laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Õhtu toob tagasi kõik

"Õhtu toob tagasi kõik" on Jaan Kaplinski kaheksas luulekogu. See ilmus Tallinnas 1985. aastal. "Õhtu toob tagasi kõik" ilmus kirjastuselt Eesti Raamat väikeseformaadilise kõvas köites raamatuna. Pealkirjaks on tsitaat Sappho luuletusest. Raamatut illustreerivad Mari Kaarma tušijoonistused. Kogus on 107 Kaplinski luuletust, kümme regilaulu Väike-Maarjast, Paidest, Setumaalt, Amblast, Audrust, Rõugest, Kuusalust, Põltsamaalt, Urvastest ja Arukülast, ja veel seitse luuletõlget (Li Bo hiina keelest, Harry Martinson ja Bo Carpelan rootsi keelest, Petronius ladina keelest ja Sappho kreeka keelest). Luulekogu terviktekst on koos regilaulude ja tõlgetega taasavaldatud koondkogus "Kirjutatud" (2000), lk 561–690. Arvustuses leidis Mati Unt, et "Õhtu toob tagasi kõik" kujutab endast luulevormis päevikut. "Luuletaja omab ülevaadet ja jutustab meile oma muljetest. Hiljem võib nende raamatute järgi saada parema pildi meie ajast kui mõne afektiivse purske kaudu.". Kuigi selle raamatu luuletusi püüti parodeerida,, polevat jäljendamine kerge: "retsept on lihtne, kuid mitte igaühele jõukohane. Selle realiseerimiseks peab olema Kaplinski või keegi temataoline." Ka Viivi Luige arvates oli "Õhtu toob tagasi kõik" autori "elulugu, pihtimus, mõttepäevik... mida matkida, järele teha on võimatu, olemata ise J. Kaplinski". Kaplinski raamatus olevat "Sappho võrdne setu rahvalaulikuga, Li Bo Bo Carpelaniga, kartulivõtt suhkrurookoristusega, surnute tuhk segi tänavukevadise Tartu tänavatolmuga". Kuna autor ei kahetse taga eilset ega ihka midagi homselt, tunneb ta ära käesoleva hetke ilu ja võib seetõttu kuulutada "suurimat vabadust, mis inimesele kättesaadav". Mati Unt, "Silm parajasti seletamas". Looming nr 9, 1985, lk 1278. Sirp ja Vasar 28. 6. 1985. Mati Unt, "Silm parajasti seletamas", lk 1277. Viivi Luik, "Mõni sõna haldjarüütel Tam Lin'ist ja talutüdruk Tiiust". Keel ja Kirjandus nr 8, 1985, lk 555–556.
Gary

Gary on linn Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis Lake'i maakonnas. Asub Chicago kesklinnast 40 km kaugusel Michigani järve lõunakaldal. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 69 093. Aastal 2010 oli elanikke 80 294. See on elanike arvult osariigi 11. linn. 79,1% elanikest on afroameeriklased. Linn on saanud nime kohtuniku Elbert Henry Gary järgi. Ta oli 1901. aastal terasetootja U.S. Steeli üks asutajaid. Gary sai linnaõigused 14. juulil 1906. Tippajal oli Gary Pittsburghi kõrval riigi üks suurimaid terasetööstuskeskusi. Nende linnade mõju ulatus isegi Nõukogude Liitu, kus 1930. aastatel projekteeriti Gary ja Pittsburghi põhjal Magnitogorski tööstuslinn. 1960. aasta rahvaloenduse kohaselt elas Garys 178 320 inimest. Välisriikide konkurentsi kasvu ja tööstuse ümberstruktureerimise tõttu hakkas Gary tööstus 20. sajandi teisel poolel sarnaselt paljude teiste Roostevöö linnadega alla käima. See tõi omakorda kaasa töökohtade kadumise, misjärel hakkas linna elanike arv kiiresti vähenema. 21. sajandi alguses langes elanike arv 100 000. Kunagisest riigi eesrindlikumast tööstuslinnast olid alles vaid varemed. Hinnanguliselt on üks kolmandik linna hoonetest tühjad või mahajäetud. Garyst on pärit Jacksonite muusikute perekond. Linnas on sündinud teiste seas Michael Jackson ja Janet Jackson. 1965. aastal alustas Garys tegevust Jacksonite perekonna ansambel The Jackson 5. Gary sõpruslinnad on Fuxin Hiinas ja Lagos Nigeerias. 2016 U.S. Gazetteer Files 2010 U.S. Gazetteer Files, vaadatud 9.07.2020. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Koduleht
Haute-Savoie departemang

Haute-Savoie departemang [otsavu'aa] on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas. Piirneb põhjas Šveitsi ja idas Itaaliaga. Departemangu keskus on Annecy. Eestikeelne mööndav nimevariant on Ülem-Savoia departemang. Haute-Savoie departemangus asub Mont Blanc. Departemangus asuvad tuntud suusakuurordid, teiste seas Chamonix. Haute-Savoie departemang moodustati 1860. aastal, kui Prantsusmaa annekteeris Savoia. 2015. aastani kuulus departemang Rhône-Alpesi piirkonda. Departemang jaguneb halduslikult: Haute-Savoie departemangu haldusüksuste loend Reblochon Tartiflette Populations légales 2021 Departemangu koduleht
Unicum

Unicum on ungari ürdiliköör, mida toodab Zwack salajase retsepti järgi, kuhu kuulub 40 ürti. Sisaldab 42% alkoholi. Legendi järgi olevat joogi valmistanud József Zwack keiser Joseph II-le, kes pärast maitsmist olevat öelnud: "Das ist ein Unikum!" Unicum meenutab maitselt Jägermeisterit, kuid on vähem magus ja väga kibeda järelmaitsega. Ungaris peetakse seda rahvusjoogiks ja mitmes restoranis pakutakse seda tasuta digestiivina pärast praadi. Zwacki koduleht http://www.ungariuks.ee/Unicum
Monique Adamczak

Monique Adamczak (sündinud 21. jaanuaril 1983) on Austraalia elukutseline naistennisist. Praegu on tema treener varasem Roger Federeri treener ja üks Austraalia tenniselegende Tony Roche. Adamczaki lemmikväljakukatteks on muruväljak. Adamczak tegi suure tennise debüüdi 15-aastaselt 1998. aastal, mil ta osales oma esimesel ITF-i turniiril Lynehamis. Teel veerandfinaali alistas ta ka kuulsa kaasmaalanna Alicia Moliku. Oma esimese ITF-i turniiri võitis Monique Jaipuris, kus ta oli finaalis oli parem india tennisistist Manisha Malhotrast 6-2, 2-6, 6-3. Sama turniiri võitis ta ka paarismängus koos Jennifer Schmidtiga. Kui karjääri alguses püüdis ta panna rõhku peamiselt üksikmängule (tema parim koht WTA edetabelis on olnud 138. – aprillis 2010), on ta aja jooksul olnud edukam hoopis paarismängus (kõrgeim koht WTA edetabelis 51. – veebruaris 2018). Isikuandmed WTA kodulehel Isikuandmed ITF kodulehel
Adamastor

Adamastor on müütiline tegelane portugali rahvuseeposes "Lusiaadid". Ta on meresõitjaile vaenulike loodusjõudude kehastus. Eepose autor Luís Vaz de Camões esitas teda kui kreeka mütoloogiast pärit giganti, kes ilmub meresõitjatele ähvardava tormipilvena ning takistab nende sõitu ümber Hea Lootuse neeme India ookeani.
Ruhja

Ruhja (läti) (läti keeles Rūjiena, saksa keeles Rujen) on linn Põhja-Lätis Valmiera piirkonnas. Ruhja on Läti kõige põhjapoolsem linn. See asub Ruhja jõe ääres. Linnas kasvab kaks looduskaitsealust põlispuud – Ruhja pärn ümbermõõduga 4,1 meetrit ja Ruhja mõisa haab ümbermõõduga 5,89 meetrit. Ruhja ordulinnuse varemed on riikliku kaitse all. Samuti on kaitse all Ruhja kirik ja selle piirdemüür, mälestusmärk Ruhja vabastamisele, mälestusmärk "Sējējs" ("Külvaja") Arturs Alberingsile ja Jānis Skujiņši mälestussammas "Madona Orans". Regionaalse kaitse all on kunstnik A. Alkšņise elupaik aadressil Rīgas iela 11a ja Ruhja linnavalitsuse maja aadressil Raiņa iela 3. Kohaliku kaitse all on elamu (endine haigla) aadressil Valdemāra iela 26. Ruhja linna tänapäevases piirides asus Liivi ordu Ruhja ordulinnus. Liivi sõja eel sai sellest üürikeseks ajaks Ruhja komtuurkonna keskus. Ruhja oli Riia kubermangu ja Volmari kreisi Rūjiena ehk Ruhja kihelkonna keskus Lätimaal. Pärisorjuse likvideerimisel kujunes asula aleviks. Aastal 1800 hakkas Ruhjat läbima Tallinna–Pärnu–Riia postimaantee uus trass, seal oli ka hobupostijaam. Asulat läbis varem kitsarööpmeline Valga–Ruhja–Pärnu raudtee. Raudtee ümberehitamisel laiarööpmeliseks (Tallinna–Pärnu–Mõisaküla–Riia liin) viidi Ruhja raudteejaam linnast tunduvalt eemale. Ruhjani liiklesid reisirongid 1990. aastate keskpaigani, amortiseerunud raudtee likvideeriti 2005. aastal. Linnaõigused sai aastal 1920. 1949–1959 oli Ruhja rajooni keskus. 2009. aastani kuulus linn Valmiera rajooni. Aastatel 2009–2021 oli see Ruhja piirkonna keskus. Ruhja linnavalitsus Ruhja luteriusu kirik Ruhja Keskkool Ruhja jõgi Ruhja linnas Ruhja komtuur Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink] Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 29.01 2024 Ruhja koduleht
Vasalemma

Vasalemma on alevik Eestis Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Ta asub umbes 38 km Tallinnast edelas. Aastatel 1992–2017 oli Vasalemma samanimelise valla keskus. Vasalemmat on esimest korda mainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus. 1825. aastal asutati Vasalemma mõis (saksa keeles Wassalem), mille pilkupüüdvat uusgooti stiilis peahoonet (valmis 1894) kasutab nüüd kohalik kool (praegu Vasalemma Põhikool). Mõisast kolme kilomeetri jagu kirdes asuv Vasalemma alevik kujunes välja suvituskohana, kuhu hakati suvilakrunte välja andma. Seal asub ka 1917. aastal avatud Vasalemma raudteejaam, mis rajati seoses 1904–1905 ehitatud Keila–Haapsalu raudteega. Tänapäeval on raudtee säilitatud kuni Turbani. Liinil toimub elektrirongiühendus Tallinnaga. Vasalemma karjääri tee Vasalemma jaama tee Vasalemma marmor Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vidzeme

Vidzeme (liivi keeles Vidumō; eesti keeles ka Läti Liivimaa) on ajalooline piirkond Lätis. Vidzeme hõlmab neid alasid Läti kesk- ja põhjaosas, mis 17. sajandil kuulusid Rootsile ning hiljem Liivimaa kubermangu. Varem tähendas Vidzeme ka Liivimaad või Liivimaa kubermangu tervikuna. Vana-Liivimaa kohta kasutatakse sõna Livonija. "Vidzeme" põhitähendus läti keeles on "keskmaa". Vidzeme suurim linn on Riia. Kurzeme Latgale Zemgale Sēlija Vidzeme. Eesti Keele Instituudi Kohanimeandmebaas, vaadatud 24. juulil 2018
Nugakala

Nugakala (Pelecus cultratus) on karpkalalaste sugukonda kuuluv parvekala. Tema keha on hallikas ja väga õhuke. Suu on ülaseisune. Kõhuuimed seljauimest tagapool. Anaaluim suhteliselt pikk. Kala küljejoon ei ole mitte sirge, vaid sinusoidjas. Kehapikkus kuni 60 cm. Enamasti elutseb ta rannikualadel, kuhu voolab sisse magedat vett, näiteks estuaarides. Ida-Euroopas on ta töönduslikult olulisel kohal. Eestis leidub rannikualadel vähe.  Nugakala – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Nugakala andmebaasis eElurikkus
Valgeamuur

Valgeamuur (Ctenopharyngodon idella) on karpkalalaste sugukonda kuuluv kala. Valgeamuuri keha on pikenenud ja tüse, justkui torpeedokujuline. Kala kehapikkus võib ulatuda 1 meetrini, kaal kuni 30 (mõnede allikate väitel 40 kg). Küljejoonel on 40...42 soomust. Tema anaaluim on mõnevõrra lähemal sabauimele kui enamikul teistel karpkalalastel. Valgeamuur sööb peaaegu eranditult ja suures koguses veetaimi. On arvutatud, et päevas sööb ta kaaluliselt umbes kolm korda rohkem taimi, kui ise kaalub. Pärismaine Kaug-Idas, levinud ka idapoolsetele aladele. Eestis kasvatatakse vähesel määral kalakasvatustiikides, väljaspool neid võõrliigina. Abakumov, V. A. jt. Loomade elu 4. köide – kalad. 1979. Tallinn:Valgus, lk 212 Miller, P. J ja Loates, M. J. Euroopa kalad. 2006. Eesti Entsüklopeediakirjastus.  Valgeamuur – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valgeamuur andmebaasis eElurikkus
Tupolev Tu-204

Tupolev Tu-204 on Venemaal ehitatud kahemootoriline reaktiivlennuk. Kahemootorilise keskmaa-reisilennuki Tu-204 arendustööd algasid aastal 1985, kui oli vaja järglast Tu-154-le. Kohe algusest peale sarnanes Tu-204 väliselt väga USA reisilennukiga Boeing 757. Probleemid Perm PS-90A mootorite arendusega aeglustasid projekti käiku. Esimeste lennukite ehitamine lõpetati ja pandi katseliselt lendama Vnukovo Airlinesi ja Orel Avia teenistuses 1994. Aeroflot testis samal ajal Tu-204S kaubalennuki versiooni. Regulaarlende alustati Tu-204-100-ga alles 1997. aasta suvel. Pärast poliitilisi muutusi Venemaal algas töö Tu-204-120 versiooni kallal, mis sai Rolls-Royce RB-511 mootorid. Pikkus: 46,1 m Tiivaulatus: 41,8 m Lennukaugus täislastis: 4000 km Reisikiirus: 825 km/h Reisijaid: 196–214
Rahumäe raudteepeatus

Rahumäe raudteepeatus on raudteepeatus Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres, 6,8 km kaugusel Balti jaamast. Peatus jääb Järve ja Nõmme raudteepeatuse vahele. Järve suunal asub Rahumäe viadukt. Ümberistumisvõimalused on Rahumäe teel (bussipeatus Rahumäe) liinibussil 23 (Kadaka–Bussijaam). Pärnu maanteel (bussipeatus Rahumäe) liinibussile 36 (Väike-Õismäe – Viru). Ning 45 (Väike Öismäe-Ülemiste (Kaubajaama) ) Kaheteelise raudtee ääres on kaks perrooni, pikkusega 146 meetrit. Peatuses peatuvad Elroni Tallinnast Keilasse, Paldiskisse, Riisiperre ja Klooga-Randa sõitvad elektrirongid. Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlasele tasuta. Raudteepeatus avati 1926. Algselt oli jaamahooneks ümber ehitatud kaubavagun. Praegune põlevkivituhktellistest hoone ehitati 1930. aastal ning vana jaamahoone (kaubavagun) transporditi Kivimäe raudteepeatusse. 1932. aastal avati jaamahoones postiagentuur. Piletimüük lõpetati jaamas 1998. aasta kevadel. Autode ülesõit Rahumäe jaamas suleti 1970. aastate teisel poolel. Kaua tühjana seisnud Rahumäe jaamahoone on praegu kasutusel puuetega laste mängu- ja vabaajakeskusena kandes ametlikku nime Nõmme Vaba Aja Keskuse Mängujaam. Ajalooliselt asus samanimeline peatus (teise nimega Kalmistu) ka Liiva – Nõmme-Väikse kitsarööpmelise raudteelõigu ääres. Rahumäe jaamahoone Eesti raudteetransport "Tallinna ja Harjumaa elektriraudtee: Rahumäe". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. aprill 2009. Vaadatud 22. juunil 2009. AS Eesti Raudtee raudteerajatistel teostatavad operatsioonid. http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Leho Lõhmus. Nõmme läbi aegade. Nõmme Linnaosa Valitsus. 2001. Lk. 130 Nõmme läbi aegade. Lk. 133 Nõmme läbi aegade. Lk. 131 Marko Püüa. Nõmme jaamahooned seisavad ripakil.[alaline kõdulink] / Postimees, 11. november 1998 Raudtee ülesõidukohtade vahimajad. eberhard - 23-04-2007 08:21 AM. Automoto.ee foorumid Helen Käit. Rahumäe jaamas avatakse laste mängujaam. / Nõmme Sõnumid, 15. oktoober 2004. Lk. 1. GALERII. Lapsed, vanamehed ja arvutid. Mida põnevat peidavad endas Nõmme raudteejaamad; Pealinn, 5. mai 2024  Rahumäe raudteepeatus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jaamahoone kultuurimälestiste riiklikus registris Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) RAHUMÄE; Eesti Raudteeajaloo Selts
Valio

Valio OY on Soome toiduainetööstuse ettevõte, mis toodab piimatooteid. Ettevõtte omanikud on 23 Soome piimatootmisühistut. Valio ostab kokku 86% Soomes toodetud piimast. Valio piimatoodete turuosa Soomes oli 2005. aastal 57%. Valio asutasid 1905. aastal 17 meiereid võiekspordifirmana, et hoida kontrolli all eksporditava või kvaliteeti. Peamiselt eksporditi Inglismaale. 1909. aastal laienes tegevusvaldkond teistele piimatoodetele. Tänapäeval on Valio tootenimetusi umbes 1100. Valiol on välisriikides kaheksa tütarettevõtet, neist kaks Eestis: Valio Eesti ja Võru Juust. Eestis turustatakse Valio tooteid lisaks Valio kaubamärgile ka kaubamärkide Alma ja Gefilus all. 2004. aastal müüs Valio oma jäätisetootmise Nestléle. Vuosikertomus 2012. Vaadatud 15.11.2013. Koduleht
Tuhkur

Tuhkur ehk metstuhkur ehk tõhk (Mustela putorius) on väike kärplane, Eesti pärismaine kiskja. Jahile minekuks ootab ta öö saabumist. Tema ohvriks langevad hiired, rotid, kahepaiksed, kalad, küülikud, kodulinnud, roomajad, ta sööb ka mett ja mesilasi. Saaklooma tapab ta kõri läbi hammustades. Tapetud saagi tassib ta urgu, kus käib söömas. Väljaheited on tuhkrutel 10–20 mm pikad. Tuhkru väljaheide on vänge haisuga ja selle järgi kergesti äratuntav. Teda võib kohata peaaegu kõikjal, mägedes, mere ääres või külas. Pesitseb küüliku urus, kaljusel mäenõlval või puujuurte all. Ta on hea ujuja. Täiskasvanud emasloom kaalub kuni 0,7 kg, isasloom kuni 1,7 kg, keskmine pikkus koos sabaga (13 cm) on umbes 51 cm ning tema keskmine eluiga on 7–10 aastat[viide?]. Eesti imetajate süstemaatiline nimestik kodutuhkur (Mustela putorius furo ehk Mustela furo) Fernandes, M., Maran, T., Tikhonov, A., Conroy, J., Cavallini, P., Kranz, A., Herrero, J., Stubbe, M., Abramov, A. & Wozencraft, C. (2008). Mustela putorius. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2013. Tuhkur andmebaasis eElurikkus
Sõõrsuud

Sõõrsuud (Cyclostomata) ehk tsüklostoomid on polüfüleetiline rühm, mis sisaldab lõuatuid kalu – silmusid ja pihklasi. Sõõrsuude süstemaatika pole selge. Traditsiooniliselt on neid käsitletud lõuatute ülemklassina. Sõõrsuude rühma liigitatakse järgmised klassid: Myxini – pihklased Hyperoartia. Need on maduja haabitusega veeloomad. Nad elavad nii mereliste kui ka mageveeliste veekogude põhjas poolparasiitset elu. Pihklased on silmudest märksa parasiitsemad. Kuigi varem on sõõrsuid peetud luukalade klassi osaks, on neil kaladega võrreldes mitmeid erinevusi: sõõrsuud on lõuatud; neil puuduvad paarilised uimed; neil puuduvad tõelised (luulised) hambad; neil puuduvad soomused; samuti puudub sõõrsuudel paariline ninaava ja paariline ninaõõs. Lõuatute kalade süstemaatikas pole jõutud üksmeelele. Mõnikord peetakse klassi sünonüümiks lõuatuid (Agnatha). Leidub ka mõningaid molekulaargeneetilistel uuringutel põhinevaid tõendusmaterjale[viide?], mille põhjal võib järeldada, et pihklased ja silmud on fülogeneetiliselt lähedalt seotud (nn lõugsuuste hüpotees). See hüpotees räägib aga vastu nn selgroogsete hüpoteesile, mis teoretiseerib, et silmud on lähedamalt seotud lõugsuustega (Gnathostomata) kui pihklastega.[viide?] Lõuatud (Agnatha) Lõugsuused Tümoidid "Selgroogsete zooloogia" J. Aul, H. Ling 1969 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Cyclostomata seisuga 30.12.2013.
Chicago Bulls

Chicago Bulls on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub idakonverentsi keskdivisjoni ja peab oma kodumänge United Centeris, mida jagatakse NHL-i klubiga Chicago Blackhawks. 1966. aastal Chicagos asutatud klubi on NBA ajaloo üks edukamaid, olles kuus korda tulnud NBA meistriks. Meistriks tuldi Michael Jordani, Scottie Pippeni ja peatreener Phil Jacksoni juhtimisel aastatel 1991–1993 ja 1996–1998. Bulls on ainus mitmekordne NBA meistriks tulnud klubi, kes pole kaotanud ühtegi NBA finaalseeriat. Hooajal 1995/96 püstitas Chicago Bulls NBA rekordi, kui põhihooajal võideti 72 ja kaotati vaid 10 mängu. Rekord püsis kuni hooajani 2015/16, mil Golden State Warriors võitis põhihooajal 73 mängu. Ryan Arcidiacono Wendell Carter jr Devon Dotson Cristiano Felício Daniel Gafford Chandler Hutchison Luke Kornet Zach LaVine Lauri Markkanen Adam Mokoka Otto Porter Tomáš Satoranský Garrett Temple Denzel Valentine Coby White Patrick Williams Thaddeus Young Michael Jordan Scottie Pippen Dennis Rodman Steve Kerr Toni Kukoč Derrick Rose Chicago Bulls
Tetrapoodid

Tetrapoodid (Tetrapoda) on selgroogsete ülemklass, kuhu kuuluvad nelja jäsemega loomad. Kahepaiksed, roomajad (kaasa arvatud jalutud maod), dinosaurused, linnud ja imetajad on kõik tetrapoodid. Kõige varajasemad tetrapoodid olid Devoni ajastu keskel elanud õhku hingavad kahepaiksed. Nende eellased olid sagaruimsed kalad (Sarcopterygii). Jäseme areng tetrapoodidel Narkiewicz, Katarzyna; Narkiewicz, Marek. "The age of the oldest tetrapod tracks from Zachełmie, Poland". Lethaia. 48 (1): 10–12. DOI:10.1111/let.12083. ISSN 0024-1164.
Es-Smara

Es-Smara on linn Maroko poolt okupeeritud Lääne-Saharas, samanimelise provintsi keskus. Asub sisemaal Maroko rajatud kaitsevalli läheduses. Linn tekkis 1869. aastal karavanide peatuspaiga juurde. Kristlastele suletud linna külastas esimese eurooplasena 1930. aastal Michel Vieuchange.
San-Pedro siilikkaktus

San-Pedro siilikkaktus (Echinopsis pachanoi) on kiirekasvuline sammaskaktus, mis kasvab looduslikult põhiliselt Peruus ja Ecuadoris. See on keskmise toimega tugevusega uimakaktus. San-Pedro siilikkaktus võib kasvada kuni 6 m kõrguseks. Taimed sisaldavad 0,8% meskaliini.
Nõmme Saksa Lunastaja kirik

Nõmme Saksa Lunastaja kirik on kirik Tallinnas Nõmme asumis Õie ja Valdeku tänava vahel, Õie ja Rohelise tänava nurgal aadressil Õie 10. Kiriku ja selle juurde kuuluva pastoraadi projekteeris Robert Natus. Kinnistu omanik ja ehitaja oli Saksa Kiriklik Ühing, kuhu kuulusid peamiselt Nõmme linnas elanud baltisakslased. Pastoraat valmis 1927. aastal. Kirik võeti kasutusele novembris 1932. Aastatel 1939–1940 lahkus valdav enamik koguduseliikmeid Saksamaale. Hoonet hakkas kasutama Paldiski kogudus. 1948. aastal anti hoone Eesti Nõukogude Kunstnike Liidule ateljeeruumideks. Sel ajal läks kaduma orel. 1956. aastal otsustati kirik anda kõrvalasuva Tallinna 30. Keskkooli tööõpetuse ruumideks. Sellega seoses ehitati hoone aastatel 1957–1958 kapitaalselt ümber. Valati raudbetoonist vahelagi ja muudeti akende kuju, nii et selle sise- ja välisilme muutus oluliselt. Pastoraadis on kolm korterit. Üks neist on ehitatud kiriku kunagisest kantseleist ja kahte hoonet ühendanud koridorist. Vahepeal seisis kirikuhoone aastaid tühjalt. Omandireformi käigus tagastati kirik, pastoraat ja maa Nõmme Kristlikule Ühingule, mille juhatus otsustas need kinkida Nõmme Rahu kogudusele. Kinkelepingule kirjutati alla 25. märtsil 2003. Kirikut on hakatud taastama. Seal on kavas hakata pidama nädala sees jumalateenistusi. Tulevikus tuleb selle kiriku juurde võib-olla eraldi kogudus. Jumalateenistuste kõrval hakatakse seal korraldama ka kontserte. Hoonest on praht välja veetud ja vahelagi lammutatud. Aknaavade suurust on korrigeeritud ja paigaldatud on uued sarikad. 20. jaanuaril 2006 peeti temperatuuril –20 °C sarikapidu. 4. mail 2008 õnnistati pärast mitmeaastast renoveerimist kirik sisse. Nõmme Saksa Lunastaja kogudus Jüri Kuuskemaa, "Noobel: Nõmme Lunastaja kirik", Eesti Päevaleht, 17. august 2009 Nõmme Saksa Lunastaja koguduse palvela, 1932, 1936. a. kultuurimälestiste riiklikus registris Nõmme Saksa Lunastaja koguduse õpetaja elamu, 1928. a. kultuurimälestiste riiklikus registris
Kergueleni saarekapsas

Kergueleni saarekapsas (Pringlea antiscorbutica) on õistaim ristõieliste sugukonnast. See kasvab mõnedel India ookeani lõunaosa ja Lõuna-Jäämere saartel. Nimetuse on saanud ühe oma kasvukoha, Kergueleni saarte järgi. Kergueleni saarekapsas on isetolmleja taim ning kohastunud karmi kliimaga. Kuna taime lehed sisaldavad rohkesti C-vitamiini, sõid meremehed neid skorbuudi raviks. Selle järgi sai taim oma ladinakeelse nimetuse.