laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jillur Rahmān

Jillur Rahmān (ka Zillur Rahman; bengali জিল্লুর রহমান; 9. märts 1929 – 20. märts 2013) oli Bangladeshi poliitik, alates 12. veebruarist 2009 kuni surmani Bangladeshi president. Jillur Rahmān oli Bangladeshi vasakpoolse Rahvaliiga (Awami League) liige. Ta õppis Dhaka Ülikoolis ajalugu ja õigusteadust. Ta osales 1952. aastal kulmineerunud bengali keele tunnustamise eest peetavas võitluses tolleaegses Pakistanis. Aastal 1970 valiti ta Rahvaliiga esindajana Pakistani parlamenti. Koos teiste Rahvaliiga liidritega osales ta Bangladeshi iseseisvumiseni viinud sõjas. Pärast Bangladeshi iseseisvumist sai Jillur Rahmānist 1972. aastal Rahvaliiga peasekretär. Aastal 1973 valiti ta parlamenti. Pärast Bangladeshi esimese presidendi Sheikh Mujibur Rahmāni tapmist 1975. aastal Jillur Rahmān vangistati ning ta viibis neli aastat vanglas. Aastatel 1996–2001 oli ta Rahvaliiga juhitavas valitsuses haldus- ja maaeluminister. Veebruaris 2009, kui eelmise presidendi Iājuddīn Āhmedi ametiaeg täis sai, oli Jillur Rahmān presidendi kohale ainuke kandidaat, ning valimiskomisjon kuulutas ta 11. veebruaril 2009 presidendiks. Selles ametis oli Rahmān kuni oma surmani 20. märtsil 2013.
Intramolekulaarne efekt

Intramolekulaarne efekt (ehk sisemolekulaarne ehk molekulisisene efekt) on keemias protsess, nähtus või omadus, mis tuleneb konkreetse molekuli struktuurist. Asendusrühmadega seotud efektid ehk nähtused orgaanilises molekulis on steerilised efektid ja elektroonsed efektid. Orgaanilises molekulis elektroonsed efektid kanduvad edasi süsinikskeleti kaudu või üle tsüklilise intermediaadi. Elektronodonoorse rühma osalus saab esineda, kui see rühm omab vaba või osaliselt vaba elektronpaari ja on sobivas asendis elektronoakseptoorsest tsentrist (reaktsioonitsentrist), see tähendab vahetult naabruses (α või β) või kui kaugemal, siis eelistatult asendis δ või ε. Seega võib intramolekulaarseid nähtusi jagada kolme põhirühma: intramolekulaarsed reaktsioonid (1.-3., enamasti saadakse isomeersed produktid), naaberrühma osalemise mõju reaktsiooni kiirusele (4.-5., tihti oluline kiiruse kasv), steerilised efektid Enamtuntud on järgmised reaktsioonid ja nähtused: tsüklisatsioon ehk intramolekulaarne ühinemisreaktsioon (moodustub tsükliline liitumis- või kondensatsiooniprodukt) ja tsükli avanemise reaktsioonid intramolekulaarne asendusreaktsioon – funktsionaalrühmad molekulis vahetavad koha ümbergrupeeringud – hüdriidi või alküülrühma 1,2-nihe (1,2-shift), allüülne isomerisatsioon jm hüperkonjugatsioon, konjugatsioon – reaktsiooni kiirus kasvab naaberrühma osalemine ehk ankimeerne osalus (anchimeric assistance) intermediaadi stabiliseerimisel – reaktsiooni kiirus kasvab; võimalik on mitteoodatav isomeeride suteline moodustumine intramolekulaarne vesinikside hargnenud struktuuriga ühendite korral steerilised pinged vähenevad dissotsiatsioonil (reaktsiooni kiirenemine) või tekivad ühinemisreaktsioonis (reaktsiooni aeglustumine ja tihti mitteregulaarsete produktide teke). Kahe või enama molekuli vahel toimuvaid reaktsioone nimetatakse intermolekulaarseteks. Intramolekulaarne reaktsioon Isomerisatsioon Hüperkonjugatsioon Konjugatsioon Ankimeerne osalus Naaberrühma osalemine Steeriline efekt Karbokatioonid
Ullo Toomi

Ullo Toomi (1935. aastani Ulrich-Aleksander Taumi; 14. september 1902 – 26. november 1983) oli eesti rahvatantsupedagoog ja tantsujuht. Ta oli I Eesti mängude (15.–17. juunil 1934) liikumise üldjuht. Ullo Toomi kogus ja kirjeldas rahvapärimuslikke tantse. Näiteks 1939. aastal sõitis ta mootorrattal läbi kaheksa maakonna ühtekokku 2182 kilomeetrit ning pani kirja 9 rahvatantsu koos viisidega, 11 rahvatantsukatkendit, 41 rahvatantsuviisi, 32 rahvalauluviisi, 26 rahvalaulu ning muid mitmesuguseid muistendeid ja andmeid kokku üle 125. Erinevalt varasematest kogumisretkedest saadi selle kogumise käigus Ingerist üks pikem seitsmetuuriline tants ja mitmed muud omapärased tantsud (nt "Kadreli", "Ümberiko" ja Wiron Weräja ehk Viru värav); varem ei olnud Ingerist rahvatantse kogutud. Viljandimaal pandi kirja "Ringvalts", Saaremaal "Mustjala paadimees", "Keigapere tants", "Varese tants", "Massaka Minni polka" jt. Aastal 1945 ilmus tema koostatud "Valimik eesti rahvatantse". Aastal 1950 ilmus Ullo Toomi raamat "Eesti rahvatantsud", mida kutsutakse "tantsupiibliks" ning mis on siiani esimeseks õppematerjaliks tantsujuhtidele. Ullo Toomi on loonud mitmeid rahvapärimisel põhinevaid tantse (näiteks Kosjatants, Kolhoositants, Tuisuline). Aastatel 1951–1961 oli Ullo Toomi Tööjõureservide Peavalitsuse, hilisema Kutsehariduse Komitee tantsurühma juhendaja. Tantsurühma noorema rühma baasil arenes Ullo Toomi tantsija Ilma Adamsoni juhendamisel välja tänapäevani tegutsev tantsuansambel Sõprus. Alates 1987. aastast annab Ullo Toomi Fond välja Ullo Toomi nimelist rahvatantsustipendiumi. Tema abikaasa oli muusika- ja rahvatantsupedagoog Vilja Toomi. 1947 – Eesti NSV teeneline kunstnik 1957 – Eesti NSV rahvakunstnik Mälestuseks, Eesti Päevaleht, 14. september 1999 "Vanavara jälgedel mootorrattaga. Ullo Toomi 2200-kilomeetriline retk läbi kaheksa maakonna. Rikkalikult uusi rahvatantse, -laule ja teisi muistendeid". Esmaspäev: piltidega nädalleht. 22.07.1939. Vaadatud 29.07.2019. Ullo Toomi Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Ratsionaliseerimise Komitee

Ratsionaliseerimise Komitee oli Eesti nõuandev organ, mille ülesandeks oli kaaluda abinõusid, kuidas moderniseerida Eesti tööstusettevõtteid. Komitee asutati Vabariigi Valitsuse otsusega 4. märtsil 1938. Komitee koosseisu kuulusid Karl Selter (esimees), Artur Leetberg, Eugen Uuemaa, Heinrich Uuemõis, Voldemar Erit ja Julius Ots. Ratsionaliseerimise komiteel 6 liiget. Uus Eesti, 24. märts 1938, nr. 83, lk. 5. Seebid kauplustes kümnesse liiki. Rahvaleht, 22. märts 1939, nr. 69, lk. 8. Pliidirõngastele kindlad mõõdud. Rahvaleht, 4. mai 1939, nr. 104, lk. 3.
Valter Pärtelpoeg

Valter Pärtelpoeg (17. juuli 1908 – 24. märts 1938 Tartu) oli eesti ajakirjanik. Õppis alates 1926. aastast Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteadus-, hiljem majandusteaduskonnas. Korporatsiooni Rotalia esimees. Töötas Postimehe toimetuses, oli 1933–1937 Üliõpilaslehe peatoimetaja.
Epöpoa

Mitte segi ajada Epopöaga Epöpoa on ansambli Paabel esimene album, mis ilmus märtsis 2009. Plaat on salvestatud 3. ja 4. jaanuaril Viljandi Muusikakooli Orkestrimajas. Vilelugu - Sandra Sillamaa (5:56) Loomine - traditsiooniline, Tõstamaa (3:50) Unt aea taga / Mihkli I polka - traditsiooniline, Vändra / Tori (6:47) Arno I labajalg - Arno Tamm (4:36) Kõrtsi teretamine - traditsiooniline, Karksi / Sandra Sillamaa (5:16) Valss Sinule - Erko Niit (4:29) Kaerajaan - traditsiooniline, Rannu (3:20) Sandra epöpoa - Sandra Sillamaa (4:58) Parmupillilugu: Oh sina vikkur viinake / Lükata-tõmmata labajalg - traditsiooniline, Urvaste, Kirbla (5:36) Kus käisid sa? - traditsiooniline, Kose / Kulno Malva (5:45) Kari kaugel / Kargus - traditsiooniline, Sangaste / Setu (5:09) Torupillilugu: Marss Anna Mariale - traditsiooniline / Ando Kiviberg (6:55) Vilemõnu / Hanemäng / Sabatants - Tanel Kadalipp, Sandra Sillamaa / traditsiooniline, Jõelähtme, Kuusalu (5:23) Lisa: Video Sandra Epöpoa Kõik lood seadnud Paabel. Sandra Sillamaa – eesti torupill, sopransaksofon, viled, parmupill Arno Tamm - laul, akustiline kitarr Erko Niit - elektrikitarrid Tõnu Tubli – löökpillid Tanel Kadalipp - kontrabass Rainer Koik - helikunstnik Villu Talsi - mandoliin (7) Margus Rekor, Taavi Vardja, Jüri Liiva, Kaido Pärnoja, Meelis Käämer - laul (11) Nerva - maalid, joonistused ja plaadi kujundus Urmas Volmer, Liina Valt - fotod Epöpoa lehekülg Paabli kodulehel (lehel on kuulamiseks ka albumi mp3 katkendid)
Setter

Setterid on peamiselt linnukoerad, kelle ülesanne on jahil läbi töötada võimalikult lai maa-ala jahimehe ümber ja anda linnu leidmiseks jahimehele seisuga märku. Setterite nimi tulebki ingliskeelsest sõnast "set", mis tähendab luureseisakut, tardunud poosi. Niisuguse poosi võtab setter sisse siis, kui ta lindu näeb. Sealjuures on ta vaikne ega haugu, et mitte lindu ehmatada. Setterid aretati 16. sajandil Hispaanias spanjelitest. Nad levisid Prantsusmaale ja Inglismaale, kus aretati enamik tänapäeva setteritõuge. Juba kutsikatena valitakse välja need koerad, kes lindude vastu suuremat huvi üles näitavad, ja neid hakatakse jahikoerteks treenima. Koerte õpetamisel kasutatakse tavaliselt kodustatud tuvisid. Ka tänapäeval kasutatakse settereid jahikoerana. Levinud on võistlused, kus linnukoerad võistlevad kiireima ja tõhusaima "jahimehe" tiitlile. Suurem osa setteritest siiski jahil ei käi. Enamik settereid on sileda, siidise karvastikuga, mis vajab hooldamist. Setterid on üldiselt rõõmsad ja mänguhimulised koerad ning nad on tavaliselt sõbralikud nii inimeste kui teiste koerte vastu. Neil on palju energiat ja nendega on vaja iga päev tegeleda. Eestis on loodud Eesti Setterite Klubi. Iiri punane setter Iiri punavalge setter Inglise setter
Eesti Metodisti Kiriku Teoloogiline Seminar

Eesti Metodisti Kiriku Teoloogiline Seminar (EMKTS) on riiklikult akrediteeritud rakenduslik erakõrgkool, mis asutati 1994. aastal. EMKTS annab kõrgemat usuteaduslikku haridust rõhuasetusega praktilisel teoloo­gial, piibliõppel ja misjonil. Õppida on võimalik eesti, vene või inglise keeles. Seminari lõpetajad töötavad vaimulikena, kaplanitena, üldhariduslike koolide reli­giooniõpetuse õpetajatena ja kutsetöötajatena mitmesugustes kristlikes töövaldkondades (misjonitöö, laste- ja noortetöö, diakooniatöö, hingehoid, nõustamine jne). Seminaris õpivad eri konfessioonidest ja rahvustest üliõpilased. Lisaks põhiõppejõududele õpetavad külalislektorid teistest kõrgkoolidest, sh välismaalt. Aka­deemiliste õppeainete kõrval on õppekavas ka praktiline vaimulik kursus juhendatud teenimise näol. Kõrghariduse kõrval saab seminaris õppida ka üheaastasel praktilise teoloogia põhikursusel. Õpe toimub moodulõppe süsteemis. "Ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2017. "EMKTS minu kooliks?". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2017. "Õppevormid". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2017. Koduleht Eesti Metodisti Kiriku Teoloogiline Seminar Eesti Metodisti Kiriku veebisaidil Rektor Meeli Tankleri intervjuu EMK Teoloogiline Seminar tähistab 15 aastat ETIS-e link õppeasutusele
Brasłaŭ

Brasłaŭ (valgevene keeles: Браслаў; Brasłaŭ) on linn Valgevenes Viciebski oblastis, Brasłaŭ rajooni halduskeskus. Linna ümber asub Brasłaŭ järvestik. Linn asub järvestiku suurima, Dryviaty järve põhjakaldal. Linn on saanud nime Połacki vürsti Brjatšislav I Izjaslavitši järgi. Arheoloogiliste väljakaevamiste põhjal asus IX sajandil linna kohal latgalite ja krivitšite asula. Połacki vürstiriik püstitas sinna XI sajandil piirikindluse. 1065. aastal ründasid seda leedulased. Brasłaŭ on kuulunud suurvürstidele Gediminasele ja Jaunutisele. 1500. atL sai linnaõigused. 1794. aastal kaotas ajutiselt tulekahju tõttu oma tähtsuse. 1795. ATl sattus linn kolmandal Poola jagamisel Venemaa keisririigi koosseisu. Linnast sai ajutiselt 19. sajandini alev. 1920. aastal hõivasid Brasłaŭ linna poolakad ja 1939. aastani oli see Poola Vilniuse vojevoodkonna Brasłaŭ maakonna keskus. Kui Brasłaŭ 1939. aastal Valgevene NSV koosseisu sattus, sai linnast rajoonikeskus. https://map.nca.by/search "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Brasłaŭ uudised (valgevene ja vene keeles) Linn YouTube'is Linn fotoentsüklopeedias
Jaanika raudteepeatus

Jaanika raudteepeatus (varem Ingu raudteepeatus) on raudteepeatus Harju maakonnas Saue vallas Jaanika külas. Peatus asub Keila–Turba raudtee ääres ning seal peatuvad AS Elroni elektrirongid liinil Tallinn–Turba. Peatusele eelneb Laitse ning järgneb Riisipere. Alates märtsist 2010 on kasutusel 30 meetri pikkune ja 0,55 m kõrgune (rööpapeast) perroon. Rongi sisenemine ja väljumine toimub vaid C-vaguni kaudu. Perrooni juurde viib lääne poolt Jaanika jaama tee, mis umbes 800 meetrit enne peatust jätkub metsateena. Enne uue perrooni ehitust oli kasutusel ligikaudu 200 meetri pikkune kõrge (rööpapeast 1,1 m) perroon, mis on nüüdseks lammutatud. Peatust läbib iga päev mõlemas suunas vähemalt 8 reisirongi koosseisu. Piletihinnalt kuulub peatus IV tsooni. Endel Sulepi: Otto Tief 1889-1976, veebiviide Anti Poolamets: Laitse seltsimajas mälestati riigimees Otto Tiefi[kõdulink], Kernu vald, 29.09.2008 Allar Viivik (25. märts 2010). "Harjumaa rongijaamad saavad madalad platvormid". Harju Elu. "Elektriraudtee koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. oktoober 2012. Vaadatud 9. märtsil 2009. http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) Perroon (2009)
Trampoliinvõimlemine 2004. aasta suveolümpiamängudel

Batuudihüpped 2004. aasta suveolümpiamängudel toimusid 20. ja 21. augustil. Batuudihüpped olid esimest korda olümpiamängude kavas 2000 Sydneys. Ateenas võisteldi vaid individuaalhüpetes. Nii mehi kui naisi lasti võistlema 16. Batuut seati üles samas sisehallis, kus peeti ka riistvõimlemise võistlused. Pealtvaatajaid mahtus halli 17 500.
Metsaordu

Metsaordu (ka Metsanoorte Ühendus) on organisatsioon, mis koondab loodusest huvitatud noori ja nende juhendajaid kogu Eestist. Metsaordu asutati 1994. Metsaordu on korraldanud mitmeid keskkonnakaitselisi (sh looduskaitselisi) ja keskkonnateadvust edendavaid üritusi. Üheks suuremaks ürituseks oli aastatel 1996–2000 läbi viidud põlispuude arvelevõtmine. Metsaordu veebilehekülg
Regionaal- ja Põllumajandusministeerium

Regionaal- ja Põllumajandusministeerium on Eesti valitsusasutus, mille eesmärk on kavandada ja viia ellu Eesti regionaalarengu, maaelu-, põllumajandus- ja kalanduspoliitikat. Ajalooliselt on kandnud ministeerium Põllumajandusministeeriumi nime. 1. septembrist 2015 kuni 30. juunini 2023 oli ministeeriumi nimi Maaeluministeerium. 2023. aasta 1. juulist on ministeeriumi ametlik nimi Regionaal- ja Põllumajandusministeerium. Ministeeriumi juhib regionaal- ja põllumajandusminister. 29. aprillist 2024 on ministriks Piret Hartman. Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi valitsemisala eelarve on 2023. aastal 475,5 miljonit eurot, mis on 3,1% suurem kui 2022. aastal. Enamiku valitsemisala eelarvest moodustab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti eelarve (85% valitsemisala eelarvest). Maaeluministeeriumi kui asutuse eelarve on 5,7% valitsemisala eelarvest. Ministeeriumi põhiülesanded on: välja töötada valitsemisala tegevusvaldkondades arengukavad ning korraldada nende rahastamine, elluviimine ja tulemuste hindamine; osaleda ministeeriumi tegevusvaldkonnaga seotud arengukavade väljatöötamisel koostöös teiste asjaomaste ministeeriumidega; välja töötada valitsemisala tegevusvaldkondade korraldamiseks õigusaktide eelnõud, tagada nende vastavus Eesti Vabariigi põhiseadusele ja seadustele ning täita õigusaktidega määratud ülesandeid; korraldada valitsemisalas rahvusvahelist koostööd, sealhulgas Euroopa Liidu otsustusprotsessis ja tema asutuste töös osalemist. Ministeerium haldab mitut asutust. Need olid 2023. aasta seisuga järgmised: Maa-amet Põllumajandus- ja Toiduamet (PTA) Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA) Maaelu Teadmuskeskus (METK) Riigi Laboriuuringute ja Riskihindamise Keskus (LABRIS) AS Eesti Liinirongid (Elron) SA Eesti Maaelumuuseumid AS Eesti Post (Omniva) Eesti Põllumajandusloomade Jõudluskontrolli AS (Jõudluskontrolli Keskus) SA Ida-Viru Investeeringute Agentuur (IVIA) Maaelu Edendamise Sihtasutus (MES) SA Pokumaa AS Vireen  Pikemalt artiklis Põllutööministeerium Põllutööministeerium loodi 12. novembril 1918 Tallinnas. Ministeerium asus algul aadressil Wismari 7. Eesti põllumajandusministrite loend Vabariigi Valitsuse 30. juuli 2004. a määruse nr 264 „Põllumajandusministeeriumi põhimäärus” muutmine, RT I, 11.08.2015, 2 "1. juulil alustasid tööd Kliimaministeerium ning Regionaal- ja Põllumajandusministeerium". Raamatupidaja.ee. 03.07.2023. "2023. aasta riigieelarve materjalid". Vaadatud 4.12.2022. "Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi põhimäärus". Riigi Teataja. Vaadatud 27.08.2023. "Valitsemisala". Vaadatud 27.08.2023. Ametlik koduleht
Iluvõimlemine 2004. aasta suveolümpiamängudel

Iluvõimlemine 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 26.–29. augustini. Täieõiguslikuks olümpiaalaks sai iluvõimlemine 1984. aastal Los Angelese OM-ist peale, ehkki rühmvõimlemine oli kavas juba 1952 Helsingis ja 1956 Melbourne'is. Ateena olümpiamängudel oli kavas vaid individuaalne mitmevõistlus ja üks rühmaharjutus. Üksikaladel ei võisteldud. Iluvõimlejad võistlesid Ateena põhjaosas paiknevas Galatsi olümpiahallis, kuhu mahtus 6400 pealtvaatajat.
Sergei Issakov

Sergei Issakov (vene keeles Сергей Геннадиевич Исаков; 8. oktoober 1931 Narva – 11. jaanuar 2013 Tartu) oli Eesti kirjandusteadlane ja poliitik. Issakov sündis esimese põlve intelligentide peres (vanaemad ja vanaisad olid töölised ja talupojad ning isa-ema haritlased). Vanemad olid pärit Narvast. 1941. aastal isa arreteeriti süüdistatuna spionaažis. Erinõupidamise otsusega mõisteti talle seitse ja pool aastat vabadusekaotust, kaks aastat hiljem hukkus ta laagris. Sergei Issakov õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis Juri Lotmani õpilasena ja lõpetas 1954. aastal vene filoloogina. Ta sai 1976. aastal filoloogiadoktori kraadi. 1955. aastal sai ta ülikooli õppejõuks, aastatel 1978–1997 oli professor, seejärel emeriitprofessor. Vene kirjanduse lektorina töötas ta ka Helsingi Ülikoolis. Aastatel 1995–1999 oli ta VIII Riigikogu liige. Sergei Issakov avaldas arvukalt uurimusi eeskätt vene-eesti kultuurisuhete kohta. 1971 "Postitõllaga läbi Eestimaa" (koostaja) 1982 koguteos "Tartu Ülikooli ajalugu" (kaasautor) 1983 eestikeelseid uurimusi koondab kogumik "Arhiivide peidikuist" 1986 "Mälestusi Tartu Ülikoolist (17.–19. sajand)". Eesti Raamat. Tallinn 1986. (koostaja) 2009 "Tuhandeaastane teekond. Venelased Eestis. Kultuurilugu" 1970 Eesti NSV kirjanduse aastapreemia ("Läbi aastate ja kauguste") 1996 Tartu Ülikooli suur medal 2003 Valgetähe III klassi teenetemärk 2010 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind: Eestis elanud vene luuletaja Jelizaveta Roos-Bazilevskaja käsikirjalise pärandi tutvustamine ning pikaajalise töö eesti-vene kirjandus- ja kultuurisuhete uurimisel) 2011 Tartu Ülikooli aumärk "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Sergei Issakov: "Venelased olid siin juba ammu"". Eesti Ekspress, 6. märts 2009 "Suri kirjandusteadlane Sergei Issakov". ERR, 11. jaanuar 2013
Jahilaskmine 2004. aasta suveolümpiamängudel

Jahilaskmine 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–22. augustil. Esimest korda oli jahilaskmine olümpiamängude kavas 1900. aastal Pariisis. Algul lasti antiikmängude eeskujul (kreeklased austasid sel moel oma jumalaid) märki elusate tuvide pihta, kuid see jäi ka viimaseks korraks, kui olümpiamängudel kasutati elavaid märklaudu. Nii mehed kui naised võistlesid kaevikrajal (lisaks klassikalisele võistlusele veel ka paarismärkide laskmises) ja kaarrajal. Võistlusalasid oli 7 (4 meestele ja 3 naistele). Olümpia laskmiskeskus paiknes Ateena kaguosas Markopouloses. Pealtvaatajaid mahtus võistlusi jälgima 2093. Teist olümpiat järjest esindas Eesti laskureid kaarrajalaskur Andrei Inešin, kes teenis rahvusvaheliselt alaliidult wild-cardi.
Suudmepidur

Suudmepidur on tulirelva rauasuudme külge ehitatud seade, mis vähendab relvast tulistamisel tekkivat tagasilööki. Suudmepiduri tööpõhimõte seisneb rauasuudmest väljalendavale kuulile, mürskle, ülehelikiirusel järgnevale püssirohugaaside allesjäänud energia ärakasutamises suudmega risti paigutatud ja rauaga ühendatud pindadele tekkitatud jõu (aktiivne pidur) ärakasutamises tagasilöögi vähendamiseks. Suudmepidurid on veel reaktiivset tüüpi, kus raua suudmest väljuvate gaaside suunda muudetaks vastas-suunaliseks, vähendades sellega raua tagasijooksu. Raua väiksem tagasijooks lubab kasutada võimsamat paiskelaengut, mis omakorda suurendab laskemoona algkiirust ja lennukaugust või suurendab automaatrelvade puhul tule täpsust. Suurtüki suudmepiduri tagasilöögi kompenseering on tavaliselt 25–40%
D-20

152 mm välihaubits D-20 (läänes ka markeeringuga M1955) on pärast Teist maailmasõda Nõukogude Liidus valmistatud keskmine välihaubits. Kaliiber: 152 mm Raua pikkus: 25 kaliibrit Mürsu algkiirus: 650 m/s Laskekaugus: 17,4 km Laskekiirus: 6 lasku/min Laskesektor: 58p Kaal: 5700 kg Pukseerimiskiirus: kuni 60 km/h Standardveduk: Ural-4320 / Ural-375D Meeskond: 8 inimest Haubits valmis 1947. aastal F. Petrovi suurtükiväe konstruktoribüroos ja võeti relvastusse 1950. aastatel. Relvaga vahetati välja vanemad haubitsad ML-20. Tegemist oli maailma esimese automaatselt sulguva lukuga kaudtulesuurtükiga. Haubits on osalenud paljudes külma sõja aegsetes relvakonfliktides ja sõdades. Alates 1990. aastaist on hakatud Venemaal relva välja vahetama uuema versiooni 2A65 Msta-B vastu. Kasutavaid riike on jäänud alla 15. Relv on kasutusel liikursuurtükil 2S3 Akatsija.  Ukraina D-30 57 mm tankitõrjekahur M1943 (ZiS-2) 76 mm diviisikahur M1942 (ZiS-3) 85 mm tankitõrjekahur D-44, GRAU indeks 52P367 85 mm tankitõrjekahur D-48, GRAU indeks 52P372 В Україні пройшли успішні випробування пострілу для «Акації» та Д-20 (vaadatud: 03.11.2022)
Umbisikuline tegumood

Umbisikuline tegumood ehk impersonaal ja isikuline tegumood ehk personaal on tegumoe kategooriad. Umbisikuline tegumood näitab, et tegijaks on keegi tundmatu tegija, niinimetatud umbisik, kes jääb lauses väljendamata, näiteks Teises toas lauldi. Tegija ei pea olema tingimata elus, näiteks Kirstus lamatakse. Eesti keeles on põhiline tegumoevastandus personaal: impersonaal (morfoloogiline), aga leidub ka mittemorfoloogiline (süntaktiline) passiiv. Impersonaali ülesanne ei ole tegevussubjekti esiplaanile seadmine. Paljusid verbe ei saa tavalises kontekstis umbisikulises tegumoes kasutada. Need on enamasti samad verbid, mis isikulise tegumoe korral esinevad tavaliselt ainult 3. pöördes, näiteks kostma, sadama, helendama. Teistes keeltes on tuntuim tegumoevastandus aktiiv: passiiv. Laused, milles tegevussubjekt esineb grammatilise subjektina, on aktiivilaused. Laused, kus antud vastavus puudub, on passiivilaused. Süntaktilise tegumoena käsitletakse grammatilise subjekti ja tegevussubjekti vahekorda. Eesti keelele on omased alusega passiiv, näiteks Uksed olid avatud ja aluseta passiv, näiteks Pärast tööd mindi baari Subjektilise passiivi korral nihkub grammatilise subjekti positsiooni tegevusobjekt, samal ajal kui tegevussubjekt jääb lausest välja, näiteks Patsiendid said (arsti käest) noomida. Eesti keeles on levinud ka seisundipassiiv, näiteks Ta on üllatatud. Sellise lause korral pole grammatiline subjekt enam tegevusobjekt, vaid tegevussubjekt. Selline lause ei erine muudest seisundilausetest, näiteks Ta on vihane. Umbisikulise tegumoe tunnusel esineb seitse kuju: -takse, -dakse, -akse, -t, -d, -ta, -da: ela/takse, laul/dakse, süü/akse, ela/t/i, laul/d/i, laul/da/vat. Umbisikuline tegumood võib avalduda ka liidete variantides -tud ja -dud, milles väljenduvad koos umbisiku, mineviku ja kesksõna tähendus: ela/tud, laul/dud. Morfeemivariandid -takse, -dakse ja -akse esinevad ainult kindla kõneviisi oleviku jaatusvormides, kus neile ei järgne enam ühtegi muud tunnust: ela/takse, laul/dakse, süü/akse. Kujud -t ja -d esinevad ainult kindla kõneviisi mineviku jaatusvormides, kus neile järgneb mineviku tunnus -i: ela/t/i, laul/d/i. Ülejäänud umbisikulise tegumoe vormides (kus ei kasutata kesksõna) väljendavad umbisikulist tegumoodi -ta ja -da: ela/ta/vat, laul/da/vat, ela/ta/ks, laul/da/ks, ela/ta/gu, laul/da/gu, ei ela/ta, ei laul/da. -t ja -d variandid moodustavad kumbki omaette sarja: ühelt poolt -takse, -t, -ta ning liide -tud, teiselt poolt -dakse, -d, -da ning formatiiv -dud: elama: ela/takse, ela/t/i, ela/ta/vat, ela/tud; laul/ma: laul/dakse, laul/d/i, laul/da/vat, laul/dud. Kolmanda kindla kõneviisi olevikuvormis kasutatava kujuga -akse kaasnevad ülejäänud vormides -d tunnusevariandid: -akse, -d, -da ja liited -dud, näiteks sööma: süü/akse, söö/d/i, söö/da/vat, söö/dud. Valik kolme sarja vahel sõltub sõnatüübist. Morfoloogilised kategooriad.