laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ruila külanõukogu

Ruila külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kernu vallas. Külanõukogu keskus asus Ruila külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Ruila külanõukogu 1950 septembris Keila rajooni koosseisu. 1954 juunis Ruila külanõukogu likvideeriti. Selle territooriumist koos likvideeritud Haiba külanõukogu maadega moodustati Kernu külanõukogu. Ruila külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus "Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Russalu külanõukogu

Russalu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Russalu külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Varbola vallas. Külanõukogu keskus asus Russalu asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Russalu külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu. 1954 juunis Russalu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Varbola külanõukogu koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Russalu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)
Murumängud Munamäel

"Murumängud Munamäel" on ansambli Justament 1992. aastal ilmunud kassett. "Murumängud munamäel" "Karude elust" "Vladislavi marss" "Ringmängulaul" "Kivihing" "Uus maailm" "Kui saabub hommik" "Vana hea country" "Kodutänavad" "Annie's song" "Kogu elu on tee"
Antoniuse Gild

Antoniuse Gild on Tartus tegutsev Eesti mittetulundusühing, mis ühendab kutselisi kunstnikke ja käsitöölisi. Ühingu eesmärk on edendada Eesti kunsti ja käsitööd. Ühing haldab Tartu kesklinnas asuvat kultuuri-, kunsti- ja käsitöökeskust Antoniuse õue. http://loovtartu.ee/antonius/antoniuse-gild (vaadatud 23.05.2018) Inga Talvis (3/2005). "Kas atraktiivsus ja avatus tagavad edu?". Kultuur ja Elu. Vaadatud 18.09.2007. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend) Ühingu koduleht
Kaua sa kannatad

"Kaua sa kannatad" on ansambli Justament album. Plaat sisaldab laule aastatest 1980–1995. Kaua Sa kannatad... Tasakaal Raha teekond Viimne leht Kerberos Karude elust Kaugelt maalt Meie aja kangelane Petseri tsura ja Hiitola ätt Life is too short Annie´s song Kogu elu on tee Maa tuleb täita lastega Kesse laulab köögis Emad ja pojad Vangile ei meeldi trellid Ringmängulaul Dziisös Kraist ja Maarjamaa On the road again Tõuse üles ja läheme ära Kaua sa kannatad... 1980-1995 andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Ikka viin, viin, viin...

"Ikka viin, viin, viin" on ansambli PS Troika 2002. aastal ilmunud album. "Kui meri oleks õlu" "Põdrakasvataja" (3 promilli remix) "Vormel 1" "Miks küll leban akna all" "Igal öösel" "Pikali!" "Jessica" "Vaikin kui joon" "Parmu roos" "Palju õnne!" "Pizzirico" "Haige" "Raha ei ole" "Kole on möödas"
Thomas Drozda

Thomas Drozda (sündinud 24. juulil 1965 Piberbachis) on Austria poliitik, ta on Austria Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta on 25. maist 2016 Austria kultuuriminister. Ta sündis aastal 1965 Piberbachis Linz-Landis Ülem-Austrias. Ta on lõpetanud Linzi ülikooli. Ta on 25. maist 2016 Austria kultuuriminister.
Armeenia-Eesti Kultuuri Selts

Armeenia-Eesti Kultuuri Selts on Eesti selts, mis muu hulgas tutvustab armeenlaste kui vähemusrahvuse kultuuri Eestis ja edendab kultuurisidemeid kahe riigi/rahvuse vahel. Selts asutati 1999 ja see tegutseb Tallinnas. Seltsi eesotsas on Brigitta Davidjants. Armeenlased Baltimaades https://web.archive.org/web/20171128085025/http://www.rahvakultuur.ee/Armeenia-Eesti_Kultuuri_Selts_147?&v=182&o=27366 (vaadatud 28.11.2017) Seltsist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Arsise kellade kool

Arsise kellade kool on huvikool, mis tegutseb Tallinnas ja Tartus. Koolis õpetatakse muusikat käsikellade abil. Kooli haldab Arsis OÜ. Kool avati 1999. Kooli asutaja ja juhataja on Aivar Mäe. Koolis õpib tänapäeval umbes 300 õpilast. Arsis http://www.arsis.ee/arsise-kellade-kool/ (vaadatud 28.11.2017) Kooli koduleht https://tartu.postimees.ee/1860441/tartu-lapsed-saavad-arsise-kellade-kooli
Liitu meiega!

"Liitu meiega!" on ansambli PS Troika 2003. aastal ilmunud album. "Korrus on kolmas (lall-lall-laa)" "Bahama mama" "Seep" "Alkoholi sõltlane" "Cafe Oriental" "Lumine laul" "Sõstravein" "Napsuvõlglane" "Bingo!" "Täitsa lõpp" "Kloon" "Sünna" "10 väikest põtra" "Kui meri oleks õlu" "Pidutseme šampuse väel" "Kui meri oleks õlu" (mpg video)
Assikvere haridusselts

Assikvere haridusselts on haridusselts Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Assikvere külas. Selts tegutseb Assikvere seltsimajas. Selts asutati 1926 Halliku hariduse seltsina. Selts taasasutati 1992 ja praegust nime kannab alates 2011. http://www.ahs.planet.ee/assikvere-haridusselts/tutvustus (vaadatud 28.11.2017) Seltsi koduleht
Assikvere seltsimaja

Assikvere seltsimaja on kultuurikeskus Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Assikvere külas. Majas tegutseb Assikvere haridusselts. Maja ehitati 1932. 2006 avati majas Anna Haava mälestustuba. http://www.ahs.planet.ee/assikvere-haridusselts/tutvustus (vaadatud 28.11.2017) Seltsimajast Assikvere haridusseltsi kodulehel Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
August Pulsti õpistu

August Pulsti õpistu on Viljandis Pärimusmuusika Aidas tegutsev vabahariduskool. Koolis õpetatakse ka pärimusmuusikaga seotut. Kool on nimetatud eesti vanavarakoguja ja muusikategelase August Pulsti järgi. 2009 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (pärimusmuusika õpetamise ja propageerimise eest) https://web.archive.org/web/20171128094727/http://www.folk.ee/opistu/opistust (vaadatud 28.11.2017) Koolist Eesti Pärimusmuusika Keskuse kodulehel Koolist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Õnnega koos

"Õnnega koos" on ansambli PS Troika 2005. aastal ilmunud album. "Sinust" "Kopamees" "Pruun beib" "Puhkepäeva kalamees" "Miljon aastat" "Kuratlik mäng" "Õnneonn" "Telefoni pole" "Õnnega koos" "Nalja saab" "Auke täis" "Taas Venemaal" "Ära ütle, et elu on inetu" "Sinust" (Video)
Seitsmes laps

"Seitsmes laps" (taani keeles "Det syvende barn") on Erik Valeuri romaan (žanrilt Nordic noir). Ilmunud: 2011. Tõlge taani keelest eesti keelde 2016, Varrak. Tõlkinud Jaan Pärnamäe. Romaan on saanud Klaasist Võtme auhinna 2012. Andra Teede ("Skandinaavia lastetoa sünge saladus") kirjutab, et seitse last raamatu pealkirjas tähendab prestiižika Taani lastekodu beebide toa seitsme voodi maimukesi, kes kohtuvad nelikümmend aastat hiljem pärast lapsendamist ja uue identiteedi pealesurumist. On üks heaolu-mõtteviisi ja maailma kõige õnnelikumate inimestega rikka väikeriigi kõige piinlikumaid saladusi, et veel 1960. aastate olid Taanis abordid keelustatud. Samas oli abieluvälise lapse kasvatamine naistele kohutav alandus ja põhimõtteliselt välistatud. Nõnda pani valitsus ohtra maksumaksjarahaga õla alla peaaegu et luksuslikele lastekodudele ja efektiivsele lapsendamisprotsessile. Kuid kõigest determineeritud tegutsemisest hoolimata ei ole elu nii lihtsalt kammitsetav ja kõik need parandamis-, korrastamis- ja teadasaamispüüdlused ei pruugi saada eesmärgipärast ja ilusat lõppu. Eriti mõnes rikkas heaoluriigis nagu Taani on lihtne ette kujutada, et inimeste eksistents järgib mingit kronoloogilist rada, kuigi see on pikitud juhustest. Isegi kõige suuremaid hüppeid kutsutakse sellel rajal elu juhusteks. Seda eksiarusaama jagavad usklikudki ja väidavad, et käivad Jumala rada. Kuid kui saatus loob oma hoolikaid mustreid, ei toimu see suure pidulikkuse ega väärikate käeliigutuste saatel, vaid just nagu mingis mängus või lapse rahutushetke ajal – seepärast me ei märkagi, mis tegelikult toimub, enne kui on hilja. [1] Skandinaavia lastetoa sünge saladus
Kuivakari

Kuivakari on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi neemest 2 kilomeetrit loodes asuv kivine 0,25 hektari suurune saar (laid), kus pesitsevad ainult kajakad. Saare rannajoone pikkus on 293 meetrit. Saar on kivise pinnamoega ja rohttaimestikuga. Karist põhja pool langeb merepõhi järsult, umbes poole km kaugusel on sügavus juba umbes 20 meetrit. Kuivakarist idakirde suunas asub suur rändrahn Vahakivi. Vee sügavus piirkonnas on umbes 8,5 meetrit. Kuivakari kuulub Lahemaa rahvusparki ja on looduskaitse all. Kuivakari Eesti looduse infosüsteemis
Esiliiga 2018

Esiliiga 2018 on Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 28. hooaeg, mis algas veebruaris ja lõppeb novembris 2018. 1Tartu FC Santos loobus liiga kohast ja langes II liigasse. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) võidud; 4) punktid omavahelistest mängudest; 5) väravate vahe omavahelistest mängudest; 6) väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Fair Play punktid. (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Kaheksanda koha saanud meeskond läheb järgmise hooaja Esiliiga koha nimel vastamisi Esiliiga B 2019 kolmandaks jäänud meeskonnaga. Kohtla-Järve JK Järve võitis koondtulemusega 3:2 ja tõusis Esiliigasse. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu. Meistriliiga 2018 Esiliiga B 2018 II liiga 2018 III liiga 2018 IV liiga 2018 "Rakvere staadion". Jalgpall.ee. "FC Flora Lilleküla väljak". Eesti Jalgpalli Liit. "Maardu Linna staadion". Spordiregister.ee. "Maarjamäe jalgpallikeskus". Spordiregister.ee. "Tamme staadion". Jalgpall.ee. "Elva Linnastaadion". Jalgpall.ee. "Hiiu kunstmurustaadion". Jalgpall.ee. "Kalevi Keskstaadioni kunstmuruväljak". Eesti Spordiregister. "Keila staadioni muruväljak". Jalgpall.ee. "Flora sai koondisega sama sponsori". Soccernet.ee. 25. september 2014. Vaadatud 3. oktoober 2014. "Welcot juhendanud Siim Valtna vahetab töökohta". Soccernet.ee. 7. november 2017. Vaadatud 30. novembril 2017. "Welco uueks peatreeneriks sai endine Infoneti Saksamaa noortetreener". Soccernet.ee. 8. detsember 2017. "Flora liigutab nuppe: U21 etteotsa asub Indermitte asemel Sillaste". Soccernet.ee. 10. november 2017. "Rebane vahetab Tarva treeneripingil Kirsi välja". Soccernet.ee. 30. november 2017. "Keila uueks peatreeneriks sai inglane". Soccernet.ee. 6. jaanuar 2018. "Tagasi Eestis: Frank Bernhardt vahetas Kalju U21 eesotsas Valeri Bondarenko välja". Soccernet.ee. 7. august 2018. "Bernhardt kadus Eestist vaid mõne kuuga". Soccernet.ee. 18. oktoober 2018. "Eesti 2015 .a meistrivõistluste Teise ja madalamate liigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 28. november 2014. Vaadatud 27. oktoober 2015.
Esiliiga B 2018

Esiliiga B 2018 on Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga, Esiliiga B, 6. hooaeg, mis algas veebruaris ja lõppes novembris 2018. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Koht Ausa mängu edetabelis; 10) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu. Meistriliiga 2018 Esiliiga 2018 II liiga 2018 III liiga 2018 IV liiga 2018 "Vändra staadion". Jalgpall.ee. "Kohtla-Järve Spordikeskuse staadion". Jalgpall.ee. "Tartu Sepa jalgpallikeskuse kunstmuruväljak". Jalgpall.ee. "Paide linna staadion". Spordiregister.ee. 13. oktoober 2016. "Wismari staadion". Spordiregister.ee. "Männiku staadion". Spordiregister.ee. "Pärnu Raeküla staadion". Jalgpall.ee. "Võru Spordikeskuse staadion". Spordiregister.ee. "Ajaxi staadion". Spordiregister.ee. "Viljandi linnastaadion". Jalgpall.ee. "Welcot juhendanud Siim Valtna vahetab töökohta". Soccernet.ee. 7. november 2017. Vaadatud 7. november 2017. "Pärnu JK presidendiks sai Piiroja, peatreeneriks Prins". Soccernet.ee. 26. november 2017. Vaadatud 26. november 2017. "Eesti 2016. a jalgpalli meistrivõistluste Premium ja Esiliigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 11. november 2015. Vaadatud 26. september 2016.
Narva teenetemärk

Narva teenetemärk on alates 2010. aastast antav Narva linna autasu, mis antakse füüsilistele isikutele Narva linnale osutatud eriliste teenete eest. Teenetemärk on valmistatud hõbedast, märgi suurus 29,3×29,3 mm, vapiosa taust on sinine ning ümbritsetud viljapeadega. Narva linna ametiasutuste ning hallatavate asutuste juhid, nõunikud ja spetsialistid, kes on töötanud linnas vähemalt kümme aastat. Kriisi- ja erakorralistes olukordades isikliku vaprusega silmapaistnud isikuid. Ettevõtete ja asutuste juhid, kes on oluliselt arendanud ettevõtlust Narva linnas, nende poolt juhitavate ettevõtete ja asutuste oluliste tähtpäevade puhul. Haridus- ,kultuuri-, ja sotsiaaltöötajaid ning aktivistid, kes on oluliselt edasi viinud Narva linna kultuuri-, hariduse- ja sotsiaalelu. Asutuste, seltside jm. juubelite puhul alates kümnest aastast. Välisriikide kodanikud linnale osutatud eriliste teenete eest. Raissa Lihhuša Endla Müür Galina Moldon Tamara Buldõgerova Luise-Marie Kulbas Tatjana Gontšarova Anatoli Štšura Viktor Veevo Aleksandr Malõško Mihhail Stalnuhhin Inna Hohlova Ljudmila Leitsinger Loreida Sulin Valentina Bešekerskas Irina Osis Sergei Gluško Valeri Osmokesku Koidu Laar Ljudmilla Tepljakova Elsa Suikanen Igor Kozhevnikov Sergei Nikolajev Nadežda Ivanova Kalju Müür Marika Verro Ingrid Erilaid Andranik Danieljan Aili Vester Valter Tarask Natalja Umarova Silvia Ilmenskaja Aime Kala Mart Pung Olev Silland Mihhail Gorjušin Veera Alijeva Olga Zaugarova Galina Tšerjavskaja Leonid Pelešev Aleksandr Brokk Sergei Šub Galina Šustrova Ljudmila Homjakova Albina Pugatšenko Jelizaveta Tšertova Vadim Trenin Anžela Voronova Tiiu Assafrei Natalja Mõttus Ants Liimets Juri Moskaljov Alika Milova Narva linnavalitsuse määrus. 29.10.2010 "Autasustamine Narva linna teenetemärgiga". Narva linna koduleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 1.12.2017. Vaadatud 28.11.2017.
Piiranguvöönd

Piiranguvöönd on üks rahvuspargi, looduskaitseala või maastikukaitseala vöönditest või kaitsealust üksikobjekti ümbritsev ala. Piiranguvööndis tuleb majandustegevuses arvestada kaitse alla võtja kehtestatud tingimustega. Piiranguvööndis on lubatud kõik, mis pole seaduses või kaitse-eeskirjas keelatud. Piiranguvöönd võib hõlmata nii maa- kui ka veeala. Piiranguvööndis asuvad teed ja rajad on päikesetõusust päikeseloojanguni avalikuks kasutamiseks, ala valdaja ei tohi nimetatud ajal nendel läbipääsu sulgeda, välja arvatud õuemaal. Looduskaitseseaduse järgi (ja kui kaitse-eeskiri ei sätesta teisiti) on piiranguvööndis keelatud maaparandussüsteemide rajamine veekogude veetaseme ja kaldajoone muutmine maavara kaevandamine puht- ja energiapuistute rajamine uuendusraie parkides, arboreetumites ja puistutes puuvõrade ja põõsaste kujundamine, puittaimestiku istutamine ja raie ilma kaitseala valitseja nõusolekuta biotsiidi, taimekaitsevahendi ja väetise kasutamine ehitise püstitamine jahipidamine ja kalapüük sõidukiga sõitmine, välja arvatud liinirajatiste hooldamiseks ja maatulundusmaal metsamajandus- või põllumajandustöödeks telkimine, lõkketegemine ja rahvaürituse korraldamine, välja arvatud kaitseala valitseja tähistatud kohas roo varumine külmumata pinnasel Ranna või kalda piiranguvööndi laius on Läänemere, Peipsi järve, Lämmijärve, Pihkva järve ja Võrtsjärve rannal 200 meetrit, üle 10 ha suurusel järvel ja veehoidlal ning üle 25 km² suuruse valgalaga jõel, ojal, maaparandussüsteemi eesvoolul 100 meetrit, allikal ning kuni 10 ha suurusel järvel ja veehoidlal ning kuni 25 km suuruse valgalaga jõel, ojal, maaparandussüsteemi eesvoolul 50 meetrit. Ranna piiranguvööndis on keelatud lageraie. Kalda piiranguvööndis on lubatud lageraie kuni 2 ha suurusel langil. Ranna või kalda piiranguvööndis on keelatud reoveesette laotamine matmispaiga rajamine jäätmete töötlemiseks või ladustamiseks määratud ehitise rajamine ja laiendamine, välja arvatud sadamas maavara kaevandamine mootorsõidukiga sõitmine väljaspool määratud teid (seaduses täpsustatud eranditega) Piiranguvööndi poollooduslike koosluste esinemisaladel on kohustuslik nende ilme ja liigilise koosseisu tagamiseks kas niitmine, karjatamine, puu- ja põõsarinde harvendamine või kujundamine. Piiranguvööndis võivad asuda püsielupaigad, millele kehtivad eritingimused. Loodusreservaat Sihtkaitsevöönd Looduskaitseseadus, redaktsioon jõustunud 01.08.2014 Elektrooniline Riigi Teataja Kehtiv looduskaitseseadus
Grava mõis

Grava mõis (saksa keeles Kohlhausen, läti keeles Gravas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Lubeja mõis

Lubeja mõis (saksa keeles Lubey, läti keeles Lubejas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Ozolamuiža mõis

Ozolamuiža mõis (saksa keeles Eckhof, varem Ohselshof, läti keeles Ozolamuiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Liezēre mõis

Liezēre mõis (saksa keeles Lösern, läti keeles Liezēres muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Gulbērise mõis

Gulbērise mõis (saksa keeles Gulbern, läti keeles Gulbēru muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Līdere mõis

Līdere mõis (saksa keeles Lüdern, läti keeles Līderu muiža) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Luke Lasteaed Segasumma

Luke lasteaed Segasumma on Tartu maakonnas Nõo vallas tegutsev lasteaed. Luke lasteaed Segasumma on liitunud projektiga "Kiusamisvaba lasteaed" ja Tervist Edendavate Lasteaedade võrgustikuga. Luke lasteaia Segasumma koduleht
Sihtkaitsevöönd

Sihtkaitsevöönd on üks rahvuspargi, looduskaitseala või maastikukaitseala vöönditest. Sihtkaitsevööndis lubatakse tegevust, mis toetab seal väljakujunenud või kujundatavate looduslike ja poollooduslike koosluste säilimist. Sihtkaitsevööndisse arvatakse sageli näiteks puisniite ja hooldatavaid puhkemetsi. Loodusreservaat Piiranguvöönd Kehtiv looduskaitseseadus
Samuel Reshevsky

Samuel Reshevsky (sündinud Samuel Herman Reshevsky; 26. november 1911 Ozorków – 4. aprill 1992 New York) oli poola male imelaps (ta õppis malet mängima nelja-aastaselt) ja hiljem juhtiv Ameerika male suurmeister. Reshevsky sündis Ozorkówis Łódźi lähedal Poolas juudi perekonnas.  Ta oli pretendent male maailmameistrivõistlustel alates 1930. aastate keskpaigast kuni 1960. aastate keskpaigani: 1948. aastal Haagis ja Moskvas peetud male maailmameistrivõistlustel, mis pidi selgitama uue maailmameistri pärast Aleksandr Alehhini surma (1946), jagas Reshevsky 3.-4. kohta Paul Keresega. Turniiri võitis Mihhail Botvinnik. 1953. aastal pretendentide turniiril Zürichis, mille võitja sai MM-tiitlimatšile, jagas Reshevsky 2.–4. kohta Paul Kerese ja David Bronšteiniga. Mihhail Botvinnik jäi endiselt maailmameistriks. 1968. aastal pretendentide turniiril ei saanud Reshevsky Viktor Kortšnoist jagu ega pääsenud veerandfinaalist edasi. Turniiri võitis Boriss Spasski. Ta oli kaheksakordne USA male meistrivõistluste (U.S. Chess Championship) võitja. Ta paistis silma erakordse turniirimängijana kogu oma karjääri vältel, meisterliku positsioonimängijana ja oli vajadusel hiilgav taktik. Ta mõtles avanguid arendades kaua ja leidis end seetõttu sageli ajahädas olevat, kuid tihti tegi see rahutuks pigem tema vastaseid kui teda ennast. Elukutselise maletajana ei piirdunud Reshevsky vaid malemänguga: ta oli ametilt raamatupidaja ja hinnatud malest kirjutaja. Tema kirjutiste seas on "Reshevsky on Chess" (1948), "How Chess Games Are Won" (1962), "Great Chess Upsets" (1976) ja "The Art of Positional Play" (1978), samuti tema rivaalide Bobby Fischeri ja Boris Spasski matši analüüs 1972. aasta male maailmameistrivõistlustel. Lisaks kirjutas ta maleveerge ajakirjadesse ja The New York Timesile. Andy Soltis has claimed in Chess Life that Reshevsky told a number of people that he was actually born in 1909. In an interview with Hanon Russell the year before his death, however, Reshevsky stated that the 1911 date was accurate. See Winter, Edward G. Kings, Commoners and Knaves: Further Chess Explorations (inglise). Russell Enterprises. Lk 202. ISBN 9781888690040.
Birži mõis (Sēļpilsi kihelkond)

Birži mõis (saksa keeles Groß-Buschhof, läti keeles Biržu muiža) oli riigimõis Kuramaal Jēkabpilsi kreisis Sēļpilsi kihelkonnas.
Kujmuiža mõis

Kujmuiža mõis (saksa keeles Kujen, läti keeles Kujas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas.
Jaunlazdona mõis

Jaunlazdona mõis (saksa keeles Neu-Lasdohn, läti keeles Jaunlazdonas muiža) oli rüütlimõis, hiljem Lazdona kõrvalmõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas.
Patkule mõis

Patkule mõis (saksa keeles Gilsen, läti keeles Patkules muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas.
Agu Tammeoru laulud

"Agu Tammeoru laulud" on ansambli Karavan album 2002. aastast. Albumil on 19 laulu. "Kauge kõu" "Suvelaul" "Vaikselt" "Seisvad seierid" "Head päeva" "Tore päev" "Kõik mis kisub kaasa" "Vaat, mis juhtus" "Sulle" "Tulen jälle" "Liivimaa ratsutaja" "Homme" "Ei tea! Ei tea!" "Saatus mul peos" "Öömuusika" "Kõigel on piir" "Valge kuu ja mina" "Lõpulaul" "Aeg meil minna üheskoos"
Prauliena mõis

Prauliena mõis (saksa keeles Praulen, läti keeles Praulienas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas.
Sarkaņi mõis

Sarkaņi mõis (saksa keeles Heydenfeld, varem Klodtshof, läti keeles Sarkaņu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas.
Palvere külakeskus

Palvere külakeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Kose vallas Palvere külas. Keskuse juhendaja on Jana Kruusement. Külakeskus koos noortetoaga avati jaanuaris 2007. https://www.kosevald.ee/rahva-ja-kulamajad (vaadatud 13.11.2019) Kose valla 2007. aasta konsolideerimisgrupi majandusaasta aruanne 22. mai 2008. Lk 5 Külakeskusest Kose valla kodulehel Külakeskusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vasalemma valla huvikeskus

Vasalemma valla huvikeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Vasalemma vallas Vasalemma asulas. Keskuse juhataja on Mari Tomp. Keskus haldab ka Vasalemma seltsimaja. https://web.archive.org/web/20171201044252/http://www.vasalemma.ee/rahva-ja-kulamajad (vaadatud 28.11.2017) Huvikeskusest Vasalemma valla kodulehel http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/spordikeskuse-uhendamisest-seltsimajaga-sundis-vasalemma-valla-huvikeskus?id=65596390
Riisipere kultuurimaja

Riisipere kultuurimaja (varem ka Nissi valla kultuurikeskus, Nissi kultuurikeskus, Riisipere kultuurikeskus) on kultuurikeskus, mis tegutseb Harju maakonnas Saue vallas Riisipere asulas. Varem tegutses kultuurikeskus Nissi valla asutusena (Nissi Valla Kultuurikeskus) ja selle koosseisu kuulus ka Turba kultuurimaja. Keskuse juhataja oli Kaja Vahar. 2020. aastast on see Saue Kultuuri- ja Huvikeskuse struktuuriüksus. RT IV, 26.06.2015, 16 https://web.archive.org/web/20171128163611/http://nissivallakultuurikeskus.ee/meist/meeskond/ (vaadatud 28.11.2017) RT IV, 05.06.2020, 19 Kultuurimajast Saue valla kodulehel