laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ädala tänav

Ädala tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav sai nime 27. jaanuaril 1956. Ädala tänav 1 asus Ädala tööstuskauplus ja 1985. aastal kasutusloa saanud teenindushoone, ja kavandatav Tallinn Pelgulinna Tervisemaja Ädala tänav 2 asub Põhja-Eesti Regionaalhaigla verekeskus. Ädala tänav 3 asub Lasteaed Ojake. Ädala tänav 4D asus Eesti NSV RJK Valitsusside Sidekeskus Tallinnas, hiljem Riigikantselei hallatav Valitsusside asutus. aasta lõpul otsustati luua Teede- ja Sideministeeriumi haldusalas olev Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutus, millele anti üle Valitsusside vara ja lepingud. Tänapäeval PPA Künoloogiateenistus. Ädala tänav 10 asub AS Tallinna Vesi Ädala tänav 15, ärihoone Ädala tänav 29 asub Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutus. Ädala tänav 2 asub Põhja-Eesti Regionaalhaigla verekeskus http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 15.01.2017) Ädala tn 1 projekteerimistingimuste eelnõu ja taotluse avalikustamine, www.tallinn.ee, 23.06.2022
Ülle Toode

Ülle Toode (sündinud 11. mail 1969) on Eesti ajakirjanik ja ühiskonnateaduste doktor. 2020. aastal kaitses ta Soomes, Jyväskylä ülikoolis doktoritöö teemal "Poliitiline liider ja avalikkuse kaasatus muutuvas meediakeskkonnas" . Ülle Toodel on aastast 1996 soome-ugri keelte ja keeleteaduse magistrikraad Tartu Ülikoolist ning 2000. aastal sai ta Euroopa Liidu ajakirjanduse magistrikraadi Cardiffi ülikoolis Suurbritannias. Aastatel 1995–1996 õppis ta teleajakirjandust ja dokumentalistikat Taani ajakirjanduskoolis (Danish School of Media and Journalism) ja Århusi ülikoolis Taanis. 1995–1997 töötas Toode Eesti Televisioonis uudistesaate "Aktuaalne kaamera" ajakirjanikuna ning aastatel 2000–2004 Raadio Vaba Euroopa Eesti toimetuse korrespondendina Itaalias. Aastast 2000 on Ülle Toode pidanud poliitilise kommunikatsiooni, Euroopa Liidu meediasüsteemi, kommunikatsiooniteooria ja poliitilise turunduse loenguid Tallinna Tehnikaülikoolis, Tallinna Ülikoolis ning Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakoolis (BFM). Aastast 2012 on Toode Itaalia Eesti Seltsi esimees. Alates 2015. aastast juhib ta Roomas La Sapienza ülikoolis Balti uuringute keskust (Centro Studi sul Baltico). Ülle Toode on Eesti Ajakirjanike Liidu ja Itaalia Välisajakirjanike Liidu (Associazione Stampa Estera in Italia) liige. Postimees 11. mai 2019, lk. 27 (sünnipäevad) Toode, Ülle (2020). Political leadership and public engagement in a changing media environment: A collection of explorative studies. Jyväskylä: JYU. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. oktoober 2020. Vaadatud 21. oktoobril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.stampaestera.org/
Sarve tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sarve tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Sarve tänav sai nime 3. detsembril 2002. Tänav on saanud nime läheduses asuva Põdra tänava mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk 293
Soone tänav

Soone tänav on tänav Tallinnas Nõmme ja Mustamäe linnaosas. Kuni 1940. aastani ja 1941–1959 oli tänava nimi Luha tänav, 25. oktoobrist 1940 kuni 1941. aastani Soone tänav, 25. septembrist 1959 kuni 1960. aastani Vanaveski tänav ja alates 22. aprillist 1960 uuesti Soone tänav. Soone tänav ühendab Raja ja Lossi tänavaid ning ületab Iisaku soont. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017.
Suvila tänav

Suvila tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Suvila tänav sai praeguse nime 13. novembril 1925. Tänav on saanud nime Peetri aedlinna järgi. Varem oli tänava nimi Portu tänav. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 295
Särjesilma tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Särjesilma tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Särjesilma tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on saanud nime Tiskre oja mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 296
Tiskrevälja tänav

Tiskrevälja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis. Tänav sai nime 18. detsembril 1995. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017.
Trummi tänav

Trummi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Trummi tänav sai nime 27. oktoobril 1922. Tänav ühendab Kadaka puiesteed ja Raja tänavat. Nime on ta saanud tänavat läbiva suure kuivenduskraavi trummi ehk truubi järgi. Trummi tänav 21 asuv ridaelamu ehitati 1971. aastal Eesti NSV Teaduste Akadeemia Spetsiaalse Konstrueerimise Büroo teadlastele. Ridaelamu on osa terviklikult kavandatud modernistlikust elamugrupist koos Trummi 21a, 21b, 21c hoonetega. KingArms airSofti pood, Trummi 6 Europagar OÜ, Trummi 16B Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 298 Epp Lankots, Eesti 20. sajandi arhitektuuri kaitse programm. TALLINNA NÕUKOGUDEAEGNE EHITUSPÄRAND, Tallinn 2009, lk 47-48
Gotthard Wilhelm von Aderkas

Gotthard Wilhelm von Aderkas (9/20. september 1706 Pärnu – 22. märts/2. aprill 1769 Oti mõis), Oti, Kareda ja Arju mõisnik. Kareda (Karridahl, ostetud 1747 Gustav Reinhold von Hoveni leselt) ja Arju (Taggafer, ostetud 1747, müüdud 1749 kirurg Matzenile) mõisnik, maakohtu assessor.[viide?] Vanemad Fabian Gustav von Aderkas (1668 – enne 1725, Rootsi major) ja Anna Margaretha von der Pahlen (1678–1710).[viide?] Abikaasa Margaretha Elisabeth von Vietinghoff (maetud {Pöide kalmistule?} 11/22. aprillil 1756); kolm poega ja kolm tütart, kellest Gustav Friedrich (1727–1804) Kareda, Ratla (Ratjall) ja Täätsi (Theetz) mõisnik, Otto (1739–1796) Ratla, Täätsi ja Pädast mõisnik; Gotthard (1741–1813) Oti ja Taaliku mõisnik.[viide?] Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft
Vaigu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vaigu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Tänav sai nime 1927. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017.
Nikolai von Glehni tänav

Nikolai von Glehni tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Rahumäe asumis. Tänav on nimetatud Nikolai von Glehni järgi. Tänav sai nime 1927. aastal (tollal Glehni tänav). Tänav asub Nõmme vanimas asukohas Vana-Nõmme asumis, kus 6.oktoobril 1873. a. Nikolai von Glehn andis esimese suvilakrundi Tallinna kooliõpetaja Johan Pihelmannile. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Morel, Madis (2021). ""20.saj. alguse Nõmme kinnistu rajamine, ehituslik rikkumine ja rekonstrueerimine Side 11 kinnistu näitel"". digiteek.artun.ee. Vaadatud 17. aprillil 2024.
Oja tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Oja tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Mõisavälja linnaosas. Tänav saab alguse Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänavast ja suundub põhja suunas ristudes Kaja tänavaga ning pöördub siis ida poole kuni Näituse tänava ristmikuni. Tänava pikkus on 392 meetrit. Oja tänav piirneb lääne poolt osaliselt Maidla ojaga. Tänava ääres asuvad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 5. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Magdalena Charlotta von Ekesparre

Magdalena Charlotta von Ekesparre (sündinud Nolcken; 28. juuni/8. juuli 1695 – 12/23. september 1773 Eikla mõis), Eikla mõisa omanik ja Saaremaa Ekesparrede esiema. Vanemad Heimert Johann von Nolcken, Eikla mõisnik (1655–1710) ja Sophia Magdalena von Saß (surnud 1710), surid katku koos oma tütre Juliane ja poja Otto Christopheriga (1701–1710). Abikaasa alates 14/25. jaanuarist 1711 Karl Johann Eck (25. detsember 1683/5. jaanuar 1684 Schultzenhof {Mullutu} – 16. aprill 1761 Eikla mõis), Rootsi major, Kandle ja Pihtla mõisnik, aadeldatud Ulrika Eleonora poolt 10/21. detsembril 1711 von Ekesparre nime all ja immatrikuleeritud Saaremaa rüütelkonda 1741. Nendest põlvnevad kõik Ekesparred. Poeg Reinhold von Ekesparre (1725–1798), Eikla mõisnik. Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft (Nolcken) Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft (Ekesparre) Geni Adelsvapen-Wiki
Oral

Oral on linn Kasahstanis, Lääne-Kasahstani oblasti keskus. Asub Uurali jõe kaldal. Asula on rajatud 1622. aastal kasakate poolt ja kandis 1775. aastani nime Jaitsk ja seejärel 1991. aastani Uralsk. Ligikaudu pool elanikest on venelased. http://www.uralsk-akimat.kz/
Ene Eimre

Ene Eimre (sünninimi Eene Üleoja; 24. aprill 1944 – 6. juuni 2007 Kärdla) oli eesti pianist ja klaveriõpetaja. Ene Eimre lõpetas Rakveres keskkooli. Klaveri erialal lõpetas ta 1961. aastal Rakvere Lastemuusikakooli ja 1965. aastal Tallinna Muusikakooli. 1967. aastal lõpetas ta Tallinna Konservatooriumi professor Bruno Luki õpilasena. Üliõpilaspõlves töötas ta 1966/1967. õppeaastal Tallinna 22. Keskkoolis klaveriõpetajana. Pärast konservatooriumi lõpetamist asus Ene Eimre Hiiumaale. Seal töötas ta Rudolf Tobiase nimelise Kärdla Lastemuusikakooli klaveriõpetajana ning alates kooli loomisest 1996. aastal Käina Kaunite Kunstide Koolis klaveriõpetajana. Lisaks õpetajatööle oli Ene Eimre helilooja sünnipaigas Käinas korraldatavate Rudolf Tobiase päevade algataja ja kunstiline juht. Tema õpilased osalesid mitmel korral Narvas rahvusvahelisel Frédéric Chopini konkursil. Ene Eimre leiti surnuna 6. juunil 2007 oma ühetoalisest korrusmaja korterist. 1997 Kärdla linna preemia 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk 2001 Aasta õpetaja Ene Eimre oli sündinud kui Eene Üleoja, pärast ema surma kasvatas teda mõnd aega vanaema. Seejärel kasvas ta üles kasuvanemate juures, kes andsid talle uue nime. Oma isa Erich Eduard Üleoja leidis ta USAst ning oli temaga kirjavahetuses. Oma venna Hillar Üleojaga kohtus ta uuesti 8. klassi õpilasena. Ave Alavainu. In memoriam Ene-Eene Eimre-Üleoja. Saarte Hääl, 27. juuni 2007 "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2016. Vaadatud 16. jaanuaril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Rakvere muusikakooli vilistlased "Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. oktoober 2016. Vaadatud 15. jaanuaril 2017. Ave Alavainu. Pianist. Hiiu Leht, 15. aprill – 3. mai 2014 Harda Roosna. Kümme aastat Käina Kaunite Kunstide Kooli. Hiiu Leht, 3. oktoober 2006 Tobiase päevad Hiiumaal. Sirp, 3. juuni 2005 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2017. Vaadatud 15. jaanuaril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Ave Alavainu. Pianist. Hiiu Leht, 19. aprill 2014
Sojuz

Sojuz (vene keeles Союз, 'liit') võib tähendada mitut asja: Sojuzi programm, algselt Nõukogude Liidu, hiljem Venemaa mehitatud kosmoselendude programm programmi raames on läbi viidud arvukalt missioone, s.h. Sojuz 1, Sojuz 2, Sojuz 3 jt Sojuz, kosmoselaevade sari Sojuz, algselt eelmainitud kosmoselaevade veoks kasutatud kanderakett Sojuz, esimene nõukogude mootorratas (1924) Sojuz, gaasijuhe Sojuz, Venemaa telekanal Sojuz, Venemaa pank
Erich Ludendorff

Erich Friedrich Wilhelm Ludendorff (9. aprill 1865 – 20 .detsember 1937) oli Saksamaa kindral Esimeses maailmasõjas, Liège'i lahingu ja Tannenbergi lahingu võitja. Ta oli Idarinde staabiülem. Augustis 1916 määrati ta esimese peakortermeisteri (Erster Generalquartiermeister) ametikohale, mis tegi temast (koos Paul von Hindenburgiga) Saksa vägede strateegilise juhi kuni oktoobrini 1918, mil ta vahetult enne sõja lõppu lahkus ametist. Pärast sõda sai Ludendorffist, Weimari vabariigi perioodil tuntud rahvuslik juht ja noa selga löömise müüdi kultiveerija, mille kohaselt kaotas Saksamaa sõja tagalas tegutsenud marksistide ja kommunistide (kelle juhtidest paljud olid juudid) tõttu, kes vastutavad ka Saksamaale ebasoodsa Versailles' rahulepingu eest. Ta võttis osa ebaõnnestunud riigipööretest: Wolfgang Kappi Kappi putšist 1920. aastal ja Adolf Hitleri Õllesaali putšist 1923. aastal. 1925 kandideeris ta Saksamaa presidendi ametikohale oma endise ülemuse Hindemburgi vastu, kes tema väitel korjas kuulsust tema Venemaa üle saadud võitude arvelt. 1924–1928 esindas ta Saksa Rahva Vabadusparteid Saksa parlamendis. Juhindudes oma täielikust sõjalisest mõtlemisest, juurutas ta pärast sõda teooriat "totaalsest sõjast", millest ta kirjutas 1935. aastal raamatus "Der Totale Krieg" ("Totaalne sõda"). Selles ta kirjutab, et rahva kogu füüsiline ja moraalne jõud tuleb mobiliseerida, sest rahu on üksnes paus sõdade vahel. Ludendorff oli Raudristi suurristi ja Pour le Mérite kavaler. Baltikumi kohta: „Ma otsustasin okupeeritud territooriumil jätkata seda valgustuslikku missiooni, mida sakslased olid neil aladel teostanud juba mitu sajandit. Sealne elanikkond, mis on tegelikult üks suur ras­side segu, pole kunagi olnud suuteline looma mingit oma kultuuri ja võiks omapead jäetuna langeda Poola mõju alla." Saturday, 22 August 2009 Michael Duffy (22.08.2009). "Who's Who – Paul von Hindenburg". First World War.com. Vaadatud 16.05.2012. Saturday, 22 August 2009 Michael Duffy (22.08.2009). "Who's Who – Erich Ludendorff". First World War.com. Vaadatud 16.05.2012. Andreas Dorpalen. "Paul von Hindenburg (German president) : Introduction – Britannica Online Encyclopedia". Britannica.com. Vaadatud 16.05.2012. "Erich Ludendorff (German general) : Introduction – Britannica Online Encyclopedia". Britannica.com. 20.12.1937. Vaadatud 16.05.2012. Eesti Vabadussõda 1918-1920 I. 1997
Aiguebelette

Aiguebelette on järv Prantsusmaal Savoia departemangus. Järve pindala on 5,45 km² ja suurim sügavus on 71 m. Järves on kaks saart. Järvel toimusid 1997. ja 2015. aastal maailmameistrivõistlused sõudmises. "More about Lac d' Aiguebelette" (inglise keeles). Office de Tourisme Aiguebelette. Vaadatud 16. jaanuar 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)[alaline kõdulink] "1997 Aiguebelette World Championships" (inglise keeles). Australian Rowing History. Vaadatud 16. jaanuar 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "FISA Council announces its selection for the 2015 World Rowing Championships". WorldRowing (inglise keeles). 21. juuni 2011. Vaadatud 16. jaanuar 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Berliini observatoorium

Berliini observatoorium (saksa keeles Berliner Sternwarte) oli aastatel 1711–1913 Saksamaal Berliini lähedal asunud observatoorium. 1913. aastal viidi observatooriumi sisseseade Potsdami lähedale Babelsbergi. Üleviimine toimus põhjusel, et üha laienev Berliini linn ja laienemisega kaasnev valgusmüra halvendas vaatlustingimusi. Observatooriumis on töötanud mitmeid tuntud astronoome, näiteks Hermann Struve.
Konsistoorium

Konsistoorium ehk luterlik kirikuvalitsus on kiriku haldus- ja kohtukolleegium, mis koosneb kas ainult vaimulikest või vaimulikest ja ilmikutest (segakonsistoorium). Konsistooriumi liikmeid nimetatakse assessoriteks. EELK Konsistoorium Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistoorium Eestimaa konsistoorium Ülemkonsistoorium
Eurocopter H130

Eurocopter H130 (varem EC130) on kerge ühemootoriline üldotstarbeline helikopter, mis on toodetud AS350 Ecureuil' baasil. H130 kopterit toodab prantsuse firma Airbus Helicopters. Kopterist on ka täiustatud versioon H130 T2. Eestis on üks selline kopter OG Elektra AS-i kasutuses. H130 B4 – algne helikopteri mudel. H130 T2 – tugevama mootori (Turbomecca Ariel 2D) ja muude näitajatega helikopteri uuem mudel. Tehnilised andmed pärinevad Airbus Helicopteri kodulehelt. Aarne Mäe (1. detsember 2016). "Oleg Grossi veerandsajaaastane firma sai uhke tööriista". Virumaa Teataja. Airbus Helicopters. "Characteristics". Vaadatud 16.01.2017. Eurocopter H130 tootja leheküljel
Riigipööre

Riigipööre (prantsuse keeles coup d'état) on äkiline võimuhaaramine, tavaliselt (endiste) sõjaväelaste poolt; massilist vägivalda tavaliselt välditakse, sest väikese rühma eesmärk on likvideerida vana poliitiline juhtkond. Ebaõnnestunud riigipööret nimetatakse riigipöördekatseks. Putš Revolutsioon Riik Cathal J. Nolan. "Maailma poliitika leksikon", Tallinn: Olion, 1999, lk 51.
Aleix Vidal

Aleix Vidal Parreu (sündinud 21. augustil 1989 Vallses) on Hispaania jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Espanyol. Aastatel 2015–2018 mängis ta Barcelonas, kellega tuli ta kaks korda Hispaania meistriks ja võitis kolm korda Copa del Rey. Aleix Vidal mängis suurema osa oma karjääri algusaastatest madalamates divisjonides või reservmeeskondades. 2011. aastal liitus ta Andaluusia klubiga Almería. Esimesed kaks hooaega mängis ta klubis Segunda Divisiónis, mis on tugevuselt Hispaania jalgpalli liigasüsteemis teisel kohal. 2013–14 hooajal tõusti La Ligasse. Vidal mängis klubis kaks aastat, mille jooksul tegi ta kaasa 130 kohtumises ja lõi 19 väravat. 16. juunil 2014 liitus Aleix Vidal 3 miljoni euro eest Sevilla meeskonnaga. Debüütmäng toimus UEFA Superkarikas Madridi Reali vastu. Esimese värava lõi ta 11 päeva hiljem oma esimeses liigamängus Valencia vastu, mäng lõppes 1:1 viigiga. Vidal aitas Sevilla võita 2014–15 Euroopa Liiga. Samuti valiti ta hooaja sümboolsesse koosseisu. 2015. aasta suvel kirjutas ta alla viieaastasele lepingule Barcelonaga. Üleminekusummaks oli 18 miljonit eurot. FIFA keelu pärast ei tohtinud aga Vidal Barcelonas mängida 2016. aasta jaanuarini. 2016. aastal tuli ta Kataloonia klubiga Hispaania meistriks ja võitis karika, mängides kõikide sarjade peale 14 mängu. 14. jaanuaril 2017 La Liga mängus Las Palmasiga lõi ta klubi meeskonnas oma debüütvärava. 2016–17 hooajal võitis ta klubiga Hispaania karika, kui Barcelona alistas finaalis Alavési 3:1. 2018. aasta augustis suundus Vidal tagasi Sevillasse. Hispaania jalgpallikoondises on Aleix Vidal mänginud ühe korra. Lisaks on ta mänginud kolm kohtumist Kataloonia koondises. Sevilla UEFA Euroopa Liiga: 2014–15 Barcelona La Liga: 2015–16, 2017–18 Copa del Rey: 2015–16, 2016–17, 2017–18 Hispaania superkarikas: 2016 UEFA Euroopa Liiga hooaja sümboolne koosseis: 2014–15 "Barcelona 5–0 Las Palmas: Suarez at the double as hosts put pressure on leaders Real". GOAL. 14. jaanuar 2017. Vaadatud 16. jaanuar 2017. "Iniesta ja Messi võitsid Barcelona mängijatena 30. trofee". DELFI. 28. mai 2017. Vaadatud 28. mai 2017. "Agreement with Sevilla FC for the transfer of Aleix Vidal". FC Barcelona. 4.8.2018. Vaadatud 14.8.2018  Aleix Vidal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Profiil FC Barcalona kodulehel
Ertshertsog

Ertshertsog on Austria ertshertsogkonna valitseja tiitel alates Ernst Raudse võimu ajast (1402—1424), formaalselt 1453. aastast. Naissoost vaste ertshertsogile on ertshertsoginna. Tiitli leiutas 14. sajandil Rudolf IV, püüdes endale saada kuurvürstidega analoogseid privileege. See kinnitati ametlikult aga alles Habsburgi dünastiast Saksa-Rooma keisri (1440–1493) ja Austria valitseja (1457–1493) Friedrich III poolt, kes soovis enda ja kogu Habsburgide dünastia positsioone igati tugevdada. 1804. aastal kuulutas Saksa-Rooma keiser Franz II ennast Franz I nime all Austria keisriks. Sellest ajast kuni 1918. aastani tähistas ertshertsogi tiitel (peale keisri tiitli osaks olemise) ka keisri lähisugulasi. Tänapäeval võivad dünastia liikmed tiitlit kasutada Austriast väljaspool.
Pernik

Pernik on linn Bulgaarias, Perniki piirkonna halduskeskus. Asub Sofiast 25 km edelas. 1949–1962 oli linna nimi Dimitrovo Georgi Dimitrovi auks. Linn asub Struma jõe kaldal. https://www.grao.bg/tna/t41nm-15-03-2024_2.txt http://www.pernik.bg/
Stepi

Stepi (vanasti ka Luteri, Nõukogude ajal Kalnaine) on küla (vidējciems) Lätis Valka piirkonnas, Zvārtava valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel, Riiast 165 ja piirkonna keskusest Valkast 36 kilomeetri kaugusel. Vallamaja asub endise Luteri kooli ruumides. Külas on lisaks vallavalitsuse hoonele rahvamaja, raamatukogu ja postkontor. Seal asuvad Gauja ja Kalnaine bussipeatus. Küla tekkis endise Luturmuiža mõisa (Adsel-Luthershof) juurde. Nõukogude ajal oli küla kolhoosi Kalnājs (algselt Gauja) keskasula. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2002. ISBN 9984-00-412-0. 689 lk. Vietvārdu datubāze
Väliseesti organisatsioonide loend

Siin on riigiti loetletud väliseesti seltse, mis ühendavad nii alaliselt välismaal elavaid eestlasi kui ka eesti keele huvilisi ja estofiile. Ameerika-Eesti Heatahtlik Selts Bostoni Eesti Selts Chicago Eesti Selts Connecticuti Eesti Selts Dallase Eesti Selts Detroidi Eesti Haridusselts "Kodu" Eesti Abistamise Komitee Eesti Korporatsioonide Liit USA-s Eesti Kultuurfond Ameerika Ühendriikides Eesti Ohvitseride Keskkogu Ameerika Ühendriikides Kesk-Florida Eesti Selts Indianapolise Eesti Selts Lakewoodi Eesti Ühing Long Islandi Eesti Selts Minnesota Eesti Selts Eesti Vabadusvõitlejate Ühing Michiganis New Yorgi Eesti Haridusselts Portlandi Eesti Selts San Francisco Eesti Selts Seabrooki Eesti Selts Seattle Eesti Selts Schenectady Eesti Selts Washingtoni Eesti Selts Washington DC Estonian Folk Dancers Adelaide Eesti Selts Sydney Eesti Muinsuskaitse Selts Brisbane Eesti Selts Eesti Selts Tasmaanias Launcestoni Eesti Selts Melbourne'i Eesti Ühing Lääne-Austraalia Eestlaste Ühing (Perthis) Tasmaania Eesti Selts Salzburgi Eesti Selts Harbini Eesti Selts (ka Harbiini Eesti Selts Harbinis) Shanghai Eesti Selts (ka Šanghai Eesti Selts Shanghais) Alberta Eesti Kultuuripärandi Selts Calgary Eestlaste Ühiskond Edmontoni Eesti Selts Hamiltoni Eesti Selts Kitcheneri Eesti Selts Londoni Eesti Selts Montreali Eesti Selts Ottawa Eesti Selts Port Arthuri Eesti Selts Saskatooni Eesti Selts Sault St Marie Eesti Selts St Catharinesi Eesti Selts Sudbury Eesti Selts Thunder Bay Eesti Selts Toronto Eesti Selts Vancouveri Eesti Selts Leedu Eestlaste Selts Riia Eesti Selts Eesti Selts Norras Soome Eesti-seltside Liit (seltside liit) Soome Eestlaste Liit (seltside liit) Helsingi Eesti Akadeemiline Klubi Kotka Eesti Selts Turu Kandi Eestlaste ning Eestist Pärit Ingerlaste Ühing Ida-Helsingi Eesti Klubi "Koit" Iisalmi Eesti Klubi Boråsi Eesti Selts Kalmari Eesti Selts Uppsala Eesti Selts Londoni Eesti Selts Tšehhoslovakkia Eesti Selts Läänemere Liit Tšehhi-Eesti Klubi Moskva Eesti Selts Novgorodi Eesti Selts Peterburi Eesti Selts Tveri Eesti Selts Luksemburgi Eesti Selts Norra Eesti Selts Šanghai Eesti Selts Ukraina Eesti Selts Eesti Majade loend
Metropoolia

Metropoolia on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku häälekandja. Ilmub aastast 2000 ajaleheformaadis 4–6 korda aastas ja on saadaval EAÕK kirikutes. Metropoolia peatoimetaja on Madis Kolk. Metropoolia numbrid EAÕK kodulehel
Fataalne perekondlik unetus

Fataalne insomnia ehk surmaga lõppev unetus (inglise keeles fatal insomnia, FI) on haruldane unehäire, mis on tavaliselt pärilik ja põhjustab surma mõne kuu või aasta jooksul. Haigus avastati 1986. aastal, kuid seda ei tuvastatud prioonhaigusena. 1992. aastal märgati haigust põhjustavat mutatsiooni PRNP geenis ning 1995. aastal demonstreeriti eksperimentaalselt ülekantavust. Prioonhaiguste eripärade tõttu on fataalne insomnia pärilik. Peamiseks sümptomiks on unetus, kuid esineda võib ka muid sümptomeid. Haigestumine meeste ja naiste seas on võrdne, esimesed sümptomid ilmnevad vanuses 37–62. Tegemist väga harva esineva tõvega, mida on leitud kogu maailmas ainult 28 suguvõsast. Vanematelt haiguse pärimise tõenäosus on 50% ja seda haigust ei osata ravida. Haigus kulgeb neljas etapis. Esimeses etapis suureneb unetus, mis viib raske paanikahooni – see etapp kestab umbes 4 kuud. Teises etapis vaevleb patsient viis kuud hallutsinatsioonide käes. Kolmandas etapis valdab patsienti ka unerohtude tarvitamisest hoolimata unetus ja kehakaal väheneb järsult. See staadium kestab umbes kolm kuud. Viimases, neljandas etapis tekib dementsus ning patsient muutub järk-järgult keskkonnaärrituste suhtes tundetuks ja tummaks. Haigus lõpeb surmaga. http://www.articlesphere.com/et/Article/What-Is-Fatal-Familial-Insomnia/195669[alaline kõdulink]