laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Koitmets

Koitmets on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Koitmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kirt, Kops, Kotsmann, Kriegerberg ja Perkmann. Johannes Koitmetsa palvel kanti Koitmets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 239 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Koitmets Eestis 7 mehel ja 8 naisel. Johannes Koitmets (1891–1974), Eesti farmatseut ja sõjaväelane http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Koitmets&q=1 https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KOITMETS[alaline kõdulink] Nimede statistika
Koitsalu

Koitsalu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Koitsalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Gutmann, Klimpmann, Köbler, Koika, Kutmann ja Petermann. Jaan Koitsalu palvel kanti Koitsalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 304 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. jaanuarist 1937). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Koitsalu 15 mehel ja 10 naisel. Oskar-Friedrich Koitsalu (1910–1990), Eesti sõjaväelane http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Koitsalu&q=1 Onomastika https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KOITSALU[alaline kõdulink] Nimede statistika
Koldre

Koldre on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Koldre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kollo ja Kovkin. Valentin Koldre palvel kanti Koldre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 382 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Koldre Eestis 10 mehel ja 16 naisel. http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Koldre&q=1 Onomastika https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KOLDRE[alaline kõdulink] Nimede statistika
Kelme (täpsustus)

Sõnal "kelme" on mitu tähendust. Kelme on mõningate kehaõõnte vooderdis ja mõningate elundite kate. Kelme on õhuke kiht, mille moodustab mingi aine millegi pinnal. Kelme on üks Hispaania sporditarvetefirma, kelle põhitoodanguks on jalanõud. Kelme oli eelnimetatud firma sponsoreeritav jalgratturite profitiim. Kelmė on linn Leedus ajukelmed ehk ajukestad Kile
Liisa Saukas

Liisa Saukas (sünninimi Liisa Bastik; 15. august 1906 – 5. märts 1997) oli eesti õpetaja. Aastatel 1940–1941 oli ta Kehtna Algkooli juhataja. Aastatel 1959–1963 oli ta Tallinna 34. 8-klassilise Kooli õppealajuhataja. Ta on maetud Liiva kalmistule. 1960 Eesti NSV teeneline õpetaja Vaba Eesti Sõna, 15. mai 1997 "Kehtna kooli juhid ja õpetajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2017. Vaadatud 14. novembril 2017. Kalmistute register HAUDI Viited TLÜ Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseumi andmebaasis
Auguraud

Auguraud, augustaja, augulööja, komposter on tavapärane kontoritarve, mida kasutatakse paberisse aukude löömiseks, peamiselt paberi arhiveerimise ja kausta panemise eesmärgil. Nahaaugustaja, mille konstruktsioon erineb paberiaugustajast, on mõeldud naha, riide ja õhukese plastiku augustamiseks. Olemas on ka metalliaugustajad. Ühe augu augustaja Paksema materjali augustaja Dokumendiaugustaja (kausta)
Rodionovo-Nesvetaiskaja rajoon

Rodionovo-Nesvetaiskaja rajoon (vene keeles Родионово-Несветайский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Rodionovo-Nesvetaiskaja sloboda. Rajoon piirneb põhjas Ukraina Luhanski oblastiga, kirdes Krasnõi Sulini rajooniga, idas Oktjabrski rajooniga, kagus Aksai rajooniga, lõunas Mjasnikovi rajooniga, edelas Neklinovka ja Matvejev Kurgani rajooniga ning läänes Kuibõševo rajooniga. Rajooni pindala on 1547 km². Elanike arv oli 2017. aastal 22 461. Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooni asulad kuuluvad kuue külaasunduse koosseisu. Q126684906
David Poisson

David Poisson (31. märts 1982 Annecy – 13. november 2017 Nakiska) oli prantsuse mäesuusataja. Poisson sai pronksmedali kiirlaskumises Schladmingis 2013. aasta maailmameistrivõistlustel. 2010. aasta olümpiamängudel Vancouveris sai ta kiirlaskumises 7. koha.
Q (Star Trek)

Q on väljamõeldud tegelane Star Treki ulmemaailmas. Teleseriaalides "The Next Generation", "Deep Space Nine" ja "Voyager" kehastas teda Ameerika Ühendriikide näitleja John de Lancie. Artikkel Memory Alphas (Star Treki wiki) inglise keeles) Sissekanne IMDb-s
Haapsalu Kutsehariduskeskus

Haapsalu Kutsehariduskeskus (lühend HKHK) on kutsehariduskeskus Lääne maakonnas Haapsalu lähedal Uuemõisa alevikus. Kooli ajalugu ulatub aastasse 1987, kui asutati Uuemõisa Ehituskool. 1990 kolis kool Taeblasse ja uueks nimeks sai Taebla Kutsekeskkool. 2005 kolis kool Uuemõisasse ja uueks nimeks sai Haapsalu Kutsehariduskeskus. Aastast 2010 on kooli direktor Ingrid Danilov. Aastast 2022 on kooli direktor Riinu Raasuke. Samas hoones tegutseb Uuemõisa raamatukogu. https://web.archive.org/web/20171114131716/https://www.hkhk.edu.ee/meie-kool/ajalugu/ (vaadatud 14.11.2017) "1. juulist alustab direktorina tööd Riinu Raasuke". Haapsalu Kutsehariduskeskus. 27. juuni 2022. Vaadatud 11. oktoobril 2023. Kooli koduleht Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt. Viide nimega :0 on ilma tekstita.
Narva Kutseõppekeskus

Narva Kutseõppekeskus, ka Narva Kutsehariduskeskus (inglise keeles Narva Vocational Training Centre, lühend NVTC; vene keeles Нарвский профессиональный учебный центр), oli kutsekool Narvas aadressil Kreenholmi tänav 45. Kool asutati 1. oktoobril 2000 Narva Kutsekeskkooli, Narva Kergetööstuskooli, Narva Kaubanduskooli ja Narva Energeetikute Kooli põhjal. 20. oktoobriks 2000 lõpetati õppetöö Narva Kaubanduskooli ruumides ja õpilased viidi üle Kergetööstuskooli ühiselamusse loodud tavaõppeklassidesse. 1. septembril 2016 liideti Narva Kutseõppekeskus Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse ja Sillamäe Kutsekooliga. 2000–2004 Ago Silde 2004–2012 Margus Ojaots 2012–2014 Jüri Sasi 2014–2016 Riina Veidenbaum Monika-Aino Jõesaar. Narva Kutseõppekeskuse 15 töörohket aastat. 2000–2015 (vaadatud 30.06.2020) Ida-Virumaa kutsehariduskeskuse ajalugu. kutsehariduskeskus.ee (vaadatud 30.06.2020) Narva Vocational Training Centre (vaadatud 30.06.2020)
Sillamäe Kutsekool

Sillamäe Kutsekool (ka Sillamäe Kutsekeskkool) oli kutsekool Sillamäel aadressil Tallinna maantee 13. Õppekeel oli vene keel. Otsus rajada Sillamäele kutsekool tööliste ettevalmistamiseks tehasele Baltijets tehti 1972. aastal. Sillamäe Kutsekeskkool nr 33 (vene keeles Городское среднее профессионально-техническое училище №33) avati 1. septembril 1981. 1. septembrini 1994 kandis see nime Sillamäe Kutsekool (vene keeles Силламяэское профессиональное училище), 1. septembrini 1996 Sillamäe Kutsekeskkool. 2015. aastal oli Sillamäe Kutsekoolis viis õppesuunda: metallide töötlemine, logistika, infotehnoloogia, kokandus ja ehitus. Koolis oli palju erialasid, näiteks arvutiteenindaja, kokk, ehitaja, keevitaja, metallitöötlus ja palju muud. Koolis õppis kokku 800 õpilast. 2015. aastal kutsekooli hoone renoveeriti. 1. septembril 2016 liideti Sillamäe Kutsekool Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse ja Narva Kutseõppekeskusega ning koolist sai Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse Sillamäe õppekoht. Disain ja käsitöö – 01.09.2013–01.01.2017, 16.02.2016–01.03.2022 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia – 01.09.2013–01.01.2017, 16.02.2016–01.03.2019 Keemiline töötlus – 01.09.2013–01.01.2017, 16.02.2016–01.03.2019 Mehaanika ja metallitöötlus – 01.09.2013–01.01.2017 Turismi-, toitlustus- ja majutusteenindus – 31.01.2015–31.01.2021, 03.03.2015–04.02.2021 Ehitus – 31.01.2015–31.01.2021, 03.03.2015–04.02.2021 Logistika – 31.01.2015–31.01.2021, 03.03.2015–04.02.2021 1981–1982 – Edgar Ganzen 1982–1995 – Viktor Borsuk 1995–2016 – Inna Nazarova Andmed EHISes (vaadatud 01.07.2020) Sillamäe Kutsekool (vaadatud 01.07.2020) Силламяэское профессиональное училище (vaadatud 01.07.2020) Sillamäe kutsekooli hoone läbib põhjaliku noorenduskuuri ERR.ee 18.05.2015 (vaadatud 01.07.2020) Ida-Virumaa kutsehariduskeskuse ajalugu. kutsehariduskeskus.ee (vaadatud 30.06.2020) Sillamäe kutsekool on valmis tööandjate soove arvestama. Põhjarannik, 24.05.2014 1 сентября, 15 лет назад Силламяэский вестник, 15.10.1996 (vene keeles, vaadatud 01.07.2020) Силламяэское училище вступило в свой 30-й учебный год www.inforing.net, 2011, nr 36 (vene keeles, vaadatud 01.07.2020)
Valgamaa Kutseõppekeskus

Valgamaa Kutseõppekeskus on kutseõppekeskus Valgas aadressil Loode tänav 3/1. Kool asutati 1. septembril 1999 Helme Kutsekeskkooli ja Valga Kutsekooli liitmisel. Kooli uus hoonetekompleks avati 1. septembril 2011. Vabariigi Valitsuse määrus "Kutseõppeasutuste ümberkorraldamine". RT I 1999, 25, 368. Kooli koduleht
Viljandi Huvikool

Viljandi Huvikool on huvikool Viljandis aadressil Carl Robert Jakobsoni tänav 47c. Kooli ajalugu algab aastast 1946, kui Viljandi Pioneeride Majas hakkasid tegutsema huviringid. 1990 korraldati Viljandi Pioneeride Maja ümber Viljandi Noorte Huvikeskuseks. 2008 nimetati kool ümber Viljandi Huvikooliks. https://web.archive.org/web/20171114140025/http://www.huvikool.ee/nimed-ja-numbrid/ (vaadatud 14.11.2017) Kooli koduleht
Valga Kultuurikeskus

Valga Kultuurkeskus on asutus Valgas aadressil Kesk tänav 1. Asutus kandis varem nime Valga Kultuuri- ja Huvialakeskus ja toimis nii Valga kultuurielu keskusena kui ka huvihariduse andjana. Valga Vallavolikogu otsustas mais 2024, et Valga Kultuuri- ja Huvialakeskuse asemel koonduvad valla kultuurimajad sügisest ühise juhtimise alla ja huvikoolist saab eraldi asutus, mis kannab nime Valga valla huvikeskus. Kultuurilkeskuse hoone (tollal nimetati seda kultuurimajaks) avati 5. novembril 1967. Aastatel 1999–2001 hoonet renoveeriti ja tehti juurdeehitus. http://www.valgakultuurikeskus.ee/kultuurimajast/ajalugu/ (vaadatud 14.11.2017) Valga Kultuurieskuse koduleht
Vostok 1

Vostok 1 (Восток-1) ehk Vostok (Восток) oli Nõukogude Liidu kosmoselaev seeriast Vostok, esimene mehitatud Maa tehiskaaslane. 12. aprillil 1961 sooritas kosmonaut Juri Gagarin sellega esimese kosmoselennu, tehes ühe tiiru Maa-lähedasel orbiidil. Vostok-1 ehk Vostok 1K
Ökosil

AS Ökosil (ka ÖkoSil) on Eesti riigi osalusega aktsiaselts, mis tegeleb suurte keskkonnaprojektidega, samuti osutab keskkonnakorralduslikke ja keskkonnaseire teenuseid. Ettevõtte asutasid Eesti riik ja AS Silmet Grupp. Ettevõte üks ettevõtmisi oli Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimisprojekt. Ettevõttes töötab 18 inimest. http://www.ecosil.ee/ (vaadatud 14.11.2017) Ettevõtte koduleht
Eesti Haiglate Liit

Eesti Haiglate Liit on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab tervishoiuteenuseid pakkuvaid tööandjaid (sh haiglaid) Eestis. Liit asutati novembris 1994. Liidu peaeesmärk on "liikmete ühiste huvide edendamine tervisevaldkonnas ning koostöö arendamine liikmeks olevate haiglate vahel ning samuti partneritega tervishoiusektoris". Liidus on 23 liiget. https://haiglateliit.ee/ (vaadatud 14.11.2017) Liidu koduleht
Eesti Hasartmängude Korraldajate Liit

Eesti Hasartmängude Korraldajate Liit on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eestis tegutsevaid hasartmängude korraldajaid. Liidu eesmärk on teostada liikmete ühishuvisid ja koordineerida liikmete tegevust hasartmängude korraldamise alal. Liikmed: Olympic Casino Casino Grand Prix Triobet Olybet Online Casino Grand X City Casino Optibet Coolbet Paf Fenikss Casino http://www.ehkl.ee/et (vaadatud 14.11.2017) Liidu koduleht
Finantsplaneerimine

Finantsplaneerimine on tegevus, mille käigus selgitatakse välja, kuidas on ettevõttel võimalik saavutada oma strateegilised eesmärgid. Tavaliselt loob firma finantsplaani kohe pärast visiooni sõnastamist ja eesmärkide seadmist. Finantsplaanis kirjeldatakse nii tegevust, ressursse, varustust ja materjali, mis on vajalikud eesmärkide saavutamiseks, kui ka aega, mis selleks kulub. Finantsplaneerimine hõlmab järgmisi tegevusi: ärikeskkonna hindamine; visiooni ja eesmärkide kinnitamine; eesmärkide saavutamiseks vajalike ressursside väljaselgitamine; ressursside hulga kindlaksmääramine (tööjõud, varustus, materjalid); iga ressursi kogumaksumuse arvutamine; Kulude kokkuliitmine ja eelarve koostamine; Eelarvega seotud riskide ja probleemide tuvastamine. Finantsplaneerimine on iga organisatsiooni edu eeldus. See tagab range äriplaani, kinnitades, et seatud eesmärgid on majanduslikult saavutatavad. See aitab ka juhil seada ettevõttele majanduslikke eesmärke ning premeerida töötajaid, jäädes eelarve piiridesse. Finantsplaneerimine hõlmab kolme kategooriat: finantsjuhtimise strateegiline roll; finantsjuhtimise eesmärgid; planeerimise periood. Finantsplaani kavandamisel peaks ettevõte lähtuma kas lühiajalisest (tavaliselt 12 kuud) või pikaajalisest (2–5 aastat) plaaniperioodist. Lisaks peaksid ettevõtte iga tegevusüksuse individuaalprojektid ja investeerimisplaanid peaksid olema summeeritud ning neid tuleks käsitleda ühe suure projektina. Seda protsessi nimetatakse koondamiseks.
Eesti Kaitsetööstuse Liit

Eesti Kaitsetööstuse Liit (inglise keeles Estonian Defence Industry Association, lühend EDIA) aastast 2022 Eesti Kaitse- ja Kosmosetööstuse Liit (Estonian Defence and Aerospace Industry Association) on mittetulundusühing, mis ühendab kaitse- ja kosmosetööstuse sektoris tegelevaid ettevõtteid Eestis. EDIA asutati 2009. aastal. 2012. aastal moodustati kaitse- ja julgeolekutööstuse klaster (Estonian Defence and Security Innovation Industry Cluster), kuhu kuulub 16 liiget: https://defence.ee/ (vaadatud 14.11.2017) Liidu koduleht
Valter Johanson

Mitte segi ajada vaimuliku Walter Johansoniga. Valter Johanson (13. august 1931 Tartu – 4. august 1990 Tartu) oli eesti koolijuht, kabetaja, haridus- ja sporditegelane. Ta õppis Luunja Algkoolis. 1952. aastal lõpetas ta Tartu Õpetajate Instituudi, 1958. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi füüsika-matemaatikaõpetajana. 1952. aastast töötas matemaatika- ja füüsikaõpetajana. Eri aegadel oli ta Sillaotsa kooli ja Aru kooli direktor. Aastatel 1953–1962 oli ta Tartu Rajooni TSN Täitevkomitee haridusosakonna juhataja. Aastatel 1967–1978 Tartu Rajooni TSN Täitevkomitee esimehe asetäitja. Aastatel 1978–1990 oli ta Tartu 12. Keskkooli direktor. 1971. ja 1974. aastal tuli ta Eesti meeskonnas NSV Liidu meistriks kirikabes. Lisaks võitis NSV Liidu kirikabe meistrivõistlustel Eesti meeskonnas 2 hõbedat (1967, 1978) ja 2 pronksi (1964, 1969). 1967. aastal tuli kirikabes Eesti meistriks, 1987. aastal võitis Eesti kirikabe meistrivõistlustel võistkondliku kulla. 1960. aastast oli ta vabariikliku kategooria male- ja kabekohtunik. 1964. aastast oli ta Eesti NSV Kabeföderatsiooni presiidiumi liige, aastatel 1969–1976 Eesti NSV Kabeföderatsiooni presiidiumi esimees. 1971 Spordiühingu Jõud auliige 1989 Eesti NSV teeneline õpetaja Valter Johanson (nekroloog). Õpetajate Leht, 18. august 1990 Eesti spordi biograafiline leksikon. Valter Johanson "Luunja Keskkooli ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. november 2017. Vaadatud 14. novembril 2017. Kodu Uudised, 1. veebruar 2005 "Maasportlased – medalivõitjad. Maasport, 25.10.2006". Originaali arhiivikoopia seisuga 24.10.2021. Vaadatud 14.11.2017.
Krasnõi Sulini rajoon

Krasnõi Sulini rajoon (vene keeles Красносулинский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Krasnõi Sulini linn. Rajoon piirneb põhjas Kamenski rajooniga, idas Belaja Kalitva rajooniga, lõunas Oktjabrski rajooniga, lisaks on lõunas Šahtõ ja Novošahtinski linnad, edelas Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga ja läänes Ukraina Luhanski oblastiga. Rajooni pindala on 1950 km². Elanike arv oli 2012. aastal 80 352, 2009. aastal 84 874 ja 2002. aastal 34 906. Krasnõi Sulini rajooni asulad kuuluvad kolme linnaasunduse (Krasnõi Sulini linna ning Gornõi ja Uglerodovski alevite) ning kaheteistkümne külaasunduse koosseisu. Q126684906
Kamenski rajoon (Rostovi oblast)

Kamenski rajoon (vene keeles Каменский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) on rajoon Venemaal Rostovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Gluboki alev. Rajoon piirneb põhjas Tarassovski rajooniga, idas Belaja Kalitva rajooniga, lõunas Krasnõi Sulini rajooniga ja läänes Ukraina Luhanski oblastiga. Rajooni pindala on 2572,07 km². Elanike arv oli 2012. aastal 46 686, 2009. aastal 47 223 ja 2002. aastal 51 757. Kamenski rajoonis on 54 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Gluboki alevi) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Severski Donets. Q126684906
Eesti Keemiatööstuse Liit

Eesti Keemiatööstuse Liit (lühend EKTL) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eesti keemiatööstusega tegelevaid ettevõtteid ja füüsilisi isikuid. EKTL asutati 16. septembril 1991. EKTLi põhieesmärk on arendada Eesti keemiatööstust, tõstes selle efektiivsust, konkurentsivõimelisust ja ohutust. https://web.archive.org/web/20171114171520/https://www.keemia.ee/et/kes-me-oleme (vaadatud 14.11.2017) EKTLi koduleht
Tarassovski rajoon

Tarassovski rajoon (vene keeles Тарасовский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Tarassovski alev. Rajoon piirneb põhjas Millerovo rajooniga, kirdes Kašarõ rajooniga, kagus Belaja Kalitva rajooniga, lõunas Kamenski rajooniga ja läänes Ukraina Luhanski oblastiga. Rajooni pindala on 2767,47 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 456, 2009. aastal 30 868 ja 2002. aastal 32 608. Tarassovski rajoonis on 59 asulat, mis kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Glubokaja. Q126684906
Kabiri laulud

Kabiri laulud on 15. sajandi India poeedi ja müstiku Kabiri sajast luuletusest kokku pandud raamat, mis anti välja 1915. Raamatu on inglise keelde tõlkinud Rabindranath Tagore. Kabir on teoses kokku põiminud sufismi ja hinduismi filosoofiad. Inglise keelde tõlgitud versioonile oli oma eessõna kirjutanud Evelyn Underhill ning raamat anti välja Macmillanis New Yorgis. Raamatut on tõlgitud ka pärsia keelde Leila Farjami ja kurdi keelde Sayed Madeh Piryonesi poolt.
Anglokatoliiklus

Terminid anglokatoliiklus, anglikaani katoliiklus ja katoliiklik anglikanism viitavad inimestele, uskumustele ning tavadele anglikanismis, mis rõhutavad erinevate anglikaani kirikute katoliiklikku pärandit ja identiteeti. Eesti Anglokatoliku Kirik Eesti Anglokatoliku Kirik
Ausgewählte Akten Persischer Märtyrer

"Ausgewählte Akten Persischer Märtyrer" ('Pärsia märtrite valitud teod') on Oskar Brauni raamat, mis anti välja 1915. aastal Kemptenis. See sisaldab biograafilisi materjale mitme pühaku kohta, sealhulgas: Pusai, Mar Abba ja Simon Bet-Tittast.
Vostok

Vostok [vast'okk] (vene keeles 'ida') on mitme asja nimi. Vostok oli Nõukogude Liidu programm esimeste mehitatud kosmoseaparaatide loomiseks ning esimesteks inimeste lendudeks kosmosesse. Vostok oli esimeste Nõukogude kosmoselaevade seeria. Vostok ehk Vostok 1 oli Vostok-seeria kosmoselaev, millel sooritas kosmoselennu esimene kosmonaut Juri Gagarin. Vostok oli Nõukogude kanderakett kosmoseaparaatide orbiidile viimiseks. Vostok on Nõukogude Liidu ja Venemaa polaarjaam Antarktikas. Vostok on Nõukogude ja Vene kellade mark. Vostok oli üks laevadest Fabian Gottlieb von Bellingshauseni ekspeditsioonil, millega avastati Antarktika. Vostok oli 1970. aastani Sahhalini oblasti Neftegorski alevi nimi (asula hävis 1995. aastal maavärinas). Vostok on asula Venemaal Primorje krais Krasnoarmeiski rajoonis. Vostok on ühe Minski linnaosa venekeelne nimi. Vostok on ka seal linnaosas asuv metroojaam Vostok on Venemaa Föderatsiooni sõjaväeõppused Vostok–2010 29. juuni – 8. juuli 2010 Vostok–2014 19.–25. september 2014 Vostok–2018 11.–17. septembril 2018 Vostok–2022 1.–7. septembril 2022 Vostoki järv Vostoki laht Vostoki saar Testing Army Reforms in Vostok-2010 Šoigu: õppusel Vostok-2014 võtab osa 155 000 meest, 632 lennukit ja 84 laeva delfi.ee, 23. september 2014, Vostok-2018 err.ee "Russia to Hold Sweeping Joint War Games With China, India, Others". thediplomat.com (Ameerika inglise). Vaadatud 28. märtsil 2024.
Myths and Legends of Babylonia and Assyria

Babüloonia ja Assüüria müüdid ja legendid (Myths and Legends of Babylonia and Assyria) on Donald Alexander Mackenzie 1915. aastal välja antud raamat. Raamatus käsitletakse mitte ainult Babüloonia ja Assüüria mütoloogiat, vaid ka selle piirkonna ajalugu (Mesopotaamia), piibli jutustuste sarnasusi piirkonna mütoloogiaga ja võrreldakse seda teiste kultuuride mütoloogiatega, näiteks India ja Põhja-Euroopa omadega.
Pessimism

Pessimism (ladina keele pessimus 'halvim') on vaimne hoiak, mis vastandub optimismile. Pessimistid eeldavad igast olukorrast ebasoodsat tulemust ja usuvad, et elu jooksul kogevad nad rohkem negatiivseid kui positiivseid olukordi. Üldiselt keskenduvad pessimistid pigem elu negatiivsetele aspektidele. Kõige levinum näide pessimismist on arvamus, et pooleldi täidetud klaas on pooltühi, mitte pooltäis. Filosoofiline pessimism on maailmavaade või eetika, mille kohaselt vaadeldakse maailma rangelt anti-optimistlikust vaatenurgast. Filosoofiline pessimism taotleb põhjendamatute ootuste eemaldamist, vaidlustab progressi ideed ja optimismi, mis põhineb lootusel või usul. Filosoofilised pessimistid on tihti ka eksistentsiaalsed nihilistid ehk usuvad, et elul iseenesest puudub mõte või väärtus. Filosoofilised pessimistid usuvad, et inimese teadlikkus ajast tekitab suuremat piina kui füüsiline valu, sest inimesed suudavad mõtiskleda mineviku ja tuleviku üle ning seega teavad, et ühel päeval nad surevad. Hirm selle ees on pidev meeldetuletus, et elu on ajutine ja et seda saatust ei saa ära hoida. Filosoofilise pessimismi järjekindel esindaja on näiteks Arthur Schopenhauer. Tema arvates on maailm kõigist võimalikest maailmadest kõige halvem, kui see oleks veelgi halvem, siis ta lihtsalt lakkaks eksisteerimast. Mitut epistemoloogia teooriat võib pidada pessimistlikuks, kuna nad väidavad, et maailma kohta teadmisi omandada on raske või isegi võimatu. Konservatiivid, eriti sotsiaalsed konservatiivid, tajuvad poliitikat tihti pessimistlikult ning näevad läänemaailma kui dekadentlikku ja nihilistlikku tsivilisatsiooni, mis on hüljanud oma ristiusu ja/või kreeka filosoofia juured, põhjustades läänemaailma moraalse ja poliitilise kõdunemise. Paljud majanduslikud konservatiivid ja klassikalised liberaalid usuvad, et valitsuse suurenemine on vältimatu ja et parimal juhul on võimalik vaid selle pidurdumise nimel võidelda. Tehnoloogiline pessimism on usk, et teaduse ja tehnoloogia areng ei paranda inimeste elu. Entroopiline pessimism väidab, et inimeste tegevused ja tehnoloogia kiirendavad Maa "soojussurma" tulekut, kus energia ja keskkond on halvenenud ning loodusvarad ammendatud. Advokaadid eelistavad pigem pessimistlikud olla, kuna optimistlikud ennustused võivad kohtus täiesti valeks osutuda - piinlik tulemus, mis vihastab kliente. Ökopessimism Optimism Nihilism Kannatus Depressioon Eksistentsialism Künism Teodiike Murphy seadused Bennett, Oliver. Cultural pessimism. Edinburgh university press. 2001. Dienstag 2009, p. 22 Bibas, Stephanos (2004). Plea Bargaining outside the Shadow of Trial. Harvard Law Review. Lk 2463-2547.
Studies from an Eastern Home

"Studies from an Eastern Home" ('Uuringud idamaisest kodust') on õde Nivedita autobiograafiline raamat, mis anti välja 1913. aastal. Nivedita kohtus Swami Vivekanandaga Londonis aastal 1895. Alates esimesest kohtumisest pidas Nivedita teda prohvetiks. Vivekananda palus tal tulla Indiasse ja teenida rahvast. Vastates Swami Vivekananda üleskutsele, kolis Nivedita 1898. aastal Indiasse ja teenis kogu oma elu sotsiaaltöötajana. Selles raamatus on Nivedita kirjeldanud sündmusi, mälestusi ja kogemusi oma elust Indias, näiteks nagu Durga Puja't, Dol-jatra't, Ras–festivali, katkuepideemiat Kolkatas, Janmashtami pidustust ning reisi Põhja-Indiasse.
Kore

Kore võib tähendada: Persephone, jumalanna Vana-Kreeka mütoloogias Kore (skulptuur), Vana-Kreeka skulptuuride tüüp Kore (kuu), Jupiteri kuu Kore (perekonnanimi), eesti perekonnanimi