laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Salme Parming

Salme Parming (neiupõlvenimi Salme Marie Krüger, pärast eestistamist Salme Marie Kalvet; 28. märts 1919 Pärnu – 26. september 2013 Lincoln Park, Morrise maakond, New Jersey osariik) oli eesti iluvõimleja ja treener, fotograaf ning eesti aktivist USA-s. Ta lõpetas 1935. aastal Pärnu Kaubanduskooli ja hiljem Berliini Kehalise Kasvatuse Kõrgkooli. USA-s New Jerseys elades läbis ta Bergeni kolledži fotokursused. Pärnus elades töötas ta Pärnu linnavalitsuses administratiivse assistendina linnaarhitekt Olev Siinmaa juures. Ta hakkas käima algkoolis tantsutundides, 13-aastaselt jõudis ta Pärnu Kalevi võimlejate eliitrühma, 1934. aastal osales esimestel Eesti mängudel. 1937. aastal tuli see rühm Eesti meistriks naiste A-klassi rühmvõimlemise võistlustel. Ta juhendas iluvõimlejaid ja koostas neile esinemiskavu. Septembris 1944 siirdus ta Saksamaale, kus tegeles Kempteni põgenikelaagris iluvõimlejate juhendamise ja nendele esinemiskavade koostamisega. 1949. aastast elas ta USA-s. Tema võimlemisrühm esines New Yorgi eesti päevadel ja teistel eesti üritustel. Fotograafiaga hakkas ta tegelema 16-aastaselt. Emigratsioonis olles tegi kaastööd eesti ajalehtedele Kanadas ja USA-s, pühendudes peamiselt iluvõimlejate jäädvustamisele. http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2749 In Memoriam Salme Marie Parming. Vaba Eesti Sõna
Kalevala tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kalevala tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Kalevala tänav algab Laane tänavalt ja lõpeb Särje tänaval. Kalevala tänav on peaaegu ida-läänesuunaline ja ligikaudu 240 meetri pikkune. Tänava esialgne nimi oli alates 8. novembrist 1927 Kalevi tänav (saksa keeles Kalewstrasse, vene keeles Калевская улица). Aastatel 1940–1941 oli tänava nimi Lutsu tänav. 25. septembril 1959 muudeti Kalevi tänava nimi kordumise vältimiseks Kalevala tänavaks. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinn tänavad. Tallinn, 1972, lk. 46
Õhtu tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Õhtu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Õhtu tänav algab Hommiku tänavalt ja lõpeb Tammiku tänaval. Õhtu tänav on lõuna–põhjasuunaline ja ligikaudu 310 meetri pikkune. Õhtu tänav paikneb endise Peetri aedlinna maa-alal. Tänava esialgne nimi Harpe tänav (vene keeles Гарпевская улица) oli pandud omaaegse Harku mõisa omaniku Hermann Harpe järgi, kellelt aedlinna rajajad vastava maa-ala ostsid. Praeguse nime sai Õhtu tänav (saksa keeles Abendstrasse, vene keeles Вечерняя улица) 13. novembril 1925. Tänava nimi on temaatilises seoses samas asuva Hommiku tänava nimega. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 146
Hemikliitor

Hemikliitor (hemiclitoris, mitmuses hemiclitores) on soomuseliste seltsi emasloomade paariline kopulatsioonielund. Eri liikidel on hemikliitori kuju ning suurus erinev ja uurijate arvates vastab iga liigi isaslooma hemipeenisele. 1995. aastal teatas dr Wolfgang Böhme seniavastamata kopulatsioonielundist, nimelt leidsid nad (koos Ziegleriga) emase Varanus salvadorii lahkamisel saba piirkonnas paarilise ja väljasopistuva toruja elundi, mis meenutas hemipeenise peegelkujutist ja mille osad paiknesid kloaagis külgmiselt. Ta pakkus elundile nimetuseks hemiclitoris. W. Böhme,Hemiclitoris discovered: a fully differentiated erectile structure in female monitor lizards (Varanus spp.) (Reptilia: Varanidae), Alexander Koenig Zoological Research Institute and Museum, Bonn, Germany, Journal of Zoological Systematics and Evolutionary Research (impact factor: 1.95). 04/2009; 33(3‐4):129 - 132. DOI:10.1111/j.1439-0469.1995.tb00967.x Veebiversioon (vaadatud 25.09.2013) (inglise keeles) Karina N. Kasperoviczus, Lívia C. dos Santos, Selma M. Almeida-Santos, First report of hemiclitores in a female of the amphisbaenian Amphisbaena microcephala (Wagler, 1824), Herpetology Notes, volume 4: 041-043 (2011), Veebiversioon (vaadatud 29.03.2014) (inglise keeles)
Dipsina

Dipsina on maoperekond. Perekonda Dipsina klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Dipsina multimaculata (Smith, 1847). Neid võib kohata Namiibias, Botswana lõunaosas ja Lõuna-Aafrika Vabariigis. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Dipsina Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 29.03.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne Catalogue of Life-s Sissekanne NCBI-s Sissekanne Roomajate andmebaasis Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Dipsina multimaculata seisuga 29.03.2014.
Kurultai

Kurultai (mongoolia keeles: Хуралда, hääldus Khuruldai; türgi keeles: kurultay) ehk üldkogu oli mongolite khaanide ja türklaste liidrite juhitav poliitiline organ. Sõna tüveks on "khur" (kogunema/arutama), mis on tulnud türgi- ja mongolikeelsest sõnast "khural" (poliitiline "koosolek" või "kokkutulek"). Khuraldai (kirjutatakse Khuraldai) või Khuraldaan tähendab "kogunemist" ehk sõna otseses mõttes "sisemist kogunemist". Sõna tüvi on sama, mis mongoli keeles – khurim, mis tähendab "pidusöömingut" või "pulma" ning otsetõlkes suurejoonelist festivali steppides. Tänapäeval kasutatakse seda rohkem pulma tähenduse edasiandmisel.
Hemirhagerrhis

Hemirhagerrhis on maoperekond. Perekonda Hemirhagerrhis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Hemirhagerrhis hildebrandtii (Peters, 1878) Hemirhagerrhis kelleri Boettger, 1893 Hemirhagerrhis nototaenia (Günther, 1864) Hemirhagerrhis viperina (Bocage, 1873). Neid võib kohata Aafrikas. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Hemirhagerrhis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 29.03.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne Catalogue of Life-s Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Hemirhagerrhis seisuga 29.03.2014.
Krimmitatari Rahva Medžlis

Krimmitatari Rahva Medžlis (krimmitatari keeles Къырымтатар Миллий Меджлиси, Qırımtatar Milliy Meclisi; ukraina keeles Меджлiс Кримськотатарського Народу, Medžlis Krõmskotatarskogo Narodu) on krimmitatarlaste esinduskogu Krimmitatari Rahva Kurultai täidesaatev organ Krimmis. Krimmitatari Rahva Medžlis töötab Kurultai istungjärkude vahelisel ajal. See koosneb 33 liikmest, kaasaarvatud Medžlise esimees. Alates selle algusaastast 1991 kuni 2013. aastani oli Krimmitatari Rahva Medžlise esimees Mustafa Abdülcemil Qırımoğlu. Alates 2013. aastast juhib seda Refat Çubarov. Medžlis boikoteeris 16. märtsi 2014 ebaseaduslikku Krimmi referendumit pärast Venemaa sõjalist sekkumist Krimmis (vt Ukraina kriis). 20. märtsil 2014 tunnustas Ukraina Ülemraada ametlikult ja selgesõnaliselt Medžlist Krimmitatari Rahva Kurultai täidesaatva organina, samal ajal tunnustati Kurultaid krimmitatari rahva kõrgema esinduskoguna. Krimmitatari Rahva Kurultai erakorralisel istungil 29. märtsil 2014 palus Medžlise esimees Refat Çubarov Kurultai heakskiitu poliitiliste ja juriidiliste toimingute algatamiseks, eesmärgiga saavutada krimmitatarlaste etniline ja territoriaalne autonoomia nende ajaloolisel kodumaal.  1. juulil 2015 Ukraina presidendi Petro Porošenko poolt esitletud põhiseaduse kava järgi peaks krimmitatarlased saama kultuuriautonoomia. Çubarov reageeris sellele ettepanekule teravalt, leides, et krimmitatarlased peaksid saama täieliku enesemääramisõiguse oma ajaloolisel kodumaal. Medžlise asukoht oli 2016. aastani Simferopol. Pärast seda, kui 26. aprillil 2016 Venemaa Föderatsiooni Krimmi Vabariigi Ülemkohus nimetas Medžlise äärmusrühmituseks ja keelas selle tegevuse, viidi see üle Kiievisse. Regioonid ja territooriumid: Krimm, BBC News. Krimmitatarlaste medžlis valis endale uut juhti, Jameson Foundation. As Crimea Secession Vote Passes, Ukraine Restricts Entry By Russians Forbes, 16 March 2014. ПОСТАНОВА Верховної Ради України Про Заяву Верховної Ради України щодо гарантії прав кримськотатарського народу у складі Української Держави (Ukraina Ülemraada seadlus krimmitatari rahva õiguste garanteerimisest Ukraina riigi koosseisus) Vaadatud 7.07.2015. Krimmitatarlased tahavad autonoomiat, ERR uudised. Crimean Tatar leader angrily rejects President’s Constitutional proposals KHPG, 6. juuli 2015. Vene kohus kuulutas krimmitatarlaste ühenduse äärmusrühmituseks "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuni 2021. Vaadatud 27. juunil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ametlik koduleht (krimmitatari, inglise, ukraina ja vene keeles)
Mimophis

Mimophis on maoperekond. Perekonda Mimophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Mimophis mahfalensis (Grandidier, 1867). Neid võib kohata Madagaskaril. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Mimophis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 29.03.2014) (inglise keeles) Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne Roomajate andmebaasis Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Mimophis mahfalensis seisuga 29.03.2014.
Psammophylax

Psammophylax on maoperekond. Perekonda Psammophylax klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Psammophylax acutus (Günther, 1888) Psammophylax multisquamis (Loveridge, 1932) Psammophylax rhombeatus (Linnaeus, 1758) Psammophylax togoensis (Matschie, 1893) Psammophylax tritaeniatus (Günther, 1868) Psammophylax variabilis (Günther, 1893). Neid võib kohata Aafrika lõunaosas. Van Wallach, Kenneth L. Williams, Jeff Boundy, "Snakes of the World: A Catalogue of Living and Extinct Species", 22. aprill 2014, lk 593, CRC Press, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 5.05.2015) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Psammophylax Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 29.03.2014) (inglise keeles) Psammophylax, Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 29.04.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne Catalogue of Life'is Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Psammophylax seisuga 29.03.2014.
Rhagerhis

Rhagerhis on maoperekond. Perekonda Rhagerhis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Rhagerhis moilensis (Reuss, 1834). Neid võib kohata Põhja-Aafrikas (v.a Guinea lahe äärses piirkonnas ja Tšaadis) ja Lähis-Idas (v.a Türgis ja Jeemenis). Peter Uetz & Jakob Hallermann, Rhagerhis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 29.03.2014) (inglise keeles) Sissekanne Catalogue of Life'is Sissekanne roomajate andmebaasis Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Rhagerhis moilensis seisuga 29.03.2014.
Rhamphiophis

Rhamphiophis on maoperekond. Perekonda Rhamphiophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Rhamphiophis oxyrhynchus (Reinhardt, 1843) Rhamphiophis rostratus Peters, 1854 Rhamphiophis rubropunctatus (Fischer, 1884). Neid võib kohata Sahara-taguses Aafrika. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Rhamphiophis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 29.03.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne Catalogue of Life'is Sissekanne NCBI-s Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Rhamphiophis seisuga 29.03.2014.
Lauri Pääslane

Lauri Pääslane (12. juuni 1968 – 12. september 2006) oli eesti kaitseväelane ja noorteinstruktor. Aastal 1999 oli ta Kaitseliidu Noorte Kotkaste Tallinna maleva pealik ning aastatel 2003–2006 samas maleva instruktor. http://www.kaitseliit.ee/files/kaitseliit/img/files/KK2007-8.pdf "Lauri Pääslase mälestusmatk – kas uus traditsioon?" Kaitse Kodu! nr. 8/2007
Robert Smith (muusik)

Robert James Smith (sündinud 21. aprillil 1959 Blackpoolis) on inglise laulja. Ta on bändis The Cure laulja ja kitarrist.
Palataal

Palataal ehk kõvasuulaehäälik on häälik, mille hääldamisel keel ligineb kõvale suulaele või puudutab seda. Comrie, Bernard, Stephen Matthews, Maria Polinsky 2000. Keelteatlas. Maailma keelte päritolu ja areng. Tõlk. Mart Aru.
Hallikivi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Hallikivi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Hallikivi tänav algab Hommiku tänavalt ja lõpeb Laane tänaval. Hallikivi tänav on peaaegu kirde-edelasuunaline ning ligikaudu 185 meetri pikkune. Hallikivi tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on nimetatud suure halli rändrahnu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 31
Liiviku tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Liiviku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Liiviku tänav algab Pärnu maanteelt, ristub Lauliku tänavaga ja lõpeb Hommiku tänaval. Liiviku tänav on kagu-loodesuunaline ja ligi 200 meetri pikkune. Tänava endine nimi oli alates 8. novembrist 1927 Linda tänav (saksa keeles Lindastrasse, vene keeles Линдаская улица). Linda tänava nime kandis kuni 8. novembrini 1927 ka osa Hommiku tänavast praeguse Lauliku ja Särje tänava vahel, mil see osa liideti Hommiku tänavaga. 1940–1941 kandis tänav ajutiselt nime Salme tänav. Kordumise vältimiseks muudeti tänava nimi 25. septembril 1959 ära ja uueks nimeks sai Tuuslari tänav. Praeguse nime sai Liiviku tänav 22. aprillil 1960. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 69
Raie tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Raie tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Raie tänav algab Kadaka puiesteelt ja lõpeb Päikese puiesteel. Raie tänav on ida-läänesuunaline ja ligikaudu 130 meetri pikkune. Raie tänav paikneb endise Peetri aedlinna maa-alal. Tänava esialgne nimi oli Ivanovi tänav (vene keeles Ивановская улица). 13. novembril 1925 sai tänava nimeks Kuldnoka tänav (saksa keeles Starenstrasse, vene keeles Скворцовая улица). Aastatel 1940–1941 oli see Meika tänav. 25. septembril 1959 pandi tänavale nimeks Ristnoka tänav. Praeguse nime sai Raie tänav 22. aprillil 1960. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Aleksander Kivi. Tallinn tänavad. Tallinn, 1972, lk. 104  Raie tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Eeva Talsi

Eeva Talsi (sünninimi Eeva Lindal; 17. detsembril 1988 Tartus) on eesti viiuldaja ja laulja. Eeva Lindal alustas viiuliõpinguid kolmeaastaselt. 2002. aastal lõpetas ta Ülenurme Muusikakooli. 2011. aastal lõpetas ta Viljandi Kultuuriakadeemia pärimusmuusika eriala. Ta tegutseb kahes muusikakollektiivis: ansamblis Curly Strings laulab ja mängib viiulit, ansamblis Torupilli Jussi Trio laulab, mängib viiulit ja Hiiu kannelt. Ta töötab pärimusmuusika osakonna juhatajana Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis. Kirjutab laule. Tema lapsepõlvekodu oli Ülenurmel. Tema isa on Kalev Lindal. Eeval on aasta ja kaheksa kuud vanem õde Anni. Talsi vanaisa Aksel Herbert Lindal pääses imekombel 1949. aasta märtsis Siberisse küüditamisest. Alates 6. augustist 2011 on ta abielus Villu Talsiga. 2018. aasta 28. detsembril sündis neil tütar Lilli ja 7. juunil 2023 sündis neil poeg Johannes. [1], Universitas Tartuensis Ülenurme Muusikakool: Vilistlased (vaadatud 20.08.2015) Viljandi Kultuuriakadeemia muusika õppekava vilistlased
Samoa lipp

Samoa lipp on Samoa Iseseisvusriigi ametlik lipp. Lipp võeti kasutusele 1948. aastal, ametlikult aga kinnitati see 24. veebruaril 1949, siis oli Samoa Uus-Meremaa hooldusterritoorium. Kui Samoa iseseisvus, 1. jaanuaril 1962 Lääne-Samoa nime all, võeti see lipp ilma muutusteta riigi tunnuseks, ka 1997. aastal kui riigi nime muudeti, ei muudetud ka siis lippu. Samoa lipuks on punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas on sinine ristkülik viie viisnurkse tähega (1948–1949 oli lipul neli tähte), mis kujutavad Lõunaristi - lõunapoolkeral nähtav tähtkuju. Tähed ei ole ühesuurused, alumine on kõige suurem, ülemine ja vardapoolne on ühesuurused, järgneb lehvipoolne ning alumise ja lehvipoolse vaheline täht on kõige väiksem. Sinine ristkülik moodustab 1/2 lipu laiusest ja 1/2 pikkusest. Punane (PMS 186) sümboliseerib ohvrimeelsust ja on Samoa traditsiooniline värv ning sinine (PMS 294) vabadust. Lõunarist näitab Samoa geograafilist asendit maailmas, see on väga levinud sümbol lõunapoolkera riikide lippudel. Rist koosneb Alpha, Beta, Gamma, Delta ja Epsiloni tähest. Epsilon on kõige väiksem, kuna ka tähtkujus on ta kõige halvemini nähtav. Lipu eeskujuks on Uus-Meremaa lipp. Samoa vapp Samoa lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Vitspaju

Vitspaju (Salix viminalis) on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv taimeliik. Ta kasvab tavaliselt põõsana ning on Eestis pärismaine. Vitspaju on kiirekasvuline ning teda on kasutatud energiavõsa liigina. Ta sobib samuti hästi korvipunumiseks, ning ka sel otstarbel on tehtud vitspaju istandusi. Vitspaju andmebaasis eElurikkus
Korvipunumine

Korvipunumine on korvide valmistamine peentest puuokstest, puujuurtest või muust materjalist. Eestis on korvide punumisel tihti kasutatud vitspaju oksi.
Palli tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Palli tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Palli tänav algab Kaevu tänavalt, ristub Mängu ja Kurni tänavaga ning lõpeb Vabaduse puiesteel. Palli tänav on lääneloode-idakagusuunaline ja ligikaudu 300 meetri pikkune. Palli tänav on munakivisillutisega. Palli tänav sai nime 8. novembril 1927. Palli tänav on nime saanud Mängu tänava mõjul. Lühikest aega aastatel 1940–1941 oli tänava nimi Leedri tänav. Palli 3 Palli 11 http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi.Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 91 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 286 Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed  Palli tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sambla tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sambla tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Sambla tänav algab Raudtee tänavalt Tallinna–Keila raudtee äärest, ristub Põllu tänavaga ja lõpeb Metsa tänaval. Sambla tänav on loode-kagusuunaline ja ligikaudu 480 meetri pikkune. Tänava esialgne nimi oli Šahtli tänav (saksa keeles Schachtelstrasse, vene keeles Шахтельская улица), mis tulenes arvatavasti sealse majaomaniku nimest. 17. märtsil 1922 sai tänava nimeks Sambla tänav. Aastatel 1940–1941 oli tänava nimi ajutiselt Aseme tänav. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 112
Titanoboa

Titanoboa oli Paleogeeni ajastul Lõuna-Ameerika mandril elanud madude perekond. Perekonda Titanoboa liigitatakse üksainus, 58 kuni 60 miljoni aasta vanune, maoliik: Titanoboa cerrejonensis, Head, Bloch, Hastings, Bourque, Cadena, Herrera, Polly & Jaramillo, 2009. Hinnanguliselt oli maailma suurima mao Titanoboa cerrejonensis '​e kehapikkus 13 meetrit ja kehakaal 1135 kg. Arvatakse, et tema eluviis sarnanes hiidanakondade omaga. Nende saakloomadeks võisid olla krokodillid. Jason J. Head, Jonathan I. Bloch, Alexander K. Hastings, Jason R. Bourque, Edwin A. Cadena, Fabiany A. Herrera, P. David Polly & Carlos A. Jaramillo, Giant boid snake from the Palaeocene neotropics reveals hotter past equatorial temperatures, Nature 457, 715-717 (5 February 2009) | doi:10.1038/nature07671, Veebiversioon (vaadatud 30.03.2014) (inglise keeles) WILL DUNHAM,Titanic ancient snake was as long as Tyrannosaurus, WASHINGTON, Wed Feb 4, 2009, Veebiversioon (vaadatud 30.03.2014) (inglise keeles) Roberta Kwok, Scientists find world's biggest snake 'Titanic' boa fossils provide clues to past tropical climate., veebiversioon (vaadatud 30.03.2014) (inglise keeles) J. J. Head jt., Biased reptilian palaeothermometer?, Nature 457, 715–717 (2009), jt, veebiversioon (vaadatud 12.04.2015) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud soomekeelset artiklit fi:Titanoboa seisuga 30.03.2014.
Edu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Edu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Edu tänav algab Nurme tänavalt, ristub Mait Metsanurga tänavaga ja lõpeb Kaare tänaval. Edu tänav on ida-läänesuunaline ning ligikaudu 640 meetri pikkune. Tänava esialgne nimi oli alates 1927. aastast Puhke tänav. Aastatel 1940–1941 oli see Karge tänav. 25. septembril 1959 sai tänava uueks nimeks Põua tänav. Praeguse nime sai Edu tänav 22. aprillil 1960. Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 27
Kvartsi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kvartsi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis. Kvartsi tänav algab Võidu põigust ja lõpeb umbtänavana. Kvartsi tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline ning ligikaudu 110 meetri pikkune. Kvartsi tänav on hoonestatud eramutega. Kvartsi tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on nime saanud lähikonnas asunud endise Kvartsi tehase järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 59
Kurgja talu kalmistu

Kurgja talu kalmistu on kalmistu Vändra kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Kurgja-Linnutaja talus Kurgja külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu rajati 1875. aastal, kui 1874. aastal talu ostnud Carl Robert Jakobson soovis oma kolmenädalaseks elanud esimese lapse Olga matta ise oma talu maadele. Vändra õpetaja Ernst Sokolowsky viiski 9. oktoobril (vkj) 1875 matusetalituse läbi talu peahoones, kuid lapse mattis uuele kalmistule Jakobson ise. Kalmistu sai ametliku loa alles 6. mail (vkj) 1876. Jakobson ise maeti oma kalmistule 15. märtsil (vkj) 1882. Jakobsoni sünnipäeval 26. juulil (14. juulil vkj) 1882 paigutati rahva ühisjõul tema kalmule talu maadelt Pärnu jõest väljatõmmatud kivi, mis kavandati hauakabeli nurgakivina. Kabelit pole aga ehitatud. Linda selts paigaldas samal aastal hauale mälestustahvli (praegu kalmistu müüri ääres). Kalmistu uue planeeringu ja Jakobsoni mälestussamba kavandas 1926. aastal skulptor Jaan Koort, kavandatu viis lõpule Ferdi Sannamees. Kalmistu uus kujundus ja mälestussammas avati pidulikult 14. augustil 1927. Kalmistule on maetud 13 inimest, viimane matus oli 1957. aastal. 1875, 21. oktoober (9. oktoober vkj) – Olga Jakobson (21. september 1875 – 14. oktoober 1875), Carl Robert Jakobsoni esimene tütar 1876 – kaksikud poiss ja tüdruk, Carl Robert Jakobsoni lapsed 1877 – Reinholdt Jakobson (1872–1877), Carl Robert Jakobsoni venna Friedrichi poeg 1882, 27. märts (15. märts vkj) – Carl Robert Jakobson (21. juuli 1841 – 19. märts 1882) ? – sugulane ? – sugulane 1939, 19. august – Marta Pärna (1. detsember 1867 – 16. august 1939), Carl Robert Jakobsoni õe Natalie tütar 1940, 4. märts – Julie Emilie Jakobson (sündinud Thal; 18. november 1850 – 26. veebruar 1940), Carl Robert Jakobsoni abikaasa 1949 – Margarethe Libba (1897–1949), Carl Robert Jakobsoni õe Natalie tütre Alma Elisabeth Libba tütar 1953, 5. mai – Linda Jakobson (19. jaanuar 1879 – 24. aprill 1953), Carl Robert Jakobsoni tütar 1955 – Elsa Jakobson (6. märts 1881 – 1. veebruar 1955), Carl Robert Jakobsoni tütar 1957 – Ida Jakobson (13. veebruar 1880 – 14. jaanuar 1957), Carl Robert Jakobsoni tütar Kurgja-Linnutaja talu C. R. Jakobsoni Talu-muuseum. koostanud Meelik Kahu, August Mikk. C. R. Jakobsoni Talu-muuseum. Kurgja-Linnutaja 1960. Lk 33 Jannu Holsting. "Perekonnakalmistu". // Kurgja-Linnutaja. Olion. Tallinn 1990. Lk 35–38 Taavi Pae. "Kurgja talu kalmistu". // Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 36–38 Robert Treufeldt. "Ühest vähetuntud nähtusest eesti kalmistukultuuris". Maaleht nr 43, 27. oktoober 2022. Lk 36–37 Kurgja talu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Kaja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kaja tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Kaja tänav algab Valguse tänavalt, ristub Aate tänavaga ja lõpeb Lootuse puiesteel. Kaja tänav on põhja-lõunasuunaline ning ligi 200 meetri pikkune. Kaja tänav sai nime 8. novembril 1927. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 44