laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dráma maakond

Dráma maakond (νομός Δράμας) on endine 2. järgu haldusüksus (maakond) Kreekas. 2011. aastast on samal territooriumil Dráma piirkonnaüksus. Maakond kuulus Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonda. Maakonna pindala oli 3468 km², elanike arv Kreeka 2001. aasta rahvaloenduse andmetel 103 975 (rahvastiku tihedus 30,0 in/km²). Kapodístriase programmi järgi (2001. aastast) oli maakonnas järgmised vallad ja kogukonnad: Dráma vald Doxáto vald Kalampáki vald Káto Nevrokópi vald Nikifórose vald Paranésti vald Prosotsáni vald Sitagroí vald Sidirónero kogukond
Ramsey lause

Mingi teooria Ramsey lause on lause, mis saadakse, kui teooria kogu sisu kirjeldavas lauses asendatakse iga teoreetiline termin eri muutujaga, iga muutuja ulatuseks võetakse kogu lause ning lisatakse iga muutuja puhul olemasolukvantor. Seega sisaldab Ramsey lause ainult vaatlustermineid. Selle tehnika teoreetiliste terminite kõrvaldamiseks teooria empiirilist sisu säilitades pakkus välja Frank Ramsey. Loogilise empirismi raames arendas seda Carl Hempel (1958). Oma versiooni sellest tehnikast esitas David Lewis (1970), kasutades seda oma teoreetiliste terminite teoorias; seda lähenemist on kasutatud ka vaimufilosoofias. Ramsey lausete edasiarendusi kasutatakse teoreetiliste terminite osutuse probleemi lahendamisel ning struktuurilise realismi täpsustamisel. Howard Sankey. Ramsey Sentences, philpapers.org. Frank Ramsey. Theories. – D. H. Mellor (toim). F. P. Ramsey Philosophical Papers, Cambridge: Cambridge University Press (1990). Carl G. Hempel. The Theoretician's Dilemma: A Study in the Logic of Theory Construction. – Minnesota Studies in the Philosophy of Science, 1958, 2, lk 173–226. Ümbertrükk: Carl Hempel. Aspects of Scientific Exploration, New York 1965. Herbert G. Bohnert. Communication by Ramsey-Sentence Clause. – Philosophy of Science, 1967, 34, 4, lk 341–347. David Lewis. How to Define Theoretical Terms. – Journal of Philosophy, 1970, 67, 13, lk 427–446. David Papineau. Theory-Dependent Terms. – Philosophy of Science, 1996, 63, 1, lk 1–20. Stathis Psillos. Scientific Realism: How Science Tracks Truth, Routledge 1999, ptk 3. Pierre Cruse. Ramsey Sentences, Structural Realism and Trivial Realization. – Studies in History and Philosophy of Science Part A, 2005, 36, 3, lk 557–576.
Rodope piirkonnaüksus

Rodope (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Ροδόπης) on Kreeka piirkonnaüksus Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonna idaosas. Rodope piirkonnaüksuse territoorium langeb kokku varasema Rodope maakonna territooriumiga. Koos Évrose piirkonnaüksuse ja Xánthi piirkonnaüksusega moodustab see Traakia geograafilise piirkonna. Piirkonnaüksus on saanud nime oma põhjaosas paiknevate Rodope mägede järgi. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Komotiní. Rodope piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on: Arrianá vald (2) Íasmose vald (3) Komotiní vald (1) Maróneia-Sápese vald (4) https://www.statistics.gr/el/2021-census-res-pop-results
Kavála piirkonnaüksus

Kavála (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Καβάλας) on Kreeka piirkonnaüksus Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonna edelaosas, Makedoonia geograafilise piirkonna idapoolseim osa. Kavála piirkonnaüksuse territoorium hõlmab osa endisest Kavála maakonnast, ülejäänud osa hõlmab Thásose piirkonnaüksus. Piirkonnaüksuse keskasula on Kavála. Kavála piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on: Kavála vald (1) Néstose vald (2) Pangaío vald (3) https://www.statistics.gr/el/2021-census-res-pop-results
Atika loomapark

Atika loomapark (kr Αττικό Ζωολογικό Πάρκο) on eraloomaaed Kreekas Spátas. Ateena idapoolses eeslinnas asuv park avati 2000. aasta mais ja on avatud aasta läbi. Avamise ajal olid ekspositsioonis peamiselt linnud – 1100 lindu 300 liigist; see oli maailmas suuruselt kolmas linnukogu. Buceros hydrocorax Katta Aarad "History of the Park". atticapark.com. Attica Zoological Park. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. aprill 2012. Vaadatud 3. detsember 2010. "Zoo". atticapark.com. Attica Zoological Park. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. november 2010. Vaadatud 3. detsember 2010.  Atika loomapark – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (kreeka keeles)
Thásose piirkonnaüksus

Thásos (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Θάσους) on Kreeka piirkonnaüksus Ida-Makedoonia ja Traakia lõunaosas Makedoonia geograafilises piirkonnas. Thásose piirkonnaüksus moodustati 2001 Kallistratese programmi raames. Selle territoorium hõlmab osa endise Kavála maakonna territooriumist (teise osa hõlmab Kavála piirkonnaüksus). Piirkonnaüksuse halduskeskus on Thásos. Thásose piirkonnaüksuses on ainult Thásose vald. https://www.statistics.gr/el/2021-census-res-pop-results
Cēsise Jaani kirik

Cēsise Jaani kirik on kirik Lätis Cēsises. Kirik on pühitsetud Ristija Johannesele. Altarimaali autor on Johann Köler. Maal valmis 1858. aasta talvel, selle mõõtmed on 4,63 × 2,04 m. Altarimaali koopiad asuvad Viini Püha Stefani katedraalis, Iisaku katedraalis ja Rootsi kirikus Peterburis, Riia Martini kirikus ning Karksi kirikus. Kiriku torn Kiriku interjöör Altar Altarimaal, Johann Köler (1858) Cēsise Jaani kirik 2024. aasta suvel Cēsu Svētā Jāņa baznīca, vaadatud 16. november 2014 Cēsu Svētā Jāņa baznīca
Hariduse tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Hariduse tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe asumis. Hariduse tänav algab Tõnismäe tänavalt ja lõpeb Pärnu maanteega ristudes. Hariduse tänav on ligikaudu 300 m pikkune. Praegune Hariduse tänav oli osa Vaestepatuste tänavast. Praegune nimi anti tänavale 16. detsembril 1936. Saksa okupatsiooni ajal kasutati ka saksakeelset nime Bildungstraße. Hariduse tänav 2 // Tõnismägi 3, 1938. aastal arhitekt Richard Falkenbergi projekti järgi ehitatud Peeter Kooritsa maja. Hoone on kasutusel elamuna, I korrusel äriruumid. Efektse nurgalahendusega silmapaistev esindustraditsionalistlik maja. Hariduse tänav 3, Herbert Johansoni projekteeritud 1936–1937 ehitatud funktsionalistlik Tallinna Prantsuse Lütseumi hoone. Hoones tegutses kuni 1996. aastani Tallinna 7. Keskkool. Praegu on seal Tallinna Prantsuse Lütseumi peahoone, kus toimub 6.–12. klassi õppetöö. Hariduse tänav 4 // Tõnismägi 3a (algselt Tõnismägi 5), endine August Naarise maja, valmis 1938. aastal, arhitekt Eugen Sacharias Hariduse 6 // Tõnismägi 5, algne Tallinna Ühise Haigekassa hoone. Valmis 1939. aastal, arhitekt Elmar Lohk. Hoones tegutses ka Tallinna Linna Kiirabi Jaam. Tänapäeval Ida-Tallinna Keskhaigla Tõnismäe polikliinik ja Tõnismäe apteek Hariduse tänav 8, 1939. aastal valminud, algselt Eesti Naisliidu Kodumajanduse Instituudi hoone (arhitekt Arthur Jürvetson), hoones on asunud ka Tööstuslik Naiskutsekool. Nõukogude ajal ühendati kõrvalhoonega ja selles hoones asus osa Tõnismäe Haiglast. Hoones toimub praegu Tallinna Prantsuse Lütseumi 1.–5. klassi õppetöö. Hariduse tänav 11, 1937. aastal valminud, Eugen Habermanni projekteeritud korterelamu. Hariduse tänav 13, viiekorruseline korterelamu äripindadega. Ehitatud 1937. aastal arhitekt Viktor Tretjakevitši projekti järgi. Tõnismäe Antoniuse kabel Vaestepatuste tänav http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Leele Välja, OÜ Arhitektuuriväljad. Tallinna kesklinna väärtuslikud hooned. Tallinn 2020, lk 26 Tallinna Kiirabi, (vaadatud 07.05.2023) Leele Välja, OÜ Arhitektuuriväljad. Tallinna kesklinna väärtuslikud hooned. Tallinn 2020, lk 28 Äriruumidega elamu Hariduse t. 13, 1938. a kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 24.01.2021)  Hariduse tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Võidu tänav

Võidu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe, Liiva ja Männiku asumis. Võidu tänav algab Vabaduse puiesteelt ja lõpeb lõunapoolses otsas pärast Võidu põiku umbtänavana. Võidu tänav on ligikaudu 1600 meetrit pikk. Võidu tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime ilmselt Vabadussõja võidu tähistamiseks. Võidu tänav (2015) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 303
Thesprotía piirkonnaüksus

Thesprotía piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Θεσπρωτίας) on Kreeka piirkonnaüksus Ípeirose piirkonna lääneosas. Piirkonnaüksuse keskasula on Igoumenítsa. Piirkond moodustati 2011. aastast Kallikratese programmi raames Thesprotía maakonna asemel samal territooriumil. Thesprotía piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on:
Tähetorni tänav

Tähetorni tänav on tänav Tallinnas. Tähetorni tänav algab Paldiski maanteelt ja lõppeb Vääna tänaval. Tähetorni tänav on ligikaudu 4299 m pikkune. Tänaval asub Tallinna tähetorn.
Briti Neitsisaarte lipp

Briti Neitsisaarte lipp on Suurbritannia valduse Briti Neitsisaarte Meretaguse Territooriumi ametlik lipp. Lipp võeti kasutusele 15. novembril 1960, see on tüüpiline Briti asumaade lipp. Sinise välja vardapoolses ülanurgas on Suurbritannia lipp, lehvil aga valduse ametlik vapp. Lipu eripäraks on see, et vapikilp on lipu ühel küljel üht- ja teisel teistpidi, mõlemal poolel on vapil kujutatud püha Ursula näoga lipuvarda poole. Briti Neitsisaarte vapp Briti Neitsisaarte lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Vanemuise tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vanemuise tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas. Vanemuise tänav algab Ugala tänavalt ja lõppeb Sõbra tänaval. Vanemuise tänav on ligikaudu 1000 m pikkune. Vanemuise tänav sai nime 8. novembril 1927. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 133
Tolli tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tolli tänav on tänav Tallinna vanalinnas. Tolli tänav jääb Pika ja Laia tänava vahele. Tolli tänava pikkus on umbes 75 m. Tänav sai nime praeguse aadressiga Tolli 8 majas 1786–1873 tegutsenud tollihoone järgi. Tolli 1 // Pikk 69. Kinnistu kuulus Hetlingite perekonnale, 1889. aastast kuulus aga Tallinna Katariina II kõrgemale linnakoolile. Aastatel 1935–1944 tegutses hoones Tallinna Linna Vene gümnaasium ja progümnaasium, Tallinna Linna 6. Gümnaasium ja 6. progümnaasium, Tallinna 6. gümnaasium. Kuni 1993. aastani tegutses hoones Tallinna õmbluskool. Tolli 2 // Pikk 71 nurgal, hoonestu Kolm Õde Tolli 3 Tolli 4, kus asub 1989. aastast Tallinna Linnaarhiiv Tolli 6, kus asub 1973. aastast Tallinna Linnaarhiiv Tolli 8 // Lai 54, kus asub 1989. aastast Tallinna Linnaarhiiv Elamu Tolli 3 Elamu Tolli 3, 2011. aastal Elamu, Tolli 4 Elamu, Tolli 4 Elamu-ait, Tolli 6 Tänav sai nime praeguse Tolli tn 8 majas 1786–1873 tegutsenud tollihoone järgi, mis ehitati Eestimaa kubermangu arhitekti Johann Caspar Mohri projekti järgi. 1843. aastal koostatud Tallinna aadressiraamatus olid Tolli 3 kinnistu on pandud Laia tänava alla. Tolli tänavat on esmamainitud 1865. aastal Eestimaa kubermangu maamõõtja J. H. Schmidti koostatud Tallinna kinnisvarade hindamise atlases. Varem tänaval nime polnud ning seda nimetati lihtsalt põiktänavaks või väikeseks põiktänavaks. Tänav viis linna peatänavalt Tallinna linnamüüri ääres asunud ühe linna vanima ehitise – hobuveski juurde. Linna ülemineku järel Venemaa võimu alla, ehitati tänava äärde Peeter I linnapalee, mis ehitati oletatavalt 1713. aastal ja põles maha 29. juunil 1757 ning mille varemeile ehitatigi 1786. aastal tollihoone. Kinnistu Tallinn Pikk 69/Tolli 1 detailandmed, Rahvusarhiiv Elamu Tolli t.3, 17.-20.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris Elamu Tolli t.4 hooviansambliga, 15.-20.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris Elamu-ait Tolli t.6, 15.-20.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris  Tolli tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Piiri tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Piiri tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Rahumäe asumis. Piiri tänav algab Rahumäe teest ja lõppeb Vana-Pärnu maantee ristumisel. Piiri tänav on ligikaudu 650 m pikkune. Piiri tänav sai nime 27. oktoobril 1922. Saksa keeles oli tänava nimi Grenzstrasse ja vene keeles Пограничная улица. Tänav on saanud nime selle järgi, et ta oli rajatud omaaegsele Tallinna linna ja Nõmme alevi piirile. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 92  Piiri tänav (Tallinn) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Giorgio Di Centa

Giorgio Di Centa (sündinud 7. oktoobril 1972 Tolmezzos Udine provintsis) on Itaalia murdmaasuusataja. Di Centa pääses 16-aastaselt Itaalia juunioride koondisse ja täiskasvanute koondises on ta 1995. aastast. Di Centa on osalenud maailma tipus üle 10 aasta. Esimese maailma karikasarja etapi võitis ta 5. veebruaril 2010 Canmore'is, kui võitis 15 km vabatehnikasõidu. Maailma karikasarja üldarvestuses on ta parim koht 2007–2008 hooajal saadud viies koht. 1999. aasta maailmameistrivõistlustel Trondheimis ja 1999. aasta MM-il Ramsaus sai Di Centa Itaalia teatevõistkonnaga pronksmedali. 2002. aasta olümpiamängudel Salt Lake Citys võitis ta teatesõidus hõbemedali. 2005. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis sai ta esimese individuaalse suurvõistluste medali, olles tagaajamisvõistluses hõbemedali vääriline. 2006. aasta olümpiamängudel Torinos tuli Di Centa kahekordseks olümpiavõitjaks, saades kulla nii teatesõidus kui ka 50 km vabastiilis ühisstardiga sõidus. 2010. aasta taliolümpiamängude avatseremoonial Vancouveris kandis ta Itaalia lippu. 2002 Salt Lake Citys hõbemedal 4×10 km teatesõidus 2006 Torinos olümpiavõitja 50 km ühisstardist (vaba) olümpiavõitja 4×10 km teatesõidus 1997 Trondheimis pronksmedal 4×10 km teatesõidus 1999 Ramsaus pronksmedal 4×10 km teatesõidus 2005 Oberstdorfis hõbemedal 2×15 km jälitussõidus 2009 Liberecis pronksmedal suusavahetusega sõidus Giorgio Di Centa on osalenud (seisuga 17. jaanuar 2015) 315 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 13 korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele. Giorgio Di Centa on abielus Ritaga ja neil on kolm last, Laura, Martina ja Gaia. Tal on õde Manuela Di Centa, kes oli aastaid tagasi maailma paremaid naissuusatajaid. Giorgio Di Centa FIS-i kodulehel (inglise) Giorgio Di Centa koduleht
Tähe tänav (Tallinn)

Tähe tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Tähe tänav algab Raudtee tänavalt ja lõpeb Hiiu tänavaga ristumisel. Tähe tänav on ligikaudu 1400 m pikkune. Tänava nimi oli algselt Romanovi tänav, 17. märtsil 1922 sai praeguse nime. 25. märtsist 1940 kuni 1941. aastani oli tänava nimi Vasara tänav. Tähe tänav Tähe 7  Tähe tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tuulte pesa

"Tuulte pesa" on 1979. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm. Filmi tegevus toimub süngel sõjajärgsel ajal. Jüri Piir peab kõrvalises kohas talu. Talle avaldavad survet kord nõukogude võimuesindajad, kord metsavennad. Raskes olukorras on ta sunnitud tegema keerulisi valikuid. Rudolf Allabert – Jüri Piir, Mahtjamäe talu peremees Nelli Taar – Roosi Piir, tema naine Anne Maasik – Liisa Piir, Piiride poja naine Indrek Korb – Indrek Piir, Liisa Piiri poeg Evald Aavik – võõras Tõnu Kark – Tiit Paljasmaa Vaino Vahing – metsavend Ain Lutsepp – metsavend Film "Tuulte pesa" oli omal ajal kahtlemata sündmuseks Eesti filmikunstis ning äratas tõsist tähelepanu kogu tollases Nõukogude Liidus ja sotsialismimaades. Valdavalt olid kõik selle filmi kohta avaldatud retsensioonid kiitvad. Õie Orav. Tallinnfilm. 2, Mängufilmid 1977–1991. Tallinn, 2004, lk. 129
Heby vald

Heby vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Uppsala läänis Upplandi maakonnas. 2006. aasta lõpuni kuulus vald Västmanlandi lääni. Suuremad asulad vallas on Harbo, Heby, Morgongåva, Runhällen, Tärnsjö, Vittinge ja Östervåla. Valla keskuses Hebys elab umbes 2600 inimest. Q129406980  Heby vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valla koduleht
Olevimägi

Olevimägi on tänav Tallinna vanalinnas. Olevimägi algab Pikalt tänavalt, läbib Olevi ristmiku ja lõppeb Vene tänaval. Olevimägi on ligikaudu 175 m pikkune. Aadressil Suur-Brookusmägi 14 asus ekspeditsioonifirma Thomas Clayhills and Son kontor. Hoone õues aadressil Olevimägi 14 asuvad kaks Põhjasõja-aegset kahurit, mis on kaitse all tehnikamälestistena. Olevimäe ja Vene tänava ristmik Vaade Olevimäele Olevimägi 1 Olevi restoran ja Olevi Residents, Olevimägi 4 Elamu-sepikoda, Uus 27 / Olevimägi 13 Kahur Olevimägi 14 õues Tallinnas on Brookusmäe nime kandnud kaks tänavat: Suur Brookusmägi ja Väike Brookusmägi (saksa keeles vastavalt Grosser Brokusberg ja Kleiner Brokusberg; vene keeles Большая Брокусова гора, Малая Брокусова гора). Tallinna Magistraadi otsusega 3. veebruarist 1872 määrati hilisemate Suure ja Väikese Brookusmäe nimelistele tänavatele ühiseks nimeks Brockusstrasse ja nende hargnemise kohale Brockusplatz. Hiljem anti pikemale tänavale nimeks Grosser Brokusberg ('Suur Brookusmägi') ja lühemale, põiktänavale Kleiner Brokusberg ('Väike Brookusmägi'). 1935. aastal nimetati Suur-Brookusmäe tänav Olevimäe tänavaks ja Väike-Brookusmäe tänav Sulevimäe tänavaks. Nende ristumiskohta nimetati 1989. aastal Brookusplatsiks. 1939. aastal nimetati Olevimägi, Tallinna linnavolikogu poolt Olevimäeks. Kahur Olevimägi 14 õues (I) kultuurimälestiste riiklikus registris Kahur Olevimägi 14 õues (II) kultuurimälestiste riiklikus registris Elamu-sepikoda kultuurimälestiste riiklikus registris Aleksander Kivi, Mäed ja mäenimelised tänavad Tallinnas, Keel ja Kirjandus, 1964 nr 7 Rida Tallinna tänavaid ümberristimisele, Päewaleht, nr. 110, 23 aprill 1939  Olevimägi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Käo tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Käo tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi ja Lilleküla asumis. Käo tänav algab Tedre tänavalt ja lõppeb lõuna poolt kaheks minevana vasakult Tondi ja paremalt Nõmme teega. Käo tänav sai nime 17. oktoobril 1928. 1940-1941 oli nimeks Käbliku. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 60
Traadita kohtvõrk

Traadita side kohtvõrk ehk raadiokohtvõrk (inglise keeles wireless local area network ehk wireless LAN ehk WLAN) on selline kohtvõrk, mille puhul peetakse ühendust kahe või enama arvuti vahel raadiokanali kaudu. Tavaliselt moodustatakse ühendus kasutaja arvutis paikneva seadme – traadita side võrgu kaardi (wireless adapter) ja traadita side võrgu tugijaama (wireless access point) vahel, kuigi saab moodustada ka nn ad hoc võrke võrgukaartide vahel. Raadioühenduse tehnoloogia üks võimalusi on määratletud IEEE 802.11 standardiga, mida nimetatakse ka Wi-Fi standardiks. Aastal 1970 töötas Hawaii Ülikooli professor Norman Abramson välja maailma esimese traadita arvutisidevõrgu – ALOHAneti, kasutades selleks odavaid tavalisi raadioid. Süsteem koosnes seitsmest arvutist, mis olid paigutatud neljale saarele, et pidada telefoniliine kasutamata side ühe keskse arvutiga, mis asus Oahu saarel. 1979. aastal avaldasid F.R. Gfeller ja U. Bapst paberi, mis näitas IEEE edusamme traadita side kohtvõrgu loomisel infrapunatehnoloogia abil. Esimesed eel-Wi-Fi ja standardi 802.11 eellaste traadita arvutivõrgu seadmete tootjad olid AT&T (hiljem: Lucent, NCR, Avaya) ja Aironet (hiljem: Cisco). Tegemist oli seadmetega, mis võimaldasid kiirust kuni 2 Mbit/s, kuid erinevate tootjate lahendused omavahel ei ühildunud. Esimene sellealane standard tuli 1997 nimega 802.11 (max kiirus 2 Mbit/s, sagedus 2,4 GHz). 1999. aastal tuli standard 802.11b (max kiirus 11 Mbit/s, sagedus 2,4 GHz). Mõlemad tootjad suutsid enne standardi vastuvõtmist luua ka hiljem standardiga mittetäielikult ühilduvaid tooteid. Signaalitöötluse täpsemaks ja odavamaks saamisel sooviti kokku leppida standardeid 802.11g ja 802.11a, mis võimaldavad kiirust kuni 54 Mbit/s. 2002 ilmusid müügile esimesed integreeritud Wi-Fi-kaardiga arvutid ja Intel tõi 2003 välja Centrino nime kandva sülearvutite loomise komplekti, mis sisaldas Wi-Fi-kaarti. Sellega oli kahe esimese tootja ainuvalitsemise aeg ümber. ... Standard 802.11ac IEEE 802.11 IEEE 802.11b IEEE 802.11g IEEE 802.11a IEEE 802.11n IEEE 802.11ac Wi-Fi – Wireless Fidelity A/B/G/N Sõna "traadita" pole terminoloogiliselt õnnestunud, sest elektrivoolu juhivad juhtmed, mitte traadid. Aga kuna kõnekeelne väljend on üldiselt levinud ning seda asendada võivad sõnad "raadio" ja "juhtmeta" on niigi rohkelt kasutatud mitmes tähenduses, siis peetakse sõnaühendi "traadita side" kasutamist IEEE 802.11 standardiga ehitatud raadiovõrkude puhul vastuvõetavaks. Amatöörraadio Pakettraadio – en:Packet radio WiMAX Wi-Fi
Limburgi hertsogkond (1839–1867)

Limburgi hertsogkond loodi ja moodustati Limburgi provintsi idaosast Londoni lepinguga aastal 1839. Aastani 1866 oli see ka Saksa Liidu liige, seda esindas Hollandi kuningas. Limburgi hertsogkonda ei tohi segi ajada varasema Limburgi hertsogkonnaga, mis lakkas olemast aastal 1794. Viini kongressil aastal 1815 loodud Saksa Liit oli 39 Saksa riigi lõtv liit liikmesriikide majanduste koordineerimiseks. Selle põhisaavutus oli tolliliidu loomine, mida arendati aastatel 1818 ja 1834 ja mis sätestas oma liikmesriikidele ühisturu. Kuigi olemata Saksa Liidu osa selle asutamisel, sai Limburg sellega ühineda aastal 1839 Belgia revolutsiooni järel. Aastal 1830 ühendasid mitmed prantsuskeelsed, katoliiklikud ja liberaalsed grupid jõu ja kuulutasid välja Belgia sõltumatuse, mille territoorium enne seda moodustas osa Madalmaadest. Rahulepinguga 9 aastat hiljem, aastal 1839 loovutas Hollandi kuningas Luksemburgi suurhertsogkonna lääneosa äsjaloodud Belgia riigile. Luksemburg oli olnud Saksa Liidu liikmesriik viimase loomisest ja kaotas oma lääneosa annekteerimisega ligikaudu 150 000 asukat. Preisimaa juhitud Saksa Liit nõudis, et tolliliidu ühisturgu tuleb Hollandi poolt kompenseerida mujal. Kompenseerimiseks asutas Holland Limburgi hertsogkonna (mis koosnes endisest Limburgi provintsist ilma kahe suure linna, Maastrichti ja Venlota, et mitte ületada arvu 150 000).  Pikemalt artiklis Londoni leping (1867) Seitsme nädala sõda Austria ja Preisimaa vahel aastal 1866 viis Saksa Liidu kokkuvarisemiseni. Et selgitada Luksemburgi suurhertsogkonna ja Limburgi hertsogkonna seisundit, mis olid Hollandi kuninga valdused, kuid mis olid ka liidu liikmesriigid, kinnitas Teine Londoni leping aastal 1867, et Limburg oli "Hollandi kuningriigi lahutamatu osa", samas Luksemburg oli ja pidi jääma sõltumatuks riigiks personaalunioonis Hollandi kuningriigiga aastast 1839. Seejärel lahkus Limburg Saksa tolliliidust. Nimetust "Limburgi hertsogkond" kasutati veel mõnes ametlikus toimingus veebruarini 1907.