laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Valdek Kruuspere

Valdek Kruuspere (kuni 1937 Valdek Kruusberg; 6. oktoober 1921 Tartu – 3. veebruar 1986 Tallinn) oli eesti tõlkija ja näitekirjanik. Ta lõpetas 1941. aastal Tartu 4. Keskkooli ja õppis aastatel 1942–1945 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. 1943. aastal põgenes ta Saksa mobilisatsiooni eest Soome ja võttis soomepoisina osa võitlustest Karjala kannasel. Augustis 1944 tuli ta Eestisse tagasi ja osales pitkapoisina lahingutes Tallinna lähistel. Aastatel 1945–1955 viibis ta Komi ANSV vangilaagris. Pärast vabanemist töötas ta Tallinna botaanikaaias. Ta tegi töid ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudile ning oli aastatel 1960–1986 vabakutseline tõlkija. Ta on inglise, saksa ja vene keelest eestindanud teatritele ja televisioonile umbes 40 näidendit: Aleksei Arbuzovi „Poeg” (1961) Bertolt Brechti „Ema Courage” (1970) Tema tõlkes (peamiselt Loomingu Raamatukogus) on ilmunud ka Carson McCullersi jutustus „Kurva kohviku ballaad” (1967), Samuel Becketti näidend „Krappi viimane lint” (1969), Arthur Milleri näidendid „Pärast pattulangemist” ja „Hind” (1971) ning George Bernard Shaw' näidend „Major Barbara” (1972). Tema enda kirjutatud näidendid: abieluprobleeme käsitlev „Kameeleon” (1977) allegooriline ja filosoofiline draama „Tark tarbeks” jäi käsikirja Tema isa oli pangandustegelane ja ajaloolane Aleksander Kruuspere, tema äi oli ajaloolane Peeter Tarvel ja tema tütar on teatriloolane Piret Kruuspere. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Haud Tallinna Liiva kalmistul
Rhabdophis

Rhabdophis on maoperekond. Perekonda Rhabdophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Rhabdophis adleri Zhao, 1997 Rhabdophis angeli (Bourret, 1934) Rhabdophis auriculata (Günther, 1858) Rhabdophis barbouri (Taylor, 1922) Rhabdophis callichroma (Bourret, 1934) Rhabdophis callistus (Günther, 1873) Rhabdophis chrysargoides (Günther, 1858) Rhabdophis chrysargos (Schlegel, 1837) Rhabdophis conspicillatus (Günther, 1872) Rhabdophis guangdongensis Zhu, Wang, Takeuchi & Zhao, 2014 Rhabdophis himalayanus (Günther, 1864) Rhabdophis leonardi (Wall, 1923) Rhabdophis lineatus (Peters, 1861) Rhabdophis murudensis (Smith, 1925) Rhabdophis nigrocinctus (Blyth, 1856) Rhabdophis nuchalis (Boulenger, 1891) Rhabdophis spilogaster (Boie, 1827) Rhabdophis subminiatus (Schlegel, 1837) Rhabdophis swinhonis (Günther, 1868) Rhabdophis tigrinus (Boie, 1826). Neid madusid võib kohata Aasias ja Jaapanis. Rhabdophis'e perekonna madudel pole arenenud mürgiaparaati, kuid nende Duvernoy näärmed komplekteerviad toksiinina toimivat sülge ning lisaks paiknevad neil kaelal, naha all, nuchal glands, kuhu kogunevad ja taaskasutatakse ärasöödud mürgiste konnade toksiinina toimivaid molekule. Perekonda Rhabdophis liigitatud maod Rhabdophis subminiatus ja Rhabdophis tigrinus on inimeste suhtes mürkmaod, kuna nende hammustus võib inimestel esile kutsuda keskmise astmega mürgistuse. Peter Uetz & Jakob Hallermann,Rhabdophis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 5.02.2014) (inglise keeles) John C. Murphy, Secrets of the Snake Charmer: Snakes in the 21st Century, iUniverse, lk 218, 2010, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 5.05.2014) (inglise keeles) J. Descotes,Human Toxicology, lk 779, 1996, Elsevier Science, ISBN 0 444 81 557 0, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 5.02.2014) (inglise keeles) Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI Taxonomy database'is'is Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne SITI-s Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Rhabdophis seisuga 5.02.2014.
Paratapinophis

Paratapinophis on maoperekond. Perekonda Paratapinophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Paratapinophis praemaxillaris Angel, 1929. Neid madusid võib kohata Laoses, Tais ja Hiinas. Peter Uetz & Jakob Hallermann,Paratapinophis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 05.02.2014) (inglise keeles) Sissekanne IUCN-is Sissekanne roomajate andmebaasis Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Paratapinophis praemaxillaris seisuga 05.02.2014.
Hashima

Hashima nime kannavad: Hashima saar, asustamata saar Nagasaki prefektuuris Jaapanis Hashima, linn Gifu prefektuuris Jaapanis Hashima omavalitsus, haldusüksus Gifu prefektuuris
Pararhabdophis

Pararhabdophis on maoperekond. Perekonda Pararhabdophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Pararhabdophis chapaensis Bourret, 1934. Neid madusid võib kohata Lào Cai provintsis Vietnamis. Peter Uetz & Jakob Hallermann,Pararhabdophis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 05.02.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne IUCN-is Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne SITI-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Pararhabdophis chapaensis seisuga 05.02.2014.
Lampedusa lennujaam

Lampedusa lennujaam on lennujaam Itaalias Pelagie saarestikku kuuluva Lampedusa saare kaguosas. Lennuväli paikneb Sitsiilia maakonnas Agrigento provintsis Lampedusa ja Linosa omavalitsusüksuse territooriumil. Lennujaam avati tsiviilliikluseks 1968. aastal. Lampedusa lennujaam oli reisijate arvult 2012. aastal Itaalias 33. kohal. "World Aero Data". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2014. Vaadatud 5. veebruaril 2014. Sito della Boeing con informazioni sull'aeroporto
Odisha

Odisha (kuni 2011. aastani Orissa) on India osariik riigi keskosas Bengali lahe rannikul. 83% elanikest räägib oria keelt, mis on ka osariigi ametlik keel. 94% on hinduistid. Osariik jaguneb 30 ringkonnaks. Pealinn ja suurim linn on Bhubaneswar. Suuremad linnad on veel Cuttack, Sambalpur, Berhampur, Balasore, Puri ja Rourkela.  Odisha – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vinton Cerf

Vinton Gray Cerf (sündinud 23. juunil 1943 New Havenis, Connecticutis) on Ameerika Ühendriikide arvutiteadlane, keda peetakse üheks interneti isaks. Koos Robert Kahniga töötas ta välja internetiprotokollistiku. 1992. aastal asutas ta koos Robert Kahni ja Lyman Chapiniga Internet Society. 1995 – valiti USA Inseneriakadeemia liikmeks 1997 – National Medal of Technology and Innovation 2002 – Astuuria printsi auhind teadusliku ja tehnilise uurimistöö valdkonnas (koos Robert Kahni, Tim Berners-Lee ja Lawrence Robertsiga) 2004 – Turingi auhind 2012 – arvati Interneti kuulsuste halli 2014 – Maarjamaa Risti teenetemärk 2016 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 2023 – IEEE aumedal "Presidendilt saab tänavu teenetemärgi 99 inimest" ERR, 5. veebruar 2014 Pallab Ghosh, Google's Vint Cerf warns of 'digital Dark Age', BBC News Online, 13. veebruar 2015
Guadalquivir

Guadalquivir [guadalkiv'iir] (araabia keeles 'suur jõgi') on jõgi Euroopas Pürenee poolsaarel. Jõgi saab alguse Cazorla mägedest ja voolab peamiselt läände ja edelasse. Suubub Atlandi ookeani Cádizi lahte, moodustades delta. Jõe pikkus on 657 km ja valgala 57 000 km². Suuremad lisajõed on Genil, Guadajoz, Sotillo ja Guadalmena. Guadalquiviri ääres asuvad Córdoba ja Sevilla.
Lecce San Cataldo lennujaam

See artikkel räägib Lecce tsiviillennuväljast. Sõjaväelennuvälja kohta vaata artiklit Lecce Galatina lennujaam. Lecce San Cataldo lennujaam, tuntud ka kui Lepore San Cataldo lennujaam, on lennujaam Itaalias Apuulia maakonnas Lecce provintsis, 9 km kaugusel Lecce keskusest idas, San Cataldo omavalitsusüksuse territooriumil. Great Circle Mapper
Musashimurayama

Musashimurayama on linn Jaapanis Tōkyō prefektuuris. Asub Tōkyōst läänes ja Hachiōjist põhjas. Põhjas piirneb Saitama prefektuuriga. Elanike arv on 70 600 (2014). 1970. aastal sai suurlinna (shi) staatuse. 東京都の人口（推計）トップページ, vaadatud 29.03.2021. Linna koduleht
Gold Panda

Derwin Schlecker (esinejanimega Gold Panda; sündinud 1980 Peckhamis) on elektroonilise muusika produtsent, esitaja ja helilooja Suurbritanniast. Gold Panda annab Tallinnas esmakordselt kontsertetenduse, menu.err.ee, 2. jaanuar 2014
Kehtna valla lipp

Kehtna valla lipp on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kehtna valla lipp. Sinise ja valgega kaldjaotatud väljal (I) valge leegitsev karikas ja (II) must ronk. Kehtna valla lipp on ristkülikuline. Lipu külgede suhe on 7:11 (pikkus:laius). Tavasuuruses lipu mõõtmed on 105x165cm. Lipp on kinnitati 27. juunil 1995. Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp, mille normaalmõõtmed on 105x105 cm. Valgel kangal must seisev vares, kelle keel ja silmatera on sinised. Varest ümbritsevad hajutatult seitse kaldasendis sinist pügalristi. Kehtna mail väga levinud vares on nii kodu-, põllu- kui ka tarkuselind. Sellena viitab ta Kehtna tuntusele nii põllutöö- kui ka hariduskeskusena, kus erilises aus kodumajanduslik õpe. Pügalristide arv lipul tähistab seitset valda, mille maalõigetest koosneb tänane Kehtna vald. Vallalippu võib heisata järgmistel päevadel ja puhkudel: Vabariigi Valitsuse poolt kindlaksmääratud riigilipu heiskamise päevadel (lipupäevadel). Välis- või Eesti Vabariigi kõrge ametiisiku, sõprusvalla ametliku delegatsiooni visiidi ajal või muul vallale tähtsa sündmuse puhul. Vallamaja lipuväljakul heisatakse lipp igal tööpäeval kell 8.00 ja langetatakse kell 17.00, kui vallavanem ei ole andnud erikorraldust muu kellaaja kohta. Ametlike visiitide ajal heisatakse valla lipp lipuväljakul ja hoonetel, mida delegatsioon külastab. Vallalipu heiskamise korralduse väljaspool lipupäevi annab vallavanem oma käskkirjaga. Vallalipp heisatakse suveajal kell 8.00 , talveajal kell 9.00 ja langetatakse päikeseloojangul, kuid mitte hiljem kui kell 22.00, kui vallavanem ei ole andnud erikorraldust lipu heiskamise muu kellaaja kohta. Vallalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta, kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Kui vallalipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, välisriigi lipuga või Eesti maakonna, valla või muu lipuga, siis juhindutakse lippude heiskamisel Vabariigi Valitsuse 11.06.1993.a. määrusega nr 174 kinnitatud "Riigilipu kasutamise korrast" ja vallalipp peab lippude poolt vaadatuna asuma nendest vasakul. Maapinnast tõusva lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem lipu laiusest. Heisatud vallalipul peab jääma lipukanga alumine serv vähemalt kolme meetri kõrgusel maapinnast. Lipp peab olema puhas ja terve. Vallalipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa 100 mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad lipukanga alumise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti. Vallalipu nõuetekohase heiskamise eest vastutab heiskamist korraldav isik. Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. Vallalipu kasutamise korra valla, maakonna ja muudel üritustel määrab kindlaks vallavanem. Kehtna valla vapp Rapla maakond Kehtna valla sümboolika valla kodulehel Kehtna valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Belforti departemangu haldusüksuste loend

Siin on ära toodud kõik Belforti departemangu haldusüksused (kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid. Belforti vald on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse, mille vahel on vald jagatud, kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Departemang tevikuna moodustab ühtlasi ühe ringkonna. Departemangus on üheksa kantonit (alates 2015): Bavilliers' kanton Belforti 1. kanton Belforti 2. kanton Belforti 3. kanton Châtenois-les-Forgesi kanton Delle'i kanton Giromagny kanton Grandvillarsi kanton Valdoie kanton Departemangus on 101 valda (seisuga 1. jaanuar 2019): 90001 Andelnans 90002 Angeot 90003 Anjoutey 90004 Argiésans 90082 Autrechêne 90005 Auxelles-Bas 90006 Auxelles-Haut 90007 Banvillars 90008 Bavilliers 90009 Beaucourt 90010 Belfort 90011 Bermont 90012 Bessoncourt 90013 Bethonvilliers 90014 Boron 90015 Botans 90016 Bourg-sous-Châtelet 90017 Bourogne 90018 Brebotte 90019 Bretagne 90020 Buc 90021 Charmois 90022 Châtenois-les-Forges 90023 Chaux 90024 Chavanatte 90025 Chavannes-les-Grands 90026 Chèvremont 90027 Courcelles 90028 Courtelevant 90029 Cravanche 90030 Croix 90031 Cunelières 90032 Danjoutin 90033 Delle 90034 Denney 90035 Dorans 90036 Eguenigue 90037 Éloie 90039 Essert 90041 Étueffont 90042 Évette-Salbert 90043 Faverois 90045 Fêche-l'Église 90044 Felon 90046 Florimont 90047 Fontaine 90048 Fontenelle 90049 Foussemagne 90050 Frais 90051 Froidefontaine 90052 Giromagny 90053 Grandvillars 90054 Grosmagny 90055 Grosne 90056 Joncherey 90057 Lachapelle-sous-Chaux 90058 Lachapelle-sous-Rougemont 90059 Lacollonge 90060 Lagrange 90061 Lamadeleine-Val-des-Anges 90062 Larivière 90063 Lebetain 90065 Lepuix 90064 Lepuix-Neuf 90066 Leval 90067 Menoncourt 90068 Meroux-Moval 90069 Méziré 90070 Montbouton 90071 Montreux-Château 90072 Morvillars 90074 Novillard 90075 Offemont 90076 Pérouse 90077 Petit-Croix 90078 Petitefontaine 90079 Petitmagny 90080 Phaffans 90081 Réchésy 90083 Recouvrance 90084 Reppe 90085 Riervescemont 90086 Romagny-sous-Rougemont 90087 Roppe 90088 Rougegoutte 90089 Rougemont-le-Château 90090 Saint-Dizier-l'Évêque 90091 Saint-Germain-le-Châtelet 90093 Sermamagny 90094 Sevenans 90095 Suarce 90096 Thiancourt 90097 Trévenans 90098 Urcerey 90099 Valdoie 90100 Vauthiermont 90101 Vellescot 90102 Vescemont 90103 Vétrigne 90104 Vézelois 90105 Villars-le-Sec
Bezimenne (Kozjatõni rajoon)

Bezimenne (ukraina keeles Безіменне) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 663. Pindala on 0,145 km².
Jüri Looväli

Jüri Looväli (3. mai 1897 Vastemõisa vald, Viljandimaa – 10. juuli 1963 London) oli Eesti poliitik. Ta oli I Riigivolikogu liige (37. valimisringkonnast). Saksa okupatsiooniaegne Eesti Omavalitsuse Pärnu maavalitsuse Pärnu maavanem 1941–1944.
Bezimenne (Novoazovski rajoon)

Bezimenne (ukraina keeles Безіменне) on küla Ukrainas Donetski oblastis Novoazovski rajoonis. Asub Aasovi mere kaldal umbes 15 km Mariupolist ida pool. Elanike arv oli 2001. aastal 2638. Neist 53,7% emakeel oli ukraina keel ja 45,2% vene keel. Ööl vastu 29. augustit 2014 tungisid külla Venemaa sõjaväelased sundides miinipildujatulega taganema Ukraina sõjaväelased. Российские танки уже под Мариуполем - СМИ, UNIAN, 29.08.2014
Ado Roosiorg

Ado Roosiorg (3. oktoober 1887 Tarvastu vald, Viljandimaa – 15. august 1942 Karaganda oblast) oli Eesti poliitik ja agronoom. Ado Roosiorg isa oli Tarvastu valla Oina talu peremees. Ta lõpetas Kuresaare vallakooli ning 1909. aastal Tartu Aleksandri gümnaasiumi. Õppis seejärel Tartu Ülikoolis arsti- ja õigusteadust. Mobiliseerimise tõttu jäi ülikool pooleli, teenis I maailmasõja ajal sõjaväeametnikuna lennuväes. Saksa okupatsiooni ajal organiseeris Tarvastus põrandaalust Kaitseliitu. Vabadussõja puhkedes astus Eesti kaitseväkke ning teenis taas lennuväes ametnikuna. 1919. aasta märtsis viidi üle toitlustusministeeriumi ametnikuks. Alates 1924. aastast oli oma äia Karl Timbergi Lihula mõisa valitseja kuni 1940. aastani. Kuulus Kaitseliitu, oli Lihula malevkonna pealiku abi ning 1937. aastast alates pealik. Samuti vabatahtliku tuletõrje Lihula divisjoni ülem. Ta oli I Riigivolikogu liige (24. valimisringkonnast). Arreteeriti 28. juulil 1940. aastal Tallinnas. Suri vangistuses. Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 21. veebruar 1940 Ohvitseride andmekogu Eesti tuletõrje leksikon Geni
Mürmekoloogia

Mürmekoloogia on bioloogia haru, mis tegeleb sipelgate uurimisega. Eestis on mürmekoloogiaga tegelenud Vambola Maavara, Ants-Johannes Martin. Välismaa mürmekolooge: Auguste Forel, Erich Wasmann, William Morton Wheeler, Edward O. Wilson. entomoloogia
ETA

ETA on lühend, mis võib tähistada: Eesti Tantsuagentuuri Eesti Teadeteagentuuri (Estur, Eesti Telegraafia-agentuur, Eesti Telegraafiagentuur; 1918–2003) Eesti Teaduste Akadeemiat Euskadi ta Askatasunat, baski relvarühmitust Elektronide transpordi ahel
Vaksiklased

Vaksiklased (Geometridae) on liblikate sugukond. Vaksiklaste eestikeelne nimetus tuleneb sellest, et nende röövikud liiguvad vaksates. Röövikud võivad moodustada niiti, mille otsas puulehtedelt end alla lasta ja seejärel seda niiti pidi üles ronida. See on suur sugukond – kokku umbes 26 000 liiki 2000 perekonnas. Neist elab Eestis umbes 300 liiki. Vaksiklaste sugukonna süstemaatika pole päris selge. Praegu liigitatakse sugukonda järgmised liblikate alamsugukonnad: Alsophilinae (vaidluse all) Archiearinae Desmobathrinae (vaidluse all) Ennominae Geometrinae Hydriomena (välja surnud) Larentiinae – kirivaksiklased Oenochrominae Sterrhinae. Abraxas – tähnikvaksik (2 liiki) Acasis – lapivaksik (2 liiki) Aethalura – (1 liik) Agriopis – talivaksik Alcis – samblikuvaksik Alsophila – keltsavaksik Angerona – toomingavaksik Anticollix – metsvitsavaksik Apeira – sirelivaksik Aplocera – ogavaksik Archiearis – kevadvaksik Arichanna – sinikavaksik Aspitates – triipvaksik Asthena – sarapuuvaksik Baptria – kontrastvaksik Biston – kedrikvaksik (2 liiki) Bupalus – männivaksik (1 liik) Cabera – valgevaksik Carsia– rabavaksik Catarhoe – pruunserv-kirivaksik (2 liiki) Chesias – luudpõõsavaksik Chlorissa – soovaksik Cidaria – kibuvitsa-kirivaksik (1 liik) Coenocalpe – kivivaksik Comibaena – tammevaksik Cyclophora – täpikvaksik Epione – äärisvaksik Epirranthis – sulavaksik Epirrhoe – madara-kirivaksik (7 liiki) Erannis – talivaksik Euchoeca – ookervaksik Eustroma – pitsvaksik Geometra – hiidvaksik (1 liik) Gymnoscelis – õievaksik Hemistola – kaarvaksik Horisme – viirvaksik Hydrelia – saluvaksik Idaea – kuluvaksik Lampropteryx – pruun-kirivaksik Lobophora – sagaravaksik Lomographa – atlassvaksik (2 liiki) Macaria – kärbvaksik Malacodea – kuusevaksik Narraga – nõmmevaksik Odontopera – hammasvaksik Operophtera – külmavaksik Perconia – kanarbikuvaksik Petrophora – kilpjalavaksik Trichopteryx – liipvaksik jpt. Vaksiklased andmebaasis eElurikkus , Veebiversioon (vaadatud 06.02.2014) Loomade elu 3:305. Sissekanne Catalogue of Life'is Vaksiklased andmebaasis eElurikkus Sissekanne Fauna Europaeas Sissekanne SITI-s Sissekanne Tree of Life'is Sissekanne saidil Wikispecies Meedias Katre Tatrik: "Eestlased avastavad vihmametsas liblikaid" ERR Novaator, 9. jaanuar 2015 Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Geometridae seisuga 06.02.2014.
Samblikuvaksiklased

Samblikuvaksiklased ehk metsavaksiklased (Ennominae) on liblikaliste seltsi vaksiklaste sugukonna alamsugukond. Alamsugukonda Ennominae liigitatakse järgmised triibused: Abraxini Angeronini Apeirini Apochimini Azelinini Bistonini Boarmiini Bupalini Caberini Campaeini Cheimopteni Cleorini Colotoini Cystidiini Desertobiini Ennomini Erannini Gnophini Lithinini Macariini Melanolophiini Nacophorini Ourapterygini Phaselini Sphacelodini Therini Wilemanini. Sissekanne Fauna Europaeas Sissekanne NCBI-s Sissekanne SITI-s Sissekanne Tree of Life'is Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Ennominae seisuga 06.02.2014.
Bupalini

Bupalini on liblikate triibus. Triibusesse Bupalini liigitatakse järgmine liblikate perekond: Bupalus Leach, 1815 – männivaksik. Sissekanne Lepidoptera.pro-s
Vera Brežneva

Vira Viktorivna Galuška (ukraina Віра Вікторівна Галушка, vene Вера Викторовна Галушка; sündinud 3. veebruaril 1982 Dniprodzeržõnskis, Dnipropetrovski oblastis), esinejanimega Vera Brežneva (vene Вера Брежнева, ukraina Віра Брежнєва), on ukraina laulja, näitleja ja saatejuht. Aastatel 2003–2007 oli ta ansambli VIA Gra liige (väljaspool Venemaad ja Ukrainat oli ansambel tuntud nimega Nu Virgos). Aastast 2008 tegutseb ta sooloartistina. 2010. aastal ilmus Vera Brežneva album "Любовь спасёт мир" (vene keeles 'armastus päästab maailma'). Vera Brežneva on käinud esinemas ka Eestis.
Njuša

Anna Vladimirovna Šurotškina (vene keeles Анна Владимировна Шурочкина; sündinud 15. augustil 1990 Moskvas), esinejanimega Njuša (Нюша), on vene laulja. Välja on antud kaks Njuša albumit: 2010. aastal ilmus "Выбирать чудо" ('valida ime') ja 2013. aastal "Объединение" ('ühinemine'). Njušat loetakse üheks Venemaa edukamaks lauljaks.[viide?] Viimase viie aasta jooksul (2015. aasta alguse seisuga) on ta loonud kaheksa Venemaa singliedetabelis Tophit.ru kõrgeimale kohale jõudnud laulu ("Не перебивай", "Выбирать чудо", "Больно", "Выше", "Воспоминание", "Наедине", "Только", "Цунами"). Njuša on esinenud ka Eestis. Ta oli 2015. aasta Õllesummeri üks peaesinejaid. 2017. aastal teatas Njuša kihlumisest Igor Sivoviga. 6. novembril 2018 sündis neil tütar. Varem oli ta suhetes kuulsa vene-eesti räppari Jegor Kreediga. Nyusha.ru, ametlik koduleht
Vera Galuška

Vera Galuška on võrkpallur Vera Dujunova sünninimi; laulja Vera Brežneva kodanikunime venepärane kuju
Thiene lennujaam

Thiene lennujaam on lennujaam Itaalias Veneto maakonnas Vicenza provintsis, mõne kilomeetri kaugusel Thiene keskusest lõunakagus, 15 km kaugusel Vicenza keskusest põhjakagus. Great Circle Mapper
Ferrara San Luca lennujaam

Ferrara San Luca lennujaam on lennujaam Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Ferrara provintsis, 2 kilomeetri kaugusel Ferrara keskusest lõunas. Lennujaamale on antud Michele Allasia nimi. Great Circle Mapper
Kosma Laredei

Kosma Laredei (9. veebruar 1880 Tuhalaane vald, Paistu kihelkond – 25. mai 1954 Tallinn) oli eesti õigeusu vaimulik. Laredei sündis Tuhalaane vallas koolmeistri peres ning õppis Tuhalaane õigeusu koolis. Ta sooritas vaimuliku kutseeksami 1908. aastal ning pühitseti preestriks 1916. aastal. Aastatel 1916–1941 töötas Hiiumaal ja 1947–1953 Mulgimaal õigeusu preestrina. Ta on maetud Tallinna Liiva kalmistule. Tema vend Peeter oli samuti õigeusu vaimulik, aga ka koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane. Andrei Sõtšov. Eesti õigeusu piiskopkonna halduskorraldus ja vaimulikkond aastail 1945-1953. Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna kirikuloo õppetoolis. Tartu 2004 Kosma Laredei haua asukoht Liiva kalmistul
Aguscello Prati Vecchi lennujaam

Aguscello Prati Vecchi lennujaam ('Aguscello vanade niitude lennujaam') on lennujaam Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Ferrara provintsis, mõne kilomeetri kaugusel Ferrara keskusest kagus, Aguscello fraktsiooni territooriumil. Great Circle Mapper
Murcia

Murcia on linn Hispaanias, Murcia autonoomse piirkonna pealinn. Asub Kagu-Hispaanias, Segura jõe ääres. Murcia on asutatud mauride poolt 825. aastal. Hispaaniaga liitis selle Alfonso X 13. sajandil. Elanike arv oli 2005. aastal 410 000. Municipal Register of Spain of 2023
Caserta Grazzanise lennujaam

Caserta Grazzanise lennujaam on sõjaväelennuväli Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis, 5 km kaugusel Grazzanise keskusest lõunas, 20 km kaugusel Caserta keskusest läänes. Lennujaamale on antud kolonelleitnant Carlo Romagnoli nimi. "World Aero Data". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2014. Vaadatud 6. veebruaril 2014. 9° Stormo 9° Stormo
Calcinate del Pesce lennujaam

Calcinate del Pesce lennujaam on lennujaam Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis, Varese järve põhjakaldal, mõne kilomeetri kaugusel Varese keskusest lääneedelas. Lennujaamale on antud Paolo Contri nimi. Lennuväljal tegeldakse peamiselt purilennundusega. Great Circle Mapper
Kreminna (küla)

Kreminna (ukraina keeles Кремінна) on küla Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis Gorodoki rajoonis. Elanike arv on 1133. Pindala on 2,44 km².