laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Allaži vald

Allaži vald (läti keeles Allažu pagasts) on vald Lätis Sigulda piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Sigulda linnaga, Sigulda, Inčukalnsi, Mālpilsi ja Krimulda vallaga ning Ropaži piirkonna Ropaži vallaga. Valla pindala on 156,4 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1889 inimest. Valla keskus on Allaži küla. Vallamaja asub aadressil Birzes iela 4, vallavanem on Vija Vāvere. Allaži valla territooriumile jäid varem Pullēni, Plānupe, Šķiliņi ja Allaži mõis. Aastal 1927 oli vallas 1360 elanikku. Aastal 1935 oli Allaži valla pindala 15 065 hektarit. Aastal 1945 moodustati vallas Mucenieki ja Allaži külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Allaži külanõukoguga likvideeritav Mucenieki külanõukogu, aastal 1958 aga Jūdaži külanõukogu Dzirkstele kolhoosi alad. Aastal 1963 liideti Mālpilsi sovhoosi maad Mālpilsi külanõukoguga. Kokku moodustati valla aladel viis kolhoosi, millest aastaks 1973 oli järgi jäänud üks. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald, mis 2009. aastal Sigulda piirkonna koosseisu arvati. Valla veed jagunevad Jugla ja Koiva vesikondade vahel. Suuremad jõed on Lielā Juglasse voolavad Tumšupe, Suda ja Krievupe ning Koivasse suubuv Lorupe. Valla maastik on künklik, seal asub Mazie Kangari oos. Kõrgeim koht on valla edelaosas asuv Sauleskalns (113,8 m). Looduskaitse all on Ezernieki karstiala, Černauskase tamm ja kaks nimetut põlispuud. Vallas asuvad 27 ha suurune Mežmuiža allikate hoiuala ja 348 hektari suurune Mazie Kangari hoiuala. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Allaži kirik, hiiepaik Černauskase kivi ning Saknītese ja Atvasītese muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Allaži vana kalmistu muinaskalmed, Kapurga muinaskalmed ja Zviedri kirik ning keskaegne kalmistu. Aastal 2011 elas vallas 1535 lätlast, 201 venelast, 24 valgevenelast, 20 ukrainlast, 22 poolakat ja 21 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Tumšupe Ezernieki karstiala Černauskase kivi Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Siguldas novads Allažu pagasta padome. 2008. Rīgas rajona Allažu pagasta teritorijas plānojums 2008.-2020.gadiem. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 27.12 2018 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze, vaadatud 27.12 2018  Allaži vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Venemaa Kinematograafia Akadeemia

Venemaa Kinematograafia Akadeemia Nika (vene keeles Российская академия кинематографических искусств "НИКА") on Venemaa filmiloojate ühendus, mis annab välja filmiauhinda Nika. Venemaa Kinematograafia Akadeemial oli 2017. aasta märtsi seisuga 621 liiget (akadeemikut). Akadeemia juhtorganid on 18-liikmeline akadeemia nõukogu (eesotsas presidendiga) ja 70-liikmeline akadeemia presiidium. Tuntumaid vene režissööre Nikita Mihhalkov, Nikaga konkureeriva filmiauhinna Zolotoi Orjol asutaja, ei kuulu akadeemia liikmeskonda. Viktor Merežko (kuni 2001) Eldar Rjazanov (2001–2007) Aleksei Batalov (2007–2013) Andrei Kontšalovski (alates 2013) Venemaa Kinematograafia Akadeemia koduleht Akadeemikute nimistu. kino-nika.com Новый президент "Ники" Кончаловский ошеломлен оказанным ему доверием. ria.ru, 2. aprill 2013
Jiří Šlégr

Jiří Šlégr (sündinud 30. mail 1971 Jihlavas) on endine Tšehhi jäähokimängija (kaitsja). Ta alustas klubikarjääri Litvínovi CHZ-is. Hooajal 1987–88 debüteeris ta Tšehhoslovakkia kõrgliigas. 1990. aastal valis Vancouver Canucksi ta NHL-i draft '​is 23. valikuna. Canucksi meeskonnaga liitus ta hooajal 1992–93. Karjääri jooksul mängis ta NHL-is veel viies klubis: Edmonton Oilers, Pittsburgh Penguins, Atlanta Thrashers, Detroit Red Wings ja Boston Bruins. Hooajal 2001–02 võitis ta Red Wingsiga Stanley karika. Klubikarjääri jooksul mängis ta veel Rootsi kõrgliigaklubis Södertälje SK, Venemaa kõrgliigaklubis Omski Avangard ja Šveitsi kõrgliigaklubis EHC Biel. Karjääri lõpetas ta 2015. aastal Litvínovis, tulles oma viimasel hooajal klubiga Tšehhi meistriks. 1998. aastal tuli Šlégr Tšehhi jäähokikoondise koosseisus olümpiavõitjaks ja 2005. aastal maailmameistriks. Lisaks võitis ta maailmameistrivõistlustelt veel kaks pronksmedalit. Tšehhoslovakkia jäähokikoondise koosseisus võitis ta 1992. aasta taliolümpiamängudel pronksmedali. Šlégr on Jaromír Jágri kõrval üks kahest Tšehhi jäähokimängijast, kes võitis karjääri jooksul olümpiakulla, tuli maailmameistriks ja võitis Stanley karika. Aastatel 2010–2013 oli Šlégr Tšehhi parlamendi alamkoja liige. Tema isa Jiří Bubla on endine jäähokimängija, kes mängis samuti Vancouver Canucksis. Jiří Šlégr NHL.com lehel Jiří Šlégr hockeydb.com lehel
Võšneve

Võšneve (ukraina Вишневе) on linn Ukrainas Kiievi oblastis Butša rajoonis (kuni 2020. aastani asus Kiievi-Svjatošõni rajoonis). Võšneve asub Kiievi kesklinnast umbes 10 km edelas. Linn sai alguse 1887. aastal, kui Žuljanõ külas avati raudteejaam. 1961. aastal sai asula praeguse nime. Võšneve sai 1971. aastal linnaõigused. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Võšneve elanikest ukrainlasi 89,50%, venelasi 8,56%, valgevenelasi 0,76%, poolakaid 0,25% ja armeenlasi 0,18%. http://vyshneve-rada.gov.ua/pro-vyshneve/istorija-vishneve.html Національний склад міст datatowel.in.ua http://vyshneve-rada.gov.ua/
Bohuslav

Bohuslav (ukraina keeles Богуслав) on linn Ukrainas Kiievi oblastis, Bohuslavi rajooni halduskeskus. Bohuslav asub Rossi jõe ääres, Kiievist umbes 105 km lõunas. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bohuslavi elanikest ukrainlasi 95,20%, venelasi 3,83%, valgevenelasi 0,30%, juute 0,21% ja moldaavlasi 0,06%. Національний склад міст Datatowel.in.ua
Islandil toimunud tagasiastumiste loend

Siin on loetletud Islandi poliitikas toimunud tagasiastumisi. Valitsusministrite tagasiastumised jõustuvad, kui riigi president nad ametist vabastab. http://althingi.is/altext/cv/is/?nfaerslunr=15 http://althingi.is/altext/cv/is/?nfaerslunr=653 http://mbl.is/frettir/innlent/2009/01/25/bjorgvin_segir_af_ser/ http://althingi.is/altext/cv/is/?nfaerslunr=7 http://mbl.is/greinasafn/grein/163423/ http://althingi.is/altext/cv/is/?nfaerslunr=1163 http://ruv.is/frett/hanna-birna-segir-af-ser-i-dag http://althingi.is/altext/cv/is/?nfaerslunr=415 http://althingi.is/altext/cv/is/?nfaerslunr=738 http://www.visir.is/sigmundur-david-haettur/article/2016160409294 https://www.dv.is/frettir/2019/3/13/segir-sigridur-andersen-af-ser/ https://kjarninn.is/frettir/2019-03-13-sigridur-stigur-til-hlidar-sem-domsmalaradherra/ https://www.mbl.is/frettir/innlent/2019/03/13/sigridur_bodar_til_bladamannafundar/ https://stundin.is/grein/8628/sigridur-andersen-stigur-til-hlidar/ http://www.visir.is/g/2019190319525/sigridur-andersen-stigur-til-hlidar- http://althingi.is/altext/cv/is/?nfaerslunr=630 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2015. Vaadatud 22. mail 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://althingi.is/altext/cv/is/?nfaerslunr=38 http://mbl.is/greinasafn/grein/617190/ http://althingi.is/altext/cv/is/?nfaerslunr=680 http://mbl.is/frettir/innlent/2008/11/11/bjarni_segir_af_ser/ http://althingi.is/altext/cv/is/?nfaerslunr=198 http://mbl.is/frettir/innlent/2008/11/17/gudni_segir_af_ser_thingmennsku/ http://althingi.is/altext/cv/is/?nfaerslunr=695 http://mbl.is/frettir/innlent/2010/05/27/steinunn_segir_af_ser/
Orihhiv

Orihhiv (ukraina Оріхів, vene Орехов) on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis, Orihhivi rajooni halduskeskus. Orihhiv on asutatud 1775. aastal, linnaõigused sai 1801. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Orihhivi elanikest ukrainlasi 89,68%, venelasi 8,82%, valgevenelasi 0,38%, armeenlasi 0,21%, bulgaarlasi 0,19%, grusiine 0,07%, sakslasi 0,07% ja tatarlasi 0,06%. Orihhivi lahing Національний склад міст Datatowel.in.ua
Dunajivtsi

Dunajivtsi (ukraina Дунаївці, poola Dunajowce, vene Дунаевцы) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Dunajivtsi rajooni halduskeskus. Dunajivtsi asub Hmelnõtskõist umbes 58 km lõunas. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dunajivtsi elanikest ukrainlasi 96,57%, venelasi 2,71%, juute 0,16%, poolakaid 0,14% ja valgevenelasi 0,14%. Національний склад міст Datatowel.in.ua
Loodeprovintsi omavalitsuste loend

Lõuna-Aafrika Vabariigi Loodeprovints on jaotatud neljaks ringkonnaks, mis omakorda jagunevad kaheksateistkümneks vallaks. Siin on loetletud Loodeprovintsi omavalitsusi. "2016 Boundaries". Municipal Demarcation Board. 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. mai 2019. Vaadatud 22. mail 2020. "Community Survey 2016". Lõuna-Aafrika Statistika. 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. september 2018. Vaadatud 4. veebruar 2017.
More vald

More vald (läti keeles Mores pagasts) on vald Lätis Sigulda piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Sigulda ja Mālpilsi vallaga ning Līgatne piirkonna Līgatne ja Nītaure vallaga. Valla pindala on 88,9 km². 2016. aasta seisuga elas seal 659 inimest. Valla keskus on More küla. Vallamaja asub aadressil Siguldas iela 11, vallavanem on Zenta Bite. More valla territooriumile jäid varem Kartūži, More, Eglēni ja Akenstaka mõis. Aastal 1935 oli More valla pindala 82,4 km². 1944. aasta septembris toimus valla aladel More lahing. Aastal 1945 moodustati vallas More ja Kārtuži külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti More külanõukoguga likvideeritav Kārtuži külanõukogu. Aastal 1977 liideti More külanõukogu Nītaure külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati taas More vald. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. Aastal 2003 läks vald Sigulda piirkonna koosseisu. Looduskaitse all on Kalna Vaizuļi tamm, Kalna Mežoki tamm, Kāši tammed, Kartūži mõisa tamm, Kaļļi mänd, Akenstaka pargi tamm, Akenstaka pargi pärn, Krustkalni tamm ja kuusteist nimetut põlispuud. Valla põhjaosa jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kalna Vaizuļi muinaskalmed. Aastal 2011 elas vallas 566 lätlast, 24 venelast, 4 valgevenelast, 4 poolakat ja 3 leedulast. Vallas on järgmised külad. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Siguldas novads Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Latvija Otrajā pasaules karā. Jumava. Rīga. 2008. ISBN 978-9984-38-436-8 365.lk Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 27.12 2018 [Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze, vaadatud 27.12 2018
Olevsk

Olevsk (ukraina Олевськ, poola Olewsk, vene Олевск) on linn Ukrainas Žõtomõri oblastis, Olevski rajooni halduskeskus. Olevsk asub Uborti jõe ääres, Žõtomõrist umbes 130 km põhjaloodes. Olevskit on ürikutes esmamainitud 1488. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks Olevsk 1793. aastal Venemaa Keisririigi võimu alla. 1903. aastast alates läbis Olevski Kiiev–Koveli raudteeliin. 1923. aastal sai Olevsk rajoonikeskuseks. Linnaõigused sai Olevsk 22. mail 2003. Історія міста Олевськ Офіційний сайт Олевської об’єднаної територіальної громади
Väikemajade liikumine

Väikemajade liikumine (inglise keeles tiny house movement) on arhitektuuriline ja sotsiaalne liikumine, mis pooldab tagasihoidlikul viisil elamist väiksemõõtmelistes majades. Väikemajadeks peetakse seejuures hooneid, kus kogu elamiseks vajalik on mahutatud 10–37-ruutmeetrisele elamispinnale. Väikemaja ehk minimaja ehk mikromaja võib olla statsionaarne nagu tavaelamu, või treileriga transporditav. Väikemajad on eksisteerinud juba kümnendeid. Tänapäevase väikemajade liikumise alguseks peetakse 1999. aastat, kui Jay Shafer ehitas väikese maja treilerile, millest algas väikemajade populariseerimine. Huvi väikemajade vastu kasvas aeglaselt, kuid 2014. aastal kasvas internetis hüppeliselt otsingufraasi tiny house populaarsus. Iga inimese soov elada väikemajas võib olla tekkinud eri põhjustel, aga peamised kolm tegurit on järgmised. Väikemaja on tunduvalt soodsama hinnaga kui tavaline elamu. Seda saab ka ise ehitada, mis võimaldab veel odavamalt hakkama saada. Väikemajal on ka oluliselt väiksemad ülalpidamiskulud, kuna kulub vähem energiat. Ruumivähesus aitab kokku hoida ebavajalike elamistarvete pealt. Väikemajas elades omab inimene vähem asju ja mõtleb vähem materiaalsete murede peale. Puuduvad mahukad ja rasked hooldustööd. Väikemajaga väheneb tarbimine, millega väheneb prügi teke. Samuti on energiakasutus väiksem. Tänapäeval on võimalik kasutada päikesepaneele ja tuulegeneraatoreid, et kogu vajaminev energia saada taastuvvaradest. Ameerikas ja Uus-Meremaal on püstitatud kodutute jaoks väikemajade külad, kus valitsus on andnud loa kasutada maad ilma, et peaks maksma maamakse. Lahendus on mõeldud neile, kes suudavad maksta minimaalset renti, kuid ei ole võimelised üürima tavalist korterit või tuba. Üldiselt on sellised külad püstitatud korjandustega ja annetuste eest. Külade eesmärk on aidata inimesi, kes vajavad elu keerdkäikude tõttu peavarju. Selliste elamutega külasid on püstitatud ka looduskatastroofide järel, need aga on olnud ajutised võrreldes väikemajadega. Elementmaja Moodulmaja "Eestlaste innovaatiline mikromaja pakub soovijaile karantiini". moodnekodu.ee. Vaadatud 16.06.2020. "What Is The Tiny House Movement?". thetinylife.com. 12. detsember 2009. Vaadatud 15. juuni 2020. "Greencube majatehas". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. juuni 2020. Vaadatud 16. juunil 2020. "What is a Tiny House?". 18. jaanuar 2019. Vaadatud 15. juuni 2020. {{netiviide}}: eiran teksti "tinyhomebuilders.com" (juhend) "Why People are Going Tiny". 18. jaanuar 2019. Vaadatud 15. juuni 2020. Tim Murphy (16. jaanuar 2015). "Home Petite Home". Vaadatud 15. juuni 2020.
Markus Leppoja

Markus Leppoja (sündinud 18. septembril 1979) on eesti koorijuht. Ta on alates 2019. aastast Tartu Noortekoori peadirigent. Markus Leppoja on lõpetanud Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ja Tallinna Ülikooli magistrantuuri tõlke erialal. 2014. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kooridirigeerimise erialal Ants Sootsi klassis. 2016. aastal lõpetas ta samas magistriõppe Tõnu Kaljuste klassis. Ta töötab Miina Härma Gümnaasiumis muusikaõpetaja ja neidudekoori dirigendina ning laulab kammerkooris Collegium Musicale. Ta on meeskvarteti Ur2kam asutaja ja on seal ka laulnud. Samuti on ta laulnud Vanemuise teatri ooperikooris ning töötanud aastatel 2012–2017 segakoor Nooruse abidirigendina. Ta on kirjutanud koorilaule ja seadeid meeskvartetile. Aastast 2010 töötab Markus Leppoja Tartu Noortekoori dirigendina ja alates 2019. aastast peadirigendina. Tema juhatusel saavutas Tartu Noortekoor rahvusvahelisel koorikonkursil „Tallinn 2017“ segakooride kategoorias III koha ning 2018. aastal rahvusvahelisel koorikonkursil "Laudate Dominum" Vilniuses I koha. Markus Leppoja isa ja ema on koorijuhid ja muusikapedagoogid Riho ja Kadri Leppoja. Tema üks õdedest - Maria - on samuti muusik. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Saar, Jüri. Mees nagu orkester, helihark taskus. Tartu Postimees, 1. september 2009. Markus Leppoja. Tartu Noortekoori veebisait.
Kriidimaneer

Kriidimaneer ehk pliiatsimaneer, ka crayon manier on 18. sajandist pärit sügavtrükitehnikate kombinatsioon, punktiirgravüüri eelkäija. Ofordilakiga kaetud plaadile asetatakse õhuke paber, sellele tehakse pliiatsi, sangviini või söega eeljoonistus. Joonistust töödeldakse seejärel erinevate graveerimisnõelte, ruleti ja matuaariga, söövitatakse ning lõppviimistlus tehakse mehaaniliselt uuritsa ja graveerimisnõela abil. Jooned näivad selles tehnikas koosnevat punktidest. Tehnika hääbus pärast rokokood pikkamisi klassitsismiperioodi jooksul. Tehnika leiutajaks peetakse prantsuse kunstnikku Jean Charles François'd, kes hakkas kriidimaneeris reprodutseerivat graafikat tegema 1750. aastatel. Gilles Demarteau ja Louis-Martin Bonnet arendasid kriidimaneeri varsti pärast leiutamist keerukaks iseseisvaks graafikaprotsessiks. Hilisem selles tehnikas töötanud nimekas kunstnik oli Francesco Bartolozzi. Kriidimaneeriga reprodutseeriti 18. sajandil väga populaarseid pastelljoonistusi. Pastellmaneer Pehmelakk Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 https://wp.radiertechniken.de/atzen-ohne-aquatinta/zeichnen-in-hartgrund/ Zeichnen in Hartgrund (kriidimaneer erinevate graafikatehnikate hulgas, saksa keeles) Kriidimaneer veebientsüklopeedias Reallexikon zur Deutschen Kunstgeschichte (saksa keeles)
Draginja Vuksanović

Draginja Vuksanović Stanković (sündinud 7. aprillil 1978) on Montenegro jurist, poliitik ja õigusteaduse professor Montenegro Ülikoolis. Ta oli 2012–2016 parlamendi liige ja on Sotsiaaldemokraatliku Partei president. 2018. aasta presidendivalimistel oli ta riigi ajaloos esimene naissoost kandidaat.
LZ77

LZ77 ja LZ78 on andmete kadudeta pakkimise algoritmid. Algoritmid avaldasid Abraham Lempel ja Jacob Ziv aastatel 1977 ja 1978. Tänapäeval põhineb enamik pakkimisalgoritme LZ variatsioonil. Tuntumad neist on LZW, LZSS ja LZMA. LZ77 algoritm kasutab libiseva akna tehnikat. Algoritm on lihtne, selle lihtsustatud variant näeb välja järgmine: Loe sisendandmed; Kontrolli, kas sisseloetu on juba esinenud libisevas aknas; Kui pole, siis kirjuta väljundisse; Kui on, siis kirjuta väljundisse kaugus ja kokkulangevuse pikkus; Alusta uuesti kuni andmete lõppemiseni. Libiseva akna suurus on kas 4 kB, 32 kB või selline, mida algoritm suudab hallata. See väljendab pakkijal andmete meelespidamiseks kasutatava mäluakna suurust. Algoritmi teises punktis kontrollitakse sisendandmete kattumist varem sisse loetud andmetega. Libiseva akna pikkuseks võetakse 4 kB. Sel juhul on mõistlik kauguse ja pikkuse paar kodeerida järgmiselt: 4 bitti pikkusele (15 baidi jagu). 12 bitti kaugusele (4095 baidi ulatuses). See on kokku 12+4=16 bitti ehk 2 baiti. Lisaks tuleb kasutada veel 8 bitti ehk 1 bait selleks, et märkida, kas tegemist on kaugus-pikkuspaariga või mitte. Kokku teeb see 3 baiti. Seega vähima kattuvuse pikkus peab olema 3 baiti. Kokkuvõttes annab see 24 bitti sisse ja 16+1 bitti väljundisse. Väiksema tulemuse korral on väljundis andmed lõppkokkuvõttes suuremad. Näiteks 2 baidi puhul tuleb kasutada 16 bitti kaugus-pikkuspaarile ja 1 bitt märkimaks, kas tegu on kaugus-pikkuspaariga. Kokku 17 bitti, mis on suurem kui 16 bitti (2 baiti). Samuti lähtudes sellest võiks kattuvuse pikkus olla 3 võrra pikem 1-15 ehk 4-18. Andmete pakkimine Huffmani kodeerimine ASCII Nimekiri LZ77 variatsioonidest
Viinakatk

"Viinakatk" on Friedrich Reinhold Kreutzwaldi esimene eestikeelne teos, mis kujutab eesti külaelu ja -inimesi 19. sajandi esimesel poolel. Kesksel kohal on joomise kahjuliku mõju näitamine. See on mugandus šveitsi autori Johann Heinrich Daniel Zschokke raamatu "Branntweinpest" (eesti keeles "Viina katk") põhjal. "Wina-katk" valmis Õpetatud Eesti Seltsi tellimusel, sest seltsi eesmärgiks oli teadusliku uurimistöö kõrval ka hariva lugemisvara soetamine maarahvale.
Vsevoložsk

Vsevoložsk (soome Seuloskoi) on linn Venemaal Leningradi oblastis, Vsevoložski rajooni keskus. Asub 21 km Peterburi kesklinnast kirdes. Vsevoložsk tekkis 1892. aastal valminud Rjabovo mõisa lähedale rajatud raudteejaama juurde. Linnaõigused sai 1963. aastal. Q127207496 http://www.vsev.net/
Karitsa

Karitsa on Eestis mitme koha nimi: Karitsa, küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Karitsa, küla Rapla maakonnas Rapla vallas Karitsa järv Karitsa mõis asus Rakvere kihelkonnas Karitsa mõis asus Rapla vallas Karitsa soo asus Rakvere kihelkonnas
Roberto Murolo

Roberto Murolo (19. jaanuar 1912 Napoli – 13. märts 2003 Napoli) oli itaalia laulja, laulukirjutaja, kitarrist ja näitleja. Ta kuulus koos Sergio Bruni ja Renato Carosonega Teise maailmasõja järgse Napoli muusika peamiste esindajate hulka. Ta esitas laule peamiselt napoli keeles.
Rozdilna

Rozdilna (ukraina Роздільна, vene Раздельная) on linn Ukrainas Odessa oblastis, Rozdilna rajooni halduskeskus. Rozdilna asub Transnistria (de jure Moldova) piirist umbes 8 km kaugusel, Odessast ligikaudu 64 km loodes. Asula tekkis 1863. aastal seoses raudteejaama rajamisega. Linnaõigused sai Rozdilna 1957. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rozdilna elanikest ukrainlasi 80,11%, venelasi 14,21%, moldaavlasi 1,89%, bulgaarlasi 1,37%, valgevenelasi 0,63%, armeenlasi 0,45, juute 0,13%, poolakaid 0,10%, gagauuse 0,08% ja grusiine 0,07%. История города Раздельная rozdilna.info Національний склад міст Datatowel.in.ua
Germanus (Semantšuk)

Germanus (ukraina keeles Герман, kodanikunimega Павло Святославович Семанчук Pavlo Svjatoslavovõtš Semantšuk; sündinud 27. oktoobril 1973 Ispasis Tšernivtsi oblastis Võžnõtsja rajoonis) on Ukraina Õigeusu Kiriku piiskop.
Aida Garifullina

Aida Emiljevna Garifullina (tatari keeles Аида Эмил кызы Гарифуллина; sündinud 30. septembril 1987 Kaasanis Tatarstanis) on Venemaa tatari ooperilaulja, lüüriline sopran. Ta võitis 2013. aastal Operalia võistluse ja on esinenud mitmetel etendustel Peterburi Maria teatris ja Viini Riigiooperis.
Moissei Sverdlov

Moissei Sverdlov (24. oktoober 1917 Võru linn - 23. jaanuar 2015 Tel Aviv) oli alates 1940. aastast Eesti NSV komsomoliaktivist, ELKNÜ KK liige ja juunist oktoobrini 1941 hävituspataljoni võitleja.Vanglaülemaks olles elas Tartus Oa tn 2. Võttis juhtiva mõrvarina osa Tartu vangla massimõrvast, peale Tartust põgenemist tappis koos Leonid Nesteroviga (1917-1941) Tartumaa kirde- ja põhjaosas talunikke. Aastatel 1948-1951 oli Moissei Sverdlov Rakvere lihakombinaadi direktor (vallandati sobimatuse tõttu), 1951-1964 Tartu lihakombinaadi direktor,1969-1978 konservitehase direktor. ENSV prokuratuuri hinnangul kuritarvitas ta oma ametiseisundit 1958-1961 ja oli kaasosaline enam kui 60 000 rubla suuruses puudujäägi tekkimises. Sverdlov sai parteilise karistuse, kuid kohtu alla teda ei antud .