laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rebu küla

Rebu on Ida-Virumaal Lüganuse vallas asuv küla. Kohanimekäändeks on Rebusse, mitte Rebule. Rebule lähimad külad on edelas Oandu, läänes Mehide, põhjas Aruküla ja idas Rääsa. 18. sajandi kaartidel oli Rebu ja Rääsa küla juures Virunurme juurest lähtuv oja. Küla mainiti 1551 ja 1844 kujul Rebbo, 1665 kujul Rebba ja 1796 kujul Röbbe. 1726 märgiti hajataludena Räbo Jürri ja Räbo Maddi talusid. 1732 nimetati Rääsa küla all talupoegi Räwo Jurri ja Räwo Maddis, kes on arvatavasti needsamad isikud kes 6 aastat varem. Küla asus Lüganuse kihelkonnas ning ta on kuulunud Maidla ja Mäetaguse mõisa alla. Häälikuliselt vastab külanimele sõna "rebu", mis tähendas vanasti rebast. Ent oletatud on sedagi, et nime algkuju oli ä-line. Sel juhul oleks algkujuks sõna "räbu", mis vanasti tähendas puru. Eesti 2000. aasta rahvaloenduse järgi oli Rebul 8 elanikku. Küla kuulus Maidla valda kuni selle likvideerimiseni 2013. aastal. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 549 Eesti kohanimeraamat, kaart 6
Rääsa

Rääsa on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Rääsa mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Salaküla

Salaküla on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sirtsi

Sirtsi on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 18. sajandi kaartidel on Tagama (Taggama) ja Mehide (Mehhede) küla vahel Sirtsi kõrts. Endisest Tagama külast voolab läbi Hirmuse jõgi. Sirtsi looduskaitseala Sirtsi soo Sirtsi rändrahn Sonda–Mustvee raudteeliin Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Soonurme

Soonurme (18. sajandi kaartidel Sonurm) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Sirtsi soo kirdeserval asunud küla nimi oli välja kujunenud juba 13. sajandil. Küla on kuulunud Hirmuse ja Maidla mõisa alla. 19. sajandil oli külas ka samanimeline karjamõis. Soonurme idaosas teisel pool Hirmuse jõge asunud vabatküla hüüti Hiielinnaks või Hiiemäeks, rahvapäraselt Kämäraks, vanemates allikates ka Hiirelinnaks. Soonurmega liideti 1977. aastal endise Hirmuse raudteepeatuse ümber tekkinud Hirmuse asundus. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tarumaa

Tarumaa (18. sajandi kaartidel Tarroma) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Uniküla (Lüganuse)

See artikkel on külast Lüganuse vallas; teiste samanimeliste kohta vaata artiklit Uniküla. Uniküla (18. sajandi kaartidel Unnikül) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Küla läbib Purtse jõgi. Jõel on olnud vesiveski. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Janus

Janus oli vanarooma mütoloogias väravate, uste, alguste, lõppude ja ukseavade jumal. Temalt on nime saanud jaanuarikuu. Tavaliselt kujutati teda kahe vastassuundades vaatava näoga; sel kujul oli ta Janus Geminus (kaksik-Janus) ehk Bifrons. Kohati esines ka nelja näoga Janus Quadrifrons. Etruski mütoloogias vastas talle Ani. Janus oli muutuste ja üleminekute jumal, kes sümboliseeris näiteks üleminekut minevikust tulevikku, ühest seisundist teise või ühelt nägemuselt teisele või ühe universumi üleminekut teiseks. Kahe näoga Januse üks nägu vaatas minevikku, teine tulevikku. Janust austati saagikoristuse ja külvi alguses, samuti abiellumise, sünni ja muude alguste puhul. Ta esindas vaheastet barbaarsuse ja tsivilisatsiooni, maa ja linna ning noorukiea ja täiskasvanuea vahel. Janus oli olemas enne Saturnust ja Jupiteri. Teda austati iga ukse või värava (janua) kaitsevaimuna. Arvati, et ta avab ja suleb kõiki väravaid, põhiliselt sümboolselt. Palvetes ja ohverduste puhul pöörduti Januse poole enne kõiki teisi jumalusi. Janus oli kõikide põlluharijate ning kõikide avajate ja sulgejate hoidja ja kaitsja, Ta olevat olnud pärit Kreekast Tessaaliast ning olnud koos Camesega Latiumis kuningas. Neil oli palju lapsi, kellest üks oli Tiberinus. Janusel ja tema hilisemal abikaasal Juturnal oli poeg Fontus. Ka Jana oli Januse abikaasa. Latiumi ainuvalitsejana kuulutas Janus kuldaega, võttes tarvitusele raha, seadused ja põlluharimise. Seetõttu on ta kultuuriheeros. Kui Romulus koos kaaslastega röövis sabiinitarid, pani Janus purskama kuumaveeallika ning röövijad põgenesid. Selle auks hoiti sõja ajal Januse templite uksi lahti, et ta saaks kergesti sekkuda. Rahu ajal olid uksed ja väravad kinni. Algselt esindasid tema kaks nägu, millest üks oli algselt alati habemes, teine raseeritud (hiljem olid mõlemad habemes) päikest ja kuud. Tavaliselt kujutati teda võtmega. Januse järgi on nimetatud Januse saar Palmeri saarestikus Antarktika poolsaare juures. Bifrons (deemon)
Veneoja

Veneoja on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Metsanurga (Kiili)

Metsanurga on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Posti sihtnumber on 75406. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 8.07.2022.
Mõisaküla (Põltsamaa)

Mõisaküla on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nabala

Nabala on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Küla järgi on nime saanud Ordoviitsiumi Nabala lade. Nabala lubjakivimaardla Nabala karstiala Nabala mõis Nabala-Tuhala looduskaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 8.07.2022. http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=Nabala+lade
Paekna

Paekna on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Küla järgi on nime saanud Paekna kihistu. Lähtse–Paekna tee Paekna järv Paekna paemurd Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 8.07.2022. Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 07.04.2018)
Piissoo

Piissoo on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Küla läbib Tõdva–Nabala tee. 24. augustil 1941 toimus Nabala ja Piissoo küla piiril lahing saksa ja nõukogude armee vahel. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 8.07.2022. Nabala_matkaraja_infotahvlid. Lahinguväli
Sookaera

Sookaera on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Külas asus Nabala mõisa Peebu karjamõis. Külas asub Paekna paemurd. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sõgula

Sõgula on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 8.07.2022.
Sõmeru (Kiili)

Sõmeru on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Posti sihtnumber on 75411. 2000. aastal elas külas 37 inimest. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 8.07.2022.
Vaela

Vaela on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Küla asub mõlemal pool Tallinna ringteed 2 km Kiili alevist loodes ja 12 km Tallinnast kagus. 1977. aastal liideti Vaela külaga Saire küla. Varem on kasutatud ka Väela nimekuju. Sausti–Kiili tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 8.07.2022. Peeter Päll: artikkel "Saire" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. EKI KNAB Vaela külaselts Vaela Külakoda
Mufulira

Mufulira on linn Sambias Copperbelti provintsis. Linn on üks Sambia suuremaid vasetootmiskeskusi. Sambias on tuntud linna edukas jalgpallimeeskond Mufulira Wanderer. Mufuliras sündis Sambia kolmas president Levy Mwanawasa.
Sambia Ülikool

Sambia Ülikool on Sambia suurim ülikool. Asutati 1964 ja alustas tegevust 17. märtsil 1966. Ülikoolis õpib umbes 6000 üliõpilast. Ülikooli koduleht
Mopti

Mopti on linn Malis Nigeri jõe kallastel. Kohalikud kutsuvad linna Mali Veneetsiaks, kuna linn asub kolmel saarel: Uuslinn, Vanalinn ja Bani. Saared on juba pikka aega olnud asustatud, kuid linn tekkis alles 19. sajandil Massina impeeriumi osana. Hiljem Prantsuse kolonisatsiooni aegu kasvas linn Mali suurimaks ja tähtsaimaks sadamalinnaks. Mopti on populaarne turistide hulgas. Linnas asuvad peale jõesadama veel lennuväli ja Mopti Suur mošee. Mopti on Mali suuruselt neljas linn. Seal elab 115 000 inimest (1999), peamiselt bambarad, bozod, dogonid, songaid ja fulbed.
Kayes

Kayes on linn Lääne-Malis Senegali jõe ääres. Kayes on samanimelise regiooni keskus. Kayesi linna kutsutakse Aafrika küpsetusahjuks, kuna seal on alati erakordselt kuum. Linn on surutud rauarikaste mägede vahele, mistõttu seal on tavaliselt tuulevaikne ja väga palav. Aasta keskmine õhutemperatuur on 35 °C, kuid kuumimatel kuudel – aprillis ja mais – ulatub keskmine õhutemperatuur 40 °C-ni. Aastal 1892 sai Kayesi linn Prantsuse Sudaani pealinnaks. Seda kuni 17. oktoobrini 1899, mil uueks pealinnaks sai Bamako. Linnas on rahvusvaheline lennuväli, seda läbib Dakari–Nigeri raudtee. Linn asub maa-alal, mis on rikas kulla ja raua poolest.
Bill of Rights (1791)

Bill of Rights on Ameerika Ühendriikide konstitutsiooni kümme esimest parandust, mis moodustavad õiguste deklaratsiooni. Kui konstitutsioon läks ratifitseerimisele osariikide seadusandlikes kogudes, väitsid paljud selle vastased, et konstitutsioonis puudub õiguste deklaratsioon sellepärast, et tegemist on aristokraatliku salaplaaniga ameeriklastelt õiguste äravõtmiseks. Konstitutsiooni pooldajad (föderalistid) kinnitasid, et esimene Kongress lisab õiguste deklaratsiooni. Ameerika Ühendriikide põhiseaduse esimene parandus Ameerika Ühendriikide põhiseaduse teine parandus Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kolmas parandus Ameerika Ühendriikide põhiseaduse neljas parandus Ameerika Ühendriikide põhiseaduse viies parandus Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kuues parandus Ameerika Ühendriikide põhiseaduse seitsmes parandus Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kaheksas parandus Ameerika Ühendriikide põhiseaduse üheksas parandus Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kümnes parandus Kui konstitutsioon oli ratifitseeritud, kogunes New Yorgis Federal Hall'is esimene Kongress. Enamik delegaate pidas õiguste deklaratsiooni vajalikuks ja enamik neist pooldas sedasama õiguste loetelu, mis hiljem heaks kiideti. Õiguste deklaratsiooni eelnõu koostamine tehti ülesandeks James Madisonile, kes lähtus Virginia õiguste deklaratsioonist, mille oli koostanud George Mason. Hiljem otsustati, et õiguste deklaratsioon lisatakse konstitutsioonile parandustena. Õiguste deklaratsiooni ei lisatud otseselt konstitutsiooni teksti, sest kardeti, et see tekitab vajaduse konstitutsioon uuesti ratifitseerida. Bill of Rights deklareerib muuhulgas sõnavabadust, ajakirjandusvabadust, usuvabadust ja koosolekute vabadust. Selles sisaldub ka punkt, mille kohaselt seda dokumenti ei tohi tõlgendada ameeriklastele kuuluvate õiguste ammendava loeteluna, vaid kõige tähtsamate õiguste loeteluna. Ingliskeelne tekst
Gossi

Gossi on linn Malis Gossi järve kaldal. Seal on suur kariloomade turg.
Aguel'hoc

Aguel'hoc ehk Adjelhoc on asula ja vald Malis Kidali piirkonnas Tessaliti cercle'is.
Murrutuslava

Murrutuslava on merelainete abradeeriva tegevuse läbi tekkinud pangaesine tasane peaaegu horisontaalne või mere suunas kaldu olev platvorm. Murrutuslava teke näeb üldjoontes välja järgmine. Lained abradeerivad pankade jalameid, moodustades sinna murrutuskulpaid. Toetuseta jäänud panga ülaosa variseb alla ning peenestatakse ja kantakse lainete poolt minema. Pank taganeb maa suunas ning merepinnast madalamale tekib enam-vähem tasane platvorm. Vastavalt sellele, kas meri tungib peale (transgressioon) või taganeb (regressioon), satuvad ka endised murrutuslavad sügavamale merre, kuhu lained enam ei ulatu või siis hoopis merepinnast kõrgemale, kus neid nimetatakse rannaterrassideks. Rannaterrasside uurimine võimaldab määrata merepinna kõrguse muutumise kiirust.
Murrutus

Murrutus ehk lainekulutus ehk rannakulutus ehk rannaabrasioon on merelainete ja nende poolt kantud kivimilise materjali teostatud abrasioon. Murrutuse läbi tekivad näiteks pangad, murrutuskulpad ja murrutuslava.
Murrutuskulbas

Murrutuskulbas ehk kulbas (inglise notch) on merelainete murrutuse läbi tekkinud süvend panga jalamil. Kulbaste sügavus on reeglina 1...5 meetrit. Murrutuskulpa areng viib selle lae ehk toetuseta jäänud pangaosa sissevarisemiseni. Kulbaste arengut soodustab murenemine, mida kiirendab mitmesuguste organismide elutegevus. Enamasti tekivad murrutuskulpad lubjakivisse.
Patrick Dempsey

Patrick Galen Dempsey (sündinud 13. jaanuaril 1966 Lewistonis Maine'i osariigis) on USA filminäitleja. Ta on tuntud eeskätt Derek Shepherdi osatäitjana USA telesarjas "Grey anatoomia" ning filmidest "Karje 3" ja "Armas kodu Alabamas". Eesti televaataja teab teda ka filmist "Pruudipoiss" (2008). Patrick Dempsey oli 2001. aastal nomineeritud Emmy auhinnale osatäitmise eest (külalisena) draamasarjas "Once and Again" ja 2007. aastal Kuldgloobusele osatäitmise eest sarjas "Grey anatoomia". Patrick Dempsey filmikarjäär sai alguse 1980. aastatel, mil ta mängis filmides "Armastust ei saa osta" ja "Loverboy". 1990. aastatel näitles ta peamiselt teleseriaalides, millest tuntumad on "Will ja Grace" ning "Once and Again". Patrick Dempsey andmekogus IMDb (inglise) Patrick Dempsey biograafia ABC kodulehel
Katherine Heigl

Katherine Marie Heigl (sündinud 24. novembril 1978 Washingtonis) on USA filminäitleja ja endine modell. Tema isa Paul oli raamatupidaja ja ärijuht, ema Nancy oli personalijuht. Tal oli vanem õde ja kaks vanemat venda. 1986 sai tema vanem vend Jason liiklusõnnetuses surma: tema klassikaaslased viskasid ta sõitvast veoautost välja. Alates 1987 töötas Heigl modellina ja alates 1992 filminäitlejana. Ta ei lõpetanud keskkooli, vaid keskendus selle asemel oma filmikarjäärile. 1994 mängis ta filmis "My Father the Hero" ja nimetati selle eest Noore näitleja auhinna kandidaadiks naisnäitleja kategoorias. Ta ei võitnud seda auhinda. 1999–2002 mängis ta telesarjas "Roswell" tulnuka ja inimese segu Isabel Evansit. Selle rolliga nimetati ta Saturni auhinna kandidaadiks parima naiskõrvalosatäitja kategoorias televisioonis ja Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks naisnäitleja kategoorias televisioonis. Ta ei võitnud kumbagi. 2007 mängis ta filmis "Kõht ette". Selle rolli eest nimetati ta Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks komöödianäitlejanna kategoorias. Ta ei võitnud seda auhinda. 2009 mängis ta filmis "Inetu tõde". Selle rolli eest nimetati ta Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks suvefilmi naisnäitleja kategoorias. Ta ei võitnud seda auhinda. 2005–2010 mängis ta telesarjas "Grey anatoomia" doktor Isobel Stevensit. Selle rolli eest nimetati ta 2007 Emmy kandidaadiks naiskõrvalosatäitja kategoorias draamaseriaalis, 2007 ja 2008 Kuldgloobuse kandidaadiks naiskõrvalosatäitja kategoorias televisioonis või filmisarjas ning teismeliste valiku auhinna kandidaadiks seriaalinäitlejanna kategoorias. Ta võitis neist Emmy. Ta on abielus laulja Josh Kelleyga ja neil on kaks adopteeritud last. "Grey anatoomia" täht avaldas adoptiivtütre nime, Õhtuleht Online, 16. mai 2012 Katherine Heigl andmekogus IMDb (inglise) Katherine Heigl Online
Kate Winslet

Kate Elizabeth Winslet (sündinud 5. oktoobril 1975 Berkshire'i krahvkonnas Readingis) on filmiauhinna Oscar pälvinud inglise filminäitleja. Tema tuntumad filmirollid on tehtud filmides "Mõistus ja tunded", "Titanic", "Iris", "Karge meele igavene sära", "Avastades Eikunagimaad", "Väikesed lapsed", "Mässajate tänav" ja "Ettelugeja". Kate Winslet andmekogus IMDb (inglise)
Kata

Kata on küla Harju maakonna Kose vallas Tuhala jõe ääres. Külas asuvad Tuhala kirik, Tuhala kalmistu ja Tuhala nõiakaev. Küla piiresse jäävad mitmed kultusekivid, kaks asulakohta ja Kataveski hiiekadakas. Küla põhjapoolne osa jääb Nabala-Tuhala looduskaitsealale. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Kata külas 71 inimest. Kõik olid eestlased. Külas tegutseb Polli loomaaed. Kata külas asub Kuke turismitalu. Kompleksi peahoone ehitati 1901. aastal traditsioonilise rehielamuna. 1901–1995 oli talu erinevate perekondade käes kasutusel peamiselt elamis- ja põllumajandustaluna. Talukompleksi kuulus ka ümarpalgist viljaait. 2002. aastal alustati ulatuslikku restaureerimist ning 2007. aasta aprillis valmis algset joont järgiv talu peahoone. Tuhala jõgi Tuhala maastikukaitseala Tuhala karstiala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas "polliloomaaed.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2022. Vaadatud 9. veebruaril 2022.
Jääkajakas

Jääkajakas on ka kalakajaka rahvapärane nimetus. Jääkajakas (Larus hyperboreus) on suur kajakas, kes on levinud Arktikas (Põhja-Jäämeri saartel ja Islandil) ja Euroopas Atlandi ookeani rannikul. Eestis on ta haruldane talikülaline. naerukajakas kalakajakas hõbekajakas merikajakas tõmmukajakas väikekajakas Jääkajakas andmebaasis eElurikkus Linnakajakad on meie elustiili peegeldajad
2007. aasta Oscari auhinnad

2007. aasta Oscari auhinnad ehk 79. Ameerika Filmikunsti- ja Teaduste Akadeemia auhinnad jagati välja 25. veebruaril 2007 Ameerika Ühendriikides Los Angeleses Kodaki teatris. Oscari auhindadega tunnustati valikut 2006. aasta parematest filmidest. Õhtujuht oli Ellen DeGeneres. Nominendid: "Paabel" "Kirjad Iwo Jimalt" "Väike Miss Päikesepaiste" "Kuninganna" Võitja: "Kahe tule vahel" Nominendid: Clint Eastwood – "Kirjad Iwo Jimalt" Stephen Frears – "Kuninganna" Alejandro González Iñárritu – "Paabel" Paul Greengrass – "United 93" Võitja: Martin Scorsese – "Kahe tule vahel" Nominendid: Leonardo DiCaprio – "Vereteemant" Ryan Gosling – "Halva haardes" Peter O'Toole – "Veenus" Will Smith – "Õnne otsinguil" Võitja: Forest Whitaker – "Šotimaa viimane kuningas" Nominendid: Penélope Cruz – "Tagasitulek" Judi Dench – "Ühe skandaali märkmed" Meryl Streep – "Saatan kannab Pradat" Kate Winslet – "Väikesed lapsed" Võitja: Helen Mirren – "Kuninganna" Nominendid: Jackie Earle Haley – "Väikesed lapsed" Djimon Hounsou – "Vereteemant" Eddie Murphy – "Dreamgirls" Mark Wahlberg – "Kahe tule vahel" Võitja: Alan Arkin – "Väike Miss Päikesepaiste" Nominendid: Adriana Barraza – "Paabel" Cate Blanchett – "Ühe skandaali märkmed" Abigail Breslin – "Väike Miss Päikesepaiste" Rinko Kikuchi – "Paabel" Võitja: Jennifer Hudson – "Dreamgirls" Nominendid: "Autod" "Majakoletis" Võitja: "Lustakad jalakesed" Nominendid: "Pärast pulmi" – Taani "Indigènes" – Alžeeria "Paani labürint" – Mehhiko "Water" – Kanada-India Võitja: "Teiste elud" – Saksamaa Nominendid: "Borat – Kultuurialased õppetunnid Ameerikast..." "Inimlapsed" "Väikesed lapsed" "Ühe skandaali märkmed" Võitja: "Kahe tule vahel" – William Monahan Nominendid: "Paabel" "Kirjad Iwo Jimalt" "Paani labürint" "Kuninganna" Võitja: "Väike Miss Päikesepaiste" – Michael Arndt Nominendid: "Deliver Us from Evil" "Iraq in Fragments" "Jesus Camp" "My Country, My Country" Võitja: "Ebamugav tõde" "Paabel" – Gustavo Santaolalla "I Need to Wake Up" – "Ebamugav tõde" (esitaja Melissa Etheridge) "The Blood of Yingzhou District" "Kariibi mere piraadid: Surnud mehe aardekirst" "Paani labürint" "Paani labürint" "Den Danske dikteren" "West Bank Story" "Marie Antoinette "Paani labürint" "Kirjad Iwo Jimalt" "Dreamgirls" "Kahe tule vahel" Sherry Lansing Ennio Morricone 8 nominatsiooni: "Dreamgirls" 7 nominatsiooni: "Paabel" 6 nominatsiooni: "Kuninganna", "Paani labürint" 5 nominatsiooni: "Kahe tule vahel", "Vereteemant" 4 nominatsiooni: "Kirjad Iwo Jimalt", "Väike Miss Päikesepaiste", "Ühe skandaali märkmed", "Kariibi mere piraadid: Surnud mehe aardekirst" Neli Oscarit: "Kahe tule vahel" Kolm Oscarit: "Paani labürint" Kaks Oscarit: "Dreamgirls" "Väike Miss Päikesepaiste" "Ebamugav tõde" "Ameerika filmiakadeemia kummardas Scorsese ees". Eesti Päevaleht, 27. veebruar 2007.
Araouane

Araouane on küla Sahara kõrbes Malis. Küla asub oaasis ning on siiani Sahara kõrbe läbivate kaubakaravanide baasjaamaks. Ajalooliselt on asula tuntud mitme õpetlase, eriti Ahmad Baba al-Massufi tõttu, kes seal sündis. Külas paikneb mošee. 1990. aastatel sai asula kannatada tuareegi võitlejate ja valitsusvägede vahelises sõjategevuses.
Kose-Uuemõisa

Kose-Uuemõisa on alevik Harju maakonna Kose vallas. 1. jaanuaril 2014 elas Kose-Uuemõisas Rahvastikuregistri andmetel 862 inimest. Mõisa allee Mõisa härrastemaja Mõisapark Kose-Uuemõisa mõis (Neuenhof) Kose-Uuemõisa mõisa kalmistu Kose-Uuemõisa Koduloomuuseum Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ravila

Ravila on alevik Harju maakonna Kose vallas. 1. jaanuaril 2014 elas Ravilas Rahvastikuregistri andmetel 224 inimest. Neist olid 112 mees- ja 112 naissoost. Ravilas oli Ravila mõisa keskus. Aastatel 1950–2013 asus mõisa peahoones hooldekodu. Alevikku läbib Kose–Ravila–Nõmbra tee ja seal lõppeb Vardja–Ravila tee. Ravilas on loodud Ravila Külaselts. Ravilas tegutses varem Ravila lasteaed, mis liideti Kose lasteaiaga. Asulas on varem tegutsenud Ravila raamatukogu. Ravila puiestee talvel Ravila mõisa meierei Ravila vald Ravila mõisa park Ravila sovhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ahisilla

Ahisilla on küla Harju maakonna Kose vallas Kose alevikust põhjas. Küla lõunaosa läbib Pirita jõgi ning Ahisilla oja. Asula kagupiiri moodustab Kose–Jägala maantee ja idapiiri sealt samast alguse saav Viskla–Pikavere tee. Lõunas piirab küla Kose alevik, läänes Krei, põhjas Mallavere, idas Viskla ja kagus Võlle küla. Ahisilla linnusekoht Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.09.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et
Kanavere

Kanavere on küla Harju maakonna Kose vallas. Küla läbib Kolu–Hajaba tee. Kanavere piires asub mitu muinsuskaitsealust kultuskivi. Seal asuvad ka arheoloogiamälestisteks arvatud asulakoht ja ohverdamiskoht. Kanaveres on ka Kanavere lahingu mälestuskivi, mis avati 1985 ja mille kujundas Aulin Rimm. Kanaveres toimusid 1980. aastatel suured Aru metsa jaanitulede nime all tuntud jaanipeod. 2002. aastal avati endise jaanituleplatsi kõrval kohalike noorte eestvedamisel suvepidude paik Kanavere Mägi, kus toimusid aastatel 2002–2010 ümbruskonna inimeste seas menukad peod ja kontserdid. 2017. aastal alustati Kanavere Mäel taas suvepidude korraldamisega. Kanavere lahing (1343) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 17978 Asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris 17984 Ohverdamiskoht kultuurimälestiste riiklikus registris Kristjan Luts (koostaja), Eesti sõjaajaloo teejuht. Tallinn: Eesti Päevaleht, 2010. Lk 41
Karla

Karla on mehenimi. Karla on mitme koha nimi: Karla on küla Kose vallas Harju maakonnas Karla on küla Rae vallas Harju maakonnas Kärla