laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lääne-Viru Maakohus

Lääne-Viru Maakohus oli Eesti Vabariigi esimese astme kohus aadressil Rakvere, Rohuaia tänav 8. Algselt asusid administratiivhooned Tapal, Põllu 6 ja Rakveres, Rohuaia 8. 1. jaanuaril 2006 liideti Ida-Viru Maakohus ja Lääne-Viru Maakohus ning kohtuasutuse uueks nimeks sai Viru Maakohus. Kohtu töö jätkus samal aadressil, Viru Maakohtu Rakvere kohtumajas. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri 29.10.2002 määrus nr 71 "Maa-, linna-, haldus- ja ringkonnakohtute täpsed asukohad". Avaldamismärge: RTL 2002, 124, 1796. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri 27.10.2005 määrus nr 46 "Maa- ja halduskohtute kohtumajade täpsed asukohad ja teeninduspiirkonnad ning ringkonnakohtute asukohad". Avaldamismärge: RTL 2005, 111, 1706.
Võru Maakohus

Võru Maakohus oli Eesti Vabariigi esimese astme kohus aadressil Võru, Vabaduse tänav 13. 1. jaanuaril 2006 liideti Võru Maakohus Tartu Maakohtuga. Kohtu töö jätkus samal aadressil Võru kohtumajas. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri 29.10.2002 määrus nr 71 "Maa-, linna-, haldus- ja ringkonnakohtute täpsed asukohad". Avaldamismärge: RTL 2002, 124, 1796. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri 27.10.2005 määrus nr 46 "Maa- ja halduskohtute kohtumajade täpsed asukohad ja teeninduspiirkonnad ning ringkonnakohtute asukohad". Avaldamismärge: RTL 2005, 111, 1706.
Saare Maakohus

Saare Maakohus oli Eesti Vabariigi esimese astme kohus aadressil Kuressaare, Lossi tänav 2. 1. jaanuaril 2006 liideti Saare Maakohus Pärnu Maakohtuga. Kohtu töö jätkus samal aadressil Kuressaare kohtumajas. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri 29.10.2002 määrus nr 71 "Maa-, linna-, haldus- ja ringkonnakohtute täpsed asukohad". Avaldamismärge: RTL 2002, 124, 1796. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri 27.10.2005 määrus nr 46 "Maa- ja halduskohtute kohtumajade täpsed asukohad ja teeninduspiirkonnad ning ringkonnakohtute asukohad". Avaldamismärge: RTL 2005, 111, 1706.
Sirje Aitsen

Sirje Aitsen (sündinud 26. märtsil 1952 Kohtla-Järvel) on Eesti jurist, endine kohtunik. Aitsen lõpetas 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õiguse eriala. Aastatel 1975–1987 töötas ta Kohtla-Järve linna täitevkomitees juristina, instruktorina ja osakonnajuhatajana, 1987–1993 oli Ida-Viru Maakohtu kohtunik. 19. augustil 1993 president Lennart Meri Sirje Aitseni Riigikohtu üldkogu ettepanekul teise astme kohtunikuks Viru Ringkonnakohtusse. 25. augustil nimetati ta ka Viru Ringkonnakohtu juhatajaks (esimeheks). 11. juulil 2008 vabastas president Toomas Hendrik Ilves Sirje Aitseni kohtuniku ametikohalt tema enda soovil alates 1. jaanuarist 2009. Ta on Eesti Kohtunike Ühingu liige. 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 22. Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 14. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 19.08.1993 otsus nr 166 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1993, 58, 800. Elektrooniline Riigi Teataja. "Sirje Aitseni Viru Ringkonnakohtu esimehe ametisse nimetamise seadus". Avaldamismärge: RT I 1993, 60, 844. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 11.07.2008 otsus nr 331 "S. Aitseni, V. Rozalka ja M. Toometi kohtunikuametist vabastamine". Avaldamismärge: RTL 2008, 60, 854. Eesti Kohtunike Ühingu veebilehekülg. "Liikmed". Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kolmas parandus

Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kolmas parandus on Ameerika Ühendriikide põhiseaduse täiendus, mis annab isikule õiguse keelduda rahu ajal sõdurite majutamisest oma koju. Parandus võeti vastu Kongressis 25. septembril 1789 ja ratifitseeriti osariikide tasemel 15. detsembril 1791. Bill of Rights (1791)
Viru Ringkonnakohus

Viru Ringkonnakohus oli Eesti teise astme kohus, mis vaatas läbi kohtulahendeid apellatsiooni korras, mis asus aadressil Jõhvi, Viru tänav 5A. Viru Ringkonnakohus loodi 1993. aastal ning liideti 2009. aasta alguseks Tartu Ringkonnakohtuga. Kohtu koosseisus oli nii 1996. kui ka 2006. aastal 8 kohtunikku. Viru Ringkonnakohtu juhataja (esimees) oli kohtunik Sirje Aitsen. 1. detsembrist 1999 lahendas Viru Ringkonnakohus Kohtla-Järve Linnakohtu, Narva Linnakohtu, Ida-Viru Maakohtu ja Lääne-Viru Maakohtu kohtulahendite peale esitatud apellatsioone. Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 29–32. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 22–23. Elektrooniline Riigi Teataja. "Sirje Aitseni Viru Ringkonnakohtu esimehe ametisse nimetamise seadus". Avaldamismärge: RT I 1993, 60, 844. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri 01.03.2000 määrus nr 10 "Ringkonnakohtute tööpiirkonna ja asukoha määramine". Avaldamismärge: RTL 2000, 32, 427.
DMACK World Rally Team

DMACK World Rally Team oli tiim mis võistles autoralli maailmameistrivõistlustel aastatel 2012 kuni 2017. DMACK lahkus WRC aastal 2017, öeldes põhjuseks et tahavad keskenduda edaspidi rehvide toodangule ja arendamisele. Ainsa võidu sai Elfyn Evans 2017 Walesi rallil sõites DMACKi rehvidega olles ise M-Spordi sõitja. Selles meeskonnas sõitis ka Ott Tänak ja tema parimaks ralli tulemuseks selles meeskonnas oli teine koht mis saavutati Poola-ja Suurbritannia rallil aastal 2016. M-Sport Ford World Rally Team
V. I. Lenin 1870–1970

"V. I. Lenin 1870–1970" on 1970. aastal V. I. Lenini 100. sünniaastapäeva puhul Soomes ilmunud muusikaalbum (LP), mis sisaldab lisaks muusikale ka kõnet. tundmatu esitaja – Näillä sanoilla Lenin julisti Lokakuun vallankumouksen alkaneeksi Meriklubin lauluryhmä – Laulu Leninistä (viis ja sõnad Eino Puumalainen) Kristiina Repo, Sinikka Sokka, Kaj Chydenius ja Martti Launis – Lenin-sitaatti (viis Hans Eisler, sõnad V. I. Lenin, soomekeelsed sõnad Elvi Sinervo) Sinikka Sokka, Kaj Chydenius ja Martti Launis – Leninin sanat (viis Hans Eisler, sõnad Johannes Becker, soomekeelsed sõnad Pentti Saaritsa) Pekka Aarnio – Sait kärsiä puolesta aatteen (viis ja sõnad trad.) Reijo Frank – Lenin lähti matkalleen (viis Kaj Chydenius, tundmatu sõnad) Koiton Laulu – Surumarssi (viis ja sõnad trad., soomekeelsed sõnad Reino Sandell) Kalle Holmberg – V. I. Lenin (viis Otto Donner, sõnad Vladimir Majakovski, soomekeelsed sõnad Arvo Turtiainen) Kaj Chydenius ja Meriklubin lauluryhmä – Eläköön sosialismi (viis ja sõnad Caridad Moreira, soomekeelsed sõnad Pentti Saaritsa) Pekka Aarnio ja Sinikka Sokka – Kolme luotia Rudi Dutschkeen (viis ja sõnad Wolf Biermann, soomekeelsed sõnad Pentti Saaritsa) Sinikka Sokka ja Pekka Aarnio – Balladi Ho Tshi Minhistä (viis ja sõnad Ewan MacColl, soomekeelsed sõnad Elvi Sinervo) Koiton Laulu – Neuvostojen puolesta (viis ja sõnad tundmatu autor) Arja Saijonmaa – Komintern (viis Hans Eisler, sõnad Ilja Lvovitš Frenkel) Kaj Chydenius ja Pekka Aarnio – Puolueen ylistys (viis Kaj Chydenius, sõnad Bertolt Brecht, soomekeelsed sõnad Pentti Saaritsa) Kaisa Korhonen – Kommunismin ylistys (viis Hans Eisler, sõnad Bertolt Brecht, soomekeelsed sõnad Pentti Saaritsa)
Wabag

Wabag on linn Paapua Uus-Guineas, Enga provintsi halduskeskus. Wabag on elanike arvult väikseim Paapua Uus-Guinea provintsikeskus. Wabag Latitude
Lenininpuisto

Lenininpuisto (soome 'Lenini park') on Soomes Helsingis Alppila asumis paiknev 3,5 hektari suurune park. See rajati 1961–1962 Maj-Lis Rosenbröijeri projekti järgi. Park sai praeguse nime 1970. aastal, mil see eraldati Alppipuisto pargist. Pargi kõrval asub Kulttuuritalo. 2018. aastal hääletati Helsingi linnavolikogus pargi nime muutmise üle Lenini ohvrite mälestuspargiks, kuid eelnõu ei läinud läbi. Jussi Niinistö pettyi puistokiistassa: Edes ”Leninin uhrien muistopuisto” ei kelvannut, Uusi Suomi
Peter Florin

Peter Florin (2. oktoober 1921 Köln – 17. veebruar 2014 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane ja diplomaat. Peter Florini isa Wilhelm Florin oli metallitööline ja Saksamaa Kommunistliku Partei Poliitbüroo liige ning Riigipäeva liige. 1933. aastal emigreerus perekond Prantsusmaa kaudu Nõukogude Liitu. Moskvas õppis Peter Florin Karl Liebknechti koolis ja seejärel ülikoolis keemiat. 1. veebruaril 1937 võeti talt ära Saksamaa kodakondsus. Ta kuulus Komsomoli ja võttis osa Rahvuskomitee Vaba Saksamaa tegevusest. 1945. aastal pöördus ta Saksamaale tagasi ja töötas ajalehtede Volkszeitung ja Freiheit toimetajana. Alates 1949. aastast töötas ta Saksa DV Välisministeeriumis. 1953–1966 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee välissuhete osakonna juhataja. 1954. aastast alates oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige. 1954–1963 oli ta Rahvakoja väliskomisjoni esimees ja 1963–1967 väliskomisjoni esimehe asetäitja. 1967–1969 oli Peter Florin Saksa DV suursaadik Tšehhoslovakkias. 1973–1982 oli ta Saksa DV alaline esindaja Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis. 1982–1989 oli ta Saksa DV välisministri asetäitja. 1958–1989 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige. Peter Florin : deutscher Politiker und früherer DDR-Diplomat Munziger Peter Florin (République démocratique allemande) Nations Unies Peter Florini Alamy
Tõnu Viik

Tõnu Viik on mitme tuntud inimese nimi: Tõnu Viik, eesti atmosfäärifüüsik ja astronoom (1939–) Tõnu Viik, eesti filosoof (1968–)
Aula

Aula on kogunemisruum, eesti keeles tähendab see eelkõige kooli või kõrgkooli aktusesaali. Vana-Kreekas oli aula (Homerose tekstides αυλή aulē 'õu') maja ehitistest ümbritsetud siseõu, alates umbes 8. sajandist eKr. Osaliselt oli aulē ümbritsetud sammastest ja kujunes 4. sajandi paiku eKr esinduslikumates majades peristüüliks. Vana-Roomas vastas funktsiooni poolest sellele ruumile aatrium. Keisririigi-aegses Roomas tähendas aula keskset tseremooniateks ette nähtud saali avalikus hoones, kuid ka üliku paleed ja tema lähikonda. Üks hästi säilinud aula on 4. sajandist pärit Konstantinuse basiilika Trieris, mida peetakse Saksa-Rooma keisrite paleede aula regia eeskujuks. Varakristlikes basiilikates tähendas aula ilmikute jaoks ettenähtud ruumiosa. Aula ecclesiae tähendas kirikuruumi rooma majas või villas 3.-4. sajandil. 18.–19. sajandil kujunes aula akadeemilise kõnepruugi vahendusel nimetuseks ülikooli- või õpetlasseltsi hoone suurele saalile, milles toimusid avalikud kogunemised ja pidulikud koosolekud. Juhul kui hoone ruumiprogrammis pole eraldi aulat, kohandatakse selleks suurim ja esinduslikem auditoorium. Traditsiooniliselt on hääldatud sõna aula nagu ladina keeles II vältes. Tänapäeval on eesti keeles lubatud ka III välde (kõlab nagu oleks ruumi nimetus tuletatud sõnast au). Sõna käänamine oleneb hääldusest: II vältes käändub see nagu sõna ratsu (aula, mitmus aulad, mitmuse omastav aulade ja osastav aulasid), III vältes nagu sõna õpik (vastavalt aula, aulad, kuid mitmuse omastav aulate ja osastav aulaid). aula regia http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=aula Antiigileksikon. Tallinn, 1983 P. F. Esler. The Early Christian World, 2. kd. lk 20.–28. Taylor & Francis, 2000 https://keeleabi.eki.ee/index.php?leht=4&act=2&vld=44
Helen Türk

Helen Türk (sündinud 17. novembril 1987 Paides) on eesti foneetik. Ta on lõpetanud 2007. aastal Paide Ühisgümnaasiumi. 2010. aastal lõpetas ta Tartu Ülikoolis bakalaureuseõppes ning sai 2013. aastal magistrikraadi eesti ja soome-ugri keeleteaduses. 2019. aastal kaitses ta doktoriväitekirja "Consonantal quantity systems in Estonian and Inari Saami" ("Konsonandikeskne vältesüsteem eesti ja inarisaami keeles"). Aastatel 2017–2019 töötas ta Tartu Ülikoolis nooremteadurina, 2019. aastast töötab samas foneetikateadurina. Uurimisvaldkonnad: foneetika, fonoloogia. Ta on Emakeele Seltsi, Liivi Sõprade Seltsi ja International Speech Communication Associationi (ISCA) liige. Helen Türk. "Consonantal quantity systemsin Estonian and Inari Saami" (PDF). Doktoritöö CV. Vaadatud 17. november 2019. "Helen Türk". ETIS. Vaadatud 17. november 2019.
Videniškiai

Videniškiai on küla (endine alev) Leedus Molėtai rajoonis, Videniškiai valla halduskeskus. Küla asub Siesartise jõe kaldal. Videniškiais on põhikool, postkontor ja raamatukogu, seal tegutseb metsamajand. Vaatamisväärsuseks on 1620. aastal ehitatud katoliku kirik; endise kloostri ruumides asub muuseum. 1955. aastal sündis külas leedu kirjanik ja näitleja Alvydas Šlepikas. Asulat on esmamainitud 1373. aastal Wartberge Hermanni Liivimaa kroonikas. Aastail 1373 ja 1375 rüüstasid piirkonda ristisõdijad. Asula kuulus XIII sajandil leedulaste Nalšia muinasmaakonda, mida valitses Daumantas; tema rajas tõenäoliselt sinna ka linnuse. Hiljem rajati sealsele linnamäele mõis, mis kuulus Giedraitistele. Aastal 1618 rajas Martynas Giedraitis Videniškiaisse kloostri, mille juurde püstitati kaks aastat hiljem ka sealne katoliku kirik. Sealses kloostris elasid augustiinlased, hiljem nendega seotud kanoonikute rühmitus, mille juht Mykolas Olševskis ka sealses kloostris elas. Klooster tegutses aastail 1618-1783, kuigi ametlikult suleti see alles aastal 1823. Aastal 1714 sai asula alevi staatuse. XVIII sajandi teisel poolel hakkas sealse kloostri ruumides tegutsema ka kohalik kihelkonnakool. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Видзинишки. Leedu vabadussõja ajal vallutasid alevi 28. oktoobril 1920 poolakad, kuid hiljem tõrjusid leedu väed nad alevist välja. Nõukogude perioodil oli asula kohaliku kolhoosi keskasulaks. Koolimaja Žižmauka mõisaomanike kabel Videniškiai kalmistul Paisjärv Siesatisel Videniškiai kirik Kiriku interjöör 2011 m. surašymas Видзинишки. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, kd. 6 (11) : Венцано — Винона. С.-Петербургъ, 1892., 234 lk. Asula Poola geograafilises sõnastikus Küla portaalis vietoves.Lt
Pettunud Kodanik

Pettunud Kodanik on 2019. aastal asutatud Eesti Post-punk ansambel. Neljaliikmeline bänd loodi algselt nalja pärast – püüdes valgustada meid kõiki igapäevaselt tabavaid pettumusi. Järgnevatel aastatel muutus nende muusika nende emotsioonide siiramaks väljundiks ning on kujundanud omapärase kummitava ja melanhoolse kõla. "Pettunud Kodaniku mängitud post-punkis on tunda eneseiroonilist primitivismi. Bändi muusika on järjepidevalt kerge ja retrohõnguline – tundub, et muusika pärineb ajast, mil usuti, et süntesaator ja elektroonilised trummid ei ole ainult lahedamad instrumendid, kuid sobivad ideaalselt ka tunnete väljendamiseks nende lõputute variatsioonide ja dünaamikaga." -Alvar Loog, Postimees Franz Joosep Antson - vokaal (2019-tänaseni) Karl Korts - kitarr, klahvpillid, trummimasin, taustavokaal (2019-tänaseni) Taaro Tiisel - bass (2019-tänaseni) 2019 "Pettumust Valmistavad Demod" (EP) 2020 "Täna jälle on rõõmus päev" (singel) 2020 "Täna pole tuju meil" (singel) 2021 "Lõhki ja läbi" (EP) 2023 "Uduklaas" (singel) 2023 "Igapäev" (singel) 2023 "Ehet etem" (singel) Kultuuritoimetus (11. jaanuar 2020). "Pettunud Kodanik avaldab uue singli floppy-diskil". Postimees. Kultuuritoimetus (9. märts 2020). "Pettunud Kodanik avaldas naistepäeval järjekordse singli floppy diskil". Postimees. Hendrik Õuemaa (9. märts 2020). "Eesti post-punk bänd Pettunud Kodanik avaldas naistepäeval järjekordse singli floppy diskil!". Sky.ee. Pettumus - optimismi tasuta kaasaanne, Postimees, 13. jaanuar 2020 Pettunud Kodanik saidil Bandcamp
Suginčiai

Suginčiai on küla Leedus Molėtai rajoonis, Suginčiai valla halduskeskus. Suginčiais on keskkool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1910 ehitatud katoliku kirik. Asulat on esmamainitud 1554. aastal. XVI sajandi keskpaiku kuulus see Vilniuse piiskopile Povilas Alšėniškisele, kuid tegemist oli eravalduse, mitte ametimõisaga. Hiljem kuulus sealne mõis Sventickitele, Suginčiustele ja Marcinskitele. Aastail 1584–1731 kuulusid mõisale ka Siesartise järv ja Dūriai. Järved müüdi aga maha perioodil, mil mõis kuulus Šolkovskistele. 1740. aastal ostis sealse mõisa Mikalojus Petkevičius. Aastail 1761–1782 kuulus Suginčiai Janovičitele. Aastal 1773 rajati Suginčiaisse kabel, mis kuulus toona Molėtai kihelkonda, aastast 1850 oli aga Utena kihelkonna abikirik. Aastail 1795–1881 kuulus Suginčiai mõis Michailovskitele, seejärel ostis selle Józef Piłsudski ema Maria Piłsudska, kes aga selle aasta hiljem Vilniuse maapangale müüs. Toona kuulus mõisale 1108,67 tiinu maad. Aastal 1890 ostis mõisa Olga Markova. Aastal 1906 läks mõis Vikentijus Pekarskise valdusse. Aastal 1910 ehitati Suginčiaisse kirik, mis Esimese maailmasõja ajal põles mõisa peahoone maha. Aastal 1925 sai küla omaette kihelkonna keskuseks. Suginčiai Asula linnulennult Suginčiai kirik Kellatorn 2011 m. surašymas Asula Poola geograafilises sõnastikus Küla portaalis vietoves.Lt
Halduskeskus

Halduskeskus on haldusüksuse asula, milles asuvad selle haldusüksuse haldusorganid. Pealinn
Martin Gropius

Martin Carl Philipp Gropius (11. august 1824 Berliin – 13. detsember 1880 Berliin) oli saksa arhitekt. Ta oli Preisi Teaduste Akadeemia ja Austria Teaduste Akadeemia liige, Ungern-Sternbergi palee arhitekt. Ta õppis Berliini Ehitusakadeemias (Berliner Bauakademie). 1862. aastal tegi ta esimesed reisid Kreekasse ja Itaaliasse, kus tutvus antiikarhitektuuriga. 1865. aastast õpetas Martin Gropius Berliini Ehitusakadeemias, 1866. aastal sai ta seal professoriks. 1866. aastasse jäi ka ühise büroo avamine koos Heino Schmiedeniga, kellega koos valmisid mitmed suuremate avalike ehitiste projektid. Gropiust on peetud klassitsistlikku stiili esindanud Karl Friedrich Schinkeli töö parimaks jätkajaks. Tema esimeste tööde sekka kuulusid Berliini linnavillad, millest aga ühtegi säilinud pole. 1860. aastate algusse jäid ka mitmed renessanss- ja barokkstiilis losside ümberehitused. 1865. aastal valmis tema käe all Ungern-Sternbergi palee (tänapäeval Eesti Teaduste Akadeemia maja Tallinnas) projekt. Gropiuse peateosteks võib pidada Berliini Kunstikäsitöömuuseumi hoonet ja Berliini Friedrichshaini haiglakompleksi. Samuti on kõrgelt hinnatud Kieli Ülikooli raamatukogu ja sealne zooloogiamuuseumi hoone. Ungern-Sternbergi palee Tallinnas Berliini Kunstikäsitöömuuseumi hoone ehk Martin-Gropius-Bau Berliini Kreuzbergi linnaosas Friedrichshaini haigla Greifswaldi ülikooli raamatukogu Kieli Ülikooli zooloogiamuuseum Schmiedeni ja Gropiuse projekteeritud Biesdorfi loss Berliini Marzahn-Hellersdorfi linnarajoonis Gropiuse haud, mille ta ise kavandas Tema vanemad olid Carl Gropius (1781–1854) ja Berta Wahnschaffe (1799–1873). Tema esimene abikaasa oli teoloog Hermann Altgelti tütar Elisabeth Altgelt (1828–1863) ja teine abikaasa Julie de Greiff (1837–1889). Neist kahest abielust oli Martin Gropiusel seitse tütart. Tema tütar Käthe Gropius (1870–1911) abiellus kunstnik Martin Körtega ja tütar Frieda Gropius (1873–1963) klassikalise filoloogi Alfred Körtega. Tema nõbu Karl Wilhelm Gropius (1793–1870) oli maalikunstnik. Gropius oli ka Bauhausi rajaja Walter Gropiuse (1883–1969) vanaonu.
Jim Jones

Jim Jones (õieti James Warren Jones; 13. mai 1931 Crete, Indiana, USA – 18. november 1978 Jonestown, Guyana) oli Ameerika Ühendriikide ususektijuht ning Peoples Temple'i usuliikumise asutaja.
Alevik

Alevik on asula, mis jääb suuruselt tavaliselt küla ja alevi vahepeale ning on kohalik majandus-, haldus- või muu keskus. Alevikud on tekkinud tavaliselt turukeskustena kiriku ümber või töölisasulatena raudteejaama või vabriku ümber. Aastal 1974 muudeti alevik Eesti NSV-s ametlikult asulatüübiks. Eesti NSV asulate linna-, alevi-, aleviku- ja külakategooriatesse arvamise korra põhimäärus sätestas, et alevikuks võib saada maa-asula, millel on kompaktne hoonestus ja üle 300 alalise elaniku. Eesti Vabariigi valitsuse 1996. aasta 24. septembri määrusega kvalifitseeriti alevikud linnalisteks asulateks. 2012. aasta augusti alguse seisuga on Eestis 185 alevikku. 2012. aastal valmis sotsiaalministeeriumis eelnõu, mis nägi Eestis ette alevike kaotamise. Selle kohaselt oleks 24 väikest alevikku muutunud külaks, 153 võinud aga saada aleviteks. Majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsi vastuseisu tõttu see eelnõu valitsuse kooskõlastamisringi ei läbinud ja seda edasi ei menetletud. Eesti alevike loend Alo Lõhmus "Alevikud ajalukku, linnad suuremaks"[alaline kõdulink] Maaleht, 9. august 2012 Filippov, Madis. Parts ütles alevike kaotamisele ei Postimees, 28.09.2012 (vaadatud 22.10.2017) Seadusemuudatus muudab kaks linna aleviks, postimees.ee, 27. november 2013 Seadusemuudatus kaotab kõik alevikud, uudised.err.ee, 27. november 2013
Oskar Jüris

Oskar Jüris (29. september 1909 Jamburg – 8. juuni 1975 Tallinn) oli eesti filosoof. Ta oli lühikest aega (aastail 1954 ja 1955) Tartu Riikliku Ülikooli filosoofiakateedri juhataja. Jüris, Oskar 1960. Mida uurib filosoofia? Abiks lektorile. Tallinn: Eesti NSV Poliitiliste ja Teadusalaste Teadmiste Levitamise Ühing.
Rahvusvaheline Ujumisliiga

Rahvusvaheline Ujumisliiga (lühidalt ISL) on rahvusvahelises ujumises võistlusvorm, mis võimaldab võistkondadel võistelda üksteise vastu turniiril mitme etapi jooksul ja erinevates kohtades. ISL-i esimene võistlus toimub 2019. aastal. Põhihooaeg algas oktoobris ja finaal peetakse detsembris. Sportlastel, kes on varem diskvalifitseeritud dopinguvastaste reeglite rikkumise eest, on keelatud osalemine ISL-is. ISL-i asutas ja rahastab Ukraina miljardär Kostjantin Grigorišin. Võistluse eesmärk on ujumisspordi edukas turundus rahvusvahelisel tasemel. Selle eesmärk on kasutada ujumise potentsiaali, mis on kogu maailmas laialt levinud, kuid võrreldes teiste spordialadega rahaliselt toimib endiselt halvasti. Lisaks soovib ISL parandada sportlaste tasustamist ja panna nad ürituse keskpunkti. Seda seostatakse süüdistusega, et ujumisliidu FINA Fédération Internationale de Natation ujumissüsteemis osalevaid sportlasi on seni liiga halvasti tasustatud. 2018. aasta hooajal oli ainus FINA poolt korraldatud suur ujumisüritus ujumise maailma karikavõistlused. Juunis saatis FINA kirja kõigile 209 föderatsioonile, kutsudes neid üles mitte tegema koostööd ISL-iga. Pärast FINA üldeeskirjade jaotises 4.5 sisalduva reegli tõlgendamise täpsustamist teatas FINA, et ISL on nüüd klassifitseeritud 2019. aasta hooaja rahvusvaheliseks võistluseks. Kõik etapid koosnevad neljast klubist ja need toimuvad kahel päeval kolme võistluse ja kahe pausiga. Igal juhul peavad kõik võistlevad klubid rivistama kaks sportlast (ja ka kaks võistkonda teateujumises), juhusliku ja järjepideva raja jaotusega kogu päeva jooksul. Koosseisumuudatusi saab päeva jooksul esitada kaks korda. Kokku 38 võistlust üksikute ürituste vahel, teateujumine ja väljalangemis võistlused, peetakse ühe etapi jooksul (4x50 segateateujumine toimub ainult siis, kui kaks võistkonda saavad punktid kõigi eelmiste võistluste jooksul). Algaval hooajal peetakse Derbi kohtumistel kaks viimast tavahooaja etappi, ülejäänud neljas Ameerika ja Euroopa meeskond lähevad vastamisi. Meeskonnad saavad iga ujumise lõpus punkte järgmiselt:
Karanga keel

Karanga keel on maba keelkonna mabangi rühma kuuluv keel, mida räägivad Tšaadis elavad karangad. Kõnelejate arv oli 1999. aasta andmetel umes 10 000. Keele ISO 639-3 kood on kth. http://www.endangeredlanguages.com/lang/2311 https://glottolog.org/resource/languoid/id/kara1484
Yorki peapiiskop

Yorki peapiiskop (inglise keeles Archbishop of York) on Canterbury peapiiskopi järel Inglismaa Kiriku tähtsuselt teine vaimulik. Talle alluvad nii Yorki piiskopkond kui ka Yorki kiriklik provints, mis hõlmab Põhja-Inglismaad ja Mani saart. Ta on ex officio Suurbritannia parlamendi Lordide koja liige, tiitliga Inglismaa priimas. Peapiiskopi iste (cathedra) asub Yorki kesklinnas Yorki katedraalis, tema ametlik residents Yorki ligidal Bishopthorpe'i külas asuvas Bishopthorpe'i palees. Praegune Yorki peapiiskop on alates 9. juulist 2020 Stephen Cottrell. Enne teda, alates 5. oktoobrist 2005, oli peapiiskopiks John Sentamu. Samuel White (4. september 2017). "House of Lords: Lords Spiritual" (inglise keeles). Suurbritannia parlament. Vaadatud 18. november 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Andrew Buncombe (2. november 2000). "Church history under threat as waters rise in archbishop's palace". The Independent (inglise keeles). Vaadatud 18. november 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  Yorki peapiiskop – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht (inglise keeles)