laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Annika Altmäe

Annika Altmäe (sündinud 2. aprillil 1987 Kullamaal) on Eesti keskkonnakaitsja, endine Erakond Eestimaa Rohelised peasekretär. Ta lõpetas 2005. aastal Käina Gümnaasiumi ja astus Eesti Maaülikooli, kus omandas bakalaureusekraadi loodusvarade kasutamise ja kaitse erialal. Viimasel ülikooliaastal võitis konkursil Euroforesteri stipendiumi, millega jätkas magistriõpinguid Rootsi Põllumajandusülikoolis (SLU) säästva metsanduse erialal. Rootsis õppides kandideeris järgmisse stipendiumiprogrammi, mis võimaldas õpinguid jätkata Helsingi Ülikoolis ja Põhja-Carolina Osariigi Ülikoolis (NCSU). Magistriõpingud lõpetas 2012. aastal. Ta veetis aasta Eestis ja suundus seejärel Austraaliasse. 2018. aastal mängis Kangarilla FC esimeses naiskonnas Austraalia jalgpalli. 2019. aastal naasis püsivalt Eestisse ja 2020 astus Erakond Eestimaa Rohelistesse, kus valiti volikogu asejuhiks. 2021. aprillist alates oli erakonna peasekretär. 2021. aastal oli Eesti Inimõiguste Keskuse vabatahtlik saadik Läänemaal. 2021. aastal kandideeris kohalike omavalitsuste valimistel Lääne-Nigula vallas Keskerakonna nimekirjas. 2016. aastal sai Annika Altmäe Elupäästja 3. klassi medali. Jörg Brunet, Desiree Mattsson, Vilis Brukas Giulia Attocchi & Per-Magnus Ekö. "The MSc programme EUROFORESTER at SLU" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29. oktoober 2021. Vaadatud 11. oktoobril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Bronson Bullock. "International Dual Degree Programs // Transatlantic Master's Degree Program in Forest Resources" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. oktoober 2021. Vaadatud 11. oktoobril 2021. Eestimaa Rohelised (06.04.2021). "Saame tuttavaks – Roheliste uus peasekretär Annika Altmäe!". erakond.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 26.10.2021. Vaadatud 11.10.2021. Anne Raiste. "Erakordset vaprust näidanud inimesi premeeriti päästeteenistuse aumärkidega".
Laur Kaunissaare

Laur Kaunissaare (sündinud 16. aprillil 1982) on eesti dramaturg. Ta lõpetas 2004. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli lavastaja erialal (21. lend). Aastatel 2007–2008 töötas ta Tallinna Linnateatris dramaturgina ja oli muu hulgas ka teatrifestivali “Talveöö unenägu” kunstiline juht. Aastatel 2008–2009 oli ta Kanuti Gildi SAALi dramaturg, aastatel 2009–2012 Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 etenduskunstide ja interdistsiplinaarsete projektide koordinaator. Aastatel 2012–2018 oli ta Teater NO99 dramaturg. Alates 29. juunist 2021 töötab Laur Kaunissaare Kultuuriministeeriumi teatrinõunikuna. Alates 1. augustist 2024 Vene Teatri dramaturg. 2019 Eesti Teatriliidu algupärase dramaturgia auhind (koos Aare Pilve, Jarmo Rehaga, Aleksei Gastevi loomingu alusel: lavastusdramaturgia, mis loob tervikliku teatrikogemuse ruumi-, aja- ja sõnatasandil) Laur Kaunissaare. Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu veebisait. Kultuuriministeeriumi teatrinõunikuna alustab tööd Laur Kaunissaare. Kultuuriministeeriumi pressiteade, 10. juuni 2021.
Siim-Markus Post

Siim-Markus Post (sündinud 13. veebruaril 1997 Kohtla-Järvel) on Eesti korvpallur. Gamzejev, Erik (28. juuli 2020). "Siim-Markus Post tegi rahvuskoondises vägeva debüütmängu". Põhjarannik. Vaadatud 11.10.2021. Siim-Markus Post — fiba.com Siim-Markus Post — basket.ee
Maarja Saulep

Maarja Saulep (sündinud 9. mail 1991 Kohtla-Järvel) on Eesti jalgpallur. Remmelkoor, Kristjan (31.12.2017). "Saulep liitus Floraga, kus koges täiesti teistsugust tempot". Põhjarannik. Soccernet. Vaadatud 11.10.2021.
Edward Lewis

Edward Butts Lewis (20. mai 1918 – 21. juuli 2004) oli Ameerika Ühendriikide geneetik. 1939. aastal sai Lewis Minnesota Ülikoolist bakalaureusekraadi biostatistikas ning 1942. aastal doktorikraadi California Tehnoloogiainstituudist (Caltech). 1943. astus ta sõjaväkke ning töötas neli aastat ilmaennustajana Hawaiil ja Okinawal. 1946. aastal naasis ta Caltechi ning sai 1956. aastal professoriks ja 1966. aastal bioloogia professoriks. 1995. aastal sai Lewis koos Christiane Nüsslein-Volhardi ja Eric Wieschaus embrüonaalse arengu geenide uurimise eest. "Edward B. Lewis Facts". The Nobel Prize. Vaadatud 12. oktoober 2021.
Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskus

Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskus (EKKAK) on 2012. aastal asutatud mittetulunduslik organisatsioon, mille tegevuse peamisteks eesmärkideks on Eesti kaasaegse kunsti toetamine, arendamine ja selle rahvusvahelise nähtavuse suurendamine. EKKAK-i näol on tegemist partnerinstitutsioone ühendava organisatsiooniga, mille eesmärgiks on rahvusvaheliste partnerlussuhete loomine kaasaegse kunsti valdkonnas. EKKAK on ka filantroopilise organisatsiooni Outset Eesti asutajaliige. EKKAK-i tegevused hõlmavad mitmeid valdkondi: Kai kunstikeskus, Eesti Kunstiindeks, Outset Eesti, toetuste jagamine, konsultatsioonid, koolitused, meistrikursused, residentuurid, praktikad jne. 2015. aastal algas arenduskeskuse ja Tallinn Music Weeki koostöö, mille raames avati kunstipinnad muusikapublikule ja tekitati uusi võimalusi kunsti ning muusika omavaheliseks sünergiaks.  Pikemalt artiklis Kai kunstikeskus Alates 2019. aasta sügisest opereerib EKKAK Tallinnas Noblessneri sadamalinnakus asuvat rahvusvahelist Kai kunstikeskust. Kunstikeskuses on avatud näituseruum, galerii, auditoorium-kinosaal, ühiskontor kultuurivaldkonna eestvedajatele, söögikohad jne.  Pikemalt artiklis Eesti Kunstiindeks Kunstiindeksi eesmärk on anda arvandmetel põhinev ülevaade Eesti kunstiturust. Indeks on valminud juhtivate galeriide, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse, Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskuse ja ettevõtte Civitta koostöös.  Pikemalt artiklis Outset Eesti Mittetulunduslik ühing Outset Eesti asutati aastal 2015 Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskuse ja seitsme Eesti ettevõtja poolt. Selle erarahastusel põhineva platvormi eesmärk on Eesti kaasaegse kunsti toetamine.  Pikemalt artiklis Tallinna Fotokuu Tallinna Fotokuu on alates aastast 2011 Fotokunstnike Ühenduse poolt korraldatav rahvusvaheline kaasaegse kunsti biennaal. Aastast 2016 on Tallinna Fotokuu teiseks peakorraldajaks Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskus. Estonian Contemporary Art Development Center » Keskusest. Vaadatud 12.10.2021. Estonian Contemporary Art Development Center » Activities. Vaadatud 12.10.2021. Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskus alustab koostööd Tallinn Music Week festivaliga. Sirp, 09.03.2015. Vaadatud 12.10.2021. Meist – Foku. Vaadatud 12.10.2021.
Ons Jabeur

Ons Jabeur (araabia keeles أُنْس جابر‎ Uns Jābr; sündinud 28. augustil 1994 Qaṣr Hallālis) on Tuneesia tennisist. Tema parim WTA edetabelikoht on 7. (1. novembril 2021). Ta on võitnud 11 ITFi turniiri ja 1 WTA turniiri. 2021. aastal võitis ta turniiri Birmingham Classic alistades finaalis Darja Kassatkina 7:5, 6:4.
Rolf Zinkernagel

Rolf Martin Zinkernagel (sündinud 6. jaanuaril 1944) on Zürichi ülikooli eksperimentaalse immunoloogia professor. 1996. aastal pälvis ta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna avastuse eest, kuidas immuunsüsteem tunneb ära viirusega nakatunud rakke. Zinkernagel sai magistrikraadi Baseli Ülikoolis 1970 ja doktorikraadi Austraalia Rahvuslikus Ülikoolis 1975. Zinkernagel on Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia Vähiuuringute Instituudi teadusliku nõuandekomisjoni, Rahvusliku Teaduste Akadeemia, Ameerika Filosoofiaseltsi ja Vähiimmunoloogia Akadeemia liige. Zinkernagel valiti 1996. aastal ka Austraalia Teaduste Akadeemia liikmeks. Koos austraallase Peter C. Dohertyga sai ta 1996. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. 1999. aastal autasustati teda ja Doherty Austraalia ordeniga. Viirused nakatavad peremeesrakke ja paljunevad nende sees. T-rakud hävitavad nakatunud rakud nii, et viirused ei saa paljuneda. Zinkernagel ja Doherty avastasid, et T-rakud peavad nakatunud rakkude ära tundmiseks raku pinnal ära tundma kaks molekuli - mitte ainult viiruse antigeeni, vaid ka peamise koesobivuskompleksi (MHC) molekuli. Selle tuvastamise viib läbi T-raku retseptor T-raku pinnal. Varem oli leitud, et MHC vastutab siirdamise ajal sobimatute kudede tagasilükkamise eest. Zinkernagel ja Doherty avastasid, et MHC vastutab ka meningiidi viiruste vastu võitlemise eest. Lisaks Nobeli auhinnale pälvis ta 1981. aastal ka Cloëtta auhinna, 1987. aastal vähiuuringute instituudi William B. Coley auhinna, 1988. aastal Otto-Naegeli-Preisi auhinna ja 1995. aastal Albert Laskeri meditsiiniuuringute auhinna. 1994. aastal sai temast Saksa Teaduste Akadeemia Leopoldina liige. Zinkernagel valiti 1998. aastal Kuningliku Seltsi välisliikmeks. Hämmerling, GJ. (31.01.1997). "The 1996 Nobel Prize to Rolf Zinkernagel and Peter Doherty". Cell Tissue Res. 287 (1): 1–2. DOI:10.1007/s004410050726. PMID 9011383. "Rolf Martin Zinkernagel". American Academy of Arts & Sciences (inglise). Vaadatud 11.10.2021. "Rolf M. Zinkernagel". www.nasonline.org. Vaadatud 11.10.2021. "APS Member History". search.amphilsoc.org. Vaadatud 11.10.2021. "It's an Honour: AC". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2016. Vaadatud 12. oktoobril 2021. "Rolf M. Zinkernagel". German Academy of Sciences Leopoldina. Vaadatud 01.06.2021.
Peeter Mürk

Peeter Mürk (22. detsember 1911 Valga – 29. november 1974 Koluvere) oli Eesti tõstja. Ta saavutas 1936. aasta suveolümpiamängudel kergekaalus 11. koha. "Peeter Mürk Olympic Results". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2020. Vaadatud 12.10.2021.
Getriin Strigin

Getriin Strigin (sündinud 7. juulil 1996 Jõgeval) on Eesti jalgpallur, väravavaht. "Getriin Strigin". jalgpall.ee. Vaadatud 21.12.2019.
Raua tänav (Rakvere)

Raua tänav on tänav Rakveres ja paikneb linna põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennult mõõdetuna on 1,2–1,3 km. Raua tänav on 203 meetrit pikk ja 13–18 meetrit lai ning asub Lennuvälja linnaosas. Tänav saab alguse Raudtee tänava ristmikult, kulgeb põhja suunas ja lõpeb Lennuki tänava ristmikul, ristuvaid tänavaid ei ole. Raua tänava alguses on ligikaudu 50 meetri pikkune teelõik – umbtänav, mis on ette nähtud vaid kergliiklejatele. Aadressil Raua 1 asub Kuusakoski AS-i vanaraua kokkuostu piirdega ümbritsetud maa-ala. Tänava ääres paiknevad veel ühepereelamud, osaliselt koos abihoonetega, samuti üks korterelamu (Lennuki tn 3) ja laste mänguväljak (Lennuki tn 5). Hooned on rajatud 20. sajandi teises pooles. Tänaval kõnniteed puuduvad, paigaldatud on asfaltkatend. Kohalike teede nimekiri Vaadatud 13.10.2021 Rakvere linnaosad Geoportaal Vaade Raua tänavale Lennuki tänava ristmikult lõuna suunas
Kai kunstikeskus

Kai kunstikeskus on Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskuse loodud ja opereeritav rahvusvaheline kunstikeskus, mis asub Tallinnas Noblessneri sadamalinnakus. Kunstikeskus avati 2019. aasta 20. septembril ja keskuse avanäituseks oli Hanna Laura Kaljo kureeritud näitus "Lase oma tähelepanul .... pehmeneda ja laiali valguda". Esimese kümne päevaga külastas kunstikeskust enam kui 2000 külastajat. Kai kunstikeskuse põhitegevus on Eesti kaasaegse kunsti toetamine, arendamine ja rahvusvaheliselt nähtavamaks muutmine. Kunstikeskuse eesmärk on elamusliku kultuurikvartali loomine ja kaasaegse kunsti kogemise inimestele lähemale toomine. Lisaks tegeletakse Eesti kaasaegse kunsti edendamisega ka väljaspool Eestit ja luuakse Eesti kunstnikele võimalusi oma tegevusvälja laiendada (sh rahvusvahelise residentuuriprogrammiga). Kai kunstikeskus on võõrustanud ka kunstiürituste näitusi. Keskuse avanäitus "Lase oma tähelepanul .... pehmeneda ja laiali valguda" toimus Tallinna Fotokuu raames ja 2021. aasta mais avati keskuses Tallinna rakenduskunsti triennaali peanäitus "Kumab läbi". Kunstikeskuse hoone näol on tegemist endise allveelaevatehase tööstushoonega, mis on enam kui sajand vana ja muinsuskaitse all. Lisaks näitusesaalidele on keskuses ka kino, söögikohad, ühiskontor ja muud pinnad. Keskusest | Kai kunstikeskus. Vaadatud 13.10.2021. Galerii. Kai kunstikeskus avati vaatemängulise performance'iga. ERR Kultuur, 21.09.2019. Vaadatud 13.10.2021. Kai kunstikeskus on esimeste päevadega kogunud üle 2000 külastuse. ERR Kunst, 01.10.2019. Vaadatud 13.10.2021. Kai kunstikeskuses avatakse suur rakenduskunsti näitus "Kumab läbi". ERR Kultuur, 25.05.2021. Vaadatud 13.10.2021. https://kultuur.err.ee/904937/sugisel-avatakse-noblessneri-sadamalinnakus-uus-kunstikeskus. ERR Kultuur, 29.01.2019. Vaadatud 13.10.2021.
Suurtüki tänav (Rakvere)

Suurtüki tänav on tänav Rakveres ja paikneb linna põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 1,2–1,3 km. Suurtüki tänav on 112 meetrit pikk ja 9 meetrit lai ning asub Lennuvälja linnaosas. Tänav saab alguse Lennuki tänava ristmikult, kulgeb lõuna suunas ja lõpeb umbtänavana Suurtüki tn 8 kohal. Ristuvaid tänavaid ei ole. Suurtüki tänava ääres paiknevad ühepereelamud koos abihoonetega, mõned elamukrundid on hoonestamata. Tänava alguses asuvad laste mänguväljak (Lennuki tn 5) ja spordiväljak (Lennuki tn 11). Elamud on rajatud 20. sajandi teises pooles. Tänaval puuduvad kõnniteed, sõiduteel on paigaldatud kruuskatend. Kohalike teede nimekiri Vaadatud 13.10.2021 Rakvere linnaosad Geoportaal Vaade Suurtüki tänavale Lennuki tänava ristmikult lõuna suunas
Indrek Nuume

Indrek Nuume (sündinud 6. jaanuaril 1976 Tallinnas) on eesti pangandustegelane. Lõpetanud 1994. aastal Tartu 10. Keskkooli. Lõpetanud 1998. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ja 2002. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ärijuhtimise magistriõppe. Töötanud aastaid panganduses, 2009. aastast LHV Panga juhatuse liige (ettevõtete panganduse juht). Korporatsiooni Vironia liige; erakonna Eesti 200 ja Energiaühistu asutajaliige.
Teliku tänav

Teliku tänav on tänav Rakveres ja paikneb linna põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 2,0 km. Teliku tänav on 176 meetrit pikk ja 25 meetrit lai ning asub Lennuvälja linnaosas. Tänav saab alguse Papiaru tänava ristmikult, kulgeb põhja suunas ja lõpeb Rakvere valla piiril umbtänavana, ristuvaid tänavaid ei ole. Tänav sai nime 2020. aastal ja on iseloomulik Lennuvälja linnaosale, kuna siin paikneb lennuvälja maandumisrada.[viide?] Tänava-ala ja selle ääres paiknevad krundid on lahendatud Rakvere tööstuspargi detailplaneeringu alusel. Teliku tn 2 paikneb sõiduautode Škoda müügiesindus, teised krundid on veel hoonestamata. Teliku tänava taristu ehitati välja 2021. aastal.[viide?] Kohalike teede nimekiri Vaadatud 13.10.2021 Rakvere linnaosad Rakvere võib saada Propelleri tänava. Virumaa Teataja, 13. oktoober 2005.
Robin Jäätma

Robin Jäätma (sündinud 5. märtsil 2001 Paides) on Eesti sportlane, vibulaskja. 2019 Türi valla hõbedane aumärk "Robin Jäätma tõi Eestile ajaloo esimese vibulaskmise MM-medali". ERR uudised. 26.09.2021. Vaadatud 13.10.2021. Biograafia ESBL-is
Louis Ignarro

Louis José Ignarro (sündinud 31. mail 1941) on Ameerika Ühendriikide farmakoloog. Ignarro sündis 1941. aastal Itaalia immigrantide peres. 1962. aastal sai ta Columbia Ülikoolist bakalaureusekraadi farmakoloogias ja 1966. aastal Minnesota Ülikoolist doktorikraadi farmakoloogia alal. 1973. aastal sai ta Tulane Ülikooli abiprofessoriks. 1985. aastal asus ta tööle California Ülikooli. 1998. aastal sai Ignarro koos Ferid Muradi ja Robert Furchgottiga Nobeli meditsiiniauhinna, sest avastas, et lämmastikoksiid toimib kardiovaskulaarse süsteemi töö reguleerimisel signaalmolekulina. 2002 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks "Louis J. Ignarro Facts". The Nobel Prize. Vaadatud 13. oktoober 2021.
Jämesoole mikrofloora

Jämesoole mikrofloora on jämesooles elavate mikroorganismide kogum. Jämesoole mikrofloora on võrreldes organismi teiste piirkondadega kõige rikkalikum, inimese jämesoolest on leitud kuni 400 mikroobiliiki. Ühes grammis jämesoolesisaldises võib leida 1011–1012 mikroobirakku. Tavaliselt on anaeroobseid mikroobe 100–1000 korda rohkem kui aeroobseid. Jämesoole residentmikrofloorasse võivad kuuluda praktiliselt kõik anaeroobsed organismile omased mikroobid ja paljud fakultatiivsed anaeroobid: Bakteroides spp Bifidobacterium spp Eubacterium spp Peptococcus spp Peptostreptococcus spp Veillonella spp Clostridium spp Lactobacillus spp Streptococcus spp Staphylococcus spp Enterobacteriaceae sugukond pärmseened Jämesoole transiitmikrofloorasse võib kuuluda soolenakkuste tekitajaid, samuti tuberkuloosi, gaasgangreeni, teetanuse ja botulismi tekitajaid.
Helga Lilleorg

Helga Lilleorg (24. veebruar 1912 Viljandi – 27. detsember 1997 Tartu) oli eesti laulja (sopran). Lilleorg lõpetas 1936 Tartu Kõrgema Muusikakooli klaveri‑ ja 1940 lauluerialal (Angelina Mahotina klass). Töötas 1945–67 Vanemuises koorilauljana, solistina ja kontsertmeistrina, tegutses pedagoogina. Tema poeg oli näitleja ja teatriadministraator Tiit Lilleorg. Helga Lilleorg Eesti Entsüklopeedia digiversioonis
Teodors Bļugers

Teodors Bļugers (inglispäraselt Theodor Blueger; sündinud 15. augustil 1994 Riias) on Läti jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Pittsburgh Penguins. Alates 2009. aastast on Bļugers mänginud Põhja-Ameerika liigades. Aastatel 2012–2016 mängis ta Minnesota State University jäähokimeeskonnas. 2015. aastal valis Pittsburgh Penguins ta NHL-i draft '​is 52. valikuna. Hooaja 2015–16 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Penguinsi noorteklubis Wilkes-Barre/Scranton Penguins. Ka järgmistel hooaegadel mängis ta põhiliselt AHL-is. NHL-is debüteeris Bļugers 30. jaanuaril 2019 mängus Tampa Bay Lightningi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 1. veebruaril mängus Ottawa Senatorsi vastu. Läti jäähokikoondise koosseisus osales Bļugers esimest korda maailmameistrivõistlustel 2017. aastal. Teodors Bļugers NHL.com lehel Teodors Bļugers hockeydb.com lehel
2006. aasta Läti parlamendivalimised

2006. aasta Läti parlamendivalimised toimusid 7. oktoobril 2006. Osales 19 parteid ja valimisliitu. Kõik eelmises seimi koosseisus esindatud parteid said tagasi parlamenti järgmiste tulemustega: Rahvapartei (Tautas partija) – 23 kohta Roheliste ja Talunike Liit (Zaļo un Zemnieku savienība) – 18 kohta Uus Aeg (Jaunais Laiks) – 18 kohta Koosmeele Keskus (Saskaņas centrs) – 17 kohta Läti Esimene Partei (Latvijas Pirmā partija) koos Läti Teega (Latvijas Ceļš) – 10 kohta Isamaale ja Vabadusele/LNNK (Tēvzemei un Brīvībai) – 8 kohta Inimõiguste Eest Ühises Lätis (Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā) – 6 kohta Eesti Ekspress Läti valimistest
Heitkeha

Heitkeha (projectile) on jõuga ruumi paisatud, kineetilise energia abil vabalt pasiivset liikumist jätkav keha, millele mõjuvad gravitatsioon ja õhutakistus. Heitkehad on üldiselt tulirelvast tulistatud kuulid, mürsud, miinid jne, lendu heidetud kivi, pall, ketas, oda, sõjakirves ja veel.
Tornikukk

Tornikukk ehk kirikukukk on ristiusu kirikute tippu paigaldatud kukekuju. See tähistab tinglikult kutset meeleparandusele.[viide?] Sageli täidab tornikukk ka tuulelipu otstarvet. Eestis asuvast 130 kirikust ligi kolmandiku tipus paikneb kukekuju. Enamasti on need kirikud võtnud eeskuju Liivimaal (keskusega Riias) levinud traditsioonist. Mitmed allikad[viide?] väidavad, et umbes aastal 850 pKr käskis paavst Leo IV paigutada kukekuju algse Püha Peetruse basiilika tippu. Arvatavasti soovis ta mälestada Jeesuse ennustust, mis oli adresseeritud apostel Peetrusele: “Enne kui täna kukk laulab, salgad sina mu kolm korda ära”. https://forte.delfi.ee/artikkel/94853483/teadlaste-selgitus-miks-on-vaga-paljude-eesti-kirikute-tornis-kukk-ja-kuidas-see-seostub-kristlusega http://piibel.net/#q=Lk%2022%3A54-62 Tuulelipp Tornikuul
1953. aasta Plzeňi ülestõus

1953. aasta Plzeňi ülestõus oli kolm päeva kestnud töölismeeleavaldus Tšehhoslovakkias Plzeňis 31. maist 2. juunini. Meeleavaldused toimusid Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei valuutareformi vastu. Sündmustes sai viga mitusada inimest, ühtegi hukkunut ei olnud. "Měnová reforma 1953: TOTALITA". www.totalita.cz. Vaadatud 23. oktoober 2020. Marek, Pavel. Protikomunistické demonstrace v Československu v roce 1953 (PDF). Ústav pro studium totalitních režimů. Lk 34. Vaadatud 23. oktoober 2020. "Protikomunistické demonstrace v Československu v roce 1953" (PDF). Vaadatud 23. oktoober 2020. Pražáková, Hana (1. juuni 2013). "Plzeň před 60 lety povstala. Kvůli penězům". Plzeňský deník (tšehhi). Vaadatud 23. oktoober 2020.
Tiiviku tänav

Tiiviku tänav on tänav Rakveres, see paikneb linna põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on umbes 2 km. Teliku tänav on 150 meetrit pikk ja 25 meetrit lai ning asub Lennuvälja linnaosas. Tänav saab alguse Papiaru tänava ristmikult, kulgeb põhja suunas ja lõpeb Rakvere valla piiril umbtänavana, ristuvaid tänavaid ei ole. Tänav on saanud nime 2020. aastal ja on iseloomulik Lennuvälja linnaosale, kuna seal paikneb lennuvälja maandumisrada. Tänava-ala ja selle ääres paiknevad krundid on lahendatud Rakvere tööstuspargi detailplaneeringu alusel. Tänava ääres asuvad kaks äri- ja laohoonet, mõned krundid on veel hoonestamata. Tiiviku tänava taristu ehitati välja 2021. aastal. Kohalike teede nimekiri Vaadatud 13.10.2021 Rakvere linnaosad Rakvere võib saada Propelleri tänava. Virumaa Teataja, 13. oktoober 2005.
Esimene Korea Vabariik

Esimene Korea Vabariik (korea keeles 제1공화국, Jeil Gonghwaguk, "esimene vabariik") oli Lõuna-Korea riik aastatel 1948–1960. Esimene Vabariik rajati 15. augustil 1948, kui pärast Jaapani okupatsiooni riiki valitsenud Ameerika Ühendriikide Armee Sõjaväevalitsus võimu üle andis. Lõuna-Koreast sai Korea esimene iseseisev kapitalistlik vabariik. Mais 1948 valiti Syngman Rhee riigi esimeseks presidendiks. Seoulis kogunenud Rahvusassamblee võttis juulis 1948 vastu esimese põhiseaduse, millega sai Lõuna-Koreast presidentaalne vabariik. Esimene Vabariik nõudis suveräänsust kogu Korea poolsaare üle, kuid reaalsuses olid nende võimu all vaid 38. põhjaparalleelist lõunas asuvad alad. Piir muutus veidi pärast Korea sõda. Esimest Vabariiki iseloomustas Rhee autoritarism, korruptsioon, aeglane majanduslik areng, tugev antikommunism ning 1950. aastate lõpus ka kasvav poliitiline ebastabiilsus ja Rhee ebapopulaarsus. Aprillis 1960 toimunud aprillirevolutsioon viis Rhee tagasiastumise ja Teise Vabariigi perioodi alguseni. Lõuna-Korea Lõuna-Korea ajalugu Korea ajalugu
Kopteri tänav

Kopteri tänav on tänav Rakveres ja paikneb linna põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on ca 2,0 km. Kopteri tänav on 135 meetrit pikk ja 29 meetrit lai ning asub Lennuvälja linnaosas. Tänav saab alguse Papiaru tänava ristmikult, kulgeb põhja suunas ja lõpeb Rakvere valla Papiaru küla piiril, kuid jätkub valla territooriumil avaliku kasutusega teena okupatsioonivägede endiste militaarehitisteni. Ristuvaid tänavaid ei ole. Tänav sai nime 2019. aastal ja on iseloomulik Lennuvälja linnaosale, kuna siin paikneb lennuvälja maandumisrada. Tänava-ala ja selle kõrval paiknevad krundid on lahendatud Rakvere tööstuspargi detailplaneeringu alusel. Tänava ääres asub kaks kinnistut (Papiaru tn 12 ja Papiaru tn 14), kummalgi paikneb äri-laohoone. Varasem Kopteri tänav paiknes Papiaru tn 12 kinnistul, kuid tõsteti kavandatud ehitusalalt ümber praegusesse asukohta. Kopteri tänava taristu on 2021. aastal välja ehitamata. Kohalike teede nimekiri Vaadatud 13.10.2021 Rakvere linnaosad Geoportaal Rakvere võib saada Propelleri tänava. Virumaa Teataja, 13. oktoober 2005.