laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Wilhelm Worringer

Wilhelm Worringer (13. jaanuar 1881 Aachen – 29. märts 1965 München) oli Saksa kunstiteadlane. Worringer alustas ülikoolis õpinguid kirjandusteaduse alal, kuid vahetas peagi eriala ning asus õppima kunstiajalugu. Worringeri õpetajateks olid Heinrich Rückert, Georg Simmel ja Heinrich Wölfflin. Oma väitekirja kirjutas Worringer Bernis abstraktsest kunstist ("Abstraktion und Einfühlung", 1907, juhendaja Artur Weese). 1909–1915 töötas Worringer Bernis eradotsendina, seejärel 1925–28 erakorralise professorina Bonni Ülikooli kunstiajaloo instituudis. 1928 sai ta professorikoha Königsbergi ülikoolis. Siin viibis ta "siseemigratsioonis" aastatel 1933–1945. 1945 sai ta professuuri Halle Ülikoolis. 1950 lahkus ta Saksa Demokraatlikust Vabariigist poliitilistel põhjustel. Königsbergis käis ennast tema juures täiendamas eesti kunstiteadlane, hilisem Tartu Ülikooli professor Armin Tuulse. 1921 esitas Paul Clemen Worringeri kandidaadiks Tartu Ülikooli kunstiajaloo professori kohale. Valituks osutus hoopis Josef Strzygowski. Viimase loobumisel sai 1922. aastal Tartu Ülikooli esimeseks kunstiajaloo professoriks Tor Helge Kjellin. Schriften. Hrsg. v. Hannes Böhringer, Helga Grebing, Beate Söntgen. München 2004, 2 Bde. und 1 CD-ROM, ISBN 3-7705-3641-X Abstraktion und Einfühlung. München 1908 Formprobleme der Gotik. München 1911 Vorwort zum Neudruck: Abstraktion und Einfühlung. Ein Beitrag zur Stilpsychologie. München 1948 Problematik der Gegenwartskunst. München 1948 Lächelt die Mona Lisa wirklich?, in: Thema. Zeitschrift für die Einheit der Kultur, 2/1949, S. 25-29 Jean Fouquet und Piero della Francesca, in: Das Kunstwerk, 3/1949 (1), S. 24-30 Ta oli abielus kunstnik Marta Worringeriga.
Francis Beaufort

Sir Francis Beaufort (27. mai 1774 – 17. detsember 1857) oli Iiri päritoluga hüdrograaf ja Suurbritannia sõjalaevastiku ohvitser. Beaufort oli tuule tugevuse hindamiseks mõeldud Beauforti skaala rajaja. Francis Beaufort sündis Iirimaal 1774. aastal, tema isa oli vaimulik. 13-aastaselt sai ta kajutipoisiks Briti mereväes. 1805. aastal ülendati Beauforti kapteniks. 1812. aastal sai ta Vahemere idaosas kuulihaava ja sellega lõppes tema karjäär mereohvitserina. Ta töötas admiraliteedis ja sai varsti admiraliks. Aastatel 1829–1855 oli ta Suurbritannia Hüdrograafiaameti juht. Francis Beaufort hakkas ilmavaatlusi pidama 1790. aastal ja tegeles sellega surmani. 1806. aastast on säilinud sõjalaeva "Woolwich" logiraamatus esimene Beauforti koostanud empiiriline tuulekiiruse skaala. Ametlikult võeti Beauforti tuulekiiruse skaala Briti mereväes kasutusele 1838. aastal. 1946. aastal lisati viis orkaani-kategooriat. Seda skaalat kasutatakse paljudes riikides alates 1963. aastast. Mõõtühikuteks on Beauforti pallid või lühidalt bofoorid. Tuule tugevuse hindamiseks hinnatakse tuule mõju esemetele (puud, ehitised), tuule tekitatud purustusi või lainetust. Skaalal on 13 astet (0-12 palli). Sir Francis Beauforti auks sai nime Beauforti meri Põhja-Jäämeres Kanada ja Alaska ranniku juures, Beauforti saar Antarktikas ning Beauforti laht Austraalia lääneosas. A.Kallis. Tuuleskaala suur juubel, Maaleht, 29.06.2006 "Emajõe Nupuklubi koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. jaanuar 2012. Vaadatud 13. juuli 2010. Tuule tugevus pallides Ilm.ee kodulehel, 28.01.2007
Heinrich Wölfflin

Heinrich Wölfflin (21. juuni 1864 Winterthur – 19. juuli 1945 Zürich) oli Šveitsi kunstiteadlane. Heinrich Wölfflin oli klassikalise filoloogi Eduard Wölfflini poeg. Tema isa, Müncheni ülikooli õppejõud, aitas asutada ladina keele kokkuvõtlikku projekti "Thesaurus Linguae Latinae", mis algas 1894. aastal ja lõpeb eeldatavasti 2050. aasta paiku. Heinrich Wölfflin õppis Baseli ülikoolis Jacob Burckhardti käe all ajalugu ja kunstiajalugu, Berliini ülikoolis filosoofiat ning Müncheni ülikoolis kunstiajalugu ja filosoofiat. Õpingud lõppesid 1886. aastal Hegeli filosoofiast mõjutatud väitekirja kaitsmisega teemal "Prolegomena zu einer Psychologie der Architektur" ('Sissejuhatus arhitektuuripsühholoogiasse'). Tänapäeval peetakse seda üheks kunstipsühholoogia alustekstiks. Aastal 1893 sai temast kui kunstiajaloo professorist oma õpetaja Burckhardti järglane Baseli ülikoolis. Ta töötas ka aastatel 1901–1912 Berliini ülikoolis ja 1912–1924 Zürichi ülikoolis. Tema õpilaste seas olid August Grisebach, Ernst Gombrich, Kurt Gerstenberg, Carl Einstein, Hermann Beenken, Ernst Gall, Hans Rose ja Wilhelm Worringer. Berliini ülikoolis tutvus ta Adolph Goldschmidtiga, kellega tal kujunes püsiv erialane kirjavahetus. Wölfflini kolm peateost on "Renaissance und Barock" ('Renessanss ja barokk', 1888), "Die klassische Kunst" ('Klassikaline kunst', 1898) ja "Kunstgeschichtliche Grundbegriffe" ('Kunstiajaloo põhimõisted', 1915). Need teosed on olulised tänapäevalgi. Brush, Kathryn (1996). The Shaping of Art History. Wilhelm Vöge, Adolph Goldschmidt, and the Study of Medieval Art. Cambridge: Cambridge University Press.
Meeter sekundis

Meeter sekundis on SI-süsteemi põhiühikutel põhinev kiiruse mõõtühik, mis näitab, mitu pikkusühikut, meetrit, läbitakse ajaühikus, sekundis. Tähiseks on m/s. Kilomeeter tunnis Miil tunnis Sõlm Jalg sekundis
Vrbas

See artikkel räägib Serbia linnast. Jõe kohta vaata artiklit Vrbasi jõgi. Vrbas on linn Serbias Vojvodinas Lõuna-Bačka ringkonnas, Vrbasi valla keskus.  Vrbas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jalg sekundis

Jalg sekundis on kiiruse mõõtühik, mis näitab, mitu pikkusühikut, jalga, läbitakse ajaühikus, sekundis. 1 jalg sekundis = 0,3048 m/s 0,6818 miili tunnis (umbes) 1,09728 km/h 1 m/s ≈ 3,2808 jalga sekundis 1 miil tunnis ≈ 1,4667 jalga sekundis 1 km/h ≈ 0,9113 jalga sekundis Meeter sekundis Kilomeeter tunnis Miil tunnis Sõlm
Talk

Talk on üks silikaatsetest savimineraalidest. Keemiline valem: Mg3Si4O10(OH)2. Talk on mineraalina väga pehme (kõvadus Mohsi astmikul 1). Tema erikaal on 2,7–2,8. Puhas talk on värvuselt valge, kuid lisandite tõttu võib värvuda hallikaks, kollakaks, rohekasvalgeks või pruuniks. Selle mineraali avastas füüsik Michael Faraday. Magneesiumkarbonaat
Kerinci

Kerinci on tegev kihtvulkaan Indoneesias. Ta on Indoneesia kõrgeim vulkaan (3800 m kõrge) kõrgeim mägi Sumatra saarel. Mägi asub saare lääneranniku lähedal. Kerinci geograafilised koordinaadid on 1° 42′ S, 101° 16′ E. Ta kuulub Jambi provintsi, mille merepiir ei asu Sumatra edela-, vaid kirderannikul. Lääne-Sumatra provintsi keskus Padang asub Kerincist 130 km loodes. Mäe kagujalamil asub Kayuaro linn. Pisut kaugemal kirdes asub Padangaro. Vulkaanikoonuse ulatus jalamil on põhja-lõuna suunas umbes 25 km ja ida-lääne suunas umbes 13 km. Vulkaani kraatri läbimõõt on umbes 600 meetrit ning ajuti moodustub sinna kraatrijärv. Kerinci on üks Indoneesia kõige aktiivsemaid vulkaane. Esimene teadaolev purse toimus 1838. aastal ja sellest alates on vulkaan paari- kuni paarikümneaastaste vaheaegadega pursanud. Ta väljutab väävlisuitsu pilvi, mis võivad tõusta kuni kilomeetri kõrgusele vulkaani tipu kohale. Viimati purskas ta juunis 2009. Vulkaani ümbritseb Kerinci Seblati rahvuspark. Indoneesia keskmisega võrreldes on mäenõlvad hõredalt asustatud, kuigi mäejalamil on põllumaad ja lõunanõlval teeistandused. Kerincile saab ronida Kersik Tuo külast, mis asub Padangi–Kayuaro maanteel. Tõus ja laskumine nõuavad harilikult 3 päeva ja 2 ööd, aga kui piirdutakse üksnes laagrisse number 2 või 2.5 ronimisega, siis 2 päeva ja 1 öö. Vulkaanilisest aktiivsusest hoolimata on Kerincile ronimine suhteliselt ohutu ja lubatud, kuigi kraatrile ei tohi minna lähemale kui 1 km kaugusele. Kerincile tohib tõusta üksnes koos giidiga, sest on juhtunud, et üksinda matkajad on lihtsalt kaduma jäänud. Kerincit ümbritseb madalamal tihe džungel, kõrgemal männik, mis ulatub mäeküljel kuni 2400–3300 m kõrgusele. Mets muutub mudaseks ja libedaks isegi väikeste vihmasagarate korral, mis võivad esineda kuivalgi aastaajal. Esimeste teadaolevate inimestena tõusid Kerincile 1877 von Hasselt ja Veth. Suur maailma atlas, lk. 92 Global Volcanism Program
Kristofer Leirdal

Kristofer Leirdal (15. detsember 1915 – 6. juuli 2010) oli norra skulptor. Tema tuntumad tööd on Nidarosi toomkirikus. Kristofer Leirdali isa oli tisler ning ka tema ise alustas puidunikerdaja ja tislerina. Ta õppis Oslo kunsttööstuskoolis mööblikunsti ning hiljem kunstiakadeemias skulptuuri. Okupatsiooni ajal kool suleti. Leirdal jätkas õpinguid hiljem Taanis Kopenhaageni kunstiakadeemias Einar Utzon-Franki käe all. Aastal 1941 osales ta esimest korda riiklikul aastanäitusel ning sai seejärel töökoha Nidarosi kiriku restaureerimistöödel. Kuni 1952. aastani oli ta õppejõud Trondheimi kunstikoolis, seejärel õpetas kuni 1982. aastani arhitektuuritudengeid Norra tehnikakõrgkoolis.
Miil tunnis

Miil tunnis (inglise keeles mile per hour ehk mph) on kiiruse mõõtühik, mis näitab mitu pikkusühikut (miili), läbitakse ajaühikus (tunnis). Tähiseks on mph. 1 miil tunnis on: 0,44704 m/s 1,609344 km/h 1,4667 jalga sekundis umbes 0,868976 sõlme Kilomeeter tunnis Meeter sekundis Sõlm Jalg sekundis
Foča

Foča on linn Bosnia ja Hertsegoviina lõunaosas Serblaste Vabariigis, Foča valla keskus. Foča asub Drina jõe ääres. 1991. aasta rahvaloenduse andmeil olid elanikest 42,27% bosnialasi ja 52,39% serblasi. Bosnia sõja ajal aeti bosnialased linnast välja või tapeti. Tänapäeval on elanikud valdavalt serblased. 1994–2004 oli linna ametlik nimi Srbinje. Linnas leidub Osmanite riigi ajast pärinevaid arhitektuurimälestisi. Bosnia sõja ajal lasid serblased linnas asuvad mošeed õhku.
Barberton

Barberton on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis Summiti maakonnas. 2000. aasta rahvaloenduse järgi elas Barbertonis 27 899 inimest. Enamik linnaelanikest käib tööl lähedal asuvas Akroni linnastusse kuuluvas Akroni linnas. Barbertoni postikood on 44 203. Linn on välja kasvanud kunagisest Barbertoni külast, mis sai nime Ohio Columbus Barberi järgi. Linna pindala on 23,9 km², millest 23,3 km² on maa ja 0,6 km² (2,38%) veekogud. Kunagise Barbertoni küla keskel asub Anna järv asub, mis sai nime Ohio Columbus Barberi tütre Anna Laura Barberi järgi. Barbertoni linna asutas 1891. aastal Ohio Columbus Barber, kes plaanis ühendada tööstuse, kogukondlikkuse ja progressiideed. Barbertonis asus ka Ohio Columbus Barberi asutatud Diamond Match Company töötlustehas. Barbertoni linnas sündis 1906. aastal Eesti kunstiteadlane ja Tartu Ülikooli professor Sten Karling.
Pristav

Pristav oli Venemaa keisririigis haldusüksuse – maakonna ja linnaosa taseme politseiametnik, kelle pädevuses oli maakonna ühe osa (valla/linnajao vms) korrakaitsepolitseilised ülesanded. Pristavid allusid ametialaselt läbi kubermangu või kubermangulinna politseijuhi, kes määrati siseministri poolt Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi Politseidepartemangule. Piirkonnapristavite (vene keeles становой пристав) ametikohad loodi Venemaal 1837. aastal semstvopolitsei põhimäärusega, maapiirkondade piirkonnapristavid määrati ametisse kuni 1862. aastani kubermangu kuberneri poolt kohaliku aadli esitatud kandidaatide seast. Kuni 1916. aastani nimetati vaid linnajaoskonna ülemat pristaviks (полицейский пристав), maakonnas vastas pristavile politseiülema nooremabi. 1916. aasta sügisest muudeti maakonna politseiülema nooremabi nimetus maapristaviks (становой пристав). Ametialaselt allus ta maakonna korrakaitse eest vastutavale maakonna politseivalitsuse juhile ispravnikule ja maakohtule. Alates 1878. aastast olid piirkonnapristavi alluvuses ka maakonnaurjadnikud. Piirkonnapristavi ametikoht likvideeriti 1917. aastal Venemaa Ajutise Valitsuse poolt ning asendati miilitsaga. Pärast 1867. aasta Venemaa Keisririigi linnakorraldusseaduse vastuvõtmist loodi linnapeale alluva linnapolitsei politseiülema (politseimeister) alluvuses olevate linnapristavite (участковый пристав) ametikohad. Linnapristavite ülesandeks oli teenistuskohaks määratud piirkonnas valvata linna heakorra järele, jälgida korrakaitsealaste korralduste täitmist ning tagada seaduste ja korralduste täitmine, kontrollida politseipostide tööd ning teostada tagaotsitavate isikute ja vara tagaotsimist ning väljastada linnas asumise lube. Kuni 1916. aastani nimetati politseivalitsuse linnajaoskonna ülemat, politsei territoriaalse jaoskonna ülemat, pristaviks (полицейский пристав). Politseipristav allus linna politseiülemale ja tema vanemabile. Talle allusid: pristavi abi, kardavoid (городовой), järelevaatajad (oколочный надзиратель) ehk kvartaliülevaatajad lihtpolitseinikud jt madalama astme politseiametnikud. Politseipristavi ülesandeks oli: avaliku korra kindlustamine ja heakorra tagamine oma tegevuspiirkonnas; kahtlusaluste, järelevalvealuste ja sõjaväekohuslaste tagaotsimine; arvestuse pidamine ja järelevalve jaoskonna territooriumil elavate inimeste, sh välismaalaste ja sõjaväekohuslaste üle; epideemiate leviku tõkestamiseks abinõude tarvitusele võtmine; koostöö kohtutäituriga (maksude, laenude, trahvide sissenõudmine); järelevalve lahkusuliste (vanausulised, baptistid jt) üle. Pärast 1864. aasta kohtureformi loodi kohtute tegevuse kindlustamiseks kohtupristavite (судебный пристав) institutsioon. Pärast 1905. aasta 17. oktoobri manifesti alusel Venemaa Riigiduuma moodustamist loodi duuma tegevuse kindlustamiseks ja korra hoidmiseks duumapristavite institutsioon (думские приставы). 1.2.4.4. Linna politseijärelevaataja, www.eha.ee 1.2.4.3. Politseipristav (linnas), www.eha.ee
Agrahhani poolsaar

Agrahhani poolsaar (vene keeles Аграханский полуостров) on madal poolsaar Euraasias Venemaa edelaosas Dagestanis Kaspia mere rannikul. See asub Tereki jõe laia delta vastas, mille jõe liivased setted selle moodustavadki. Poolsaare pindala on 212 km², pikkus umbes 50 km, laius kuni 8 km. Suhteline kõrgus on kuni 20 meetrit üle merepinna. Läänest piirab poolsaart Agrahhani laht, mille suurim osa on täidetud Tereki harude setetega. Pinnasel esinevad luited ja solontšakkide nõod, mis on kaetud poolkõrbe hõreda taimkatega. Luidete peal kasvavad tamariski põõsad. Talv on vähese lumega ja pehme, suvi on kuiv. Puhuvad tugevad tuuled. Poolsaare põhjaotsas on endise asula Lopatini varemed. Poolsaar on kalurite, turistide ja puhkajate seas populaarne. Sealseid maid kasutatakse ka karjamaana. Agrahhani poolsaarest põhjas asub Tšetšeni saar, mille eraldab poolsaarest kitsas väin. Poolsaarel paikneb Agrahhani kaitseala. Аграханский Заказник
Popocatépetli kloostrid

Popocatépetli kloostrid on 16. sajandist pärit 14 kloostrit Mehhikos Méxicost kagus Popocatépetli vulkaani nõlvadel. Popocatépetli kloostrid kuuluvad 1994. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Atlatlahucani apostel ja evangelist Matteuse klooster Cuernavaca katedraal Hueyapani Santo Domingo de Guzmáni klooster Oaxtepeci Santo Domingo de Guzmáni klooster Ocuituco Santiago Apóstoli augustiinlaste kirik ja klooster Tepoztláni Kristuse sünni ja Maarja kuulutamise klooster Tetela del Volcáni Ristija Johannese klooster Tlayacapani Ristija Johannese klooster Totolapani San Guillermo klooster Yecapixtla Ristija Johannese klooster Zacualpan de Amilpase Neitsi Maarja Pärispatuta saamise klooster Calpani San Francisco de Asísi klooster Huejotzingo San Migueli klooster Tochimilco la Asunción de Nuestra Señora klooster Tlaxcala San Francisco de la Asunción de Nuestra Señora frantsisklaste klooster Earliest 16th-Century Monasteries on the Slopes of Popocatepetl. - unesco.org Kloostrid UNESCO maailmapärandi lehel (inglise keeles)
Amguema

Amguema (vene keeles Амгуэма, ülemjooksul Vulvõvejem – Вульвывеем) on jõgi Euraasias Venemaa kirdeosas Tšuktšimaal. Amguema pikkus on 498 km, valgala pindala 28 100 km². Jõgi saab alguse Tšuktši mägismaalt Paljavaami ahelikust ja suubub Tšuktši merre. Ülemjooksul on see mägine kärestikutega kiire vooluga jõgi, mis voolab sageli kanjonides. Keskjooksul ta läbib mägedevahelist tasandikku – Amguema nõgu. Alamjooksul voolab ta mitmete jõgede ja järvedega Vankaremi madalikul. Jõe suudmeosas on laguun, mida eraldab Tšuktši merest Dvuh Pilotov maasäär. Suurvesi on juunis, juulis tõuseb vee temperatuur kuni +13 °C. Oktoobrist on jõgi kaetud jääga. Amguema jõgikonnas on tina, volframi ja kulla tootmine. Jõe paremal kaldal asub Amguema asula.
Siligo

Siligo on asula ja vald Itaalias Sardiinia maakonnas Sassari provintsis. Chiesa dei SS. Elia ed Enoch SS kirik. Eelija ja Eenok, enne 1065 Chiesa di Nostra Signora di Mesumundu Mesumundu Jumalaema kirik (tuntud ka kui Santa Maria di Bubalis), mis ehitati 6. sajandi lõpus Rooma soojushoone jäänustele 2. sajandist pKr. ja muudetud pärast 1065 benediktiini Montecassino munkade poolt; Chiesa di Santa Vittoria Santa Vittoria kirik, ehitatud 15. sajandil Oratorio di Santa Croce Püha Risti oratoorium, ehitatud 17. sajandil Chiesa di San Vincenzo Ferrer San Vincenzo Ferrer kirik, ehitatud 17. sajandil Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Siligo koduleht
Sangay

Sangay on tegev kihtvulkaan Ecuadori kaguosas. Andesiitse järsunõlvalise vulkaani ülemine osa on kaetud liustikega. Praegune koonus tekkis kahe varem idaküljest kokku varisenud hobuserauakujulise kaldeera keskele. Sangay on Ecuadori kõige lõunapoolsem ja kõige aktiivsem vulkaan. Ta on viimaste sajandite jooksul korduvalt pursanud. Varaseim registreeritud purse toimus 1628. aastal. Vulkaan purskas vaheaegadega aastatel 1728–1916, ning uuesti alates 1934. aastast siiani. Sangay Global Volcanism Program
Alcedo

Alcedo on tegevvulkaan Ecuadoris Galápagose saartel, üks kuuest kilpvulkaanist, mis moodustavad Isabela saare. Vulkaan purskas viimati 1993. aastal. Global Volcanism Program
Lisa Nicole Carson

Lisa Nicole Carson (sündinud 12. juulil 1969 New Yorgis Brooklynis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja. Tema tuntumad rollid on olnud Carla telesarjas "Kiirabihaigla" (1996–2001) ja Renee Raddick sarjas "Ally McBeal" (1997–2002). Ta on mänginud filmides "Devil in a Blue Dress" (1995) ja "Life" (1999). Lisa Nicole Carson andmekogus IMDb (inglise)
Shipgaz

Shipgaz on aastail 2009–2012 Göteborgis ilmunud laevandusajakiri, mis kuulub Rootsi Laevaomanike Liidule. Ajakirja tegi Svensk Sjöfarts Tidningi toimetus ning see oli edasiarendus sama toimetuse aastail 2001–2008 ilmunud ajakirjast Scandinavian Shipping Gazette. Nime sai ajakiri alates 2000. aastast toimetuse kasutuses olnud domeenilt, mis on lühend ingliskeelsest nimetusest shipping gazette. 2009. aastal ilmus kaheksa numbrit, 2010.–2012. aastal kuus veidi üle sajaleheküljelist ajakirjanumbrit. Lisaks iga päev kodulehel ilmunud uudistele said tellijad reedeti sama nädala uudised uudistemeilina. Erinevalt laiema temaatikaga eelkäijast Scandinavian Shipping Gazette'ist oli Shipgaz keskendunud ainevaldkonnale, mis võiks huvitada laevapersonali ja laevafirmasid. Kõiki Läänemere maid hõlmanud geograafiline haare taandus peamiselt Põhjamaadesse, toimetusel on püsikorrespondendid Soomes, Norras ja Taanis. Shipgaz pani suurt rõhku fotodele ning igas numbris oli pildirohke mahukas reportaaž mõnelt laevasõidult, samuti persoonilugu mõne laevafirma juhtkonnaliikmest. Püsirubriigid olid samuti laeva- ja tehnikauudised, uue laeva põhjalikum tutvustus ning tähelepanuväärse ajaloolise laeva tutvustus. Need sisu- ja kujundusmuudatused on üle läinud toimetuse põhiväljaandesse Sjöfartstidningen. Ajakirja Shipgaz koduleht
Tuulevaikus

Tuulevaikus (inglise keeles calm, saksa keeles Windstille, vene keeles штиль) on vaikne tuuletu või väga nõrga tuulega ilm, mille korral tuule kiirus ei ületa 0,5 m/s. Beauforti skaala järgi vastab tuulevaikusele 0 palli ehk 0 bofoori. Tavaliselt esineb tuulevaikus ekvaatori piirkonnas (ekvatoriaalne tuulevaikuse vöönd), talvel ka Aasia antitsüklonis. Hobulaiused ja Vaikusevöönd
Jane Krakowski

Jane Krakowski (sünninimi Jane Krajkowski; sündinud 11. oktoobril 1968 New Jersey osariigis Parsippanys) on Tony auhinnaga pärjatud ameerika näitleja ja laulja. Jane Krakowski on eriti tuntud Ally McBeali sekretäri Elaine Vassalina telesarjast "Ally McBeal". Alates 2006. aasta sügisest kehastab ta Jenna Maroneyt USA komöödiasarjas "30 Rock". Jane Krakowski andmekogus IMDb (inglise)
Carl Johann Friedrich Mickwitz

Carl Johann Friedrich Mickwitz (14. november 1781 Kaarma – 29. jaanuar 1821 Kaarma) oli Eesti vaimulik. Ta õppis aastatel 1801–1803 Jena ülikoolis. Ta ordineeriti 7. veebruaril 1804 õpetajaks. Oli aastatel 1804–1821 Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Tema isa Immanuel Mickwitz oli enne teda Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja, onu Christoph Friedrich Mickwitz oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, vanaisa Christoph Friedrich Mickwitz oli Tallinna Toomkoguduse õpetaja, tema väimees Hermann Johann Friedrich von Harten oli Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Kaks poega olid Vene armee kindralid, 1849 kanti perekonnanimega von Minckwitz Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse: Kindralleitnant Minckwitz Friedrich Julius Emanuel] (06.06.1807 Kaarma – 10.02.1870 Tbilisi), laul: 21.03.1850, abik: Leonie von Meyendorff (12.07.1824 Pariis – 1894). Vene keeles: Минквиц, Юлий Фёдорович – Георгиевский кавалер № 8346; 26 ноября 1850. в 1845 ротмистр лейб- гвардии Гусарского полка, адъютант Воронцова, за Даргинскую экспедицию произведен в полковники; позднее генерал-лейтенант (с 1858), с 1857 начальник 6-го (Кавказского) округа корпуса жандармов. Участник экспедиций в Ичкерию (с 30 мая по 2 июня 1842 года). Ранен при поражении Шамиля. Дагестанский поход Кавказской армии (июнь – август 1859). Осада и штурм Гуниба (9–25 августа 1859). 1850-56 Дербентски губернатор. Jalaväekindral Minckwitz Otto Rudolph Alexander (29.01.1815 Kaarma – 09.01.1882 Peterburi), laul: 16.10.1855, abik: Wilhelmine Charlotte Dorothea Constance von Ungern-Sternberg (08.07.1829 – 09.03.1898 Wiesband). Vene keeles: Минквиц, Александр Фёдорович (1816–1882) – генерал-адъютант, генерал от инфантерии, командующий войсками Варшавского и Харьковского военных округов, член Военного совета Российской империи. Friedrich Julius Emanuel Minckwitz veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" https://eelk.ee/elulood/mickwitz_carljohann.html
Vaikne tuul

Vaikne tuul on tuul, mille tugevus on 1 pall Beauforti skaala järgi ehk 1 bofoor. Tuule kiirus võib olla 1,1–5,5 km/h ehk 1–3 mph ehk 1–2 sõlme ehk 0,3–1,5 m/s. Selle tugevusega tuult nahk ei tunne ja puulehed on liikumatud, tuulelipp ei liigu. Suits kaldub püstjoonest veidi kõrvale ja märgib tuule suunda. Meres või järves veepind väreleb ilma valgete harjadeta, veelainete kõrgus ei ületa 0,2 meetrit (0–1 jalga).
Smolenski kõrgustik

Smolenski kõrgustik (vene keeles Смоленская возвышенность) on kõrgustik Venemaa Euroopa-osas, Smolenski-Moskva kõrgustiku osa. Kõrgus kuni 314 meetrit. Smolenski kõrgustik hõlmab territooriumi Valgevene Orša linnast kuni Moskva oblasti Možaiski rajoonini, peamiselt Smolenski oblastis. Kõrgustiku lääneosa koosneb devoni ajastu dolomiidi ja lubjakivist, idaosa (Smolenskist ida pool) – karboni ajastu lubjakivist, savi ja merglist. Pinnamood on künklik. Smolenski kõrgustikust saavad alguse Desna, Ugra, Moskva jõgi ja veel mitu jõge. БСЭ[alaline kõdulink]
Immanuel Mickwitz

Immanuel Mickwitz (17. märts 1748 Tallinn – 21. mai 1802 Kaarma) oli Eesti vaimulik. Oli 1776–1802 Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja, olles aastatel 1791–1802 veel Konsistooriumi assessor. Tema isa Christoph Friedrich Mickwitz oli Tallinna Toomkoguduse õpetaja, vend Christoph Friedrich Mickwitz oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, poeg Carl Johann Friedrich Mickwitz oli Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. https://eelk.ee/elulood/mickwitz_immanuel.html
Brahma

Brahma (sanskriti keeles: ब्रह्मा, Brahmā) on hinduismis jumal, üks peajumalatest Višnu ja Šiva kõrval või peajumal ja looja. brahman braahman braahmana Brahma päev Brahma (budism)