laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Fochville

Fochville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas. Fochville on asutatud 1920. aastal. Linn on saanud nime Prantsusmaa kindrali ja marssali Ferdinand Fochi auks, kes oli Esimeses maailmasõjas Antandi ülemjuhataja. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Fochville'i elanikest valgeid 71,74%, mustanahalisi aafriklasi 25,74%, värvilisi 1,23%, India või Aasia päritolu inimesi 0,44% ja teisi 0,85%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 71,26% inimesi, inglise keelt 6,84%, sotho keelt 6,19%, tsvana keelt 5,96%, koosa keelt 4,21% ja suulu keelt 2,18%. Fochville South Africa https://census2011.adrianfrith.com/place/766024
Kromatiid

Kromatiid on geneetiliselt identse informatsiooniga koopia kromosoomist, mis on ühendatud sellesama kromosoomiga tsentromeeri kaudu. Enne raku replikatsiooni moodustab kromosoomi üks DNA molekul. Replikatsiooni käigus moodustub ühest DNA molekulist teine identne koopia, mis on omavahel ühenduses. Teisisõnu kahekordistub DNA hulk, aga mitte kromosoomide arv. Hilisemas raku paljunemis staadiumis eralduvad kromatiidid ning neist saavad individuaalsed kromosoomid. Kromatiidipaarid peaksid normaalsel kujul olema identsed ehk homosügootsed. Mutatsiooni korral ei ole paarid enam identsed (nimetatakse heterosügootseteks) ning sellest tulenevalt võib organismis tekkida erinevaid terviseprobleeme. tütarkromatiid
Katrin Lust

Katrin Lust (varem ka Katrin Buchanan ja Katrin Lust-Buchanan; sündinud 27. märtsil 1982) on eesti ajakirjanik ja blogija, Kanal 2 saate "Kuuuurija" juht. Katrin Lust õppis aastatel 1997–2000 Tartu Tamme Gümnaasiumis. 1998–1999 oli ta Tartu Tamme Gümnaasiumi ajalehe Tamme-Press peatoimetaja. Ta on töötanud Õhtulehes ja TV3 "Seitsmestes uudistes". "Minu Albaania: paradiis ja põrgu" (autor Helmi Vela, kirja pannud Katrin Buchanan) Tartu: Petrone Print, 2012. ISBN 9789949511051 "Seks, valed ja eneseusk" Tallinn: Amanda Gris, 2010. ISBN 9789949903566 "Tervist, proua president! Evelin Ilvese tee Kadriorgu" Tallinn: Kunst, 2013. ISBN 9789949486557 Lusti elukaaslane on Oliver Kilk, kellega on ühine tütar (s. 2022). Tartu Tamme Gümnaasiumi vilistlaste nimekiri (vaadatud:21.02.19) Maarit Stepanov. Kersna Lusti kohtuteest: talle võib ette heita palju, aga kiretust ja tahtmatust maailma muuta – seda küll mitte Õhtuleht, 31. august 2018 Vahur Joa. Kas «Kuuuurijal» on kriips peal? Katrin Lust peab advokaadiga vihast vaidlust kaubamärgi pärast. Lust: kas advokaat võibki nii käituda? Postimees / Kanal 2 "Reporter", 21. august 2018 Palju õnne! Sünnipäevalapse Katrin Lusti igikestvad skandaalid Postimees, 27. märts 2018 Katrin Lust: "Isast ilma jäänuna kohtusin vaesusega, mida rikkamaks saades ei unusta." Kroonika/Delfi, 16. juuni 2017 Katrin Lust. Ma ei õhuta inimesi homoks hakkama, Õhtuleht, 25. märts 2013 Paavo Kangur. Katrin Lust-Buchanan näitab abikaasat Kroonika, 13. aprill 2009
Leida Sõrmus

Leida Sõrmus (sünninimi Leida Talli; 13. detsember 1915 Vaivara – detsember 2001) oli eesti arst. Ta lõpetas 1933. aastal Narva 1. Gümnaasiumi ja 1940. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna arstina. Oli Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige. Aastatel 1937–1939 oli ta Tartu Ülikooli farmakoloogia instituudi ja 1939–1940 silmakliiniku ajutine abijõud. Aastatel 1940–1941 töötas Viru-Nigula jaoskonnaarstina. Aastatel 1941–1944 oli ta Tallinna I Haigla sisehaiguste osakonna ordinaator, 1944. aasta oktoobrist 1949. aastani sisehaiguste osakonna juhatajana. 1949. aastast töötas Eesti NSV Tervishoiu Ministeeriumi IV Valitsuse Vabariikliku Haigla osakonnajuhatajana ja jaoskonnaarstina. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu IV ja V koosseisu saadik. 1957 – Eesti NSV teeneline arst 1974 – Tööveterani medal 1985 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri Ülikooli lõpetasid. Postimees, 10 juuni 1940 Määramisi tervishoiualal. Virumaa Teataja, 25. september 1941 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Leida Sõrmus (1955)
Avro 626

Avro 626 (briti kuninglikes õhujõududes Avro Prefect) oli Suurbritannia firmas A.V. Roe and Company (Avro) konstrueeritud ühemootoriline 2-kohaline biplaan, mis leidis kasutust peamiselt õppelennukina. Avro 626 oli sama firma Avro 621 (Tutor) õppe-treeninglennuki edasiarendus, mida kavatseti pakkuda müügiks väikeriikide õhujõududele. Idee oli, et sama lennukit saaks kasutada lisaks lendurite väljaõppele ka mitmesuguste muude erialade õpetamiseks ning harjutamiseks. Mõlemad lennukid olid 2-kohalised, kuid Avro 626 sai taha veel ühe lisakabiini, kuhu pääses tagumisest istmest. Selles kabiinis olid aeronavigatsiooni seadmed, kuulipilduja pöördturell, raadioaparatuuri paigaldamise võimalus. Muus osas oli lennuki konstruktsioon Avro Tutor'iga sarnane: metallraamil riidekattega kere, tiib ühetalaline, samuti riidekattega. Ka jõuallikaks oli sama Armstrong-Siddeley Lynx IVC mootor, vaid Egiptus ja Brasiilia ostsid Cheetah V mootoritega lennukid. Telik oli kaherattaline, sabakarguga. Mõned hilisemad mudelid said ka sabaratta. Osa lennukeid olid vahetatava telikuga - neid võis kasutada nii ratastelikul kui vesilennukitena - pontoonidel. Lennukit toodeti peamiselt eksporditellimuste alusel. Kuna rahvusvaheline huvi oli suur, siis ostsid ka briti kuninglikud õhujõud seitse lennukit, mida kasutati navigaatorite väljaõppeks. Briti lennuväe lennukid said nimeks Avro Prefect. Kokku valmis 198 Avro 626 lennukit. Avro 626: Kahekohaline mitmeotstarbeline õppe-treeninglennuk. Avro Prefect : Briti kuninglikes õhujõududes ning Uus-Meremaa õhujõududes kasutatud nimetus, kusjuures kasutatud versioonid olid erinevad. Briti lennukitel puudus kolmas kabiin, aeronavigatsiooni seadmed olid tagumises istmes. Uus-Meremaal kasutati 3-kabiinilist versiooni. Avro 637 : Avro 626 relvastatud patrull-versioon. Lenduril oli sünkroniseeritud 7.7 mm Vickers kuulipilduja ning vaatlejal sama kaliibriga Lewis. Kaheksa lennukit ostis Lõuna-Hiina valitsus Tatra T.126: Tšehhoslovakkias litsentsi alusel toodetud Avro 626. Valmis vaid üks lennuk, mis ilmselt ei jõudnudki lennata, kuna Tatra tehas läks 1938. aasta Müncheni lepingu tulemusel Saksamaale. Eesti ostis 1932. aastal neli Avro 626 lennukit. Mootori tõttu nimetati neid dokumentides tihti ka kui Avro Lynx. Lennukid toodi kodumaale lennuteel - kasutati juhust, et teha vastuvisiidid Eestit külastanud Prantsusmaa ja Itaalia lennuvägedele. Eestis said Avro 626 lennukid samal ajal ostetud Hawker Hart luure- ja pommituslennukitega relvastatud üksuste treeninglennukeiks. Kaks lennukit pandi ujukitele ning läksid Üksiku Merelennusalga käsutusse, kaks jäid ratastelikule ning neid kasutas algul Üksiku Lennuväedivisjoni nr 3 IV salk, hiljem Rakveres asunud Üksik Lennunväedivisjon nr 1. 1939. aastal merelennusalk likvideeriti ning siis läks ka selle viimane Avro 626 Rakverre. Kaks lennukeist purunes lennuõnnetustes, ülejäänud kaks olid kasutuses kuni 1940. aasta suveni. Eesti sõjalennukite loend (1918–1940) Arvo Lennart Vercamer ja Toivo Kitvel. "Põhjakotkad 2". Külim, Tallinn 2015 Uus-Meremaa lennuväemuuseumi Avro 626 leht Avro 626 Kreeka lennuväes
Sigrid Sepp

Sigrid Sepp (2. juuli 1998 Tallinn) on eesti sportlane, ujuja. Tema õde, Kätlin Sepp, on samuti ujuja. Tema vanavanaema oli Leida Sevruk. Biograafia ESBL-is
Kätlin Sepp

Kätlin Sepp (sündinud 8. augustil 1992 Tallinnas) on eesti sportlane, ujuja. Ta lõpetas aastal 2011 Gustav Adolfi Gümnaasiumi ja aastal 2015 Louisiana ülikooli. Tema õde, Sigrid Sepp, on samuti ujuja. Tema vanavanaema oli Leida Sevruk. Biograafia ESBL-is
Aleksandr Selevko

Aleksandr Selevko (sündinud 23. mail 2001 Jõgeval) on Eesti iluuisutaja, kes võistleb meeste üksiksõidus. Aleksandr Selevko õppis põhikoolis Tallinna 53. Keskkoolis, seejärel asus õppima Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasiumis, mille lõpetas 2020. aastal. Iluuisutamisega hakkas Selevko tegelema kolmeaastaselt, tema treener on algusest peale olnud Irina Kononova. Euroopa noorte olümpiafestivalil 2017. aastal tuli ta 6. kohale. Juunioride maailmameistrivõistlustel on ta saanud 19. koha (2016) ja 27. koha (2018). 2020. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Tallinnas sai ta lühikavas 4. koha ja vabakavas 13. koha, mis andis talle kokkuvõttes 9. koha. 2022. aasta taliolümpiamängudel sai ta meeste üksiksõidus lühikava eest antud 65,29 punktiga 28. koha, võisteldes hoolimata õlavigastusest, mille sai võistluseelsel treeningul kukkudes. Maailmameistrivõistlustel on Selevko saavutanud 27. (2019) ja 16. koha (2021). 2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel võitis Selevko 256,99 punktiga hõbemedali (lühikava 90,05 ja vabakava 166,94 punkti), mis on esimene Eesti iluuisutajate täiskasvanute tiitlivõistluste medal. Tulemus tähistas ka uut isiklikku ja ka Eesti rekordit. Varasemad kohad olid tal Euroopa meistrivõistlustel 17. (2019) ja 16. (2020). Aleksandr Selevko on kolm korda tulnud Eesti meistriks (2020, 2021, 2022) ning ta on olnud valitud Eesti parimaks meesiluuisutajaks (2016, 2019, 2020 ja 2021). Tema noorem vend Mihhail on samuti iluuisutaja. Vendade vanemad Galina ja Anatoli tulid Ukrainast Eestisse elama 2000. aastate algul. EM-il ajaloolise medali võitnud Aleksandr Selevko konkurentsist vennaga: me pidevalt võistleme, üritame teineteist võita. Kroonika, aprill 2021. Treener Kononova: Arvasin, et kolmas koht võiks olla võimalik, aga teine koht... ohtuleht.ee, 12. jaanuar 2024. Aleksandr Selevko. ESBL. Anu Säärits. Selevko: olen rõõmus, et sain siiski olümpial esineda ERR Sport, 08.02.2022. Arike, Ville (12. jaanuar 2024). "BLOGI JA GALERII KAUNASEST: Aleksandr Selevko võitis EMil hõbeda!". Postimees Sport. Aleksandr Selevko võitis EM-il ajaloolise medali ERR Sport, 12.01.2024. Mihhail Selevko: EM-medalist ja närveerimisest, täiuslikkusest ja emotsionaalsusest ning Ukraina vanematest. ohtuleht.ee, 3. veebruar 2023. Biograafia ESBL-is Aleksandr Selevko veebisaidil Olympedia (inglise) Aleksandr Selevko (ISU statistika) Super! MMil ajalugu teinud Selevko pääseb samuti olümpiale. ohtuleht.ee, 27. märts 2021. Õlavigastuse kiuste võistlema asuv Selevko: pean muutma käte koreograafiat. ohtuleht.ee, 7. veebruar 2022. Aleksandr Selevko võitis EM-il ajaloolise medali. sport.err.ee, 12. jaanuar 2024. EM-il ajaloolise medali võitnud Aleksandr Selevko konkurentsist vennaga: me pidevalt võistleme, üritame teineteist võita. kroonika.delfi.ee, 12. jaanuar 2024.
Matthias Tass

Matthias Tass (sündinud 23. mail 1999 Tallinnas) on eesti korvpallur. Gunnar Leheste (1. detsember 2016). "Rõõmusõnum Kalev/Cramo fännidele: Matthias Tass võib juba täna Tartu vastu platsile joosta!". Delfi. Vaadatud 31.08.2018. Matthias Tass (FIBA arhiiv) Matthias Tass basket.ee
Eksonüüm

Eksonüüm ehk väliskeelne nimi on mingis keeles kasutatav nimi objekti kohta väljaspool maa-ala, kus seda keelt tunnustatakse ametikeelena. Eksonüümile on omane, et see on ebareeglipärane, ent mingis keeles on nii kirjutama hakatud. Eksonüümi vastandmõiste on endonüüm. Eestikeelsed eksonüümid on näiteks Helsingi (soome keeles Helsinki) või Berliin (saksa keeles Berlin) http://www.eki.ee/knab/mkn10.htm (vaadatud 31.08.2018)
Endonüüm

Endonüüm ehk sisekeelne nimi on kohalik nimi sel kujul, nagu teda koha peal kasutatakse. See on nimi, millega seal elav grupp inimesi viitab iseendale, oma kodukohale või oma keelele. Endonüümi vastandmõiste on eksonüüm. "Maailma kohanimed: Sõnaseletusi". Eesti Keele Instituut. Vaadatud 27. detsembril 2023. "Võõrnimede sissejuhatus". Eesti Keele Instituut. Vaadatud 27. detsembril 2023.
Roman Martõnenko

Roman Martõnenko (sündinud 1977. aastal Tallinnas) on endine eesti sportlane, iluuisutaja. Ta on kolmekordne Eesti meister. Alates 2016. aastast treener Norras Askeris (Asker kunstløpklubb). "Trenere". www.akk.no (norra). Vaadatud 31.08.2018. The Russian Ice Stars
Bogdan Vaštšuk

Bogdan Vaštšuk (sündinud 4. oktoobril 1995 Tallinnas) on eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Iirimaa kõrgliiga klubis Sligo Rovers FC. Hooajal 2018/19 mängis ta Läti kõrgliiga klubist Riga FC laenul Bulgaaria kõrgliiga klubis Sofia PFC Levski. 2021. aastal tuli ta Tallinna FCI Levadiaga Eesti meistriks. 2022. aasta jaanuaris läks ta Tallinna FCI Levadiast laenule Poltava Vorsklasse. 24. veebruaril 2022 oli ta sunnitud riigist põgenema seoses Venemaa sõjalise sissetungi pärast ja ühtlasi lõpetati ka laenuleping. 2022. aasta juulis liitus ta Poole kõrgliiga klubiga Mieleci FKS Stal. 2023. aasta jaanuaris liitus ta Iirimaa kõrgliiga klubiga Sligo Rovers FC. A-koondise debüüdi tegi Vaštšuk 24. märtsil 2021 MM valikmängus Tšehhi vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Maksim Paskotši ja Karl Rudolf Õigus. Uuendatud seisuga 11. märts 2023 Eesti karikas, Latvijas Kauss, Fortuna Polish Cup, Kupa na Bulgaria Eesti Superkarikas Kõik mängud UEFA Euroopa Liigas Kõik mängud UEFA Euroopa Konverentsiliigas Uuendatud seisuga 11. märts 2023 Riga Virslīga: 2018 Latvijas Kauss: 2018 Tallinna FCI Levadia Meistriliiga: 2021 Eesti karikas: 2021 Eesti jalgpallikoondislaste loend "Vaštšuk siirdub Levadiast Ukrainasse laenule". sport.err.ee. 8. veebruar 2022 Eesti koondise jalgpallurid põgenevad Ukrainast tagasi kodumaale delfi.ee, 24. veebruar 2022 Ametlik: Vaštšuk siirdus Poola kõrgliigaklubisse soccernet.ee, 20. juuli 2022 Bogdan Vaštšukist sai Frank Liivaku klubikaaslane soccernet.ee, 5. jaanuar 2023 Eesti-Tšehhi 24. märts 2021 Bogdan Vaštšuk Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Bogdan Vaštšuk koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Statistika soccerway.com Statistika transfermarkt.com
STS-4

STS-4 oli NASA Space Shuttle'i programmi ja kosmosesüstik Columbia neljas missioon. See startis 27. juunil 1982 ja maandus 4. juulil. STS-4 oli kosmosesüstiku viimane katselend ning süstik kuulutati pärast missiooni lõppu kasutuskõlblikuks. Süstik viis kosmosesse mõned sõjalised seadmed ja süstiku pardal sooritati mõned teaduskatsed. Süstiku meeskonda kuulusid Ken Mattingly, kellele oli see Apollo 16 järel teine missioon, ja Henry Hartsfield, kes oli oma esmalennul. Mattingly ja Hartsfield olid Space Shuttle'i programmi viimane kaheliikmeline meeskond. STS-4 oli ka esimene missioon, mille jaoks NASA ei komplekteerinud varumeeskonda. "STS-4 Press Kit" (PDF). NASA. Vaadatud 1. september 2018. "STS-4 Mission Report". Space Facts. Vaadatud 1. september 2018.
Nublu (räppar)

nublu (kodanikunimega Markkus Pulk; sündinud 26. juunil 1996) on Keilast pärit Eesti räppar. nublu tuntumad lood on näiteks "Mina ka", "1-2", "für Oksana", "tmt" ja "Universum". Tema YouTube'i kanalil on kokku üle 53 miljoni vaatamise. Populaarseim muusikavideo on "für Oksana" (7,1 miljonit vaatamist). Spotify's on kõige populaarsemaks looks üle 7 miljoni kuulamisega "Universum", mille kaasartistiks on Soome räppar Mikael Gabriel. nublu ja Maria Kallastu lugu "Push It" kuulati voogedastusplatvormil Spotify ilmumise päeval (31. mail 2024) 21 561 korda, mis on rekord Eesti laulude avapäeva kuulamiste osas Eestist registreeritud Spotify kontodelt. Markkus Pulk õppis põhikoolis Tallinna Inglise Kolledžis ja keskkoolis Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumi teatriklassis. 2016. aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni erialale, mis on aga jäänud lõpetamata. Auhinnagalal "MyHits Awards 2018" oli Nublu nomineeritud auhinnale kolmes kategoorias, millest võitis kaks: aasta artist ja aasta hitt (lauluga "Mina ka"). Tema hitid "Mina ka" ja "öölaps!" saavutasid 2018. aasta Raadio 2 Aastahiti tabelis vastavalt esimese ja teise koha. 2019. aasta Eesti muusikaauhindade galal valiti Nublu aasta meesartistiks ja "Mina ka" aasta parimaks lauluks. 2020. aasta Eesti muusikaauhindade galal oli Nublu nomineeritud auhinnale aasta meesartisti ja aasta Hip-Hop/Rap/R'n'B artisti kategoorias, lisaks püüdis ta lauluga "Für Oksana" auhinda ka aasta muusikavideo ja aasta parima laulu kategoorias. 2021. aasta Eesti Muusikaauhindade galal oli Nublu nomineeritud auhinnale seitsmes kategoorias. Ta võitis kuus auhinda: aasta album, aasta muusikavideo, aasta debüütalbum, aasta artist (rahvahääletus), aasta meesartist ning aasta hip-hop/rap/r'n'b/ artistiks. Tema õde on iluuisutaja ja üksiksõitja Eva-Lotta Kiibus. Rasmus Rammo (12. november 2018). "Mask langeb: öölaps Nublu esines juba enne kapuutsi ja prille tuhandete pealtvaatajate ees". elu24. Vaadatud 12. november 2018. "nublu uus laul tegi Spotifys rekordi" Eesti Ekspress, 4. juuni 2024 "Räppar nublul jäi ülikool lõpetamata". Elu24. 19. juuni 2019. "Auhinnasadu on läbi: nemad on MyHits Awardsi võitjad..." Elu24. 3. november 2018. "VAATA JA KUULA UUESTI: Aastahitt 2018". ERR. 6. jaanuar 2019. "Eesti Muusikaauhinnad 2019 võitjad". Eesti Muusikaauhinnad 2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. mai 2019. Vaadatud 6. juuli 2019. Selgusid Eesti Muusikaauhinnad 2020 nominendid, ERR, 9. jaanuar 2020 Eesti Muusikaauhinnad 2021 võitjad on selgunud, Postimees, 29. jaanuar 2021
Piret Karro

Piret Karro (sündinud 31. jaanuaril 1991) on eesti semiootik, ajakirjanik ja kunstikriitik. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis semiootikat (BA 2014) ning Kesk-Euroopa Ülikoolis soouuringuid. 2015–2018 töötas ta Müürilehes kultuuri- ja keskkonnatoimetajana. Karro, Piret; Orav, Kristin (toim.) 2014. Sõbralik semiootika: Semiosalongi tekste aastast 2011-2014. Tartu: Semiosalong. Karro, Piret 2016. Iga maastik on hingeseisund. Kunst.ee 1. [Arvustus Laura Põllu näitusele.] 2014 Eesti Semiootika Seltsi aastaauhind Semiootiline Jälg (Sõbralik semiootika: Semiosalongi tekste aastast 2011-2014. Tartu: Semiosalong) 2018 Ants Orase kriitikaauhinna nominent (Laku vittu, Nihilist, Vikerkaar 1-2 2018) Berk Vaheri intervjuu Piret Karroga Kalevi Kulli intervjuu Piret Karroga
Hilton Budapest

Hilton Budapest on viietärnihotell, mis asub Ungari pealinnas Budapestis, Buda kindluse lähistel. Hotell on osa Hilton Hotels & Resortsi brändist ning hotelli opereerib Danubius Hotels Group. Hotellis on 322 tuba.
Paide linnapea

Paide linnapea on Paide Linnavalitsuse juht. 1) korraldab linnavalitsuse tööd ja linnavalitsuse istungite ettevalmistamist; 2) esindab Paide linna ja linnavalitsust vastavalt seadusega, linna põhimäärusega ning linnavolikogu antud pädevusele; 3) annab linnavalitsuse liikmete ja muude talle vahetult alluvate isikute kohta ning ametiasutuse sisemise töö korraldamiseks käskkirju; 4) kirjutab alla linnavalitsuse määrustele ja korraldustele ning teistele linnavalitsuse dokumentidele; 5) esitab linnavolikogule kinnitamiseks linnavalitsuse koosseisu; 6) esitab linnavolikogule ettepaneku linnavalitsuse täiendava liikme kinnitamiseks ja linnavalitsuse liikme vabastamiseks linnavalitsuse liikme kohustustest ning palgalise linnavalitsuse liikme ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks; 7) nimetab ametisse ja vabastab ametist seaduses sätestatud korras siseaudiitori kutsetegevuse alaste ülesannete täitmiseks ametniku või vastava struktuuriüksuse juhi; 8) esitab linnavalitsusele ametisse kinnitamiseks ametiasutuse hallatava asutuse juhi kandidaadi; 9) esitab huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras; 10) täidab muid talle seaduse alusel ja linna põhimäärusega pandud ülesandeid; 11) esindab Paide linna avalik-õiguslikes ja tsiviilõiguslikes suhetes kõigi tehingute tegemisel või volitab selleks teisi isikuid. ... –1902, Eduard Silsky, Paide linnapea ja Paide kohtufoogt 1902–1918, Oskar Brasche, Paide linnapea 1918, Oskar Brasche, Paide linnapea ... 1921–1930, Eduard Purfeldt, Paide linnapea 1930–1939, Gerhard Pärli, Paide linnapea 1939–1940, Hans Leeman, Paide linnapea 1940, Artur Tire, Paide linnapea ... 1991–1996, Jaan Rõuk, Paide linnapea 1996–2004, Tõnis Kõiv, Paide linnapea 2004–2005, Indrek Kivimäe, Paide linnapea 2005, Heli Suvi, Paide linnapea 2005–2011, Kersti Sarapuu, Paide linnapea 2011–2013 Kaido Ivask, Paide linnapea 2013–2014 Alo Aasma, Paide linnapea 2014–2015 Priit Värk, Paide linnapea 2015–2017, Siret Pihelgas, Paide linnapea. 2017–2021, Priit Värk, Paide linnapea 2021–2022, Siret Pihelgas, Paide linnapea 05.2022–10.2022, Eimar Veldre, Paide linnapea 10.2022–07.2023, Kulno Klein, Paide linnapea 13.07.2023–..., Kaido Ivask, Paide linnapea Paide linna põhimäärus § 57. Linnapea pädevus, RT IV, 29.08.2017, 15 Kaufmann, Gcrichtsvogt und Stadthaupt Eduard Silsky, Paide Teataja = Вейсенштейнский Указатель = Weissensteiner Anzeiger, 1 juuli 1902 Järva maavanemaks Hugo Juhvelt, Paide linnapeaks Artur Tire. Abilinnapeaks määrati Paul Pettäi, uueks maanõunikeks E. Marmei. "Paide linnapeaks valiti keskerakondlane Kersti Sarapuu". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. september 2018. Vaadatud 1. septembril 2018. Järva Teataja "Paide uueks linnapeaks sai Kaido Ivask" 17. märts 2011
Hilton London Metropole

Hilton London Metropole on neljatärnihotell, mis asub 225 Edgware Roadil Suurbritannia pealinnas Londonis. Hotell valmis 1999. aastal ning hotelli omab ja opereerib Hilton Worldwide. Hotellis on 1059 tuba. Hotell on 91 meetrit kõrge.
Waldorf Astoria Berlin

Waldorf Astoria Berlin on luksushotell, mis asub Saksamaa pealinnas, Berliinis. Hotell asub Berlin City West-i südames. Hotell avati 3. jaanuaril 2013, ja on esimene Waldorf Astoria brändinimega hotell Saksamaal. Hotelli on 32 korrust ja hoone on 112 meetrit kõrge.
Waldorf Astoria Dubai Palm Jumeirah

Waldorf Astoria Dubai Palm Jumeirah on viietärnihotell Palm Jumeirahal Dubais Araabia Ühendemiraatides, ja on osa Hilton Worldwide'ist. Hotell avati 12. märtsil 2014. Tegu on teise Waldorf Astoria Hotels & Resortsi hotelliga, mis avati Araabia Ühendemiraatides. Hotellis on 319 tuba.
DoubleTree by Hilton Chicago Magnificent Mile

DoubleTree by Hilton Chicago Magnificent Mile on DoubleTree hotell, mis asub Chicagos Ameerika Ühendriikides. Hotell on 29-korruseline ning seal on 495 numbrituba. Hotelli nimi DoubleTree on brändi nimi Hilton Worldwide'i süsteemis, aga hotelli opereerib teine ettevõte.
Viimsi vallavanem

Viimsi vallavanemad:
Vana Tühi

Vana Tühi on müütiline tegelane eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg". Ta on allmaailma valitseja Sarviku kälimees. Teda on mainitud eepose viieteistkümnendas loos (Tagaajajad, Raudoja nõianeitsi, Olevipoeg ja linnaehitus, Põrgupiigade saatus). Peale Sarvik-taadiga võitlemist esimesel põrguskäigul, jõudis Kalevipoeg võlujõuga küüntest kübara abil põrgu koopasuusse, kaasas kullakotid ja põrgupiigad. Võtnud koopasuust lisaks lauakoorma, alustas vägimees koduteed. Vaevalt jõudis ta sada sammu astuda, kui tema kannule jõudis kiusajate kari. Tühi-taati, see tulekse Seitsmekümne selli seltsis Kalevida kiusamaie; Tahtis kälimehe tüli, Sarve-taadi segadusta Mehepojal ära maksta, Noorim põrgupiiga, nähes tagaajajaid lähenemas, otsustas kasutada põrgust kaasa võetud võluvitsa abi. Võluvitsa toel muutusid luhad veteväljaks, kuid nii, et pagejatel tekkis ette sillatee, taganttulijatele jäid ette aga ainult vetevood. Nähes, et pagejaid kätte ei saa, hakkas Vana Tühi küsimusi küsima: Kas sa võitsid kälimehe Võidumängil vainiulla, Torkasid teda teibana Sõmerliiva seisemaie? Soovis teada, kas Kalevipoeg viis kasulapsed, kodukanad kambrist? Kas tema vangistas põrgu vanaeide? Kas tema riisus Sarviku mõõga varnast ja tema küüntest kübara seinalt? Kas Kalevipoeg käis varakambris puistamas ja võttis kaasa ka võuvitsa, sillavalmistaja? Kalevite poeg tunnistas, et see kõik on tema kätetöö. Vana Tühi küsis lõpuks: "Kas sa tahad teisel korral tüli tulla talitama?" Vastuseks pajatati: "Kes võib teada, vennikene, Kuidas lugu veel lähekse, Kui mul puudub kopikaida, Ehk siis tulen teisel korral Kullakambrit koristama, Talitan ehk vanad tülid Ühes uute võlgadega." Seepeale tormas Tühi-taat koos sellidega kodu poole, nagu oleks tal taskus tulekübe. Kalevipoeg. Viieteistkümnes lugu
Leim

Leim (inglise keelest tuletatud sõna;to fan the flame: kirgi õhutama) on solvava, mõnitava või vihkamist levitava sisuga kommentaar, veebipäevik, sõnum, foorumipostitus, e-kiri või muu sarnane internetikasutajate loodud postitus Internetis. Netikommentaar Mis on leim? Leimivaba interneti eest Leimivaba interneti eest
Tallinna Merekohus

Tallinna Merekohus oli 1757-1889 Tallinnas tegutsenud kohtuorgan. Organ tegeles kohaliku laevaliikluse ja merekaubandusega seotud seaduserikkumiste ning laevaavariidega. Kohtupidamises võttis organ aluseks eelkõige rahvusvahelised meresõidutavad ja seadused. Tallinna Merekohus Merevikis (vaadatud 01.09.2018) Tallinna Merekohus Merevikis