laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pierre de Ronsard

Pierre de Ronsard (11. september 1524 – detsember 1585) oli prantsuse luuletaja. Tema eluajal kutsuti teda poeetide vürstiks ja vürstide poeediks (Prince des poètes et poète des princes) Alghariduse sai ta kodus. Üheksa-aastaselt saadeti ta õppima Pariisi Collège de Navarre'i. 1. jaanuaril 1537 abiellus Prantsusmaa printsess Madeleine de Valois Šotimaa kuninga James V-ga ja Ronsard läks printsessi kaaskonnas Šotimaale. Juba juulis Madeleine suri. Ronsard veetis mõne aja Inglismaal, enne kui naasis 1540 Prantsusmaale ja asus Orléansi hertsogi teenistusse. Hertsogi kaaskonnas sai ta reisida Flandriasse ja taas Šotimaale. Ronsardi paljulubava diplomaadikarjääri lõpetas kurdiksjäämine. Selle asemel pühendus ta seitsmeks aastaks õpingutele ja hakkas kirjutama. Ta asutas kirjandusliku rühmituse Plejaad, mis koosnes seitsmest omal ajal tuntud kirjanikust, luuletajast ja dramaturgist. Kirjanikuna sai ta otsekohe väga kuulsaks, sealhulgas kuningakojas. Kuningate soosingut ei vähendanud ka tollased sagedased monarhide vahetumised. See oma korda kutsus esile hugenottide pahameele, kes tema pihta paskville kirjutasid, kujutades teda libertiini ja ateistina ning püüdes teda tülli ajada Plejaadi teiste liikmetega. Pärast Charles IX surma 1574 Ronsard siiski lahkus Pariisist oma kodulinna Vendôme'i, kus elas üsna tagasihoidlikult. Tema tervis muutus järjest halvemaks, kuid talle kirjutasid sellegipoolest tähtsad isikud, näiteks Elizabeth I, Mary Stuart vanglast ja Torquato Tasso. Tema järgi on nimetatud asteroid 10139 Ronsard. "Kes soovib näha, kuidas minu vallutaja", "Ood kallimale", "Aeg tõusta, kullake, nüüd päiksetõusu eel", "Kuis armastuse võimed näivad imedena!", "Sa sule kolmeks päevaks, Corydon, mu maja", "On linnad, alevid mul nõnda vastikud", "Laul Olivier de Magnyle Püha Augustinuse värsside puhul", "Kui näen sind üksipäini istumas", "Kui vanaks saate kord ja õhtul küünlavalgel", tõlkinud Johannes Semper – raamatus: J. Semper, "Luulerännakud" II, Eesti Raamat, Tallinn 1976, lk 59–71 Samad Semperi tõlked + 2 Ain Kaalepi tõlgitud sonetti "Oo käskijanna, otsa rahulise" ja "Nüüd, kus nii maa kui taeva täidab rahe" – Renessansi kirjanduse antoloogia, Eesti Raamat, Tallinn 1984, lk 300–307 ja kommentaarid lk 672–673 "Sonett Helene'ile" – kogumikus "Armastus on metsik roos meis: maailma rahvaste armastusluulet", valinud ja tõlkinud Ingvar Luhaäär, Eesti Luuleliit, Tallinn 2007, lk 85 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. mai 2009. Vaadatud 3. juunil 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.memo.fr/article.asp?ID=PER_MOD_246 Vapp
Rahumäe raudteejaam

Tallinnas Rahumäel on ajaloo jooksul asunud kaks raudteejaama: Rahumäe raudteepeatus laiarööpmelise raudtee ääres Rahumäe jaamahoone sama peatuse kõrval Rahumäe raudteejaam kitsarööpmelise raudtee ääres
Artur Laats

Artur Johannes Laats VR I/3 (26. august 1892 Laheda vald, Võrumaa – 17. juuli 1942 Solikamsk, Venemaa (hukati)) oli Eesti sõjaväelane (kolonel). Lõpetas 1912. aastal Võru linnakooli ning õppis seejärel Tallinnas pedagoogikakursustel. Esimese maailmasõja puhkedes mobiliseeriti. 1915. aastal lõpetas Gattšina lipnikkude kooli ja ülendati ohvitseriks. 1. Eesti polgu loomisel tuli esimeste hulgas sinna üle ja määrati õppekomando ülema abiks. Oli samal ajal eestikeelseid oskussõnu väljatöötanud komitee sekretär. 22. oktoober 1919 – Rahumäe vangilaagri ülem, üle viidud 7. Jalaväepolku 26. november 1924 – teenis Piirivalve Valitsuses Pärnu jaoskonna ülemana, ülendatud majoriks 21. veebruar 1933 – teenis Kaitsevägede Staabis, ülendatud kolonelleitnandiks 1. juuli 1934 – määratud Lääne-Saare kaitseringkonna ülema kohusetäitjaks 11. september 1934 – määratud 10. Üksiku Jalaväepataljoni ülemaks 16. oktoober 1936 – määratud 3. Diviisi staabi ülema kohusetäitjaks 17. veebruar 1939 – ülendatud koloneliks 8. november 1939 – määratud 7. Jalaväerügemendi ülemaks. Ohvitseride andmekogu
Haljasala

Haljasala on linna roheala, mis koosneb erineva suurusega looduslikest ja poollooduslikest kooslustest, nagu metsatukad, sood, heinamaad, istandikud ja hekid. See toimib kultuurmaastikus kompensatsioonialana, biokeemilise barjäärina, liikide migratsiooniteena ja rekreatsioonialana. Asula haljasala hõlmab avamaakattega alasid nagu aiad, pargid, puiesteed ja kalmistud, olles keskkonnakaitseliselt oluline. Seda võib jagada kvartalisisesteks ja kvartalivahelisteks aladeks, rõhutades esteetilisi ja ökonoomseid kaalutlusi. Haljasalasid liigitatakse taimestiku kõrguse järgi madalateks (müürid, põõsad), kõrgeteks (puud) ning sega- ja seinahaljastuseks (vertikaalne haljastus). Haljasvöönd ümbritseb äri- ja tööstusettevõtteid, kogudes looduslikke ja poollooduslikke alasid, pakkudes kultuurmaastiku kompensatsiooni. Haljasalad on puhke otstarbeks mõeldud alad, mida linnaelanikud kujundavad või mis on aja jooksul avalikuks kasutamiseks kujunenud. Oluline on taimkatte olemasolu, kuna "haljastamine" viitab roheliseks muutmisele. Avaliku haljasala mõiste hõlmab linnaelanike poolt kasutatavaid alasid, mis võivad juriidiliselt olla ebaselged, kuid täidavad olulist puhkefunktsiooni. Euroopa säästva arengu seiremetoodika määratleb avaliku haljasala parkideks, aedadeks ja haljasaladeks, mille kasutamine on ette nähtud ainult jalakäijatele ja jalgratturitele, samuti vabaõhu-spordirajatisteks. Haljasaladel on oluline roll linnakeskkonnas, mõjutades positiivselt linnaelanike heaolu. Haljasalade väärtus ei ole pelgalt dekoratiivne, vaid aitab luua ka esteetilisemat ja tervislikumat linnakeskkonda. Nad täidavad mitmeid olulisi funktsioone, sealhulgas esteetilist, bioloogilist ja sotsiaalset rolli, ning on vajalikud kõigis linna tsoonides. Haljasalade funktsioonid hõlmavad maastikulisi, ökoloogilisi, rekreatsiooni, kergliiklust, kultuuriloolisi ja kliimaalaseid aspekte. Seega on haljasaladel mitmekülgne tähtsus, mõjutades linna elukeskkonna mitmekesisust, inimeste tervist ja üldist heaolu. Ökoloogialeksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 1992. Lk 68. ISBN 5-89900-010-4. Masing, V. 1984. Linnahaljastus ökoloogi vaatekohast 1. Eesti Loodus. Nr 1. lk 2-5 Elanike rahulolu oma linnaga. Elanike üldine rahulolu linna erinevate aspektidega. 2003. Kõivik, K. (koostaja). Euroopa säästva arengu seiremetoodika “Läbilõige säästvusest kohalikul tasandil – Euroopa ühtsed indikaatorid (ECI)”,  Indikaator nr A.1. Küsitluse “Tartu ja Tartlased 2003”. Tartu. kättesaadav Tartu Linavalitsuses
Ants Matsalo

Ants Matsalo VR II/3 (kuni 1935. aastani Hans Matson, 1935–1939 Hans Matsalo, 16. märts (vkj)/ 28. märts 1895 Kolube talu, Turvaküla, Aidu vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 2. veebruar 1945 Siblagi vangilaager, Mariinsk, Kemerovo oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonel). 11. veebruar 1920 – teenis 2. Jalaväepolgus, ülendatud kapteniks 19. veebruar 1926 – teenis Kindralstaabis, ülendatud majoriks 15.jaanuar 1928 – nimetatud 1. Jalaväerügemendi I pataljoni ülemaks 18. veebruar 1931 – teenis 1. Jalaväerügemendis I pataljoni ülemana, ülendatud kolonelleitnandiks 1. juuli 1932 – nimetatud Sakala Üksiku Jalaväepataljoni ülemaks 18. veebruar 1938 – teenis 1. Diviisi staabis, ülendatud koloneliks 8. november 1939 – 1. Diviisi staabi ülem, üle viidud 3. Diviisi staabi ülemaks Arreteeriti NKVD poolt 18. juunil 1941 Tallinnas. Ants Matsalo artiklis - Jaak Pihlak. Viljandi linn ja Vabadusristi vennad. // Viljandi Muuseumi toimetised I. Viljandi 2010. Lk 122-123 Eesti ohvitseride andmekogu Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Tara

Aed ehk tara on piirdeehitis, mis märgistab mingi territooriumi piire või piirab loomade või inimeste liikumist mingil maa-alal. Tara võib olla ehitatud kivist (kiviaed), puust (lippaed, plankaed), metallist (võrkaed) jm. Tara võib piirata aeda (aiapiire), õue, karjamaad, aedikut, teed, kinnisasja jm. Aiamulk Hekk Kiviaed Müür
Puhvermahtuvus

Puhvermahtuvus on tugeva happe või aluse moolide arv, mille lisamisel 1 liitrile puhverlahusele selle pH muutub ühe ühiku võrra. Puhverdusvõime
Kiil (lauseliige)

Kiil on lauses esinev sõna või fraas, mis on lausega seotud üksnes sisulisel tasandil ega mõjuta seda grammatiliselt. Iga kiilu võib käsitada kiillausena. Struktuurilt on kiilud üsna tihti vaeglaused. Kiilu abil võib väljendada näiteks suhtumist (Järgmisel korral, ma loodan, seda enam ei juhtu) või kellegi poole pöördumist (Kuhu sa, Peeter, lähed?). Kiil on lauses mõlemalt poolt kas sulgude, mõttekriipsude või komadega eraldatud. Sulud eraldavad kiilu tugevamini kui komad. Neid kasutatakse siis, kui tahetakse edasi anda hääldusjuhiseid, viiteid või muud täpsustavat. Nt Descartes (loe: dekart) oli suurim 17. sajandi filosoof. Mõttekriipsud on samuti komadest tugevamad eraldajad. Neid kasutatakse siis, kui lauses on komad juba olemas. Nii on kiilu parem ülejäänud lausest eristada. Nt Hambaarst rõhutas – näol tõsine ilme –, et hammaste eest peab hoolitsema nagu heade sõprade eest. Komad on nõrgimad eraldajad. Neid kasutatakse siis, kui on vaja edasi anda emotsiooni, muljet, hüüatust vms. Nt Sellega on neil, tõsi küll, viimasel ajal hirmus kiire olnud. Kiillause kirjavahemärgid Eesti keele käsiraamat
Saksamaa Eurovisiooni lauluvõistlusel

Saksamaa on osalenud Eurovisiooni lauluvõistlusel alates võistluse algusest 1956. aastast, puududes vaid 1996. aasta võistluselt. Sellega on Saksamaa kõige enam Eurovisiooni lauluvõistlusel osalenud riik. Talle järgnevad Prantsusmaa ja Suurbritannia. Olenemata suurest osaluste arvust, on Saksamaa võitnud lauluvõistluse vaid kahel korral. 1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas riiki 17-aastane abiturient Nicole Hohloch, kes oma maailmakuulsa lauluga "Ein bißchen Frieden" tõi kodumaale võidu. 2010. aastal võitis lauluvõistluse mõned päevad enne selle toimumist 19-aastaseks saanud Lena Meyer-Landrut lauluga "Satellite". Saksamaa koos Suurbritannia, Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaaniaga kuuluvad "Suurde viisikusse". Need on riigid, mis kvalifitseeruvad igal aastal automaatselt lauluvõistluse finaali olenemata tulemustest. Sellise süsteemi põhjuseks on nelja suurriigi suur vaatajate hulk ning raha, mida suurriigid Eurovisiooni kassase maksavad. Eurovisiooni lauluvõistluse poolfinaale kandis üle NDR ja finaali ADRi esimene kanal Das Erste. 2009. aastal esimest korda ei korraldatud Saksamaal riiklikku eelvooru. Selle põhjuseks oli vähene huvi ning langevad reitingud. Saksamaad esindav laul valiti ARD poolt välja ilma eelvooruta. Valituks sai Alex Christensen ja Oscar Loya lauluga "Miss Kiss Kiss Bang". Moskvas toimunud lauluvõistlusel oli koos nendega laval ka maailmakuulus burleskiartist Dita von Teese. Saksamaa pidi leppima 20. kohaga. 2010. aastal palus ARD endisel esindajal ja laulukirjutajal Stefan Raabil teha nendega koostööd, et leida Saksamaa esindaja. Raab kirjutas laulu ning korraldati talendiotsing "Unser Star für Oslo", mille võitis Lena Meyer-Landrut, kes 246 punktiga võitis ka kogu Eurovisiooni lauluvõistluse Oslos. Sellega läks Saksamaale ajaloo teine Eurovisiooni lauluvõistluse võit. Laulja Lena Meyer-Landrut esindas Saksamaad ka aasta hiljem lauluga "Taken by a Stranger", mis saavutas 10. koha. Saksamaa on andnud kõige rohkem punkte järgmistele riikidele: Saksamaa on saanud kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt: "Stefan Raab rechaza colaborar con ARD para Eurovisión 2010". eurovision-spain.com (hispaania keeles). 23. mai 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) NDR – Eurovision Eurovisioon.ee – Saksamaa
Rakukest

Rakukest on rakumembraanist väljaspool olev kest. Rakukest esineb taimerakkudel ja seenerakkudel, loomarakkudel aga enamasti puudub. Rakukest annab rakule tugevuse ja kindla kuju. Rakukesta materjalideks on enamasti tselluloos, hemitselluloos ja ligniin või kitiin. Rakukest koosneb kolmest kihist, moodustades küllalt tugeva rakuümbrise, mis suudab vastu seista osmootsele rõhule. Rakukestade paksus kõigub 0,1 kuni mõne mikromeetrini ja nende ehitus annab taimele tugevuse. Maal levinud taimsest materjalist moodustavad põhimassi kolm biopolümeeri, mis on põhilised rakukesta ehitusmaterjalid. Need on tselluloos, ligniin ja hemitselluloos, vastavalt keskmiselt 33, 30 ja 20 protsenti biomassist. Puidus on nende sisaldus vastavalt 40–50%, 20–30% ja 20–30%. Erinevalt tselluloosist ja hemitselluloosist, mis on polüsahhariidid, on ligniin oluliselt varieeruva struktuuriga polümeer, milles prevaleerivad aromaatsed (benseeni) tsüklid. Ligniin seondub keemiliselt hemitselluloosiga (polüsahhariididega), seega aitab tugevdada rakukesta ja kogu taime. Lisaks nimetatud põhikomponentidele on rakukestades mitmeid ühendeid, mis modifitseerivad selle tugevust ja läbilaskvust. Puitumine on polüsahhariidide ja ligniini ladestumine taime raku seintesse, mille tulemusena muutub taime vars jäigaks. taimerakk Iben Sørensen, David Domozych, William G.T. Willats. Plant Physiol. 153(2): 366–372. How Have Plant Cell Walls Evolved?, 29. aprill 2010, doi: 10.1104/pp.110.154427, PMCID: PMC2879805
Šalakuša külaasundus

Šalakuša külaasundus (vene keeles Шалакушское сельское поселение) on 3. järgu haldusüksus ja esimese astme omavalitsusüksus (munitsipaalmoodustis) Venemaal Arhangelski oblastis Njandoma rajoonis. 2011. aasta alguses oli elanike arv 4100. Halduskeskus on Šalakuša alevik. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2013. Vaadatud 22. juulil 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Suur-Begitševi saar

Suur-Begitševi saar (vene остров Большой Бегичев) on Venemaale kuuluv saar Sahha vabariigis Laptevite meres Hatanga lahe suus. Saare pikkus 61 km, laius 57 km, pindala 1800 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 201 meetrit. Saar on kaetud tundrataimestikuga. Saarel elavad polaarrebased ja põhjapõdrad, rannikul morsad. Suur-Begitševi saarest 7 km kaugusel lääne pool asub Väike-Begitševi saar, mille pindala on 15 km². Sahha ja Krasnojarski krai piir läheb nende vahelt läbi, nii et Väike-Begitševi saar kuulub Krasnojarski kraisse. Mõlemad saared on nimetatud Nikifor Begitševi järgi, kes need saared 1923–1924 avastas ja neid uuris.
Taani Eurovisiooni lauluvõistlusel

Taani on osalenud Eurovisiooni lauluvõistlusel aastatel 1957–1966 ja taas 1978. aastast kuni tänapäevani. Riik on võitnud lauluvõistluse kolmel korral ja saavutanud koha esikolmikus seitsmel korral. Taani ei osalenud võistlusel aastatel 1967–1977, kuna DR toonane direktor arvas, et lauluvõistlusele minevat raha saab ka "mõistlikumalt kasutada". 1950. aastad läksid hästi. Taani debüüt õnnestus suurepäraselt, kui saavutati kolmas koht. 1960. aastate algus läks vägagi edukalt, kui jõuti mitu korda esikümnesse. 1963. aastal võitis Taani esimest korda, kui riiki esindas Grethe & Jørgen Ingmann lauluga "Dansevise". Taanit saatis suur edu 1980. aastatel: 1984., 1986., 1987. ja 1989. aastal saavutas Taani head kohad. Kuid 1982. ja 1983. aastal saadi ühed kehvemad kohad Taani Eurovisiooni-ajaloos, ka 1990. aastad oli taanlastele kasinad. Taanlased eemaldati võistlusest kolmel korral (1994, 1996, 1998) ja osalemise korral nad enamasti lõpetasid tabeli teises pooles, välja arvatud aastatel 1990, 1995 ja 1999. Teine võit tuli siis, kui riiki esindas Olsen Brothers lauluga "Fly on the Wings of Love". Sestpeale on taanlastel lauluvõistlusel läinud nii hästi kui ka halvasti. 2001. aastal, kui võistluse korraldas Taani ise, saavutati pingelises heitluses teine koht, jäädes alla Eestile. Pärast kaheaastast edu pidi Taani leppima Tallinnas toimunud lauluvõistlusel viimase kohaga, mistõttu Taani diskvalifitseeriti 2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistluselt. Taas esines Taani edukalt 2005. aastal, mil Taani pääses esikümnesse, olles 9. kohal. Järgmisel kahel aastal jäid Taani tulemused tagasihoidlikuks. 2008. ja 2009. aastal kvalifitseeruti taas finaali. Kuid esikümnesse finaalis ei pääsenud riik kummalgi korral. 2010. aastatel on Taanil hästi läinud. Riik jõudis 2010. ja 2011. aastal esiviisikusse. 2013. aastal tuli Taanile kolmas võit, kui riiki esindas Emmelie de Forest lauluga "Only Teardrops". 2014. ja 2018. aastal jäi Taani üheksandaks, kuid 2015. ja 2016. aastal ei pääsenud Taani finaali. Taani on andnud kõige rohkem punkte järgmistele riikidele: Taani on saanud kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt: Laulus on kaks rida islandi keeles. Laulus on ridu saksa ja taani keeles. DR – Eurovisioon eurovision.tv – Taani Eurovisioon.ee – Taani
Madis Aruja

Madis Aruja (16. jaanuar 1936 Kuigatsi – 12. märts 1995 Tallinn) oli eesti looduskaitsetegelane, geograaf ja orienteeruja. Ta lõpetas 1954. aastal Jõgeva Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geograafia eriala. 1963. aastast töötas looduskaitse ja kalakaitse valdkonnas. Aastatel 1963–1981 töötas Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeeriumi Looduskaitse Valitsuses, 1963-1967 vaneminspektor, 1967. aastast Looduskaitse Valitsuse juhataja asetäitja. 1980. aastal oli Madis Aruja üks 40 kirjale allakirjutajatest. Selle tõttu kaotas ta töökoha Looduskaitse Valitsuses. Aastatel 1982–1992 töötas Eesti Põllumajandusprojektis looduskaitse peaspetsialistina. Aastatel 1959–1970 võitis orienteerumise Eesti meistrivõistlustel 10 kulda (8 orienteerumisjooksus ja 2 suusaorienteerumises), 5 hõbedat ja 2 pronksi. 1960. aastal tuli esimeseks Eesti meistriks suusaorienteerumises. Meistersportlane orienteerumises (1968). Käitumisest looduses. Tallinn: Eesti Raamat, 1981 (koostaja) Eesti NSV looduse kaitsest. Tallinn: Perioodika, 1983 Pilte looduskaitsealadelt. Fotoalbum. Tallinn: Eesti Raamat, 1983 (teksti autor) 1960, 1962, 1964 Eesti parim orienteeruja 1994 Eerik Kumari looduskaitsepreemia Eesti entsüklopeedia. Aruja, Madis Eesti spordi biograafiline leksikon. Aruja, Madis Jõgeva Keskkooli vilistkaste nimekirjad. Jõgeva Põhikooli veebisait. "Vello Viirsalu. Madis Aruja — ere isiksus ja paljukordne võidumees". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 17. veebruaril 2015. "ESBL sporditulemused. Madis Aruja". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2015. Vaadatud 17. veebruaril 2015. "Tiiu Nittim. NSVL meistersportlased orienteerumises Eesti NSV-s" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 17. veebruaril 2015. Eesti looduskaitse kuldmärk Biograafia ESBL-is
Afgaan

"Afgaan" on mitmetähenduslik sõna: afgaanid ehk puštud, rahvas Afganistanis afgaanid, Afganistani elanikud afgaan, Amudarja ülemjooksul puhuv tuul Afgaan (romaan), 2006. aastal ilmunud Frederick Forsythi romaan afgaani, Afganistani rahaühik
Bakteriofaagid

Bakteriofaagid ehk bakteriviirused ehk faagid on bakterite viirused. Mõõtmetelt jäävad nad vahemikku 8–100 nm. Nad on enamasti oluliselt suuremad kui muud viirused. Bakteriofaagid sisaldavad valgulisi ühendeid (nukleoproteiide), mis erinevad bakteri valkudest. Nad on võimelised omastama toitekeskkonnast lämmastikku ja mõningaid fosforiühendeid. Bakteriofaagid jagunevad kahte rühma: virulentsed faagid – põhjustavad bakteriraku lüüsumist. mõõdukad ehk tempereeritud faagid – algselt on bakteri genoomis soikeseisundis ning hiljem aktiviseeruvad. Antibiootikumiresistentsuse põhjustatud hädad on tekitanud huvi bakteriofaagide kasutamiseks antibiootikumidele resistentsete bakterite tapmiseks (faagiteraapia). faagiteraapia Ülar Allas: "Faagiteraapia: unustatud tulevikumeditsiin". Akadeemia, nr 5, 2018. Lk 865–893 "Geneetiliselt muundatud viirus päästis teismelise tapva bakteri käest" ERR Novaator, 10. mai 2019 The Deadliest Being on Planet Earth – The Bacteriophage Kurzgesagt – In a Nutshell (YouTube)
1638

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1634 | 1635 | 1636 | 1637 | 1638 | 1639 | 1640 | 1641 | 1642 | ► | ►► 1638. aasta (MDCXXXVIII) oli 17. sajandi 38. aasta. ... Eestimaa piiskopiks sai senine Nyköpingi praost Joachim Jhering. Liivimaa maarevisjoni tulemused näitasid, et Lõuna-Eesti rahvastikust moodustasid eestlased 83%. Põhja-Eestis oli eestlaste osatähtsus ilmselt märksa väiksem. ... 11. jaanuar – Nicolaus Steno, Taani päritolu geoloog ja anatoom 5. september – Louis XIV, Prantsusmaa kuningas ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 79
Augusti keskmine õhutemperatuur

Augusti keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. Augusti jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine õhutemperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga. August on kõige soojem kuu põhjapoolkera mõnes mereäärses kohas, näiteks Tōkyōs, Sŏulis, Vladivostokis, Sotšis, İstanbulis, Roomas, Los Angeleses, Miamis. Tabelis on toodud augusti keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades. World Meteorological Organization Ilm ja kliima
Septembri keskmine õhutemperatuur

Septembri keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. Septembri jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine temperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga. Tabelis on toodud septembri keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades. Ilm ja kliima
Koidula (laev)

Koidula on Eestis projekteeritud ja ehitatud parvlaev, mis alates 2009. aasta juunist peab ühendust Laaksaare ja Piirissaare sadama vahel. Laeva omanik on Eesti riik, käitusfirma AS Kihnu Veeteed. Projekteeris OÜ MEC Insenerilahendused, ehitas OÜ Reval Shipbuilding. Laeva pikkus on 32 meetrit, laius 7 meetrit, kiirus kuni 10 sõlme. Alus mahutab 50 reisijat ja kuus sõiduautot. Kaptenid (seisuga 2016) on Aare Heinmets ja Uno Raudsik . "Laeva tehnilised andmed Kihnu Veeteed kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 4. novembril 2011. Koidula pääseb varsti jälle vette Laeva tehnilised andmed Kihnu Veeteede kodulehel Koidula Reval Shipbuildingi kodulehel Laaksaare-Piirissaare Kobraste langetatud oksarisu viis Koidula rivist Koidula sõidab jälle
1660. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | ► 1660 | 1661 | 1662 | 1663 | 1664 | 1665 | 1666 | 1667 | 1668 | 1669 1660. aastad on ajavahemik 1660. aasta algusest kuni 1669. aasta lõpuni. ... ... ... ...
1589

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1585 | 1586 | 1587 | 1588 | 1589 | 1590 | 1591 | 1592 | 1593 | ► | ►► 1589. aasta (MDLXXXIX) oli 16. sajandi 89. aasta. Sir Francis Drake ja Sir John Norris Suurbritanniast alustasid 150 laeva ja 18 000 mehega sõjaretke Portugali. 5. augustil saabus Tallinna Rootsi kuningas Johan III koos kuninganna Gunilla Bielke ja riiginõukogu delegatsiooniga ning pidas augustis-septembris läbirääkimisi oma poja, Poola kuninga ja Rootsi troonipärija Sigismundiga. ... ...
Dinara Assanova

Dinara Assanova (vene keeles Динара Кулдашевна Асанова; 24. oktoober 1942 Frunze, Kirgiisi NSV – 4. aprill 1985, Murmansk, Vene NFSV) oli kirgiisi rahvusest Nõukogude Liidu filmilavastaja. 1968. aastal lõpetas ta Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi filmilavastajana, diplomitöö kaitses 1970. aastal. Dinara Assanova andmekogus IMDb (inglise)