laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Supilusikas

Supilusikas on supi söömise jaoks mõeldud lusikas. Tänapäeval mõistetakse supilusika all peamiselt kahte tüüpi lusikaid. Lääne traditsioonis on supilusikas suuruselt sarnane dessertlusikaga, kuid sügavama ja ümarama kahaga. Tänapäeval valmistatakse lusikaid peamiselt roostevabast terasest või hõbedast, ajalooliselt on lusikaid tehtud ka puidust või sarvest. Euroopa supilusika kuju ja suurus muutus 19. sajandil enam-vähem standardseks. Kokanduses kasutatakse supilusikat ka ainete mõõtmisel (supilusikatäis, lühend spl või sl; võrdub 15 ml). Teine tüüp on lameda põhjaga keraamiline Hiina supilusikas. Hiina supilusikad on kindla kujuga, aga nende suurus ei ole alati ühesugune, mistõttu leidub peaaegu väikese taldriku suurusi supilusikaid.
Lõplik p-rühm

Lõplik p-rühm on lõplik rühm, mis on p-rühm ehk mille iga element peale ühikelemendi on p-element (st, mingi positiivse naturaalarvu n korral võrdub astendaja pn korral tema aste ühikelemendiga 1; p on algarv). Lõplik rühm on lõplik p-rühm parajasti siis, kui tema järk võrdub algarvu p naturaalarvulise astendajaga astmega. Lõplik p-rühm on nilpotentne. Kui lõplik p-rühm ei ole triviaalne, on tema tsentri järk suurem kui 1.
Preili

See artikkel räägib üldmõistest. Läti linna kohta vaata artiklit Preiļi. Preili on vallaline naine; kasutusel ka kõnetlussõnana. Ka kõrgemast soost või kõrgemal positsioonil olev naine alamalolijate suhtes. proua härra "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 16.03.2019)
Realism

Sõnal "realism" on erinevaid tähendusi. Üldkeeles mõeldakse realismi ehk realistlikkuse all reaalsusega arvestamist. Sarnane tähendus on sellel sõnal politoloogias, kus realismi all mõeldakse teooriat, mis lähtub sellest, et riigid võistlevad omavahel ja püüavad selles võistluses ellu jääda. Filosoofias mõistetakse realismi all tavaliselt filosoofilist positsiooni, mille kohaselt üht või teist laadi asjad on tõeliselt olemas. Realism skolastikas ehk skolastiline realism ehk universaaliderealism on seisukoht, mille kohaselt universaalid on tõeliselt olemas. Realism teadusfilosoofias ehk loodusteaduslik realism on seisukoht, mille kohaselt teoreetilised objektid on tõeliselt olemas ja teaduslikud teooriad on ligikaudu tõesed. Realism semantikas ehk semantiline realism on seisukoht, mille kohaselt iga propositsioon on tegelikult kas tõene või väär, isegi juhul, kui pole võimalik selle tõeväärtust kindlaks teha. Jean Piaget' arengupsühholoogias mõistetakse realismi all lapse võimetust eristada välismaailma oma psüühikast. Realism on kirjanduse, kujutava kunsti ja teiste kunstiliikide vool, mis taotleb reaalsuse tõepärast kujutamist. Realism on kirjandusvool. Realism on kujutava kunsti vool. Tegelikkus Pragmatism Antirealism Naiivne realism Kriitiline realism Sotsialistlik realism Maagiline realism Sürrealism Fantastiline realism Hüperrealism Fotorealism Slaidimaal Naturalism (filosoofia) Idealism
Santiago Bernabéu

Santiago Bernabéu Yeste (8. juuni 1895 – 2. juuni 1978) oli Hispaania jalgpallur ja Madridi Reali president aastail 1943–1978. Tema nime kannab Madridi Reali praegune kodustaadion.
Ādaži piirkond (2006–2021)

Ādaži piirkond (läti keeles Ādažu novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirkond piirnes Sēja, Inčukalnsi, Garkalne, Carnikava ja Saulkrasti piirkonnaga. Piirkonna endisel alal asub Läti kaitsejõudude baas ja polügoon. Aastal 1935 oli Ādaži valla pindala 137 km². Elanikke oli seal 338. Vallas moodustati aastal 1945 Ādaži, Berģi, Carnikava ja Garkalne külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Ādaži külanõukoguga likvideeritav Carnikava külanõukogu. Aastal 1974 liideti sellega likvideeritava Mangaļi külanõukoguga Ādaži kolhoosi maad, ent osa külanõukogust liideti Berģi külanõukoguga. Aastal 1977 liideti külanõukoguga osa likvideeritavast Berģi külanõukogust, lisaks veel osa Garkalne ja Vangaži külanõukogu alasid. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. Aastal 1992 eraldati sellest moodustatava Carnikava valla alad. Piirkond moodustati Ādaži vallast 2006. aastal. 2021. aastal moodustati senisest Ādaži piirkonnast ja Carnikava piirkonnast uus Ādaži piirkond. Piirkonna endist ala läbib Koiva jõgi. Suuremad järved on Lielais ja Mazais Baltezers (esimene neist osaliselt), Kadaga järv, Dūņezers ja Lilaste järv. Looduskaitse all on Kanali tamm, Leiputrija pärn, Oliņi tammed, Smilgase tamm, kaitsetammi remmelgas, Zelmeņu iela pärn ja Vinduļi pärn. Lisaks on looduskaitse all arvukalt nimetuid põlispuid. Piirkonna endisele alale jääb 192 ha suurune Lieluika ja Mazuika järvede hoiuala, osaliselt ka Lielais Baltezersi saarte hoiuala. Piirkonna põhjaosa jääb Ādaži kaitstavale maastikule. Muinsuskaitse all on Baltezersi kirik, selle kaks portaali ja kommunismiohvrite matmispaik ning mälestusmärk. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Ādaži piirkonna elanikest lätlasi 70,67%, venelasi 19,63%, ukrainlasi 2,41%, valgevenelasi 2,37%, poolakaid 1,36% ja teistest rahvustest inimesi 2,18%. 1,41% elanike rahvus oli märkimata. Piirkonna külad olid: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 8.08 2020 "STATISTIKA - IEDZĪVOTĀJU REĢISTRS". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2016. Vaadatud 16. juulil 2011. Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.
Folkungid (poliitiline rühmitus)

Folkungid või folkungar oli poliitiline grupeering Rootsis 13. sajandil. Üldiselt võitlesid folkungid võimu tsentraliseerimise ja kuninga üha laieneva võimu vastu, kuna see vähendas suuraadlike enda võimu ja otsustamisõigust. Folkungid olid Birger jarli vastased, kuna Birger oli sõlminud rahu Eriku suguvõsaga ja võitles võimu tsentraliseerimise eest. Birger jarl hävitas sõna otseses mõttes folkungid: need, kes ei langenud lahinguis, lasi ta hukata. Nimetust "folkungid" kasutatakse esmakordselt Läänegötaseaduse kuningakroonikas ja mõiste "Folkungid" on tekitanud palju segadust, kuna Birger jarli järeltulijaid on hakatud 17. sajandil samuti nimetama Folkungideks. Aasta enne Birgeri jarliks saamist (1247) olid nn ehtsad folkungid Holmger Knutssoniga eesotsas Sparrsätra lahingus lüüa saanud. 1250 valiti Birgeri poeg Valdemar kuningaks. Kuna troonile pürgijaid oli teisigi, puhkes 1251. aastal taas mäss. Kuningas Valdemari ja Birger jarli vastased said aga Herrevadsbro lahingus lüüa. 1278. aastal puhkes aga Folkunide mäss, kuningas Magnus Aidaluku vastu. Mäss suruti maha ja osa mässulisi hukati 1280. aastal. Projekt Runeberg Erikskrönikan
Bengt Magnusson

Bengt Magnusson oli Linköpingi piiskop aastatel 1220–1236. Ta oli Magnus Minnesköldi ja Ingrid Ylva poeg. Birger jarl oli tema noorem vend. Linköpingi piiskop Bengt õnnistas 1225. sisse Maarja kiriku Visbys (praegune Visby toomkirik). Magnus Bengtsson (Folkunga suguvõsa) Catarina Bengtsdotter
FNB staadion

FNB staadion (FNB Stadium, First National Bank Stadium või ka Soccer City) on jalgpallistaadion Lõuna-Aafrika Vabariigis Johannesburgis Sowetos. Staadion on Aafrika suurim, mahutades 91 141 pealtvaatajat. Staadioni ehitati aastatel 1986–1989 ning ehitus maksis 3,3 miljonit randi. 1996. aastal peeti staadionil Aafrika karikavõistluste finaalmäng ja veel üheksa mängu. 2008. aasta detsembrist kuni 21. oktoobril 2009 renoveeriti staadioni lähenevateks maailmameistrivõistlusteks. Staadionil peeti maailmameistrivõistluste avatseremoonia ja kaheksa võistluskohtumist, sealhulgas ka finaalmäng. Staadioni koduleht
Alūksne piirkond

Alūksne piirkond (läti keeles Alūksnes novads) on 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirneb Eesti ja Venemaaga. Piirkond moodustati 2009. aastal Alūksne linnast ja 15 endise Alūksne rajooni vallast (Alsviķi, Anna, Ilzene, Jaunalūksne, Jaunanna, Kalncempji, Liepna, Maliena, Mālupe, Mārkalne, Pededze, Zeltiņi, Ziemeri, Vana-Laitsna ja Vastse-Laitsna vald). Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Alūksne piirkonna elanikest lätlasi 82,01%, venelasi 13,94%, ukrainlasi 1,23% ja teistest rahvustest inimesi 2,81%. 2021. aasta haldusreformi järel säilis piirkond endistes piirides. Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 30.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuli 2015. Vaadatud 16. juulil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Alūksne piirkonna koduleht
Holmger Knutsson

Holmger Knutsson (arvatavasti sündinud enne 1220. aastat, surnud 1248) oli Rootsi troonipretendent, kuningas Knut Holmgersson Pika vanim poeg. Pärast isa surma 1234. aastal üritas Holmger tõusta troonile, kuid tõrjuti eemale taas troonile tõusnud kuningas Erik Erikssoni jarli Ulf Fase poolt. Pärast seda oli Holmger abiellunud Skost pärit Helena Filipi tütrega. Ajaloolised allikad ei maini nende lapsi. 1247. aastal tegi Holmger Knutsson taas katse troonile tõusta. Ta kaotas otsustava Sparrsätra lahingu ja põgenes, Eriku kroonika kohaselt, Gästriklandi, kus ta vangistati ja hiljem (1248) hukati läbi pea maharaiumise. Tema liitlane Filip Larsson sunniti maapagendusse. Hilisematest kirjutistest selgub, et Holmger Knutssoni pühaduse mälestuseks ehitati mitmesse kohta (Björklingesse, Norundasse, Upplandi) kabeleid. Olevat olnud isegi pühakukujud, mis kujutasid Holmgeri. Holmger Knutsson maeti (arvatavasti tema naise hoolitsusel) Skokloostri kirikusse, kus tema pildi (mis on Rootsi esimene kuninglik portree) all seisab kiri: "Sündinud sveade säravas kuningasoost sai Holmgerist eeskuju headele kommetele, löödud kibedast surmast lebab siin maha raiutud peaga. Kuid üks kristlik surm näib olema kaunis läbi pajatusterohke ime." Mõned ajaloolased on püüdnud ära kasutada seda kirjutist, kuulutades Holmgeri troonipretendendina pühakuks. Eriku kroonika väidab: "Gud gaff honom nader oc giorden hälagh" ('Jumal oli tema vastu armuline ja tegi pühaks'). Taani kuninga Erik Plogpenningi üllituslugude kogumikus kirjutatakse Holmgeri kohta: "Holmger i Sko var clarens miraculis" ('Holmger oli tuntud läbi imetegude'). Harrison, Dick (1966-); Jarlens sekel - en berättelse om 1200-talets Sverige, Ordfront, Stockholm, 2002, ISBN 91-7324-898-3, LIBRIS-id 8449618, lk. 118 f Lagerqvist, Lars O. (1929-); Sverige och dess regenter under 1000 år, Bonniers, Stockholm, 1982 (ny utgåva), ISBN 91-0-075007-7, LIBRIS-id 7150831, lk. 65
American River

American River on jõgi Põhja-Ameerikas Californias. Jõgi algab Sierra Nevadast, voolab valdavalt läände ja suubub vasakult Sacramentosse. Jõe suudmes asub Sacramento linn. Jõe kaldal Folsomis asub Folsomi vangla. American Riveri kaldalt leiti 1848. aastal kulda.
Casablanca konverents

Casablanca konverents oli üks liitlaste tippkohtumistest Teise maailmasõja ajal. See toimus 14. jaanuarist kuni 24. jaanuarini 1943 Maroko linnas Casablancas Anfa hotellis. Konverentsil osalesid Roosevelt ja Churchill, Stalin oli samuti kutsutud, kuid keeldus, viidates heitlustele Stalingradis. Konverentsil arutati liitlasvägede strateegiat ning kohtumisel võeti vastu Casablanca deklaratsioon, millega otsustati teljeriikidele peale sundida tingimusteta kapituleerumine. Peale selle otsustati aidata Nõukogude Liitu, alustades ulatuslikke õhurünnakuid Saksamaa vastu ning täpsustati invasiooni Itaaliasse.
Džalal-Abad

Džalal-Abad on linn Kõrgõzstanis, Džalal-Abadi oblasti keskus. Census of Kyrgyzstan 2009
Riddarfjärden

Riddarfjärden on laht Mälareni järve idapoolseimas osas. Pikkus idast läände on 2700 m, laius 400 m, sügavus kuni 23 m. Riddarfjärdenist voolavad välja Norrström ja Söderström. Riddarfjärdenit eraldab Läänemerest väike Stadsholmeni saar, millel asub Stockholmi vanalinn. Lahes on harilikult mage vesi, sest Saltsjöni kiillahe riimvesi tungib sinna harva. Strömmen
Heidenreich von Plettenberg

Heidenreich von Plettenberg oli mitme Plettenbergi suguvõsasse kuuluva isiku nimi: Heidenreich ehk Heydenricus von Plettenberg oli Vestfaali maamarssal 13. sajandil Heidenreich von Plettenberg oli Saksa ordu liige Preisimaal 14. sajandi lõpus
Valgejõgi

Valgejõgi on Lahemaa suurim ja pikim jõgi. Pikkus 89,5 km, valgla 452 km². Jõgi saab alguse Pandivere kõrgustikult Porkuni järvest, voolab läbi Kõrvemaa põhjaosa ning suubub Loksal Hara lahte. Suudmest 19 km kaugusel asub jõel Nõmmeveski juga ja pais. Aastatel 1923–1927 sinna rajatud Nõmmeveski hüdroelektrijaam hävis tulekahjus 1964. aastal ning on praegu varemeis. Samuti on hüdroelektrijaam varem töötanud Kotkal (9 km suudmest). Nõukogude ajal toimus jõe oluline reostus Tapa linna, seal paiknenud sõjaväeosade ning nende harjutusväljakute poolt. Jõe lõhilaste potentsiaalsed kudupaigad kaardistati nelja mehe (Marek Vahula, Virko Sirkel, Hannes Sirkel, Sass Sirkel) poolt augustis 1995. Ametlik ettepanek jõe avamiseks Kotka paisul kalatrepi abil tehti nende poolt sügisel 1995.[viide?] Tulvavete ja looduse jõul purunes pais 9. augustil 2016 ja jõgi avanes kaladele hoopiski looduse jõul. Valgejõe järgi on nimetatud Loobu kihistu Valgejõe kihistik. Suurtaimedest on tuvastatud 55 taksonit, sh 6 makrovetikat ja 9 sammalt. Soontaimedest on levinumad väikeseviljane jõgitakjas ja voldine parthein. Suurselgrootutest on registreeritud 166 taksonit. Arvukamad on jõe kirpvähk, harilik ojapäevik ja kihulased. Kiililistest leidus rohe-vesihobu. Kalasid esineb 22 liiki. Enamikule liikidest on rändetõkkeks Nõmmeveski juga, mida ületavad vaid lõhe, meriforell ja suuremad jõeforellid. Kogu jõe ulatuses on levinud ojasilm, haug, lepamaim, luukarits. Trulling ja luts elavad Vahakulmust suudmeni (72 km), harjus ja võldas Tapalt suudmeni (66 km). Eri jõeosades võib kohata veel särge, ahvenat, linaskit, hinki. Jõesilmule on rändetõkkeks Kotka paisuvare (9 km suudmest). Osa Valgejõe orust on arvele võetud ürglooduse objektina. Orus asub Nõmmeveski paljand. Valgejõgi (talv 2016) Valgejõgi Lahemaal Kotka küla lähedal Nõmmeveski juga Valgejõel (november 2008) Valgejõgi Kotka küla lähedal, 11 km suudmest ülesvoolu Valgejõgi Valgejõgi Loksa linnas Valgejõgi keskkonnaportaalis, vaadatud 5.12.2019. . Eesti jõed. Koostanud Henn Timm, Peeter Pall, Rein Järvekülg, Sirje Vilbaste. Tallinn 2019, lk 170 Kotka pais Valgejõel purunes tulvavees, hea uudis lõhelistele. ERR, 9. august 2016 Valgejõgi Eesti geokogude infosüsteemis, vaadatud 24.08.2019 Ürglooduse objekt: Valgejõe org Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 02.05.2013.  Valgejõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ametiühingu liikmemaks

Ametiühingu liikmemaks on vastava ametiühingu liikmeskonda kuuluva isiku tehtav kohustuslik perioodiline makse ametiühingule. Eestis sätestab ametiühingu liikmemaksu määra ametiühingu põhikiri. Maksumäär on tavaliselt 1% töötasult[viide?]. Enamasti kannab ametiühingu liikmemaksu töötaja avalduse alusel üle tööandja, aga sellekohase deklaratsiooni (vorm INF8) saab, teatud tingimustel, Maksuametile esitada üksnes ametiühingu volitatud esindaja. Maksu- ja Tolliamet, veebiversioon (vaadatud 15.11.2013) Eesti ametiühingute seadus (lühend – AÜS) Riigi Teataja veebiversioonis (vaadatud 15.11.2013)
Põhja-Korea jalgpallikoondis

Põhja-Korea rahvuskoondis. Föderatsioon: DPR Korea Football Association President: Rim Kyong-Man Asustamisaasta: 1945 FIFA Liige: 1958 AFC Liige: 1954 Koht FIFA edetabelis: 122. koht (juuni 2019) Kõrgeim koht FIFA edetabelis: 57 (november 1993) Osalemine MM-võistluste finaalturniiridel: 2 korda (1966, 2010) Koondise põhivorm: Üleni punane Koondise varuvorm: Üleni valge Koondise peatreener: Kim Jong-Hun 2008 – kolmas koht
Kuuste Kool

Kuuste Kool on põhikool, mis asub Tartu maakonnas Kambja vallas Vana-Kuuste külas aadressil Kooli tee 2. Kool tegutseb endise Vana-Kuuste mõisa härrastemajas ja on ainus Tartu maakonnas olev mõisakool.  Pikemalt artiklis Sipe kool Liivimaa kindralkuberneri George Browne'i 1765. aasta koolipatent ehk koolikorralduse kava nägi ette Lõuna-Eestis külakoolide avamise nii, et igas mõisas pidi olema kool. Selle tulemusel avati 1765. aastal külakool ka Vana-Kuuste vallas Sipel (Sipe järvest ehk Küti järvest ligi kilomeeter Lootvina poole). Sipe kooli peetakse Vana-Kuuste piirkonna koolihariduse alguseks ja Kuuste Kooli omakorda Sipe kooli järglaseks: Sipe kool viidi 1951. aastal üle 3 km kaugusel olevasse Vana-Kuuste mõisahoonesse, 1. klass jäi kuni 1961. aasta suveni Sipele. 2000. aastal paigaldati sinna mälestuskivi, mis tähistab hariduselu algust Vana-Kuuste vallas. 1951. aastal viidi Sipe kool üle Vana-Kuuste mõisahoonesse ja uueks nimeks sai Kuuste 7-klassiline Kool, kus asusid seni Kuuste külanõukogu, sidejaoskond, rahvamaja ja raamatukogu. Õpetajad pidid tegema remondi ja muretsema ümbruskonna koolidest mööbli ja õppevahendid. 1. klass jäi kuni 1961. aasta suveni Sipele. 1959. aastal muudeti Kuuste kool 8-klassiliseks. Õpilaste arv oli pöördunud kasvule ja seetõttu tekkinud ruumikitsikuse tõttu rajati koolile nelja klassiruumiga juurdeehitis, mis valmis 1967. aastal. Samasse perioodi jäi ka mõisapargi korrastamine, spordiväljakute rajamine ja klaaskasvuhoone ehitamine. Looduskaitse all oleva pargi hooldamisel tehtud suure töö eest nimetati Kuuste kool 1966. aastal parimaks kooliks looduskaitse alal. 1970. aastatel kujundati koolimaja ümbrus heakorrastusplaani järgi ümber. Kuuste 8-klassilise Kooli mudilas-, laste- ja poistekoor osales enamikul laulupidudel. 1966. aastal alustas tegevust puhkpilliorkester Richard Nemvaltsi käe all, koolil oli ka keelpilliorkester. Kuni 1992. aastani kandis kool nime Kuuste 9-klassiline Kool. Seejärel oli kooli nimi kuni 2007. aastani Kuuste Põhikool. 2000. aastal pälvis kool tunnustuse "Kauni kodu" konkursil. Alates 2001. aastast asub koolimajas ka Kuuste Raamatukogu. Alates 2007/2008. õppeaastast on kooli nimi Kuuste Kool. Samal aastal kohandati koolimajja ruumid sobivaks ka lasteaiarühmale. Väikeste laste arvu kasvu tõttu lisati 2010. aastal mõisahoonele lõunatiivaga sümmeetriline põhjatiib veel kahe lasteaiarühma jaoks. 2011. aastal ehitati kooli parki Vana-Kuuste seltsimaja, kus on ruumid nii noortele kui ka naisseltsile. Kuuste kooli direktorid läbi aegade: Maria Pall (1951–1952) Otto Pikkat (1952–1955) Herta Koosapoeg (1955–1960) Heino Hindriksoo (1960–1980) Hele Kilg (1980–1987) Jüri Sasi (1987–1990) Juta Hennoste (1990–1995) Rein Härmoja (1995–2018) Lenne Ojamets (2018–...) Vastse-Kuuste Kool Kuuste Kooli veebisait Meie kool. Kuuste Kooli veebisait. Meie kool. Ajalugu. Kuuste Kooli veebisait. Kuuste Kool. Eesti Hariduse Infosüsteem. Mark, Kaido. Sel aastal tuli sügis Kuuste koolis teisiti. Kambja Valla Sõnumid, 26. september 2018.
Koluvere mõisa park

Koluvere mõisa park on kaitsealune park Läänemaal Lääne-Nigula vallas Koluvere külas (invaliididekodu park). Pargi pindala on 13,7 ha. Park jääb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maanteest läände ja Ollimäe–Koluvere teest põhja. Pargi territooriumile jääb suurem osa Koluvere järvest, parki läbib Liivi jõgi. Pargi geograafilised koordinaadid on 58° 54′ 18″ N, 24° 6′ 19″ E. Koluvere mõisa park võeti kaitse alla aastal 1964. Pargi keskkonnaregistri kood on KLO1200518. Koluvere mõis Koluvere mõisa park Keskkonnaregistri lehel Koluvere mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris
Elissa

Elissar Zakaria Khoury (araabia keeles إليسار زكريا خوري ; sündinud 27. oktoobril 1972 Deir El Ahmaris Liibanonis), tuntud kui Elissa (araabia keeles إليسا) on Liibanoni laulja, kes on võitnud ka auhindu.[viide?]
Kahassoo oja

Kahassoo oja (ka Kahasoo peakraav) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Leevre ja Maidla külas. Oja pikkus on 6,5 km ning see suubub vasakult Liivi jõkke (38,2 km suudmest). Oja valgla on 11,2 km². Oja kallastele jääb Marimetsa-Õmma hoiuala. Oja saab alguse Tõlva raba (Õmma raba) idaküljel. Samas piirkonnas saavad alguse ka Pokuti oja ja Soosalu oja. Oja keskjooksust itta jääb Kahasoo. Kahassoo oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Kahassoo oja keskkonnaregistri kood on VEE1116700. Kahassoo oja keskkonnaportaalis
Madrid

Madrid (varasem eestikeelne nimekuju Madriid) on Hispaania pealinn, Madridi autonoomse piirkonna ja Madridi provintsi keskus. Linna pindala halduspiires on 605,77 km². Elanike arv oli 2009. aastal 3 255 950. Aastal 2005 oli elanikke samadel andmetel ümardatult 3 155 400. Madridi linnastus elas 2009. aastal 6,5 miljonit inimest. Linnas on kuus avalik-õiguslikku ülikooli. Prado muuseum Reina Sofia muuseum Retiro park Prado muuseum Madridis Reina Sofia muuseum Madridis Madridi asend Madridi autonoomses piirkonnas Madridi kliimadiagramm Linnas tegutseb spordiklubi Madridi Real. Madridis tegutseb kolm kõrgliiga jalgpalliklubi: Madridi Real, Madridi Atlético ja Rayo Vallecano. http://www-2.munimadrid.es/CSE6/control/seleccionDatos?numSerie=14010100010 Municipal Register of Spain of 2023 Madridi linna koduleht (hispaania ja inglise keeles)
Kesamailane

Kesamailane (Veronica agrestis) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast. Kesamailane andmebaasis eElurikkus
Põldmailane

Põldmailane (Veronica arvensis) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast. Põldmailane andmebaasis eElurikkus
Kevadmailane

Kevadmailane (Veronica verna) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast. Kevadmailane andmebaasis eElurikkus
Liivateelehine mailane

Liivateelehine mailane (Veronica serpyllifolia) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast. Liivateelehise mailase valged või helesinised õied on 0,6–1,5 cm läbimõõduga ning asuvad varre tipul asetsevas õisikus. Taime lehed on enamasti alla 2 cm pikad, keskmised varrelehed peaaegu terveservalised, varred roomavad, tõusvad või püstised. Taime kõrgus on 5–40 cm, jäädes tavaliselt 10–25 cm vahele. Kasvab niisketel niitudel, põldudel, teeservades, eelistab savikaid muldasid. Eestis tavaline. Krall, H et al., 2010. Eesti taimede määraja. Tartu, EMÜ Eesti loodusfoto. p 249 Liivateelehine mailane andmebaasis eElurikkus
Vesimailane

Vesimailane (Veronica catenata) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast. Vesimailane andmebaasis eElurikkus