laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Visagals

Visagals on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas. Visagals asub valla lõunaosas Aiviekste jõe kaldal. Seal asub Ezerkalnsi bussipeatus. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda. Külas kasvav vaher ümbermõõduga 4,07 ja kõrgusega 17,7 meetrit, pärn ümbermõõduga 3,62 meetrit ning kõrgusega 12,3 meetrit, ja Visagalsi kalmistu elupuu ümbermõõduga 1,92 meetrit on looduskaitse all. Külas asuvad Visagalsi ehk Brākaļi linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on Karātavu kalnsi karistuspaik ja hiiepaik Kirikumägi. Visagalsi kalmistule on maetud Oskars Kalpaks. Aastal 2008 oli külas 32 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Visagala (Brākaļu) pilskalns[alaline kõdulink] "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. mai 2021. Vaadatud 29. oktoobril 2022. Vietvārdu datubāze
Branti (Indrāni vald)

Branti on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas. Branti asub valla keskosas Aiviekste ja Liede jõe vahel. Seal asub Branti bussipeatus. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda. 2007. aastal oli külas 10 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Roznieki

Roznieki on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas. Roznieki asub valla kirdeosas. Seal asub Roznieki bussipeatus. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Florence Fuller

Florence Ada Fuller (1867 Port Elizabeth – 17. juuli 1946 Gladesville, Uus-Lõuna-Wales) oli Lõuna-Aafrikas sündinud Austraalia kunstnik. Fuller sündis Port Elizabethis toonases Briti Kapimaa koloonias. Tal on mitu venda ja õde, teiste seas Amy ja Christie, kellest said lauljad. Tema perekond kolis Melbourne'i, kui ta oli veel lapseeas. Melbourne'is õppis ta maalimist oma onu Robert Hawker Dowlingi ja kunstiõpetaja Jane Sutherlandi käe all. Ta õppis ka Victoria Rahvusgalerii kunstikoolis. 1880. aastate lõpus sai ta kutseliseks kunstnikuks. 1892. aastal lahkus ta Austraaliast ja suundus esmalt Lõuna-Aafrikasse, kus ta kohtus ja maalis Briti päritolu Lõuna-Aafrika ärimehe Cecil Rhodese jaoks. Pärast seda läks ta Euroopasse, kus ta järgneva kümnendi elas ja õppis. Aastatel 1895–1904 eksponeeriti tema töid kunstinäitusel Pariisi Salongis ja Londoni Kuninglikus Kunstiakadeemias. 1904. aastal naasis ta Austraaliasse ja asus elama Perthi. Ta sai Teosoofia Seltsi aktiivseks liikmeks ja maalis osad oma tuntumad tööd, sh "Golden Hour", mida on Austraalia Rahvusgalerii nimetanud "meistriteoseks". 1908. aastal reisis ta palju ringi, elas mõnda aega Indias ja Inglismaal. Lõpuks kolis ta Sydneysse, kus õpetas Kaunite Tarbekunstide Koolis aktijoonistust. Kooli olid avanud Uus-Lõuna-Walesi naiskunstnike ühing. 1927. aastal paigutati ta Gladesville'i vaimuhaiglasse, kus ta 1946. aastal suri. Ta on maetud Rookwoodi kalmistule. Fuller maalis peamiselt portreid ja maastike. 1914. aastal oli Fuller esindatud kolmes Austraalia ja ühes Lõuna-Aafrika galeriis, mis tegi temast sel ajal kunstigaleriides enim esindatud Austraalia naiskunstniku. Ta langes seejärel unustusse ja sageli jäeti ta välja ka Austraalia kunstnike teatmeteostest. Praegu on paljud tema maalid Austraalia kunstikogudes: Lõuna-Austraalia Kunstigaleriis, Lääne-Austraalia Kunstigaleriis, Austraalia Rahvusgaleriis, Victoria Rahvusgaleriis ja Austraalia Rahvuslikus Portreegaleriis. Gray, Ann (2013). "Masterpieces for the nation 2013. Florence Fuller's A golden hour". Artonview (73): 28–29. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. november 2013. Vaadatud 4. novembril 2013.  Florence Fuller – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ērgala

Ērgala on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas. Ērgala asub valla idaosas Aiviekste jõe kaldal. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Vietvārdu datubāze
Vecumi (Indrāni vald)

Vecumi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas. Vecumi asub valla keskosas Aiviekste jõe kaldal. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda. Vietvārdu datubāze
Gundegas (Indrāni vald)

Gundegas on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas. Gundegas asub valla keskosas Aiviekste jõe kaldal. Seal asub Gundegase bussipeatus. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda. Tamm ümbermõõduga 4,3 meetrit ja Ligzdiņase tamm on looduskaitse all. Küla läbib kaitsealune Lubāna-Meirāni allee. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Dambīši

Dambīši on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas. Dambīši asub valla põhjaosas Liede jõe kaldal. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda. Aastal 2007 oli külas 15 elanikku. Vietvārdu datubāze
Moroza

Moroza on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Indrāni vallas. Moroza asub valla keskosas Aiviekste jõe kaldal. Seal asub Moroza bussipeatus. Aastail 2007–2021 kuulus küla Lubāna piirkonda. Pärn ümbermõõduga 3,83 meetrit ja kõrgusega 27 meetrit on looduskaitse all. Külla ulatub kaitsealune Lubāna-Meirāni allee. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Wojak

Wojak (poola keelest wojak [vɔjak], "sõdur" või "võitleja"), tuntud ka kui Feels Guy, on interneti-meem, mis on oma algsel kujul lihtne, mustade piirjoontega koomiksijoonistus melanhoolilise näolimega kiilakast mehest. Wojaki illustratsiooni päritolu pole teada. Meem sai populaarseks 4chanis, kus tegelast seostati fraasidega, nagu "Ma tean seda tunnet, vend" ("I know that feel, bro"), "see tunne" ("that feel") või "see tunne, millal" ("that feel when"). "Wojak". Know Your Meme. Vaadatud 20.03.2022.
Nuhu Bamalli

Nuhu Bamalli (u 1917 – 25. veebruar 2001) oli Nigeeria välisminister 1964–1966. "Index Ba".
Rēzekne piirkond

Rēzekne piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis. Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Rēzekne ja Viļāni piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Rēzekne piirkonna pindala on 2809 km². Tekkinud uus omavalitsus vastab pindalalt üldiselt endisele Rēzekne rajoonile, kui välja arvata Nautrēni vald, mis läks Ludza rajoonist aastal 2009 Rēzekne piirkonna koosseisu. Piirkonna halduskeskuseks on Rēzekne linn, mis aga piirkonna koosseisu ei kuulu. Piirkond jaguneb parema haldamise nimel viieks allüksuseks. Viļāni allüksus koosneb Dekšārese, Sokolki ja Viļāni vallast ning Viļāni linnast. Sisuliselt vastab see endisele Viļāni piirkonnale. Dricāni allüksus koosneb Dricāni, Gaigalava, Kantinieki, Nagļi, Ozolmuiža, Rikava, Sakstagalsi ja Stružāni vallast. Nautrēni allüksus koosneb Audriņi, Bērzgale, Ilzeskalnsi, Lendži, Nautrēni ja Vērēmi vallast. Kaunata allüksus koosneb Čornaja, Griškāni, Kaunata, Mākoņkalnsi ja Stoļerova vallast. Malta allüksus koosneb Feimaņi, Lūznava, Malta, Ozolaine, Puša ja Silmala vallast. Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. «Pašvaldības apraksts un struktūra» Rēzeknes Novads Rēzekne piirkonna koduleht
Okka-roisknööbik

Okka-roisknööbik (Paragymnopus perforans, varem Gymnopus perforans ja Micromphale perforans) on sugukonda Omphalotaceae metskõrgese perekonda kuuluv seeneliik. Okka-roisknööbik ei ole söödav. Pruunikas, tugevalt rihveljas seenekübar on läbimõõduga 0,5–1,5 cm. Seeneliha on pruunikas, katki hõõrudes tugeva roisklõhnaga. Okka-roisknööbik on levinud holarktikas. Eestis väga sage, üks tavalisemaid lehikseeni. Kasvab kuusikutes kuuseokkavarisel. Kuulo Kalamees, V. Liiv. 400 Eesti seent, 2005, lk 124.  Okka-roisknööbik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Okka-roisknööbik andmebaasis eElurikkus
Kraubath an der Mur

Kraubath an der Mur on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas. Selle koha nime on mainitud palju kordi 11.-13. sajandi ürikutes ja seda kirjutatakse regulaarselt kui "Chrowat", mis on nime "Horvaat" kohanime variant. Kraubath an der Mur asub Muri oru keskosas Leobeni ja Knittelfeldi vahel. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Mautern in Steiermark

Mautern in Steiermark on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas. Mautern an der Donau, Austria (1983) Tipperary, Iirimaa (2006) Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Niklasdorf

Niklasdorf on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Proleb

Proleb on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Radmer

Radmer on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Vilho Lampi

Vilho Henrik Lampi (19. juuli 1898 Oulu – 17. märts 1936 Oulu) oli soome maalikunstnik. Vilho Lampi elas suurema osa oma elust Liminkas Oulu lähedal. Aastatel 1921–1925 õppis Lampi Helsingi kunstiakadeemias, mille lõpetamise järel pöördus ta Liminkasse tagasi. Kodutalus elades osales ta talutöödes ja pidi nende kõrvalt maalimiseks aega leidma. Vilho Lampi lõpetas 17. märtsil 1936 elu enesetapuga viskudes Oulus raudteesillalt jõkke. Oma loomingus kujutas Lampi põhiliselt kodukoha Liminka loodust, eluolu ja inimesi. Samuti maalis ta palju autoportreesid. 14 aasta jooksul maalis ta umbes 550 pilti. Tema varajane looming aastatel 1922–1925 oli ekspressionismimõjuline. Lampi loominguperioodi aastatel 1929–1931 kutsutakse "heroiliseks", mil ta maalis jõulisi ja dramaatilisi teoseid. 1931. aastal külastas ta Pariisi. Selle tulemusel muutus ta kunstilooming klassikalisemaks ja uusasjalikumaks. "Liminka jõgi" (1934) "Magasiniait" (1929) "Maastik" (1929) "Mõtiskleja" (1929) "Autoportree" (1932) "Sillatants" (1930) Vilho Lampi Hellenica World Lampi, Vilho (1898-1936) Kansallisbiografia Vilho Lampi, lakeuden maalari Yleisradio, 12. jaanuar 2010 VILHO LAMPI – Lakeuden maalari MABD
John Peter Russell

John Peter Russell (16. juuni 1858 Sydney – 30. aprill 1930 Sydney) oli Austraalia impressionistlik kunstnik. Ta sündis ja kasvas üles Sydneys. Enne täiskasvanud saamist asus ta Euroopasse kunsti õppima, kus sõbrunes kaasõpilase ja hilisema maailmakuulsa kunstniku Vincent van Goghiga. Ta abiellus itaallanna Marianna Mattioccoga, kes oli olnud Auguste Rodini modell. Nad asusid elama Bretagne'i ranniku lähedal asuvale saarele Belle-Île. 1890. aastatel külastas saart Henri Matisse, kellele Russell tutvustas impressionismi ja Van Goghi. Vaatamata sellele, et Russell tegi palju maale ja säilitas lähedased suhted Euroopa avangardismiga, pani ta oma maale näitustele üles harva. Ta oli isalt saanud suure päranduse ega tundnud seetõttu huvi kunstist raha tegemise vastu. Pärast seda, kui Russelli abikaasa 1908. aastal suri, hävitas leinast vaevatud Russell sajad oma teosed. Vanas eas naasis ta Sydneysse. Pärast Russelli surma aitas tema nõbu Thea Proctor tutvustada tema tööd ning 20. sajandi lõpuks oli tänu biograafiatele ja näitustele taastunud Russelli maine silmapaistva kunstnikuna. Tänapäeval asuvad paljud Russelli maalid paljudes Austraalia ja Euroopa galeriides ja kunstimuuseumides, sh Pariisis Orsay muuseumis ja Rodini muuseumis. Vincent van Goghi portree (1886). Russelli maalitud portree oli esimene Van Goghist tehtud portree, mis valmis Van Goghi eluajal. Van Goghi muuseum, Amsterdam. "Roc Toul (Roche Guibel)" (1904), Queenslandi Kunstigalerii, Brisbane. "Mrs. Russell among the Flowers in the Garden of Goulphar, Belle-Île" (1907). Orsay muuseum. "Antibes" (u. 1890). Uus-Lõuna-Walesi Kunstigalerii, Sydney. Ronald Pickvance, Van Gogh in Saint-Remy and Auvers, pp. 62-63, Exhibition catalog, Published: Metropolitan Museum of Art 1986, ISBN 0-87099-477-8 "John Russell, an Australian impressionist in France – in pictures". The Guardian. 22. juuli 2018. ISSN 0261-3077. Vaadatud 8. augustil 2018. "John Peter Russell. Part 2 – Belle Île, Monet and Matisse". my daily art display. 9. oktoober 2013. Vaadatud 8. augustil 2018. Galbally, Ann E., "Russell, John Peter (1858–1930)", Australian Dictionary of Biography, National Centre of Biography, Australian National University, vaadatud 8. augustil 2018
Machina Faust

"Machina Faust" on 2022. aastal esilinastunud Kaupo Kruusiaugu dokumentaalfilm muusiku Maria Fausti elust. Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle Eesti aasta filmiks. "Machina Faust". Eesti Filmi Andmebaas. Vaadatud 5. jaanuar 2023. "Neitsi Maali preemia võitis "Machina Faust"" ERR kultuur, 5. jaanuar 2022
Zbigniew Herbert

Zbigniew Herbert (29. oktoober 1924 Lwów – 28. juuli 1998 Varssavi) oli poola luuletaja, esseist ja näitekirjanik. 1944. aastal kolis koos vanematega Poolasse Punaarmee eest. Poola linnas Kielce on tema mälestuseks püstitatud Arkadiusz Latose loodud büst. Herberti luuletused on klassitsistlikud, innustatud antiikkirjandusest. Katrin Väli (30. oktoober 2022). "Raamat, mille ilmumiseks pole õigemat hetke kui praegu. „Lugedes on kogu aeg kuklas teadmine Ukraina sõjast"". Eesti Ekspress. Tallinn: Delfi Meedia AS. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.10.2022. Vaadatud 30.10.2022. Zbigniew Herbert on võib-olla suurim sõjajärgne luuletaja üldse, kui selline hinnang midagi maksab.
Sankt Michael in Obersteiermark

Sankt Michael in Obersteiermark on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sankt Peter-Freienstein

Sankt Peter-Freienstein on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas. Vald asub Eisenerzi Alpide Vordernbergeri oru kaguservas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Stipa-Caproni

Stipa-Caproni (ka Caproni Stipa) oli Itaalia eksperimentaalne lennuk, mille konstrueeris 1932. aastal insener ja leidur Luigi Stipa (1900–1992) ning ehitas lennukitootja Caproni. Lennukit iseloomustas õõnes tünnikujuline kere, mille mootor ja propeller olid kerega ümbritsetud; tööpõhimõttelt sarnanes see tänapäevaste reaktiivlennukitega. Kuigi Regia Aeronautica (Itaalia kuninglikud õhujõud) ei võtnud Stipa-Caproni disaini lennukite ehitamisel kasutusele, mõjutas selle konstruktsioon reaktiivjõu väljatöötamist. Lennuk oli teiste toonaste lennukitega võrreldes võimeline kiiremini tõusma ning oli lennu ajal teistest stabiilsem, samuti vaiksem, kuid õhutakistus oli teiste omast suurem. Stipa-Caproni õhus Stipa-Caproni otsevaade Stipa-Caproni ehitamine Stipa-Caproni erinevad vaated Stipa-Caproni tagantvaates Stipa-Caproni Stipa ja piloot Antonini lennuki juures Lennukimootor eksperimentaallennuk Larson, Caleb (3. mai 2020). "Meet the Stipa-Caproni: Italy's Bizarre "Flying Barrel" (The First 'Jet'?)". The National Interest. Vaadatud 30. oktoobril 2022. "Stipa-Caproni – Italy's Bizarre Flying Barrel – UAS VISION". UAS VISION – a global news service for the unmanned aircraft systems community. 21. oktoober 2022. Vaadatud 30. oktoobril 2022. Video lennuki õhkutõusust
Maksa-põldseen

Maksa-põldseen (Agrocybe erebia) on kandseente hulka kuuluv seeneliik põldseene perekonnast. Kasvab metsades, puisniitudel ja rohtunud paikades. Eestis esineb harva, augustist oktoobrini. Seen on värskelt söödav, kuid kirjanduses peetud sageli mittesöödavaks. Kuulo Kalamees, Vello Liiv. 400 Eesti seent. Tartu: Eesti Loodusfoto, 2005, lk 202 Otsing: Cyclocybe erebia andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele)
Sankt Stefan ob Leoben

Sankt Stefan ob Leoben on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas. Sankt Stefan asub Muri orus u. 15 km Leobenist läänes Steiermargi geograafilises keskmes. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Traboch

Traboch on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Trofaiach

Trofaiach on linn (Stadt) Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas, Teise maailmasõja-järgse Suurbritannia sektori põgenikelaagri asupaik. Josef Forster (1838-1917), helilooja, kirjutas mitu tol ajal edukat, kuid nüüdseks unustatud ooperit Hellmuth Stachel (* 1942), kasvas üles Trofaiachis, Austria matemaatik ja Viini Tehnikaülikooli geomeetriaprofessor Hannes Arch (1967-2016), vigurlendur, esimene Austria osaleja Red Bull Air Race sarjas Monika Maierhofer (* 1967), endine suusasportlane Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Vordernberg

Vordernberg on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Wald am Schoberpaß

Wald am Schoberpaß on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leobeni ringkonnas. Schoberi kuru (kõrgusel 849 m) on kõrge mäekuru vallas. Wald am Schoberpaß asub Schoberi kurul Niederen Tauerni ja Eisenerzi Alpide vahel. Kuru on veelahkmeks Paltenile, mis voolab Ennsi jõkke, ja Liesingile, mis voolab Muri jõkke. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Nagļi vald

Nagļi vald (läti keeles Nagļu pagasts) on vald Lätis Rēzekne piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Gaigalava, Rikava ja Dekšārese vallaga ning Madona piirkonna Barkava ja Ošupe vallaga. Valla pindala on 138,7 km²; sellest 60,6 km² on veekogude all. 2011. aastal oli seal 506 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 406. inimest. Valla halduskeskus on Nagļi küla. Vallavanem on Valentīna Puste. Aastal 1945 moodustati Gaigalava vallas Nagļi ja Garanči külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Garanči külanõukoguga likvideeritav Nagļi külanõukogu. Aastal 1962 liideti selle Gaigalava kolhoosi alad Gaigalava külanõukoguga. Aastal 1971 nimetati Garanči külanõukogu ümber Nagļi külanõukoguks. Aastal 1973 liideti külanõukoguga osa Rikava ja Gaigalava külanõukogu maadest, aastal 1981 aga osa Dekšārese ja Rikava külanõukogu aladest. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009 liideti vald Rēzekne piirkonnaga. Aastast 2021 kuulub vald selle Dricāni allüksusse. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Sūļagala ja Zvejsala asulakohad, Lazdavnieki muinaskalmed ehk Kundziņkalns ja Ideņa linnamägi ning muinaskalmed ehk Sõjahauad. Kohaliku kaitse all on Aši nõmme asulakoht, Nagļi katoliku kirik ja sealse kalmistu väravad. Vald asub Ida-Läti madalikul. Suuremad jõed on Rēzekne jõgi, Malta jõgi ja Ideņa kanal. Valda jääb 42 km² Läti suurimast järvest Lubānsist, ka asub seal 9,9 hektari suurune Teirumnīki järv. Looduskaitse all on Zvejsala mänd, Zvejsala tamm, Īdeņa mänd, Teirumnīki pärn, Orenīši tamm, Muiža tamm, Muiža hiidtamm, Muiža vaher, Muiža künnapuu ja Jaša pärn. Lisaks kasvab vallas kaks nimetut põlispuud. Enamik vallast jääb Lubānsi märgala kaitsealale. Aastal 2011 elas vallas 486 lätlast, 17 venelast, 2 valgevenelast ja 1 leedulane. Valla keskus Nagļi on staatusega vidējciems ja aastal 2022 oli seal 284 elanikku. Ülejäänud külad on staatusega skrajciems: Bernāni 18 elanikuga aastal 2022, Gaigalavas muiža 4 elanikuga aastal 2022, Īdeņa 55 elanikuga aastal 2022, Ļodāni 31 elanikuga aastal 2022, Orenīši 2 elanikuga aastal 2022, Namežnīca 5 elanikuga aastal 2022, Teirumnīki 16 elanikuga aastal 2022 ja Zvejsola 1 elanikuga aastal 2022. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Rēzeknes novads, vaadatud 30. 10 2022 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 «Pašvaldības apraksts un struktūra» Rēzeknes Novads Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 30.10 2022 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 27.05 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 27.05 2020 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Nagļi vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Nagļi

Nagļi (latgali Nagli) on küla (vidējciems) Lätis Rēzekne piirkonnas, Nagļi valla halduskeskus. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 95 meetri kõrgusel Malta jõe kaldal. Nagļi jääb piirkonna keskusest Rēzeknest 41 ja Riiast 215 kilomeetri kaugusele. Külas on kalakasvatus, selle lähistele on rajatud hüdroelektrijaam. Asulas on rahvamaja, postkontor, raamatukogu. Küla rajati nõukogude perioodil kui külanõukogu ja kohaliku kalamajandi keskasula. Külla jääb aastal 1862 valminud katoliku kirik. Aastal 2018 oli külas 304 elanikku, aastal 2020 aga 284 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Jeļena Čursina. «Latgales zivju "laukos" aug karpas visai Latvijai». latgaleskaiks.lv, 21. mai 2018 Vietvārdu datubāze
Kalev Rajangu

Kalev Rajangu (sündinud 8. septembril 1962 Viljandis) on eesti kunstnik ja organist. Hariduskäik: Viljandi LMK; G.Otsa nim Tallinna MK (klaver). Töökohti EELKs: Pilistvere koguduse organist al 1988; Viljandi Jaani kog organist 1992-2015. 2011 - Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia lektor, organist 2021 - Pilistvere koguduses organist. Raadio-, telesaateid: Eesti lood: Viirusekandur | ERR | Digihoidlahttps://arhiiv.err.ee Sarnased salvestised Kalev Rajangu - Osale või sure. Kuidas me tahame seda teha, mida me peame tegema Keelesaade. Emakeelepäev 2014 23.03.2014 Räägivad. Euroopa jätkusuutlikkusest. 25.11.2011 27.08.2021 - Klassikaraadio Laste ööülikool. Tondiuurija Kalev Rajangu "Taganejate tontide nutulaul" Kalev Rajangu on maalikunstnik Raul Rajangu vend. "Laste ööülikool. Kalev Rajangu "Taganejate tontide nutulaul"". Vikerradio. 27.08.2021. Vaadatud 31.10.2022. Kalev Rajangu - Lotendav Eesti (Eesti mõttemaastikud) Klassikaraadios > Raadio Ööülikool