1927

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 | 1931 | ► | ►► 1927. aasta (MCMXXVII) oli 20. sajandi 27. aasta. ... ... ... ... 9. mai – Austraalia pealinnaks sai Melbourne'i asemel Canberra. 21. mai – Charles Lindbergh maandus Pariisi Le Bourget' lennuväljal kell 22:22 pärast esimest soololendu üle Atlandi ookeani. ... ... ... ... ... ... ... 1. jaanuar – Eesti poksija Ervin Klausner kaotas Brasiilias oma esimese matši, kui Portugalist pärit Jose Santa lõi ta teises raundis nokauti. 2. jaanuar – Tartus toimus 3. jaanuarini kestnud I rahvusliku kasvatuse kongress. 23. jaanuar – Kadrioru lossis avati Eesti Kunstimuuseum. 30. jaanuar – Tallinnas toimus esimene maavõistlus Eesti ja Läti jääpallimeeskonna vahel, mille Läti võitis 5:3. 20.–21. veebruar – toimusid vallavolikogude valimised. 3. märts – Eesti Tenniseliidu juures asutati pingpongi osakond, millest hiljem kasvas välja Eesti Lauatenniseliit. 24. märts – tehti teine katse asutada Eesti Maleliit, ent see taas ebaõnnestus. 3. aprill – Tallinna toomkirikus peeti esimene eestikeelne jutlus. 11. aprill – likvideeriti aktsiaselts Aeronaut. Nüüdsest hakkasid lennuühendust Eestiga pidama välisfirmad. 14. aprill – Kohtla-Järvel asutati spordiselts Võimula. 22. aprill – Elva ja Tartu vahel tegi proovisõidu Raudteetehastes valminud mootorvagun. 24. aprill – USAs resideeriv Alfred Maasik püstitas New Yorgis 5 miili jooksus uue Eesti rekordi 25.55,0. 16. mai – Saksamaal Hannoveris viskas Johan Meimer teise eestlasena oda üle 60 m. 29. mai – Varssavis lõppes kergejõustiku kolmikmaavõistlus Eesti, Läti ja Poola vahel. Eesti jäi alla nii Poolale kui ka Lätile. See oli ühtlasi Eesti esimene kergejõustiku maavõistlus. 16. juuni – toimus Eesti-Läti maavõistlus jalgpallis, mille Eesti võitis 4:1. 19. juuni – Kultuur-Ajaloolise Seltsi eestvõttel alustati Sõjamäele rahvapargi rajamist. 7. juuli – aktsiaselts Ilmarine andis Teedeministeeriumile üle esimesed kodumaised teehöövlid, mis olid varustatud 25-hobujõulise Fordsoni mootoriga ja mille hind oli 7 500 000 marka. 10. juuli – Pärnus avati Aleksander Nürnbergi ja Oskar Siimani ehitatud mudaravila. 14. august – Kurgjal avati Carl Robert Jakobsoni hauasammas. 2. september – Kaitseliidu ülema käskkirjaga loodi Kaitseliidu eriorganisatsioon Naiskodukaitse. 1. oktoober – Tartus avalikustati kirjastuse Loodus esimese romaanivõistluse tulemused. I auhinna (60 000 marka) pälvis August Jakobsoni romaan "Vaeste-Patuste alev". 13. november – Tallinna Reaalkooli juures avati Vabadussõjas langenud õpetajatele ja õpilastele mälestussammas. 13. detsember – Tartu arstirohtude tehase Helios püssirohuosakonnas oli plahvatus, milles hukkus kaheksa töölist ja hävisid tootmishooned. Tartus hakkas ilmuma maanaistele mõeldud ajakiri Taluperenaine.  Pikemalt artiklis Sündinud 1927 1. jaanuar – Karl Muru, eesti kirjandusteadlane 20. jaanuar – Karl Siilivask, eesti ajaloolane 30. jaanuar – Olof Palme, Rootsi poliitik 7. veebruar – Volodõmõr Kuts, ukraina pikamaajooksja 14. veebruar – Lois Maxwell, kanada näitleja 17. veebruar – Juan Almeida Bosque, kuuba revolutsionäär 20. veebruar – Sidney Poitier, USA näitleja 1. märts – Harry Belafonte, USA muusik 6. märts – Gabriel García Márquez, Colombia kirjanik 6. märts – Wes Montgomery, USA muusik 6. märts – Leroy Gordon Cooper, USA astronaut 16. märts – Vladimir Komarov, vene kosmonaut 21. märts – Hans-Dietrich Genscher, saksa poliitik 27. märts – Mstislav Rostropovitš, vene tšellist ja dirigent 2. aprill – Ferenc Puskás, ungari jalgpallur 6. aprill – Gerry Mulligan, USA džässmuusik 16. aprill – Benedictus XVI (Joseph Alois Ratzinger), Rooma paavst 16. aprill – Jelena Košeleva, eesti kinoinsener 20. aprill – Phil Hill, USA võidusõitja (Vormel 1) 25. aprill – Aleksander Suuman, eesti luuletaja ja maalikunstnik 30. aprill – Ellen Alaküla, eesti näitleja 25. mai – Robert Ludlum, USA kirjanik 27. mai – Henry Kissinger, USA diplomaat ja poliitik, Nobeli rahuauhind 1973 23. juuni – Vadim Zagladin, Nõukogude Liidu välissuhete ekspert, ajakirjanik ja parteitegelane 30. juuni – James Goldman, USA näitekirjanik ja stsenarist 4. juuli – Gina Lollobrigida, itaalia näitleja 6. juuli – Janet Leigh, USA näitleja 21. juuli – Hillar Ojaste, Eesti sporditegelane 16. september – Karel Gut, Tšehhoslovakkia jäähokimängija ja -treener 17. september – Ago Aaloe, eesti geoloog 18. september – Juta Eskel, eesti skulptor 14. oktoober – Roger Moore, inglise näitleja 16. oktoober – Günter Grass, saksa kirjanik 20. oktoober – Silvia Laidla, eesti näitleja 18. november – Eldar Rjazanov, vene filmirežissöör ja stsenarist 20. november – Mihhail Uljanov, vene näitleja ja lavastaja 28. november – Ruth Peramets-Püss, eesti esimene televisioonidiktor ja saatejuht 8. detsember – Vladimir Šatalov, vene kosmonaut 25. detsember – Ram Narayan, india muusik 31. detsember – Éva Ruttkai, ungari näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 1927 9. jaanuar – Houston Stewart Chamberlain, saksa filosoof 3. märts – Mihhail Artsõbašev, vene prosaist, näitekirjanik ja publitsist 15. aprill – Gaston Leroux, prantsuse ajakirjanik ja kirjanik 5. mai – Johan Mey, eesti merendustegelane ja hüdrograaf 11. mai – Juan Gris, hispaania kunstnik 12. juuni – Karel Farský, tšehhi vaimulik 28. juuni – Otto Bache, taani maalikunstnik 14. juuli – Fritz Hofmann, saksa kergejõustiklane ja võimleja 21. august – William Burnside, Suurbritannia matemaatik 10. oktoober – August Kitzberg, eesti kirjanik 13. oktoober – Heinrich XXIV, endine Reußi noorema liini vürst füüsika – Arthur Holly Compton ja Charles Thomson Rees Wilson keemia – Heinrich Otto Wieland meditsiin – Julius Wagner-Jauregg kirjandus – Henri Bergson rahu – Ferdinand Buisson ja Ludwig Quidde ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 216–218