laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kursus imetegudes

"Kursus imetegudes" ("A Course in Miracles") on aastal 1965 kanaldatud tekst. Tekst on minavormis ning autoriks on väidetavalt Jeesus. Teksti kirjutas üles Helen Schucman William Thetfordi abiga. "Kursus imetegudes" kasutab kristlikke mõisteid, kuigi teksti sisu sarnaneb pigem idamaiste mittedualistlike religioonide õpetusega. Tekst ongi populaarne just organiseeritud kristluses pettunute hulgas. Alates 1970. aasta esmatrükist on raamatut müüdud 1,5 miljonit eksemplari ning tõlgitud kahekümne viiesse keelde. Koos tõlgetega on ringluses ligikaudu 3 miljonit eksemplari. Eesti keeles ilmus raamat 2016. aastal kirjastuselt Pegasus. Kristluse järgi lõi Jumal maailma. "Kursuse" järgi lõi maailma ego illusoorse "languse" illusoorse tagajärjena. Kristluse järgi on Jeesus ainulaadne, ainus sündinud Jumala Poeg. "Kursus" kasutab mõistet "Jumala Poeg" viitamaks kõigile loodud olenditele. Kristlus kujutab kahte üksteisega võitlevat jõudu: headust ja kurjust. "Kursuse" järgi on olemas ainult Jumal, kellel pole ühtegi tegelikku vastast; ainus näilik vastane ego on illusioon ilma tegeliku väeta. Kristlus kujutab põrgut tegeliku kohana, kus uskmatud igavesi piinu kannatavad. "Kursus" peab põrguks praegust meeleseisundit ning väidab, et kõik mäletavad lõpuks Jumalat ning naasevad Tema juurde, sest keegi polevatki muidu Jumala juurest lahkunud, kui üksnes oma ettekujutuses. Kristluse järgi võttis Jeesus ristil surres enda peale karistuse inimkonna pattude eest. "Kursus" väidab otsesõnu, et see polevat tõsi ning kirjeldab lunastust mitte kui patust vabastamist, vaid vea, et Jumalast lahusolek on tegelik, parandamist. Kursus imetegudes : tervikköide. Koostanud Helen Schucman, William Thetford. Eesti keelde tõlkinud Jüri Pärl. 2. väljaanne. [Tallinn] : Pegasus, 2016. – 961 lk. ISBN 9789949572786 "Imede kursuse" tekst (inglise keeles).
Kilp (heraldika)

Kilp on iga vapi peamine osa. Selle kuju võib olla väga erinev, sõltudes enamasti ajastule omasest stiilist.
Naturaalarv

Naturaalarv on sõltuvalt kontekstist kas üks arvudest 1, 2, 3, ... või üks arvudest 0, 1, 2, 3, ...; kõikide naturaalarvude hulka tähistatakse sümboliga N {\displaystyle \mathbb {N} } . Segaduse vältimiseks kasutatakse tihti tähistusi N + {\displaystyle \mathbb {N} ^{+}} ja N 0 {\displaystyle \mathbb {N} ^{0}} . Naturaalarvude kaks põhilist otstarvet on loendamine ja järjestamine. Täisarv Ratsionaalarvud Reaalarv Irratsionaalarvud Kompleksarvud
Eesti Naislaulu Selts

Eesti Naislaulu Selts (lühend ENLS) on Eesti nais- ja neidudekooride katusorganisatsioon. Selts ühendab 60 koori ja kuulub Eesti Kooriühingusse. Naislaulu Selts korraldab rida traditsioonilisi üritusi, teiste seas näiteks isadepäeva kontsertaktuseid Estonia kontserdisaalis ja Eesti naiskooride võistulaulmist. Selts kutsus 1996. aastal ellu Üle-eestilise neidudekoori Leelo. aasta naiskoor Eesti Meestelaulu Selts Eesti Naislaulu Seltsi veebisait
Jäämägi

Jäämägi on mere pinnal triiviv liustiku küljest lahti murdunud suur jäätükk. Jäämäed triivivad peamiselt Atlandi ookeani põhjaosas ning Antarktise ümbruses. Atlandi põhjaosa jäämägedest 90% on pärit Gröönimaad katvast jääkilbist. Suur osa Antarktise jäämägedest on lahti murdunud šelfiliustike küljest. Jäämäed koosnevad magedast liustikujääst. Hunnikuisse kokku lükatud rüsijääd ei loeta jäämägede hulka kuuluvaks. Jäätüki läbimõõt peaks ületama 20–25 [viide?] m, et teda jäämäeks nimetataks. Mageveejää tihedus on 920 kg/m³, seevastu merevee tihedus on 1025 kg/m³. Seetõttu on umbes 9/10 jäämäest allpool veepinda. Jäämäe veepealse osa kuju järgi on raske määrata jäämäe veealuse osa kuju, sealhulgas seda, kui sügavale ta ulatub. Suurimate jäämägede läbimõõt võib ulatuda mitmesaja kilomeetrini. Teadaolevatest suurim jäämagi eraldus 2000. aastal Antarktikas Rossi šelfiliustikust ja sai nime B15, kus B tähendab eraldumist 90. läänepikkuskraadist lääne poolt. Selle esialgne pindala oli 11 000 km². Novembris 2002 murdus ta kaheks, aga suurem tükk B15-A oli maailma suurim jäämägi kuni 27. oktoobrini 2005, mil ta madalikule jooksis ja mitmeks tükiks murdus. Kõrgeim teadaolev jäämägi on olnud 168 m kõrge. Umbes nii kõrge on 55-korruseline pilvelõhkuja. Jäämäe sisetemperatuur on samasugune kui liustikes, kus ta moodustus: –15...–20 °C. Jäämäe liikumiskiirus oleneb tuulest ja hoovustest, kuid keskmiselt arvatakse jäämäe kiiruseks 17 km ööpäevas. Ranniku lähedal võivad jäämäed vahel olla ka merepõhjaga ühenduses. Mõnd niisugust jäämäge on ekslikult saareks peetud ja kaardistatud. Kui jäämägi sulab, siis teeb ta kihisevat häält. See hääl tekib jää sisse lõksu jäänud õhumullide vabanemisel. Mullid sisaldavad esialgu pehmes lumes olnud õhku, aga kui sellele lumele üha uued kihid peale sadasid, siis tihenesid alumised lumekihid lõpuks jääks ja õhk on mullides tugeva surve all. Mõnikord korraldatakse tasase pinnaga jäämäele retk, kus inimesed löövad jäämäele laagri üles. See on väga ohtlik. Jäämäe veealune osa sulab nullilähedasel temperatuuril kiiremini kui veepealne osa, see võib jäämäe raskuskeset muuta ja jäämägi võib igasuguse hoiatuseta kummuli pöörduda. Punning, J.-M. (1986). Jäähiiglased ookeanil – Eesti Loodus, 1, 54–58.
Eesti meeskooride loend

Siin on loetletud Eesti meeskoore, seal hulgas noorte meeste koore. Avinurme meeskoor Eesti Mereakadeemia meeskoor Eesti Rahvusmeeskoor Eesti Õpetajate Meeskoor Eesti Sõjameeste Pärnu Ühenduse meeskoor Eesti Teaduste Akadeemia Meeskoor Elva meeskoor Elva noorte meeskoor Eesti Meestelaulu Seltsi Tallinna meeskoor Eesti Meestelaulu Seltsi Tartu meeskoor Forestalia Tartu meeskoor Gaudeamus Haapsalu meeskoor Haaslava meeskoor Hiiumaa noorte meeste koor Inseneride Meeskoor Jõgevamaa noorte meeskoor Kaevur Korp! Sakala Meeskoor Kuivajõe meeskoor Kuusalu meeskoor Lihula meeskoor Liinatśuraq Mehis Mihkel Lüdigi nimeline Meeskoor Paide meeskoor Põhjarannik Põlvamaa meeskoor Põlvamaa noorte meeskoor Pärnu noorte meeskoor Rakvere Rapla meeskoor Raplamaa noorte meeskoor Revalia Kammermeeskoor Runo Räpina meeskoor Saaremaa Ühendatud Meeskoor Viljandi meeskoor Sakala Tallinna Ülikooli Meeskoor Tartu Akadeemiline Meeskoor Tartu noorte meeste koor Tehnikaülikooli Akadeemiline Meeskoor TMS Türnpu Meeskoor Toronto Eesti Meeskoor Valga meeskoor Karksi-Nuia meeskoor Venda Virumaa noorte meeskoor Võru meeskoor Ülenurme Gümnaasiumi noorte meeskoor Harju-Jaani noorte meeskoor Eesti Meestelaulu Selts Eesti kooride loend
Eesti poistekooride loend

Siin on loetletud Eesti poistekoore. Aruküla Põhikooli poistekoor Elva Gümnaasiumi poistekoor Harjumaa poistekoor Hiiumaa poistekoor Hummuli Põhikooli poistekoor Jõgeva Ühisgümnaasiumi poistekoor Jõgevamaa poistekoor Jõhvi Gümnaasiumi poistekoor Järvamaa poistekoor Kadrioru Saksa Gümnaasiumi poistekoor Eesti Meestelaulu Seltsi Üle-eestiline Poistekoor Kalev Karksi-Nuia Gümnaasiumi poistekoor Keila poistekoor Anija valla poistekoor Kether Koeru poistekoor Kolga-Jaani Poistekoor Kose poistekoor Käina Gümnaasiumi Poistekoor Loo Keskkooli Poistekoor Miina Härma Gümnaasiumi poistekoor Narva Eesti Gümnaasiumi Poistekoor Narva Muusikakooli poistekoor Nõmme Noortemaja Poistekoor Otepää Gümnaasiumi Poistekoor Poistekoor Kirde Kikkad (endine, Ida-Virumaa esinduskoor) Poistekoor Revalia Pärnumaa Poistelauluselts KA-O-KA Põltsamaa Gümnaasiumi Poistekoor Põlvamaa poistekoor Pärnu Kuninga Tänava Põhikooli poistekoor Pärnu Kunstide Kooli poistekoor Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi Poistekoor Rahvusooper Estonia Poistekoor Raplamaa Ühendatud Poistekoor Ridala Põhikooli Poistekoor Rõuge Poistekoor Saaremaa poistekoor Saue Poistekoor]] Sindi Gümnaasiumi Poistekoor Tallinna Kunstigümnaasiumi Poistekoor Tallinna poistekoor Tallinna Saksa Gümnaasiumi Poistekoor Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasiumi Poistekoor Tartu poistekoor Türi Poistekoor Saaremaa Poistekoor Vandersellid Viimsi Keskkooli Poistekoor Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi Poistekoor Virumaa poistekoor Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi Poistekoor Võru Muusikakooli poistekoor Võrumaa poistekoor Vändra poistekoor Ülenurme Gümnaasiumi poistekoor Eesti Meestelaulu Selts Eesti kooride loend
Valetaja Jakob

"Valetaja Jakob" (inglise keeles "Jakob the Liar"; prantsuse keeles "Jakob le menteur") on Teise maailmasõja lõpupäevil Poolas hargnev draamafilm.
Balho

Balho on linn Djiboutis Etioopia piiri lähedal.
Dikhil

Dikhil on linn Djiboutis. Dikhili piirkonna halduskeskus.
Khor Angar

Khor Angar on linn Djiboutis Obocki piirkonnas.
Obock

Obock (ka Obok või Ubuk) on sadamalinn Djiboutis Tadjoura lahe ääres, Obocki piirkonna halduskeskus. Obock oli tähtis linn Prantsuse kolonisatsiooni ajal. Seal asus kivisöe väljaveo sadam, mis kujunes eriti tähtsaks pärast Suessi kanali avamist 1869. 1885. aastal elas linnas 800 inimest ja seal asus kool. 1891. aastal kolis linnakesse Prantsuse Affarite ja Issade koloniaalvalitsus. 2002. aasta lõpus tuli tuhandeid USA sõjaväelasi linna, et treenida Iraagi invasiooniks.
Väegrupp Weichsel

Väegrupp Weichsel (saksa keeles Heeresgruppe Weichsel) oli Teise maailmasõja ajal Saksamaa armees teeninud väeüksus. Eesti ajalookirjanduses on seda väegruppi nimetatud ka väegrupp Visla. Moodustati 24. jaanuaril 1945 Oberbefehlshaber Oberrhein staabist. Heinrich Himmler (24.01.1945) Gotthard Heinrici (21.03.1945) Kurt Student (29.04.1945) Veebruar 1945.: 2. armee 11. armee 9. armee Märts 1945.: 2. armee 3.tankiarmee 11. armee Aprill 1945.: 3. tankiarmee 9. armee
Hessen

Hessen on Saksamaa liidumaa. Hesseni liidumaa jaguneb halduslikult 3 ringkonnaks (Darmstadt, Gießen, Kassel), mis omakorda jagunevad 21 kreisiks ja 5 kreisivabaks linnaks. 7 linna, mis ei ole kreisivabad, omavad eristaatust. Darmstadt Frankfurt (Maini ääres) Kassel Offenbach Wiesbaden Bad Homburg Fulda Gießen Hanau Marburg Rüsselsheim Wetzlar 1500–1509, Wilhelm, Hesseni hertsogiriigi hertsog, endine Hesseni maakrahv Wilhelm II (surnud 1515); 1509–1567, Philipp Suuremeelne, Hesseni maakrahvkonna maakrahv; Pärast Philipp Suuremeelse surma 1567. aastal jagati hertsogiriik tema nelja poja vahel Hessen-Kassel, Hessen-Marburg, Hessen-Rheinfels ja Hessen-Darmstadti maakrahvkondadeks. Järgnevate vürstiriikide juhtide surma järgse valduste jagamise tulemusel järeltulijate vahel jagunes piirkond veelgi väiksemateks valdusterritooriumiteks: Hessen-Homburgi, Hessen-Rumpenheimi, Hessen-Philippsthali, Hessen-Philippsthal-Barchfeldi, Hessen-Eschwege, Hessen-Rheinfelsi, Hessen-Rheinfels-Rotenburgi, Hessen-Rheinfels-Wanfriedi, Hessen-Butzbachi, Hessen-Braubachi, Hessen-Darmstadt-Itteri, Hessen-Marburgi ja Hessen-Hanau maakrahvkondadeks. Suurema maa-ala ja võimsuse säilitas Hessen-Kasseli maakrahv, kes ka domineeris piirkonnas kuni 19. sajandi alguseni. 1567–1592, Wilhelm IV, Philipp I Suuremeelse vanim poeg, kes suutis liita ka oma maakrahvkonnaga 1583. aastal Hessen-Rheinfelsi piirkonna; 1592–1627, Moritz, liitis 1604. aastal Hessen-Marburgi pärast selle valitseja Ludwigi surma, kuid eraldas oma poegadele valitsemiseks 1627. aastal Hessen-Eschwege, Hessen-Rheinfelsi ja Hessen-Rotenburgi; 1627–1637, Wilhelm V, maakrahv Moritza poeg, Kolmekümneaastase sõja ajal sunniti eksiili; 1637–1663, Wilhelm VI, kes asus valitsema pärast täisealiseks saamist, enne seda aga aastatel 1637–1650, valitses regendina Amalie Elizabeth von Hanau, maakrahvinna ja eelmise ema, 1644–1648 toimusid kalvinismi pooldava Põhja-Hesseni ja Lõuna-Hesseni luterluse pooldajate vahel. 1663–1670, Wilhelm VII, Wilhelm VI poeg, asus valitsema lapseeas, kuid suuri noorena; 1663–1677, valitses regendina Hedwig Sophie von Brandenburg, Wilhelm VII ema; 1670–1730, Karl I, Wilhelm VI poeg; 1730–1751, Fredrik I, kes abiellus Karl XII õe Ulrika Eleonoraga ja pärast Karl XII surma järel kuningannaks valitud Ulrika Eleonora loobumist troonist 1720. aastal sai Rootsi kuningaks. 1736. aastal liitis Fredrik Hessen-Kasseliga taas Hanau-Munzenbergi, pärast sealse Hanau krahvidünastia väljasuremist; 1751–1760, Wilhelm VIII; 1760–1785, Fredrik II, Fredrik II valitsemisajal osalesid Hesseni palgasõdurid Suurbritannia kuningriigi poolt Ameerika iseseisvussõdas (1776–1783); 2008. aasta Hesseni parlamendivalimised Liidumaa koduleht
Käimla

Käimla (ka kemmerg, väljakäigukoht, peldik) on koht, ruum või hoone, kus inimesed käivad roojamas ja urineerimas. Käimlatüübid on vesiklosett, kuivkäimla, välikäimla, tualett, avalik käimla ja avalik tualett[viide?]. Tähepaar WC pärineb inglise keelest, kus Water Closet tähendab vesiklosetti. Kuigi mitteingliskeelsetes maades ei tähenda see lühend midagi, on see tähepaar saanud paljudes maades käimla tunnuseks, isegi nende käimlate tunnuseks, mis pole vesiklosetid. Vahel kasutatakse ka tähist 00. Kuivkäimla kogumiskastis kasutatakse sageli väljaheidete kogumiseks keemiat[küsitav] (nn keemiline kassiliiv) või turbamulda. Kuivkäimlaid võidakse kasutada autohaagistes, autosuvilates, paatides, purjekates ja kaugliinibussides. Peamiselt töötavad kuivkäimlad elektrita. On olemas ka kuivkäimlaid, mis vajavad tööks elektrit; selle abil jahutatakse väljaheiteid, et vähendada nende eritatavat lõhna. Käimlad on leiutatud aastatuhandeid tagasi ja nähtavasti mitmel pool maailmas sõltumatult. Mohenjo Daros olid juba umbes 2800 eKr üsna tänapäevased käimlad, tellistest ehitatud ja puust istmetega. Harappa tsivilisatsioonis oli vesiklosett peaaegu kõigis majades. Vesiklosette leiti ka Orkney saartel olevast Skara Brae asulast, kus elati ajavahemikul 3100–2500 eKr. Kreetal hakati tualette kasutama Minose kultuuri ajal 18. sajandil eKr, Vana-Egiptuses vaaraode ajastul. Käimlaid hakati Eestis maapiirkonnis propageerima 1920. ja 1930. aastatel, kuid nende levik oli visa, tol perioodil olid sellega varustatud ligi pooled taludest, need püstitati võimalikult vähese materjalikuluga ning hoonetest eemale. Enam olid need levinud tihedama asustusega külades, metsataludes käimlaid endiselt valdavalt polnud. Peipsi järve ääres asunud Kodavere kogudus püstitas 1916. aasta mais kirikuaeda 70 rubla eest välikäimla. Sama aasta oktoobris kirjutati selle seinale esimesed sõnumid ning järgnevad 30 aastat kirjutisi lisandus. Pärast teist maailmasõda rajatis arvatavasti hüljati ja see hakkas lagunema, kuni 2018. aastal kunstnik Jaanus Samma selle jäänused restaureeris ning viis käimlaseinad koos säilinud kirjutistega Rooma kunstinäitusele. Keemiline käimla üleilmne käimlapäev tualettpaber avalik tualett Erfurdi käimlakatastroof Toompea lossi dansker Pärdi, Heiki (2002). "Kasimata talupojad ja kabedad intelligendid" (PDF). Tuna. Vaadatud 31.03.2021. Tätte, Oliver (2017). "Kompostiva kuivkäimla projekteerimine ja ehitus". TÜ rahvusliku ehituse osakond. Vaadatud 31.03.2021. Voog, Viljar (03.06.2019). "Välikäimla uskumatu rännak: kuidas lagunev Eesti kemmerg jõudis igavesse linna, Rooma". Õhtuleht. Vaadatud 31.03.2021. Käimlaselts Huussi ry, Kuivkäimlajuhend
2007. aasta Soome parlamendivalimised

2007. aasta Soome parlamendivalimised toimusid 18. märtsil 2007. Valiti Soome Vabariigi parlamendi (Eduskunta) 35. koosseis. Riik oli jagatud 15 valimisringkonnaks. Soome parlamendis on 200 liiget, nendest 1 koht kuulub Ahvenamaa autonoomsele läänile. Valimissüsteemiks on võrdeline valimissüsteem. - sealhulgas Ahvenamaa esindaja 17. aprillil kinnitati ametisse Keskerakonnast, Rahvuslikust Koonderakonnast, Rohelistest ja Rootsi Rahvaparteist koosnev paremtsentristlik valitsus. Peaministrina jätkas Matti Vanhanen Keskerakonnast. Soome Justiitsministeeriumi valimisteteemaline lehekülg (inglise keeles) Artikkel vajab täiendamist ja ajakohastamist.
Ökonomeetria

Ökonomeetria on majandusteaduse haru, mis tegeleb majanduslike nähtuste mõõtmise ning nendevaheliste seoste kvantitatiivse kirjeldamisega. Teoreetilise ökonomeetria all mõistetakse vastavate meetodite arendamist. Ökonomeetria on lähedalt seotud statistikaga, mõnes mõttes ongi tegu ühe rakendusstatistika haruga. Ökonomeetrilisel (empiirilise) analüüsil võivad olla erinevad eesmärgid: Majanduslike nähtuste kvantitatiivne kirjeldamine, eeskätt seoses statistiliste meetodite kasutamisega. Näiteks meeste ja naiste palkade võrdlemine. Nähtustevaheliste seoste kirjeldamine (sageli seoses mõne majandusmudeliga). Siin võib eristada kahte tüüpi seoste uurimist: Lihtsat statistilist kirjeldamist – selle kirjeldamist, millised nähtused tavatsevad koos esineda. Näiteks on võimalik algkoolilaste uurimisel leida, et pikemad lapsed on targemad. Ökonomeetrias on suur rõhk põhjusliku seose analüüsil. Selline lähenemine püüab vastata küsimusele, kas üks nähtus põhjustab teist, ja kui, siis millises ulatuses. Näiteks laste pikkuse ja tarkuse vahel ei ole tugevat põhjuslikku seost, kuid vanuse ja tarkuse vahel on. Nähtuste kvantitatiivne ennustamine. Näiteks võib püüda ennustada aktsiakursside volatiilsust, tuginedes eelnevate nädalate börsiinfole. Ökonomeetria teooria tegeleb kõigi loetletud meetodite arendamise, analüüsi ning kriitikaga. Kasutatavad meetodid sõltuvad andmetüübist. Kui meid huvitab pidevate mõõdetavate andmete analüüs, on kõige kasutatavamaks meetodiks regressioonanalüüs.
Saksi-Anhalt

Saksi-Anhalt on Saksamaa liidumaa. Saksi-Anhalti liidumaa jaguneb halduslikult 11 kreisiks ja 3 kreisivabaks linnaks, kuid enne 1. juuli 2007 haldusreformi (2007. aasta Saksi-Anhalti kreisireform) oli liidumaal 21 kreisi. Kreisid: Altmarkkreis Salzwedel Anhalt-Bitterfeldi kreis Börde kreis Burgenlandkreis Harzi kreis Jerichower Landi kreis Mansfeld-Südharzi kreis Saalekreis Salzlandkreis Stendali kreis Wittenbergi kreis Kreisivabad linnad: Dessau-Roßlau Halle Magdeburg Kreisid: Altmarkkreis Salzwedel Anhalt-Zerbst Aschersleben-Staßfurt Bernburgi kreis Bitterfeldi kreis Bördekreis Burgenlandkreis Halberstadti kreis Jerichower Land Kötheni kreis Mansfelder Land Merseburg-Querfurt Ohrekreis Quedlinburgi kreis Saalkreis Sangerhauseni kreis Schönebecki kreis Stendali kreis Weißenfelsi kreis Wernigerode kreis Wittenbergi kreis Kreisivabad linnad: Dessau Halle Magdeburg https://statistik.sachsen-anhalt.de/fileadmin/Bibliothek/Landesaemter/StaLa/startseite/Daten_und_Veroeffentlichungen/Veroeffentlichungen/Statistischer_Jahresbericht/6Z001_2018-A.pdf https://statistik.sachsen-anhalt.de/fileadmin/Bibliothek/Landesaemter/StaLa/startseite/Themen/Bevoelkerung/Berichte/Bevoelkerungsstand/6A102_02_2019-A.pdf Liidumaa koduleht
Sirje Kivimäe

Sirje Kivimäe (sündinud 1947) on eesti ajaloolane, ajalookandidaat. Ta on töötanud Tartu Ülikooli ajaloolektorina ja Tallinna 32. keskkooli õpetajana. 1998. aastal sai ta esimese aasta ema nimetuse. Sirje Kivimäe on ajaloolase Jüri Kivimäe abikaasa. Neil on neli last. "Aasta Ema sai auhinna" Õhtuleht, 11. mai 1998 Sirje Kivimäe koostatud/toimetatud teoseid
Mecklenburg-Vorpommern

Mecklenburg-Vorpommern on Saksamaa liidumaa. Asub Saksamaa kirdeosas Läänemere rannikul. Piirneb idas Poolaga. Liidumaale kuuluvad Rügeni saar ja osa Usedomi saarest. Alates 4. septembrist 2011 jaguneb liidumaa 6 kreisiks ja kaheks kreisivabaks linnaks. Neli linna (Greifswald, Neubrandenburg, Stralsund ja Wismar) on suured kreisisisesed linnad (eristaatusega). Ees-Pommeri-Greifswaldi kreis (Landkreis Vorpommern-Greifswald), keskus Greifswald; Ees-Pommeri-Rügeni kreis (Landkreis Vorpommern-Rügen), keskus Stralsund; Loode-Mecklenburgi kreis (Landkreis Nordwestmecklenburg), keskus Wismar; Ludwigslust-Parchimi kreis (Landkreis Ludwigslust-Parchim), keskus Parchim; Mecklenburgische Seenplatte kreis (Landkreis Mecklenburgische Seenplatte), keskus Neubrandenburg; Rostocki kreis (Landkreis Rostock), keskus Güstrow; Rostocki linn; Schwerini linn. Enne seda jagunes liidumaa 12 kreisiks ja 6 kreisivabaks linnaks. Bad Doberani kreis (keskus Bad Doberan); Demmini kreis (keskus Demmin); Güstrowi kreis (keskus Güstrow); Ludwigslusti kreis (keskus Ludwigslust); Mecklenburg-Strelitzi kreis (keskus Neustrelitz); Müritzi kreis (keskus Waren); Nordvorpommerni kreis (keskus Grimmen); Nordwestmecklenburgi kreis (keskus Grevesmühlen); Ostvorpommerni kreis (keskus Anklam); Parchimi kreis (keskus Parchim); Rügeni kreis (keskus Bergen Rügenil); Uecker-Randowi kreis (keskus Pasewalk); Greifswald; Neubrandenburg; Rostock; Schwerin; Stralsund; Wismar. Haldusjaotus (alates 2011) Haldusjaotus (kuni 2011) Vorpommern Pommeri https://www.laiv-mv.de/Statistik/Zahlen-und-Fakten/Gesellschaft-&-Staat/Bevoelkerung, vaadatud 11.09.2023. http://www.mecklenburg-vorpommern.de/
Albu valla vapp

Albu valla vapp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Albu valla vapp. Vapp kinnitati 11. aprillil 1994. Vapi autor on Ivo-Manfred Rebane. Kaldjaotusega vasakult poolitatud roheline-kuldne kilp. Ülemisel, rohelisel väljal kuldne rõngasrist; alumisel, kuldsel väljal kaks rohelist püstist tammelehte. Kuldne rõngasrist (päikeseratas) – põhjarahvaste ürgne päikese, elu ja õnne võrdkuju. Üksikasjalikumalt: ring – kõiksus, universum; püstsirge – Looja (unikaalsus); rõhtsirge – looming lõpmatus järjepidevuses. Tammelehed viitavad tammele, eestlase pühale puule – pikaealisuse, tugevuse ja jõu võrdkujule. Tammelehed osutavad ka Albu mailt võrsunud A.H.Tammsaarele, Eesti ühele nimekaimale kirjanikule. Albu valla vappi kasutatakse: Volikogu, valitsuse, vallakantselei, valitsuse hallatavate asutuste, samuti äriühingute, mille aktsiate või osade ainuomanikuks on Albu vald, pitsatitel ja dokumendiplankidel. Albu valla pidulikel ürikutel, autasudel, meenetel ja trükistel. Albu vallamajal ja valla piiritähistel. Muudel juhtudel võib Albu valla vappi kasutada üksnes valitsuse loal. Vapi kasutamine etalonist erineval kujul kuulub igakordsele läbivaatamisele ja kinnitamisele vallavalitsuse poolt. Albu valla lipp Järva maakond Albu valla sümboolika valla kodulehel Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel – Albu vald.
Londoni Stanstedi lennujaam

Londoni Stanstedi lennujaam (IATA: STN, ICAO: EGSS) on Inglismaal Essexi krahvkonnas Stansted Mountfitcheti küla lähedal asuv Londoni lennujaam (üks kuuest), mis jääb Londonist 48 km kirdesse. Lennujaam avati 1942. aastal. Stansted on Suurbritannia liiklustiheduselt kolmas lennuväli, maailma edetabelis 49. Stansted teenindab peamiselt Euroopa-siseseid lende, olles sõlmpunktiks ja üheks kodulennujaamaks odavlennufirmale easyJet. 2007. aasta aprillis alustati lennujaamaterminali juurdeehitust. Stanstedi lennuväli ja Glasgow' Prestwicki lennujaama lennuväli on kaks Suurbritannia "kõrge riski" lennuvälja, kuhu suunatakse kaaperdatud või muul moel ohtlikuks muutunud lennud. Lennuväljal on üks rihvitud asfaltkattega rada suunaga 05/23, mille pikkus on 3048 meetrit ja laius 46 meetrit. Tallinnast lendas Londoni Stanstedi lennujaama aastatel 2004–2012 easyJet, alates 2013. aastast lendab Ryanair. Koduleht
Londoni Heathrow' lennujaam

Londoni Heathrow' rahvusvaheline lennujaam (IATA: LHR, ICAO: EGLL) on lennujaam Londonis, 24 kilomeetrit Londoni kesklinnast läänes. See on Ühendkuningriigi tihedaima liiklusega lennujaam. See on reisijate poolest maailma neljas lennujaam ning teenindab rohkem rahvusvahelisi reisijaid, kui ükski teine lennujaam maailmas. Heathrow' lennujaam on Euroopa Liidu reisijaterohkeim ning lennuoperatsioonide (stardid/maandumised) poolest Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaama järel teine. Keskmiselt iga 45 sekundi järel tõuseb Heathrow's lennuk õhku või maandub. Lennujaam teenindab päevas umbes 1500 lendu. Heathrow's on 5 terminali. Peamiselt teenindab Heathrow rahvusvahelisi lende, olles Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Lõuna-Ameerika, Aasia, Aafrika ning Euroopa vaheliste lendude sõlmpunkt. Eriliseks muudab Heathrow' lennuvälja võrreldes oma konkurentidega (nt Pariisi Charles De Gaulle'i lennujaam või Amsterdami Schipholi lennujaam) fakt, et Heathrow's on vaid kaks kasutatavat maandumis-hoovõturada: 09L/27R – u 3902 meetrit (Northern RWY) 09R/27L – u 3658 meetrit (Southern RWY) Rajad on paralleelsed, kaetud rihvitud asfaltkattega. Rihvimine suurendab lennuki rataste haaret raja pinnaga ning seeläbi parandab turvalisust halbades ilmastikuoludes. Teisalt on rihvitud asfaltkate kõige mürarikkam rajakate. Kolmas rada suunaga 05/23 on suletud ning kasutusel ainult ruleerimisrajana. Uue kolmanda raja ehitamine on kavandatud aastaks 2020, kuid sellele on palju vastuseisjaid, kuna see tähendaks Sipsoni küla kaotamist ning müra- ja keskkonnareostuse suurenemist.