laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ülemiste veepuhastusjaam

Ülemiste veepuhastusjaam (ka Tallinna veepuhastusjaam) on ettevõtte Tallinna Vesi üks kahest veepuhastusjaamast (teine on Paljassaare reoveepuhastusjaam). See asub Tallinnas aadressil Järvevana tee 3. 1924. aastal sõlmiti leping veepuhastusjaama projekteerimiseks ja ehituseks, arhitekt Erich Jacoby projekteeritud Tallinna Filterveevärgi veepuhastusjaam alustas tööd 1927. aastal. Toona rajatud jaam on osaliselt töös tänapäevani. Jaama rajas aastatel 1925–1927 Suurbritannia firma W. Patterson Engineering Co Ltd. Jaam sai lõplikult valmis 1929. aastal. Veepuhastusjaama võimusus oli 24 000 kuupmeetrit vett ööpäevas, vesi läbis nii mehaanilise kui ka keemilise puhastuse. Kogu protsess kestis kokku umbes kaks tundi. 1928. aastal ehitati Järvevana tee krundisügavusse arhitekt Herbert Johansoni projekti järgi kahekorruseline kaheksa korteriga ridamaja töölistele ja 1934. aastal tee äärde kahekorruseline elamu vahetusmeistritele ja keemikutele, mis on säilinud. 1941. aastal sai Tallinna filterveevärk sõjategevuse tõttu märkimisväärseid purustusi. Õhku lasti ja hukkus täiesti filterveevärgi pumbamaja koos laboratooriumi ja mõne muu ruumiga, terveks jäi filter koos tagavara- ja settimisbasseinidega. Veepuhastusjaama pumbahoone purustati II maailmasõjas hiljem ja taastati veidi muudetud kujul 1946. aastal. 1925. aasta 10. septembril pandi veepuhastusjaamale nurgakivi 1927. aasta 29. novembril anti Tallinna Filterveevärgi Ülemiste veepuhastusjaam käiku 1947–1950 – jaama rekonstrueeriti 1964 – settebasseinid ehitati ümber hõljuva kihiga selititeks 1965 – veepuhastusjaama laiendati 1971 – veepuhastusprotsessis hakati kasutama mikrofiltreid 1979 – valmis Ülemiste veepuhastusjaama uus maja 1987 – võeti kasutusele automaatne juhtimis- ja kontrollsüsteem Damatic 1997 – veepuhastusprotsessis eelosoonina võeti kasutusele osoon 2003 – veepuhastuskemikaal (koagulant) alumiiniumsulfaat asendati alumiiniumpolükloriidiga (PAX) 2005 – rekonstrueeriti vana veepuhastusjaama 10 000 m³ joogiveemahuti 2007 – automaatjuhtimissüsteem Damatic asendati uuema süsteemiga Damatic DNA Tallinna entsüklopeedia. II köide. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 347–248. Tallinna Filterveevärk, 1925-1927 kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.01.2021) Allan Keian, Homme täitub 75 aastat joogiveepuhastuse algusest Tallinnas, www.postimees.ee, 28. november 2002. Tallinna filterveevärk seatakse korda, Linna Teataja, 20 september 1941 Tiia Pedusaar, Arvo Järvet. Pealinna veevarustus: minevik ja tänapäev. Eesti Loodus. 6/2005.
Basaldikiht

Basaldikiht ehk sima ehk siima on maakoore osa, kus seismiliste lainete levikukiirus on umbes 6,5...7 km/s. Basaldikiht koosneb peamiselt gabrost. Mandrilises maakoores on basaldikihi kohal graniidikiht. Terminit ei tohi mõista sõna-sõnalt, sest basaldikiht ei koosne basaldist. Basalt on vulkaaniline kivim, mida sügaval maakoores ei esine. Seetõttu on termin ka mõnevõrra vananenud ja vähem kasutatav kui varem. Basalt Graniidikiht Tazieff, Haroun (1964). Kraatrid tules. Eesti Raamat. Lk 207.
Morfosüntaks

Morfosüntaks on keeleteaduse haru, mis uurib grammatilisi kategooriaid ja keeleüksusi, millel on nii morfoloogilised kui ka süntaktilisi omadusi ning mida saab seetõttu defineerida nii morfoloogiliste kui ka süntaktiliste kriteeriumide järgi. EMS
Noorte Meeste Kristlik Ühing (rahvusvaheline organisatsioon)

Noorte Meeste Kristlik Ühing (lühend NMKÜ; inglise keeles Young Men's Christian Association, YMCA või the Y) on ülemaailmne kristlik organisatsioon, kuhu kuulub üle 58 miljoni liikme 125-st kohalikust (nt Saksamaa, Eesti) ühingust[viide?]. Ühingu asutas Londonis 6. juunil 1844 George Williams[viide?].  Pikemalt artiklis Noorte Meeste Kristlik Ühing (Eesti) Eestis loodi NMKÜ 1924. aastal. Aastal 1994 Noorte Meeste Kristlik Ühing ja Noorte Naiste Kristlik Ühing ühinesid ja moodustati: Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing. http://www.ymca.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=60&sm_id=202 (vaadatud 25.04.2014)
Berģi

Berģi on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 5,706 km². Berģi asub Jugla järve kaldal järve ja Garkalne piirkonna vahel. Asum piirneb loodes Bukulti, kagus aga Brekšiga. 3099 elanikku (2010). Berģi asub Jugla järve äärsel alal. Asumi territooriumil on arvukalt luiteid, mille suhteline kõrgus on 8–12. Kõrgeim tipp on Baložkalnsi luide, mis ulatub 22 meetrit üle merepinna. Keskajal läbis Berģi asumit Gauja (Koiva) äärde viiv tee (Via magna). Jugla järve äärde tekkis aastal 1625 Bonaventura mõis, seal asusid ka Berģi ja Baložkalnsi külad. Baložkalns liideti Riiaga aastal 1863. Seal tegutses alates XVIII sajandist postijaam, kus asus ka kõrts. Ülejäänud osa asumist liideti Riiaga aastal 1974. Aastal 1924 rajati Jugla järve äärde Läti Vabaõhumuuseum. Hiljem sai muuseum enda käsutusse ka Bonaventura mõisa hooned. Samal ajal tekkis maareformi tagajärjel asumi aladele veel Jugla küla ehk teise nimega Jugla park. Berģi asumis asub Garkalne valla administratsioon. Berģi koduleht (läti keeles)
Bonaventura mõis

Bonaventura mõis ehk Baloži mõis (saksa keeles Bonaventura ehk Beneventura, läti keeles Bonaventuras muiža, ka Baložu muižiņa ja Baložmuiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Ādaži kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäevase haldusjaotuse järgi Lätis Riia linnas Berģi asumis peahoonega aadressil Brīvības gatvē 440. Bonaventura mõis sai alguse ilmselt 1585. aastal, kuigi esmamainitud on seda alles 1625. aastal, mil mõisa omanikuks sai Bonaventura Möller. Tema järgi on mõis saanud ka nime. Hiljem kuulus mõis Lütkenitele ja 1780. aastast Balloditele. Selle suguvõsa lätipärasest nimekujust Balodis tuleb mõisa teine nimi Baložu muiža. Seejärel olid mõisa omanikud Löwis of Menarid; viimased omanikud enne mõisa võõrandamist olid von Wulfid. Mõis võõrandati 1919. aastal, toona sai mõisakompleksi omanikuks Läti Pank. Vana peahoone anti vabaõhumuuseumile, mis rajati mõisa lähedusse. Pärast Teist maailmasõda oli mõisakompleksis Läti Põllumajandusülikooli metsandusteaduskond, seejärel kool. Tänapäeval on mõisakompleks Läti Vabaõhumuuseumi osa, seal asub muuseumi administratsioon. Vanast mõisasüdamest on säilinud praegusest 600 meetrit eemal asuv lihtne XVII sajandil ehitatud häärber, mis on Riia vanim puithoone. Hoone viidi praegusse asukohta Läti Vabaõhumuuseumi rajamisel. Uus mõisasüda rajati 1850. aastatel. Peahoone on klassitsistlikus stiilis; mõisakompleksis olid veel parkimistöökoda, äädikavabrik, meierei, viinaköök ja liköörivabrik. Mõisakompleksi juurde kuulus Jugla järveni ulatuv park. Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836. Lk 56 [1]. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885. Lk 66−67 [2]. Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles) Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles) Teine sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles) Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod] (läti keeles)
Graniidikiht

Graniidikiht ehk sial ehk siial on maakoore osa, kus seismiliste lainete levikukiirus on umbes 6 km/s. Graniidikiht koosneb mitmesugustest moonde- ning tardkivimeist (nende hulgas ka graniit). Graniidikihi all on nn basaldikiht. Ookeaniline maakoor graniidikihti ei sisalda. Basaldikiht Tazieff, Haroun (1964). Kraatrid tules. Eesti Raamat. Lk 207.
Tallinna rae ametikohus

Tallinna rae ametikohus oli Tallinna rae juures aastatel (1662)1752–1876 tegutsenud kohtuasutus (ametikohus). Ametikohus tegeles selliste käsitöölistevaheliste tülidega, mida ametipatroonid ei suutnud lahendada. Ametikohtu koosseisus olid kohtueesistuja (nn tsunfibürgermeister) ja kaks kaasistujat (raehärrad). Tallinna entsüklopeedia. I köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 19 https://web.archive.org/web/20140426233747/http://m.tallinn.ee/arhiivindus/g10157?mobiilivaade=1 (vaadatud 25.04.2014)
Tallinna Ajaloo Selts

Tallinna Ajaloo Selts (nimetatud ka: Ajaloo Selts) oli Tallinnas 1933. aastal asutatud selts, mis peamiselt uuris Tallinna ajalugu. Aastal 1934 andis selts välja ülevaateraamatu "Tallinn. Ajalooline ja kunstiajalooline juht". Ehkki aastal 1940 selts ametlikult likvideeriti, siis ta tegutses vähemalt ka 1943. aasta sügisel. Tallinna entsüklopeedia. I köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 16
Eesti Alliance Française

"Alliance française" suunab siia. Rahvusvahelise organisatsiooni kohta vaata Alliance Française (rahvusvaheline organisatsioon). Eesti Alliance Française (lühemalt: Alliance Française) oli aastatel 1928-1940 ja aastast 1989 Tallinnas tegutsev[küsitav] Prantsuse kultuuri vahendav organisatsioon. Organisatsiooni eesotsas on aastast 1997 olnud Helle-Iris Michelson. Prantsuse Instituut Tallinna entsüklopeedia. I köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 18
Üliõpilasliikumine

Üliõpilasliikumine on üliõpilaste võitlus (liikumine), mille eesmärk võib olla kaitsta oma õigusi või saavutada mingeid ühiskondlik-poliitilisi ja rahvuslikke muutusi. Eestis hakkasid üliõpilased olulisemat rolli mängima pärast 1905. aasta sündmusi, mil korraldati mitmeid demonstratsioone, nõuti demokraatlikke vabadusi ja Venemaa Asutava Kogu kokkukutsumist. Eesti NSV perioodi lõpul osalesid üliõpilased nn fosforiidisõjas. Eesti entsüklopeedia. 10. köide: TÜRI–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998, lk 649.
Sõmeru valla lipp

Sõmeru valla lipp on Lääne-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Sõmeru valla lipp. Lipp kinnitati 22. aprillil 1993. Valla lipu värvid on sinine, roheline ja valge. Lipp on ristkülikukujuline riidekangas, mis on jaotatud horisontaalselt viieks laiuks. Laidude suhe on 3:1:1:1:3, ning värvid ülalt alla on sinine-valge-roheline-valge-sinine. Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. Sõmeru valla vapp Sõmeru valla sümboolika valla kodulehel Sõmeru valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Robert Smith

Robert Smith on mitme inimese nimi: Robert Smith, inglise muusik Robert Smith, USA riigisekretär Robert Smith, USA maadleja Robert Smith, inglise jalgpallur
Üliõpilasorganisatsioon

Üliõpilasorganisatsioon on enamasti vaid üliõpilastest koosnev organisatsioon[viide?], mis on loodud eesmärgiga kaitsta oma huve ja õigusi ning edendada ühiskondlikku ja kultuurilist tegevust. Üliõpilasorganisatsioonid on nt üliõpilaskorporatsioonid, üliõpilasseltsid, üliõpilaste teaduslikud ühingud.  Pikemalt artiklis Eesti üliõpilasorganisatsioonide loend üliõpilaskorporatsioon üliõpilasorganisatsioonide vapid Eesti entsüklopeedia. 10. köide: TÜRI–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998, lk 649.
Dainis Stalts

Dainis Stalts (3. jaanuar 1939 Riia – 12. aprill 2014 Riia) oli liivi kultuuritegelane, Läti folklorist ja poliitik. Ta lõpetas 1957. aastal Riia 2. Keskkooli. Aastatel 1957–1960 õppis ta Läti Riikliku Ülikoolis bioloogiat, 1965. aastal lõpetas Riia kunstikooli. 1993–1995 ja 1998–2002 oli ta seimi liige. Tema poeg Dāvis Stalts on muusik ja poliitik, seimi liige 2011–2014. Tütar Julgī Stalte on muusik. Lahkus liivi kultuuritegelane Dainis Stalts (1939–2014)
Üür

Üür on tasu, mida isik maksab õiguse eest kasutada üürilepinguga kokku lepitud tingimustel omanikule kuuluvat vara. Eestis reguleerib üüriga seotut võlaõigusseadus. Allüür Rent
Ületunnitöö

Ületunnitöö on töötamine üle kokkulepitud tööaja. Eestis peavad ületunnitöö tegemises töötaja ja tööandja enne kokku leppima. Eestis ei tohi ületööd teha nt alaealised ja rasedad. https://web.archive.org/web/20140426215521/http://www.tooelu.ee/et/teemad/too--ja-puhkeaeg/yletunnitoo (vaadatud 25.04.2014) Ületunnitööst veebisaidil Tööelu.ee
NCBI Taxonomy

NCBI Taxonomy on veebipõhine molekulaarbioloogia andmebaas, kuhu koondatakse teavet elusorganismide taksonoomilise kuuluvuse, teaduslike nimede ja eristustunnuste kohta. Andmebaasi koostamist alustati 1991. aastal. NCBI Taxonomy andmeid kasutatakse projektis International Nucleotide Sequence Database Collaboration (INSDC), mis hõlmab andmebaase GenBank, ENA (EMBL) ja DDBJ. Andmebaasi haldab Riiklik Biotehnoloogia Infokeskus. Laiem kasutajaskond saab taksonoomilist andmebaasi kasutada järgmisi elektroonilisi andmesideliine pidi: täiendatakse reaalajas: http://www.ncbi.nlm.nih.gov/Taxonomy/Browser.wwwtax.cgi täiendatakse iga päev: http://www.ncbi.nlm.nih.gov/taxonomy täiendatakse iga tund: ftp://ftp.ncbi.nih.gov/pub/taxonomy. McEntyre J, Ostell J, The NCBI Handbook (Internet.), Scott Federhen., Chapter 4 The Taxonomy Project, 9. oktoober 2002, Bethesda (MD): National Center for Biotechnology Information (US); 2002–. Veebiversioon (vaadatud 24.04.2014) (inglise keeles) Linking to the NCBI Taxonomy Database. Veebiversioon (vaadatud 24.04.2014) (inglise keeles) Scott Federhen, The NCBI Taxonomy database, Nucleic Acids Res. Jan 2012; 40(D1): D136–D143, 1. detsember 2011. doi: 10.1093/nar/gkr1178, PMCID: PMC3245000. Veebiversioon (vaadatud 25.04.2014) (inglise keeles) NCBI Taxonomy
Brekši

Brekši on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 2,039 km². Brekši asub Jugla järve kaldal järve ja Garkalne piirkonna vahel. Asum piirneb loodes Berģi, läänes aga Juglaga. Asumist lõunas asub Stopiņi piirkond. 1809 elanikku (2010). Brekši asub Jugla järve äärsel alal, mis ulatub 1-8 meetrit üle merepinna. Kõrgem osa asumist paikneb Berģi asumi piiri ääres. 16. sajandil tekkis endisele liivlaste asualale Jugla järve kaldal Brekši mõis. Hiljem lisandus sellele veel Jugla mõis, kus asutati aastal 1859 paberivabrik. See vabrik kujunes asumi tähtsaimaks tööstusettevõtteks, mille juurde kujunes asula. 19. sajandi Riia kaardil on selle asula juures näha veel teinegi vabrik nimega "Feilis". Lisaks paberivabriku asulale ja mõisa juures paiknevale Brekši külale tekkis asumi põhjaossa 20. sajandi teisel poolel veel Juglasciemsi küla. Brekši liideti Riia linnaga kahes osas, aastal 1974 ja aastal 1979. Brekši koduleht (läti keeles)
Zdeněk Pluhař

Zdeněk Pluhař (16. aprill 1913 Brno – 18. juuni 1991 Praha) oli tšehhi kirjanik. Zdeněk Pluhař oli pärit advokaadi perekonnast. Õppis aastatel 1931–1937 Brno Tehnikaülikoolis ja töötas seejärel ehitusinsenerina. Teise maailmasõja ajal vahistas Gestapo ta esimest korda 1942. aastal, kuid peagi ta vabastati. Uuesti vahistati ta 1944. aasta kevadel, siis vabanes ta vangistusest 1945. aasta mais. Sõja järel töötas ta ehitusinsenerina, rekonstrueeris sildu ning projekteeris hüdrotehnilisi rajatisi. Esikteos "Člověk staví" ilmus 1944. aastal. Alates 1956. aastast oli Zdeněk Pluhař vabakutseline kirjanik. 1975–1980 töötas ta dramaturgina filmistuudios Barrandov. Üldiselt on teda peetud sotsialistliku realismi esindajaks. Eesti keeles oli ilmunud kaks tema romaani: "Kui hülgad mu ..." (1963) ja "Kell kuus õhtul "Astorias"" (1986).
Elu entsüklopeedia

Elu entsüklopeedia (inglise keeles Encyclopedia of Life; lühend EOL) on erialainimeste koostatav mitmekeelne veebipõhine entsüklopeedia. Veebientsüklopeedia hakkas tööle 26. veebruaril 2008. Elu entsüklopeedia ülesandeks on kõikide maailma elusorganismide liikide dokumenteerimine. Elu entsüklopeedia on vaba juurdepääsuga entsüklopeedia, mille paljud sissekanded sisaldavad nii teksti-, video-, graafilisi kui ka helimaterjale ja pilte. Elu entsüklopeedia loojad on Field Museum, Harvardi ülikool, MacArthur Foundation, Marine Biological Laboratory, Missouri Botanical Garden, Sloan Foundation ja Smithsonian Institution. Elu entsüklopeedia on mitmekeelne, seda saab lugeda galeegi, hispaania, hollandi, inglise, malai, prantsuse, rootsi, saksa ja muudeski keeltes. Tartu Ülikooli Loodusmuuseum Veebiversioon (vaadatud 25.04.2014) Elu entsüklopeedia koduleht Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Encyclopedia of Life seisuga 25.04.2014.
EOL

EOL on lühend, mis võib tähendada Eesti Orienteerumisliit Encyclopedia of Life
Vanemuine (täpsustus)

Vanemuine on laulujumal eesti kunstmütoloogias. Tema järgi on nimetatud ka teisi asju. Vanemuine on teater Tartus. Vanemuine on 1865. aastal asutatud selts. Vanemuine oli laev, mis sõitis Tallinna–Helsingi liinil. Vanemuine oli suurtükipaat. Vanemuine oli laev, mis sõitis Tartu–Pihkva liinil. Vanemuine on ansambel. Vanemuine oli suurtükipaat. Vanemuine on jaht. Vanemuine on Sydney Eesti Segakoori nimi.
Brekši mõis

Brekši mõis (läti keeles Brekšu muiža, ka Harma muiža) oli mõis Lätis Riia linnas Brekši asumis. Mõisa peahoone asus aadressil Biķernieku iela 200. Saksa keeles Hermelingshof, ka Harmshof, Dreilings hoff, Herms hoff. Brekši mõis tekkis Jugla järve kaldale 16. sajandil. 17. sajandi kaartidel kannab mõis nime Dreilings hoff või Herms hoff. Mellini atlases mõisa ei ole; seega oli 19. sajandi algul Brekši mõisa süda ilmselt välja ehitamata. Enne võõrandamist kuulus Brekši mõis Freitag von Loringhoffenitele. Mõisa eklektiline peahoone ehitati 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses. Domineerivaimaks elemendiks oli peasissekäigu kohal kõrguv torn. Mõisakompleksi juurde kuulus ka park. Pärast võõrandamist asus peahoones kool, aga aastast 2001 jäi hoone tühjaks. Aastal 2008 sai hoone tulekahjus kannatada ja on tänapäeval halvas seisukorras, ka on räämas häärberi ümber asuv park. Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (läti keeles) Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (läti keeles)
Jugla mõis

Jugla mõis (läti keeles Juglas muiža, ka Brūnsa muiža) oli mõis Lätis Riia linnas Brekši asumis. Mõisa peahoone asub aadressil Nautrēnu iela 18. Saksa keeles tõenäoliselt Baumhof. Jugla mõis tekkis Jugla järve kaldale XVIII sajandil. Mõisa klassitsistlik peahoone ehitati kas XVIII sajandi lõpus või XIX sajandi alguses. Mellini atlases on mõisa asukohta märgitud Baumhofi mõis. Aastal 1859 rajati mõisa juurde paberivabrik. Mõisakompleksi juurde kuulus ka park. Tänapäeval on Jugla mõisa hoonetest säilinud ainult peahoone, kus asub haldusfirma Brekši kontor. Nii mõisasüda kui ka paberivabriku territoorium on XX sajandi teisel poolel täis ehitatud. Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (läti keeles) Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (läti keeles)
André Lange

André Lange (sündinud 28. juulil 1973 Ilmenaus) on Saksamaa endine bobisõitja. Ta on kõigi aegade edukaim bobipiloot. Lange on osalenud kolmedel olümpiamängudel ja võitnud neli kulda (kahebobil 2006, 2010 ja neljabobil 2002,2006) ja ühe hõbeda (neljabobil 2010). Ta on ka kaheksakordne maailmameister (kahebobil 2003, 2007, 2008 ja neljabobil 2000, 2003, 2004, 2005, 2008), neljakordne MM-hõbe (kahebobil 2000, 2005; neljabobil 2001, 2009), kahekordne MM-pronks (kahebobil 2004; neljabobil 2007) üheksakordne maailma karika võistluste võitja ja kaheksakordne Euroopa meister. Juunioride klassis võitis ta maailmameistrivõistlused kolm korda. Vokisõidus on ta kahekordne maailmameister. Kõigilt tiitlivõistlustelt on ta kokku võitnud 67 medalit.
Karel Houba

Karel Houba (26. veebruar 1920 Praha – 26. detsember 1999 Praha) oli tšehhi kirjanik ja tõlkija. Karel Houba oli pärit kaupmehe perekonnast. Ta lõpetas gümnaasiumi 1941. aastal. Õppis aastatel 1945–1950 Praha Karli ülikooli filosoofiateaduskonnas. Ülikooli lõpetamise järel asus 1950. aastal tööle kirjastusse Melantrich, kus töötas kuni pensionile jäämiseni 1989. aastal. Alates 1968. aasta novembrist oli ta kirjastuse peatoimetaja. Karel Houba esikromaan "Odklad" ("Ajapikendus") ilmus 1958. aastal. Karel Houba tegeles ka tõlkimisega saksa keelest. Eesti keeles on ilmunud tema romaanid "Baldahhiinvoodi" (1979) ja "Peapööritus" (1989). http://www.slovnikceskeliteratury.cz/showContent.jsp?docId=1243
Püsikulu

Püsikulu ehk püsivkulu (ingl.k. fixed cost, ka opex) on ettevõtte kulu, mis ei ole ettevõtte toodangu mahuga (toodangumahust sõltuvad muutuvkulud) otseses seoses. Püsivkulude määr on ühesugune olenemata sellest, millise intensiivsusega tegevused toimuvad. Püsivkulude suurus jääb muutumatuks ka siis, kui tegevusi üldse ei toimu. Püsivkulud on masinate ja seadmete ning infrastruktuuri rajatiste soetamiseks või teenuse osutamiseks tehtud kulud, mis ei muutu koos teenuste hulga muutumisega vaadeldaval perioodil. Püsivkulude määr ei sõltu sellest, kas nõudlus on olemas või mitte, need esinevad mistahes nõudluse puhul. Ettevõttes on püsivkuludeks hoonete ja seadmete amortisatsioon, juhtkonna palgakulu, kütmiskulu jms kulud. Seadet on vaja juba ühe toote tootmiseks, aga sama seadmega saab toota ka 1000 toodet. Seega, mida rohkem toodetakse, seda väiksemad on püsikulud ühe toote kohta. Kui ostetakse uus seade või ehitatakse uus hoone, muutub püsivkulude tase. Püsivkulud on muutumatu tasemega ainult teatud kindlal ajavahemikul. Püsivkuludel on vahel ka omadus lühiperioodil näida muutuvkuludena. Hanke- ja ostutegevuses on püsivkuludeks tööjõukulud, kontorikulud, majanduskulud, ametisõidukite kulud, arvuti- ja sidekulud jms. Muutuvkulu Kogukulu Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Muutuvkulu

Muutuvkulu (ingl.k. variable cost) on kulu, mis tekib ainult siis, kui toimingud leiavad aset ehk siis kui midagi toodetakse või osutatakse teenuseid. Muutuvkulude summa muutub koos valmistatud toodangu hulga või müüdava kaubakoguse muutumisega, kuid kulumäär tooteühiku kohta jääb enamasti muutumatuks. Muutuvkulu sõltub otseselt ettevõtte toodangu või osutatud teenuste mahust. Nii näiteks on tüüpilisteks muutuvkuludeks tootmises materjalikulud, transpordis aga veoki kütuse- ja rehvikulud. Ostutegevuses on tüüpiliselt muutuvkuluks kauba soetuskulu, mis sisaldab nii toote ostuhinda kui ka logistikakulu ja kauba soetamisel tasutavaid riiklikke makse. Püsikulu Kogukulu Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023.
Integrated Taxonomic Information System

Integrated Taxonomic Information System ehk ITIS on taksonoomiline andmebaas. ITIS-esse lisatakse, seal töödeldakse ja sinna kogutakse ning sealt saab otsida liikide taksonoomilist informatsiooni, peamiselt Põhja-Ameerika taimede, loomade, seente ja mikroobide kohta. Igale taksonikirjele lisatakse taksonoomiline seerianumber (taxon serial number; TSN). 2014. aasta 7. aprilli seisuga on andmebaasis 646 069 sissekannet. ITIS moodustati 1996. aastal algselt Ameerika Ühendriikides mitmeid valitsusasutusi ühendava projektina. Praegu osalevad ITIS-e töös partnerluse vormis lisaks USA-le ka Kanada ja Mehhiko agentuurid, teised organisatsioonid ja taksonoomiaspetsialistid. ITIS on ka Species 2000 ja Global Biodiversity Information Facility (GBIF) partner. 2001. aasta juunis otsustasid varem eraldi töötanud ITIS ja Species 2000 luua koostööna globaalse taksoninimede andmebaasi "Catalogue of Life" (CoL), millest igal aastal antakse välja üks versioon. Lisaks ingliskeelsele biosüstemaatika andmebaasile on ITIS-el ka prantsuskeelne andmebaas Système d'information taxonomique intégré (SITI), mida haldab Canadian Biodiversity Information Facility ja hispaaniakeelne andmebaas, mida haldab Mehhiko. Tartu Ülikooli Loodusmuuseumi taksonoomiliste andmebaaside lehekülg, Veebiversioon (vaadatud 25.04.2014) Sissekanne ITIS-es, Veebiversioon (vaadatud 25.04.2014) (inglise keeles) ITIS-e koduleht Système d'information taxonomique intégré (SITI) otsingulehekülg ITIS-e partnerid