Tartu Jaani kogudus

EELK Tartu Jaani kogudus oli luterlik kogudus TartusTartu praostkonnas, hiljem (enne teist maailmasõda) EELK Saksa praostkonnas. 1939. aastal, baltisakslaste ümberasumisel Saksamaale, anti Tartu saksa Jaani kogudusele kuulunud Jaani kirik õpetaja Joseph Alexander Sedlatschecki poolt üle Tartu praostkonna praostile Aleksander Kuusikule. Pärast baltisakslaste ümberasumist 1939. aastal eraldati Tartu Jaani kogudus 30. novembril 1939 Saksa praostkonnast ja arvati Tartu praostkonda kuuluvaks. 1. jaanuaril 2001 ühines Tartu Jaani kogudusega Tartu Ülikooli kogudus. Ühendatud kogudus kannab nime Tartu Ülikooli-Jaani kogudus. 1582–1595, Paulus Kien, Tartu Jaani koguduse ülempastor 1587–1602, Christian Schraffer, Tartu Jaani saksa koguduse pastor 1592–1599, Arnold von Husen, Tartu Jaani koguduse pastor 1594– Friedrich Wenning, Tartu Jaani saksa koguduse pastor 1601–1609, Heinrich Fabricius, Tartu Jaani saksa koguduse pastor 1606–1624, Caspar Pegau, Tartu Jaani koguduse ülempastor 1623–1638, Georg Mancelius, Tartu Jaani koguduse ülempastor 1638– , Salomo Matthiae, Tartu Jaani saksa koguduse pastor –1690, Christoph Clajus, Tartu Jaani saksa koguduse pastor 1695, Crispin Jernfeld (1660–1695) Tartu Saksa (Jaani) koguduse ülemõpetaja 1698–1704, Andreas Willebrand, Tartu Jaani saksa koguduse pastor 1718–1728, Jacob Wildberg, Tartu Jaani saksa koguduse pastor 1728–1745, Johann Bernhard Oldekop, Tartu Jaani saksa koguduse pastor 1747–1757, Tobias Plaschnig, Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja, Tartu linnakonsistooriumi assessor 1759–1779, Christian David Lenz, Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja, Tartu linnakonsistooriumi assessor ja linnakooli järelevaataja 1780–1809, Friedrich David Lenz, Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja 1810–1823, Gottlieb Eduard Lenz, Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja ja Tartu linnakonsistooriumi assessor 1825–1855, Friedrich Gustav Bienemann, Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja, 1825–1834 Tartu linnakonsistooriumi assessor 1855–1891, August Wilhelm Theodor Schwartz, Tartu Jaani saksa koguduse õpetaja/ülemõpetaja Christian David Dsirne (1829–1896), Tartu Jaani saksa koguduse diakonõpetaja 1889–1919, Moritz Wilhelm Paul Schwartz, Tartu Jaani koguduse diakonõpetaja. 1892–1901, Gustav Axel Conrad Oehrn, Tartu Jaani saksa koguduse ülemõpetaja, aastatel 1890–1897 Võru praostkonna praost 1901–1919, Viktor Karl August Wittrock (de), Tartu Jaani saksa koguduse õpetaja, Tartu Jaani kiriku ülempastor Alexander von Bulmerincq, adjunktpastor Otto Emil Seesemann, Läti koguduse pastor 1919–1939, Joseph Alexander Sedlatscheck, Tartu Jaani saksa koguduse pastor Werner Gruehn, 1918–1920 Tartu Jaani saksa koguduses vikaarõpetaja ja 1920–1922 diakonõpetaja August Leyst, 1922–1926 Tartu Jaani saksa koguduse abiõpetaja Tartu Jaani eesti koguduse pastoreid: kaplan/jutlustaja Franz Witte 1525 (surn. 1551), Caspar Lohmann, Clemens Ehlers 1549, Johann Kallis 1551, Heinrich Kakerak 1553, kaplanTimann Brakel (ca 1535–1602) 1556–1559, Pastor Heinrich Sudert 1526–1551, Johann Fegesack 1551–1556, Christoph Bergen 158. – 1594, Arnold von Husen 1592–1599, Bartholdus Thomae 1599–1609, Werner Arens 1609–1611, Bartholdus Gilde 1611–1616, Jacob Rossinius, Erasmus Pegau, Wiltstock 1663, Marcus Schütz, Matthias Lemchen, Michael Wittenburg 1707–1708, Johann Krüger, Otto Heinrich Fuhrlohn 17..–1743, Karl Gustav von Staden 1744–1750, Theodor Oldekop 1752–1806, Ludwig Wilhelm Moritz 1807–1830, Karl Heinrich Constantin Gehewe 1831 Alexander von Bulmerincq Otto Emil Seesemann Vana-Jaani kalmistu Uus-Jaani kalmistu Hugo Bernhard Rahamägi, Tartu-Pärnu rootsiaegse ülikooli usuteaduskonna õppejõud, nende elukäik ja tegevus 12. Crispinus Olai Jernfeld, Usuteadusline Ajakiri nr 1932 LISAVIHK NR 3, lk 68 VAIMULIKE ELULOOD Tartu Jaani koguduse pastor Viktor Wittrock, portreefoto, FOTIS Jüri Kivimäe, Ratsanik tuhkrul hobusel. Märkmeid ja mõtteid katkust ammumuistsel ajal, Tuna 2 / 2020, lk 2–9 Timann Brakel Tartu Jaani kogudus Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Hrsg. von Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Bd. 1. Mitau: Steffenhagen und Sohn 1827, lk. 232 Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 27 Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". An der St. Marienkirche, 1843 seite 26-27 Koguduse pitser