laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Margarita Miglau

Margarita Miglau (16. märts 1926 – 18. märts 2013) oli vene ooperilaulja, sopran. Margarita Miglau sündis Peterburi kubermangus. Aastal 1951 lõpetas ta Tartu Muusikakooli lauluõpetaja Salme Kanni juhendamisel, seejärel jätkas õpinguid Moskvas ja 1956. aastal lõpetas Gnessinite-nimelise Venemaa Muusikaakadeemia. Aastast 1983 oli samas soololaulu kateedri õppejõud. Aastast 1999 professor. Pärast õpinguid töötas 1986. aastani Moskva Suures Teatris. Tema esimene roll ooperis oli Giuseppe Verdi "Rigolettos". Vene NFSV rahvakunstnik 1966 NSV Liidu rahvakunstnik 1973 Tööpunalipu orden 1976 Tööveterani medal 1998
Kunstimälestis

Kunstimälestis on kultuurimälestis, milleks võib olla kujutava või tarbekunsti teos, millel on kunstiline, kultuurilooline, sakraalne, tehnoloogiline või muu väärtus. Kunstimälestised on nt maalid, skulptuurid, tekstiilid, klaasikunsti tööd, metallehistööd, puitehistööd, sepised, nahkehistööd. http://www.muinas.ee/muinsuskaitsetegevus/malestised/kunstimalestised (vaadatud 20.03.2013) Kunstimälestiseks tunnistamine Muinsuskaitseameti koduleht (vaadatud 20.03.2013)
Tööstus- ja tehnikamälestis

Tööstus- ja tehnikamälestis on kultuurimälestis, milleks võib olla teaduse, tehnika ja tootmise arenguga seotud ehitis, masin, seade või toode, samuti nende asjade kogum, kompleks või maa-ala, kusjuures neil on ühtlasi ka ajalooline, esteetiline, tehniline, kultuurilooline või muu väärtus. Eesti muinsuskaitse praktikas on tavaks olnud, et tööstusega seotud hooned ja rajatised võetakse kaitse alla kui ehitismälestised. http://www.muinas.ee/muinsuskaitsetegevus/malestised/toostustehnikamalestised (vaadatud 20.03.2013) Tööstus- ja tehnikamälestiseks tunnistamine Muinsuskaitseameti koduleht (vaadatud 20.03.2013)
Plinius Vanem

Plinius Vanem (Gaius Plinius Secundus; umbes 23 Comum (praegu Como) – 25. august 79 Stabiae), oli vanarooma riigiametnik, sõjaväeülem, ajaloolane ja kirjanik. Plinius hukkus 79. aastal Vesuuvi vulkaanipurske ajal, võttes Misenumi laevastikuülemana osa päästetöödest. Pliniuse isa oli ratsanikuseisusest pärinev Gaius Plinius Seler, Pliniuse ema nimi oli Marcella. Pliniuse õepoeg oli Plinius Noorem. Pliniuse tuntuim teos on tema entsüklopeediline 37-köiteline "Looduslugu" ("Naturalis historia"). 1. köide sisaldab teemade ning kasutatud kreeka ja rooma autorite (ligi 400) loetelu, 2. köide käsitleb üldist matemaatilis-füüsilist ja 3.–6. köide mandrite (Euroopa, Aafrika, Aasia) geograafiat, 7. köide inimest, 8.–11. köide loomi, 12.–19. köide taimi, 20.–27. köide taimseid ja 28.–32. köide loomseid ravimeid, 33.–37. köide metalle ja kivimeid, ka kujutavat kunsti, kunstnikke ja taieseid. Antiigileksikon. Tallinn: Valgus, 1985, lk 436. Gaius Plinius Secundus; Jean Harduin (Commentator); C. Alexandre; N.E. Lemaire (Editors and Contributors) (1827). "Ad Pliniam Vitam Excursus I: de Plinii Patria". Caii Plinii Secundi Historiae Naturalis Libri XXXVII. Bibliotheca Classica Latina (Latin ja French). Kd 1. Paris: Didot. Lk 50. {{cite book}}: parameetris |author2= on üldnimi (juhend)CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Bill Thayer. Pliny the Elder: the Natural History Lendering, Jona (1996–2009). "Pliny the Elder (1)". Livius Articles on Ancient History. Vaadatud 20. märtsil 2013. Lendering, Jona (1996–2009). "Pliny the Elder (2)". Livius Articles on Ancient History. Vaadatud 20. märtsil 2013. Sands, John Edwin. "Pliny the Elder". Lk 841–844. Antiigileksikon. Tallinn: Valgus, 1985. Pliny the Elder; William P. Thayer (Contributor). "Pliny the Elder: the Natural History" (Latin ja English). University of Chicago. Vaadatud 20. märtsil 2013. {{cite web}}: parameetris |author2= on üldnimi (juhend)CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Pliny the Elder; John Bostock, Henry Thomas Riley (translators and editors); Gregory R. Crane (Chief editor) (1855). "The Natural History". Taylor and Francis; Tufts University: Perseus Digital Library. Vaadatud 20. märtsil 2013. {{cite web}}: parameetris |author2= on üldnimi (juhend)CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Fisher, Richard V. "Derivation of the name 'Plinian'". University of California at Santa Barbara: The Volcano Information Center. C. Suetonius Tranquillus; William P. Thayer (Editor) (1914). "The Life of Pliny the Elder". Loeb Classical Library. {{cite web}}: parameetris |author2= on üldnimi (juhend) Online Galleries, History of Science Collections, University of Oklahoma Libraries High resolution images of works by Pliny the Elder in .jpg and .tiff format.
Veealune mälestis

Veealune mälestis on kultuurimälestis, mis osaliselt või täielikult säilinuna asub pideva või ajutise vee all. Veealune mälestis võib olla kas veekogu põhjal või põhjasettes. Tüüpilised veealused mälestised on nt veesõidukite vrakid, kalatõkked, sillad, sadamarajatise jäänused. http://www.muinas.ee/muinsuskaitsetegevus/malestised/veealusedmalestised (vaadatud 20.03.2013) Veealused mälestised Muinsuskaitseameti koduleht (vaadatud 20.03.2013) eRT: Veealusele mälestisele sukeldumise loa väljaandmise, sukeldumisest teavitamise ja veealuse mälestise ning selle kaitsevööndi seisundist teavitamise kord, veealusele mälestisele sukeldumise loa vorm
Hashima saar

Hashima saar (jaapani keeles 端島 'piiri saar') on üks 505 asustamata saarest Nagasaki prefektuuris. Saar oli asustatud aastatel 1887–1974, mil seal oli söekaevandus. Saare kohta kasutatakse ka nime Gunkanjima (軍艦島 'sõjalaeva saar'). Mitsubishi ostis saare 1890. aastal. 1916 rajati saarele Jaapani esimene suurem raudbetoonist kortermaja. See oli 9 korrust kõrge ja materjalivalik tulenes sellest, et hoone peaks vastu taifuunidele. 1959. aastal jõudis saare rahvaarv 5259 inimeseni. Seega oli rahvastikutihedus 83 476 inimest km² kohta. Sealt alates hakkas rahvaarv vähenema. 1960ndatel läks Jaapan kivisöe kasutamiselt järjest enam naftale üle ning söekaevandusi hakati sulgema. 1974. aastal sulges Mitsubishi ka Hashima saarel asuva kaevanduse. Saar on Nagasaki linna osa alates aastast 2005, varem oli saar Takashima linna osa. Hashima on mahajäetud, seal on varemetes ning räämas kortermajad. Alates 2009. aastast lubatakse saarele turismireise.  Hashima saar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ott Kadarik: Gunkanjima
Aadressiraamat

Aadressiraamat ehk aadressikalender on teatmik, mis sisaldab süsteemselt ja alfabeetiliselt asutuste, organisatsioonide, isikute jms aadresse. Esimene Liivi- ja Eestimaa aadressiraamat ("Lief- und Ehstländischer Staats- und Adress-Calender") ilmus 1785. aastal. Telefoniraamat EE 12. köide, 2003: 7. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 20.03.2013)
Keeledemograafia

Keeledemograafia ehk lingvodemograafia on keeleteaduse ja demograafia piiriteadus, mis enamasti statistilisi meetodeid kasutades uurib rahvastikuga seotud keeleprotsesse[viide?]. Keeledemograafia püüab kindlaks teha näiteks mingit keelt kõnelevate inimeste arvu ja selle arvu muutumist ajas. Keelegeograafia Eesti entsüklopeedia 12. köide, 2003: 207.
Keelekomisjon

Keelekomisjon on komisjon, kus arutatakse ja lahendatakse keeleprobleeme. Eesti kirjakeele küsimusi arutab ja lahendab Emakeele Seltsi keeletoimkond. Oskuskeeleküsimusi käsitletakse terminoloogiakomisjonides. Näiteks tegutsevad Eestis meditsiiniterminoloogia komisjon, merekeele nõukoda ning Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse valdkondade eestikeelse terminoloogia komisjon. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 20.03.2013) EE 12. köide, 2003: 207. Eesti Terminoloogia Ühing "TAI: Meditsiiniterminoloogia Komisjon". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. jaanuar 2013. Vaadatud 20. märtsil 2013. "Veeteede Amet: Merekeele nõukoda". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. detsember 2012. Vaadatud 20. märtsil 2013. "EMÜ: veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse valdkondade eestikeelse terminoloogia komisjon". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2013. Vaadatud 20. märtsil 2013.
Modernistlik kirjandus

Modernistlik kirjandus (inglise keeles Modernist Literature, Literary Modernism, prantsuse keeles Littérature moderniste) kujunes välja 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses peamiselt Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Seda iseloomustavad modernistlik elutunne ja teadlik lahkulöömine traditsioonilistest luule- ja värsivormidest. Modernistlik kirjandus vastandub romantismi õhkavale loomule ja püüab ületada realismi üheplaanilisust. Eksperimenteeriti nii vormide kui väljendusviisidega. Modernistliku kirjanduse märksõnad on mosaiiksus, mitmetähenduslikkus, subjektivism, absurd, tinglik suletud vorm jne. Kujundikeeles kasutati sümboleid, groteski ja absurdi. Suurt tähelepanu pöörati teksti vormile. Oluliseks muutusid subjektiivsed läbielamised, tunded ja alateadlik soov korrastada korrastamatut. Iseloomulikud tehnikavõtted olid narratiivi lõhestamine katkendlikuks, tavapäraste kujundite vältimine, teadvuse vool, siirdkõne ja luules vabavärsi laialdane kasutamine. Modernistid püüdsid maailma täiustada ja parandada. Nad kujutasid maailma lõhestumist kahetsusväärsena, õhutasid seda parandama ning uskusid edasiminekusse ja progressi. Samas leidus ka neid, kes olid uuest elurütmist vaimustuses ja ülistasid tehnoloogiamaailma. Modernistliku kirjandusega seotakse ka nt arenguromaanide, ulmekirjanduse, kriminaalromaanide jt kui iseseisvate kirjandusvormide tekkimist. Modernism avaldus alguses peamiselt luules, kuid jõudis 20. sajandi keskpaiku ka proosasse ja draamasse. Charles Baudelaire Walt Whitman William Butler Yeats Thomas Stearns Eliot Federico García Lorca Rabindranath Tagore Oscar Wilde Virginia Woolf James Joyce Franz Kafka Hermann Hesse Jean-Paul Sartre Albert Camus Mihhail Bulgakov Henrik Ibsen Maurice Maeterlinck Luigi Pirandello Bertolt Brecht Samuel Beckett Modernsus Modernistlik kunst Teadvuse vool Siirdkõne Postmodernism Anne Nahkur, "Kirjandus realismist postmodernismini: gümnaasiumiõpik". Koolibri, Tallinn 2007. Tiit Hennoste, artiklite seeria "Hüpped modernismi poole: Eesti 20. sajandi kirjandusest Euroopa modernismi taustal". Vikerkaar 1993, nr. 10 – 1997, nr. 10-11.
Modernistlik kunst

Modernistlikku kunsti iseloomustas kunstivoolude teke ja nende saamine kunstitegemise peamiseks kandjaks. Kunstivoolude teket peetakse uue otsimise üheks iseloomulikuks sümptomiks, kuna see sisaldab püüet kvalitatiivseks progressiks, soovi teha midagi täiesti uut ja enneolematut. Seevastu modernistlik arhitektuur käis teadusliku arenguga rohkem käsikäes, millest annavad tunnistust sellised suunad nagu funktsionalism, kuigi ka see on uuenduslik hoiak mineviku suhtes, nt ornamentide põlgamise näol. Moodne kunst Modernsus Modernistlik kirjandus Postmodernism
Gustav Sule (laev)

Gustav Sule on endine Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mille nimi oli septembrini 1991 Viktor Kingissepp. Laev ehitati 1986. aastal Bulgaarias Georgi Dimitrovi nimelises laevatehases. Aastail 1992–2001 kandis laev nime Gustav Sule ja sõitis Eesti lipu all. 2001. aastal laev müüdi ning alates 2009. aastast kannab see nime Dong Feng ja seilab Hiina lipu all. Laeva kandevõime on 24 105 tonni.
DSpace

DSpace on avatud lähtekoodiga tarkvara, mida tüüpiliselt kasutatakse avatud juurdepääsuga repositooriumide käivitamisel. Kuigi DSpace sarnaneb mõneti sisuhaldus- ja dokumendihaldustarkvaraga, keskendub DSpace kui repositooriumitarkvara digitaalarhiivide vajadustele, fokuseerudes digitaalainese pikaajalisele salvestamisele, ligipääsule ja hoidmisele. DSpace'i esimene avalik versioon valmis 2002 novembris MITi ja Hewlett-Packard Labsi koostööna. Pärast esimese kasutajate grupi koosolekut 2004. aasta märtsis moodustasid huvitatud organisatsioonid DSpace'i Föderatsiooni, mis määras edaspidiseks tarkvara arenduse mudeliks Apache Software Foundationi mudeli, samuti moodustati DSpace'i koodi (commiter) grupp. Juulis 2007, kui DSpace kasutajate kommuun oli suureks kasvanud, asutasid Hewlett-Packard ja MIT DSpace Foundationi: mittetulundusliku organisatsiooni, mis andis juhtimisalast ja muud tuge. Mais 2009 viis koostöö sarnaste projektidega ning kasvav sünergia DSpace Foundationi ja Fedora Commonsi vahel kahe organisatsiooni liitumiseni, et jätkata ühist missiooni mittetulunduslikus DuraSpace'is. Praegu saab DSpace'i tarkvara ja kasutajate kommuun tuge ja muud juhendamist DuraSpace'ilt. DSpace on koostoimeliste Java veebirakenduste ja utiliitide kogum, mis haldab objektide hoidlat ja sellega seotud metainfo hoidlat. Veebirakendused annavad kasutajaliidesed halduseks, hoidmiseks, vastuvõtuks, otsimiseks ja ligipääsuks. Objektide hoidla eest hoolitseb failisüsteem või samalaadne salvestussüsteem. Metainfo, sealhulgas ligipääsu- ja konfiguratsiooniinfo, salvestatakse relatsioonilisse andmebaasi, toetatud on PostgreSQL ja Oracle andmebaasid. DSpace'is hoitav on tehtud kättesaadavaks peamiselt üle veebiliidese, samas on toetatud ligipääs üle OAI-PMH v2.0, ja saab eksportida METSi (Metadata Encoding and Transmission Standard) pakette. DSpace toetab institutsionaalsete repositooriumide koostoimimiseks kasutuses olevaid tunnustatud standardeid, nagu Open Archives Initiative Protocol for Metadata Harvesting (OAI-PMH), SWORD, OpenSearch ja RSS. Ainese kirjeldamisel on kasutuses Dublin Core, soovitatav on järgida dokumenti DCMI Metadata Terms. Viimastes DSpace'i versioonides on toetatud faceted search ja sirvimise funktsionaalsus Apache Solri abil. Tartu Ülikooli digitaalarhiiv DSpace's Teadusandmete repositoorium DataDOI Raplamaa Mälukeskuse digikogu Eesti Maaülikooli digitaalarhiiv TTK DSpace repositoorium Sisekaitseakadeemia digiriiul QsarDB - Smart repository for (Q)SAR/QSPR models and datasets DSpace: An Open Source Dynamic Digital Repository. D-Lib Magazine. January 2003. Final Report on the Initial Development of the DSpace Federation (June 2004) DSpace Committer Group DuraSpace Press Release SWORD: Facilitating Deposit Scenarios. D-Lib Magazine. January/February 2012 http://dublincore.org/documents/dcmi-terms/ Projekti koduleht DSpace Wiki DSpace Documentation DSpace Demonstration Site DuraSpace DSpace User Registry
Aleksander Aberg (laev)

Aleksander Aberg on endine Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mis on ehitatud 1988. aastal Mõkolajivi laevatehases Ookean nimega 70-letije Oktjabrja. 8 laadruumiga laeva kandevõime on 52 670 tonni. Septembris 1991 sai laev nimeks Aleksander Aberg ja kandis aastail 1991–1998 Eesti lippu. 1998. aastal sai laeva nimeks Millenium Aleksander, 2002 – Harmon (siis sõitis see Kaimanisaarte lipu all), 2003 – Sea Glory, 2004 – Ming Zhou 30 (Hiina lipu all). Kodusadam oli Ningbo. 19. novembril 2013 kanti laev teenistusest maha ja lammutati. Ming Zhou 30, Bulk Carrier (inglise keeles)
Bessan

Bessan on asula ja vald Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. Vald on nime saanud selle omanikult Bettiuselt roomlaste ajast. Vald asub 0 kuni 84 meetri kõrgusel. Vallal on rajatud sõprussidemed Remichi linnaga Luksemburgist. Aastatel 1971–1983 olid vallavanemad valitud Prantsuse Kommunistlikust parteist. Populations légales 2021  Bessan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valla koduleht (prantsuse keeles) Info valla kohta (prantsuse keeles)
Marseillan

Marseillan on järgmiste Prantsusmaa endiste ja praeguste valdade nimi: Marseillan on vald Prantsusmaa Gers'i departemangus Marseillan oli varasem Gersi departemangu vald, tänapäeval liidetud Auterive'i vallaga Marseillan on vald Prantsusmaa Hérault' departemangus Marseillan on vald Prantsusmaa Hautes-Pyrénées' departemangus
Marseillan (Hérault)

Marseillan on asula ja vald Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. Vald asub 0 kuni 33 meetri kõrgusel. Vallal on rajatud sõprussidemed 13. oktoobrist 1988. aastast Caudete linnaga Hispaanias. Valda läbib Bordeaux-Sète kahesuunaline elektriraudtee liin. Populations légales 2021  Marseillan (Hérault) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valla koduleht (prantsuse keeles) Info valla kohta (prantsuse keeles)
Friedrich Wilhelm Etzold

Friedrich Wilhelm Etzold (25. juuni 1906 Uue-Pornuse mõis, Halliste kihelkond – 12. september 1979 Tirschenreuth) oli baltisaksa päritolu Eesti arst. Ta sai algul koduõpet, seejärel õppis Heinrich Panteniuse koolis ja Walteri Saksa Eragümnaasiumis, mille lõpetas aastal 1925. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1931 arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Livonia. Aastal 1930 viibis ta Berliinis ennast täiendades. Ta alustas tööd Tallinnas Diakonisside Asutise haigla assistendina. Tema Viljandis sündinud isa Ernst Heinrich Etzold (1858–1939) oli Saksi-Altenburgist pärit Gustav August Etzoldi (1807–1885) ja Viljandist pärit Emilie Spechti (1830–1887) poeg, kes õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ja tegutses muuhulgas kihelkonnaarstina Helmes ja Voltveti mõisa lähedal Allikukivil (Quellenstein). Vend Otto Etzold oli Harju-Madise koguduse õpetaja. Arnold Hasselblatt: "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat", Dorpat: C. Mattiesen, 1889, Lk. 755 (Matrikkel: 10562) Viljandi Jaani koguduse saksa pihtkonna personaalraamatu väljavõte: Saaga EAA.3149.1.103:59, lk. 59 lk. 62
Siimeon (sambapühak)

Siimeon ehk Simeon (õigeusu kirikus vaga sambur Siimeon; umbes 388...390 Põhja-Süüria, Sisan (oletatavasti praegune Samandağı (Türgi)) – 2. september 459 Aleppo (praegu Ḩalab, Süüria) oli sambapühak.
Kanna (täpsustus)

Kanna võib tähendada mitut asja: Kanna on antiloopide hulka kuuluv sirgete vintis sarvedega veislane, kes elab Aafrika savannides (Taurotragus oryx). Kanna (ladina keeles Canna) on aias kasvatatav ilutaim, suurte eredate asümmeetriliste õitega püsik, mille looduslik levila on troopilises Ameerikas ja Aasias. Kanna on linn Jaapanis, Gunma prefektuuris. Kanna on küla Lõuna-Poolas. "Kanna" on 2007. aastal esilinastunud tamilikeelne film. Kanna ajastu oli Jaapanis 985–987. Kanna on Jaapani puutööriist. Kanna (Sceletium tortuosum) on psühhoaktiivsete omadustega Lõuna-Aafrika sukulent. Kanna (telugu, malajalami ja tamili keeles "laps") on üks hinduismi jumala Krišna nimedest. Kanna on suur metallkann, mida kasutatakse piima kandmiseks ja instrumendina mustlasmuusikas. Kanna on Jaapani naisenimi Yonadam Kanna (sündinud 1951) on Assüüria Demokraatliku Liikumise president ja Iraagi parlamendi liige Kanna (Bleach03) oli Okinawa rokkansambli Bleach03 kitarrist ja laulja Kanna Arihara (sündinud 1993) on Jaapani poplaulja, endine ansambli Cute liige Kanna Mori (sündinud 1988) on Jaapani modell ja näitlejanna Kanna (Air) on feodaalaegne tegelane Jaapani mangasarjast "Air" Kanna Bismarch on tegelane Jaapani mangasarjast "Shaman King" Kanna (Confidential Confessions) on tegelane Jaapani mangasarjast "Confidential Confessions" Kanna Endō on tegelane Jaapani manga- ja animesarjast "20th Century Boys" Kanna (InuYasha) on tegelane Jaapani manga- ja animesarjast "InuYasha" Kanna Kirishima on tegelane Jaapani animesarjast "Sakura Wars" Kanna ehk Lorelei on tegelane Pokémoni mängusarjas
Kanna

Kanna (ladina keeles Taurotragus oryx) on Ida- ja Lõuna-Aafrika savannides ja tasandikel elutsev antiloop, kes kuulub veislaste sugukonda kanna perekonda. Esimesena kirjeldas kannat Peter Simon Pallas 1766. aastal. Täiskasvanud isaslooma õlakõrgus on umbes 1,6 meetrit (emased on 20 cm madalamad) ja kaal keskmiselt 500–600 kg (emastel 340–445 kg). See on maailmas suuruselt teine antiloop, veidi väiksem kui hiidkanna. Kannad on taimetoidulised, nad söövad peamiselt rohtu ja lehti. Looduses moodustavad nad kuni 500-liikmelisi karju, kuid ei ole territoriaalsed. Kannad eelistavad elupaiku, kus on mitmekesine õistaimestik, nagu savannid, põõsastikud ja mägised rohumaad; nad väldivad tihedaid metsi. Kommunikatsiooniks ja hoiatuseks kasutavad kannad valju haukumist, visuaalseid märke ja poose, samuti hammaste paljastamist. Mitmel pool on neid kodustatud, koduloomana peetavailt kannadelt saadakse nahka ja rammusat piima. Looduslikult elavad kannad Botswanas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Etioopias, Keenias, Lesothos, Malawis, Mosambiigis, Namiibias, Rwandas, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Lõuna-Sudaanis, Svaasimaal, Tansaanias, Ugandas, Sambias ja Zimbabwes. Burundis ja Angolas on nad välja surnud. Aafrika kannapopulatsioon väheneb, kuid IUCN on liigitanud kannad soodsas seisundis liikide hulka. Pappas, LA; Elaine Anderson, Lui Marnelli, Virginia Hayssen (5. juuli 2002). "Taurotragus oryx" (PDF). Mammalian Species. 689: 1–5. Originaali (pdf) arhiivikoopia seisuga 23. detsember 2011. Vaadatud 20. märtsil 2013.{{cite journal}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Caldaro järv

Caldaro järv (itaalia keeles Lago di Caldaro; saksa keeles Kalterer See; ladinakeelne nimi Lacus Caldarii) on mägijärv Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Bolzano provintsis Caldaros, umbes 20 kilomeetri kaugusel Bolzanost. Caldaro on Bolzano provintsi suurim looduslik järv. 216 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 140 hektarit, suurim sügavus 5,6 meetrit, valgala suurus 55,5 km². Järve kallastel asuvad Caldaro sulla strada del vino ja Vadena.  Caldaro järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kalterer See. Andmed järve kohta (saksa keeles) Foto 360° – lago di Caldaro
Angelina

Angelina on naisenimi. See on tuletis nimest Angela (eesnimi). 2021. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 202. naisenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Angelina 908 naisel. Angelina (Afanasjeva) Angelina Jolie Angelina Semjonova Angelina Švatška https://www.stat.ee/nimed/Angelina (vaadatud 31.03.2021) Angelina statistikaameti andmebaasis
Mihailo

Mihailo on slaavi mehenimi, mis pärineb heebrea nimest מִיכָאֵל / מיכאל‎ (Mīkhā'ēl). Mihailo (Dedeić) Mõhhailo Mihhail
Jossif

Jossif on mehenimi. Jossif (Petrovõhh), vene õigeusu vaimulik Jossif Brodski, juudi päritolu vene-ameerika venekeelne luuletaja ja ingliskeelne esseist Jossif Kobzon, juudi päritolu Venemaa laulja Jossif Pokrovski, vene õigusteadlane Jossif Stalin, Nõukogude Liidu riigi- ja parteijuht Jossif Šagal, Eesti viiuldaja Jossif Varvinski, vene arstiteadlane
Rahvusvaheline õnnepäev

Rahvusvaheline õnnepäev (inglise keeles International Day of Happiness) on ÜRO peaassamblee poolt (28. juunil 2012) määratud päev, milleks on 20. märts. Selle päeva puhul korraldatakse üritusi, mis püüavad propageerida õnnetunnet ja selle kasulikkust.
Luha tänav (Tartu)

Luha tänav on tänav Tartus Annelinnas. See ühendab Kalda teed Ihaste teega 180 meetri ulatuses. Tänava idaküljel asub kolm kortermaja numbritega 2, 4 ja 6, lääneküljel Ehituse ABC kauplus. Samanimeline tänav asus varem praeguste Pikk 82 ja Pikk 84 majade vahel. Puumajad said kannatada tulekahjudes ja lammutati 1970. aastatel.
Keelekonverentsid

Keelekonverentsid olid aastatel 1908–1911 toimunud neli eesti kirjakeele ühtlustamise nõupidamist. Konverentsid toimusid Tapal (Tapa keelekonverents), Tartus ja Tallinnas. Konverentsidel osalesid Tartu esindajad Eesti Kirjanduse Seltsist ja Tallinna esindajad (eesotsas Johannes Voldemar Veskiga) Eestimaa Rahvahariduse Seltsist. Konverentsidel ühtlustati eesti kirjakeele õigekirja ja vormiõpetust. Paljud konverentsidel kokku lepitud otsused on kirjakeelde jäänud tänaseni. Tapa keelekonverents http://www.philol.msu.ru/~finugor/data/pdf/moskva_loeng_2009-2010_6.pdf (vaadatud 05.03.2013) EE 12. köide, 2003: 207.
Adra tänav

Adra tänav on tänav mitmes asulas: Adra tänav Tallinnas Adra tänav Tartus Adra tänav Vinnis
Nõva tänav

Nõva tänav (kuni 14. novembrini 1927 varem Neeva tänav; Newastraße) on tänav Tartus Karlovas. Ta algab Rebase tänavalt ja lõpeb Saekoja tänaval ning on 530 meetrit pikk.
Ülenurme tänav

Ülenurme tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas. Ta algab Aardla tänavalt, suundub lõunaedelasse, ristub Kirsi ja Ploomi tänavaga ning lõpeb Aianduse tänava otsas. Tänava pikkus on 370 meetrit. Ülenurme tänava kõrval kulgeb raudtee, mis on Ropka ja Variku linnaosa piiriks. Sellel tänavapoolel hooneid ei ole.
Õhtu tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Õhtu tänav on tänav Tartus Veeriku linnaosas. See ühendab Ilmatsalu tänavat Veeriku tänavaga 105 meetri ulatuses.