laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Georgijevsk

Georgijevsk on linn Venemaal Stavropoli krais, Georgijevski rajooni keskus. Asub Podkumoki jõe ääres, Stavropolist 210 km edelas. Asula tekkis 1777. aastal rajatud kindluse juurde, mis sai nime Püha Jüri (vene Svjatoi Georgi) auks. 1783. aastal sõlmiti seal Georgijevski leping Venemaa ja Kartli-Kahheti kunigriigi vahel, millega Gruusia idaosast sai Venemaa protektoraat. 1786. aastal sai linnaõigused. 2023. aastal oli linna elanike arv 62 036. Elanikest oli 2010. aastal 81,23% venelased, 11,52% armeenlased ja 1,04% ukrainlased. Q127419185 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2023. Vaadatud 2. juunil 2023.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 2. juunil 2023.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Georgijevski linnaringkonna koduleht
Malin Buska

Malin Kristina Buska (sündinud 15. märtsil 1984) on Rootsi näitleja. Ta sündis ja kasvas üles Övertorneås ning õppis Luleås . Ta on esinenud Luleå Stadsteateris ja õppinud näitlemist Malmös Teaterhögskolanis aastatel 2004–2007. Oma filmidebüüdi tegi ta aastal 2011 filmis "Happy End". Buskal oli ka roll filmis "Easy Money III: Life Deluxe" ja peaosa 2015. aasta filmis "Kuningas Kristiina" ("The Girl King"), biograafilises draamas Rootsi kuningannast Kristiinast. 2018. aastal liitus Buska Briti teleseriaali "Nõidade avastus" ("A Discovery of Witches") näitlejatega. Ta kehastab seriaalis soome nõida nimega Satu Järvinen. 2011. aastal pälvis ta Stockholmi filmifestivalil Tõusva Tähe (Rising Star) auhinna. 2015. aasta Elle-galal kuulutati ta Aasta Kõige Paremini Riietuvaks naiseks. Malin Buska elukaaslane on Oscar Gram. 7. jaanuaril 2024 sündis neile poeg Francis. http://www.kuriren.nu/noje/default.aspx?articleid=6148798 https://web.archive.org/web/20141213024012/http://hd.se/noje/2012/05/19/malin-buska-blir-drottning/ https://www.imdb.com/title/tt2177461/?ref_=tt_ch https://archive.today/20130418093008/http://www.stockholmfilmfestival.se/sv/festival-2012/awards/rising-star https://web.archive.org/web/20160319043130/http://ellegalan2015.elle.se/intervju-med-arets-bast-kladda-kvinna-malin-buska/ "Instagram". www.instagram.com. Vaadatud 7. septembril 2024. Malin Buska andmekogus IMDb (inglise)
Leps (perekonnanimi)

Leps on perekonnanimi. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Leps 44 inimesel: 19 mehel ja 25 naisel. Perekonnanimede levikult oli Leps meeste puhul 6577. kohal ja naiste puhul 5363. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Leps vanuserühmas 65–69, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,68. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,03 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Lääne maakonnas Emmaste kihelkonnas ja Pühalepa kihelkonnas, Saaremaal Kaarma kihelkonnas ja Kihelkonna kihelkonnas ning Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas viiel korral nimeks Lepps ja Leps. Nimede eestistamisel võeti Leps aastatel 1935–1936 uueks perekonnanimeks 3 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Lõps (2 juhul) ja Still. Aastal 1937 loobuti nimest Leps ühel juhul ja uueks nimeks võeti Ojavool. Ando Leps, eesti õigusteadlane ja poliitik (1935–) August Leps, eesti jurist ja poliitik (1896–1972) Ergas Leps, eesti päritolu Kanada jooksja (1939–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 02.06.2023) Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Leps. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Leps. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Leps. Leps statistikaameti andmebaasis
Odisha rongiõnnetus

Odisha rongiõnnetus on 2023. aasta 2. juunil Indias Odisha osariigis Balasore'i ringkonnas Bahanaga külas toimunud rongiõnnetus, kus kahe reisirongi ja ühe kaubarongi kokkupõrkes hukkus vähemalt 296 inimest, vähemalt 1200 inimest sai vigastada. "At least 207 dead, 900 injured in massive train crash in Odisha, India". Reuters. 2. juuni 2023. Vaadatud 2. juunil 2023. "India train disaster: Signal fault the likely cause, minister says". bbc.com (inglise). 4. juuni 2023. Vaadatud 4. juunil 2023. Meanwhile the death toll has been revised down to 275 after some bodies were counted twice, officials said. // Of the 1,175 injured people taken to hospital, 793 have been discharged. Adnal, Madhuri (6. juuni 2023). "Odisha Train Tragedy: State Revises Death Toll To 288 As Final Fatality Figure". One India (inglise). Vaadatud 6. juunil 2023. "Odisha train accident: Death toll rises to 289". The New Indian Express. Vaadatud 14. juunil 2023. Mohanty, Debabrata. "Odisha train tragedy: Death toll rises to 290 after one more victim dies". Hindustan Times. Vaadatud 17. juunil 2023. "One more injured dies, toll touches 292". The Times of India. 19. juuni 2023. ISSN 0971-8257. Vaadatud 19. juunil 2023. "India train crash kills over 280, injures 900 in one of nation's worst rail disasters". apnews.com (inglise). AP News. 3. juuni 2023, 18:55. Vaadatud 3. juunil 2023. "India train crash: More than 260 dead after Odisha accident". BBC News. 3. juuni 2023, 14:30. Vaadatud 3. juunil 2023. "Indias sai rongiõnnetuses surma 288 inimest". err.ee. ERR uudised. 3. juuni 2023, 18:13. Vaadatud 3. juunil 2023. Indias Odisha osariigis hukkus reedel kahe reisirongi kokkupõrkes vähemalt 288 inimest ja vigastada vähemalt 1000. Tegemist on riigi kõige ohvriterohkema raudteeõnnetusega viimase 20 aasta jooksul. "Odisha train accident LIVE: Rescue ops complete, restoration work begins". hindustantimes.com (inglise). Hindustan Times. 3. juuni 2023. Vaadatud 3. juunil 2023. Aerial visuals of the accident site on 3 June. ANI (Asian News International) Twitteris Animated explanation of the accident. NDTV
Weinviertel

Weinviertel ("veiniveerand"; tšehhi: Vinná čtvrť; slovaki: Vínna štvrť) või Viertel unter dem Manhartsberg ("Manhartsbergi all olev ala"; tšehhi: oblast pod Manhartsbergem; slovaki: oblasť pod Manhartsbergem) asub Alam-Austria kirdeosas. Idas piirneb Weinviertel Slovakkiaga Marchi jõel. Lõunas piirneb see Mostvierteli ja Industrievierteliga, piiriks on Wagram, Doonau ja Marchfeld. Selle läänenaaber on Waldviertel, traditsiooniliseks piiriks on Manhartsberg. Põhjas külgneb Weinviertel Tšehhiga, täpsemalt Moravaga. Thaya jõgi voolab üle piiri edasi-tagasi. Nimi Weinviertel tuleb viinamarjakasvatusest; see on Austria suurim viinamarjakasvatuspiirkond. Olulisimad viinamarjasordid on: Grüner Veltliner Pinot blanc Welschriesling Zweigelt Blauer Portugieser Teised olulised jõed on Göllersbach, Hamelbach, Pulkau, Rußbach, Schmida, Waidenbach, Weidenbach ja Zaya. Lisaks viinamarjakasvatusele ja põllumajandusele panustavad Weinvierteli majandusse ka muud tööstusharud. Eelkõige on selle idaosas mõned naftaväljad, mida kasutab OMV ja mis asuvad Neusiedl an der Zaya, Zistersdorfi, Matzeni, Auersthali ja Prottesi "naftakogukondades". Olulised raudteeühendused on Keiser Franz Josephi Raudtee, Põhjaraudtee ja Idaraudtee. Järgmised Alam-Austria haldusringkonnad loetakse Weinvierteli osaks: Gänserndorf Hollabrunn Korneuburg Mistelbach Kirchberg am Wagrami kohturingkond, mis on Tullni haldusringkonna osa) Vino Versum Poysdorf Museumsdorf Niedersulz Falkensteini linnus Burg Kreuzenstein
9K720 Iskander

9K720 Iskander (vene keeles «Искандер»; NATO aruandenimi SS-26 Stone) on Venemaa mobiilne operatiiv-taktikaline raketikompleks, mis kasutab ballistilisi ja tiibrakette. Raketisüsteemid (Iskander-М) pidid aastaks 2020 välja vahetama väidetavalt vananenud OTR-21 Totška süsteemid Venemaa sõjaväes. Raketi liikumiskiirus ületab helikiirust ja on 2100–2600 m/s (6–7 Mach). Maksimaalne lennukaugus on 500 km ja kõrgus 50 km. Iskanderit on võimalik kasutada erinevate lõhkepeadega: kassettmoon, termobaariline, kild-fugass, punkrivastane ja radarivastane elektromagnetiline (EMP) lõhkepea. Rakett on võimeline kandma ka tuumalõhkepäid. Iskander raketisüsteemist on loodud erinevaid variante: Iskander-M on variant Vene relvajõududele kahe 9M723 kvaasiballistilise raketiga. Vahetult pärast starti ja sihtmärgile lähenemisel võib rakett sooritada manöövreid, et vältida õhutõrjerakette. Iskander-E on vähendatud lennukaugusega (kuni 280 km) eksportvariant. Iskander-K on (vene keeles "крылатая ракета") tiibrakett lennukõrgusega kuni 6 km, lennukaugus kuni 500 km. Eestile lähimad Iskanderite asukohad on Luuga ja Kaliningradi oblast. Vene-Ukraina sõjas on Ukraina USA õhutõrjesüsteemiga Patriot Iskandereid alla tulistanud. "9K720 Iskander-M (SS-26 Stone) – Program". 15. november 2008. "9K720 Iskander-M (SS-26 Stone) GlobalSecurity.org". 15. november 2008. "NATO Members Alarmed by Russian Nuclear Missile Deployment". 17. detsember 2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuli 2014. Vaadatud 23. detsembril 2014. "Sõja 460. päev: Venemaa ründas Kiievit nii öösel kui ka uuesti ennelõunal". ERR. 29. mai 2023. Vaadatud 2. juunil 2023. Ukraina tulistas alla kõik teise rünnakulaine 11 Iskanderi raketti "Venemaa tegi Kiievi vastu 24 tunni jooksul kolmanda õhurünnaku". ERR. 30. mai 2023. Vaadatud 2. juunil 2023. Venemaa tegi Kiievi vastu 24 tunni jooksul kolmanda õhurünnaku MGM-140 ATACMS H-47M2 Kinžal Kalibr  9K720 Iskander – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Raketisüsteem Iskander - hirmus relv meie piiri taga (kuigi on hullematki nähtud). [Forte/Sõjandus], 11. oktoober 2016
Muskushibisk

Muskushibisk (Abelmoschus) on kassinaerilaadsete seltsi kuuluv perekond. Abelmoschus esculentus – söödav muskushibisk Muskushibisk andmebaasis eElurikkus.
Suurpõgenemise mälestusmärk

Suurpõgenemise mälestusmärk on suurpõgenemise mälestuseks püstitatud mälestusmärk Lääne maakonnas Puise külas Haapsalu linnas. Mälestusmärk koosneb maakivist rahnust ja sellele paigutatud Aivar Simsoni poolt loodud skulptuurist, mis kujutab mere poole sammuvat ema – ühes käes väike reisikott ja teise käe otsas mängukaruga tütar. Mälestusmärgi kõrval asub Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu poolt paigaldatud infotahvel „Minna ei taha, kuid jääda ei saa“, mis jagab teavet suurpõgenemise kohta. Suur põgenemine https://online.le.ee/2020/09/21/galerii-puises-avatud-malestusmark-meenutab-suurpogenemist/ (vaadatud 03.06.2023) https://online.le.ee/2021/09/19/galerii-suurpogenemise-malestusmark-sai-infotahvli/ (vaadatud 03.06.2023)
Ajak

Ajak on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis Kisvárda kreisis. Ajak asub Kisvárdast vahetult edelas, komitaadikeskusest Nyíregyházast ligikaudu 35 km kirdes. Küla on esmamainitud 1290. aastal. Linnaõigused sai Ajak 15. juulil 2013. Lupeni, Rumeenia Čierna nad Tisou, Slovakkia Hyżne vald, Poola Tšaslivtsi, Ukraina Velõka Dobron, Ukraina Verbjaž, Ukraina Aheloi, Bulgaaria Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Településtörténet Ajak város honlapja. Vaadatud 3. juunil 2023
Aimo

Aimo on soome mehenimi. Soome keeles tähendab see tugevat, tublit, korralikku, rikkalikku. Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Aimo 14 mehel ja alla viiel naisel. Aimo nimepäev on 21. aprill. Aimo Aaltonen Aimo Lahti Aimo Tukiainen Nimede statistika
Klement

Klement on perekonnanimi. Feodor Klement (1903–1973), eesti füüsik Friedrich Klement (1891–1958), eesti õpetaja ja koolijuht Helvi Klement (1921–2003), Rootsi Eestlaste Esinduse saadik Kalli Klement (sündinud 1950), eesti päritolu Rootsi tõlkija, kunstikoguja ja kultuuritegelane Minna Klement (1911–2001), eesti põllumajandustegelane "Klement Surname". forebears.io. Vaadatud 03.06.2023. Approximately 13,994 people bear this surname. Most prevalent in: Germany; Highest density in: Austria.
Tobias (eesnimi)

Tobias on mehenimi. Johann Tobias Lowitz Tobias Angerer Tobias Asser Tobias Billström Tobias Grünenfelder Tobias Hans Tobias Josef Zech Tobias Mikkelsen Tobias Plaschnig Tobias Rieder Tobias Unger
Tobias (perekonnanimi)

Tobias on perekonnanimi. Heinrich Tobias Helen Tobias-Duesberg Juhan Tobias Phillip Tobias Rudolf Tobias Silvia Tobias
Manhartsberg

Manhartsberg on madal, tasane mäeseljandik Alam-Austrias. See kerkib maksimaalselt 537 m kõrgusele. See on graniidist Tšehhi massiivi kaguosa. Seljandik kulgeb Thaya jõest kuni Wagrami mäeahelikuni ja on osaliselt kaetud neogeeni setetega, peamiselt Viini nõo moodustiste savi, liiva ja kruusaga. See seljandik jätkub kirdes Moravasse Znojmo piirkonda. Manhartsberg moodustab Tšehhi massiivi kaguserva ja moodustab piiri Alam-Austria kahe osa vahele, milleks on ülemine veerand Manhartsbergi kohal (Waldviertel) ja alumine veerand Manhartsbergi all (Weinviertel). Selle lääneküljel voolab Kampi jõgi. Manhartsbergi läänenõlvad on osa Kamptal-Schönbergi looduspargist, mille UNESCO on tunnustanud rahvusvaheliseks geopargiks, Kamptali geopargiks. Maissau linna kohalt on Manhartsbergist leitud rikkalikke ametüstisooni. Seljandiku ühe kõrgeima punkti kõrval on Teise maailmasõja aegse salaradari jäänused, mille varjunimi oli Zangendorf 4.
Waldviertel

Waldviertel (Metsaveerand; keskbaieri: Woidviadl; tšehhi: Lesní čtrvť) on Austria Alam-Austria liidumaa loodepiirkond. See piirneb lõunas Doonauga, edelas Ülem-Austriaga, loodes ja põhjas Tšehhiga ning idas Manhartsbergiga (537 m), mis on vaatluspunkt, mis eraldab Waldvierteli Weinviertelist. Geoloogiliselt on see osa Tšehhi massiivist. Lõunas on Wachau ja Kamptali veinipiirkonnad. Järgmised Alam-Austria haldusringkonnad loetakse Waldvierteli osaks: Krems Horn Waidhofen an der Thaya Gmünd Zwettl Melki põhjaosa Statuudiga linn Krems an der Donau
Szikszó

Szikszó (saksa keeles Sicksau, slovaki keeles Siksava) on linn Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis, Szikszó kreisi halduskeskus. Szikszó asub Miskolci kesklinnast ligikaudu 15 km kirdes. Szikszót on ürikutes esmamainitud 1280. aastal. 1848. aasta Ungari revolutsiooni ajal toimus 28. detsembril 1848 Austria ja Ungari vägede vahel Szikszó lahing. Linnaõigused sai Szikszó 1989. aastal. Dro, Itaalia Sovata, Rumeenia Stronie Śląskie vald, Poola Waldems, Saksamaa Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Szikszó. Református templom Középkori templomok. Vaadatud 3. juunil 2023 A szikszói ütközet (1848. december 28-án). Arcanum. Vaadatud 3. juunil 2023 Rövid várostörténet Szikszó Város honlapja. Vaadatud 3. juunil 2023
Christian Slater

Christian Michael Leonard Slater (sündinud 18. augustil 1969 New Yorgis) on ameerika näitleja. Ta on mänginud filmides nagu "Robin Hood: Varaste prints", "Intervjuu vampiiriga", "Operatsioon "Murtud nool"", "Raske vihm" ja "3000 miili Gracelandi". Tunnustust on pälvinud tema osatäitmine telesarjas Mr. Robot. Christian Slater andmekogus IMDb
Steve Coogan

Stephen John Coogan (/ˈkuːɡən/; sündinud 14. oktoobril 1965) on inglise näitleja, koomik, produtsent ja stsenarist. Tema tuntuim tegelaskuju on Alan Partridge, mille põhjal on valminud ka film. On mänginud filmides nagu "Philomena", "Käsilased", "Öö muuseumis" ning "Stan ja Ollie".  Steve Coogan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Steve Coogan andmekogus IMDb (inglise)
Mostviertel

Mostviertel (otsetõlkes 'Mosti veerand') on Austria Alam-Austria liidumaa neljast veerandikust edelapoolseim. See külgneb põhjas Doonauga ning lõunas ja läänes vastavalt Steiermargi ja Ülem-Austria liidumaaga. Wienerwald moodustab loodusliku piiri idas ja annab veerandikule teise nime, "Veerandik Wienerwaldi kohal". Nimi Mostviertel tuleb mõistest most, mis viitab pirnipuudele ja piirkonnas valmistatud siidrile. Ybbsi ja Ennsi jõe vahelisel maa-alal on viljapuude kasvatamiseks soodsad tingimused ning see on seetõttu õitsva mosti-tööstuse süda. Pirnipuude õitsemine aprillis on piirkonna regulaarne esiletõst. Mostviertelile on tüüpilised talumaju (mille keskel on tavaliselt ruudukujuline sisehoov) ümbritsevad suured segaviljapuuaedadega aasad ja kergelt lainjad Alpide eelmäestikud. Mostvierteli majandus põhineb endiselt peamiselt raual ja terasel, aga ka metsandusel. Varasematel aegadel, kui Erzbergis veel rauamaaki kaevandati, tehti tööd vasaraveskites; tänapäeval võtavad terasetehased Linzi ja Donawitzi kõrgahjudest toorme ja töötlevad selle masinateradeks. Mostviertelis on üks suur saeveski ja palju väiksemaid, kus töödeldakse metsamaterjali/toorpuitu. Suurema osa majandusest moodustavad siiski väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Mostvierteli piirkonnas on most (teatud pirnipuu või siidri sort) suure kultuurilise tähtsusega ja seda peetakse piirkonna tunnuseks. Mosti tarbitakse sageli Mostheurigeris koos kohalike toitude ja küpsetistega ning sellest tehakse ka schnapsi. On väga erinevaid moste, sealhulgas pirnidest (kõige tavalisem sort, teatud tüüpi pirnid), õuntest (teatud tüüpi Apfelwein või siider) ning õunte ja pirnide segust valmistatud. Kui mõistet most võib kasutada ka viinamarjavirde kohta, siis Mostvierteli piirkonnas viitab see kohalikule pirnile ja siidrile. Mostviertelis on järgmised ringkonnad: Amstetten Waidhofen an der Ybbs Scheibbs Melk Doonaust lõuna pool Lilienfeld Tulln Doonaust lõuna pool Sankt Pölteni linn ja Sankt Pölten-Land
Jools Holland

Julian Miles Holland (sündinud 24. jaanuaril 1958) on inglise muusik. Ta oli Squeeze'i algse koosseisu liige ning on teinud koostööd selliste artistide ja bändidega nagu Sting, Eric Clapton, Mark Knopfler, George Harrison, David Gilmour, Magazine, The The ja Bono. Alates 1992. aastast on ta juhtinud muusikaõhtu saadet "Later... with Jools Holland", mis on eetris BBC2-s. Holland on sageli avaldatud autor ning sagedane külaline erinevates tele- ja raadiosaadetes. 2004. aastal andis ta koos Tom Jonesiga välja R&B muusika albumi. Samuti juhib ta BBC Radio 2-s iganädalast raadiosaadet, mis ühendab külalisesinejad ja külalismuusikute esitatava elava muusika. Koduleht
Maarja Kivi

Maarja Meriste-Kivi (sünninimega Maarja Kivi; sündinud 18. jaanuaril 1986 Tallinnas) on eesti muusik ja laulja, endine ansambli Vanilla Ninja liige. Ta on lõpetanud Tallinna Saksa Gümnaasiumi.[viide?] Võitnud kolm korda ETV laste lauluvõistluse "Laulukarussell" (1993. aastal 5–7-aastaste vanuserühmas, 1994. aastal 8–10-aastaste vanuserühmas ja 1998. aastal 11–13-aastaste vanuserühmas), oli täiskasvanud lauljana tema esimene tähtsam ülesastumine 2002. aasta Eurolaulu võistlusel. Aastatel 2002–2004 oli ta ansambli Vanilla Ninja laulja ja bassimängija. 2005. aasta lõpus hakkas Kivi kasutama esinejanime Maarja, mis põhjustas Eesti muusikas segadust. Maarja-Liis Ilus, kes oli juba aastaid Maarja nime all laulnud, arvas, et sama nime kasutamine ei tule Maarja Kivile lauljana kasuks, kuna teda võidakse segi ajada Maarja-Liisiga. 2006. aastal naasis Kivi muusikasse ja tegi taas koostööd plaadifirmaga Bros Music, mis andis välja ka Vanilla Ninja plaate. Vaatamata endise bändi vastuolule Bros Musicuga sujus Maarja Kivi koostöö plaadifirma ja produtsendi David Brandesega hästi. Anti välja singlid "Could You" ja "Shine It On", mis jõudsid Saksamaal viiekümne parema hulka.[viide?] 2007. aastal hakkas Maarja Kivi tegutsema Ameerika Ühendriikides[viide?], kus Maarja võttis nimeks Marya Roxx[viide?]. Ta hakkas tegelema rohkem metal-muusika ja raske rokiga. Ameerikas hakkas Kivi salvestama enda kirjutatud muusikat. Tema taustabändi liikmed on Paul Crook, John Miceli, Joey Vera.[viide?] 2008. aasta veebruaris ilmus Maarjal Ameerikas singel, mis kandis pealkirja "21?". "Could You" (2006) parimad kohad edetabelis olid 35. Šveitsis ja 47. Saksamaal[viide?] "Shine It On" (2006) parimad kohad edetabelis olid 37. Eestis, 48. Saksamaal ja 53. Austrias[viide?] "21?!" (2008) "Land of Dreams" (2015) "Victorius" (2020) "Payback Time" (2010) Tema vanemad on Riina ja Madis Kivi, tal on õed Helen ja Kristi ning vend Vahur. 18. septembril 2004 abiellus Kivi Vanilla Ninja endise mänedžeri Renee Meristega. Neil on tütar Dora-Liisa (sündinud 2004) ja poeg Angus Martin (sündinud 2012). Verni Leivak. Kaks Maarjat korraga. Kas Maarja-Liis Ilus ja Maarja Kivi lähevad nime pärast kaklema? Õhtuleht, 24.01.2006. "Kes? Mis? Kus?" 2006. lk. 454 "Kes? Mis? Kus? 2008, lk. 441 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. detsember 2013. Vaadatud 3. mail 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Laulja koduleht Maarja Net
Amiodaroon

Amiodaroon on III klassi antiarütmikum, millega ravitakse erinevaid südame rütmihäireid. Sellega ravitakse näiteks vatsakeste tahhükardiat ja virvendust, kodade virvendust ning paroksümaalset supraventrikulaarset tahhükardiat. Amiodarooni, mis on bensofuraani derivaat, sünteesisid 1961. aastal angiinivastase ravimina ravimifirma Labazi laboris Belgia keemikud Tondeur ja Binon. Lisaks Euroopale sai ravim populaarseks ka Lõuna-Ameerikas. Argentina arst Mauricio Rosenbaum märkas ravimit kasutades, et see vähendas südamehaigete patsientide rütmihäireid. Rosenbaumi avastuste publitseerimise järel hakati ravimit laialdaselt kasutama südame rütmihäirete raviks. See on enim kasutatav antiarütmikum maailmas, samuti Eestis, kus amiodarooni kasutab aastas keskmiselt 2600 patsienti. Amiodoroon on kantud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hädavajalike ravimite nimekirja. Ravimit manustatakse tavapäraselt suukaudselt või intravenoosselt (veeni). Elustamiste käigus on seda vahel manustatud intraosteaalselt (luuüdisse). Seda turustatakse näiteks raviminimede Cordarone, Amiokordin, Nexterone, Pacerone all. Kõrvaltoimetest on sagedasemad kilpnäärme talitlushäired. "Amiodarone (Monograph)". Drugs.com (inglise). The American Society of Health-System Pharmacists. Vaadatud 3. juuni 2023. Pham, Linh; Shaer, Andrea J.; Marnejon, Thomas (2013). "Hyponatremia - A Rare but Serious Complication of Amiodarone: A Case Report and Review of the Literature". Case Reports in Nephrology and Urology. 3 (1): 46–50. Fogoros, Richard N. (MD) (7. mai 2022). "The Strange History of Amiodarone". VeryWellHealth (inglise). Vaadatud 4. juuni 2023. Reppo, Ingrid; Vallo Volke, Vallo (26. august 2021). "Amiodaroon ja kilpnäärmehaigused". Eesti Arst. 100 (8): 427–431. "Amiodarone - eEML - Electronic Essential Medicines List". Hädavajalike ravimite nimekiri (inglise). Maailma Terviseorganisatsioon. Vaadatud 4. juuni 2023.
Marshall Wayne

Marshall Wayne (25. mail 1912 – 16. juuni 1999) oli USA vettehüppaja. Võitis kuld- ja hõbemedali Berliini olümpiamängudel 1936 aastal. Marshall Wayne oli iseõppija ja tal puudus treener. Oma oskusi täiendas ta selle põhjal, mis talle öeldi, et teeb valesti. https://www.youtube.com/watch?v=C7a_NMbUAuI
Roman Svitan

Roman Hrõhorovõtš Svitan (ukraina keeles Роман Григорович Світан; sündinud 4. jaanuaril 1964 Makijivkas Ukraina NSV-s) on ukraina sõjaline ekspert ja endine sõjaväelane. Reservpolkovnik. Roman Svitan teenis Ukraina õhuväes hävituslennuväe lendur-instruktorina. 2014. aastal töötas ta Donetski tsiviiladministratsiooni pea Serhi Taruta nõunikuna. Donbassi sõjas sattus Svitan separatistide kätte vangi. Pärast vangide vahetust naasis vangistusest. Pärast Venemaa täieulatusliku sissetungi algust Ukrainasse veebruaris 2022 sai temast üks juhtivaid sõjalisi eksperte Ukraina telekanalites ja muus meedias. Pärast Briti tiibrakettide Storm Shadow üleandmist Ukraina relvajõududele (mais 2023) märkis Svitan oma esinemistes korduvalt, et esimese asjana tulnuks rivist välja viia Kertši sild, kuid Ukraina väejuhatus sellega ei kiirustanud. План наступу ЗСУ, зачистка Криму й Донбасу, чи покинуть Бахмут. Інтерв'ю Гордона з військовим експертом Світаном. gordonua.com, 15. märts 2023