laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aflatoksiinid

Aflatoksiinid on väga kantserogeensed omavahel lähedase koostisega ained, mida teatud tingimustel (kõrge temperatuuri ja suure niiskuse juures) toodavad hallitusseened Aspergillus flavus ja mõned teised liigid perekonnast Aspergillus, sealhulgas Aspergillus parasiticus. Nad kuuluvad mükotoksiinide hulka. Looduses esineb neid vähemalt 20; inimesele kõige ohtlikum on aflatoksiin B1. Nad on nime saanud liiginime Aspergillus flavus algustähtedest. Aspergillus flavus optimaalsed kasvutingimused on temperatuuridel 30–37 ᐤC, parim 37 ᐤC . Parim süsiniku allikas on sahharoos, mis on levinuim suhkruliik . Hallitusseen suudab toksiine toota ka pimedas ning kasvab hästi 3,0–8,5 (parim 4,5) pH vahemikus. Kasvu soodustab suur niiskuse sisaldus, umbes 18–20 % ning veeaktiivsus (aw) üle 0,82. Aflatoksiinid avastati 1960, kui uuriti maapähklijahuga söödetud kalkunitibudel tekkinud mürgistust, ja isoleeriti 1961. Need ühendid võivad tekkida eriti teraviljal, maapähklitel ja parapähklitel. Tegu on kumariini derivaatidega. Nad on stabiilsed. Aflatoksiinid tekitavad mutatsioone ja vähktõbe, eriti maksas (maksavähk). Mürgiseks muutuvad nad pärast ümbertöötamist maksas. Kui saadus aflatoksiin M1 reageerib maksarakkude DNA-ga, tekib mutatsioon, mis muudab maksarakud vähirakkudeks. Et aflatoksiine on suhteliselt lihtne toota ja nende surmav annus on väike, siis kahtlustatakse, et on välja töötatud neil põhinev relv. seennakkused M. Gunasekaran (1981) Optimum Culture Conditions for Aflatoxin B2 Production by a Human Pathogenic Strain of Aspergillus Flavus, Mycologia, 73:4, 697-704, DOI: 10.1080/00275514.1981.12021397 S.Z. Iqbal, ... A. Ariño (2017). "Aflatoxins". Vaadatud 27.03.2019.
AF Gruppen

AF Gruppen ASA on Norra kontsern peakorteriga Oslos, börsiettevõte, üks suuremaid Norras. Tähed AF tähendavad annerledes og fremtidsrettet ('teistsugune ja tulevikku suunatud'). Suurim tegevusvaldkond on ehitus. Käive oli 2002. aastal 3,1 miljardit Norra krooni, 2007. aastal 5,5 miljardit Norra krooni. Töötajate arv oli 2002. aastal 1493, 2007. aastal umbes 2000. Ettevõtte asutas 1985 rühm insenere. Aastal 1997 liideti see 1924 asutatud äriühinguga Ragnar Evensen AS ja läks samal aastal börsile. Aastal 2000 võeti üle Brødr. Holstad (asutatud 1949) ja 2005 Brød. Glomsrød Entreprenør. Kontserni kuulub ka ehitusettevõte Scandinavian Rock Group, lammutusettevõte AF Decom (asutatud 1965) ja ümbertöötlusettevõte BA-Gjenvinning (asutatud 1994). Alates 2001. aastast on kontsern üles ostnud Göteborgi piirkonna ettevõtteid. Alates 2005. aastast koondab enamiku tütarettevõtteid AF Skandinavia AS. AF-i koduleht
AF

AF võib tähistada mitut asja: AF on Afganistani 2-täheline maakood standardi ISO 3166 järgi AF on Air France'i IATA-kood AF Gruppen on Norra inseneri ja ehitusettevõte .af
Riccardo Patrese

Riccardo Gabriele Patrese (sündinud 17. aprillil 1954) on endine itaalia vormelisõitja. Ta sõitis Vormel 1 sarjas aastatel 1977–1993 ning osales kokku 256 etapil. Sellest rohkem Vormel 1 etappe on selja taga ainult Rubens Barrichellol. Riccardo Patrese tähistas esimese sõitjana nii oma 200. kui ka 250. Vormel 1 etappi. Ta sõitis Shadow, Arrowsi, Brabhami, Alfa Romeo, Williamsi ja Benettoni meeskonnas. Riccardo Patrese võitis oma karjääri jooksul kuus etappi, sai kaheksa parimat stardikohta ja 13 kiireimat ringi. Lisaks sai ta 17 teist kohta ja 14 kolmandat kohta. Aastal 1992 sai ta kokkuvõttes teise ning aastatel 1989 ja 1991 kolmanda koha. Ta kogus 281 punkti.
Jaffna

Jaffna on linn Sri Lanka põhjaosas, Põhjaprovintsi halduskeskus. Enamik linna elanikest on tamilid. Linna koduleht
Põhjaprovints

Põhjaprovints on 1. järgu haldusüksus mitmel maal: Põhjaprovints Guinea-Bissaus Põhjaprovints Paapua Uus-Guineas Põhjaprovints Rwandas Põhjaprovints Sambias Põhjaprovints Sierra Leones Põhjaprovints Sri Lankal Põhjaprovints Sudaanis Põhjaprovints Uus-Kaledoonias
Lafett

Lafett ehk relvaalus on relvasüsteemi (peamiselt suurtüki) või muu mitte käest tulistatava tulirelva alustugi, mille külge kinnitub relva laskeseade, et see parema sihtimise huvides püsiks stabiilsena. Lafett võtab vastu tagasilöögi ning paljudel juhtudel oleks abivahendiks relva transportimisel. Sõjaväeliste auavaldustega matustel on traditsioon sõidutada kirstu suurtüki lafetil. statsionaarlafett liikurlafett veetav lafett
Afineerimine

Afineerimine on kulla, hõbeda, plaatina või mõne muu väärismetalli puhastamine lisanditest. Levinuimas afineerimismenetluses kasutatakse elektrolüüsi. Elektrolüüdilahusesse asetatud anoodina asetatud puhastatav metall, mis lahustub ning kandub katoodile, milleks on puhas metall. Lisandid sadestuvad. Kuivafineerimisel kasutatakse väävlit või kloori. Märgmenetlusel kasutatakse happeid.
Afiinsed ülesanded

Afiinsed ülesanded on geomeetrias ülesanded, mis on invariantsed afiinsete teisenduste suhtes. Afiinsed ülesanded puudutavad näiteks sirgete ja sirglõikude paralleelsust, sirglõigu jaotamist mingis suhtes ja punktide kollineaarsust.
Sealõuarohi

Sealõuarohi (Scrophularia L.) on taimede perekond Sealõuarohuliste sugukonnast. Eestis on levinud kaks liiki: Scrophularia nodosa – harilik sealõuarohi (tavaline) Scrophularia vernalis – kevadine sealõuarohi (väga haruldane) Scrophularia L. ITIS andmebaasis www.itis.gov Kasutatud 24.02.2017 (inglise)
Affettuoso

Affettuoso (ka affettuosamente, affectueusement (pr. k.)) on noodikirja märk, mis näitab, et muusikateose ettekanne peab olema soe ja väljendusrikas või kirglik. Tempo on tavaliselt adagio ja andante vahepealne.
Mailane

Mailane (Veronica L.) on iminõgeselaadsete seltsi teeleheliste sugukonda kuuluv taimede perekond. Varem paigutati mailased mailaseliste sugukonda. Mailased on teeleheliste kõige liigirikkam perekond: sinna kuulub 300–500 liiki. Mailased on ühe- või mitmeaastased rohttaimed; leidub ka poolpõõsaid. Nad kasvavad enam-vähem kõikjal põhjapoolkeral, kaasa arvatud tundras ja kõrgmägedes. Mailasi iseloomustavad 2 tolmukaga väikesed õied, mis võivad niihästi olla pika õievarrega kui asuda taime varrel üldse ilma õievarreta. Õied koonduvad õisikusse, milleks mailastel on tavaliselt tähad, sarikad või pöörised. Juur võib olla ükskõik milline, alates narmasjuurestikust kuni jämeda hargneva risoomini. Vars võib samuti olla ükskõik milline, alates püstisest kuni roomavani. Varred ja lehed võivad olla nii siledad kui karvased. Leheseis on tavaliselt vastastikune. Mailaste seas leidub ravimtaimi ja häid meetaimi. Paljusid neist kasvatatakse ilutaimena. Teaduslikult esmakirjeldas mailaste perekonda 1753. aastal Linnaeus, fikseerides teadusliku nimena juba ammu enne teda käibinud ladina nimekuju. B. Golovkini väitel andis selle nime taimele püha Veronika auks saksa botaanik Leonhart Fuchs 1542. aastal. Samas on väidetud, et see taimenimi esines juba vanakreeka ja vanarooma autoritel. Veronica agrestis L. – kesamailane (hajusalt) Veronica anagallis-aquatica L. – allikmailane (tavaline) Veronica arvensis L. – põldmailane (tavaline) Veronica catenata Pennell – vesimailane (väga haruldane, peamiselt Saaremaal) Veronica chamaedrys L. – külmamailane (sage) Veronica dillenii Crantz – nõmm-mailane (väga haruldane, Kagu-Eestis) Veronica beccabunga L. – ojamailane (hajusalt) Veronica hederifolia L. – hõlmlehine mailane (väga haruldane, peamiselt Saaremaal) Veronica filiformis Sm. – niitjas mailane (ilutaim, metsistub) Veronica longifolia L. – pikalehine mailane (hajusalt) Veronica officinalis L. – harilik mailane (tavaline) Veronica opaca Fr. – tumeroheline mailane (hajusalt) Veronica persica Poir. – pärsia mailane (tulnukana) Veronica polita Fr. – läikiv mailane (tulnukana) Veronica serpyllifolia L. – liivateelehine mailane (tavaline) Veronica scutellata L. – kännasmailane (hajusalt) Veronica spicata L. – kassisaba (tavaline) Veronica teucrium L. – laialehine mailane (paiguti) Veronica verna L. – kevadmailane (hajusalt) ЧТО В ИМЕНИ ТЕБЕ МОЕМ? Vaadatud 19. veebruaril 2018
Veronica

Veronica võib tähendada järgmist: püha Veronica, katoliku pühak Veronica on mailase perekonna ladinakeelne nimi Veronica (eesnimi), naisenimi ... Veronika
Tallinna Pääsküla Kool

Tallinna Pääsküla Kool on eestikeelne üldhariduskool Tallinnas Nõmme linnaosas. Koolihoone asub aadressil Vikerkaare 10 // Põllu 109. Aastate jooksul on sõpruskoolideks kujunenud Viljandi Jakobsoni Kool, Riia 49. Keskkool ja Jelgava 4. Keskkool. Koolihoone valmis 1985. aastal ja kandis algul Tallinna 61. Keskkooli nime. 1990. aastal nimetati kool Tallinna Pääsküla Keskkooliks. Aastatel 2000–2018 oli kooli nimi Tallinna Pääsküla Gümnaasium. Tallinna Pääsküla Kool korraldab majandusõppe raames alates 1997. aastast üritust "Majanduspäevad". Eurovisiooni lauluvõistluse eeskujul on kujunenud kooli suurürituseks "Koolivisioon". Traditsiooniliselt toimuvad igakuised klassidevahelised spordivõistlused, võimlemispidu ja ainepäevad. "Tallinna Haridusameti / Tallinna Haridusasutused / Tallinna Pääsküla Gümnaasium". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. aprill 2009. Vaadatud 17. augustil 2009. "Tallinna Pääsküla Gümnaasiumi arengukava 2008–2010". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. märts 2009. Vaadatud 17. augustil 2009. Tallinna Pääsküla Kool. Õppeasutuse üldandmed. EHIS, vaadatud 1.11.2019. Traditsioonid. Koolist. Tallinna Pääsküla Gümnaasiumi koduleht Oma kool : Pääsküla Gümnaasiumi almanahh / (eessõna: Peep Laidvee). Tallinn : Tallinna Pääsküla Gümnaasium. Ilmumissagedus 1 kord viie aasta jooksul. Ilmunud aastatel 2000, 2005. Kristi Laidvee. Tallinna koolinoorte sportmängude võistlustest osavõtuga seonduvad probleemid Tallinna Pääsküla Gümnaasiumi õppetöös : pedagoogiline lõputöö / juhendaja: Kersti Sirel. Tallinna Pedagoogikaülikool, kehakultuuriteaduskond, 2002. (TLÜAR Spordiraamatukogu: Pir 2002) Tallinna Pääsküla Kooli koduleht Elvi Lageda. Miks me peame tähtsaks traditsioone? / Õpetajate Leht, 7. märts 2003. Annotatsioon: 2003. a. veebruari viimasel päeval toimus Tallinna Pääsküla Gümnaasiumis 8. majanduspäev. Mari Rebane. Kuidas ma kümme aastat pärast põhikooli gümnaasiumi astusin. / Eesti Päevaleht, 20. aprill 2005 Katrin Pauts. Laste öö õudustehotellis. / Õhtuleht, 16. juuni 2005 Alar Rästa. Nõmme koolid tähistasid juubeleid. / Nõmme Sõnumid, 16. detsember 2005 Андрей Бабин. Школьники "погружались" в эстонский язык через игру. / Postimees : на русском языке, 26. veebruar 2008. Annotatsioon: Tallinna Pääsküla Gümnaasiumis toimus konkurss eesti keele valdamises õpilastele, kes õpivad eesti keelt keelekümbluse meetodil.
Desoksüriboos

Desoksüriboos (vanem nimetus ka tüminoos) on pentooside hulka kuuluv süsivesik (monosahhariid). Desoksüriboos erineb riboosist selle poolest, et ühe hüdroksüülrühma asemel on vesinikuaatom. Biokeemias tähtsaim ja tuntuim on 2-desoksüriboos (hüdroksüülrühm on asendunud vesinikuaatomiga teise süsinikuaatomi juures). 2-desoksüriboos kuulub nukleotiidide ja DNA koostisesse. Desoksüriboos on valge, vees hästi lahustuv, toatemperatuuril tahke aine. Molekulmass on 134. 2-desoksüriboos on optiliselt aktiivne aine, pöörates valgust –23,7°. Sulamistemperatuur on 84 °C. Desoksüriboosil on vaba aldehüüdrühm ning ta annab aldehüüdidele iseloomulikke reaktsioone. Seega kuulub ta aldooside hulka. Desoksüriboos on eluslooduses laialt levinud, kuuludes desoksüribonukleotiidide koostisesse. Tavaliselt tekib ta organismis nukleotiidide lagundamisel. Desoksüriboos satub nukleotiidide koosseisu ribonukleotiidide redutseerimisel (hüdroksüülrühmast hapniku eraldamisel) tioredoksiini abil.
Silmarohi

Silmarohi (Euphrasia L.) on taimede perekond mailaseliste sugukonnast. APG II süsteemi järgi kuulub soomukaliste sugukonda. Silmarohud on üheaastased väikesekasvulised rühmiti kasvavad taimed. Enamik silmarohuliikidest on üksteisega väga sarnased, vahetegemine on võrdlemisi raske. Silmarohtude valgetel õitel on õrnad lillakad triibud, alahuul on kolmehõlmaline ja sageli seest kollakas. Juured tulevad taime tõmmates hõlpsasti maast lahti, sest tegu on poolparasiitsete taimedega, kes elavad kõrreliste ja tarnade juurtel. Silmarohtusid on rahvameditsiinis kasutatud silmade raviks, sealt ka nende nimetus mitmes keeles. Perekonnas on levinud apomiksis, mistõttu liikideks jaotumine on ebamäärane. Vastavalt on ka perekonna taksonoomia ebastabiilne, eristatakse pisiliike. Euphrasia officinalis – harilik silmarohi Euphrasia fennica – soome silmarohi (hajusalt) Euphrasia brevipila – lühikarvane silmarohi (tavaline) Euphrasia vernalis – kevad-silmarohi (hajusalt) Euphrasia suecica – rootsi silmarohi (harva) Euphrasia stricta – sirge silmarohi (tavaline) Euphrasia x reuteri – Reuteri silmarohi (hajusalt) Euphrasia parviflora – madal silmarohi (tavaline) Euphrasia micrantha – sale silmarohi (haruldane) Euphrasia chitrovoi – sinine silmarohi Euphrasia x murbeckii – Murbecki silmarohi Euphrasia rostkoviana – aas-silmarohi
Maksesüsteem

Maksesüsteem ehk maksemeetod (inglise keeles payment system, saksa keeles Zahlungsverfahren) on rahanduses vorm ja protsess rahaliste vahendite ülekandmiseks. Maksesüsteemi aluseks on tavaliselt partneritevaheline leping, mis sätestab maksete arveldamise reeglid ja protseduurid. Maksesüsteemid hõlmavad kogu spektrit lihtsatest kassamaksetest kuni elektrooniliste makseteni. Maksesüsteemide loend Otsekorraldus Püsikorraldus
Robert Altpere

Robert Eduard Altpere (8. detsember 1895 Lahmuse, Viljandimaa – 4. märts 1942 Ussollag, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). Teenis Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkonna Staabis. Kaitseliidu Valgeristi III klass, 1933 Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1935
Maksesüsteemide loend

Siin on loetletud maksesüsteeme. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y 2CheckOut Dankse Netbetaling Direct Debit eDankort getitcard Hal-Cash iDEAL MasterCard NOCHEX Nordea e-Payment PayPal Sp/Pop-maksu Visa Visa Electron
Pärdiklill

Pärdiklill (Mimulus) on rohttaimede perekond sugukonnast Phrymaceae. Eestis kasvatatakse ilutaimena peamiselt aed-pärdiklille (Mimulus hybridus). Pärdiklill (Mimulus L.) ITIS andmebaasis www.itis.gov
Tundeväärtus

Tundeväärtus ehk sentimentaalne väärtus ehk emotsionaalne väärtus on asjale omistatav väärtus, mis tuleneb tundmuslikust hoiakust selle asja suhtes. Näiteks võib asi olla seotud mingi mälestusega (mälestusese). Tundeväärtus teeb asja enamasti asendamatuks. Et asjal on tundeväärtus enamasti mõne üksiku inimese jaoks, ei kajastu see tavaliselt asja hinnas. See võib teha asja müüdamatuks; samuti võidakse asjale omistada nii kõrge hind, et isikul, kellele sellel tundeväärtust ei ole, pole motiivi seda osta.
Jennifer Love Hewitt

Jennifer Love Hewitt (sündinud 21. veebruaril 1979 Wacos Texase osariigis) on USA näitleja ja laulja. Ta on proovinud kätt ka telerežissöörina. 2010. aastal ilmus talt raamat "The Day I Shot Cupid: Hello, My Name Is Jennifer Love Hewitt and I'm a Love-aholic". 2011. aastal asus Hewitt lavastama oma esimest filmi. Love Hewitt kasvas üles Texases. Esinejadebüüdi tegi ta lauljana juba kolmeaastaselt. Viieaastaselt hakkas ta võtma tantsutunde. See viis tema liitumisele Texas Show Teamiga, mis käis esinemas muu hulgas ka Nõukogude Liidus. Kui ta oli kümneaastane, kolis perekond Los Angelesse, kus ta alustas ka oma näitlejakarjääri. Algul tegi ta kaasa nii mõneski telereklaamis ning aastatel 1989–1992 mängis ta Disney Channeli sarjas "Kids Incorporated". Tuntuks sai ta aga oma osatäitmistega Fox Televisioni populaarses sarjas "Party of Five" (1995–1999) ning filmides "I Know What You Did Last Summer" ("Eelmise suve saladus"; 1997) ja "I Still Know What You Did Last Summer" ("Eelmise suve saladus 2"; 1998). Ta on mänginud peaosa ka kelmikomöödias "Heartbreakers" ("Südametemurdjad"; 2001) koos Sigourney Weaveriga ning action-komöödias "The Tuxedo" ("Smoking"; 2002) koos Jackie Chaniga. Seriaalis "Kummituselausuja" (2005–2010) mängis Hewitt peaosa: noort naist Melinda Gordonit, kes suhtleb vaimudega. Selle rolli eest pälvis ta ka Saturni auhinna aastail 2007 ja 2008 kui parim naisnäitleja televisioonis. Seriaalis "Kliendinimekiri" mängib ta Riley Parksi. Jennifer Love Hewitt on avaldanud 4 plaati, mis on küll rohkem edu saavutanud Jaapanis ja Euroopas kui kodumaal USA-s. Tema edukaim singel "How To Deal" (aastast 1999; filmi "Eelmise suve saladus 2" soundtrack'ilt) jõudis edetabelis Billboard Hot 100 kohale 59, kuid näiteks Austraalias oli see laul edetabelis 8. kohal. Edukaim album oli Meredith Brooksi produtseeritud "BareNaked" (2002), mis jõudis USA-s 37. kohale. 2003. aastast alates pole Hewitt enam aktiivselt muusikaga tegelenud. 2013. aasta juunis kihlus ta seriaali "Kliendinimekiri" kaasnäitleja Brian Hallisayga. Sama aasta 20. novembril nad abiellusid ning viis päeva hiljem, 26. novembril nägi ilmavalgust tütar Autumn James Hallisay. Juunis 2015 sündis poeg. "Hero (Enrique Iglesiase laul)" Ametlik veebileht Jennifer Love Hewitt andmekogus IMDb (inglise)
Lähis-Arktika

Lähis-Arktika on piirkond põhjapoolkeral Arktikast lõuna pool. Hõlmab suure osa Alaskast ja Kanadast, Gröönimaa lõunaosa, Skandinaavia põhjaosa, Siberi, Mongoolia põhjaosa ja Hiina Heilongjiangi provintsi. Üldiselt paikneb Lähis-Arktika piirkond 50. ja 70. põhjalaiuse vahel sõltuvalt kohalikust kliimast. Lähisarktiline kliima Lähisarktiline kliimavööde Lähisarktiline geograafiline vööde
Kummituselausuja

"Kummituselausuja" on John Gray loodud Ameerika Ühendriikide teleseriaal, mis jooksis telekanalil CBS 23. septembrist 2005 kuni 21. maini 2010, kokku 5 hooaega ja 107 osa. Seriaal räägib noorest naisest Melinda Gordonist (Jennifer Love Hewitt), kes suhtleb vaimudega. Püüdes elada tavalist elu New Yorgis Grandviewsi linnaosas (ta on abielus ja peab antikvariaati), aitab Melinda inimeste sekka jäänud vaimudel lahendada nende probleeme ja liikuda edasi valguse poole vaimuilma. Eestis näitab seda telekanal Fox Life. Lisaks telesarjale on "Kummituselausuja" ainetel tehtud ka kaheksa veebiosa, mis avaldati "Kummituselausuja" veebilehel. Nende tegevus toimub vaimuilmas ning Melinda Gordonit neis ei ole. 2009. aastal teatas arvutimängude tootja Legacy Interactive, et on sõlminud CBS Consumer Productsiga litsentsileppe seriaali põhjal PC-le ja Macile arvutimängu loomiseks. 1. novembril 2010 avaldatud teadaandes lükati valmimistähtaeg edasi 2011. aastasse. "The Other Side 2 - Ghost Whisperer on Living TV" "Press Releases and Game Reviews" Legacy Games, 23.07.2009 (vaadatud 16.06.2010) "Ghost Whisperer Developer Blog, Episode 1" (vaadatud 27. juulil 2011)
Kamaras

Kamaras (Odontites Ludw.) on taimede perekond soomukaliste sugukonnast. Odontites litoralis – randkamaras (harva) Odontites verna – kevadkamaras (haruldane) Odontites vulgaris – harilik kamaras (tavaline) Odontites Ludwig ITIS andmebaasis www.itis.gov Kasutatud 24.02.2017 (inglise)
Järelmaks

Järelmaks (ameerika inglise keeles installment, inglise keeles instalment, saksa keeles Ratenzahlung) on kaubanduses müüja ja ostja kokkulepe, mille kohaselt ostja tasub ostusumma teatud suurusega osamaksetena teatud perioodi jooksul. Järelmaksuga tasutav summa võib erineda kauba algsest ostuhinnast intresside võrra. Järelmaksu kasutas esimesena 1856. aastal ettevõtja Edward Clark, et parandada õmblusmasinate müüki.
Lähisarktiline kliima

Lähisarktiline kliima on Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi kliimatüüp, mis on iseloomulik lähisarktilisele kliimavöötmele. Kliima peamine iseärasus on tsüklonite valitsemine, mida põhjustavad tihti vahelduvad arktilised ja parasvöötme õhumassid. Kõrged laiuskraadid põhjustavad madalaid õhutemperutuure: kõige külmema kuu keskmised õhutemperatuurid on alates −5 °C, saartel kuni −40 °C mandrite keskosas, kõige soojema kuu (juuli) keskmised õhutemperatuurid on alates +5 °C lähisarktilise kliimavöötme põhjaosas kuni +14 °C lõunaosas. Talv on pikk (7–8,5 kuud) ja lumevaene, kevad ja sügis on lühikesed (keskmiselt üks kuu) ning suvi on jahe, kuigi mandriosas tõusevad maksimaalsed õhutemperatuurid kuni +30 °C. Aasta keskmine sademete hulk (100 mm Siberis kuni 500 mm aastas mereäärsetes piirkondades) ületab aurumist. Puhuvad tugevad tuuled. Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi vastab niiske kliima külma talvega kliimatüüpidele Dfc, Dwc, Dfd ja Dwd.
Boris Raid

Boris Raid (kuni 1936. aastani Boris Born; 4. jaanuar 1896 – 27. veebruar 1963 Leicester) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1940). Teenis Soomusrongirügemendis. Ohvitseride andmekogu
Aleksander Taumi

Aleksander Eduard Taumi (16. november 1892 Tallinn – 14. märts 1961 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja arst. Ta oli kaupmehe poeg. Ta õppis aastatel 1904–1912 Nikolai Gümnaasiumis ja astus aastal 1912 Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1917. Ta oli aastal 1918 eraarstiks Pilistveres. Ta spetsialiseerus silmahaigustele. Ta oli aastast 1919 Sõjavägede Keskhaigla silmaarst ja aastast 1928 samas silmaosakonna juhataja. Aastatel 1939–1940 oli ta Juhkentali kaitseväehaigla ülemarst. Aastal 1941 evakueeriti ta Nõukogude Liidu tagalasse, kus 1944. aastal värvati Eesti NSV Tervishoiurahvakomissariaadi raviprofülaktiliste asutuste valitsuse ülemaks. Aastal 1945 määrati Tallinna vabariikliku haigla peaarstiks. Aastal 1948 sai ta silmaosakonna juhatajaks Tallinna Tõnismäe haiglas, kus töötas surmani. Aleksander Taumi suri 14. märtsil 1961 Tallinnas ja ta maeti 18. märtsil 1961 Metsakalmistule. Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk, 1934 Heiki Raudla. Pilistvere kihelkond - Eestimaa Taani. Viljandi muuseum 2012 http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=Aleksander&filter_maetud_perenimi=Taumi&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink] Ohvitseride andmekogus
Otto Särgava

Otto Särgava VR II/3 (kuni 1935 Otto Peterson; 14. jaanuar (vkj) / 27. jaanuar 1902 Vändra kihelkond, Pärnumaa – 29. juuni 1942 Norillagi vangilaager, Krasnojarski krai) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Ta lõpetas 1921. aastal Tallinna Linna 1. Reaalkooli ja õppis aastatel 1921–1927 Tartu Ülikoolis õigusteadust (lõpetas). 1927. aastal lõpetas ta sõjakooli ja sai nooremleitnandi auastme. 1932. aastal ülendati ta leitnandiks, 1939. aastal kapteniks. Ta arreteeriti NKVD poolt 26. oktoobril 1941 Tallinnas, surmaotsus viidi täide Norillagi vangilaagris Venemaal. 1920 Vabadusristi II liigi 3. järk Otto Särgava (a-ni 35 Peterson) Eesti Vabariigi teenetemärgid (vaadatud 20. jaanuaril 2015) Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Eesti ohvitserid 1918-1940 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Oskar Reemet

Oskar Reemet (kuni 1936. aastani Oskar Rehfeldt; 6. märts 1904 – 18. jaanuar 1978 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1938). Teenis Sidepataljonis. Ohvitseride andmekogu
Enn Soodre

Enn Soodre (1935. aastani Ernst Friedrich Räimtaal; 10. veebruar 1910 Risti asula, Piirsalu vald, Läänemaa – 28. aprill 1977 Keila) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). Ta teenis Õhukaitse suurtükiväegrupis. 02.07.41 saadeti sunniviisil Venemaale, Eesti korpus, 7. laskurdiviis, 283. üksiktankitõrjediviis, arr., trib. 18.05.43, §19-58-1b, surmaotsus, 24.07.43 otsus muud. 10+5, vab. 19.12.52, nõukogudevastane tegevus.
Erich Reinumägi

Erich Reinumägi (kuni 1935. aastani Erich Bakler; 23. aprill 1905 Linnamäe vald, Võrumaa – 28. september 1992 Valga) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1936). Ta oli Eesti sõjaväes kaadrisõjaväelane. 1941. aastal pages ta Punaarmeest ja astus Saksa sõjaväkke. Saksa okupatsiooni ajal põgenes Soome, kus astus 1944. aasta jaanuaris Soome sõjaväkke. Osales tõrjelahinguis Viiburi lahel ja Vuoksel. 1944. aasta augustis tuli ühes eesti vabatahtlike rügemendiga tagasi Eestisse. Määrati ühe Saksa SS-üksuse juurde Narva rindele praktikale. Seejärel põgenes Saksamaale, oli inglaste käes vangis, viibis Inglismaal, Kanadas ja USAs. Töötas metsatöölise ja automehaanikuna. Eestisse tagasi saabus 1992. aasta juunis. Reinumägi on maetud Urvaste kalmistule. Tõnis Ritson: "Toomas Hellat ja KGB 6"[alaline kõdulink] Tuna 2000-1, lk 134, 140
Elmar Lang

Elmar Lang (13. veebruar 1906 – 11. märts 1944 Vepsküla) oli Eesti sõjaväelane (leitnant) ja Saksa sõjaväelane (SS-Hauptsturmführer) Teises maailmasõjas. 1944. aastal sai ta Eesti SS-vabatahtlike brigaadi liikmena (hauptsturmführer) Raudristi II klassi. Ta on maetud Narva. "82 RAUDRISTI EESTI BRIGAADILE". Postimees (1886-1944). 12. veebruar 1944. Vaadatud 3.02.2019. Ohvitseride andmekogu
Karl Lang

Karl Lang (26. juuli 1900 Tartu – 3. mai 1960 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Foto Ohvitseride andmekogus