laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lapi maakond

Lapi maakond (ka Lapimaa) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soome põhjaosas. Lapi maakonna pindala on 100 367 km², millest 92 667 km² on maismaa ning 7699 km² veekogud. Maakond piirneb lõunas Põhja-Pohjanmaa maakonnaga, läänes Rootsiga, idas Venemaa Föderatsiooniga ning läänes ja põhjas Norraga. Lapimaa suurim järv on Inari järv ning kõrgeim koht on Halti. Maakonnas asub üheksa rahvusparki: Põhjalahe rahvuspark, Lemmenjoki rahvuspark, Oulanka rahvuspark, Pallas-Yllästunturi rahvuspark, Pyhä-Luosto rahvuspark, Riisitunturi rahvuspark, Salla, Syöte rahvuspark ja Urho Kekkoneni rahvuspark. Pärast Talvesõda alanud vaherahu perioodil ning Jätkusõja alguses lubas Soome valitsus Natsi-Saksamaal operatsiooni Barbarossa raames paigutada oma vägesid Lapimaale. Kui Soome tegi pärast Jätkusõda Nõukogude Liiduga rahulepingu, nõudis viimane, et Soome sunniks Natsi-Saksamaa väed oma pinnalt lahkuma. Selle tagajärjel puhkes Lapi sõda, mille ajal evakueeriti enamus Lapimaa tsiviilisikuid. Norrasse taganevad Saksa väed kasutasid põletatud maa taktikat ning see põhjustas läänile suuri purustusi. Pärast Teist maailmasõda oli Lapi maakond kaotanud Petsamo valla ja osaliselt Salla valla, mis liideti Nõukogude Liiduga. Järgnevatel aastakümnetel ehitati piirkond uuesti üles, industrialiseeriti ning tekkis ka kiire majanduskasv. Piirkonda asutati suured hüdroelektrijaamad ja kaevandused ning sõjas purustatud linnad, teed ja sillad ehitati uuesti üles. Lapimaa lääni majandus hakkas alla käima 20. sajandi lõpus. Kaevandused ja tehased läksid kahjumisse ja rahvastik hakkas vähenema. Soomes kaotati läänid 1. jaanuaril 2010 ja Lapimaa läänist sai Lapi maakond. Lapimaal elab vaid 3,6% kogu riigi elanikkonnast. Tegu on kõige hõredamalt rahvastatud piirkonnaga Soomes. Maakonnas on laialdasi püsiasustuseta alasid, eriti põhja- ja idaosas. Kõige tihedamalt on asustatud Rovaniemi ümbrus ja Kemi-Tornio piirkond. 2009. aasta lõpus pidas Lapi maakonna elanikest 97,45% emakeeleks soome keelt, 0,8% saami keelt, 0,38% vene keelt ja 0,18% rootsi keelt. Lapi maakonna rahvaarv on vähenenud alates 1990. aastast. Maakonnas on 21 kohalikku omavalitsust, sealhulgas 4 linna. Enontekiö vald Inari vald Kemi Kemijärvi Keminmaa vald Kittilä vald Kolari vald Muonio vald Pelkosenniemi vald Pello vald Posio vald Ranua vald Rovaniemi Salla vald Savukoski vald Simo vald Sodankylä vald Tervola vald Tornio Utsjoki vald Ylitornio vald Alatornio vald Karunki vald Kemijärvi vald Petsamo vald Rovaniemi vald Talvine Riisitunturi rahvuspark Jõuluvana küla Tornio jõgi Ylitornio linna lähedal Saamid lihavõtteid tähistamas Inari järv Loodus Enontekiös Isokuru kanjon Pihtsusköngäse kosk Kakskeelne (soome ja saami) tänavasilt Enontekiös http://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__vamuu/statfin_vamuu_pxt_11lj.px Lapland:Clean and diverse nature "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. mai 2012. Vaadatud 29. augustil 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Lapland:Inhabitants  Lapi maakond – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Inglise Margaret

Inglise Margaret (29. september 1240, Windsori loss – 26. veebruar 1275, Cupari loss) oli Henry III ja Provence'i Eleanori teine laps. 26. detsembril 1251 abiellus ta Yorki toomkirikus Šoti kuninga Alexander III-ga ning Margaretist sai Šotimaa kuninganna. Šoti Margaret (28. veebruar 1260/1261 – 9. aprill 1283), abiellus Norra kuninga Eirik III-ga Šoti Alexander (21. jaanuar 1263 – 28. jaanuar 1283) Šoti David (20. märts 1272 – juuni 1281)
Inglise Beatrice

Inglise Beatrice (25. juuni 1242 – 24. märts 1275) oli Inglismaa printsess ja Bretagne'i hertsoginna. Ta oli Henry III ja Provence'i Eleanori tütar. 1250. aastail püüdis Norra kuningas Håkon Håkonsson saada Beatrice'i oma poja, prints Magnuse naiseks, kuid tema plaanid nurjas Henry III, kes pidas läbirääkimisi Beatrice'i kihlumiseks Prantsusmaa kuningaga. 22. jaanuaril 1260 abiellus Beatrice St Denis' kloostris Bretagne'i hertsogi Jean II-ga. Abielust sündisid: Arthur (2. juuli 1262 – 27. august 1312), Bretagne'i hertsog Jean de Bretagne (1266 – 17. jaanuar 1334), 3. Richmondi krahv Marie de Dreux (1268–1339), abiellus Châtilloni krahvi Guy III-ga Pierre de Leon (1269–1312), Léoni vikont Blanche de Dreux (1271–1327), abiellus Artois' Philippe'iga Aliénor (1273–1329), Fontevraulti abtiss
Üllar Põld

Üllar Põld (sündinud 13. juunil 1962 Kiviõlis) on eesti endine näitleja ja alpinist. Alpinistina on ta tõusnud üle 7500 m kõrguse mäe tippu. Ta lõpetas 1980 Kiviõli 1. Keskkooli ja 1984 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri XI lennu. Ta mängis filmis "Puud olid ..." (Tallinnfilm 1985) peaosa (Hind). On mänginud ka episoodilist rolli spordifilmis "Küljetuul" (1983) ja kõrvalosa telemängufilmis "Vana mees tahab koju" (1991). Ta on näitlemisest loobunud. Ta töötab Saue Noortekeskuses noortejuhina ja noortekeskuse juures töötava matkaklubi juhendaja ja treenerina. Omab I taseme alpinismitreeneri kutsetunnistust. 1997. aastal tõusis Üllar Põld koos Jaan Künnapi ja Enn Nõmmikuga Lõuna-Ameerika kõrgeima mäe Aconcagua (6962 m) tippu. Järgmisel aastal käis Elbruse läänetipus (5642 m). 2007. aastal jõudis ta Pamiiris Lenini mäetippu (7134 m). 4. augustil 2009 tõusis ta koos Tiina Tammega esimeste eestlastena Xinjiang territooriumile jääva Pamiiris asuva Muztagata (7509 m) tippu. 2011. aasta augustis juhtis ta ekspeditsiooni Pamiiri (Hiina alal), mille käigus 3. augustil tehti tema juhtimisel Eesti alpinistide esmatõus Muztagata mäemassiivis asuva seitsmetuhandelise Koskulaki (7028 m) tippu. 2013. aasta augustis üritas ta tõusta Pamiiris kuueliikmelise grupi koosseisus Ismoili Somoni (7495 m) tippu, kuid IV laagrist (6600 m) edasist tõusu takistas alanud tugev lumesadu ja halb nähtavus. Tõus tuli katkestada ja alustada laskumist. 2015. aastal sooritas ta 18. augustil eduka tõusu Pamiiris Korženevskaja tippu (7105 m). 2016. aastal tõusis ta ka teist korda Korženevskaja tippu. 1997 – Aconcagua (6962 m) 2007 – Lenini mäetipp (7134 m) 2009 – Muztagata (7509 m) 2011 – Koskulak (7028 m) 2015 – Korženevskaja (7105 m) 2016 – Korženevskaja (7105 m) 2009 – pälvis J. K. alpinismiklubi rändauhinna parimale alpinistile tipputõusu eest Muztagata (7546 m) tippu 2014 – valiti Harjumaa aasta silmapaistvaimaks noorsootöötajaks 2017 – valiti Eesti Matkaliidu poolt aasta matkategelaseks 2023 – oli üks 1000 seast, kes pälvis Eesti Olümpiakomitee 100. sünnipäeva puhul EOK 100 rinnamärgi. Tema abikaasa on alpinist Tiina Tamm. Üllar Põld efis.ee Harjumaa aasta silmapaistvaimaks noorsootöötajaks valiti Saue Noortekeskuse noortejuht Üllar Põld[alaline kõdulink]. harju.maavalitsus.ee Inimesed. sauenoortekeskus.ee Kutsetunnistus 079058 kutsekoda.ee Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. jkalpiklubi.ee 2009. aasta tipptõus: Tiina Tamm ja Üllar Põld GO Reisiajakiri, 2009 Eestlased vallutasid taas Lenini mäetipu Postimees, 18. august 2007 Tõus Ismoil Somonile. firn.ee Teoksil. jkalpiklubi.ee Aasta matkaja ja aasta matkategelane. matkaliit.ee "Facebook". www.facebook.com. Vaadatud 18. jaanuaril 2024. Kristjan-Erik Suurväli: 2009. aasta tipptõus: Tiina Tamm ja Üllar Põld GO Reisiajakiri, 2009 Üllar Põld - Harjumaa kõige tublim noorsootöötaja eestielu.delfi.ee, 4. jaanuar 2015 Maakonna kõige tublim noorsootöötaja tegutseb Sauel Harju Elu, 4. jaanuar 2015
Edmund Küürselg

Edmund Küürselg, esimene Lancasteri krahv (16. jaanuar 1245 London – 5. juuni 1296 Bayonne) oli Inglise prints. Ta oli Henry III ja Provence'i Eleanori teine poeg. 1253. aastal määras paavst Innocentius IV Edmundi Sitsiilia ja Apuulia kuningaks ning umbes sel ajal sai Edmundist ka Chesteri krahv. Tegelikult aga polnud neil tiitlitel suurt väärtust ega mõju, kuna Sitsiilia tegelik kuningas Konrad IV veel elas ja Chesteri krahvkond anti Edmundi vanemale vennale Edwardile. Kui 1265. aastal võeti Simon de Montfortilt, kuuendalt Leicesteri krahvilt, tiitel, sai Edmund Leicesteri ja Lancasteri krahvkonna ja Nicolas de Segrave'i maad endale. 1271. aastal läks ta koos vend Edwardiga Jeruusalemma üheksandasse ristisõtta. Mõned ajaloolased ütlevad, et just seal sai ta endale lisanime Küürselg/Küürutaja, kuna kandis seljal risti. 8. aprillil 1269 abiellus Edmund Westminster Abbeys Aveline de Forzi, Albemarle'i krahvinnaga. Aveline suri nelja aasta pärast 15-aastaselt. Paaril polnud lapsi, kuigi mõned ajaloolased arvavad, et Aveline võis surra sünnitusel või pärast nurisünnitust. 3. veebruaril 1276 abiellus Edmund Pariisis Artois' Blanche'iga ning samal aastal sai Edmundist Champagne'i ja Brie krahv. Paaril oli neli last. Thomas Plantagenet (sünd. 1278), Lancasteri krahv Henry Plantagenet (sünd. 1281), Lancasteri krahv John Platangenet (u 1282 – 1327), Beauforti isand Mary Platanagenet (u 1284 – u 1289)
Provence'i Eleanor

Provence'i Eleanor (u 1223 – 16. juuni 1291) oli Henry III abikaasa. Eleanor sündis Aix-en-Provence'is Provence'i krahv Ramon Berenguer IV ja Savoia Beatrice'i lapsena. Nii nagu Eleanorist, sai ka ta kolmest õest kuninganna ja nagu ta ema, vanaema ja õdesid, tunti ka Eleanori eelkõige tema ilu poolest. 14. jaanuaril 1236 abiellus 12-aastane Eleanor Canterbury katedraalis Henry III-ga ning abielust sündis viis last. Edward I (1239–1307) Inglise Margaret (1240–1275) Inglise Beatrice (1242–1275) Edmund Küürselg (1245–1296) Katharine (1253–1257) Eleanor oli eriti kiindunud oma vanimasse poega Edwardisse ning kui Edward 1246. aastal surmavalt haige oli, jäi Eleanor temaga kolmeks nädalaks Beaulieu kloostrisse, mis oli mungaelu reeglite järgi pikk aeg. 1249. aastal andis Henry III Edwardile Gascogne'i hertsogi tiitli. Noorimal lapsel Katharine'il paistis olevat väärastuslik haigus, mille tagajärjel ta kurdistus. Kui Katharine 4-aastaselt suri, tabas ta vanemaid masendus. Eleanor oli enesekindel kuninganna, kuid ta tõi õukonda palju nõbusid ("savoialasi") ning tema mõju kuninga üle ja ebapopulaarsus Inglise aadlike hulgas tekitas probleeme. Eleanor pühendus abikaasa kohtuprotsessile Simon de Montfortiga (aadlike juht Henry III vastu), kogudes Prantsusmaal vägesid. Kui Henry III 1272. aastal suri ja troonile sai Edward I, sai Eleanorist leskkuninganna ning ta kasvatas Edward I lapsi Henryt ja Eleanori ning Beatrice'i poega Johni. Kui ta lapselaps Henry tema hoole all olles 1274. aastal suri, leinas Eleanor teda kaua ning pojapoja süda maeti Guildfordi abikloostrisse, mille Eleanor oli Henry mälestuseks ehitada lasknud. Eleanor läks kloostrisse, kuid hoidis ühendust Edwardi ja ta õe Margaretiga. Eleanor suri 1291. aastal Amesburys Inglismaal.
Martiska järv

Martiska järv (ka Kurtna Martiska järv, Martuška järv) on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas Kurtna külas. Järv kuulub Kurtna järvestikku. Järv paikneb Kirde-Eestis Kurtna mõhnastiku keskosas. Martiska järve lähedal asuvad Kuradijärv, Jaala järv, Must-Jaala järv. Taimestik on liigivaene. Helofüütidest esineb tarn, hüdrofüütidest väike vesiroos, lamedalehine jõgitakjas ja kollane vesikupp. Kaladest esineb ahven. Martiska järv Eesti looduse infosüsteemis
Margaret (Norra kuninganna)

Šoti Margaret, Norra kuninganna (vanas norra keeles: Margrét Alexandersdóttir; uuemas norra keeles: Margrete Alexandersdotter) (28. veebruar 1261 – 9. aprill 1283) oli Norra kuninga Eirik III abikaasa. Margaret sündis Windsori lossis Alexander III ja Inglise Margareti tütrena. Margaret ja Eirik III abiellusid 1281. aastal Bergenis. Margaret suri Tønsbergis tütar Margareti sünni ajal või kohe pärast seda. Surmadaatum 9. aprill 1283 on esitatud Gesta Annalias, kuid Lanercosti kroonikas on surmaajaks hoopis 27./28. veebruar 1283. Margaret maeti Bergeni katedraali, mis 1531. aastal lammutati.
Peen-Kirjakjärv

Peen-Kirjakjärv ehk Peenkirjakjärv (ka Väike Kirjakujärv, Peen-Kirjakujärv, Kirjakujärv) on järv Ida-Virumaal Illuka vallas Konsu külas. Järv kuulub Kurtna järvestiku koosseisu. Järvest umbes 200 m põhja pool asub Kirjakjärv. Järve kaldad on valdavalt mudased, kohati liivased. Taimestik on liigirikas: esineb 29 liiki makrofüüte. Kaladest domineerib särg, mõnevõrra vähem on ahvenat, hauge, linaskit jt. Peen-Kirjakjärv keskkonnaportaalis
Kaarepere Pikkjärv

Pikkjärv (ka Kaarepere Pikkjärv) on järv Jõgevamaal Jõgeva vallas Pikkjärve külas, Vooremaa keskosas. Taimestik on liigirikas: esineb 33 liiki makrofüüte. Kaladest domineerib särg, mõnevõrra vähem on haugi, linaskit, ahvenat, roosärge ja latikat. Järvest kirdesuunal asub teine piklik järv – Prossa järv. Järve lähedalt kulgeb mööda Tartu–Jõgeva–Aravete maantee. Pikkjärv Eesti looduse infosüsteemis
Prossa järv

Prossa järv (ka Luua järv, Proosa järv) asub Jõgevamaal Jõgeva vallas Pikkjärve külas. Järv paikneb Vooremaa keskosal. Järv on pikliku ja kitsa põhikujuga. Taimestik on liigirohke: esineb 22 liiki makrofüüte. Kaladest leidub ahvenat, särge, roosärge, hauge, kokre, linaskit jt.
Ruila järv

Ruila järv (ka Ruiljärv, Kernu Mädajärv) on järv Harju maakonnas Saue vallas Mõnuste külas. Järv asub Põhja-Eesti lavamaal. Järve veepinda on korduvalt alandatud, mistõttu on kiirendatud järve soostumisprotsessi. Taimestik on liigivaene: esineb 11 liiki makrofüüte. Kaladest leidub ahvenat, hauge, kokre, särge; püütud on ka linaskit.
Kujutav kunst

Kujutav kunst ehk figuratiivne kunst on reaalsust (inimesi, esemeid, keskkonda) kujutav kunst. Kõige vanemate teadaolevate kujutava kunsti näidete seas on 40 000 aasta eest valmistatud Švaabimaalt pärinevad mammutivõhkadest kujukesed ja neist veel vanemad koopamaalingud Borneo saarel. Vaid mõneti nooremad on Hispaania ja Prantsusmaa aladelt leitud koopamaalid. Abstraktsionism Anarhofuturism Dadaism Ekspressionism Futurism Grafiti Impressionism Klassitsism Kontseptuaalkunst Kubism Küberpunk Maagiline realism Metafüüsiline maal Moodne kunst Muralismo Punk Purism Romantism Sotsialistlik realism Sürrealism Uusasjalikkus Uusromantism Arvutigraafika Assamblaaž Basalt CGA ehk Computer Generated Art Diptühhon Eksterjöör Fiksatiiv Fresko Graafika Graniit Interjöör Keraamika Kollaaž Koloriit Kompositsioon Maalikunst Motiiv Pastell Perspektiiv Plastika Plastiliin Pliiats Proportsioon Raidkunst Reljeef Siluett Skulptuur Süžee Žanr Teema Triptühhon Veduut Värvikompositsioon Etenduskunstid Kunst Kunstiajalugu Kujutlus Kunstnik Kunstnike loend Eesti kunstnike loend Keraamikute loend Skulptorite loend "Borneo saarelt leiti maailma vanim koopamaal" ERR Novaator, 7. november 2018
Green Eyed Soul

"Green Eyed Soul" on Sarah Connori esimene sooloalbum. See ilmus 26. novembril 2001. "Let's Get Back to Bed - Boy!" (koos TQ'ga) "If U Were My Man" "French Kissing" "Magic Ride (Whatever U Wish 4)" (koos TQ'ga) "From Sarah with Love" "Make U High" "In My House" "Where Do We Go from Here" "I Can't Lie" "Imagining" "Every Little Thing" "Undressed" "Can't Get None" "Man of My Dreams" "Let Us Come 2gether" "When I Dream" "Let's Get Back to Bed - Boy!" (Gena B. Good Remix; koos TQ'ga)- "From Sarah with Love"
Stereo

Stereo ehk stereotüüp on kõrgtrükivormi koopia. Stereo ehk stereofoonia ehk ruumiheli on heli edastamine ja taasesitamine mitme audiokanali kaudu. "Stereo" on Eesti film. "Stereo", MGK (Machine Gun Kelly) laul STEREO on NASA Päikese vaatlusmissioon. Soda Stereo
Saarjärv

Saarjärv on mitme Eesti järve põhinimi: Partsi Saarjärv, järv Põlvamaal Veriora vallas Misso Saarjärv, järv Võrumaal Misso vallas Uljaste Saarjärv, järv Ida-Virumaal Sonda vallas Saarjärv on mitme Eesti järve nimevariant: Kurtna Saarejärv, järv Ida-Virumaal Illuka vallas Laanemõtsa järv, järv Valgamaal Hummuli vallas Saare järv, järv Jõgevamaal Sanksaarõ järv, järv Põlvamaal Põlva vallas Suur Saarjärv, järv Võrumaal Antsla vallas Väike Saarjärv, järv Võrumaal Antsla vallas Saarejärv
Christopher Reeve

Christopher D'Olier Reeve (25. september 1952 New York, New Yorgi osariik – 10. oktoober 2004 Mount Kisco, New Yorgi osariik) oli USA filminäitleja, režissöör, produtsent ja stsenarist, tuntud eelkõige Supermani osatäitjana neljas filmis. Näitlejana on ta mänginud nii teleseriaalides kui ka Broadway teatrilavastustes. Ta tegeles purjetamise, sukeldumise, suusatamise, lendamise, surfamise, jalgrattasõidu, purilennu, mägironimise, pesapalli, tennise ja ratsutamisega. 1995. aastal jäi ta hobuse seljast kukkumise tagajärjel kaelast altpoolt halvatuks. "Gray Lady Down" (1978) "Superman: The Movie" (1978) "Somewhere in Time" (1980) "Superman II" (1980) "Deathtrap" (1982) "Monsignor" (1982) "Superman III" (1983) "The Bostonians" (1984) "The Aviator" (1985) "Street Smart" (1987) "Superman IV: The Quest for Peace" (1987) "Switching Channels" (1988) "Noises Off" (1992) "The Remains of the Day" (1993) "Speechless" (1994) "Village of the Damned" (1995) "Above Suspicion" (1995) "Without Pity: A Film About Abilities" (jutustaja; 1996) "A Step Toward Tomorrow" (1996) "In the Gloaming" (režissöör; 1997) "Rear Window" (1998) "Everyone's Hero" (režissöör; 2006) "Superman II: The Richard Donner Cut" (2006)
Ubajärv

Ubajärv (ka Ubahaava järv, Pikkjärv) on järv Võrumaal Rõuge vallas Koemetsa külas. Järv ja selle ümbrus kuulub Karula rahvusparki. Järv asub Hargla nõos. Taimestik on liigirohke: esineb umbes 23 liiki makrofüüte. Kaladest domineerib särg, haug, ahven, mõnevõrra vähem on kokre, latikat, mudamaimu jt. Ubajärv Eesti looduse infosüsteemis
Batman (film 1989)

"Batman" on 1989. aasta USA mängufilm. Cotham City linnas hakkab kurjategijatega võitlema salapärane Batman, kes näib pigem üleloomuliku olendi kui superkangelasena. Kelle või millega on tegu asuvad uurima ajakirjanikud Vicki Vale ja Alexander Knox. Niidid viivad erakliku miljonääri Bruce Wayne'i jälile, kelle vanemad mõrvati, kui ta oli alles laps. Samal ajal tahab maffiapealik maksta kätte oma nartsissistlikust psühhopaadist palgamõrvarile Jack Napierile, kes on tema naise armuke. Sündmuste ahela, millesse sekkub ka Batman, tõttu Jacki välimus moondub ja temast saab sarimõrvar Jokker. Batman nurjab tema musta huumoriga planeeritud massitapmisi, samal ajal jätkub Bruce Wayne ja Vicki Vale'i armastusliin, mis viib selleni, et Bruce Wayne paljastab, et tema tegutseb tipptehnoloogiat kasutades Batmanina. Jokker röövib Vicki Vale'i ja vanas katedraalis toimub Batmani ning Jokkeri viimane kokkupõrge. Michael Keaton (Batman / Bruce Wayne) Jack Nicholson (Jokker / Jack Napier) Kim Basinger (Vicki Vale) Robert Wuhl (Alexander Knox) Pat Hingle (komissar James Gordon) Billy Dee Williams (Harvey Dent) Michael Gough (Alfred Pennyworth) Jack Palance (Carl Grissom) Jerry Hall (Alicia Hunt) Tracey Walter (Bob the Goon) William Hootkins (leitnant Max Eckhardt) Lee Wallace (major William Borg)
Batman igaveseks

"Batman igaveseks" (originaalpealkirjaga "Batman Forever") on 1995. aasta USA mängufilm. Val Kilmer (Batman / Bruce Wayne) Tommy Lee Jones (Kaksnägu / Harvey Dent) Jim Carrey (Mõistataja / Edward Nygma) Nicole Kidman (dr Chase Meridian) Chris O'Donnell (Robin / Richard Grayson ehk Dick) Michael Gough (Alfred Pennyworth) Pat Hingle (komissar James Gordon) Drew Barrymore (Sugar) Debi Mazar (Spice)
Batman ja Robin

"Batman ja Robin" (originaalpealkirjaga "Batman & Robin") on 1997. aasta USA mängufilm. George Clooney (Batman / Bruce Wayne) Chris O'Donnell (Robin / Richard Grayson ehk Dick) Arnold Schwarzenegger (Jäämees / dr Victor Fries) Uma Thurman (Poison Ivy / dr Pamela Isley) Alicia Silverstone (Batgirl / Barbara Wilson) Michael Gough (Alfred Pennyworth) Pat Hingle (komissar James Gordon) Elle Macpherson (Julie Madison) Jeep Swenson (Bane / Antonio Diego) John Glover (Floronic Man / dr Jason Woodrue)
Pimeduse rüütel

"Pimeduse rüütel" (inglise keeles The Dark Knight) on 2008. aastal linastunud mängufilm superkangelasest Batmanist, mille režissöör on Christopher Nolan. Bruce Wayne'i kehastab Christian Bale. Christian Bale – Bruce Wayne / Batman Michael Caine – teener Alfred Pennyworth Heath Ledger – kriminaalne geenius Jokker Gary Oldman – leitnant James Gordon Aaron Eckhart – Harvey Dent / Kaksnägu (Two-Face) Maggie Gyllenhaal – Rachel Dawes Morgan Freeman – Lucius Fox "Pimeduse rüütel" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) Pimeduse rüütel. Blogi "Juhtusin vaatama filmi" "Pimeduse rüütel" keelati Hiinas ära. Lastekas, 11. jaanuar 2009
Saka joastik

Saka joastik (ka Kivisilla joastik) asub Ida-Viru maakonnas Toila vallas omaaegse Saka mõisa (millest ka joastiku nimi) maa-alal ja laskub alla Saka pangast. Joastik koosneb kolmest suuremast (ülalt alla vastavalt 6,0 m, 2,0 m ja 7,5 m) astangust ning mitmest madalamast (kuni 1 m) astangust. Joastik laskub pangalt mereni jõudmiseks umbes 48 meetrit. Joastikku toidab 2 meetri sügavune Ranna peakraav, mis raiuti paesesse pinnasesse juba 19. sajandi keskel. Saka panga astangu ülaosas paljandub umbes nelja meetri ulatuses Kesk-Ordoviitsiumi Aseri lademe Kandle kihistu lubjakivi. Sellest allpoole paljanduvad umbes meetri ulatuses Kesk-Ordoviitsiumi Kunda lademe Loobu kihistu lubjakivi ja selle all umbes meetri jagu Sillaoru kihistu Voka kihistiku raudooide sisaldav lubjakivi. Veel umbes kahe meetri ulatuses paljandub Kesk-Ordoviitsiumi Volhovi lademe Toila kihistu glaukoniiti sisaldav lubjakivi, enamjaolt rusukalde alla maetud Alam-Ordoviitsiumi umbes meetripaksune Leetse kihistu glaukoniitliivakivi, meetri jagu Türisalu kihistu graptoliitargilliiti, edasi paljandub oobolusliivakivist (fosforiidist) aluskiht ning edasi umbes 8 meetri paksune Kambriumi liivakivikiht, mis jätkub liivakivi ja sinisavi kihtidega. Kivisilla juga kuulub Eesti kolme kõrgeima joa hulka. Oma 22,8-meetrise langusega on ta teisel kohal. Esikohal on Valaste juga 30,5-meetrise ja kolmandal Karjaoru juga 12-meetrise langusega. Nõukogude ajal oli sealne piirkond tsiviilelanikele suletud, kuna Saka mõisas asus piirivalvekordon. Kivisilla juga, märtsis 2008 Joale nime andnud kivisild ja magistraalkraav, märtsis 2008 Saka juga Talvine Saka juga Eesti jugade loend Kalle Suuroja Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol, Tallinn 2006, lk. 93
William (Poitiers' krahv)

William, Poitiers' krahv (17. august 1153 – aprill 1156) oli Henry Plantageneti ja Akvitaania Eleanori esimene laps. Ta sündis Normandias samal päeval, mil suri ta isa rivaal Boulogne'i krahv Eustace IV. Williamil oli 7 nooremat õde-venda ning vanemad emapoolsed poolõed Champagne'i Marie ja Prantsuse Alix. William suri Wallingfordi lossis ja maeti Reading Abbey kloostrisse vanavanaisa Henry I lähedale. Poitiers' krahvi tiitli oli ta saanud juba lapsena ning mõningate ajaloolaste arvates võis ta kanda ka Yorki peapiiskopi tiitlit, kuid nii see ilmselt siiski polnud.
Aluoja joastik

Aluoja joastik on joastik Ida-Viru maakonnas Toila vallas Pühajõe külas. Joastik saab oma veed Mägara ojalt. Enne Pühajõe orgu laskumist, moodustab Mägara oja umbes 700 m pikkuse ja u 10 m sügavuse kanjoni (Aluoja kanjon). Joastik koosneb viiest suuremast astangust, mille kõrgused oja voolusuunas ülevalt alla on vastavalt 1,4, 0,8, 1,8, 1,4 ja 0,5 m. Joaastangutel on veejoa laius 5...10 m. Aluoja joa astang on võetud kaitse alla. Aluoja joastik 2016. aasta suvel Aluoja allikad Eesti jugade loend Aluoja joastik keskkonnaportaalis (vaadatud 17.12.2015)
Staraja Kupavna

Staraja Kupavna on linn Venemaal Moskva oblastis Noginski rajoonis. Asub Šalovka jõe ääres, Moskvast 23 km idas. Kupavnat on mainitud juba 14. sajandil. Linnaõigused sai 2004. aastal. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 21 900. Q127260450 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 20. augustil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Staraja Kupavna meelelahutusportaal
Ukuoru juga

Ukuoru juga asub Ida-Virumaal Sillamäe linna loodeosas, Päite panga idaserval. Joa kõrgus on 6 meetrit. Varem oli Ukuoru juga, mis langes Ukuorgu, madalam, kuid kuna Nõukogude perioodil kasutati looduslikku Ukuorgu prügimäena, siis kaevati Ukuojale uus säng. Selle tulemusel muutus joa pangalt langemise koht ja suurenes joa kõrgus. Vahetult pärast juga suubub Ukuoja kosena merre. Kuivematel perioodidel on Ukuoja sageli veeta. Sillamäe sadama kaldarajatiste ehituse ajal muudeti veel kord Ukuoja sängi lääne suunas ning Ukuoru juga sai uue (kolmanda) langemiskoha Päite pangalt. Seoses Sillamäe sadama ehitusega on Ukuoru juga hävitatud. Eesti jugade loend klint.envir.ee, Joad ja joastikud