laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Belfasti rahvusvaheline lennujaam

Belfasti rahvusvaheline lennujaam (IATA: BFS, ICAO: EGAA) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Belfastis Põhja-Iirimaal Suurbritannias. Lennujaam asub umbes 21,3 kilomeetrit Belfasti kesklinnast. Lennujaama lendab seitse lennufirmat. Lennujaama läbis 2017. aastal 5 836 552 reisijat. George Best Belfast City Airport
Faro lennujaam

Faro rahvusvaheline lennujaam (portugali keeles Aeroporto Internacional de Faro; IATA: FAO, ICAO: LPFR), tuntud ka kui Algarve lennujaam, on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Faros Portugalis. Lennujaam asub umbes 4 kilomeetrit Faro kesklinnast. Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 8,72 miljonit reisijat.
Imavere valla vapp

Imavere valla vapp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Imavere valla vapp. Vapp on kinnitatud 11. oktoobril 1996. Rohelisel kilbil kuldne tüvimik ja sellest tõusev vai, millel saateks paremal pool ristikuleht ja vasakul okaspuutaim, kõik kuldsed. Roheline värv sümboliseerib metsa ja rohumaid, kollane värv sümboliseerib põlluharimist ja viljakasvatust. Kuuse oks sümboliseerib metsandust, ristik sümboliseerib põllumajandust. Imavere valla lipp Järva maakond Imavere valla sümboolika valla kodulehel Imavere valla sümboolika
Prizreni kindlus

Prizreni kindlus (albaania keeles Kalaja e Prizrenit) on restaureeritav keskaegne kindlus tänase Kosovo suuruselt teise linna Prizreni lõunapoolsel mäeküljel. Kindluse müüridelt avaneb suurepärane vaade üle linna, mille tausta ilmestab võimsalt eraldiseisev Paštriki mägi. Türgi keele eeskujul kutsutakse kindlust samatähenduslikult tihti lihtsalt Kalajaks. Skopje kindlus
Terror

Terror on poliitiliselt motiveeritud vägivalla- ja hirmuteod. Terrori läbiviijat nimetatakse terroristiks. Terrorismi üks kujukamaid näiteid on Ameerika Ühendriikides New Yorgis toime pandud 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakud. Aldo Moro Punane terror Valge terror
Naber

Naber on kooniline kuivatatud viljavihkude kuhil pikemaks säilitamiseks. Lõunaeesti murdes öeldi nabra kohta kuhilik, Lääne-Eestis kuhilas. Nabras oli 200–300 viljavihku. Väiksemad vihud laoti keskele hakikujuliselt, suuremad vihud selle ümber kihiti, ladvad sissepoole, tüved väljapoole. Naber kaeti mitmest vihust peaga, mis kinnitati vitstega, kuid võis ka jääda katmata. Lääne-Eestis ja saartel tehti väiksemad nabrad viljalõikuse ajal, neid vihuga ei kaetud, nende tipp seoti tihedasti kokku. Naprasid nimetati teravilja järgi (rukkinaber, odranaber jne). Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 122 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 176 Rukkihakid ja -naber foto EPM-is
Beverni ühisvald

Bevern on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 66,30 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5882 inimest. Selle keskus on Bevern. Samtgemeinde Bevern koosneb järgmistest valdadest: Bevern Golmbach Holenberg Negenborn www.bevern.de
Ormar Lutsberg

Ormar Lutsberg (sündinud 31. oktoobril 1965 Viljandis) on eesti orienteeruja (sh suusaorienteeruja). Ta on lõpetanud 1984. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli. Ormar Lutsberg on tegelenud murdmaasuusatamise, orienteerumise ja suusaorienteerumisega. Võitnud suusaorienteerumises Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 1990 lühirajal pronksi ja 1989 teatesõidus hõbeda. Osalenud suusaorienteerumise maailmameistrivõistlustel 1990 Nõukogude Liidu koondises (lühirajal 12.) ja 1992 Eesti koondises (tavarajal ja teatesõidus 7. koht). Kuulunud Eesti koondisse murdmaasuusatajana ja suusaorienteerujana. Võitnud suusaorienteerumise Eesti meistrivõistlustel 1988–1997 3 kulda, 3 hõbedat ja 2 pronksi. Töötanud 1995–1997 Valga linnavalitsuses spordinõunikuna ja 1998–2005 Eesti Orienteerumisliidu tegevdirektorina. "Ormar Lutsberg, ESBL".
Bodenwerder-Polle ühisvald

Bodenwerder-Polle on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 214,71 km². 31. märtsil 2018 elas seal 14 836 inimest. Selle keskus on Bodenwerder. See moodustati 1. jaanuaril 2010, kui ühendati endised Samtgemeinded Bodenwerder ja Polle. Samtgemeinde Bodenwerder-Polle koosneb järgmistest valdadest: Bodenwerder Brevörde Halle Hehlen Heinsen Heyen Kirchbrak Ottenstein Pegestorf Polle Vahlbruch
Bari

Bari on sadamalinn Itaalias, Apuulia maakonna ja città metropolitana di Bari halduskeskus. Asub Aadria mere ääres. Bari on suuruselt teine Lõuna-Itaalia linn Napoli järel. Baril on parvlaevaühendus Dubrovniki, Durrësi ja Kérkyra saarega. Linnas asub Bari Ülikool. Baris on kõige soojem kuu juuli, mille keskmine temperatuur on +23 °C. Kõige külmemad kuud on jaanuar ja veebruar, mille keskmine temperatuur on +8 °C. On juhtunud, et talvel sajab lund. Sademeid on aastas 570 mm, neist kõige rohkem märtsis ja detsembris (70 mm) ning kõige vähem juulis (20 mm). Bari asutati illüürlaste poolt. Ta oli Kreeka ja siis Rooma linn. Antiikajal oli linna nimi Barium. See polnud kuigi tähtis koht, sest ehkki läks Rooma võimu alla 3. sajandil eKr, mainitakse Bari sadamat esimest korda alles 181 eKr. Hiljem valitsesid Bari üle üksteise järel idagoodid, Bütsants, Põhja-Aafrika saratseenid ja Robert Guiscardi normannid, kes vallutasid linna 1071. aastal. Barist sai tugev sadam ja kaubanduskeskus, mis rivaalitses 11. sajandil Veneetsiaga. Linn käis aga endiselt ühe võimu käest teise kätte: seal peremehetsesid Friedrich II, Anjou krahvid ja Sforzad. 1558. aastal liideti Bari Napoli kuningriigiga. Bari sai sõdade käigus korduvalt rängalt kannatada, kuid toibus alati. Laastav oli ka 1656.–1657. aasta katk, mis viis hauda ligi 80% elanikest. San Sabino katedraal San Nicola basiilika, mille ehitasid 1087. aastal normannid. Kirikus asuvad Lüükia Myra linna peapiiskopi, püha Nikolause säilmed, mille tõid Väike-Aasiast Itaaliasse Bari meresõitjad, kes need tõenäoliselt varastasid. Kirik on tähtis palverännakukoht. Arheoloogiamuuseum San Sabino katedraal Bari sõpruslinnad on Baalbek (Liibanon), Bandung (Indoneesia), Banja Luka (Bosnia), Bathumi (Gruusia), Durres (Albaania), Guangzhou (Hiina), Korfu (Kreeka), Mar del Plata (Argentina), Patras (Kreeka) ja Sumgait (Aserbaidžaan). Bari Ülikool https://demo.istat.it/?l=it Bari valla koduleht (itaalia keeles)
Nedzingis

Nedzingis (ka Nedingis) on järv Leedus Varėna rajoonis. Järv asub Nedzingė külast põhja pool ja kuulub Merkysi vesikonda. Nedzingise põhjakaldal asub Alytuse rajooni kuuluv Purveliai küla. Järve kaldad on madalad ja kohati ka soostunud. Aastal 1967 loodi järve juurde ornitoloogiline kaitseala. Nedzingise kaldal asub kiviaegne asulakoht. Kaladest elavad järves haug, särg, koger, latikas, ahven, nurg, linask, kiisk, angerjas, luts, koha ja viidikas. Järve nimi on arhailine, see tuleneb indoeuroopa algkeelest, kus vormid *neid- ja *nid- tähistavad voolamist. Nedzingis. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. 190 lk. Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 226 lk., – Vilnius: Mokslas, 1981.
Ilgis

Ilgis on järv Leedus Varėna rajoonis Merkinė vallas. Järv asub Merkinėst 11 kilomeetrit põhja pool ja kuulub Nemunase vesikonda. Ilgise kaldal asuvad Ilgininkai, Kampai, Davainiškės, Ilgai, Laukininkai ja Mantvilai külad. Järve kaldajooone pikkus on 20 kilomeetrit. Ilgise kaldad on kõrged ja metsased, välja arvatud soostunud loodekallas. Järve lääneosas asub saar pindalaga 0,45 hektarit. Järve ümbritseb lai kaldataimestiku riba. Kaldad on liivased, kohati ka savised. Sügavama koha moodustab mudane sulglohk. Vee läbipaistvus on 1,5-1,7 meetrit. Kaladest elavad järves haug, särg, koger, latikas, ahven, nurg, linask, säga, angerjas, koha ja viidikas. lgis (Varėnos r., Merkinės sen.). Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. 47 lk.
Boffzeni ühisvald

Boffzen on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 37,8 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6796 inimest. Selle keskus on Boffzen. Samtgemeinde Boffzen koosneb järgmistest valdadest: Boffzen Derental Fürstenberg Lauenförde
Eschershausen-Stadtoldendorfi ühisvald

Eschershausen-Stadtoldendorf on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 132,27 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 672 inimest. Selle keskus on Stadtoldendorf. See moodustati 1. jaanuaril 2011, kui ühendati endised Samtgemeinded Eschershausen ja Stadtoldendorf. Samtgemeinde Eschershausen-Stadtoldendorf koosneb järgmistest valdadest: Arholzen Deensen Dielmissen Eimen Eschershausen Heinade Holzen Lenne Lüerdissen Stadtoldendorf Wangelnstedt
Skopje kindlus

Skopje kindlus (makedoonia keeles Скопско Кале) on keskaegne kindlus nüüdisaegse Põhja-Makedoonia pealinna Skopje vanalinna veerel Vardari jõe ääres. Türgi keele eeskujul kutsutakse kindlust sama tähendusega tihti lihtsalt Kaleks. Kindlust on kujutatud nii linna vapil kui ka lipul. Prizreni kindlus
Kodori jõgi

Kodori (vene Кодори (Kodori), abhaasi Кәыдры (Kvõdrõ)) on jõgi Abhaasias. Saab alguse Suur-Kaukasuse Peaaheliku nõlvadelt lähtuvate Sakeni ja Gvandra jõe ühinemisel. Voolab sügavas orus, suubumisel Musta merre moodustab delta. Jõe pikkus on 105 km (Abhaasias pikkuselt teine). Kodori org
Koorem (mõõtühik)

Koorem oli rahvapärane mõõtühik mitmete materjalide koguse arvestamiseks. Koormaga mõõdeti heina, vilja, põhu, sõnniku, küttepuude jms koguseid. Koorma suurus varieerus sõltuvalt kasutatava vankri või ree suurusest ning ka hobuse veojõust. Eesti talumajapidamistes kasutati koormat mõõtühikuna kuni 20. sajandi keskpaigani. Ühte koormasse mahtus näiteks 5 kuni 10 hakki ehk 120 kuni 200 vihku rukist. Keskmisesse eesti rehte mahtus umbes kolm koormat vilja. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 96 Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 71 Rukkivihkude koorem, foto EPM-is
Bevern (Holzminden)

Bevern on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 33,23 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3871 inimest. Bevern asub Weseri jõe ääres Beverbachi suubumiskoha lähedal, paiknedes Weseri kõrgustiku Burgbergi, Sollingi ja Vogleri mäeharjade vahel. Valda kuuluvad Beverni, Forsti, Dölme, Lobachi, Lütgenade ja Reileifzeni külad. Sakside asulat Byueran on esmamainitud Corvey kloostri registris 822. aastal. Kiriku ehitus on dokumenteeritud 1501. aastal; selle pühitses Kölni peapiiskop Hermann von Hessen 1506. aastal. Kogukond on peamiselt tuntud Beverni lossi järgi (Schloss Bevern), renessansspalee ehitati härrastemajaks aastatel 1603–1612. Welfide Braunschweig-Lüneburgi hertsogid ostsid selle Kolmekümneaastase sõja ajal 1633. aastal, hoonest sai 1667. aastast kuni 18. sajandi lõpuni Braunschweig-Beverni kõrvalharu residents. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.bevern.de Beverni palee
Kontakti lõpetamine

Kontakti lõpetamine hõlmab vestluspartnerite omavahelise kontakti lõpusignaale, tehakse teemakohaseid kokkuleppeid ja kokkuvõtteid. Kontakti lõpetades keskendutakse omavahelisele suhtele, pööratakse tähelepanu teisele ja väärtustatakse toimunud kontakti. Psühholoogiline kontakt on kahepoolne akt, mis kätkeb keskendumist suhtluspartnerile ja veendumust, et tema vastab omapoolse keskendumisega. Järgmise kohtumise emotsionaalse fooni loob (vähemalt alguses) eelmise kohtumise lõpumulje, mida nimetatakse ka lahkumismulje efektiks. Seetõttu võiks kontakti lõpp olla meeldiv, sõbralik ja teisest hooliv. Positiivselt mõjuva kontakti lõpetamise 5 osa: kokkuvõte (content summary statement), lõpetamise selgitus (justification), positiivne kommentaar tagasisidena (positive affect statement), järjepidevuse märkimine (continuity), head soovid (well-wishing). Kui suhtluspartner märkab lõpusignaale, siis vastab ta tavaliselt samasuguste signaalidega. Praktikute (suhtlemistreenerid) on eespool kirjeldatu põhjal kirjeldanud konkreetseid nõuandeid kontakti lõpetamiseks : Lõpetada kontakt rahulikus tempos. Kui kiirustatakse, siis suhtluspartner võib seda tõlgendada hoolimatuse ja mitteaustamisena. Ta võib tunda end ärakasutatuna, seepärast võtta aega, et põhjalikult lõpetada. Mõtelda lõpetamise mittesõnalistele märkidele. Märgata, kui partner annab nihelemise või kellale vaatamisega märku soovist lõpetada. Võib ka ise anda lõpetamisest märku, tehes seda delikaatselt ja sujuvalt, mitte järsult (nt pilkkontakti sageduse vähenemine, kella vaatamine, tõusmiseks valmistumine vms). Kasutada positiivseid fraase, mis annavad märku lõpetamisest, ja samas rõhutada nendega, et see oli tore kohtumine (Sinuga oli väga hea rääkida… kahjuks pean nüüd otsad kokku tõmbama… Väga hea oli koos olla ja asju arutada… Kell on juba nii palju saanud ja kahjuks on mul aeg minema hakata…). Korrata üle kohtumise teemal kokku lepitu (nt Võtan selle raamatu homme sinu jaoks kaasa … Kohtume siis esmaspäeval kell 11). Meenutada kontakteerumise võimalusi (nt mobiilinumber jms). Lõpetada kontakt hea sooviga (nt Kena päeva! Põnevat reisi! Jõua hästi koju jms). Kontakti loomine Kontakti hoidmine Koostöine kontakt Isikutaju Mittesõnalised suhtlusvahendid Tagasisidestamine Watzlawick, P., Bavelas, J.B., Jackson, D.D. (1967). Pragmatics of Human Communication: A Study of Interactional Patterns, Pathologies and Paradoxes. Norton Co.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Albert, S., Kessler, S. (1978). Ending social encouters. Journal of Experimental Social Psychology, Volume 14, Issue 6, November. Lk 541–553.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: koht sisaldab numbrit (link) CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Jalak, K., Kõiv, K. (2001). Nõu andjast nõustajaks. Self II.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tamm, J. (2018). Suhtlemistreeningu materjalid – kontaktioskused. Käsikiri.
Kontakti hoidmine

Kontakti hoidmine on suhtluspartnerite vahel toimuva märkamine ja vajaduse korral kontakti taasloomine ning seeläbi suhtlemise soodustamine. Kontakti hoidmise lähtepunkt on küsimus, milline on pooltevaheline kontakt praegu, st kas nad on emotsionaalselt ja sisuliselt ühel lainel. Vajaduse korral tuleb kontakt taas luua (nt Oletan, et sulle eriti ei meeldi, et ma sellest räägin?). Psühholoogiline kontakt on kahepoolne akt, mis hõlmab keskendumist suhtluspartnerile ja veendumust, et tema vastab omapoolse keskendumisega. Kontakti jätkamise võimekus seisneb kolme suure fookuse üheaegses hoidmises: Märkamine, mis toimub teise inimesega, kuidas ta ennast tunneb, milline on tema kehakeel, sõnavalik, emotsioonid, ning vajaduse korral neile reageerimine (nt Ma vaatan, et sa oled kuidagi mõttesse jäänud... mis sa praegu sellest arvad? ... See vist tekitas sinus mingeid küsimusi, mida täpsemalt? Sa ei ole vist päris nõus?) Siinkohal tulevad appi aktiivse kuulamise ja selge eneseväljenduse oskused. Teema fookuses hoidmine: kas liigutakse soovitud eesmärgi poole või valgutakse laiali ja on vaja tagasi pöörduda ning muude teemade kohta teha eraldi kokkuleppeid (nt See on oluline teema ja sellest võiks teinekord pikemalt rääkida. Kas me võiksime selles teemas praegu kokku leppida, et... Mida me praegu selles küsimuses teeme?) Enda tunnetest teadlik olemine ja nende juhtimine, mis on osa emotsionaalsest intelligentsusest. Endale selles kontaktis oma vajaduste meenutamine. Hea kontakt ilmneb selles, et: suhtluspartneri vastused on spontaansed, ausad; suhtlusspartner väljendab oma tundeid, on märgata empaatilisust; suhtlusspartner saab aru, et ta on suhtluspartneri jaoks oluline; mittesõnalised suhtlusvahendid, mida suhtluspartner kasutab, väljendavad respekti, siirust; reageeringud on selged, vastavad räägitule. Sügava kontakti loomist ja hoidmist kirjeldab koostöise kontakti tehnika. Kui suhtlemine hakkab lõppema, siis on ees kontakti lõpetamine. Kontakti loomine Koostöine kontakt Kontakti lõpetamine Kontaktioskus Mittesõnalised suhtlusvahendid Kuulamine Selge eneseväljendamine Tunnete teadvustamine Tamm, J. (2018). Suhtlemistreeningu materjalid – kontaktioskused. Käsikiri. Bolton, R. (2006). Igapäevaoskused. Väike Vanker. Watzlawick, P., Bavelas, J.B., Jackson, D.D. (1967). Pragmatics of Human Communication: A Study of Interactional Patterns, Pathologies and Paradoxes. Norton Co.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Jalak, K., Kõiv, K. (2001). Nõu andjast nõustajaks. Self II.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Kontakti loomine

Kontakti loomine on teise inimese tähelepanu võitmine, huvi äratamine enda ja/või suhtlusteema vastu kehakeele (mittesõnaliste vahendite) ja sõnade abil ning püüd kaasata teist inimest aktiivsesse suhtlusse ja dialoogi. Psühholoogiline kontakt on kahepoolne akt, mis hõlmab keskendumist suhtluspartnerile ja veendumust, et tema vastab omapoolse keskendumisega. Uuringud seostavad kontakti kvaliteeti sellega, missugune esmamulje tekib kontakti loomisel. Kontakti loomiseks on praktikute poolt antud sellised soovitused: Pane telefon jm ekraaniga seadmed vaikseks ja silma alt ära (seda võib teha enne kohtumist). Loo silmside (selleks võib olla vajalik tegelda endale tähelepanu tõmbamisega, nt köhatus, koputus, tema nime nimetamine vms). Kui silmsidet ei teki, siis see viitab kontakti mitte saavutamisele. Tervita selge hääle ja rõõmsa näoilmega. Tutvusta ennast ja vajadusel küsi või täpsusta teise inimese nime. Ole positiivne ja pigem energiline, aga kindlasti mitte kiirustav. Kasuta situatsioonile kohaseid mittesõnalisi signaale: sobilik distants, vaba ja rahulik kehahoiak, keha suund suhtluspartneri poole, silmside (vaata talle silma aeg-ajalt või ka püsivamalt, kuid siiski mitte ainitiselt). Suhtlusvalmiduse suurendamiseks kasuta ukseavajaid (nt Kuidas sul läheb?, teeninduses Kuidas saan kasulik/abiks olla?). Uurida, kas ja kui palju tal kohtumiseks aega on (nt Ma tahaksin teiega veidi rääkida, ma usun, et meil läheks 10 minutit, kas teile sobiks praegu rääkida?) Algatada head õhkkonda loov mõttevahetus (varasema tutvuse korral nt Kuidas sul nädalavahetus läks… Mis sul on praegu pooleli vms). Sõlmida kokkulepped (nt kas ütleme sina või teie, kui kaua on meil kummalgi aega, kas istume või seisame, kas söömine ja/või joomine sobib, kas võin teha märkmeid, kas hoiame üksteise konfidentsiaalsust ehk kas ja mida räägime meie kohtumisest teistele, kas kasutame vestluse ajal ekraaniseadmeid jms) Nimetada oma teema või meenutada seda, kui see on teil juba kõneks olnud (Ma tahan rääkida oma loovtöö teema vahetamisest ja põhjendada, miks mul selline vajadus tekkis.) Kogu suhtluse vältel on oluline ka kontakti hoida. Kontaktiks valmistumine Kontakti hoidmine Koostöine kontakt Kontakti lõpetamine Mittesõnalised suhtlusvahendid Ukseavajad Seilenthal, A., Vainre, M. (koost) (2005). Henn Mikkin ja suhtlemistreeningu arengu lugu. Tartu: Eesti Suhtlemistreenerite Ühing.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) McKay, M., Davis, M., Fanning, P. (2004). Suhtlemisoskused. Väike Vanker.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Watzlawick, P., Bavelas, J.B., Jackson, D.D. (1967). Pragmatics of Human Communication: A Study of Interactional Patterns. Norton Co.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) White, V., Demarais, A. (2005). Esmamuljed. Pegasus.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tamm, J. (2018). Suhtlemistreeningu materjalid - kontaktioskused. Käsikiri. Jalak, K., Kõiv, K. (2001). Nõu andjast nõustajaks. Self II.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Kontaktiks valmistumine

Psühholoogiline kontakt on kahepoolne akt, mis hõlmab keskendumist suhtluspartnerile ja veendumust, et tema vastab omapoolse keskendumisega. Kui oled kontakti algataja, siis on oluline võtta aega eesmärgiga luua hea esmamulje ja edukas ning sujuv start. Just kohtumise algus annab tooni kogu edaspidisele suhtlussituatsioonile. Kui alustad rõõmsalt, selgelt ja sihikindlalt, siis on soovitud eesmärgini jõudmise tõenäosus palju suurem. Soovitused kontaktiks valmistumisel Mõtle läbi, mis on sinu eesmärk. Mida sooviksid kindlasti öelda, kuhu jõuda, millist kokkulepet saavutada. (Näiteks: tahan kohtumisel klassijuhatajaga saada tema toetust ja luba muuta loovtöö teemat, kuigi selleks ettenähtud tähtaeg on juba möödas. Või: tahan minna Miaga koos kinno ja isegi kui ta ei nõustu, siis tahan jätta normaalse inimese muljet ja võtta äraütlev vastus rahulikult vastu.) Mõtle, mis võib sellel kohtumisel olla teise inimese eesmärk. Mida tema tahab saavutada, mis võivad olla tema argumendid ja kuidas sa saaksid nendele vastata või isegi neid ennetada. Kujutle teie kohtumist – kuidas see võib kulgeda? (Sel juhul oled ootamatusteks paremini valmis ja reageerid kiiremini ega kaota pead.) Ole valmis hea esmamulje ja positiivse õhkkonna loomiseks. Siia kuulub teadlikkus sellest, mida väljendad ilma sõnadeta, näiteks: sõbralik ja rahulik näoilme, naeratus selgelt kuuldav hääl keha asend suunaga teise inimese poole paras vahemaa (distants) teie vahel silmside olukorrale vastav ja kohane välimus (riietus jm). 5. Jälgi ka, milliseid sõnu kasutades ennast väljendad. Võid enda jaoks juba varem väikese sissejuhatuse kirja panna, et seda oleks hiljem lihtsam meeles pidada. 6. Ole valmis keskenduma kontaktile, selleks planeeri aega, ole valmis olema siin ja praegu. Ja nüüd on aeg luua kontakt. Kontakti loomine Kontakti hoidmine Kontakti lõpetamine Eneseavamine Mittesõnalised suhtlusvahendid Watzlawick, P., Bavelas, J.B., Jackson, D.D. (1967). Pragmatics of Human Communication: A Study of Interactional Patterns, Pathologies and Paradoxes. Norton Co.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Jalak, K., Kõiv, K. (2001). Nõu andjast nõustajaks. Self II.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tamm, J. (2018). Suhtlemistreeningu materjalid - kontaktioskused. Käsikiri.
889

889. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad - 880. aastad - 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad Aastad: 884 885 886 887 888 - 889 - 890 891 892 893 894 ... ... ...
Iso Pullo

Iso Pullo on Eesti ansambel (enesemääratluse järgi performance-äng-art kollektiiv), mis viljeleb peamiselt outsider-muusikat ning tegeleb underground-kultuuriga. Kollektiiv tegutseb peamiselt Tartus ning selle liikmeskond on varieerunud, ent tuumiku moodustavad Siim Lill, Rauno Alliksaar, Kristiin Hanimägi ja Janar Sarapu. Kooslus alustas tegevust 2015. aastal.
Naftali Bennett

Naftali Bennett (ivriidis נַפְתָּלִי בֶּנֶט; sündinud 25. märtsil 1972 Haifas) on Iisraeli poliitik, alates 13. juunist 2021 kuni 1. juulini 2022 oli ta Iisraeli peaminister. Ta on olnud aastast 2013 Iisraeli diasporaa asjade minister ning aastast 2015 Iisraeli haridusminister. Ta on abielus ja tal on neli last. Tema pere elab Ra'annanas (Keskringkonnas).
888

888. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad - 880. aastad - 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad Aastad: 883 884 885 886 887 - 888 - 889 890 891 892 893 ... ... Karl Paks, Frangi keiser
887

887. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad - 880. aastad - 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad Aastad: 882 883 884 885 886 - 887 - 888 889 890 891 892 sel aastal oli ametis viimne konsul, Leo Augustus ... Pietro I Candiano, Venezia doodž
Misofoonia

Misofoonia tähendab sõna otseses mõttes "helide vihkamist". Misofoonia on alles 2000 aastal välja pakutud seisund, mille all kannatavatel inimestel vallandavad teatud helid negatiivseid emotsioone, mõtteid või füüsilisi reaktsioone. Misofooniat tuleks eristada hüperakuusiast, mis tähendab tundlikkust helide vastu. Lucy Wallis. "The crunch of an apple makes me want to run away". BBC World Service. kliinik.ee. "Milline heli teile kõige rohkem närvidele käib? Selle teeb väljakannatamatuks misofoonia".