laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Haapsalu Viigi Kool

Haapsalu Viigi Kool (lühend HVK) on erikool Lääne maakonnas Haapsalus aadressil Suur-Mere tänav 17. Haapsalu Viigi Kooli direktor on Kristi Kivipuur. Kool asutati 1960. aastal, et võimaldada lastele 1950. aastate lõpus Eestit tabanud lastehalvatuse epideemia järgset ravi. Kool nimi oli Haapsalu Sanatoorne Internaatkool. Esimesel õppeaastal oli koolis 120 last. 1998. aastal lõpetas Haapsalu Sanatoorse Internaatkooli viimane keskkooliklass (35. lend). Algusaastatel oli suurem osa õpilastest neuroloogiliste ja ortopeediliste diagnoosidega, kes vajasid palju füsioteraapiat ja neuroloogilist ravi. Viimastel aastatel on liikumispuudega lapsi järjest vähem, enim on liitpuudega lapsi, kellel on lisaks näiteks aktiivsus-tähelepanuhäire, kõne- või tundeeluprobleemid. Algusaastatel õppis koolis lapsi üle Eesti, siis tänapäeval on Haapsalu Viigi Kool eeskätt piirkondlik kool. 19. jaanuaril 1999 oli Haapsalu Sanatoorses Internaatkoolis tulekahju. 2013. aastal ühines Haapsalu Sanatoorne Internaatkool Vidruka Kooliga ja kooli uueks nimeks sai Haapsalu Viigi Kool. Kool tegutseb kolmes majas: Haapsalus Suur-Mere tänav 17 ja Kastani tänav 9 ning Vidruka külas. Koolis õpivad lapsed lihtsustatud õppekava järgi. 2021. aastal oli põhikooli riiklikul õppekaval 26 õpilast, lihtsustatud õppekaval 41, toimetulekuõppel 22 ja hooldusõppel neli õpilast. Klassides on neli kuni kaheksa õpilast, osa on ka liitklassid. Ajalugu. Haapsalu Viigi Kooli veebisait. Vapper, Tiina. Haapsalu Viigi kooli kuus aastakümmet. Õpetajate Leht, 8. jaanuar 2021. Ilves, Lehte. Vidruka ja sanatoorsest koolist saab Viigi kool. Lääne Elu, 19. aprill 2013. Haapsalu Viigi Kooli veebisait
Randar Alango

Randar Alango (kuni 1937. aastani Arkadi Tisler; 28. juuni 1914 Kabli, Orajõe vald – 5. jaanuar 1980 Tartu) oli eesti näitleja. Randar Alango vanemad olid talupidajad. Ta lõpetas Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi. Töötas 1948–1951 näitlejana Endlas ning 1943 ja 1954–1960 Rakvere Teatris. Randar Alango oli Mare Voogi elukaaslane. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 12
Paistu kihelkonnakool

Paistu kihelkonnakool oli kihelkonnakool, mis asus Paistus, Paistu kihelkonnas. Paistus avati 1854. aastal kihelkonnakool poeglastele ja 1871. aastal tütarlastele. Kaks kooli ühendati 1920. aastal algkooliks ja suleti 1930. aastal. Poeglaste kihelkonnakool avati Paistus 1854. aastal. Aastatel 1871-1924 töötas ka tütarlaste kihelkonnakool, kus aastatel 1880-1911 oli organistiks ja õpetajaks helilooja ja koorijuht Friedrich August Saebelmann. Tema eestvõttel loodi 1880. aastal segakoor Heli, mis eksisteeris Paistus 125 aastat. Koori juhatas pikki aastaid  õpetaja Martin Kahu ja hiljem tema tütar Heli-Maria Kahu. Koolid ühendati 1920. aastatel algkooliks ja suleti 1930. aastal. Koolimaja põles maha 1941. aasta juunis. Hans Pöögelmann (lõpetas 1888) Juhan Aavik (1893–1897) Peeter Algma (1897–1901) Paistu kihelkonnakoolis on õppinud ka Mihkel Veske, Juhan Kunder ja Mart Raud. Hans Wühner (1854–1858) Friedrich August Saebelmann (1880–1911) Aleksander Saebelmann-Kunileid Peeter Ruubel Hans Sõber Jaan Kirsel Martin Kahu Jaan Bergmann Paistu Kool Paistu kroonika 1834–1944, ärkamisaja häll, Jaak-Adam Looveer, 2021. Paistu kihelkonnakool Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 19.03.2016) Paistu valla arengukava 2009-2020. Paistu vallavolikogu määrus. Riigi Teataja.
Jakob Küüts

Jakob Küüts (21. veebruar 1909 Pärnu – 10. november 1948 Pärnu) oli eesti näitleja. Jakob Küüts oli pärit töölisperekonnast. Ta oli 1926–1940 Pärnus Strycki mootoritehase varahoidja ja mängis aastast 1928 Endla lavastustes. 1940–1948 töötas Jakob Küüts Endla näitlejana. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 57
Ly Rebbas

Ly Rebbas (kuni 1963. aastani Ly Vaiksaar; sündinud 2. juunil 1944 Paides) on eesti endine näitleja ja inspitsient. Ly Rebbase isa oli villavabriku tööline. Ly Rebbas lõpetas 1964. aastal Järva-Jaani Keskkooli, töötas aastani 1966 villavabrikus korrutajana. Alustas lavategevust 1967. aastal Endla teatri õppestuudios ja töötas samas teatris 1985. aastani. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 107
Flydubai

Dubai Aviation Corporation (araabia keeles: مؤسسة دبي للطيران‎), opereerib Flydubai nime all (araabia keeles: فلاي دبي‎),  on Araabia Ühendemiraatides paiknev odavlennufirma, mille kodulennujaamaks on Dubai rahvusvaheline lennujaam. Flydubai opereerib Dubaist lende 95 sihtkohta Lähis-Idas, Aafrikas, Aasias ja Euroopas.  Pikemalt artiklis Flydubai lend 981 19. märtsil 2016 kukkus Venemaa lõunaosas Doni-äärses Rostovis alla ettevõtte lennuk Boeing 737-800 62 inimesega pardal, kes kõik hukkusid. Air Arabia "سياسة الخصوصية." flydubai. "Terms and conditions." flydubai. "flydubai destinations." flydubai. Postimees Ametlik veebileht
Maret Simmo

Maret Simmo (sünninimi Margarete Elisabeth Emilie Simmo; 20. september 1922 Pärnu – 27. veebruar 1965 Pärnu) oli eesti näitleja. Maret Simmo oli pärit sõjaväelase perekoonast. Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi, õppis 1944. aastal Tallinna Rakenduskunsti Koolis, lõpetas 1949. aastal Eesti Riikliku Teatriinstituudi. Töötas 1944–1947 Tallinnas masinakirjutajana. Oli 1949–1951 näitleja Lõuna-Eesti Teatris, 1952–1954 Rakvere Teatris ja 1954–1965 Endlas. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 122
Heino Uustal

Heino Uustal (3. aprill 1936 Jõhvi – 12. oktoober 1995 Pärnu) oli eesti näitleja. Heino Uustal lõpetas 1958. aastal Jõhvi Töölisnoorte Keskkooli. Oli 1954–1962 Jõhvis sidemontöör ja mängis taidlusteatris. Alates 1962. aastast töötas Endlas näitlejana, 1975–1989 lavastusalajuhatajana ja 1994–1995 rekvisiitorina. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 151
Troop (täpsustus)

Troop on mitmetähenduslik sõna: troop on keeles ja retoorikas stiilifiguur, mille abil teatud väljend asendatakse kujundliku mõistega troop on skeptikutel kindla teadmise võimaluse vastane argument troop on gregooriuse koraali melismaatiline või tekstiline täiendus või uue teksti lisamine juba olemasolevale melismile troop ehk teamim on juudi liturgias melism troop on austria helilooja Josef Matthias Haueri kasteisthelitehnikas kaksteisthelirea korraldusprintsiip troop on analüütilises filosoofias Donald Cary Williamsi poolt kasutusele võetud mõiste partikulariseeritud omaduse jaoks
Jaan Sammul

Jaan Sammul (6. juuni 1917 Ängu, Konguta vald – 28. juuni 1983 Rakvere) oli eesti näitleja. Jaan Sammuli vanemad olid talupidajad. 1933. aastal lõpetas ta Tartu Kommertsgümnaasiumi, õppis 1934–1935 Tartu Näitekunsti Stuudios. Töötas 1935–1938 Eesti Draamateatris, 1939–1946 Vanemuises, 1946–1947 Noorsooteatris, 1948 Endlas ja 1956–1975 Rakvere Teatris, vahepealsetel aastatel tegi juhutöid. Jaan Sammul on mänginud filmides "Mäeküla piimamees" ja "Gladiaator". 1965 Eesti NSV teeneline kunstnik Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 117 http://www.efis.ee/et/inimesed/id/4378
Flydubai lend 981

Flydubai lend 981 (FZ981/FDB981) oli Araabia Ühendemiraatide odavlennufirma Flydubai rahvusvaheline tsiviillend Dubaist Doni-äärsesse Rostovisse Venemaal. 19. märtsil 2016 kukkus lendu teenindades alla Boeing 737-8KN, A6-FDN, olles eelnevalt teinud kaks ebaõnnestunut maandumiskatset Doni-äärse Rostovi lennujaama. Peale teist ebaõnnestunut katset maanduda, tõusis lennuk 1200 meetri kõrgusele ning hakkas seejärel n-ö nina ees alla kukkuma. Pärast kokkupõrget maaga süttis lennuk põlema. Kõik 62 lennukis viibinut hukkusid lennuõnnetuses. See oli Flydubai esimene inimohvritega lennuõnnetus kogu ettevõtte seitsmeaastase tegutsemisaja jooksul. Päev pärast lennuõnnetust lõi Riikidevaheline Lennunduskomitee komisjoni, et uurida juhtunu asjaolusid ja põhjuseid. Komisjoni juhivad vene lennuõnnetuste uurijad, kuid on kaasatud ka lennundusametnikke Araabia Ühendemiraatidest, Ameerika Ühendriikidest ja Prantsusmaalt. Venemaa uurimiskomitee alluvuses on üle 50 uurija on alustanud kriminaaljuurdlust, uurimaks ohutusnõuete rikkumisi lennul. On välja toodud, et lennuõnnetuse võis põhjustada piloodi viga, tehniline rike, vaenulikud ilmaolud. Terrorirünnak on praeguse seisuga välistatud. Rostovi oblasti kuberner Vassili Golubev teatas, et valitsus maksab miljon rubla (12 888 €) hukkunute perekondadele. Õnnetusjärgne päev kuulutati leinapäevaks terves regioonis. 21. märtsil avas Flydubai Perekondade abikeskuse hukkunute perekondadele ning teatas 20 000 dollari suurusest toetusest hukkunute perekondadele. Lennufirma jätkas kohe pärast lennujaama avamist regulaarlende Rostovisse, kuid muutis lennu numbrit. "A6-FDN - Boeing 737-8KN - FlyDubai - Flightradar24". www.flightradar24.com. Vaadatud 19.03.2016. Delfi (vaadatud 19.03.2016) "Statement relating to Flydubai FZ981". Flydubai. 19. märts 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2016. Vaadatud 19. märts 2016. "Boeing 737-800 А6-FDN 19.03.2016". Interstate Aviation Committee. 19. märts 2016. Vaadatud 19. märts 2016. Roth, Andrew (19. märts 2016). "Dubai passenger jet crashes in Russia, killing 62". The Washington Post. Vaadatud 19. märts 2016. Nechepurenko, Ivan (19. märts 2016). "Wind Given as Possible Cause of Fatal Plane Crash in Russia". The New York Times. Vaadatud 19. märts 2016. Chance, Matthew; Cullinane, Susannah; Meilhan, Pierre (19. märts 2016). "Flydubai plane crashes in Russia; 62 aboard reported dead". CNN. Vaadatud 19. märts 2016. "Confirmation of opening of Family Assistance Centre". Flydubai. 21. märts 2016. Vaadatud 22. märts 2016. "Statement relating to flydubai flight FZ981". Flydubai. 20. märts 2016. Vaadatud 20. märts 2016. Cornwell, Alexander (21. märts 2016). "Flydubai to resume flights to Rostov-on-Don on Tuesday". Gulf News. Dubai. Vaadatud 22. märts 2016. Ametlik Flydubai õnnetuse teadeteleht Ametlik hukkunute nimekiri EMERCOM Õnnetuse uurimise info (Riikidevaheline Lennunduskomitee) Venemaal Rostovi oblastis kukkus alla reisilennuk, hukkusid kõik 62 inimest Postimees: Rein Porro: Lennuki põlemine enne allakukkumist selgitaks veidrat trajektoori Delfi: Rostovis alla kukkunud lennuk sööstis pea otsejoones alla
Ivo Velmet

Ivo Velmet (kuni 1936. aastani Christian Villemson; 27. august 1891 Räägu küla, Sauga vald – 11. juuli 1969 Tootsi) oli eesti näitleja. Ivo Velmeti vanemad olid talupidajad. Ta omandas alghariduse. Teenis 1913–1920 sõjaväes. Töötas 1920–1930 Pärnus sadamatöölisena ja ajalehetoimetuse arveametnikuna ning mängis Endlas ja Pärnu Töölisteatris, oli 1938–1941 Ehitustööliste Ühingu ja postkontori teenistuja. 1930–1938 ja 1942–1948 oli Endla näitleja. Ivo Velmet on maetud Pärnu Alevi kalmistule. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 155 Päring kalmistud.ee andmebaasis[alaline kõdulink]
Albert Maloverjan

Albert Maloverjan (vene keeles Альберт Владимирович Маловерьян; 7. juuli 1947 Kasahhi NSV – 16. jaanuar 2016 Eesti) oli venekeelne Eesti ajakirjanik. Ta õppis Kohtla-Järve 13. Keskkoolis. Alustas ajakirjanikutööd 1970. aastatel Kohtla-Järve rajooni ajalehes (Leninskoje Znamja / Leninlik Lipp). 1980. aastast oli ta ajalehe Molodjož Estonii peatoimetaja asetäitja, hiljem töötas Eesti Teadeteagentuuris. 2010. aasta märtsist oli ta nädalalehe Komsomolskaja Pravda – Estonija peatoimetaja. Ta oli ka Venemaa riikliku uudisteagentuuri ITAR-TASS kauaaegne korrespondent Eestis. Ta on maetud Jõhvi kalmistule. "Памяти Альберта Маловерьяна"[alaline kõdulink]. Stolitsa, 18. jaanuar 2016 "Albert Maloverjan". geni_family_tree. Vaadatud 16. jaanuaril 2023. "Eesti lehelugejad said oma komsomolitõe". Sakala nr 52, 8. märts 2010. Lk 6. Скончался известный журналист Альберт Маловерьян. Postimees, 19. jaanuar 2016. Скончался известный журналист Альберт Маловерьян. Delfi, 19. jaanuar 2016
Tallinna Teeninduskool

Tallinna Teeninduskool (lühend Teko) on Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Majaka 2 tegutsev kutseõppeasutus. Koolis õpetatakse kulinaariat, toiduainetöötlust, hotelliteenindust, kaubandust jm. Kooli direktor on Meeli Kaldma. 1945. aastal asutati Tallinnas: Tallinna Vabriku-Tehase Õpilaste kool ja Eesti NSV Kaubandusministeeriumi Õppekombinaat. Need liideti 1960. aastal ning moodustati Tööstuskool nr 15. 1963. aastal muudeti kooli nimetust, Linnakutsekool nr 15. Linnakutsekooli nr 15, mis tegutses aadressil Viktor Kingissepa tänav 60, võeti õppima vähemalt 16-aastasi noori koka, kondiitri, müüja ja pagari erialale. Koolis õppisid erialateadmisi: kokad, toidukauba- ja tööstuskaubamüüja (nooremmüüjad), pagarid(leivakombinaatidele), jookide valmistajad, pagar-kondiitrid, pagar-operaatorid, kokad-restoranikokad, kokad-välisturistide teenindamise alal (1983 vastuvõtt), toidu- ja tööstuskaupade kontrolör-kassapidajad, kompvekivalmistajad, kondiitrid, ettekandja-kelnerid, puhvetimüüjad, hotelli- ja turismi(reisi)ametnikud (1994 lõpetas I lend), kokk-kondiitrid, kokk-pagarid, müüjad, dekoraator-kujundajad (vastuvõtt 1984). 1978. aastast oli kutseõppeasutuse nimetus Tehnikakool nr 15 (aadressil juba Liivalaia tänav 18), 1984. aastal Kutsekeskkool nr 15 ja 1991. aastal Tallinna Juhkentali Kaubanduskool. 1997. aastal liideti Tallinna Juhkentali Kaubanduskool ja (1976. aastal Majaka tänav 2 hoonetes asutatud Tallinnas venekeelne) Kutsekeskkool nr 24 ning kooli nimeks sai Tallinna Kaubandus- ja Kulinaariakool. Kool tegutses edasi kahes kohas: Majaka tänaval ja Juhkentali tänaval, kooli nimeks sai 1998. aastal Tallinna Majaka Teeninduskool. 2000. aasta algusest tegutseb kool ainult Majaka tänaval. Koolis töötab luuletaja Roman Fokin. Õpperestoran Arvutiklass Teenindusklass Pagarilabor Kokalabor Keelteklass https://web.archive.org/web/20160401040453/http://www.teeninduskool.ee/index.php/kooli-ueldinfo/%C3%B5ppekavad (vaadatud 19.03.2016) https://web.archive.org/web/20160401023447/http://www.teeninduskool.ee/index.php/kooli-ueldinfo/kooli-tootajad/11-oppeosakond (vaadatud 19.03.2016) TEKO AJALUGU. Tallinna Vabriku-Tehase Õpilaste Kool 1945-1960, www.teeninduskool.ee TEKO AJALUGU. ENSV Kaubandusministeeriumi Õppekombinaat 1945-1960, www.teeninduskool.ee NOORED, ASTUGE KUTSEKOOLIDESSE!. LINNA-KUTSEKOOL Nr. 15, Tallinn, V. Kingissepa t. 60, Spordileht, nr. 51, 28 juuni 1965 http://www.teeninduskool.ee/kn/TallinnaTeeninduskooliajalugu.pdf (vaadatud 19.03.2016) Teko koduleht
Pühajärve Põhikool

Pühajärve Põhikool on põhikool Valga maakonnas Otepää vallas Sihval. Pühajärve Põhikool on enda põhiväärtustena määratlenud: hoolivus, omanäolisus, vastutus, tervis, teadmishimu, koostöö. Pühajärve mõisas tegutses kool juba 1775. 1857 viidi kool Sihvale, kuhu oli ehitatud koolimaja. Pärast koolimaja põlengut jätkati tööd rehetares. Hiljem ehitati uus koolitare, kus õpetati aastani 1901. See koolitare hävis 8. jaanuaril 1901 tulekahjus. Pärast seda tegutses kool lühemat aega Otepää alevis. 1910 kolis kool taas Sihvale, kuhu oli ehitatud uus koolimaja. 1921 muudeti kool 4-klassiliseks. 1929 muudeti kool 6-klassiliseks. Klasside arvu muudeti veel mitu korda. 1962–1988 tegutses kool 8-klassilisena ja seejärel 9-klassilisena. ... 1921–1950 Ferdinand Linnamägi 1950–1952 Linda Kask 1952–1955 Manivalde Kutsar 1955–1960 Elli Tüvi 1960–1987 Manivald Kutsar 1987–1988 Vaabo Vainomaa 1988–1989 Karin Järv 1989–1995 Andrus Eensoo 1995–2001 Ene-Mall Vernik aastast 2001 Miia Pallase 9. klassi lõpetajatel on vaja kujundada üks koolimajas oleva koridori sein seinamaalinguga. Traditsioon on aastast 1998. Tutiaktuse päeval avab lõpuklass oma värske kunstiteose. Aastast 1953 toimub kivi uputamine ehk murekivi pesemine Pühajärves. Lõpuklass peab viima oma lennu numbriga või lõpetamise aastaarvuga kivi Pühajärve ja 8. klassil tuleb kivi järvest üles leida ning välja tuua. Aastast 1997 ilmub regulaarselt koolialmanahh. Iga-aastane õpilaskonverents, kus 8. klassi õpilased tutvustavad oma uurimistöid. Igal sügisel ristitakse kooli värskeid viiendikke, kes saavad algklasside korruselt vanemate õpilaste korrusele. Pühajärve Põhikool on 2007. aastal saanud auhinna "Eesti kaunis kool". Pühajärve Põhikooli tunnustati 2022. aastal Liikuma Kutsuva kooli vapitahvliga ja samal aastal ka Rohelise Kooli poolt väljaantava Rohelise lipuga. "PÜHAJÄRVE PÕHIKOOLI PÕHIVÄÄRTUSED 2019". Google Docs. Vaadatud 9. märtsil 2024. https://web.archive.org/web/20160319144255/http://www.pyhajarve.edu.ee/?page=ajalugu (vaadatud 19.03.2016) "Koolielu – Pühajärve Põhikool". Vaadatud 9. märtsil 2024. Miia Pallase. "President annab homme Pühajärve põhikoolile üle tiitli «Eesti kaunis kool 2007»". Lõuna-Eesti Postimees. Vaadatud 25.10.2021. "Facebook". www.facebook.com. Vaadatud 9. märtsil 2024. Kooli koduleht Kooli Facebooki leht
Dolores Vegman

Dolores Vegman (kodanikunimi alates 1970. aastast Dolores Kruuse; sündinud 17. juulil 1941 Nižni Uvelskis Tšeljabinski oblastis) on endine eesti näitleja. Dolores Vegman lõpetas 1960. aastal Tallinna 10. Töölisnoorte Keskkooli ja 1962. aastal Tammsaare-nimelise Rahvateatri õppestuudio. Töötas näitlejana 1962–1963 Endla teatris ja 1963–1970 Rakvere Teatris. Aastatel 1974–1998 oli ta Tallinna perekonnaseisuametis abielude registreerija. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 155
Männiku Põhikool

Männiku Põhikool oli põhikool Tallinnas aadressil Pihlaka tänav 12. Aastatel 1958–1990 kandis kool nime Tallinna 39. Keskkool. Aastatel 1990–1995 kandis kool nime Männiku Keskkool ja seejärel kuni sulgemiseni 1998. aastal Männiku Põhikool (vene õppekeelega). Suletud kooli õpilased suunati Tallinna Valdeku Keskkooli. Endises koolimajas on tänapäeval Nõmme Sotsiaalmaja. Seal tegutseb ka Männiku raamatukogu. https://web.archive.org/web/20160319150915/https://www.archivesportaleurope.net/ead-display/-/ead/pl/aicode/EE-TLA/type/fa/id/TLA.F-81;jsessionid=14C796FC950B5FA5A9A327B8DF3FC639 (vaadatud 19.03.2016) https://web.archive.org/web/20160319150613/http://tallinncity.postimees.ee/2538237/manniku-kool-lopetab-tegevuse (vaadatud 19.03.2016)
Tallinna Südalinna Kool

Tallinna Südalinna Kool on Tallinnas kesklinnas Liivalaia tänaval asuv põhikool. Aastatel 1966–1977 oli kool eesti-vene segakool; eestikeelse kooliosa eelkäija oli Tallinna 14. 8-klassiline kool, venekeelse kooliosa eelkäija Tallinna 32. Keskkool. 2024. aasta seisuga on kooli direktor Veiko Rohunurm. Kool on kandnud mitut nime: 1966–1968 Tallinna 47. 8-klassiline Kool 1968–1991 Tallinna 47. Keskkool 1991–1996 Liivalaia Keskkool 1996–2013 Liivalaia Gümnaasium aastast 2013 Tallinna Südalinna Kool "Koolipere", Tallinna Südalinna Kooli koduleht (vaadatud 04.08.2024) "Ajalugu", Tallinna Südalinna Kooli koduleht (vaadatud 04.08.2024) Kooli koduleht
Tallinna Kaugõppekeskkool

Tallinna Kaugõppekeskkool (ka Tallinna Kaugõppe Keskkool) oli keskkool Tallinnas aadressil Vabriku 18. Kool tegutses aastatel 1954–1987. Kaugõppekeskkool kasutas Vabriku 18 asuvat koolimaja aastatel 1972–1987 ehk kuni sulgemiseni, praegu tegutseb seal Kalamaja Põhikool. https://web.archive.org/web/20160319153914/http://www.tallinn.ee/est/haridusasutused/arhiiv_2 (vaadatud 19.03.2016) https://web.archive.org/web/20160319153755/http://www.kp.tln.edu.ee/index.php/tutvustus/ajalugu (vaadatud 19.03.2016)
Tallinna Tehnikakool

Tallinna Tehnikakool oli aastatel 1990–2000 Tallinna Kristiine Teeninduskooli nimi. Tallinna Tehnikakool oli mitme Tallinnas tegutsenud kooli nime osa: Tallinna Kõrgem Tehnikakool (praegune Tallinna Tehnikakõrgkool) Tallinna 1. Tehnikakool Tallinna 2. Tehnikakool Tallinna Raudtee Tehnikakool (praegune Tallinna Transpordikool) Tallinna Tehnikagümnaasium
Tallinna Õhtukeskkool

Tallinna Õhtukeskkool on olnud mitme Tallinna õhtukooli nime osa: Tallinna 1. Õhtukeskkool Tallinna 2. Õhtukeskkool Tallinna 3. Õhtukeskkool Tallinna 4. Õhtukeskkool Tallinna 5. Õhtukeskkool Tallinna 6. Õhtukeskkool Tallinna 7. Õhtukeskkool Tallinna 8. Õhtukeskkool Tallinna 9. Õhtukeskkool Tallinna 10. Õhtukeskkool Tallinna 11. Õhtukeskkool Tallinna 12. Õhtukeskkool Tallinna 13. Õhtukeskkool Tallinna 14. Õhtukeskkool Tallinna 15. Õhtukeskkool Tallinna Õhtugümnaasium (tegutses kuni 1930)
Metsakantonid

Metsakantonid on mõiste, mida kasutatakse ajaloos alates 14. sajandi algusest ning tähendab see metsaseid alasid Šveitsi keskosas. Need on Uri, Schwyz ja Unterwalden, mis moodustasid Vana Šveitsi Konföderatsiooni.
Humanistlik psühholoogia

Humanistliku psühholoogia kohaselt psühholoog ei pea olema mitte niivõrd inimese uurija, kuivõrd abistaja. Psühholoogi roll on aidata inimesel realiseerida temas talle olev arengupotentsiaal. Psühholoog on pigem abistaja kui teooriate püstitaja. Meetodid, mida nad enamasti kasutavad on vestlus ja vaatlus, harva ka eksperiment. Abraham Maslow Carl Rogers Rollo May
Uko Halla

Uko Halla (kuni 1935. aastani Ulrich Holtz; 7. juuni 1906 Tallinn – 9. märts 1966 Rakvere) oli eesti teatrikunstnik ja näitleja. Uko Halla lõpetas 1922. aastal Tallinna Reaalgümnaasiumi, 1927. aastal Riigi Kunsttööstuskooli ja 1930. aastal Draamastuudio teatrikooli. 1937. aastal täiendas end Näitekunsti Sihtkapitali Valitsuse stipendiaadina Pariisis. Oli 1926–1932 Draamastuudio Teatri ning 1933–1961 Endla dekoraator ja näitleja, 1961–1966 Rakvere Teatri näitleja. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 20
Moḩammad Javād Z̧arīf

Moḩammad Javād Z̧arīf Khonsārī (pärsia keeles محمدجواد ظریف خونساری; sündinud 7. jaanuaril 1960 Teheranis) on Iraani poliitik. Ta on 15. augustist 2013 Iraani välisminister. Moḩammad Javād Z̧arīf oli 1. augustist 2024 kuni tagasiastumiseni 11. augustil 2024 Iraani Islamivabariigi asepresident. Ta sündis aastal 1960 Teheranis. Tema isa oli Eşfahānist pärit kaupmees, tema ema oli kuulsa Teherani kaupmehe tütar.
Vestli mõis

Vestli mõis (saksa keeles Wesseldorf) oli Meedla mõisa kõrvalmõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 1730. aastatel Meedla mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 20.03.2016) Vestli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Vestli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Uue-Kaarma mõis

Uue-Kaarma mõis (saksa keeles Neu-Karmel) oli rüütlimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 1872 Kaarma mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 20.03.2016) Uue-Kaarma mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Uue-Kaarma mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Uue-Kaarma mõis Eesti mõisaportaalis
Tingiste mõis

Tingiste mõis (saksa keeles Tingist) oli linnamõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Mõisa omanik oli Kuressaare linn. http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 20.03.2016) Tingiste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Tingiste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tahula mõis

Tahula mõis (saksa keeles Tahhul) oli riigimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati ajavahemikul 1738–1744 Praakli ja Mustjala mõisast eraldatud aladest. http://www.mois.ee/pikknimt.shtml (vaadatud 20.03.2016) Tahula mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Tahula mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vennarti mõis

Vennarti mõis (saksa keeles Fenieth) oli Paadla mõisa kõrvalmõis Kärla kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati ajavahemikul 1738–1744 Paadla mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 20.03.2016) Vennarti mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Vennarti mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tergemäe mõis

Tergemäe mõis (saksa keeles Terkimäggi) oli rüütlimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal. Mõisast on teateid alates 16. sajandi algusest. http://www.mois.ee/pikknimt.shtml (vaadatud 20.03.2016) Tergemäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Tergemäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Paadla mõis

Paadla mõis (saksa keeles Padel) oli rüütlimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal. Mõisast on teateid alates 16. sajandi keskpaigast. Paadla mõis läänistati Buxhoevedenitele 1458. aastal. Paadla koda http://www.mois.ee/pikknimp.shtml (vaadatud 20.03.2016) Paadla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 20.03.2016) Paadla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Paadla mõis Eesti mõisaportaalis
Oriküla mõis

Oriküla mõis (saksa keeles Orriküll) oli rüütelkonnamõis Kärla kihelkonnas Saaremaal. http://www.mois.ee/pikknimo.shtml (vaadatud 20.03.2016) Oriküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris