Koroonapandeemia

Koroonapandeemia on kiiresti leviva koroonaviiruse SARS-CoV-2 tekitatud koroona (COVID-19) puhang, mis sai alguse 2019. aasta sügisel Hiinas Wuhanis ning mille Maailma Terviseorganisatsioon liigitas 2020. aasta 11. märtsil pandeemiaks. Viirusega nakatumise tagajärjeks võib olla surmav kopsupõletik, ARDS ja/või muud tüsistused. 30. augustil 2020 jõudis maailmas tuvastatud nakatunute arv üle 25 miljoni. Samal ajal oli COVID-19 nõudnud üle 840 tuhande inimese elu. Ametlikult kinnitatud nakkusjuhtumite arv ületas poolesaja miljoni piiri 8. novembril, haiguse tagajärjel oli surnud enam kui 1,25 miljonit inimest. 14. jaanuaril 2021 märgiti kinnitatud surmajuhtumite arvuks maailmas 2 miljonit, nakatunuid oli 93,19 miljonit. Ametlikult kinnitatud surmajuhtumite arv maailmas ületas 3 miljoni piiri laupäeval, 17. aprillil 2021, nakatunute arv oli lähenemas 140 miljonile. 7. juulil 2021 oli ametlikult kinnitatud andmetel koroonasse surnud 4 miljonit inimest, nakatunuid oli sama kuupäeva seisuga enam kui 185 miljonit. Eestis on koroonapandeemia käigus seisuga 22. juuli 2021 nakatunud 132 179 ja surnud 1271 koroonat põdenud inimest. WHO hinnangul oli COVID-19-ga seotud surmade arv vahemikus 1. jaanuar 2020 kuni 31. detsember 2021 ligikaudu 14,9 miljonit. Pandeemia esimese kahe aasta jooksul oli surmajuhtumite arv maailmas 15 miljoni võrra suurem kui pandeemiaeelsetel aastatel. 31. detsembril 2019 teatasid Kesk-Hiinas asuva Wuhani linna terviseametnikud ebatavaliselt suurest hulgast patsientidest, kellel oli diagnoositud kopsupõletik, mille tekkepõhjus polnud teada. Võimalikku uut haigust hakati uurima jaanuaris 2020. Esimese 41 haigestunu, kelle RT-PCR ja järgmise põlvkonna sekveneerimine kinnitasid nakatumist, andmete analüüsimisel leiti, et ligi kahel kolmandikul oli seos Huanani mereandide hulgimüügituruga, kus müüdi ka elusloomi. 16. veebruaril 2020 keelas Hiina valitsus ligi 60 miljonil haiguspuhangu epitsentri lähikonnas elaval inimesel kodust lahkumise, isiklike autode kasutamine keelustati määramata ajaks. Mitmemiljonilise elanikkonnaga Wuhani karantiin lõppes 8. aprillil. Viirus oli selleks ajaks levinud aga pea kõigisse maailma riikidesse. Varaste haigusjuhtumite kaardistamise järeldus on, et pandeemia epitsenter on Huanani mereandide turg Wuhanis, kus kaubeldi ka elusloomadega. Arvatav viiruse kandja on kährik ning viiruse ülekandumine inimesele leidis aset novembris 2019. 27. detsembril 2019 hospitaliseeriti Prantsusmaal Pariisis kopsupõletikuga patsient, kelle sel ajal võetud proovid osutusid mitu kuud hiljem koroonaviiruse SARS-CoV-2 suhtes testimisel positiivseks. 26. veebruaril teatas WHO, et uute juhtumite arv on Hiinas vähenenud, kuid Itaalias, Iraanis ja Lõuna-Koreas järsult suurenenud ning uute juhtumite arv väljaspool Hiinat on esimest korda ületanud uute juhtumite arvu Hiinas. 2020. aasta 2. veebruaril kasutas WHO meedias haiguse leviku kallutatud kajastamise iseloomustamiseks väljendit infodeemia. Haigusega seoses on levinud arvukad desinformatsioonikampaaniaid. 11. veebruaril andis WHO viirushaigusele ametlikuks nimeks COVID-19, kuu hiljem, 11. märtsil, kuulutas WHO haiguspuhangu pandeemiaks. Samaks ajaks oli tuvastatud 118 000 haigusjuhtumit 114 riigis (sh Eestis) ning viiruse tõttu oli surnud 4291 inimest; juunikuu keskpaigas ületas nakatunute arv maailmas 8 miljoni piiri, haiguse tagajärjel oli surnud enam kui 435 tuhat inimest. Kuu lõpus (28. juunil) ületas ametlikult kinnitatud nakatunute arv maailmas 10 miljoni piiri, haigusse oli surnud ligi pool miljonit inimest. 2020. aasta teise poolaasta alguses ületas uude haigusse surnute arv igal aastal keskmiselt gripi tagajärjel surnute arvu.  Pikemalt artiklis COVID-19 levik maailmas    Koroonapandeemia levik         2020. aasta 27. märtsi seisuga ületas ametlikult kinnitatud haigusjuhtumite arv Ameerika Ühendriikides (85 498) haigusjuhtumite arvu Hiinas (81 340), Itaalia oli haigusjuhtumite arvult (80 539) maailmas kolmandal kohal, surmajuhtumite arvult haigusjuhtumite kohta (8215 ehk 10,2%) aga esimesel kohal. Märtsi viimase päeva lõunaks ületas ametlikult kinnitatud haigusjuhtumite arv 800 tuhande piiri, surmajuhtumite arv oli lähenemas 40 tuhandele. Aprilli esimese päeva õhtuks oli ametlikult kinnitatud haigusjuhtumite arv ületanud 900 tuhande piiri, surmajuhtumite arv 45 tuhande piiri. 2. aprilli õhtuks oli ametlikult kinnitatud haigusjuhtumeid 1 000 000, haigusse oli surnud 51 142 inimest, haigusest oli taastunud üle 200 tuhande inimese. 7. aprilli õhtupoolikuks oli ametlikult kinnitatud aktiivsete haigusjuhtumite arv (1 008 748) ületanud miljoni piiri. 15. aprilli hommikuks ületas ametlikult kinnitatud haigusjuhtumite arv kahe miljoni piiri, haiguse tagajärjel oli surnud enam kui 130 tuhat. 27. märtsil teatas viirusega nakatumisest esimene suurriikide liidritest, Suurbritannia peaminister Boris Johnson. Johnson pidi koroonahaigega kokkupuute tõttu teist korda eneseisolatsiooni jääma 16. novembril. 8. juulil teatas koroonaviirusega nakatumisest Brasiilia president Bolsonaro. 2. oktoobril teatas viirusega nakatumisest Ameerika Ühendriikide president Trump, kes toimetati samal päeval haiglasse. 21. juulil 2022 anti teada 79-aastase president Joe Bideni nakatumisest viirusega. 7. aprill oli Hiinas haiguspuhangu algusest alates esimene päev, mil riik ei teatanud ühestki uuest haiguse põhjustatud surmajuhtumist. 10. aprilli pealelõunal ületas ametlikult kinnitatud surmajuhtumite arv 100 000 piiri, haigusest oli tervenenud enam kui 370 000 inimest. Aprilli lõpuks oli haiguse tagajärjel surnud enam kui 220 tuhat inimest. 28. aprilli päeval (kell 11:00 BST) mälestati Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis vaikuseminutiga pandeemiale vastuseisu käigus hukkunud enam kui sadat meditsiinitöötajat. 6. mail 2020 tõusis Ühendkuningriik surmade arvult (30 076 inimest) Euroopas esikohale (Itaalias oli registreeritud surmajuhtumite arv samal ajal 29 684) ja enam kui 70 000 hukkunuga Ameerika Ühendriikide järel maailmas teisele kohale. 28. juuni seisuga ületas ametlikult kinnitatud nakatunute arv 10 miljoni piiri, haigusse oli surnud ligi pool miljonit inimest; ligikaudu veerand kõigist maailmas registreeritud nakatumis- ja surmajuhtumitest oli registreeritud Ameerika Ühendriikides. Augusti alguses tõusis Ameerika Ühendriikide ja Brasiilia järel surmajuhtumite arvult maailmas 46 688 surmajuhtumiga kolmandale kohale Mehhiko, möödudes Ühendkuningriigist, kus oli registreeritud 46 119 surmajuhtumit. Haigusse surnute arv ületas 1 miljoni piiri 29. septembril 2020. 2020. aasta 31. detsembriks oli maailmas nakatunud vähemalt 83,42 miljonit inimest, haiguse tagajärjel oli surnud vähemalt 1,82 miljonit inimest. 2021. aasta 26. jaanuaril ületas nakatunute arv 100 miljoni piiri, haiguse tagajärjel oli surnud vähemalt 2,16 miljonit inimest. 2021. aasta mai alguseks oli ametlikult kinnitatud andmetel koroonasse surnud enam kui kolm miljonit inimest; liigsuremuse määra arvesse võttes hinnati koroonasurmade arvuks 7–13 miljonit. 2021. aasta 7. juulil oli ametlikult kinnitatud andmetel koroonasse surnud neli miljonit inimest, nakatunuid oli sama kuupäeva seisuga 185,08 miljonit. 2021. aasta 8. novembri seisuga oli ametlikult kinnitatud andmetel koroonasse surnud üle viie miljoni inimese (5 060 000), nakatunuid oli sama kuupäeva seisuga enam kui veerand miljardit (250 370 000). 2022. aasta 6. märtsil oli ametlikult kinnitatud andmetel koroonasse surnud kuus miljonit inimest, nakatunuid oli sama kuupäeva seisuga enam kui nelisada miljonit (446 270 000). 2022. aasta 12. aprillil ületas ametlikult kinnitatud nakatunute arv poole miljardi piiri (500 880 000), haiguse tagajärjel oli surnud 6,18 miljonit inimest.  Pikemalt artiklis Koroonapandeemia Eestis Eestis tuvastati esimene haigusjuhtum Tallinnas 2020. aasta 27. veebruari varahommikul (avastati küll 26. veebruari õhtul; nakatunu tuli samal päeval bussiga Riiast Eestisse). Teine haigusjuhtum tuvastati 3. märtsil Tartus ja kolmas 4. märtsil Tallinnas; nakatunud saabusid 29. veebruari lennuga Bergamost Riiga, haigestunud liikusid lennujaamast Eestisse isiklike sõiduvahenditega. Kaitsemeetmete väljatöötamiseks moodustati 27. veebruaril töörühm sotsiaalminister Tanel Kiige juhtimisel. 12. märtsil kuulutati välja eriolukord, mille raames võetud meetmeid aja jooksul karmistati. Esimene koroonasse nakatunu suri Eestis 2020. aasta 25. märtsil. Tegu oli 83-aastase Hiiumaalt pärit naisega, kes hospitaliseeriti Lääne-Tallinna keskhaiglasse 20. märtsil. Terviseameti kinnitusel oli 2021. aasta 9. aprilliks selle haiguse tagajärjel surnud 1006 inimest.  Pikemalt artiklis Koroona (haigus) Koroona ehk COVID-19 on viirushaigus, mida põhjustab koroonaviirus SARS-CoV-2. Haiguse peiteaeg ehk inkubatsiooniperiood (nakatumise ja haigusnähtude avaldumise vahele jääv aeg) on 1–14 päeva, tavaliselt on see 5 päeva; ühel juhtumil on antud teada ka 27-päevasest peiteajast. Karantiini peetakse eriti oluliseks, kuna enne haigussümptomite avaldumist ei suuda laboratoorsed testid tõenäoliselt haigust tuvastada. Samas on terviseameti hinnangul inkubatsiooniperioodil madal ka nakkuse edasi kandumise risk, ehkki täielikult välistatud see ei ole. Postipaki vahendusel nakatumise risk on üliväike. Haigusse nakatunu võib olla asümptomaatiline ehk tema test võib olla positiivne, kuid inimene ilma sümptomiteta. Seetõttu on arstiteadlased soovitanud, et diagnoositud nakatunuga kokku puutunud inimesed tuleks eraldada, et välistada teiste nakatamine. Viirus levib inimeselt inimesele piisknakkuse kaudu, peamiselt lähedasel kontaktil nakkuskahtlase inimesega, kellel on nakkusele iseloomulikud sümptomid, eelkõige köha. COVID-19 peamised sümptomid on palavik, köha, väsimus, lihasevalu ja õhupuudus. Haiguse edasine areng võib patsiendil tekitada raske kopsupõletiku, ägeda respiratoorse distressi sündroomi (ARDS), sepsise, septilise šoki ja põhjustada ka patsiendi surma. Ühendkuningriigis lisati mai keskpaiku ametlikult haiguse sümptomite loetellu maitsmis- ja haistmismeele häiringud. Haiguse peiteaeg on tavaliselt 1–14 päeva ning sümptomid avalduvad keskmiselt viie päeva möödudes. Lõuna-Korea teadlaste aprilli lõpul avaldatud andmetel võivad viiruse RNA fragmendid säilida organismi rakkudes ka nädalaid pärast haigusest tervenemist; väidetavalt ei ole viiruse põhjustatud haigus retsidiivne, ega krooniline, erinevalt HIV-ist ja B-hepatiidist. 2021. aasta I poolel enam levima hakanud viiruse delta (endise nimetusega India) variandi sümptomeid (peavalu, kurgupõletik, nohu) võidakse ekslikult pidada ka tavaliseks külmetuseks. Esimene inimene suri COVID-19 tagajärjel 9. jaanuaril 2020 Wuhani linnas. 1. veebruaril suri Filipiinidel esimene inimene väljaspool Hiinat ning 14. veebruaril suri esimene inimene Prantsusmaal, mis oli ühtlasi esimene Aasia-väline surmajuhtum. 10. veebruaril 2020 ületas surnute arv 1013 inimest ja sellega ületas haiguspuhang 2003. aastal SARS-i puhangu tõttu surnute arvu (774 inimest). Globaalne suremus oli 26. veebruari seisuga 3,3%, kuid piirkonniti oli suremus väga erinev (Hiinas 3,5%, sh Hubei provintsis 4,9%; kruiisilaeval Diamond Princess 0,5%, Lõuna-Koreas 1%, Jaapanis 1,2%, Itaalias 3,4%). Hiina statistika andmeil kasvas suremus järsult üle 60-aastaste seas ning enam kui 80-aastastest oli surnud ligi 15 protsenti. Samas põdes üle 80% nakatunutest haiguse läbi tõsisemate kaebusteta. 2020. aasta jaanuari lõpus hindas WHO suremust 2% peale. Hiljem on leitud, et suremus on ligikaudu 1%, kuid seegi sõltub palju nakatunute vanusest ja tervislikust seisundist. Eelkõige on viirus ohtlik vanemaealistele. Haigusjuhtude kiire kasvu puhul ületatakse aga meditsiinisüsteemi võimekus abi osutada ning suremus võib oluliselt suureneda. Näiteks Wuhanis oli suremus 5,8%, aga ülejäänud Hiinas 0,7%. Eestis on olnud surmavusmäär 0,8–0,9%. Maailma esimese riigina sai Ühendkuningriigis koroonavastase ravimina 4. novembril 2021 kasutusloa molnupiraviir. Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) sai haiguspuhangust teada oma esinduselt Hiinas. Uue koroonaviiruse tüvi ja geneetiline järjestus tehti laboritele kättesaadavaks kogu maailmas, et iseseisvalt välja töötada PCR-testid, mis võimaldavad tuvastada inimeste nakatumist. Koroonaviiruse perekonna seitsmes inimesi nakatav liige on genoomijärjestuse andmetel 75–80 protsenti identne SARS-CoV-iga ja enam kui 85 protsenti sarnane mitme nahkhiirte koroonaviirusega. Veel 2020. aasta jaanuaris ei oldud kindel, kui ohtlik on viirus võrreldes SARS-iga. Londoni Imperial College’i teadlaste 2020. aasta märtsi lõpul avaldatud uuringupõhise hinnangu kohaselt oleks võinud kaitsemeetmete täieliku eiramise korral nakatuda 2020. aastal maailmas ligikaudu 7 miljardit inimest ja surra kuni 40 miljonit. Kolledži teadlaste hinnangul võiks kaitsemeetmete globaalne operatiivne rakendamine säästa umbes 38,7 miljonit inimelu (95%). Ameerika Ühendriikide Toidu- ja Ravimiamet (FDA) andis mai alul loa kasutada COVID-19 patsientide erakorralisel ravimisel katsetamisjärgus ravimit remdesiviir. 8. mail 2020 blokeerisid Ameerika Ühendriigid ÜRO Julgeolekunõukogus hääletuse otsuse vastuvõtmise üle, milles kutsutakse üles lõpetama pandeemia ajal vaenutegevus maailma kõigis konfliktikolletes. ÜRO peasekretär António Guterres oli vastava ettepaneku teinud märtsikuus. Vastavasisuline ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon (2532) võeti vastu 1. juulil 2020. Haiguse leviku piiramiseks on riikides kehtestatud mitmeid piiranguid. Näiteks Eestis kehtestati eriolukord 2020. aasta 12. märtsi hilisõhtul ning see kehtis 17. maini. Selle raames taastati piirikontroll ning piirati riiki sisenemist, keelati avalikud kogunemised, suleti suur osa asutusi, õppetöö viidi kaugõppele, soovitati kodus töötamist ja avalikes kohtades ei tohtinud koos viibida rohkem kui kaks inimest. Taas kehtestati olulised üleriigilised piirangud alates 2021. aasta 11. märtsist.  Pikemalt artiklis Koroonavaktsiin WHO alustas vaktsiini testimist 60 päeva pärast Hiinalt viiruse geneetilise järjestuse saamist. Koroonavastast vaktsineerimist alustati Euroopa Liidus (sh Eestis) 27. detsembril 2020. Esimeseks Euroopa Liidus heakskiidu saanud koroonavaktsiiniks oli Saksa ravimifirma BioNTechi ja USA Pfizeri koroonavaktsiin. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli maailmas 100 inimese kohta vaktsineeritud 0,13 elanikku, sh Iisraelis 11,55, Bahreinis 3,49 ja Ühendkuningriigis 1,47 elanikku; 2020. aasta 31. detsembri seisuga oli nt Venemaal 100 elaniku kohta vaktsineeritud 0,04 ja Soomes 0,03 elanikku. Inimesed, kes kahtlustavad nakatumist koroonaviirusega, peaksid võtma ühendust oma perearstiga, küsima nõu perearsti nõuandeliinilt 1220 (välismaalt +372 634 6630) või koroonaviirusega seotud küsimuste jaoks loodud numbril 1247 või vajadusel kutsuma kiirabi, helistades hädaabinumbril 112. Terviseamet soovitab kaitseks viiruse eest pesta käsi sooja vee ja seebiga, kasutada avalikes kohtades piiritusepõhist käte desinfitseerimisvahendit ning ühistranspordi kasutajatel desinfitseerida ka kindad ja kotisangad. Köhides tuleks katta suu ühekordse taskuräti või käisega (palja käega kattes kanduvad nakkused käega katsutavate esemete kaudu edasi), vältima peaks silmade, nina ja suu katsumist ning kontakti inimestega, kel on välised haigustunnused. Ühtlasi soovitab terviseamet hoiduda toore või väheküpsetatud liha, kuumtöötlemata piima ning pesemata puu- ja köögiviljade söömisest. Asjakohaseks ja tungivalt soovitatavaks peetakse vahemaa hoidmist teiste inimestega. WHO soovitusel peab vahemaa nähtavate haigustunnustega, ehk siis köhivate või aevastavate inimestega olema vähemalt 1 m, Terviseameti soovitusel peab vahemaa teiste inimestega olema vähemalt 2 m. Ühekordseks kasutamiseks mõeldud kirurgiline näomask kaitseb eeskätt teisi inimesi, kuna mask ei pruugi kaitsta kandjat väikeste piiskade ega silma limaskesta kaudu nakatumise eest. WHO soovitusel tuleb maski kanda nakatunud ja COVID-19 sümptomitega inimestel ning neil, kes hoolitsevad COVID-19 haigete inimeste eest. WHO nimetab näomaski kandmist muudel juhtudel maskide raiskamiseks, võttes arvesse eelkõige ülemaailmset näomaskide nappust. Aprilli lõpul kandis avalikes kohtades maske ligikaudu kaks kolmandikku Ühendriiklastest ja ligikaudu veerand Ühendkuningriigi elanikest. Maikuu alguseks ei olnud ühest seisukohta kaitsemaskide kandmise vajalikkuse kohta välja kujunenud. President Trumpi nähti avalikus kohas esimest korda maskis 11. juulil. Putinist 4 aastat kauem võimul olnud Lukašenko valitsetud Valgevenes toimus 9. mail võidupüha tähistamiseks täismõõduline paraad, samas kui idanaaber tavapärase paraadi pandeemia tõttu ära jättis. Moskva linnapea Sergei Sobjanin pikendas linnas karantiini 31. maini, alates 12. mai keskpäevast on Moskva elanikud kohustatud kandma avalikes kohtades ja transpordis liikudes näomaski ja kindaid. Asjakohased ja ajakohastatud juhised on avaldatud Maailma Terviseorganisatsiooni veebilehel, eesti keeles on samalaadne teave avaldatud Sotsiaalministeeriumi haldusalas oleva terviseameti veebilehel.  Pikemalt artiklis Koroonakriis Koroonapandeemia mõjul tekkis kriitiline olukord majanduses, poliitikas, kultuuris, hariduses ja enamikus teistes ühiskondliku elu valdkondades. Kriis on globaalne ning sellel eeldatakse olevat pikaajaline mõju. Börsid reageerisid koroonapandeemiale 20. veebruaril ja enamik börse teatas 24. veebruari ja 28. veebruari vahel suurimast langusest pärast 2008. aasta majanduskriisi (vaata 2020. aasta börsikrahh). Turgusid on tabanud märtsis järjestikused langused ning iseloomustanud volatiilsus. Kuigi majanduslangust võis suurematel turgudel märgata juba 2019. aasta hilissügisel, siis koroonapandeemia on seda intensiivistanud ning oma karantiinimeetmetega muutnud selle otseselt kõigisse riikidesse puutuvaks. Koroonakriis Eestis põhjustas 2020. aastal statistikaameti andmetel 2,9 protsendilise majanduslanguse. COVID-19 ennetamine Pandeemiaprognoosid ja ettevalmistused enne COVID-19 pandeemiat Koroonapandeemiaga seotud puudujäägid Koroonakriis Koroonapandeemia Eestis Koroonavaktsiin Eesti lennuliiklus koroonapandeemia tingimustes SARSi haiguspuhang COVID-19 mõju Euroopa Liidu meditsiinitoodete turule Kumulatiivne näitaja (1, 2 või 3 vaktsiinidoosi) Naming the coronavirus disease (COVID-19) and the virus that causes it WHO (vaadatud 28.2.2020) Koroonaviiruse haigus COVID-19 (vana nimega 2019-nCoV) Coronavirus very likely of animal origin, no sign of lab manipulation: WHO Reuters, 2. aprill 2020 (vaadatud 23. aprill 2020) arhiivilink Lau SK, Luk HK, Wong AC, Li KS, Zhu L, He Z, et al. (aprill 2020). "Possible Bat Origin of Severe Acute Respiratory Syndrome Coronavirus 2". Emerging Infectious Diseases. U.S. Centers for Disease Control and Prevention (CDC). 26 (7): 1542–1547. DOI:10.3201/eid2607.200092. ISSN 1080-6059. OCLC 1058036512. PMC 7323513. PMID 32315281. S2CID 216073459. WHO COVID-19 situation report 29 WHO, 19. veebruar 2020 Q&A on coronaviruses (COVID-19): How long is the incubation period for COVID-19? WHO (vaadatud 26.2.2020) Coronavirus incubation could be as long as 27 days, Chinese provincial government says Reuters, 22. veebruar 2020 Stephanie Nolen (5. mai 2023). "W.H.O. Ends Global Health Emergency Designation for Covid". nytimes.com (inglise). The New York Times. Vaadatud 5. mail 2023. “With great hope, I declare Covid-19 over as a global health emergency,” said the W.H.O. director general, Dr. Tedros Adhanom Ghebreyesus. WHO: 10% of world's people may have been infected with virus AP NEWS, 5. oktoober 2020 (vaadatud 12. november 2020) U.K. Approves Pfizer Coronavirus Vaccine, a First in the West Covid-19: Pfizer/BioNTech vaccine judged safe for use in UK COVID-19 vaccine doses administered Our World in Data (vaadatud 10.02.2021) Cumulative COVID-19 vaccination doses administered per 100 people Our World in Data (vaadatud 24.01.2021) COVID-19 (akronüüm ingliskeelsest nimetusest ‘COronaVIrus Disease 19’, sõna-sõnalt: „koroonaviirushaigus [20]19“) koroonahaigus[alaline kõdulink] Sõnaveebis 2019 Novel Coronavirus (2019-nCoV) Situation Summary Centers for Disease Control and Prevention, 30. jaanuar 2020 veebiarhiivis Helen Branswell: WHO declares the coronavirus outbreak a pandemic statnews.com (vaadatud 11.3.2020) ARDS – äge respiratoorse distressi sündroom (“Acute Respiratory Distress Syndrome”) // Varem tuntud ka “täiskasvanute respiratoorse distressi sündroom” (Adult Respiratory Distress syndrome); vt. Alan Altraja. Õppematerjal Delirium, rare brain inflammation and stroke linked to Covid-19 University College London, 8. juuli 2020 Alexander Freund: COVID-19: Severe brain damage possible even with mild symptoms Deutsche Welle, 9.7.2020 (vaadatud 3.8.2020) "Koroonasse nakatunute arv maailmas ületas 25 miljoni piiri" ERR, 30. august 2020 Anurag Maan, Shaina Ahluwalia, Kavya B: Global coronavirus cases exceed 50 million after 30-day spike Reuters, 9.11.2020 (vaadatud 22.11.2020) "Worldwide COVID-19 death toll tops a staggering 3 million". www.independent.co.uk (inglise). The Independent. 17. aprill 2021, 12:36. Vaadatud 17. aprillil 2021. Total confirmed COVID-19 deaths Vaadatud 2020-07-15, 22:29 What is the total number of confirmed cases? Vaadatud 2020-07-15, 22:29 "14.9 million excess deaths associated with the COVID-19 pandemic in 2020 and 2021". who.int (inglise). WHO. 5. mai 2022. Vaadatud 6. mail 2022. New estimates from the World Health Organization (WHO) show that the full death toll associated directly or indirectly with the COVID-19 pandemic (described as “excess mortality”) between 1 January 2020 and 31 December 2021 was approximately 14.9 million (range 13.3 million to 16.6 million). "China pneumonia outbreak: Mystery virus probed in Wuhan". BBC News. Vaadatud 21. märts 2020. "Clinical features of patients infected with 2019 novel coronavirus in Wuhan, China". The Lancet. Vaadatud 26.01.2020. Andrew Joseph (24. jaanuar 2020). "New coronavirus can cause infections with no symptoms, studies show". STAT News. Vaadatud 26.01.2020. "A familial cluster of pneumonia associated with the 2019 novel coronavirus indicating person-to-person transmission: a study of a family cluster" (PDF). The Lancet. 24. jaanuar 2020. Vaadatud 26.01.2020. Lisa Schnirring (25. jaanuar 2020). "Doubts rise about China's ability to contain new coronavirus". CIDRAP. Vaadatud 26.01.2020. Coronavirus: China enacts tighter restrictions in Hubei BBC, 16.02.2020 Kate Lyons: Coronavirus latest: at a glance The Guardian, 7.4.2020 (vaadatud 7.4.2020) Tracking coronavirus: Map, data and timeline BNO News, 17. veebruar 2020 (vaadatud 3. märtsil 2020, 21:31) veebiarhiivis Worobey, M. et al. The Huanan Seafood Wholesale Market in Wuhan was the early epicenter of the COVID-19 pandemic. Science 2022, DOI: 10.1126/science.abp8715 Pekar, J.E. et al. The molecular epidemiology of multiple zoonotic origins of SARS-CoV-2. Science 2022, DOI: 10.1126/science.abp8337 Coronavirus: France's first known case 'was in December' BBC News, 5.5.2020 "J'avais des douleurs au thorax": le patient infecté par le coronavirus en décembre témoigne BFM TV, 5.5.2020 (vaadatud 5.5.2020) "WHO Director-General's opening remarks at the mission briefing on COVID-19 - 26 February 2020". WHO. Vaadatud 21. märts 2020. World Health Organization (2020). "Novel Coronavirus (‎2019-nCoV)‎: situation report, 13" (PDF). World Health Organization. hdl:10665/330778. Austa Somvichian-Clausen: The coronavirus is causing an outbreak in America—of anti-Asian racism The Hill, 30. jaanuar 2020 veebiarhiivis "Läheb viiruslikuks. Covid-19 desinformatsiooni ökosüsteemis" ERR, 23. märts 2020 WHO: uuele koroonaviirusele pandi nimeks Covid-19 ERR, 11.02.2020 "WHO juht: käes on pandeemia" ERR, 11. märts 2020 COVID-19 Coronavirus Pandemic Worldometer (vaadatud 14.6.2020, 22:08) Global COVID-19 Infections Reach 10 Million Mark Ameerika Hääl, 28.6.2020 (vaadatud 28.6.2020) Alistair Bell: Global coronavirus cases rise to more than 11 million Reuters, 3.7.2020 (vaadatud 8.7.2020). Tsitaat: "Worldwide, there have been more than 520,000 fatalities linked to the disease so far, roughly the same as the number of influenza deaths reported annually." UK Prime Minister Boris Johnson to 'lead the national fightback' from home BBC, 27.3.2020 Boris Johnson self-isolating after MP tests positive for Covid-19 BBC News, 16.11.2020 (vaadatud 24.11.2020) Coronavirus: Brazil's President Bolsonaro tests positive BBC News, 8.7.2020 (vaadatud 15.7.2020) Covid: Donald Trump and Melania test positive BBC News, 2. oktoober 2020 With Trump hospitalized, more Covid cases emerge in White House and campaign CNN, 3. oktoober 2020 Anna Cara: Trump joins growing list of virus-infected world leaders Associated Press, 2. oktoober 2020 Statement from Press Secretary Karine Jean-Pierre. 21. juuli 2022 Sam Wong, Adam Vaughan, Conrad Quilty-Harper, Layal Liverpool: Covid-19 news: Global CO2 emissions could fall 8 per cent in 2020 newscientist.com, 30.4.2020 (vaadatud 1.5.2020) Russell Brandom: More than 1 million people in the US have tested positive for COVID-19 The Verge, 28.4.2020 (vaadatud 1.5.2020) Coronavirus: UK holds minute's silence for key workers who died BBC, 28.4.2020 (vaadatud 28.4.2020, 16:00) Coronavirus: UK becomes first country in Europe to pass 30,000 deaths BBC News, 6.5.2020 Coronavirus digest: Mexico 3rd in global pandemic deaths Deutsche Welle, 1. august 2020 Coronavirus: Global Covid-19 death toll passes one million BBC News, 29. september 2020 "Estimation of total mortality due to COVID-19" (inglise). Institute for Health Metrics and Evaluation. 6.05.2021. Vaadatud 13.05.2021. "COVID-19 has caused 6.9 million deaths globally, more than double what official reports show" (inglise). Institute for Health Metrics and Evaluation. 6.05.2021. Vaadatud 13.05.2021. "There have been 7m-13m excess deaths worldwide during the pandemic" (inglise). The Economist. Vaadatud 13.05.2021. "Excess mortality during the Coronavirus pandemic (COVID-19)" (inglise). Our World in Data. Vaadatud 13.05.2021. Eestis leiti esimene koroonaviirusesse nakatunu ERR, 27. veebruar 2020 Eestis tuvastati teine koroonaviirusega nakatunu ERR, 3. märts 2020 Kolmandal eestimaalasel tuvastati koroonaviirus ERR, 5. märts 2020 [1] ERR, 12.03.2020 (vaadatud 13.03.2020) "COVID-19 blogi, 9. aprill: ööpäevaga lisandus 677 positiivset testi". Terviseamet. 9.04.2021. Vaadatud 9.04.2021. Ööpäeva jooksul suri 16 koroonaviirusega nakatunud inimest – 56-aastane mees, 64-aastane mees, 65-aastane naine, 68-aastane mees, 72-aastane naine, 74-aastane mees, 76-aastane naine, 77-aastased mees ja naine, 78-aastane mees, 80-aastane mees, 81-aastane naine, 82-aastased mees ja naine, 89-aastane mees ja 92-aastane naine. Kokku on Eestis surnud 1006 koroonaviirusega nakatunud inimest. Koroonaviirust võivad levitada ka nähtavate sümptomiteta nakatunud ERR, 25.02.2020 (vaadatud 01.03.2020) Jaan-Juhan Oidermaa: KKK: mida peaks teadma koroonaviirustest? ERR, 31.01.2020/26.02.2020 (vaadatud 01.03.2020) "Koroonaviiruse haigus COVID-19". Terviseamet. Vaadatud 21. märts 2020. Chris Smyth: Anyone aged over 5 with coronavirus symptoms can have test, says Hancock The Times, 18.05.2020. Tsitaat: "Symptoms for which you can get a test now include loss of sense of smell, with health chiefs hoping to identify more cases as the country moves to a national contact tracing system. // People are advised to be alert to food losing its flavour because smell and taste are so closely connected." Sam Courtney-Guy: Coronavirus patients ‘can’t relapse once they’ve recovered’ Metro NatalieGrover (14. juuni 2021). "Delta variant Covid symptoms 'include headaches, sore throat and runny nose'" (inglise). TheGuardian.com. Vaadatud 15. juunil 2021. "Why that runny nose could be a symptom you have the Covid Delta variant" (inglise). ITV. 15. juuni 2021. Vaadatud 15. juunil 2021. Tappev koroonaviirus nõudis esimese ohvri Euroopas Delfi (vaadatud 22. märtsil 2020) Coronavirus now more deadly than SARS | NHK WORLD-JAPAN News NHK WORLD (vaadatud 10.02.2020) Coronavirus is now more deadly than the sars pandemic in 03 ABC Columbia, 10. veebruar 2020 Novel coronavirus press conference at United Nations of Geneva WHO, 29. jaanuar 2020 "Did the coronavirus get more deadly? The death rate, explained." Vox, 11. märts 2020 Jim Reed (4.10.2021). "First pill to treat Covid gets approval in UK". BBC News (inglise). Vaadatud 4.11.2021. Worldwide Coronavirus Cases Top 11 Million Ameerika Hääl, 3.7.2020 (vaadatud 8.7.2020). Tsitaat: "In another development, the World Health Organization updated an account of how it learned of the coronavirus outbreak. It said it was alerted by its own office in China, and not by Chinese government officials." "The continuing epidemic threat of novel coronaviruses to global health – the latest novel coronavirus outbreak in Wuhan, China". International Journal of Infectious Diseases. 14. jaanuar 2020. Vaadatud 26.01.2020. ""Undiagnosed pneumonia – China (HU) (01): wildlife sales, market closed, RFI Archive Number: 20200102.6866757". Pro-MED-mail. Vaadatud 26.01.2020. "A Novel Coronavirus from Patients with Pneumonia in China, 2019". New Englang Journal of Medicine. 24. jaanuar 2020. Vaadatud 26.01.2020. Stanley Perlman: Another Decade, Another Coronavirus New England Journal of Medicine, 24. jaanuar 2020 (vaadatud 26.01.2020) Ryan O'Hare: Coronavirus pandemic could have caused 40 million deaths if left unchecked Imperial College, 26.3.2020 (vaadatud 29.3.2020) Remdesivir authorised as coronavirus treatment by US in 'important first step' ABC Online, 2.5.2020 Steve Holland, Jeff Mason, Sandra Maler: FDA Authorizes Remdesivir Drug for COVID-19 The New York Times, 1. mai 2020 Should we wear face masks? BBC Healt Check, 6.5.2020 (vaadatud 7.5.2020). Tsitaat: "Does the wearing of face masks by the public prevent the transmission of coronavirus in the community? Professor Robert West of University College London’s Institute of Epidemiology has participated in a review of more than 20 studies on this important question. The analysis concludes that the evidence is equivocal. In other words, based on current evidence, Prof West feels we cannot say whether mask wearing is a beneficial thing to do. It cannot be ruled out that masks may in fact increase the spread of the virus through communities. This week’s Health Check guest epidemiologist Professor Matthew Fox of Boston University offers an alternative perspective" Ted Regencia, Saba Aziz ja Usaid Siddiqui: US blocks UN Security Council vote on coronavirus: Live updates | The resolution called for cessation of hostilities in conflict zones so governments could focus on tackling COVID-19 Al-Jazīrah, 8.5.2020 (vaadatud 8.5.2020) Coronavirus disease 2019 (COVID-19) Situation Report –60 WHO, 19.3.2020 (vaadatud 21.3.2020) DRAFT landscape of COVID-19candidate vaccines –20 March 2020 WHO, 20.3.2020 (vaadatud 21.3.2020) "Esimesena Eestis koroonavaktsiini saanud Jelena Rozinko: loodan, et vaktsiin aitab kiiremini naasta tavapärasesse ellu" Põhjarannik, 27. detsember 2020 Euroopa Liidu riigid alustasid koroona vastu vaktsineerimist ERR, 27. detsember 2020 EMA recommends first COVID-19 vaccine for authorisation in the EU Euroopa Ravimiamet, 21. detsember 2020 How many people have received a coronavirus vaccine? Our World in Data (vaadatud 2. jaanuar 2021) Coronavirus: Israel leads vaccine race with 12% given jab BBC news, 2. jaanuar 2021 Q&A on coronaviruses (COVID-19) WHO, 9.3.2020 (vaadatud 3.4.2020) Coronavirus disease (COVID-19) advice for the public: When and how to use masks WHO (vaadatud 3.4.2020) Tom Whipple, Chris Smyth: Coronavirus: facemasks ‘as crucial as handwashing and distancing’ // Not wearing one should be seen as antisocial, says top scientist The Times, 8.7.2020 (vaadatud 12.7.2020) COVID-19: UCL academics mobilise to provide critical advice and expert comment University College London, 7.5.2020 Donald Trump wears mask in public for first time during COVID-19 pandemic Euronews, 12.7.2020 (vaadatud 15.7.2020) Andrei Makhovsky: Shunning virus lockdown, defiant Belarus stages Victory Day parade Reuters, 9.5.2020 (vaadatud 9.5.2020) Coronavirus in Russia: The Latest News | May 9 The Moscow Times, 9. mai 2020 vaadatud 09.05.2020) Sergei Sobjanin: Коронавирус. Частичное возобновление работы, масочный и перчаточный режим, другие решения 07.05.2020 sobyanin.ru, 7.5.2020 (vaadatud 9.5.2020) Coronavirus disease (COVID-19) advice for the public WHO (vaadatud 27.3.2020) Koroonaviiruse haigus COVID-19 trükised ja juhendmaterjalid Terviseamet (vaadatud 27.3.2020) Taavi Minnik: Milline on elu pärast koroonakriisi – professor Urmas Varblase prognoosid Delfi Forte, 3. aprill 2020 "Eesti majandus langes mullu 2,9 protsenti" ERR, 1. märts 2021 Covid map: Coronavirus cases, deaths, vaccinations by country. BBC News, 6. oktoober 2021 Koroonaviiruse testimine Eestis Vaktsineerimine Eestis Koroonahaiguse levik riigiti, nakkusjuhte miljoni elaniku kohta, interaktiivne kaart: pisem versioon / suurem versioon Koroonaviiruse haigus COVID-19 (vana nimega 2019-nCoV) Terviseamet (ametlik info ja juhised) COVID-19 Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ametlik info ja juhised) Coronavirus disease guidances Unicef.org Kogukond aitab. Covid-help kogukondaitab.ee Tracking coronavirus: Map, data and timeline [Koroonaviiruse monitooring: kaart, andmed ja ajaline järjestus], BNO News (inglise keeles) Coronavirus COVID-19 Global Cases by the Center for Systems Science and Engineering (CSSE) at Johns Hopkins University (JHU) Jaan-Juhan Oidermaa: "Graafik: kui edukas on koroonaviirus võrreldes teiste tuntud viirustega?", ERR Novaator, 27. veebruar 2020 Jaan-Juhan Oidermaa: "KKK: mida peaks teadma koroonaviirustest?" ERR Novaator, 31.01.2020/26.02.2020 "Ajaleht: Venemaa korraldab koroonaviiruse väärteabekampaaniat" ERR, 18. märts 2020 Richard Gray, Covid-19: How long does the coronavirus last on surfaces?, BBC, 17. märts 2020 Clues to COVID-19 coronavirus's vulnerability emerge from an antibody against SARS, ScienceDaily, 3. aprill 2020 Josh Margolin, James Gordon Meek, Intelligence report warned of coronavirus crisis as early as November: Sources | "Analysts concluded it could be a cataclysmic event," a source said, ABC News, 9. aprill 2020 "Frank Jüris: koroonakriis ja Hiina" ERR, 26. aprill 2020 Pablo Gutiérrez, Coronavirus world map: which countries have the most cases and deaths?, TheGuardian.com, 7. mai 2020 COVID-19: UCL academics mobilise to provide critical advice and expert comment, UCL, 7. mai 2020 (inglise keeles) Statistics and Research // Coronavirus Pandemic (COVID-19) – reaalajas uuendatavad andmed Our World in Data (Oxfordi ülikool) saidil WHO Director-General's opening remarks at the media briefing on COVID-19 - 29 June 2020 Coronavirus pandemic could be over within two years - WHO head, BBC News, 21. august 2020 Bruno Waterfield, Coronavirus: Reinfections raise fears of new strain // Vaccines may also be compromised by second variant, The Times, 25. august 2020 Luke Hurst, Two cases of COVID-19 reinfection reported in Europe, Euronews, 25. august 2020 "This Overlooked Variable Is the Key to the Pandemic" The Atlantic, 30. september 2020 Coronavirus: Europe's daily deaths rise by nearly 40% compared with last week - WHO, BBC News, 27. oktoober 2020 Covid: Lockdowns return as Europe confronts second wave, BBC News, 29. oktoober 2020 Coronavirus: Europe faces 'six tough months' of pandemic, WHO says, BBC News, 19. november 2020 Michael Le Page, Clare Wilson, Jessica Hamzelou, Sam Wong, Adam Vaughan, Conrad Quilty-Harper ja Layal Liverpool, Covid-19 news: Socialising at Christmas poses ‘substantial risks’ // The latest coronavirus news updated every day including coronavirus cases, the latest news, features and interviews from New Scientist and essential information about the covid-19 pandemic, New Scientist, 20. november 2020 Jonathan Corum, Sui-Lee Wee ja Carl Zimmer, Coronavirus Vaccine Tracker, The New York Times, 20. november 2020 Tomas Pueyo: "Šveitsi juustu strateegia: kuidas iga riik saab koroonaviiruse leviku peatada" Eesti Ekspress, 19. november 2020 IMO Secretary-General highlights plight of seafarers as new video tells seafarer stories, IMO, 10. detsember 2020 Teadlased: koroona kohta levitatav väärinfo kahjustab otseselt inimeste tervist ja vara. Delfi, 7. mai 2021 Covid map: Coronavirus cases, deaths, vaccinations by country, BBC News, 1. juuni 2021 Coronavirus: News and Resources, BMJ Publishing Group Novel Coronavirus Information Center, Elsevier Coronavirus Disease 2019 (COVID-19), JAMA COVID-19 Resource Centre, The Lancet SARS‑CoV‑2 and COVID-19, Nature Coronavirus (COVID-19), The New England Journal of Medicine COVID-19 pandemic (2019-20) Collection, PLOS COVID-19: Novel Coronavirus, John Wiley & Sons