laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sooru mõis

Sooru mõis (saksa keeles Soorhof) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Luke kihelkonnas. Selle valduse andis Robin von Eltz augustis 1388 Diedrich (Tidert) Ringenstedtile ja tema suguvõsale. Aastal 1431 andis Cisse von dem Rutenberg sealsed valdused Tile Berendele, Bernd von der Borch läänistas mõisa aastal 1480 aga Goswin Anrepile. Aastal 1522 sai Johann Anrep Wolter von Plettenbergilt adramaa jagu varem Schlippenbachdele kuulunud maad juurde. Aastal 1599 oli mõisa omanikuks Reinhold Anrep, aastal 1637 aga Johann Anrep. Aastal 1646 andis Kristiina mõisa Joachim Barneckenile, tingimusel, et too surnud Johanni tütrele 500 taalrit maksab. Joachimit hakati aga süüdistama vaenus Rootsi riigi vastu. Nii läks aastal 1656 Sooru Heinrich von Albendeli (Albedyll) valdusse, aastal 1682 päris mõisa aga tema poeg Otto Reinhold von Albedyll. Seejärel sai mõisast reduktsiooniprotsessi käigus riigimõis, ent aastal 1725 tagastati mõis Reinhold Wilhelm von Albedyllile. Aastal 1740 müüsid tolle lesk Margaretha ja poeg Wilhelm mõisa 8000 taalri eest Hermann von Reuternile. Aastal 1748 loovutas too mõisa oma vennale Johann Reuternile. Andreas August Römer ostis aastal 1785 mõisa 30 000 rubla eest Christoph Hermann Reuternilt ära. Mõisa järgmiseks omanikuks sai Andreas Augusti tütar Auguste Sophie Smitten, kes aastal 1809 mõisa 30 000 rubla eest ära ostis. Aastal 1862 päris mõisa tema tütar Elise von Wrangell. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6,25 adramaad, sellele allus 174 mees- ja 193 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus 1 ja 1/4 adramaad. Aastail 1688 ja 1734 oli adramaid5 ja 3/4, aastal 1758 aga 6 ja 1/4 adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 5 ja 11/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 5 ja 17/20, aastal 1881 oli neid aga 3 ja 9/80, lisaks allus mõisale 6 ja 34/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses. Mõisa hoonestus püstitati valdavas osas 19. sajandi teisel poolel Wrangelite ajal. Väike ühekorruseline härrastemaja on tänaseks hävinud. Kõrvalhoonetest tähelepandavaimad on postidele toetuva ulualusega aidahoone ja hilisklassitsistliku fassaadiga tall-tõllakuur. Mõisakompleks asub Valga maakonnas Valga vallas Soorul. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volume 1, Heinrich von Hagemeister, lk 293-294 Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 361-362. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 271. Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 292. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 359.
Soonurme mõis

Soonurme mõis (saksa keeles Sonorm) oli Hirmuse mõisa karjamõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal.
Soomevere mõis

Soomevere mõis (saksa keeles Sommefer) oli Kuremaa mõisa kõrvalmõis Palamuse kihelkonnas Tartumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Aunaku mõis

Aunaku mõis (saksa keeles Aunaek) oli Kassari mõisa karjamõis Pühalepa kihelkonnas Läänemaal. Rootsi valitsusajal oli Rootsi kunngas Johan III huvitatud soolakoja avamisest Aunakusse ja Eestimaa kuberner Pontus De la Gardie võttis selle Hans Wachtmeisterilt ning andis asemele samasuure Saulepa mõisa. Leo Tiik, Hiiumaast. Eriti Orjakust, Reigist ja Putkastest, Kassarimaa, nr. 32, lk 11, 1 detsember 2012 Leo Tiik, Hiiumaast. Eriti Orjakust, Reigist ja Putkastest, Kassarimaa, nr. 32, lk 11, 1 detsember 2012
Avinurme mõis

Avinurme mõis (saksa keeles Awwinorm) oli riigimõis Torma kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõisa territoorium Jõgeva maakonda Mustvee valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 148 [1].
Boose mõis

Boose mõis (saksa keeles Bosenhof) oli Vana-Antsla mõisa kõrvalmõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Võru maakonda Antsla valda, mõisasüda asub Kobela alevikus. http://www.mois.ee/pikknimb.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Dubniku mõis

Dubniku mõis (saksa keeles Dubnik) oli Illuka mõisa kõrvalmõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Ida-Viru maakonda Alutaguse valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Ereda mõis

Ereda mõis (saksa keeles Errides) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Ida-Viru maakonda Alutaguse valda. Esmateated aastast 1461, mõisa omanikud olid Stackelbergid, Loded. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Enivere mõis

Enivere mõis (saksa keeles Sternberg) oli poolmõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. Enivere mõis Mõisaportaali loendis (vaadatud 19.06.2024)
Enge mõis

Enge mõis (saksa keeles Enge) oli riigimõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Pärnu maakonda Põhja-Pärnumaa valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Enari mõis

Enari mõis (saksa keeles Ennarm) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal.
Emumäe mõis

Emumäe mõis (saksa keeles Emmomeggi) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Emumäe küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Virumaal. Mõisa omanikud olid Derfeldenid, Fersenid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Emumäe ms, www.eki.ee Emumäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Peetri mõis

Peetri mõis on mitme Eesti mõisa nimi: Peetri kirikumõis (Pastorat St. Petri), kirikumõis Peetri kihelkonnas Järvamaal, ka Järva-Peetri mõis Peetri mõis (Keila) (Peterhof), Vääna kõrvalmõis Keila kihelkonnas Harjumaal Peetri mõis (Paistu) (Peterfeld), Heimtali kõrvalmõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal Peetri mõis (Pilistvere) (Peterhof), Imavere kõrvalmõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal Peetrimõisa mõis
Peetrimõisa mõis

Peetrimõisa mõis (saksa keeles Petrimois) oli Sõmerpalu mõisa kõrvalmõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Peetrimõisa mõis (Viljandi) Peetri kirikumõis Peetri mõis (Keila) http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Zyzzyva (ajakiri)

Zyzzyva on kirjanikele ja kunstnikele mõeldud ingliskeelne ajakiri, mida antakse välja USAs Californias alates 1985. aastast. Ajakiri avaldab ainult USA lääneranniku autoreid. Sellest ajakirjast on tuule tiibadesse saanud mitmed California kirjanikud, sealhulgas Robert Clark Young. Zyzzyva avaldab ka romaane ja luuleantoloogiaid. Ajakirja koduleht
Penuja mõis

Penuja mõis (saksa keeles Penneküll) oli rüütlimõis Halliste kihelkonnas Pärnumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõis Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Mõisa puidust peahoone on varemetes. Penujat on esmamainitud 1525. aastal. Mõis kuulus siis Bernhard Wesorffenile. Kuna mõis jäi Liivi sõja ajal tühjaks, läänistas hertsog Magnus selle 500 taalri eest oma sekretärile Reinhold Taubele. Taube pärandas mõisa oma kasuvennale Otto von Ahlenile. Poola ajal läänistas kuningas Stefan Batory Penuja rittmeister Adam Miercziewskyle. Miercziewsky andis viie ja poole adramaa suuruse mõisa edasi rittmeister Wilhelm Dückerile. Too pärandas mõisa oma pojale Hans Dückerile. 13. septembril 1641 kinkis kuninganna Kristiina mõisa koos muude valdustega Johann Wilhelm von Astenbergile. Ilmselt Astenberg aga Penujat endale ei saanud, kuna Hans Dücker pärandas mõisa oma pojale Jobst Friedrich von Dückerile. Jobst Friedrichi surma järel 1686. aastal sai mõisnikuks tema poeg Ernst Johann von Dücker. 1733. aasta 13. juunil müüs Dücker mõisa 8247 taalri eest leitnant Paul Christoph von Ceumernile. Ceumern ise müüs mõisa 27. juunil 1742 8000 taalri eest leitnant Christoph Johann Möllerile. 27. veebruaril 1744 ostis Penuja mõisa 9500 taalri eest kapten Ernst Johann von Smitten. Smitteni lesk müüs mõisa 1756. aastal 11 000 rubla eest oma kasupojale parun Carl Magnus Possele. 1782. aastal päris mõisa tema poeg Moritz Leonhard Posse. Moritz Leonhard andis mõisa hiljem üle oma vennale Georg Possele, kes omakorda müüs selle 1795. aasta 1. märtsil 45 000 rubla eest oma vennale Gotthard Possele. 15. aprillil 1799 ostis mõisa 70 000 hõberubla eest rittmeister parun Carl Ludwig von Mengden. 28. veebruaril 1803 ostis mõisa hilisem jalaväekindral Gotthard Johann von Knorring. Gotthard Johann von Knorring pärandas mõisa oma lapselastele. 17. veebruaril 1855 ostis mõisa 57 000 hõberubla eest parun Karl von Bruiningk. 26. märtsil 1863 ostis mõisa 40 000 rubla eest August Hermeyer. 1. augustil 1868 ostis mõisa 10 800 rubla eest Eduard Schulmann, kes 9. oktoobril 1870 müüs selle 20 800 rubla eest edasi Abjast pärit talupojale Peeter Widriksile. 4. aprillil 1855 toimus Penuja mõisas majatarvete oksjon. 1869. aasta 19. märtsil tähistati talurahvaseaduse 50. aastapäeva Penuja mõisas korraldatud peoga. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) "Penuja". Vaadatud 02.07.2024. Lk 300 (Stryk, 1877) Lk 167 (Hagemeister, 1837) Lk 58 (Jung, 1893) "Tallorahva Kulutaja, 1 märts 1855". Vaadatud 02.07.2024. Lk 69 (Jung, 1893) Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Kd. 2. 1837. Jung, Jaan. Halliste ja Karksi kirikute ja kihelkondade ajalugu: Halliste kiriku 25-aastase juubileumi mälestuseks 29. okt. 1892. Tartu: A. Grenzsteini trükikoda. 1893. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Tartu. Kd. 1. 1877.
Tšoja rajoon

Tšoja rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Altai Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Tšoja. Rajoon jaguneb 7 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 21 asulat. Q126687490  Tšoja rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tšoja rajooni koduleht
Pataste mõis

Pataste mõis (saksa keeles Pattas) oli Kaiavere mõisa kõrvalmõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõisasüdame asukoht Tartu maakonna Tartu valla territooriumile. Pataste mõis. Inventariseerimine Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
Patsu mõis

Patsu mõis (saksa keeles Patz) oli Liivi mõis kõrvalmõis Martna kihelkonnas Läänemaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Parila mõis

Parila mõis (saksa keeles Pargel) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Kütke mõis

Kütke mõis (saksa keeles Kütke) oli Kohatu mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Kütke mõis eraldati 1750 Vaikna mõisast[viide?].
Ameerika Ühendriikide kõrgkoolide loend

Siin on loetletud suuremaid Ameerika Ühendriikide kõrgkoole. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Alabama Ülikool Arizona Ülikool Bostoni Ülikool Browni Ülikool California Ülikool Carnegie Mellon Ülikool Chicago Ülikool Columbia ülikool Cornelli Ülikool Delaware'i ülikool Duke'i ülikool Emory Ülikool Georgia osariigi ülikool Georgia Tehnoloogiainstituut Harvardi ülikool Illinoisi Ülikool Indiana Ülikool Iowa ülikool Johns Hopkinsi Ülikool Juilliard School Loras' Kolledž Lõuna-California Ülikool Marylandi Ülikool Massachusettsi Tehnoloogiainstituut Minnesota Ülikool New Yorgi Ülikool Northwesterni Ülikool Notre Dame'i ülikool Pennsylvania Osariigi Ülikool Pennsylvania Ülikool Pittsburghi Ülikool Princetoni Ülikool Põhja-Carolina Ülikool Rice Ülikool Rochesteri Ülikool Saint Vincenti Kolledž Stanfordi Ülikool St. Thomas'e Ülikool Texase Ülikool Tufts Ülikool Vanderbilti Ülikool Virginia Ülikool Washingtoni Ülikool Wisconsini Ülikool Yale'i Ülikool
Ongudai rajoon

Ongudai rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaa Altai Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Ongudai. Rajoon jaguneb 10 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 30 asulat. Q126687490  Ongudai rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Küti mõis

Küti mõis (ka Kurkülla, Kupna-Küti karjamõis; saksa keeles Kurküll) oli rüütlimõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Küti küla lähedal Vinni vallas Lääne-Virumaal. Küti mõis oli keskajal Saksa ordu Liivimaa ordu majandusmõis. Esmamainitud kirjalikes allikates 1473. aastal. Enne 1581. aastat kuulus Küti kroonumõisana Rakvere linna alla, seejärel Rootsi kroonile. 1582. aastal sai Halsten Nilsson Küti mõisa vahetusena temalt 1582. aastal ära võetud Buxhöwdeni/Neeruti mõisa eest, pärast tema surma 1598. aastal läks mõis uuesti kroonule tagasi. Rootsi kuningas Gustav II Adolf kinkis Harju-Viru õiguse järgi Küti mõisa Gerdt Skyttele/Schützile, kes 1676. aastal pantis Küti mõisa Norra ja Jõgisoo mõisate omanikule Georg (Jürgen) von Knorringule. 1685. aastal mõis redutseeriti, kuid jäi Schützide kätte rendile. 1725. aastal ostis rittmeister Ewold Gustav von Schütz, pärandavara jagamise lepinguga oma õe Margaretha Elisabeth von Rosenthalilt ja surnud õe Christina Esther von Tiesenhauseni lastelt nende pärandiosa (2600 riigitaalrit) välja. 1777. aastal assessor Adolph Heinrich von Anrep müüs Küti mõisa leitnant Berend Johann von Kursellile, kes omakorda müüs mõisa Hermann Johann von Fredericile. 1757. aastal oli mõisa omanik lesestunud kapteniproua Barbara Juliane von Friederici (sünd von Wrangell). Pärija, leitnant Karl Christian von Frederichi müüs isalt päritud ja emale kuulunud Kupna ja Küti mõis haagikohtunik Heinrich Otto Zoege von Mannteuffelile. Hind 52 000 rubla. 1800. aastal Eestimaa Ülemmaakohtu assessor Heinrich Otto Zoege von Manteuffel loovutas Kupna mõisa koos Võhu karjamõisa ja Merikülaga oma vennale assessor, kapten Wilhelm Johann Zoege von Manteuffelile. Wilhelm Johann Zoege von Manteuffeli (surn. 1816) pärija, poeg Heinrich Otto sai 1817. aastal Kupna ja Küti mõis koos Võhu karjamõisaga ning Merrekülli koos külaga. 1827. aasta pärandavara jagamise lepinguga sai Wilhelm Johann Zoege von Manteuffeli pärija, poeg Peter Otto Zoege von Manteuffel Kupna mõisa, Võhu karjamõisa ja Meriküla küla ning lisatingimusega Vinni ja Mõdriku mõisa raieõigusega Võhu puistus. 1837. aastal Peter Otto Zoege von Manteuffel pantis Kupna mõisa koos Võhu karjamõisa ja Meriküla külaga kolmeks aastaks Karl Georg von Essenile. Hind 75 000 hõberubla ning 1842. aastal muudeti pandileping ostu-müügilepinguks. 1847. aastal müüs Karl Georg von Essen Kupna, Küti, Meriküla ja Võhu mõis Verein zur Einführung einer Musterwirtschaft in Estlandile" (Eestimaa Mustermajapidamise Asutamise Ühingule). 1861. aastal omandasid Küti mõisa Stackelbergid: Georg Alexander von Stackelberg, kes kinkis mõisa 1909. aastal Virumaa kreisisaadik ja aurahukohtunik Georg Rudolf von Stackelbergile. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Küti ms, www.eki.ee Küti mõis (Viru-Jaagupi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Küti mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Küti mõis (Viru-Jaagupi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Küdema mõis

Küdema mõis (saksa keeles Kiddemetz) oli rüütlimõis Mustjala kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda. Mõisa omanikud olid Ditmarid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Kõltsi mõis

Kõltsi mõis (saksa keeles Kölzi) oli mõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Kõltsu mõis (Keila kihelkonnas)
Kõrvetaguse mõis

Kõrvetaguse mõis (saksa keeles Körwentack) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Mõisa omanikud olid Tiesenhausenid, Möllerid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Kõrvetaguse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kübassaare mõis

Kübassaare mõis (saksa keeles Kübbasaar) oli Uuemõisa mõisa kõrvalmõis Pöide kihelkonnas Saaremaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Ajakirjade loendid

Eesti ajakirjade loend Eesti kultuuriajakirjade loend Eesti teadusajakirjade loend Välismaa ajakirjade loend Norra ajakirjade loend ajalehtede loendid
Kääsla mõis

Kääsla mõis (saksa keeles Käsal) oli Loodna mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.
Kääniku mõis

Kääniku mõis (saksa keeles Känick) oli Kodasoo mõisa kõrvalmõis Kuusalu kihelkonnas Harjumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Kõiguste mõis

Kõiguste mõis (saksa keeles Koigust) oli riigimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal. Kõiguste mõis eraldati ca ~1740 Laimjala mõisast. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Saaremaa. Maateaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus. Toim. A. Luha. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus, 1933. Lk 708 [1].
Siugumetsa mõis

Siugumetsa mõis (saksa keeles Siugomets või Siugemets) oli mõis Türi kihelkonnas Järvamaal. See oli Väätsa mõisa karjamõis. Karjamõisa kaotamisel tekkis asemele Siugumetsa küla.
Sirgu mõis

Sirgu mõis (saksa keeles Sirgo) oli Luunja mõisa kõrvalmõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Tartu maakonda Luunja valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Sompa mõis

Sompa mõis (saksa keeles Sompäh) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal, tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Ida-Viru maakonna Jõhvi valla Sompa küla territooriumile. Mõisa omanikud olid Loded, Wrangellid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Sompa mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Võrungi mõis

Võrungi mõis (saksa keeles Wörring) oli riigimõis Mihkli kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Pärnu maakonda Lääneranna valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Võru mõis

Võru mõis (saksa keeles Werrohof) oli riigimõis, kuni 1784. aastani eramõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Võru maakonda Võru valda. Liivi sõja järel oli mõis Poola Tartu vojevoodkonna Kirumpää staarostkonna folvark ehk riigimõis. 1783. aastal asehalduskorra sisseviimisel muudeti senised linnad kreisikeskusteks ja linnaõigused said tagasi Rakvere, Viljandi ja Pärnu, linnaks sai Paldiski ning uue Võru kreisi linnana rajati Võru. 1784. aastal Venemaa keisririik ostis parun Carl Ludwig von Mengdenilt 57 000 rubla eest ära Võru rüütlimõisa koos härrastemajaga ning viimane anti Võru magistraadile. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Enn Tarvel, Riigimõisate majanduslikust arengust Lõuna-Eestis XVI sajandil lõpul ja XVII sajandi algul, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised IX köide. Ühiskonnateaduste seeria 1960 nr 4, lk 386 Võru mõis (Põlva khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Askizi rajoon

Askizi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaa Hakassia Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Askiz. 2015. aastal oli rajooni elanike arv 39 102, neist 47% hakassid, 45,4% venelased, 1,5% sakslased ja 1,2% Šoorid. Rajoon jaguneb 14 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 64 asulat. Q126687549  Askizi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Askizi rajooni koduleht
Võõpsu mõis

Võõpsu mõis (saksa keeles Wöbs) oli Räpina mõisa kõrvalmõis Räpina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Põlva maakonda Räpina valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Võlla mõis

Võlla mõis (saksa keeles Magnusdahl) oli rüütlimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Muhu valda. Võlla mõisa rentnik oli Otto Friedrich von Buxhoevedeni (1703–1754). Mõisas sündisid Saaremaa maanõunik Matthias Christoph von Buxhoeveden (1754–1814) ja Venemaa väejuht jalaväekindral Friedrich Wilhelm von Buxhoeveden (1750–1881). 1794. aastal kinkis Venemaa keisrinna Katariina II Võlla riigimõisa oma väimehele, Peterburi kubermangu sõjakubernerile ratsaväekindral krahv Friedrich Wilhelm Buxhoevedenile (kelle abikaasa Natalia oli Katariina II vallastütar suhtest vürst Grigori Orloviga), kes pantis 1798. aastal mõisa oma Saaremaa maanõunikust vennale, Matthias Christoph von Buxhoevedenile ja 1807. aastal müüs mõisa 50 000 hõberubla eest. 1816. aastal päris mõisa Matthias von Buxhoevdeni pärijate kokkuleppel Võlla mõisa Otto von Buxhoevden. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Võlla mõis (Muhu khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Võhmuta mõis (Harju-Jaani)

Võhmuta mõis (saksa keeles Wechmuth) oli Peningi mõisa kõrvalmõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Harju maakonda Raasiku valda. http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Võivere mõis

Võivere mõis (saksa keeles Woibifer) oli Avanduse mõisa kõrvalmõis Simuna kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Lääne-Viru maakonda Väike-Maarja valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Võivere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Taebla mõis

Taebla mõis (saksa keeles Taibel) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. Mõisa omanikud olid Ungern-Sternbergid, Maydellid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) http://www.mois.ee/vallad/laane.shtml (vaadatud 31.01.2016)
Taagepera-Vanamõisa mõis

Taagepera-Vanamõisa mõis (saksa keeles Alt-Wagenküll) oli Taagepera mõisa kõrvalmõis Helme kihelkonnas Viljandimaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Mäkaste mõis

Mäkaste mõis (saksa keeles Mekkast) oli Jõe mõisa karjamõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Peipsiääre valda.
Männiku mõis

Männiku mõis (saksa keeles Mennik, Tannenhof) oli poolmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda[küsitav]. Männiku mõis eraldati Käände mõisast 1805. aastal ja oli 1865. aastani rüütlimõis, seejärel poolmõis, http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool Männiku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Mägise mõis

Mägise mõis (saksa keeles Mäggis) oli Seidla mõisa kõrvalmõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Järva valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) http://www.mois.ee/vallad/jarva.shtml (vaadatud 20.05.2016)
Coco enne Chaneli

"Coco enne Chaneli" (originaalpealkiri prantsuse keeles "Coco avant Chanel") on Prantsusmaa 2009. aasta film, mis põhineb moelooja Coco Chaneli elulool, mille pani kirja Edmonde Charles-Roux. Filmi lavastas Anne Fontaine, peaosa mängis Audrey Tautou.
Must vikerkaar

"Must vikerkaar" on 1989. aastal valminud Suurbritannia mängufilm. Meedium Martha Travis on koos oma alkohoolikust isaga ringreisil. Spiritistlikel seanssidel astub ta kontakti pealtvaatajate surnud omaste hingedega ja vahendab neilt sõnumeid. Ühel seansil avastab Martha eneselegi ootamatult, et ta suudab kontakteeruda veel elus olevate inimeste hingedega, kes lähiajal mõrvatakse. Seetõttu sattub Martha kurjategijate huviorbiiti ning olukord muutub äärmiselt ohtlikuks. Rosanna Arquette – Martha Travis Jason Robards – Walter Travis, Martha isa Tom Hulce – Gary Wallace Mark Joy – Lloyd Harley Ron Rosenthal – leitnant Irving Weinberg John Bennes – Ted Silas Linda Pierce – Mary Kuron Olek Krupa – Tom Kuron Marty Terry – missis Adams Ed Grady – ajalehetoimetaja Geoff McBain Jon Thompson – Jack Callow Helen Baldwin – Eva Callow Darla N. Warner – Shirley Harley Christopher L. Gray – koorijuht
Uuesalu mõis

Uuesalu mõis (saksa keeles Neuhall) oli mõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Uuesalu mõis eraldati Mõraste mõisast 1824. aastal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Uuesalu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kabina mõis

Kabina mõis (saksa keeles Kabbina) oli rüütlimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Tartu maakonda Luunja valda. Mõisa omanikud olid Igelströmid, Nolckenid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 29. Praust, Valdo. Tartumaa mõisad. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 110-111. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 53-54 [1]. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 443 [2].