laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Priit Pallum

Priit Pallum (sündinud 2. veebruaril 1964 Tallinnas) on Eesti diplomaat. Ta on olnud Eesti suursaadik Ungaris, Horvaatias ja Sloveenias. Priit Pallum lõpetas 1989. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna. Alates 1991. aastast töötab ta Eesti välisministeeriumis. Aastatel 1998–1999 oli ta Eesti suursaadik ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juures Genfis ning Eesti alaline esindaja Maailma Kaubandusorganisatsiooni juures. Aastatel 2000–2002 oli ta ministeeriumi välismajanduspoliitika ja konsulaarküsimuste asekantsler ning seejärel kuni 2006. aastani suursaadik Madalmaade Kuningriigis. Seejärel oli ta välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostöö osakonna direktor. Augustist 2010 oli Priit Pallum Eesti suursaadik Ungaris ning ühtlasi alates detsembrist 2010 suursaadik Horvaatias ja alates jaanuarist 2011 suursaadik Sloveenias. Ta resideerib Budapestis. 30. mail 2014 kutsus president Toomas Hendrik Ilves Pallumi suursaadiku ametikohalt Ungaris tagasi, kuid see otsus mingil põhjusel ei jõustunud. Uue otsuse väljastas president 4. märtsil 2015, kui ta nimetas Pallumi asemel suursaadikuks Ungaris Eve-Külli Kala ja tühistas oma eelmise aasta otsuse. Augustist 2018 hakkas Pallum Kreeka, Küprose ja Albaania suursaadikuks. Ta resideeris Ateenas. 25. augustil 2021 nimetas president Kersti Kaljulaid Pallumi Eesti Vabariigi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks, alaliseks esindajaks Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) juures ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) juures, asukohaga Pariisis. 2001 Riigivapi V klassi teenetemärk E.-K. Kala nimetamine ja P. Pallumi tagasikutsumine Vabariigi Presidendi Kantselei (vaadatud 21.03.2015) 2. https://web.archive.org/web/20210410192016/https://athens.mfa.ee/ambassador/
Ossid

Ossid võivad olla: Endisest Saksa DVst pärit inimesed (saksa keeles Ossi < saksa k Ost - 'ida') Teatud noorte subkultuuri või elustiili esindajad (ains. oss, vt ka rullnokk) Oss
Varblaslased

Varblaslased (Passeridae) on lindude sugukond, mis kuulub värvuliste seltsi. Sellesse sugukonda kuulub 11 perekonda[viide?] kokku 51 liigiga[viide?]. Eestis esineb kaks liiki varblaslasi, need kuuluvad perekonda varblane. Sellesse sugukonda kuuluvad järgmised perekonnad: Carpospiza – monotüüpne, kõnnuvarblane (Carpospiza brachydactyla), vahel ka paigutatud perekonda Petronia Gymnoris – 4 liiki, vahel liigid paigutatud perekonda Petronia Hypocryptadius – monotüüpne, Hypocryptadius cinnamomeus Montifringilla – lumevarblane, 3 liiki Onychostruthus – monotüüpne, hele-lumevarblane (Onychostruthus taczanowskii), kunagi paigutatud perekonda Montifringilla Passer – varblane, 28 liiki Petronia – kaljuvarblane, monotüüpne (Petronia petronia) või kuni 5 liiki olenevalt klassifikatsioonist Pyrgilauda – 4 liiki, vahel liigid paigutatud perekonda Montifringilla Passeridae. - Animal Diversity Web
Karl Friedrich Luts

Karl Friedrich Luts VR III/1 (15. november 1883 Peterburi – 15. jaanuar 1942 Ussollagi vangilaager, Molotovi oblast) oli eesti põlevkivikeemik ja põlevkivitehnoloogia rajajaid. Peterburi eesti Jaani koguduse kool Peterburi Keiserliku Tehnikaseltsi käsitöökool (1896–1899) sooritas eksternina küpsuseksami Peterburi Kadetikorpuse juures (1905) Peterburi Tehnoloogiainstituut (1905–1906) Peterburi ülikool, keemia eriala (1907–1912) Peterburi tehastes joonestaja ja keskkooliõpetaja (sealhulgas 1918. aastal Peterburi eesti keskkooli juhataja) ning psühhoneuroloogiainstituudi assistent (1912–1918) 26. novembril 1918 nimetati Luts Eesti Ajutise Valitsuse haridusministriks; tegelikult ta sellele kohale ei asunud, kuna viibis sel ajal Peterburis kommunistide käes vangistuses Opteerus 12. märtsil 1919 Eesti kodakondsusesse 1920. aastast töötas Kohtla-Järvel Riigi Põlevkivitööstuse õlivabriku ja keemialabori juhatajana. Uuris põlevkivi keemilist koostist ja termilist lagundamist, põlevkiviõli omadusi ja praktilist kasutamist. Peterburi Eesti Üliõpilaste Seltsi juhatuse liige Peterburi eesti keskkooli asutajaid (1918) Kohtla Hariduse Seltsi esimees Vabadusristi III liigi 1. järk, 1920 Karl Friedrich Luts Eesti biograafilises andmebaasis ISIK ‎
Kontrabassist

Kontrabassist ehk kontrabassimängija on instrumentalist, kes mängib kontrabassi. Giovanni Bottesini Gavin Bryars Avishai Cohen Domenico Dragonetti Adolf Helder Ludvig Juht Gary Karr Peedu Kass Mihkel Koppel Sergei Kussevitski Johannes Kuusemets Hugo Lukas Mati Lukk Erik Moseholm Mihkel Mälgand Charles Mingus Edouard Nanny Taavet Niller Mingo Rajandi Franz Simandl Raer Saar Aare Suss Adolf Vedro Ike Volkov Ara Yaralyan
Soopart

Soopart ehk pahlsaba-part (Anas acuta) on partlaste sugukonda pardi perekonda kuuluv veelind. Soopart on jahiuluk. Eestis kuulub ta II kategooria kaitsealuste liikide hulka (haudeasurkond). Tema levila hõlmab suure osa Holarktisest. See hõlmab kogu Lääne-Euroopa, Baltimaad, Valgevene, Ukraina, Taga-Kaukaasia kuni Põhja-Iraanini, Venemaa (välja arvatud tundravööndi põhjaosa), Kasahstani põhjaosa, Mandžuuria, Hokkaido ja Põhja-Ameerika. Suuremas osas levilast on soopart rändlind. Ta talvitub Lääne-Euroopas, Vahemere maadel, Niiluse jõgikonnas, Jaapanis, Koreas, Lõuna-Aasias ja Kesk-Ameerikas. Soopardi pesitsusaegset arvukust Eestis hinnatakse 50–100 paarile. "I ja II kaitsekategooriana kaitse alla võetavate liikide loetelu". Riigi Teataja. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Soopart andmebaasis eElurikkus soopardi tutvustus inglise keeles YouTube'is soopart häälitseb YouTube'is
Zoofiilia

Zoofiilia on parafiilia, mille puhul on inimene seksuaalvahekorras loomaga või see on tema kinnisidee. Inimest, kes harrastab zoofiiliat, kutsutakse zoofiiliks. Claudine de Culam Bodil Joensen Kenneth Pinyan Jõgeva politsei vahistas zoofiili Koera armunud mees meelitas oma ihaldusobjekti enne seksi romantikaga TÄHELEPANU, LOOMALEMBURID: Eestis võib loomadega armatsemine muutuda kuriteoks! Lugusid muistsest Eestist: mehed, kes jõllitasid märasid Those Who Practice Bestiality Say They're Part of the Next Sexual Rights Movement
Unni oja

Unni oja on jõgi Eestis, Paadrema jõe vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 5 km. Oja suubub Paadrema jõkke 20 km kaugusel selle suudmest. Unni oja keskkonnaportaalis
Violina

Violina on Eesti ansambel, mis tegutseb alates 2008. aastast. Kolmest viiuldajast koosnev muusikakollektiiv mängib nii omaloomingut kui ka pop- ja klassikalise muusika hitte. 2010. aastal pälvis nende muusikapala "Sellel ööl" (koos Lenna Kuurmaaga) Kuldse Plaadi aasta raadiohiti kategoorias. Kutseliste muusikute koostöö algas 2007. aastal, millest peagi kasvas välja elektriviiuleid mängiv trio. Instrumentaalansambli üks produtsente on Mihkel Mattisen. Peamised ülesastumiskohad on ööklubid ja eraüritused. 2009. aasta mais esineti Eestit külastanud Hispaania kuningapaarile. Violina osales koos Rolf Junioriga konkursil "Eesti laul 2010". Laul "Maagiline päev" jäi 17 punktiga kolmandale kohale Malcolm Lincolni järel. See punktikoht jättis nad aga lõppvoorust napilt välja. Daana Ots Johanna Marie Ainomäe Käll Haarde "Maagiline" (Enjoy Entertainment, 2010) "Maagiline päev" (koos Rolf Junioriga; 2009) "Sellel ööl" (koos Lenna Kuurmaaga; 2009) "Iialgi" (koos Birgit Õigemeelega; 2010) "Toakärbes" (koos Genka ja Kene Vernikuga; 2010) "Midagi head" (koos Uku Suvistega; 2011) "You're Not Alone" (koos Birgit Õigemeelega; 2012) "Sea of Life" (koos Birgit Õigemeelega; 2013) Band. Violina Music. Violina Kaspar Käänik. Eesti viiulitüdrukud tegid bändi. Õhtuleht, 01.12.2008 Nataly Koppel. Kuldne Plaat: Kihnu Virve ja Toomas Anni on aasta müüduimad lauljad! Õhtuleht, 06.04.2010 Anna-Liisa Mihkels. Violina kasvatab laval musklit. Õhtuleht, 11.12.2008 Aigi Viira. Violina – kolm Eesti Vanessa Maed korraga laval. Õhtuleht, 03.01.2009 Mari-Leen Albers. Violinale jääb Eesti väikseks? Õhtuleht, 31.07.2009 Hundisilma peremees Edgar pakkus külalistele kontserdi Violina ja pasunakooriga. "Reporter", 25.06.2010 Anu Saagim.Violina tüdrukute Eesti Laulu kostüümid valmivad metallitehases. Elu24, 18.02.2010 Koduleht VIOLINA. Facebook VIOLINA. Intro Meelelahutus Anu Saagim. Violina: meie eesmärgiks pole teha laval akrobaatikat, vaid hästi mängida! Elu24, 19. veebruar 2010 Küsimustele vastasid bändi Violina kaunitarid: Johanna-Marie, Daana ja Käll! Buduaar, 8. märts 2010
Domenico Dragonetti

Domenico Carlo Maria Dragonetti (7. aprill 1763 Veneetsia – 16. aprill 1846 London) oli Itaalia kontrabassist.
Kunstialaseid mõisteid

Siin on loetletud kunstialaseid mõisteid. Täpsemalt sealhulgas maali-, tarbekunsti, graafika mõisteid. Eraldi on arhitektuuri mõisteid, ehituse mõisteid, keraamika mõisteid, raamatukunsti mõisteid, fotograafia mõisteid, filmi mõisteid, muusika mõisteid, teatri mõisteid, tantsu mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Abbozzo - abstraktsionism - aerograaf - anarhofuturism - arhitektuur - akvarell - akvarellvärvid - akvatinta - akrüülvärv - autoportree - avangardism Dadaism - disain Ekspressionism Filmikunst - fresko - fotokunst - fovism - futurism Giclée - graafik - graafika - grafiti Häppening Illustratsioon - impressionism - informalism Juugend Kehakunst - keraamika - kirjandus - klassitsism - kollaaž - koloriit - kompositsioon - kontseptuaalkunst - koopiatrükk - krunt - kuivnõel - kujutav kunst - kõrgtrükk - küberpunk - külmnõel Lametrükk - linoollõige - litograafia - litokivi - loomamaal - lõuend Maagiline realism - maal - maalikunst - maaližanr - maastikumaal - meremaal - metafüüsiline maal - metsotinto - miniatuur - modernism - moekunst - moodne kunst - monumentaalskulptuur - mosaiik - motiiv - muralismo - muusika Natüürmort - neoimpressionism Ofort - orfism Pastell - pea - pehmelakk - performans - perspektiiv - plastika - pintsel - plenäär - plastiliin - pliiats - popkunst - portree - postimpressionism - proportsioon - punk - purism - puulõige Raidkunst - realism - reljeef - reservaaž - romantism Siluett - skulptuur - sotsialistlik realism - sügavtrükk - sürrealism - sümbolism - süžee Žanr Tahvelkunst - tantsukunst - tarbekunst - teater - teema - tempera - temperavärv - triptühhon - tätoveering Uusasjalikkus - uusromantism Vabad kunstid - Vabaplastika - vabaõhumaal - vaiplehekülg - vasegravüür - värvikompositsioon Õlimaal - õlivärv
Maagiline

"Maagiline" on Violina 2010. aastal välja antud eesti- ja ingliskeelne debüütalbum. Uue plaadi esitluskontsert toimus 21. mail 2010 Tallinnas klubis BonBon. Laul "Maagiline päev" osales Violina ja Rolf Juniori esituses konkursil "Eesti Laul 2010", kus sai 17 punktiga kolmanda koha. 2009. aastal saavutas muusikapala "Sellel ööl" (koos Lenna Kuurmaaga) Raadio 2 Aastahiti 2009 Top 40 edetabelis 276 häälega 13. koha. Järgmisel aastal aga anti loole Kuldne Plaat aasta raadiohiti kategoorias. Mari-Leen Albers. Violina uuele albumile kirjutas lugusid Kerli Kõiv. Õhtuleht, 19. mai 2010 Anu Saagim.Violina tüdrukute Eesti Laulu kostüümid valmivad metallitehases. Elu24, 18. veebruar 2010 Nataly Koppel. Kuldne Plaat: Kihnu Virve ja Toomas Anni on aasta müüduimad lauljad! Õhtuleht, 6. aprill 2010 Eesti Ekspress, 22 juuli 2010; Lk.36 Mari-Leen Albers. Violina esitles esikalbumit. Õhtuleht, 22.05.2010 Violina feat. Rolf Junior. "Maagiline päev". Youtube Violina feat. Birgit Õigemeel. "Iialgi". Youtube Violina feat. Genka & Kene Vernik. "Toakärbes". Youtube
Raamatute varjatud sõnumid

Mitmete esoteeriliste ja vandenõuteooriate kohaselt on pühakirjadesse või pühaks peetavatesse raamatutesse peidetud varjatud sõnumeid või saladusi. Väidetakse näiteks, et Piiblis nähtav tekst on tegelikult võltsing või pettus, et varjata mingit iidset, salajast või ohtlikku tõde. Teiste teooriate kohaselt on Piibli tekst üksnes kood, mis vajab tõelise sõnumi mõistmiseks dešifreerimist. Igal Piibli sõnal olevat tegelikult 99 tähendust jne. Sarnased teooriad ringlevad ka koraani, veedade ja teiste pühakirjade kohta. I Nikaia kirikukogu bibliomantia steganograafia Eesti piiblitõlke ajaloo lühiülevaade Piibli vandenõuteooria en.wikis.
Sialeʻataonga Tuʻivakanō

Sialeʻataonga Tuʻivakanō on Tonga poliitik, kes oli 22. detsembrist 2010 kuni 30. detsembrini 2014 Tonga peaminister. Sialeʻataonga Tuʻivakanō on hariduselt õpetaja. Ta on õpetanud koolis ja töötanud haridusministeeriumis. Aastal 1996 valiti ta aristokraatide mandaadiga Seadusandlikku Kogusse. Aastatel 2002–2004 oli ta parlamendi esimees. Aastal 2005 sai ta tööministriks, 2006 haridus-, tööhõive-, noorsoo- ja spordiministriks. Aastal 2010 valiti ta parlamenti tagasi. Detsembris 2010 valis parlament Sialeʻataonga Tuʻivakanō salajasel hääletusel peaministriks. Ta on esimene Tonga peaminister, keda ei määranud ametisse kuningas. 3. jaanuaril 2011 nimetas ta ametisse valitsuse, kus ta ise oli lisaks peaministri ametile ka välis- ja kaitseministri ametis. 30. detsembril 2014 andis ametivande eelmisel päeval parlamendis uueks peaministriks valitud ‘Akilisi Pohiva.
Ardea

Ardea on linn Itaalias Lazio maakonnas Rooma provintsis Roomast 36 km lõuna pool, Ardea valla keskus. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it
Valdek Alber

Valdek Alber (sündinud 11. aprillil 1976) on eesti kunstnik ja karikaturist. Valdek Alber lõpetas 1994 Kärdla Keskkooli ja õppis aastatel 1994–1999 Eesti Kunstiakadeemias graafika erialal. Ta on töötanud kunstniku ja kujundajana ajalehes Maaleht ja ajakirjas Pikker. 2010 Nukitsa konkurss, 3. koht kunstnike kategoorias ("Päästekoer Walter") 2023 Aasta parim maakonnalehe uudisloo kujundus "Vaata, kes pälvisid auhinnad! Delfi Meedia ajakirjanikud võitsid 13 pressipreemiat". Delfi. 17. veebruar 2023. Vaadatud 18. veebruaril 2023.
Bibliomantia

Bibliomantia on raamatu abil ennustamine. Tavaline praktika: võetakse lahti juhuslik lehekülg raamatust ning asetatakse kinnisilmi sõrm mingile kohale. Vastavat sõna või lauset tõlgendatakse millegi ennustamiseks või millestki arusaamiseks. Kasutatakse Piiblit vm pühakirja, aga ka mistahes raamatut. Variandid: raamatu lehekülje numbri ja rea ja/või sõna leidmiseks kasutatakse täiendavaid vahendeid. aeromantia daktülomantia geomantia hiromantia hüdromantia kartomantia kristallomantia nekromantia oneiromantia ornitomantia püromantia uromantia
Ussimaarjapäev

Ussimaarjapäev (8. september) on eesti rahvakalendri tähtpäev. Väike maarjapäev ehk ussimaarjapäev ehk ussi magamise päev (setud tähistavad hoopis 14. septembrit ehk viissenjapäeva kui usside magama minemise päeva) on selle 19. sajandil vähetuntud ja 20. sajandiks unustatud päeva paralleelnimetused. Eestis teatakse püha alates 16. sajandist. Üldine on olnud metsaminekukeeld põhjendusega, et mets tahab puhata ja ussid rahulikult urgu minna. Lubatud oli minna marjule. Mõnevõrra oli levinud õmblemis- ja ketramiskeeld, et uss ei nõelaks. Sel päeval kaotavad nõelussid maaga kokku puutudes oma mürgi ja nende salvamine pole enam ohtlik. Enamik koristus- ja külvitöid (rukkikülv, viljakoristus) pidi olema lõpetatud. Mõnel pool usuti, et kesa sümboolselt kündmine hävitab kahjurid ja rukkiussid. Ussimaarjapäeva peeti õunte valmimise päevaks. Varaseim teade päeva tähistamisest pärineb 6. sajandist, algusega Süürias või Palestiinas, kus apokrüüfide mõjul kujunes välja jumalaema kultus. Katoliku kirik adapteeris 7. sajandil Maarja austamise tava idakirikust. Kuna Maarja sündimine on tuntud üksnes apokrüüfide kaudu, siis tunnustati püha aeglaselt, ehkki näiteks Kreeta püha Andreas pühitses 9. sajandil päeva mitmete jutlustega, et põhjendada 8. septembrit Maarja sünnipäevana. Veel 9. sajandil polnud jumalaemakultus laialt levinud. Prantsusmaal on püha seostatud ilmutusega – püha Maurilius kuulis Angeris jumalaema sündi tähistavate inglite laulu. Jumalaema sündimist tähistavad erinevad kirikud erineval ajal. Näiteks tähistab idakirik püha 12. septembril, kopti kirik aga 1. mail, selle katoliiklik haru omakorda 10. septembril. Ussiurguminemisepäev
Majandusmudel

Kitsamas tähenduses on majandusmudel teoreetiline mõttekäik, mis seletab muutujatevaheliste loogiliste ja/või kvantitatiivsete seoste kaudu mingi majandusnähtuse toimumist. Majandusmudeli all võidakse mõelda ka majanduse üldist korraldust, näiteks turumajandust või plaanimajandust. Teoreetilised mudelid on alati lihtsustatud, enamasti on neist välja jäetud kõik, mis ei ole teemakohase põhjenduse esitamiseks vajalikud. Teoreetiline mudel ei saa üldjuhul ennustada tegelikke mõõdetavaid suurusi. Tüüpiline teoreetiline majandusmudel käsitleb indiviidide kasulikkust (heaolu) sõltuvana sissetulekust, jätab aga kõrvale sotsiaalsed vajadused (näiteks suhted teiste inimestega). Mudeli tüüpiliseks eesmärgiks on majanduses osalejate valikute seletamine. Näiteks peab inimene otsustama, kui palju tarbida ja kui palju säästa, s.t kuidas jagada ressursse tänase ja homse vahel. Tavaliselt antakse olevikku ja tulevikku võrreldes tulevikule väiksem osakaal (diskonteerimine) – nii kirjeldatakse asjaolu, et inimesed pööravad tulevikule vähem tähelepanu kui olevikule. Ettevõtlusvormid
Liis Remmel

Liis Remmel (neiupõlvenimega Liis Lass; sündinud 2. aprillil 1989 Põltsamaal) on eesti näitleja. Ta lõpetas 2008. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ja 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 25. lennu. Alates 2012. aasta kevadest töötab ta näitlejana Tallinna Linnateatris. 2015. aastal kehastas sarjas "Restart" Marioni. Ta on mänginud mh filmides "Must alpinist" (2015) ja "Võta või jäta" (2018). Väiksem osatäitmine on tal olnud filmis "Eestlanna Pariisis". 2021. aastal mängis ta filmis "Sandra saab tööd" ja 2022. aastal filmis "Soo". 2016. aasta sügishooajal osales ta TV3 meelelahutussaates "Su nägu kõlab tuttavalt". Liis Remmel on abielus muusiku Joel Remmeliga. 2022. aastal sündis neil tütar. "Tallinna Linnateater alustab hooaega täiendustega trupis" Linnateatri pressiteade/Postimees, 06.08.2012 "Päikeseloojang ja grill: Remmelid naudivad pisitütrega Eestimaa suve". Elu24.ee. 14. august 2022. Liis Remmel Tallinna Linnateatri kodulehel Liis Lass Eesti filmi andmebaasis Liis Lass andmekogus IMDb (inglise) Mariann Joonas. Liis Lass sai lavakasse sisse, Marta Vaarik mitte, elu24.ee, 3. juuli 2008 Margus Mikomägi, Õpetlik ja hariv vaatemäng ehk katkuaja mitu palet, postimees.ee, 13. detsember 2010
Vladimir Jakunin

Vladimir Ivanovitš Jakunin (vene keeles Владимир Иванович Якунин; sündinud 30. juunil 1948 Melenkis Vladimiri oblastis) on Venemaa diplomaat, luuraja ja ühiskonnategelane. Ta oli 2005–2015 Venemaa Raudteede (RŽD) president. 2003. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik ja 2014. aastast Venemaa erakorraline ja täievoliline suursaadik. Tema isa oli NSV Liidu piirivalvevägede lendur, kes teenis 1947–1962 Pärnus. Jakunin õppis samal ajal kuni 1962. aastani Pärnu 3. Keskkoolis, kus sai 7-klassilise hariduse; aastal 1966 lõpetas ta Leningradi 366. Keskkooli. 1972. aastal lõpetas Leningradi mehaanikainstituudi (praeguse Balti Riikliku Tehnikaülikooli Vojenmehh) lennundusinseneri erialal. Alates 1977. aastast töötas NSV Liidu Ministrite Nõukogu välissuhete riikliku komitee insenerina. 1982–1985 oli Teaduste Akadeemia füüsikainstituudi välissuhete osakonna ülem. 1985. aastast alates oli Nõukogude Liidu esindaja ÜRO juures. Ajalehe Russkaja Mõsl andmetel oli Jakunin NSV Liidu välisluure kaadriohvitser. 1990. aastate alguses tegeles Peterburis välisinvesteeringute toomisega Venemaale. Samal ajal rajas ta ka panga Rossia. 2000. aastast alates täitis Venemaa transpordiministri asetäitja ülesandeid ning oli Transkrediidipanga nõukogu esimees. 2003. aastal sai Venemaa Raudteede asepresidendiks. 15. juunist 2005 kuni augustini 2015 oli ta Venemaa Raudtee presidendiks. 6. märtsist 2014 kanti Jakunin Venemaa ametnike nimekirja, kelle suhtes USA kohaldab viisa- ja majandussanktsioone "Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse rikkumise tõttu". USA kehtestas Jakunini vastu sanktsioonid 20. märtsil 2014. . Sanktsioonid kehtestas ka Austraalia. 2019. aastal kehtestas seoses Krimmi anneksiooniga tema suhtes sanktsioonid Kanada. Vladimir Jakunin on Andreas Esmakutsutu Fondi (Фонд Андрея Первозванного) juht ja kuulub fondi Russki Mir juhatusse. Кто есть кто. Экс-президент ОАО "РЖД" "Treasury Sanctions Russian Officials, Members Of The Russian Leadership's Inner Circle, And An Entity For Involvement In The Situation In Ukraine" (inglise). U.S. Department of the Treasury. 20.03.2014. Vaadatud 05.05.2021. "Канада ввела новые санкции в отношении России". RIA Novosti. 15.03.2019. Vaadatud 05.05.2021. МОФ Фонд Святого Всехвального апостола Андрея Первозванного Попечительский совет Фонда «Русский мир» - Президент ОАО «Российские железные дороги», председатель попечительского совета Фонда Андрея Первозванного и Центра национальной славы Vladimir Jakunin: Eesti arendagu oma raudteed iseseisvalt - Eesti Päevaleht, 12. aprill 2006 Ilmar Vihmann: Kes on Vladimir Jakunin?, Pärnu Postimees, 30. detsember 2010 President Medvedev nõudis Jakuninilt raudteel ohutuse tagamist - DELFI, 10. veebruar 2011 Vladimir Jakunin osaleb Lasnamäe kiriku risti pühitsemisel - DELFI, 15. veebruar 2011 Владимир Якунин. Биография. Portaal Узнай все! (vene k.)
Eesti Kristlike Arstide Ühing

Eesti Kristlike Arstide Ühing (lühend EKAÜ) on Eesti arste, hambaarste, proviisoreid ja arstiteaduskonna üliõpilasi ühendav organisatsioon. Ühing asutati 14. septembril 1991. Alates 1994. aastast on ühing Rahvusvahelise Kristlike Arstide ja Hambaarstide Assotsiatsiooni liige. EKAÜ alltööharuna tegutseb Eesti Kristlike Arstitudengite Grupp, mis sai alguse 2004. aasta sügisel. Kujundada ühiskondlikku hoiakut kristlike eluväärtuste ausse tõstmises inimese tervise ja meditsiiniga seotud valdkondades. Oma töös ja igapäevases tegevuses lähtuda kristliku ja meditsiinieetika seisukohtadest, olles toeks haigetele ja nende perekonnaliikmetele. Osaleda võitluses nii füüsilist kui ka vaimset tervist kahjustavate sotsiaalsete pahede vastu. Ühingu koduleht
Eesti Kristlike Arstitudengite Grupp

Eesti Kristlike Arstitudengite Grupp (lühend EKAG) on Eesti Kristlike Arstide Ühingu alltööharu. EKAG alustas tegevust 2004. aastal. EKAG koduleht
Diehliomyces

Diehliomyces on kottseente perekond. Perekonnas on teada vaid üks liik: Diehliomyces microsporus. Diehliomyces andmebaasis eElurikkus Index Fungorum