laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Richard de Bury

Richard de Bury (ka Richard Aungerville või Aungervyle; 24. jaanuar 1287 – 14. aprill 1345) oli inglise kirjanik, bibliofiil, benediktiini munk ja piiskop. Ta oli üks esimesi inglasest raamatukogujaid. Tema peateos "Philobiblon" on kirjutatud vaimulikesse õppimis- ja lugemisarmastuse sisendamiseks. Seda peetakse varaseimaks teoseks, mis käsitleb sügavuti raamatukogundust. Ta sündis Bury St Edmundsi lähedal Suffolki krahvkonnas. Oxfordi Ülikoolis õppis ta filosoofiat ja teoloogiat ning temast sai benediktiini munk. Ta oli tulevase kuninga Edward III õpetaja ning hiljem Inglismaa varahoidja. Kuningas saatis teda 1330. ja 1333. aastal saadikuna paavsti juurde Avignoni. Esimesel neist reisidest kohtus ta muuhulgas Petrarcaga. 1333. aastal nimetas kuningas ta Durhami piiskopiks. Järgmistel aastatel reisis ta mitu korda diplomaatiliste ülesannetega mandrile. Hiljem lahkus ta poliitikast ning pühendus oma piiskopkonnale ja raamatukogu täiendamisele. Ta kogus käsikirju kaugelt ja lähedalt, päästes neid hoolimatute munkade käest. Tema armastus raamatute vastu on väljendatud ladinakeelses traktaadis "Philobiblon" (kreeka keeles 'raamatute armastus'). Richard de Bury lõpetas selle 1344. aastal ning see trükiti esimest korda aastal 1473. De Bury kirjeldab enda ja oma agentide pingutusi raamatute kogumisel. Ta kavatses Oxfordis oma raamatute baasil avada raamatukogu ning käsitles juba ka raamatute hoidmise ja laenutamise küsimusi. Ta suri aga enne oma kavatsuse täideviimist suures vaesuses ning ta raamatud jagati laiali.
Ränikivi

Ränikivi on peamiselt peitkristalsest kvartsist koosnev settekivim. Peale kvartsi (ehk kaltsedoni) võib sisaldada ka opaali ning mitmesuguseid lisandeid nagu kaltsiit, raudoksiidid jne. Ränikivi võib olla värvunud mitmesugustes toonides, näiteks hall, pruun, must, roheline, punane jne. Värvuse annavad mitmesugused lisandid. Ränikivi on võrdlemisi tavaline kivim, ehkki ta moodustab settekivimite koguhulgast alla 1%. Kõige levinum on ränikivi Juura, Kriidi ning Paleogeeni ajastu setendeis. Ränikivi esineb enamasti settekivimi kihtide sees ränimugulatena, vahel moodustab ka iseseisvaid ränikivimi kihte (kihiline ränikivi). Termin tulekivi on ränikivi sünonüüm, ehkki mõnikord peetakse tulekiviks ränikivi, mis esineb ränimugulatena kriidilademeis. Ränikivi on valdavalt peitkristalsest kvartsist koosnevate kivimite üldnimetus. Kui ränikivis on vähe lisandeid, siis nimetatakse teda sageli kaltsedoniks, mida loetakse hoopis mineraalide hulka kuuluvaks. Kaltsedonil on sõltuvalt välimusest omakorda palju erimeid. Just ränikivi ja kaltsedoni eristamise probleem näitab, et kivimi ja mineraali eristamine ei ole alati lihtne ülesanne. Piir nende vahel on kohati hägune. Mere- ja jõevees on lahustunud väheses koguses ränihapet (H4SiO4). Vastavalt merevees umbes 1 ppm ning jõevees 13 ppm. Need kogused jäävad aga selgesti alla ränihappe küllastuskontsentratsiooni, mistõttu ei saa ränimuda settimine olla lihtne anorgaaniline protsess. Ränihapet eraldavad veest peamiselt radiolaarid ning ränivetikad, mis ehitavad oma kojad opaalist (SiO2·nH2O). Eluajal kaitseb nende koda ränihappe suhtes alaküllastunud vee eest orgaaniline kaitsekiht, mis organismi surres hävineb. Seetõttu hakkavad merepõhja kuhjuvad kojad taas lahustuma. Ränimuda kuhjumine saab toimuda vaid sel juhul, kui kodade kuhjumiskiirus ületab nende lahustumiskiiruse. Aja jooksul kristalliseeruvad opaalist kojad ümber peeneteralisest kvartsist ränikivimiks. Ränikivi kasutatakse pooljuhtide ning klaasi valmistamisel toorainena, ehkki enamik vajaminevast ränist saadakse siiski liivast. Tihti kaevandatakse ränikivi seetõttu, et ta esineb koos mõne teise maavaraga. Näiteks eelkambriumi raualademed, uraan, mangaan, fosforiit jne.
Eesti Aeg

Eesti Aeg oli aastail 1991–1995 Eestis ilmunud nädalaleht. Ajalehte andsid välja AS MYYT ja AS Nädalaleht EESTI AEG. Esimene peatoimetaja oli Ivo Karlep.
Dünaamikamudel

Dünaamikamudel on matemaatiline mudel süsteemide ja protsesside käitumise uurimiseks. Dünaamikamudelid võivad olla formaliseeritud matemaatilised kirjeldused või numbrilised andmemassiivid (vt. Matemaatiline mudel). Dünaamikamudelite numbriliseks analüüsimiseks arvutitel kasutatakse nende simulatsioonimudeleid. Tänapäeval on simulatsioonimudelite kasutamine väga levinud ilma ennustamisel ja tehniliste süsteemide, eriti automaatjuhtimissüsteemide arendamisel. Dünaamikamudel on enamasti tehniliste ja ajaliste piirangute tõttu tegeliku süsteemi lihtsustus mingi eesmärgi jaoks. Paljud tänapäeva automaatjuhtimissüsteemid sisaldavad juhtimisobjekti dünaamikamudelit. Modelleerimine Matemaatiline mudel Matemaatiline modelleerimine Automaatjuhtimine
Fanny Ardant

Fanny Marguerite Judith Ardant (sündinud 22. märtsil 1949 Saumuris) on prantsuse näitleja. Ta on eriti tuntud filminäitlejana, ent on mänginud rolle ka teatris ja televisioonis. Fanny Ardant andmekogus IMDb (inglise)
Silikaatsed mineraalid

Silikaadid ehk silikaatsed mineraalid on mineraalid, mille kristallstruktuur sisaldab ränioksiidi tetraeedrit (SiO4). Silikaadid on kõige levinumad mineraalid maakoores. Silikaatsed mineraalid on näiteks kvarts, päevakivi ja enamik teisi kivimit moodustavaid mineraale. Räni tetraeeder koosneb ühest räni katioonist, mis on ümbritsetud neljast hapnikuanioonist. Räni oksüdatsiooniaste on +4, hapnikul –2. Seetõttu saavad neli hapniku iooni moodustada sidemeid ka teiste ioonidega peale tetraeedri keskmes oleva räni iooni. Seega on hapnikuioonid "sildadeks" räni või teiste silikaatide struktuuris olevate katioonide vahel. Et silikaatseil mineraalidel võib olla väga mitmesugune koostis (eriti oluline on räni- ja hapniku ioonide suhe; arvestatakse vaid tetraeedrisse kuuluvaid hapnikuioone; räni võib vahel olla asendunud alumiiniumiga, kuid räni ja hapniku suhte arvutuses loetakse teda samuti räniks), siis moodustuvad ka mitmesuguse kristallstruktuuri ehitusega kristallid. Vastavalt sellele jagatakse silikaatsed mineraalid järgmistesse alaklassidesse: Ränioksiidi tetraeedrid ei puutu üksteisega kokku, vaid on ühendatud teiste katioonide poolt. Räni ja hapniku suhe on 1:4. Sellise struktuuriga on näiteks oliviin ((Mg,Fe)2SiO4) Kaks ränioksiidi tetraeedrit on omavahel ühendatud ühe hapniku iooni jagamise läbi. Räni ja hapniku suhe on 2:7. Sellise struktuuriga on näiteks epidoodi rühm. Ränioksiidi tetraeedritest moodustuvad pikad ahelad. Ühekordse ahelaga ahelsilikaadid kuuluvad pürokseenide või püroksenoidide, kahekordse ahela ehk lintstruktuuriga ahelsilikaadid aga amfiboolide hulka. Esimesel juhul on räni ja hapniku suhe 1:3, teisel juhul 4:11. Ränioksiidi tetraeedritest moodustub rõngas, milles räni ja hapniku suhe on 1:3. Rõngasstruktuuriga on näiteks berüll (Al2Be3Si6O18) Iga tetraeeder moodustab sideme kolme hapniku iooniga, mille läbi moodustuvad üksteise peal asetsevad õhukesed plaadid või kihid. Räni ja hapniku suhe on 2:5. Kihtsilikaatide hulka kuuluvad savimineraalid ja vilgud. Moodustub kolmemõõtmeline karkass, kus iga räni ioon moodustab sideme nelja hapniku iooniga. Sellise struktuuriga on kvarts ja tema polümorfsed erimid. Karkass-silikaatide hulka kuuluvad ka kõige tähtsamad kivimimoodustajad ehk päevakivid. Need tekivad siis, kui osa räni ioonidest on asendunud alumiiniumi ioonidega. Et alumiiniumi oksüdatsiooniaste on +3, siis peab kristallstruktuuri sisenema veel täiendavalt katioone, et tasakaalustada hapniku ioonide negatiivset "laengut". Selleks katiooniks võib olla näiteks kaalium. Moodustub K-päevakivi ortoklass (K(Al,Si)3O8).
Jean-Paul Belmondo

Jean-Paul Belmondo (9. aprill 1933 Neuilly-sur-Seine – 6. september 2021 Pariis) oli prantsuse näitleja. Tema hüüdnimi oli Bébel. Tema isa Paul Belmondo oli Sitsiilia juurtega Alžeeriast pärit skulptor, kes suundus hiljem Prantsusmaale, kus Jean-Paul 1933. aastal sündis. Tema ema oli maalikunstnik. Noorena tegeles Belmondo jalgpalli ja poksiga. Ta õppis Pariisis riiklikus draamakunstikoolis. Näitlejana alustas Belmondo tööd 1953. aastal. Filmidebüüdi tegi ta 1950. aastate teises pooles. Belmondo kogus eelkõige tuntust märuli- ja krimifilmidega. 1960. aastatel saavutas ta läbimurde Prantsuse uue laine filmides, mille hulka kuulusid muuhulgas "Hingetu" ("À bout de souffle"; 1960) ja "Hull Pierrot" ("Pierrot le Fou"; 1965). Tema teised tuntumad rollid olid filmides "Mees Riost" ("L'Homme de Rio"; 1964), "Aju" ("Le Cerveau"; 1969), "Borsalino" (1970), "Peur sur la ville" (1975), "L'Animal" (1977), "Professionaal" ("Le Professionnel"; 1981) ja "Ässade äss" ("L'as des as"; 1982). Rolli eest filmides "Léon Morin, Priest" (1961) ja "Hull Pierrot" esitati ta Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnale (BAFTA) parima välismaise meesnäitleja kategoorias. 1989. aastal pälvis Belmondo rolli eest filmis "Itinéraire d'un enfant gâté" Prantsuse filmiauhinna César parima meespeaosatäitja kategoorias. 1991. aastal sai ta Auleegioni ordeni ohvitseriks ja 2007. aastal komandöriks. 2016. aastal pälvis ta Veneetsia filmifestivalil elutööauhinna. Belmondo suri 2021. aasta septembris 88-aastaselt. Tema tuhk maeti tema isa Paul Belmondo kõrvale Montparnasse'i kalmistule. Belmondo oli kaks korda abielus ja tal oli neli last. Lisaks oli Belmondol suhe näitlejate Ursula Andressi ja Laura Antonelliga. Tema poeg Paul Belmondo (sündinud 1963) on endine võidusõitja, kes võistles muuhulgas Le Mansi 24 tunni võidusõidul (1985–2005) ja kahel hooajal (1992, 1994) Vormel 1 sarjas. 2020. aastal ilmus eesti keeles Belmondo autobiograafia "Tuhat elu on parem kui üksainus". "Suri Prantsuse näitleja Jean-Paul Belmondo". ERR. 6. september 2021. Vaadatud 6. septembril 2021. Andrew Pulver (6. september 2021). "Jean-Paul Belmondo, star of Breathless, dies aged 88" (inglise). TheGuardian.com. Vaadatud 6. septembril 2021. Rick Lyman (6. september 2021). "Jean-Paul Belmondo, Magnetic Star of the French New Wave, Dies at 88" (inglise). NYT. Vaadatud 6. septembril 2021.  Jean-Paul Belmondo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jean-Paul Belmondo andmekogus IMDb (inglise)
Aigeus

Aigeus (vanakreeka keeles Αἰγεύς) oli vanakreeka mütoloogias Ateena valitseja, Pandioni poeg ja Theseuse isa. Aigeuse võimu ohustas Kreeta valitseja Minos, kes nõudis ateenlastelt teatud aja tagant noormehi ja tütarlapsi Minotaurosele ohverdamiseks. Aigeuse poeg Theseus läks Kreetale ning tappis Ariadne abiga Minotaurose. Tagasiteel unustas ta aga heisata valged purjed, mis pidid kokkuleppe järgi tähistama edukat retke. Kui Aigeus nägi lähenemas mustade purjedega laeva, heitis ta end kaljult alla ja suri. Müüdi järgi tuleb sellest Egeuse (= Aigeuse) mere nimi.
Ariadne

Ariadne (vanakreeka keeles Ἀριάδνη) on vanakreeka mütoloogias Kreeta valitseja Minose ja Pasiphae tütar, Phaidra õde. Ariadne armus Theseusesse, kes oli tulnud Kreetale, et päästa Ateena linn inimohvrite toomisest Minotaurosele. Ariadne andis Theseusele lõngakera, mille abil see leidis pärast Minotaurose tapmist labürindist väljapääsu (siit on pärit väljend "Ariadne lõng", mida kasutatakse juhtnööri tähenduses). Theseus lubas Ariadnega abielluda ning lahkus temaga koos Kreetalt, ent jättis ta magavana Naxose saarele maha. Tuntuima müüdiversiooni järgi võttis hüljatud Ariadne naiseks jumal Dionysos.
Elektervalgustus

Elektervalgustus on elektrit kasutav valgustus. Valgustus (tehnika) Valgusti Lamp Valgusreostus
Elektromagnetiline ühilduvus

Elektromagnetiline ühilduvus (ingl electromagnetic compatibility, EMC) on elektriseadme või -paigaldise võime toimida rahuldavalt elektromagnetilises keskkonnas, tekitamata vastuvõetamatuid elektromagnethäireid (elektromagnetiline müra, soovimatu signaal või levikeskkonna muutus) teistele selles keskkonnas asuvatele seadmetele. Seadmete ja süsteemide niisuguse seisundi tagamiseks on kehtestatud tehnilised ja õiguslikud normid. Elektromagnethäired (ingl electromagnetic interference, EMI) võivad häire allikast häire vastuvõtjasse edasi kanduda elektromagnetkiirgusena elektromagnetlainete vahendusel; induktiivse sidestuse teel magnetvälja ja vastastikuse induktiivsuse vahendusel; mahtuvusliku sidestuse teel elektrivälja vahendusel; galvaanilise sidestuse teel, kui vooluahelatel on ühiseid juhtmeosi, või kui on tegemist impedantssidestusega (nagu skeemil kondensaatori kaudu). Elektromagnethäire võib edasi kanduda ka mitme üheskoos toimiva sidestuse vahendusel. Näiteskeemil toodud alumine sidestustee koosneb induktiivsest, galvaanilisest ja mahtuvuslikust sidestusest. Müra allikad ja vastuvõtjad on tavaliselt elektroonikaseadmed, häireallikaks võib olla ka loodusnähtus, nagu välk või maailmaruumist (nt Päikeselt) tulev kiirgus. Tehnilise Järelevalve Amet: Elektromagnetiline ühilduvus[alaline kõdulink], veebiviide, vaadatud 17. dets. 2012. TTÜ teadussekundid: kuidas vältida elektriseadmete kummalist käitumist?
Energiatarbimise juhtimine

Energiatarbimise juhtimine (inglise energy demand management või demand side management) on elektritarbija tarbimisharjumuste muutmine erinevate meetoditega tööstuses ning ühis- ja eramajapidamistes. Peamine eesmärk on vähendada tiputarbimist või viia tarbimine üle tipuvälisele ajale, nt öisele ajale ja nädalavahetusele. Tiputarbimise haldus ei pruugi üldist energiatarbimist vähendada, kuid võib vähendada inversteerimisvajadust elektrijaamadesse ja elektrivõrkudesse. Tarbimisharjumuste muutmine
Savi

Savi on valdavalt savimineraalidest koosnev sete. Savi on purdsete, mille terasuurus on väiksem kui aleuriidil. Terasuuruse piiriks savi ja aleuriidi vahel on 2 μm. Savi koosneb savimineraalidest ehk kihilise kristallstruktuuriga silikaatidest, milleks on peamiselt illiit, smektiit ja kaoliniit. Savimineraalid tekivad peamiselt päevakivide murenemise tulemusena. Niiskudes savi pundub ja muutub plastseks, põletamisel kivistub. Savi on keraamiliste materjalide, näiteks telliste, katuse- ja voodrikivide, vooderdusplaatide, portselani ja fajansi põhitooraine. Pleeksavisid ehk aktiivmuldasid tarvitatakse naftasaaduste, õlide, loomsete rasvade, etaanhappe ja veini puhastamiseks, vee pehmendamiseks, riide rasvatustamiseks ja valgendamiseks ning parfümeerias. Bentoniitsavist valmistatakse savilahuseid. Tulekindlat savi kasutatakse metallurgias. Savilahus on savi suspensioon. Seda kasutatakse uhtmiseks. Voolaval savilahusel on vedeliku ja paigalseisval savilahusel tahkise omadused. Savilahust tarvitatakse näiteks puuraukude rajamisel, sest savilahuse vedela faasi imbumisel puuraugu poorsesse seina moodustub õhuke tihe koorik. Savikivimid Savi kuivamine Sinisavi Savimaardla Savitellis Kaoliin Savimaja Tehnikaleksikon, lk. 448
Elektriaparaat

Elektriaparaat on elektrotehniline seade elektriahelate ja -seadmete kaitseks, kommutatsiooniks, kontrolliks, juhtimiseks või reguleerimiseks. Kommutatsiooniaparaadid Kaitseaparaadid Kontrolli- ja mõõteaparaadid Reguleerimisaparaadid Juhtimisaparaadid Voolu liigi järgi liigitatakse elektriaparaate alalisvoolu- ja vahelduvvooluaparaatideks, pinge järgi madal- ja kõrgepingeaparaatideks. Elektriaparaatide hulka kuuluvad näiteks automaatkaitselülitid, releed ja mitmesugustes seadmetes kasutatavad andurid. Kaitseaparaadid võivad olla lihtsa elektromehaanilise vabastiga lülitid või programmeeritavad lülitamisseadmed. Raivo Teemets. Elektriaparaadi mõiste ja klassifikatsioon
Volli Kalm

Volli Kalm (10. veebruar 1953 Aluste, Vändra rajoon – 23. detsember 2017 Kääriku) oli eesti geoloog, 1. juulist 2012 kuni surmani Tartu Ülikooli rektor. Volli Kalm lõpetas 1971. aastal Vändra Keskkooli ja 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia erialal. Aastatel 1980–1984 oli ta aspirant Eesti NSV Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis ning sai 1984. aastal geoloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Formation, composition and usage of glaciofluvial deposits in Estonia" (juhendaja Anto Raukas). Aastatel 1988–1989 oli ta järeldoktoriõppes Alberta Ülikooli geoloogiaosakonnas. Kalm töötas alates 1981. aastast Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geoloogia instituudis (alates 2008. aastast Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonna ökoloogia- ja maateaduste instituudis) algul assistendina, 1986–1988 lektorina, 1988–1992 dotsendina ning alates 1992. aastast rakendusgeoloogia professorina. Aastatel 1998–2003 oli ta Tartu Ülikooli õppeprorektor. 2007. aastal kandideeris ta kahel korral Tartu Ülikooli rektoriks, ent esimesel korral jäi rektor valimata ja teistel valimistel edestas teda Alar Karis. 31. mail 2012 valiti Volli Kalm Tartu Ülikooli rektoriks, valimistel edestas ta Mart Ustavit ja Toivo Maimetsa. 2017. aastal valiti ta teist korda rektoriks, tema poolt hääletas 113 valimiskogu liiget, vastaskandidaat Margit Sutrop sai 97 häält. 2017. aasta 23. detsembril kukkus ta ootamatult pärast suusatreeningut Käärikul kokku ja suri kohapeal. Kalm on avaldanud uurimusi Eesti liustikusette litoloogia ja stratigraafia, savide ja arheoloogilise keraamika mineraloogia ning Baltikumi, Skandinaavia ja Andide jäätumise paleogeograafia alalt. 2003 Tartu Ülikooli aumärk 2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk Volli Kalm Eesti Teadusinfosüsteemis "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuli 2019. Vaadatud 7. juulil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://lounapostimees.postimees.ee/4354593/suri-tartu-ulikooli-rektor-volli-kalm Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 133. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Volli Kalm Eesti Teadusinfosüsteemis "Suri Tartu Ülikooli rektor Volli Kalm" ERR, 23. detsember 2017 "Portree: rektor Volli Kalm, sihikindel Jäämees" ERR Novaator, 23. detsember 2017
Gustav Kima

Gustav Kima (10. september 1862 Sootaga vald, Äksi kihelkond – 31. märts 1941 Tartu) oli eesti vaimulik. Ta lõpetas aastal 1884 Tartu Õpetajate Seminari. Aastatel 1884–1895 õppis ta Moskva Õpetajate Instituudis. 62-aastaselt sooritas ta keskkooli lõpueksami. Aastatel 1924–1932 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (oli Tartu Ülikooli vanim üliõpilane), Korporatsioon Revelia liige. Ordineeriti 16. juulil 1933 õpetajaks. Gustav Kima oli majaomanik, kooliõpetaja ja -juhataja Tartus, Vanemuise, Taara ja Karskuse Sõbra seltsi esimees, tuletõrjuja ja Tartu linnavolikogu liige. Ta oli aastatel 1933–1934 Karula koguduse adjunktõpetaja (Theodor Hans Wühneri alluvuses). Aastal 1934 oli ta Karula koguduse õpetaja kohusetäitja ja Halliste Püha Anna koguduse asetäitja õpetaja.Suri Tartus Riia tänav 70 31.märtsil 1941 kell 9.45. Tema poeg Theodor Kima oli arst. Konrad Veem. Eesti Vaba Rahvakirik. Dokumentatsioon ja leksikon. EVR Stockholm 1988 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 313 70-aastane sai pastoriks. Rahvaleht, 29. aprill 1933, nr. 50, lk. 4.
Purdsetend

Purdsetend on purdsetteist ja purdkivimeist koosnev kogum. Purdsetend sisaldab seega mõlemat, nii kivimeid kui ka setteid. Terminit kasutataksegi sel juhul, kui tegemist ei ole ainult kivimite või setetega, vaid nende seguga. Tüüpiliseks purdkivimiks on liivakivi, purdsetteks aga liiv. Purdsetendiks on näiteks liivakivist ja selle küljest murenenud liivast koosnev kogum. Setend
Okroška

Okroška (vene keeles окрошка < крошить 'peenestama, hakkima') on Vene köögist pärit külm kaljasupp, mille peamiseks komponendiks on köögivili. Tõelises vene okroškas on kaht tüüpi köögivilju: mahedad (sobivad eelkõige keedetud kartul, porgand, värske kurk) ja vürtsikad (sibulapealsed, till, peterselli-, selleri- või estragonilehed). Kui hulka segatakse ka külmi keeduliha- või kalatükke, nimetatakse suppi vastavalt kas liha- või kalaokroškaks. Vedelikuna kasutatakse traditsioonilises okroškas leivakalja. Seda maitsestatakse kurgisoolveega või sinepi ja musta pipraga. Oluline koostisosa on ka keedumunad ja hapukoor, millega maitsestatakse okroškat enne selle serveerimist. Koduse okroška põhikomponent on enamasti keefir, lisatakse värsket kurki, sibulat, redist, keedetud kartulit ja vorsti. Botvinja Kaire Kenk. Kõige paremini maitsevad suvel okroška ja keefirisupp, Õhtuleht, 29. juuli 2002
Purdkivim

Purdkivim ehk klastiline kivim on purdosakestest koosnev settekivim. Purdkivimiks on näiteks liivakivi, mis koosneb paljudest väikestest purdosakestest – liivateradest. Purdsete Purdsetend Püroklastiline kivim Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend purdkivimite kohta Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.
Tsvetana Pironkova

Tsvetana Pironkova (bulgaaria keel Цветана Кирилова Пиронкова; sündinud 13. septembril 1987 Plovdivis) on Bulgaaria naistennisist. Seisuga 21. mai 2012 on Tsvetana Pironkova WTA edetabelis 46. kohal. Tema senise karjääri kõrgeim koht on olnud 31. Ta jõudis 2010. aastal Wimbledoni turniiri poolfinaali, kus kaotas Vera Zvonarjovale 6–3, 3–6, 2–6. Ta on alistanud suure slämmi turniiridel kolmel korral Venus Williamsi. Kaia Kanepiga on ta kohtunud 5 korral ja neist 2 kohtumist võitnud. Ametlik koduleht WTA infoleht
Teadusrevolutsioon

Teadusrevolutsioon oli 16. ja 17. sajandil etapp teaduse arengu ajaloos, mille kestel uued ideed ja teadmised füüsikas, astronoomias, bioloogias, meditsiinis ja keemias viisid antiik- ja keskaegsetel vaadetel põhineva teaduse uude järku – moodsasse teadusesse (inglise modern science). Teadusrevolutsiooniajastu esindajad: Mikołaj Kopernik (1473–1543), Tycho Brahe (1546–1601), Johannes Kepler (1571–1630), Galileo Galilei (1564–1642), Francis Bacon (1561–1626), John Wilkins (1614–1672), René Descartes (1596–1650), Blaise Pascal (1623–1662), Baruch Spinoza (1632–1677), Robert Boyle (1627–1691), Isaac Newton (1643–1727), Londoni Kuninglik Selts Tööstusrevolutsioon
Must Notsu

Must Notsu on kaardimäng. Seda mängitakse kaardipakiga, milles on loomapiltidega kaardipaarid ning üks paaritu kaart - "must notsu". Kaardipaaride arv võib olla erinev sõltuvalt konkreetsest kaardipakist. Kaardid segatakse ja jagatakse mängijate vahel laiali. Teistele mängijatele oma kaarte ei näidata. Mäng liigub päripäeva ning seda alustab kaartide segajast vasakul olev mängija, kes tõmbab oma parempoolselt naabrilt (ehk jagajalt) ühe kaardi ning paneb selle oma kaartide hulka. Kaardid, millel on sama pilt, moodustavad paari ning juhul kui mängija kätte satub paar, siis pannakse see paar maha. Mängu saavad lõpetada ("võita") need, kellel õnnestub oma käes olevatest kaartidest lahti saada, jättes seega kaotajale kätte "musta notsu".
Aavo Sirk

Aavo Sirk (sündinud 1945) on eesti füüsik. Ta on töötanud Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis vanemteadurina. Tema erialaks on õhu saastatuse uurimine. Ta kirjutas alla 40 kirjale. 2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk Kiin, S.; Ruutsoo, R.; Tarand, A. 1990. 40 kirja lugu. Tallinn: Olion, lk. 219.
Lehte Tavel

Lehte-Mai Tavel (sündinud 31. detsembril 1938 Tartumaal Torma vallas) on eesti kirjandusteadlane. Ta lõpetas 1956. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia osakonna. Ta on töötanud Keele ja Kirjanduse Instituudis teadurina. Tegutsenud Hugo Raudsepa uurijana. Ta kirjutas alla 40 kirjale. 2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk Kalender. Sirp, 27. november 1998 Sirje Kiin, Rein Ruutsoo, Andres Tarand. "40 kirja lugu". Olion. Tallinn 1990. Lk 220 Eerik Teder. "Tavel, Lehte, kirjandusteadlane". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 587
Rodoloogia

Rodoloogia on rooside uurimisega tegelev teaduse ja iluaianduse haru. Rodoloogiaga tegelev teadlane või spetsialist on rodoloog. Üks tuntumatest eesti rodoloogidest oli Arnold Pukk.
Agronoomia

Agronoomia on maamajanduse ja põllumajandusteaduse haru, ühtlasi rakendusteadus, mis käsitleb taimekasvatusliku tootmise põhialuseid. Spetsialisti agronoomia alal nimetatakse agronoomiks. Agronoomia eriharud on näiteks agrokeemia, sordiaretus, taimekaitse, maaviljelus ja taimekasvatus. Väike entsüklopeedia veebis [1] (vaadatud 14.09.2012)
Põllumajandusteadus

Põllumajandusteadus on maamajanduse ja eelkõige põllumajanduse teadusliku uurimisega tegelev teadusharu. Eestis tegeldakse põllumajandusteadusega eelkõige Maaülikoolis. Põllumajanduse mõisteid Põllumajandusteadlaste loend Agronoomia Loomakasvatusteadus Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. I osa Tartu 1998 Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. II osa (1918–1940) Tartu 2003