laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kadri Kõusaar

Kadri Kõusaar (sündinud 8. septembril 1980 Pärnus) on eesti kirjanik, ajakirjanik ja filmirežissöör. Ta on lõpetanud 1998. aastal Tallinna Inglise Kolledži ja 2003. aastal Tartu Ülikooli hispaania filoloogia alal[millal?]. Ta on töötanud Eesti Ekspressi kultuuriväljaande kirjandustoimetajana[millal?]. Ta on juhtinud Klassikaraadio maailmamuusikasaadet "Fantaasia", TV3 persoonisaadet "Mandolino" (koos Alex Lepajõega), saadet "Seks ja küla" (2011), saadet "A4" ja Raadio 2 saadet "Cafe Duo". Nooruses joonistas ta ajalehtedele koomikseid. 2001 – "Ego" 2004 – "Vaba tõus" 2011 – "Alfa" Ta on tõlkinud portugali keelest Fernando Pessoa ja hispaania keelest Pablo Neruda luulet. Ta on lavastanud filmi "Magnus" (2007), mis jõudis Cannes'i filmifestivali ametlikku programmi (Un Certain Regard). Harju Maakohus keelas filmi näitamise ja levitamise Eestis, sest kohtu hinnangul kahjustab see peategelase prototüübiks oleva inimese huve. 23. märtsil 2009 otsustas Tallinna ringkonnakohus filmi avaliku näitamise keelu tühistada. 2013. aastal esilinastus Kõusaare teine film "Kohtumõistja" (tööpealkirjaga "Euroopa psühho"), kus peaosa mängis Briti näitleja Lee Ingleby. Kõusaare sõnul on see esimene Eesti autori ingliskeelne film. 2007 "Magnus" 2013 "Kohtumõistja" 2014 "Auster" 2016 "Ema" 2021 "Kõrb". 2022. aastal pälvis film Eesti filmi- ja teleauhindade (EFTA) valimisel parima mängufilmi auhinna. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas Põhja-Tallinnas ning osutus valituks. Ta on Tallinna Linnavolikogu liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 452 häält ning ei osutunud valituks. Tuuli Koch "Kadri Kõusaar, ideede vang" Postimees, 10.03.2013 (vaadatud 10. märtsil 2013) "EFTA 2022 võitjad". Kandidaat nr 1047 KADRI KÕUSAAR Koduleht Tuuli Koch. "Kadri Kõusaar, ideede vang" Postimees, 10. märts 2013
Bailatino

Bailatino on treeningu- ja tantsustiil, mille töötasid 1990. aastate lõpul välja Soome tantsutreenerid Satu Markkanen ja Minna Korvala. Bailatino on küll kaitstud kaubamärk, mille õigused kuuluvad Soome Tantsuspordi Föderatsioonile ja Eestis DanceActi tantsustuudiole, kuid eesti keeles kirjutatakse see stiilinimetusena tsitaatsõnana (ja lauses väikse algustähega). Bailatino on rühmatreening, kus tantsitakse rühmale kohandatud koreograafiaga Ladina-Ameerika tantse nagu salsa, samba, tšatša, merengue, bachata, mambo, reggaeton jt. Teistest treeningustiilidest sarnaneb bailatino enim latino-aeroobikaga, kuid paneb rohkem rõhku tantsutehnikale ja väljendusrikkusele. Eestis harrastatakse bailatino't alates 2000. aastast mitmes spordi- ja tantsuklubis. EKI e-keelenõu Tutvustav veebileht
Vanasõnade loend

# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Igaüks on oma õnne sepp Kes koera saba kergitab, kui koer ise Kuidas küla koerale, nõnda koer külale Tasa sõuad, kaugele jõuad Vaga vesi, sügav põhi
São Tomé ja Príncipe riigipeade loend

São Tomé ja Príncipe riigipeade loend loetleb São Tomé ja Príncipe riigipead alates riigi iseseisvumisest 1975. aastal.
Tasa sõuad, kaugele jõuad

"Tasa sõuad, kaugele jõuad" on vanasõna. Kui toimetada või teha oma tegemisi rahulikult ja tasapisi, siis on vigade juhtumise tõenäosus väike. Kui on vähe vigu, siis ei pea tegelema vigade parandusega ning lõppkokkuvõttes jõutakse kiiremini eesmärgini, sest vigade parandamiseks kulub märkimisväärne aeg. Vanasõnade loend
Sorrento

Sorrento on linn Lõuna-Itaalias Campanias Sorrento poolsaarel. Linn on tuntud sidrunite, keraamika, pitsi ja puidutöö poolest. Sorrento poolsaarelt avanevad vaated Napolile, Vesuuvile ja Capri saarele. Sorrentot ühendab Amalfiga kitsas tee Amalfi Drive (Strada statale 163 Amalfitana). Laevasõidu kaugusel on nii Napoli, Amalfi, Positano, Capri kui ka Ischia saar. Sorrentos toodetakse Limoncellot (alkohoolne jook, mida tehakse sidrunikoorest, alkoholist, veest ja suhkrust). Sorrentot on külastanud Lord Byron, Johann Wolfgang von Goethe, Charles Dickens ja paljud teised. Kohalikku jalgpallitiimi nimi on Sorrento Calcio 1945. Sorrentos on vahemerele omane kliima. Talved on niisked, suved kuivad ja soojad. Sorrento toidukommetel on väga pikk ajalugu. Igal perekonnal on oma salajased retseptid, mida põlvkondade kaupa edasi kantakse. Toidu põhikomponendid on sellised, mida on võimalik saada aastaläbi, näiteks mozzarella juust, päiksekuivatatud tomatid, värske pasta. Juurde lisatakse hooajalisi aedvilju jm. Viis rooga, mida Sorrentos proovida: Gnocchi alla Sorrentina Spaghetti alla Nerano Scialatielli alle Vongole Cannelloni Ravioli alla Caprese Sorrentol on ajalooline vanalinn. Vanalinn on elu täis, seal on palju restorane, kirikuid, butiike ja värvilisi maju. Vanalinnas müüakse pea iga nurga peal Limoncellot, linna au ja uhkust. Enamasti on tegu 32% alkohoolse joogiga. Suurt tunnustust on saanud Gelateria David jäätisekohvik. Amalfi rannik, ligi 50km rannajoon Sorrento poolsaarel on üks piltilusamaid kohti Itaalias Marina Grande ("Suur sadam") Marina Piccola ("Väike sadam") Villa communale park, kust avaneb vaade Vesuuvile Sedil Dominova on kaunite freskodega ehitis, mis ajalooliselt oli aadlikke kohtumispaik Piazza Tasso, keskväljak San Francesco klooster Sorrento funikulöör väljub Castellammare di Stabiast. Sõit kestab 8 minutit. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it "Sorrento travel". Lonely Planet. Vaadatud 19. juunil 2024. "SS163 - Amalfi Drive - a great road in Campania - Italy". Gran Turismo Events. Vaadatud 19. juunil 2024. Info, Sorrento (30. juuli 2013). "History, origin, recipe of Limoncello - Sorrento Italy". Sorrento Italy Guide (Ameerika inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2023. Vaadatud 19. juunil 2024. "Intellicast | Weather Underground". www.wunderground.com. Vaadatud 19. juunil 2024. "Top 5 Meals You Must Eat in Sorrento - Sorrento Vibes" (itaalia). 26. oktoober 2020. Vaadatud 19. juunil 2024. Lloyd, Kate; Waugh, Rosemary (12. February 2024). "The 13 best things to do in Sorrento". Timeout. Vaadatud 19.06.2024. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |kuupäev= (juhend) "Cable Car to Mt Faito, Tourist Attraction in Sorrento Coast, Italy". www.summerinitaly.com. Vaadatud 19. juunil 2024. "Sorrento Insider Italy. 2024 travel guide". Sorrento Insider (inglise). Vaadatud 19. juunil 2024.
Mary Stuart

Mary Stuart (prantsuse Marie, reine des Écossais; 8. detsember 1542 Linlithgowi palee, West Lothian, Šotimaa – 8. veebruar 1587 Fotheringhay Castle, Northamptonshire, Inglismaa) oli Mary I nime all Šotimaa kuninganna 14. detsembrist 1542 kuni 24. juulini 1567. 1558. aastal abiellus ta tulevase Prantsusmaa kuninga François II-ga, kes oli troonil 10. juulist 1559 kuni 5. detsembrini 1560. Sel ajal oli Mary Stuart Prantsusmaa konsort-kuninganna. Mary Stuart on oma traagilise elu tõttu üks tuntumaid Šotimaa monarhe. Mary sündis Šotimaa kuninga James V ja Marie de Guise'i peres. Kuna James V suri nädal hiljem, siis 6-päevaselt (reaalselt küll 1561. aastast) sai Mary Šotimaa kuningannaks. Lapsepõlve ja nooruse veetis ta Prantsusmaal kuningas Henri II õukonnas. 1558. aastal abiellus hilisema kuninga François II-ga, kes 5. detsembril 1560 suri. Mary Stuart naasis Šotimaale. Hiljem püüdis ta Hispaania, Prantsuse ja inglise katoliiklaste toetusel kukutada lastetut Inglismaa kuningannat Elizabeth I-st. 29. juulil 1565 abiellus Mary Holyroodi palees oma nõo Henry Stuarti ehk lord Darnleyga. Abielu vihastas Elizabeth I-st, kuna temalt ei küsitud abiellumiseks luba. Mary Stuart ja lord Darnley olid aga Margaret Tudori järeltulijatena Inglise trooni pärijad. Mary hakkas oma meest tolle kõlvatu käitumise ja ebameeldiva iseloomu pärast põlgama, kuid ei tahtnud abielu lahutada, kuni tal polnud sündinud troonipärijat. Darnley vangistas vahepeal Mary ning tappis tema erasekretäri, soovides kuningavõimu endale haarata. 1566. aastal sündis tulevane kuningas James VI ning abielupaari suhted jahenesid veelgi. Lisaks sellele kasvasid pidevalt pinged ka Šotimaa katoliiklaste ja protestantide vahel. 1567. aasta alguses hukkus lord Darnley segastel asjaoludel, milles kahtlustati nii Maryt kui ka tema vastaseid. Küsimus on siiani jäänud lahendamata. Igal juhul muutus katoliiklasest Mary positsioon Šotimaa troonil üha ebakindlamaks. 1567. aasta juunis puhkes Šotimaal Mary-vastane kalvinistide mäss, mille järel Mary Stuart loobus troonist, lastes võimule oma poja James VI, kes oli sellal üheaastane. Mary oli sunnitud põgenema Inglismaale, kus ta lootis peavarju leida Elizabeth I juurest. Viimane aga põlgas Mary Stuartit ja vangistas ta. Võimalik, et Mary jätkas ka Elizabethi juures olles plaane tolle kukutamiseks ning ise troonile asumiseks. 19 aastat vangipõlves elanud Mary tunnistati pärast pikki protsesse, vandenõus tappa Elizabeth I, süüdi. Mary Stuart hukati 8. veebruaril 1587. Tema hukkamise kohta on käibel mitmeid legende. Mary poeg James VI jõudis aga 1603. aastal, pärast Elizabethi surma, James I nime all ikkagi ka Inglismaa troonile. Babingtoni vandenõu Stefan Zweig "Maria Stuart" Eesti Raamat 1970
Torbay

Torbay on tervikomavalitsus Suurbritannias Devoni krahvkonnas samanimelise lahe kaldal. Koosneb kolmest linnast: Torquayst põhjas, Paigntonist keskosas ja Brixhamist lõunas. See on oma suvituslinnade, liivarandade, meeldiva kliima, puhkuse- ja lõbustusatraktsioonide tõttu populaarne turismisihtkoht ja saanud hüüdnime Inglise Riviera.
Ipswich

Ipswich on linn Suurbritannias East Anglias Suffolki krahvkonnas. Ipswich Town F.C.
Cherbourg

Cherbourg on endine linn, praegune Cherbourg-en-Cotentini linnaosa Prantsusmaal Normandia piirkonnas Manche'i departemangus. Cherbourgi sadam  Cherbourg – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Limerick

Limerick on linn Iirimaal. See on Iirimaa suuruselt kolmas ja Iiri saare suuruselt viies linn. Linna teenindab Shannoni lennujaam, mis teenindas 2010. aastal 1 755 885 reisijat. Kuningas Johni loss (1212) Püha Maarja katedraal (1168) Püha Johni katedraal (1861) Limericki linnamuuseum Limerik Limericki Ülikool cso.ie vaadatud 20.04.12 daa.ie vaadatud 20.04.12 Koduleht
Killarney

Killarney on linn Iirimaal Munsteris Kerry krahvkonnas.
Alicante

Alicante on linn Hispaanias Vahemere rannikul, Alicante provintsi keskus. Alicante Euroopa Kool Municipal Register of Spain of 2023
Braga

Braga on linn Põhja-Portugalis, Braga ringkonna halduskeskus. Linnas on kaks ülikooli: Minho ülikool ja Portugali Katoliiklik Ülikool. Bragas on Portugali peapiiskopi residents.
Salamanca

Salamanca on linn Hispaanias, Salamanca provintsi keskus. Salamanca vanalinn kuulub 1988. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Salamanca Ülikool on vanim ülikool Hispaanias ja neljas Euroopas pärast Bologna, Oxfordi ja Pariisi ülikooli. See asutati aastal 1218. Brugge, Belgia Buenos Aires, Argentina Coimbra, Portugal Gijón, Astuuria, Hispaania Las Palmas de Gran Canaria, Kanaari saared, Spain Nîmes, Prantsusmaa Würzburg, Saksamaa https://ssweb.seap.minhap.es/REL/ Municipal Register of Spain of 2023
Opole

Opole (saksa keeles Oppeln) on maakonnaõigustega linn Poolas, Opole vojevoodkonna keskus. Linn asub Odra jõe ääres. Kuni 1945. aastani kuulus linn Saksamaale. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/031613261011-0965016?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.  Opole – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linna koduleht
400 meetri jooks

400 meetri jooks on kergejõustiku ala. 400 meetri jooks on sprindiala kergejõustikuvõistlustel. Suveolümpiamängudel on see olnud kergejõustikukavas alates 1896. aastast meestel ja 1964. aastast naistel. Tavalisel välijooksu võistlusel on see üks rada ümber staadioni. Jooksjad stardivad eri radadel ja võistlevad kogu võistluse eraldi radadel. Paljudes riikides võistlevad sportlased 400 m (437,445 jardi) asemel 440 jardi jooksus (402,336 m), mis on veerand miil ja sellele viidati kui "veerand miilile". Nagu teisedki sprindidistsipliinid, hõlmab ka 400 m jooks stardipakkude kasutamist. Jooksjad võtavad 'valmis' käsu korral stardipakkudel stardi positsiooni, võtavad efektiivsema stardiasendi ja alustavad jooksu stardipakkudelt stardipüstoli lasku kuuldes. Stardipakud võimaldavad jooksjatel võimsamalt alustada ja aidata seeläbi kaasa nende üldisele sprindikiiruse võimekusele. Maksimaalne sprindikiiruse võimekus on oluline edutegur võistlusel, kuid sportlased vajavad ka kiiret jooksu terve ringi vältel märkimisväärset kiiruse vastupidavust ja võimet hästi toime tulla piimhappe suure kogusega. Ehkki seda peetakse peamiselt anaeroobseks protsessiks, on see aeroobse tegevusega seotud. Praegune meeste maailmarekord kuulub Lõuna-Aafrika Vabariiki esindavale Wayde van Niekerkile ajaga 43,03 sekundit. Valitsev olümpiavõitja on Bahama jooksja Steven Gardiner ning valitsev maailmameister on ameeriklane Michael Norman. Sisemaailmarekordiomanik on Michael Norman 44,52 sekundiga. Naiste praegust maailmarekordit hoiab Marita Koch, ajaga 47,60 sekundit. Naiste valitsev olümpiavõitja ja maailmameister on Shaunae Miller-Uibo. Femke Boli käes on sisemaailmarekord 49,26, mis pärineb aastast 2023. Meeste parasportlaste maailmarekord 45,07 sekundit kuulub Oscar Pistoriuse nimele. 400 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad Meeste 400 m jooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus Meeste 400 m jooksu kõigi aegade edetabel Naiste 400 m jooksu kõigi aegade edetabel Meeste 400 m jooksu edetabelid: 2001 - 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011 - 2012 - 2013 - 2014 - 2015 -2016 - 2017 - 2018 - 2019 - 2020 - 2021 Naiste 400 m jooksu edetabelid: 2001 - 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011 - 2012 - 2013 - 2014 - 2015 - 2016 - 2017 - 2018 - 2019 - 2020 - 2021
Szolnok

Szolnok on komitaadi õigustega linn Ungaris, Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadi keskus. Asub Tisza jõe ääres. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Szolnoki elanikkonnast ungarlasi 98%, mustlasi 1% ja teistest rahvustest inimesi 1%. Alates 12. septembrist 2008 on Szolnok Rakvere sõpruslinn. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. mai 2016. Vaadatud 28. aprillil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://rakvere.kovtp.ee/et/szolnok
Legnica

Legnica [legn'itsa] (saksa keeles Liegnitz) on maakonnaõigustega linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas. Aastal 2005 elas linnas 106 100 ja aastal 2009 109 500 inimest. Legnica lahing 9. aprillil 1241 http://www.legnica.um.gov.pl/
Schwaney

Schwaney on asula Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Paderborni kreisis Altenbekeni vallas. Asub Paderbornist 12 km kaugusel. Asulas on 3000–3500 elanikku (2005. aasta lõpu seisuga). 2003. aasta detsembris elas seal 2855 elanikku. Schwaney koduleht
August Alle

August Alle (31. august 1890 Viljandi – 8. juuli 1952 Tallinn) oli eesti kirjanik. Ta sündis Viljandis kiviraiduri pojana. Tema haridustee algas Viljandi kihelkonnakoolis, kust ta läks edasi õppima Narva õhtukooli. 1915. aastal sooritas ta eksternina gümnaasiumi lõpueksamid Orjolis. 1915–1918 õppis ta Saratovi ülikoolis arstiteadust. 1919. aastal oli ta lühikest aega Tartu ajalehe "Odamees" tegevtoimetaja. 1937. aastal lõpetas Alle Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Saratovi ülikooli lõpetamise järel töötas Alle Eestis lühemat aega ametnikuna, ajakirjanikuna ja lektorina ning pärast Tartu Ülikooli lõpetamist vannutatud advokaat Villem Jaurami abina, olulisema aja aga vabakutselisena. Pärast Eesti okupeerimist 1940. aastal oli Alle Haridusministeeriumis Teadus- ja kunstiosakonna nõunik. Ta kuulus Eesti Kirjanike Liidu juhatusse ning ajakirjade Viisnurk ja Looming toimkonda. Aastatel 1945–1946 oli ta Eesti NSV kohtuministri asetäitja, 1946–1952 ajakirja Looming toimetaja. "Üksinduse saartele" (1918) "Carmina Barbata" (1921) "Lilla elevant" (1923) "Laul kleidist helesinisest ja roosast seelikust" (1925) "Ummiklained" (1930) "Karmid rütmid" (1934) "Epigramme" (1944) Odamees (August Alle ajaleht) "Eesti värss" - August Alle: elulugu ja terviktekstid August Alle Eesti biograafilises andmebaasis ISIK August Alle portaalis "Tartu ilukirjanduses"
Onamo, 'namo

"Onamo, 'namo" oli Montenegro traditsiooniline hümn ja riigihümn juulini 2004 (alates juulist 2004 on Montenegro riigihümn "Oj svijetla majska zoro"). Selle sõnad kirjutas 1867 Montenegro vürst Nikola I Petrović. Meloodia autor on Davorin Jenko, kes võttis osaliseks aluseks Giuseppe Garibaldi võitlejate võitluslaulu ("Garibaldi hümni") "Si scopron le tombe, si levano i morti" ("Avanevad hauad, surnud tõusevad üles”). Laulu on nimetatud ka Serbia Marseljeesiks ja ta sai populaarseks kogu Serbias. Diplomaatilistel kaalutlustel ei saanud seda ametliku hümnina kasutada, mistõttu Montenegro ametlikuks riigihümniks määrati "Ubavoj nam Crnoj Gori". OHAMO, 'HAMO! Онамо, онамо... за брда она, говоре да је разорен двор мојега цара; онамо веле, био је негда јуначки збор. Онамо, онамо... да виђу Призрен! Та то је моје - дома ћу доћ'! Старина мила тамо ме зове, ту морам једном оружан поћ'. Онамо, онамо... са развалина дворова царских врагу ћу рећ': "С огњишта милог бјежи ми, куго, зајам ти морам враћати већ'!" Онамо, онамо... за брда она казују да је зелени гај под ким се дижу Дечани свети: молитва у њих присваја рај. Онамо, онамо... за брда она, гдје небо плаво савија свод; на српска поља, на поља бојна, онамо, браћо, спремајмо ход! Онамо, онамо... за брда она погажен коњ'ма кликује Југ: "У помоћ, дјецо, у помоћ, синци, светит' ме старца - свет вам је дуг!" Онамо, онамо... сабљи за стара његова ребра да тупим рез по турским ребрим'; да б'једној раји њом истом с руку рес'јецам вез! Онамо, онамо... за брда она Милошев, кажу, пребива гроб! Онамо покој добићу души, кад Србин више не буде роб. Esimene salm kordub refräänina pärast iga salmi. Ingliskeelne tõlge There, over there... beyond those hills, Ruined lies, they say, my Emperor's palace; there, they say, Once, heroes had gathered. There, over there... I see Prizren! It is all mine – home I shall come! Beloved antiquity calls me there, Armed I must come there one day. There over there... from on top of the ruins Of Emperors' palaces to the devil I will say: "Flee from my beloved home you plague, Already your loan I must repay!" There, over there... beyond those hills, Lies a green grove, they say, Under which rises up Holy Decani: A prayer said within Paradise claims. There, over there... beyond those hills, Where sky of blue bends down her arch; On to Serb fields, on to battle fields, There, brothers, prepare to march! There, over there... beyond those hills, Trampled by horses' hooves cries out the Jug: "Come help me, children, come help me, sons, Avenge the old man - sacred is your task!" There, over there... for the ribs of the old man, I'll dull my sabre's edge on The ribs of the Turks; and cut the ties From the wrists of the wretched masses! There, over there... beyond those hills, Lies there, they say, Milos's grave! There my soul eternal peace shall gain, When the Serb is no more a slave. "Onamo, 'namo" heliülesvõte
800 meetri jooks

800 meetri jooks on kergejõustiku ala. 800 meetri jooks on staadionil jookstav distants. See on lühim keskmaajooksu võistlus. 800 meetrit joostakse kaks ringi, ehk kaks kord läbitakse 400 meetrit ja see on olnud olümpiavõistlus alates esimestest kaasaegsetest mängudest 1896. aastal. Talvisel hooajal läbitakse tavaliselt neli ringi sisehallis 200-meetrist rada. 800 m jooks tuletati poole miili (880 jardi) mõõduvõtust, mis on traditsiooniline Briti jooksudistants. 800 m on 4.67 m vähem kui pool miili. Selle võistluse jooksjad on piisavalt kiired, et võistelda ka 400 meetri jooksus, kuid sagedamini on neil piisavalt vastupidavust, et 1500 m jooksus osaleda. Vaid Alberto Juantorena ja Jarmila Kratochvílová on 400 ja 800 meetri jooksus võitnud suuri rahvusvahelisi tiitleid. Uuendatud 28. oktoober 2023. Esimese maailmarekordi meeste 800 meetri jooksus tunnustas Rahvusvaheline Kergejõustikuliit 1912. aastal. 21. juuni 2011 seisuga on IAAF ratifitseerinud võistlustel 23 maailmarekordit. "y" tähistab 880 jardi (804,68 m) läbimise aega, mis on kinnitatud 800 m rekordina. Naiste 800 meetri jooksu esimest maailmarekordit tunnustas Rahvusvaheline Naiste Spordi Föderatsioon (FSFI) 1922. aastal, mille võttis üle Rahvusvaheline Kergejõustikuliit 1936. aastal. 21. juuni 2009 seisuga on IAAF (ja enne seda FSFI) ratifitseerinud võistlustel 29 maailmarekordit. "y" tähistab 880 jardi (804,672 m) läbimise aega, mis on kinnitatud 800 m rekordina. (*) – IAAF tühistas Zdeněk Koubeki maailmarekordid pärast seda, kui ta muutus meheks. IAAF aktsepteeris 1981. aastast kuni 10 000 m (kaasa arvatud) automaatseid aegu sajandiksekundi täpsusega. Seega oli Nadežda Olizarenko rekord 1.53,5 sellest aastast 1.53,43. 800 meetri jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad Meeste 800 meetri jooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus IAAF-i 800 meetri rekordid XML-is - Meeste 800 m jooksu kõigi aegade edetabel Naiste 800 m jooksu kõigi aegade edetabel 800 m jooksu veebilehe
Ježi

Ježi on eestivene mitteformaalne kunstnikeühendus, mis tegutseb Tallinnas 2001. aastast. Ühendusel puudub kindel liikmeskond, kuid sellega seotuks peavad end umbes 20 erineva ettevalmistus- ja loometasemega kunstnikku. Ühenduses puuduvad piirangud hariduse või žanri osas. Korduvalt on esinetud ühisnäitustega Tallinnas, 2007. aastal ka Kuressaare linnuses. Ühenduse eestvedajaks on Arnold Lepin (sünd. 1970), selle ettevõtmistes on osalenud Natalja Abramova, Anžela Beljakova, Oleg Gorohhov, Juri Ivanov, Dmitri Lazjuk, Vjatšeslav Matjašin, Natalja Nazimova, Maria Reppo, Juri Sedõhh, Vitali Sobolev, Oksana Solovjova, Mihhail Zaitsev, Eduard Zentšik, Konstantin Tšeremnov, Eduard Vivsik jt. Tähtsamad grupinäitused: 2002 "Ježi" ühisnäitus Kadrioru pargis (Tallinn) 2003 Vene Riikliku Draamateatri galeriis (Tallinn) 2004-2005 Viru keskuses (Tallinn) 2005 galeriis “Bindes” (Tallinn) 2007 Kuressaare linnuse kaitsetornis (Kuressaare)
5000 meetri jooks

5000 meetri jooks on kergejõustiku ala. Praegu kehtiva meeste 5000 m jooksu maailmarekordi 12.37,35 püstitas Kenenisa Bekele (Etioopia) Hengelos (Holland) 31. mail 2004. Naiste praegu kehtiva 5000 m jooksu maailmarekordi 14.06,62 püstitas Letesenbet Gidey (Etioopia) Valencias (Hispaania) 7. oktoobril 2020. (1984–1992 oli kavas 3000 m jooks) (1983-1993 oli kavas 3000 m jooks)  Pikemalt artiklis 5000 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad Meeste 5000 m jooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus Meeste 5000 m jooksu kõigi aegade edetabel Naiste 5000 m jooksu kõigi aegade edetabel Meeste 5000 m jooksu edetabelid:2002 - 2003 - 2004 - 2005 -2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011 Naiste 5000 m jooksu edetabelid: 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011
Eduard Vivsik

Eduard Vivsik (sündinud 8. septembril 1968) on eesti fotograaf. 2001. aastast hakkas fotograafiaga elatist teenima. Fotod modellidega, reportaažid, loodus. 2002. aastal liitus kunstnikeühendusega "Ježi". 2004. aastast fotografeerib eesti peotantsusporti. 2003 Aura – Postimees (Eesti). Loodusfoto konkurss, kolmas koht. 2004 Rahvusvaheline fotofestival "Narva Sügis" (Narva). Kiir-fotovõistluse võitja. 2005 Eesti fotokunsti ühingu konkurss (Sillamäe). Parim reportaaž. 2005 Rahvusvaheline fotofestival "Narva Sügis" (Narva). Grand Prix. 2005 Kümne Euroopa Liidu uusliikmeist maade fotograafide võistlus (Montpellier, Prantsusmaa). Kolm fotot finaalis. 2003 "Ježi" grupinäitus Vene Riikliku Draamateatri galeriis (Tallinn, Eesti) 2004–2005 "Ježi" grupinäitus Viru keskuses (Tallinn) 2005 "Ježi" grupinäitus galeriis "Bindes" (Tallinn) 2005 Montpellier, Prantsusmaa. 2005 Eesti Vabariigi Suursaatkonna koduleht (Varssavi, Poola) 2006 Eesti fotokunsti ühingu näitus Tallinna Linnamuuseumi filiaalis Kiek in de Kök (Tallinn) 2006 III Konfrontacje Fotograficzne Mój Świat - Twój Świat, Galerii "ART'SENAŁ" (Walcz, Poola) 2007 "Ježi" grupinäitus Kuressaare linnuse kaitsetornis (Kuressaare) 2007 Eesti fotokunsti ühingu näitus Tallinna Linnamuuseumi filiaalis Kiek in die Kök