laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hall-kärbsenäpp

Hall-kärbsenäpp (Muscicapa striata) on värvuliste seltsi kärbsenäplaste sugukonda kuuluv liik linde. Esmakirjeldus pärineb Peter Simon Pallaselt aastast 1764. Linnu keskmine eluiga on 2 aastat, teadaolev maksimaalne vanus on 8 aastat ja 3 päeva. Euroopas arvatakse elavat 6 kuni 10 miljonit paari hall-kärbsenäppe. Hall-kärbsenäpp on pruunikas ja tuhakarva, rinna pealt kahvatuvalge tooniga ning vöödiline. Ka linnu pea on vöödiline. Noorematel lindudel on pruunid täpikesed pea peal ja seljal. Linnu pikkus on 14 cm, väljasirutatud tiibade ulatus 24 cm. Lind kaalub umbes 17 g. Hall-kärbsenäpi häälitsusi kirjeldatakse kui märkamatut, lühikest, kõrge helitasemega, kilejat, ühe- või kahesilbilist häält. Hall-kärbsenäpp sööb lendavaid putukaid, näiteks koisid, liblikaid, taolistiivalisi ja sääriksääsklasi. Kiletiivalistest sööb ta mesilasi, herilasi ja tiibadega sipelgaid. Halva ilma korral võib ta puudelt ja põõsastest otsida putuktoitu. Hall-kärbsenäpp võib sügisel süüa ka marju. Elab kogu Euroopas ning läänepoolses Aasias kuni Mongooliani, Aafrikas Vahemere ääres. Hall-kärbsenäpp on rändlind. Talvitub Aafrikas. Hall-kärbsenäpi peamiseks elupaigaks on hõredad puistud, sealhulgas surnuaiad, pargid, aiad. Kõige enam võib neid leida metsalagendikel putukaid püüdmas. Hall-kärbsenäpp pesitseb Euroopas mai lõpust juuli keskpaigani. Soojemal aastal võib pesitsemine alata varem. Hall-kärbsenäpp pesitseb tavaliselt külade ja karjamaade läheduses, leht- ja okasmetsades. Ta hakkab pesitsema alates esimesest eluaastast. Pesakondi on tal kaks ning kurna suurus on 4–5 muna. Esimene hall-kärbsenäpi pesakond aitab tagada järgmise pesakonna. Kuivemal pesitsusperioodil võib kurna suurus olla tavalisest suurem. Muna on 19×14 mm suur ja kaalub 1,9 g. Hall-kärbsenäpp on üks väheseid linnuliike, kes on võimeline eristama oma kurna mune. Tänu sellele kohastumisele võib ta näiteks käomuna oma pesast välja lükata. Euroopas on hall-kärbsenäpp arvatud mitteohustatud linnuks (LC) Rahvusvahelise Looduskaitseliidu poolt (IUCN). Sellegipoolest on uuringud näidanud, et linnu arvukus on ajavahemikul 1970–1998 teadmata põhjustel 68% vähenenud. Arvatavad põhjused on metsaraie tõttu elupaikade kaotamine ning karjamaade ja karjapidamise vähenemise tõttu toidubaasi ehk putukate vähenemine. Hall-kärbsenäpi arvukust mõjutavad ka linnupesade röövloomad, näiteks kassid ja oravad. Hall-kärbsenäpp jõuab Eestisse aprilli lõpus ja mais. Meil pesitseb 100 000 – 200 000 paari hall-kärbsenäppe. Eestis pesitsevad linnud alustavad sügisrännet juba augustis, rännates öösiti. BTO → Spotted Flycatcher Muscicapa striata app.bto.org Spotted flycatcher (Muscicapa striata)[alaline kõdulink] www.arkive.org Spotted flycatcher (Muscicapa striata) www.hbw.com Spotted flycatcher www.rspb.org.uk Spotted flycatcher www.cheshirewildlifetrust.org.uk Spotted flycatcher www.bbc.co.uk The Spotted Flycatcher www.bto.org Suvise aialinnupäeviku spikker lindude määramiseks: rändlindude saabumine ja pesakohad aias www.eoy.ee Hall-kärbsenäpp www.looduspilt.ee Hall-kärbsenäpp andmebaasis eElurikkus
Serpuhhovi rajoon

Serpuhhovi rajoon (vene keeles Серпуховский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Serpuhhovi linn (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Tšehhovi rajooniga, idas Stupino linnaringkonnaga, lõunas Tula oblasti Jasnogorski ja Zaokski rajooniga, läänes Kaluga oblasti Tarussa rajooniga. Rajooni pindala on 1012,71 km². Elanike arv oli 2012. aastal 35 228, 2009. aastal 33 661 ja 2002. aastal 34 565. Serpuhhovi rajoonis on 141 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Proletarski ja Obolenski alevite) ning viie külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Nara, Lopasnja, Retšma ja Skniga. Q127263059
March of the Martyrs

March of the Martyrs on Otepi teine singel nende kolmandalt albumilt The Ascension. Singel ilmus 30. oktoober 2007. Esimesena sai laulu kuulata Myspace-s 2007. aasta mais.
Mihhail Delibalt

Mihhail Delibalt (21. juuli 1925 Ukraina NSV – 8. september 2007 Tallinn) oli dirigent ja orkestrijuht. Ta sai kõrgema muusikahariduse sõjaväeorkestrijuhi erialal Moskvas. 1950. aastast töötas Nõukogude sõjaväe Tallinna garnisoni puhkpilliorkestri juhina. 1962 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Vabariigi teenelisi kunstitegelasi. Mihhail Delibald. Sirp ja Vasar, 12. juuni 1962 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus sm. M. Delibaldile Eesti NSV teenelise kunstitegelase aunimetuse andmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, nr 43, 30. oktoober 1962 Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
The Ascension

"The Ascension" (stiliseeritult the_Ascension) on Otepi kolmas stuudioalbum. Album salvestati Piety Streeti stuudios New Orleansis ja Balance'i stuudios Mandevilles Los Angeleses. Esialgu plaaniti album välja anda 20. märtsil 2007 Capitol Recordsi plaadifirma kaudu, aga kuna Capitol ja Virgin Records ühinesid, siis ilmus album 30. oktoobril 2007. 2009. aasta aprillis loobus Otep koostööst selle plaadifirmaga ja kirjutas alla lepingule Victory Recordsiga. Album jõudis Billboard 200 edetabelis 81. kohale ja seda müüdi 10 200 eksemplari. Kõikide sõnade autor on Otep Shamaya; kõikide lugude muusika autor on Shamaya, Karma Singh Cheema, "Evil" J. McGuire ja Brian Wolf, väljaarvatud seal, kus on teistmoodi märgitud.. Otep Shamaya – laul Karma Singh Cheema – kitarr Holly Knight – melodroom, klaver, produtsent laulus "Perfectly Flawed" Jason "eViL J" McGuire – basskitarr, taustalaul Brian Wolff – trummid Kunstiline juht, disain – Otep Shamaya, P. R. Brown Fotograafia – P. R. Brown, Sam Throne Tehnik – Jeremy Parker Tehniku assistendid – David Troia, Drew Vonderhaar, Wesley Fontenot Täiendavad produtsendid – Jonathan Cohen, Otep Shamaya Lõplik töötlus – Ted Jensen Salvestaja, produtsent, miksija – Dave Fortman Trummi tehnik – Rory Facianne Kaasprodutsent – Holly Knight
Ahti Rääst

Ahti Rääst (29. detsember 1948 – 23. aprill 2010 Tallinn) oli eesti dirigent ja orkestrijuht. 1968. aastal lõpetas ta Tartu Muusikakooli trompeti erialal (õpetaja Kaupo Antzon). 1973. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal, kus õppis Helmut Orusaare klassis. Aastatel 1975–1993 juhatas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi (1992–1993 Tallinna Pedagoogikaülikooli) puhkpilliorkestrit ning oli samal ajal instituudi kultuuriteaduskonna orkestridirigeerimise õppejõud. Tema õpilasi on Harry Illak ja Jaak Ojakäär. 1988 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane Kevad tõi diplomi. Sirp ja Vasar, 14. juuni 1968 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lõpetajad TLÜ puhkpilliorkester
Mitsubishi X-2

Mitsubishi X-2 on Jaapani konstrueerimisbüroos projekteeritud ühekohaline eksperimentaalne ülehelikiiruseline , viienda põlvkonna hävituslennuki tasemel komposiitkonstruktsiooniga demonstrator, mille alusel jätkatakse otse kuuenda põlvkonna sõjalennuki arendamist.
Ali Baba

Ali Baba (araabia keeles: علي بابا‎‎ ʿAlī Bābā) on tegelane muinasjutust „Ali Baba ja 40 röövlit“ (علي بابا والأربعون لصا). Muinasjutt sisaldub mitmes kogumiku „Tuhat ja üks ööd“ versioonis, kuhu selle lisas 18. sajandil Antoine Galland. See on üks kuulsamatest „Araabia ööde“ muinasjuttudest ning sellest on laialdaselt muid versioone tehtud, lastele suunatud lugudest on välja jäetud originaaljutustuse vägivaldsemad kohad. Muinasjutus on Ali Baba vaene puuraidur, kes avastab röövlite koopa, kuhu saab siseneda öeldes „Seesam, avane“. Röövlid saavad Ali Babale jälile ja proovivad teda tappa, kuid Ali Baba orjast teenijatüdruk nurjab nende plaanid. Ali Baba annab ta oma pojale naiseks ja jätab röövlite varanduse saladuseks.
Kodanlus

Kodanlus (kõnekeeles ka pursuid) on rikas mitteaadellik sotsiaalne klass kapitalistlikus ühiskonnas. Selle klassi liikmeid nimetatakse kodanlasteks. Keskajal peeti kodanluse all silmas linnakodanikkonda, eristades neid üldiselt madalamal haridustasemel olevast maarahvast. Marksism vastandas omavahel kodanlust, kes omas tootmisvahendeid, ja töölisklassi, kes neid ei omanud. Anarhistidele on kõik kõrgel kohal olevad inimesed, funktsionäärid ja juhid igat tüüpi riigis osa riigi kodanlusest. Seda sõna kasutatakse sageli ka keskklassi sünonüümina. Biidermeier Väikekodanlus U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M). Lk 382
Roland Engman

Roland Engman (10. märts 1935 Tallinn – 9. oktoober 2017) oli eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 1950 Haapsalu tööstuskooli, ta on õppinud Draamateatri õppestuudios. Ta töötas aastatel 1953–1963 ja 1964–1966 teatris Endla, aastatel 1963–1964 teatris Vanemuine ja aastatel 1966–1971 Tallinna Draamateatris. Ta oli aastatel 1958–1973 Eesti Teatriühingu liige. Hiljem töötas ta Kalevis transpordiosakonna juhataja asetäitjana. 1956 Kazys Saja "Kihlvedu" (Zenis) 1956 Hella Wuolijoki "Juuraku Hulda" (Dr. Almen) 1957 Włodzimierz Perzyński "Kergemeelne õde" (Janek Topolski) 1957 Enn Vaigur "Kraavihallid" (Kotinõel) 1957 Vsevolod Ivanov "Soomusrong 14-69" (Petrov) 1958 Guilherme Figueiredo "Aisopos" (Agnotos) 1958 Gunārs Priede "Noorema venna suvi" (Rudolf) 1958 Lydia Koidula "Säärane mulk" (Männiku Märt või Vallakirjutaja) 1959 Lion Feuchtwanger "Lesk Capet" (Rougemont) 1959 Uno Laht "Atlandi heeringas" (Ruts) 1959 Gunārs Priede "Positiivne kuju" (Vitaut Kraul) 1959 Enn Toona "Ali Baba ja nelikümmend röövlit" (Hassan Halastamatu) 1960 Anton Tšehhov "Kirsiaed" (Jaša) 1960 Hella Wuolijoki "Justiina" (Olavi) 1960 Galina Nikolajeva/Stanislav Radzinski "Võitlus teel" (Sergei Sugrobin) 1961 Nikolai Zarudnõi "Vikerkaar" (Saško) 1961 Nazim Hikmet "Damoklese mõõk" (A. B.) 1961 Andrei Veitsler/Aleksandr Mišarin "Hamlet korterist nr. 13" (Aleksei) 1961 Andrei Makajonok, "Minu naine orbiidil" (Buikevitš) 1961 August Kitzberg, "Libahunt" (1. poiss) 1962 Veera Panova, "Valgete ööde pidu" (Valerik) 1962 Ardi Liives, "Siinpool horisonti" (Valter Kipso) 1963 Isidor Štok, "Jumalik komöödia" (Ingel B) 1964 Eduard Vilde/Paul Kilgas, "Karikas kihvti" (Emmanuel Trapp) 1965 Raimond Kaugver, "Kõrgeim määr" (Robert Selter) 1965 Viktor Lavrentjev, "Elu, armastan sind" (Maksim) 1965 Vadim Korostõljov, "Kuldne süda" (Läheb-Nii-Kah-Läbi) 1967 Johannes Linnankoski/Ilmar Tammur "Laul tulipunasest lillest" (Olavi) 1967 Viktor Rozov "Vilistlased" (Ilja Tarankov) 1969 Goethe "Faust II" (Paris) Endla teatri biograafiline leksikon Tallinn 2008 Eesti teatri biograafiline leksikon Tallinn 2000
Wurd Becomes Flesh

"Wurd Becomes Flesh" on Otepi nelja looga poeemide EP, mis oli ostmiseks saadaval ainult Mouth of Madness tuuri ajal 2005.
House of Secrets

"House of Secrets" on Otepi teine stuudioalbum, mille produtsent oli Greg Wells (Deftones, Rufus Wainwright, Mika). Album ilmus 27. juulil 2004. Album tuli 93. kohale Billboard 200 edetabelis. Laulu "Warhead" video sai TOP 10-sse MTV Headbanger's Balli programmis. See album on mõnes piirkonnas välja antud koos kopeerimiskaitsesüsteemiga. Albumi lauludel on elemente eri muusikastiilidest, sealhulgas nu metal, death metal, groove metal, alternatiivrokk, alternative metal, extreme metal, funk metal, hiphop, ambient ja spoken word. Albumi laulusõnad käsitlevad enamasti selliseid teemasid nagu ebakindlus ja enesehäda, kuid samas laulul "Warhead" on läbinisti poliitiline tekst. Otep Shamaya – laul, basstrummid, didgeridoo, tembelduskruvide heli (11) Rob Patterson – kitarr (2, 3, 10) Greg Wells – metallribade heli (1), terastrummid (1), kitarr (4–6, 8–12), tšelesta (5), trummid (5, 8, 9), löökpillid (10), klaver (12) Jason McGuire – basskitarr, taustalaul (3), kitarr (4, 5) Joey Jordison (Slipknot) – trummid (2, 3, 4, 6, 10, 11) Produtsent – Greg Wells
Fokker D.XXI

Fokker D.XXI oli Madalmaade lennukiehitusettevõttes Fokker konstrueeritud hävituslennuk, mis võeti kasutusele 1936. aastal.
Weekend Festival Baltic

Weekend Festival Baltic oli elektroonilise muusika festival, mida korraldati Pärnus. See oli Skandinaavia suurima tantsumuusika festivali Weekend Festival kohalik üritus. Weekend Festival Baltic toimus esimest korda 6.–8. augustil 2015 Pärnu rannas. Selle esimese festivali teema oli Super Digital Baltic-edition.
Hilda Uusküla

Hilda Uusküla (13. veebruar 1925 Pervomaiski rajoon, Krimmi oblast, Vene NFSV – 17. juuli 1991 Tallinn) oli Eesti NSV kohtunik. Ta oli alates 1944. aastast rahvakohtu sekretär, alates 1950. aastast Viljandi rajooni I jaoskonna rahvakohtunik, seejärel Eesti NSV Kohtuministeeriumis, 1954–1956 Tallinna Kalinini rajooni I jaoskonna rahvakohtunik, seejärel kuni 1982. aastani Eesti NSV Ülemkohtu liige. Olles ENSV Ülemkohtu kohtunik mõistis Hilda Uusküla 1959 jaanuaris Mart Niklusele Vene NFSV paragrahvide 58-4 ja 58-10 järgi (koostöö rahvusvahelise kodanlusega ja nõukogudevastane propaganda) 10 aastat vabadusekaotust koos vangistusele järgneva kolmeaastase asumisega. Kuna riiklikke kuritegusid arutas kohe Ülemkohus, mille otsused olid lõplikud, siis edasikaebamisvõimalust ei olnud. Niklus oli hoidnud ühendust välismaale ning saatnud läände sõnumeid ja fotosid. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1977 – Eesti NSV teeneline jurist Niklus, Mart: Tagasivaade läbielatule. Greif OÜ, Tartu 2020, lk. 25-26. Kalmistute register HAUDI
Õie Fleig-Tamm

Õie Fleig-Tamm (sünninimi Õie Tamm; 1. abielus 1939–1948 Õie Nurmet; 2. abielus Õie Fleig-Tamm või Õie Fleig; 4. juuni 1921 Orava vald, Vastseliina kihelkond, Võrumaa – 19. oktoober 1981 Langnau im Emmentali vald, Berni kanton, Šveits) oli väliseesti tegelane Šveitsis. Ta õppis aastatel 1943–1944 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta oli ka õppinud näitlemist ja etlemist Liina Reimani juures Tallinnas. Teise maailmasõjas toimunud Suure põgenemise ajal läks ta Saksamaale. Ta oli tegev Geislingeni eesti sõjapõgenike laagris ja Geislingeni Eesti Teatris. Ta abiellus 1948. aastal uuesti ning asus koos ajakirjanikust abikaasaga elama Londonisse, hiljem aga Šveitsi. Ta tutvustas Šveitsis Eesti ajalugu ja olukorda Nõukogude võimu all ning kultuuri ja kirjandust. Ta pidas loenguid ja seminare Zürichi ja Schaffhauseni rahvaülikoolides, Rotary klubides ja Balti Abistamise Komitees. 1974. aastal oli ta aktusekõneleja Zürichi Kongressihallis, kus pühitseti ühiselt kolme Balti vabariigi aastapäevi. Õie Fleigi julge poliitiline kõne anti osaliselt edasi ka Zürichi TV uudistesaates. Marie Under ja Henrik Visnapuu olid tema lemmikluuletajad juba koolipõlvest, Visnapuuga oli ta aastatel 1946–1948 ka ise lähedalt seotud. Ta tutvustas mitmel pool nende elukäiku ja esitas nende loomingut, ka Šveitsist väljaspool. Ta oli Šveitsi Eesti Seltsi aseesimees 1960. aastatest kuni 1973. aastani ja esimees aastatel 1973–1975. Õie esimene abikaasa oli Eesti ohvitser William Nurmet ja nende tütar on Irja Cilluffo (sündinud 1941), kellest sai 2006. aastal Eesti aukonsul Portsmouthis New Hampshire'i osariigis Ameerika Ühendriikides. Tal olid aastatel 1946–1948 Geislingeni põgenikelaagris lähedased suhted Henrik Visnapuuga, kes ise pidas Õiet 1940. aastate lõpul oma muusaks (Visnapuu kasutatud nimi "Hõde"). Visnapuu pühendas mitu luulekogu Õiele ning ta tütrele Irjale. Õie teine abikaasa alates 1948. aastast oli Šveitsi ajakirjanik Hans Fleig. Õie Fleig-Tamm on koos abikaasa Hansuga maetud Luganos Šveitsis. Liidia Tuulse. "Õie Fleigi mälestuseks" (nekroloog). Vaba Eesti Sõna, 12. november 1981. Lk 11 Livia Viitol. "Henrik Visnapuud otsimas". Teater. Muusika. Kino 3/2010. Lk 105–107 Liidia Tuulse. "Õie Fleigi mälestuseks" (nekroloog). Vaba Eesti Sõna, 12. november 1981. Lk 11 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Õie ja Hans Fleigi haud Luganos (Šveits). Karl Ristikivi Seltsi koduleht
Toivo Meikar

Toivo Meikar (sündinud 13. juunil 1947) on eesti metsandusajaloolane. Toivo Meikar lõpetas Rakvere I keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-osakonna. Doktorikraadi sai Toivo Meikar 1981. aastal, teema: "Riiklik metsamajandus kodanlikus Eestis", ENSV TA Ajaloo Instituut. 1972–1974 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi tõlk-toimetaja 1974–1996 Eesti Metsainstituut, insener, teadur, vanemteadur, teadusdirektori kohusetäitja 1996–1998 Eesti Põllumajandusülikool, metsandusteaduskond: dotsent, prodekaan, dekaan 1998–2013 Eesti Põllumajandusülikool, vanemteadur metsanduslikes struktuuriüksustes 1992–1997 Akadeemilise Baltisaksa Kultuuri Seltsi esimees 1992–1998 Akadeemilise Metsaseltsi esimees 1998–2012 Eesti Metsaseltsi juhatuse liige Toivo Meikar on kirjutanud, koostanud ja toimetanud raamatuid ning avaldanud arvukalt artikleid, mis mõtestavad Eesti metsa ja metsamajanduse ajalugu. "Eesti metsanduse 100 aastat". Raamatusari EV 100, väljaandja Riigikantselei ja AS Eesti Meedia, Post FActum, 2018; ISBN 9789949603374 MEIE METSA LUGU: Kelle oma on olnud Eesti mets? Maalehe lugudesari, 2017 Roheline kuld: Eesti mets kasvab kui muru. KesKus’i ja RMK lugudesari Eesti metsadest ja nende majandamisest, Toivo Meikarilt metsa majandamise algusaegadest Etverk, Ivar; Meikar, Toivo 2008. Era- ja põllumajandusmetsad Eestis. Tartu, Erametsakeskus Balthasar Frhr. von Campenhausen (1745-1800), seine Zeit und Gegenwart. Tartu, Akademische Gesellschaft für Deutschbaltische Kultur, 1998. Koostaja Toivo Meikar. ISBN 9985605152 Eesti metsanduslik bibliograafia. I, Saksa- ja venekeelsed metsanduslikud kirjutised (aastani 1918) / Eesti Põllumajandusülikool, Metsanduslik Uurimisinstituut, koostanud Toivo Meikar. Tartu, Eesti Põllumajandusülikooli kirjastus, 1998. ISBN 9985882318 Eesti metsad ja metsandus aastatuhande vahetusel. Eesti Põllumajandusülikool, Metsanduslik Uurimisinstituut, koostaja Toivo Meikar, toimetaja ja eessõna Ivar Etverk. – Tartu, Akadeemilise Metsaseltsi toimetised, ISSN 14069946, ISBN 9985882571 Metsanduslikust haridusest Eesti Vabariigi eel. Koostaja Toivo Meikar. Tartu, Eesti Metsaselts, 2007, ISBN 9789985960271 Eesti metsamajanduse juhid 1918-2008. Koostaja Toivo Meikar, toimetaja Ivar Etverk. Tartu, Eesti Metsaselts, 2008, ISBN 9789985984260 Eesti metsandustegelased 1918–1944. Koostaja Toivo Meikar, toimetajad Triin Kusmin ja Jürgen Kusmin. ETIS, Toivo Meikar Eesti Metsateenijate Ühingu tegevus 2017. Almanahh, Põlva 2017, lk. 10-11. Metsamehe jälgedes. Toivo Meikar erb Toivo Meikar Kartau, Mari (28. aprill 2024). "Metsandustegelased said kaante vahele". Maaleht. Vaadatud 28. aprillil 2024.
Räni Kalk

Räni Kalk (17. märts 1937 Tallinn – 15. veebruar 1991) oli Eesti NSV kohtunik. Ta lõpetas 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Töötas Tallinna esimese astme kohtutes ja Eesti NSV Ülemkohtus. Tema isa oli näitleja Ruudu Kalk. Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Ber-Leib Gassmann

Ber-Leib Gassmann (7. mai 1924 – 27. november 2006 Tallinn) oli Eesti notar. Ta õppis 1949–1954 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas. Alates 1948. aastast oli ta kohtutäitur ja alates 1953. aastast notar Tallinnas. Eesti NSV teeneline jurist (1989). 1998. aastal anti talle Valgetähe IV klassi teenetemärk. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Berijev Be-12

Berijev Be-12 Tšaika (vene keeles Бериев Бе-12 «Чайка», 'kajakas'; NATO koodnimi Mail) on NSV Liidu päritolu kahe turbopropellermootoriga amfiiblennuk, mis võeti 1961. aastal Nõukogude Liidu mereväes kasutusele allveelaevade avastamiseks ja tõrjeks ning vaatlus- ja merepäästelennukina. Kokku ehitati 143 Berijev Be-12 lennukit, millest on tänapäeval kasutusel veel üksikud. Veepinnale maandumiseks kohandatud lennupaadi tüüpi kerega Berijev Be-12 on lisaks varustatud telikuga, mis võimaldab maanduda ka tavalistel maismaa lennuväljadel. Tiivaulatus: 30 m Pikkus: 30 m Kõrgus: 7,9 m Tiivapindala: 105 m² Tühikaal: 24 tonni Suurim lennukaal: 36 tonni Suurim kiirus: 610 km/h Reisi(marsi-)kiirus: 550 km/h Kiirus patrullimisel: 320 km/h Lennukaugus: 4000 km Lennulagi (praktiline): 8000 m Mootor: 2 x 3125 kW (5180 hp) turbopropellermootor Ivtšenko AI-20D Propeller: muutuvsammuga neljalabaline, metallist Relvastus: kere šahtides ja tiivaalustel riputustel; torpeedod, süvaveepommid, miinid, raketid, pommid. "Beriev Be-12 'Mail'". www.aeroflight.co.uk (inglise). 26. juuni 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2023. Vaadatud 23. oktoobril 2017.
Lamarkism

Lamarkism on Prantsuse loodusteadlase Jean-Baptiste de Lamarcki seisukohtadele tuginev evolutsiooniteooria, mille kohaselt on eluslooduse areng toimunud algelisimate olendite isetärkamisest inimese kujunemiseni. Uute suurte organismirühmade (hõimkondade ja klasside) teket on Lamarck seletanud kõigele elusale sisemiselt omase täiustusmiskalduvusega. Oluliseks evolutsiooniteguriks pidas ta elutingimusi, kusjuures vahetult adekvaatseid muutusi põhjustavad need ainult taimede ja alamate loomade ehituses, kõrgematele loomadele toimivad kaudselt, muutes esmalt nende vajadusi ja harjumusi. Organismide otstarbekohase tegevuse tagajärjel tekkinud muutused päranduvad järglastele, kui need muutused on mõlemal vanemal. darvinism
A due

A due (itaalia keeles), prantsuse keeles a deux, lühendina a 2, eesti keeles 'kahele', on muusika noodikirjas juhend esitada partituuri ühele noodijoonestikule kirjutatud kahe muusikainstrumendi partiid unisoonis.
T-84

T-84 on Ukraina lahingutank, mille eelkäija on Nõukogude Liidu T-80. T-84 modifikatsioonid on T-84U, T-84U „Oplot“, T-84-120 „Jatagan“ ja „Oplot-M“.  Tai - 2018. aastaks oli lõpule viidud Oplot-T tarne.  Ukraina - kasutas 2020. aasta seisuga modifikatsiooni T-84U Tankivägede Sõjaväeinstituudis. Ukraina kasutas 2022. aastal tanki T-84 ka sõjategevuses. Ukraina T-84 Oplot-M 2018. aastal Ukraina T-84 õppusel Combined Resolve X 2018. aastal T-80 T-90 Contract with Thailand on Oplot tanks supply completed – Ukroboronprom director general (vaadatud: 05.01.2022) Т-84У відправили до танкового інституту (vaadatud: 05.01.2023) Україна у війні застосовує танки Т-84 (vaadatud: 06.01.2023)  T-84 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Suursoo Umbjärv

Suursoo Umbjärv (ka Umbjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kõnnu Suursoos.
Kääbuskotkas

Kääbuskotkas (Hieraaetus pennatus, sünonüüm Aquila pennata) on linnuliik haugaslaste sugukonna kääbuskotka perekonnast. Liigi autor on Johann Friedrich Gmelin (1788). Liigiepiteet pennatus tähendab ladina keeles 'suleline' ning viitab varvasteni sulgedega kaetud jalgadele. Samamoodi on motiveeritud ingliskeelne nimetus Booted Eagle ja prantsuskeelne nimetus (mõlemad 'saabastega kotkas') ja hispaaniakeelne nimetus águila calzada 'pükstega kotkas'. Täiskasvanud kääbuskotka kehapikkus on 42–50 cm, millest 19–22 cm läheb saba arvele. Tiibade siruulatus on umbes 113–134 cm. Täiskasvanud isane kaalub keskmiselt umbes 720 g, emane umbes 960 g. Ta on umbes sama suur nagu hiireviu, ent tal on saledamad tiivad ja märgatavalt pikem saba. Liugleval kääbuskotkal torkavad silma kuus välimist ja kolm sisemist, heledamat harali asetsevat laba-hoosulge. Kääbuskotkale on iseloomulik laigulisena mõjuv ülapool. Kääbuskotkas andmebaasis eElurikkus
Oru tänav 15a

Oru tänav 15a on elamu Viljandi kesklinnas Oru tänaval. Hoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks, tegemist on ainsa säilinud mantelkorstnaga rõhtpalkhoonega 18. sajandi lõpu Viljandist.. Oru tänav 15a kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 18.10.2017) Oru tänav 15a kultuurimälestiste riiklikus registris
Constança Urbano de Sousa

Maria Constança Dias Urbano de Sousa (sündinud 1. aprillil 1967 Coimbras) on Portugali jurist, õigusteadlane ja poliitik, ta kuulub Sotsialistliku Partei ridadesse. Ta oli 26. novembrist 2015 kuni 18. oktoobrini 2017 Portugali siseminister. Ta on lõpetanud Coimbra Ülikooli õigusteaduskonna.
ZBD2000

ZBD2000 on Hiina Rahvavabariigis valmistatud dessandi lahingumasin.