laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kütt (perekonnanimi)

Kütt on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kütt 1589 inimesel: 773 mehel ja 816 naisel. Perekonnanimede levikult on Kütt meeste puhul 24. kohal ja naiste puhul 27. kohal. Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 37,71. Alfred Kütt oli eesti näitleja. Alfred Kütt oli eesti loomaarst. Alfred Kütt oli II Riigikogu asunike rühma liige. Allex Kütt oli eesti kunstnik ja raamatuillustraator. Arno Kütt on eesti ettevõtja. August Kütt oli eesti ettevõtja, Kaubandus-Tööstuskoja väikekaubanduse sektsiooni liige 1925. aastast. Auli Kütt on eesti kirjanik, Tartu Noorte Autorite Koondise liige. Elmar Kütt oli eesti sõjaväelane, leitnant, 5. rühma ülem 4221. Eesti Vahikompaniis USA okupatsiooniarmee koosseisus Saksamaal. Feliks Kütt on eesti muusik (basskitarrist ja laulja), ansambli Genialistid liige. Heino Kütt oli Eesti Kongressi liige. Herbert Kütt oli eesti poksija. Helmen Kütt on eesti poliitik, kuulub Riigikogu 12. koosseisus Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni. Jaan Kütt oli teenistuja Nõukogude Liidu täievolilises esinduses Eestis, arreteeriti pärast riigipöördekatset 1. detsembril 1924. Karl Kütt oli eesti politseinik, 286. Politsei Jalaväepataljoni kompaniiülem Teise maailmasõja ajal, kapten. Karl Kütt oli 1939. aastal asutatud Konguta valla esimene vallavanem. Karlis Kütt on eesti muusik (kitarrist ja laulja), endine ansamblite Nyrok City ja Soda Effect liige. Hetkel tegev ansamblis Crystal Cloisters. Kert Kütt on eesti jalgpallur, JK Nõmme Kalju väravavaht. Konstantin Kütt oli Haapsalu kirikuõpetaja, valiti ametisse 1940. Madis Kütt on Haapsalu Püha Johannese koguduse juhatuse esimees. Madli Kütt on eesti tõlkija. Margus Kütt on eesti endine Viru Raadio hommiku- ja lõunaprogrammi saatejuht. Martin Kütt oli eesti haridustegelane, Voore Põhikooli juhataja 1963–1971. Mati Kütt on eesti animatsioonfilmide režissöör ja maalikunstnik. Nikolai Kütt oli eesti sõjaväelane, ülendati kapteniks 24. veebruaril 1934. Raivo Kütt on eesti ettevõtja ja poliitik, autode müügiga tegeleva kontserni Amserv Grupp juhatuse esimees ja kaasomanik. Tõnu Kütt on eesti looduskaitsetegelane, kunagine Eesti Kaitsealade Liidu juhatuse liige. Urmas Kütt on eesti käsipallur, endine Eesti koondislane HC Kehra koosseisus, hiljem Saksamaal. Vladimir Kütt oli eesti loomaarst Kastre-Võnnus, Loomaarstide Koja liige 1. juunil 1938. Õie Kütt on eesti kunstnik. https://web.archive.org/web/20190817182107/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/K%25C3%25BCtt (vaadatud 17.08.2019)
Vincas Vitkauskas

Vincas Vitkauskas (4. oktoober 1890 Užbaliai, Vilkaviškise maakond Suvalkija kubermang – 3. märts 1965 Kaunas) oli Leedu ja Nõukogude Liidu sõjaväelane, kindralleitnant. Ta sündis Užbaliais (praeguse haldusjaotuse järgi Vilkaviškise rajoonis Marijampolė maakonnas). Ta lõpetas aastal 1914 Orjolis gümnaasiumi. Aastatel 1914–1916 õppis ta Moskva Ülikooli matemaatikateaduskonnas. Aastal 1916 mobiliseeriti ta Vene Keiserlikku Armeesse, õppis Moskva Aleksei Sõjakoolis. Ta võttis osa esimesest maailmasõjast, olles kuulipildurite allüksuse komandör. Aastal 1918 sõitis ta Leetu, ta oli Vilkaviškise maakonna komandant. Aastal 1919 astus ta vabatahtlikuna vastmoodustatud Leedu armeesse, ta sõdis nii venelaste kui ka poolakatega.
Vincas Žilys

Vincas Žilys (2. veebruar 1896 Pakruostė – 9. oktoober 1972 Kaunas) oli Leedu ja Nõukogude Liidu sõjaväelane. Ta sündis Pakruostės (asub praeguse haldusjaotuse järgi Kėdainiai rajoonis Kaunase maakonnas). Ta lõpetas aastal 1915 Panevėžysi reaalkooli.
Jonas Juodišius

Jonas Juodišius (18. juuni 1892 Ropydai – 18. detsember 1950 Abez, Komi ANSV) oli Leedu sõjaväelane. Ta sündis aastal 1892 Ropydais (praeguse haldusjaotuse järgi Šakiai rajoonis Marijampolė maakonnas). Aastal 1913 lõpetas ta Vilkaviškises gümnaasiumi. Seejärel õppis ta Peterburi Ülikoolis matemaatika teaduskonnas. 25. mail 1916 mobiliseeriti ta Vene Keiserlikku Armeesse; samal aastal lõpetas ta Odessa lipnike kooli. Aastal 1918 naasis ta Leetu, ta õpetas matemaatikat Šakiai gümnaasiumis. 26. jaanuaril 1919 astus ta vabatahtlikuna Leedu armeesse.
Martin Gore

Martin Lee Gore (23. juuli 1961 Dagenham, Essex, Inglismaa) on ansambli Depeche Mode kitarrist, klahvpillimängija ja helilooja. Martin Gore on olnud bändi liige alates selle asutamisest aastal 1980. Depeche Mode'i kõrvalt on ta avaldanud ka kaks sooloplaati. "Counterfeit e.p." (EP) (Mute Stumm67, 1989) "Counterfeit²" (Mute, 2003)
Monta Kroma

Monta Kroma (sünninimi Monta Apse; 27. veebruar 1919 Jelgava – 25. juuli 1994 Riia) oli läti luuletaja. Monta Kroma sündis Jelgavas rätsepa perekonnas, mõni aeg hiljem kolis pere Riiga. Monta Kroma hakkas luuletusi kirjutama juba lapsepõlves. Tema esimene luuletus avaldati ajalehes Jaunākās Ziņas 1934. aastal. 1938. aastal lõpetas ta Riia 2. Gümnaasiumi. Seejärel töötas keemialaboris ja bussikonduktorina. Ta oli lühikest aega abielus Kārlis Kromsiga. Teise maailmasõja ajal oli Monta Krome Punaarmees sanitar ja sidepidaja ning õppis Moskvas ajakirjanduskursustel. 1945. aastal pöördus ta Riiga tagasi ja asus tööle ajalehe Cīņa toimetuses, kus töötas kuni 1950. aastani. 1950–1952 õppis Riias parteikoolis. Kirjanike Liidu liige oli alates 1947. aastast. 1959–1963 õppis Läti Riiklikus Ülikoolis läti keelt ja kirjandust. 1963. aastal lõpetas kõrgemad kirjanduskursused Moskvas. Töötas ajakirjade Padomju Latvijas Sieviete ja Draugs toimetustes, oli kirjastuse Liesma toimetaja 1968–1974. 1950. aastatel esindas Monta Kroma looming sotsialistliku realismi stiili. 1960.–1980. aastatel oli ta aga üks eredamaid moderniste läti luules. "Svinīgais solījums", poeem lastele ("Pidulik lubadus") (1947) "Tev, gvard" ("Sulle, kaardiväelane") (1950) "Tālo apvāršņu zemē" ("Maa kaugel horisondil") (1956) "Tuvplānā" ("Lähivaates") (1966) "Lūpas. Tu. Lūpas. Es" ("Huuled. Sina. Huuled. Mina") (1970) "Skaņas nospiedums" ("Heli jäljend") (1975) "Refrēni", valikkogu uute luuletustega ("Refräänid") (1979) "Stāvā jūra" ("Seisev meri") (1982) "Monta" (1985) "Citi veidi" ("Teised viisid") (1988) "Esmu", valikkogu uute luuletustega ("Olen") (1989) "Jānis" (2001) http://www.literature.lv/lv/dbase/autors.php?id=256
Sõktõvkari lennujaam

Sõktõvkari lennujaam on lennujaam Venemaal Komi Vabariigis, 3 km kaugusel Sõktõvkari keskusest lõunakagus. Lennujaam teenindab lennukeid Il-76, Tu-154, An-12, An-148, Airbus A320-200, Boeing 737-800, Boeing 757-200, Tu-204 ja kõiki neist kergemaid õhusõidukeid, samuti koptereid. Lennujaama interjöör Reisijate trapid lennuväljal "SYKTYVKAR". World Aero Data. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 23. mail 2015. Сыктывкарский аэропорт получил допуск к приему новых судов Andmed lennundusohutuse lehel
Vladas Karvelis

Vladas Karvelis (11. aprill 1901 Šiauliai – 28. märts 1980 Vilnius) oli Leedu ja Nõukogude Liidu sõjaväelane. Ta oli 1. veebruarist 1919 vabatahtlikuna Leedu armees; ta osales Vabadussõjas, võideldes nii Punaarmee kui Poola armeega. Ta lõpetas aastal 1924 Leedus Vytautas Suure kõrgemate sõjaväejuhtide kursused (leedu keeles Aukštieji karininkų kursai (:lt)) ja aastal 1929 Prahas Tšehhoslovakkia kindralstaabi akadeemia. Ta teenis Leedus polgukomandörina ja oli aastatel 1938–1939 Kaunase sõjakooli ülem.
Jānis Peters

Jānis Peters (sündinud 30. juunil 1939 Priekules) on läti luuletaja, publitsist, ühiskonnategelane ja diplomaat. 1958. aastal lõpetas Jānis Peters Liepāja 6. Keskkooli. 1957–1963 töötas ta Liepāja Draamateatris lavatöölise ja lavastaja assistendina. 1963–1964 töötas ta Liepāja rajooni ajalehe Ļeņina Ceļš toimetuses, 1964–1967 ajalehes Cīņa. 1967–1972 oli Peters ajakirja Zvaigzne proosaosakonna toimetaja. Esimene Jānis Petersi luuletus avaldati ajakirjanduses 1961. aastal, esimene luulekogu ilmus 1968. aastal. 1968. aastal võeti ta Kirjanike Liidu liikmeks, oli seal 1974–1976 juhatuse sekretär ja 1985–1990 juhatuse esimees. Jānis Peters oli üks Läti Rahvarinde asutajaid ja liidreid. 1990–1992 oli ta Läti alaline esindaja Moskvas, 1992–1997 Läti täievoliline suursaadik Venemaal. Alates 1998. aastast on ta Krišjānis Valdemārsi Fondi juhataja, alates 1999. aastast Läti Ülikooli Ida-Euroopa Instituudi Ühiskondlike Suhete Instituudi direktor. Oma luules on Jānis Peters mõtestanud Läti ajalugu ja lätlaste rahvuslikku iseloomu ning käsitlenud ka tänapäevasündmusi. "Dzirnakmens" (1968) ("Veskikivi") "Asinszāle" (1970) ("Vererohi") "Mans bišu koks" (1973) ("Minu mesipuu") "Ceturtā grāmata" (1975) ("Neljas raamat") "Priekšnojautas" (1979) ("Eelaimdus") "Modinātāju remonts" (1980) ("Äratuskella remont") "Līdz durvīm septiņi soļi" (1980) ("Neli sammu ukseni") "Izlase" (1982) ("Kogu") "Tautas skaitīšana" (1984) ("Rahvaloendus") "Trīs dārgas mantas" (1984) ("Kolm hinnalist varandust") "Kovārnis korī" (1988) ("Hakk laulukooris") "Es tevi mīlu" (1998) ("Ma armastan sind") "Dzejnieka mīlas vārdi" (2004) ("Luuletaja armastusesõnad") "Minhauzens un kamikadze" (2012) ("Münchausen ja kamikadze") "Rudenskura spogulī" (2017) ("Sügisvärv peeglis") "Baltijas toverī sālīti ..." (1973) ("Balti soolatud tünnid") "Balta ziemeļu sūna", Krišjānis Valdemārsist (1977) ("Põhja valge sammal") "Kalējs kala debesīs" (1981) ("Sepp sepistab taevas") "Raimonds Pauls : versijas, vīzijas, dokumenti" (1982) ("Raimonds Pauls : versioonid, visioonid, dokumendid") http://www.literature.lv/lv/dbase/autors.php?id=249
Leivatehas

Leivatehas (Nõukogude ajal ka leivakombinaat) on tööstusettevõte, mille põhitoodangu moodustavad leib, sai ja teised pagaritooted.
Kullamaa valla lipp

Kullamaa valla lipp on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kullamaa valla lipp. Lipp kinnitati 16. juunil 1995. Ristkülikukujulise kollase lipu ülemises ja alumises servas roheline laid. Kumbki laid moodustab ühe ühiku lipu kogulaiusest. Kollase laiu keskel on roheline pügalrist, mille keskel samasuunaline ja -kujuline väiksem kollane pügalrist. Lipu normaalsuurus on 100 x 150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9. Kahekordne pügalrist sümboliseerib ümbruskonna kaht peamist keskust: Kullamaad (muistne linnamägi ning kirik, mille vaimulikud on jätnud püsiva jälje eesti kultuurilukku) ning Koluvere lossi (omapärane, sündmusterohke ajalooga feodaallinnus). Pügalrist osutab ühtlasi kohalike inimeste vaimuerksusele ning kultuuritraditsioonidele. Lipu kollane värvus on Kullamaa nimetuse võrdkuju, roheline aga meenutab, et maa on läbi aegade toitnud ja jõukust toonud valla elanikele. Valla lipp heisatakse: Alaliselt vallamaja peasissekäigu juurde lipuvardaga vastavasse hoidjasse ja/või lipumasti. Ametlike delegatsioonide vastuvõttudel. Kultuuri- ja spordiüritustel. Volikogu istungitel. Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna riigilippudest vasakul, teistest lippudest paremal. Igaühel on õigus heisata ja kasutada valla lippu samadel alustel Eesti riigilipiuga ning järgides Kullamaa valla põhimääruse sätteid ja head tava. Heisatav lipp peab olema puhas ja terve. Valla lippu võib kasutada ka laualipuna. Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. Kullamaa valla vapp Lääne maakond Kullamaa valla sümboolika valla kodulehel Kullamaa valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Alkidamas

Alkidamas (Ἀλκιδάμας) (5.–4. sajand eKr) oli vanakreeka sofist, kõnemees ja kõnekunsti õpetaja, kes oli pärit Elea kolooniast Suur-Kreekas, kuid sai kuulsaks Ateenas. Alkidamas oli sofist Gorgiase õpilane. Alkidamas on eelkõige tuntud kõnemehe ja kõnekunsti õpetajana, kes pälvis tähelepanu oma paradoksaalsete kõnedega (näiteks „Surma kaitsekõne” ). Alkidamase kõnestiili on kritiseeritud kasutu sõnaohtruse tõttu. Väidetavasti olid Alkidamase kõned ja kõneteooria oluliseks õppematerjaliks Demosthenesele. Lisaks kõnekunstile tegeles Alkidamas ka filosoofiaga, kuid tema teostest pole suurt midagi säilinud. Diogenes Laertios viitab oma teoses „Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest” Alkidamase filosoofilisele teosele „Loodusest”. Athenaios, „Õpetatud meeste pidusöök” XIII 592c Cicero, „Tusculumi arutlused” I 116 Aristoteles, „Retoorika” III raamat, 3. peatükk 1405b34-1406b14 Plutarchos, „Demosthenese elu” 5, 7. Diogenes Laertios, „Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest” VIII 56
Paide Masinatehas

OÜ PMT on Paides asuv masinaehitusettevõte, millele pandi alus 1911. aastal. Paide Masinatehas on tootmiskoondise Talleks masinaehitustehase järglane. Enne erastamist täitis see ettevõte tootmiskoondise Talleks komplekteerimisdetailide tellimusi; veel varem, kuni 1966. aastani tootis muu hulgas greidereid (teehöövleid). Tänapäeval on ettevõtte põhisuunaks masinaehitus. Lisaks toodab ettevõte Humus põllumajandushaagiseid, Meiren lumesahku ning Mega koppasid ja haaratseid. Ettevõtte koduleht Humus põllumajandushaagised
Lennukitrepp

Lennukitrepp ehk trapp on teisaldatav kaldtrepp inimeste lennukisse sisenemiseks ja sealt väljumiseks. Inimesed sisenemas Täispuhutav vahend inimeste evakueerimiseks avariiolukorras Inimesed väljumas Laevatrepp Lennukitrepp rammis Amsterdamis Estonian Airi lennukit, Postimees, 14. märts 2014
Urok

Urok (vene keeles урок) oli andami või teokoormise maksuseaduse kohaselt fikseeritud suurus Vana-Venes; andami kindlaksmääratud hulk, mille maksukohustuslane pidi maksma kindlaks tähtajaks, ettemääratud kohas ja teatud piirkonna, pogosti, maksuametnike ehk tiuunide järelevalve all. Uroki kehtestamine tähendas peamiselt määramatus naturaalses suuruses sõja- ja Vana-Vene vürstide muid retki varustava hüvitise ja tuluallika, poljudje muutmist konkreetselt kindlaksmääratud naturaalses või rahalises määras ja tekkepõhise maksuperioodi eest sooritatavaks andamiks. Uroki kehtestas pärast vürst Igori surma aastatel 945–947 korraldatud haldus- ja maksureformiga Kiievi-Vene vürstinna Olga, pannes sellega aluse seadusjärgsele tulumaksustamisele. Jassakk Pearahamaks Tjaglo Obrok Prodrazvjorstka Zabožnitše "Urokid" ("seadused") ja "pogostid" (ru:"Уроки" ("уставы") и "погосты") (vene keeles) Riiklikud tuluallikad Vana-Venes (ru:Государственные доходы в древней Руси (vene keeles) Andamid ja urokid (ru:Дани и уроки) (vene keeles) Viitamistõrge: Rühma "" <references>-siltide vahel oleval <ref>-sildil nimega "esimene" puudub sisu. Viitamistõrge: Rühma "" <references>-siltide vahel oleval <ref>-sildil nimega "teine" puudub sisu. Viitamistõrge: Rühma "" <references>-siltide vahel oleval <ref>-sildil nimega "kolmas" puudub sisu.
David Gahan

David Gahan (sünninimi David Callcott; sündinud 9. mail 1962 Eppingis Essexi krahvkonnas Inglismaal) on laulja. Ta on ansambli Depeche Mode solist. 1980 nägi Vince Clarke teda esinemas kohalikus pubis ja otsustas võtta ta oma bändi Composition of Sound solistiks. Dave'i soovitusel muudeti ansambli nimi Depeche Mode'iks. Selle nime võttis ta prantsuse moeajakirjalt Dépêche-mode. Aastal 2003 avaldas ta oma sooloalbumi "Paper Monsters" ja 2007 albumi "Hourglass".
BHC

AS BHC (BHC on lühend sõnadest Baltic Hydraulic Cylinders) on Viljandis asuv masinaehitusettevõte. Ettevõte oli Eesti NSV ajal tootmiskoondise Talleks allettevõte (Viljandi Masinatehas). Tollal toodeti ettevõttes tranšee- ja drenaažiekskavaatorite hüdrosilindreid ja teisi komplekteeritavaid osasid. Pärast ettevõtte privatiseerimist 1992. aastal muutus nii omanike ring kui ka ettevõtte nimi. Pärast mitmeid nimesid kannab praegu (2015) ettevõtte nime BHC (BHC on lühend sõnadest Baltic Hydraulic Cylinders). Ettevõtte põhitoodeteks on ühe- ja kahepoolsed hüdrosilindrid töörõhuga kuni 350 bar[viide?]. Ettevõtte koduleht
Mõisaküla Masinatehas

OÜ Mõisaküla Masinatehas (kasutatud on ka kirjapilti OÜ MT Mõisaküla) on Mõisakülas asuv masinaehitusettevõte. Tehas toodab peamiselt tranšee-ekskavaatorite ja traktorite rippagregaate. Ettevõte oli Eesti NSV ajal tootmiskoondise Talleks allettevõte. Kuni erastamiseni tootis ettevõte tranšeede kett-ekskavaatoreid Belarus traktorite baasil, lisaks komplekteeritavaid detaile emaettevõttele Talleks ja ka laiatarbekaupu. Veel varasemal perioodil tegeleti raudteeveeremi remondiga. Ettevõtte koduleht
Evely Kaasiku

Evely Kaasiku (sündinud 13. septembril 1993) on eesti orienteeruja. 2012. aastal lõpetas Tallinna Reaalkooli. On õppinud Estonian Business Schoolis ja omandas rahvusvahelise ärijuhtimise bakalaureuse kraadi. Harrastab orienteerumist 2005. aastast. Aastatel 2008–2014 võitis noorte ja juunioride vanuseklassides orienteerumise Eesti meistrivõistlustelt kokku 37 medalit (20 kulda, 12 hõbedat, 5 pronksi). Täiskasvanute Eesti meistrivõistlustel orienteerumises on ta aastatel 2014–2019 võitnud 18 kulda (17 orienteerumisjooksus ja 1 suusaorienteerumises), 14 hõbedat ja 6 pronksi. 2014. aasta orienteerumisjooksu Euroopa meistrivõistlustel Portugalis sai Eesti naiskonnas koos Liis Johansoni ja Annika Rihmaga teatejooksus 5. koha. 2014. aasta orienteerumisjooksu MMil Itaalias sai lühirajal 29. koha. 2016. aasta orienteerumise Euroopa meistrivõistlustel sai ta segateatesprindis koos Annika Rihma, Raido Mitti ja Kenny Kivikaga 8. koha. 2022 augustis Põlulas toimunud orienteerumisjooksu Euroopa meistrivõistlustel võitis ta lühirajal hõbemedali, mis on Eesti orienteerujate seni parim saavutus orienteerumisjooksu EM-idelt. Teatejooksus sai ta Eesti naiskonnas koos Eleri Hirve ja Marianne Haugiga 6. koha. 2015. aasta suusaorienteerumise EMil Šveitsis sai lühirajal ja tavarajal 21. koha, teatevõistlusel Eesti naiskonnas koos Daisy Kudre ja Doris Kudrega 5. koha ja segateates koos Margus Hallikuga 8. koha. 2015. aasta suusaorienteerumise MMil Norras sai lühirajal 13. koha ja teatesõidus koos Piret Pärniku ja Kaisa Sanderiga 6. koha. 2015. aastal valiti ta Eesti Olümpiakomitee järelkasvutiimi “Märka järgnevat põlvkonda”. 2017. aastal saavutas orienteerumise MMil Eestis 16. koha. 2010 Türi valla hõbedane aumärk 2011 Tallinna aktiivne sporditegelane 2013, 2014, 2015, 2017, 2018, 2019, 2022 Järvamaa parim naissportlane 2014, 2015, 2017, 2019, 2020, 2021, 2022, 2023 Eesti parim naine orienteerumisjooksus "Estonian Business School. Evely Kaasiku, Rahvusvaheline ärijuhtimine BA tudeng, EBSi stipendiaat". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. mai 2015. Vaadatud 23. mail 2015. ESBL sporditulemused. Evely Kaasiku "Eesti Orienteerumisliit. Uudised". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2016. Vaadatud 27. mail 2016. Evely Kaasiku võitis lühirajavõistluses ajaloolise hõbemedali. ERR sport, 06.08.2022 Kaasiku: kodupubliku metsik kaasaelamine tõi kuskilt seitsmenda käigu. ERR sport, 07.08.2022 EOK andis noortele sportlastele kätte "Märka järgnevat põlvkonda" stipendiumid. Delfi Sport, 17.04.2015 "Järva Teataja: Evely Kaasiku jõudis MMil lühirajal esikahekümnesse". Järva Teataja. Postimees. Wolrd of O. Athlete profile: Evely Kaasiku http://www.delfi.ee/teemalehed/evely-kaasiku Evely Kaasiku blogi Eesti esiorienteeruja: mets on hästi sõbralik keskkond, millesse armub väga kiiresti. Õhtuleht, 06.09.2019
Autostrada

Autostrada on Itaalia kiirtee. Sama nimetus on kasutusel ka Poolas ja Rumeenias. Itaalia autostradad on tuntud Euroopas suurima lubatud kiiruse poolest; kiiruspiirangud varieeruvad, kuid 130 km/h on tavaline. Autostradade võrgustikku hakati looma 1950. aastatel. A1 Milano – Napoli A3 Napoli – Salerno – Reggio Calabria A4 Torino – Trieste A5 Torino – Aosta – Monte Bianco (ühenduses Prantsusmaaga Mont Blanci tunneli kaudu) A6 Torino – Savona A7 Milano – Genova A8 Varese – Milano A9 Lainate – Como – Chiasso (ühenduses Šveitsiga) A10 Genova – Ventimiglia (ühenduses Prantsusmaaga) A11 Firenze – Pisa Nord (tuntud kui "Firenze-Mare") A12 Genova – Rosignano / Civitavecchia – Rooma A13 Padova – Bologna A14 Bologna – Taranto A15 Parma – La Spezia A16 Napoli – Canosa A18 Messina – Catania A19 Palermo – Catania A20 Messina – Palermo A21 Torino – Brescia A22 Brennero – Modena A23 Palmanova – Tarvisio A24 Rooma – L'Aquila – Teramo A25 Pescara – Torano A26 Voltri – Gravellona Toce A27 Veneetsia – Belluno A28 Conegliano – Portogruaro A29 Palermo – Mazara del Vallo A30 Caserta – Salerno A31 Piovene Rocchette – Vicenza A32 Torino – Bardonecchia (ühenduses Prantsusmaaga Fréjuse tunneli kaudu) Infoleht Autostrade per l'Italia itaalia ja inglise keeles
Guy Sebastian

Guy Theodore Sebastian (sündinud 26. oktoobril 1981 Klangis Malaisias) on Austraalia laulja. Ta kasvas üles Adelaide'is Austraalias. Ta oli 2003. aastal "Australian Idoli" esimese hooaja võitja ja sõlmis plaadilepingu BMG-ga. Tema esimene singel "Angels Brought Me Here", millega ta võitis "Australian Idol'i", tõusis Austraalia singlite edetabelis ARIA Singles Chart esikohale. 2003. aasta detsembris avaldas ta oma debüütalbumi "Just as I Am", mis sai Austraalias kuus ja Uus-Meremaal kaks plaatinaplaati. Kokku on ta avaldanud kaheksa albumit, mis on Austraalia edetabelis jõudnud esikümnesse. Viimane album, "Madness", ilmus 2014. aastal. Ta on olnud ka Austraalia "The X Factori" üks kohtunikest. 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas Austraaliat lauluga "Tonight Again". Finaalkontserdil sai ta 196 punktiga viienda koha. "Just as I Am" (2003) "Beautiful Life" (2004) "Closer to the Sun" (2006) "The Memphis Album" (2007) "Like it Like That" (2009) "Armageddon" (2012) "Madness" (2014) "Conscious" (2017) "T.R.U.T.H." (2020) "Twenty Ten" (2010) "The Memphis Tour" (2008) "Your Song" (2007) "Guy Sebastian EP" (2009) "Part 1" (2016) "Austraaliat esindab Eurovisioonil talendisaate võitja Guy Sebastian". Menu ERR. 5. märts 2015. Kasutatud 23. mai 2015 Ametlik koduleht
Krasnojarski lennujaam

Krasnojarski lennujaamaks võidakse nimetada mitut Krasnojarski juures asuvat lennujaama. Jemeljanovo rahvusvaheline lennujaam Tšeremšanka lennujaam
Jemeljanovo rahvusvaheline lennujaam

Jemeljanovo rahvusvaheline lennujaam on lennujaam Venemaal Krasnojarski krais Jemeljanovo rajoonis, 27 km kaugusel Krasnojarski keskusest loodes. Lennuvälja lennurada asub 1600 meetri kaugusel Krasnojarski Tšeremšanka lennujaama lennurajast läänes ning on samasuunaline. Rasp.Yandex.Ru - Аэропорт «Емельяново» на Яндекс.Расписаниях. Vaadatud 20-01-2011. "SYKTYVKAR". World Aero Data. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 23. mail 2015. AEX.Ru - 26-02-2010 - Аэропорт "Емельяново" обслужил в 2009 году более 1 млн. пассажиров. Vaadatud 20-01-2011  Jemeljanovo rahvusvaheline lennujaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht (vene keeles) Andmed lennundusohutuse lehel