laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Booraks (mineraal)

Booraks on mineraal, mis keemiliselt kujutab endast kristalset booraksit (naatriumtetraboraat-10-vesi; Na2[B4O5(OH)4] · 8 H2O). See on värvitu kuni valge monokliinse süngooniaga mineraal. Kõvadus on 2–2½. Tihedus on 1,8 g/cm³. Booraksit leidub suures koguses Californias kõrbes soolajärvedes (Searles Lake, Kerni maakond), Tiibetis, Kashmiris jm.
Amuuri limaan

Amuuri limaan (vene keeles Амурский лиман) on Tatari väina põhjaosa Aasia mandriosa ja Sahhalini saare vahel. Ühendab Ohhoota mere Sahhalini lahte Tatari väina põhiosaga Nevelskoi väina kaudu. Pikkus on umbes 185 km, suurim laius umbes 40 km, keskmised sügavused 3—4,5 m. Novembrist maini on kaetud jääga. Amuuri limaani suubub Amuuri jõgi.
George Osborne

George Gideon Oliver Osborne (sündinud 23. mail 1971 Londonis) on Suurbritannia poliitik, Konservatiivse Partei liige. Osborne oli aastatel 2010–2016 Suurbritannia varakantsler (rahandusminister) David Cameroni valitsuses. Osborne on olnud alates 2001. aastast Tattoni esindaja parlamendis. Osborne pärineb anglo-iiri aristokraatiast ja on Osborne'i parunitiitli otsene pärija.  George Osborne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sahhalini laht

Sahhalini laht (vene keeles Сахалинский залив) on Ohhoota mere laht Venemaa mandriosa ja Sahhalini saare põhjaosa vahel Amuuri suudmest põhja pool. Sahhalini lahe põhjaosa on lai (laius kuni 160 km), lõuna poole muutub laht kitsamaks. Laht on Nevelskoi väina kaudu ühendatud Tatari väina ja Jaapani merega. Novembrist juunini on laht kaetud jääga. Loodete kõrgus on kuni 2–3 m. Sahhalini lahest püütakse kala (lõhelased, vaikse ookeani tursk). Lahe rannikul asub Moskalvo alevik ja sadam.
Varakantsler

Varakantsler (inglise keeles Chancellor of the Exchequer) on Suurbritannia rahandusminister. Traditsiooniliselt loetakse varakantslerit üheks neljast olulisemast Suurbritannia riigiametist. Tänapäeva Suurbritannia poliitikas on varakantsleri ametist mõjuvõimult olulisem ainult peaminister. Alates juulist 2024 on varakantsler leiborist Rachel Reeves.
Ehho Moskvõ

Ehho Moskvõ (Эхо Москвы) oli Venemaa raadiojaam, mis edastas ööpäev läbi uudiste- ja jutusaateid 3. märtsini 2022. Jaama on nimetatud "Venemaa vaba ajakirjanduse viimaseks bastioniks". Peatoimetaja kuni raadiojaama sulgemiseni oli Aleksei Venediktov. Aktsiaseltsi Ehho Moskvõ aktsiatest kuulus 66% Gazprom-Mediale, 34% jaamas töötavatele ajakirjanikele. Ehho Moskvõ sai litsentsi 1990. aasta 9. augustil ning oli esimene mitteriiklik raadiojaam Nõukogude Liidus. Ehho Moskvõ kogus tuntust 1991. aasta augustiputši ajal, olles üks väheseid raadiojaamu, mis võttis riigipöörajatevastase positsiooni. 1. märtsil 2022 nõudis Venemaa peaprokuratuur Ehho Moskvõ eemaldamist raadioeetrist "ekstremistlikele tegudele ja vägivallale" üles kutsuva info levitamise tõttu Vene sõjaväe "erioperatsiooni" kohta Ukrainas. Valdusfirma Gazprom-Media otsustas 3. märtsil 2022 likvideerida Ehho Moskvõ raadiokanali ning veebisaidi lähtudes peaprokuratuuri ettekirjutusest. Venemaa asus Ukraina sõja kajastamise tõttu lämmatama viimast vaba meediat, Postimees https://www.err.ee/1608518999/gazprom-sulges-raadiojaama-ehho-moskvo Ehho Moskvõ veebileht
Citigroup

Citigroup Inc. (brändinimega Citi) on Ühendriikide pangandusgrupp, mis osutab teenuseid 140 maailma riigis. Citigroupi aktsiaid noteeritakse New Yorgi börsil (sümbol C) ja Tokyo börsil. Citigroup üks on USA niinimetatud "neljast suurest pangast", millest ülejäänud on Bank of America, JPMorgan Chase ja Wells Fargo. Ettevõte loodi 1998. aastal suurte pangandusettevõtete Citicorp ja Travelers Group ühendamise teel. Ettevõtte tegevjuht on 2007. aastast Vikram Pandit. 2008. aasta globaalse finantskriisi ajal kandis ettevõte väga suuri kaotusi ja USA valitsus oli sunnitud ettevõtte päästmiseks eraldama 45 miljardit dollarit. Vastustasuks sai valitsus 8-protsendilise dividendiga eelisaktsiaid, mille konverteerimisel lihtaktsiateks sai valitsus Citigroupis 2009. aastal 34-protsendilise osaluse. Kriisist ajendatuna jagati Citigroup 2009. aasta algul kaheks allüksuseks (niinimetatud heaks ja pahaks pangaks), mis said nimeks Citicorp ja Citi Holdings. Ettevõtte veebileht
Jõhvi linnastaadion

Jõhvi linna jalgpalliväljak on Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Pargi tänav 1 asuv jalgpalliväljak. Väljaku omanik on Jõhvi vallavalitsus, kuid seda haldab Jõhvi Spordikool. Staadioni tribüünid mahutavad 500 pealtvaatajat. 2018. aastal plaanitakse staadionit laiendada. Jõhvi linnastaadion Eesti spordiregistris (vaadatud 26.12.2016) https://www.johvi.ee/?q=node/47 http://soccernet.ee/artikkel/johvi-planeeritakse-suurt-jalgpallikompleksi Jõhvi linnastaadion Eesti spordiregistris Asukoht kaardil Info staadioni kohta FC Lokomotivi kodulehel
Hiiva

Hiiva (usbeki keeles Xiva; pärsia keeles خیوه Xīveh) on linn Usbekistanis Horezmi vilajetis. Hiivas elab umbes 50 000 inimest. Hiiva on olnud Horezmi ja Hiiva khaaniriigi pealinn. Hiivat läbis ka Siiditee.
Irwin Shaw

Irwin Shaw (sünninimega Irwin Gilbert Shamforoff; 27. veebruar 1913 New York – 16. mai 1984 Davos) oli USA kirjanik ja stsenarist. Eesti keeles on 1969. aastal ilmunud Irwin Shaw' romaan "Noored lõvid" ("The Young Lions" (1948).
Andrus Sukles

Andrus Sukles (sündinud 2. detsembril 1965) on eesti ettevõtja. Andrus Sukles peab Tullio Liblikule solvangud hüvitama, ERR, 2. juuli 2010 Kohus võttis Andrus Suklese mõrva tellimise kahtlusega vahi alla, Äripäev, 27. august 2010 Ringkonnakohus vabastas ärimees Andrus Suklese vahi alt, e24.ee, 14. september 2010 Sukles ei pääse Liblikule solvangute hüvitamisest, Postimees, 24. jaanuar 2011
Neli aastaaega

Neli aastaaega on aastaajad kevad, suvi, sügis ja talv. "Neli aastaaega" on ka mitme teose pealkiri. "Neli aastaaega" (itaalia "Le quattro stagioni"), Antonio Vivaldi kuulsaim teos; koosneb neljast viiulikontserdist "Neli aastaaega" (hispaania "Estaciones Porteñas", inglise "Four Seasons (of Buenos Aires)"), Astor Piazzolla teos (196901501972) "Neli aastaaega" (inglise "The Four Seasons"), Jerome Robbinsi ballett "Neli aastaaega" (prantsuse "Les Quatre Saisons"), Nicolas Poussini neli õlimaali "Neli aastaaega" ("Four Seasons"), Marc Chagalli mosaiik Chicagos "Neli aastaaega" (inglise "The Four Seasons"), režissöör Alan Alda 1981. aasta mängufilm "Neli aastaaega" (ka "Rosamunde Pilcher. Neli aastaaega"; inglise "Four Seasons"), neljaosaline miniseriaal 2008. aastast, lavastaja Giles Foster Aastaajad (täpsustus)
Kiskunfélegyháza

Kiskunfélegyháza on linn Ungaris Bács-Kiskuni komitaadis, Kiskunfélegyháza kreisi halduskeskus. Kiskunfélegyháza on raudteesõlm. Linna läbib Budapestist läbi Ceglédi Szegedisse viiv raudtee. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Koduleht
Baja

Baja on linn Ungaris Bács-Kiskuni komitaadis, Baja kreisi halduskeskus. Asub Doonau vasakkaldal. Bajat on kirjalikult esmamainitud 1318. aastal. 1696. aastal sai linnaõigused. 1712. aastal asusid linna elama Saksa kolonistid. Linna saksakeelne nimi oli Frankenstadt. Tähtsamad majandusharud on turism ja kalandus. 95% elanikest on ungarlased, 3% sakslased ja 1% horvaadid. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Baja koduleht http://www.bajavaros.hu
Kiskunhalas

Kiskunhalas on linn Ungaris Bács-Kiskuni komitaadis, Kiskunhalasi kreisi halduskeskus. Asub Budapestist 130 km lõuna pool. Kiskunhalas on tähtis raudteesõlm. Linna läbib Budapesti-Belgradi raudteeliin. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli 95% elanikest ungarlased, 4% mustlased ja 1% muudest rahvustest. Linnas asub pitsimuuseum. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Kiskunhalasi koduleht
Aamse looduskaitseala

Aamse looduskaitseala on kavandatav looduskaitseala Läänemaal Haapsalu linnas Tammiku, Aamse ja Laheva külas ning Lääne-Nigula vallas Kadarpiku, Kirimäe ja Nihka külas. Kaitseala pindala on 422,9 ha. Kaitseala geograafilised koordinaadid on 58° 56′ 15″ N, 23° 42′ 5″ E. Kaitse alla võtmise menetlus on algatatud 3. märtsil aastal 2010. Aamse looduskaitseala keskkonnaregistri kood on PLO1000685. Aamse kavandatavas kaitsealas paiknevad mitmed puisniidu alad, Alba karstijärv, Kangru loigu nimeline karstijärvik ja Kaarupipealne soo. Aamse looduskaitseala keskkonnaportaalis Keskkonnaministri 3. märtsi 2010. a. käskkiri nr. 279 "Kaitsealade kaitse-eeskirjade muutmise ja kehtestamise algatamine"
Enschede

Enschede (hollandi hääldus: [ˈɛnsxəˌdeː] ( kuula); alamsaksa Eanske) on linn Hollandi idaosas Overijsseli provintsis. Register of public bodies, vaadatud 21.01.2023. Statistics Netherlands  Enschede – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hukkunute arv

Hukkunute arv on mingi sõja, vägivallaakti, loodus- või muu õnnetuse või epideemia tõttu surnute arv. Allpool olevas loendis on toodud tuntud katastroofide hukkunute arvud. Enamik arve on hinnangulised ning sageli vaieldavad. Katastroofid on järjestatud hukkunute arvu vähenemise järjekorras. Mõned katastroofid on paigutatud mitmesse rubriiki. Siia on arvatud nii lahingutegevuses kui ka nälja, haiguste jms tõttu hukkunud. 50 000 000 – 60 000 000 – Teine maailmasõda (1937–1945) (vt Teise maailmasõja ohvrid) 30 000 000 – 60 000 000 – Mongolite vallutused (13. sajand) 33 000 000 – 36 000 000 – An Lushani mäss (756–763) 25 000 000 – Hiina vallutamine mandžude poolt (1616–1644) 20 000 000 – taipingide ülestõus (1851–1864) 15 000 000 – 20 000 000 – Esimene maailmasõda (1914–1918) (vaata Esimese maailmasõja ohvrid) 17 000 000 – Timuri vallutused (1370–1405) üle 10 000 000 – Teine Hiina-Jaapani sõda (1931–1942) 5 000 000 – 9 000 000 – Vene kodusõda (1917–1921) 3 000 000 – 8 000 000 – Kolmekümneaastane sõda (1618–1648) 1 300 000 – 6 100 000 – Hiina kodusõda (1928–1949) (v.a Teises maailmasõjas hukkunud) 300 000 – 3 100 000 enne 1937. aastat 1 000 000 – 3 000 000 pärast Teist maailmasõda
Agu Luide

Agu Luide (enne eestistamist August Jupets; 10. aprill 1909 Võru – juuli 1941) oli eesti vaimulik. Lõpetas aastal 1923 Võru Linna 2. Segaalgkooli. Aastal 1929 lõpetas Võru Poeglaste Eragümnaasiumi. Teenis seejärel kaitseväes ja abistas aasta otsa vanemaid koduses majapidamises. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1931–1936. Ordineeriti õpetajaks Tallinna Toomkirikus 20. oktoobril 1937. Oli alates 20. oktoobrist 1937 kiriku vikaarõpetaja, 1. jaanuarist 1938 määrati vikareerima Randvere-Viimsi kogudusse. Randvere-Viimsi koguduse vikareerimisest vabastati 15. märtsist 1938. 22. märtsil 1938 määrati ta Konsistooriumi otsusega Mehikoorma koguduse ajutiseks õpetaja kohusetäitjaks, vabastades tema samast ajast kiriku vikaarõpetaja ametist ja alates 1. juunist 1938 Tallinna praostkonna praosti käsutusest. Valiti Mehikoorma koguduse täiskogu poolt koguduse õpetajaks 9. juunil 1940. Konsistooriumi otsusega kinnitati Mehikoorma koguduse õpetajaks 10. juulil 1940. Juuli alguses 1941, kui Nõukogude väed taganesid Mehikoorma lähedalt üle Peipsi järve paatidega, tulid kommunistid ja Nõukogude piirivalvurid eesotsas kohaliku täitevkomitee esimehe Vassili Jukiga ja võtsid kaasa kirikuaiast Agu Luide ilma igasuguse otsuse või korralduseta. Nad viisid ta paati ja sõitsid üle järve. Kui teisel pool neile laev vastu tuli, siis ei olnud enam Agu Luidet nendega. Nii ei ole teada, kas nad uputasid ta järve või lasid soos maha. Konrad Veem 1988. Eesti Vaba Rahvakirik: Dokumentatsioon ja leksikon. Stockholm: EVR. Ülo Vaher 1977. Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku represseeritud õpetajad. Voka.
Tunne

Tunne on mitmetähenduslik sõna, mida kasutatakse järgmistes tähendustes: Tundmus (tunne psühholoogias) Aisting (tunne kui meeleline elamus) Vedana (tunne budismis) Tunne (eesnimi)
Positiivsus

Positiivne võib tähendada vastandsõna negatiivsele. Positiivset emotsiooni peetakse heaks ja negatiivset halvaks. Positiivne pinnavorm on pinnavorm, mis on ümbritsevast alast kõrgem. Positiivne õigus ehk objektiivne õigus on kirjutatud kujul esitatud õigusnormide kogum. Positiivne arv, nullist suurem arv, negatiivne arv on nullist väiksem. Positiivne sisepind tugevusõpetuse mõiste Positiivsus kui inimese suhtumisviis
Ohhotski rajoon

Ohhotski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Habarovski krai põhjaosas. Piirneb läänes ja põhjas Sahhaga, kirdes Magadani oblastiga. Idas on rajoonil 500 km Ohhoota mere rannikut. Rajoon jaguneb 7 külaasunduseks. Rajooni rahvaarv oli 1989. aasta rahvaloenduse andmeil 19 183 ja 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 12 017. 2009. aastal oli rajooni arvestuslik rahvaarv 10 042. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli rahvaarv 8201. Suuremad asulad on Ohhotsk, Arka, Vostretsovo ja Bulgin. Ohhotski rajoon moodustati 1926. aastal. Q127388389
Foals

Foals on viiest inimesest koosnev indie rock'i bänd Inglismaalt Oxfordist. Bändi debüütalbum "Antidotes" ilmus Inglismaal 24. märtsil 2008 ja USA-s 8. aprillil 2008. Bändi teine album "Total Life Forever" anti välja 10. mail 2010.
Loodusesõber

Loodusesõber oli loodusajakiri, mis ilmus Eestis aastail 2007–2015. Ajakiri Loodusesõber ilmus selle nime all 2007. aasta algusest, asendades kuni 2006. aasta lõpuni ilmunud ajakirja Loodus. Ajakirja andis välja MTÜ Loodusajakiri. Ajakirja peatoimetaja oli Helen Arusoo, toimetaja Juhani Püttsepp. Ajakirja koduleht
Loodus (ajakiri, 1997)

Loodus oli looduseteemaline ajakiri, mis ilmus Eestis aastail 1996–2006 OÜ Kalendrike väljaandel. 1996–1997 kandis ajakiri nime Elav Teadus. Aastast 2002 sai ajakirja Loodus kaubamärgi kasutajaks viieks aastaks MTÜ Loodusajakiri. Alates 2007. aastast hakkas selle asemel ilmuma ajakiri Loodusesõber. Loodus (ajakiri, 1997) E-kataloogis ESTER (vaadatud 29.03.2019) Ajakirja Loodus arhiiv 1997–2006
Loodus (ajakiri, 1922)

Loodus oli esimene eestikeelne loodusajakiri. See ilmus aastail 1922–1924. Ajakirja andis välja K/Ü "Loodus" Tartus. Ajakirja toimetad olid Johannes Piiper, Jaan Rumma, Jaan Sarv, Aleksander Audova ja Gustav Vilberg. Loodusevaatleja
Loodus (kirjastus)

Kirjastusühing Loodus oli Tartus aastail 1920–1940 tegutsenud kirjastus. Kirjastusühingu asutasid 1920. aastal zooloog Johannes Piiper, füsioloog Aleksander Audova, keelemees Johannes Voldemar Veski, August Reeben, Jaan Rumma ning kirjastaja Hans Männik. 1922–1924 andis kirjastus välja esimest eestikeelset loodusajakirja Loodus. 1927 korraldas K/Ü Loodus oma esimese romaanivõistluse. Hiljem avaldas Loodus omanimelist kriminaalromaanide sarja, 1927–1931 ilmus ""Looduse" universaal-biblioteek" (180 numbrit), 1929–1940 ""Looduse" kroonine romaan" (139 raamatut), maailmakirjandust koondasid sarjad ""Looduse" kuldraamat" ja "Nobeli laureaadid" (1935–1939, 50 köidet), maadeuurijate lugusid sari "Mehed, maad ja mered", lasteraamatud ilmusid sarjades ""Looduse" lasteraamat" ja "Rõõmus raamat" jm. Eesti kultuurilukku on Loodus läinud ka kaheksaköitelise "Eesti Entsüklopeedia" kirjastamisega 1932–1937 (peatoimetaja Richard Kleis). Loodus kirjastas rea muidki silmapaistvaid teatmeteoseid: "Eesti biograafiline leksikon" (1926–1929, täiendusköide 1940), Eduard Laamani "Eesti iseseisvuse sünd I–VI" (1936–1937), Voldemar Vaga "Üldine kunstiajalugu" (1937) ja "Eesti kunst" (1940), sari "Maailma maad ja rahvad I–V" (1930–1932) jm. 1940. aastal andis kirjastus välja Gustav Doré illustratsioonidega "Suure Piibli". 1941. aastal natsionaliseeris kirjastuse nõukogude võim. Tol aastal riigistati Eestis kokku 99 kirjastust. "Kirjasõna suurmeistrid" Elle Tarik "Kirjastus Loodus 1920–1940" Tartu Lutsu-nimelise linnaraamatukogu kodulehel
671

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | 670. aastad | 680. aastad | 690. aastad | 700. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 667 | 668 | 669 | 670 | 671 | 672 | 673 | 674 | 675 | ► | ►► 671. aasta Pärast Grimoald I surma tuleb Perctarit eksiilist tagasi ja asub Langobardide kuningriigi troonile. ... Grimoald I, langobardide valitseja
Münsteri ülikool

Münsteri ülikool (Westfälische Wilhelms-Universität Münster, WWU) on Münsteris asuv, 1780. aastal asutatud ülikool.
Kalocsa

Kalocsa on linn Ungaris Bács-Kiskuni komitaadis, Kalocsa kreisi halduskeskus. Asub Budapestist 120 km lõuna pool Doonau idakaldal. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Kalocsa koduleht
Ants Laikmaa kodupark

Ants Laikmaa kodupark on kaitsealune park Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kadarpiku ja Saunja külas ning Haapsalu linnas Laheva külas. Põhiline osa pargist jääb Kadarpiku külla (58° 57′ 2″ N, 23° 41′ 1″ E). Pargi pindala on 8,3 ha. Park asub Läänemaa Muuseumi (varem Haapsalu Koduloomuuseum) Ants Laikmaa majamuuseumi alal, Haapsalust 12 km Risti suunas. Park on kaitse all aastast 1973. Pargist lõuna-kagu suunas jääb Aamse looduskaitseala. Pargis kasvavad Laikmaa kadakad. Ants Laikmaa kodupargi keskkonnaregistri kood on KLO1200516. Ants Laikmaa kodupark keskkonnaportaalis Haapsalu Raj. TSN TK otsus nr. 148 Riikliku kaitse alla võetud parkide nimekirja korrigeerimisest Haapsalu Rajoonis
Haapsalu lossipark ja Krahviaed

Haapsalu lossipark ja Krahviaed on kaitsealune park Läänemaal Haapsalu linnas. Haapsalu lossipargi piir kulgeb mööda katastriüksuse 'Linnus' piiri. Pargi pindala on 7,4 ha. Pargis kasvab Eesti kõrgeim läänepärn (kõrgus 34,5 m, ). Park jääb ka Väinamere loodusalale, mis kuulub Natura-alade hulka. Haapsalu lossipargi ja Krahviaia keskkonnaregistri kood on KLO1200517. 19. sajandi 20. aastatel perekond von Stenbock rajasid Haapsalu piiskopilinnuse taha, Uuemõisa mõisa maadele linnamõisa. Linnamõis müüdi 1828. aastal De la Gardie perekonnale ja sellest ajast kuni siiani nimetatakse mõishäärberit nende järgi De la Gardie lossiks. Mõisaansambli peahoone on siiani enam-vähem autentse välimusega säilinud. Linnamõisa parki nimetati Krahviaiaks ja see nimi on pargil säilinus siiani, pargi põhiosa moodustas endine piiskopilinnus aed. Karl Arthur Woldemar von Hunniuse (1825–1893) juhtimisel, Haapsalu Lossivaremete Haljastamise Komisjoni initsiatiivil istutati 1858. aastal lossiõuele ja muldvallidele puud, tasandati lossihoovi ja toimetati arheoloogilisi uurimisi. Linnusest kujunes romantiline varemete park, kus jalutamas käia. De la Gardie loss Haapsalu piiskopilinnus H. Sander 1998; Eesti põlispuud Haapsalu lossipark ja Krahviaed Keskkonnaameti lehel ENSV MN määrus 5. juunist 1959. a. nr. 218 Abinõudest parkide säilitamiseks ja korrastamiseks vabariigis
Tuguri-Tšumikani rajoon

Tuguri-Tšumikani rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Habarovski krai keskosas. Piirneb läänes Amuuri oblastiga. Idas hõlmab Ohhoota mere ranniku ja Šantari saared. Suuremad jõed on Uda ja Tugur. Suurim järv on Bokon. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –23 °C, juuli keskmine õhutemperatuur +13,9 °C. Rajoon jaguneb 5 külaasunduseks: Algazeja, Torom, Tugur, Udskoje ja Tšumikan. Tšumikani haldusalasse kuulub ka Nerani küla. Rahvaarv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 2860. 2009. aastal oli rajooni arvestuslik rahvaarv 2457. Suurim asula on halduskeskus Tšumikan, kus elab ligi pool rajooni elanikest. Püsielanikega asulaid on rajoonis 6. 58% elanikest on väikesearvulised põhjarahvad, peamiselt evengid, ultšid, negidalid, nanaid ja korjakid. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli rahvaarv 2255. Список населенных мест Дальневосточного края по переписи 17.02.1926 http://www.khabkrai.ru/about/tugurochumikansky.html
Liivi mõisa park

Liivi mõisa park on kaitsealune park Läänemaal Lääne-Nigula vallas Liivi külas. Pargi pindala on 4,2 ha. Park asub Liivi–Üdruma tee ja Kirimäe–Kirna–Kullamaa tee ristumiskohast edelas. Kaitstav ala koosneb kahest lahustükist - park ja allee. Allee on Liivi–Üdruma tee lõik pargist kuni ristumiseni Kirimäe–Kirna–Kullamaa teega, täpsemalt on kaitse all teeäärsed põlispuud. Park on kaitse all aastast 1961. Liivi mõisa pargi keskkonnaregistri kood on KLO1200519. Liivi mõis Liivi mõisa park Keskkonnaregistri lehel
Massu mõisa park

Massu mõisa park on kaitsealune park Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Massu külas. Pargi pindala on 5,6 ha. Park jääb Kõmsi–Mõisaküla–Salevere tee ja Massu tee ristmikust vahetult itta. Massu mõisa pargi keskkonnaregistri kood on KLO1200520. Alates 1998. aastast on park muinsuskaitse all. Massu mõis Massu mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 2. juulil 2015) Massu mõisa park keskkonnaportaalis Massu mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris
Sünkretism

Sünkretism (kreeka keeles synkretismos 'ühinemine') on erinevate usundite, õpetuste või muude maailmavaadete segunemine. Mõistet hakati kasutama hellenistlikus maailmas toimunud kultuste ja usundite segunenise kohta. Sünkretism ehk sünkreetiline kunst on erinevate kunstide või žanrite ühendamine; suulise loomingu seos teiste kunstide elementidega; rahvaloomingu (laulu, tantsu, jutu vms.) seos tavade ja kommetega vms. Religioosne sünkretism tähendab religiooniloos eri religioonide lõimumist või ühendamist. Näiteid: teosoofia, antroposoofia, New Age.
Läänemaa Suursoo

Läänemaa Suursoo on soo Läänemaa ja Harjumaa piiril. Läänemaa Suursoo võeti kaitse alla esmalt sookaitsealana 1981. aastal. Hiljem moodustati Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Läänemaa Suursoo koosneb arvukatest soolaamadest, mida eraldavad Vihterpalu jõgi ja tema lisajõed: Metslõugu oja, Pennu oja, Kaldamäe oja, Piirsalu jõgi ja Kõrtsioja. Kõik need vooluveed on 20. sajandi algusest kuni keskpaigani vähemalt sood läbivas osas muudetud magistraalkraavideks. Soode kuivendamise mõju on soostiku põhialal siiski vähene, põhjustades endiste madalsooalade rabastumist. Nii on suurel osal soostiku idaosast kujunemas siirdesoo kooslused. Vaid osade magistraalkraavide ääres on tugeva kuivenduse tulemusel kasvanud kõdusoometsad. Tugeva kuivendusega on väiksemad soostiku servaalad. Peamised põllumajanduse jaoks kuivendatud alad on Hindaste ja Kuijõe küla lähistel, metsanduslikku sookuivendust on põhjaservas Hatu küla lähistel ja Tänavjärvest põhjas. Läänemaa Suursoos on arvukalt rabamassiive. Suurim neist on Linnuraba soostiku edelaosas. Soostiku põhjaservas on Soo-otsa raba samanimelise endise küla all ning madala luitemaastiku ja soosiilude mosaiigiga seotuna Kõrgeraba Hindaste küla all, Tänavjärve raba ja Veskijärve raba Tänavjärvest põhja pool. Viimaste rabamassiivide põhjapoolsed servaalad on Eesti kõige esinduslikumate nõmmrabade seas. Need nõmmrabaalad on põhja poolt seotud veel Änglema rabaga. Väiksemaid rabalaike on mujalgi Suursoo põhjaosas teiste sookoosluste ja madalate luidete vahel. Hästi säilinud madalsooalad paiknevad Linnuraba ümbruses. Seal kasvab suurtel aladel mitmeid haruldasi kaitsealuseid taimi: tumedat nokkheina, rabaluga, sookäppa. Piirkonnas kasvab Euroopa punase raamatu seeneliik vesi-külmaseen. Väiksemaid looduslikus seisus madalsooalasid on ka mitmel pool soostiku servaaladel. Enamus soostiku idaosa madalsooalasid on kuivendusest vähemal või rohkemal määral mõjutatud. Seal kasvab väga laialdastel aladel harilik porss. Tugevama kuivenduse mõjuga aladel on porsasoo muutunud juba siirdesooks. Suursoo põhjaosas asuvad Tänavjärv ja selle lähedal väiksem Mustjärv.