Kuldnoklased

Kuldnoklased (ladina keeles Sturnidae) on värvuliste seltsi kuuluv lindude sugukond. Kuldnokad on enamasti rästasuurused ja nende sulestik on hall või kirev. Neil on pikk ja sirge, ahenev nokk ning tugevad jalad. Kuldnoklased on levinud ainult Vanas Maailmas: Euroopas, Aasias, Aafrikas ja Okeaanias. Inimene on aga viinud osad liigid ka Põhja-Ameerikasse, Hawaiile ja Uus-Meremaale, kus nad esinevad võõrliigina. Kuldnoklased toituvad peamiselt putukatest ja taimede viljadest. Nad eelistav kultuurmaastikel paiknevaid elupaiku. Enamik kuldnoklasi teeb pesa puuõõnsusse. Sugukonda kuulub umbes 34 perekonda ligi 120 liigiga. Tuntuim ja kõige suurema levilaga kuldnoklane on kuldnokk (Sturnus vulgaris). Aasias on levinuim maina (Acridotheres tristis). Viiralind (Aplonis) ca 20 liiki, lisaks 4–5 hiljuti väljasurnut) Maina (Mino) Kuldmaina (Mino anais) Paapua maina (Mino dumontii) Melaneesia maina (Mino kreffti) Tuttmaina (Basilornis) Sulawesi tuttmaina (Basilornis celebensis) Serami tuttmaina (Basilornis corythaix) Maluku tuttmaina (Basilornis galetus) Goodfellowia Mindanao tuttmaina (Goodfellowia miranda) Sarcops Kiilasmaina (Sarcops calvus) Streptocitta Sulasaarte harakmaina (Streptocitta albertinae) Harakmaina (Streptocitta albicollis) Enodes Leekkulm-viiralind (Enodes erythrophris) Scissirostrum Suurnokk-viiralind (Scissirostrum dubium) Ampeliceps Kroonmaina (Ampeliceps coronatus) Gracula Draviidi maina (Gracula indica) Singali maina (Gracula ptilogenys) Suurmaina (Gracula religiosa) Enggano maina (Gracula enganesis) Niase maina (Gracula robusta) Gracula venerata Mainakuldnokk (Acridotheres) 11 liiki Spodiopsar Hall-kuldnokk (Spodiopsar cineraceus) Siid-kuldnokk (Spodiopsar sericeus) Gracupica Pugal-kuldnokk (Gracupica contra) Jaava pugalkuldnokk (Gracupica jalla) Kaelus-kuldnokk (Gracupica nigricollis) Gracupica floweri Agropsar Vahel arvestatud Sturnuse või Sturnia alla. Jaapani kuldnokk (ka jaapani väike-kuldnokk; Agropsar philippensis) Väike-kuldnokk (Agropsar strunius) Sturnia Andamani kuldnokk (Sturnia eryhtropygia) Valgepea-kuldnokk (Sturnia malabarica blythii) Halltiib-kuldnokk (Sturnia malabarica) India kuldnokk (Sturnia pagodarum) Valgeõlg-kuldnokk (Sturnia sinensis) Sturnornis Tseiloni kuldnokk (Sturnornis albofrontatus) Leucopsar Valge-kuldnokk (Leucopsar rotschildi) Fregilupus Réunioni kuldnokk (väljasurnud; Fregilupus varius) Necropsar Rodriguese kuldnokk (väljasurnud; Necropsar rodericanus) Pastor Roosa-kuldnokk (Pastor roseus) Sturnus Kuldnokk (harilik kuldnokk; Sturnus vulgaris) Ibeeria kuldnokk (Sturnus unicolor) Creatophora Lokut-kuldnokk (Creatophora cinerea) Notopholia Leeksilm-kuldnokk (Notopholia corusca) Hylopsar Türkiis-kuldnokk (Hylopsar cupreocauda) Samet-kuldnokk (Hylopsar pureiceps) Lamprotornis 23 liiki Hartlaubius Madagaskari kuldnokk Cinnyricinclus Ametüst-kuldnokk (Cinnyricinclus leucogaster) Onychognathus 11 liiki Poeoptera Nõgi-kuldnokk (Poeoptera kenricki) Kiilsaba-kuldnokk (Poeoptera lugubris) Ülangu-kuldnokk(Poeoptera stuhlmanni) Pholia Ruugekõht-kuldnokk (Pholia sharpii) Arizelopsar Valgekõht-kuldnokk (Arizelopsar femoralis) Saroglossa Himaalaja kuldnokk (Saroglossa spiloptera) Grafisia Valgepugu-kuldnokk (Grafisia torquata) Speculipastor Pugal-kuldnokk (Speculipastor bicolor) Neocichla Miombo-kuldnokk (Neocichla gutturalis) Rhabdornis Rhabdornis grandis Rhabdornis inornatus Rhabdornis mystacalis Rhabdornis rabori' Cryptopsar Kuldnoklased - Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 7.8.2023.