laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Montezuma maakond

Montezuma maakond (Montezuma County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°34' N, 108°60' W. Maakonna halduskeskus on Cortez. Maakonna pindala on 5284 km². Veepindala on 27 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 25 535. Aastal 2000 oli elanike arv 23 830. Maakond on nime saanud kuulsa Mehhiko asteekide valitseja Montezuma II auks. Dolorese maakond (põhjas) San Juani maakond (Colorado) (kirdes) La Plata maakond (idas) San Juani maakond (New Mexico) (lõunas) Apache maakond (edelas) San Juani maakond (Utah) (läänes) Montezuma maakond on ainus maakond USAs, kus on naabermaakondadeks kolm samanimelist maakonda (San Juani maakond Colorado, New Mexico ja Utah' osariigis). Montezuma maakonnas tekkis asustus umbes 600 pKr ja 1100. aastal oli hinnanguline rahvaarv 100 000, hetkelisest rahvastikust neli korda suurem. Aastatel 1200 ja 1300 oli asulatest enamik inimesi sunnitud lahkuma, kuna piirkonda asusid elama nomaadid. Montezuma maakond asutati 1889. aasta aprillis La Plata maakonna lääneosast. Cortez Dolores Mancos Towaoc Montezuma maakonnas oli 23 830 inimest, 9201 leibkonda ja 6514 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 5 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 10 497 (keskmine tihedus 2/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 81,72% mustanahalisi 0,14% põlisameeriklasi 11,23% aasialasi 0,20% Vaikse ookeani saarte rassist 0,06% teistest rassidest 4,26% kahest või enam rassist 2,38% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 9,50%. 9201 leibkonna seas oli 33,30% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 56,40% koos elavaid abielupaare; 10,60% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 29,20% neid, mis ei olnud perekonnad. 24,60% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 9,30% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,54 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,04 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 27,50% alla 18-aastasi; 7,10% 18–24-aastasi; 26,30% 25–44-aastasi; 25,30% 45–64-aastasi; 13,80% üle 65-aastasi. Ea mediaan oli 38 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 96,70 meessoost inimest. Iga vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 92,90 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 083 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 38 071 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 30 666 dollarit, naistel 21 181 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 003 dollarit. 16,40% elanikkonnast ja 13,10% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 23,20% alla 18-aastasi ja 14,40% üle 65-aastasi. Mancos State Park Mesa Verde rahvuspark San Juani metsakaitseala 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Montezuma maakonna koduleht (inglise keeles)
Kraasna maarahvas

Kraasna maarahvas oli Krasnogorodskoje ümbruses, kunagises Pihkva kubermangu Opotška maakonnas, praeguse Läti piiri lähedal elanud väljarännanud eestlaste rühm, kes rääkis Kraasna murrakus[viide?]. Nad rändasid sinna tõenäoliselt 16. sajandil Setumaalt. Tänapäeval on see rühm venestunud. Kes oli Lutsi ja Kraasna maarahvas?, Saarte Hääl, 22. november 2010 EE 12. köide, 2003: 245 "Kes oli Lutsi ja Kraasna maarahvas?" Saarte Hääl, 22. november 2010
Mac Wilkins

Mac Wilkins (õieti Malcolm Maurice Wilkins; sündinud 15. novembril 1950 Eugene'is Oregoni osariigis) on USA kergejõustiklane, olümpiavõitja kettaheites (1976). 1976 olümpiavõitja (67.50) 1984 hõbemedal (66.30) Mac Wilkins Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Halofüüt

Halofüüt ehk soolataim on sooldunud pinnasel või suure soolsusega vees kasvav taim. Halofüüte jaotatakse gruppidesse lähtuvalt soolasõltuvusest, soola toimest või kasvupinnase soolasisaldusest. Halofüüte on taimede hulgas suhteliselt vähe – hinnanguliselt ainult 2% kõikidest taimeliikidest. Suurem osa taimedest on nn glükofüüdid ehk magedalembesed, mis kahjustuvad soolases vees suhteliselt kergesti. Eesti taimedest on halofüüt näiteks taani merisalat. halobiont halofiil Glenn, E. P., Brown, J. J., Blumwald, E. (1999). "Salt Tolerance and Crop Potential of Halophytes", Critical Review in Plant Sciences, Vol. 18.2, lk. 227-255. (doi:10.1080/07352689991309207)
Sotsiaalmeedia

Ühismeedia ehk sotsiaalmeedia on meedia, mille sisu loovad osalejad ning milles inimesed suhtlevad, loovad, jagavad teavet ja ideid virtuaalsetes kogukondades ja võrgustikes. internetifoorum blogi (WordPress, Blogger) mikroblogi (Twitter, Mastodon) viki suhtlusportaal (Facebook, Orkut, Google+, YouTube) sotsiaalne järjehoidja (Delicious, Pinterest) Ettevõtted kasutavad sotsiaalmeediat turunduses (sotsiaalmeedia turundus). Sotsiaalmeedia kanalite rollid Eestis, OKIA, 15. märts 2013 Jaan-Juhan Oidermaa: "Raport: ühismeediaga manipuleerib süstemaatiliselt vähemalt 70 riiki" ERR Novaator, 4. oktoober 2019
Luule

Luule ehk poeesia on värss- ehk seotud kõne, kirjanduse osa, mida sidumata kõnele ehk proosale vastandab teksti eriline liigendus, rütmil rajanev struktuur; sõna "poeesia" kasutatakse ka lüürika tähenduses. Eesti luule juhuluule luulekogu luuleprõmm‎‎ luuletaja luuletajate loend lüürika proosa rahvaluule rahvusvaheline luulepäev Luuletus.ee (eesti keeles) Luuletused.ee (eesti keeles) Pistik.net luuletused (eesti keeles) PoemHunter.com (inglise keeles) Poemes et Poesie (prantsuse keeles) Aleksander Aspel, Mida pakub luule Looming 1938, nr. 7
Hüvetegur

Hüvetegur või Q-tegur (tähis Q, inglise k quality factor) on sumbumisega võnkumisvõimelise süsteemi (näiteks pendli, elektrilise võnkeringi) dimensioonita tunnussuurus, mis iseloomustab süsteemi võnkumisel tekkivat energiakadu. Kui süsteemis kaod puuduksid, jääks kord ergutatud võnkumine kestma. Paratamatult esinevate energiakadude tõttu võnkumise amplituud aegamööda väheneb. Mida väiksemad on kaod võnkesüsteemi salvestatud energia suhtes, seda aeglasemalt võnkumine sumbub ja vastavalt seda suurem on hüvetegur. Hüvetegur on võrdne võnkumise perioodide arvuga, mida on vaja võnkumise amplituudi vähenemiseks 1 / e π {\displaystyle 1/e^{\pi }} võrra algsest amplituudist. Teise hüveteguri definitsiooni järgi on hüvegur resonantsi "teravust" kirjeldav suurus, kus teravust näitab resonantssageduse, f 0 {\displaystyle f_{0}} , suhe sageduste vahesse f + − f − {\displaystyle f_{+}-f_{-}} , millel võnkumisel on poole väiksem võimsus resonantssagedusel võkumisega võrreldes . Q = f 0 f + − f − {\displaystyle Q={\frac {f_{0}}{f_{+}-f_{-}}}} Hüveteguri Q pöördväärtust nimetatakse sumbumuseks d: d = 1 Q . {\displaystyle d={\frac {1}{Q}}.} Elektrilise võnkesüsteemi hüvetegur avaldub süsteemis pendelduva reaktiivvõimsuse P r {\displaystyle P_{\mathrm {r} }} ja aktiivvõimsuse P a {\displaystyle P_{\mathrm {a} }} suhtena: Q = P r P a . {\displaystyle Q={\frac {P_{\mathrm {r} }}{P_{\mathrm {a} }}}.} Võnkeringis põhjustab kadusid ja seega vähendab hüvetegurit peamiselt induktiivpooli mähise aktiivtakistus (mis pinnanähtuse tõttu kasvab koos sagedusega); kaod tekivad ka pooli südamikus ja kondensaatori dielektrikus. Võnkeringi hüvetegurit saab väljendada pooli induktiivtakistuse või kondensaatori mahtuvustakistuse ja kaotakistuse kaudu, samuti võnkeringi mahtuvuse, induktiivsuse ja kaotakistuse kaudu. Jadavõnkeringi hüvetegur Q = ω L R = 1 R ⋅ ω C = 1 R ⋅ L C . {\displaystyle Q={\frac {\omega L}{R}}={\frac {1}{R\cdot \omega C}}={\frac {1}{R}}\cdot {\sqrt {\frac {L}{C}}}.} Rööpvõnkeringi hüvetegur Q = R ω L = R ⋅ ω C = R ⋅ C L . {\displaystyle Q={\frac {R}{\omega L}}=R\cdot \omega C=R\cdot {\sqrt {\frac {C}{L}}}.} Nendes valemites (kõik suurused põhiühikutes) ω L   = 2 π f L {\displaystyle \omega L\ =2\pi fL} ‒ pooli induktiivtakistus; 1 ω C   = 1 2 π f C {\displaystyle {\frac {1}{\omega C}}\ ={\frac {1}{2\pi fC}}} ‒ kondensaatori mahtuvustakistus; L {\displaystyle L} ‒ induktiivsus; C {\displaystyle C} ‒ mahtuvus; R {\displaystyle R} ‒ kaotakistus. Võnkering Resonants Sumbumus Korrovits, Viktor (2002). Inglise-eesti füüsikasõnaraamat = English-Estonian dictionary of physics. Henn Käämbre. Tallinn: TEA Kirjastus. ISBN 9985-71-110-6. OCLC 249510480. Morse, Philip M. (1986). Theoretical acoustics. K. Uno Ingard. Princeton, N.J. Lk 41. ISBN 0-691-08425-4. OCLC 14068106. Garrett, Steven L. (2017). Understanding acoustics : an experimentalist's view of acoustics and vibration. Cham, Switzerland: Springer. Lk 102–103. ISBN 978-3-319-49978-9. OCLC 974439812. Explanation of Q factor in radio tuning circuits Calculating the cut-off frequencies when center frequency and Q factor is given
Protvino

Protvino on linn Venemaal Moskva oblastis. Linn asub Protva jõe kaldal, 95 km Moskvast lõunas. Linnas asub tuumafüüsika uurimiskeskus. Sealne 1960. aastail ehitatud prootonikiirendi oli kuni 1972. aastani maailma suurim. Q126683348
Akusmaatika

Akusmaatika on muusikas printsiip, mille kohaselt heli on kuulaja jaoks lahus helitekitajast. Mõiste algne tähendus on seotud Pythagorasega, kelle õpilased jagunesid n-ö akusmaatikuteks ja matemaatikuteks. Akusmaatikud (kreeka keeles ἀκουσματικοί 'kuulamisaldis') olid need, kes kuulasid õpetaja loenguid eesriide taga, teda nägemata. Akusmaatikud moodustasid õppurite välise ringi. Vastavalt õppurite siseringi moodustasid nn süvitsi õppijad: matemaatikud. Akusmaatika mõistest rääkis muusika kontekstis 1955. aastal raadiosaates prantsuse kirjanik Jérôme Peignot, kes kasutas väljendit "akusmaatiline müra" (bruit acousmatique). Ta soovis selle mõistega kirjeldada konkreetse muusikaga tekkinud muusika uudset kuulamisprintsiipi, mille puhul heli on lahutatud tekitajast. Pierre Schaeffer raamatus "Traktaat muusikalistest objektidest" (Traité des objets musicaux, 1966) võrdles helisalvestit Pythagorase eesriidega, mis võimaldab helilindile talletatud helide kontsentreeritud, paljukordset ja heli järjest peenematesse detailidesse süvenevat heli abstraktsete omaduste väljakuulamist helistuudios. 1974. aastal tegi helilooja François Bayle, kes oli ka Muusika uurimise rühma (Groupe de Recherches Musicales) juht, ettepaneku kasutada puhtalt lindimuusika kuulamise kontekstis elektroakustilise muusika üldmõiste asemel mõistet "akusmaatiline muusika". Tema ettepanekul oleks akusmaatilise muusika puhul kuulamise fookus mitte esitajal, vaid sellel, kuidas me helisid ja muusikat kuulame ning mida me kuulamise kaudu taotleme. Tavapärases muusika kuulamise praktikas on kuulajal olnud alati visuaalne ülevaade helide tekitajatest. 20. sajandil leiutatud heli salvestamise ja taasesitamise vahendid on aga loonud kuulaja jaoks täiesti uue olukorra: heli on lahutatud tema füüsilisest tekitajast. Heliloojatele on see andnud uued töövahendid: muusikas on nüüd võimalik helisid kõikmõeldaval moel kombineerida, mängida nende läbipaistvuse ja läbipaistmatusega, luua reaalses maailmas võimatuid allusioone ja ambivalentsust, mängida tähenduste, metamorfooside, akustiliste kujutluspiltide ning heli tajumisega erinevate omadustega virtuaalsetes ruumides. Helide salvestamine on andnud heliloojatele võimaluse kombineerida eri aegadel ja eri süsteemides salvestatud helisid ning paindlikult mängida ka heli kõige peenemate detailidega: võimalik on muuta heli karakterit ja tämbrit või kombineerida kõikvõimalikke reaalse maailma helisid. Akusmaatika ideede kaudu on tänapäeval laienenud ka muusikaanalüüsi ja muusikapsühholoogia uurimisvaldkonnad, kuna muusika kontekstis on hakatud lisaks traditsioonilistele muusikalistele helidele tegelema kõikvõimalike helidega. Akusmaatika põhimõte leiab rakendamist ka filmis, kus selle eesmärgiks on luua vaatajale kujutlus kaadritagusest maailmast ning selle seostest kaadrisisese maailmaga. Näiteks vaatajale näidatakse kõigepealt heli allikat ning alles siis, kui vaataja enam heliallikat ei näe, lastakse kõlada helil või vastupidi.
Juri Sedõhh

Juri Sedõhh (vene Юрий Георгиевич Седых; 11. juunil 1955 Novotšerkassk – 14. september 2021) oli Nõukogude Liidu kergejõustiklane (vasaraheitja). Kahekordne olümpiavõitja (1976, 1980) ja maailmameister (1991). Sedõhh oli IAAFi kuulsuste halli liige. 1976 olümpiavõitja (77.52) 1980 olümpiavõitja (81.80) 1988 hõbemedal (83.76) 1983 hõbemedal (80.94) 1991 maailmameister (81.70) 1978 Euroopa meister (77.28) 1982 Euroopa meister (81.66) 1986 Euroopa meister (86.74 MR) Juri Sedõhh Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) intervjuu Eesti Päevalehest
Ya'ir Lapid

Ya'ir Lapid (kasutatakse ka nimekuju Yair Lapid; heebrea יאיר לפיד; sündinud 5. novembril 1963 Tel Avivis) on Iisraeli poliitik ja kirjanik, endine ajakirjanik, stsenarist ja režissöör. Ta on tsentristliku partei Yesh Atid asutaja ja esimees. 22. jaanuaril 2013 toimunud Iisraeli parlamendivalimistel tuli Lapidi juhitav partei Yesh Atid teiseks, saades Knessetis 19 saadikukohta 120-st. 18. märtsist 2013 kuni 2. detsembrini 2014 oli ta Iisraeli rahandusminister. 17. maist kuni 6. aprillini 2021 oli ta Iisraeli opositsioonijuht. Alates 13. juunist 2021 oli ta Iisraeli välisminister. Alates 1. juulist 29. detsembrini 2022 oli ta Iisraeli peaminister. Ya'ir Lapidil on kolm last: esimesest abielust Tamar Friedmaniga poeg ning abielust ajakirjanik Lihi Lapidiga poeg ja tütar. Lühitutvustus Iisraeli parlamendi Knesseti lehel
Ida-India Kompanii

Ida-India Kompanii võib tähendada mitut Euroopa koloniaalajastu ettevõtet: Austria Ida-India Kompanii Briti Ida-India Kompanii Hollandi Ida-India Kompanii Prantsuse Ida-India Kompanii Rootsi Ida-India Kompanii Taani Ida-India Kompanii Lääne-India Kompanii
Sara Simeoni

Sara Simeoni (sündinud 19. aprillil 1953 Rivoli Veroneses) on Itaalia kergejõustiklane (kõrgushüppaja), 1980. aasta olümpiavõitja. 1976 hõbemedal (1.91) 1980 olümpiavõitja (1.97) 1984 hõbemedal (2.00) 1974 pronksmedal (1.89) 1978 Euroopa meister (2.01) 1982 pronksmedal (1.97) 1977 Euroopa meister (1.92) 1978 Euroopa meister (1.94) 1980 Euroopa meister (1.95) 1981 Euroopa meister (1.97)
Ukraina NSV vapp

Ukraina NSV vapp oli NSV Liidu haldusüksuse (1919–1922 Punaarmee vallutatud alad) Ukraina NSV vapp. Esimene vapp võeti kasutusele 14. märtsil 1919. See oli punane kilp, millel kujutati tõusvat päikest. Päikesekiirtes olid kuldsed ristatud sirp ja vasar (vasar sirbi peal) ning nende kohal tähed "У.С.Р.Р.". Kilbi all oli punane lint, mille vasakule poolele oli kirjutatud ukraina keeles ja paremale vene keeles "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!". Kilpi ümbritses nisupeadest pärg. 1923 muudeti kilbil olevaid tähti: "У.С.С.Р". 1929 sai vapp uue kujunduse. Eelmisel vapil olnud figuurid jäid samaks. Kilbi ülaosas olevad tähed muudeti tagasi algseteks "У.С.Р.Р." (alates 1937 "У.Р.С.Р") ja sirp asetati vasara peale. Vapi alaosas olev punane lint muudeti viljapärga siduvaks ja sellele jäi ainult ukrainakeelne deviis "Пролетарі всіх країн, єднайтеся!". 21. novembril 1949 muudeti vappi taas. Kilbil olevad tähed eemaldati, punase lindi asendit muudeti nii, et alumisele lindile jäi kiri "Українська РСР" ning külgmistele deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" ukraina ja vene keeles. Kilbi kohale paigutati punane viisnurkne täht. Tõusev päike sümboliseeris Nõukogude Ukraina rahva tulevikku, aga sirp ja vasar koos tähega kommunismi võitu ja "ülemaailmset sotsialistlike riikide ühendust". Vapp oli kasutusel 1991. aastani. Ukraina NSV lipp Ukraina vapp
Derartu Tulu

Derartu Tulu (amhara ደራርቱ ቱሉ; sündinud 21. märtsil 1972 Bejokis) on Etioopia kergejõustiklane (5000 m ja 10 000 m jooks ning maraton). Kahekordne olümpiavõitja (1992, 2000) ja seitsmekordne maailmameister. 1992 olümpiavõitja 10 000 m (31.06,02) 2000 olümpiavõitja 10 000 m (30.17,49) 2004 pronksmedal 10 000 m (30.26,42) 1995 hõbemedal 10 000 m (31.08,10) 2001 maailmameister 10 000 m 31.48,81) 1995 maailmameister pikemal distantsil 1997 maailmameister pikemal distantsil, individuaalne ja meeskondlik 2000 maailmameister pikemal distantsil, individuaalne ja meeskondlik 2004 maailmameister pikemal distantsil, meeskondlik Derartu Tulu Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Palestina

Palestina on kohanimi, mis võib tähistada mitut paika: Palestina de Goiás (Brasiilia) Palestina (Alagoas, Brasiilia) Palestina (São Paulo, Brasiilia) Palestina (Huila, Colombia) Palestina (Caldas, Colombia) Palestina (Ecuador) Palestina de Los Altos (Guatemala) Palestina (Peruu) Palestina (Ameerika Ühendriikide Neitsisaared) Palestiina, tunnustamata riik Lähis-Idas Palestiina, ajalooline piirkond Lähis-Idas
Gabro

Gabro on aluselise koostisega süvakivim. IUGS-i klassifikatsiooni kohaselt on gabro süvakivim ehk jämedateraline tardkivim, mille kvartsisisaldus QAPF-diagrammil on 0–5% ning P / (A+P) > 0,9 (P – plagioklass, A – leelispäevakivi) ja plagioklassi number on suurem kui 50 (An50). Gabro on laialt levinud kivim ja hõlmab paljusid kitsama nimetusega erimeid. Gabro on makroskoopiliselt tumeda välimusega musti, rohekaid ja halle mineraale sisaldav kivim. Gabrot moodustavad mineraaliterad on enamasti palja silmaga eristatavad (kivimil on faneriitne struktuur). Gabro sisaldab pürokseene, plagioklassi, amfiboole ja oliviini. Tavaliselt leidub ka mõni protsent raua ja titaani oksiide, näiteks magnetiiti, ilmeniiti ja ulvöspinelli. Pürokseen on peamiselt klinopürokseen, kuid esineb väikeseid ortopürokseeni koguseid. Kui ortopürokseeni on oluliselt rohkem kui klinopürokseeni, nimetatakse sellist kivimit noriidiks. Esineb ka kvartsgabrosid, mis on tõenäoliselt tekkinud räniga üleküllastunud magmast. Esseksiit seevastu on tekkinud räniga küllastumata magmast, mis viib feldšpatoidse mineraali nefeliini tekkeni. Gabro on moodustunud maakoores tardunud aluselise (suhteliselt ränivaese, kuid magneesiumi- ja rauarikka) koostisega intrusiivides, kui sulamagma maapinna all kristalliliseks massiks jahtub. Suur osa maakoorest on tekkinud gabrona ookeani keskahelikes. Ka suur osa Merkuuri pinda katvatest kivimitest on tõenäoliselt gabro. Gabroga sama koostisega on vulkaaniline kivim basalt ja soonkivim diabaas. Gabrost erinevad need peamiselt struktuuri poolest. Gabroga sarnane kivim on dioriit. Gabrole andis Itaalias Toscanas asuva Gabbro linna järgi nimetuse saksa geoloog Christian Leopold von Buch aastal 1810. Gabro sisaldab sageli väärtuslikes kogustes kroomi, niklit, koobaltit, kulda, hõbedat, plaatina või vasksulfiidi. Gabro on vastupidav ja näeb üsna kena välja, mistõttu seda kasutatakse välistingimustes, näiteks sillutise- ja hauakividena ning köökide kujunduses. Gabrot nimetatakse mustaks graniidiks. Weider, Shoshana Z. Weider, Petrology and Geochemistry of Mercury, Oxford Research Encyclopedia of Planetary Science, 2018
Ottomar Gern

Ottomar Gern (16. november 1827 – 9. november 1882) oli Venemaa insener ja sõjaväelane. Ta sündis Vitebski kubermangus Poola aadliku saksa päritolu suguvõsas. 1841 astus ta Sõjainseneride kooli. 10.augustil 1844 ülendati Gern lipnikuks ja viidi üle ohvitseride klassi. 3. septembril 1846 määrati ta Inseneride korpusesse üleviimisega kaardiväkke (Ihukaardiväe sapööripataljon) ja komandeeriti Sõjainseneride kooli (mis hiljem reorganiseeriti Nikolai-nimeliseks Inseneride kooliks). Seal töötas ta repetiitorina (ehk õppejõuna) fortifikatsiooni alal. 9.07- 9.11.1854 oli Gern komandeeritud Tallinna, mis asus sõjaliselt kaitsepositsioonidel. Siin ehitas oma esimese allveelaeva. 17. aprillil 1855 sai Gern kapteni auastme ja ehitas valmis metallist allveelaeva, mis oli sisuliselt ainult tuukrikell. Peale Inseneride Sõjakooli ja Akadeemiat ta oli ajavahemikul (25.08.1856-17.10.1860) veel ka õppejõud fortifikatsiooni alal Nikolai-nimelises Kindralstaabi Akadeemias. 1863. aasta kevadeks ehitas ta kolmanda allveelaeva. Umbes samal ajal käis ta Prantsusmaal, kus nägi ehitatavat allveelaeva Le Plongeur, mida 1862. aastal nägi ka Jules Verne ning kirjeldas seda 1869. aastal ilmunud romaanis "20 000 ljööd vee all". 1867. aastal ehitas Gern oma viimase, neljanda allveelaeva. 1872 ehitas Gern oma neljanda allveelaeva tarbeks torpeedo. 1879. aasta 30. augustil ülendati Ottomar Gern kindral-leitnandiks. Ottomar Gern suri 9. novembril 1882 Montonis. Hüvastijätmine viidi läbi Peetri-Pauli luteri kirikus Peterburis, maeti aga Moskvasse, Novodevitšje kalmistule. * Формулярный список 1861 года (Моск. отдел. Арх. Гл. Штаба, книга форм. списк. Никол. инжен. учил. за 1860 г., № 3480) "Списки полковникам" 1863 и 1866 гг.; "Списки генералам" 1869, 1873 и 1881 гг.; "Московский Некрополь", т. І; "Новое Время" 1882 г., № 246 (некролог) * Н. П. Глиноецкий, "Исторический очерк Николаевской Академии Генерального Штаба".
Palestina (Peruu)

Palestina on 1994. aastal rajatud linn Peruus, Ucayali piirkonna Purúsi provintsi Purúsi ringkonnas Purúsi jõe ääres. Enne 1994. aastat oli Palestina piirkond farmide kogum, kus kasvatati vilja ja peeti veiseid. 1994. aastal kutsus Purúsi provintsi alkald kokku kohalike elanike koosoleku, kus teatas, et rajab sellesse paika linna ning ehitab majad kõigile, kes soovivad farmidest linna kolida. Loomakasvatuse kõrval kasvatatakse Palestinas ka riisi, maisi ja puuvilju: ananasse, banaane, kookospähkleid, sidruneid, apelsine, virsikuid, granadille ning mandariine. Linnas tähistatakse mõningaid riiklikke pühasid: emadepäeva, isadepäeva ja 1. maid. Kohalike pühade seas on linna asutamise päev ja kiriku rajamise päev 12. novembril. Samuti pühitsetakse lõikuspühi: arbuusiistutamist, hariliku väätkõrvitsa istutamist, arbuusilõikust ja riisilõikust. Palestina kohta on tehtud dokumentaalfilm nimega "Web" ("Võrk") koostöös Vikipeediat arendava sihtasutusega Wikimedia Foundation ja internetti levitava rahvusvahelise mittetulundusorganisatsiooniga A Human Right. Filmis esineb ka vikipeedia rajaja Jimmy Wales. Film kirjeldab lastele sülearvuteid kinkiva humanitaarprogrammi One Laptop Per Child ("Üks Sülearvuti Lapse Kohta") mõju Palestinas. Muuhulgas näidatakse, kuidas koolilapsed kirjutavad esialgse artikli oma küla kohta hispaaniakeelsesse Vikipeediasse. Lühike lõik filmist on avaldatud YouTube'is. Nactonal Charter of the United States of Palestina. Prepared by the National Geographic Institute (IGN) and the Defense Mapping Agency (DMA), 1994. Paucar, Personal interview with Denise Matos. May 26, 2010. "Web" A Human Righti kodulehel (vaadatud 11. märtsil 2013) Wikimedia Foundation "Children in Peru write their own history on Wikipedia" YouTube, 18. jaanuar 2013 (vaadatud 11. märtsil 2013)
Eesti Akadeemiline Sõjaajaloo Selts

Eesti Akadeemiline Sõjaajaloo Selts (lühend EASS; ka Sõjaajaloo Selts) on aastal 1988 Tallinnas asutatud ühendus, mis koondab enda alla Eesti sõjandustegelasi, ohvitsere ja sõjaajaloolasi. EASSi eesmärk on nende kodulehe järgi "Eestiga seotud sõjasündmuste ja sellealase info jäädvustamine, säilitamine ning levitamine. https://web.archive.org/web/20130825073943/http://www.hot.ee/aselts/ (vaadatud 11.03.2013) EE 12. köide, 2003: 45. EASSi koduleht (vaadatud 11.10.2018)
Soome Sõjaveteranide Eesti Ühendus

Soome Sõjaveteranide Eesti Ühendus (lühend SSEÜ) on aastal 1992 Tallinnas asutatud veteraniorganisatsioon, mis ühendab Teises maailmasõjas Soome eest sõdinud eestlasi (soomepoisse). SSEÜ eesmärgid on nt soomepoiste omavaheliste kontaktide hoidmine ja koordineerimine, samuti tehakse koostööd teiste organisatsioonidega. Eestis elab praegu 179 ja välismaal 145 (2008. a seisuga) soomepoissi. https://web.archive.org/web/20110722164806/http://www.suomenpojat.fi/et/sseu.html (vaadatud 11.03.2013) EE 12. köide, 2003: 521. SSEÜ mitmekeelne koduleht (vaadatud 11.03.2013)