laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rokina tsässon

Rokina tsässon on tsässon Setumaal Rokina külas Setomaa vallas. Rokina tsässon on pühitsetud pühale Anastasiale ning püha on nahtsipäev 11. november (juliuse ehk vana kalendri järgi 29. oktoober). Tsässon ei ole pidevas kasutuses. Hoone ei ole riikliku kaitse all, kuid on heas ehituslikus seisukorras. Viimane remont tehti riikliku programmi „Pühakodade säilitamine ja areng“ rahastusel 2009. aastal. Rekonstrueerimise käigus asendati alumised palgid, korrastati eeskoda ning pandi eterniitkatuse asemele laudkatus. Rokina tsässon on väike, ühekorruseline, nelinurkse põhiplaaniga viilkatusega männipuidust ristpalkehitis, mille välismõõdud koos eeskojaga on 390 x 230 cm. Palkosa on ruudukujuline (242 x 240 cm), siseruumi pindala on umbes 3 m2. Tsässonal on lahtine eeskoda (umbes 4 m2), millel on katust toetavad ümarpalkidest, veidi profileeritud nurkadega postid ja umbes meetri kõrgune püstlaudisest piire. Värav on püstistest lippidest ja selle ülemine osa on kaarjas. Keskmise, kõrgeima lipi otsa on meisterdatud rist. Hoone kõrgus maapinnast sarika ja seina ühenduskohani on 160 cm ja katuseharjani 310 cm. Katuseharjal on lihtne puidust rist. Hoone palgid toetuvad maakividele ja on nurkades seotud kirvega tahutud koerakaelanurga tüüpi seotisega. Ukse mõõdud on 64 x 141 cm. Ukseleht koosneb kolmest käsitsi kirvega tahutud põõnadele kinnitatud laiast plangust ning on üle värvitud punase keeduvärviga. Uks avaneb sissepoole. Tenderpostid on käsitsi kirvega tahutud, ukse kohal olev palk on tahutud kaardu. Uks on tenderpostidele kinnitatud sepistatud 30 cm pikkhingedega, mis ei ole algupärased. Ukse kohal on otsaviilu palkidesse tehtud süvend sissekäiguikooni jaoks. Aknaid tsässonal ei ole. Algselt oli hoonel laudkatus, millest annab tunnistust pärlinkonstruktsioon. Viimase remondi käigus pandi hoonele eterniitkatuse asemele taas laudkatus. Eterniitkatus oli pandud pärast 1975. aastat, kuna 1974. aasta Kreutzwaldi memoriaalmuuseumi ekspeditsiooni märkmetes on kirjas, et hoonel on katkine laudkatus. Märgitakse ka, et tsässonat on varematel aastatel värvitud punaseks, kuid värv on kulunud. 1920. aastate paiku tehtud fotol on hoone ilma välisvoodrita, pikipärlinitele toetuva laudkatusega ja ilma eeskojata. Esikülje ülaosas, katuseviilu all, endise arvatava ikoonisüvendi kohal, on lihtne puulippidest ladina rist. 1974. aasta fotol on hoonel juba eeskoda, mis on praeguseni säilinud. Tsässona tagaseinas on ikooniriiul paari ikooniga. Varemalt on tsässonas olnud ka ikoon, millel oli kujutatud püha Paraskeva, püha Nikolai Imetegija ja püha Anastasia ning üks ikoonialus (1974. aasta Kreutzwaldi memoriaalmuuseumi ekspeditsioon). Tsässonate loetelu Setomaa tsässonad. Koostanud Tapio Mäkeläinen ja Ahto Raudoja. Kirjastus: Setu Kultuuri Fond, 2011. Jaanus Plaat, Arne Maasik. Rokina. Nahtsi (Anastassia) tsässon. - Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 874–879
Eohippus

Eohippus (Eohippus) on välja surnud hobuslaste perekond ja hobuslaste ürgseim eellane. Eohippuse perekonda klassifitseeritakse üksainus hobuse liik: † Eohippus angustidens (Cope, 1875). Eohippus elas Põhja-Ameerikas alam-eotseenis. Loomade elu 7:311. [1], Veebiversioon (vaadatud 17.11.2013) DAVID J. FROEHLICH,Quo vadis eohippus? The systematics and taxonomy of the early Eocene equids (Perissodactyla), Zoological Journal of the Linnean Society, Volume 134, Issue 2, pages 141–256, February 2002, Veebiversioon (vaadatud 17.11.2013) (inglise keeles) Chester Stock,The Dawn Horse or Eohippus, aprill, 1947, Veebiversioon (vaadatud 17.11.2013) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Eohippus seisuga 17.11.2013.
Räpina vald (Räpina kihelkond)

Räpina vald (saksa keeles Gemeinde Rappin) oli vald Räpina kihelkonnas Võrumaal. Vallamaja asus Räpinas. Vald kuulus Riigivolikogu 78. valimisringkonda, kust valiti Eduard Peedosk. 1938. aastal liideti vallaga Võõpsu alev. Vallas on sündinud Elmar Kohh. Maa-ameti kaardirakendused
Vasknarva vald

Vasknarva valla nime on kandnud kaks valda: Vasknarva vald, 1939. aastal moodustatud vald Virumaal Vasknarva vald Vaivara kihelkonnas
Tartu Ülikooli Riigikaitselise Õpetuse Instituut

Tartu Ülikooli Riigikaitselise Õpetuse Instituut tegutses aastail 1939–1940. Instituudi juhataja oli kolonel (hiljem kindralmajor) August Traksmaa ja juhataja abi kolonelleitnant Henn-Ants Kurg. Õppetöö algas 25. jaanuaril 1939. Tartu Ülikoolis oli sel ajal umbes 2100 üliõpilast, kellel tuli osa võtta sõjalisest õpetusest. Umbes pooled neist kuulusid Kaitseliitu. Tartu üliõpilased moodustasid ühe rügemendi, mille ülem oli instituudi juhataja kolonel August Traksmaa, 1. pataljoni ülem major Voldemar Aaviste ja 2. pataljoni ülem kapten Oskar Pollisinski. Auastmete järgi oli rügemendis 5. jaanuaril 1939 ohvitsere 535, allohvitsere 315, reamehi 750, sõjaväes mitteteeninuid 290 ja tervislikkudel põhjustel vabastatuid 210. Väeliikide järgi oli jalaväelasi 1120, suurtükiväelasi 250, ratsaväelasi 52, sideala mehi 120, pioneere 65, mitteteeninuid ja teenistusest vabastatuid 493. Instituudi õppejõud olid: major, hiljem kolonelleitnant Voldemar Aaviste mag. chem. Heinrich Arro cand. chem. Dietrich Buxhoeveden kindralmajor Martin Jervan kolonel Peeter Kann kolonelleitnant Henn-Ants Kurg kapten Tõnis Leisner kolonelleitnant, hiljem kolonel Eduard Melts leitnant, hiljem kapten Oskar Mõttus kapten, hiljem major Oskar Pollisinski kolonel Eduard Putmaker kapten, hiljem major Karl Raamat kolonelleitnant Ludvig Teder dr. phil. nat. Leonhard Tiganik kolonel Konstantin Trakmann kolonel August Traksmaa kapten Boris Voogas Tartu üliõpilaste rügement. Rahvaleht, 23. jaanuar 1939, nr. 19, lk. 5. Üliõpilasrügement tegutseb. Üliõpilasleht, 23. veebruar 1939, nr. 1, lk. 20.
Milano edikt

Milano edikt (313) oli proklamatsioon, mis kehtestas ristiusu Rooma riigis sallitud usuks. Nüüdsest peale olid kristlastel samad õigused nagu teiste religioonide järgijatel. Milano edikt tulenes poliitilisest leppest, mille sõlmisid Mediolanumis (tänapäeva Milano) 313. aasta veebruaris keisrid Constantinus Suur ja Licinius. Milano edikt. – Fordham University. https://web.archive.org/web/20120529073315/http://www.fordham.edu/halsall/source/edict-milan.asp (04.01.2014)
Deron Williams

Deron Michael Williams (sündinud 26. juunil 1984 Parkesburgis Lääne-Virginias) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 12 hooaega. Williams on USA koondisega tulnud kahekordseks olümpiavõitjaks. 2005. aasta NBA draft'ist kolmandana Utah Jazzi valitud Williams mängis Jazzi meeskonnas viis ja pool aastat ning tõi oma parimal, 2010/11. hooajal keskmiselt 21,3 punkti ja 9,7 resultatiivset söötu mängus. 2011. aasta veebruaris vahetati Williams New Jersey Netsi. Williams mängis 2012. aastal Brooklynisse kolinud ja seetõttu nime vahetanud klubis kokku ligi viis aastat ja siirdus seejärel 2014. aasta suvel Dallas Mavericksi. Dallas loobus keskmiselt 13,7 punkti ja 6,2 tulemuslikku söötu toonud Williamsi teenetest 2017. aasta veebruaris, misjärel liitus ta karjääri viimaseks pooleks hooajaks Cleveland Cavaliersiga. Kolm korda valitud NBA tähtede mängule (2010–2012) Kaks korda valitud NBA sümboolsesse teise viisikusse (2008, 2010) NBA uustulnukate sümboolne esiviisik (2006) 2008. aasta suveolümpiamängud: kuldmedal 2012. aasta suveolümpiamängud: kuldmedal  Deron Williams – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Deron Williams – NBA.com Deron Williams – Basketball-Reference.com
Sideliin

Sideliin on seadmetest ja keskkondadest (maapind, atmosfäär, kosmos) moodustatud trakt (kulgemistee), mille kaudu elektrisignaalid jõuavad infoallikast vastuvõtjani. Sideliiniks võib olla traatsideliin, raadiosideliin ja optilise side liin, sealhulgas valguskaabelliin. Sideliin sisaldab harilikult mitu sidekanalit ehk infoedastuse teekonda, näiteks sagedusvahemiku kujul. Optiline side Raadioside Traatside Sideliin
Traatside

Traatside on informatsiooni edastamine traadist elektrijuhtmete kaudu. Sideliini juhtmeteks on tänapäeval enamasti kaabli voolujuhtivad sooned. Varem kasutati telegraafi- ja telefoniliinidena õhuliine, mille paljasjuhtmed on riputatud mastide otsa kinnitatud isolaatoritele.
Võnkemood

Võnkemood ehk lainemood, erialatekstis lühidalt mood (inglise k mode) on füüsikas mehaanilises või akustilises võnkesüsteemis ja lainejuhtmes või valguskaabli kiududes leviv kindla ruumilise struktuuri ja sagedusega võnkumine või laine. Mood on näiteks võnkuvas pillikeeles tekkiv põhitoonile või mõnele ülemtoonile vastav seisulaine. Kinnises ruumis tekkivad seisvad lained on ruumimoodid. Laseri kiires võib olla mitme lainepikkuse ja polarisatsiooniga moode.
Optiline side

Optiline side on informatsiooni edastamine niisuguse elektromagnetkiirguse abil, mis lainepikkuselt jääb valguse ja infrapunakiirguse piirkonda. Optilise kiire levikeskkonnaks võib olla atmosfäär ja avakosmos või siis valgusjuhe läbipaistvast materjalist kiu kujul (valguskaablis). Kiirgusallikaks on tänapäeval laserid. Et optiline kiir kannaks informatsiooni, moduleeritakse teda informatsiooni kandva analoogsignaaliga (tavaliselt impulsskoodmodulatsiooni põhimõttel). Vastuvõetud signaali muundab tagasi elektrisignaaliks fotodiood. Valguskaabli kaudu toimuva optilise side olulised eelised traatside ja raadioside ees on häirekindlus, väikesed kaod ja sideliini suur läbilaskevõime (ühel kiul 1…100 Gbit/s). Valgusjuhtmel põhinev optiline side hakkas välja kujunema 1970. aastail, esialgu suurlinnade telefonikeskjaamade vahel. Tänapäevaks on valguskaabel kaugsides (sealhulgas mandritevahelises sides) traatsoontega kaabli täielikult asendanud ja seda eelistatakse ka lähisides (kohtvõrkudes, kaabeltelevisioonivõrkudes). Kiudoptika Valgusjuhe Valguskaabel Optilised sidesüsteemid Optical-communication
Kaitseminister

Kaitseminister on valitsuskabineti liige, kes juhib kaitseministeeriumi. Ameerika Ühendriikide kaitseminister Eesti kaitseminister NSV Liidu kaitseminister
Madu-odaangerjas

Madu-odaangerjas (varem ka maduangerjas; Myrichthys colubrinus) on kalaliik. 1979. aastal klassifitseeriti madu-odaangerjas kalaliigina (Chlevastes colubrinus) teravsabaangerlaste sugukonda Chlevastes perekonda. Tänapäeval liigitatakse madu-odaangerjas kalaperekonda odaangerjas (Myrichthys) kalaliigina Myrichthys colubrinus. Loomade elu 4:189. WoRMS Myrichthys colubrinus, Veebiversioon (vaadatud 18.11.2013) (inglise keeles) https://elurikkus.ee/bie-hub/species/201205#classification Madu-odaangerjas andmebaasis eElurikkus Sissekanne FishBase-s Sissekanne WoRMS-is
Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit

Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit (lühend EMPL) on 1996. aastal asutatud, valdavalt puidu- ja metsatööstusega seotud ettevõtteid ühendav mittetulundusühing. EMPLi tegevuse eesmärkideks on oma liikmeskonna huvide esindamine ja kaitse ning mehaanilise ja keemilise metsatööstuse väljaarendamiseks vajalike seadusandlike ja majanduslike tingimuste loomisele kaasa aitamine. 2002. aastal käivitas liit projekti "Puuinfo", mille eesmärgiks on säästva puidukasutuse suurendamine. 2003. aastal alustatud projekti "Tee metsa" eesmärgiks on metsa ja puiduga seotud informatsiooni levitamine. Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit on Eesti Kaubandus-Tööstuskoja ja Eesti Tööandjate Keskliidu liige. Alates 2002. aastast on EMPL Euroopa Puidutööstuste Konföderatsiooni CEI-Bois liige, alates 2004. aastast Euroopa Vineeritootjate Liidu FEIS liige. EMPLil on head koostöösuhted Eesti Metsaseltsi, Eesti Erametsaliidu, Eestimaa Looduse Fondi, Euroopa Saeveskite Liidu, Soome ja Rootsi Metsatööstuste Liidu ning Euroopa Komisjoni Delegatsiooniga Eestis. EMPL haldab portaali Estonian Timber ning teeb koostööd Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusega eksportivate metsatööstusettevõtete andmebaasi ajakohastamisel. EMPL korraldab oma liikmetele infopäevi ja seminare aktuaalsetel metsatööstuslikel ja -poliitilistel teemadel, osaleb erinevatel puidukasutamist propageerivatel üritustel, korraldab välis-äridelegatsioonide külaskäike Eestisse jne. 2023. aastal oli liidu juht Henrik Välja. metsandus puidutööstus langetamine metsanduse mõisteid EMPLi koduleht Puuinfo Tee Metsa Estonian Timber "Metsatööstuse liidu juht nõuab filmist intervjuude eemaldamist. Režissöör: oleks mõistlik enne film ära näha". Delfi. Vaadatud 30. detsembril 2023.
Esindaja

Esindaja on esindussuhtes olev isik kes esindab isikut või isikute rühma esindusõigust tõendava dokumendi, kas seaduse, volituse või akti alusel, tehingute tegemisel, huvide kaitsmisel, kohtus esindamisel jpm. Esindaja on laialt kasutatav mõiste, millel võib igas valdkonnas olla oma tähendus, näiteks õigussuhetes on kas advokaat (või vandeadvokaat) kliendi esindaja, ravimitööstustel on ravimiesindajad, turustus- ja müügivaldkonnas on müügiesindajad jpm. Esindaja võib olla ka valitud näiteks osariikide esindaja on Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige. Esindajaks võidakse nimetada ka paljude distsipliinide eestkõnelejaid (kaitsjaid), näiteks loomaõiguste (loomaeetika), inimõiguste, seksuaalvähemuste, naisõiguste esindaja jpm. Esindajaks peetakse ka bioloogias mingi liigi esindajat. Esindaja mõistet kasutatakse ka matemaatikas. Esindajat võidakse kasutada ka ülekantud tähenduses, näiteks peetakse madu kuradi esindajaks. advokaat agent Ameerika Ühendriikide Esindajatekoda delegaat diplomaat eriesindaja esindatav esindus esindusdemokraatia esinduskulud müügiesindaja rahvaesindaja ravimiesindaja riigi julgeoleku volitatud esindaja saadik seaduslik esindaja täievoliline esindaja volitatud esindaja volitus
John Coltrane

John William Coltrane (23. september 1926 Hamlet, Põhja-Carolina – 17. juuli 1967 New York) oli ameerika džäss-saksofonist, helilooja ja ansamblijuht. Coltrane astus 1945. aastal mereväkke. Ta teenis Havai saarestikus mereväe džässorkestris, kellega tegi ka oma esimesed salvestised. 1946. aastal pöördus ta tsiviilellu tagasi. Ta mängis 1940. aastate lõpus ja 1950. aastate alguses Jimmy Heathi, Dizzy Gillespie ja Duke Ellingtoni ansamblites. 1955. aasta lõpus palkas ta Miles Davis, mis džässimaailmas tähendas tõelist läbilööki. Ansambli liidrina osales Coltrane vähemalt 50 salvestusel. Ta on mänginud paljudel teistegi muusikakollektiivide albumitel ning eriti tähelepanuväärsed on neist esinemised trompetimängija Miles Davise ja pianist Thelonius Monkiga. Alates 1948. aastast oli Coltrane heroiinisõltlane ja alkohoolik. Kuid 1957 sai ta ilmutuse, mis aitas tal (väidetavalt päevapealt) sõltuvusest vabaneda. See spirituaalne ärkamine kajastus tema loominguski. 1955. aastal abiellus Coltrane Juanita Naima Grubbsiga, kes oli islamisse pöördunud. Tema kaudu tutvus Coltrane islamiga, uuris ka hinduismi ja budismi, kabalat ja Aafrika ajalugu, ent jäi kristlaseks. 1963. aasta suvel asus Coltrane Naimast lahku elama. Lapsi neil polnud. Lahutus vormistati 1966. Samal aastal abiellus Coltrane Alice McLeodiga. Alice'iga sündisid tal pojad John (1964), Ravi (1965) ja Oranyan (1967). Coltrane suri 40-aastaselt maksavähki. Muusikute seas oli see suur üllatus, sest nad polnud tema olukorrast teadlikud. Miles Davis kommenteeris: "Coltrane'i surm šokeeris igaüht, oli igaühe jaoks üllatus. Ma teadsin, et ta ei näe väga hästi välja ... Aga ma ei teadnud, et ta oli nii haige – või et ta üldse haige oli." Pärast Coltrane'i surma hakkas San Franciscos asuva Yardbirdi templi kogudus Coltrane'i jumala taaskehastusena kummardama. Tempel ise nimetati ümber Charlie Parkeri järgi, kelle nad võrdsustasid Ristija Johannesega. See tekitas kogudusele probleeme, kui tahtis astuda Aafrika ortodoksse kiriku liikmeks. Lõpuks pidi kogudus tagandama Coltrane'i jumala taaskehastusest pühakuks ja vastutasuks tunnustas Aafrika ortodoksne kirik Coltrane'i kõigi kunstnike kaitsepühakuna. Kogudus nimetas end ümber Püha John Coltrane'i Aafrika ortodoksseks kirikuks ning ta kasutab oma jumalateenistustel Coltrane'i muusikat ja tema kirjutatud laulutekste.
Raudteelaste Kodu

Raudteelaste Kodu (mitteametlikult ka Kaarepere raudteelaste kodu) oli "Raudteelaste Kodu seadusega" (1928) rajatud asutus Tartumaal Kaarepere külas (praegu jääb küla Jõgeva maakonda). Raudteelaste Kodu asutati muu hulgas selleks, et hooldada abi vajavaid riigi raudteeteenistujaid ja -töölisi ning nende perekondi. Raudteelaste Kodu oli Raudteede Talituse heategev asutis, mille ülesandeks: anda peavarju ja võimaldada ülalpidamist abitarvitavatele teenistusest lahkunud riigi raudteeteenijatele ja -töölistele ning nende perekonnaliikmetele; võimaldada tervisekosutamist riigi raudteeteenijatele ja -töölistele ning nende perekonnaliikmetele; korraldada riigi raudteeteenijate ja -tööliste lastele suvekoloniisid. Raudteelaste Kodu varanduse moodustasid: 1) Riigi Raudteedevalitsusele Vabariigi Valitsuse otsusega 11. juulist 1923. a. raudtee invaliidide kodu asutamiseks üleantud riiklikust maatagavarast planerimise korras eraldatud Kaarepere (Tartumaal) asunduse krundid nr 34, 34-a, 35, 36, 36-a, 45, 46, 47, 48, 48-a, 49, kokku 145 hektaari ja peale selle 21 hektaari suurune metsatükk nr A1 ja 5 hektaari suurune turbaraba Visusti rabast, kõik kokku 171 hektaari ja sellel maa-alal asuvad päraldised ning hooned, välja arvatud meiereihoone ühes ¼ hektaari maa-alaga; 2) punkt 1. tähendatud kinnisvara juurde kuuluv elus ja elutu inventar; 3) 50.000-krooniline majapidamise operatsiooni kapital, mis antakse riigikassast eelarve korras; 4) abiandmise fond, mis kujuneb Raudteelaste Kodu kinnisvarade majapidamise puhaskasust määratavast osast ja muudest juhuslikkudest sissetulekutest. Raudteelaste kodus kasvatati katseloomadesks merisigu. Kaarepere raudteejaam Eesti Entsüklopeedia. 7. köide: Rakk–Tanukad. Tartu: Loodus, 1936, lk 83. Neljajalgsed, kes tuuakse ohvriks inimesele. Rahvaleht, 20. november 1936, nr 136, lk 4.
Kalabariia (perekond)

Kalabariia (Calabaria) on maoperekond. Kalabariia perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik: Calabaria reinhardti – kalabariia (Beddome, 1867) Varem arvati kalabariia liivaboalaste alamsugukonda, nüüd alamsugukonda Calabriinae. Kalabariia elab Lääne- ja Kesk-Aafrikas. Loomade elu 5:255. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Calabaria Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 18.11.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Calabaria reinhardtii seisuga 18.11.2013.
Calabaria

Calabaria võib tähendada: Calabaria on maoperekonna kalabariia teaduslik nimetus; Calabaria on maoperekonna kummiboa (sgk liivaboalased) taksonoomiline sünonüüm. Loomade elu 5:255.
Kummiboa (perekond)

Kummiboa (Charina) on maoperekond. Kummiboa perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Charina bottae (Blainville, 1835) – kummiboa Charina umbratica (Klauber, 1943) Varem arvati kummiboa liivaboalaste alamsugukonda, nüüd alamsugukonda Charininae. McDiarmid RW, Campbell JA, Touré T. 1999. Snake Species of the World: A Taxonomic and Geographic Reference, vol. 1. Herpetologists' League. 511 pp. ISBN 1-893777-00-6 (series). ISBN 1-893777-01-4 (volume). Loomade elu 5:260. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Calabaria Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 18.11.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Charina seisuga 18.11.2013.
Wenona (täpsustus)

Wenona on mitmetähenduslik sõna: Wenona on USA-s Marylandi osariigis Somerseti maakonnas olev kohaliku omavalitsuseta paik Wenona on linn USA-s Illinoisi osariigis Wenona on maoperekonna kummiboa (sgk liivaboalased) taksonoomiline sünonüüm
Lichanura

Lichanura on maoliste perekond boalaste sugukonnast. Perekonda Lichanura arvatakse kaks liiki: Lichanura orcutti Stejneger, 1889 Lichanura trivirgata Cope, 1861 Varem arvati perekond Lichanura liivaboalaste alamsugukonda, nüüd alamsugukonda Charininae. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Lichanura. Roomajate andmebaas (vaadatud 15.08.2014) (inglise keeles)
Liivaboa

Liivaboa (Eryx) on maoperekond. Liivaboa perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Eryx borrii Lanza & Nistri, 2005 Eryx colubrinus (Linnaeus, 1758) Eryx conicus (Schneider, 1801) Eryx elegans (Gray, 1849) Eryx jaculus (Linnaeus, 1758) – lääne-liivaboa Eryx jayakari Boulenger, 1888 Eryx johnii (Russell, 1801) – india-liivaboa Eryx miliaris (Pallas, 1773) – kaevur-liivaboa Eryx muelleri (Boulenger, 1892) Eryx somalicus Scortecci, 1939 Eryx tataricus (Lichtenstein, 1823) – ida-liivaboa Eryx whitakeri Das, 1991. McDiarmid RW, Campbell JA, Touré T. 1999. Snake Species of the World: A Taxonomic and Geographic Reference, vol. 1. Herpetologists' League. 511 pp. ISBN 1-893777-00-6 (series). ISBN 1-893777-01-4 (volume). Loomade elu 5:259. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Eryx Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 18.11.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne ITIS-es Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Eryx (genre) seisuga 18.11.2013.
Forssa

Forssa on linn Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Asub mõttelise kolmnurga Tampere-Helsingi-Turu keskel, Loimijoki jõe kaldal. Elanike arv on 17 900 (2008) ning rahvastiku tihedus 72 in/km². Forssa areng algas 1847. aastal, kui rootsi tööstur Axel Wilhelm Wahren asutas sinna ketrusvabriku. Tekstiilitööstus oli linna suurim tööandja 1970. aastateni. Linnaõigused sai 1964. aastal. Kalevi Aho, helilooja Alpo Suhonen, jäähokitreener Jonna Tervomaa, laulja Forssas räägitakse põhiliselt soome keelt. Võrreldes 1990. aastaga on aga soome keele kõnelejate arv vähenenud 99,4%-lt 95,5%-ni. Gödöllő (Ungari) Sarpsborgi vald (Norra) Sault Ste. Marie (Kanada) Serpuhhov (Venemaa) Struer (Taani) Södertälje (Rootsi) Tierp (Rootsi) Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years Forssa koduleht
Eryx

Eryx, ERYX on mitmetähenduslik sõna: Eryx, liivaboa, maoperekond sgk liivaboalased; Eryx iidne linn Sitsiilias ja ka mägi millele linn püstitati, tänapäeval Erice; Eryx, kreeka mütoloogias Eryx'i linna kuningas; ERYX, on prantsuse päritolu juhitav tankitõrjeraketisüsteem. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Eryx (disambiguation) seisuga 18.11.2013.
Hans Pruul

Hans Pruul (1875–1948) oli eesti bibliofiil ja omavalitsuspoliitik. Ta oli Alliku talu peremees ja aastail 1919–1924 Vihula vallavanem. Tema isa oli Metsiku Õppija Seltsi president Danel Pruul. Hans Pruuli tütar Helmi Lensküll müüs seltsi ja oma isa säilinud raamatud 1966. aastal Eesti Rahvusraamatukogule, kus seda säilitatakse Metsiku koguna.
Rahvastepall

Rahvastepall on pallimäng, kus mängijad püüavad vastasvõistkonna liikmeid palliga tabada. Seda mängitakse väljakul, mis on jaotatud kaheks võrdseks pooleks ehk linnaks. Mängijad jaotatakse kahte võrdarvulisse võistkonda, neist igaühes peab olema vähemalt neli liiget. Ametlike võistluste korral kuulub igasse võistkonda 10 liiget. Võistkondade kaptenid määravad loosimise teel kindlaks, kumb võistkond mängu alustab. Mängu käigus üritavad kapten ja tema võistkonna liikmed tabada palliga vastasvõistkonna väljakupoolel asuvaid mängijaid. Endel Isop. Liikumismängud. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1954. Rahvastepalli reeglid Video
Exiliboa

Exiliboa on maoperekond. Perekonda Exiliboa klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik: Exiliboa placata Bogert, 1968. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Exiliboa Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 18.11.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Exiliboa placata seisuga 18.11.2013.