laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Täkumetsa

Täkumetsa on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Fabrice Nsakala

Fabrice Nsakala Mayélé (sündinud 21. juulil 1990 Le Blanc-Mesnilis) on Prantsusmaal sündinud Kongo DV jalgpallur, kes mängis kaitsjana viimati Türgi kõrgliigaklubis Beşiktaş. Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis Troyes, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2004. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa esiliigas hooajal 2008–09. Hooajal 2012–13 mängis ta klubiga Prantsusmaa kõrgliigas. 2013. aasta augustis sõlmis ta lepingu Belgia kõrgliigaklubiga Anderlecht. Hooajal 2013–14 tuli ta Anderlechtiga Belgia meistriks ja võitis lisaks Belgia superkarika. 2016. aastal läks ta laenule Türgi kõrgliigaklubisse Alanyaspor, kellega sõlmis aasta hiljem püsiva lepingu. 2020. aasta augustis siirdus ta Alanyasporist Beşiktaşesse. Hooajal 2020/21 tuli ta Beşiktaşega Türgi meistriks. Nsakala kuulus Prantsusmaa noortekoondistesse, kuid debüteeris 2015. aastal Kongo DV jalgpallikoondises. Ta kuulus Kongo DV koondisse 2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel. Anderlecht Belgia kõrgliiga: 2013–14 Belgia superkarikas: 2014 Beşiktaş Süper Lig: 2020–21 Türkiye Kupası: 2020–21
Puistu arenguklass

Puistu arenguklass (i.k. development class) on puistu suhtelist vanust ja stadiaalset aren­gut iseloo­mustav takseertunnus. Arenguklasse on seitse: la­gedad alad, selguseta alad, noorendikud, lati-, kesk­ealised, val­mivad ja küpsed met­sad. "Keskkonnaministri 16. jaanuari 2009. a määruse nr 2 „Metsa korraldamise juhend" lisa 3" (PDF). Riigi Teataja. 2009. Vaadatud 23.12.2020. {{netiviide}}: kursiiv/rasvane kiri pole lubatud: |väljaandja= (juhend)
Atiba Hutchinson

Atiba Hutchinson (sündinud 8. veebruaril 1983 Bramptonis) on Kanada jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Türgi kõrgliiga klubis Beşiktaş ja Kanada jalgpallikoondises. Ta alustas jalgpallurikarjääri Kanadas. 2003. aastal liitus ta Rootsi kõrgliiga klubiga Östers. Aastatel 2004–2006 mängis ta Rootsi kõrgliigas Helsingborgsi ridades. Aastatel 2006–2010 mängis Hutchinson Taani kõrgliiga klubis FC København ja aastatel 2010–2013 Hollandi kõrgliiga klubis PSV Eindhoven. Københavniga tuli ta neli korda Taani meistriks. Hooajal 2009–10 valiti Hutchinson Taani kõrgliiga ja Københavni hooaja parimaks mängijaks. 2013. aasta juulis liitus ta Beşiktaşega. Hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 on klubiga tulnud Türgi meistriks. Kanada jalgpallikoondises tegi Hutchinson debüüdi 2003. aasta jaanuaris sõprusmängus USA vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 9. oktoobril 2004 MM-i valikmängus Hondurase vastu. Alates 2003. aastast on ta kuulunud Kanada koondisse kuuel CONCACAF Gold Cup'il. Hutchinson on kuus korda valitud Kanada aasta jalgpalluriks (aastatel 2010, 2012, 2014–2017). København Superligaen: 2005–06, 2006–07, 2008–09, 2009–10 Taani karikas: 2008–09 PSV Eindhoven KNVB beker: 2011–12 Johan Cruijff Schaal: 2012 Beşiktaş Süper Lig: 2015–16, 2016–17
Reither Spitze

Reither Spitze on mägi Karwendelis Austria Tirooli liidumaal, mis tänu oma asukohale Erlspitze rühma edelapoolses otsas on eriti tuntud suurepäraste vaadete tõttu tipust ümbruskonnale. Selle nimi on tuletatud Reith bei Seefeldi külast, mis asub selle edelajalamil. Mäenõlvalt laskub Inni lisajõgi Schlossbach. Reither Spitze tippu võib jõuda 20-minutilise ronimisega Nördlingeri hütist lõunasse. Nördlingeri hütt on tunnise jalutuskäigu kaugusel Härmelekopfi köisraudtee ülemisest jaamast; Härmelekopfist saab Reither Spitzele tõusta ka otse Reither Jochi kaudu. Tõus Reith bei Seefeldist või Seefeldist võtab aega umbes kolm tundi. Seefelder Spitzelt pääseb Reither Spitzele hõlpsalt või otse piki ühendavat harja, millele on määratud UIAA raskuskategooria III. Reither Spitze talvel Reither Spitze vaadatuna Seefeldist Härmelekopf ja Reither Spitze talvel Vaade Hohe Munde jalamilt Reither Spitze tipp ja Seefelder Spitze hari (2221 m) on peadolomiidist. Seda ülemise peadolomiidi tsooni ümbritseb rõngakujuline õli ja osaliselt kivistisi sisaldav Seefeldi lademe tsoon. Kalakivististe tõttu nimetatakse selle piirkonna õlisisaldavat kiltkivi ka vanakreeka kala tähendava sõna ἰχθύς järgi ihtüoolkilt. Neid kive kaevandati erinevates kohtades Reither Spitze ümbruses ihtüooli saamiseks. Peamine karjääriala asus Reither Spitze jalamil Seefeldist kagus Reither Jochalmi piirkonnas.
USA naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

USA naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Arvestuslank

Arvestuslank on jätkusuutliku metsamajanduse kavandamisel kavandatav uuendusraiete aastane pindala. Arvestuslangi suurus saadakse metsakorralduse tulemusel arvestades puistute vanuselist jagunemist ning raiet maht kavandatakse vähemalt 20-30 aastat ette. Riigimetsas on alates 1000 ha suurusest metsakorraldusobjektist aastaks uuendusraie pindala määramise alus arvestuslank, mis arvutatakse majandamisüksuste kaupa. Arvestuslangi leidmiseks arvutatakse esitatud valemite järgi peapuuliikide kaupa kõvalehtpuupuistute, männikute, kuusikute, kaasikute, haavikute ja sanglepikute ning kõikide puuliikide summaarne küpsuslank, I vanuslank, II vanuslank, ühtlase kasutuse lank ning integraallank. Langid arvutatakse kitsendusteta majandatava metsa ja kitsendustega metsa kohta, kus on lubatud uuendusraie. Ühtlase kasutuse lank ehk normaallank arvutatakse jagades puuliigi kõigi puistute pindala keskmise lageraiet lubava vanusega, millele on lisatud 5 aastat. Küpsuslank arvutatakse jagades kõigi küpsete puistute, mille vanus on võrdne uuendusraie vanusega või sellest suurem, pindala kümnega. I vanuslank arvutatakse jagades küpsete ja valmivate puistute, mis saavad raieküpseks 10 aasta pärast, pindala kahekümnega. II vanuslank arvutatakse jagades küpsete puistute ja lähima 20 aasta jooksul küpsuse saavutavate puistute pindala kolmekümnega. Integraallank arvutatakse summeerides puistu vanuse ja raieküpsusvanuse suhtega kaalutud puistute pindalad. Arvestuslank määratakse eksperdihinnangu alusel peapuuliikide kaupa, kusjuures summaarne arvestuslank ei tohi ületada suurimat arvutatud lanki. Peapuuliikide kaupa ei tohi uuendusraie pindala olla aastas suurem selle puuliigi arvutatud maksimaalsest langist, välja arvatud juhul, kui kavandatud uuendusraie pindala on majandamise kitsendustega metsas 3,0 ha või alla selle ning kitsendusteta metsas 5,0 ha või alla selle. Turberaie pindala osakaalu aluseks arvestuslangi määramisel on kavandatud raiejärkude arv. Riigimetsa majandamiskavas on soovitav märkida uuendusraiete pindala raieaastate ja peapuuliikide kaupa, lähtudes mõlemal juhul ühtlase kasutuse põhimõttest. "Metsa korraldamise juhend" (PDF). Riigi Teataja. 2009. Vaadatud 23.12.2020.
Brasiilia naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Brasiilia naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Austraalia naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Austraalia naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Kreeka naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Kreeka naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Wildsee (Seefeld)

Wildsee, mida aeg-ajalt ka Seefelder Seeks ("Seefeldi järveks") nimetatakse, on järv Austria Seefeldi kuurordi lähedal Gschwandtkopfi (1495 m) jalamil. Selle pindala on 6,1 ha ja maksimaalne sügavus 5,1 m. Suurem osa järvest kuulub Seefeldi vallale, selle lõuna- ja läänekallas on Reith bei Seefeldi osa. Järve toidavad Haglbach, mis algab Seefelder Jochi sadula alt ja suubub järve kagust, ning Reither Moori raba ja teiste väikeste ojade vesi. Selle valgla on veidi alla 7 km². Järve tühjendab põhjasuunas Seebach, mis suubub Isarisse. Järve idakaldal on väikesed pilliroo- ja lõikheinapeenrad; läänekaldal ulatub järveni segamets. Järvest lõunas on Reither Moori raba, mis on tekkinud Wildsee settimisest, kus kasvavad mägimännid. Lõunakallas ja Reither Moor on looduskaitsealad. Wildsee andis tõenäoliselt oma nime Seefeldi külale, mida on esmamainitud 1022. aastal. Keiser Maximilian I kasutas seda kalakasvatuseks ja lasi sisse viia silmud, mistõttu kandis järv ka Lampretensee nime. Sel ajal hinnatud delikatessiks peetud kala aretus kestis siiski vaid paar aastakümmet. Täna on Wildsee populaarne suplusjärv kahe rannaga. Limnoloogiliste uuringute kohaselt on toitainete sisaldus järves väike või keskmine. Järve rabalaadse iseloomu tõttu on nähtavus vaid umbes 1-3 m. 2013. aastal klassifitseeriti vee kvaliteet suurepäraseks. Wildseed ähvardab Haglbachi toodud setete tõttu mudastumine. Tulevikus kaevatakse Innsbrucker Straßest ida poole setete kinnipüüdmiseks tiik. Kaalutakse ka järve laiendamist. Külmunud Wildsee talvel Wildsee, taamal Gschwandtkopf
Arilena Ara

Arilena Ara (sündinud 17. juulil 1998 Shkodëris), tuntud ka kui lihtsalt Arilena, on Albaania poplaulja. Ta võitis 2012. aastal talendisaate "X Factor Albania" ning pidi esindama 2020. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Albaaniat lauluga "Fall from the Sky", kuid võistlus jäeti koroonapandeemia tõttu ära. "Eurovision 2020 in Rotterdam is cancelled". eurovision.tv. 13. märts 2020. Vaadatud 24.12.2020.
Boniteediklass

Bnoniteediklass (i.k. site quality class) on M. Orlovi boniteerimisskaala kasutamisel puistu tootlikkuse kaudne näitaja, mis määratakse vastavate valemite/lähendite või tabelite järgi teades puistu (enamus)puuliiki, selle keskmist vanust ja keskmist kõrgust.
Bussool

Bussool (i.k. compass-boussole, surveyor’s compass) on metsas kasutatav kompassi põhimõttel töötav lihtsaim sirgjoone orienteerimise riist, mis võimaldab mõõta ka horisontaalnurki.
Volderer See

Volderer See või Voldersi järv on väike järv Voldersi küla lähedal Austrias. Oluliselt kahanenud järv, mis on kaotanud suure osa suurusest, sarnaneb nüüd tiigiga. Järvel ei ole looduslikku sisse- või väljavoolu ning see saab vett peamiselt vihmast ja ka Inni pinnaseveest. Vee kvaliteet on mõõdukas, kõikudes B ja C klassi vahel ning vetikad kimbutavad seda sageli. Järve ümbritseb väike mets ning see asub Karlsi kirikust vasakul kiirteesilla juures Voldersi küla sissepääsu juures. Legendi kohaselt blokeeris hiiglane suure rändrahnuga järvele sissevoolu, mille tulemusel kahanes selle suurus.
Rähkmuld

Rähkmuld (Solo aspero) on mulla liik, rähkse rendsiina rahvapärane nimetus. WRB süsteemis vastab sellele Calcaric Cambisols. Rähk on karbonaatsete kivimite murenemisel tekkinud teravakandilistest osistest koosnev kivirusu. Rähkmuld kujuneb lubjakivirikastel lähtekivimitel (tugevasti karbonaatsel rähkmoreenil, rannaklibul või fluvioglatsiaalsetel setetel) ja profiili kesk- või allosas võib sisaldada massiivset paekivi. Tänu karbonaatsetele kivimitele on rähkmuldadel neutraalne reaktsioon (pH 6,5...7,5) ja nad on toitainerikkad. Aga nende muldade viljakus võib varieerida suure ulatuses sõltuvalt sellest, kui suur on kivide sisaldus ja kui suur on huumushorisondi tüsedus. Õhemad ja räharikkad mullad sisalduvad 7...10% huumust, tüsedamad põllumullad 3...5%. Ehituse järgi võib rähkmuldi jaotada järgmisteks rühmadeks: väga õhuke rähkmuld – huumushorisondi paksus alla 10 cm, tüüpiline profil A-C või A-C-D; õhuke rähkmuld – huumushorisondi paksus 10–20 cm, tüüpiline profil A-C või A-C-D; keskmise sügavusega rähkmuld – huumushorisondi paksus 20–30 cm, tüüpiline profil A-Bm-C(D); sügav rähkmuld – huumushorisondi paksus üle 30 cm, tüüpiline profil A-Bm-C(D). Kui huumushorisont on õhuke ja sisaldub palju kive (20–50% või rohkem), on rähkmuld põuekartlik ja seda on raske harida. Suure tüseduse ja vähese rähasisaldusega rähkmullad on hästi viljakad. Inimtegevuse poolt puutumata aladel ja puisniitudel esineb väga liigirikas rohttaimestik. Kasvavad kadakad ja sarapuud ning mitmesugused lehtpuud. Kuivematel aladel kujunevad männikud, niiskematel kuuse-segametsad. Rähkmuldade osatähtsus Eesti mullastikus on 6,3%, põllumaast see on 11,1%. Nad on levinud peamiselt Põhja- ja Loode-Eestis (Harjumaal ja Läänemaal) ning saartel (Saaremaal), vähemal määral Kagu-Eesti kõrgustikel. Rähkmullad valiti aastal 2021. aasta mullaks. rähkmuld Eesti Entsüklopeedia (vaadatud 25.12.2020) rähk, "Eesti keele seletav sõnaraamat" 2009 (vaadatud 25.12.2020) Aasta muld 2021 on rähkmuld, ERR.ee, 03.12.2021 (vaadatud 25.12.2020) Alar Astover. Eesti mullastik ja muldade kasutussobivus. Tartu, 2005 Aasta muld 2021 on rähkmuld, err.ee, 3.detsember 2020.
Optimaalpuistu

Optimaalpuistu (varem ka etalonpuistu) on puistu, mis antud kasvukohatingimustes kasvades annab soovitule ligilähedasima tulemuse.
Haopuit

Haopuit ehk hagu (i.k. brushwood) on raiutud põõsaste ja puude oksad ning peened (rinnasläbimõõt olenevalt puuliigist alla 6 cm) tüved.
Hoiumets

Hoiumets (i.k. protected forest)[küsitav] oli metsa kategooria, mille alla kuulusid reservaadid ja erilist kaitset ning pikemaajalist säilitamist vajavad metsad. Varasem metsaseadus jagas metsa kolme kategooriasse: hoiumets, kaitsemets ja tulundusmets. Alates 2009. aastast sellist jagunemist metsaseaduses enam ei ole.
Archibald Hill

Archibald Vivian Hill (26. september 1886 – 3. juuni 1977) oli Briti füsioloog ja biofüüsika teerajaja. Hill sündis Mehhikos ja õppis Cambridge'i Ülikooli Trinity College'is. 1909. aastal asus ta tegelema füsioloogiaga. Esimese maailmasõja ajal teenis ta laskurina Briti armees. 1915. aastal määrati ta arendama õhutõrjet. 1918. aastal sai Hill Briti impeeriumi ordu ohvitseriks. 1922. aastal sai Hill koos Otto Fritz Meyerhofiga Nobeli meditsiiniauhinna lihaste soojuse tekkemehhanismi uurimise eest. Aastatel 1923–1925 oli ta University College Londoni füsioloogiaprofessor ning aastatel 1926–1952. aastani biofüüsikalabori direktor. 1918 Briti impeeriumi ordu ohvitser 1918 Londoni Kuningliku Seltsi liige 1922 Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind 1946 Aurüütlite ordu liige 1948 Copley medal 1952 Briti Teadusühingu president "Archibald V. Hill Biographical". The Nobel Prize. Vaadatud 25. detsember 2020. "Archibald Vivian Hill". Encyclopedia.com. Vaadatud 25. detsember 2020. "Archibald V. Hill Facts". The Nobel Prize. Vaadatud 25. detsember 2020.
Tears, Idle Tears

"Tears, Idle Tears" on viktoriaanliku poeedi Alfred, Lord Tennysoni (1809–1892) 1847. aastal avaldatud luuletus.                  "Tears, Idle Tears"    Tears, idle tears, I know not what they mean, Tears from the depth of some divine despair Rise in the heart, and gather to the eyes, In looking on the happy autumn-fields, And thinking of the days that are no more.    Fresh as the first beam glittering on a sail, That brings our friends up from the underworld, Sad as the last which reddens over one That sinks with all we love below the verge; So sad, so fresh, the days that are no more.    Ah, sad and strange as in dark summer dawns The earliest pipe of half-awaken'd birds To dying ears, when unto dying eyes The casement slowly grows a glimmering square; So sad, so strange, the days that are no more.    Dear as remembered kisses after death, And sweet as those by hopeless fancy feign'd On lips that are for others; deep as love, Deep as first love, and wild with all regret; O Death in Life, the days that are no more. Nõukogude ajal oli luuletus (kärbitud kujul, 2. lõiguta) inglise keele süvaõppega keskkoolide inglise kirjanduse õppekavas. Hill, Robert W., Jr., ed. (1971). Tennyson's poetry; authoritative texts, juvenilia and early responses, criticism. New York: W. W. Norton & Company. Lk 114. ISBN 0-393-09953-9 Hill, Robert W., Jr., ed. (1971). Tennyson's poetry; authoritative texts, juvenilia and early responses, criticism. New York: W. W. Norton & Company. ISBN 0-393-09953-9 Killham, John, toim (1960). Critical essays on the poetry of Tennyson. London: Routledge & Kegan Paul. OCLC 368175.
Jooneraldis

Jooneraldis (line object) on metsakorralduse kaardimaterjalil mõõtkavas enamasti mitteväljendatav joonekujuline leppemärk/eraldis (teed, sihid, kraavid, trassid, jne). Jooneraldiste pindala lahutatakse metsaregistrisse kantavast eraldise pindalast maha.
Bismarcki pruun Y

Bismarcki pruun Y on diasoühendite hulka kuuluv asovärv ideaalvalemiga [(H2N)2C6H3N2]2C6H4 - tegelikult on värvaine segu mitmest sarnasest ühendist. Tegemist on ühe esimese sünteesitud asovärviga; esimesena kirjeldas seda 1863. aastal saksa keemik Carl Alexander von Martius. Kasutatakse peamiselt histoloogias kudede toonimiseks. Värvainete indeksis on värvaine tähised C.I. 21000 ja C.I. Basic Brown 1. Värvainet on kasutatud ka vahade, rasvade, lakkide, naha ja puidu toonimiseks. Development Of Synthetic Dyes. Azo dyes. - britannica.com http://cameo.mfa.org/wiki/Bismarck_brown Bismarcki pruun Y andmebaasis PubChem Sample / Bismarck brown. - National Museum Scotland Bismarcki pruun kunsti- ja konserveerimismatejalide andmebaasis CAMEO
Juurdekasvupuur

Juurdekasvu puur (increment borer) ehk Pressleri puur on instrument puust võetavate 4...6 (12) mm jämeduste silindrikujuliste proovikehade saamiseks, millelt loetud aastarõngaste arvu järgi saab muuhulgas otsustada puu vanuse, tüve kvaliteedi või aastarõngaste laiuse järgi puu juurdekasvu üle. Puursüdamikke kasutatakse ka dendrokronoloogilistes uuringutes.
Jämedusaste

Jämedusaste (degree of thickness, class of thickness) on puistu kluppimisel kasutatav kokkuleppeline rühmitamine puu tüve (okste, juurte) läbimõõtude väljendamiseks. Üldiselt kasutatakse rohkem terminit jämedusklass mõnikord ka diameetriaste.
Jämedusklass

Jämedusklass (degree of thickness, class of thickness) on puistu kluppimisel kasutatav kokkuleppeline rühmitamine puu tüve (okste, juurte) läbimõõtude väljendamiseks. Mõnikord kasutatakse ka terminit jämedusaste.
Jämeduse juurdekasv

Jämeduse juurdekasv. Läbimõõdu juurdekasv ei ole ühtlane kogu puu tüve pikkuses, suurem on see kännu ja võra piirkonnas ning kõige väiksem alumises 1/6…1/4 puu tüve pikkuses. Jämeduse juurdekasvu suurus võib varieeruda aastati enam kui 30% ulatuses ja on tsükliline, näiteks aastarõngaste laiuses on täheldatud 3 kuni 5, 9–10, 20–22, 35 ja 90–100 aastasi tsükleid.
Otto Fritz Meyerhof

Otto Fritz Meyerhof (12. aprill 1884 – 6. oktoober 1951) oli saksa arst ja biokeemik. Meyerhof õppis meditsiini Berliini, Strasbourgi ja Heidelbergi Ülikoolis ning lõpetas viimase 1909. aastal. 1912. aastal asus ta tööle Kieli Ülikooli, kus ta sai 1918. aastal professoriks. 1922. aastal sai ta koos Archibald Hilliga Nobeli meditsiiniauhinna lihaste metabolismi uurimise eest. Kuna Meyerhof oli juut, võtsid Saksamaal võimule tulnud natsid talt 1935. aastal õpetamislitsentsi ja 1938. aastal emigreerus ta esmalt Pariisi, kust suundus Ameerika Ühendriikidesse Philadelphiasse. "Otto Meyerhof Facts". The Nobel Prize. Vaadatud 25. detsember 2020. "Otto Fritz Meyerhof". Kiel University. Vaadatud 25. detsember 2020.
Järelkasv

Järelkasv (undergrowth ehk young growth) on noor metsapõlvkond, mis on võimeline moodustama uut puistut. Võib olla seemnelise või vegetatiivse päritoluga. Juurdekasvu maksimumkõrgus sõltub puistu esimese rinde keskmisest kõrgusest ja on sellest kuni veerand, alla 16 m kõrguse esimese rinde korral kuni 4 m.
Bartne

Bartne on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Sękowa vallas. Bartne asub Slovakkia piirist umbes 12 km kaugusel, Gorlicest umbes 15,5 km kagus. Küla on esmamainitud 1629. aastal. Bartne Na Szlaku
Puistu rinne

Rinne (storey, layer) on puistu vertikaalse struktuuri element. Puistus eraldatakse tavaliselt kuni 2, harva enam puurinnet, järelkasv, alusmets, puhma-, rohu- ning samblarinne. Puistu takseerimisel/inventeerimisel pööratakse põhitähelepanu puurinnetele, kirjeldades neist iga rinnet eraldi. Mitmevanuselistes puistutes, millel on üks vertikaalselt liitunud võrastik, kirjeldatakse esimest rinnet põlvkondade viisi. Põlvkondi tuleb eristada, kui nende vanuse erinevus on vähemalt 40 aastat. Puistus võidakse eraldi kirjeldada ka üksikpuude – põhirindest vanemate ja tavaliselt kõrgemate puude madala täiusega rinnet ja surnud puude rinnet. Kõige madalamast puurindest madalam on järelkasv ja alusmets. Rinnete kirjeldamiseks kehtestatakse sageli miinimumtäiuse kriteerium. Rinnete rohkus puistus on iseloomulik viljakamatele kasvukohtadele ja valguselembelisemate puuliikide puistutele, mis on tavaliselt ka füsioloogiliselt vastupidavamad. 1. (e. põhi-)rinne on puistus tavaliselt suurima tüvemahuga ja enamasti selle rinde elementide järgi määratakse mitmed tuletatud tunnused ja majanduslikud soovitused. Üldiselt on 1. rinne ka suurima kõrgusega. 2. rinde kõrgus on 0,25...0,75 esimese rinde keskmisest kõrgusest, kuid mitte alla 4 m (3. rinne on samade tunnustega 2. rinde keskmise suhtes). Teise rinde kirjeldamine on kohustuslik alates täiusest 15%. Noorendikes teist rinnet ei kirjeldata. Järelkasvu rinne, on rinne, millest võib loota tulevikupuude kasvu. Järelkasvu rinnet kirjeldatakse alates latiealisest metsast. Vajaduse korral võib kirjeldada põõsarinnet, mille hulka loetakse ka alusmets. Põõsarinde kirjeldamisel märgitakse koosseisukordajad, liigid, kõrgus ja liitus. "Metsa korraldamise juhend" (PDF). Riigi Teataja. 2009. Vaadatud 23.12.2020.
Kaaspuuliik

Kaaspuuliik (secondary species) on enamuspuuliigiga samas puistu rindes olev mõni teine puuliik. Eestis on enim esinevad kaaspuuliigid kuusk ja kask. Puistu, kus kaaspuuliigid moodustavad alla 10% puude mahust, on puhtpuistu, suurema osakaalu puhul segapuistu. "Kui suur on Eesti metsavaru ja palju mullu raiuti?" Erametsakeskus, 12. aprill 2018 "SMI ülevaade metsadest ja 2019. aasta raiemahu eksperdihinnang" (lk 6), Keskkonnaagentuur
Kahjustatud puu

Kahjustatud puu ((affected) damaged tree) on raielangi hindamisel kasutatav mõiste. Puu tüveosa on kahjustatud (mehaaniliselt, tüvemädanike või putukkahjurite poolt jne.) sedavõrd, et tüvest ei saa tarbepuitu või saab tarbesortimente normaalsest vähem või on need madalama väärtusega. Takseerimisel võidakse määrata kahjustatud tüveosa algus ja lõpp, kahjustuse põhjus, kahjustatud puude arv protsentides jne.
Kaitsemets

Kaitsemets (protection forest) koosneb peamiselt mulda, vett, asulaid, rajatisi (enamasti teid), maastikke ja muid objekte kaitsvad puistutest. Kaitsemetsa puistute majandamisel kehtivad teatud piirangud. Metsamajandus
Kasvukäigutabel

Kasvukäigutabel (yield-table) on puistu kasvamisel ja arenemisel tema mitmesuguste takseertunnuste dünaamikat käsitlev tabel. Võib olla koostatud normaal- või moodpuistute kohta.
Keskealine puistu

Keskealine puistu (middle-aged stand) on puistu, mille keskmine rinnasläbimõõt on 12 ja enam cm ja mis eeloleva 10 aasta jooksul ei saavuta küpsusvanust. Klassikaliselt on see järjekorras 2. periood puistu elus, mil aeglustub puude diferentseerumine puistus, puud hakkavad laasuma, valgusnõudlike puuliikide kõrguse juurdekasv langeb, varjutaluvatel aga kulmineerub, rinnas­pindala juurdekasv suureneb. Puistu arenguklass