laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nicolae Ceaușescu

Nicolae Ceaușescu [nikol'aje tšauš'esku] (26. jaanuar 1918 Scornicești küla – 25. detsember 1989 Târgoviște) oli Rumeenia kommunistlik diktaator 1965. aastast 1989. aasta detsembrini. Ta lõi enese ümber isikukultuse, lastes end kutsuda selliste nimedega nagu Karpaatide Geenius ja Mõtete Doonau. Ceaușescu sündis Olti maakonnas Scornicești külas ja astus kommunistlikku parteisse 1932. aastal. Enne teist maailmasõda oli ta korduvalt vangis poliitilise tegevuse eest. 1965. aastal sai temast Rumeenia Tööpartei esimene sekretär ja 1967. aastal Rumeenia president. Ta võttis isikukultuse rajamisel eeskuju Mao Zedongist ja Kim Il-Sungist. Tema tiitel oli Conducător ('juht'). Oktoobris 1966 kuulutas Ceaușescu välja range abordipiirangu, et tõsta Rumeenia rahvaarvu 19 miljonilt 25 miljonini 1990. aastaks ja 30 miljonini 2000. aastaks. Ceaușescu laskis hävitada ajalooliselt väärtuslikke hooneid, et teha ruumi oma paleede ehitamiseks. Ceaușescu aja alguses võttis Rumeenia suurel hulgal laenu Läänelt, mis soosis Ceaușescut suhteliselt iseseisva välispoliitika tõttu, 1980. aastatel tuli raisatud laenud tagasi maksta, mistõttu Ceaușescu rakendas äärmuslikku kokkuhoiupoliitikat. Tema aja lõpuks sai Rumeenia üheks vähestest riikidest maailmas, millel puudus välisvõlg. 1989. aasta detsembris toimunud rahvaülestõusu käigus üritas ta koos abikaasaga riigist põgeneda, kuid võeti kinni politsei poolt ja anti üle sõjaväele. Kiiresti kokku pandud tribunal mõistis kiirmenetlusega Ceaușescu ja tema abikaasa Elena Ceaușescu 25. detsembril süüdi muu hulgas genotsiidis ja riigi vara riisumises ning määras karistuseks surmanuhtluse. Otsus viidi täide veel samal päeval Târgoviștes mahalaskmise teel. Nende surnukehad viidi Bukaresti, kus need salaja vale nime all eraldi haudadesse maeti. Ceaușescude säilmed kaevatakse üles, Postimees, 21. juuli 2010
Alba maakond

Alba maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Transilvaanias. Maakond on mägine. Suuremad jõed on Mureș ja selle lisajõed Târnava, Sebeș ja Arieș. Alba Iulia (saksa Karlsburg, ungari Gyulafehérvár) Cugir (ungari Kudzsir) Sebeș (saksa Mühlbach, ungari Szászsebes) Aiud (saksa Straßburg am Mieresch, ungari Nagyenyed) Blaj (saksa Blasendorf, ungari Balázsfalva) Ocna Mureș (ungari Marosújvár) Zlatna (ungari Zalatna) Câmpeni (ungari Topánfalva) Teiuș (ungari Tövis) Abrud (ungari Abrudbánya) Baia de Arieș (saksa Offenburg, ungari Aranyosbánya/Offenbánya) Primele date provizorii pentru Recensământul Populației și Locuințelor, runda 2021 2021 Romanian census Alba maakonnavalitsuse koduleht
Wilhelm Kentmann

Wilhelm Eugen Leonhard Kentmann (11/23. juuli 1861 Jõelähtme – 20. mai 1938 Tallinn) oli baltisaksa usuteadlane, Eestimaa viimne kindralsuperintendent aastail 1918–1919. Lõpetas aastal 1879 Tallinna Kubermangugümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1879–1885, cand. theol. Ordineeriti pastoriks 2. märtsil 1886. Oli 1896–1902 "Ristirahwa Pühhapäewaleht" väljaandja ja vastutav toimetaja. 1886–1901 Kullamaa kirikuõpetaja 1896–1901 Läänemaa praost 1902–1918 Peterburi Peeter-Pauli saksa luteri kiriku koguduse õpetaja 1918 Saksa okupatsiooni ajal Saksa koolivalitsuse (Schulverwaltungi) juhataja 1918–1919 Eestimaa kindralsuperintendent (ametisse seatud 25. septembril 1918, ametist vabastatud 24. septembril 1919; alates 26. veebruarist 1919 allusid talle ka senise Põhja-Liivimaa kogudused) 1920–1934 Pärnu Nikolai koguduse ülemõpetaja 1920 Saksa Kooliabi Seltsi (Gesellschaft Deutsche Schulhilfe) koolinõunik Tema isa oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja Woldemar Friedrich Kentmann, tema poeg oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja Kurt Hans Kentmann, tema vend oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja Woldemar Reinhold Kentmann. Tema abikaasa Käthe isa Carl August Pezold oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja, abikaasa vend Wilhelm Dietrich Pezold oli Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja. Eestikeelne ajakirjandus 1766-1940 II, Tallinn 2002 http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=ERA.31.1.15:112 Vabariigi Valitsuse otsus 24. septembril 1919 nr. 68-VIII. W. Kentmanni allkiri dokumendil: Allikas: Agnes Valgiste http://photos.geni.com/p13/b3/38/44/94/5344483b4cc7c43f/geni_014_original.jpg Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat EELK vaimulikud aastast 1918 Wilhelm Kentmann Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Satu Mare maakond

Satu Mare maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Põhja-Rumeenias, piirneb loodes Ungariga ja põhjas Ukrainaga. 2011. aastal oli maakonna elanikest rumeenlasi 57,7%, ungarlasi 34,5% ja mustlasi 5,3%. Satu Mare (saksa Sathmar, ungari Szatmárnémeti) Ardud (saksa Erdeed, ungari Erdőd) Carei (saksa Großkarol, ungari Nagykároly) Negrești-Oaș (ungari Avasfelsőfalu) Tășnad (ungari Tasnád) 2021 Romanian census Satu Mare maakonnavalitsuse koduleht
Kanagawa prefektuur

Kanagawa prefektuur on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Vaikse ookeani Sagami lahe kaldal. Piirneb põhjas Tōkyō prefektuuriga ning läänes Yamanashi ja Shizuoka prefektuuriga. Kanagawa prefektuuri tunnuslind on kalakajakas (Larus canus), tunnuspuu on hõlmikpuu (Ginkgo biloba) ja tunnuslill kuldvööt-liilia (Lilium auratum). Kanagawa prefektuur on jaotatud 35 omavalitsuseks, millest 19 on linnad (市 shi). Atsugi Ayase Chigasaki Ebina Fujisawa Hadano Hiratsuka Isehara Kamakura Kawasaki Minamiashigara Miura Odawara Sagamihara Yamato Yokosuka Zama Zushi 神奈川県の人口と世帯 - 神奈川県ホームページ, vaadatud 22.02.2021. Kanagawa prefektuuri koduleht
Kawasaki

Kawasaki (jaapani 川崎, haldusüksusena 川崎市 Kawasaki-shi) on linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris. Kuulub Tōkyō-Yokohama linnastusse ja piirneb põhjas Tōkyō prefektuuriga. Asub Tama jõe suudmes. Elanike arv on 2020. aasta seisuga 1 539 522. Elanike arvult on see Kanagawa prefektuuris teisel ja Jaapanis seitsmendal kohal. Kawasakis asub Jaapani veoauto- ja bussitootja Fuso peakorter. Kawasakis asub vabaõhumuuseum Nihon Minka-en. Linnas tegutseb jalgpalliklubi Kawasaki Frontale, mis on neljakordne Jaapani meister. 神奈川県の人口と世帯 - 神奈川県ホームページ, vaadatud 22.02.2021. Kawasaki koduleht
Timiși maakond

Timiși maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Banaadis. Piirneb läänes Serbia ja loodes Ungariga. Maakonna idaosa on mägine. Suuremad jõed on Timiș ja Bega. Buziaș Ciacova Deta Făget Gătaia Jimbolia Lugoj Recaș Sânnicolau Mare Timișoara 2021 Romanian census Timiși maakonnavalitsuse koduleht
Akrobaatika

Akrobaatika on üks esinemiskunste ning seda viljeldakse ka spordis. See hõlmab keerulisi tasakaaluharjutusi, väledust ja koordinatsiooni. Pea igasugust spordiala, mis sisaldab kogu keha hõlmavaid liigutusi – eriti lühikeste, tugevat pingutust nõudvat harjutuste kompleksi – saab pidada akrobaatikaks. Akrobaatikas on arvestatavat kattumist tantsu ja paljude spordialadega, näiteks vettehüpetega, ning usurituaalidega. Õhuakrobaatika on akrobaatika, mida sooritatakse õhus vastavate abivahenditega, näiteks trapetsi, kanga, rõnga, köie jne abil. Salto Võimlemine 1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused akrobaatikas
Oberstdorf

Oberstdorf on linn Saksamaal Baieri liidumaa edelaosas Allgäu Alpides, Saksamaa lõunapoolseim asula. Oberstdorfi piirkond asub umbes 800 meetri kõrgusel üle merepinna. Linn on tuntud suusa- ja turismikuurordina. Peamisteks suusapiirkondadeks on Nebelhorn ja Fellhorn. Oberstdorfis toimusid 1987. ja 2005. aastal põhja suusaalade maailmameistrivõistlused. Oberstdorfis asub maailma üks viiest tegutsevast suusalennumäest – Heini Klopferi lennumägi. 2003. aasta 30. detsembri seisuga elas linnas 9874 elanikku. 2019. aasta lõpu seisuga oli linnaelanikke 9696. Praegune linnapea on Klaus King. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Kamakura

Kamakura (jaapani 鎌倉, haldusüksusena 鎌倉市 Kamakura-shi) on linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris. Asub umbes 50 km Tōkyōst lõunas Sagami lahe kaldal ja on kolmest küljest ümbritsetud mägedega. 12.–14. sajandil valitsesid seal Minamoto klanni šogunid Jaapanit, sellest ka Kamakura perioodi nimetus. Tänapäeval on tuntud kui paljude pühakodade ja templite asukoht. Linnas asub 13,35 m kõrgune 13. sajandist pärinev Amida Buda pronksskulptuur Kamakura Suur Buda. Ajalooliste väärtuste rohkuse tõttu on Kamakura Jaapani siseturismi suuruselt teine sihtmärk peale Kyōtot. Elanike arv on 174 200 (2011). 神奈川県の人口と世帯 - 神奈川県ホームページ, vaadatud 22.02.2021. Kamakura koduleht
Banaat

Banaat (rumeenia Banat, Banatul, serbia Банат, ungari Bánság, Bánát) on piirkond Euroopas Serbia, Rumeenia ja Ungari piirialadel. Hõlmab ala Transilvaania Alpide (idas), Tisza (läänes), Mureși (põhjas) ja Doonau vahel (lõunas). Rumeeniast jäävad Banaadi alale Timiși maakond, Caraș-Severini maakond ja Aradi maakonna lõunaosa, Ungarist Szegedi-lähedased alad, Serbiast Vojvodina idaosa (Põhja-Banati ringkond, Kesk-Banati ringkond ja Lõuna-Banati ringkond). Banaadi ajalooline keskus on Timișoara. Pindala on 28 040 km². Bosnia banaat
Askälä

Askälä ehk Askele (Taani hindamisraamatus Askælæ) oli muinaskihelkond ajaloolisel Virumaal. Askälä asus tänapäeva Lüganuse ja Toila valla territooriumil, ulatudes kohati üle Pada jõe.[viide?] 13. sajandi alguses piirnes Askälä idas Alutaguse, lõunas Lemmu ja läänes Mahu kihelkonnaga ning põhjas Soome lahega. Askälä tähtsaimaks linnuseks on peetud Purtse jõe äärset Tarakalda linnust. Sellest 2,5 km allavoolu, mere lähistel, paikneb Taramägi, mis Mauri Kiudsoo arvates võis olla pealinnuse valvekoht, kus näiteks süüdati märgutuld. Tarakaldast 3,5 km ülesvoolu asub pika ning kõrgete ja järskude nõlvadega neemiku tipul Lüganuse kirik – arvatakse, et ka seal võis kunagi linnus olla. Sellele viitavad lisaks paiga kaitseomadustele ka lähedusest leitud savinõukillud ja jõe vastaskaldal olnud suur asulakoht. Kihelkonna idapiiril oli Alulinna soolinnus, mille kasutusaeg pole aga teada. 13. sajandi algusest pärineva Taani hindamisraamatu (ladina Liber Census Daniae, taani Kong Valdemars Jordebog) andmetel oli Askäläs 221 adramaad (talu).[viide?] Askälä ajaloolise kihelkonna maadele moodustati 13. sajandil Lüganuse kirikukihelkond. Adamson, Andres. Maakonnad ja kihelkonnad muinasaja lõpu Eestis, lk 9–10 kogumikus Eesti aastal 1200, toim Marika Mägi. 2003. Kaart Mauri Kiudsoo (2016). Viikingiaja aarded Eestist: Idateest, rauast ja hõbedast. Lk 136 Evald Tõnisson. Keskmine rauaaeg. Noorem rauaaeg. Teoses Eesti esiajalugu, kaasautorid Lembit Jaanits, Silvia Laul, Vello Lõugas. Eesti Raamat, 1982. Lk 314–315, 403 Kiudsoo 2016, lk 144
Kategooriaviga

Kategooriaviga seisneb mingi asja, fakti või nähtuse paigutamises kategooriasse, kuhu see tegelikult ei kuulu. Kategooriaviga on olulisel kohal Gilbert Ryle'i filosoofias, tema järgi põhineb kartesiaanlik vaimufilosoofia kategooriaveal. Kategooriaveaks võidakse nimetada mingi omaduse omistamist entiteedile, millel seda omadust olla ei saa. Näiteks tehakse kategooriaviga lausetes 'See mälestus on täpiline' ja 'Caesar on algarv'.
Leda

Leda oli vanakreeka mütoloogias Aitoolia kuningapaari Thestiose ja Erythemise tütar ning Sparta kuninga Tyndareose abikaasa. Zeus võrgutas Leda, tulles tema juurde luigena, ning Leda sünnitas Zeusile poja Polydeukese ja tütre Helena, maailma kõige ilusama naise. Mõne legendi järgi olevat Leda munenud kaks muna, millest lapsed olevat koorunud. Tyndareosega sai Leda poja Kastori ning tütred Timandra, Phoebe, Philonoe ja Klytaimestra. Zeus lõi Leda mälestuse jäädvustamiseks Luige tähtkuju. Oma lastele abikaasade otsimise legendides Ledat ei mainita, mis tekitab kahtluse, et ta suri enne oma meest, kui tema lapsed veel abielus polnud. Leda järgi on nimetatud planeedi Jupiter kuu Leda ja asteroid 38 Leda. Antiikkunstis oli Leda luigega üks meelisteemasid. Ledat kujutati mosaiigis, seinamaalidel, reljeefidel, gemmidel ja savinõudel. Ledat on maalinud (harilikult koos luigega) Antonio da Correggio, Michelangelo, Gustave Moreau, Louis de Silvestre, Paul Tillier, Tintoretto, Paolo Veronese ja Leonardo da Vinci. Skulptuuris on Ledat kujutanud Timotheos ja Bartolomeo Ammanati. William Butler Yeats kirjutas poeemi "Leda ja luik". Leda ja luige motiivist läbi aegade
Kamardumine

Kamardumine on mullatekkeprotsess, mille puhul huumushorisont on tugevasti läbi kasvanud püsikute ehk mitmeaastaste rohttaimede juurtest ja risoomidest, see tähendab: mille korral on tekkinud ja tekib mullakamar. Eriti intensiivne kamardumine toimub parasvöötme mandrilises kliimas kaltsiumirikastel lähtekivimitel, kus kasvab palju rohttaimi, näiteks rohtlas.
Püssi

Püssi on linn Kirde-Eestis Ida-Viru maakonna loodeosas Lüganuse vallas. Asub Purtse jõe ida- ja Kohtla jõe läänekaldal. 2013. aasta kohalike omavalitsuste valimiste järel ühines Püssi linn Maidla ja Lüganuse vallaga (uus nimi Lüganuse vald) ja lakkas olemast iseseisev omavalitsusüksus. Püssit kui maakohta on esimest korda mainitud 1472. aastal (Püssz). Tol ajal oli Püssi alev raskesti läbitav soine maa-ala. Linna territoorium on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Püssi alevile pandi alus 1869. aastal alustatud Paldiski–Peterburi raudtee ehitusega. Vähem kui kahe aastaga valmis 4. klassi jaam (hävis sõjas 1944. aastal). Esimeseks tööstusettevõtteks oli Püssi mõisa saeveski Purtse jõe kaldal. Seoses sellega on Püssi mõisa nimetatud ka Uue-Purtseks (Neu-Isenhof). Praeguse linna territooriumil töötasid ka kohvitööstus, mööblitöökojad ja nahaparkimistöökojad, samuti elektrijaam (ehitatud 1930. aastate lõpus). Suurärimees Anton Nurk kauples Püssis aga soolast-rauast moodsate masinateni. 1926. aastal valmis Püssi mõisa härrastemaja varemeil Püssi koolimaja (tänapäeval Lüganuse keskkool). Püssi sai töölisaleviks 27. mail 1954 ja linnaks 1993. aastal. 2013. aastal ühines Püssi linn koos senise Lüganuse ja Maidla vallaga uueks Lüganuse vallaks. 2017. aasta haldusreformi käigus ühinesid täienevalt Lüganuse ja Sonda vald ning Kiviõli linn ühendvallaks – Lüganuse vald. Püssi elanike arv oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1083. Neist olid 495 mehed ja 588 naised. Eestlasi oli 581 (53,6%) ja mitte-eestlasi 502. Püssi linnas töötas puitplaatide tehas REPO, mis oli olnud Šveitsi kontserni SORBES üks allettevõtetest. 2006. aastal oli tehases 600 töötajat ja toodangut müüdi umbes 0,65 miljardi krooni eest. 3. juulil 2006 lahkus tervislikel põhjustel linnapea ametist Enn Siska. 17. augustil 2006 valis volikogu linnapeaks Marge Männi. Ta asus ametisse 24. augustil kuupalgaga 10 000 krooni. Volikogu vabastas ta ametist 20. septembrist 2010. Uueks linnapeaks valiti senine volikogu esimees Enno Mägar, kes oli sel kohal aastani 2013, mil toimus kohalike omavalitsuste liitmine. Püssi raudteejaam Püssi elektrijaam Püssi lipp Püssi vapp Püssi kultuurimaja Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.12.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Lüganuse valla, Maidla valla ja Püssi linna ühinemine". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2013. Vaadatud 21. oktoobril 2013. 2011. aasta rahvaloenduse tulemused Statistikaameti kodulehel  Püssi – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
Organisatsioon

Igapäevases tähenduses on organisatsioon kahe või enama inimese kogum, mis toimib sihipäraselt ühise sõnastatud eesmärgi nimel. Erinevates sotsiaalteaduste ja ühiskonnategevuse valdkondades määratletakse organisatsiooni erinevalt, kuid valdav on arusaam, et tähtsad on inimesed ja kooskõlastatud tegevus. Ühiskonnas tegutsevale organisatsioonile omased tunnused on tegevused, tööjaotus, juhtimine, ressursid jne. Selles valdkonnas on organisatsioonide tegevust käsitlevateks distsipliinideks organisatsioonikäitumine (sotsiaalpsühholoogia valdkonnana) ja organisatsiooniteooria. Organisatsioonide loomise aluseks on usk, et ühistegevuse tulemuseks võib olla tulem, mis sama hulga üksikisikute tegevusena ilma keskse koordineerimiseta ja tööjaotuseta ei oleks võimalik. Edukat ja efektiivset koostööd, millest sünnib positiivne tulem, nimetatakse mõnikord sünergiaks. Mõnede organisatsioonide nimetuste ja vormide näitena saab kirjutada sellise loetelu, seltsing, MTÜ, klubi, koda, liit, alaliit jne. Arendusjuht Asutus Juhtimine Organisatsioonikultuur Organisatsioonikäitumine Organisatsioonipsühholoogia Organisatsiooni sotsialiseerumine Sihtasutus
Meleagros

Meleagros oli vanakreeka mütoloogias Kalydoni kuningapaari Oineuse ja Althaia poeg. Selle kohta, kui palju tal õdesid-vendi oli, arvamused lahknevad. Arvatavasti oli tal neli õde (Deianeira, Gorge, Melanippe ja Perimede) ning kolm venda: Klymenos, Toxeus ja Thyreos. Oineuse lapsi ja lapselapsi tabasid suured õnnetused ning neid nimetatakse meleagriidideks. 7 päeva pärast tema sündi ilmusid öösel lapse juurde saatusejumalannad moirad. Ema adus seda ja ärkas üles, ent ei näidanud seda välja. Üks moira viskas koldesse puuhalu ja ütles, et laps hällis elab sama kaua kui see halg põleb. Seepeale nad lahkusid. Althaia kargas kohe voodist, kustutas koldes tule, haaras sealt halu ja pani kirstu luku taha. Meleagros osales ka argonautide retkel, ent ei paistnud seal millegagi silma. Tema naise nimi oli Kleopatra. Väide, et Kleopatra oli Idase ja Marpessa tütar, on ilmselt vale, sest Idas ja Marpessa abiellusid alles pärast Meleagrose surma. Nähtavasti oli tegemist nimekaimudega. Meleagrosel ja Kleopatral oli üks laps: tütar Polydora. Artemis saatis Kalydoni maad rüüstama hiigelmetssea, et karistada Oineust, kes oli unustanud talle lõikuse ajal uudsevilja ohverdada. Siga tappis ka üksikud jahimehed ära. Sellepärast kutsus Oineus kokku Kreeka vapraimad kütid. Saabus hulk kangelasi, kellest mõnedki pärastpoole argonautide seas olid. Tuli ka naiskütt Atalanta, kellesse Meleagros esimesest pilgust armus. Ent Atalanta suhtus temasse kui pelgalt sõpra, sest ei tahtnud kunagi abielluda. Kõik ei tahtnud Atalantat jahile kaasa võtta, sest ta oli naine, ent Meleagros käis neile peale, kuni neiugi kampa võeti. Kult leiti üles ja piirati sisse, kuid too ründas meestesumma ning tappis Heraklese poolvenna Iphiklese ja Meleagrose venna Toxeuse, enne kui kaaslased appi jõudsid. Eurytion sai surma Peleuse halvasti sihitud odast. Esimesena tabas looma Atalanta nool. Seejärel ründas haavatud kulti Meleagros ja läbistas tolle südame. Vastavalt tavale sai Atalanta kuldi naha ja Meleagros ülejäänud looma. Selle otsusega ei olnud rahul Meleagrose kaks onu, tema ema Althaia vennad Eurypylos ja Plexippos. Nad ütlesid, et Meleagrosel pole õigust trofeed kellelegi kinkida ja et Atalantale ei tohi seda anda. Nad tahtsid nahka endale. Seepeale tappis Meleagros onud. Kui Althaia oma vendade surmast kuulis, otsustas ta, et tema poeg on hulluks läinud, nähtavasti armastusest vääritu naise vastu. Ta võttis puuhalu, milles peitus Meleagrose elu, ja põletas selle ära. Meleagros suri. Friedrich Engelsi järgi tekkis Meleagrose-müüt emajärgse sugukonna ajal, kui venda loeti lähedasemaks sugulaseks kui poega. Artemis muutis karistuseks (pole teada, kas Meleagrose või Kalydoni metssea tapmise eest) Meleagrose õed Melanippe ja Perimede kalkuniteks. Althaia oli sellest kõigest nii masendunud, et võttis endalt elu.
Funktsioon

Funktsioon üldtähenduses on eesmärgipärane omadus, ülesanne, otstarve. Eri valdkondades võib funktsioon tähendada erinevaid asju. Funktsioon (bioloogia) Organismi funktsioonid Funktsioon (filosoofia) Funktsioon (matemaatika) Funktsioon (programmeerimine) Funktsioon (muusika) Psüühiline funktsioon Psühholoogiline põhifunktsioon (Jung) Vaimne funktsioon Intellektuaalne funktsioon Mõtlemisfunktsioonid Kõrgemad kognitiivsed funktsioonid Funktsionaalsus
Türi lipp

Türi lipp oli Eesti haldusüksuse Türi linna lipp. 2005. aasta oktoobris ühinesid Türi linn ja vald ning Oisu ja Kabala vald ühtseks omavalitsusüksuseks: Türi vallaks. Lipp kinnitati 24. juulil 1992. 20. detsembril 1992 õnnistas lipu EELK Türi koguduse õpetaja Teet Hanschmidt. Sellest ajast lehvib linna lipp Türi Linnavalitsuse ja -volikogu hoone peasissepääsu kohal. Rohelisel kangal paikneb valge rist, risti keskosas paikneb Türi linna vapi kujutis. Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Türi linna lipp heisatakse alaliselt Türi linna ametiasutuse hoonel ning linna lippu võib heisata ka: Türi linna ja teiste kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel. Türi linna avalikel üritustel. Muudel üritustel, kus on esindatud Türi linn. Teise lipuna Eesti riigilipu kõrval riiklikel pühadel. Teistel juhtudel linnavalitsuse loal. Türi vapp Türi valla lipp Oisu valla lipp Kabala valla lipp Järva maakond
Inkongruentne sulamine

Inkongruentne sulamine on sulamine, mille käigus tekkinud vedeliku koostis erineb algse tahke aine koostisest. Samuti kaasneb inkongruentse sulamisega tahkise koostise muutumine. Tavalise ehk kongruentse sulamise korral muutub tahke aine sama koostisega vedelikuks. Inkongruentse sulamise korral aga hakkab tahkis sulama, kuid tekkinud vedelik ei ole sama koostisega. Nii sulab näiteks päevakivide hulka kuuluv mineraal ortoklass (KAlSi3O8). Päevakivid on silikaatsed mineraalid, mis tähendab seda, et nende kristallstruktuuri põhielement on räni tetraeeder. Puhtalt ränist ja hapnikust koosnev mineraal on kvarts. Et kvartsil (SiO2) on madalam sulamistemperatuur kui ortoklassil, siis on ortoklassi sulamisel tekkinud vedelik ränidioksiidirikkam kui ortoklass ise. Oletades, et süsteem on suletud, peab muutuma ka allesjäänud tahkise koostis, mis tähendab seda, et osa ortoklassist muutub feldšpatoid leutsiidiks (KAlSiO4), mis sisaldab vähem ränidioksiidi kui ortoklass. Kui mineraal on tervenisti üles sulanud, on tekkinud vedelikul jälle algse mineraaliga identne koostis. Inkongruentselt sulab ka näiteks enstatiit, muutudes sulamise käigus osaliselt magneesiumirikkamaks mineraaliks forsteriidiks.
Aradi maakond

Aradi maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Transilvaanias ja Banaadi põhjaosas. Piirneb läänes Ungariga. Maakonna idaosas asuvad Zarandi mäed. Suuremad jõed on Mureș ja Crișul Alb. Arad Chișineu-Criș Curtici Ineu Lipova Nădlac Pâncota Pecica Sântana Sebiș Primele date provizorii pentru Recensământul Populației și Locuințelor, runda 2021 2021 Romanian census Aradi maakonna koduleht
Olti maakond

Olti maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Piirneb lõunas Bulgaariaga. Maakond asub valdavalt tasandikul. Suuremad jõed on lõunapiiriks olev Doonau ja selle lisajõgi Olt, mille järgi on ka maakond nime saanud. Balș Caracal Corabia Drăgănești-Olt Piatra-Olt Potcoava Scornicești Slatina 2021 Romanian census Olti maakonna koduleht
Slatina

Teiste samanimeliste kohtade kohta vaata Slatina (täpsustus). Slatina on linn Rumeenias, Olti maakonna halduskeskus. Asub Olti jõe ääres. Linna haldusalasse kuulub üks küla: Cireașov. Slatinas asub Kagu-Euroopa suurim alumiiniumitehas. Linnas on sündinud kirjanik Eugène Ionesco. 2021 Romanian census  Slatina – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis