laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tallinna Kristiine Teeninduskool

Tallinna Kristiine Teeninduskool oli Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatav riigi kutsekool. Kool asutati 1970. aastal. Eesti NSV Kommunaalmajanduse ja Elanikkonna Elukondliku Teenindamise Ministeerium tahtis seal koolitada kõiki ministeeriumi haldusalas vaja minevaid teeninduserialade oskustöölisi. Kool oli Nõukogude Liidus erialade arvult kõige laiema profiiliga kutsekool, kus õpetati umbes paarikümnel kutsealal. Kooli asutamisel viidi Linnakutsekoolist nr 4 sinna üle juuksuri eriala. 1993. aastal aga liideti juba terve see kutsekool (siis juba Tallinna Vanalinna Õmbluskooli nime all). Kool likvideeriti 2003. aastal. Osa erialasid oli juba alates 1999. aastast viidud üle Tallinna Tööstushariduskeskusse, enamik viidi sinna üle kooli likvideerimisel. Juuksuriõpe viidi üle Tallinna Teeninduskooli. Hooned on pärast kooli likvideerimist olnud tühjadena, tasapisi on neid võetud kasutusele muul otsatarbel. Kooli ühiselamust on saanud kortermaja. Töökojahoones on tegutsenud erinevaid autoremondiettevõtteid, osaliselt on seal praegu Selveri kauplus. Õppehoones tegutseb tervise- ja meditsiiniteenuseid osutav polikliinikutaoline Kotka Tervisemaja. Staadionit kasutab EJL Tallinna noorte treeningkeskus. Kool asus Tallinnas Kristiine linnaosas aadressil Kotka 12 kooli jaoks ehitatud hoonetes, mis valmisid sügisel 1970. Õppekeel oli üldiselt eesti, kuid ajaloo jooksul on koolis olnud ka venekeelset õpet. Peamiselt on kooli võetud vastu keskhariduse baasil, kuid eri aegadel on võetud vastu ka põhihariduse baasil. Koolis on kokku õpetatud 32 erialal, sealhulgas juuksuri, rätsepa, kellassepa, lilleseadja, raadioelektrooniku, infotehnoloogi, autoremontija, automaalri, liftimehaaniku, müürsepa ja pottsepa erialal. 1970 Linnakutsekool nr 19 1978 Tehnikakool nr 19 1984 Kutsekeskkool nr 19 1990 Tallinna Tehnikakool 2000 Tallinna Kristiine Teeninduskool Edgar Aguraiuja Jüri Jürivee Enno Kuld Ülo Lilleorg Ella Lunts Koolis alustas 13. oktoobril 1978 tegevust rahvatantsurühm Kandali. Kooli asukohas ja toetusel tegutseti kuni 1990. aastate alguseni. Ülo Tikk. "Tallinna Kristiine Teeninduskool 30". Õpetajate Leht nr 46, 15. detsember 2000. Lk 13 Ülo Tikk. "Nelja kutsekooli luigelaul Tallinnas". Õpetajate Leht nr 5, 1. veebruar 2002. Lk 2 Tantsurühm Kandali koduleht "Peagi Kängurumaal – tantsuansambel Kandali". Meie Kodu = Our Home nr 4, 9. veebruar 2005. Lk 5 Ülo Tikk, Märt Bernadt. "Veerand sajandit Kotka tänavas. Tallinna Tehnikakool 25". Õpetajate Leht nr 44, 24. november 1995. Lk 7 Ülo Tikk. "Tallinna Kristiine Teeninduskool 30". Õpetajate Leht nr 46, 15. detsember 2000. Lk 13 Ülo Tikk. "Nelja kutsekooli luigelaul Tallinnas". Õpetajate Leht nr 5, 1. veebruar 2002. Lk 2
Jämaja

Jämaja (varem ka Jamaja) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torgu valda. Seal asub Jämaja ehk Siplase oja. Jämaja kihelkond Jämaja kirikumõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aasta lind (Venemaa)

Aasta linde (Птица года) valitakse Venemaal alates 1996. aastast. Valimist korraldab Venemaa lindude kaitse liit. Venemaa esimene aasta lind oli rukkirääk. Sarnaselt Venemaaga oli rukkirääk ka esimene Eesti aasta lind 1995. aastal ja esimene Läti aasta lind 1996. aastal. 1996 – rukkirääk 1997 – põldlõoke 1998 – sookurg 1999 – suitsupääsuke 2000 – rasvatihane 2001 – kuldnokk 2002 – tuuletallaja 2003 – koovitaja 2004 – valge-toonekurg 2005 – kakk 2006 – kajakas 2007 – jäälind 2008 – leevike 2009 – luik 2010 – kiivitaja 2011 – linavästrik 2012 – sinirind 2013 – merikotkas 2014 – piiritaja 2015 – lepalind 2016 – vaenukägu 2017 – põhjatihane 2018 – kalakotkas 2019 – turteltuvi (Streptopelia turtur) 2020 – sookurg (Grus grus) 2021 – Punajalg-pistrik (Falco vespertinus) Aasta lind Кампании>Птица года Venemaa lindude kaitse liidu kodulehel "Птица 1996 года – коростель". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. jaanuar 2019. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. "Союз охраны птиц России объявил птицу 2011 года". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. jaanuar 2019. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. "Буклет "Варакушка – птица 2012 года"". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. jaanuar 2019. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. "Орлан-белохвост – птица года-2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. august 2013. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. "Чёрный стриж – птица 2014 года". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. jaanuar 2019. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. "Горихвостка – птица 2015 года". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. jaanuar 2019. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. "Удод – птица 2016 года". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. jaanuar 2019. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. "Буроголовая гаичка – птица 2017 года". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. jaanuar 2019. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. Птица года 2019 Птица года 2020 в России (vaadatud 15.01.2021) Птицей 2021 года выбран кобчик (vaadatud 15.01.2021)
Aasta lind (Valgevene)

Valgevenes tegeleb aasta linnu (Птушка года) valimisega riiklik organisatsioon Valgevene lindude elu (Грамадская арганізацыя "Ахова птушак Бацькаўшчыны"). Aasta linde valitakse alates 2000. aastast ja esimeseks aasta linnuks oli valge-toonekurg. 2000 – valge-toonekurg 2001 – linavästrik 2002 – peoleo 2003 – koduvarblane 2004 – räästapääsuke 2005 – habekakk 2006 – kiivitaja 2007 – ööbik 2008 – hõbehaigur 2009 – hallhani 2010 – tuuletallaja 2011 – suurkoovitaja 2012 – piiritaja 2013 – vaenukägu 2014 – kägu 2015 – kõrvukräts 2016 – sõtkas 2017 – tuttlõoke 2018 – ohakalind 2019 – konnakotkas "Што мы робім /Конкурсы, акцыі, кампаніі". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2018. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. "Белорусской птицей года будет пустельга обыкновенная". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. november 2011. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. "Птушка года 2012". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. jaanuar 2018. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. "Птушка года 2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2018. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. "Зязюля — птушка 2014 года!". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuli 2017. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. "Вушатая сава – птушка 2015 года!". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2018. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. "Гогаль – птушка 2016 года!". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. jaanuar 2017. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. "Жаўрук-смяцюх – птушка 2017 года!". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2018. Vaadatud 31. jaanuaril 2019. Aasta olendite valimine meie lähisriikides ja maailmas. Eesti Loodus, nr 7, 2019
Aasta lind (Armeenia)

Armeenias valitakse aasta linde alates 2009. aastast. Esimeseks aasta linnuks oli kassikakk. 2009 – kassikakk 2010 – sookurg 2011 – rasvatihane 2012 – mesilasenäpp 2013 – punarind 2014 – vaenukägu 2015 – siniraag 2016 – tuuletallaja
Aasta lind (Läti)

Lätis valitakse aasta linde alates 1996. aastast. Esimene aasta lind oli rukkirääk. Sarnaselt Lätiga oli rukkirääk ka esimene Eesti aasta lind 1995. aastal ja esimene Venemaa aasta lind 1996. aastal. 1996 – rukkirääk 1997 – öösorr 1998 – siniraag 1999 – väike-konnakotkas 2000 – kiivitaja 2001 – kassikakk 2002 – naerukajakas 2003 – teder 2004 – valge-toonekurg 2005 – laululuik 2006 – tuuletallaja 2007 – musträhn 2008 – must-toonekurg 2009 – kormoran 2010 – metsis 2011 – kodukakk 2012 – merikotkas 2013 – aul 2014 – vaenukägu 2015 – rüüt 2016 – suur-kirjurähn 2017 – hänilane 2018 – punajalg-tilder 2019 – laanepüü 2020 – jäälind 2021 – nurmkana 2022 – piiritaja 2023 – ööbik 2024 – väiketiir Aasta lind Aasta putukas (Läti) Aasta taim (Läti) Aasta limune (Läti) Aasta elupaik (Läti) Aasta selgrootu (Läti) Aasta limak (Läti) Aasta geoloogiline objekt (Läti) kommentaarid artikli "Eesti piirab Saksamaa aasta lindude kormoranide arvukust" juures 2013. gada putns – kākaulis Dabasdati.lv 2014. gada putns – pupuķis LOB.lv 2015. gada putns – dzeltenais tārtiņš 2017. GADA PUTNS – DZELTENĀ CIELAVA Aasta olendite valimine meie lähisriikides ja maailmas. Eesti Loodus, nr 7, 2019 GADA PUTNS 2023 – LAKSTĪGALA GADA PUTNS 2024 – MAZAIS ZĪRIŅŠ
Maks ja Moorits

"Maks ja Moorits" (originaalis "Max und Moritz"; täispealkirjaga "Max und Moritz – Eine Bubengeschichte in sieben Streichen") on saksa kirjaniku Wilhelm Buschi raamat, mis räägib kahe poisi Maksi ja Mooritsa koerustükkidest. Raamat avaldati 1865. Wilhelm Buschi pildiraamatuid õelatest marakrattidest Maksist ja Mooritsast on korduvalt avaldatud ka eesti keeles.
Dolhasca

Dolhasca on linn Rumeenias Suceava maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas. Linna haldusalasse kuulub seitse küla: Budeni, Gulia, Poiana, Poienari, Probota, Siliștea Nouă ja Valea Poienei. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dolhasca elanikest rumeenlasi 82,65% ja mustlasi 12,21%. Rahvus oli teadmata 5,12%-l inimestest. 2021 Romanian census
Kaavi

Kaavi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torgu valda. Kaavil on 15 meetrit kõrge tuletorn. Tuletorni kõrval lääne pool on 700 meetrit pikk eralennurada ja valge angaar. Küla järgi on nime saanud siluri Ohessaare lademe Kaavi kihistik. Sealne puurauk on ka kihistiku stratotüüp. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2021. Vaadatud 17. septembril 2020. https://arhiiv.saartehaal.ee/2009/10/23/soomlane-tahab-kaavile-lennuki-maandumisrada-ehitada/ https://arhiiv.saartehaal.ee/2017/03/15/kaavi-uus-tuletorn-laheb-ka-linnusoprade-teenistusse/
Drăgășani

Drăgășani on linn Rumeenias Vâlcea maakonnas. Linn asub Olti jõe paremal kaldal. Linna haldusalasse kuulub neli küla: Capu Dealului, Valea Caselor, Zărneni ja Zlătărei. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Drăgășani elanike arv 17 871, neist rumeenlasi oli 87,29%, mustlasi 5,82% ja teistest rahvustest inimesi 0,05%. Rahvus oli teadmata 6,82%-l inimestest. 2021 Romanian census  Drăgășani – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Valdis Kaskema

Valdis Kaskema (2. juuli 1969 – 20. jaanuar 2019) oli eesti ettevõtja. Ta oli Eesti suurim maasikakasvataja, kes tegutses selles valdkonnas üle 20 aasta. Tartumaal Nõo vallas kasvatas ta oma ettevõttes "Kindel Käsi" maasikaid 20 hektaril. Valdis Kaskema hukkus õnnetuse tagajärjel, mis juhtus 20. jaanuaril Valgamaal Otepää lähistel Kibena külas, kus mootorsaaniga sõitnud Kaskema kaldus tähistatud mootorsaanirajalt põllule ja sai nii raskelt vigastada, et meedikutel ei õnnestunud teda päästa. Ta oli kindla sõna poolest tuntud maasikakasvataja, kes arendas marjakasvatajate ühistegevust, katsetas oma põldudel uuendusi ja tegi koostööd konsulentidega. Kaskema oli aastal 2015 Aasta põllumehe konkursil üks kandidaatidest. Maasikate korjamiseks võttis ta esimesena Eestis kasutusel nn maasikakombaini ehk traktori järel veetava lava, kus peal saab 14 inimest kõhuli olles marju korjata. Kaks inimest on kaalumas ja kontrollimas ning üks on lava vedava traktori roolis. "Suurim maasikakasvataja tegutseb toetusteta" Maaleht, 9. juuli 2015 "Mootorsaaniõnnetuses hukkunud Valdis Kaskema vend: selliseid asju ei saa ennetada" Maaleht, 23. jaanuar 2019
Tantsuline liikumine

Tantsuline liikumine sisaldab nii tantsu kui ka liikumise mõistet, kuid jääb sisult rohkem tantsukeskseks. See on füüsiline tegevus, mis võib sisaldada nii igapäevaseid kui ka keha piire kompavaid ning eri dünaamikat rakendavaid liikumisi eesmärgiga end selle kaudu väljendada. Mõiste „tantsuline liikumine“ kajastub eelkõige riiklikus kehalise kasvatuse õppekavas. 2009. aastal läbis senine kehalise kasvatuse õppekava uuenduskuuri ning seni õppekavas esinenud rütmika tegi läbi muutuse tantsuõpetuseks kujunemise suunas. Selleks, et kehalise kasvatuse õpetajaid mitte liialt kohutada, otsustati väga konkreetse mõiste „tants“ asemel käiku võtta laiema tähendusega "tantsuline liikumine". Üldisemalt on tantsuline liikumine siiski osa tantsust, olles selle vabam väljendusvorm ehk tantsuline liikumine ei seostu ühegi kindla stiili või žanriga. Samuti ei ole tegu fikseeritud koreograafiaga vaid pigem just vaba liikumisega vabas vormis enese väljendamiseks. Tantsu ajaloo alguseks võib pidada juba ammustest aegadest pärit rituaale, kus tantsulisel liikumisel oli suur osa. Tants oli rituaali osadeks nii vanas Egiptuses, Vana-Roomas kui ka India templites, esinedes seal mitte niivõrd tänapäevase koreograafia, vaid liikumisena, mis kandis edasi teist tähendust ning dünaamikat kui igapäevased tegevused ning sellest tingitud liikumine. Tänapäeval läänemaailmas tuntud tantsustiilide alguseks on aga 16. sajandi Prantsusmaa, kus Louis XIV õukonnas pandi algus balletile. Tollele tehnikale tuginedes või sellele vastandudes kujunesid ka ülejäänud tantsustiilid, mida praegusel ajal paljugi harrastatakse, hiphopist ja showst kaasaegse tantsuni välja. Tantsulise liikumise enda ajalugu võib vaadelda kahest küljest. Ühelt poolt on see midagi, mis on olemas olnud aegade algusest saadik, väljendudes rituaalides. Teises kontekstis on väljend aga vaid kümmekond aastat vana, tekkides 2008. aastal koos kehalise kasvatuse õppekava muutustega asendades tantsuõppe mõistet. Eesmärk tookorral vähendada kehalise kasvatuse õpetajates pinget ning hirmu tantsu õpetamise suunas. Tantsul mõistena on väga erinevaid väljundeid ja suundi. Tantsuks võib pidada üldiselt liikumist, rütmistatud liikumist, liikumist muusika saatel, kindlat koreograafiat, kompositsiooni jne. Enamasti mõistetakse tantsu kui koreograafiat. Koreograafia on tantsu loomise kunst, liikumise kogumine ja organiseerimine teatud joonisesse ja järjestusse. Tantsulise liikumise eesmärk on saada teadlikuks oma kehast, tants on liikumine loovas, loomingulises ja mõtestatud tegevuses (Sööt). Tantsulise liikumise eesmärk on seega pigem tegeleda oma kehaga ja võimalus end väljendada liikumise keeles vabas vormis ilma, et tulemiks peaks olema mingit moodi organiseeritud liikumine nagu seda on koreograafia puhul. Dance Facts - History, Interesting Tips and Types of Dance. http://www.dancefacts.net/ History of Dance. http://www.historyworld.net/wrldhis/PlainTextHistories.asp?historyid=ab82 Encyclopedia Britannica: Choreography. https://www.britannica.com/art/choreography Sööt, A. 2012. Tantsuline liikumine põhikooli kehalise kasvatuse tunnis. Viljandi: OÜ Koopiastuudio.
Muhu Pagarid

OÜ Muhu Pagarid on Eesti toiduainetööstusettevõte, mis toodab ja müüb spetsiaalset Muhu leiba. Ettevõte on registreeritud Saare maakonnas Muhu vallas Liiva külas. Ettevõte kanti Äriregistrisse 2012.[viide?] Ettevõtte asutas Martin Sepping. Peale Muhu saare on ettevõttel pagarikojad ka Tallinnas ja Tartus. https://muhuleib.ee/ (vaadatud 30.01.2019) Koduleht
PAF

PAF või Paf võib tähendada järgmist: Paf (ettevõte), Soome meelelahutusettevõte ...
Kargi

Kargi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torgu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Eesti Pagar

AS Eesti Pagar (varasema nimega AS ETK Leib) on Eesti toiduainetööstusettevõte; ühtlasi Eesti suurim pagaritööstusettevõte. Ettevõte kasutab oma toodetel kaubamärki Eesti Pagar. Kaubamärk võeti kasutusele 2004. Ettevõtte peakontor asub Paides aadressil Tööstuse tänav 34. Eesti leivatöösturid valmistuvad turu osa nimel üksteist alla neelama Ärileht, 30.01.2008 (vaadatud 12.09.2021) Ettevõttest Eesti Pagari kodulehel (vaadatud 30.01.2019) Koduleht
Arturs Krišjānis Kariņši esimene valitsus

Arturs Krišjānis Kariņši esimene valitsus oli 23. jaanuaril 2019 Läti Vabariigi Seimi kinnitatud ja Arturs Krišjānis Kariņši juhitud viie erakonna koalitsioonivalitsus. Koalitsiooni koosseis: Läti peaminister Läti riigipeade loend
Mecklenburgi saadikud Preisimaal

Mecklenburg-Schwerin ja Mecklenburg-Strelitz lõid diplomaatilised suhted Preisimaaga 1794. aastal. Alates 1919. aastast olid saadikud ka Riiginõukogu liikmed. 1794–1835: Friedrich August von Lützow (1757–1835) 1835–1850: Wilhelm von Hessenstein (1790–1867) 1851–1852: Adolf Friedrich von Schack (1815–1894) 1852–1857: Bernhard Vollrath von Bülow (1820–1864) 1858–1862: Ernst von Hopffgarten (1797–1861) 1863–1867: Adolph von Sell (1797–1891) 1867–1873: sama, mis Mecklenburg-Strelitzil 1873–1875: vakantne 1875–1889: Max von Prollius (1826–1889) 1889–1905: Fortunatus von Oertzen (1842–1922) 1905–1918: Joachim von Brandenstein (1864–1941) 1919–1934: Friedrich Tischbein (1880–1970) Saatkond suleti 1934. aastal. 1794–1867: sama, mis Mecklenburg-Schwerinil 1867–1873: Bernhard Ernst von Bülow (1815–1879) 1873–1918: sama, mis Mecklenburg-Schwerinil 1918–1919: vakantne 1919–1923: diplomaatilised suhted puudusid 1923–1932: sama, mis Braunschweigil Saatkond suleti 1932. aastal.
Karuste

Karuste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torgu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Supraport

Supraport (ladina keelest supra 'kohal/ülalpool asuv', porta 'uks'; itaalia keeles sopraporte) on portaali või ukse kohal asuv raamitud pind maalingu või reljeefi jaoks. See võib asetseda seinal omaette või olla kujunduslikult seotud ukseraamistusega. Supraporti kohtab losside ja residentside uste kujunduses alates renessansiperioodist, eriti rikkalikult kujundati supraporti baroki ja rokokoo ajal. Hiljem seostub ta historitsistlike hoonetega, aga ka juugendstiiliga. Supraport võib kanda vappi või kartušši või mõnd muud motiivi maalituna või reljeefis, maalitud suprapordi motiiv võib temaatiliselt olla seotud ruumiga, kus nad asetsevad või kuhu viib suprapordi all olev uks. Mitu supraporti ühes ruumis võivad olla kujundatud ühe tervikuna. Eesti arhitektuuris kohtab supraporti peamiselt klassitsistlikes mõisates ja linnamajades, ent ka varasemais hooneis (Mustpeade maja Tallinnas, Narva hävinud barokkportaalid). Mustpeade maja portaal suprapordiga Barokne supraport maalingut kandnud kartušiga Intarsiatehnikas kujundatud supraport Toruńi Püha Vaimu kiriku lõunalöövis Maalitud illusoorne supraport Nová Říše kloostris Supraport rokokoopalee välisuksel Valencias Rokokoostiilis supraport Tallinnas Uus 15 Neorokokoostiilis supraport Dieteli lossis, Sosnowiecis Tümpanon Lünett http://entsyklopeedia.ee/artikkel/supraport
Kaģumciems

Kaģumciems on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Zvārtava vallas. Küla asub Koiva jõe kaldal, valla keskusest Stepist 6,1, piirkonna keskusest Valkast 39,5 ja Riiast 169,7 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze
Lantsettaken

Lantsettaken (inglise keelest lancet window) on kõrge ja kitsas teravkaarne aken, reeglina ehisraamistikuta. Iseloomulik eriti Inglismaa gooti arhitektuurile, aga seda esineb ka mujal keskaegsetel ja historitsistlikel hoonetel. Mõnikord on lantsettakent ekslikult samastatud lantsettkaarega. Lantsettakna nimetus tuleb akna enda kujust, mitte kaare kujust – see ei pea tingimata olema lantsettkaar, vaid võib olla ümar või tavaline teravkaar. Borehami Andrease kiriku torniaken Essexis Inglismaal Ardferti katedraali kooriosa aknad Kerry krahvkonnas Iirimaal Yorki katedraali põhjatransepti lantsettaknad Kabel Guizengeardis, Charente, Prantsusmaa Hexhami endise kloostrikiriku põhjatransepti lantsettaknad tavaliste teravkaartega Northumberlandis Inglismaal Uusgooti lantsettaken Holmptoni Nikolause kirikus Yorkshire'is Inglismaal John Henry Parker. An introduction to the study of Gothic architecture (1877) Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, Tallinn, 2001. lk 296
Mierkalns

Mierkalns on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Zvārtava vallas. Küla asub Koiva jõe kaldal, valla keskusest Stepist 8,3, piirkonna keskusest Valkast 34,6 ja Riiast 157,3 kilomeetri kaugusel. Mierkalns oli nõukogude perioodil kohaliku kolhoosi keskasulaks. Külas asub Mierkalnsi bussipeatus. Vietvārdu datubāze Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Autotransporta direcija
Putras

Putras on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Zvārtava vallas. Küla asub valla keskusest Stepist 9,6, piirkonna keskusest Valkast 35,9 ja Riiast 158,7 kilomeetri kaugusel. Külast loodes asub Putrase soo. Putrases asub Augstkalni bussipeatus. Sealsed muinaskalmed on kohaliku kaitse all olevad arheoloogiamälestised. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2019. Vaadatud 2. veebruaril 2019.
Vērsīši

Vērsīši on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valka piirkonnas Zvārtava vallas. Küla asub valla keskusest Stepist 12,7, piirkonna keskusest Valkast 29,5 ja Riiast 166,6 kilomeetri kaugusel. Üks külas kasvav mänd on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Kaunispe

Kaunispe (ka: Kaunispä) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torgu valda. Külas asub Kaunispe sadam. Küla kuulus Jämaja kihelkonda ja külas oli Kaunispe mõis. Kaunispe hoiuala Kaunispe rand Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Zaķi (Zvārtava vald)

Zaķi on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Zvārtava vallas. Küla asub valla keskusest Stepist 4, piirkonna keskusest Valkast 32 ja Riiast 158 kilomeetri kaugusel. Seal asuvad Zaķi bussipeatused. Küla on kujunenud endise Zaķi mõisa (Augustenthal) keskuse juurde. Sealsed muinaskalmed on regionaalse kaitse all olevad arheoloogiamälestised. Zaķi paju on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Zaķu senkapi Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
MIX

MIX või Mix võib tähendada järgmist: "The Mix", Kraftwerki album (1991) ...
Bāci

Bāci on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valka piirkonnas Vijciemsi vallas. Küla asub valla keskusest Vijciemsist 2,4, piirkonna keskusest Valkast 25,1 ja Riiast 154,4 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze
Kairi küla

Kairi (vanasti ka Kairis) on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Vijciemsi vallas. Küla asub Vija jõe kaldal, valla keskusest Vijciemsist 2,1, piirkonna keskusest Valkast 25,8 ja Riiast 155 kilomeetri kaugusel. Külas kasvav Silbitari künnapuu on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Kalju

Kalju all mõistetakse kõvast kivimist paljandit, mis ulatub ümbritsevast pinnasest kõrgemale, või suurt järskude nõlvadega kivist kaldapanga osa. Mägi Küngas
Lācupi

Lācupi (ka Lāčupi) on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Vijciemsi vallas. Küla asub valla keskusest Vijciemsist 4,4, piirkonna keskusest Valkast 27,1 ja Riiast 153,5 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze
Mežmuiža

See artikkel räägib Valka piirkonna asulast. Smiltene piirkonna asula kohta vaata artiklit Mežmuiža (Smiltene piirkond). Vāne valla asula kohta vaata artiklit Mežmuiža (Vāne vald). Kandava valla asula kohta vaata artiklit Mežmuiža (Kandava vald). Mežmuiža on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Vijciemsi vallas. Küla asub Daudzupīte oja kaldal, valla keskusest Vijciemsist 6,2, piirkonna keskusest Valkast 28,8 ja Riiast 160,7 kilomeetri kaugusel. Aastal 1895 rajati külla Vijciemsi käbikuivati, mis on vanim käbikuivati Lätis. Kuivati hoone on riikliku kaitse all olev arhitektuurimälestis. Vietvārdu datubāze https://mantojums.lv/cultural-objects/9264 Vijciema (Mežmuižas) čiekurkalte]
Peņģi

Peņģi (ka Penģi) on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Vijciemsi vallas. Küla asub Vija jõe kaldal, valla keskusest Vijciemsist 4, piirkonna keskusest Valkast 26,7 ja Riiast 153,1 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze
Punkales

Punkales on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valka piirkonnas Vijciemsi vallas. Küla asub Vija jõe kaldal, valla keskusest Vijciemsist 9,6, piirkonna keskusest Valkast 32,3 ja Riiast 149,9 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze
Sūbri

Sūbri on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valka piirkonnas Vijciemsi vallas. Küla asub Vija jõe kaldal, valla keskusest Vijciemsist 6,4, piirkonna keskusest Valkast 29,1 ja Riiast 149,8 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze