laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Optiva Pank

AS AS Optiva Pank oli aastail 1999–2000 tegutsenud Eesti krediidiasutus. Optiva Pank moodustati 1999. aastal Eesti Investeerimispanga ja Eesti Forekspanga liitumisel. 21. jaanuaril 1999 nimetati Eesti Forekspank ümber Optiva Pangaks. Optiva Panga juhatussse kuulusid Investeerimispanga juhid Härmo Värk, Kalle Norberg, Priit Perens ja Tauno Vanaselja ning Forekspanga juhid Erki Urva ja Kaido Kangur. Optiva Panga logo oli stiliseeritud päikesekell Optiva omas Eesti pangandusturust umbes üht kümnendikku, pangas töötas 275 inimest ja ta teenindas umbes 23 000 klienti. Optiva Pank tegutses Sampo kontsernis, koos Sampo Eesti Kindlustusega ühtses finantsgrupis, Optiva Panga ja Sampo Eesti Kindlustuse teenindussaalid tegutsesid ettevõtete peahoonetes Narva maantee 11 ning Pronksi tänav 19 ning Kuressaares Sampo Eesti kindlustuse majas Uuel tänaval. Sampo grupi üksuste turuosa Eestis oli 2000. aastal: Optiva Pank 6,4%, Sampo Eesti Varakindlustus 40,6% ja Sampo Eesti Elukindlustusel 1,9%. 29. detsembril 2000 nimetati AS Optiva Pank AS Sampo Pangaks. Eile sündis Optiva Pank Optiva Pank sai logo, www.ohtuleht.ee, 7. jaanuar 1999 Forekspangast saab Optiva Pank, www.postimees.ee, 16. november 1998 Optiva Pank muutub Sampo Pangaks, arileht.delfi.ee, 9.10.2000 Optiva pank avas esinduse Kuressaares, Meie Maa, 11-11-2000 Aktsiaseltsi OPTIVA PANK P Õ H I K I R I, www.nasdaqbaltic.com
Eesti Forekspank

AS Eesti Forekspank oli aastail 1992–1999 tegutsenud Eesti krediidiasutus. Eesti Forekspank sai tegevuslitsentsi 30. juunil 1992. aastal. 1995. aastal liitusid Forekspank ja Raepank, mille ühinemisel tekkis Eesti Forekspank, mis kujunes aktivate poolest suuruselt kuuendaks kommertspangaks Eestis. Ühinenud Eesti Forekspangal oli neli kontorit Tallinnas ning üks kontor Narvas ja Tartus. Raepanga senistele aktsionäridele kuulus 39,5 protsenti ning Forekspanga aktsionäridele 60,5 protsenti ühendpanga aktsiatest. 1996. aastal omandas Eesti Forekspank RET-i Arengugrupilt Narva maantee 11 Tallinnas Narva maanteel asuva endise Punase RET-i hoone, mille ümberehituse projekteerisid arhitektid Jüri Okas ja Marika Lõoke. 1998. aastal liitusid Eesti Forekspank ja Eesti Investeerimispank, Eesti Panga osalusel 21. jaanuaril 1999 nimetati Eesti Forekspank ümber Optiva Pangaks ja 29. detsembril 2000 Sampo Pangaks. Forekspank ja Raepank ühinevad, Sõnumileht : SL, nr. 23, 24 november 1995 Ühinenud Eesti Forekspank alustab uuel aastal, arileht.delfi.ee, 25.11.1995 Forekspank ostis endise RET-i hoone Narva maanteel, arileht.delfi.ee, 4.04.1996 Tule ja uudista, milline nägi endine Forekspank välja seestpoolt! Avatud Majad viib tuurile!, ohtuleht.ee, 21. jaanuar 2020 AS EESTI FOREKSPANK JA AS EESTI INVESTEERIMISPANK ÜHINEMINE (vaadatud 02.02.2019) EESTI PANGA OSALUSEST EESTI FOREKSPANGAS JA EESTI INVESTEERIMISPANGAS, www.eestipank.ee, 2. oktoober 1998 Forekspank sai raha Eesti eraettevõtluse krediteerimiseks, www.postimees.ee, 27. juuli 1996
Neljä Ruusua

Neljä Ruusua on Soome rokkansambel, mille liikmed on alates aastast 1982 olnud laulja-kitarrist Ilkka Alanko, kitarrist Petteri "Kode" Koistinen, basskitarrist Jari "Lade" Laakkonen ja trummar Kari "Kämy" Kämäräinen.  Tuntuimad palad on "Juppihippipunkkari", "Sun täytyy mennä", "Poplaulajan vapaapäivä", "Matka on syvä", "Hunningolla", "Luotsivene", "Popmuseo", "Valuva taivas", "Missä vaan" ja "Elän vain kerran".
Paula Vesala

Paula Julia Vesala (sündinud 10. detsembril 1981 Kärsämäki vallas) on soome laulja, muusik, laulukirjutaja ja näitleja. Vesala oli ansambli PMMP teine laulja. Tema sooloalbum Vesala ilmus aastal 2016.  Vesala (2016) Tequila (2015) Tytöt ei soita kitaraa (2016) Älä droppaa mun tunnelmaa (2016) Ei pystyny hengittää (2016) 2019 Reino Helismaa auhind
YIT Ehitus

AS YIT Ehitus (varasema nimega FKSM) on Eesti ehitusettevõte, mis kuulub Soome ehituskontserni YIT. YIT Ehitus ehitab hooneid ja rajatisi. YIT Ehitus on Soome-Eesti Kaubanduskoja liige. https://web.archive.org/web/20160520025715/http://www.yit.ee/yit_ee/ettev%C3%B5te/yit-ehitus (vaadatud 03.01.2017) YIT Ehitus kontserni kodulehel
Kagukaar (ajaleht)

Kagukaar oli Võrumaa Rahvarinde ajaleht, mis hakkas ilmuma 1989. aastal. See ilmus ebaregulaarselt ja lühikest aega. Ajalehe väljaandja oli Võrumaa Rahvarinne, toimetaja Enn Tupp. UDK 329.71 (474.225) (055) erb.nlib.ee - Kagukaar : Võrumaa Rahvarinde ajaleht
Koger & Sumberg

Koger & Sumberg oli Eesti ehitusettevõte, mis tegutses 1990. aastatest kuni 1999. aastani. Ettevõtte asutasid Andres Koger ja Tarmo Sumberg. Ettevõtte Koger & Sumberg eelkäija oli 1989 asutatud kooperatiiv Ramses, mis 1991 korraldati ümber aktsiaseltsiks EKS, mis mõni aasta hiljem nimetati ümber Koger & Sumbergiks. 1999 ühines Koger & Sumberg ettevõttega FCM ja koos moodustati uus ettevõte FKSM. Mõni kuu hiljem lahkus Koger & Sumbergi üksus FKSM-ist ja moodustas ettevõtte Koger & Partnerid. http://sakala.postimees.ee/2171277/andres-koger-ei-tohi-seada-endale-mottetuid-piiranguid (vaadatud 03.01.2017)
Fakto Auto

AS Fakto Auto (enne 2001 Fakto[viide?]) on aastast 1990 tegutsev Eesti autoettevõte, mis müüb, hooldab ja remondib sõidukeid. Ettevõtte peakontor asub Tallinnas aadressil Osmussaare tänav 10. Ettevõte on olnud Tallinna börsil.[viide?] https://web.archive.org/web/20170103095314/http://www.faktoauto.ee/info#firmast (vaadatud 03.01.2017) Ettevõtte koduleht
Jean Vuarnet

Jean Vuarnet (18. jaanuar 1933 – 2. jaanuar 2017) oli Prantsusmaa mäesuusataja. Vuarnet võitis 1960. aasta olümpiamängudel Squaw Valleys kiirlaskumises kuldmedali.
Vladimir Holod

Vladimir Holod (vene Владимир Николаевич Холод; sündinud 13. märtsil 1976) on Eesti õigeusu vaimulik. Ta lõpetas 2014. aastal kaugõppes bakalaureusekraadiga Peterburi Vaimuliku Akadeemia. Ta pühitseti 23. märtsil 2014 diakoniks ja 29. mail 2014 preestriks. Septembrist 2015 on ta Loksa Kroonlinna Püha Joanni koguduse esipreester, enne seda töötas ta samas koguduses teise preestrina. 2014 – Loksa linna aumärk aktiivse töö eest Loksa linna sotsiaalsfääri arendamisel ja kultuurielu elavdamisel Список зачисленных на заочное отделение бакалавриата Духовной Академии в 2014 году Санкт-Петербургская Духовная Академия Русской Православной Церкви (vaadatud 3.01.2017) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. aprill 2018. Vaadatud 13. aprillil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Aumärgid Loksa linnavalitsus (vaadatud 3.01.2017)
BSFZ-Arena

BSFZ-Arena on jalgpallistaadion Austrias Maria Enzersdorfis.
2006. aasta Hispaania grand prix

2006. aasta Vormel 1 etapp Hispaania Grand Prix (ametliku nimega XLVIII Gran Premio Telefónica de España) toimus 14. mail Barcelonas Kataloonia ringrajal. See oli hooaja kuues etapp. Sõideti 66 ringi. Osa võttis 11 kaheliikmelist meeskonda. Sõidu võitis Fernando Alonso (Renault), teine oli Michael Schumacher (Ferrari) ja kolmas Giancarlo Fisichella (Renault).
Allianz Stadion

Allianz Stadion (eesti keeles Allianzi staadion) on Austria jalgpallistaadion, mis ehitati kohta, kus varem asus Gerhard-Hanappi-Stadion (eesti keeles Gerhard Hanappi staadion) Hütteldorfis Viinis.
KredEx

KredEx oli Eesti finantsasutus (õiguslikult sihtasutus), mis andis Eesti ettevõtetele laene, riskikapitali, krediidikindlustust ja riigi garantiiga tagatisi, samuti toetas sihtasutus energiatõhususele suunatud lahendusi (nt kortermajade renoveerimine). Sihtasutuse peakontor asus Tallinnas aadressil Sepise 7. KredExi asutas Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium 2001. aastal. 2022. aastal liitusid Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus ja KredEx ning moodustati Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutus. https://kredex.ee/et/kes-me-oleme/sa-kredex (vaadatud 07.01.2019) Kredex EAS (vaadatud 3. augustil 2023) Sihtasutuse koduleht
Cashpoint Arena

Cashpoint Arena on jalgpallistaadion Austrias Altachis.
Lemeks

AS Lemeks (ka Lemeks Grupp[viide?]) on 1993 asutatud Eesti ettevõte, mis tegutseb puidutöötlemise, metsavarumise ja põllumajanduse valdkonnas. Ettevõtte peakontor asub Tartus aadressil Näituse tänav 25. Ettevõttel on 22 tütar- ja sidusettevõtet Eestis, Lätis, Prantsusmaal ja Suurbritannias. Neis ettevõtetes töötab üle 600 inimese. https://web.archive.org/web/20170103113701/http://www.lemeks.ee/tutvustus.html (vaadatud 03.01.2017) Ettevõtte koduleht
Aasta seen

Aasta seen on seeneliigile antav aunimetus. Eestis valib aasta seene Eesti Looduseuurijate Seltsi all tegutsev Eesti Mükoloogiaühing. Esimest korda valiti aasta seen 2017. aastal. Selleks on Eestis kolme liigiga esindatud kukeseen. Aastast 2003 valitakse aasta seent ka Lätis. 2017 – kukeseen (Cantharellus cibarius) 2018 – tuletael (Fomes fomentarius) 2019 – soomustindik (Coprinus comatus) 2020 – alpi põdrasamblik (Cladonia stellaris) 2021 – lilla kübarnarmik (Hydnellum fuligineoviolaceum) 2022 – kõrreliste-tõlvtõvik (Epichloë typhina) 2023 – harilik kivipuravik (Boletus edulis) 2024 – kamperriisikas (Lactarius camphoratus) "Eesti mükoloogiaühing valis 2017. aasta seene". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. september 2022. Vaadatud 11. novembril 2017. Aasta olendite valimine meie lähisriikides ja maailmas. Eesti Loodus, nr 7, 2019 Mükoloogiaühing valis aasta seeneks alpi põdrasambliku Aasta seen 2021 - lilla kübarnarmik Eesti mükoloogiaühingu koduleht (vaadatud 08.01.2021) Pihlakas on aasta puu 2022 Tartu Postimees, 28.12.2021 (vaadatud 28.12.2021) 2023. aasta looduses - haruldane lind, tavaline puu ja teised tegijad Postimees, 31.12.2022 (vaadatud 02.01.2023) Väike vürtsikas seen püüab terve aasta tähelepanu Sakala, 11.12.2023
Arkna tee

Arkna tee on tänav Rakveres, see paikneb linna põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 1,2–2,0 km. Tänava nimi on jäänud ajaloolisest maanteest, mis viis põhja pool paikneva, Rakvere vallas asuva Arkna küla juurde. Arkna tee on 857 meetrit pikk, keskmiselt 14 meetrit lai ning asub Lennuvälja linnaosas. 20. sajandi alguses oli tänava ümbrus veel hoonestamata, seal paiknes kohalik maantee. Tänav saab alguse Raudtee tänava lõpust, kulgeb põhja suunas ja lõpeb Rakvere valla piiril. Edasi kulgeb ta 3 km pikkuselt Arkna–Rakvere teena, mis on kõrvalmaantee, kuni Tallinna–Narva maanteeni. Arkna tee ristub ida poolt Tormi ja Roo tänavaga, mis jäävad Roodevälja linnaosasse. Lääne poolt on ristuvaks Papiaru tänav. Arkna tee idaküljel asuvad pereelamud abihoonetega, lääneküljel paiknevad elamukrundid on hoonestamata. Arkna tee ja Papiaru tänava ristmiku juurde (Teliku tn 2) on rajatud Skoda sõiduautode müügikeskus. Nõukogude Liidu ajal paiknes Arkna tee ääres Nõukogude Liidu 23. kaardiväe Lenini ordeniga punalipulise Orjoli-Berliini raketidiviisi 304. kaardiväe raketipolk (vene keeles 23. гвардейская ордена Ленина Краснознамённая Орловско-Берлинская ракетная дивизия, 304. Гвардейский ракетный полк) (s/o 14372 "Objekt 648" (vene keeles В/Ч 14372 "Объект 648")). Tol ajal püstitatud militaarehitised on tänaseks enamuses lammutatud. Tänaval on välisvalgustus ning asfaltkattega sõidu- ja kõnnitee. Kohalike teede nimekiri Vaadatud 21.10.2021 Rakvere linnaosad Rakvere interaktiivne kaart Geoportaal Vaade Arkna teele põhja suunas
Liubavas

Liubavas (poola keeles Lubowo) on küla (endine alev ja linn) Leedus Kalvarija omavalitsuses, Liubavase valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu. Küla on esimest korda mainitud XVIII sajandi alguses. Aastal 1717 ehitati sinna kabel. Aastal 1744 sai asulast alev, millel oli õigus pidada neli korda aastas laata. Aastal 1770 ehitati sinna kirik ja Liubavasest sai kohaliku kihelkonna keskus. Aastal 1791 sai Liubavasest linn. Aastal 1827 oli linnas 98 maja. Aastal 1853 sai linnast alev ja XIX sajandi lõpus küla. Knygnešystė ajal oli asula tähtis raamatute Leedusse toimetamise keskus. Asulas tegutses mitu leedu katoliiklaste organisatsiooni (Žiburys, Leedu katoliiklik karskusselts). Aastal 1897 oli Liubavases 964 elanikku. Esimese maailmasõja ajal põles Liubavas maha. Aastal 1919 hõlvas asula Poola sõjavägi, mis lahkus sealt juulis 1920. Hiljem tegutsesid asula ümbruskonnas poola partisanid, kes aastal 1922 lasid seal maha viis leedulast. Aastaks 1923 oli suurem osa poolakaid teisele poole piiri kolinud, Liubavases oli toona 593 elanikku. Aastal 1931 valmis mahapõlenud kiriku asemele uus. Nõukogude võim küüditas 10 Liubavase elanikku. Teise maailmasõja ajal hävis küla kirik, sõja järel tegutsesid asula ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude võimu ajal oli Liubavas kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 1956 ehitati kirikul asunud kabel ümber kirikuks. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 02.01.2017. http://dir.icm.edu.pl/pl/Slownik_geograficzny/Tom_V/453 Postanowienie z dnia 23 maja (4 czerwca) 1852 r, ogłoszone13 (25) września 1852, Kd 45 lk. 126–131. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. mai 2013. Vaadatud 3. mail 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kazys Misius. Liubavas. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XIII (Leo-Magazyn). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 494 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Elektrijaama tee

Elektrijaama tee on tänav Narvas Elektrijaama linnaosas. Tänav saab alguse kohast, kus Rahu tänav ristub P. Kerese tänavaga, ja suundub esmalt lõunasse, kuid pöörab peatselt edelasse ja seejärel 2,3 km pärast läände. Tänav lõppeb linna piiril ja selle kogupikkus on 8,6 km. Esimesel lõigul kulgeb tänav pärast Kadastiku tänavaga ristumist Kadastiku järve ja Väike-Kadastiku järve vahelt läbi, kus ristub ka Tiigi tänavaga. Järgmisel lõigul kulgeb tee võrgustikuna Balti soojuselektrijaama hoonete ümber, ületades ka elektrijaama juurdevoolukanali ja soojaveekanali, kuid möödudes Lühikesest kanalist. Viimases lõigus kulgeb tänav pikalt paralleelselt linnapiiriga. Tänav sai nime 15. märtsil 1995.
Keine Sorgen Arena

Keine Sorgen Arena on jalgpallistaadion Austrias Ried im Innkreisis.  Keine Sorgen Arena – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
NV Arena

NV Arena on jalgpallistaadion Austrias Sankt Pöltenis.
Äkkeküla tee

Äkkeküla tee on tänav Narvas. Tänav saab alguse Tallinna maanteelt ja kulgeb põhjakirdesse. Pärast umbes 950 meetrit pöörab tänav lääneloodesse ja lõppeb 300 meetri pärast umbtänavana. Sellelt viimaselt lõigult algavad põhjakirdesse suunduvad Hoovi tänav ja Põllu tänav. Tänav sai nime 19. mail 2005.
Vallimäe tee

Vallimäe tee on tänav Rakveres. Tänav sai nime 1927. aastal.[viide?] Aadressil Vallimäe tee 5 asub Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument.
Uueveski tee

Uueveski tee on tänav Viljandis Uueveski ja Peetrimõisa linnaosas. Tänava pikkus on 1132 m. Tänav sai nime 13. novembril 1922. Tänaval asuvad Viljandi Kesklinna kool ja Uueveski vesiveski. Tänav ületab Uueveski oja. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Merkur Arena

Merkur Arena on jalgpallistaadion, mis asub Austrias Grazis.
Järvere mõis

Järvere mõis (saksa keeles Jerwen) oli mõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Võru valda Võru maakonnas. Vagula järve ääres paiknev, looduslikult hästi planeeritud mõisaansambel rajati Sõmerpalu mõisa kõrvalmõisana 18. sajandil. Pargis eraldi asuv väike historitsistlikult uusbarokne härrastemaja, niinimetatud vanaproua elamu, valmis 20. sajandi alguses. Kõrvalhooned on valdavalt ümber ehitatud. Mõisa park (Järvere park) on hästi korrastatud ning rikastatud rohkete võõrpuuliikidega. Eesti mõisate loend Uusbarokk
Prääma tee

Prääma tee on tänav Paides. Tänav saab alguse Pärnu tänavalt ja suundub alguses loodesse ning siis põhja. Tänav ristub Laia, Hämariku, Tähe, Ringtee ja Präämavälja tänavaga. Tänav sai nime 1923.
Pikanõmme tee (Pärnu)

Pikanõmme tee on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas. Pikanõmme tee saab alguse Oja tänavalt. Tänava pikkus on ligikaudu 135 meetrit. Tänav sai nime 1937.[viide?]
Pappelstadion

Pappelstadion on jalgpallistaadion Austrias Mattersburgis.
Akmenynai

Akmenynai (poola keeles Kamień) on küla Leedus Kalvarija omavalitsuses, Akmenynai valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu. Arvatakse, et küla rajati enne suurt katkuepideemiat aastal 1710. Kirjalikult on küla esimest korda mainitud aastal 1738, toona kandis see nime Kamien. Aastal 1941 rajas Punaarmee külla baraki, millesse kohalikud elanikud teise maailmasõja ajal rajasid kiriku, mis sõja järel maha põletati. Selle asemele ehitatud kabel anti aastal 1956 kohaliku kooli kasutusse. Nõukogude võimu ajal oli Akmenynai kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 1989 sai asulast kohaliku kihelkonna keskus, aastal 1991 valmis praegune kirikuhoone. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 02.01.2017. Kazys Misius. Liubavas. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XIII (Leo-Magazyn). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 494 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Käina maantee

Käina maantee on tänav Kärdlas. Tänav on osa Kärdla–Käina maanteest. See saab alguse Heltermaa maantee, Kõrgessaare maantee ja Rookopli tänava ringristmikul. Tänav sai nime 1978.
Lavanttal-Arena

Lavanttal-Arena on jalgpallistaadion, mis asub Austrias Wolfsbergis.
Andermatt

Andermatt on mägiküla Šveitsis, Uri kantonis. Arealstatistik Standard - Gemeinden nach 4 Hauptbereichen, vaadatud 13.01.2019. https://www.pxweb.bfs.admin.ch/pxweb/fr/px-x-0102020000_201/-/px-x-0102020000_201.px/table/tableViewLayout2/?rxid=c5985c8d-66cd-446c-9a07-d8cc07276160, vaadatud 2.06.2020.
Kastani puiestee

Kastani puiestee on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 1102 m, see paikneb Rakvere Südalinna ja Õpetaja Heinamaa linnaosas F. G. Adoffi ja Karja tänava vahel. Ristuvad tänavad on Võimla, Silla ja Vee tänav. 20. mail 2004 avati aadressil Kastani puiestee 12 spordihalli hoone, mille autor on arhitekt Andres Kask. 19. sajandi lõpul kandis tänav Pargi nime, 20. sajandi alguses Puiestiku tänava ja Eesti esimesel iseseisvusajal Jaan Poska puiestee nime. 1930. aastal valminud linna generaalplaani (arhitekt Anton Soans) kohaselt pidi Jaan Poska puiesteest saama linna põhitänavaid esindushoonetega. Nõrkade aluspinnaste tõttu suuri kivihooneid siiski rajada ei olnud võimalik. 1930. aastal valmis puiestee lääneküljel linnastaadion. Nõukogude ajal (kuni aastani 1987) oli tänava nimi Juri Gagarini puiestee. Seejärel on tänav kandnud seal kasvavate suurte kastanite tõttu nime Kastani puiestee. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 13. märtsil 2017) Odette Kirss, Tänavanimed vahetuvad aegade tuules, Virumaa Teataja, nr. 168, 3 september 2020 Odette Kirss. "Rakvere ajalugu", Tallinn, Kirjastus Tänapäev, 2003.
Zinaida Jurjevskaja

Zinaida Jurjevskaja (õieti Zinaida Lenkina; 10. juuni 1892 Tartu – 3. või 4. detsember 1925 Andermatt) oli Eestist pärit laulja. Jurjevskaja on tema esinejanimi, mille ta võttis sünnilinna järgi siis, kui ta Euroopas lauljana tuntuks sai. Zinaida Jurjevskaja elust.
Kloostri tee

Kloostri tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis. Kloostri tee 9 asuvad Pirita kloostri varemed ja Pirita vana kalmistu. Kloostri tee 6 endises restoranihoones paikneb 2015. aastast Pirita linnaosavalitsus. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 03.01.2017. Uwe Gnadenteich. Fotod: Pirita linnaosavalitsus kolis jõe äärde. Postimees, 09.11.2015.
Mähe tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Mähe tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis. Mähe tee sai nime 12. juulil 1949. Tänav on saanud nime Mähe põlistalu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 03.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 283
Puhkekodu tee

Puhkekodu tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Puhkekodu tee sai nime 13. aprillil 1954. Tänav on saanud nime sealse puhkekodu järgi. Puhkekodu tee http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 03.01.2017) Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 95  Puhkekodu tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Suislepa tee

Suislepa tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis. Tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 03.01.2017.
Tasuja puiestee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tasuja puiestee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Tänav sai nime 25. aprillil 1986. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 03.01.2017.
Tiskre tee

Tiskre tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri ja Tiskre asumis. Tänav sai nime 11. märtsil 1977. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 03.01.2017)
Toonela tee

Toonela tee on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis. Tänav sai nime 13. juunil 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 03.01.2017.
Tõusu tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tõusu tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Tänav sai nime 22. veebruaril 1955. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 03.01.2017.
Väo tee

Väo tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Väo asumis. Tänav sai nime 1923. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 03.01.2017.
Guano Apes

Guano Apes on saksa alternative metal ansambel. Ansambel tegutses aastatel 1994–2004. Aastal 2009 tuli bänd jälle kokku ning tegutseb praeguseni. Ansambli tuntumateks paladeks on "Big in Japan", "Open Your Eyes" ja "Lords of the Boards". Sandra Nasić (laul) Henning Rümenapp (kitarr) Stefan Ude (basskitarr) Dennis Poschwatta (löökriistad) "Proud Like a God" (1997) "Don't Give Me Names" (2000) "Walking on a Thin Line" (2003) "Live" (2003) "Planet of the Apes: Best of Guano Apes" (2004) "Lost (T)apes" (2006) "Bel Air" (2011) "Offline" (2014)
Mödlingi Admira Wacker

Mödlingi FC Admira Wacker (ametlikult saksa keeles FC Admira Wacker Mödling) on Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Maria Enzersdorfis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas. Klubi loodi algselt Austria pealinnas 1905. aastal nime all Viini SK Admira. 1971 ühineti klubiga Viini SC Wacker, 1997 VfB Mödling-iga ja 2008 SK Schwadorf-iga, millest tuleneb praegune nimi. Viinis ja selle ümbruses on kolm meeskonda. Admira Wackers, Bundesliga kodulehel
City Investing Building

City Investing Building või aastatel 1928–1932 teatud ka kui Benenson Building oli arhitekt Francis H. Kimballi historitsistlikus uusbarokses prantsuse beaux-arts-stiilis projekteeritud kõrghoone New Yorgis Lower Manhattani ärikeskuses aadressil 165 Broadway, Cortland Streeti ja Church Streeti tänava nurgal. Tegu oli näitega ühest varajasemast täiskõrguses pilvelõhkujast. See oli 33-korruseline ja 148,4 meetri kõrgune F-kujulise asümmeetrilise põhiplaaniga kontorihoone, mille ehitustegevus kestis aastatel 1906–1908. Aastatel 1908–1909 oli see samal ajal kõrvalkrundil valminud Singer Buildingu järel kõrguselt teine hoone maailmas. 1912. aastal valmis paari kvartali läheduses maailma uue kõrgeima hoonena Woolworthi kaubandusketi uusgooti arhitektuuristiilis peakontor Woolworth Building (241,4 m). Mitmekümne aasta vältel olid nii City Investing Building kui ka Singer Building ja Woolworth Building ühed New Yorgi all-linna silueti silmapaistvamad sõjaeelse vabaturukapitalismi sümbolid ja ikoonilisemad maamärgid. 1968. aastal lammutas uus omanik United States Steel Corporation selle koos kõrvalasunud kõrghoone Singer Buildinguga, et teha ruumi modernistlikule ja tunduvalt mahukamale kõrghoonele One Liberty Plaza. City Investing Buildingut ei oldud jõutud enne mahalammutamist arhitektuurimälestisena kaitse alla võtta. Siiani on see olnud läbi aegade üheksas kõrgeim ettekavatsetult lammutatud hoone maailmas, pärast 11. septembri terrorirünnakuid on see olnud kõrguselt kaheteistkümnes hävitatud hoone. City Investing Building keskel, kõrguselt teine, aastal 1909 City Investing Building hoone kirjeldus ja pildid veebileheküljel www.nyc-architecture.com