laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Puistuelement

Puistuelement (stand component)) on puistu ühes rindes olevate sama puuliigi puude kogum ehk sama liiki puud, mis on ühesuguse tekkeviisiga, samasuguse vanusega ja ühtemoodi arenenud. Näiteks esimeses rindes olevad männid või teises rindes olevad kuused on omaette puistuelemendid. Ühe puuliigi puud võivad jaguneda mitme elemendi vahel, kui neid leidub eri rinnetes. Puistuelementide kaupa kirjeldatakse kasvava metsa takseertunnuseid. Ühes ja samas metsakasvukohatüübis kasvavat ühevanuselist, ühesuguse päritoluga lihtpuistut saab kujutada ette ühe elemendina. Iga puuliigi iga põlvkond igas rindes moodustab ühe elemendi. Näiteks: puistu koosseisuga esimeses rindes 55Mä 35Ku 10Ks ja teises rindes 100Ku koosneb neljast puistu elemendist.
La Celestina

La Celestina on nimi, millega Fernando de Rojasele omistatud Calisto ja Melibea tragikomöödia on populaarseks saanud. Selle koosseis pärineb 15. sajandi lõpuaastatest, Hispaania katoliku monarhide valitsusajal, ja erakordne kirjastamisedu sai alguse 16. sajandil ning jätkus tõusude ja mõõnadega kuni selle keelamiseni 1792. aastal. La Celestinat on armastusargumendi, didaktilise eesmärgi, autoriteetse tsitaatide rohkuse, tegelaste valiku, dialoogi ja enam kui tõenäolise seose tõttu ülikoolikeskkonnaga peetud humanistliku komöödia sui generis näiteks. kuigi on ka neid, kes eelistavad seda pidada hübriidiks romaani ja draama vahel. Selle mõju mõlemale žanrile on väga tähelepanuväärne, kuivõrd on võimalik rääkida taevasest žanrist, mis hõlmab nii otse tema süžeest välja töötatud teoseid, tegelasi või temaatikat kui ka taevaseid seadeid või tegelasi komöödiates ja romaanides. millel pole põhimõtteliselt midagi pistmist La Celestinaga.
La Galatea

La Galatea on Miguel de Cervantese romaan, mis ilmus 1585. aastal Alcalá de Henaresis pealkirjaga La Galatea esimene osa, jagatud kuueks raamatuks . Ascanio Colonna on La Galatea pühendus , kes täiendas end 1580. aastatel kahes Kastiilia ülikoolis: Alcalá ülikoolis ja Salamanca ülikoolis Uudne ilmselt hakkas kirjutada kui Cervantes naasis vangistuses Alžiir (detsember 1580) Raamatupoodides oli sellel vähe edu, eriti kui võrrelda tohutut Diana de Montemayorit ja Gil Polost armunud suurt Dianat. Cervantesil oli kogu elu oma romaanist väga kõrge kontseptsioon ja kavatsus avaldada teine osa, kuid ta suri seda tegemata
Viktor Claesson

Viktor Johan Anton Claesson (sündinud 2. jaanuaril 1992 Värnamos) on Rootsi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Taani kõrgliigaklubis København ja Rootsi jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis IFK Värnamo, mille koosseisus debüteeris ta 2009. aastal Rootsi tugevuselt kolmandas liigas. 2011. aasta hooajal lõi ta klubi meeskonnas Rootsi esiliigas 13 väravat. Aastatel 2012–2017 mängis Claesson Rootsi kõrgliiga klubis IF Elfsborg. 2012. aastal tuli ta Elfsborgiga Rootsi meistriks. 2017. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Venemaa kõrgliigaklubiga Krasnodar. Hooajal 2018–19 lõi ta Venemaa kõrgliigas kaksteist väravat, kuid järgmine hooaeg jäi tal põlvevigastuse tõttu täielikult vahele. 2022. aasta märtsis sõlmis ta kuni hooaja lõpuni lepingu Taani kõrgliigaklubiga København. Rootsi jalgpallikoondises tegi Claesson debüüdi 18. jaanuaril 2012 sõprusmängus Bahreini vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta viis päeva hiljem sõprusmängus Katari vastu. Ta kuulus Rootsi koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Elfsborg Allsvenskan: 2012 Svenska Cupen: 2013–14
Ņukši

Ņukši (ka Ņukšas või Nukšas, vanasti ka Pilda) on küla (vidējciems) Lätis Ludza piirkonnas, Ņukši valla halduskeskus. Ņukši asub merepinnast 145 meetri kõrgusel Ilža jõe kaldal ja jääb piirkonna keskusest Ludzast 12,5 ning Riiast 281 kilomeetri kaugusele. Külas on raamatukogu, postkontor ja rahvamaja. Ņukšis asub Pilda katoliku kirik. Küla tekkis Ņukši mõisa (Niukszi, Njukschi) keskuse juurde. Nõukogude perioodil ehitati see välja kui kohaliku Kalinini nimelise kolhoosi keskasula. Aastal 2008 oli külas elanikke 207, aastal 2020 aga 146. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Vietvārdu datubāze
Rémy Cabella

Rémy Cabella (sündinud 8. märtsil 1990 Ajaccios) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Lille. Ta alustas klubikarjääri Montpellier's, mille noorteakadeemiga liitus ta 2004. aastal. Prantsusmaa kõrgliigas debüteeris ta 2010. aastal AC Arles-Avignon' meeskonnas, kus ta mängis Montpellier'st laenul. Montpellier' meeskonnas mängis Cabella Prantsusmaa kõrgliigas aastatel 2011–2014. Hooajal 2011–12 tuli ta Montpellier'ga Prantsusmaa meistriks. Hooajal 2013–14 lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 14 väravat. 2014. aasta juulis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Newcastle United. Inglismaa kõrgliigas lõi Cabella esimese värava 31. jaanuaril 2015 mängus Hull City vastu, kuid see jäi tema ainsaks väravaks sel hooajal. Aastatel 2015–2017 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigas Marseille Olympique'is ja seejärel kaks hooaega Saint-Étienne'i ridades. 2019. aasta juulis siirdus ta 12 miljoni euro eest Venemaa kõrgliigaklubisse Krasnodar. Tema leping lõpetati 2022. aasta märtsis osapoolte kokkuleppel. 2022. aasta aprillis naasis ta kuni hooaja lõpuni Montpellier'i. 2022. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Lille'iga. Prantsusmaa jalgpallikoondises debüteeris Cabella 28. mail 2014 sõprusmängus Norra vastu. Seejärel valiti ta maailmameistrivõistlustel osalevasse Prantsusmaa koondisse, asendades vigastada saanud Franck Ribéry. Üheski mängus Cabella maailmameistrivõistlustel aga väljakule ei pääsenud. Montpellier Ligue 1: 2011–12 "Rémy Cabella est un Dogue". www.losc.fr. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuli 2022. Vaadatud 10. juulil 2022.  Rémy Cabella – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Salvator Mundi (Leonardo)

"Salvator Mundi" ('maailma päästja') on Itaalia renessansiaja kunstniku Leonardo da Vinci teos. Teosest on teada umbes 20 koopiat, mille autorid on Leonardo õpilased ja järgijad. See on üks väheseid säilinud Leonardo teoseid ning ainus, mis on siiani eravalduses. 2017. aastal müüdi teos 450,3 miljoni USA dollari eest oksjonimaja Christie's vahendusel New Yorgis Saudi Araabia printsile Badr Āl Saʿūd bin Abd Allāh bin Moḥemmad bin Farhan Āl Saʿūdile, mis teeb sellest kõigi aegade kalleima avalikul enampakkumisel müüdud kunstiteose. https://www.christies.com/lotfinder/Lot/leonardo-da-vinci-1452-1519-salvator-mundi-6110563-details.aspx https://news.artnet.com/art-world/martin-kemp-talks-salvator-mundi-new-book-1570006/amp-page David D. Kirkpatrick (6. detsember 2017). "Mystery Buyer of $450 Million 'Salvator Mundi' Was a Saudi Prince". The New York Times (inglise keeles). Vaadatud 11. detsember 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  Salvator Mundi (Leonardo) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kollakasroheline

Kollakasroheline või rohekaskollane on värvus, mis hõlmab vahetoone nähtava valguse spektris kollase ja rohelise vahel, vahemikus umbes 541–575 nanomeetrit. RYB-mudelis ja CMY-mudelis on kollakasroheline tertsiaalvärvus, mis tekib primaarvärvuse kollase ja sekundaarvärvuse rohelise segamisel. HSV-mudelis on kollakasrohelise vahemik värvitooni (hue) teljel 60°–80°. Kollakasrohelised toonid 1931. aastal standardiseeritud CIE värvsusdiagrammil ülemises parempoolses osas Kollakasroheline (verde amarillo) CMY/RGB värvitähel rohelise ja kollase vahel Rohekaskollased värvitoonid on näiteks kanaarikollane ja caca-d'oie, kollakasrohelised laimiroheline, aniisiroheline, šartröösiroheline, ka pistaatsiaroheline ja õunaroheline oma kollakamas variandis ja nendest tuletatud heledamad ja tumedamad värvivarjundid. Nii võib mustaga segatud kollakasrohelisena käsitleda oliivrohelist. RAL Classic värvikaardi toon 6018 Gelbgrün on hele särav roheline, vähem kollane kui eelpool nimetatud värvused      . Basic Color Theory. - colormatters.com http://www.workwithcolor.com/yellow-green-color-hue-range-01.htm https://www.ralfarbpalette.de/ral-classic/ral-6018-gelbgrun Yellow-Green. - workwithcolor.com
Harras Kullango

Harras Kullango (kuni 1935 Herbert-Aleksander Kihlevelt; 7. detsember (vkj)/ 20. detsember 1904 Tallinn – 13. august 1968 Kotkajärve, Muskoka piirkond, Ontario, Kanada) oli eesti ehitusinsener. Ta lõpetas detsembris 1935 Tallinna Tehnikumi ehitustehnika haru ehitusinsenerina (lõputöö "Koostada raudmaanteesild üle Emajõe Vabadussilla kohal Tartus"). Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Rotalia liige. Ta sai jaanuaris 1936 Haapsalu linnainseneriks. Kuid veebruaris 1936 läks ta õpetajaks Põltsamaa Tööstuskooli ja oli ühtlasi ka Põltsamaa linnainsener. 1939. aastal läks ta Viljandisse, oli õpetaja ja juhataja Viljandi Tööstusõpilaste Koolis ning Viljandi Tööoskusameti juhataja. Ühtlasi oli ta ka Viljandi linnainseneri kohusetäitja. Ta põgenes Teise maailmasõja ajal 1944. aastal Rootsi. Ta tegutses seal insenerina, oli ettevõtte AB Hus & Vägar peainsener Stockholmis. Ta läks 1951. aastal Kanadasse, töötas seal mitmes ettevõttes inseneri ja konstruktorina. Oli tegev mitmes eestlaste ühingus Kanadas. 1938 – Põltsamaa rannahoone 1938 – Põltsamaa linna planeerimise kava muudatus 1940 – Neanurme rahvamaja ümber- ja juurdeehitus(projekt) Association Professional Engineers of Ontario Engineering Institute of Canada Tema vend oli raamatukogutöötaja Konrad Kullango. "Harras Kullango surnud". Vaba Eestlane nr 58, 17. august 1968. Lk 1 "Neli noort inseneri". Uus Eesti nr 95, 21. detsember 1935. LK 6 "Haapsalu sai linnainseneri". Uus Eesti nr 28, 29. jaanuar 1936. LK 9 "Põltsamaa linnainseneriks Harras Kullango". Sakala nr 19, 14. veebruar 1936. Lk 6 "Insenerikriis linnas. H. Kullango Viljandi tööstusõpilaste kooli, tööoskusameti juhatajaks ja linnainseneriks". Sakala nr 98, 25. august 1939. Lk 5 TLÜAR väliseesti isikud
Eric Lopez

Eric Lopez (sündinud 20. aprillil 1978 Havannas Kuubal) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Eric Lopez andmekogus IMDb (inglise)
Kambodža Kommunistlik Partei

Kambodža Kommunistlik Partei (khmeeri keeles បក្សកុម្មុយនីស្តកម្ពុជា; prantsuse keeles Parti communiste du Kampuchéa) oli valitsev kommunistlik partei Kambodžas aastatel 1975–1979. Seda juhtisid Pol Pot, Ieng Sary, Son Sen ja Khieu Samphan. Kambodža Kommunistliku Partei liikmed olid tuntud kui punased khmeerid. Partei oli suurema osa oma olemasolust põranda all. 1975. aasta aprillis võttis see Kambodžas võimu ning asutas Demokraatliku Kampuchea nime kandva riigi. 1979. aastal kaotas partei võimu, kui Pol Poti režiimi massimõrvade ja Vietnami sõjalise sekkumise tõttu rahulolematud vasakpoolsed asutasid Kampuchea Rahvavabariigi. Partei lõpetas ametlikult tegevuse 1981. aastal, selle järglane oli Demokraatliku Kampuchea partei.
Kanaarikollane

Kanaarikollane on hele ja erk roheka varjundiga kollane värvitoon, mis sarnaneb kanaari koldvindi (Serinus canaria) või selle kodustatud vormi, kanaarilinnu sulgede värvusega. Tõlkelaen saksa keelest. Värvus on karakterilt terav, vürtsikas, hapu, ärritav. Kanaarikollase värvuse annab värvipigment strontsiumkromaat. Kanaari koldvint (Serinus canarius), isaslind Kollane kanaarilind Valkjaskollane kanaarilind ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvinimede käsiraamat "Color: universal language and dictionary of names" loeb kanaarikollase (Canary Yellow) heledaks rohekaskollaseks, helekollaseks, säravkollaseks ja erkkollaseks, värvus Canary on keskmine kollane ja Canary Green tumekollane. Pantone värvitoon 12-0633 Canary Yellow on rohekas kollane. Veebivärv Canary on erk helekollane. Värvinimetust kasutatakse tekstiilide ja paberite tooni kirjeldamiseks. Värvuse nimetus (kanariengelb) esines saksa keeles juba 1787. aastal ajakirjas Journal des Luxus und der Moden, kus kirjeldati a la turque rõivaeset "sinisest krepist kanaarikollaste lehvkinnistega", ja 1787. aasta numbris, kus kirjeldati kanaarikollast paelkrooget seelikul. Värvus esineb eesti 1930. aastate moesõnavaras. Kanaarikollases toonis toodetakse printeripaberit (kaubamärgid Image Coloraction ja IQ), mõlemal juhul on tegemist ereda sidrunkollast meenutava tooniga. Kanaarikollasel pastellipaberil Lanacolours on ere, kuid soojem ja tumedam kuldkollane toon. Kanaarikollaseid pükse kandis Nikolai Nossovi loodud tegelaskuju Totu (teostes "Totu Kuul" jms). "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2020. Vaadatud 18. detsembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=kanaarikollane&F=M https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/kanaarikollane/1[alaline kõdulink] https://archive.org/details/coloruniversalla00kell/page/52/mode/2up?q=canary "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. september 2020. Vaadatud 18. detsembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.htmlcsscolor.com/hex/FFFF99 W. J. Jones. Historisches Lexikon deutscher Farbbezeichnungen. Walter de Gruyter, 2013 Kewad kannab mitmesugust kübarat. - Postimees, 5, märts 1934 https://www.sulemees.ee/varviline-paber-a4-80gr-image-coloraction-vanilje-12-500lehte-12584[alaline kõdulink] https://charlot.ee/paberikaubad/varviline-koopiapaber/koopiapaber-iq-a480g500l-cy39-kanaarikollane/ https://kunstjahobi.ee/est/other-cathegories/1-brands/hahnem-220-hle-reg/pastel-papers-50x65mm-160-g-cm-45-cotton-rag.html
Star Wars: Ahsoka

"Star Wars: Ahsoka" on Ameerika Ühendriikide telesari George Lucase "Star Warsi" ulmemaailma põhjal. Sarja peategelane on noor Jedi Ahsoka Tano.
Ahsoka Tano

Ahsoka Tano on tegelane George Lucase "Star Warsi" ulmemaailma põhjal loodud sarjas Star Wars: The Clone Wars, kuid teda esineb ka sarjades Star Wars Rebels ja The Mandalorian.
Punane vaher

Punane vaher (Acer rubrum) on Põhja-Ameerika ida- ja keskosas kasvav heitlehine puu. See on üks kõige arvukam põlispuu Põhja-Ameerikas. Punane vaher kasvab 27–38 meetri kõrguseks. Lõuna-Apalatšides, kus tingimused on soodsad, kasvab puu vahel isegi üle 41 meetri kõrguseks. Täiskasvanud puu lehed on tavaliselt 9–11 sentimeetrit pikad. Puu diameeter võib olla 46–88 sentimeetrit. Sõltuvalt kasvutingimustest võib diameeter ulatuda 153 sentimeetrini. Punase vahtra oksad on punakad ja pisut läikivad. Paljudel okstel leidub kääbusvõrseid. Pungad on tavaliselt rohekad või punakad, enamasti mitme lahtise soomusega. Pungad moodustuvad sügisel ja talvel ning hakkavad suuruse ja punaka tooni tõttu hästi silma. Oksal olevad lehearmid on V-kujulised ja sisaldavad kolme kimpu. Põlisameeriklased ravisid punase vahtra koorega lihasevalu ja põletikulisi silmi. Sisemisest koorest valmistati teed, millega raviti köha ja kõhulahtisust. Samuti kasutati koort pruuni ja musta värvi valmistamiseks. Punasest vahtrast saab valmistada vahtrasiirupit. Seda kasutatakse ka küttepuuna. Nix, Steve. (25. juuni 2019). "Ten Most Common Trees in the United States". About.com Forestry. Seiler, John R. (23. mai 2019). "Acer rubrum Fact Sheet". Virginia Tech Dendrology Tree Fact Sheets. Virginia Tech. Nesom, Guy. (24. mai 2006). "Plant Guide: Red Maple, Acer rubrum L." (PDF). United States Department of Agriculture Natural Resources Conservation Service.
Jüri Loosme

Jüri Loosme (kuni 1937 Lossmann, 31. mai 1887 Tori vald, Pärnumaa – 5. november 1983 Helsingborg, Rootsi) oli Eesti poliitik ja omavalitsustegelane. Jüri Loosme sündis Tori vallas põlise talupidaja perekonnas. 1907. aastal lõpetas Soomes Harju Põllutöökooli. 1913. aastal täiendas teadmisi Daehnfeldti seemnekasvatuses Hinderuppes (Taanis). Töötas isatalus, seejärel Jõesuu piimaühingus meierina ning 1911 kuni 1913 Kaukaasias teravilja transpordifirmas. 1914 kuni 1915 oli Peterburi kubermangus omavalitsuse teenistuses. Võttis osa I maailmasõjast ja vabadussõjast. Vabadussõja järel oli Kioma riigimõisa valitseja. 1921. aastal määrati Läänemaa maa-agronoomiks, töötas sel ametikohal kuni 1930. aastani. Kuulus Taebla Põllumeeste Kogu ja Läänemaa Põllumeeste Esinduse juhatusse. Valiti Põllumeeste Kogude esindajana Lääne maavolikokku ja maavalitsuse liikmeks. Oli maavalitsuse sekretär, maakoolivalitsuse ja ehitus-teedeosakonna juhataja ning maanõunik. Astus Isamaaliidu liikmeks, 1937. aastal valiti Isamaaliidu Haapsalu osakonna ning Läänemaa komitee juhatusse, 1939. aastal Isamaaliidu Läänemaa komitee juhatuse eestseisusse. 1941-44 oli Läänemaa põllumajandusameti juhataja ja abimaavanem, 1944. aasta jaanuarist juhtis abimaavanemana administratiiv- ning transport- ja liiklusosakondi. 1944. aastal põgenes Rootsi. Rootsis osales Põllumeeste Kogude erakonna tegevuse taastamises ja kuulus abiesimehena pikka aega selle Rootsi esinduse juhatusse. Oli Helsingborgi Põllumeeste Kogu esimees ja kuulus Lundi Põllumeeste Kogu juhatusse. Oli aastatel 1956–1970 valitud Rootsi Eestlaste Esinduse saadikuks ja kuulus seal Rahvuslikku Parempoolsesse rühma. TLÜAR väliseesti isikud
Oru tänav (Rakvere)

Oru tänav on tänav Rakveres, paiknedes linna lõunaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 1,2–1,4 km. Tänav on 425 meetrit pikk ja erineva laiusega - 7,5 kuni 14 meetrit. Oru tänav asub Lepiku linnaosas. Tänav saab alguse Aia tänavalt ja on alguses suunaga ida poole, ristudes Vesiveski tänavaga. Seejärel pöördub lõuna suunda, ristub Oru põiktänavaga ning Nõlvaku tänavaga. Tänav lõpeb Mäe tänava ristmikul. Tänava ääres paiknevad ühe- ja kahekorruselised ühepereelamud koos abihoonetega, hooned on rajatud 20. sajandi teises pooles, mõned ka 21. sajandi algul. Kohalike teede nimekiri Vaadatud 18.12.2020 Rakvere linnaosad Geoportaal
Aniisiroheline

Aniisiroheline on tugevalt kollaka varjundiga roheline värvitoon. Värvus seostub värskuse, pehmuse, hapruse ja õrnusega, kevade ja taimestikuga, puhtuse ja süütusega, mõjub värskendavalt ja kosutavalt. Eesti keeles harva esinev värvinimetus, kasutatakse tekstiilide, lõngade ja tarbeesemete värvuse kirjeldamiseks. Aniis (Pimpinella anisum) Kuivatatud aniis Aniisiviljad lähivaates Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab aniisirohelise vasteks kollakasroheliste toonivahemiku                          Kunstitarvete tootja Cansoni 'Mi-Teintes' seeria pastellpaberi üks toone on anis 'aniis', see on rohekas-hallikas kollane      . absindiroheline šartröösroheline pärnaroheline pistaatsiaroheline "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuli 2020. Vaadatud 18. detsembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.nobiina.ee/et/a/meriinovill-23-mic-25g-nr-313 http://www.arte.ee/et/a/akruulmarker-acryl-opaque-1mm-aniisiroheline Vert anis. - pourpre.com Nuancier Mi-Teintes Canson
Dmitrijevsk

Dmitrijevsk on kahe linna endine nimi: Kamõšini nimi 1697–1780 Makiivka venepärane nimi 1931. aastani
Nõlvaku tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Nõlvaku tänav on tänav Rakveres, paiknedes linna lõunaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 1,4 km. Tänav on 114 meetrit pikk ja ligikaudu 11 meetrit lai. Nõlvaku tänav on umbtänav ja asub Lepiku linnaosas. Nõlvaku tänav saab alguse Oru tänavalt ja on suunaga lääne poole. Tänav lõpeb Aia tn 19 kinnistu piiril. Tänava lõunaküljel paiknevad kolm ühepereelamut koos abihoonetega, hooned on rajatud 20. sajandi teises pooles. Kohalike teede nimekiri Vaadatud 18.12.2020 Rakvere linnaosad Geoportaal
Paradetas

Paradetas või Las paradetas on Hispaania 17. sajandi teisest poolest pärinev muusikaline teema, mille aluseks oli samanimeline ühele paarile mõeldud tants. Tantsust on vähe teada, kuid eri allikate kirjeldused nimetavad selle liikumises esinevaid järske paigalejäämisi energiliste keerutuste vahel. Tantsu seostatakse Valencia maakonnaga. Ainuke säilinud sammujärjestus on kirjas raamatus "Libro de danzar de D. Baltasar de Rojas Pantoja, compuesto por el maestro Juan Antonio Jaque" (17. sajandi käsikiri, ilmus trükis 1881). Tuntuimad on Gaspar Sanzi variatsioonid paradetas'e teemale, avaldatud 1675. aastal kogumikus "Instrucción de Música" (Libro II, fol 38), teada on ka Lucas Ruiz de Ribayaze autorsus. Jácara Calderon de la Barca. The Painter of his Dishonour, El pintor de su deshonra. (teose kommentaaridest) K. M. Goldberg, N. D. Bennahum, M. H. Hayes. Flamenco on the Global Stage: Historical, Critical and Theoretical Perspectives. McFarland, 2015 Video: Gaspar Sanzi paradetas'e variatsioonid klassikalisel kitarril Video: Paradetas Pierre Pitzli ja vanamuusikaansambli Private Musicke esituses Video: Gaspar Sanzi Paradetas Xavier Díaz-Latorre ja Pedro Estevani esituses Video: Lucas Ruiz de Ribayazi Paradetas The Harp Consorti esituses
Juhan Kunderi põik

Juhan Kunderi põik on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis. Tänav kulgeb Juhan Kunderi tänav 24 juurest kuni Tartu maantee 53-ni. Tänav sai nime 12. aprillil 1996. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 28.02.2021. Tänava- ja muude kohanimede andmine ning muutmine kesklinnas, Tallinna Linnavalitsus, RT IV, 19.09.2013, 16
Stubaitalbahn

Stubaitalbahn (Stubai oru raudtee) on 18,2 km pikk kitsarööpmeline linnadevaheline tramm Innsbruckist Fulpmesisse Tiroolis, Austrias. Innsbrucki linnas kasutab see kohalikke trammiteid. Stubaitali raudteejaamas algab haruliinile antud osa. Meetrilise rööpmelaiusega rada algab Innsbrucki peavaksalist, ületab Wilteni ringkonna ning läbib Nattersi, Muttersi, Kreithi ja Telfesi külad. Stubaitali jaama ja Fulpmesi vahel on raudtee üherajaline, kuid üheksas jaamas: Sonnenburgerhofis, Hölltalis, Muttersis, Nockhofweg Muttereralmbahnis, Feldeleris, Kreithis, Telfer Wiesenis, Luimesis, Telfesis on möödumissõlmed, kus rong kasutab tavaliselt vasakpoolset rada. Lõppjaamas Fulpmesis on kolm rada ja üks depoo.
Falgi õu

Falgi õu on haljasala Toompuiestee 18 hoone juures, avatud vaatega Falgi teele. Nimi "Falgi õu" pandi kohale 1996. aastal. Falgi õue pääseb kolmelt poolt: idast - Toompuiesteelt, põhjast – Snelli staadioni poolt, idast – Toompealt bastioni küljes asuva trepi kaudu. Falgi park Hans Heinrich Falck Tänava- ja muude kohanimede andmine ning muutmine kesklinnas, Tallinna Linnavalitsus, RT IV, 19.09.2013, 16
Vana-Lõuna haljak

Vana-Lõuna haljak on haljasala Tallinnas, Vana-Lõuna tänava ja Pärnu maantee vahel Veerenni asumis. Haljak sai nime 12. aprillil 1996. Vana-Lõuna haljakul asub 1993. aastal, Tallinna trammiliikluse 105. aastapäeval avatud Kaarel Kurismaa installatsioon "Tallinna trammi-objekt" (vallasmälestis nr 31109). Tänava- ja muude kohanimede andmine ning muutmine kesklinnas, Tallinna Linnavalitsus, RT IV, 19.09.2013, 16 Unikaalne trammimonument võeti kaitse alla, www.err.ee, 02.11.2020 Installatsioon „Tallinna trammi-objekt“, K. Kurismaa, 1988/1993 kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 17.12.2020)
Brennersee

Brennersee on järv Austrias Tirooli liidumaal. See asub umbes 1,15 km Brenneri mäekurust põhjas 1310 m kõrgusel üle merepinna. Pindalalt on see suurim järv Wipptalis. Järvega saab tutvuda kiirteelt A13 või kohaliku rongiga Innsbruckist. Kuigi järves on suplemine läbi aasta lubatud, soojeneb vesi isegi kesksuvel vaevalt 12 kraadini. Lisaks varjavad vesikond ja kiirtee sageli päikest ning lähikeskkond on jahe. Silli jõgi toob järve värsket vett ja viib samal ajal vett ka välja. Külma vee kvaliteet kõigub A- ja B-kvaliteediklassi vahel ning järves elutseb mitmesuguseid karplasi ja forelle. Vetikad järve põhjas annavad veele valdavalt nefriidi värvi.