laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Līgo vald

Līgo vald (läti keeles Līgo pagasts, latgali keeles Leigū pogosts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Daukstese ja Jaungulbene vallaga ning Madona piirkonna Dzelzava ja Indrāni vallaga. Valla pindala on 79 km². 2016. aasta seisuga elas seal 409 inimest. Valla halduskeskus on Līgo küla, vallamaja asub aadressil Krasta iela 12. Vallavanem on Uldis Doņuks. Suurim jõgi on Liede. Looduskaitse all on Līkumi tammed ja Meldri tamm. Aastal 1945 moodustati Jaungulbene vallas Siltāji, Jaungulbene, Līgo ja Daukstese külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1965 liideti Līgo külanõukoguga likvideeritav Siltāji külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ušuri muinaskalmed ehk Sõjahauad. 2011. aastal elas vallas 369 lätlast, 12 venelast, 1 valgevenelane, 1 ukrainlane ja 1 poolakas. Vallas on järgmised külad. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Gulbenes novads (vaadatud 25.02 2018) Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.
Asümmeetriline sõda

Asümmeetriline sõda on sõda osapoolte vahel, kelle sõjaline võimsus, strateegia ja taktika oluliselt üksteisest erinevad. Tüüpiline näide sellisest sõjast on võitlus elukutselise sõjaväe ja sisside vahel. Kognitiivne sõda Hübriidsõda Irregulaarne sõda Mäss Partisanisõda "Aasümmeetriline sõda". Eesti märksõnastik. Vaadatud 25. veebruar 2018.
Quartissimo

Quartissimo oli Sloveenia ansambel. 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel koos laulja Martina Majerleiga Sloveeniat lauluga "Love Symphony".
Līgo

Līgo on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas, Līgo valla halduskeskus. Küla asub piirkonna keskusest Gulbenest 24 kilomeetri kaugusel. Külas on postkontor, raamatukogu, kultuurimaja ja Siltaisi algkool. Seal asub mälestusmärk II maailmasõjas hukkunud valla elanikele. Külas on Līgo bussipeatus. Küla tekkis Jaungulbene mõisa Līgo karjamõisa kohale. Nõukogude ajal oli küla kohaliku Leons Paegle nime kandva kolhoosi keskasula. Aastal 2017 oli külas 195 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 171. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Latvijas Enciklopēdija. Rīga. SIA «Valērija Belokoņa izdevniecība». — 2007. a. ISBN 9984-9482-0-X Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Autotransporta direcija Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Vietvārdu datubāze
Ansambel Roka Žlindre

Ansambel Roka Žlindre ('Rok Žlindra ansambel') oli Sloveenia ansambel. Ta esindas koos ansambliga Kalamari Sloveeniat 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Narodnozabavni rock".
Biberwier

Biberwier on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 989 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 29,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 628 inimest. www.biberwier.tirol.gv.at
Kalamari (ansambel)

Kalamari oli Sloveenia ansambel. Ta esindas koos ansambliga Ansambel Roka Žlindre Sloveeniat 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Narodnozabavni rock".
Maja Keuc

Maja Keuc (sündinud 16. jaanuaril 1992 Mariboris) on Sloveenia laulja. 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveenia lauluga "No One", mis kogus 96 punkti ja saavutas 13. koha.
Eva Boto

Eva Boto (sündinud 1. detsembril 1995) on Sloveenia laulja. 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveenia lauluga "Verjamem", mis kogus teises poolfinaalis 31 punkti ja saavutas 17. koha, kuid finaali ei pääsenud.
Tinkara Kovač

Tinkara Kovač (sündinud 3. septembril 1978) on Sloveenia laulja. 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveeniat lauluga "Spet/Round and Round", mis kogus finaalis 9 punkti ja jäi 25. kohale.
Viive Ligi

Viive Ligi (sündinud 24. juunil 1956) on Eesti jurist, riigikohtunik (halduskolleegiumi liige). Ta lõpetas 1981. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Ta on kohtunikuna töötanud 1982. aastast. Vabariigi President nimetas ta 19.08.1993 otsusega nr 166 kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse. Ta oli ringkonnakohtu halduskolleegiumi liige. Konkursil Riigikohtu kohtuniku ametikohale konkureeris ta Tartu Ringkonnakohtu kohtuniku Tiina Papli (Pappel) ja õiguskantsleri asetäitja-nõuniku Nele Parresti (Parrest) kõrval. 16. detsembril 2014 otsustas Riigikogu nimetada ta riigikohtunikuks alates 1. veebruarist 2015. Otsuse poolt hääletas 71 Riigikogu liiget, vastu oli 1 liige ning erapooletuid ei leidunud. Ta andis ametivande Riigikogu ees 15. jaanuaril 2015. 2023 Valgetähe IV klassi teenetemärk https://ws.lib.ttu.ee/digibase/et/ISIK/Item/9484f627-9d5e-49a1-b565-9818b4eeea8a "Riigikohtunikuna asub ametisse Viive Ligi", uudised.err.ee, 16.12.2014. Riigikohtu koduleht. "Riigikogu nimetas riigikohtunikuks Viive Ligi", riigikohus.ee, 16.12.2014. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 19.08.1993 otsus nr 166 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1993, 58, 800. XII Riigikogu stenogramm, VIII istungjärk, 16. detsember 2014, päevakorrapunkt "Riigikogu otsuse "Viive Ligi Riigikohtu liikmeks nimetamine" eelnõu (792 OE) esimene lugemine". Elektrooniline Riigi Teataja. Riigikogu 16.12.2014 otsus "Viive Ligi Riigikohtu liikmeks nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 18.12.2014, 1. XII Riigikogu stenogramm, IX istungjärk, 15. jaanuar 2015, päevakorrapunkt "Riigikohtu liikme Viive Ligi ametivanne".
Bichlbach

Bichlbach on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 1079 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 30,6 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 756 inimest. Bichlbach asub Zwischentorenis, orus, mis ühendab Ehrwaldi basseini Lechtaliga. Üle valla territooriumi jookseb veelahe Lechi ja Loisachi vahel. Vallas on kolm küla: väljavenitatud Bichlbachi ridaküla ning kaks peaaegu külgnevat küla Lähn (1112 m) ja Wengle (1083 m). Bichlbach on baas tõusule Kohlbergspitzele (2202 m) viitadega teel, mis võtab umbes 3 tundi. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70804.pdf www.riskommunal.net/bichlbach
Litene vald

Litene vald (läti keeles Litenes pagasts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Stāmeriena ja Stradi vallaga, Alūksne piirkonna Jaunanna vallaga ning Balvi piirkonna Kubuli ja Rugāji vallaga. Valla pindala on 127 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1018 inimest. Valla keskus on Litene küla, vallavanem on[millal?] Vilnis Lapiņš. Vald moodustati aastal 1866, selle vana saksakeelne nimekuju oli Lettin. Aastal 1935 oli valla pindala 149 km². Aastal 1945 moodustati vallas Priednieki ja Litene külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Litene külanõukoguga likvideeritav Priednieki külanõukogu, aastal 1960 aga osa Vecgulbene külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lešķi muinaskalmed ehk Kalmepõld, Podnieki muinaskalmed ehk kalmemägi, Akmeņrūčise muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Läti sõjaväe Litene suvine välilaager, Litene mõisakompleks (sealhulgas tall), kommunistliku massimõrva ohvrite mälestusmärk koos matmispaigaga ja Kraukļi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Grīva muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Litene kalmistu kabel, Litene mõisa pesuköök, häärber, kaks teenijate maja, park, magasiait, ait, küün ja apteek. Tähtsamad jõed on Pedetsi jõgi ja selle lisajõgi Sita jõgi. Järvedest asub Stāmeriena valla piiril 23,9 ha suurune Kauguri järv. Looduskaitse all on Ozolciemsi tammed, Litene paberivabriku tamm, Pedetsi jõe tammed, Litene vabaõhulava tamm, Litene mõisa jalakas, Litene tamm ja arvukalt nimetuid põlispuid. Valla lõunaosa jääb osaliselt Mugurve luha kaitsealale, valla ida- ja keskosa aga Sita ja Pedetsi luha kaitsealale. Aastal 2011 elas vallas 856 lätlast, 126 venelast, 11 valgevenelast, 1 ukrainlasne, 1 poolakas ja 2 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Pedetsi jõgi Litene kalmistu kabel Litene kommunismiohvrite mälestusmärk Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Gulbenes novads (vaadatud 25.02 2018) Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.06 2019 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.06 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Litene vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valla koduleht (läti keeles)
Bud Luckey

William Everett "Bud" Luckey (28. juuli 1934 Billings, Montana – 24. veebruar 2018 Newtown, Connecticut) oli USA näitleja.
Norbit

Norbit on 2007. aasta USA fantaasiafilm. Eddie Murphy – Norbit Albert Rice / Mr. Wong / Rasputia Latimore Thandie Newton – Kate Thomas Terry Crews – Big Black Jack Latimore Lester Speight – Blue Latimore Clifton Powell – Earl Latimore Cuba Gooding, Jr. – Deion Hughes Eddie Griffin – Pope Sweet Jesus Katt Williams – Lord Have Mercy
Arnold Toome

Arnold Toome (21. august 1919 Koosa, Vara vald, Tartumaa – 16. aprill 1985 Moskva) oli eesti majandus-, partei- ja riigitegelane. Enne sõda õppis Tallinna Tehnikainstituudis elektrotehnikat. 1941. aastal mobiliseeriti Punaarmeesse, teenis Tatarstanis Zelenodolskis tööpataljonis, seejärel Eesti Laskurkorpuse 354. laskurpolgus. Lahingutes Velikije Luki all sai ta raskesti haavata. 1946. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse eriala. Hiljem lõpetas ka NSV Liidu Elektrijaamade Ministeeriumi Energeetika Akadeemia. 1940. aastal töötas ta konstruktorina tehases "Punane Krull". Pärast sõda töötas Eesti NSV Riiklikus Plaanikomisjonis vaneminspektorina, hiljem põlevkivi- ja keemiatööstuse osakonna juhatajana. Aastatel 1948–1961 töötas Eesti Energias. Aastatel 1961–1971 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Plaanikomitee esimehe esimene asetäitja. 1971. aastast surmani oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu alaline esindaja Moskvas NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures. Aastatel 1971–1985 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VIII, IX, X ja XI koosseisu saadik. 1951. aastast oli ta NLKP liige, hiljem EKP Keskkomitee liige. 1979 Eesti NSV teeneline ökonomist Tallinna tehnikum – 70 Leo Õispuu (koostaja). Eestlased vene sõjaväes 1940–1945. Kolmas osa (Selmet–Üüde). Represseeritud isikute registrid, raamat 11. Tallinn, 2011 TTÜ lõpetajad 1918–2006 Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseis: biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat, 1981 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Toome, Arnold - Eesti NSV Ülemnõukogu kaheksanda koosseisu saadik (1971)
Anna Kütt

Anna Kütt (18. veebruar 1911 – 10. detsember 2018) oli alates 6. juunist 2018 kuni surmani Eesti vanim elanik. Ta sündis Valgamaal Aheru külas Saarte talus moonaka peres. Tal oli kaks vanemat venda. Kuna talutöö tahtis tegemist, lehmad lüpsmist ja karjatamist, koolis ta palju käia ei saanud. Külakoolis käis ainult viis klassi. Anna abiellus Vabadussõjas käinud Jaan Arbeiteriga (1903–1938), kes oli Karulast pärit ja kellega neil sündis poeg Rahuleid (26. märts 1934 – 7. detsember 2011). 1934. aastal kolis pere Valka ja sellest peale oli naine Valga linna kodanik. Abikaasa Jaan oli sugulaste mäletamist mööda härrasmees, kandis kaabut ja käis sametkraega mantlis ning oli linnas väikeettevõtja. Kaasa suri 1938. aastal kopsupõletikku. Mõni aasta hiljem abiellus leseks jäänud naine Theodor Kütiga (1917–1955). Abielust sündisid tütar Eha ja poeg Aare. 1955. aastal said abikaasa ja tollal 10-aastane poeg Aare õnnetult surma. Anna Kütt töötas raudteel, tegi õmblejatööd ning oli mitukümmend aastat müüja ajalehekioskis. Anna Kütt (Leosk) Geni Maakonna vanim elanik sai 106aastaseks. Lõuna-Eesti Postimees, 18. veebruar 2017 Eesti vanuselt teine elanik tähistas 107. sünnipäeva. Lõuna-Eesti Postimees, 19. veebruar 2018 Suri vanim eestlane Anna Kütt. Lõuna-Eesti Postimees, 13. detsember 2018
Maarja-Liisa Pilvik

Maarja-Liisa Pilvik (sündinud 26. veebruaril 1989 Kärdlas) on eesti keeleteadlane. 2007 lõpetas Maarja-Liisa Pilvik Noarootsi Gümnaasiumi. 2010 omandas ta Tartu Ülikoolis eesti ja soome-ugri keeleteaduse erialal bakalaureuse-, 2013 magistri- ja 2021 läänemeresoome keelte alal doktorikraadi ("Action nouns in a constructional network: A corpus-based investigation of the productivity and functions of the deverbal suffix -mine in five different registers of Estonian"). Maarja-Liisa Pilvik on olnud vahetusüliõpilane Helsingi ja Leuveni Ülikoolis ning õppinud Eesti Infotehnoloogia Kolledžis IT-süsteemide arendust. 2013 töötas Maarja-Liisa Pilvik TÜ murdekorpuse spetsialistina, 2016–2021 rakendusliku dialektoloogia nooremteadurina, 2021–2022 korpuste ja kvantitatiivse lingvistika spetsialistina ning alates 2022 eesti keele teadurina. Tema uurimisvaldkonnad on dialektoloogia, läänemeresoome keeled, korpuslingvistika, murdesüntaks, süntaktiline varieerumine ja kognitiivne lingvistika ning ta kuulub Eesti Kognitiivse Keeleteaduse Ühingusse (ECLA), Liivi Sõprade Seltsi ja Societas Linguistica Europaeasse. "Maarja-Liisa Pilvik". ETIS. Vaadatud 25. veebruar 2018.
John Cygan

Jonathan "John" Cygan (27. aprill 1954 New York – 13. mai 2017 Woodland Hills, Los Angeles, California) oli USA filminäitleja.
Marion Welter

Marion Welter (sündinud 1965 Luxembourgis) on Luksemburgi laulja. 1992. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Kontinentiga Luksemburgi lauluga "Sou fräi".
António Calvário

António Calvário da Paz (sündinud 17. oktoobril 1938) on Portugali laulja. 1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Oração".
Simone de Oliveira

Simone de Macedo e Oliveira (sündinud 11. veebruaril 1938) on Portugali laulja. 1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Sol de inverno". 1969. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Desfolhada portuguesa".
Eduardo Nascimento

Eduardo Nascimento (26. juuni 1944 Luanda – 22. november 2019 Lissabon) oli Angola laulja. 1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "O vento mudou".
Carlos Mendes

Carlos Eduardo Teixeira Mendes (sündinud 23. märtsil 1947) on Portugali laulja. 1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Verão". 1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "A festa da vida".
Tonicha

Antónia de Jesus Montes Tonicha (sündinud 8. märtsil 1946) on Portugali laulja. 1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "A festa da vida".
Fernando Tordo

Fernando Travassos Tordo (sündinud 29. märtsil 1948) on Portugali laulja. 1973. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Tourada", mis kogus 80 punkti ja saavutas 10. koha.
Paulo de Carvalho

Paulo de Carvalho (täisnimi Manuel Paulo de Carvalho da Costa; sündinud 15. märtsil 1947) on Portugali laulja. 1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "E Depois Do Adeus".
Duarte Mendes

José Henrique Duarte Mendes (sündinud 7. augustil 1947 Lissabonis) on Portugali laulja. 1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Madrugada".
Carlos do Carmo

Carlos Manuel de Ascenção do Carmo de Almeida (21. detsembril 1939 – 1. jaanuar 2021) oli Portugali laulja. 1976. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Uma flor de verde pinho".
Os Amigos

Os Amigos oli Portugali ansambel. 1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Portugali lauluga "Portugal no coração", mis kogus 18 punkti ja saavutas 14. koha.
Gemini (ansambel)

Gemini oli Portugali ansambel. 1978. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Portugali lauluga "Dai li dou".
Manuela Bravo

Maria Manuela de Oliveira Moreira Bravo (sündinud 7. detsembril 1957) on Portugali laulja. 1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Sobe, sobe, balão sobe".
José Cid

José Albano Cid de Ferreira Tavares (sündinud 4. veebruaril 1942) on Portugali laulja. 1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Um grande, grande amor".
Võõpsu tulekahju

Võõpsu tulekahju oli 2. mail 1939 Võrumaal Võõpsus toimunud tulekahju. Tulekahjus hävis pool asulast ehk 31 elamut. Võõpsus elas tollal umbes 500 elanikku. https://web.archive.org/web/20180226085148/http://www.vabaeestisona.com/index.php/arvamuslood/3103-tulekahjud-eestis.html (vaadatud 26.02.2018). Võõpsu tulekahju süüdlast karistati. Päewaleht, nr. 167, 22. juuni 1939 (artikkel DIGAR-is)
Tartu ülikooli peahoone tulekahju

Tartu ülikooli peahoone tulekahju oli ööl vastu 21. detsembrit 1965 Tartu ülikooli peahoones toimunud tulekahju. Tulekahjus hävis 900 m² põrandapinnast (kogu peahoone põrandapind oli 6255 m²). Eeluurimise käigus tuvastati, et põleng sai alguse hoone teisel korrusel asunud üldfüüsika kateedri üldpraktikumi pimedas (ilma akendeta) ruumis elektririkkest. Peahoone taastati 1. septembriks 1966, ülikooli aula aga 28. aprilliks 1967. Esimest kontserti dirigeeris Neeme Järvi. Ando Leps. Tulekahju ülikoolis. Tänavu möödub 45 aastat Tartu Ülikooli peahoone tulekahjust, Kultuur ja Elu (vaadatud 26.02.2018)
Ob (linn)

Ob on linn Venemaal Novosibirski oblastis. Asub Novosibirskist 5 km lääne pool, 10 km kaugusel Obi jõest. Asula tekkis raudteejaama juurde ja kandis 1934. aastani nime Tolmatšovo. Aastal 1947 sai aleviks ja 1969 sai linnaõigused. Q126683186 Obi koduleht
Sviby tulekahju

Sviby tulekahju oli 13. juunil 1932 Vormsi saarel Sviby külas toimunud tulekahju. Tulekahjus hävis peaaegu kogu küla hoonestus. Tulekahju sai alguse Nibundase talu elumajast. Sel päeval oli pererahvas läinud kaugemale toimetama, koju jäi peremehe 73aastane ema Maria Österlin, kes tegi pliidi alla tule ja käis õues puid toomas, kuid pliidi ette oli jäetud peremehe hööveldamisest jäänud laastuhunnik, kuhu sattus koldest säde, laastud süttisid ning neist tõusnud leegid süütasid seejärel tapeedi. Kuna sel päeval oli ilm kuum, kuiv ja tuuline, levis tuli tihedalt hoonestatud ja paljuski õlgkatustega külas kiiresti teistesse taludesse. Samuti olid paljud teistegi talude elanikud kas põllutöödel või merel. Külas polnud tuletõrje veepritsi. Küla 36 talust põles ära 21, koduta jäi 118 inimest. Rahaline kahju oli 150 000 krooni. Tulekahju järel toetasid toiduga ümbruskonna külad, samuti tuli appi Punane Rist ja kuna peagi pidi toimuma Rootsi kuninga visiit, andis ka kuningas annetusi. Pärast tulekahju planeeriti uute hoonete paigutus senisest hajutatumalt. http://www.delfi.ee/news/paevauudised/ekspress/vanainimene-kuttis-pliiti-ja-poletas-sviby-kula-maha?id=78528631 (vaadatud 26.02.2018) http://www.delfi.ee/news/paevauudised/ekspress/vanainimene-kuttis-pliiti-ja-poletas-sviby-kula-maha?id=78528631 https://online.le.ee/2012/07/06/vormsi-muuseumis-on-naitus-sviby-suurpolengust/
Eesti Mesinduse Koostöökogu

Eesti Mesinduse Koostöökogu (EMK) on 19. detsembril 2014 loodud omavahelise koostöö ja mesinduse kui majandusharu edendamiseks mõeldud avatud ja demokraatlik ühingute koostöövorm, mille peamiseks eesmärgiks on liikmete omavaheliste arutelude tulemusena kujundada võimalikult ühised ja selged seisukohad suhtlemiseks partneritega nii avalikus, era- kui ka kolmandas sektoris. EMK on Eesti riigiasutustele partneriks mesindust puudutavate õigusaktide väljatöötamisel ja täiendamisel. MTÜ Eesti Kutseliste Mesinike Ühingu, MTÜ Saaremaa Meetootjate Ühingu ja MTÜ Eesti Mesilaste Tõuaretajate Seltsi asutatud Koostöökogu koondab endasse mesindusorganisatsioone, mille liikmete jaoks on mesindus eluviis, elukutse ja osa Eesti põllumajandusest. Koostöökogu on avatud liitumiskõnelusteks nendele mesindusorganisatsioonidele, kelle eesmärgid ühtivad Koostöökogu eesmärkide ja tööpõhimõtetega. Valdkonnad, millele EMK keskendub: Mesilaste tervis, sh. veterinaarabi ja taimekaitsega seotud küsimused Eesti meeturu korrastamine Põllumajandustoetused meetootjatele – optimaalse tarutoetuse mudeli väljatöötamine Eesti mahemesinduse nõuete ühtlustamine Euroopa Liidu reeglistikuga Eesti meetootmise arengukava väljatöötamine Eesti Mesinduse Koostöökogu käsitlus Eesti mesinduse probleemvaldkondadest ja ettepanekud kitsaskohtade kõrvaldamiseks esitati 19.jaanuaril 2015 mesinduse ümarlaul Maaeluministeeriumis. MTÜ Eesti Kutseliste Mesinike Ühing MTÜ Eesti Mesilaste Tõuaretajate Selts MTÜ Lääne-Viru Mesindusselts MTÜ Põltsamaa Mesinike Selts MTÜ Tallinna Mesinike Selts MTÜ Saaremaa Meetootjate Ühing TÜ Eesti Mee Ühistu MTÜ Pärnumaa Mesinduse Selts Eesti Mesinike Liit Maaleht. "Mesinikud asutasid Eesti Mesinduse Koostöökogu". Maaleht. Eesti Mesinduse Koostöökogu. "Eesti Mesinduse Koostöökogu". Eesti Mesinduse Koostöökogu. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2018. Eesti Mesinduse Koostöökogu. "EMK ettepanekud ümarlauaks 19.01.2015" (PDF). mesindus.ee. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27.02.2018.