1902

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1898 | 1899 | 1900 | 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | ► | ►► 1902. aasta (MCMII) oli 20. sajandi 2. aasta. 17. jaanuar (ukj) – Riias lõppes esimene Venemaal korraldatud elukutseliste maadlejate MM, mille võitis Georg Lurich. 18. jaanuar (ukj) – tõstja Voldemar Seeberg tegi Tallinnas lamades kahe käega surumises maailmarekordi, kui ta 114,5 kg kaaluvat kangi surus järjest 21 korda. 22. jaanuar (ukj) – Voldemar Seeberg parandas kahel korral tõstmise maailmarekordeid. 8. veebruar[küsitav] – Tartu Spordiringi baasil asutati spordiselts Aberg. 9. märts (vkj 24. veebruar) – Valgas asutati teatriselts Säde. 4. august (vkj 22. juuli) – tööd alustas esimene Eesti rahvuslik pank ja ühistupank – Jaan Tõnissoni algatusel asutatud Tartu Eesti Laenu ja Hoiu Ühisus. 5. august – algasid 5.–8. augustil (vkj 23.–26. juulil) peetud keisripäevad Tallinnas: Tallinna külastas Vene keiser Nikolai II. 9. august (vkj 27. juuli) – Valgas avati 24. veebruaril asutatud teatriselts Säde. 11. september (vkj 29. august) – Jakob Hurt õnnistas sisse Tartus asuva Eesti Üliõpilaste Seltsi maja. 20. september (vkj 7. september) – Tallinnas avati Russalka mälestussammas. Detsembris toimusid Tallinnas ja Riias Eestimaa ja Liivimaa kuberneride osalemisel erinõupidamised, kus arutati piirkondade põllumajandusolude parandamist. Toimusid 1802. aastal avatud keiserliku Tartu ülikooli 100. aastapäeva pidustused. Tallinna marksistlikud töölisrühmad ühinesid Mihhail Kalinini eestvõtmisel ülelinnaliseks sotsiaaldemokraatlikuks organisatsiooniks. Organisatsiooni juhtivorganiks sai nn Tööliste Keskring. ilmus Eduard Vilde "Mahtra sõda". ... ... ... ... 31. mai – Vereenigingi rahuga lõppes Buuri sõda. ... 12. juuli – Austraalia parlament loobus immigratsioonikitsenduste seadusest ja andis naistele hääleõiguse. ... ... 6. oktoober – valmis 2000-miiline raudteelõik Johannesburgi ja Mosambiigi linna Beira vahel. ... ... 5. jaanuar – Myrtle Cook, Kanada kergejõustiklane 5. jaanuar – Valdeko Saksen, eesti vaimulik 18. veebruar – Gustav Ränk, Eesti etnoloog 21. veebruar – Edgar Kant, eesti geograaf 27. veebruar – John Steinbeck, ameerika kirjanik 30. märts – Amanda Jasmiin, eesti kunstnik 23. aprill – Halldór Kiljan Laxness, islandi kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1955 28. mai – Voldemar Rannaleet, eesti purilendur 6. juuni – Samvel Safarjan, armeenia arhitekt 16. juuli – Aleksandr Luria, Nõukogude psühholoog, neuropsühholoogia rajajaid 28. juuli – Karl Popper, briti filosoof 18. august – Adamson-Eric, eesti maali- ja tarbekunstnik 21. august – Angel Karaliitšev, bulgaaria lastekirjanik 22. august – Leni Riefenstahl, Saksa režissöör ja fotograaf 21. september – Ilmari Salminen, Soome kergejõustiklane 5. oktoober – Gustav Raud, eesti kunstnik 5. oktoober – Koit Rink, Eesti sõjaväelane 21. november – Isaac Bashevis Singer, kirjanik, Nobeli auhind 1978 21. november – Mihhail Suslov, nõukogude poliitik, riigi peaideoloog 1. detsember – Rudolf Loo, eesti maadleja 16. detsember – Edgar Velbri, eesti arhitekt, ruumikujundaja ja mööblikunstnik 29. september – Émile Zola, prantsuse kirjanik füüsika – Hendrik Antoon Lorentz, Pieter Zeeman keemia – Hermann Emil Fischer meditsiin – Ronald Ross kirjandus – Christian Matthias Theodor Mommsen rahu – Élie Ducommun, Charles Albert Gobat ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 162