laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kose raamatukogu

Kose raamatukogu on raamatukogu Kose alevikus Harju maakonnas. Raamatukogu tegutseb alates 1908. aastast. Kose raamatukogu on Kose valla keskne raamatukogu, millel on haruraamatukogud Ardus, Habajas, Kose-Uuemõisas, Orus ja Ravilas (tegutses kuni 01.12.2016). Raamatukogu on kandnud nimesid Kose rajooni raamatukogu (1950–1959) ja Harju rajooni II raamatukogu (1960–1966). 21. märtsil 1908 anti välja ametlik tegevusluba Kose raamatukogu asutamiseks. Raamatukogu juhatajaks kinnitati vallakirjutaja Tõnis Hommik ja avamine toimus sama aasta 6. juulil. Avamise ajaks oli raamatukogu jõudnud annetajate kaudu hankida 301 raamatut. 1941 hävis sõjas Kose Haridusseltsi maja koos selles alates 1922. aastast asunud raamatukoguga. Ravila Valla Täitevkomitee korraldusega taastati raamatukogu 1949. aastal. Uueks asukohaks sai Kose pastoraadi väike saal. 1959 kolis raamatukogu Jõe tänav 1 majja. 1979 valmis uus külanõukogu hoone (praegune vallamaja) ja Kose raamatukogu sai endised Kose külanõukogu ruumid. 1984. aasta novembris sai raamatukogu ruumid Vahtra 20-3 paiknevasse kolmetoalisse korterisse. 1993. aastal muutus Kose raamatukogu Kose valla eelarveliseks asutuseks. 1. juulil 1996 alustati tegevust ruumides, mis paiknevad aadressil Ravila maantee 12. 1998. aastal oli raamatukogul esimest korda üle 1000 lugeja aastas. 2002. aastal alustati koostöös Kose Kunstikooliga (siis Kose Kunstikeskus) raamatukogu lugemistoas kunstinäituste pidamist. 2003 liituti raamatukoguprogrammi URRAM. 2013 koliti endise Kose Teeninduskooli ruumidesse aadressil Hariduse 2. Värskelt avatud Kose Kultuurikeskuse ruumides alustati tööd 10. septembril. Sama aasta 1. juulil muudeti raamatukogu Kose valla keskseks raamatukoguks ning Kose-Uuemõisa, Oru ja Ravila raamatukogust said Kose raamatukogu haruraamatukogud. 1. märtsil 2014 liitusid Kose raamatukoguga Ardu ja Habaja raamatukogu. 1908–1916 Tõnis Hommik 1949–1950 Ellen Kukk 1950–1954 Leida Võrro 1955–1960 Helmi Piilbaum 1960–1962 Vilma Pill 1962–1968 Aita Tammeleht 1969–1973 Helvi Klaan 1973–2013 Heljo Järvelaid 2013 Sirje Bärg (direktor) 1916 – kogus oli 785 raamatut. 1959 – 561 lugejat, kes tegid aastas kokku 12 517 laenutust. Kogus oli 11 315 raamatut. 2004 – raamatukogus oli 26 975 raamatut. 2005 – 30 316 laenutust 15 885 külastuse jooksul; lugejaid oli 1199. 2007 – 29 584 laenutust 13 936 raamatukogukülastuse jooksul; lugejaid oli 1063. Raamatukogus toimus 68 üritust, millest 38 olid mõeldud lastele. 2012 – 40 024 laenutust ja 16 896 raamatukogukülastust; lugejaid oli 1168. Kose raamatukogus on lugejatele tasuta kasutamiseks neli arvutit. Eesti raamatukogude loend Kose Kose valla raamatukogude koduleht Heljo Järvelaid: "100 aastat Kose raamatukogu" Kose Teataja, aprill 2008, lk 7–8 Kose raamatukogu Facebookis Kose raamatukogu Instagramis
Lääniste Ahijärv

Ahijärv (ka Lääniste Ahijärv) on järv Kastre vallas Tartu maakonnas. Järv külgneb Ahja jõega. Ahijärv Eesti looduse infosüsteemis
Raimond Lätte

Raimond Lätte (22. veebruar 1931 Tartu – 6. jaanuar 1997 Tallinn) oli eesti helilooja. Raimond Lätte lõpetas 1952. aastal koorijuhtimise erialal Tartu Muusikakooli Richard Ritsingu ja Voldemar Kliimandi klassis ning 1957 samal erialal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Artur Vahteri klassis. 1961. aastal lõpetas ta kompositsiooni eriala Tallinna Riikliku Konservatooriumi Anatoli Garšneki klassis. Ta oli Eesti Heliloojate Liidu liige alates 1962. aastast. Lätte töötas 1946–1947 orkestrandina Elva Kultuurimaja orkestris, 1947–1950 orkestrandina Tartu rajooni Kultuurimaja orkestris. 1952–1954 töötas õpetajana Tallinna 29. koolis. 1954–1961 oli Tallinna Riikliku Konservatooriumi üliõpilane. 1957–1986 töötas kirjastuses Eesti Raamat muusikatoimetajana, 1961–1965 töötas Tallinna Muusikakoolis õpetajana ja 1978–1985 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis kooriharmoonia õppejõuna. 1985–1994 oli ta Heliloojate Liidu konsultant. Tema loomingus on esiplaanil väikevormid, eriti koori- ja lastelaulud. Eesti NSV muusika aastapreemia (1981) Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu preemia (1984)
Bass (pill)

Bass on madalamat registrit mängiv muusikainstrument orkestris või ansamblis. basskitarr bassklarnet fagott kontrabass = bass-viiul tuuba octobass sousafon kontrabass saksofon tromboon
Holm

Holm on linn Venemaal Novgorodi oblastis, Holmi rajooni keskus. Asub Lovati jõe ääres Novgorodist 200 km lõuna pool. Lovati jõgi jagab linna kaheks, neid osasid ühendab 179 m pikkune raudbetoonsild. Holmi on esmamainitud 1144. aastal. Linna arengut soodustas asend viikingite ida veetee ääres. 1777. aastal sai Holm linnaõigused ning muudeti Pihkva kubermangu maakonnalinnaks. Teises maailmasõjas hävis suur osa linnast. 23. jaanuarist kuni 5. maini 1942 oli Holmis Nõukogude vägede piiramisrõngas 5500 Saksa sõdurit. Nõukogude väed vabastasid linna 21. veebruaril 1944. Linnas on 2016. aasta seisuga 3500 elanikku. 1939. aastal oli linnas üle 6000 elaniku. Holmis on metsatööstuse ettevõtted ja leivatehas. http://www.holmadmin.net/raion/holm.html Linna plaan
Hajdúböszörmény

Hajdúböszörmény on linn Ungari idaosas Hajdú-Bihari komitaadis, Hajdúböszörményi kreisi halduskeskus. Linnal on Ungaris ainulaadne ringikujuline põhiplaan. Aastal 2007 oli linnas 31 900, aastal 2009 31 800 elanikku ja 2022. aasta alguses 29 728 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Linna koduleht
Schlei-Ostsee maakond

Schlei-Ostsee maakond on haldusüksus Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Rendsburg-Eckernförde kreisis. Maakond moodustati 1. jaanuaril 2008 Schlei maakonna, Schwanseni ja Windeby maakonna liitumise teel. Uue maakonna halduskeskuseks sai Eckernförde. Schlei-Ostsee maakond jaguneb 19 vallaks: Altenhof Barkelsby Brodersby Damp Dörphof Fleckeby Gammelby Goosefeld Güby Holzdorf Hummelfeld Karby Kosel Loose Rieseby Thumby Waabs Windeby Winnemark http://www.amt-schlei-ostsee.de/
Eckernförde

Eckernförde on maakonnavaba linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Rendsburg-Eckernförde kreisis Lõuna-Schleswigis Eckernförde lahe ääres. Eckernförde on Schlei-Ostsee maakonna halduskeskus. Läänes asub linna piiril Windebyer Noori järv. Eckernfördet on mainitud linnana 1302. aastal, täpset linnaõiguste saamise aastat pole teada. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Eckernförde koduleht
Kõlalaud

Kõlalaud on keelpilli (tavaliselt kõlakasti) pealmine pind, mis võtab vastu keele võnkeid ja peegeldab neid.
Skorpion (tähtkuju)

Skorpion (ladina Scorpius; tähis ♏) on ekliptikas asuv lõunataeva tähtkuju. See on pindalalt 497 ruutkraadi, millega see on suuruselt 33. tähtkuju. Tähtkuju heledaim täht on punane hiid Antaares, mis on tuntud ka kui Marsi Rivaal, sest ta sarnaneb oma punase värvi tõttu välimuselt planeediga Marss. Skorpionis asuvad täheparved Messier 4, Messier 6, Messier 7 ja Messier 80. "Scorpius Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Scorpius Constellation: Facts About the Scorpion". Space.com. Vaadatud 6. juuli 2018.
Primaarne sektor

Primaarne sektor ehk esmassektor ehk hankiv majandus on majandussektor, mis tegeleb hüvede loodusest saamisega. Primaarse sektori koosseisu kuuluvad järgmised majandusharud: põllumajandus, jahindus, mesindus, metsandus ja kalandus. Primaarsest sektorist saadut kasutatakse osaliselt töötlemata, aga suurim osa on sekundaarse sektori ettevõtete tooraine. Primaarse sektori koosseisu kuulub mõnikord ka mäetööstus, kuid põhiliselt on mäetööstusega tegelevad ettevõtted teiste tööstusharude ettevõtted. Primaarne sektor oli inimkonna ajaloos esimeseks majandustegevuseks (korilus ja jahindus). Tööstusliku pöörde alguseni oli temal maailmamajanduses suurim osatähtsus, aga sektori sees oli kõige olulisem põllumajandus. Tänapäevuses majanduses näitab primaase sektori ülekaalus et riik või piirkond on mahajäänud. Selle näidena on Aafrika riikide suurim osa, kus siiani on hõivatud rahvastiku suurim osa põllumajanduses. Riik, kus primaarne sektor on ülekaalus, on agraarühiskond. Sekundaarne sektor Tertsiaarne sektor Kvaternaarne sektor Viies sektor Info majandussektoride kohta (inglise keeles)
Antaares

Antaares (ka Alpha Scorpii) on Skorpioni tähtkuju. See on punane hiid, heleduselt 15. täht tähistaevas ning punase värvi tõttu sarnaneb välimuselt Marsiga. Need kaks on konjunktsioonis igal teisel aastal, kui Marss liigub oma orbiidil mööda ekliptikat, kus asuvad ka sodiaagi tähtkujud, sealhulgas Skorpion. Nagu kõik punased hiiud, asub ka Antaares keset punakat pilve, mis koosneb metallilisest tolmust. Pilv on Antaarese energetiseeritud ja selle läbimõõt on 5 valgusaastat. Kui see paigutada meie Päikesesüsteemi, siis neelaks see kõik sisemised planeedid ja ulatuks hästi ka asteroidide vööni. Huvitaval kombel paikneb Antaares meie planeedist 520 valgusaasta kaugusel. Oma tohutu suuruse ja suhtelise läheduse tõttu on see üks vähestest tähtedest, mille suurust on õnnestunud mõõta. Heleduse annab talle ta suurus, mitte temperatuur, mis on palju madalam kui Päikesel.
Sekundaarne sektor

Sekundaarne sektor ehk töötlev majandus on majandussektor, mis tegeleb tooraine töötlemise, valmistoodete tootmise ja tarbijatele edastamisega. Sekundaarse sektori koosseisu kuuluvad tööstus ja ehitus. Sekundaarse sektori areng algas Lääne-Euroopas tööstusliku pöörde käigus manufaktuuride rajamisega. Maailmamajanduses mängis sekundaarne sektor suurt rolli 19. sajandil ja 20. sajandi esimesel poolel. Tänapäevases majanduses näitab sekundaarse sektori ülekaal, et riik või piirkond on keskmiselt arenenud. Sekundaarse sektori ülekaal on vähim arenenud Põhja riikides ja kõrgeim arenenud Lõuna riikides. Energeetika sh kütusetööstus (naftatööstus, gaasitööstus ja soetööstus) ning elektroenergeetika Metallurgia, sh must metallurgia ja värviline metallurgia Masinatööstus, sh laevaehitus, veduri-vagunitööstus, autotööstus, lennukitööstus, aparaaditööstus, tööpingitööstus, elektroonikatööstus, elektrotehnikatööstus, arvutitööstus, meditsiintehnikatööstus, robotitööstus jm. Keemiatööstus, sh üldkeemiatööstus, orgaanilise sünteesi tööstus, farmaatsiatööstus Kergetööstus, sh tekstiiltööstus (puuvillatööstus jt), naha- ja jalatsitööstus, õmblustööstus, moetööstus jm. Toiduainetetööstus, sh leivatööstus, piimatööstus, lihatööstus, konservitööstus, juustutööstus, makaronitööstus, suhkrutööstus, õlletööstus, veinitööstus, tubakatööstus jm. Puidutööstus, sh tselluloosi- ja paberitööstus, mööblitööstus jm. Ehitus Primaarne sektor Tertsiaarne sektor Kvaternaarne sektor Viies sektor Töötlev tööstus
Nevil Shute

Nevil Shute Norway (17. jaanuar 1899 Ealing, London – 12. jaanuar 1960 Melbourne, Austraalia) oli inglise kirjanik, lennukiinsener ja piloot. Stephen Morris (1923, ilmunud 1961) Marazan (1926) So Disdained (1928) Lonely Road (1932) Ruined City (1938) What Happened to the Corbetts (1939) An Old Captivity (1940) Landfall: A Channel Story (1940) Pied Piper (1942) Most Secret (1942) Pastoral (1944) Vinland the Good (1946) The Chequer Board (1947) No Highway (1948) A Town Like Alice (1950) Round the Bend (1951) The Far Country (1952) In the Wet (1953) Slide Rule: Autobiography of an Engineer (1950) Requiem for a Wren (1955) Beyond the Black Stump (1956) On the Beach (1957) The Rainbow and the Rose (1958) Trustee from the Toolroom (1960) Julian Croft, Norway, Nevil Shute (1899–1960).
Isamaale ja Vabadusele/LNNK

Isamaale ja Vabadusele/LNNK (läti keeles Tēvzemei un Brīvībai/LNNK) on rahvuskonservatiivne Läti erakond, mis sündis 21. juunil 1997 erakondade Isamaale ja Vabadusele ning Läti Rahvuslik Iseseisvusliikumine (LNNK) ühinemisel. Läti praeguses valitsuses kuuluvad sellele erakonnale majandusministri, justiitsministri ja Euroopa Liidu fondide haldamisega tegeleva portfellita ministri koht. Erakonna esimees on Roberts Zīle. Mõlemad 1997. aastal ühinenud erakonnad olid kasvanud välja Läti taasiseseisvumiseni viinud rahvaliikumise radikaalsemast osast, mis nõudis algusest peale mitte suuremat autonoomiat Nõukogude Liidu koosseisus, vaid iseseisvuse taastamist riikliku järjepidevuse alusel. 1990. aastatel propageeriti Läti keele- ja kodakondsuspoliitika karmistamist. Pärast nende küsimuste suuremalt jaolt lahenemist on ühenderakond keskendunud peamiselt majandusküsimustele, pooldades vaba turumajandust. Mitmete politoloogide hinnangul on tegu paremäärmusliku parteiga. Läti parlamendivalimistel sai see erakond 1998. aastal sajakohalises parlamendis 17 kohta (14,7% häältest), 2002. aastal 7 kohta (5,4% häältest) ja 2006. aastal 8 kohta (6,9% häältest). Suur tagasilöök 2002. aasta valimistel oli analüütikute hinnangul tingitud sellest, et erakond tegi Riia linnavolikogus koostööd Läti venekeelsete erakondadega ning see peletas eemale paljud senised toetajad. Euroopa Parlamendi valimistel sai ühenderakond 2004. aastal 29,8% häältest, mis kindlustas Euroopa Parlamendis neli kohta. Lätist valiti Euroopa Parlamenti kokku üheksa saadikut. Daunis Auers, Andres Kasekamp. “The impact of the radical right in the Baltic States”. Kogumikus Transforming the Transformation? The Radical Right in the Political Process in East Central Europe. London: Routledge. 2015 Isamaale ja Vabadusele/LNNK
Aadressiteisenduse protokoll

Aadressiteisenduse protokoll (inglise Address Resolution Protocol, lühend ARP) on protokoll IP-aadressi vastendamiseks riistvara aadressi ehk MAC-aadressiga. IP-aadressi ja alamvõrgumaski (subnet mask) abil tehakse kindlaks, kas andmepakett on suunatud sisevõrku või välisvõrku. Sisevõrku adresseeritud andmepaketi korral saadakse riistvara aadress (MAC-aadress) ARP-tabelist (tabelist, kuhu on puhverdatud varasemad ARP-päringud). Kui ARP-tabelis vastav sissekanne puudub, siis saadab seade kõigile sisevõrgus asuvatele seadmetele (broadcast message) välja ARP-päringu IP-aadressile vastava riistvaraaadressi väljaselgitamiseks. Vastava IP-aadressiga arvuti vastab nimetatud päringule. Seejärel uuendab päringu teinud seade oma ARP-tabelit. Järgnevas andmevahetuses on andmepaketid varustatud lisaks IP-aadressile ka riistvara aadressiga. Seejärel on võimalik infovahetus sisevõrgus ka kohtvõrgu protokollidega, mille IP-aadress puudub.
CTS

CTS on lühend, mille all võib mõelda: Compagnie des transports strasbourgeois, Prantsusmaa ettevõte Cognizant Technology Solutions Catholic Truth Society CTS (Clear To Send) – jadaliidese juhtsignaal, mis teatab arvutile, et modem on andmete saatmiseks valmis ...
Kvaternaarne sektor

Kvaternaarne sektor on majandussektor, mis hakati eristama 20. sajandi viimasel kümnendil ning mille koosseisu kuuluvad kõrgelt arenenud tehnoloogiaga majandusharud. Nad on sellised töötleva majanduse harud, nagu biotehnoloogiat ja infotehnoloogiat kasutatavad mikroelektroonikatööstus, farmaatsiatööstus jm ning sellised teeninduse harud nagu pangandus, kindlustus, reklaamiteenused, meedia jms. Primaarne sektor Sekundaarne sektor Tertsiaarne sektor Viies sektor
Tisza

Tisza [t'issa] (ungari keeles; rumeenia keeles Tisa, ukraina ja serbia keeles Тиса) on jõgi Euroopas Doonau jõgikonnas. Algab Metsa-Karpaatidest. Laskunud Kesk-Doonau madalikule, voolab algul läände, siis edelasse ja lõpuks lõunasse ning suubub Doonausse vasakpoolse lisajõena. Jõe pikkus on 1308 km. Tisza voolab kesk- ja alamjooksul settelisel tasandikul, mis pole kuigipalju kõrgem Tisza tavalisest veetasemest. Seetõttu tekitab liiga kiire lume sulamine või tugevad vihmad Tisza ääres tihti üleujutusi. 30. jaanuaril 2000 toimus Rumeenias Baia Mare kullakaevanduses tsüaniidileke. Jäägihoidla tammi tagant pääses valla 100 000 m³ kõrge tsüaniidisisaldusega reovett. Vabanenud tsüaniidi koguseks hinnatakse umbes 120 tonni. Sellest kogusest piisas, et põhjustada ökokatastroof Szamosi ja Tisza jõel ning Doonau alamjooksul. Tisza ja Bodrogi jõe ühinemiskoha ümbruses asub 2002. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse kantud Tokaj-Hegyalja veinipiirkond.
Viies sektor

Viies sektor on majandussektor, mille koosseisu kuuluvad teeninduse harud, kus on hõivatud intellektuaalse töö tegijad nagu teadus, haridus, tervishoid, kultuur, politsei ja muud avaliku sektori teenused, mille eesmärk ei ole kasumi saamine. Traditsiooniliselt kuuluvad need harud tertsiaarse sektori koosseisu. Primaarne sektor Sekundaarne sektor Tertsiaarne sektor Kvaternaarne sektor FC Flora fännklubi Viies sektor
ARP

ARP või arp võib tähendada järgmist: Aadressiteisenduse protokoll (inglise Address Resolution Protocol) Arp on arbumise vahend ...
Fraseri saar

Fraseri saar (inglise keeles Fraser Island, batjala keeles K'Gari) on saar Austraalia mandri idaranniku lähedal Vaikses ookeanis. Saare pikkus on umbes 120 km, pindala 1630 km²[viide?] või 1840 km². See on maailma suurim liivasaar. Saar kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Valdav osa saarest kuulub Great Sandy rahvusparki. "The Australian Government Department of Sustainability, Environment, Water, Population and Communities". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. detsember 2010. Vaadatud 14. november 2010.
Liguuria meri

Liguuria meri on Vahemere osa. Ta külgneb loodes Provence'iga, põhjas Liguuriaga, lõunas Korsikaga ja idas Toscanaga. Korsika väina kaudu on ühenduses Türreeni merega. Mere suurim sügavus on 2850 meetrit.  Liguuria meri – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
David Cage

David Cage (kodanikunimega David De Gruttola; sündinud 9. juunil 1969) on prantsuse muusik ja videomängude looja. 1993. aastal asutas ta ettevõtte Totem Interactive, mis tegeleb muusika loomisega. Cage on kirjutanud muusikat mitme telekanali, filmi ja videomänguprojekti jaoks. David De Gruttola nime all on ta muusikat kirjutanud mängudele "Cheese Cat-Astrophe" (1995), "Timecop" (1995) ja "Hardline" (1997). Cage juhib 1997. aastal loodud videomängude stuudiot Quantic Dream. Ta on välja töötanud või osalenud näiteks järgmiste mängude arendamisel: "Omikron: The Nomad Soul" (1999), "Fahrenheit" (USA-s tuntud kui "Indigo Prophecy") (2005) ja "Heavy Rain" (2010).
Mädajärv

Mädajärv on mitme Eesti järve nimi: Nihu Mädajärv, järv Valga maakonnas Tõrva vallas Patika Mädajärv, järv Harju maakonnas Rae vallas Põhu Mädajärv, järv Tartu maakonnas Elva vallas Rutsniku mädajärv, järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Rõngu Mädajärv, järv Tartu maakonnas Elva vallas Uljaste Mädajärv, järv Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Udriku Mädajärv, järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Vana-Võidu Mädajärv, järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mädajärv ehk Mädäjärv Piigandi Ahijärv Elsejärv Koorküla Mudajärv Ümarjärv
Ruth Ling

Ruth Ling (sünninimi Ruth Heidemaa; sündinud 12. juulil 1926 Varnjal) on eesti ornitoloog. Ta kasvas arsti perekonnas. Õppinud Leisi algkoolis aastatel 1933–1938, Saaremaa Ühisgümnaasiumis 1938–1941, Viljandi I Keskkoolis 1942–1945 ja Tartu Riiklikus Ülikoolis 1945–1950, mille lõpetas zooloog-bioloogiaõpetajana. Töötas õpetajana Pärnus ja Tartus aastatel 1950–1954. Oli 1954–1957 Teaduste Akadeemia Zooloogia ja botaanika instituudis aspirantuuris, bioloogiakandidaadiks sai 1959. aastal. Oli nimetatud instituudi nooremteadur 1957–1966. Aastatel 1966–1968 töötas ta Zooloogia muuseumi vanemteadurina, 1968–1973 Tartu Riikliku Ülikooli zooloogia kateedris vanemõpetajana, 1973–1993 samas dotsendina. Õpetanud selgroogsete zooloogiat, etoloogiat, bioloogia õpetamise metoodikat, juhendanud üliõpilaste pedagoogilist praktikat ja zooloogia välipraktikaid. Siirdus 31. augustil 1993 pensionile, kuid pensionärina töötas 2001. ja 2002. aastal Tartu Ülikooli zooloogia ja hüdrobioloogia instituudis välipraktikate juhendajana lepingulisel alusel. On Eesti Loodusuurijate Seltsi tegevliige alates 1947. aastast, Eesti Ornitoloogiaühingu liige, 1998. aastast auliige. Ligi 30 teadustrükist ornitoloogia alal. Tõlkinud saksa, inglise ja vene keelest õppe- ja aimekirjandust, sealhulgas Konrad Lorenzi "Inimene leiab sõbra" (1975), Niko Tinbergeni "Loomade käitumine" (1978), L. Jonssoni "Euroopa linnud" (2000), Karl. P. N. Shukeri "Loomade varjatud võimed" (2005) jt. 2006 Tartu Ülikooli medal 2007 Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu tänukiri ja auliige Abikaasa Harry Ling oli bioloog-zooloog. Neil on kaks poega – füüsik ja bioloog. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. oktoober 2018. Vaadatud 12. oktoobril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022.
Sámose saar

Sámos (Vana-Kreeka kontekstis Samos; kreeka ja vanakreeka Σάμος, türgi Sisam) on Kreekale kuuluv saar Egeuse mere idaosas Chíose saarest lõuna pool ja Pátmose saarest põhja pool. Türgi mandriosast, mis kuulub Aasiasse, eraldab seda 1,6 km laiune Mykáli väin. Saar on väga lähedal Mykáli neemele Türgis. Pindala on 476 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgusega kuni 1433 m (Kerketéfsi mägi). Samos oli matemaatik Pythagorase ja filosoof Epikurose kodupaik. Sealt oli pärit ka maalikunstnik Agatharchos.  Sámose saar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Oberhof

Oberhof on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal Schmalkalden-Meiningeni kreisis. Tuntud eelkõige talispordikeskusena. Elanike oli linnas 2019. aasta lõpu seisuga 1650. Linna pindala on 23,47 km². Linna staatus saadi 1985. aastal. Oberhofis toimuvad igal aastal laskesuusatamise maailma karikasarja etapid. Oberhofis on peetud ka maailmameistrivõistlusi: laskesuusatamises (2004, 2023), bobisõidus (1931) ja kelgutamises (1973, 1985 ja 2008). 1979., 1998. ja 2004. aastal peeti seal ka Euroopa meistrivõistlused kelgutamises. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Oberhofi koduleht
Elsejärv

Elsejärv (ka Mädajärv, Elsi järv, Nahe Mädajärv) on järv Harjumaal Anija vallas. Elsejärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30. oktoobril 2014)
Majandussektor

Majandussektor on suur majanduse osa, mille ettevõtted ja asutused tegelevad tooraine hankimisega loodusest (primaarne sektor), tooraine töötlemisega (sekundaarne sektor) ja teenuste osutamisega (teenindus ehk tertsiaarne sektor). 20. sajandi lõpus hakati tertsiaarsest sektorist eristama kvaternaarset ja viiendat sektorit. Majandussektorite osatähtsuse järgi (sisemajanduse kogutulus või hõivatute hulgas) arvestades saab kirjeldada riigi või piirkonna majanduse struktuuri. Sõltuvalt majandussektorite osatähtsusest jagatakse ühiskondi agraarühiskonnaks, industriaalühiskonnaks ja infoühiskonnaks. Avalik sektor Erasektor ehk ärisektor ehk teine sektor Kolmas sektor
Tooraine

Tooraine ehk toormaterjal ehk toore on töötlemata või osaliselt töödeldud materjal, mida kasutatakse valmistoodete tootmisel. Toorainet tööstusele saadakse hankivast majandusest. Näiteks põllumajanduse toodang on toiduainetetööstuse tooraine, kala on kalatööstuse tooraine, puit on puidutööstuse ja tselluloositööstuse tooraine. Maagid on metallurgia tooraine, mõned kivimid ja mineraalid on keemiatööstuse ja ehitusmaterjalitööstuse tooraine. Omakorda on mõnede tööstuse harude toodang teiste harude tooraineks. Näiteks on metallid, lakid ja värvid masinatööstuse toorained, tselluloos on paberitööstuse tooraine, jahu on kondiitritööstuse tooraine. Samuti võivad olla mingi tehnoloogilise protsessi käigus tekkinud jäätmed teiste toodete tootmiseks tooraineks. Jäätmete taaskasutamine vähendab tootmiskulusid ja edendab säästvat arengut.
Ruhpoldingi vald

Ruhpolding on vald Saksamaal Baieri liidumaal Ülem-Baieri ringkonnas Traunsteini kreisis. Ruhpoldingis elab 6319 inimest ja selle pindala on 147,83 km². Ruhpoldingis asub Saksamaa laskesuusatamiskeskus ja seal peetakse igal aastal laskesuusatamise maailma karikasarja etappe. Neljal korral on Ruhpoldingis toimunud laskesuusatamise maailmameistrivõistlused: 1979, 1985, 1996 ja 2012. Valla kõrgeim tipp on 1961 m kõrgune Sonntagshorn, mis asub piiril Austriaga. 1835. aastal lasti Ruhpoldingi vallas teadaolevalt viimane Saksamaa vabas looduses elanud karu. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Ruhpoldingi valla koduleht