus aastal 2012 ka eesti keeles, tõlkija (inglise keelest) Doris Kareva. Aastal 2000 ilmus eesti keeles lühijutukogumik "Prohveti aed", tõlkija (inglise keelest) Heikki Silvet. Aastal 2001 ilmus eesti keeles mõistujutu- luule- ja aforismikogumik "Liiv ja vaht", tõlkija (inglise keelest) Heikki Silvet. Aastal 2018 ilmus eesti keeles teos "Murtud tiivad", tõlkija (araabia keelest) Üllar Peterson. Veel ilmus aastal 2018 "Hullumeelne. Tähendussõnad ja luuletused", tõlkija (inglise keelest) Rauno Alliksaar.
Graafik

Graafik (kreeka keeles graphikos kirjutatav, joonistatav) on mitmetähenduslik sõna: ajagraafik – millegi toimumise ajaline järjestus (ajakava); üksikasjalik aja kasutamise plaan (ajaplaan) graafik (arvjoonis) – funktsionaalset sõltuvust väljendav arvjoonis, ka seda sõltuvust kujutav joon graafik (kunstnik) – graafikat viljelev kunstnik Sõnaveeb
Kõrreliselaadsed

Kõrreliselaadsed (Poales) on õistaimede hõimkonda üheiduleheliste klassi kuuluv rohttaimede selts. 2000. aasta uuringud näitasid, et kõrreliselaadsed tekkisid peaaegu 115 miljonit aastat tagasi Lõuna-Ameerikas. Avastatud on hiliskriidist pärit fossiilset õietolmu ja vilju. Õied on tavaliselt väikesed, koondunud õisikutesse ja ümbritsetud kandelehtedega, välja arvatud sugukonnas Mayacaceae, kus iga varre otsas on üks õis. Paljude liikide õied on tuultolmlejad. Seemned sisaldavad tavaliselt tärklist. Liigirikkaimad kõrreliselaadsete sugukonnad on kõrrelised (12 070 liiki), lõikheinalised (5000 liiki), Bromeliaceae (1400 liiki) ja Eriocaulaceae (1150 liiki). Kõige suurema praktilise tähtsusega on samuti kõrrelised, sest sellesse sugukonda kuuluvad teraviljad hirss, kaer, mais, nisu, oder, riis ja rukis ning bambus, hundinui ja suhkruroog. Veel kuuluvad kõrreliselaadsete hulka ananass, papüürus ja pilliroog. Tänapäeva taimetaksonoomia süsteemi, APG II süsteemi järgi kuuluvad kõrreliselaadsete seltsi järgmised kaheksateist sugukonda 18 325 liigiga: Anarthriaceae Bromeliaceae – bromeelialised Centrolepidaceae Cyperaceae – lõikheinalised Ecdeiocoleaceae Eriocaulaceae Flagellariaceae Hydatellaceae Joinvilleaceae Juncaceae – loalised Mayacaceae Poaceae – kõrrelised Rapateaceae Restionaceae Sparganiaceae – jõgitakjalised Thurniaceae Typhaceae – hundinuialised Xyridaceae On ka teistsuguseid käsitlusi, mille järgi kõrreliselaadsed jagunevad 16 või 17 sugukonnaks. Kõrreliselaadsete taksonoomia
Jacinto Benavente

Jacinto Benavente y Martínez (12. august 1866 Madrid – 14. juuli 1954 Madrid) oli hispaania näitekirjanik. 1922. aastal pälvis ta Nobeli kirjandusauhinna.
Władysław Reymont

Władysław Stanisław Reymont, sünninimega Stanisław Władysław Rejment (eesti keeles varem lühendatult Wladislaw St. Reymont; 7. mai 1867 – 5. detsember 1925) oli poola realistlik kirjanik, kirjandusrühmituse Noor-Poola liige. Aastal 1924 sai ta Nobeli kirjandusauhinna. Valdav osa Reymonti teoseid on realistlikud, naturalismi ja sümbolismi sugemetega. Tema viimane teos "Mäss" ("Bunt", ilmus 1922, raamatuna 1924), kirjeldab aga taluloomi, kes võtavad talus võimu, et kehtestada "võrdsus", mis peagi mandub terrorirežiimiks. 1917. aastal Venemaal toimunud Oktoobrirevolutsiooni metafoorina kirjutatud romaan oli 1945-1989 sotsialistlikus Poola Rahvavabariigis keelatud, nii nagu ka George Orwelli sarnase süžeega romaan "Loomade farm" (1945). On teadmata, kas Orwell oli Reymonti kaks aastakümmet varasemast teosest teadlik. Reymonti romaan ilmus Poolas taas pärast pikka pausi 2004. aastal. Eesti keeles on ilmunud Reymonti jutustus "Õiglus" (tõlkija Artur Roose, kaas Peet Aren; Tartu: Valik, 1927), novellikogu "Kaebealune nr. 437" (tõlkija Artur Roose; Tartu: Noor-Eesti, 1929), romaan "Tõotatud maa" ("Ziemia obiecana"; tõlkija Lydia Skomorowska, eessõna Jerzy Kaplinski, kaaneümbris Ernst Kollom; Tartu: Loodus, 1936) ja tema peateos, romaanitsükkel "Talupojad" ("Chłopi"): "Sügis: "Talupoegade" esimene köide" Tõlkija Artur Roose, kaas Peet Aren. Tartu: Noor-Eesti, 1929 "Talv: "Talupoegade" teine köide" Tõlkija Bernhard Linde, kaas Peet Aren. Tartu: Noor-Eesti, 1931 "Kevade: "Talupoegade" kolmas köide" Tõlkija Bernhard Linde, kaas Jaan Vahtra. Tartu: Noor-Eesti, 1934 "Suvi: "Talupoegade" neljas köide" Tõlkija Bernhard Linde, kaas Jaan Vahtra. Tartu: Noor-Eesti, 1934 2007. aastast kannab Reymonti nime Poolas Łódźi linnas asuv Władysław Reymonti nimeline Łódźi lennujaam (Port Lotniczy Łódź im. Władysława Reymonta).
Harilik lubikas

Harilik lubikas (Sesleria caerulea) on lubika perekonda ja kõrreliste sugukonda kuuluv mitmeaastane taim. Kasvab peamiselt lubjarikastel niitudel, soodes ja hõredates metsades. Levinud üle Eesti, kuid oluliselt rohkem leidub teda Põhja- ja Lääne-Eestis. Herba: Harilik lubikas Sesleria caerulea Harilik lubikas andmebaasis eElurikkus Harilik lubikas: info
Longus helmikas

Longus helmikas (Melica nutans) on kõrreliste sugukonda ja helmika perekonda kuuluv üheiduleheline taim. Teda võib leida peamiselt varjukates kuuse-segametsades, laialehistes saludes, tihedais põõsastikes. Eestis on ta võrdlemisi sage. Longus helmikas moodustab hõredaid kogumikke, kus domineerivad mitteõitsvad võsud. Värvuselt on ta tuhm- kuni roheroheline. Maa all on tal 6-10 cm pikkune suhteliselt peenike risoom. Kõrs on 30-60 cm pikk, sihvakas, peen, pöörise alt kare. Lehetuped on karedad, alumised purpurpunased. Lehelabad on 3-5 mm laiad, tugeva keskrooga. Pähikud on 6-8 mm pikad ja ripuvad ühe või kahe (väga harva kolmega) õiega õisikus ühekülgselt lühikestel (3-4 mm pikadel) raagudel. Libled on 5-6 mm pikad, tugevalt purpurpruunid või lillakad. Tolmukapead on 1,5 mm pikad, helekollased. Teris on umbes 2,5 mm pikk ja 1,5 mm lai, tumepruun, ovaalne, lapik, paljas, sile, läikiv, nõrga vaoga ventraalsel küljel. Longus helmikas õitseb mais ja juunis. Longus helmikas andmebaasis eElurikkus Longus helmikas portaalis bio.edu.ee
Ruja (album)

"Ruja" on ansambli Ruja 1982. aastal ilmunud omanimeline album. "Õunalaul" (Rein Rannap / Ott Arder) "Doktor Noormann" (Rein Rannap) "To Mr Lennon" (Urmas Alender) "Tule minuga sööklasse" (Rein Rannap / Ott Arder) "Inimene õpib" (Rein Rannap / Ott Arder) "Kus on see mees?" (Rein Rannap / Ott Arder) "Lapsena televisioonis" (Jaanus Nõgisto / Juhan Viiding) "Rahu" (Rein Rannap / Urmas Alender) "Eile nägin ma Eestimaad!" (Rein Rannap / Ott Arder) "Siin oled sündinud" (Rein Rannap / Paul-Eerik Rummo) Urmas Alender (laul) Jaanus Nõgisto (kitarr) Rein Rannap (klahvpillid) Tiit Haagma (basskitarr) Jaan Karp (trummid) Ruja andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Kreeka kuninglik perekond

Kreeka kuninglik perekond põlvneb otseselt Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi dünastiast, mis valitses Kreekat aastatel 1863-1924 ja 1935-1973. Kreeka esimene kuningapaar oli kuningas Geórgios I ja kuninganna Olga Konstantinovna. 1967. aastal põgenes Kreeka kuningas Konstantinos II maalt ja 1973. aastal kuulutati välja vabariik. Konstantinose abikaasa kuninganna Anne-Marie on Frederik IX noorim tütar. Kõik perekonna liikmed omavad tiitlit Kreeka ja Taani prints(ess). kuningas Konstantínos II (snd 1940) ja kuninganna Anne-Marie (snd 1946) Printsess Alexia Kroonprints Pávlos ja kroonprintsess Marie-Chantal Printsess Maria Olympia Prints Konstantínos Alexios Prints Achilleas Andreas Prints Odysseas Kimon Prints Aristidis Stavros Prints Nikólaos ja printsess Tatiana Printsess Theodóra Prints Philippos
Harilik naistesõnajalg

See artikkel räägib liigist. Perekonna kohta vaata artiklit Naistesõnajalg (perekond). Harilik naistesõnajalg (Athyrium filix-femina) on naistesõnajalaliste sugukonna naistesõnajala perekonda kuuluv mitmeaastane eostaim. maarjasõnajalg (Dryopteris filix-mas) Harilik naistesõnajalg andmebaasis eElurikkus
Offenburg

Offenburg on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Ortenau kreisis. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Offenburgi koduleht
Henri Bergson

Henri-Louis Bergson (18. oktoober 1859 – 4. jaanuar 1941) oli prantsuse filosoof. Bergson oli 20. sajandi alguskümnenditel üks tuntumaid ja mõjukamaid filosoofe. 1927. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna ja 1930. aastal Auleegioni ordeni. "Loov evolutsioon" (L'Évolution créatrice). Tõlkinud Margus Ott, Heete Sahkai; eessõna: Margus Ott. Sari "Avatud Eesti eaamat", Ilmamaa, Tartu 2005, 360 lk; ISBN 9985771389 "Essee teadvuse vahetutest andmetest" (Essai sur les données immédiates de la conscience). Tõlkinud ja järelsõna: Margus Ott. Sari "Avatud Eesti raamat", Ilmamaa, Tartu 2006, 190 lk; ISBN 9985771885 "Aine ja mälu. Essee keha ja vaimu vahekorrast" (Matière et mémoire). Tõlkinud Margus Ott. Sari "Avatud Eesti raamat", Ilmamaa, Tartu 2007, 256 lk; ISBN 9789985771891 "Naer: essee koomika tähendusest" (Le rire: essai sur la signification du comique). Tõlkinud ja järelsõna: Margus Ott. Sari "Avatud Eesti raamat", Ilmamaa, Tartu 2009, 152 lk; ISBN 9789985773055 "Sissejuhatus metafüüsikasse". Tõlkinud Margus Ott – Akadeemia 2007, nr 8, lk 1743–1778 "Teadvus ja elu". Tõlkinud Margus Ott – Akadeemia 2009, nr 2, lk 346–364 This Philosopher Helped Ensure There Was No Nobel for Relativity[alaline kõdulink] Nautilus, 21. aprill 2016 Alfred Koort, "Henri Bergson moralistina" – Looming 1934, nr 8, lk 922–930; 2. trükk A. Koorti raamatus "Kaasaegset filosoofiat" I, Tartu 1938; 3. trükk A. Koorti raamatus "Inimese meetod", Tartu 1996, lk 166–178 Alfred Koort, "Henri Bergsoni loova evolutsiooni filosoofia" – Akadeemia 1938, nr 3, lk 153–164; 2. trükk – "Kaasaegset filosoofiat" I; 3. trükk – "Inimese meetod", lk 149–165 Will Durant, "Lood filosoofia ajaloost IV-V". Tõlkinud Aira Kaal ja Leo Anvelt, EKS, Tartu 1938 (V osa "Irratsionalismi uuestisünd: Nietzsche, Bergson ja kaasaegsed filosoofid"); 2. trükk: Will Durant, "Lood filosoofia ajaloost" (ühes köites), Olion, Tallinn 1998, lk 361–376 Gilles Deleuze, "Bergson, 1859–1941". Tõlkinud Margus Ott – Akadeemia 2007, nr 8, lk 1779–1792 Gilles Deleuze, "Bergsonism" (Le bergsonisme). Tõlkinud Margus Ott. Sari "Avatud Eesti Raamat", Ilmamaa, Tartu 2008, 120 lk; ISBN 9789985772560 "20. sajandi mõttevoolud", Tartu Ülikooli Kirjastus, Tallinn-Tartu 2009, lk 85–105 ("Henri-Louis Bergson", autor Margus Ott); ISBN 9789949191628 Eik Hermann, "Liiga lihtne Bergson" (raamatu "Loov evolutsioon" arvustus) Postimees, 10. märts 2006 Tõnu Viik, "Evolutsioon on loov" (raamatu "Loov evolutsioon" arvustus) Eesti Ekspress, 12. aprill 2006 Tõnu Õnnepalu, "Elu hoog ja aru paine" (raamatu "Loov evolutsioon" arvustus) Sirp, 19. mai 2006 Tanel Pern, Raamatu "Loov evolutsioon" arvustus portaalis www.raamat.ee Triinu Pakk-Allmann, "Aeg antud elada, aeg antud mõõta, aeg antud tunda" (raamatu "Essee teadvuse vahetutest andmetest" arvustus) Eesti Päevaleht, 3. november 2006 Kaia Sisask, "Kestev Bergson" – intervjuu tõlkija Margus Otiga Sirp, 10. november 2006
Kopenhaageni lennujaam

Kopenhaageni lennujaam (IATA: CPH, ICAO: EKCH, taani keeles Københavns Lufthavn, Kastrup) on Taani peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma SAS baaslennujaam. See avati 20. aprillil 1925. Lennujaam asub Amageri saarel, 8 km Kopenhaageni kesklinnast lõunas. 2015. aastast opereerib Tallinn–Kopenhaagen liini SAS. Samuti on liini teenindanud nii Estonian Air kui ka Nordica. 26. jaanuaril 1947 juhtus KLM-i lennukiga õnnetus. Selles hukkus 22 inimest, seal hulgas ka Rootsi prints Gustav Adolf.
Sinclair Lewis

Harry Sinclair Lewis (7. veebruar 1885 – 10. jaanuar 1951) oli ameerika kirjanik. 1930. aastal sai ta esimese ameeriklasena Nobeli kirjandusauhinna. 1935 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks "Sam Dodsworth: romaan". Maa Hääle lisa, Tallinn 1935 [?], 152 lk "Babbitt" (romaan). Inglise keelest tõlkinud J. Seilendal (= Johannes Seilenthal); eessõna: Heinrich Mutschmann. Sari "Nobeli laureaadid", Loodus, Tartu 1935, 448 lk; 2. trükk: Canopus, Tallinn 2006, 410 lk; ISBN 9789985965771 "Mantrap (Põgenemine loodusesse). Ameerika Ühendriikide elukeerisest ja suvitaja seiklustest Mantrapi jõel / Sinclair Lewis'i romaan". Maa Hääle jutulisa, Tallinn 1936 [?], 92 lk "Peatänav: Carol Kennicotti lugu" (Main Street; romaan). Inglise keelest tõlkinud J. Seilendal (= Johannes Seilenthal; eessõna: Heinrich Mutschmann. Sari "Nobeli laureaadid", Loodus, Tartu 1937, 496 lk; 2. trükk: toimetanud ja järelsõna autor Tõnu Lember, Canopus, Tallinn 2005, 552 lk; ISBN 998595954X "Waba õhk: romaan" (Free air). Vaba Maa, Tallinn 1937, 80 lk "Doktor Arrowsmith" (romaan). Tõlkinud J. Seilendal (= Johannes Seilenthal); eessõna: Heinrich Mutschmann, Loodus, Tartu / Tallinn 1938, 518 lk; Pulitzeri preemia 1926; 2 trükk: "Arrowsmith", sari "Suuri sõnameistreid", järelsõna autor Tamara Motõljova, Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1958, 562 lk; 3. trükk: toimetanud Tõnu Lember, Canopus, Tallinn 2005, 512 lk; ISBN 9985959515 "Pajude allee" (jutustus). Inglise keelest tõlkinud Hans Luik. Tallinn, Loomingu Raamatukogu 1960, nr 51, 36 lk "Voorimees" (novell), tõlkinud Lia Rajandi – raamatus "Broadway öö. Valimik ameerika novelle", ERK, Tallinn 1962, lk 19–26 "Kuninganna kiri" (valik novelle; tõlgitud raamatust Selected short stories of Sinclair Lewis), tõlkinud Hans Luik ja Urmas Rattus, sari "Nobeli laureaat", Kuldsulg, Tallinn 2001, 254 lk; ISBN 9985936310 Katkend autobiograafiast, tõlkinud Andres Ehin – Nädaline 26. jaanuar 2008, lk 4, rubriigis Lühinäiteid nobelistide loomingust Andres Ehini tõlkes Ants Oras, "Sinclair Lewis Nobeli laureaadiks" – Looming, 1930, nr 9, lk 1050–51; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; ilmunud ka Ants Orase kriitikaraamatus "Barbaaria", Ilmamaa, Tartu 2009, lk 148–149 Ants Oras, "Vastukaju Sinclair Lewise auhindamisele" – Looming 1931, nr 1, lk 110; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis Romaani "Babbitt" arvustused: August Jakobson (Eesti Raamat 1936/1) ja H. Paukson (= Harald Parrest, Looming 1935/9, lk 1045-47) Valentin Pomm, "Sinclair Lewis'i uus romaan "Kuninglik veri"" – Looming 1949, nr 1, lk 123–126; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis "20. sajandi väliskirjandus" (kõrgkooliõpik), Valgus, Tallinn 1971, lk 561–566
Erik Axel Karlfeldt

Erik Axel Karlfeldt (20. juuli 1864 – 8. aprill 1931) oli rootsi luuletaja. E. A. Karlfeldt sai 1931. aastal postuumselt Nobeli kirjandusauhinna. Aastal 1918 oli ta sellest keeldunud.
John Galsworthy

John Galsworthy (14. august 1867 – 31. jaanuar 1933) oli inglise kirjanik. 1932. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna. John Galsworthy oli rahvusvahelise kirjanikke ühendava organisatsiooni PEN-klubi esimene president. "Esimene ja viimane". Tõlkinud Mihkel Reiman. Loodus 1927. "Forsyte'i pääsmine". Tõlkinud Armand Tungal. Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus 1958. "Forsyte'ide börsil". Tõlkinud Jüri Ojamaa. Eesti Raamat 2001. "Forsyte'ide saaga" (I–III). Tõlkinud Marta Sillaots. Loodus 1936; Eesti Riiklik Kirjastus 1960; Eesti Raamat 1991. "Häärber". Tõlkinud Karin Suursalu. Eesti Raamat 2004. "Kaasaegne komöödia" (I-III). Tõlkinud Helga Kross. Eesti Raamat 1991. "Patriits". Tõlkinud Helga Kross. Kuldsulg 1995. "Saare variserid". Tõlkinud Leo Anvelt. Eesti Riiklik Kirjastus 1961. "Tume õis". Tõlkinud Helmi Kivisepp. Loodus 1930; Kuldsulg 1995. "Valge ahv". Tõlkinud A. H. Tammsaare. Eesti Kirjanduse Selts 1928. "Vendlus". Tõlkinud Ruth Annus ja Helja Vallikivi. Ersen 2003. "Villa Rubein". Tõlkinud Karin Suursalu. Perioodika 2002. "Õunapuu". Tõlkinud Johannes Schwalbe. Eesti Kirjanduse Selts 1927. "Üle piiri". Tõlkinud Auguste Pärn. Loodus 1937. "PEN-klubi koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuli 2009. Vaadatud 18. septembril 2010.
Roger Martin du Gard

Roger Martin du Gard (23. märts 1881 – 22. august 1958) oli prantsuse kirjanik. Aastal 1937 sai ta Nobeli kirjandusauhinna. "Perekond Thibault" 2 esimest köidet: I köite tõlkinud Marta Sillaots, II köite tõlkinud Justa (= Aita) Kurfeldt; eessõna: Aleksander Aspel. Sari "Nobeli laureaadid", kirjastus Loodus, Tartu/Tallinn 1938 "Perekond Thibault" I–IV: 1. köite tõlkinud Marta Sillaots; 2. köite tõlkinud Aita Kurfeldt; 3. ja 4. köite tõlkinud Heiti Kaarde. Köidete eessõnad: Villem Alttoa. Sari "Suuri sõnameistreid", Eesti Riiklik Kirjastus 1960 "Tänavune Nobeli laureaat" – Looming 1937, nr 9, lk 1054–55 Johannes Semper, "Roger Martin du Gard" – Looming 1937, nr 10, lk 1144–52 ja J. Semper, "Mõtterännakud" II, 1971 "20. sajandi väliskirjandus" (kõrgkooliõpik). Valgus, Tallinn 1971, lk 84–100
Keflavíki rahvusvaheline lennujaam

Keflavíki rahvusvaheline lennujaam (IATA: KEF, ICAO: BIKF, islandi keeles Keflavíkurflugvöllur) on Islandi peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma Icelandair baasjaam. Lennujaam asub 50 km Reykjavíki kesklinnast edelas. Lennujaamal on kaks 60 meetri laiust rada: 02/20 – 3054-meetrine asfaltrada; 11/29 – 3065-meetrine asfaltrada. Lennujaam avati 1941. aasta detsembris USA õhujõudude baasina. Reykjavíki lennujaam
Oslo Gardermoeni lennujaam

Oslo Gardermoeni lennujaam (IATA: OSL, ICAO: ENGM, norra keeles Oslo lufthavn, Gardermoen) on Norra peamine rahvusvaheline lennujaam ning lennufirmade SAS ja Norwegian Air Shuttle baasjaam. Lennujaam asub 48 km Oslo kesklinnast põhja pool Nannestadi ja Ullensakeri valla piiril. Lennujaamal on kaks 60 meetri laiust rada. Liinil Tallinn-Gardermoen lendas aastatel 1998–2001 ja 2003–2015 Estonian Air ning alates 2006. aastast lendab Norwegian Air Shuttle, 2015. aastast Nordic Aviation Group ja Scandinavian Airlines. Lennujaam avati 1980. aastal. Oslo lennujaamal on teenindusala, kus elab 2,5 miljonit inimest, mille alla kuulub suurem osa Ida-Norrast ja 0,3 miljonit inimest Rootsist. 2009. aastal teenindas lennujaam 18 087 722 inimest, 77 761 tonni veoseid ja 211 048 lennukiliigutust. Euroopa Majanduspiirkonnas oli Oslo lennujaam 2008. aastal 17. kohal üldise lennuliikluse ja 16. kohal riigisisese liikluse tiheduse poolest. Oslo lennujaam on Põhjamaades lennuliikluse tiheduse järgi suuruselt teine lennujaam Kopenhaageni lennujaama järel.
Printsess Lilian

Printsess Lilian, Hallandi hertsoginna (Lilian May Davies) (30. august 1915 – 10. märts 2013) oli Rootsi kuninga Carl XVI Gustafi onunaine ja Rootsi kuningliku perekonna liige. Ta sündis Swanseas Walesis William ja Gladys Mary Daviese perekonnas. 1940. aastatel oli ta lühikest aega abielus näitleja Ian Craigiga. Sõja ajal töötas ta raadiotehases ja haiglas õena. 1943. aastal tutvus ta Londonis oma 28. sünnipäevapeol Rootsi printsi Bertiliga (praeguse kuninga onu) ning peagi sai neist paar. Pärast seda, kui Gustaf Adolf 1947. aasta jaanuaris lennuõnnetuses hukkus, oli üsna kindel, et prints Bertilist saab järgmine kuningas, kuna Gustaf Adolfist oli jäänud maha vähem kui aastane poeg ning teised troonipärijad olid kaotanud õiguse kroonile. Et mitte kaotada oma kohta troonipärimisjärjekorras, otsustas Bertil Lilianiga mitte abielluda, ja nad elasid diskreetselt koos 30 aastat. Prints Bertil ja Lilian abiellusid 7. detsembril 1976, kui Carl Gustaf oli saanud täisealiseks ning kroonitud kuningaks. Pärast prints Bertili surma 5. jaanuaril 1997 võttis printsess Lilian enda kanda mitmeid kuninglikke kohustusi, patronaaže ning oli mitme organisatsiooni auliige. 2000. aastal avaldas ta eluloo, mis räägib temast ja prints Bertilist. Surres 97-aastaselt oli printsess Lilian Rootsi kuningliku perekonna vanim liige. 1995 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
Printsess Birgitta

Printsess Birgitta, Hohenzollern-Sigmaringeni printsess (Birgitta Ingeborg Alice; sündinud 19. jaanuaril 1937) on Rootsi kuninga Carl XVI Gustafi õde. Ta sündis Rootsis Haga lossis. Tema isa oli Västerbotteni hertsog prints Gustaf Adolf ja ema Saksi-Goburg-Gotha printsess Sibylla. Tal on kolm õde: printsess Margaretha, proua Ambler; printsess Désirée, Silfverschiöldi paruness; printsess Christina, proua Magnuson. 1959. aasta reisil Saksamaale tutvus Birgitta kokteilipeol oma tulevase mehega ja 15. detsembril 1960 kuulutati välja tema kihlus Hohenzollern-Sigmaringeni printsi Johann Georgiga. 25. mail 1961 toimus Stockholmi kuningalossis ilmalik laulatus ja 31. mail 1961 Saksamaal Sigmaringeni palees kiriklik laulatus. Birgittale anti Hohenzollern-Sigmaringeni printsessi tiitel ning sellega säilitas ta oma koha ka Rootsi kuninglikus perekonnas. Printsess Birgitta ja prints Johann Georg kolisid 1990. aastal lahku, kuid on siiani ametlikult abielus. Birgitta elab Mallorcal ning tema abikaasa elab Münchenis ja on muuseumidirektor. Hohenzollerni prints Carl Christian Hohenzollerni printsess Désirée Hohenzollerni prints Hubertus Väljaspool Rootsit esindab printsess Birgitta mitut golfi- ja heategevusorganisatsiooni ning Rootsis on ta Rootsi Kuningliku Golfi Ühenduse auliige (alates oma onu prints Bertili surmast). Mallorcal korraldab ta iga-aastast omanimelist Printsess Birgitta auhinnavõistlust. Lisaks osaleb ta iga-aastastel Rootsi luutsinapäeva pidustustel ja Rootsi rahvuspäeval korraldataval golfipeol.
Diagramm

Diagramm (kreeka keeles diágramma piirjoon) on arvjoonis, mille koostisosad on üldjuhul koordinaadistik, skaalad ja diagrammikujundid. Nende kujundite järgi kasutatakse näiteks joon-, tulp-, lint- ja sektordiagramme. Joondiagrammi, mis esitab kahe muutuja vahelist funktsionaalset sõltuvust, nimetatakse graafikuks. ENE 2. köide, 1987
Võrdlusdiagramm

Võrdlusdiagramm on diagrammi tüüp, mille abil saab võrrelda kahe või enama nähtuse mahtu. Suuruste võrdlemisel joonistatakse tulp-, joon- või lintdiagramm. Tulpdiagramm Lintdiagramm
Struktuurdiagramm

Struktuurdiagramm on diagrammi tüüp, mille abil saab millegi koostist iseloomustada. Selleks kasutatakse sektordiagrammi, kastidiagrammi või osadeks jaotatud tulpdiagrammi. Sektordiagramm Osadeks jaotatud tulpdiagramm