2024

◄ | 20. sajand | 21. sajand     ◄ | 1990. aastad | 2000. aastad | 2010. aastad | 2020. aastad         ◄◄ | ◄ | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | ► | ►► Jaanuar | Veebruar | Märts | Aprill | Mai | Juuni | Juuli | August | September | Oktoober Surnud 2024. aasta (MMXXIV) on 21. sajandi 24. aasta. See algas esmaspäevaga ja on liigaasta. Juudi kalender: 5784–5785 Hinduistlik kalender: 5125–5126 Islami kalender: 1445–1446 Iraani kalender: 1402–1403 Sirvikalender: 10237  Pikemalt artiklis Jaanuar 2024 1. jaanuar – Mägi-Karabahhi Vabariik lakkas eksisteerimast. 1. jaanuar – Jaapanis Noto poolsaarel toimus maavärin magnituudiga 7,6, mille tagajärjel hukkus vähemalt 202 inimest. Anti tsunamihoiatus. See oli tugevaim Jaapani põhiosa tabanud maavärin pärast 2011. aasta Sendai maavärinat. 9. jaanuar – Prantsusmaa peaministri ametisse astus 34-aastane Gabriel Attal. Ta on riigi ajaloo noorim ja ühtlasi ka esimese end avalikult geina määratlev valitsusjuht. 11. jaanuar – Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia väed andsid õhulööke huthide sihtmärkide vastu Jeemenis pärast Punasel merel toimunud rünnakuid kaubalaevade vastu. 13. jaanuar – Taiwani presidendiks valiti Lai Ching-te. 14. jaanuar – Taanis andis kuninganna Margrethe II võimu üle oma pojale, kroonprints Frederikile, kellest sai kuningas Frederik X. 17. jaanuar – Venemaal Baškortostanis Baimakis kogunes mitu tuhat inimest protestiks kohtuhoone ette, kus keskkonnaaktivist Fail Alsõnovile oli mõistetud neli aastat vangistust. Politsei ja eriüksused ajasid meeleavalduse pisargaasi kasutades laiali, vahistati kümneid meeleavaldajaid. 21. jaanuar – Venemaal Leningradi oblastis puhkes öösel Ust-Luga merekaubasadamas Novateki vedelgaasiterminalis ulatuslik tulekahju, mille põhjustas Ukraina droonirünnak. 24. jaanuar – Venemaal Belgorodi oblastis Jablonovo küla lähedal kukkus alla transpordilennuk Il-76. Venemaa väitel vedas lennuk Ukraina sõjavange, Ukraina allikatel tulistas lennuki alla Ukraina õhukaitse ning lennukiga toimetati rindele rakette S-300. 25. jaanuar – Türgi president Recep Tayyip Erdoğan allkirjastas Rootsi NATO-ga liitumise dokumendi.  Pikemalt artiklis Veebruar 2024 1.–5. veebruar – Tšiilit aset leidnud metsa- ja maastikutulekahjudes hukkus üle 130 inimese. 11. veebruar – Soomes toimus presidendivalimiste teine voor, mille tulemusena valiti riigi presidendiks Alexander Stubb. 15. veebruar – Kreeka legaliseeris esimese õigeusu riigina samasooliste abielu.  Pikemalt artiklis Märts 2024 1. märts – Soome presidendina astus ametisse Alexander Stubb. 1. märts – Moskvas maeti Borissovo kalmistule Aleksei Navalnõi. 7. märts – Rootsi sai NATO 32. liikmeks. 15.-17. märts – Venemaal toimusid presidendivalimised. 22. märts – Rünnak Crocus City Hallis: Venemaal Krasnogorskis Crocus City Hallis toimus terrorirünnak.  Pikemalt artiklis Aprill 2024 3. aprill – Taiwani 2024. aasta maavärin.  Pikemalt artiklis Juuni 2024 3.– 9. juuni – Euroopa Liidus toimusid Euroopa Parlamendi valimised. Iisraeli õhurünnakus Gazale hukkus vähemalt 40 palestiinlast, sealhulgas 14 last.  Pikemalt artiklis Juuli 2024 1. juuli – Euroopa Liidu eesistujariigiks sai Ungari. 4. juuli – Suurbritannias toimunud üldvalimised võitis Leiboristlik Partei. Uue peaministrina astus järgmine päev ametisse Keir Starmer. 5. juuli – Iraani presidendiks valiti Mas‘ūd Pezeshkīān. 7. juuli – Prantsusmaa parlamendivalimiste tulemusena sai Uus Rahvarinne Rahvuskogusse enim kohti, kuid ei saavutanud enamust. 13. juuli – Donald Trumpi mõrvakatse: Pennsylvania osariigis valimiskampaania ürituse ajal toimunud mõrvakatses sai Ameerika Ühendriikide endine peaminister Donald Trump haavata. 19. juuli – Rahvusvaheline Kohus jõudis otsusele, et Iisraeli poolne Palestiina alade okupeerimine on vastuolus rahvusvahelise õigusega. 19. juuli – Ameerika Ühendriikide küberturbe tehnoloogiaettevõtte CrowdStrike'i vigane tarkvarauuendus põhjustas tõrkeid arvutite töös kogu maailmas. 21. juuli – Ameerika Ühendriikide president Joe Biden teatas, et loobub kandideerimisest 2024. aasta presidendivalimistel. 30. juuli – Pärast Inglismaal Southportis toimunud massipussitamist, milles hukkus kolm inimest, puhkesid üle Suurbritannia ligi nädal aega kestnud paremäärmuslaste rahutused. 31. juuli – Iraanis Teheranis tapeti Ḩamāsi poliitiline juht Ismā‘īl Hanīyah.  Pikemalt artiklis August 2024 9. august – Voepass Linhas Aérease lend 2283: Brasiilias São Paulo osariigis kukkus alla lennufirma VoePass reisilennuk. Hukkusid kõik pardal viibinud 62 inimest. 14. august – Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) kuulutas seoses ahvirõugete epideemiaga välja rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorra. 16. august – Paar päeva pärast seda, kui Tai kohus oli ametist kõrvaldanud Srettha Thavisini, sai uueks Tai peaministriks Paetongtarn Shinawatra. 31. august – Venemaal Kamtšatka poolsaarel kukkus alla helikopter Mil Mi-8. Hukkusid kõik pardal viibinud 22 inimest.  Pikemalt artiklis September 2024 3. september – Venemaa sissetung Ukrainasse: Ukrainas asuvale Poltava linnale korraldatud raketirünnakus hukkus üle 50 inimese. 5. september – Prantsusmaa peaministriks nimetati Michel Barnier, misjärel puhkesid üle Prantsusmaa valitsusvastased meeleavaldused. 12. september – Jared Isaacman sooritas kosmosemissiooni Polaris Dawn ajal esimese kommertsastronaudina kosmosekõnni. 27. september – Iisraeli õhuvägi andis õhulöögi Hezbollah peakorterile Beirutis, milles hukkus mitu inimest, sealhulgas Hezbollah liider Hassan Nasrallah.  Pikemalt artiklis Oktoober 2024 1. oktoober – Ukraina väed taganesid Vuhledarist. 5. november – Ameerika Ühendriikides toimuvad presidendivalimised. 1. jaanuar – Tartust sai Euroopa kultuuripealinn. 11. jaanuar – Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi külastas Eestit, kus kohtus president Alar Karise ja peaminister Kaja Kallasega ning pidas kõne Riigikogus. 16. jaanuar – Kaitsepolitseiamet teatas, et algatas Tartu Ülikooli rahvusvahelise poliitilise teooria professori Vjatšeslav Morozovi suhtes uurimise ja esitas mehele kahtlustuse Eesti Vabariigi vastases luuretegevuses ja selle toetamises. 22. jaanuar – 29. jaanuar – Eestis toimus õpetajate streik. 1. juuli – Kaitseväe juhataja ametisse astus brigaadikindral Andrus Merilo. 23. juuli – Eesti peaministrina astus ametisse Kristen Michal.  Pikemalt artiklis 2024. aasta filmis 7. jaanuar – USA-s Beverly Hillsis jagati 81. korda välja Kuldgloobuse auhinnad. 15.–25. veebruar – Toimus 74. Berliini rahvusvaheline filmifestival. Peaauhinna Kuldkaru võitis Mati Diopi dokumentaalfilm "Dahomey". 18. veebruar – Londonis Royal Festival Hallis jagati välja Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnad (BAFTA auhinnad). Enim auhindu (7) võitis "Oppenheimer". 10. märts – USA-s Los Angeleses jagati 96. korda välja Oscarid.  Pikemalt artiklis 2024. aasta muusikas 4. veebruar – USA-s California osariigis Los Angeleses jagati 66. korda välja Grammy auhinnad. 7., 9. mai, 11. mai – Rootsis Malmös toimus 68. Eurovisiooni lauluvõistlus.  Pikemalt artiklis 2024. aasta spordis 12. jaanuar – 10. veebruar – Aasia meistrivõistlused jalgpallis. 13. jaanuar – 11. veebruar – Aafrika rahvaste karikavõistlused jalgpallis. 11. veebruar – Ameerika jalgpalli kõrgliiga NFL-i finaalmängu Super Bowli võitis kolmandat korda viie aasta jooksul Kansas City Chiefs, alistades San Francisco 49ersi. 1.–3. märts – Suurbritannias Glasgow's toimusid kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused. 8.–23. märts – Ghanas Accras toimusid Aafrika mängud. 18.– 24. märts – Kanadas Montréalis toimusid iluuisutamise maailmameistrivõistlused. 7.–12. juuni – Itaalias Roomas toimusid kergejõustiku Euroopa meistrivõistlused. 14. juuni – 14. juuli – Saksamaal toimus Euroopa meistrivõistluste finaalturniir jalgpallis. 26. juuli – 11. august – Pariisis toimusid 2024. aasta suveolümpiamängud.  Pikemalt artiklis In memoriam 2024 1. jaanuar – Niklaus Wirth, Šveitsi arvutiteadlane 4. jaanuar – Glynis Johns, Briti näitleja 5. jaanuar – Nicholas Rescher, saksa päritolu USA filosoof 7. jaanuar – Franz Beckenbauer, saksa jalgpallur ja jalgpallitreener 16. jaanuar – Vaino Väljas, Eesti NSV ja Eesti Vabariigi poliitik ning Nõukogude Liidu diplomaat 19. jaanuar – Laas Leivat, Kanada Eestlaste Kesknõukogu esimees 21. jaanuar – Hillar Aben, eesti tehnikateadlane 23. jaanuar – Melanie Safka, Ameerika Ühendriikide laulja 24. jaanuar – Väino Uibo, eesti näitleja ja lavastaja 4. veebruar – Hage Geingob, Namiibia poliitik 11. veebruar – Kelvin Kiptum, Keenia pikamaajooksja 16. veebruar – Aleksei Navalnõi, Venemaa poliitik 19. veebruar – Jan Assmann, saksa egüptoloog 25. veebruar – Vallo Raun, eesti bibliofiil, näitekirjanik ja ajakirjanik 27. veebruar – Leev Kuum, eesti majandusteadlane 28. veebruar – Nikolai Rõžkov, Nõukogude Liidu ja Venemaa partei- ja riigitegelane 1. märts – Jüri Kalmus, eesti jalgrattasporditreener 16. märts – Meeli Sööt, eesti näitleja 17. märts – Vaapo Vaher, eesti literaat 27. märts – Daniel Kahneman, juudi päritolu Ameerika Ühendriikide psühholoog 2. aprill – Uno Kaupmees, eesti laulja ja raadiodiktor 5. aprill – Jaan Tooming, eesti lavastaja 8. aprill – Peter Higgs, Briti füüsik 19. aprill – Daniel Dennett, Ameerika Ühendriikide filosoof 30. aprill – Paul Auster, juudi päritolu Ameerika Ühendriikide kirjanik 12. mai – Juri Apresjan, Venemaa keeleteadlane 13. mai – Alice Munro, Kanada kirjanik 30. mai – Kalev Kallo, Eesti poliitik 3. juuni – Johannes Lott, Eesti NSV partei- ja riigitegelane 11. juuni – Françoise Hardy, prantsuse laulja 16. juuni – Vello Mäss, eesti allveearheoloog 18. juuni – Anouk Aimée, prantsuse filminäitleja 19. juuni – Hagi Šein, Eesti teleajakirjanik, televisioonijuht ja teleteadlane 20. juuni – Margarita Voites, eesti ooperilaulja 29. juuni – Jaak Lõhmus, eesti filmiajakirjanik ja filmitegija 1. juuli – Ismail Kadare, albaania kirjanik 3. juuli – Roland Dumas, Prantsusmaa poliitik 20. juuli – Maret Purde, eesti arstiteadlane 26. juuli – Arvo Valton, eesti kirjanik 30. juuli – Lembit Sarapuu, eesti maalikunstnik 1. august – Villu Jürjo, eesti luterlik vaimulik 7. august – Õnne Pärl, eesti ajakirjanik ja fotograaf 14. august – Gena Rowlands, Ameerika Ühendriikide näitleja 18. august – Alain Delon, prantsuse näitleja 9. september – James Earl Jones, Ameerika Ühendriikide näitleja 9. september – Rein Prank, eesti matemaatik 9. september – Caterina Valente, itaalia päritolu laulja 11. september – Alberto Fujimori, jaapani päritolu Peruu poliitik Franz Beckenbauer Vaino Väljas Aleksei Navalnõi Françoise Hardy Arvo Valton Alain Delon meditsiin – Victor Ambros, Gary Ruvkun füüsika – John Hopfield, Geoffrey Hinton keemia – David Baker, Demis Hassabis, John Jumper kirjandus – Han Kang rahu – Nihon Hidankyō majandus – Daron Acemoglu, Simon Johnson ja James Robinson Eestis: Kultuuririkkuse aasta aasta kala – koha aasta liblikas – kirju-tumesilmik aasta lind – kägu aasta loom – saarmas aasta muld – leostunud gleimuld aasta puu – harilik tamm aasta orhidee – vööthuul-sõrmkäpp aasta sammal – harilik helvik aasta seen – kamperriisikas (Lactarius camphoratus) ERR (3. aprill 2024). "Taiwani lähistel leidis aset maavärin magnituudiga 7,5". ERR. Vaadatud 3. aprillil 2024. Yolande Knell (6. juuni 2024). "Witnesses tell of 'unimaginable' Gaza shelter air strike". bbc.com (Briti inglise). BBC News. Vaadatud 6. juunil 2024. "Israel bombs Gaza school housing displaced Palestinians, kills at least 40". aljazeera.com (inglise). Al Jazeera. 6. juuni 2024. Vaadatud 6. juunil 2024. https://www.kul.ee/asutus-uudised-ja-kontakt/teema-aastad https://www.postimees.ee/7933646/2024-aasta-kala-on-koha https://www.looduskalender.ee/n/node/8230 Eva-Liisa Orula- Tuleva aasta lind on kägu[alaline kõdulink], Keskkonnaharidus, 13.10.2023 2024. aasta loom on saarmas Eesti Jahimeeste Selts, 02.01.2024 (vaadatud 02.01.2024) 2024. aasta mullaks valiti leostunud gleimuld Maaleht, 05.12.2023 https://www.loodusajakiri.ee/2024-aasta-puu-on-harilik-tamm/ Orhideekaitse klubi valis 2024. aasta orhideeks vööthuul-sõrmkäpa Tartu Postimees, 14.12.2023 Aasta sammal 2024 on harilik helvik Looduskalender.ee, 06.12.2023 Aasta seen 2024. on kamperriisikas Eesti mükoloogiaühing (vaadatud 02.01.2024)