laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Avo Piht

Avo Piht (29. november 1954 – 28. september 1994) oli Eesti laevakapten. Avo Piht töötas kaptenina Eesti Merelaevanduse puistlastilaevadel, esimese laevana 1991. aastal Eesti lipu saanud ro-ro-laeval Transestonia ning parvlaevadel Saint Patrick II ja Estonia. Laevahuku ajal oli ta Estonial reisijana. Tema nimi ilmus laevahukujärgsetel päevadel mõnesse päästetute nimekirja. Einar Ellermaa, Inge Pitsner. "Estonia inimesed. 20 aastat pärast laevahukku". Tallinn 2014. ISBN/ISSN 978-9949-529-35-3 Lõpparuanne, mis käsitleb reisiparvlaeva ML Estonia hukku Läänemeres 29. septembril 1994. a. Tallinn, 1998, lk 47
Detektiiv Braun

"Detektiiv Braun" on Rudolf Meinerti poolt Saksamaal 1914. aastal loodud tummfilm. Alwin Neuß - Sherlock Holmes Friedrich Kühne - Stapleton Bergfelder, Tim & Bock, Hans-Michael. The Concise Cinegraph: An Encyclopedia of German Cinema. Berghahn Books, 2009.
Naisvõmm

"Naisvõmm" on Jerold T. Heveneri poolt Ameerikas 1914. aastal loodud tummfilm. Mae Hotely - Myra McGinnis Julia Calhoun - pr Brown Oliver Hardy - Babe Hardy
Kure tänav (Tallinn)

Kure tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis. Kure tänav algab Räägu tänavalt ja lõpeb Linnu teel. Kure tänav on põhjakirde-lõunaedela suunaline. Kure tänav on paralleelne Mooni ja Vuti tänavaga ning ligikaudu 400 meetri pikkune. Kure tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 58
Baskerville'ide koer (film)

"Baskerville'ide koer" on Rudolf Meinerti poolt Saksamaal 1914. aastal loodud tummfilm. Tegemist on Sir Arthur Conan Doyle'i samanimelise teose esmakordse ekraniseeringuga. Alan Barnes (2002). Sherlock Holmes on Screen. Reynolds & Hearn Ltd. Lk 75. ISBN 1-903111-04-8.
Küünlavalgel

"Küünlavalgel" on Tom Rickettsi poolt Ameerikas 1914. aastal loodud tummfilm. William Garwood – Ralph, noor kunstitudeng Vivian Rich – Marian, Ralphi armastatu Charlotte Burton – Nina, modell Louise Lester – Ralphi ema Harry Edmondson – Ralphi isa Josephine Ditt – Mariani ema Harry von Meter – Mariani isa Jack Richardson – Bertran, kunstnik Reaves Eason – Louis, kunstnik
Moskva pisaraid ei usu

"Moskva pisaraid ei usu" (vene keeles "Москва слезам не верит") on Nõukogude Liidu 1979. aasta film, mille režissöör oli Vladimir Menšov. Film räägib noorest provintsitarist, kes läheb Moskvasse õppima ja õnne otsima. Filmi peakangelane armub, kuid kallim jätab ta maha. Siiski ei heida noor naine meelt ning kasvatab üksi üles tütre ja teeb seejuures veel tööl hiilgavat karjääri. Lõpuks kingib elu talle kohtumise suurepärase mehega ja tõelise õnne... Film sai 1981. aastal parima võõrkeelse filmi Oscari. Valentin Tšernõhh. "Halamisest pole abi", filmi "Moskva pisaraid ei usu" kirjanduslik stsenaarium, tõlkinud Heli Speek ja Olev Remsu. Loomingu raamatukogu nr. 18, 1983, Tallinn, kirjastus “Perioodika” Filmi analüüs leidub Olev Remsu "Filmidraamatehnikas", TÜ kirjastus, 2016.
Õhulossid

"Õhulossid" on Louis H. Chrispijni poolt Hollandis 1914. aastal loodud tummfilm. Willem van der Veer ... Jack Annie Bos ... Alice Stanton Jan van Dommelen ... Visser / Fisherman Theo Frenkel Eugenie Krix ... Mevrouw Stanton / pr Stanton Koba Kinsbergen Alex Benno Fred Homann ... Visser / Fisherman
Ari Mannio

Ari Pekka Mannio (sündinud 23. juulil 1987 Lehtimäes) on Soome meeskergejõustiklane (odaviskaja). 2003 – 60,58 Pihtipudas 6.7 2004 – 70,63 Grosseto 16.7 2005 – 76,40 Seinäjoki 15.8 2006 – 79,68 Kuortane 24.6 2007 – 80,31 Kuortane 3.6 2008 – 81,54 Pihtipudas 29.6 2009 – 85,70 Leppävirta 24.5 2010 – 85,12 Äänekoski 13.6 2011 – 85,12 Turu 7.8 2012 – 84,62 Lahti 26.8 2013 – 84,65 Turu 16.6
Don Juan (film 1913)

"Don Juan" on Léon Boedelsi poolt Hollandis 1913. aastal loodud tummfilm. Willem van der Veer ... Don Juan Caroline van Dommelen Tilly Lus Constant van Kerckhoven Jr. Cinema Context pikkus
Päikesekiir (film)

"Päikesekiir" on Theo Frenkeli poolt Hollandis 1919. aastal loodud tummfilm. Kees Lageman - Jan van Zutphen Frits Bouwmeester - Maurits Groen Annie Wesling - Maurits Groeni naine
Elu varjud

"Elu varjud" on Theo Frenkeli poolt Hollandis 1916. aastal loodud tummfilm. Coen Hissink - Henri van Dijck Mary Beekman - Van Dijcki naine Cor Smits - juhataja Tonny Stevens - Van Dijcki poeg Balthazar Verhagen Herre de Vos Jan Wensma - preester Willem Faassen - noor varas Kees Lageman Piet Urban - kohtunik Sylvain Poons Annie Wesling Toon van Elsen Jacques Sluyters Jan Lemaire Sr. Cinema Context pikkus
Major Frans

"Major Frans" on Maurits Bingeri poolt Hollandis 1916. aastal loodud tummfilm. Film tugineb Anna Louisa Geertruida Bosboom-Toussainti samanimelisele romaanile. Annie Bos – Francis Mordaunt alias major Frans Frederick Vogeding – Leopold 'Leo' van Zonshoven Lily Bouwmeester – noor Francis Mordaunt Willem van der Veer – Rudolf von Zwenken Louis H. Chrispijn – John von Zwenken Willem Hunsche – Rolf Paula de Waart – Nanny Christine van Meeteren – Coachmani lesk Maria Bouwmeester-Clermont – tädi Roselaar Minny Erfmann Nola Hatterman Jan van Dommelen – kolonel Alex Benno Lola Cornero Ernst Winar
Silvia Silombra

"Silvia Silombra" on Louis H. Chrispijni poolt Hollandis 1913. aastal loodud tummfilm. Julia Cuypers ... täiskasvanud Silvia Willem van der Veer Charles Gilhuys Louis H. Chrispijn Caroline van Dommelen Enny de Leeuwe ... Silvia lapsena Jan van Dommelen ... Silvia isa, preester Mary Beekman Jan Holtrop Christine van Meeteren Film Totaal toodang Cinema Context pikkus
Teemant (film)

"Teemant" on Johan Gildemeijeri poolt Hollandis 1916. aastal loodud tummfilm. Louis Bouwmeester – Mozes Esther De Boer-van Rijk – Mozese naine Meina Irwen – kasulaps August Van den Hoeck – kasulapse tegelik isa Theo Van Vliet Jozef Orelio
Õde Brown

"Õde Brown" on Maurits Bingeri poolt Hollandis 1921. aastal loodud tummfilm. Marjorie Villis – Joyce Sinclair, õde Brown Rolf Leslie Harold French – Roy Chertsey Reginald Barton – Vincent Ferguson, arst Louis Chrispijn Jr. – Henry Ferguson Willem Hunsche – preester Mien Schmidt Crans – Roy ema Norman Doxat-Pratt – Robinsoni noorem poeg Jack Doxat-Pratt – Robinsoni vanem poeg Elsie Cohen – mustlane Renee Spiljar – Enid Marie Spiljar Leni Marcus Carl Tobi Fred Homann
Een danstragedie

"Een danstragedie" ("Tantsutragöödia") on Johan Gildemeijeri poolt Hollandis 1916. aastal loodud tummfilm. Adelqui Migliar – Mario Meina Irwen – Mario naine Piety Wigman – nende tütar Jo Wigman – nende tütar Christine Poolman – Mario ema Louis Gimberg – härrasmees Caroline van Dommelen – paruness
Tomorrowland

Tomorrowland võib tähendada mitut asja: Tomorrowland on tulevikuteemaline atraktsioonide ala mitmes Disney teemapargis Tomorrowland on alates 2005. aastast Belgias Boomi linnas toimuv elektroonilise muusika festival ...
Põhja Carmen

"Põhja Carmen" on Maurits Bingeri poolt Hollandis 1916. aastal loodud tummfilm. Annie Bos – Carmen Adelqui Migliar – Jozef Jan van Dommelen – Dalboni Paula de Waart – Jozefi ema Jeanne van der Pers – Mareike Ernst Winar Fred Homann Leni Marcus
Elav redel

"Elav redel" on Maurits Bingeri ja Louis H. Chrispijni poolt Hollandis 1913. aastal loodud tummfilm. Tegemist on Hollandi esimese pika mängufilmiga ja esimese Filmfabriek Hollandias valminud filmiga. Annie Bos – Annie Alex Benno – Janus Blanus Koba Kinsbergen Barend Barendse Louis Bouwmeester
Lomita

Lomita on linn USA-s California osariigis Los Angelese maakonnas. Lomita tähendab hispaania keeles "väike künkake". Lomitas on sündinud kergejõustiklane James Francis Thorpe. Lomita koduleht
Must tulp (film 1921)

"Must tulp" on Maurits Bingeri poolt Hollandis 1921. aastal Alexandre Dumas vanema samanimelise teose alusel loodud seiklusfilm (tummfilm). Gerald McCarthy – Cornelis van Baerle Zoe Palmer – Rosa, vangivahi tütar Eduard Verkade – Cornelis de Witt Dio Huysmans – Johan de Witt Coen Hissink – vangivaht / Gryphus Harry Waghalter – Isaac Boxtel August Van den Hoeck – Tichelaer, habemeajaja Piershilist Frank Dane – Oranje prints Lau Ezerman – Willem Wilhelmina van den Hoeck – Cornelis de Witti naine Josephine Homann-Niehorster Carl Tobi Fred Homann Betty Doxat-Pratt
Indrek Kaseorg

Indrek Kaseorg (sündinud 16. detsembril 1967 Tartus) on Eesti endine kümnevõistleja. Tema isiklik rekord kümnevõistluses on 8179 punkti, mis on püstitatud 31. mai 1998 Götzises. Tutvustus IAAFi lehel
Avo Sõmer

Avo Sõmer (sündinud 1934 Tartus) on Eesti päritolu Ameerika Ühendriikide helilooja ja muusikateadlane. Ta emigreerus koos vanematega Eestist 1944. aastal, esmalt Saksamaale ning seejärel Ameerika Ühendriikidesse. Ta lõpetas Wayne State University Detroitis, kus keskendus koolimuusikale, klaverimängule ja kompositsioonile. 1957. aastal lõpetas ta magistriõpingud Michigani Ülikoolis tööga Claudio Monteverdi madrigalidest. 1963. aastal kaitses ta sealsamas doktoriväitekirja Johann Jakob Frobergeri klahvpillimuusikast. Sõmer töötas aastast 1962 kuni pensionile jäämiseni 2000. aastal Connecticuti Ülikoolis. Ta on tuntud 20. sajandi heliloojate, eriti Claude Debussy ja Eduard Tubina loomingut analüüsivate kirjutiste poolest. Ta on mitmel korral esinenud loengute ja ettekannetega Eestis. Kaire Maimets, "Images: Rondes d'automne: Sõmeri ja Schenkeri teemadel", Sirp, 22. detsember 2000 Kaire Maimets, "Images: Rondes d'automne: Sõmeri ja Schenkeri teemadel", Sirp, 22. detsember 2000 Anneli Remme, "Debussy, Tubin, Ravi Shankar — Tähtis on elamus muusikast. Intervjuu muusikaprofessor Avo Sõmeriga", Teater. Muusika. Kino, veebruar 2001
Sabinus Iulianus

Marcus Aurelius Sabinus Iulianus (suri 285/286) oli Vana-Rooma usurpaator (283–285/286), kes võitles keiser Carinuse või Maximianuse vastu. Carinus alistas ta Itaalias aset leidnud lahingus. Iulianuse mündid
LEADER

LEADER (prantsuse keeles Liaison entre Actions de Developpement de l’Economie Rurale 'seosed erinevate maamajanduse arengu tegevuste vahel') on Euroopa Liidu ühenduse algatusprogramm. LEADER programm käivitus 1991. aastal. Eestis ei rakendunud LEADER kohe programmina, vaid esialgu pilootperioodil (2004-2006) riikliku arengukava (RAK) ühe meetmena. Leader ei ole aastatel 2007–2013 enam eraldiseisev programm, vaid see on kaasatud kõigisse riiklikesse maaelu arenguprogrammidesse. Leaderi kaudu innustatakse maapiirkondi leidma uusi viise, et olla konkurentsivõimeline, kasutada maksimaalselt ära oma varasid ning lahendada tekkivaid probleeme, mis tulenevad näiteks vananevast elanikkonnast, teenuste osutamise viletsast tasemest või töökohtade puudumisest. Kohalike tegevusgruppide esindajad osalevad nii põllumajandusministri poolt moodustatud Eesti maaelu arengukava (MAK) kui ka rahandusministeeriumi vastava komisjoni töös. Eesti tegutseb 26 kohalikku tegevusgruppi, kelle tegevuspiirkond kokku moodustab alates 2011. a märtsist 99,99% Eesti maapiirkonnast. Leaderi infokeskuseks on Maamajanduse Infokeskus, mis on Põllumajandusministeeriumi hallatav riigiasutus. Leaderi seitse põhielementi: piirkonnapõhised kohaliku arengu strateegiad altpoolt tulev algatus avaliku ja erasektori partnerlus: kohalikud tegevusrühmad uuenduste tegemise soodustamine integreeritud ja mitut valdkonda hõlmavad meetmed võrgustikutöö koostöö Leader, Põllumajandusministeerium, vaadatud 19. august 2013 Kogukonna juhitud kohalik areng, Põllumajandusministeerium, vaadatud 19. august 2013 Kohalikud tegevusgrupid, Põllumajandusministeerium, vaadatud 19. august 2013 Avaleht, Maamajanduse Infokeskus, vaadatud 19. august 2013 Leader-lähenemine: üldjuhend[alaline kõdulink], Põllumajandusministeerium, vaadatud 19. august 2013
Carl Gustaf Mannerheim

Krahv Carl Gustaf Mannerheim (10. august 1797 Lemo vald – 9. oktoober 1854 Stockholm) oli Soome riigitegelane ja loodusteadlane (entomoloog). Ta oli Vaasa lääni ja Viiburi lääni maapealik. 1839–1854 oli ta Viiburi maakohtu eesistuja. Kogu oma vaba aja kulutas ta mardikate kogumisele ja uurimisele. Tema isa oli Carl Erik Mannerheim ja pojapoeg oli marssal Carl Gustaf Emil Mannerheim. Tema järgi on saanud ladinakeelse nime must-seenesultan (Oxyporus mannerheimii).
Marssal

Marssal, ka feldmarssal ja kindralfeldmarssal on paljude riikide kõrgeim sõjaväeline auaste. Sõna pärineb germaani sõnadest marah "hobune" ja scalc "teenija" ning tähendab "tallimees". NATO maade maavägedes on marssali auaste teoreetiliselt kõige kõrgem sõjaväeline auaste Suurbritannias, Portugalis, Poolas ja Türgis. Hispaanias vastab marssalile kindralkapten ja Ameerika Ühendriikides armeekindral. Pärast Teist maailmasõda on marssali auastet eriliste teenete eest sõjas antud väga harva. Austria ja Austria-Ungari Feldmarssal (Feldmarschall) Feldmarssalleitnant (Feldmarschall-leutenant) Bulgaaria Marssal (маршал) Egiptus Feldmarssal (Mushir) India Feldmarssal (Field Marshal) India Õhujõudude marssal (Marshal of the Indian Air Force) Iraak Feldmarssal (مَهيب Maheeb) Lennuväemarssal Itaalia Impeeriumi esimene marssal (Primo Maresciallo dell'Impero) Itaalia marssal (Maresciallo d'Italia) Lennuväemarssal (Maresciallo dell'Aria) Jordaania Feldmarssal (Mushir) Nõukogude Liit Nõukogude Liidu marssal (Маршал Советского Союза) Inseneriväe peamarssal (главный маршал инженерных войск) Lennuväe peamarssal (главный маршал авиации) Sideväe peamarssal (главный маршал войск связи) Suurtükiväe peamarssal (главный маршал артиллерии) Tankiväe peamarssal (главный маршал бронетанковых войск) Inseneriväe marssal (маршал инженерных войск) Lennuväe marssal (маршал авиации) Sideväe marssal (маршал войск связи) Suurtükiväe marssal (маршал артиллерии) Tankiväe marssal (маршал бронетанковых войск) Poola Poola marssal (Marszałek Polski) Prantsusmaa Marssalkindral (Maréchal général) Prantsusmaa marssal (Maréchal de France) Maréchal de camp Püha Rooma keisririik Feldmarssal (Feldmarschall) Riigikindralfeldmarssal (Reichsgeneralfeldmarschall) Rootsi Feldmarssal (fältmarskalk) Rumeenia Marssal (mareșal) Saksamaa Kindralfeldmarssal (Baieri) (Generalfeldmarschall) Kindralfeldmarssal (Hannover) (Generalfeldmarschall) Kindralfeldmarssal (Brandenburg, Preisi kuningriik, Saksamaa keisririik) (Generalfeldmarschall) Kindralfeldmarssal (Saksa riik) (Generalfeldmarschall) Kindralfeldmarssal (Saksimaa) (Generalfeldmarschall) Saksa Demokraatliku Vabariigi marssal (Marschall der DDR) Soome Marssal (sotamarsalkka) Soome marssal (Suomen marsalkka) Sri Lanka Feldmarssal (Field Marshal) Suurbritannia Feldmarssal (Field Marshal) Kuninglike Õhujõudude marssal (Marshal of the RAF) Lennuväe peamarssal (Air Chief Marshal) Lennuväemarssal (Air Marshal) Lennuväe viitsemarssal (Air Vice Marshal) Tai Feldmarssal (Chom Phon) Õhujõudude marssal (Chom Phon Akat) Türgi Marssal (Osmani impeerium) (Müşir) Marssal (Mareșal) Venemaa Kindralfeldmarssal (Venemaa keisririik) (генерал-фельдмаршал) Kindralfeldmarssal-leitnant (Venemaa tsaaririik) (генерал-фельдмаршал-лейтенант) Venemaa Föderatsiooni marssal (маршал Российской Федерации) Aadlimarssal Maamarssal Riigimarssal Õuemarssal Marssalikepp Andres Adamson. "Eesti feldmarssalid". Tallinn: Kirjastus Argo, 2014, ISBN 978-9949527113
Om (jõgi)

Om (vene keeles Омь) on Irtõši parempoolne lisajõgi. Ta suubub Irtõši Omskis, mis on Omi järgi nimetatud. Jõgi algab Novosibirski oblastist Vasjuganje tasandikult. Jõe lähte geograafilised koordinaadid on 56°16'N 81°33'O. Jõgi voolab läände. Ta läbib Kuibõševi, seejärel suubuvad temasse paremalt Itša ja Tarta, siis jõuab ta Omski oblastisse, läbib Kalatšinski ja Kornilovka ning suubub Omskis Irtõšši. Suudme geograafilised koordinaadid on 54°58'N 73°22'O. Omi veed jõuavad Obi kaudu Põhja-Jäämerre. Jõe nimi pärineb turgi keeltest, kus sõna "om" tähendab 'vaikne'. Jõe lähe asub merepinnast 140 m kõrgusel, suue 69 m kõrgusel ja jõgi on 1091 km pikk, mis tähendab, et tema langus on 71 m ja lang 6,5 cm/km, mis suhteliselt väike, kuigi näiteks Irtõši ja Obi lang on veelgi väiksem. Omi valgla on 52 600 km² ning vooluhulk 121 km kaugusel suudmest 64 m³/s ja suudmes 52 m³/s. Omi suue asub 1831 km kaugusel Irtõši suudmest ja 2993 km kaugusel Põhja-Jäämerest. Jõeorg on 3–8 km lai ja läbilõikelt trapetsikujuline. Selle servad on ülemjooksul lauged, alamjooksul järsemad. Lamm on katkendlik, 250 m kuni 3 km lai, kaetud kohati metsa ja kohati niiduga, aga kohati on lammil puud maha võetud ja lamm üles haritud. Jõesäng on mõõdukalt käänuline ja jõeharudeta. Jõeoru laius on madalvee ajal 40–84 m, aga loogete kohal võib ulatuda 110–220 meetrini. Vee sügavus on koolmekohtadel 0,3–1,5 m, hauakohtadel 2,0–4,1 m. Jõe voolukiirus on üldiselt 3–4 dm/s, maksimaalselt 14 dm/s. Põhiliselt toitub Om lume sulamisveest. Madalvesi on maist juulini, mõnikord augustini. Om jäätub oktoobri lõpus või novembri alguses ja vabaneb jääkattest aprillis või mai alguses. Nõukogude võimu ajal oli Om laevatatav keskjooksul 369 km ulatuses Kuibõševist Ust-Tarkani, aga tänapäeval ei kuulu Om Venemaa siseveeteede hulka. Selle põhjuseks on asjaolu, et Vasjugani sood muutuvad globaalse kliimamuutuse tulemusena järjest kuivemateks ja nendest väljuvad jõed kipuvad järjest enam kuivama. 1980. aastatel vähenes vee voolukiirus Omis oluliselt ja jõgi hakkas õitsema. Et veidi liigutada seisvat vett, sõideti õhkpadjal laevadega jõgi suuremas osas selle pikkusest läbi. Ent ka selleks oli tarvis jõge sildade all prahist puhastada. Suur maailma atlas, lk. 99
Vene-Pärsia sõda (1804–1813)

Vene-Pärsia sõda oli sõda Venemaa keisririigi ja Pärsia vahel aastatel 1804–1813. Vastuseks Venemaa keisririigi valduste laienemisele Kaukaasias: kui 1801 ühendati Venemaaga Ida-Gruusia, 1803 Samegrelo Lääne-Gruusias ja 1804 jaanuaris Gändžä khaaniriigi esitas 1804 Pärsia ultimaatumi, et Vene väed Lõuna-Kaukaasiast välja viidaks. Kui Venemaa ultimaatumi tagasi lükkas, algas sõjategevus. Venemaa väed alustasid sõjategevust juunis 1804 Jerevani piirkonnas, kuid linna vallutada ei õnnestunud. 1804 sai Pärsia vägi lüüa Khanakheravani (Jerevani lähedal), 1805 Dzegami (Gəncə lähedal) ja Aserbaidžaani khaaniriigid sõlmisid üksteise järel rahu ja arvati Venemaa koosseisu (Karabahhi, Sheki ja Shirvani khaaniriik 1805. aastal, Derbendi, Bakuu ja Kuba khaaniriik 1806. aastal. 1806. aastal alanud Vene-Türgi sõja tõttu sõlmis Venemaa vaherahu, mis aga katkes 1808. aastal ja Vene väed hõivasid 1806. aastal Bakuu. Iraani šahhi Fath Ali-šahhi väed said lüüa 1810 Megri (Meghri) ja 1812 Aslanduzi juures ja Vene väed hõivasid 1813. aastal Länkärani. 24. oktoobril 1813 sõlmiti Gülistani rahu, mille põhjal Pärsia tunnustas Ida-Gruusia, Põhja-Aserbaidžaani ja Dagestani ühendamist Venemaaga. Sõja tulemusel vallutas Venemaa keisririik Kaspia mere ääres asunud ja Pärsiale kuulunud Dagestani, Gruusia Kharthli, Kahhethi, Samegrelo, Imerethi, Guria piirkonnad Gruusias ja Abhaasia. Venemaa sai oma valdusse ka osa tänapäeva Aserbaidžaani territooriumi ja Bakuu, Karabahhi, Gəncə, Širvani, Derbenti ja Quba khaaniriigid. Venemaa valdusse läksid sõja tulemusel ka osa Talõši khaaniriigist. Venemaa saavutas ainuõiguse omada Kaspia merel Venemaa keisririigi sõjalaevastiku laevu. Khaaniriigid Aserbaidžaani territooriumil 18. ja 19. sajandil Gəncə khaaniriik aastatel 1801–1813 Šeki khaaniriik, 1813. aastal Širvani khaaniriik, 1813. aastal Karabahhi khaaniriik aastatel 1809–1817 Talõši khaaniriik aastatel 1801–1813 1812. aasta isamaasõda Vene-Türgi sõda (1806–1812)
APS

APS võib tähendada järgnevat: APS on Ameerika Filosoofiaseltsi nime lühend. APS on Ameerika Füüsikaseltsi nime lühend. APS on Ameerika Füsioloogiaseltsi nime lühend. APS on Ameerika Fütopataloogia Seltsi nime lühend. APS on Austraalia Füsioloogiaseltsi nime lühend. APS on Ameerika Filateeliaseltsi nime lühend. APS on Füsioloogiateaduste Assotsiatsiooni nime lühend. APS on Psühholoogiateaduste Assotsiatsiooni nime lühend.
Roze Kate

"Roze Kate" on Hollandis 1912. aastal valminud tummfilm, mille režissöör on Oscar Tourniaire. Caroline van Dommelen – Roze Kate Louis van Dommelen – Evert Jan van Dommelen Jeff Mertens Anton Roemers Filmtotaal
Ilmar Kleis

Ilmar Kleis (24. august 1930 Käru vald, Käru kihelkond, Järvamaa – 11. jaanuar 2015) oli eesti tehnikateadlane. Ta lõpetas 1948. aastal Türi Keskkooli ja 1953. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna masinaehitustehnoloogia erialal. Aastatel 1955–1958 oli samas aspirant, kaitses 1959. aastal tehnikakandidaadi väitekirja (kinnitati aastal 1960). Aastatel 1969–1970 oli samas doktorant, kaitses 1971. aastal Moskva Naftakeemia ja Gaasitööstuse Instituudis tehnikadoktori väitekirja (kinnitati aastal 1973). Täiendõpe: Stuttgardi Ülikool 1968/1969 ja 1976 (6 kuud); Kiievi Polütehniline Instituut 1978, Müncheni Tehnikaülikool 1993. Ta oli aastatel 1952–1953 tehas Ilmarise insener. Aastal 1953 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi hüdrotehnika ja geodeesia kateedri vanemlaborant, aastatel 1954–1958 oli ta assistent teoreetilise mehaanika kateedris ja 1958–1960 masinaelementide kateedris, 1961. aastal sama kateedri vanemõpetaja ja aastatel 1962–1973 dotsent (kinnitatud 1965). Professor 1971 (kinnitatud 1973); aastatel 1973–1992 oli ta masinaelementide kateedri professor. Lisaks oli ta 1970–1984 kateedrijuhataja ja 1984–1991 TPI teadusprorektor. Aastatel 1991–1992 oli ta peateadur, aastatel 1992–1997 masinaelementide professor ja aastast 1997 mehhatroonikainstituudi masinaelementide õppetooli emeriitprofessor. Teadustöö mujal: külalisprofessor Oulu Ülikoolis (triboloogia). Triboloogia (materjalide hõõrdumine ja kulumine masinates) ja materjalide käitumine löökkoormuse tingimustes. Metallide energeetilise erosiooniteooria loojaid ja koos professor Heino Lepiksoniga selle uurimissuuna rajajaid Eestis. Kulumis- ja dispergeerimisprotsesside uurimistööde teaduslik juhendaja, tema juhendamisel on kaitstud 19 väitekirja. Tegi koostööd Silikaatbetooni Teadusliku Uurimise Instituudiga, Stuttgardi ja Cambridge’i Ülikooli, Zittau ja Chalmersi Tehnikaülikooli teadlastega. Avaldanud üle 140 publikatsiooni, sealhulgas 4 monograafiat, 1 õpiku, ajakirja- ja entsüklopeediaartikleid. 8 autoritunnistust ja Eesti Vabariigi kasuliku mudeli tunnistus. Ühingu Teadus Tallinna presiidiumi liige ja lektor masinate töökindluse alal 1970–85; NSV Liidu TA juures tegutsenud metallide hõõrdumise ja kulumise teadusnõukogu liige 1980–92, ajakirja Friction and Wear toimetusnõukogu liige; kuulus mitme rahvusvahelise teaduskonverentsi korralduskomiteesse. Tallinna Teadlaste Maja nõukogu liige. 1967 NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse pronksmedal 1977 Nõukogude Eesti preemia 1982 Eesti NSV teeneline teadlane 1986 NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse kuldmedal 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk Ehitustööd ja korvpall, 1953–… õppejõudude korvpalliklubi Kapa liige nr 5. Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 257–258, 434–435 ENE 4. Tallinn 1989 Tallinna Tehnikaülikooli professorid. Tallinn 1993. Lk 19 Mehaanikainseneride koolitus 1918–1998. Tallinn 1998. Lk 51–57, 171 EE 14. Tallinn 2000 EMajBL 2003 ETBL 2. Tallinn 2005 Haud Tallinna Rahumäe kalmistul Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.