laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Uneuuringud

Uneuuringud on biomeditsiinilised uuringud une füsioloogilise olemuse või une kvaliteedi uurimise eesmärgil. Meditsiinis kasutatakse uneuuringuid unehäirete diagnoosimisel. Une uurimiseks kasutatakse mitmesuguseid meetodeid ja biomeditsiinitehnilisi vahendeid, eeskätt meditsiinielektroonikal põhinevaid. Registreeritud tulemuste (näiteks polüsomnogrammi) analüüsiks kasutatakse spetsiaalseid uneuuringute jaoks mõeldud tarkvaralisi vahendeid. EEG Polüsomnograaf Aktiivsusmonitor Raul Kala. Electronically equipped beds used in sleep medicine: data aquistion methods and electronic sensing principles. Tallinn, Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus, 2016, 109 lk., ISBN 9789949830138.
Eskimo jäätisetööstus

Eskimo jäätisetööstus oli aastatel 1934–1944 Tartus tegutsenud jäätisetööstusettevõte. Ettevõtte asutas Evald Rooma, kes hakkas seal tootma Eskimo-nimelist jäätist. Ettevõte suleti 1944. aastal. 1987. aastal asutas Evald Rooma Elvasse uuesti ettevõtte Eskimo, mis tootis samuti Eskimo-nimelist jäätist. See ettevõte lõpetas tegevuse 2004. aastal. Selle ettevõtte sisustuse ja retseptid annetas Rooma toiduainetööstusettevõttele Balbiino. http://kroonika.delfi.ee/news/inimesed/suri-legendaarne-jaatisemeister-evald-rooma-ehk-onu-eskimo?id=78327818 (vaadatud 06.06.2018)
H.F.Puls

H.F.Puls on kaubamärk, mille all müüakse õlle- ja siidritooteid ning veinikokteili. Kaubamärgi võttis 2006. aastal kasutusele Pärnu õlletehas.[viide?] Aastast 2008 kasutab seda kaubamärki ettevõte Viru Õlu.[viide?] Kaubamärgi nimi "H.F.Puls" on võetud Pärnu ettevõtja Heinrich Ferdinand Pulsi (1846-1927) nimest, kes rajas Pärnusse õlletehase. Puls Gold Lager Puls Wild Dark Puls Kadakaõlu Puls Classic Puls Tume Lager Puls Lager Beer Puls Apple Cider Puls alkoholivabad õlled. https://web.archive.org/web/20180606060414/http://hfpuls.ee/et/tooted (vaadatud 06.06.2018) https://web.archive.org/web/20170806131555/http://hfpuls.ee/et/pulsist (vaadatud 06.06.2018) Kaubamärgi all müüdavad tooted
Eesti parim toiduaine

Eesti parim toiduaine on Eesti uutel toidukaupadel kasutatav kvaliteedimärk. Märgi võib saada Eesti uus toidukaup, mis on oma tootegrupi aastakonkursil valitud parimaks. Kvaliteedimärki annab ja konkurssi korraldab Eesti Toiduainetööstuse Liit. Igal aastal valitakse ka kõikide tootegruppide üldvõitja, mida nimetatakse Eesti parimaks toiduaineks (nt Eesti parim toiduaine 2018). Eesti parim toiduaine (tootegruppide üldvõitja) Eesti parim kalatoode Eesti parim mittealkohoolne jook Eesti parim alkohoolne jook Parim toode Lõuna-Eesti väikeettevõttelt ... https://web.archive.org/web/20180209201341/http://jkhk.ee/media/Oppematerjalid/margistus/toidukaupade_mrgistus.html (vaadatud 06.06.2018) http://toiduliit.ee/tegevused/parim (vaadatud 06.06.2018) Kvaliteedimärgist Eesti Toiduainetööstuse Liidu kodulehel
Jalta

Jalta on kuurortlinn Ukrainas Krimmi lõunarannikul. Pärast Krimmi annekteerimist märtsis 2014 kuulub de facto Krimmi Vabariigi koosseisus Venemaale. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jalta elanikest venelasi 65,5%, ukrainlasi 27,6%, valgevenelasi 1,6%, krimmitatarlasi 1,3%, armeenlasi 0,6%, tatarlasi 0,3%, juute 0,3%, asereid 0,3% ja poolakaid 0,2%. Jaltas toimus 1945. aasta veebruaris Jalta konverents. Q126688840 http://www.yalta.com.ua/ http://www.jalita.com/
Through My Window

"Through My Window" oli Eestit esindav laul 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitas rootslanna Sandra. Sandraga oli laval 5 taustalauljat, nende seas eesti lauljad Jelena Juzvik ja Dagmar Oja. Rootsist saabunud taustalauljad olid Carita Nyström, Emma Andersson ja Jacob Gyldenskog. Loo sõnad on kirjutanud Jana Hallas ning viisi Pearu Paulus, Ilmar Laisaar ja Alar Kotkas. Laul saavutas poolfinaalis 18. koha ning finaali ei pääsenud. Sandra tunnistas intervjuudes eesti meediale, et kuigi Eestit esindada on talle suur au, esindab ta võistlusel siiski ka ennast kui artisti. "Through My Window" edetabelikohad jäid tagasihoidlikuks. Hilisemas intervjuus Põhjamaade meediale teatas Sandra, et ei näe erilist põhjust Eestit külastada. Sandra töötab Norras ettekandjana. Laulu sõnad
1905. Aasta Selts

1905. Aasta Selts oli aastatel 1929–1941 Tartu ülikooli juures tegutsenud selts, mis kogus 1905. aasta revolutsiooni kohta käivat infot ja avaldas selleteemalisi publikatsioone. Selts asutati 7. aprillil 1929. Seltsi võisid kuuluda nii 1905. aasta revolutsioonis osalenud inimesed kui ka hilisema aja ühiskonnategelased ja ajaloolased. 31. märtsil 1941 otsustati selts sulgeda. Selts likvideeriti 26. mail 1941. 1905. Aasta Selts Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 06.06.2018) 1905. Aasta Selts Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
Jaan Parker

Jaan Parker (sündinud 24. septembril 1993 Raplas) on eesti muusik ja laulukirjutaja. Lapsepõlv möödus Kuimetsa külas, seejärel kolis Kehtnasse. Õppis Kuimetsa algkoolis, Juuru gümnaasiumis (lõpetas seal põhikooli) ja Kehtna Kutsehariduskeskuses. Liitus bändiga Faraday aastal 2019.
Rõuge veepidu

Rõuge veepidu (meediaväljaannetes sageli nimega Rõuge Veepidu ja Paadiralli) Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuge alevikus toimuv veepidu. Veepeo tähtsamaid sündmusi on kummipaatidega sõidetav paadiralli.[viide?] Peo peakorraldaja on Noorsooühing Rõuge Noorteklubi. 2017 toimus 20. veepidu.[viide?] http://paadiralli.ee/kontakt/ (vaadatud 06.06.2018) Veepeo koduleht
Kotka matkarada

Kotka matkarada on matkarada Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Raja pikkus on 6,7 km. https://web.archive.org/web/20180606144239/https://www.loodusegakoos.ee/kuhuminna/puhkealad/peipsi-pohjaranniku-puhkeala/1402 (vaadatud 06.06.2018)
Nõmmeküla

Nõmmeküla on mitme Eestis eksisteeriva või eksisteerinud küla nimi või nimevariant: Nõmmeküla on Nõmmeri küla varasem nimi, Harju maakonnas Nõmmeküla on Nõmme variantnimi, Harjumaal Hageri kihelkonnas Nõmmeküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Nõmmeküla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Nabala mõisa alal, küla jääb tänapäeval Sookaera küla alale Nõmmeküla, endine küla Harju maakonnas Saku vallas ... Nõmme Nõmme (täpsustus) Nõmmküla Nõmmeküla. SA Sma, www.eki.ee
Päästelaev

Päästelaev on abilaev, mis on ehitatud või kohandatud kasutamiseks veekogul või selle ääres toimuvatel päästetöödel. Inimeste päästmiseks mõeldud laevad on tavaliselt kiired ja varustatud mitmesuguste pääästevahenditega, nagu alumistel fotodel olevad Saksa, Rootsi ja Soome päästelaevad pardamaalinguga SAR (Search and Rescue). Varapäästelaev sarnaneb oma ehituselt tavaliselt merepuksiiriga (vedurlaevaga), nagu laevad parempoolsetel fotodel. Päästelaevadel on head meresõiduomadused, neil on võimsad jõuseadmed ja pukseerimisvõimekus. Neil on suure jõudlusega pumbad vee kõrvaldamiseks vigastada saanud laevast, vee- ja vahuvahendid vigastuse kõrvaldamiseks, tule kustutamiseks ja inimeste päästmiseks. Päästelaevad olid eriti populaarsed Teise maailmasõja ajal.[viide?] Saksa päästelaev, 2009 Rootsi Merepäästeühingu päästelaev Österskär Soome Merepäästeühingu päästelaev Jenny Wihuri Päästepaat Tuukrilaev
Süsimikrofon

Süsimikrofon on mikrofon, milles heli toimel mikrofoni membraanile toimub selle taha paigutatud söepulbri (grafiidipulbri) elektritakistuse muutumine heli toimel membraani poolt pulbrile avaldatava surve toimel. Süsimikrofoniga on põhimõtteliselt võimalik saavutada heli võimendamist juhul kui toiteallikaga ühendatud süsimikrofoniga elektriahelas heli toimel tekkivate elektrisignaalide võimsus ületab mikrofoni membraanile rakenduva helisignaali võimsuse. Seda asjaolu ära kasutades õnnestus realiseerida laialdast praktilist kasutamist leidnud telefonside. Sellega on süsimikrofon aga ka üks esimesi seadiseid, mida võib klassifitseerida elektroonika valdkonda kuuluvaks. Sama asjaolu püüti ära kasutada ka esimestes kuuldeaparaatides, kuid nende puhul sai väga oluliseks hoopis see, et mikrofoni sai viia heliallikale oluliselt lähemale kui saaks viia kuulaja kõrva ja samal ajal sai elektriliselt reprodutseeritava heli allika (valjuhääldi või kõrvaklapi) tuua kuulaja kõrvale väga lähedale. (Lisaks kasutati mikrofoni ees veel ruuporit.) Süsimikrofonid leidsid ligemale saja aasta jooksul laialdaselt kasutamist telefonsides, kuni nad 20. sajandi lõpuveerandil kaasaegsemate lahenduste poolt välja tõrjuti. Süsimikrofone kasutati ka esimeste stereofooniliste heliülekannete teostamisel 19. sajandi lõpul. Ka raadiosides ja raadioringhäälingus olid süsimikrofonid algperioodil kasutusel.
Lehu raba

Lehu raba on rabamassiiv Pööravere soos (ehk Suursoos) Põhja-Pärnumaal. Raba lähedal on Lehu ja Metsavere külad. Lehuraba peakraav
Punalipp

Punalipp on traditsiooniliselt kommunistide, sotsialistide, aga ka sotsiaaldemokraatide lipp ja sümbol.
Samtgemeinde

Samtgemeinde ehk ühisvald on haldusüksus Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle ekvivalendid on Amt (Schleswig-Holsteinis, Mecklenburg-Vorpommernis ja Brandenburgis) ja Verbandsgemeinde (Rheinland-Pfalzis). See on omavalitsuste ühendus, mis teostab haldusülesandeid oma liikmesvaldadele. Samtgemeindes peab olema vähemalt 7000 elanikku. Samtgemeinde ülesanded võivad olla maakasutuse planeerimine, reovee ärajuhtimine, sotsiaalkindlustus või kalmistute ja tuletõrjedepoode organiseerimine. Samuti võtab see üle algkoolide sponsoreerimise, kohalike ühendusteede ehitamise, raamatukogude sisseseade ja kasutamise, spordiplatsid ja muude üldkasutatavate rajatiste loomise ning võib võtta üle teisi kohalike omavalitsuste ülesandeid, näiteks turismi. Suur osa (ligikaudu 80%) Alam-Saksimaa valdu on ühinenud Samtgemeindedesse. Samtgemeindel on kolm organit: Samtgemeinde linnapea (Samtgemeindebürgermeister), valitakse otse viieks aastaks Samtgemeinde volikogu, (Samtgemeinderat) valitakse viieks aastaks Samtgemeinde komitee (Samtgemeindeausschuss). Samtgemeinde komitee koosneb Samtgemeinde linnapeast (komitee esimees) ja vastavalt volikogu suurusele neljast kümne abini ja volikogu võib otsustada suurendamise kahe võrra. Need kohad jagunevad volikogu fraktsioonide ja rühmade vahel vastavalt suurimate ülejääkide meetodile. Preisimaal olid aastatel 1850–1853 ka Sammtgemeinden (tol ajal kirjutati 2 m-ga). Samtgemeinde (mitmuses: Samtgemeinden) on kunstlikult loodud sõna, mis koosneb omadussõnast gesamt (kogu) või zusammen (üheskoos, ühiselt) ja nimisõnast Gemeinde (vald). Kuna üksühene tõlge on vaevalt võimalik, võib tunduda kõige paremana tõlge Ühendatud või ühine munitsipaalorganisatsioon. Jarno Laur, Kohalike omavalitsuste ühisasutused kui lahendus regionaaltasandi halduses: Järvamaa näide[alaline kõdulink], Narva 2008
Brookmerlandi ühisvald

Brookmerland on Samtgemeinde ("valdade ühendus") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis. See asub Nordenist kagus. Selle keskus on Marienhafe külas. Samtgemeinde Brookmerland koosneb järgmistest valdadest: Leezdorf Marienhafe Osteel Rechtsupweg Upgant-Schott Wirdum
Hage ühisvald

Hage on Samtgemeinde ("valdade ühendus") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis. Selle keskus on Hage vallas. Samtgemeinde Hage koosneb järgmistest valdadest: Berumbur Hage Hagermarsch Halbemond Lütetsburg
Leezdorf

Leezdorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis. Valla pindala on 8,45 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1886 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Brookmerland. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Marienhafe

Marienhafe on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis. Valla pindala on 4,06 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2336 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Brookmerland. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Osteel

Osteel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis. Valla pindala on 19,9 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2211 inimest. Kuulub valdade ühendusse Brookmerland. Küla on esmamainitud aastal 1164. Varajane asula oli raba servas. Küla maamärk on Warmfriedi kirik, mis pärineb 12. sajandist. Kiriku pikkus on 63 m ja see on pühitsetud Werenfriedile. Kiriku orel on vanuselt teine Ida-Friisimaal. Selle ehitas aastal 1619 meister Edo Evers. Kiriku kõrval seisab mälestusmärk astronoomidele David ja Johannes Fabriciusele. David dokumenteeris esimesena mitu tähte ja joonistas ühe esimestest Ida-Friisimaa kaartidest. Tema poeg Johannes avastas esimesena teleskoobi abil päikeseplekid. Warmfriedi kirik David ja Johannes Fabricuse mälestusmärk kiriku juures Kiriku orel Peamine linn on Osteeli liidumaanteel 72 umbes 10 km vanalinnast lõunas. Raudteeliinid ühendavad selle Emdeniga. Pärast jaama sulgemist aastal 1978 on lähim jaam nüüd 3 km lõunas Marienhafes. David Fabricius (1564–1617), astronoom Johannes Fabricius (1587–1617), astronoom Friedrich Vissering (1826–1885), Reichstagsabgeordneter Dirk Agena, (1889–1934), poliitik ja Reichstagsabgeordneter Siemen Rühaak (1950–), näitleja Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Rechtsupweg

Rechtsupweg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis. Valla pindala on 5,13 km². 31. detsembril elas seal 2017 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Brookmerland. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Ott Aardam

Ott Aardam (sündinud 1. juulil 1980 Orissaares) on eesti näitleja ja lavastaja. Ta on lõpetanud 1995. aastal põhikooli Orissaare Keskkoolis ja 1998. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. 2002. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli 20. lennu. Aastatel 2002–2008 töötas ta Ugala teatris, seejärel alates 2009. aastast Theatrumis. Aastatel 2014–2019 oli ta Ugala teatri loominguline juht. Alates 2020. aastast on ta Theatrumi näitleja ja lavastaja, samuti SA Theatrum nõukogu liige. 2002–03 "Alandatud ja solvatud" (šveitser) "Kevade" (Toomingas) "Minu pere ja muud loomad" (koer Roger) "Niskamäe kired" (sulane Suur-Martti, kohtunik) "Lumejänesed" (Karusuur Emakaru) "Koturnijad" (Triumfos, kuri saatus, viisk) "Neetud talu" (Julius) "Toomas Nipernaadi" (Habahannes, mees kõrtsis) 2003–04 "Thijl Ulenspiegel" (Thijl) "Lõika maha ja lase jalga" (mister Widdell) "80 päevaga ümber maailma" (eri rollid) "Vend Aljoša" (Aljoša Karamazov) 2004–05 "Terrorism" (eri rollid) "Aarete saar" (tüürimees Tom Morgan, kapten Flint, kapten Alexander Smollett, Pime Pew) "Suvi" (ärimees Kippel; laulja kooris) 2005–06 "Lõõmav pimedus" (Miguelin) "Anna Karenina" (kindral Serpuhhovskoi) "Saateviga" (Inimesepoeg) "Väike Tjorven Soolavareselt" (Petter Malm) "Kolm klaasikest kirsiviina" (eri rollid) 2006–07 "Keisri hull" (Jüri) "Marilyn" (Frank Sinatra) "Krabat" (Krabat) "Naabri Mari" (Kaim) 2007–08 "Runar & Kyllikki" (Artturi Ruokonen) "Ühes Eesti teises linnas" (Villem) 2002 "Nimed marmortahvlil" – Kohlapuu 2015 "Supilinna Salaselts" – Hannes Haljandi 2016 "Päevad, mis ajasid segadusse" – Herko 2019 "Tõde ja õigus" – Hundipalu Tiit 2023 "Tume paradiis" – Gunnar Jaanus ETV seriaalis "Õnne 13" Duremar ETV seriaalis "Buratino tegutseb jälle", 2002–2005 "Börs ja Börsitar" Ugalas 2007 – ka autor "Poks" Ugalas 2008 – ka autor 2013 Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse III preemia ("Jää") 2014 Eesti Teatriliidu sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste žürii eriauhind Ta on Raimu Aardami poeg. Ott Aardami abikaasa on Laura Peterson-Aardam. Neil on kolm last. Ott Aardam. Theatrumi veebisait. Ott Aardam valiti Ugala teatri loominguliseks juhiks, Saarte Hääl, 15. aprill 2014. Lokk, Alice. Ugala uueks juhiks kandideerib kolm inimest. Sakala, 29. jaanuar 2019. "Ott Aardami etendust mängitakse Saksamaal", Meie Maa 15. aprill 2009
Upgant-Schott

Upgant-Schott on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis. Valla pindala on 24,78 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3845 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Brookmerland. Upgant-Schotti on kirjalikult esmamainitud 945. aastal kui Cuppargent Fulda kloostri rahaliste vahendite registris. Nimi Upgant viitab tõenäoliselt väikesele ojale nimega Gant, mille voolus on erinevate teooriate teema. Näiteks võis see tulla Siegelsumist (1969. aastal liidendatud küla) Bollandswateri kaudu Schottjer Grodest läänes Abelitzi jõkke; kuid see võis tulla ka rabast, mis asub Upgantist idas ja on sama, mis tänapäeva Upganter Zugschloot. Seda toetab sõna Upgant (idafriisi: up de Gant, saksa: auf/über der Gant s.t. Ganti kohal või peal). Sõna Schott tuleb alamsaksa sõnast scheten ("viskama"). Kraavist väljavisatud pinnas toimis mingi muldkehana piki kallast ja varem kutsuti seda Schott. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Wirdum

Wirdum on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis. Valla pindala on 14,94 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1057 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Brookmerland. Külakirik, 14. sajandi algus Endine väike loss, 15. sajand Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Euroopa kaitsealade diplom

Euroopa kaitsealade diplom on 1965. aastal asutatud diplom, millega Euroopa Nõukogu tõstab esile Euroopa erandliku tähtsusega kaitsealasid. Diplom antakse viieks aastaks ja see on uuendatav. XXI sajandi teise kümnendi seisuga oli diplomi saanud üle 60 kaitseala 23 riigist. Eestis on ainsana diplomi saanud Matsalu rahvuspark. Lattu, Kirsti (19. märts 2008). "Matsalu rahvuspark säilitas Euroopa kaitsealade diplomi". ERR Uudised. Eesti Rahvusringhääling. Originaali arhiivikoopia seisuga 14.09.2012. Vaadatud 6. juunil 2018. Euroopa kaitsealade diplom (Euroopa Nõukogu)
Tomograafia

Tomograafia (kreeka keeles τομογραφία, inglise keeles tomography) on kujutise saamine keha teatava koha (rist)lõikest (inglise keeles cross section). Tomograaf on meditsiinis rakendatav röntgeni-, ultraheli-, footon- või muu seade, millega saadakse objekti kihitine kujutis. Olenevalt kujutise saamiseks kasutatava füüsikalise meetodi olemusest on kasutusel mitut liiki tomograafiad. Ultraheli kasutamisel saadakse kujutis keha ristlõikest, kallutades keha sisse suunatavat ultraheli allikat uuritava ristlõike tasandis. Kuigi seda praktikas nii ei nimetata, saadakse siin tomograafiline kujutis lühikeste ultrahelisignaalide erinevate kihtide pinnalt tagasi peegeldunud signaalise kulgemise aja analüüsi tulemusena. Ultraheli piiratud leviku ulatuse tõttu ei saada nii üldreeglina kujutist mitte kogu keha ristlõike kohta, vaid ainul ultraheliseadme vahetus läheduses oleva keha osa kohta, millest aga paljudel juhtudel (näiteks meditsiinilise diagnostika puhul) tihti piisab. Sellise tomogrammi saamine on võimalik ka suhteliselt lihtsate (analoog)elektroonika vahendite abil, kuid arvuti kasutamisega saab kujutise kvaliteeti oluliselt parandada. Ajalooliselt esimeseks klassikalise tomograafia liigiks on röntgentomograafia, mille puhul uuritavat keha skaneeritakse uuritava lõike kohas peene röntgenikiirega. Nii saadav keha läbinud kiirguse profiil vastab vastava röntgenikiirguse (ekvivalentse) allika puhul saadava röntgenipildi ühele joonele. Kui seda teha mitmest suunast, siis on saadud profiilidest võimalik välja arvutada (konstrueerida) keha selle lõike kiirguse neeldumise kujutis ehk tomogramm. Selle keeruka arvutuse teostamiseks kasutatakse elektronarvuteid, mistõttu on röntgentomograafia meetod saanud praktilises kasutuses kompuutertomograafia nimetuse. Praktilistes lahendustes pannakse röntgenikiirguse allikas pöörlema ümber uuritava keha. Aatomituuma magnetresonantstomograafia puhul kasutatakse tomograafilise kujutise saamiseks ülitugeva magnetvälja tugevuse järsul muutmisel aatomituumades toimuvaid resonantsnähtusi. Selle juures tekkivat (tuumaresonantsi sagedusega) elektromagnetvälja vahelduvkomponenti registreeritakse paljude keha ümbritsevasse ruumi paigutatud vastuvõtuantennide (poolide) abil. Niiviisi saadud signaalide keeruka analüüsi tulemusena on võimalik saada väga suure eraldusvõimega tomograafiline kujutis. Impedantstomograafia puhul on uuritava keha ristlõike kujutiseks keha elektrijuhtivuse (või selle pöördväärtuse elektritakistuse) jaotumine keha ristlõike ulatuses. Elektromagnetilise ergutuse tekitamiseks kehas kasutatakse kas elektroode või poole. Kuigi sellisel viisil saadava kujutise eraldusvõime on väike, osutub impedantstomograafia mõnel juhul vägagi kasulikuks meetodiks. Peale nimetatute on kasutusel veel teisi tomograafilise kujutise saamise viise. Meditsiiniline tomograafia kui selline on üks piltdiagnostika erivorme. Mitmete lähestikku tehtud tomogrammide põhjal saab esitada uuritava keha sisu kolmemõõtmelise (3D) kujutise. Selle saamist nimetatakse tihti samuti tomograafiaks.
Varbla looduskeskus

Varbla looduskeskus on looduskeskus Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Varbla külas. Keskust haldab Riigimetsa Majandamise Keskus. Keskuse juhataja on Tiiu Annuk. https://parnu.postimees.ee/236685/looduskeskus-kutsub-metsa-hangedest-valja-tegemata (vaadatud 06.06.2018) https://parnu.postimees.ee/236685/looduskeskus-kutsub-metsa-hangedest-valja-tegemata
Hari

Hari on tööriist, mida enamasti kasutatakse puhastamiseks, maalimiseks, juuste ja loomakarvastiku kammimiseks, meigi pealekandmiseks jne. See on üks kõige kasutatavamaid tööriistu, igas majapidamises on vähemalt üks hari. Harjad koosnevad enamasti käepidemest ja varrest, millele on kinnitatud harjased. Harju liigitatakse funktsiooni järgi, näiteks: hambahari peahari põrandahari saapahari riidehari kraapimishari tolmuimejahari tualetipotihari nõudepesuhari nahahari tänavahari Harju võib liigitada ka materjali järgi: traathari jõhvhari harjashari
Kiiu torn (kaubamärk)

Kiiu torn on kaubamärk, mille all ettevõte Remedia turustab kolme likööri: munaliköör, kooreliköör ja šokolaadi-rummiliköör. Neist kõige kauem on müüdud munalikööri. http://remedia.ee/product/kiiu-torn-koore-likoor/ (vaadatud 06.06.2018) http://toidutare.ee/toidust/uudised/3DA6/ (vaadatud 06.06.2018) Liköörid ettevõtte Remedia kodulehel
Jõgeva küüslaugufestival

Jõgeva küüslaugufestival on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas toimuv küüslauguteemaline festival. Festival on toimunud nii Jõgeval kui ka Kuremaa asulas. Festivali korraldab MTÜ Jõgevamaa Põllumeeste Liit eesotsas Raul Soodlaga. 2018. aastal toimus 11. Jõgeva küüslaugufestival. http://küüslaugufestival.ee/kontakt/ (vaadatud 06.06.2018) Festivali koduleht
Heinaste tuletorn

Heinaste tuletorn (läti Ainažu bāka) on tuletorn Lätis Heinastes Liivi lahe kaldal. Tuletorn rajati Heinaste sadama juurde aastal 1930 osana sadama taastamise projektist. Teise maailmasõja ajal pommitasid Saksa õhujõud sealset sadamat, purustades sadama infrastruktuurid ja tööstuse. Sõja järel ei saanud sadamat kasutada isegi mitte kalurid ja majakas jäi tühjalt seisma. Hiljem asuti sadamat siiski taastama ning majakas võeti taas kasutusele. Aastal 1990 hoone restaureeriti ja avati külastajatele. Torni kõrgus on 18 meetrit. Oranž tuli paikneb merepinnast 22 meetri kõrgusel, olles nähtav kuni 12 meremiili kauguselt. Tuletorni haldab Riia sadam. Ainaži lighthouse Freeport of Riga[alaline kõdulink]
Värska Originaal

"Värska vesi" suunab siia. Ettevõtte kohta vaata artiklit Värska Vesi. Värska Originaal on ettevõtte AS Värska Vesi kaubamärk, mille all turustatakse Värska piirkonna maapõuest saadavat mineraalvett (Värska vesi). Vesi paikneb umbes 470 m sügavusel ja selleni jõuti puurimistööde käigus 1967. Vesi on tekkinud üle 500 miljoni aasta tagasi. Vett hakati Värskas villima 1973. https://varskavesi.ee/tooted/varska-originaal/ (vaadatud 06.06.2018) Tanel Saarmann: "Värska Vee juht: oleksime pidanud juba varem Soome turule minema" Eesti Päevaleht, 25. juuli 2016 Värska Originaalist ettevõtte Värska Vesi kodulehel