laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Liinamäe lump

Liinamäe lump on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Tallima külas Võru vallas Nooska külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 720 m. Veekogus on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tallima sulg

Tallima sulg on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Tallima külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 512 m. Tallima Sulg on kinni kasvanud. 50 a. tagasi niideti sealt Tammsaare kolhoosile silo tegemiseks heina. Tänapäeval kasvab seal valdavalt võsa. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Soodi järv

Soodi järv (ka Soodijärv, Vodi järv, Vodijärv, Hodijärv, Söödijärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Soodi ja Kallaste külas. Veekogu pindala on 4,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 817 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Uuemõisa

Uuemõisa on alevik Lääne maakonnas Haapsalu linnas Haapsalu lahe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Ridala valla halduskeskus. Uuemõisa alevik piirneb läänes Haapsalu, lõunas ja idas Uuemõisa külaga. Alevikku läbib Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Alevikus asus Uuemõisa mõisa süda. Uuemõisa mõisa park on kaitse all. Endises mõisa peahoones asub tänapäeval Uuemõisa Lasteaed-Algkool. Seal tegutseb Haapsalu Kutsehariduskeskus, mille hoones asub ka Uuemõisa raamatukogu. Alevikus tegutseb Pruulikoda KOLK. Oja kraav Uuemõisa raudteepeatus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 22.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tsianahajärv

Tsianahajärv (ka Kolepi Mustjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 625 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lõvaski järv

Lõvaski järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 388 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 31.07.2018)
Annjärv

Annjärv (ka Annejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 298 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kallitiik

Kallitiik on järv Võru maakonnas Võru vallas Mõksi külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 698 m. Veekogus on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tammsaarõ järv

Tammsaarõ järv (ka Tammsaare järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kaaratautsa, Kaloga ja Resto külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 392 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mäe-Tilga Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Mäe-Tilga Kogrõjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mäe-Tilga külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 275 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mäe-Tilga järv

Mäe-Tilga järv (ka Mäetilga järv, Valgejärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mäe-Tilga külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 473 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vällämäe Peräjärv

Peräjärv (ka Vällämäe Peräjärv, Vällamäe Perajärv, Väike Peräjärv, Rauba järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Simula külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 723 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vällämäe Vahejärv

Vahejärv (ka Vällämäe Vahejärv, Vällamäe Keskjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Simula külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 325 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tõugjärv

Tõugjärv (ka Küünjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Handimiku ja Möldri külas. Veekogu pindala on 4,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 887 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rõuge Kõrbjärv

Kõrbjärv (ka Rõuge Kõrbjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Soekõrdsi külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 553 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Nogu karjäärilump

Nogu karjäärilump (ka Nogupalu karjäär, Nogopalu karjäär) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Nogu külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1051 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Palanujärv

Palanujärv (ka Palanu järv, Väike Tseamäe järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Palanumäe külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 309 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Taltjärv

Taltjärv (ka Tolkjärv, Suur Haanja järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 641 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tali (täpsustus)

Tali on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Tali (tööriist) on tõsteseadeldis. Tali on murdekeelne sõna talve kohta. Tali on ka eesti perekonnanimi. Üks selle tuntumaid kandjaid on Oskar Lutsu romaani "Kevade" peategelane Arno Tali. Tali on Luksemburgi laulja. Tali mõis Tali põhikool Tali seltsimaja Tali vald (1991–2005) Tali vald (1939) Tali vald (Saarde kihelkond)
Tuhkrijärv

Tuhkrijärv (ka Tuhkru järv, Väike Haanja järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 347 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Plaani Mudajärv

Mudajärv (ka Plaani Mudajärv, Alakäraku järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Villa külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 431 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Plaani Peräjärv

Peräjärv (ka Plaani Peräjärv, Plaani Perajärv, Peratsjärv, Juhkajärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kääraku ja Kõomäe külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 475 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Alaveski järv

Alaveski järv (ka Küti Alaveski järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Noodaskülas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 447 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Uuemõisa (täpsustus)

Uuemõisa on mitme koha nimi. Uuemõisa, alevik Lääne maakonnas Haapsalu linnas Uuemõisa (küla Haapsalus), on küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas Uuemõisa (Saaremaa), on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Uuemõisa (Väike-Maarja), küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Põlula-Uuemõisa, endine küla Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas Kose-Uuemõisa, alevik Harju maakonnas Kose vallas
Mäeveski järv

Mäeveski järv (ka Küti Mäeveski järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Noodaskülas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 469 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Korgõsilla sulg

Korgõsilla sulg on järv Võru maakonnas Võru vallas Hellekunnu ja Sutte külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 426 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pukk-kraana

Pukk-kraana on rööbasteel liikuv sillaga kraana, mis toetub kahele või enamale tugijalale ning mille lastihaardeseadis on ühendatud piki silda liikuva tõstevankri või taliga. Pukk-kraanasid iseloomustab hea tasakaalustatus. Sageli on need kasutusel kaubasadamates ja laevaehitusel. Sildkraana Poolpukk-kraana Kaabelkraana Virnastikraana Pöördkraana "Gantry crane" Esterm Kraanatüübid TTÜ kodulehel "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2018. Vaadatud 31. juulil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Paali järv

Paali järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Mutsu külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 757 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mutsu järv

Mutsu järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Mutsu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 789 m. Veekogus on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mäestjärv

Mäestjärv (ka Sibula järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Saaremaa, Koloreino ja Palometsa külas. Veekogu pindala on 3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1131 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väikene Mäestjärv

Väikene Mäestjärv (ka Väike Mäestjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Saaremaa ja Koloreino külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 426 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kunnaland

Kunnaland (ka Sossi Kunnaland, Konnaland, Määsjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Saaremaa ja Koloreino külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 463 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tõutervis

Tõutervis oli Eestis tegutsenud eugeenikaselts, mis loodi 1924. aastal. 13. novembril 1928 avati Tallinnas seltsi abielu tervishoidlik nõuandepunkt. Mihkel Aitsam Nigol Andresen Oskar Angelus Aleksander Audova Juhan Aul Evald Dolf August Kerem Minni Kurs-Olesk Johan Kõpp Aadu Lüüs Hans Madissoon Eduard Mets Nikolai Nurmiste Aleksander (Paulus) Johan Pitka Albert Pullerits Hugo Bernhard Rahamägi Aleksander Rammul Märt Raud Johannes Roska Teofil Teder Peeter Treiberg Jaan Tõnisson Anton Uesson Aleksander Veiderma Jakob Westholm Juhan Vilms "Härra arst, tohin ma abielluda?" Rahvaleht, 15. november 1928, nr. 135, lk 3. Ülevaade Eesti Eugeenika Seltsist
Koloreino Edejärv

Edejärv (ka Koloreino Edejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Tohkri, Koloreino ja Tootsi külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 310 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Hanijärv

Hanijärv (ka Küünjärv, Ülemäejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Holsta külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 494 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Prandsumõtsa lump

Prandsumõtsa lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Hinsa külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 553 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Utra lump

Utra lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Ortuma külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 187 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kassioro järv

Kassioro järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Ortuma külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 475 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Varsangulump

Varsangulump on järv Võru maakonnas Võru vallas Tsolli külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 201 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kassiniidü järv

Kassiniidü järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Indra külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 533 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kõrkõnijärv

Kõrkõnijärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Indra külas. Veekogu pindala on 3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1578 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väikene Kõrbjärv

Väikene Kõrbjärv (ka Väike Kõrbjärv, Ülemäe järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas ja Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 262 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Suur Kõrbjärv

Suur Kõrbjärv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas ja Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 519 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kõovarigu lump

Kõovarigu lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Kaagu ja Külaoru külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1042 m. Veekogus on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Saarõ sulg

Saarõ sulg on järv Võru maakonnas Võru vallas Indra külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 224 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Roodsi sulg

Roodsi sulg on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1153 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Saarõniidü lump

Saarõniidü lump (ka Karatsimäe tiik) on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 742 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kängämäe sulg

Kängämäe sulg on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1012 m. Veekogus on 1 saar. Järve kõrval asub Kerigumägi, mille kõrgeim punkt ulatub u 191,5 meetrit üle merepinna. Järv ise on 174,5 meetri kõrgusel merepinnast. Järve lähistel asub ka Vastseliina kirik. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Palandulump

Palandulump on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 351 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Eesti ministeeriumide loend (1938)

21. aprillil 1938 jõustunud Valitsemise korraldamise seaduse (SK I 1938 4, 1) alusel töötasid Eesti Vabariigis järgmised ministeeriumid ja nende allüksused: Haridusministeerium Kooliosakond Kutseoskuse Osakond Noorsoo ja Vabahariduse Osakond Teaduse ja Kunsti Osakond Üldosakond Kohtuministeerium Kodifikatsiooni-osakond Vangimajade Talitus Üldosakond Majandusministeerium Kaubandusosakond Maksude Talitus Rahandusosakond Tööstusosakond Üldosakond Majandusministeeriumi juures asusid Krediidi- ja Kindlustusasutiste Inspektuur, Maksupeakomitee, Tollipeakomitee, Jõukomitee, Loodusvarade Instituut, Geoloogiline Komitee ja Patendi Peakomitee. Põllutööministeerium Katastri ja Maakorralduse Osakond Põllumajandusosakond Riigimetsade Talitus Varade ja Arveosakond Veterinaartalitus Üldosakond Siseministeerium Omavalitsuste Talitus Politseitalitus Üldosakond Siseministeeriumi juures oli Piirivalve. Sotsiaalministeerium Farmaatsiaosakond Tervishoiu ja Hoolekande Talitus Töökaitse ja Sotsiaalkindlustuse Osakond Üldosakond Sotsiaalministeeriumi juures asus Loodushoiu- ja Turismi-instituut. Sõjaministeerium Sõjavägede Varustusvalitsus Sõjavägede Tervishoiuvalitsus Sõjaringkonnakohus Sõjaprokuratuur Teedeministeerium Ehitusosakond Maanteede Talitus Posti-, Telegraafi- ja Telefonitalitus Raudteede Talitus Veeteede Talitus Õhusõiduosakond Üldosakond Teedeministeeriumi juures asusid Tariifinõukogu, Liikluskomitee ja Liiklusnõukogu. Välisministeerium Administratiiv-juriidiline Osakond Poliitiline Osakond Protokolliosakond Väliskaubanduse Osakond Peale keskasutise kuulusid Välisministeeriumi koosseisu veel välisesindused, mis jagunesid saatkondadeks, alalisteks esindusteks, peakonsulaatideks, konsulaatideks, asekonsulaatideks ja konsulaaragentuurideks. https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1938/03/24/3
Saaluse Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Saaluse Kogrõjärv, Saaluse Kogrejärv, Ansumäe järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 307 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Piirimäe lump

Piirimäe lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki, Mõisamäe ja Tootsi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 758 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Põdramõtsa järv

Põdramõtsa järv (ka Põdrametsa järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 406 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Hirmu järv

Hirmu järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 704 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kolodsi järv

Kolodsi järv (ka Kolutse järv, Kolotsi järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1285 m. Veekogus on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ubasuu lump

Ubasuu lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Kerepäälse külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 273 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tuulõmäe lump

Tuulõmäe lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Kapera külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 683 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kuasuu lump

Kuasuu lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Kapera külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 406 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Palandniidü lump

Palandniidü lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Kapera külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 889 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ando Palojärv

Palojärv (ka Ando Palojärv, Saaluse Palojärv, Ando järv, Piirijärv, Paloveere järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 555 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Piirijärv

Piirijärv on mitme järve nimi: Piirijärv ehk Ando Palojärv Eestis Võru vallas Piirijärv ehk Kükä järv Eestis Põlva vallas Piirijärv ehk Koorküla Piirijärv Läti-Eesti piiril Härgmäe ja Tõrva vallas
Oroniidü lump

Oroniidü lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Juraski külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 170 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kaarniidü lump

Kaarniidü lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Juraski külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 276 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Oroniidü Alalump

Oroniidü Alalump (ka Oroniidü lump) on järv Võru maakonnas Võru vallas Juraski külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 170 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Küläoro järv

Küläoro järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 593 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kolmõpinijärv

Kolmõpinijärv (ka Juraski tiigid) on järv Võru maakonnas Võru vallas Juraski külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 498 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Häälijärv

Häälijärv (ka Külma järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Külma ja Uue-Saaluse külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 408 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Murojärv

Murojärv (ka Külma järv, Mooru järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Külma külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 490 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Hugo Kaho

Richard Hugo Kaho (15. november 1885 Pärnu – 17. september 1964 Hamburg) oli eesti taimefüsioloog, Tartu Ülikooli rektor (1938–1940), I Riiginõukogu liige, Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940) tegevliige. Richard Hugo Kaho õppis aastatel 1906–1908 keemiat Riia Polütehnilises Instituudis, kus astus 1906. aastal korporatsiooni Vironia liikmeks, ning 1909–1913 loodusteadusi Kaasani ülikoolis, kus valis erialaks taimefüsioloogia. Hiljem töötas ta Moskva ülikoolis botaanika assistendina ning selle kõrvalt ka keskkooliõpetajana. 1920. aastal pöördus Kaho tagasi Eestisse. Tartu Ülikooli stipendiaadina saadeti ta 1920–1921 Heidelbergi prof Ludwig Fosti laboratooriumi end erialaselt täiendama. 14. aprillil 1923 sai H. Kaho Tartus dr. phil. nat. teaduskraadi tööga „Über die physiologische Wirkung der Neutralsalze auf das Pflanzenplasma“. Alates 1921. aastast oli H. Kaho Tartu Ülikooli taimefüsioloogia dotsent, aastast 1923 sama aine professor, taimefüsioloogia laboratooriumi juhataja ja üks Botaanika instituudi juhatajaid. Kuni 1925. aastani oli ta ka botaanikaaia juhataja. 1923. aastast juhatas prof Kaho ülikooli didaktilis-metoodilise seminari loodusloolisi töid ja õpetajate suvekursusi. 1933. aastal valiti ta Läti bioloogiaseltsi ja Suurbritannia bioloogiaseltsi kirjavahetajaliikmeks. Aastatel 1929–1937 oli Hugo Kaho Loodusuurijate Seltsi botaanikasektsiooni esimees, 1936–1939 Loodusuurijate Seltsi esimees ning 1938–1940 Tartu ülikooli rektor. Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks nimetati ta 1938. aastal loodusteaduste alal. 1944. aastal põgenes Hugo Kaho Saksamaale, kus töötas Poseni, Berliini ja Marburgi botaanikainstituudis ning Bonni ja Hamburgi ülikoolis. Aastatel 1946–1949 oli ta Balti ülikooli botaanikakateedri juhataja ja loodusteaduste fakulteedi dekaan Hamburg-Pinnebergis. Vanaduspäevad veetis akadeemik Hugo Kaho Hamburgis, kus ta 17. septembril 1964 suri. H. Kaho erialane teaduslik töö käsitles peamiselt taimeraku protoplasma kolloidkeemiat ja permeaablust. Rakenduslikult tähtsaks tuleb lugeda H. Kaho viroloogilisi uurimusi, milleni ta jõudis kartulihaigustega tegeledes. Über die physiologische Wirkung der Neutralsalze auf das Pflanzenplasma. Dorpat, 1923 Raskemetallsoolade toime sõltuvusest anioonist lüofiilsete kolloidide suhtes. – Keemia Teated I, 1933 Über den Einfluss der Kohlensäure auf die Exosmose von Elektrolytien aus Stengelzellen. – Protoplasma 27, 1937 Über die Beeinflussung der Hitzekoagulation des Pflanzenplasma durch Rhodanide von Naturalsalzen, in Verbindung mit organischen Stoffe 1. – Protoplasma 50, 1958 Valgetähe II klassi teenetemärk (29. november 1939) Ken Kalling (2009). Rektor Hugo Kaho. Aasta Raamat. Lk 13. Eesti Teaduste Akadeemia liikmeskond II: 1938-1998. Tallinn, 1998, lk 6. H. Miidla. Akadeemik Hugo Kaho. – 50 aastat Eesti Teaduste Akadeemiat. Tallinn, 1989, lk 102–104 Eesti teaduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, lk 522–523 K. Kalling. Rektor Hugo Kaho. Tallinn, 2009, 152 lk. ISBN 9789949901807
Vakari järv

Vakari järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Vakari külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 274 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.