laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Virbi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Virbi tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis. Tänav algab Miina Härma tänavalt ja lõppeb Varraku tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 780 m. Aastatel 1979–1995 kandis tänav Velikije Luki lahingu auks Velikije Luki tänava nime. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Tallinna tänavanimed EKI KNAB (vaadatud 31.01.2016)
Vormsi tänav

Vormsi tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Tänav algab haljasalalt ja lõppeb Läänemere teega ristudes. Tänava keskosast läheb lühike haru Narva maanteele. Tänava pikkus on 493 m. Aadressil Vormsi 3 on Tallinna Läänemere Gümnaasium. Vormsi tänav sai nime 25. aprillil 1986. Tallinna Linnavolikogu (6.10.2016). "Tallinna kohalike teede nimekiri". Õigusaktid. Tallinn. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 303
Friedrich Robert Faehlmanni tänav

Friedrich Robert Faehlmanni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Raua ja Kadrioru asumis. Tänav algab Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänavalt ja lõpeb August Weizenbergi tänavaga ristudes. Tänava kohta on ka kasutatud nimekuju Fählmanni tänav, saksa keeles ka Fählmannstraße ja vene keeles ул. Фридриха Роберта Фельмана., Faehlmanni tänav sai nime 1928. aastal. 1965. aastal valminud Eesti Televisiooni telemaja hoone lõikas läbi senise Carl Robert Jakobsoni tänava ning sellest põhja poole jäänud Jakobsoni tänava osa liideti Friedrich Robert Faehlmanni tänavaga. Faehlmanni 37 asus Eesti NSV ajal õllebaar. Fr. R. Faehlmanni tänav 1/ Kreutzwaldi 15 (algse aadressiga Kreutzwaldi 15/Faehlmanni 9), kultuurimälestis nr 8135 Fr. R. Faehlmanni tänav 2/ F. R. Kreutzwaldi t 17, kultuurimälestis nr 8133 Fr. R. Faehlmanni tänav 4, kultuurimälestis nr 8134 Fr. R. Faehlmanni tänav 12, Eesti Rahvusringhäälingu Eesti Televisiooni uus hoone (Eesti Televisiooni vana hoone asub Gonsiori tänav 27) Fr. R. Faehlmanni tänav 28 asub Louis Christopfi ja Moissei Klibanski projekteeritud elamu. Pühendatud Friedrich Robert Faehlmannile. Elamu F.R.Kreutzwaldi 15 Elamu F. R.Faehlmanni t 2/ F. R. Kreutzwaldi t 17 Elamu Faehlmanni 2, kus elas viiuldaja Hugo Schüts Elamu Faehlmanni 4 (1925) Elamu Faehlmanni 9 Elamu Faehlmanni 18 Tallinna tänavanimed. KNAB. Friedrich Robert Faehlmanni tn, www.eki.ee (vaadatud 28.10.2020) Hannes Rumm, Eesti NSV ametitelefonid , epl.delfi.ee, 26.03.2001 Elamu F.R.Kreutzwaldi t 15, 1938. a kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 18.12.2021) Elamu F. R.Faehlmanni t 2/ F. R. Kreutzwaldi t 17, 1925, 1932 kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 18.12.2021) Elamu F.R.Faehlmanni t. 4, 1925. a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 18.12.2021)  Friedrich Robert Faehlmanni tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Haljas tee

Haljas tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe ja Kose asumis. Tänav algab Urva tänavalt ja lõpeb Kose teega ristudes. Tänava pikkus on umbes 940 m. Haljas tee sai nime 25. septembril 1951. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub Kose metsa veerel. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 31 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 267
Šali rajoon

Šali rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Šali. Q126687602  Šali rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lummu tänav

Lummu tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis. Tänav algab Laagna teelt ja lõppeb Jaan Koorti tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 380 m. Aastatel 1979–1994 kandis tänav Eesti Laskurkorpuse polkovniku August Pusta auks August Pusta tänava nime. Lummu ja Jaan Koorti tänava ristumiskoht (oktoober 2011) Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring andmebaasist KNAB. EKI, vaadatud 31.01.2016.  Lummu tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lükati tee

Lükati tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kloostrimetsa asumis. Tänav algab Kose teelt ja lõppeb Kloostrimetsa teega ristudes. Osa tänavast kulgeb Pirita jõe kõrvalt. Kose tee 27 // Lükati tee 1 on 20. sajandi algusest pärinev elamu, ehitismälestis. Tänavat läbib Pirita-Kose-Kloostrimetsa ringrada. Lükati teel on Lükati sild (Randvere sild) üle Pirita jõe. Lükati tee sai nime 12. juulil 1949. Tänav on saanud nime Pirita jõe kaldal asuva vana Lükati veskitalu järgi. Lükati tee algus Lükati tee algus, vasakul Lükati sild Elamud Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 73  Lükati tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Prahova maakond

Prahova maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Maakonnas on 103 omavalitsust, millest 14 on linnad. Azuga Băicoi Boldești-Scăeni Breaza Bușteni Câmpina Comarnic Mizil Ploiești Plopeni Sinaia Slănic Urlați Vălenii de Munte 2021 Romanian census Prahova maakonna koduleht
Kurtšaloi rajoon

Kurtšaloi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Kurtšaloi. Q126687602 Kurtšaloi rajooni koduleht
Madala tänav

Madala tänav (aastatel 1963–1995 Nikolai Nekrassovi tänav) on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis. Tänav algab Sõle tänavalt ja lõppeb Pelguranna tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 660 m. Madala 3 on teenindusasutuste maja, kus 1969–2008 töötas ka Pelguranna raamatukogu. Aastal 1954 rajati Madala tänavale Vene-Balti laevatehase lasteaed, Madala tn 13 - Lasteaed Kajakas. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm
Nõlva tänav

Nõlva tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa asumis Hundipea allasumis. Tänav algab Tööstuse tänavalt ja lõppeb umbtänavana. Tänav sai praeguse nime 25. mail 1959. Varem kandis tänav Polaartänava nime. Tänava saksakeelne nimi oli Polarstraße ja venekeelne Полярная улица. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 86
Uruss-Martani rajoon

Uruss-Martani rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Uruss-Martan. Q126709394  Uruss-Martani rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Oda tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Oda tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav jääb Kalaranna tänava ja Küti tänava vahele. Tänava pikkus on umbes 90 m. Oda tänav sai nime 14. aprillil 2010. Tänava nimevalikut on mõjutanud lähedalasuvad Küti, Vibu ja Noole tänav. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 285
Paavli tänav

Paavli tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa ja Sitsi asumis. Paavli tänav algab Kopli tänavalt ja lõpeb Sõle tänaval. Paavli tänav on lõunaedela–põhjakirdesuunaline, 545 meetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7840604. Paavli tänava viimane lõik enne Sõle tänavaga ristumist (umbes 200 m) on avatud vaid kergliiklejaile. Tänav rajati 17. jaanuaril 1923. Tänav sai nime väidetavalt ühe majaomaniku nime järgi. Tänava saksakeelsed nimed olid Paulstraße, Pawelstraße ja Pawlowsche Straße ning venekeelne Павловская улица. 1939. aasta aprillis tegi Tallinna Linnavalitsus ettepaneku nimetada Paavli tänav ümber Kaali tänavaks, mis ei leidnud aga linnavolikogus toetust. 27. juunil 1950 nimetati tänav Aleksandr Popovi järgi ümber Aleksandr Popovi tänavaks ehk Popovi tänavaks. Algne tänavanimi taastati 3. augustil 1990. Paavli tänav 4, A-Ülevaatus Pelgulinna Paavli tänav 5 büroohoone, Eesti NSV ajal nõukogude 773. sidetehas Paavli tänav 6, Paavli Kaltsukas Paavli tänav 10, Sõle Rimi Supermarket http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Maanteeamet. "Riiklik Teeregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 1.12.2017. Vaadatud 13.01.2018. Robert Nerman, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn: Tallinna Linnaplaneerimise Amet. Lk 286. ISBN 978-9949-33-215-1. "Rida Tallinna tänavaid ümberristimisele". Päevaleht. 23.04.1939. Aleksander Kivi (1972). Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus. Lk 94-95. A-Ülevaatus Pelgulinna Paavli Kaltsukas Sõle Rimi Supermarket
Paasiku tänav

Paasiku tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Katleri asumis. Tänav algab Martsa tänavalt ja lõppeb Tondiraba tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 460 m. Paasiku tänav sai nime 9. detsembril 1988. Tänav on saanud nime lähedase paemurru ehk paasiku järgi. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 286
Mureși maakond

Mureși maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Transilvaanias. Elanikest on 52,6% rumeenlased, 37,8% ungarlased ja 8,8% mustlased. Maakonnas on 103 omavalitsust, millest 11 on linnad. Iernut Luduș Miercurea Nirajului Reghin Sărmașu Sângeorgiu de Pădure Sighișoara Sovata Târgu Mureș Târnăveni Ungheni Mureși maakonna koduleht
Nadteretšnõi rajoon

Nadteretšnõi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Znamenskoje. Rajooni põhjpiiri moodustab Tereki jõgi. 2010. aastal moodustasid rajooni 55 782 elanikust tšetšeenid 98,38%, avaarid 0,5% ja venelased 0,2%. Q126683534  Nadteretšnõi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Paadi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Paadi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Tänav algab Ahtri tänavalt ja lõppeb natuke enne Laeva tänavaga ristumist. Tänava pikkus on umbes 180 m. Tänaval asub Hotell Euroopa. Paadi tänav sai nime 10. aprillil 1935. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud tänavanimed. Tallinn, 2013, lk. 286
Petrooleumi tänav

Petrooleumi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru ja Sadama asumis. Petrooleumi tänav sai 1905. aastal nime 1904. aastal tänava äärde ehitatud AS Vennad Nobel petrooleumilao järgi. Tänava saksakeelne nimi oli Petroleumstrasse ja venekeelne nimi Керосинная улица. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 91
Piiskopi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Piiskopi tänav on tänav Tallinna vanalinnas Toompea allasumis. Tänav kulgeb Pika jala algusest Kiriku platsile. Tänava pikkus on umbes 80 m. Elamu Lossi plats 5 // Rutu tänav 1 // Piiskopi tänav 1. Kultuurimälestis nr 3006. Elamu Kiriku plats 2 // Kohtu tn 2 // Piiskopi tn 2 // Pikk jalg 16 kvartalis, aadressiga Kohtu tn 2. Kultuurimälestis nr 3000. Aadlielamu lasi 1798. aastal ehitada perekond Kaulbars, alates 1814. aastast oli maja krahv H. H. Tiesenhauseni kasutuses. Parun Tolli aadlisuguvõsa hoonestik, 20. sajandi alguses tegutses Douglase tänav 2, parun Hermann Georg von Tolli hoones Henriette Fölschi asutatud Eestimaa Saksa Seltsi era-tütarlastekool "Henriettenschule". 1930. aastatel ehitati hoonesse korterid ja hoone natsionaliseeriti 1940. aastal Natalie Tollilt. Eesti NSV ajal tegutses hoones Fr. R. Kreutzwaldi nimeline Eesti NSV Riiklik Raamatukogu. Kiriku plats 3 // Piiskopi tn 3 // Rutu tn 2. Piiskopimaja, EELK Konsistooriumi hoone. Ajalooline Eestimaa piiskoppide residents. Venemaa keisririigi ajal asus hoones Douglase tänav 3 VELK Tallinna konsistooriumiringkonna Konsistoorium, kuni 1920. aastani elas hoones Eestimaa superintendent, kes oli ka Tallinna toomkiriku Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskoplik Toomkoguduse ülemõpetaja. Maja oli siis ka Tallinna Toomkiriku saksa koguduse pastoraat. EELK Konsistoorium asus tol ajal hoopis Piiskopi tänav 3 hoones. 1934. aastal andis president Konstantin Päts oma dekreediga maja ja ka Kiriku tänav 8 maja Tallinna toomkirikule üle tasuta kasutamiseks. 1940. aastal võeti Kiriku plats 3 maja ära Nõukogude Liidu sõjaväe kasutusse ning tagastati kirikule 1991. aastal. Keskajal oli praegusel Piiskopi tänaval Toompea Suur linnuse Toome värav, mille lääneseinast on osa säilinud Lossi plats 6 Piiskopi tänava poolses seinas. Piiskopi tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi - Douglase tänav, Duglase tänav, Tuglase tänav, Kallaku tänav; saksa keeles Douglasstraße, Douglasberg, Bischofstraße; vene keeles Дугласская ул., Пийскопи, ул. 10. aprillil 1935. aastal Tallinna Linnavolikogu otsusega nimetati Piiskopi tänavaks. 13. juulist 1948 nimetati tänav Tallinna TRN Täitevkomitee otsusega Kallaku tänavaks, Piiskopi tänava nimetus taastati 13. novembril 1989. aastal, Tallinna RSN Täitevkomitee otsusega. 3006 Elamu Lossi plats 5, 17.-18.saj.) kultuurimälestiste riiklikus registris 3000 Elamu Kohtu t.2, 1798.a.) kultuurimälestiste riiklikus registris ENSV TEATAJA 19. novembril Nr. 47 1940, Art. 547. Tallinna linnas natsionaliseerimisele kuuluvate majade nimestik EELK Konsistooriumi hoone ehk piiskopimaja ja kabel, www.puhkaeestis.ee (vaadatud 24.08.2020) Aadlikust Rootsi sõdur, kellest sai Vene ajal Eestimaa kuberner, jaakjuske.blogspot.com, 15. mai 2016 Piiskopi tn, EKI KNAB: Eesti - Eesti Keele Instituut, Eesti kohanimed (vaadatud 15.07.2021)
Pikri tänav

Pikri tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis. Tänav algab Punaselt tänavalt ja lõpeb Vikerlase tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 320 meetrit. Aastatel 1979–1994 kandis tänav Punaarmee kapteni Mihhail Pasternaki auks Mihhail Pasternaki tänava nime. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Tallinna tänavanimed EKI KNAB (vaadatud 31.01.2016)
Pojengi tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Pojengi tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe aedlinnas. Tänav algab Kupra teelt, ristub Tolmuka tee, Randvere tee, Mugula tee ja Astla teega ning lõpeb umbtänavana Maardu–Miiduranna raudtee ääres. Tänava pikkus on umbes 950 m. Pojengi tee sai nime 14. veebruaril 1958. Pojengi tee ja Tolmuka tee ristil asub endine Betaania koguduse palvemaja. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 94 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn: Tallinna Linnaplaneerimise Amet, 2013  Pojengi tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pirni tänav (Tallinn)

Pirni tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Marja allasumis ja Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Tänav algab Paldiski maanteelt ja lõppeb Mureli tänavaga ristudes. Pirni tänav sai nime 14. mail 1946. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 288
Vormsi kirikumõis

Vormsi kirikumõis (saksa keeles Pastorat Worms) oli kirikumõis Vormsi kihelkonnas Läänemaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016)
Söderbi mõis

Söderbi mõis (saksa keeles Söderby; ka Lõuna mõis) oli Suuremõisa mõisa kõrvalmõis Vormsi kihelkonnas Läänemaal. Vana pärimuse kohaselt viisid Vormsi elanikud oma maksud Turgu või Hankosse. Et meresõit oli raske, palus rahvas Rootsi riigilt, et see saadaks maksukoguja ka Vormsile elama. Nii juhtuski. Esimese foogti nimi oli Hoppman. Ta laskis Söderby külla ehitada väikese mõisa, mis rahvasuus sai nime Serbe hoe (serbe huue). Tegemist oli siis Söderby mõisaga. Hiljem viidi mõisa keskus üle Obholmenisse (Ubbholmen praeguse Hosby aladel). Mõis liideti 1750. aastatel Suuremõisaga ja sellega läks kogu Vormsi saar Stackelbergide suguvõsa valdusse. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Eesti kohanimede leksikon Söderbi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Hallivere mõis

Hallivere mõis (saksa keeles Hallifer) oli mõis Vigala kihelkonnas Läänemaal. Mõis eksisteeris 15.–17. sajandil. Mõisa omanikud olid Üxküllid.
Nõlva mõis

Nõlva mõis (saksa keeles Nelwa) oli Vigala mõisa kõrvalmõis Vigala kihelkonnas Läänemaal. Mõis rajati 1829 Nurtu mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Nõlva mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 27.01.2016) Nõlva mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vaguja mõis

Vaguja mõis (saksa keeles Wagguja) oli Vana-Vigala mõisa karjamõis Vigala kihelkonnas Läänemaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Vaguja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Velise mõis

Velise mõis (saksa keeles Schloß Felx) oli rüütlimõis Vigala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda Mõisat mainiti esimest korda 1264. Mõisa omanikud olid keskajal Üxküllid. Mõisa keskne ehitis oli kindlustatud vasallielamu (Velise vasallilinnus), Wacke ja hiljem Uexkülli perekonnale kuulunud linnus püsis 1560. aastani. Liivi sõja ajal 1560. aasta septembris põletasid venelased linnuse maha. 19. sajandil, kui Velise mõis kuulus Gustav Heinrich von Wetter-Rosenthalile, ehitati lossi varemete kohale uus kivist Velise mõisa härrastemaja. Selle ehitamisel kasutati ära linnuse tervemaid müüriosi. 19. sajandi lõpus ostid mõisa Wetter-Rosenthalidelt, Maydellid, kindralleitnant Karl Anton von Maydell (1816–1885). 1888. aasta 3. märtsil härrastemaja hävis tulekahjus ja järele jäid vaid kivimüürid. 1889. aastal maja taastati, hoone oli oja poolt kahekordne ja pargi poolt ühekordne. Maja all säilisid endise kindluse võlvkeldrid. Peahoone ümbrusesse kerkisid vajalikud majandushooned ning kujundati avar ja park. Velise mõisa pargis asub ka Velise mõisa Wetter-Rosenthalide kalmistu ja umbes 200 meetri kaugusel põhja suunas üle Velise jõe paikneb Velise mõisa hilisem, Maydellide suguvõsa kalmistu. Velise mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016) Velise linnuse territoorium kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 09.02.2024). Velise mõis Eesti mõisaportaalis Jaanus Kiili, Velise Rosenthalide kadunud maailm, Raplamaa Sõnumid, nr 23, 10. juuni 2015
Vilivalla mõis

Vilivalla mõis (ka Villivalla mõis[viide?]; saksa keeles Williwalla) oli Suuremõisa mõisa kõrvalmõis Pühalepa kihelkonnas Läänemaal. Mõis rajati 1783. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Vilivalla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 27.01.2016) Vilivalla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Mäemõisa mõis

Mäemõisa mõis (saksa keeles Berghof) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna. Mõisast on esimesed teated 16. sajandist. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) http://www.mois.ee/vallad/laane.shtml (vaadatud 31.01.2016) Mäemõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 27.01.2016) Mäemõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Mäemõisa mõis (Ridala khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Nakamaa mõis

Nakamaa mõis (saksa keeles Nakkama) oli Mäemõisa mõisa karjamõis (poolmõisa staatuses) Ridala kihelkonnas Läänemaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Nakamaa mõis Eesti mõisaportaalis
Saardu mõis

Saardu mõis (saksa keeles Saardo) oli Kiideva mõisa kõrvalmõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) http://www.mois.ee/vallad/laane.shtml (vaadatud 31.01.2016) Saardu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Sinalepa mõis

Sinalepa mõis (saksa keeles Sinnalep) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna. Mõis rajati 1673 Parila mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) http://www.mois.ee/vallad/laane.shtml (vaadatud 31.01.2016) Sinalepa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 27.01.2016) Sinalepa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tamma mõis

Tamma mõis (saksa keeles Tamma) oli Kiltsi mõisa kõrvalmõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) http://www.mois.ee/vallad/laane.shtml (vaadatud 31.01.2016) Tamma mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Võnnu mõis

Võnnu mõis (saksa keeles Wenden) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna. Mõisat mainiti esimest korda 1341. aastal. Võnnu mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016) Võnnu mõis Eesti mõisaportaalis Võnnu mõis (Ridala khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kiska mõis

Kiska mõis (saksa keeles Kiska) oli Vatla mõisa kõrvalmõis Karuse kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Lääneranna valda. Kiska mõis rajati 1773 Mõisaküla mõisa ja Mõtsu mõisast eraldatud aladest. Algul oli Kiska mõis iseseisev mõis, hiljem sai see Vatla mõisa kõrvalmõisaks. Kiska mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016) Kiska mõis Eesti mõisaportaalis
Pivarootsi mõis

Pivarootsi mõis (saksa keeles Piwarootz, varem Paulsruhe) oli rüütlimõis Karuse kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Lääneranna valda. Mõis rajati 1670. aastatel Karinõmme mõisast eraldatud alast. 1869. aastal ehitatud Hollandi tüüpi tuulikus jahvatati vilja viimati 1920. aastatel, kuid Teise maailmasõjani jäi veskiümbrus külanoortele meelepäraseks kogunemis- ja peopaigaks. Pärast sõda oli tuulik mõnda aega kasutusel Nõukogude piirivalve vaatetornina, kuid jäi siis peagi seisma. 1990. aastate alguseks olid tuulikust alles vaid murenevad paekivimüürid. Pärast viieaastast taastamist rajati Pivarootsi tuulikusse Peeter Punga eestvõtmisel suurejooneline puhkekompleks. Tuuliku neljal korrusel asuvad söögi- ja kaminasaal, koosolekuruum, saunakompleks ning kahekohaline sviit ööbijatele, samuti väike muuseum. Pivarootsi mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016) Talving, Hanno. Ringreis Eestis mööda tuulikuid. Eesti Päevaleht, 6. mai 2005. Pivarootsi mõis Eesti mõisaportaalis
Orjaku mõis

Orjaku mõis (saksa keeles Orjak) oli Emmaste mõisa kõrvalmõis Käina kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Hiiumaa valda. Mõis rajati 1603. aastal. Esialgu oli mõis iseseisev. 1821. aastast kuulus mõis Emmaste mõisa omanikule Karl Magnus de la Gardiele ja Orjaku mõisast sai Emmaste mõisa kõrvalmõis. Orjaku mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016) Orjaku mõis Eesti mõisaportaalis
Hanelu mõis

Hanelu mõis (saksa keeles Hannela) oli Laagna mõisa karjamõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Hanelu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Hermamäe mõis

Hermamäe mõis (ka Härmamäe mõis; saksa keeles Hermannsberg) oli rüütlimõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Hermamäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Jaama mõis (Jõhvi)

Jaama mõis ka Vihtse mõis, Sirenitsa mõis, Jama ehk Vasknarva mõis (saksa keeles Wichtisby, (Gut) Wichtisby-Syrenetz) oli riigimõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Jaama mõis (Jõhvi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Juhkentali mõis

Juhkentali mõis (saksa keeles Joachimsthal; ka Joaoru mõis) oli Joala mõisa kõrvalmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 27.01.2016) Juhkentali mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kudruküla mõis

Kudruküla mõis (saksa keeles Kutterküll) oli Narva linnamõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Kudruküla mõis kuulus alates 1646. aastast Narva linnale. Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registri põhjal kuulus Kudruküla mõis Tallinna linnale, kuid teised allikad, sealhulgas Rahvusarhiivi Kinnistute register, räägivad sellele vastu. Kudruküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 27.01.2016) "Kudruküla mõis". Rahvusarhiiv - Kinnistute register. Vaadatud 15. augustil 2024. Kudruküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Kudruküla mõis (Vaivara khk), Kinnistute register
Meriküla mõis

Meriküla mõis viitab kahele Eestimaa kubermangu mõisale: Meriküla mõis (Vaivara) Virumaal Vaivara kihelkonnas Meriküla mõis (Viru-Jaagupi) Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas