laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alina Zagitova

Alina Ilnazovna Zagitova (vene: Алина Ильназовна Загитова; sündinud 18. mail 2002 Iževskis) on Venemaa iluuisutaja. Ta on sündinud Udmurtias Iževskis. Ta on saanud nime Venemaa iluvõimleja Alina Kabajeva järgi. Tema isa Ilnaz Zagitov on olnud jäähokimängija ja hiljem jäähokitreener. Iluuisutamisega hakkas Zagitova tegelema nelja-aastaselt. 2015. aastal kolis ta Moskvasse ning hakkas treenima Eteri Tutberidze ja Sergei Dudakovi käe all. Tema esimene rahvusvaheline võistlus oli 2016. aasta augustis ISU juunioride Grand Prix' etapp Prantsusmaal Saint-Gervais-les-Bains'is, kus ta saavutas esikoha. Samal hooajal tuli ta Ljubljanas kolmandaks ja hooaja finaalvõistlusel Marseilles esimeseks. 2017. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlustel Taipeis võitis ta üksiksõidus kuldmedali punktisummaga 208,60. 2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Moskvas võitis ta üksiksõidus kuldmedali punktisummaga 238,24. Sama aasta veebruaris toimunud Pyeongchangi taliolümpiamängudel tuli Zagitova üksiksõidus punktisummaga 239,57 olümpiavõitjaks. Lühikavas püstitas ta 82,92 punktiga maailmarekordi. Lisaks võitis ta võistkonnavõistluses hõbemedali. 2018. aasta märtsis toimunud maailmameistrivõistlustel Milanos oli ta pärast lühikava itaallanna Carolina Kostneri järel teisel kohal, kuid vabakava ebaõnnestus ning kokkuvõttes sai ta viienda koha. "When researching Olympic skater Alina Zagitova, it’s best not to read the fine print". The Washington Post. 21.02.2018. Vaadatud 21.04.2018. ATHLETE PROFILE - ALINA ZAGITOVA. olympic.org. Vaadatud 21.04.2018. "Альметьевский старт Алины Загитовой". zen.yandex.ru. 05.02.2018. Vaadatud 21.04.2018. "Imelaps Zagitova tõrjus Medvedjeva troonilt ja tõi OARile esimese kulla". Postimees. 23.02.2018. Vaadatud 21.04.2018. "15-aastane venelanna püstitas naiste lühikavas uue maailmarekordi". sport.err.ee. 21.02.2018. Vaadatud 21.04.2018.  Alina Zagitova – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis "Kahe lapstähe võrratu duell. Või pigem sõda jääl". Postimees. 22. veebruar 2018
Kaetlyn Osmond

Kaetlyn Osmond (sündinud 5. detsembril 1995 Marystownis) on Kanada iluuisutaja. 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta üksiksõidus punktisummaga 231,02 pronksmedali. Lisaks võitis ta võistkonnavõistluses pronksmedali. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel Milanos oli ta lühikava järel neljas, kuid tänu õnnestunud vabakavale tuli ta maailmameistriks.  Kaetlyn Osmond – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Profiil Rahvusvahelise Uisuliidu kodulehel
Ulassaar

Ulassaar ehk Ulasrahu (eestirootsi keeles Olasäurn) on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Voosi kurgus asuv väike saar. Saar kuulub Einbi (Enby) küla koosseisu ja selle pindala on 9,8 hektarit, rannajoone pikkus 2,3 kilomeetrit. Ulassaarega on kokku kasvanud Silgurahu. Saare koordinaadid on 59° 1′ N, 23° 25′ E. Saar asub Ramsi poolsaare looderannikul, Ramsi neemest 2 km lõunas. Saare loodeotsas on kaks maasäärt. Saarel kasvab rohttaimestikku ja võsa. Ulassaar / Olasäurn Eesti looduse infosüsteemis
Umpu saar

Umpu saar on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Paslepa viigus asuv saar. Saare koordinaadid on 59° 2′ N, 23° 26′ E.
Vipa

Vipa (rootsikeelne nimi) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Rälby lahes asuv 0,1 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 147 meetrit. Saare koordinaadid on 59° 2′ N, 23° 17′ E. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Vipa Eesti looduse infosüsteemis
Lambasaar

Lambasaar (ka Võiste saar) on Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas asuv saar. Saare koordinaadid on 58° 12′ N, 24° 28′ E.
Älvi saar

Älvi saar (ka Elvasaar) on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Koolimäe lahes asuv saar. Saare suurim kõrgus on 5,2 meetrit üle merepinna. Harald Lass on teinud saarest harrastusfilmi "Älvi saar". "Kolgakülas näeb filme Lahemaast". Virumaa Teataja. 27. september 2017. Vaadatud 22.04.2018.
Lahesaar

Lahesaar on Harju maakonnas Viimsi vallas Muuga lahes asuv 0,41 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 308 meetrit. Saar asub 1 kilomeetri kaugusel rannikust. Saar on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega. Viimsi poolsaarest lahutab seda Tammneeme laht. Saare koordinaadid on 59° 32′ N, 24° 54′ E. Lahesaar Eesti looduse infosüsteemis
Pihusaar

Pihusaar on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Koolimäe lahes Lobi poolsaare lähedal asuv saar.
Sala saar

Sala saar (ka Lõuna-Uhtju saar) on 3,11 hektari suurune saar Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Toolse küla alal Soome lahes, üks Uhtju saartest. Saare rannajoone pikkus on 1,29 kilomeetrit. Saar asub Kundast 15 kilomeetrit põhja pool. Saar on pikliku kujuga, 2,8 meetrit kõrge ja osalt kaetud rohttaimestikuga. Saar kuulub Uhtju looduskaitseala koosseisu ja on alates 11. maist 1938 looduskaitse all. Sala saar Eesti looduse infosüsteemis
Ulksaar

Ulksaar on Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Mahu küla alal asuv 0,45 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 427 meetrit. Saare koordinaadid on 59° 31′ N, 26° 45′ E. Saar asub 3 km Pada jõe suudmest loodes. Saar on liivase pinnamoega. Saare ala on riigi omand, seda haldab Riigimetsa Majandamise Keskus. Ulksaar Eesti looduse infosüsteemis
Elli Jaska

Elli Jaska (sündinud 1933) on eesti museoloog. Jaska oli Tartu Riikliku Ülikooli ajaloomuuseumi töötaja, 1982–1986 Dmitri Uljanovi kortermuuseumi juhataja Tartus. 1962. aastal valiti Jaska Eesti NSV-st NSV Liidu kõrgeima seadusandliku kogu, NSV Liidu Ülemnõukogu VI koosseisu liikmeks. Jaska, Elli. 50. sünnipäev (Piltteavikud) raamatukogukataloogis Ester
Bibliotheca Controversiarum

"Bibliotheca Controversiarum" on Tallinna Ülikooli Kirjastuse poolt Bibliotheca alasarjana välja antav raamatusari. Sarjas ilmuvad ainult eelretsenseeritud tekstid. Sarja esimene raamat anti välja 2010. aastal – selleks sai leedu filosoofi Leonidas Donskise (1962–2016) artiklikogumik "Armastus, vihkamine ja vastuseis" (Donskis on varem (enne 2003. aastat) olnud Eesti Humanitaarinstituudi kultuuriteooria külalisprofessor). Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvide jaotust. Kui kirjastusele pakub oma käsikirja avaldamiseks sarja kolleegiumi liige, valitakse retsensendid ülejäänud kolleegiumi abil tema osavõtuta. Selline olukord tekkis 2016. ja 2018. aastal, kui kirjastus otsustas avaldada Rein Raua loomingut. Lars Svendsen Carlo Ginzburg Jean-Francois Lyotard Lev Võgotski Zigmunt Bauman Julia Kristeva Jan Assmann Rein Raud Ernest Gellner Richard David Precht Peter Sloterdijk "Bibliotheca Controversiarumi" sarja toimetuskolleegiumi kuuluvad: Maarja Kangro (kirjanik ja tõlkija) Aro Velmet (Lõuna-California Ülikool) Hasso Krull (kirjanik ja tõlkija) Rein Raud (Tallinna Ülikool) Marek Tamm (Tallinna Ülikool) Väljaannetest. tlu.ee. Akadeemia. 2003/8. Lk 1616. digar.ee Kolleegiumid. tlu.ee. "Bibliotheca Controversiarumi" sarja raamatud. tlu.ee Sarja raamatuid Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis. erb.nlib.ee Sarja raamatud. raamatukoi.ee
Silmakrass

Silmakrass on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Värssu küla alal Hellamaa lahes asuv 434 m² suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 132 meetrit. Saare koordinaadid on 58° 57′ N, 22° 59′ E. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Silmakrass Eesti looduse infosüsteemis
Vennastekehvel

Vennastekehvel on Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saare lähedal asuv 711 m² suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 132 meetrit. Saar kuulub Prangli hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Saare koordinaadid on 59° 37′ N, 24° 59′ E. Vennastekehvel Eesti looduse infosüsteemis
Bjärrgronne

Bjär(r)gronne (eestirootsi keeles) on Harju maakonnas Paldiskis asuv 0,7 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 421 meetrit. Saar asub Pakri maastikukaitsealal, Väike-Pakri saarest 200 meetrit edelas. Saar on põhja-lõuna suunas pikliku kujuga, madala ja kivise pinnamoega. 2006 asusid saarel pesitsema kormoranid. 2011 hinnati linnukoloonia suuruseks 244 pesa ja toimus munade õlitamine. Saare koordinaadid on 59° 19′ N, 23° 58′ E. Bjärrgronne Eesti looduse infosüsteemis
Langgronne

Langgronne (eestirootsi keeles) on Harju maakonnas Paldiskis asuv saar. Saare koordinaadid on 59° 20′ N, 23° 57′ E.
Hosgrunne

Hosgrunne (eestirootsi keeles; ka Kronnsaar) on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Riguldi küla lähedal asuv saar. Saare pindala on 15,5 hektarit ja rannajoone pikkus 2,1 kilomeetrit. Saar on ümara kujuga, seal asub 5 maasäärt. Saarel leidub rohttaimestikku ja võsa. Saar on looduskaitse all ja asub Nõva-Osmussaare hoiualal. Saare koordinaadid on 59° 8′ N, 23° 31′ E. Hosgrunne Eesti looduse infosüsteemis
Nätegrunnena

Nätegrunnena (eestirootsi keeles; ka Võrgurahud) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo lahes asuvad saared. Saare koordinaadid on 58° 57′ N, 23° 15′ E.
Obholmsgrunne

Obholmsgrunne on Lääne maakonnas Vormsi vallas asuv saar. Saare koordinaadid on 58° 58′ N, 23° 23′ E.
Skoggrunne

Skoggrunne (eestirootsi keeles) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Rumpo küla alal Sviby lahes asuv 0,2 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 241 meetrit. Saare koordinaadid on 58° 58′ N, 23° 18′ E. Saar asub 300 meetrit Sviby sadamast edelas. Saar on liivase pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga. Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Skoggrunne Eesti looduse infosüsteemis
Tälms Norrgrunne

Tälms Norrgrunne on Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo lahes asuv saar. Saare koordinaadid on 58° 57′ N, 23° 16′ E.
Bibliotheca Anthropologica

"Bibliotheca Anthropologica" on Tallinna Ülikooli Kirjastuses välja antav raamatusari, mis ilmub Bibliotheca alasarjana. Sarjas ilmuvad ainult eelretsenseeritud tekstid. Sarja esimene raamat anti välja 2012. aastal – selleks sai Claude Lévi-Straussi esseekogumik "Strukturaalantropoloogia". Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvide jaotust. Prantsuse antropoloog Claude Lévi-Strauss Briti sotsiaalantropoloog Bronisław Malinowski, kelle tekste kaasati sarja teise köitesse Briti sotsiaalantropoloog Alfred Radcliffe-Brown, kelle tekste kaasati sarja teise köitesse Rootsi etnoloog Orvar Löfgren Tartu Ülikoolis avalikku loengut pidamas (2013) "Bibliotheca Anthropologica" sarja toimetuskolleegiumi kuuluvad: Aet Annist (Tartu Ülikool) Lorenzo Cañás Bottos (Norra Tehnikaülikool) Toomas Gross (Helsingi Ülikool) Maarja Kaaristo (Manchesteri Linnaülikool, Tartu Ülikool) Eeva Kesküla (Tallinna Ülikool) Patrick Laviolette (Tallinna Ülikool) Väljaannetest. tlu.ee. Kolleegiumid. tlu.ee. "Bibliotheca Anthropologica" sarja raamatud. tlu.ee Sarja raamatuid Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis. erb.nlib.ee Sarja raamatud. raamatukoi.ee
Kaltenbach (Zillertal)

Kaltenbach on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 558 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 56,7 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1265 inimest. Kaltenbach asub Zillertali keskosas Zilleri vasakkaldal Stummi vastas. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70918.pdf
Mustvee raudteejaam

Mustvee raudteejaam oli raudteejaam Jõgeva maakonnas Mustveel. Mustvee jaam oli kitsarööpmelise Sonda–Mustvee raudtee lõppjaam. Jaam avati ühes raudteega 1. augustil 1926. Raudteejaamast siirdus lisaks 1,4 km pikkune harutee Mustvee sadamasse. Mustvee raudteejaam suleti 1968. aasta mais seoses Avinurme–Mustvee kitsarööpmelise raudteelõigu sulgemisega. Mustvee jaamahoone rajati mõned aastad pärast raudtee valmimist. Enne seda täitsid jaamahoone funktsiooni vanad kaubavagunid. Peale raudtee sulgemist anti jaamahoone Põltsamaa autobaasile ning ehitati ümber puhkekoduks. Mustvee jaamahoone (aadressil Tähe 9a) on säilinud tänini ja kasutusel elamuna. Ümberehitustega on selle välimus muutunud tundmatuseni. Kunagise jaama asukohta meenutavad veel mõningad raudteetammid ja kaubaaidad. Vedurite ümberpööramiseks mõeldud jaama kolmnurk on samuti aimatav. SONDA–MUSTVEE RAUDTEE 95; ajavakk.ee Mustvee jaam[alaline kõdulink]; Histrodamus Jaamahoonest saab puhkekodu; Punalipp : EKP Jõgeva Rajoonikomitee ja Jõgeva Rajooni RSN häälekandja, nr. 5, 11. jaanuar 1972 (DIGAR) Mustvee jaam, veebiviide Postimees - "Kohalik rahvas hoiab mälestust Alutaguse raudteest elus" 13.12.2008 FOTO: Mustvee jaam aastal 1965; Baltic Trains Picture Gallery
Maardu kalmistu

Maardu kalmistu on kalmistu Harju maakonnas Maardu linnas aadressil Keemikute tee 1b. Maardu kalmistu avati 30. oktoobril 1997. 2011. aasta lõpuks oli Maardu kalmistule maetud üle 1380 inimese. Kalmistule on püstitatud memoriaal Teises maailmasõjas langenutele. Piret Peensoo:Maardu linn avas kalmistu Eesti Päevaleht, 1. november 1997 Maardu kalmistu kalmistud.ee
Rube Goldbergi masin

Rube Goldbergi masin on tahtlikult koomiliselt keerukaks ehitatud masinavärk (ahelseade), kus lõppoperatsiooni teostamisele eelneb hulk omavahel doominoefektilaadselt seotud operatsioone. Masin sai nime palju taolisi masinaid joonistanud Ameerika karikaturisti Rube Goldbergi järgi. Tartu ülikool: Rube Goldbergi masinad
YG Entertainment

YG Entertainment Inc. (korea keeles: YG 엔터테인먼트) on Lõuna-Korea meelelahutusfirma, mille asutas 1996. aastal Yang Hyun-suk. Ettevõte tegutseb muusikatööstuses, talendiagentuurina ning ürituste ja kontsertide korraldajana. YG Entertainmenti all on varem töötanud artistid/grupid Wheesung, 1TYM, Gummy, Se7en, Minzy, Park Bom, 2NE1, Nam Tae-hyun ja Lee Jong-suk. Praegu töötavad YG Entertainmenti all artistid Psy, Big Bang, CL, Dara, Epik High, Akdong Musician, Lee Hi, Winner, iKon, Sechskies, Jinusean, Blackpink, One, Kang Dong-won, Choi Ji-woo, Cha Seung-won, Lee Sung-kyung, Nam Joo-hyuk ja Yoo In-na ning paljud teised. https://www.koreatimes.co.kr/www/news/culture/2016/01/142_177281.html
Love Yourself: Her

"Love Yourself: Her" on BTS-i album, mis anti välja 18. septembril 2017 Big Hit Entertainmenti poolt. Album anti välja neljas versioonis ning see sisaldab üheksat laulu, mille pealaul on "DNA".
Enda Link

Enda Link (aastani 1973 Enda Freiman, sündinud 1950. aastal Pärnus) on eesti pedagoog, koolidirektor ja omavalitsusametnik. Õppis Sindi Keskkoolis, seejärel aastatel 1964–1969 Tartu Pedagoogilises koolis ja Tallinna Pedagoogilises Instituudis. 1969. aastal suunati ta Viira kooli õpetajaks. Koos toonase koolidirektori Laine Haasaga juhendas rahvatantsurühma. Aastatel 1976–2002 oli Viira kooli direktor. Tema algatusel alustati 1987. aastal Viira kooli juurdeehitust (maja valmis 1992. aastal). Aastatel 2002–2010 oli Tori vallavanem. 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Abiellus 1973. aastal. Tema abikaasa on Lembit Link. Peres on poeg ja tütar. Tarraste, S (27. august 2004). "Kolmkümmend viis aastat hiljem". Õpetajate Leht. Vaadatud 22.04.2018. Tiitus, Kaur. 1998. "Viira Kool sünnist tänaseni". Viira. lk 28 Tiitus, Kaur. 1998. "Viira Kool sünnist tänaseni". Viira. lk 3 "Kalev Saar oli meie parim valik". Õpetajate Leht. 20. september 2011. Lk 11. Vaadatud 22.04.2018. "Rüütel annab riikliku autasu 834 inimesele". Eesti Päevaleht. 7. veebruar 2006. Vaadatud 7. september 2018. Tiitus, Kaur. 1998. "Viira Kool sünnist tänaseni". Viira. lk 35 Foto: Enda Link 1995. aastal
Kärkgrunne

Kärkgrunne on Lääne maakonnas Vormsi vallas Diby lahes asuv 9,57 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 2,2 kilomeetrit. Saare koordinaadid on 59° 2′ N, 23° 19′ E. Saar on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega. Saare põhjaservas rannavees asub Kirikukivi. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Kärkgrunne Eesti looduse infosüsteemis
Luod

Luod on Harju maakonnas Kuusalu vallas Mohni saare lähedal asuv saar. Saare koordinaadid on 59° 40′ N, 25° 49′ E.
Sillikrunn

Sillikrunn on Harju maakonnas Aegna saare lähedal asuv saar. Saare koordinaadid on 59° 36′ N, 24° 44′ E. Vullikrunn
Sjölafluto

Sjölafluto (eestirootsi keeles; rootsi keeles Siola fluto, ka Sjölagronne) on Harju maakonnas Paldiski alal Kurkse väinas asuv 548 m² suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 240 meetrit. Saare koordinaadid on 59° 19′ N, 23° 59′ E. Saar kuulub Pakri maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Sjölafluto Eesti looduse infosüsteemis
Storgronne

Storgronne (eestirootsi keeles) on Harju maakonnas Paldiskis asuv saar. Saare koordinaadid on 59° 20′ N, 23° 56′ E.
Gudenieki vald

Gudenieki vald (läti keeles Gudenieku pagasts) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Alsunga, Īvande, Kurmāle ja Turlava vallaga ning Lõuna-Kuramaa piirkonna Laža ja Saka vallaga. Valla pindala on 112 km². 2016. aasta seisuga elas seal 659 inimest. Valla keskus on Gudenieki küla. Vallavanem on[millal?] Daina Bērende. Gudenieki vald jääb suitide asualale. Aastal 1935 oli valla pindala 82,5 km² ja seal oli 1662 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Adzese ja Gudenieki külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Gudenieki külanõukoguga likvideeritav Adzese külanõukogu. Aastal 1977 liideti külanõukoguga veel osa Basi külanõukogu maadest ja Alsunga linna maaterritooriumist. Aastal 1990 muudeti Gudenieki külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda. Valla geoloogiliste uuringute põhjal selgus, et valla aladel peaks leiduma naftat. Selle leidmiseks rajati valda 13 puurauku, suuremalt jaolt 1960. aastatel. Gudenieki valda jääb 6,4 ha suurune Ērkulise järv, mis on 36 m sügavune (Läti sügavuselt 12. järv). Valda jääb osaliselt ka Zvirgzdi järv. Gudenieki vallast algab Užava jõgi, selle lõunapiiril voolab Rīva jõgi. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Basi linnamägi. Kohaliku kaitse all on Lancenieki muinaskalmed, Aniņase muinaskalmed, Ģēģeri muinaskalmed, Guļi muinaskalmed ja Biļļi muinaskalmed. Looduskaitse all on mitu nimetut põlispuud. Valda jääb 102 ha suurune Gudenieki hoiuala. Aastal 2011 elas vallas 460 lätlast, 27 venelast, 5 valgevenelast, 4 ukrainlast ja 15 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Rīva jõgi Basi mõisa ait Birži mõisa peahoone Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. "Kuldīgas novads (vaadatud 19.04 2018)". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. aprill 2018. Vaadatud 22. aprill 2018. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. aprill 2018. Vaadatud 22. aprill 2018.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.ezeri.lv/database/reports/Deepest Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Valla koduleht (läti keeles)
Tikuti oja

Tikuti oja on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Oja pikkus on 9,5 km, valgla pindala 9,7 km², langus 43 m ja lang 4,52 m/km. Oja saab alguse 83 m kõrgusel Atika külas ja suubub 40 m kõrgusel Põlde külas vasakult poolt Halliste jõkke. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Tikuti oja keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Tikuti oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 22.04.2018) Tikuti oja Eesti looduse infosüsteemis Tikuti oja keskkonnaportaalis
Pill (Tirool)

Pill on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 556 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 20,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1170 inimest. Pill asub Alam-Inntalis Schwazi lähedal. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.pill.tirol.gv.at
Gudenieki

Gudenieki on küla (vidējciems) Lätis Kuldīga piirkonnas, Gudenieki valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 40 meetri kõrgusel Užava jõe kaldal, piirkonna keskusest Kuldīgast 35 ja Riiast 182 kilomeetri kaugusel. Gudeniekis on kultuurimaja, raamatukogu ja postkontor. Aastal 1920 loodi Gudenieki kihelkond. Gudenieki küla kujunes Teise maailmasõja järel vana Gudenieki vallamaja juurde. Juba aastal 1938 oli seal alustatud katoliku kiriku ehitustöid; hoone ise valmis aastal 1947. Küla oli kohaliku kolhoosi keskasulaks. Külast läänes asub Gudenieki hoiuala. Aastal 2005 oli külas 100 elanikku, aastal 2015 ja 2018 oli elanikke 139, aastal 2020 aga 131. Ka Gudenieki mõisa juures asuv küla on kandnud nime Gudenieki. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5090 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu www.vietas.lv Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 328. lk. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
9. detsember

9. detsember on Gregoriuse kalendri 343. päev (liigaastal 344. päev). Juliuse kalendri järgi 26. november (1901–2099). 1796 – Paul I taastas Balti erikorra. 1905 – Tartus asutati Eesti Rahvameelne Eduerakond Jaan Tõnissoniga eesotsas. 1933 – Balti Vendluse juhid Victor von zur Mühlen, Ernst Turmann, Emil Musso, Otto Haller ja Hans von Schulmann saadeti sisekaitseülema otsusega kaitseseisukorra piirkonnast välja. 1938 – teedeminister Nikolai Viitak avas Paide raudteejaama hoone. 1939 – Ants Viirmaa valiti tagasi Türi linnavanemaks ja Timon Skorohodov Kallaste linnavanemaks. 2010 – Eestit tabas lumetorm Monika. 1824 – Ayacucho lahing, Hispaania alistus Peruu iseseisvusvõitluses. 1868 – Londoni parlamendihoone ette paigaldati esimene foor. 1888 – statistik Herman Hollerith seadis USA sõjaministeeriumis üles enda leiutatud perfokaarte kasutava arvutusmasina. Perfokaarte kasutati meditsiiandmete salvestamiseks. 1900 – Prantsusmaal said naised õiguse tegutseda advokaadina. 1900 – Riias asutati ametlikult korporatsioon Vironia, esimene eestlaste üliõpilaskorporatsioon. 1905 – Prantsusmaal võeti vastu seadus kiriku riigist lahutamise kohta. 1917 – Esimene maailmasõda: Brest-Litovskis kohtusid rahuläbirääkimisteks esimest korda Keskriikide ja Nõukogude Venemaa esindajad. Samal ajal sõlmiti Focșanis relvarahu Rumeenia rindel. 1931 – Hispaanias rajati Teine vabariik. 1937 – Teine Hiina-Jaapani sõda: Jaapan alustas Nanjingi piiramist. 1940 – Teine maailmasõda: Briti vägede kokkupõrge Itaaliaga Egiptuses Sidi Barrani lähistel. 1961 – Tanganjika iseseisvus Suurbritanniast. 1968 – Douglas Engelbart tutvustas maailmale arvutihiirt.  Pikemalt artiklis Sündinud 9. detsembril 1742 – Carl Wilhelm Scheele, rootsi keemik 1748 – Claude Louis Berthollet, prantsuse keemik 1842 – Pjotr Kropotkin, vene anarhist 1868 – Fritz Haber, saksa keemik, Nobeli keemiaauhind 1918 1868 – Ivan Regen, sloveenia bioloog 1889 – Hannes Kolehmainen, Soome jooksja 1909 – Douglas Fairbanks, Jr., USA näitleja 1916 – Kirk Douglas, USA näitleja 1920 – Carlo Azeglio Ciampi, Itaalia president 1929 – Olaf Kuuli, eesti ajaloolane 1938 – Rein Vihalemm, eesti teadusfilosoof ja keemik 1946 – Sonia Gandhi, India poliitik 1947 – Jaak Jõerüüt, eesti kirjanik ja poliitik 1953 – John Malkovich, USA näitleja 1963 – Zurab Žvania, Gruusia poliitik 1969 – Max Kaur, Eesti poliitik 1969 – Bixente Lizarazu, prantsuse jalgpallur  Pikemalt artiklis Surnud 9. detsembril 1565 – Pius IV, paavst 1641 – Anthonis van Dyck, flaami kunstnik 1669 – Clemens IX, paavst 1916 – Natsume Sōseki, jaapani kirjanik 1937 – Nils Gustaf Dalén, Rootsi leiutaja ja tööstur, Nobeli füüsikaauhind 1912 1957 – Albert Kosenkranius, eesti metsavend 1970 – Artjom Mikojan, armeenia lennukikonstruktor 1992 – Ardi Liives, eesti kirjanik Tansaania iseseisvuspäev (Tanganjika Vabariik iseseisvus Suurbritanniast 1961) Korruptsiooniga võitluse päev 2006 – kuu kõrgeim õhutemperatuur Moskvas +6,4 °C Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 109