laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kristjan Kais

Kristjan Kais (sündinud 3. märtsil 1976 Paikusel) on eesti rannavõrkpallur. Koos sõber Rivo Vesikuga moodustavad nad klubi Kais&Vesik. Kristjan Kaisi pikkus on 188 cm ja kaal 82 kg. Aastal 1999 alustas Kais Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas tööd sportmängude õpetajana, alates 2003. aastast on samas lektor. Ta on Eesti meister saalivõrkpallis, viiekordne Eesti meister rannavõrkpallis ja kahekordne Eesti rannakuningas. Aastatel 1994–2002 mängis ta rannavõrkpalli koos vend Kaarel Kaisiga. 2002. aasta lõpust kuni 2009. aastani mängis koos Rivo Vesikuga. Nende parimateks saavutusteks oli 2007. aasta Zagrebi maailma karikasarja etapi kuldmedal, Euroopa sarjas kaks hõbe- ja kaks pronksmedalit. 2008. aastal osaleti Pekingi suveolümpiamängudel, kus oma alagrupist edasi ei pääsetud. 2010. aasta hooaja mängis ta rannavõrkpalli koos Oliver Vennoga. 2010. aasta septembrist mängib ta taas Kaarel Kaisiga. 2021 Tartu Ülikooli aumärk Tema abikaasa on võrkpallur Liina Uibopuu (nüüd Liina Kais). Tema vend Kaarel Kais on samuti rannavõrkpallur. Nende isa Peeter Kais on võrkpallur ja sporditegelane. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Jaan Jürine. Kristjan Kais: jätkame koos Rivo Vesikuga aasta kaupa, EPL, 23. detsember 2008 Biograafia ESBL-is
Olekuvõrrand

Olekuvõrrandiks nimetatakse füüsikas võrrandit, mis seob aine olekut kirjeldavaid parameetreid ja keskkonnatingimusi. Pideva keskkonna mehaanikas on olekuvõrranditeks seosed pingete ja deformatsioonide vahel. Termodünaamikas nimetatakse olekuvõrrandiks eelkõige seost rõhu (p), aine absoluutse temperatuuri (T), ja ruumala (V) vahel: p = f ( V , T ) {\displaystyle p=f(V,\;T)} . Seda võrrandit nimetatakse termiliseks olekuvõrrandiks, et teda eristada kalorilisest olekuvõrrandist, mis väljendab aine termodünaamiliste olekuparameetrite (nt ruumala ja temperatuuri) funktsioonina keha siseenergiast U: U = f ( V , T ) {\displaystyle U=f(V,\;T)} . Olekuvõrrandid võimaldavad rakendada termodünaamika seadusi konkreetsete ainete puhul. Ideaalse gaasi olekuvõrrandiks on Clapeyroni-Mendelejevi võrrand: p V = ν R T {\displaystyle pV=\nu RT} , kus ν {\displaystyle \nu } on gaasi hulk (moolides) ja R on universaalne gaasikonstant. Reaalse gaasi olekut kirjeldab ligikaudselt Van der Waalsi võrrand: ( p + a / V 2 ) ( V − b ) = ν R T {\displaystyle (p+a/V^{2})(V-b)=\nu RT} , kus a ja b on konkreetset reaalset gaasi iseloomustavad parameetrid (b võtab arvesse molekulide lõplikku ruumala, a arvestab molekulidevahelist tõmbumist). Soojuskiirgust võib iseloomustada temperatuuriga, milleks on kiirgusega termilises tasakaalus oleva keha temperatuur. Soojuskiirguse rõhk aine pinnale on võrdeline kiirguse energiatihedusega, mis (vastavalt Stefani-Boltzmanni seadusele) on omakorda võrdeline absoluutse temperatuuri neljanda astmega. Soojuskiirguse omadused ei sõltu tema ruumalast, seega tema olekuvõrrand on p = b T 4 {\displaystyle p=bT^{4}} , kus b = π 2 k B 4 / ( 45 ℏ 3 c 3 ) {\displaystyle b=\pi ^{2}k_{B}^{4}/(45\hbar ^{3}c^{3})} , kusjuures kB on Boltzmanni konstant, ℏ {\displaystyle \hbar } on Plancki konstant ja c on valguse kiirus vaakumis. Andrus Salupere (2017). "Pideva keskkonna mehaanika" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2018-12-17. Vaadatud 2018 detsember. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend) Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus, 1981
Geumcheoni ringkond

Geumcheoni ringkond (Geumcheoni-gu, hangulis 금천구, hanjas 衿川區) on Souli haldusüksus. Ringkonnas on kolm linnaosa (dong) Ringkonna koduleht
Roland Mark Schoeman

Roland Mark Schoeman (sündinud 3. juulil 1980 Pretorias) on Lõuna-Aafrika Vabariigi ujuja. Olümpiavõitja (2004) ja kolmekordne maailmameister. 2004. aasta olümpiamängudel Ateenas võitis Schoeman kolm medalit, millest iga medal oli isevärvi. Kuldmedali võitis ta 4x100 m vabaujumises koos Lyndon Fernsi, Darian Townsendi ja Ryk Neethlingiga ning see tuli uue maailmarekordiga 3.13,17. Suursoosik USA pidi aga leppima kõigest pronksmedaliga, sest ka Holland suutis neid edestada. 100 m vabaujumises võitis Schoeman hõbemedali, kaotades kulla võitnud hollandlasele Pieter van den Hoogenbandile 0,06 sekundiga. 50 m vabaujumises sai ta pronksmedali, kuigi oli poolfinaalides kõige kiirem ajaga 21,99 s. 2005. aasta MM-il Montréalis võitis Schoeman kaks kuldmedalit ja ühe hõbemedali. Schoeman oli esimene LAV-i ujuja, kes tõusnud MM-võistlustel poodiumi kõrgeimale astmele. Schoeman uuendas 50 m liblikujumises maailmarekordit juba poolfinaalis, kui kattis ühe basseinipikkuse 23,01-ga ja võttis 0,29-sekundilise parandusega rekordi Ian Crockerilt. Finaalis uuenes maailmarekord ajaga 22,96. Teist korda tõusis Schoeman poodiumi kõrgemale astmele 50 m vabaujumises, kusjuures ohus oli ka Aleksandr Popovi maailmarekord. Lõuna-aafriklane puudutas finišiseina 21,69-ga ja nii jäi vaid nelja sajandiksekundiga püsima viis aastat varem Moskvas venelase ujutud rekord. 100 m vabaujumises sai ta hõbemedali. 2004 Ateenas olümpiavõitja 4x100 m vabaujumises 3.13,17 MR hõbemedal 100 m vabaujumises 48,23 s pronksmedal 50 m vabaujumises 22,02 s 2001 Fukuokas pronksmedal 50 m vabaujumises 22,18 s 2005 Montréal maailmameister 50 m vabaujumises 21,69 s maailmameister 50 m liblikujumises 22,96 MR hõbemedal 100 m vabaujumises 48,28 s 2007 Melbourne maailmameister 50 m liblikujumises 23,18 s 2002 Manchester kuldmedal 50 m vabaujumises 22,33 s hõbemedal 50 m liblikujumises 23,66 s hõbemedal 4x100 m vabaujumises 3.18,86 2006 Melbourne kuldmedal 50 m vabaujumises 22,03 s kuldmedal 50 m liblikujumises 23,34 s kuldmedal 4x100 m vabaujumises 3.14,97 hõbemedal 100 m vabaujumises 49,24 s Roland Mark Schoemani koduleht
Gangseo ringkond (Soul)

Gangseo ringkond (Gangseo-gu, hangulis 강서구, hanjas 江西區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 22 linnaosaks (dong) Koduleht
Siseenergia

Siseenergia (tähis U {\displaystyle U} ) on termodünaamilises süsteemis sisalduv kogu energia, seega süsteemi energia see osa, mis sõltub ainult süsteemi sisemisest olekust mikroskoopilisel tasemel. Selle sisse kuuluvad: süsteemi kõigi osakeste (nt molekulide, aatomite, ioonide, vabade elektronide) kaootilise liikumise (kulgliikumise, pöörlemise, võnkumise) kineetiline energia; osakeste vastastikmõju potentsiaalne energia; osakeste sisemise struktuuriga (aatomi elektronkate, tuum) seoses olev energia. Siseenergia hulka ei arvata makroskoopilist, seega keha kui terviku kineetilist või potentsiaalset energiat, samuti relativistlikku seisuenergiat mc2. Siseenergia suurust (arvväärtust) ei saa mõõta, küll aga saab mõõta selle muutust Δ U {\displaystyle \Delta U} . termodünaamika esimese seaduse kohaselt on süsteemi siseenergia muutus niisama suur, kui on selle muutmiseks tehtud töö Δ W {\displaystyle \Delta W} ja süsteemi toodud soojushulga Δ Q {\displaystyle \Delta Q} summa: Δ U = Δ Q + Δ W {\displaystyle \Delta U=\Delta Q+\Delta W} . Üheks lihtsaimaks näiteks siseenergiast on ideaalse gaasi siseenergia. Kuna ideaalse gaasi molekulid ei interakteeru üksteisega, siis sellise gaasi siseenergia koosneb molekulide soojusliikumise kineetilisest energiast. Nagu statistilises mehaanikas näidatakse, on keskmine termiline energia süsteemi iga vabadusastme kohta 1 2 k B T {\displaystyle {\frac {1}{2}}k_{B}T} , kus kB on Boltzmanni konstant ning T on absoluutne temperatuur. Aatomil on kolm kulgliikumise vabadusastet, seega üheaatomilise ideaalse gaasi siseenergia (mooli kohta) on U = 3 2 N A k B T = 3 2 R T {\displaystyle U={\frac {3}{2}}N_{A}k_{B}T={\frac {3}{2}}RT} , kus NA on Avogadro arv ja R on universaalne gaasikonstant. ENE 8. köide, 1995
Spencer Tracy

Spencer Bonaventure Tracy (5. aprill 1900 Milwaukee, Wisconsini osariik – 10. juuni 1967 Beverly Hills, Los Angelese osariik) oli Ameerika Ühendriikide näitleja. Spencer Tracy näitlejakarjäär sai alguse rolliga filmis "The Last Mile" (1932), kus ta jäi silma John Ford'ile, kes kutsus ta filmi "Up the River" (1930). Tema perekond kolis 1931. aastal Hollywoodi ja Tracy tegi kolme aastaga 16 filmi. Ta võitis Oscarid filmide "Captains Courageous" (1937) ja "Boys Town" (1938) eest. Ta oli Oscari nominent filmidega "San Francisco" (1936), "Father of the Bride" (1950), "Bad Day at Black Rock" (1955), "The Old Man and the Sea" (1958), "Inherit the Wind" (1960), "Judgement at Nuremberg" (1961) ja "Guess Who's Coming to Dinner" (1967). Esimest korda esinesid Spencer Tracy ja Katharine Hepburn koos 1942. aastal valminud Georges Stevensi filmis "Aasta naine", viimaseks jäi Stanley Krameri "Arva, kes tuleb õhtusöögile" aastal 1967. Sinna vahele mahtus veel seitse ühist filmi, mis kokku tegid neist ameerika vaatajaile armastatuima näitlejapaari. Ehk nagu Katharine temale omase otsekohesusega ise resümeeris: "Spencer ja mina olime kinolinal täiuslik ameerika abielupaar." Sealjuures oli teada, et nad armastasid teineteist sügavalt, kuid Spenceril oli juba oma perekond. Paar nädalat pärast filmi "Guess Who's Coming to Dinner" valmimist suri Spencer Tracy Beverly Hillsis Los Angeleses infarkti tagajärjel. 1999. aastal avaldatud edetabeli "AFI's 100 Years...100 Stars" (Ameerika Filmiinstituut) tulemuste põhjal asub näitleja meesstaaride tabelis üheksandal kohal. Tracy vanemad olid John Edward ja Caroline Brown Tracy. Tal oli pikk romantiline suhe Loretta Youngiga, kellega ta ka 1930. aastatel abiellus, ja abieluväline suhe näitleja Katharine Hepburniga, mis algas aastal 1942. Kuna Spencer oli katoliiklane, ei lahutanud ta oma abielu Lorettaga, kuigi nad elasid lahus. Spencer Tracy andmekogus IMDb (inglise)
Fontana

Fontana on linn USA-s California osariigis San Bernardino maakonnas. Asub maantee Route 66 ääres. Linnas asub ringrada California Speedway. 1948. aastal asutati seal mootorrattaklubi Hells Angels. Fontana koduleht
Ganardžis Muhhuri

Ganardžis Muhhuri on küla Gruusias Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonnas Zugdidi rajoonis. 30. oktoobril 2007 toimus Ganardžis Muhhuris intsident, mille osapoolteks Gruusia politseinikud (eesti allikates "sõjaväelased") ja Venemaa rahuvalvajad Abhaasias. 2007. aasta 30. oktoobri intsidendist Postimees: 1, 2 Eesti Päevaleht: 3 NEWSru.com: 4, 5
Falklandi saarte vapp

Falklandi saarte vapp on Suurbritanniale kuuluvate Falklandi saarte vapp. Falklandi saarte lipp
Gwanaki ringkond

Gwanaki ringkond (Gwanaki-gu, hangulis 관악구, hanjas 冠岳區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 27 linnaosaks (dong). Euncheon-dong (linnaosa) Sunghyun-dong (linnaosa) Cheongryong-dong (linnaosa) Boramae-dong (linnaosa) Cheongrim-dong (linnaosa) Hangun-dong (linnaosa) Nakseongdae-dong (linnaosa) Jungang-dong (linnaosa) Inheon-dong (linnaosa) Namhyeon-dong (linnaosa) Seowon-dong (linnaosa) Sinwon-dong (linnaosa) Seorim-dong (linnaosa) Nangok-dong (linnaosa) Sinsa-dong (linnaosa) Sinrim-dong (linnaosa) Samseong-dong (linnaosa) Nanhyang-dong (linnaosa) Jowon-dong (linnaosa) Daehak-dong (linnaosa) Miseong-dong (linnaosa)
Raskuskiirendus

Raskuskiirendus ( g → {\displaystyle {\vec {g}}} ) on kiirendus, millega vabalt langev keha kiireneb taevakeha (planeedi, tähe) poolt tekitatava raskusjõu mõjul. Rangelt võttes tuleb eristada kahte raskuskiirendust sõltuvalt sellest, kas objekt, mille vabalangemisest räägitakse, liigub planeedi pöörlemisega kaasa või mitte. Viimasel juhul on raskuskiirendus tingitud puhtalt planeedi gravitatsioonilisest tõmbest ja suunatud planeedi masskeskmesse (punane nool joonisel). Sellise raskuskiirenduse mõiste ühtib gravitatsioonivälja tugevusega. Kui taevakeha on ligilähedaselt sfääriline massiga M, siis tema gravitatsioonivälja tugevuse moodul g kaugusel r massikeskmest on arvutatav Newtoni gravitatsiooniseaduse valemi g = G M r 2 {\displaystyle g={\frac {GM}{r^{2}}}} järgi, kus G on gravitatsioonikonstant. Selline raskuskiirendus mõjub näiteks satelliidile, mis tiirleb ümber Maa (Maa enese pöörlemine satelliiti ei mõjuta). Enamasti peetakse raskuskiirenduse all silmas siiski efektiivset raskuskiirendust, mida tajub vaatleja, kes liigub planeedi pöörlemisega kaasa (see raskuskiirendus määrab näiteks taevakeha pinnale toetuva eseme kaalu). Sel juhul on tegemist taevakeha pinnaga seotud mitteinertsiaalse taustsüsteemiga, kus raskuskiirendusse annab panuse ka tsentrifugaaljõud (roheline nool joonisel). Tsentrifugaaljõu moodul on ω 2 a {\displaystyle \omega ^{2}a} , kus a on vaadeldava punkti kaugus pöörlemisteljest ja ω {\displaystyle \omega } on planeedi pöörlemise nurkkiirus. Maa puhul on tsentrifugaaljõu panus suhteliselt väike ja raskuskiirenduse vektor on suunatud üsna täpselt Maa tsentrisse. Selle moodul on maapinna eri kohtades erinev, kuid selle ligikaudne väärtus on kõikjal 9,81 m/s2. Raskuskiirenduse täpne väärtus sõltub esmajoones geograafilisest laiusest. Esiteks ei ole Maa oma kujult täpselt kerakujuline, vaid meenutab rohkem pöördellipsoidi (maaellipsoidi). Seega poolused on Maa massikeskmele veidi lähemal kui ekvaatori punktid. Teiseks sõltub tsentrifugaaljõu suurus ja efekt geograafilisest laiusest (tema panus on suurim ekvaatoril ja olematu poolustel). Nendest põhjustest tulenevalt on raskuskiirendus ekvaatoril (9,7805 m/s2) väiksem kui poolustel (9,8322 m/s2). Standardseks raskuskiirenduseks (merepinnatasemel) loetakse 9,80665 m/s2 (vastab geograafilisele laiusele 45°30' N või S). Lokaalset raskuskiirendust (nii selle suunda kui ka suurust) võivad märgatavalt mõjutada ka Maa topoloogiast (mäestikud) ja geoloogiast (maakoore koostis) tingitud gravitatsioonilised anomaaliad. Standardne raskuskiirendus võetakse sageli kiirenduse (mooduli) ühikuks, mille kaudu väljendatakse rakettide jm. lennumasinate kiirendust, samuti raskuskiirendust muude taevakehade pinnal jne. Näiteks raskuskiirendus Kuu pinnal on 0,17 g; kosmoselennuki stardikiirendus on 7 g.
Adam Rainer

Adam Rainer (1899 – 4. märts 1950) on teadaolevalt ainus inimene, kes on olnud nii hiiglane kui ka kääbus. Aastal 1920, kui ta oli 21-aastane, oli tema pikkus 118 cm. Seejärel ta hakkas teadmata põhjusel kiiresti kasvama. Aastaks 1930 oli ta 218 cm pikkune. Ta jäi nõrgaks ja oli sunnitud oma ülejäänud elu veetma voodis. Ta suri 234 cm pikkusena. Robert Wadlow
Solresol

Solresol on François Sudre'i leiutatud muusikaline tehiskeel. Sudre alustas keele väljatöötamist 1827. aastal, tema selleteemaline peateos "Langue musicale universelle" ilmus alles pärast tema surma 1866. aastal. Keele põhiühikuteks on seitse heliastet, mida võib väljendada nii muusikaliste helide, nende silpnimetuste (do, re, mi, fa, sol, la, si), noodikirja nootide, aga ka seitsme vikerkaarevärvi, käemärkide, spetsiaalsete kujundmärkide või numbrite abil. Nii saab seda keelt edasi anda mitmel viisil: esitades muusikalisi helisid (muusikainstrumendil, lauldes), kõneldes silpnimetustega, žestikuleerides käemärkide abil, eri värvi lippude kasutamisega, kirjalikult silpnimetuste, noodikirja, kujundmärkide või numbrite abil. Sõnad koosnevad ühest kuni viiest ühikust (noodist, silbist jne). Pikemad sõnad on jagatud rühmadesse nende tähenduse alusel, sõnu seovad rühmadeks esimesed silbid. Näiteks silbiga "sol" algavad sõnad kuuluvad kunstide ja teaduse valda, silpidega "solsol" algavad sõnad tähistavad haiguste ja meditsiiniga seotud mõisteid, näiteks solresol – 'keel'; solsolredo – 'migreen'. Sõna silpide järjekorra vastupidiseks muutmine muudab tähenduse vastupidiseks, näiteks fala – 'hea'; lafa – 'halb'.
Võrdelisus

Muutujat y nimetatakse võrdeliseks ehk proportsionaalseks muutujaga x, kui nende muutujate kõikide väärtuste korral kehtib seos y = a x {\displaystyle y=ax} , kus a on mõni nullist erinev konstant (seda nimetatakse võrdeteguriks). Muutujate võrdelisust ehk proportsionaalsust nimetatakse ka võrdeliseks sõltuvuseks ehk proportsionaalseks sõltuvuseks, sest tegu on teatud funktsionaalse sõltuvusega. Veel nimetatakse seda võrdeliseks seoseks ehk proportsionaalseks seoseks. Muutujate x ja y võrdelisus pannakse kirja kujul y ∝ x {\displaystyle y\propto x} , mõnikord ka y ∼ x {\displaystyle y\sim x} . Kui y ∝ x {\displaystyle y\propto x} , siis ka x ∝ y {\displaystyle x\propto y} . Tõepoolest, kui y = a x {\displaystyle y=ax} , siis x = b y {\displaystyle x=by} , kus b=1/a. Võrdetegurid on üldjuhul erinevad, kuid langevad kokku, kui a2=1. Tavaliselt räägitakse võrdelisusest juhul, kui võrdetegur on reaalarv.  Pikemalt artiklis Lineaarne sõltuvus Mõnikord aetakse omavahel segi võrdeline seos ja lineaarne seos ehk lineaarne sõltuvus. Lineaarne seos on üldisem seos kui võrdelisus. Kahe muutuja vahelise lineaarse seose puhul kehtib muutujate x ja y vahel kas seos y = a x + b {\displaystyle y=ax+b} , kus a ja b on konstandid, või seos x = c y + d {\displaystyle x=cy+d} , kus c ja d on konstandid. Kui muutujate muutumispiirkonnaks on reaalarvude hulk ning ka konstandid on reaalarvulised, siis iga lineaarse seose graafik Cartesiuse ristkoordinaadistikus on sirge ning iga sirge on mõne lineaarse seose graafik. Võrdeline seos on lineaarse seose erijuht, mistõttu ka iga võrdelise seose graafik on sirge. Võrdelise seose korral läbib see koordinaadistiku alguspunkti, lineaarse seose korral aga ei pruugi seda teha.  Pikemalt artiklis Pöördvõrdelisus Juhul kui y ∝ x − 1 {\displaystyle y\propto x^{-1}} , on tegemist pöördvõrdelise seosega.
Gwangjini ringkond

Gwangjini ringkond (Gwangjin-gu, hangulis 광진구, hanjas 廣津區) on Souli keskosa haldusüksus. Jaguneb 16 linnaosaks (dong).
Zubi

Zubi on mitme asula nimi Zubi küla Gruusia Tsageri rajoonis Zubi küla Gruusia Hobi rajoonis
1. Saarekaitse rügement

1. Saarekaitse rügement (niinimetatud Made rügement) oli Teises maailmasõjas Saksa sõjaväe koosseisu kuulunud eestlastest koosnev väeosa. 22. septembril 1944 koondusid Läänemaal kapten Julius Made ümber eesti sõjaväelased, katmaks tsiviilelanike ja sõjaväelaste evakueerimist mandrilt. Esimene rindejoon võeti sisse Madise-Vasalemma-Riisipere joonel ja selle ülem oli kapten Eugen Sütt. Vahepeal kuulus rügementi üle tuhande võitleja. 24. septembri õhtul veeti Made võitlejad praamiga Virtsust Kuivastusse, Hellamaa külla jõudis neid 418. Kohale saabudes esines kapten Made sealviibivale Saksa 67. jalaväerügemendi ülemale major Menzelile, kes pakkus oma kaasabi. 25. septembril sai kapten Made Saksa 23. jalaväediviisilt loa 1. Saarekaitse rügemendi formeerimiseks, rügemendi asukohaks määrati Igaküla. Rügement saatis Muhu idakaldale 92 mehest koosneva kompanii tankitõrjekahuriga. Rügement võeti Saksa varustusele. 26. septembril andis kapten Made käskkirja nr. 1. Järgmistel päevadel kasvas rügemendi isikkoosseis 1500-ni, kapten Made kavandas päästeoperatsiooni mandrile 90 vabatahtlikuga, toomaks mandrilt ära põgenikke. Rahvuslikes ringkondades tekkis idee taotleda võimu üleandmist saartel eesti väeosadele. Selle vältimiseks andis väegrupi Nord juhatus 27. septembri hommikul korralduse saata eestlaste väeosad Saksamaale ümberformeerimiseks. 28. septembril saabus Muhu saarele Laar (eesnimi ja auaste erineb allikais), kes kutsus laskurkorpuse nimel rügementi üle tulema. 30. septembril pandi rügemendi isikkoosseis Kuressaares laevale RO-1 ja saadeti Danzigi.
Music of the Sun

"Music of the Sun" on Rihanna debüütalbum, mille andis 30. augustil 2005 välja plaadifirma Def Jam Records. "Pon de Replay" "Here I Go Again" (koos J-Statusega) "If It's Lovin' That You Want" "You Don't Love Me (No, No, No)" (koos Vybz Karteliga) "That La, La, La" "The Last Time" "Willing to Wait" "Music of the Sun" "Let Me" "Rush" (koos Kardinal Offishalliga) "There's a Thug In My Life" (featuring J-Statusega) "Now I Know" "Pon de Replay (Remix)" (koos Elephant Maniga) "Should I" (koos J-Statusega) (Inglismaa boonuslugu) (Jaapani boonuslugu) "Hypnotized" (Jaapani boonuslugu) "Pon de Replay "If It's Lovin' That You Want" "Let Me"
Valgusviljakus

Valgusviljakus (ingl k luminous efficacy) on valgusallika valgusvoo Φ ja selle tekitamiseks tarbitava võimsuse P jagatis: η v = Φ P . {\displaystyle \eta _{\mathrm {v} }\,=\,{\frac {\mathit {\Phi }}{P}}.} SI-süsteemi mõõtühik on luumen vati kohta (lm/W). Valgusviljakus näitab, kui tõhusalt muundab valgusallikas energiat silmaga nähtavaks kiirguseks, s.o valguseks. Näiteks hõõglamp muundab küll peaaegu kogu tarbitava energia elektromagnetkiirguseks, kuid valguse osa moodustab sellest ainult umbes 4%, valdav osa energiast eraldub infrapunakiirgusena. Lampide valgusviljakus jääb sõltuvalt liigist ja nimivõimsusest enamasti vahemikku 10–100 lm/W. Üldiselt kasvab valgusviljakus koos lambi võimsusega. Tabelis on näidatud, millisesse vahemikku jäävad eri liiki lampide valgusviljakuse tüüpilised väärtused. Võrdluseks mõningate idealiseeritud valgusallikate valgusviljakused: Nagu näha, on kõrge valgusviljakuse ja loomuliku (valge) valguse saamise nõuded mõneti vastandlikud. See on tingitud inimsilma erinevast tundlikkusest eri lainepikkuste suhtes. Silm on kõige tundlikum valgusele lainepikkuse 555 nm ümbruses, seetõttu teoreetiliselt oleks kõige suurema valgusviljakusega rohelise valguse allikas. See on ka põhjus, miks naatriumlamp (mis kiirgab valdavalt ühte spektrijoont 589,3 nm juures) on parima valgusviljakusega. Sellises praktiliselt monokromaatilises kiirguses ei ole aga esemete värvused äratuntavad, objektid eristuvad ainult heleduse järgi. Elektriliste valgusallikate keskkonnasäästlikust valikust[alaline kõdulink]
Digitaalklaver

Digitaalklaver on modernne elektrooniline muusikainstrument, mis on peamiselt mõeldud kasutamiseks traditsioonilise klaveri alternatiivina. Digitaalklaver on ehitatud sämplimise põhimõttel ehk iga klahvi alla on salvestatud konkreetne klaveriheli. Mõned digitaalklaverid on välimuselt disainitud akustilise klaveri sarnaseks. Digitaalklaveril on täissuuruses klaviatuurid ja 2 või 3 pedaali, mis vastavad tavalise klaveri pedaalidele. Digitaalklaveri eelised akustilise klaveri ees: Digitaalklaverid on suhteliselt soodsa hinnaga. Nad on väiksemad ja kergemad. Nad ei vaja häälestamist. Neid saab MIDI kaudu arvutiga ühendada. Neil võib olla abistavaid süsteeme õppimiseks ja heliteose loomiseks. Neid saab ühendada kõrvaklappidega. Akustilisel klaveril mängides tunnetab klaverimängija keelte võnkumist kõrvadele lisaks ka klaviatuuri kaudu sõrmede ning kogu kehaga. Akustilisel pillil on muidki eeliseid, mida digiklaverid imiteerida ei suuda. Näiteks ei saa seda seest mängida, tõmmates või lüües avatud klaveri keeli sõrmede või mediaatoriga. Seetõttu eelistab enamik pianiste endiselt traditsioonilist akustilist pilli digitaalklaverile.