laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Järva-Jaani külanõukogu

Järva-Jaani külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Võhmuta vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Järva-Jaani asulas. Külanõukogu pindala oli 197 km² (1977). Külanõukogu suuremad asulad olid Karinu ja Roosna-Alliku, kuid sellesse kuulusid ka Ellavere, Illevere, Jalalõpe, Jalgsema, Kaarli, Kaaruka, Kagavere, Keika, Kihme, Kuksema, Liutsalu, Metsla, Metstaguse, Oeti, Orina, Paistevälja, Pähu, Ramma, Seliküla, Tamme, Türje, Valasti, Varivere ja Älli küla. Järva-Jaani külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Sören Kaldma

Sören Kaldma (sündinud 3. juulil 1996 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna Kalev. Esimese profilepingu sõlmis Kaldma 2014. aasta novembris Nõmme Kaljuga. 23. veebruaril 2017 liitus Kaldma Paide Linnameeskonnaga. 2018. aasta hooaja eel sõlmis Kaldma klubiga uue kahe-aastase lepingu. A-koondise debüüdi tegi Kaldma 19. novembril 2017 sõpruskohtumises Fidži vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Marek Kaljumäe, Deniss Tjapkin, Mark Oliver Roosnupp ja Joseph Saliste. Uuendatud seisuga 4. november 2017 Evald Tipneri karikavõistlused Eesti Superkarikas Uuendatud seisuga 26. november 2017 Nõmme Kalju FC Evald Tipneri karikas: 2015 Eesti jalgpallikoondislaste loend Mägi ja Kaldma allkirjastasid Kaljuga lepingud Soccernet.ee, 26. november 2014 Ametlik: Kaldma ja Sepp liitusid Paide Linnameeskonnaga Soccernet.ee, 23. veebruar 2017 Koondislased sõlmisid Paidega kaheaastase lepingu Soccernet.ee, 5. detsember 2017 http://jalgpall.ee/koondis/1/mangud/protocol/2010 Fidži 0:2 Eesti Okeaania turnee avamatš tõi kaks väravat ja viis uut koondislast Soccernet.ee, 19. november 2017 Eesti Jalgpalli Liidu profiil Transfermarkti profiil Koondise mängud
Lõpekund

Lõpekund (Loppegunde) oli Järvamaa muinaskihelkond, mis hõlmas kindlasti Ambla kihelkonna, kuid võib-olla ka Järva-Jaani kihelkonna ja Koeru kihelkonna ala. Lätti, Priit. "Asustuspildist muinasaegsel Järvamaal - asustuskeskused ja linnused". Mäetagused 28. Lk 123-148. Vaadatud 18. aprillil 2024.
Osula Põhikool

Osula Põhikool on põhikool Võru maakonnas Võru vallas Osula külas. Kool asutati 1765 Sõmerpalu mõisakoolina. Kooli direktor on Anti Ossis. Koolihoones tegutseb ka Osula raamatukogu. Kooli nimed: 1765 Sõmerpalu mõisakool 1819 Sõmerpalu vallakool ... 1950 Sõmerpalu 7-klassiline kool ... 1988 Osula 9-klassiline kool 1991 Osula põhikool Sõmerpalu Põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 662 Kooli koduleht (vaadatud 12. oktoobril 2019) Koduleht
Tugevusõpetuse mõisteid

Siin on loetletud tugevusõpetuse mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Algkõverus Algpinge Algpragu Amplituudpinge Arvutuslik koormus Arvutuslik tugevus Arvutuspinge Asümmeetriatundlikkuse tegur Bauschingeri efekt Bernoulli hüpotees deformatsioonide võrdsuse tingimus deformatsioonivõrrand deplaneerumine dünaamiline koormus dünaamiline kõvadus dünaamiline pinge efektiivne kontsentratsioonitegur elastne järelmõju elastsusmoodul elastsuspiir erisurve Hertzi pinge indentor iseloomulik lõige joonpingus jäikus kalestumine katkevenivus keha kestustugevus konsool koorik koormislõik koormusliigitegur lenkimine liigvarras Lüdersi jooned Massiiv mastaabitegur materjal membraaniteooria Mineri reegel muutuv pinge negatiivne sisepind nihkedeformatsioon nihkeelastsusmoodul nihkepingete paarsuse seadus normaalelastsusmoodul normaalpinge nullist pulseeriv pinge nulljoon ohtlik punkt paindekatse paine paljutsükliline väsimus peapind peapinge peatelg piiramplituuddiagramm piiratud väsimuspiir piirpingevahemik pike pikkepinge pine pinge pingekontsentratsioon pingering pingeteooria pingetsükkel pingus pinnakaredustegur pinnatugevustegur pinus Poissoni tegur polaarinertsimoment positiivne sisepind pulseeriv pinge põikpind põikpinna telginertsmoment pöördemoment raugepinge relaksatsioon ristraam roomamine ruumpingus sisejõu epüür staatikaga määramatud ülesanded staatikaga määratavad ülesanded stabiilsuse kadu survetugevus tala tangentsiaalpinge tasapingus telginertsimoment temperatuuritegur termiline väsimus tinglik voolavuspinge tsentraaltelg tsüklite baasarv tugevus tugevusmoment tugevuspiir tugevustingimus tõmbetugevus varda tööseisund varras varutegur voolamine voolavuspinge väsimuspiir väsimuspiirkoormus väsimustugevus väändeprinkus vääne ülepinge
Ruusmäe Põhikool

Ruusmäe Põhikool oli põhikool Võru maakonnas Haanja vallas Ruusmäe külas. Korrapärasem hariduse andmine algas Ruusmäel 1864. aastal, kui Ruusmäe-Kuklase teelt pisu kõrval asunud Kriguli talus alustas tööd Kriguli külakool. 1876. aastal kolis kool talumeeste ehitatud koolimajja Pütsepäle. Seal tegutses aastatel 1876–1919 Pütsepa algkool, seejärel kuni 1934. aastani Pütsepa 4-klassiline algkool. Kui 1934. aastal rakendus 6-klassiline koolikohustus, pidid vallajuhid leidma koolile uued ruumid, sest õpilased ei mahtunud enam senisesse koolimajja ära. Kool otsustati kolida tühjana seisnud Rogosi mõisa härrastemajja. 1945/1946. õppeaastaks lõppes 7-klassilisele koolile üleminek. 1960. aastast sai koolist 8-klassiline kool. 1965. aastal avati mõisa kellatornis kooli koduloomuuseum. 1988. aastal nimetati kool 9-klassiliseks ja 1991. aastal sai kooli nimeks Ruusmäe Põhikool. Iseseisva haridusasutusena lõpetas Ruusmäe Põhikool tegevuse 2000. aastal, mil see liideti Haanja Põhikooliga ja moodustati Haanja-Ruusmäe Põhikool, mis tegutses nii Haanjas kui ka Ruusmäel. Ruusmäe Põhikooli viimane direktor oli Kalev Kalkun (1992–2000). 2011. aastal liideti Haanja-Ruusmäe Põhikooliga veel ka Haanja Lasteaed ja uue asutuse nimeks sai Haanja Kool. 2008. aastal oli Ruusmäe koolmajja jäänud kuus klassi. Pärast Haanja Kooli asutamist 2011. aastal oli Ruusmäel veel ainult Haanja Kooli õppekoht, milles oli kolm klassi ja lasteaiarühm. Paari aasta pärast õppis kolmes algklassis kokku neli last, mis tegi Rogosi mõisas tegutsevast koolist Eesti väikseima õpilaste arvuga mõisakooli. 2020. aasta kevadel lõpetas kooliosa Rogosi mõisas tegevuse ja tänapäeval on veel ainult üks lasteaiarühm. 1864–1876 Kriguli külakool 1876–1919 Pütsepä algkool 1919–1934 Pütsepä 4-klassiline algkool 1934–1939 Pütsepä 6-klassiline algkool   1939–1944 Ruusmäe 6-klassiline algkool   1944–1960 Ruusmäe 7-klassiline Kool (nimetatud ka Ruusmäe Mittetäielik Keskkool, 7-aastane) 1960–1988 Ruusmäe 8-klassiline Kool           1988–1991 Ruusmäe 9-klassiline Kool           1991–2000 Ruusmäe Põhikool         Haanja Kool Rogosi mõis Triinu Grossmann. Ruusmäe hariduselu 180. Ruusmäe kool 150. 2011. https://web.archive.org/web/20171207103533/http://www.haanja.edu.ee/index.php/koolist/ajalugu (vaadatud 21.11.2017) Ajalugu. Haanja Kooli veebisait. Raudvere, Rein. Õpilased kaovad tasapisi häärbereist. Maaleht, 14. veebruar 2013. Õpilased kaovad tasapisi häärbereist (14.02.2013) Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 666
Sõmerpalu Põhikool

Sõmerpalu Põhikool oli põhikool Võru maakonnas Võru vallas (endises Sõmerpalu vallas) Sõmerpalu asulas. Kool asutati 1948 Sõmerpalu 4-klassilise algkoolina. Kool lõpetas tegevuse 2017. aastal. Kooli nimed: 1948 Sõmerpalu 4-klassiline algkool ... 1991 Sõmerpalu põhikool Osula Põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 668 2017/2018. õppeaasta arvudes Lk 11
Urvaste Kool

Urvaste Kool on hariduslike erivajadustega õpilastele mõeldud põhikool Võru maakonnas Antsla vallas Urvaste külas. Kool asutati 1968. aastal Linnamäe Eriinternaatkoolina. 1976. aastal sai kooli nimeks Urvaste Eriinternaatkool. 2002. aastast kannab kool nime Urvaste Kool. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 669 https://enda.ehis.ee/avalik/avalik/oppeasutus/OppeasutusKuva.faces?id=801 (vaadatud 21.11.2017)
Järvakandi külanõukogu

Järvakandi külanõukogu oli külanõukogu aastatel 1945–1960. Külanõukogu rajati 1945. aastal Järvakandi vallas Harjumaal. Maakondade kaotamisel 1950. aastal jäi see Rapla rajooni. 1954 liideti sellega osa Kehtna külanõukogu. 1960. aastal Järvakandi külanõukogu likvideeriti ja selle ala jagati Kehtna ja Raikküla külanõukogu vahel. 1963. aastal likvideeriti Vändra rajoon ja selle Eidapere külanõukogu liideti Rapla rajooniga. Endise Järvakandi külanõukogu alad jäid nüüd peamiselt Eidapere külanõukogu alale. 1972. aastal nimetati Eidapere külanõukogu Lelle külanõukoguks. 1976. aastal likvideeriti Lelle külanõukogu ja liideti selle ala Kehtna külanõukoguga.
Järva-Madise külanõukogu

Järva-Madise külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Järva-Madise külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Albu vallas. Külanõukogu keskus asus Järva-Madise alevikus. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Järva-Madise külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu. 1954 juunis Järva-Madise külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Albu külanõukoguga. Järva-Madise külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Järva maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Järve külanõukogu (Kohtla-Järve rajoon)

Järve külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kohtla külanõukoguga. Järve külanõukogu (Kohtla-Järve rajoon) Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Järvesuu külanõukogu

Järvesuuu külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Värska külanõukoguga. Järvesuu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Jäärja külanõukogu

Jäärja külanõukogu oli külanõukogu Kilingi-Nõmme rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Saarde külanõukoguga. Jäärja külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Kaagjärve külanõukogu

Kaagjärve külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kaagjärve vallas. Külanõukogu pindala oli 319 km² (1977). Kaagjärve külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Kaagvere külanõukogu

Kaagvere külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kanepi külanõukoguga. Kaagvere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Kaali külanõukogu

Kaali külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. Kaali külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Pihtla vallas. Külanõukogu keskus asus Kaali asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaali külanõukogu 1950 septembris Kuressaare rajooni koosseisu. Kuressaare rajooni ümbernimetamise järel 1952. aastal kuulus Kaali külanõukogu Kingissepa rajooni. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Üksmeele" kolhoos ja Kõljala Põllunduskool. Külanõukogu keskus asus Ree külas. 1960 septembris Kaali külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Pihtla külanõukogu koosseisu. Kaali külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Saare maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 34, 524 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 https://www.digar.ee/arhiiv/en/download/246323 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Kaansoo külanõukogu

Kaansoo külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Kaansoo külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Taevere vallas. Külanõukogu keskus asus Kaansoo külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaansoo külanõukogu 1950 septembris Suure-Jaani rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Hommiku", "Koidula" ja "Kalevipoja" kolhoos. 1959 veebruarist Kaansoo külanõukogu likvideeriti. "Kalevipoja" kolhoosi territoorium liideti Viljandi rajooni Arjandi külanõukoguga, "Hommiku" kolhoosi alad Vändra rajooni Aesoo külanõukoguga ja "Koidula" kolhoosi alad Vändra rajooni Rõusa külanõukogu territooriumiga. Kaansoo külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Viljandi maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 518 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus "Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest". Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38
Kaarli külanõukogu (Viljandi rajoon)

Kaarli külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Halliste külanõukoguga. Kaarli külanõukogu (Viljandi rajoon) Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Tala

Tala on mõiste mehaanikas ja ehituses. Tala on masinaelement. Tala on Samoa rahaühik. Tala on Uruguay linn.
Kabli külanõukogu

Kabli külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Orajõe vallas. Külanõukogu pindala oli 129 km² (1977). Kabli külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Kadrina külanõukogu

Kadrina külanõukogu oli külanõukogu Paide ja Rakvere rajoonis. 1950. aasta oktoobris, päev enne vallamaja (kahekorruseline kortermaja Kadrinas Viru tn 7) põlengut, nimetati Undla vald ümber Kadrina külanõukoguks. 1954. aastal liideti külanõukoguga Kruusimäe-Kadapiku ja Neeruti külanõukogu. 1962. aastal liideti Paide rajoonist, Vohnja, Kadrina ja Saksi külanõukogud Rakvere rajooniga. 1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala ja seal elas 4303 elanikku. 1992. aasta 9. aprillil moodustati külanõukogust Kadrina vald. Mati Laur, Tõnu Tannberg, Rajoonide aeg. Ümberkorraldused Eesti NSV haldusjaotuses, Tuna 4 / 2019, lk 98–109 Kadrina külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis
Kaelase külanõukogu

Kaelase külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kaelase külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Halinga valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kaelase külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaelase külanõukogu 1950 septembris Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisu. Kaelase külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Halinga külanõukoguga. Kaelase külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Dubovskoje rajoon

Dubovskoje rajoon (algselt Dubovskoi rajoon; vene keeles Дубовский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Dubovskoje küla. Rajoon piirneb kirdes Volgogradi oblastiga, idas Zavetnoje rajooniga, lõunas ja edelas Zimovniki rajooniga, läänes Volgodonski rajooniga ja loodes Tsimljanski veehoidlaga. Rajooni pindala on 3997,09 km². Elanike arv oli 2012. aastal 22 656, 2009. aastal 22 482 ja 2002. aastal 24 051. Dubovskoje rajoonis on 50 asulat ja need kuuluvad kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu. Q126684906
Remontnoje rajoon

Remontnoje rajoon (vene keeles Ремонтненский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Remontnoje küla. Rajoon piirneb põhjas Zavetnoje rajooniga, idas ja lõunas Kalmõkkiaga, läänes Orlovski rajooniga ja loodes Zimovniki rajooniga. Rajooni pindala on 3777,50 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 799, 2009. aastal 20 554 ja 2002. aastal 21 497. Remontnoje rajoonis on 19 asulat ja nad kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu. Q126684906
Vana-Antsla Algkool

Vana-Antsla Algkool oli algkool Võru maakonnas Antsla vallas Vana-Antsla asulas. Kooli direktor oli Linda Kapp. Kool asutati 1991. Näiteks aastal 2000 õppis koolis 18 õpilast ja seal töötas 2 õpetajat. Koolil polnud oma maja ja kool rentis Vana-Antsla Kutsekeskkoolile kuulunud hoonet (tallimaja). Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 670
Viitina Põhikool

Viitina Põhikool oli põhikool Võru maakonnas Rõuge vallas Viitina külas. Kool asutati 1930 Viitina 6-klassilise algkoolina. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 674
Velikije Luki (ansambel)

Velikije Luki on eesti punkansambel. Esimest korda kogunes Velikije Luki 1982. aasta oktoobri lõpus. Esimese koosseisu moodustasid endise ansambli Kopli Otell laulja Munk (Ivo Uukkivi), Ajutise Valitsuse liikmed Allan Vainola ja Peep Männil ning paaris tundmatus bändis laulja-kitarrist olnud Villu Tamme. Velikije Luki nimi sattus silma ajalehtedest, sest valmistuti tähistama 40 aasta möödumist Velikije Luki linna all toimunud lahingutest Teise maailmasõja päevil, kus Nõukogude poolel võitles väga palju eestlasi. Ivo Uukkivi (laulja) Villu Tamme (kitarr) Kuldar Hanstin (kitarr) Raivo Pilt (basskitarr) Raik Kuusemets (trummid) 1989: "Jõuluks koju" 1997: "Velikije Luki 15" 2002: "Tallinn põleb" Koduleht Velikije Luki andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Ephesos

Ephesos ehk Efesos oli Vana-Kreeka linn, mis asus Väike-Aasia poolsaare edelaosas, Egeuse mere idarannikul. Linna asutasid joonlased (Joonias elanud kreeka hõim) 11. sajandil eKr. Ephesoses asus Artemise tempel (valmis 6. sajandil eKr) – üks seitsmest maailmaimest. Linn jäeti täielikult maha 15. sajandil. Selle varemed asuvad tänapäeval (İzmiri provintsis) Türgis. Johannese basiilika History of Ephesus Temple of Artemis
Lembit (perekonnanimi)

Lembit on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Lembit on antud Jõõpre mõisas Audru kihelkonnas Pärnumaal ja Vana-Võidu mõisas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Lembit uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kleiter, Mullikas ja Päss. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lembit Eestis 29 mehel ja 32 naisel. Aivar Lembit, eesti jurist Enn Lembit, eesti muusik Martin Lembit, eesti kirjanik Viktor Lembit, eesti jurist
Mullikas (perekonnanimi)

Mullikas on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Mullikas on antud Ollepa mõisas Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal ja Voka mõisas Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Mullika-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kaljola, Lehiste, Leid, Lembit, Lepassaar, Meemar, Mäesalu, Männigo, Männiku, Männiste, Niinemets, Randmaa, Saariste, Seppel, Tuudelepp ja Viljond. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Tasuja (perekonnanimi)

Tasuja on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Tasuja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Andresson, Irman, Jaanson, Juhanson, Karv, Koch, Krempel, Linverk, Loorents, Sontag, Tauber, Tauberg, Toomberg ja Tramm. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tasuja 31 mehel ja 31 naisel. Jaanus Tasuja (1896–1941), eesti poliitik ja põllumees Tambet Tasuja (sündinud 1978), eesti filmimonteerija Triin Tasuja (sündinud 1989), eesti luuletaja
Mullikas

Mullikas on noorveis (lehm kuni esimese poegimiseni, pull kuni esimese paarituseni).
Helve Kabur

Helve Kabur (sündinud 19. oktoobril 1930) on eesti ametiühingutegelane. 1960. aastatel töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja soome-ugri keelte kateedris. Aastatel 1966–1989 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli ametiühingukomitee esimees. 1967. aastast oli ta Haridusala, Kõrgemate Koolide ja Teaduslike Asutuste Töötajate Ametiühingu vabariikliku komitee liige. 1982 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 1996–1997 Tartu Ülikooli medal 200 aastat eesti keele ülikooliõpet. Juubelikogumik. Tartu Ülikooli eesti keele õppetooli toimetised 25. Tartu Ülikool, 2003 Nõukogude Õpetaja, 18. september 1982 Ülevaade TRÜ ametiühinguorganisatsiooni ajaloost (1940–1980). Tartu Riikliku Ülikooli Toimetised 547. Tartu, 1980 Ametiühingute juhtivate organite uus koosseis. Nõukogude Õpetaja, 29. aprill 1967 "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022.
Varras (täpsustus)

Varras võib tähendada mitut asja: Varras on tugevusõpetuses keha, mille üks mõõde (pikkus) on oluliselt suurem kahest ülejäänust Varras on heraldikas ... Varras ehk kudumisvarras on silmuskudumisel kasutatav käsitöövahend Varras ehk küpsetusvarras või grillvarras on liha või teiste toiduainete küpsetamisel kasutatav riist Varras ehk lipuvarras on lipu heiskamise vahend Piksevarras
Tramm (perekonnanimi)

Tramm on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Tramm on pandud Keila, Nissi ja Rapla kihelkonnas Harjumaal, Koeru kihelkonnas Järvamaal, Hanila, Kirbla ja Märjamaa kihelkonnas Järvamaal, Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal ja Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Trammi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Soover, Tammoja ja Tasuja. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tramm Eestis 16 mehel ja 14 naisel.
Matvei Igonen

Matvei Igonen (sündinud 2. oktoobril 1996 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (väravavaht). Ta mängib Poola esiliiga klubis Podbeskidzie Bielsko-Biała. A-koondise debüüdi tegi Igonen 23. novembril 2017 sõpruskohtumises Vanuatu vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Michael Lilander ja Mihkel Ainsalu. Uuendatud seisuga 19. november 2017 Evald Tipneri karikavõistlused Eesti Superkarikas Kõik mängud UEFA Euroopa Liigas Kõik mängud UEFA Meistrite Liigas Uuendatud seisuga 9. juuni 2018 Tallinna FC Infonet Meistriliiga: 2016 Evald Tipneri karikas: 2017 Eesti Superkarikas: 2017 Flora Eesti Superkarikas: 2021 http://jalgpall.ee/koondis/1/mangud/protocol/2012 Vanuatu-Eesti protokoll Eesti Jalgpalli Liidu profiil Koondise mängud Soccerway profiil Transfermarkti profiil
Mailend

Mailend on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Mailend uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Mädasson ja Madrats. Eduard Mailendi palvel kanti Mailend perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 162 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. oktoobrist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Mailend Eestis 6 mehel ja 7 naisel. Eduard Mailend (1902–1970), Eesti kohtunik
Madrats (perekonnanimi)

Madrats on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Madrats (Maddratz) on antud Holdre mõisas Holdre kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Madratsi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Mailend. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.