laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Berend Johann von Uexküll (1630–1701)

Berend Johann von Uexküll (24. veebruar (vkj 14. veebruar) 1630 – 11. november (vkj 31. oktoober) 1701) oli baltisaksa poliitik. Berend Johann von Uexküll sündis Vigala, Ravila, Mõniste ja Aruvalla mõisniku Georg von Uexkülli (circa 1590–1636) ja Magdalena von Bremeni pojana. Uexküll teenis Rootsi sõjaväes, kus sai oobersti auastme. Aastail 1671–1676 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik. Talle kuulusid Ravila ja Saha mõis, Mõniste, Palvere ja Kuusiku mõisa pärushärra. Berend Johann von Uexküll abiellus esimest korda 1655. aastal Sophia Elisabeth von Tiesenhauseniga. Abielust sündis: Sophia von Uexküll (1656–1715), abiellus Paadrema vabahärra Otto von Uexküll-Güldenbandiga (1615–1696), kes oli Eestimaa maanõuniku Reinhold Johann Yxkull-Gyllenbandi (maetud 1672) poeg Teist korda abiellus Uexküll vabapreili Katharina Elisabeth von Scheidingiga (1638–1703), kes oli Eestimaa kuberneri Philipp von Scheidingi tütar. Abielust sündisid: Margaretha Elisabeth von Uexküll (1670–1710), abiellus 1694. aastal Eestimaa maanõunik Adam Johann von Uexkülliga (1662–1729) Katharina Elisabeth von Uexküll, abiellus krahv Hans Heinrich von Lieveniga (surnud 1733) Anna Marie von Uexküll, abiellus Eestimaa rüütelkonna peamehe Georg Detlof von Uexkülliga Uexküll B.J.Üxkülli (srn. 1701) vapp-epitaaf, Chr.Ackermann kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 27.06.2023) Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
1226

1226. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad - 1220. aastad - 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad Aastad: 1221 1222 1223 1224 1225 - 1226 - 1227 1228 1229 1230 1231 Prantsusmaa kuningaks sai Louis IX Püha. ... ... ...
Landkreuzer P. 1000 Ratte

Landkreuzer P. 1000 oli Saksa tankiprojekt Teise maailmasõja ajal. Selle kavandas Krupp 1942. aastal, kuid Albert Speer katkestas projekti juba 1943. aastal ja tanki ei ehitatudki valmis. Tank oleks olnud üle viie korra suurem kui Panzer VIII Maus ja kaalunud üle 1000 tonni.
1227

1227. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad - 1220. aastad - 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad Aastad: 1222 1223 1224 1225 1226 - 1227 - 1228 1229 1230 1231 1232 19. märts – paavstiks valiti Ugolino di Conti ehk Gregorius IX. 22. juuli – Bornhövedi lahing 20. jaanuar – Pärnu jõe suudmest algas ristisõdijate retk Saaremaale. 3. veebruar – ristisõdijad vallutasid Muhu linnuse. Ristisõdijad vallutasid Saaremaa, seega oli kogu Eesti vallutatud. Mõõgavendade ordu vallutas Taanilt kogu Põhja-Eesti koos Lindanisega. ...x 30. september – Nicolaus IV (Girolamo Masci), paavst 1288–1292 18. märts – Honorius III (Cencio Savelli), Rooma paavst 1216–1227 18. august (25. august) – Tšingis-khaan
Jaan Maramaa

Jaan Maramaa (kuni 1921 Jaan Marfeldt; 18./30. juuli 1891 Aakre vald, Tartumaa – 6. veebruar 1986 Peedu) oli eesti keemik. Õppis Tartu Ülikoolis keemiat 1919–1925 (matrikkel nr 1), mag. chem. 1925 (atesteeritud cand. chem. 1949) teemal "Eesti värnitsatööstuse värnitsate uurimine ja värnitsa värvi standartiseerimine". Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 1919–1925 algkooli- ja 1925–1944 gümnaasiumiõpetaja Tartus, 1946–1950 Tartu Ülikooli orgaanilise keemia kateedri assistent, 1947–1950 vanemõpetaja. 1950–1954 arreteeritud. Ta oli Viljandi linnapea August Maramaa vend. Tema poeg on arstiteadlane Sulev Maramaa. Jaan Maramaa haud Eestlane sai esimeseks kavalusega
1228

1228. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad - 1220. aastad - 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad Aastad: 1223 1224 1225 1226 1227 - 1228 - 1229 1230 1231 1232 1233 ... 1. oktoober – Saksa kuninga Heinrich VII poolt asutati Saare-Lääne piiskopkond Sellel ja järgmisel, 1229. aastal on ametis esimene Saare-Lääne piiskop: Gottfried ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 37
Harilik maajalg

Harilik maajalg ehk kassiratas (Glechoma hederacea) on igihaljas püsik huulõieliste sugukonnast maajala perekonnast. Harilik maajalg on pärismaisena levinud kogu Euroopas, ka Põhja-Ameerikas on ta võõrliigina peaaegu kõikjal naturaliseerunud. Ta on sage ka Eestis; harvemini esineb vaid Hiiumaal. Harilik maajalg eelistab toitainerikast mulda; ta kasvab aasadel, karjamaadel, metsaservas, aedades. Ta eelistab niisket ja varjulist kasvukohta, kuid talub hästi ka päikest. Ta talub hästi ka niitmist ning on seetõttu üks tavalisemaid murus levivaid umbrohtusid. Maajalg võib moodustada tiheda maas roomava vaiba, mis muru lämmatab. Harilik maajalg kasvab 10–40 cm kõrguseks. Taime suurus sõltub väga tugevalt kasvutingimustest. Maajalal on neljakandilise ristlõikega vars; vartel on palju maad mööda roomavaid hästi juurduvaid võsundeid. Lehed on neerjad või südajad, ümarsakilise servaga; asuvad varrel vastakuti. Lehe pealmine pind on kaetud karvakestega. Õied paiknevad lehekaenlas 2–6 kaupa. Maajalal on sinakaslillad või lavendlivärvi lõhnavad huulõied. Lameda ülahuule ja kolmeosalise alahuulega õied on kuni 2 cm pikkused. Õitseb maist juulini. Harilik maajalg paljuneb risoomide abil. Rahvameditsiinis on maajalga kasutatud muu hulgas nahahaiguste, seedehäirete ja reuma raviks. Maajalg sisaldab palju C-vitamiini ning on ka põletikuvastase toimega. Vanasti lisati maajala lehti õllele humala asendajana. Soome keeles ongi taime nimetus maahumala. Kuigi sageli peetakse maajalga umbrohuks, võidakse seda kasvatada ka dekoratiivse pinnakattetaimena. Harilik maajalg andmebaasis eElurikkus
Perho vald

Perho on vald Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elab 3000 inimest ja rahvastiku tihedus on 4 in/km². Perho naabervallad on Alajärvi, Halsua, Kinnula, Kivijärvi, Kyyjärvi, Lestijärvi, Veteli ja Vimpeli. Vallas räägitakse soome keelt. Antsla linn Eestis on Perho valla sõpruslinn. Jänkä, Mehtä-Poranen, Möttönen, Oksakoski, Peltokangas, Perho, Salamajärvi ja Taipale. Population growth biggest in nearly 70 years Perho valla koduleht
Perho

Perho on küla Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas, Perho valla kirikuküla. Perho ristikujulise põhiplaaniga puukirik on valminud 1903. aastal. Eelmine samal kohal asunud kirik ehitati 1782. aastal. Kellatorn on valminud 1799. aastal. Kirik mahutab 650 inimest.
Toholampi vald

Toholampi on vald Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elab 3500 inimest ja rahvastiku tihedus on 5,8 in/km². Toholampi naabervallad on Kannuse linn, Lestiä, Lestijärvi ja Sievi. Vallas räägitakse soome keelt. Alakylä, Asiala, Hirvikoski, Lahnalampi, Lamu, Määttälä, Parhiala, Purontaka, Sykäräinen, Toholampi Population growth biggest in nearly 70 years Toholampi valla koduleht
1229

1229. aasta Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand Aastakümned: 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad - 1220. aastad - 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad Aastad: 1224 1225 1226 1227 1228 - 1229 - 1230 1231 1232 1233 1234 Asutati Turu linn, mis on Soome vanim linn. Lõppes Kuues ristisõda. Sõda juhtinud Saksa-Rooma keiser Friedrich II kuulutas ennast Jeruusalemma kuningaks. Pärast lüüasaamist Olustra lahingus kukutati Rootsi kuningas Erik Eriksson. Uueks kuningaks sai Knut Holmgersson. Riia piiskopiks valiti Nicolaus von Nauen. Roomas rajati püsivalt tegutsema hakanud Inkvisitsioon. ... ... Piiskop Albert, Riia piiskop, eesti vallutamise peaorganisaator. ...
Toholampi

Toholampi on küla Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas, Toholampi valla kirikuküla.
Ullava vald

Ullava on endine vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elas 1000 inimest ja rahvastiku tihedus oli 6,2 in/km². Ullava naabervallad olid Halsua, Kaustinen ja Kälviä. Vald on soomekeelne. 1. jaanuaril 2009 liideti Ullava vald Kokkola linnaga. Alikylä, Haapasalo, Haapala, Hanhisalo, Herlevi, Honkala, Jääskä, Kallinki, Kirkonkylä, Korpi, Länttä, Neverbacka, Norppa, Rahkonen, Seppänkylä, Sikala, Törbacka, Viitasalo, Vähälä Ullava valla koduleht
Valdai järv

Valdai järv on järv Valdai kõrgustikul Venemaal Novgorodi oblastis. Järve pindala on 19,7 km², keskmine sügavus 12 m ja suurim sügavus 60 m. Jääkate on detsembrist mai alguseni. Järve kaldal asub Valdai linn. Ühel saarel asub Iverski klooster. Järve järgi on nime saanud Valdai klubi.
Los Tarantos

"Los Tarantos" on 1963. aastal valminud Hispaania muusikaline draamafilm, mille režissöör on Francisco Rovira Beleta. Film on olnud Oscari nominent parima välismaise filmi kategoorias. "Los Tarantos" põhineb lavastusel "La historia de los Tarantos", mille autor on Alfredo Mañas. See on inspireeritud William Shakespeare'i "Romeost ja Juliast". Põhiliiniks on keelatud armastus kahe mustlase, Juana la Zoronga ja Rafael El Taranto vahel, mis on võimatu tänu vaenule kahe erineva pere vahel Barcelonas. Rafael näeb Juanat mustlaspulmas tantsimas ning on võlutud tema ilust ja sarmist. Nad armuvad, abistatuna noortest õdedest-vendadest, kes on salajased sõbrad ja tunnevad noorte vastu sümpaatiat. Juana teenib Rafaeli ema, Angustiase, lugupidamise. Seda tänu oma piiride eitamisele ja graatsilisusele flamenkotantsijana. Juana isa Rosendo, Rafaeli ema endine armuke, on kangekaelselt vastu, olenemata Juana, Rafaeli ning Angustiase heast läbisaamisest. Juana isa pakub tütart oma kolleegile Curro, et tüdruk unustaks oma romaani Rafaeliga. Kuid kumbki noor ei suuda oma armastust unustada. Curro muutub ülbeks, tappes Rafaeli sõbra Mojigondo ja pekstes Juanat kui ta kahtlustab et too on salaja Rafaeliga kohtunud. Masenduses Juana leiab Rafaeli viimaks linnumajast, nad armatsevad ja plaanivad järgmisel päeval põgeneda. Kuid Curro, õhutatuna Juana venna Sancho poolt, leiab nad koos ja tapab nad mõlemad. Pärast seda leiab Rafaeli vend Carro tema tallist ja tapab ta kättemaksuks. Angustiast ja Rosendot ühendab lein ja Juana noorem vend lohutab Rafaeli nooremat õde, näidates, et vaen kahe pere vahel on murtud.
Alberti järv

Alberti järv (endine Mobutu Sese Seko järv) on järv Aafrika keskosas, üks Aafrika suurtest järvedest. Mahult on see Aafrika seitsmes ja maailma 23. järv. Piki järve läheb Uganda ja Kongo DV piir. Alberti järv on Ida-Aafrika riftivööndis asuvatest järvedest põhjapoolseim. Selle pindala on 5300 km2, pikkus 160 km, laius 30 km ja maksimaalne sügavus 51 m. Järve veetase on 619 m üle merepinna. Eurooplastele avastas järve 1864. aastal maadeavastaja Samuel Baker ja nimetas selle kuninganna Victoria hiljuti surnud abikaasa prints Alberti järgi. Alberti järve toidavad Victoria Niilus ja Semliki. Välja voolab Alberti Niilus, mis hiljem moodustab Valge Niiluse. Järve lõunakallas Semliki suudme ümbruses on soostunud. Alberti järv on väga kalarikas. Järve all leiduva nafta pärast on Uganda ja Kongo DV vahel konflikt.
492

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 460. aastad | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 488 | 489 | 490 | 491 | 492 | 493 | 494 | 495 | 496 | ► | ►► 492. aasta Felix III järel sai paavstiks Gelasius I. Vana-Rooma konsuliteks olid Anastasiu I ja Flavius Rufus. Itaaliasse tungisid idagoodid. Theoderich Suur alistas Odoakeri ja rajas Itaalia kuningriigi pealinnaga Ravennas. ... ... 1. märts – Felix III, paavst
381

381. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad - 380. aastad - 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad 430. aastad Aastad: 376 377 378 379 380 - 381 - 382 383 384 385 386 ... ... ...
382

382. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad - 380. aastad - 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad 430. aastad Aastad: 377 378 379 380 381 - 382 - 383 384 385 386 387 ... ... ...
387

◄ | 3. sajand | 4. sajand | 5. sajand | ► ◄ | 350. aastad | 360. aastad | 370. aastad | 380. aastad | 390. aastad | 400. aastad | 410. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 383 | 384 | 385 | 386 | 387 | 388 | 389 | 390 | 391 | ► | ►► 387. aasta Acilisene rahuga jagati Armeenia kuningriik Rooma riigi ja Pärsia vahel. ... Monica, Augustinuse ema
Eesti Leegioni Sõprade Klubi

Eesti Leegioni Sõprade Klubi (lühend ELSK) on organisatsioon, mis tegutseb eesmärgiga säilitada teises maailmasõjas võidelnud Eesti leegioni sõdurite pärandit. ELSK juhatusse kuuluvad alates 2021. aastast Ain Kask, Marti Michelson, Riho Mägist.[viide?] ELSK peakorter asub Lihulas. Auliikmetena on kuulunud klubisse Eesti Leegioni veterane, näiteks Harald Nugiseks, Kalju-Johannes Jakobsoo, Helmut Karusoo, Ants-Eduard Teder, Heino Kerde, Richard Säägi, Mihhail Bendt, Edgar Siimpoeg, Martin Ennuk, Edgar Männik, Alfred Sild ja teised. Teise maailmasõja järgsest vabadusvõitlejate põlvkonnast on olnud ELSK-i auliikmed Tiit Madisson ja Jaak Mosin. ELSK-i aluliikmete hulka kuuluvad ka Harald Nugiseksi poeg Tõnu Nugiseks, Paul Maitla tütar Kai Brauer ning ajaloolane ja Eesti Leegioni muuseumi omanik Leo Tammiksaar. Ühenduse eelkäijaks peetakse aastatel 1943–1945 tegutsenud Eesti Leegioni Sõprade Seltsi, kuna mõlemad organisatsioonid loodi selleks, et toetada Eesti Leegioni võitlejaid. ELSK sai alguse 20. aprillil 2007 ja registreeriti mittetulundusühinguna 19. jaanuaril 2009. Eesti Leegioni Sõprade Klubi on oma loomisest alates osalenud mitmete 1944. aasta kaitselahinguid mälestavate ürituste korraldamisel. 19. oktoobril 2008 anti Tori kirikus Vaba-Sõltumatu Kolonni Nr. 1 ja ELSK korraldatud tseremoonial Harald Nugiseksile Eesti Rahva Tänumedal. 2007–2011 Andri Ollema, Mauri Kiudsoo ja Tauno Rahnu 2011–2016 Andri Ollema, Tarmo Tankman ja Sten-Hans Vihmar 2016–2018 Andri Ollemaa, Aivo Meisterson ja Reimi Loel. Aivo Meistersoni taandumisel juhatuse liikme kohalt võttis volitused üle Alar Kangur. 2017 oktoobri üldkoosolekul suurendati juhatus neljaliikmeliseks, lisandus Sten-Hans Vihmar. 2018 valiti juhatusse Andri Ollema asemele Hardi Rajas. Sama aasta kevadel taandasid ennast juhatusest Sten-Hans Vihmar ja hiljem Reimi Loel, nende asemele valiti Ain Kask ja Marti Michelson. Alar Kangur lahkus juhatusest ja klubist 2018. aasta lõpus. Sama aasta üldkoosolekul vähendati juhatus tagasi kolmeliikmeliseks. 2018–2019 Ain Kask, Marti Michelson ja Hardi Rajas. Hardi Rajase surma puhul sügisel 2019 valiti erakorralistel valimistel tema asendusliikmeks Riho Mägist. 2019–2021 Ain Kask, Marti Michelson, Riho Mägist 2021– Ain Kask, Marti Michelson, Riho Mägist ELSK põhikiri Eesti Leegioni Sõprade Klubi Intervjuu ELSK juhatuse liikmetega ajakirjas Kultuur ja Elu
Nyimasata Sanneh-Bojang

Nyimasata Sanneh-Bojang (1941–2015) oli Gambia naispoliitik, minister. 1980. aastast töötas ta People's Progressive Party (PPP) büroos naisküsimuste alal. Ta valiti 1982. aastal esimese naisena Gambia parlamenti. 1987. aastal valiti ta tagasi, kuid 1992. aasta valimistel ta ei kandideerinud. Sõjaväehunta Armed Forces Provisional Ruling Council (AFPRC) nimetas ta 1995 tervishoiu- ja sotsiaalministriks. 1996. aastal pidi ta sellest ametist loobuma Isatou Njie Saidy kasuks. 2002. aastal valiti ta taas parlamenti. 2007. aastast töötas ta erakonna Alliance for Patriotic Reorientation and Construction kõrge ametnikuna.
Camarón de la Isla

José Monje Cruz (5. detsember 1950 San Fernando, Hispaania – 2. juuli 1992 Badalona, Hispaania), esinejanimega El Camarón de la Isla ('saare krevett'), oli Hispaania mustlaspäritolu flamenkolaulja. Tema onu José pani talle hüüdnime Camarón (hispaania keeles 'krevett'), sest ta oli blond ja heleda nahaga. Ta isa suri noores eas astmasse, mistõttu perekond sattus majanduslikesse raskustesse. Seepärast hakkas ta seitsmeaastaselt raha teenimiseks koos flamenkolaulja Rancapinoga San Fernando kõrtsides ja rongijaamas laulma. 12-aastaselt võitis ta Montillas toimunud flamenkovõistlusel esikoha. 1966. aastal tuli ta esikohale cante jondo festivalil Mairena de Alcoris. Osad allikad annavad nimeks José Monge Cruz
388

◄ | 3. sajand | 4. sajand | 5. sajand | ► ◄ | 350. aastad | 360. aastad | 370. aastad | 380. aastad | 390. aastad | 400. aastad | 410. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 384 | 385 | 386 | 387 | 388 | 389 | 390 | 391 | 392 | ► | ►► 388. aasta Sava lahing Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodosius I ja Cynegius. Augustinus alustas "De libero arbitrio" kirjutamist. ... Magnus Maximus Victor
389

◄ | 3. sajand | 4. sajand | 5. sajand | ► ◄ | 350. aastad | 360. aastad | 370. aastad | 380. aastad | 390. aastad | 400. aastad | 410. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 385 | 386 | 387 | 388 | 389 | 390 | 391 | 392 | 393 | ► | ►► 389. aasta Theodosius I käsul hävitati Aleksandrias kõik paganlikud ehitised. Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Timasius ja Flavius Promotus. ... Gregorios Nazianzist ...
Françoise Mbango Etone

Françoise Mbango Etone (sündinud 14. aprillil 1976 Yaoundés) on Kameruni kergejõustiklane (kolmik- ja kaugushüppaja). Ta on kahekordne olümpiavõitja (2004 ja 2008). Mbango võitis kolmikhüppes olümpiakulla 2004. aasta olümpiamängudel Ateenas teises voorus sooritatud hüppega 15.30, mis oli tema endisest isiklikust rekordist 25 cm enam, samas oli see ka uus Aafrika rekord. Ta kordas sama tulemust ka viimasel katsel. Enne Ateenat oli Françoise Mbango Etone saanud paljudelt rahvusvahelistelt võistlustelt hõbemedaleid: 1998. aastal Rahvaste Ühenduse mängudelt Kuala Lumpuris ja 2002. aastal Rahvaste Ühenduse mängudelt Manchesteris, 2001. aasta maailmameistrivõistlustelt Edmontonis, 2003. aasta MM-ilt Pariisis ja 2003. aasta sisemaailmameistrivõistlustelt Birminghamis. 2003. aasta IAAF-i finaalvõistlustel sai ta kolmanda koha, kuid 2004. aastal võitis. Françoise Mbango Etone on esimene Kameruni kergejõustiklane, kes on võitnud medali nii Rahvaste Ühenduse mängudel kui ka MM-il ja olümpiamängudel. 2007. aasta septembris sai Mbango Etone Kameruni kergejõustikuliidult määramata ajaks võistluskeelu, sest ta ei osalenud Aafrika meistrivõistlustel sama aasta juulis. Tal lubati jälle võistelda 2008. aastal ja nii pääses ta kaitsma oma olümpiavõitu augustis toimunud olümpiamängudel Pekingis. Mbango Etone võitiski uuesti olümpiakulla uue olümpiarekordiga 15.39. Hõbemedali võitnud Tatjana Lebedeva kaotas kulla seitsme sentimeetriga. 2004 Ateenas olümpiavõitja kolmikhüppes 15.30 2008 Pekingis olümpiavõitja kolmikhüppes 15.39 2001 Edmontonis hõbemedal kolmikhüppes 14.60 2003 Pariisis hõbemedal kolmikhüppes 15.05 * 2003 Birminghamis hõbemedal kolmikhüppes 14.88 2003 Monacos 3. koht kolmikhüppes 14.83 2004 Monacos 1. koht kolmikhüppes 15.01 1998 Kuala Lumpuris hõbemedal kolmikhüppes 13.95 2002 Manchesteris hõbemedal kolmikhüppes 14.82 1996 Yaoundés pronksmedal kolmikhüppes 12.51 1998 Dakaris hõbemedal kolmikhüppes 13.80 2000 Alžiiris hõbemedal kolmikhüppes 13.87 2002 Tunisis Aafrika meister kolmikhüppes 14.95 Aafrika meister kaugushüppes 6.68 2008 Addis Abebas Aafrika meister kolmikhüppes 14.76 BBC Sport Françoise Mbango Etone Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Françoise Mbango Etone ROK-i kodulehel
63 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 66 eKr | 65 eKr | 64 eKr | 63 eKr | 62 eKr | 61 eKr | 60 eKr | ► | ►► Aasta 63 eKr Sajandid: 2. sajand eKr - 1. sajand eKr - 1. sajand Kümnendid: 90. aastad eKr 80. aastad eKr 70. aastad eKr 60. aastad eKr 50. aastad eKr 40. aastad eKr - 30. aastad eKr - 20. aastad eKr 10. aastad eKr 0. aastad eKr 0. aastad 70 eKr 69 eKr 68 eKr 67 eKr 66 eKr 65 eKr 64 eKr - 63 eKr - 62 eKr 61 eKr 60 eKr ... 23. september - Augustus ...
60. aastad eKr

Sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | ► ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | ► 69 eKr | 68 eKr | 67 eKr | 66 eKr | 65 eKr | 64 eKr | 63 eKr | 62 eKr | 61 eKr | 60 eKr 60. aastad eKr olid aastad 69 eKr kuni 60 eKr. 63 eKr: Cicero sai Vana-Rooma konsuliks. Ta oli esimene homo novus ('uus mees', esimene oma sugukonnast, kes saab konsuliks) üle 31 aasta. 60 eKr: Loodi 1. triumviraat, selle moodustasid Julius Caesar, Pompeius ja Marcus Licinius Crassus. ... ...
Serekunda

Serekunda (ka Serrekunda) on linn Gambias, riigi suurim linn. Asub Gambia jõe suudme lähedal. Linnaosad on Kanifing, Latrikunda, Sukuta ja London Corner. Serekundas asuvad mitme riigi saatkonnad. Linna asutasid portugali kolonistid 17. sajandil. Serekunda elanike arv oli 2006. aastal ühe hinnangu järgi 335 700.[viide?]
Euroopa Ringhäälingute Liit

Euroopa Ringhäälingute Liit (inglise keeles European Broadcasting Union (EBU); prantsuse keeles L'Union Européenne de Radio-Télévision (UER)) on konföderatsioon, mille liikmeteks on 75 ringhäälinguorganisatsiooni 56 riigist ja lisaks 43 ringhäälingut 25 riigist üle maailma, millega tehakse koostööd. Ühenduse liikmed on raadio- ja telekanalid, enamasti avalik-õiguslikud ringhäälingud või erakanalid. Aktiivsed täisliikmed on peaaegu kõigis Euroopa ja Vahemere-äärsetes riikides alates Alžeeriast kuni Vatikanini. Koostööpartnerid on Kanadast, Jaapanist, Mehhikost, Indiast, Hongkongist ja paljudest muudest riikidest. Ameerika Ühendriikidest on koostööpartnerid ABC, CBS, NBC, American Public Media, National Public Radio ja WFMT Radio Network. Euroopa Ringhäälingute Liidu eellane oli Rahvusvaheline Ringhäälingute Liit, mis asutati 1925. Selle peakorter oli Brüsselis. Maailmasõja ajal läks Rahvusvaheline Ringhäälingute Liit Saksamaa kontrolli alla ja pärast maailmasõja lõppu saadeti saksameelse organisatsioonina NSV Liidu nõudmisel 1946. aasta märtsis laiali. Euroope Ringhäälingute Liit asutati 12. veebruaril 1950. Tema peakorter asub Šveitsis Genfis. Eesti Rahvusringhääling on EBU aktiivne liige 1993. aastast. EBU kuulsaim projekt on Eurovisiooni lauluvõistlus, mida korraldab Eurovision Network. Osaleda saab selles iga riik, kus on EBU aktiivne täisliige. Võistlusel on osalenud ka Austraalia, Maroko ja Iisrael, mis pole Euroopa osad. Eurovision Network korraldab ka Eurovisiooni tantsuvõistlust ja Juunioride Eurovisiooni lauluvõistlust. Enamik EBU ringhäälingutest edastab olümpiamänge ja jalgpalli maailmameistrivõistlusi. Üks igal aastal edastatav üritus on Viini uusaastakontsert. EBU signatuur, mida mängitakse enne EBU televisiooniüritusi, rajaneb Marc-Antoine Charpentieri prelüüdil "Te Deum". EBU raadioosakonna Euroradio signatuur rajaneb teemal Claudio Monteverdi ooperist "Orpheus". EBU raadio regulaarsed kontserdiülekanded algasid 27. novembril 1967, mil Londonis Victoria Hallis toimus esimese rahvusvahelise raadiokontsertide hooaja avakontsert, mille vahendas 13 ringhäälingut Euroopas. Eesti Raadio osaleb EBU raadioülekannete projektis Euroradio 1989. aastast. Tiia Teder. "Euroraadio, maailma suurim kontserdisaal". Teater. Muusika. Kino. European Broadcasting Union EBU Directory Répertoire UER dynamic adaptive streaming over HTTP (MPEG-DASH)