laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rohuneeme maastikukaitseala

Rohuneeme maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Viimsi vallas Rohuneeme külas. Kaitseala eesmärk on kaitsta muu hulgas rannikumadaliku metsakooslusi. Kaitseala pindala on 243,7 ha. Kaitseala moodustati 2009. Rohuneeme maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Rohuneeme maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Kuressaare Ametikool

Kuressaare Ametikool on Eesti kutsekool, mis asub Kuressaares aadressil Kohtu 22. 1922. aastal asutati Kuressaare Ehitusinstruktorite Kool, kuhu võeti vastu esimesed 19 õpilast. Seda võib pidada nii Kuressaare Ametikooli kui üldse järjepideva kutsehariduse andmise alguseks Saaremaal. 1930. aastatel õpetati koolis peamiselt ehitus-, puidu- ja metallitööd. 1950. aastal lisati erialavalikusse põllumajanduserialad. 1970. aastail hakati andma keskharidust ning avati kodumajanduse-käsitöö-loomakasvatuse erialarühmad tütarlastele. 1990. aastast on kooli nimi Kuressaare Ametikool. 1998. aastal liideti ametikool 1992. aastal Upal tööd alustanud Saaremaa Kutseõppekeskusega. Ametikoolis õpib 800 õpilast. Õppijaid on kõikidest Eesti maakondadest. Vanim õppija on 2020–2021. õppeaastal 71-aastane. Tänu PHARE projektidele on alates 1999. aastast koolist kujunenud piirkondlik koolituskeskus. Paljude Euroopa Liidu projektide toel pakutakse enamikule õpilaskonnast praktikat ka väljaspool Eestit. Ajalugu (vaadatud 15. märtsil 2021) "Eesti kutsekoolid – 30 põhjust, miks valida kutsekeskharidus Kuressaare Ametikoolist". 16. märts 2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. aprill 2021. Vaadatud 16. märtsil 2021. "26 põhjust, miks täiskasvanuna kutseharidust omandada". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2021. Vaadatud 16. märtsil 2021. Koduleht
Thiersee

Thiersee on suur vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 678 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 108,61 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2888 inimest. Vald paikneb 5 km Kufsteinist läänes, piirnedes põhjas Baieriga Saksamaal. Küla on esmamainitud 1224. aastal ja see kuulus 1504. aastani Baierile. 20. sajandi alguses oli Thiersee talupojakogukond ilma liikluskorralduseta. Tänav Kufsteinist Thierseesse ehitati Esimese maailmasõja ajal. Aastatel 1946 kuni 1952 oli küla Austria filmitööstuse keskus. Praegu on peamised sissetulekuallikad põllumajandus, passioon ja turism. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.thiersee.tirol.gv.at
Post-punk

Post-punk on üks rokkmuusika stiil, mis kasvas välja 1970. aastate punkliikumisest. Selle stiili artistid hülgasid punk rocki traditsionaalid ja lihtsuse. Oldi inspireeritud „tee ise“ (DIY – do it yourself) liikumisest ja avangardmuusikast. See tõi kaasa rokiklišeede lõhkumise ja eksperimenteerimised free jazz'i ning selliste elektroonilise muusika stiilidega nagu dub, funk ja disko. Ideesid ammutati kaasaegsest kunstist (multimeedia kasutamine), poliitikast (sisaldas kriitilisi teooriaid), kino ja kirjandus. Post-punki esindajaid: Siouxsie and Banshees, Wire, Public Image Ltd, the Pop Group, Cabaret Voltaire, Magazine, Pere Ubu, Gang of Four, Joy Division, Talking Heads, Throbbing gristle, The Slits, The Cure, The Fall ja Au Pairs. Post-punk on tihedalt seotud selliste stiilide arenguga kui gooti rokk, dark wave, uuspsühhedeelia, no wave ja industriaalmuusika.
New wave

New wave on rokkmuusika stiil, mis sai alguse 1970. aastate lõpus. Stiili tekke impulsiks tuleb pidada 1970. aastate keskpaiga punkrock'i. Veel on selles mõjutusi näiteks glam rock'ist, power pop'ist ja diskomuusikast. New wave eemaldus bluusi ja rock’n’roll'i tämbritest ning lõi sellega uue stiili, mis keskendus rohkem diskole ja elektroonsele muusikale. Ansamblite näiteid: Blondie, Talking Heads, Duran Duran. Hiljem on new wave'ist välja kasvanud dark wave ja synth-pop.
Walchsee

Walchsee on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 658 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 39,24 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1868 inimest. Vald paikneb Alam-Inntalis ning kuulub Kaiserwinklisse ja Untere Schrannesse. Walchsee koosneb viiest osast: Durchholzen, Schwaigs, Oed, Winkl ja Walchsee ise. Walchsee paikneb 18 km Kufsteinist kirdes, Walchsee järve ja Kaiseri mäestiku jalami vahel. Naabervallad on Aschau im Chiemgau (Saksamaal), Ebbs, Kirchdorf in Tyrol, Kössen, Rettenschöss ja Schwendt. Siin on Põhja-Tirooli suurim kaitsealune raba Schwemm. Walchsee järve pindala on umbes 2,5 km² ja selle keskmine suvetemperatuur on 21°. Walchsee Talv Walchsees Panoraam Walchsee ja Rettenschossi vahel Vaade Brennkopfilt Walchseele Kuurordirajatised: 40 km talviseid matkaradu, 25 km mäesuusaradu, 140 km murdmaasuusaradu, kaarikud, uisutamine jne. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70529.pdf www.walchsee.tirol.gv.at Walchsee vee kvaliteet Statistik Austria
New Orleansi džäss

New Orleansi džäss (inglise keeles New Orleans jazz) on muusikastiil, mis tekkis vahetult enne I maailmasõda New Orleansis, sai 1920. aastatel tuntuks tänu salvestistele ja elas 1940. aastatel üle taassünnni traditsioonilise džässina (Traditional jazz). Tänapäeval eksisteerib New Orleansi džäss omavahel seotud muusikainterpretatsioonistiilide rühmana, mida iseloomustab suhteliselt kindel instrumentatsioon ja repertuaar. Mõned uurijad eristavad New Orleansi džässi diksiländist, mida peetakse eelkõige valgete muusikute ja orkestrite stiiliks. Jelly Roll Morton oli teadaolevalt esimene pianist, kes improviseeris etteantud teemadel, pannes aluse New Orleansi traditsioonile. Esineja isik oli tähtsam kui helilooja poolt ette antud materjal. Soodne pinnas väljapaistvate jäzzmuusikute tekkeks oli prantsuse-hispaania linnakultuur, kaks mustanahalist kogukonda – kreoolid ja ameerika neegrid –, ja pidev kokkupuude Euroopa tõsise ja kerge muusikaga. Kreoolidest esindajad: Alphonse Picou, Sidney Bechet, Barney Bigard, Albert Nicholas, Buddy Petit, Freddie Keppard, George Vitelle "Papa Jack" Laine, Louis Nelson DeLisle ja Kid Ory. Vana puupuhkpillide traditsioon (eriti klarnet), mille sügav traditisioon pärines Prantsusmaalt. New Orleansi stiil. "Vaba kontrapunkt", mida mängivad kolm pilli: kornet või trompet, tromboon ja klarnet. Rütmigrupp: bass (keel- või vaskpill), trummid, bandžo või kitarr ja vahel ka klaver. Varajased New Orleansi orkestrid olid endiselt lähedal Euroopa marsirütmile, kuid sisaldasid juba esimesi "hoti" näiteid. Siitpeale hakatakse sound'i, fraseerimist, atakki ja vibraatot individualiseerima.
Chicago (jazzmuusika)

Kolm nähtust: New Orleansi periood Chicagos, klassikaline bluus ja chicago stiil. Rütmisektsioonis asendusid tuuba kontrabassiga ja bandžo kitarriga. 1920. aastate algul kõik kuulsamad new orleansi salvestised. Fonograafi populaarsuse kasv. King Oliver, Louis Armstrong Hot Five ja Hot Seven, Jelly Roll Morton Red Hot Peppers, Johnny Dodds New Orleans Wanderers... Kahekümnendad olid ka bluusi tippaeg – klassikaline periood. Kui 19. sajandi keskpaigas kõlas bluus valdavalt Lõuna maapiirkondades ilma kindla džässbiidita ja tihti ei olnud vormiks ka 12-taktiline periood, mis iseloomustab bluusi tänapäeval. Tollane rändav bluusilaulik laulis bandžo või kitarri saatel laule, mida iseloomustasid venitatud „blue-noodid“ ning mida nüüd kutsutakse arhailiseks või maabluusiks. Kui esimesed marsiorkestrid alustasid New Orleansis tegevust, siis bluusi ja tärkava džässi vahel oli hulk erinevusi. Õigepea hakkas bluus sulama džässi peavoolu. Bluusi klassikalise perioodi suurimaks lauljaks oli Bessie Smith. Bluus ei olnud algaastatel eraldiseisev džässistiil, vaid ta on jätnud oma pitseri kõikidele džässi vormidele ja kogu muusikaajaloole. Muusikal, mis oli koondunud Chicago mustanahaliste linnaossa South Side’i, puudus küll neworleanslik õnnelik ülevoolavus, kuid peegeldas seevastu suurlinna meeletut tempot ja rassilisest diskrimineerimisest tulenevaid probleeme. South Side’i džässielu hakkas paeluma ka valgeid asjaarmastajaid ja professionaale. Imiteerimine ebaõnnestus, kuid tekkis stiil, mida hakati kutsuma nimega chicago stiil. Meloodiajooniste üleküllus on peaaegu kadunud. Hääled, kui neid on rohkem kui üks, liiguvad enamjaolt paralleelselt. Virtuoosist sai valitseja ning soolo osatähtsus hakkab siitpeale pidevalt kasvama. Paljud chicago stiilis salvestised koosnevad pea eranditult soolodest e chorus’test. Tähtsust hakkaS võitma saksofon. Kui lugeda klaveri-ragtime esimeseks, siis chicago stiili võib pidada džässi teiseks, "jahedaks" stiiliks. Selle stiili suurkujuks on Bix Beiderbecke.
Semgali keel

Semgali keel on välja surnud balti keel. Seda räägiti Põhja-Leedus ja Lõuna-Lätis Semigallia piirkonnas. Arvatakse, et keel suri välja 16. sajandil. Keelest teatakse ainult tänu tekstidele, mis olid kirjutatud enne 16. sajandit. Semgali keel jagab fonoloogilisi sarnasusi kura keele ja vähemal määral läti keelega. "Zemgalian : Encyclopedia of the Languages of Europe : Blackwell Reference Online". www.blackwellreference.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.05.2018. Vaadatud 28.06.2017. Babaev, Cyril. "Semigalian language". tied.verbix.com. Vaadatud 28.06.2017.
Wildschönau

Wildschönau (keskbaieri murdes Wüdschnau) on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 938 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 97,41 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4197 inimest. Vald paikneb 6 km Wörglist lõunas. 24 km pikk kõrgorg Wörgli lähedal on üks ringkonna turismikeskusi. Väheste asunduste kõrval koosneb vald neljast kirikukülast: Niederau, Oberau, Auffach ja Thierbach, ning paikneb Kitzbüheli Alpides. Vallavalitsus paikneb Oberaus. Kahe turismihooaja kõrval mängib majanduslikku rolli intensiivne mäestikupõllumajandus. Paljud elanikud pendeldavad töökohtadesse teistes valdades. Wildschönau vald põhineb "õrnal" turismil ja rõhutab mitte olla suusakeskus, nagu naabruses Kitzbühel. Mitu vanemat T-tala tõstukit Schatzbergi (Auffachi) suusapiirkonnas asendati kahe tooltõstukiga. Tõstukiühendus Alpbachi oruga ehitati suvel 2012. Pikka aega oli Wildschönaus kaevandus. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.wildschoenau.tirol.gv.at Wildschönau turismiamet Schatzbergbahn Auffach
No wave

No wave ja noise music, müramuusika, arenesid kõrvuti maailmamuusikaga, olles sellest tublisti mõjutatud. No wave’ile vaadatakse kui nähtusele, mis hakkas free jazzi ning pungi, eksperimentaalse roki, minimalismi, etnomuusika ja teiste suundade omavahelise hõõrdumise tulemusel ühendama loendamatuid tendentse, mängulaade ja -võimalusi. Aina uute nimesiltide kiire siginemine: art rock, punk jazz, out music, fake jazz jne. Kõikidele erinevustele vaatamata ühendab neid stiile tõsiasi, et nende veider, ekstsentriline mäng teistest stiilidest pärit elementidega tahab välistada nende selget kategoriseerimist – näiteks no wave sõdib kõikide lainete ja moodide vastu, kuigi on samas üsna moelembene. Altsaksofonist ja helilooja John Zorn kitarristid Arto Lindsay, Fred Frith ja Elliot Sharp trummar David Moss skrätšija Christian Marclay klahvpillimängija Wayne Horvitz bassist Bill Laswell
Kersti Kaljulaidi presidendivisiidid

Allpool on täielik ülevaade Eesti presidendi Kersti Kaljulaidi ametialastest välisvisiitidest. Visiitide arv riigi kohta, kus president Kaljulaid on reisinud: Üks: Afganistan, Alžeeria, Antarktika, Araabia Ühendemiraadid, Argentina, Armeenia, Austraalia, Benin, Bulgaaria, Fidži, Hiina, Hispaania, Holland, Island, Keenia, Kreeka, Kuveit, Luksemburg, Rwanda, Saint Kitts ja Nevis, Senegal, Singapur, Suurbritannia, Taani, Tšiili, Uus-Meremaa, Vanuatu ja Venemaa Kaks: Etioopia, Gruusia, Jaapan, Korea Vabariik, Norra, Slovakkia, Sloveenia ja Šveits Kolm: Rootsi, Rumeenia ja Suurbritannia Neli: Leedu Viis: Ukraina Kuus: Belgia, Itaalia ja Poola Kaheksa: Läti Üheksa: Prantsusmaa Kümme: Soome Kaksteist: Ameerika Ühendriigid Kolmteist: Saksamaa Vabariigi presidendi välisvisiitide loetelu "Fotod ja video: Kaljulaid kohtus Niinistöga". ERR.ee, 20. oktoober 2016 Ragnar Kond. "Fotod ja video: president Kaljulaid käis visiidil Lätis". ERR.ee, 21. oktoober 2016 "President Kaljulaid Leedus: Balti riikide tihe koostöö tagab regiooni tugevuse ja turvalisuse". Delfi.ee, 26. oktoober 2016 "President Kaljulaid: majandussuhetes Poolaga on suur potentsiaal". President.ee, 3. november 2016 "Fotod: Eesti ja Saksamaa president kinnitasid ühist arusaama julgeolekuolukorrast". ERR.ee, 11. november 2016 "Riigipea innustas tehnoloogiakonverentsile Slush kogunenuid e-residentideks hakkama". President.ee, 30. november 2016 "President Kaljulaid kohtumisel Hollande’iga: me loome üheskoos turvalisust". President.ee, 8. detsember 2016 "President Kaljulaid: Rootsi ja Eesti on tihedalt põimunud". President.ee, 24. jaanuar 2017 "FOTOD | President Kersti Kaljulaid kohtus täna Donald Trumpiga" Delfi, 6. juuli 2017 "VIDEOD | President Kaljulaid külastas Rwandat ja mälestas sealses genotsiidis hukkunuid" Delfi, 17. november 2017 "KOHALIK VAADE. Riigipead uisutasid käsikäes märkamise poole" Postimees, 6. september 2019 "President Kaljulaid Maailma Energiakongressil Abu Dhabis: esimesed roheriigid saavad kõige rohkem kasu" Postimees, 10. september 2019
Eksperimentaaltöökoda

Eksperimentaaltöökoda või eksperimentaalosakond või -tsehh on eksperimentaalse tootmise üksus. Alljärgnevalt mõned tuntud eksperimentaaltöökojad Eestis ja nende projekteeritud/konstrueeritud ja valmistatud tooted. Tartu Ülikooli (varem TRÜ) eksperimentaaltöökoda Komplekstakistuse protsentmeeter (u. 1960, Vello Reeben) Telespektromeeter "Faza" (u. 1985) Tallinna Tehnikaülikooli (varem TPI) eksperimentaaltöökoda Vektrovoltmeetrid (1978, 1979, 1980) Protsentmeetrilised kompleksjuhtivuse mõõturid (u. 1979)
R

R (r) on ladina tähestiku täht. Seda tähte kasutatakse paljudes keeltes tremulantide ehk värihäälikute märkimiseks. IPA kasutab selle tähe variante eri tremulantide märkimiseks. Füüsikas tähistatakse R-ga universaalset gaasikonstanti. Matemaatikas tähistab R reaalarvude hulka. Ŗ
Päärdu paljand

Päärdu paljand on kaitsealune paljand Rapla maakonnas Märjamaa vallas Päärdu külas Päärdu jõe paremal kaldal. Paljandi pindala on 0,4 ha. Paljand võeti kaitse alla 1981. Päärdu paljand keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Päärdu paljand keskkonnaportaalis
Laugu astang

Laugu astang on kaitsealune pinnavorm (astang) Saare maakonnas Laugu külas. Astangu pindala on 1 ha. Astang võeti kaitse alla 1960. Laugu astang keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Laugu astang keskkonnaportaalis
Kaarli tamm

Kaarli tamm (ka Laiuse tamm) on kaitsealune tamm Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Laiuse alevikus Laiuse kirikupargis. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu ümbermõõt on 404 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m. 2019. aasta juunis mõõtsid VHK õpilased kooliekskursiooni ajal kirikaeda külastades puu ümbermõõduks umbes samalt kõrguselt 464 cm. Kaarli tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Kaarli tamm keskkonnaportaalis
Pidula tamm

Pidula tamm on kaitsealune tamm Saare maakonnas Kõõru külas. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu ümbermõõt on 447 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m. Pidula tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Pidula tamm keskkonnaportaalis
Võsu mänd

Võsu mänd on kaitsealune mänd Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsu asulas; jääb Lahemaa rahvuspargi alale. Puu võeti kaitse alla 1939. Puu ümbermõõt on 130 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 8 m. Võsu mänd keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Võsu mänd keskkonnaportaalis
Porkuni hõbepajud

Porkuni hõbepajud on kolm kaitsealust hõbepaju Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Porkuni külas Porkuni järve ääres; jäävad Porkuni maastikukaitsealale. Puud võeti kaitse alla 1959. Kolmest puust kaks on surnud, neist on alles vaid tüükad. Elusa puu ümbermõõt on 480 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m. Porkuni hõbepajud keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Porkuni hõbepajud keskkonnaportaalis
Fasomeeter

Fasomeeter ehk faasimõõtja on seade kahe samasagedusliku signaali faaside vahe (faasivahe) mõõtmiseks. Tänapäeval on fasomeetrid ülekaalukalt elektroonsed mõõtevahendid.
Rõuge põlispuud

Rõuge põlispuud on kaitsealused põlispuud Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuge asulas. Puud võeti kaitse alla 1985. aastal. Puid oli algul viis: kolm tamme (Rõuge tammed) ja kaks pärna. 1980. aastate lõpus pärnad hävisid. Suurema tamme ümbermõõt on 615 cm (mõõdetuna 0,6 m kõrguselt) ja kõrgus 26 m. Rõuge põlispuud keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Rõuge põlispuud keskkonnaportaalis
Sargvere saar

Sargvere saar oli kaitsealune harilik saar Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Sargvere külas Sargvere mõisa pargis. Puu võeti kaitse alla 1966. aastal. Puu ümbermõõt oli 1980. aastal 580 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja 1998. aastal 631 cm. Kõrguseks mõõdeti 26 m. 2007. aasta andmetel oli puu ümbermõõt rinnakõrguselt 6,5 meetrit, tegu oli Eesti jämedaima saarega. Saar murdus 18. detsembril 2019 tormituulte mõjul. Sargvere saar 19. detsembril 2019 Sargvere saar 19. detsembril 2019 Sargvere saar 19. detsembril 2019 Sargvere saar keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Sargvere pargi saared Eesti Loodus, 2007/3 "Tormituul ei säästnud looduskaitse all olevat saarepuud" Järva Teataja, 19. detsember 2019 Sargvere saar keskkonnaportaalis Sargvere pargi saared Eesti Loodus, 2007/3
Mailukse tamm

Mailukse tamm on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Rapla vallas Vahakõnnu külas Mailukse talu juures. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu ümbermõõt on 600 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 15 m. Mailukse tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Mailukse tamm keskkonnaportaalis
Pilkuse tammed

Pilkuse tammed on kaks kaitsealust tamme Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas Pilkuse järve ääres; jäävad Otepää looduspargi alale. Puud võeti kaitse alla 1966. Suurema puu ümbermõõt on 575 cm (mõõdetuna 0,3 m kõrguselt) ja kõrgus 25 m. Pilkuse tammed keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Pilkuse tammed keskkonnaportaalis
Lemmjõe tamm

Lemmjõe tamm on kaitsealune tamm Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Sandra külas Lemmjõe ääres, jääb Soomaa rahvuspargi alale. Puu võeti kaitse alla aastal 1966. Puu ümbermõõt on 490 cm (mõõdetuna 0,7 m kõrguselt) ja kõrgus 23 m. Lemmjõe tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Lemmjõe tamm keskkonnaportaalis
Vene mänd

Vene mänd on kaitsealune mänd Valga maakonnas Tõrva vallas Jõgeveste külas Asu talu alal. Puu võeti kaitse alla 1964. Puu ümbermõõt on 245 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 13 m. Vene mänd keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Vene mänd keskkonnaportaalis
Päidu tamm

Päidu tamm oli kaitsealune tamm Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kärstna külas Kärstna kolhoosi alal. Puu võeti kaitse alla 1964. Puu hävis 1985. Päidu tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Päidu tamm keskkonnaportaalis
Salve tamm

Salve tamm on kaitsealune tamm Valga maakonnas Tõrva vallas Patkülas Salve talu lähistel. Puu võeti kaitse alla 1964. Puu ümbermõõt on 536 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 18,5 m. Puu hinnanguline vanus on 550–600 aastat. Salve tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Salve tamm keskkonnaportaalis
Mäenurme tammed

Mäenurme tammed on neli kaitsealust tamme Võru maakonnas Rõuge vallas Hino külas. Puu võeti kaitse alla 1962. Suurima puu ümbermõõt on 380 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 18 m. Mäenurme tammed keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Mäenurme tammed keskkonnaportaalis
Tõnsau tammed

Tõnsau tammed on neli kaitsealust tamme Harju maakonnas Jõelähtme vallas Haapse külas. Puud võeti kaitse alla 1963. Suurima puu ümbermõõt on 240 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 14 m. Tõnsau tammed keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Tõnsau tammed keskkonnaportaalis
Vahastu tamm

Vahastu tamm on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Rapla vallas Vahastu külas Vahastu kiriku lähedal. Puu võeti kaitse alla 1964. Vahastu tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Vahastu tamm keskkonnaportaalis
Karmu püramiidkadakas

Karmu püramiidkadakas on kadakas (püramiidkadakas) Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Hirmuste külas Karmu talu lähedal, jääb Hirmuste hoiualale. Puu oli aastatel 1962–2019 looduskaitse all. RT I, 05.09.2019, 3 Karmu püramiidkadakas Eesti looduse infosüsteemis
Mustapali tamm

Mustapali tamm on kaitsealune tamm Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mustapali külas Saarse (Saarna) talu alal. Puu võeti kaitse alla 1964. Puu ümbermõõt on 450 cm (mõõdetuna 0,7 m kõrguselt) ja kõrgus 28 m. Mustapali tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Mustapali tamm keskkonnaportaalis
Holstre pärnad

Holstre pärnad on 17 kaitsealust pärna Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre külas Holstre Kooli aias. Puud võeti kaitse alla 1964. Holstre pärnad keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Holstre pärnad keskkonnaportaalis
Köösi künnapuu

Köösi künnapuu on kaitsealune künnapuu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vanausse külas Köösi talu alal. Puu võeti kaitse alla 1964. Puu ümbermõõt on 372 cm (mõõdetuna 1,1 m kõrguselt) ja kõrgus 20 m. Köösi künnapuu keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Köösi künnapuu keskkonnaportaalis
Kloostrimetsa kask

Kloostrimetsa kask on kaitsealune kask Viljandi maakonnas Viljandi vallas Riuma külas. Puu võeti kaitse alla 1964. Puu ümbermõõt on 214 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m. Kloostrimetsa kask keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Kloostrimetsa kask keskkonnaportaalis
Veske pärn

Veske pärn on kaitsealune pärn Saare maakonnas Saaremaa vallas Veske külas Mäepere talu lähedal. Puu võeti kaitse alla 1965. Puu ümbermõõt on 530 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m. Veske pärn keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Veske pärn keskkonnaportaalis
Kõiguste pärn

Kõiguste pärn on kaitsealune pärn Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõiguste külas. Puu võeti kaitse alla 1965. Puu ümbermõõt on 368 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 20 m. Kõiguste pärn keskkonnaportaalis (vaadatud 06.05.2018) Kõiguste pärn keskkonnaportaalis
Abaja

Abaja on mitme koha nimi: Abaja, küla Järva maakonnas Järva vallas Abaja, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Abaja, endine küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Abaja külanõukogu Abaja laht Abaja põik Abaja tänav Abaja-Merja peakraav Ristilaiu abaja Ärmbu abaja
Tadžikistani näitlejate loend

Zebo Aminzoda Sstalina Azmatoba Aziza Azimova Savsan Bandishoeva Gulchehra Baqoeva Tuhfa Fozilova Malika Kalontarova Maravorid Kosimoba Musharraf Kosimova Mu'tabar Ibrohimova Mayram Isoeva Barno Itzhakova Hanifa Mavlianova Khairi Nazarova Nigina Raufova Sabzajon Shoismoilova Toji Sultonova Sofia Tuibayeva Oydina Usmonova
Valgevene lauljate loend

Oksana Kovalevskaya Irina Medvedeva Alexandr Oleșco Marina Orlova Natalia Podolskaja Polina Smolova Anton Yelchin
Valgevene näitlejate loend

Anželika Agurbaš Aleksandra Klimova Irina Medvedeva Alexandra Sorina
Hiina näitlejate loend

Ai Xia Bai Ling Batdorj-in Baasanjab Bayin Gong Li Hu Die Xiaoming Huang Yi Huang Jiang Qing Namgyal Lhamo Ruan Lingyu Shangguan Yunzhu Gang Wang