laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Douglas Winston

Douglas Frank Winston (16. detsember 1932 – 23. mai 2021) oli Austraalia sprinter. Ta osales 1956. aasta suveolümpiamängudel. Douglas Winston sports-reference.com
Ernst Hertel

Ernst Wilhelm Hertel (8. oktoober 1897 Samaara kubermang – 25. mai 1957 Hohenlockstedt, Schleswig-Holstein) oli baltisaksa päritolu Eesti arst. Ta sündis volgasakslaste Zürichi asunduses Nikolajevski maakonnas Samaara kubermangus. Ta lõpetas aastal 1917 Astrahani 1. Gümnaasiumi ja astus samal aastal Kiievi ülikooli (Saraatovis) arstiteaduskonda, kus õppis aastani 1918. Siis tuli Eestisse ja asus samal aastal õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kuid õpingud katkestas Vabadussõda. Vabadussõjast võttis ta osa aastatel 1919–1920 Balti pataljoni koosseisus. Õpingud arstiteaduskonnas jätkusid ja aastal 1924 lõpetas ta ülikooli arstiastme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Fraternitas Academica. Aastatel 1924–1926 oli ta arst Murikatsis Kärstna vallas ning 1926–1930 töötas eraarstina Karksi-Nuias. Seejärel kvalifitseerus ta ümber suu- ja hambahaiguste arstiks ja töötas aastani 1939 hambaarstina Narvas. Aastal 1939 repatrieerus ta perekonnaga Saksamaale. Aastatel 1940–1945 töötas ta hambaarstina Adlershorstis ja aastast 1945 Hohenlockstedtis Schleswig-Holsteinis. Dr. Ernst Hertel suri aastal 1957 Hohenlockstedtis Schleswig-Holsteinis. Tema isa William Oskar Hertel ja õemees (õe Beate Käthe abikaasa) Theodor Kima olid arstid. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 66.
Kansa keel

Kansa keel (kansa Kaáⁿze íe) on siuu-katooba keelkonna pärissiuu (läänesiuu) haru degiha keelte hulka kuuluv keel, mida viimati kõneldi emakeelena 20. sajandil Ameerika Ühendriikides Oklahomas. Kansa keel on vastastikku arusaadav oseidži keelega. Kansa keelt kirjutas 19. sajandi lõpus üles James Owen Dorsey ning 1970. aastatel Robert L. Rankin. Vähesel määral on kansa keele sõnavara leitud ka muudest 19. sajandi allikatest. Ainsad teadaolevad helilindistused kansa keele rääkijatega on teinud Robert Rankin. Dorsey ja Rankini kogutud keelematerjalid ilmusid 21. sajandi alguses kahes köites trükis: 2010. aastal avaldati tekstid ja 2012. aastal sõnastik. Mithun, Marianne. 1999. The Languages of Native North America. lk. 509. Cambridge: Cambridge University Press. Cumberland, Linda A. ja Robert L. Rankin. 2012. Kaáⁿze Íe Wayáje: An Annotated Dictionary of Kaw (Kanza) – Kaw-English/English-Kaw. Kaw City, OK: Kanza Language Project of the Kaw Nation. lk. v. Cumberland, Linda A. ja Robert L. Rankin. 2012. Kaáⁿze Íe Wayáje: An Annotated Dictionary of Kaw (Kanza) – Kaw-English/English-Kaw. Kaw City, OK: Kanza Language Project of the Kaw Nation. McBride, Justin T. ja Linda A. Cumberland (toimetajad). 2010. Kaáⁿze Wéyaje – Kanza Reader: Learning Literacy through Historical Texts. Kaw City, OK: Kanza Language Project.
Alliklepa rannavallistik-põiksäär

Alliklepa rannavallistik-põiksäär on põiksäär Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Aktiivse rannasetete ümberpaigutumise tagajärjel on põiksääre taha tänapäeval tekkinud madal rannajärv – Kolviku järv. Alliklepa rannavallistik-põiksäär on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 20.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Vigvam

Vigvam on enamasti kuplikujuline indiaanlaste elamu. Vigvam on levinud peamiselt USA lääne- ja edelaosas. Onni meenutavat vigvamit hoiavad püsti poolkaarekujulised puittoed. Need kaetakse katusematerjaliga, mis võib olla rohi, pilliroog, puukoor. Vigvami ehitamine on aeganõudvam kui tipi ehitamine. Vigvam mahutab 10–20 inimest.
Kunda-Aru karjääri aluspõhja paljand

Kunda-Aru karjääri aluspõhja paljand on aluspõhja paljand Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Kunda-Aru karjääris. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandis on esinduslik läbilõige Eesti keskordoviitsiumi kivimitest. Sealne paljand on Kunda lademe laiendatud stratotüübiks. Paljandi moodustab Kunda lademe Loobu kihistu, millest on nähtaval kolm meetrit, alumised poolteist meetrit on aga vee ja rusukalde all. Ürglooduse objekt: Aluspõhja paljand Kunda-Aru karjääris Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 20.04.2013) Stratigraafia terminoloogia Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Ürglooduse objekt: Aluspõhja paljand Kunda-Aru karjääris Eesti looduse infosüsteemis
Aru-Lõuna lubjakivikarjäär

Aru-Lõuna lubjakivikarjäär ehk Kunda-Aru karjäär on karjäär Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Karjäär jääb Kunda linnast 2,5 km lõuna poole. Karjäärist saadav toore läheb Kunda tsemenditehasele. Karjääris on ürglooduse objektina arvele võetud Kunda-Aru karjääri aluspõhja paljand. Karjääri endisel alal on umbes 16 megatonni fosforiidi kontsentraati P2O5. 2024. aasta suvel plaanitakse karjäärist maa peale tuua tööstuslik kogus fosforiiti teadus-arendusuuringuteks. "Aru-Lõuna lubjakivikarjäär". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuli 2014. Vaadatud 25. juulil 2014. Ürglooduse objekt: Aluspõhja paljand Kunda-Aru karjääris Eesti looduse infosüsteemis Kaaver, Krista (1. veebruar 2024). "Fosforiidi kaevandamine võib olla viie kuni kümne aasta pärast reaalsus. Eesti maavaral on kasulik eripära". Ärileht. Vaadatud 1. veebruaril 2024. "Fosforiidi kaevandamise plaanid võivad vallandada uue fosforiidisõja" ERR, 25. veebruar 2024 Kunda-Aru karjäär portaalis e-Maapõu
Amata lademe tüüpläbilõige

Amata lademe tüüpläbilõige on Piusa jõe ürgorus Vahtseliina asula lähedal ühes paljandis nähtuv keskdevoni Amata lademe esinduslik läbilõige. Paljand on võetud arvele ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Tapurla diabaasrahn

Tapurla diabaasrahn on diabaasist rändrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas. Rahnu on lõhkamisel purustatud. Suurema säilinud tüki mõõtmed on järgmised: pikkus 5,2 m, laius 4,2 m, kõrgus 2,4 m, ümbermõõt 13,6 m. Viimsi diabaasrahn Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 20.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Suur-Beldi sild

Suur-Beldi sild (taani Storebæltsforbindelsen) koosneb autotee ja raudteega sillast ning tunnelist. Suur-Beldi väina ületav sild oli esimene püsiühendus Sjællandi saare, kus asub Taani pealinn Kopenhaagen, ja Mandri-Euroopa vahel. Raudtee avati 1. juunil 1997 ja autoliiklus toimib alates 14. juunist 1998. Sillaehituse kogumaksumus oli 21,4 miljardit Taani krooni. Silla pikkus on 17 km ja lisaks raudteele asub sillal ka kaherealine maantee mõlemas suunas. Silla pilti on 1000-kroonisel rahatähel kasutatud alates 2009. aastast. Sildühendus asendas parvlaevaliikluse ja nüüd on võimalik läbida seda vahemaad palju kiiremini kui varem. Kui parvlaevaga sõites kulus väina ületamiseks umbes tund aega, siis sõites üle silla kulub selleks vaid 10 minutit. Jalgrattaga sõites on silla kasutamine keelatud, kuid jalgrattaid võib üle silla transportida rongis. Enne silla avamist ületas väina parvlaevadega keskmiselt 8000 autot päevas, 2008. aastal ületas silla kaudu väina ligikaudu 30 200 autot päevas. Kaubarongide püsiühendus parandas ka ühendust Rootsi-Saksamaa ja Rootsi-Suurbritannia vahel. Siiski kasutatakse Rootsi–Saksamaa vahel siiani parvlaevu, kuna raudteeliiklus on teatud määral piiratud. Ühe suuna sillaületuspilet maksab sõiduautole 230 Taani krooni ning mootorrattale 120 Taani krooni. Idasild ehitati aastatel 1991–1998 ning see ühendab Halsskovi ja Sprogøt. See on 6790 meetrit pikk, tänu millele on see maailmas pikkuselt kolmas rippsild. Sildeava kõrgus on 65 meetrit, mis võimaldab seda läbida ka maailma suurimatel kruiisilaevadel. Sild toetub 19 sambale. Püloonide tipp ulatub 254 meetri kõrgusele. Läänesild ühendab Sprogøt ja Knudshovedit. See on 6611 meetrit pikk ja silla kõrgus on 18 meetrit. Läänesild ehitati aastatel 1988–1994. Selle maantee/raudteelint koosneb 63 lõigust, mida toetab 62 sammast. Ehitamise käigus registreeriti 479 tööõnnetust, millest 53 lõppesid tõsiste vigastuste või surmaga. Vähemalt seitse töötajat sai ehituse käigus surma. Läänesillaga on kahel korral kokku põrganud laevad. Alles ehituse käigus, 14. septembril 1994 põrkas parvlaev Romsų sillaga kokku halbade ilmatingimuste tõttu. 3. märtsil 2005 põrkas 3500-tonnine kaubalaev Karen Danielsen samuti kokku läänesillaga. Liiklus sillal oli häiritud, kuid pärast ekspertide hinnangut avati sild taas pärast keskööd, kuna tõsiseid kahjustusi sillal ei leitud. Idasillal pole kokkupõrkeid ette tulnud, kuid 16. mail 2001 suleti sild kümneks minutiks, kuna selle kinnituskonstruktsiooni poole oli suundumas 27 000 tonni kaaluv puistlastilaev Bella. Tänu mereväe kiirele reageerimisele suunati laev kinnituskonstruktsioonist eemale. "Maailma suurim kruiisilaev mahtus napilt Taani Suur-Belti silla alt läbi" Eesti Päevaleht, 1. november 2009 Great Belt Bridge
Hara rannabarrid ja soostunud laguunid

Hara rannabarrid ja soostunud laguunid on Juminda poolsaarel umbes 20 km2 alal olevad endisaegsed rannabarrid ja praeguseks soostunud laguunid. Rannabarrid tekkisid Läänemere Litoriinamere staadiumil. Laguunisetete vanuseks on määratud 7080 ±75 aastat. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 20.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Franz Lefort

Franz Lefort (õieti François Jacques Le Fort; 2. jaanuar 1656 Genf – 12. märts 1699 Moskva) oli Vene tsaaririigi Šveitsi päritolu riigitegelane, peaminister (tänapäeva mõistes) Peeter I valitsemise ajal aastani 1699. Lefort teostas läänelikke reforme tsaaririigis. Palkas hulga Euroopast pärit sõjaväelasi, insenere, ehitajaid ja õpetajaid. Omas tsaari õukonna (Peeter I ema Natalja Narõškina) toetust valitsemisel. Ta oli 1695. aasta ja 1696. aasta Azovi sõjakäikudel Osmanite riigi vastu Moskva tsaaririigi väegrupi ülemjuhataja. Ta oli Moskva tsaaririigi Euroopa Suure Saatkonna (1697-1698) juht Euroopa riikides. Andekas poliitik, admiral, Venemaa uue poliitilise kursi elluviija, katoliiklane (jesuiit). Teda on mainitud Aleksandr Menšikovi õpetajana ja eestkostjana. Moskva Lefortovo linnaosa on nimetatud tema järgi.
Ars antiqua

Ars antiqua ehk ars veterum ehk ars vetus on periood keskaja muusikas. Perioodi ajaline määratlemine on problemaatiline. Nimetus ars antiqua (vana kunst) tuli käibele tagantjärele, märkima möödunud perioodi, kui 1320. aasta paiku sündis Pariisis ars nova (uus kunst). Ars antiqua'le eelnes Notre-Dame'i ajastu. Ars antiqua't vaadeldakse kui üleminekuajastut, mille algus langeks aastatesse 1230/50. Talle on iseloomulik skolastilise muusikateooria kiire areng ja teoreetiliste traktaatide rohkus. Teoreetilisi traktaate läbis kolm põhiteemat: mensuraalnotatsioon kooskõlaõpetus – konsonantsid jagatakse kolme järku täielikud – priim ja oktav keskmised – kvart ja kvint mittetäielikud – väike ja suur terts muusika filosoofiline seletus Hilisantiigist alates kuulus muusika seitsme vaba kunsti hulka (artes liberales) ja seega oli käsitöökunstidest (artes mechanicae) kõrgemale tõstetud. Uusplatoonikute eeskujul rääkisid keskaegsed traktaadid kolme liiki muusikast: musica mundana – kosmiline muusika musica humana – inimeste muusika musica instrumentalis – reaalselt kõlav muusika Ars antiqua põhižanr on motett. Toomas Siitan. Keskaja muusika aastani 1300. lk. 56
Prince Octopus Dzanie

Prince Octopus Dzanie (sündinud 26. märtsil 1985) on Ghana amatöörpoksija. Ta osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 2008. aasta suveolümpiamängudel, kus kaotas 1. ringis Idel Torrientele (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. ESPN profiil
Glody Dube

Glody Dube (sündinud 2. juulil 1978 Matshelagabedis Kirderingkonnas) on Botswana keskmaajooksja, kelle põhialaks on 800 meetri jooks. Tema parim koht tiitlivõistlustel on viies, mis on saavutatud 2001. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel. Tutvustus IAAFi lehel
Leopoldo Serantes

Leopoldo Serantes (15. märts 1962 – 1. september 2021) oli Filipiinide poksija. Serantes sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ismail Mustafovile (Bulgaaria). Serantes osales helveskaalus (kuni 48 kg) 5. maailmameistrivõistlustel (Moskva, 1989), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 24. suveolümpiamängude poksivõistlus. Seoul 1988. Tulemused inglise keeles 5. maailmameistrivõistlused poksis. Moskva 1989. Tulemused inglise keeles Leopoldo Serantes veebisaidil Olympedia (inglise)
Hendrikhansu paljandid ja koopad

Hendrikhansu paljandid ja koopad on piirkond Viljandi maakonnas Mulgi vallas Sarja külas, kus esineb paljandeid ja koopaid. Kõige tuntumat paljandit nimetatakse Hendrikhansu Põrguks. Hendrikhansu "Põrgu" paljand ja koopad (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 20.04.2013) Hendrikhansu "Põrgu" paljand ja koopad (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis Hendrikhansu "Põrgu" (kaitsealune üksikobjekt) Eesti looduse infosüsteemis Hendrikhansu paljandid ja koopad keskkonnaportaalis
Ella Adaïewsky

Ella Adaïewsky (sünninimi Elisabeth (von) Schultz, pseudonüüm Bertramin; 29. jaanuar 1846 Peterburi – 26. juuli 1926 Bonn) oli baltisaksa päritolu pianist ja helilooja. Ella Adaïewsky sündis arsti, literaadi ja folkloristi Georg Julius von Schultzi perekonnas. Andekas noor pianist andis juba väga noorelt kontserte ja esines ka Eestis. 1866. aastal astus ta Peterburi konservatooriumisse ning õppis Anton Rubinsteini ja Nikolai Zaremba klaveriklassis. Tema kui helilooja loomingusse kuuluvad kaks lühiooperit, laule ja kammermuusikat, ta tegi seadeid eesti rahvalauludele ning avaldas artikleid eesti muusika kohta. Alates 1882. aastast elas ta Itaalias, hiljem Saksamaal. Ella Adaïewsky oli isiklikult tuttav Johann Köleriga, kes maalis temast portree, mis asub praegu Eesti Kunstimuuseumi kogudes. Tema isa oli baltisaksa arst, kirjanik, publitsist, folklorist ja silmapaistev estofiil Georg Julius von Schultz. Anu Allas, Tiina Abel, Väike Köleri sõnastik, Eesti Kunstimuuseum, Tallinn, 2001 Ella Schultz-Adajewsky portree EKM Digitaalkogus
Madis Kimberg

Madis Kimberg (19. veebruar 1876 – 4. aprill 1935) oli Harilaiu kolmas majakavaht. Majakavahi ameti päris Madis oma isalt Hari Peetrilt. Madisel oli üheksa last. Harilaiu majakavahi ameti päris Madiselt poeg Julius. Madise vanem poeg Villiam töötas samuti tuletornides (Ristnas ja Suurupis) ja Veeteede Valitsuse süvendajatel. Madis Kimberg on maetud Pühalepa kalmistule. A.Luige: "Eesti tuletornid, fakte ja meenutusi". Kirjastus Eesti Raamat, Tallinn 1974 Portreefoto. Harilaiu kolmas majakavaht Madis Kimberg abikaasa Juuliga, HKM Fp 826:8 F 3495, Hiiumaa Muuseum
Vivi Bak

Vivi Bak (3. september 1939 Kopenhaagen – 22. aprill 2013 Ibiza) oli taani näitleja ja laulja. Ta mängis aastatel 1958–1974 ligi 50 filmis. Ta mängis muu hulgas mitmekümnes Saksa filmis Vivi Bachi nime all. Ta kasutas ka nime Vivienne Bach. Ta oli abielus Austria näitleja Dietmar Schönherriga. Vivi Bak andmebaasis IMDb Vivi Bak Taani filmi andmebaasis
Enn Mikker

Enn Mikker (ka Vormsi Enn; 5. august 1943 – 17. mai 2020) oli eesti rahvaravitseja. Ita Serman. Vormsi Enn: "Elamisest peab mõnu olema" Kodutohter, jaanuar 2002 Merilin Kruuse. "Vormsi Enn: ühelgi inimesel ei ole õigust…" Eesti Päevaleht, 5. august 2008 "Vormsi Enn leidis verinoore kallima" E24, 12. september 2011 Monoloog tundmatuga
Francesco di Paola kirik

Francesco di Paola kirik võib tähendada mitut roomakatoliku kiriku pühakule Francesco di Paolale pühitsetud kirikut: Francesco di Paola kirik (Acri) Francesco di Paola kirik (Augusta) Francesco di Paola kirik (Belluno) Francesco di Paola kirik (Cagliari) Francesco di Paola kirik (Caserta) Francesco di Paola kirik (Castrovillari) Francesco di Paola kirik (Ciminna) Francesco di Paola kirik (Falerna) Francesco di Paola kirik (Firenze) Francesco di Paola kirik (Fossato Serralta) Francesco di Paola kirik (Gallipoli) Francesco di Paola kirik (Gagliano del Capo) Francesco di Paola kirik (Gela) Francesco di Paola kirik (Grottaglie) Francesco di Paola kirik (Gubbio) Francesco di Paola kirik (Lugo) Francesco di Paola kirik (Massafra) Francesco di Paola kirik (Matera) Francesco di Paola kirik (Milano) Francesco di Paola kirik (Molinella) Francesco di Paola kirik (Monopoli) Francesco di Paola kirik (Napoli) Francesco di Paola kirik (Noto) Francesco di Paola kirik (Parma) Francesco di Paola kirik (Paternò) Francesco di Paola kirik (Pizzo Calabro) Francesco di Paola kirik (Polistena) Francesco di Paola kirik (Reggio Calabria) Francesco di Paola kirik (Roma) Francesco di Paola kirik (Sambiase di Lamezia Terme) Francesco di Paola kirik (San Giovanni in Fiore) Francesco di Paola kirik (Soreto) (Dinami Francesco di Paola kirik (Taranto) Francesco di Paola kirik (Torino) Francesco di Paola kirik (Trapani) Francesco di Paola kirik (Urbino) Francesco di Paola kirik (Veneetsia) Francesco di Paola kirik (Viggianello) Francesco di Paola pühamu (Paola) Francesco di Paola pühamu (Corigliano Calabro) Francesco di Paola pühamu (Revine) Francesco di Paola pühamu (Genova) Francesco di Paola Valerio-Longo kabel Modugnos Francesco di Paola kirik (Uquía), Argentina Francesco di Paola kirik (La Habana), Kuuba Francesco di Paola kirik (Bolbaite) Valencia lähedal Hispaanias Francesco di Paola kirik (Capilerilla) Granada lähedal Hispaanias Francesco di Paola kirik (Viver) Castiglia lähedal Hispaanias
Christopher Duenas

Christopher Duenas (sündinud 22. oktoobril 1991 Tamunings) on Guami ujuja. Christopher Duenas osales 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis, kus ta saavutas meeste 100 meetri vabastiili ujumises ajaga 53,37 sekundit 44. koha. Christopher Duenas on 185 cm pikk ja kaalub 84 kg. [1]
Francesco di Paola kirik (Milano)

Francesco di Paola kirik on Milanos Via Manzoni tänaval asuv roomakatoliku kirik, mis on pühitsetud pühak Francesco di Paolale. Kirikut hakati ehitama juba 1728. aastal, kuid ehitus lõppes alles sajand hiljem. Sellele vaatamata jäädi kiriku kavandamisaegse barokkstiili juurde. Hoone esikülg on kumer, seda liigendavad kaheksa korintose stiilis pilastrit. Kirikus asuvad barokkorel, Carlo Maria Giudici fresko ja Giuseppe Perego marmorkuju. Monumentaalne värvilisest marmorist põhialtar valmis 1735. aastal arhitekt Giuseppe Buzzi Viggiù projekti järgi.
Dover (Idaho)

Dover on linn Ameerika Ühendriikides Idaho osariigis Bonneri maakonnas. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Doveri linnas 556 inimest (2000. aastal 342), 220 leibkonda ja 175 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 66.27 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 327 (keskmine tihedus 38.97/km²). Rassiline koosseis oli: valgeid 96,8% mustanahalisi 0,5% põlisameeriklasi 0,4% teistest rassidest 0,7% mitmest rassist 1,6% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 2,5%. 220 leibkonna seas oli 33,6% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 68,6% koos elavad abielupaarid 6,8% neid, kus oli ilma abikaasata naine 20,5% neid, mis ei olnud perekonnad. 17,3% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 4,1% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,52 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,85 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 24,5% alla 18 aastased 4,5% 18...24, 23% 25...44, 32,2% 45...64 15,8% üle 65 aastased. Ea mediaan oli 43,7 aastat. 52,7% elanikest olid mehed ja 47,3% naised. Doveri koduleht
Dover (täpsustus)

Dover võib tähendada järgmist: Dover, Suurbritannias Ameerika Ühendriikides: Dover (Arkansas) Dover (Colorado) Dover (Delaware) Dover (Florida) Dover (Georgia) Dover (Idaho) Dover (Illinois) Dover (Indiana) Dover (Kansas) Dover (Kentucky) Dover (Maine) Dover (Maryland) Dover (Massachusetts) Dover (Michigan) Dover (Minnesota) Dover (Mississippi) Dover (Missouri) Dover (Montana) Dover (New Hampshire) Dover (New Jersey) Dover (New York) Dover (Ohio) Dover (Oklahoma) Dover (Oregon) Dover (Pennsylvania) Dover (Põhja-Carolina) Dover (Tennessee) Dover (Vermont) Dover (Virginia) Dover (Wisconsin) Austraalias: Dover (Austraalia) Kenneth Dover (1920–2010) briti filoloog Robert Dover (1575 või 1582-1652) inglise advokaat ja kirjanik
Draper (Lõuna-Dakota)

Draper on linn USA-s Lõuna-Dakota osariigis Jonesi maakonnas. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 82. Aastal 2000 oli elanike arv 92. Rahvastiku tihedus oli 48,7 in/km². 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Draper

Draper tähendab inglise keeles 'riidekaupmees'. See on ka koha- ja isikunimi: Draper, asula USA-s Lõuna-Dakota osariigis Draper, asula USA-s Pennsylvania osariigis Draper, asula USAs- Utah' osariigis Draper, asula USA-s Virginia osariigis Draper, asula USA-s Wisconsini osariigis Draper on perekonnanimi: Foy Draper (1913–1943), USA kergejõustiklane Hal Draper (1914–1990) USA marksist Kris Draper (sündinud 1971), Kanada jäähoki mängija Ray Draper (1940–1982), USA džäss-tuubamängija Theodore Draper (1912–2006), USA ajaloolane Warwick Draper (sündinud 1976), Austraalia aerutaja
Lishan Dula

Lishan Dula (sündinud 17. veebruaril 1987 Etioopias) on Bahreini pikamaajooksja. Ta osales naiste maratonijooksus 2012. aasta suveolümpiamängudel, kus sai 62. koha ajaga 2:26.30. Tutvustus IAAFi lehel
Ahmed Hamada Jassim

Ahmed Hamada Jassim (sündinud 18. septembril 1961) on endine Bahreini kergejõustiklane (tõkkejooksja). Ta osales 1984. ja 1988. aasta suveolümpiamängudel. 1986. aastal võitis ta Aasia mängudel kuldmedali 400 meetri tõkkejooksus. Ahmed Hamada Jassim sports-reference.com
Tartu kirjastuste loend (1918–1940)

Siinses loendis on loetletud 1918–1940 Tartus tegutsenud 101 kirjastust kronoloogilises järjekorras. Õpetatud Eesti Selts (1839–1943) Mattiesen (1850–1941) Postimees (1894–1940) M. Hermann (1898–1940) K. Jaik (1900–1938) Tartu Eesti Põllumeeste Selts (1901–1940) Vanemuise näitelava (1906–1926) Eesti Kirjanduse Selts (1907–1940) Eesti Rahva Muuseum (1909–1943) Eesti Üliõpilaste Selts (1909–1940) Noor-Eesti (1913–1940) Reform (1914–1916) Istandik (1917–1933) Odamees (1918–1927) Pallas (1918–1940) G. Roht (1918–1925) Siuru (1918) Tulevik (1919, 1935) Varrak (1919–1924) Akadeemiline Emakeele Selts (1920–1940) Arlekiin (1920) Loodus (1920–1940) Salapolizeinik (1920–1921) Tarapita (1921–1922) Akadeemiline Ajaloo Selts (1922–1940) Akadeemiline Metsaselts (1922–1940) Akadeemiline Ühistegevuse Selts (1922–1940) Eesti Karskusliit (1922–1940) Sõnavara (1922–1929) Akadeemiline Põllumajanduse Selts (1923-194l) Põhjanael (1923–1936) Rahvakirjandus (1923–1929) Eesti Noorsoo Karskusliit (1924–1935) O. Luik (1924–1939) Naiste Karskusliit (1924–1940) V. Tamman (1924–1940) Trükk ja Kirjastus (1924–1938) Ühiskirjastus (1924) Argus (1925) Ajak (1926) Aktsioon (1926–1933) Kool (1926–1940) Akadeemiline Kirjandusühing (1927–1941) Eesti Kirjanikkude Liit (1927–1940) Kiri ja Kunst (1927) Majak (1927) Orion (1927–1940) Tapper (1927–1939) Valik (1927–1939) Eesti Akadeemiliste Naiste Ühing (1928–1936) Tamula (1928–1935) Valgus (1928–1929) Agu (1929) Akadeemiline Kooperatiiv (1929–1940) Orient (1929) A. Toome ja A. Elbe (1929) Kuu (1930–1937) Õigus (1930–1940) Koolivara (1931–1940) Nool (1931–1934) Olion / Georg Naelapea (1931–1932) Eesti Rahvuskirjanikkude Liit/Ühing (1933–1935) Hea Novell (1933) Meie Sõber (1933–1935) Odamus (1933) Pääsuke (1933–1936) A. Reinhold (1933) Ring (1933) Eesti Rahvaluule Arhiiv (1934–1940) Kammissepad (1934–1935) Loodusvaatleja (1934–1935) Eesti Keele Arhiiv (1935–1940) Eesti Kirjastuse Kooperatiiv (1934–1940) Eesti Raamat (1935–1937) Maret (1935–1940) Pinaro (1935) Rada (1935–1940) Kalev (1936–1937) Koduse Kasvatuse Instituut (1936–1940) Kuldvillak (1936) Oma (1936) Anderomaan (1937–1938) Loov Eesti (1937) Emil Skomorowski (1937–1939) Sõnastus (1937) Turist (1937–1940) Vana-Eesti (1937–1938) Osvald Veetla (1938–1942) Eesti Rahvakirjastus (1939–1940) Ilukirjandus ja Kunst (1940–1941 ja 1944–1945) Kirjavara (1940) Koduakadeemia (1940) Kultuur (1940) Merkuur (1940) Rahvaraamat (1940–1941) Raudvara (1940) Romaan (1940) Teaduslik Kirjandus (1940–1941 ja 1945–1951) Uudisraamat (1940) Veljesto (1940) Väärtraamat (1940) Eesti kirjastuste loend
Lee Du-haeng

Lee Du-Haeng (sündinud 25. detsembril 1981) on Lõuna-Korea pikamaajooksja. Ta osales meeste maratonijooksus 2012. aasta suveolümpiamängudel, kus sai 32. koha ajaga 2:17.19. Tutvustus 2012. aasta suveolümpiamängude leheküljel
Jalase Vainupealse allikad

Jalase Vainupealse allikad on allikad Rapla maakonnas Rapla vallas. Allikad paiknevad kirde-edelasuunalises nõos, mis on u 400 m pikk ja 200 m lai. Allikatest suurim on Suurekivi allikas. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 20.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis