laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pärnu komandant

Pärnu komandant (rootsi keeles kommendant i Pernau, vene keeles комендант Пернова) oli Rootsi kuningriigi ja Venemaa keisririigi võimuperioodil Pärnu kindluse ja garnisoni ülem. 1741. aastal anti komandandile ametiajal lauamõisana tasuta kasutada Sindi riigimõis. Pärnu kustutati kindluslinnade nimekirjast 1835. aastal ja komandandi ametikoht kaotati. LAB, f. 25, Ms. 154a, L 36.
John B. Snook

John Butler Snook (1815 Inglismaa – 1901 New York) oli ameerika arhitekt, kes projekteeris mitmed tuntud malmhooned Manhattani naabruskonnas SoHos. Samuti oli tema projekteeritud Grand Central Depot, praeguse raudteejaama eelkäija.
Tim Spector

Tim Spector (sündinud 1958. aasta juulis) on Briti epidemioloog ja teadusajakirjanik. Spector on geneetilise epidemioloogia professor ja TwinsUK registri direktor Londoni King's College'is. Ta on spetsialiseerunud kaksikute uurimisele, geneetikale, epigeneetikale ning mikrobioomi ja dieedi uuringutele. Ta on üks rakenduse COVID Symptom Tracker propageerijaist Ühendkuningriigis. Identically Different: Why You Can Change Your Genes. 2012. The Diet Myth: The Real Science Behind What We Eat. 2015. "Tim Spector - Research Portal, King's College, London". Kclpure.kcl.ac.uk. Vaadatud 1.4.2020. Jozuka, Emiko (27.5.2016). "Ditch the diet if you want to lose weight says genetic expert Tim Spector | WIRED UK". Wired.co.uk. Vaadatud 1.4.2020. Elsa Vulliamy. "Want to to [sic] lose weight? Try eating chocolate and drinking wine". The Independent. Vaadatud 1.4.2020. Michelle Roberts (1.4.2020). "Coronavirus: Are loss of smell and taste key symptoms?" (inglise). BBC News online. Vaadatud 1.4.2020. Peter Forbes. "Identically Different: Why You Can Change Your Genes by Tim Spector – review | Books". The Guardian. Vaadatud 1.4.2020. Ametlik veebisait Tim Spectori publikatsioonid (Google Scholar)
Kroņmuiža

Kroņmuiža (ka Kroņi) on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Ārlava valla keskosas. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel Sasmaka järve idakaldal. Kroņmuiža jääb valla keskusest Valdemārpilsist 2, piirkonna keskusest Talsist 16 ning Riiast 134 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Kroņmuiža karjamõisa (Kronhof) keskuse juurde. Kroņmuižas kasvab looduskaitsealune künnapuu ümbermõõduga 4,85 m. Külast lõunasse jääb looduskaitsealune Jāņis Metuzala dendraarium, selle juures asub ka Valdemārpilsi metsamuuseum. Aastal 2017 oli külas 22 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 20. Vietvārdu datubāze, vaadatud 29.03 2020 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Ambrakas

Ambrakas on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Ārlava valla lääneosas. Küla asub merepinnast 46 meetri kõrgusel Sasmaka järve läänekaldal. Kroņmuiža jääb valla keskusest Valdemārpilsist 2, piirkonna keskusest Talsist 16 ning Riiast 134 kilomeetri kaugusel. Küla on tekkinud endise Ambrakase karjamõisa (Ambracken) keskuse juurde. Aastal 2017 oli külas 25 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 22. Vietvārdu datubāze, vaadatud 1.04 2020 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Cunces

Cunces on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Ārlava valla lääneosas. Küla asub Roja jõe ääres ja jääb valla keskusest Valdemārpilsist 2,5, piirkonna keskusest Talsist 17 ning Riiast 141 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Cunce mõisa (Zunzen) keskuse juurde.
Laskesuusatamine 1964. aasta taliolümpiamängudel

Laskesuusatamine 1964. aasta taliolümpiamängudel toimus 4. veebruaril Innsbrucki lähedal Tiroolis Seefeldis, mille maksimaalne kõrgus merepinnast on 1356 meetrit. Maksimumini jõuti üheksa kilomeetri pärast. Kogu distantsil oli kokku 792 meetrit tõuse, pikim katkematu tõus oli 96 meetrit ülesmäge. Nagu 1960. aastal, peeti ainult üks laskesuusatamise võistlus, meeste 20-kilomeetrine individuaalvõistlus. Selles saavutasid Nõukogude Liidu sportlased kaksikvõidu: Vladimir Melanin triumfeeris Aleksander Privalovi ees. Olümpiaspordina oli laskesuusatamine vastuoluline nii enne olümpiamänge kui ka pärast neid. Eriti kritiseeriti, et kahe karistusminuti saamisel suusatamisega ei suudetud kuidagi seda vahet korvata. Paljude vaatlejate sõnul oli headel laskuritel parimate suusatajate ees selge eelis. Teisest küljest oli korraldaja ülevaade väga positiivne, eriti seetõttu, et pealtvaatajate arv oli oluliselt suurem kui eelmistel olümpiamängudel 1960. aastal. Kuupäev: 4. veebruar Osavõtjaid: 51 võistlejat Riike: 14 Olümpiavõitja 1960: Klas Lestander
Ārlava

Ārlava (ka Ārlavas) on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Ārlava valla loodeosas. Küla asub merepinnast 38 meetri kõrgusel Sasmaka järve põhjakaldal. Ārlava jääb valla keskusest Valdemārpilsist 2,8, piirkonna keskusest Talsist 17 ning Riiast 135 kilomeetri kaugusel. Ārlava nimi tuleneb läänemeresoome keeltest. Esimene pool tuleneb oletatavalt eesti keelest (aru), teine pool aga liivi keelest (vell tähendab põldu). Ārlavat mainiti kirjalikult esimest korda aastal 1231. Küla vanad nimekujud on Arowelle, Erwahlen, Arwalen, Arwal, Arevale, Arwallenn. Aastal 1253 hakkas asula kuuluma Kuramaa piiskopkonale. XVI sajandil asus seal tõenäoliselt Arlava piiskopilinnus. Küla oli ka Ārlava kihelkonna keskuseks, millele aastani 1644 allus ka Ruhnu saar. Hiljem asus külas Ārlava mõis. Ārlava kirikuõpetajaks oli Läti kirjameeste seltsi juhataja aastail 1851-1854 Karl Friedrich Jacob Hugenberger. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Lubezere

Lubezere on küla (vidējciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Ārlava valla põhjaosas. Küla asub merepinnast 45 meetri kõrgusel Lubezersi järve põhjakaldal. Lubezere jääb valla keskusest Valdemārpilsist 5,9, piirkonna keskusest Talsist 20 ning Riiast 138 kilomeetri kaugusel. Küla on tekkinud endise Lubezere mõisa (Lub-Essern, Lubessern) keskuse juurde. Nõukogude perioodil oli Lubezere samanimelise sovhoosi keskasulaks. Aastal 2017 oli külas 190 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 175. Vietvārdu datubāze, vaadatud 1.04 2020 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Düns

Düns on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Kongo DV riigipeade loend

Kongo Demokraatliku Vabariigi riigipeade loend loetleb Kongo Demokraatliku Vabariigi presidendid alates riigi iseseisvumisest 1960. aastal.
Huljaipole

Huljaipole (ukraina Гуляйполе) on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis, Huljaipole rajooni halduskeskus. Huljaipole asub Zaporižžjast umbes 89 km idakagus. Huljaipole asutati 1785. aastal, linnaõigused sai 1938. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Huljaipole elanikest ukrainlasi 93,71%, venelasi 5,45%, valgevenelasi 0,23%, armeenlasi 0,15%, bulgaarlasi 0,08% ja tatarlasi 0,06%. Huljaipoles on sündinud vasakpoolne anarhist ja revolutsionäär Nestor Mahno (1888–1934). Aastatel 1917–1921 oli Huljaipole mahnolaste liikumise keskus. Huljaipole lahing Гуляйполе. Отдых Отдых в Украине Національний склад міст Datatowel.in.ua Биография Нестора Махно Образовака Гуляйполе — вольное государство батьки Махно В Мелитополе
Jules-Félix Coutan

Jules-Félix Coutan (22. september 1848 Pariis – 23. veebruar 1939 Pariis) oli prantsuse skulptor ja haritlane.  Jules-Félix Coutan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Upesgrīva (Vandzene vald)

Upesgrīva või Vandzenes Upesgrīva on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Vandzene valla idaosas. Küla asub Grīva jõe ääres. Upesgrīva jääb valla keskusest Vandzenest 19, piirkonna keskusest Talsist 34 ning Riiast 129 kilomeetri kaugusele. Küla on vana kaluriküla (Uppegriwe), kuhu XVII sajandil rajati sadam. Ajalooline küla paiknes Grīva jõe mõlemal kaldal, tänapäeval eraldab jõgi selle Mērsragsi vallas asuvat Upesgrīva küla Vandzene vallas asuvast osast. Aastail 1875–1913 ehitas kapten Indriķis Pūliņš seal koos oma vendadega 15 laeva. Upesgrīvas kasvab looduskaitsealune mänd ümbermõõduga 2,63 m. Aastal 2017 oli külas 37 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 25. Vietvārdu datubāze, vaadatud 1.04 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Eesti kodakondsus

Eesti kodakondsus on riigiõiguslik termin, millega määratletakse isiku suhe Eesti Vabariigiga. Kodakondsuse seaduse kohaselt omandatakse Eesti kodakondsus sünniga, saadakse naturalisatsiooni korras või taastatakse isikule, kes on kaotanud Eesti kodakondsuse alaealisena. Kodakondsus kaotatakse vabastamise, selle äravõtmise või mõne muu riigi kodakondsuse vastuvõtmisega. Seadus küll keelab Eesti kodakondsuse kõrval teis(t)e kodakondsus(t)e omamist; aga see on siiski lubatud sünnijärgsetele Eesti kodanikele, kuna Eesti Vabariigi põhiseaduse §8 keelab sünnijärgselt omandatud kodakondsuse äravõtmise ("Kelleltki ei tohi võtta sünniga omandatud Eesti kodakondsust"). Naturalisatsiooni saab Eestis taotleda vähemalt 15-aastane isik, kes omab pikaajalist või alalist elamisluba; on sooritanud eesti keele oskuse eksami; on sooritanud Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsuse seaduse tundmise eksami; omab legaalset püsivat sissetulekut; omab registreeritud elukohta Eestis; on lojaalne Eesti riigile. Seisuga 1. oktoober 2011 oli rahvastikuregistri andmetel Eesti 1 364 748 elanikust 1 149 716 ehk 84,24%-il Eesti kodakondsus. 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli 1 102 618 püsivalt Eestis elavat Eesti kodanikku. Seisuga 1. juuli 2012 oli Eesti 1 360 560 elanikust 1 146 763 ehk 84,29%-il Eesti kodakondsus. 76 932 Eesti kodanikku elas välismaal. Seisuga 1. jaanuar 2018 elas Eestis 77 268 määratlemata kodakondsusega isikut. Neil pole Eesti kodakondsust ja nad ei ole samuti pärast NSV Liidu lakkamist kasutanud võimalust, et saada endale NSV Liidu järglasriigi Venemaa Föderatsiooni kodakondsust, kuigi neil on olnud selleks võimalus. Kodanikustaatuse teadvustamiseks tähistatakse Eestis alates 1998. aastast kodanikupäeva. Seda tähistatakse 26. novembril, sest 26. novembril 1918 andis Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu välja määruse Eesti kodakondsuse kohta. Septembris 2020 otsustas valitsus võtta Eesti kodakondsus ära 10 isikult, kes olid saanud kodakondsuse ebaausal teel ja ei suutnud sooritada mõistliku aja jooksul kodakondsuse saamiseks nõutavaid eksameid ausal teel. Kodakondsuse seaduse muutmise ja täiendamise seadus (1957) Kodakondsuseta isik Sünnijärgne kodakondsus Naturalisatsioon Eestis Eesti kodakondsuseksam Eesti kodakondsuspoliitika Eesti kodakondsuse taotlemine Kodakondsuse seadus Riigi Teatajas "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. august 2010. Vaadatud 4. juulil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kodakondsus ja ränne Siseministeerium (vaadatud 8. novembril 2018) Valitsus võtab 10 inimeselt ebaausal teel saadud kodakondsuse, ERR, 17. september 2020 Kodakondsuse seaduse rakendamise kohta (RT 1992, 7, 109), Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsus 26. veebruarist 1992
2019. aasta sõjaväelaste maailmamängud

2019. aasta sõjaväelaste maailmamängud toimusid 18.–27. oktoobrini Hiinas Wuhanis. Tegemist oli 7. suviste sõjaväelaste maailmamängudega. Heiki Nabi võitis Kreeka-Rooma maadluse raskekaalus hõbemedali ja Martin Kupper kettaheites neljanda koha. "Heiki Nabi võitis sõjaväelaste maailmamängudel hõbemedali" ERR Sport, 24.10.2019 "Martin Kupper sai sõjaväelaste maailmamängudel neljanda koha" ERR Sport, 23.10.2019
Sörulase aabits

"Sörulase aabits" on MTÜ Sörvemaa Pärimuse Selts 2017. aastal ilmunud sõrvekeelne raamat. "Sörulase aabitsa" esitlus toimus programmi "EV 100" raames jaanuaris 2018. Aabitsa väljaandjad pälvisid 29. septembril 2019 peaministri tunnistähe. "FOTOD | Sörulased said päris isioma aabitsa". delfi.ee. 04.01.2018, 22:06. Teistsugune on ka sõrve keel. Nii saidki sõrulased valmis päris isioma aabitsa, mis on on esimene otsast lõpuni täielikult sõrvekeelne. ev100 (2017). "Sörulase aabits". ev100.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2020. Vaadatud 4. aprill 2023. Tammeougu Mari (2018). "Sörulase aabits". Söuke Sörvemaa. Nüüd on sõrulased saanud valmis esimese päris isioma raamatu. “Sörulase aabits” on esimene otsast lõpuni sõrvekeelne sõrulaseks olemisest rääkiv raamat. Lepik, Margus (20.03.2020). "EV100 tunnistäht nr55". sörvemaa.ee. Vaadatud 12.08.2024.
Uguņciems

Uguņciems (vanasti ka Uguņi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Vandzene valla idaosas. Küla asub Grīva jõe ääres merepinnast 14 meetri kõrgusel. Uguņciems on tekkinud endise Uguņi mõisa (Uggunzeem) keskuse juurde. Külas on raamatukogu. Külas asuv Tīrumi keskaegne kalmistu ja hiiepaik Basese Libahundikivi on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Aastal 2015 oli külas 101 elanikku, aastail 2017 ja 2020 oli elanikke 102. Vietvārdu datubāze, vaadatud 2.04 2020 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2021. Vaadatud 2. aprillil 2020.
Valgalciems

Valgalciems on küla (vidējciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Roja vallas. Küla asub valla lõunaosas Liivi lahe kaldal. Osa ajaloolisest Valgalciemsi külast jääb tänapäeval Vandzene valda ning on halduslikult eraldiseisev Valgalciemsi küla. Aastail 2009–2021 kuulus küla Roja piirkonda. Külas kasvab looduskaitsealune mänd ümbermõõduga 2,9 meetrit. Valgalciemsis asub Valgalciemsi bussipeatus. Aastal 2015 oli külas 140 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 121. Vietvārdu datubāze, vaadatud 2.04 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 17.05 2020 "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 21. mail 2020.
Kodarapüss

Kodarapüss on rattakodarast valmistatud isetehtud pürotehniline mänguasi, mis teeb pauku. Kodara nippel keeratakse kodara otsas tagurpidi ja seda kasutatakse lõhkelaengu kestana, laenguna kasutatakse tikuväävlit ning lööknõela rolli täidab tömbiks lõigatud nael. Kodarapüss oli levinud mänguasi NSVLi noorte seas. Kõige tavalisem kodarapüss on L-tähe või vibukujuline kodar, mille otsas oleva tikuväävliga täidetud nipli avausse paigutatud naela stabiliseerib kodara teise otsa külge pinguldatud kummiriba või traat. Sellist kodarapüssi lastakse lüües püssi naelaga otsa vastu kõva pinda, nt kivi või asfalti, nael paneb plahvatama niplisse pressitud tikuväävli ning kõlab pauk. Kuna kodarapüss on käsitöö ning lähtematerjalina kasutatakse käepäraseid komponente, siis püsside disain ja tööpõhimõte varieerub. Näiteks on olemas ka noole põhimõttel töötavaid heidetavaid kodarapüsse, ka on kodarapüsse, mida valmistatakse mitte jalgratta, vaid mõne suurema sõiduki kodaratest. Kodarapüssiga samasuguse tööpõhimõttega on sutspüss, mis tehakse tüüpiliselt peenikesest vasktorust. Ka on kasutatud sarnaselt võtmeid, mille vardjas on seest õõnes, samamoodi meisterdatakse heidetav paugupüss tikuväävliga täidetud mutrist, surudes väävli kokku mutri kummassegi otsa keeratud poldiga. Suurema mahuga kestadega kaasneb suurem plahvatus ja suureneb oht vigastusteks. Tamasseri raud
Ülejõe (Anija)

Ülejõe on küla Harju maakonnas Anija vallas. Küla piiridesse jääb tuhamägi ja Aavoja veehoidla ning sealt voolab läbi Aavoja. Kehra ja Ülejõe piiriks on raudtee ja Jägala jõgi. Külas tegutseb puidutöökoda. Külast on pärit teatrikunstnik Jaanus Laagriküll. Küla maal kasvab kaitsealune loodusobjekt Ülejõe ussikuusk (Kehra ussikuusk). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Anija Vallavolikogu määrus, Anija valla arengukava kinnitamine, Vastu võetud 25.09.2003 nr 43, veebiversioon (vaadatud 03.02.2015) KEHRA LINN
Püvi

Püvi on eesti perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Püvi 272 inimesel: 133 mehel ja 139 naisel. Perekonnanimede esinemissageduselt oli Püvi meeste puhul 547. kohal ja naiste puhul 598. kohal. Nimi on levinuim Valga maakonnas, kus sellenimelisi on 10 000 elaniku kohta 10,3. Aleksander Püvi, eesti laulja Grete Püvi (Grete Ayache), Eesti ratsutaja Pirjo Jonas (Pirjo Püvi), eesti laulja ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Püvi[alaline kõdulink] (vaadatud 2.04.2020) Püvi statistikaameti andmebaasis
Radehhiv

Radehhiv (ukraina Радехів, poola Radziechów) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Tšervonohradi rajoonis. Kuni 2020. aastani oli linn Radehhivi rajooni halduskeskus. Radehhiv asub Lvivist umbes 67 km kirdes. Radehhivit on esmamainitud 1472. aasta, Magdeburgi linnaõigused sai 1752. aastal. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Austria keisririigi võimu alla. 1919–1939 oli Radehhiv Poola koosseisus. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Radehhivi elanikest ukrainlasi 98,94%, venelasi 0,73% ja valgevenelasi 0,11%. Радехів: історія та пам’ятки Край, 7. veebruar 2020 Radekhiv Internet Encyclopedia of Ukraine Національний склад міст Datatowel.in.ua
Milstrand AS

AS Milstrand on 1995. aastal asutatud ettevõte, aktsiaselts, mille põhitegevuseks on heledate naftasaaduste laadimine ja ladustamine. Ettevõtte terminal, mis töötab ööpäev läbi, asub endise NSV Liidu sõjaväebaasi 17,62 ha suurusel maa-alal Viimsi poolsaare lääneosas. Lisaks kuulub ettevõttele 11,2 km pikkune Maardu–Viimsi raudteeharu. Naftasaadused saabuvad terminali laevade või rongidega ning pärast ladustamist jõuavad terminali mahutitesse. Seejärel transporditakse saadused laeva-, rongi- või autoveostena. Õiguslik vorm: Aktsiaselts (AS) Tegevusvaldkond: vedelike ja gaaside veondus ja laondus Füüsilised isikud (juhatuse liikmed, esindusõigus): Helle Paeväli (2006), Pjotr Sedin (2015), Ervin Hasselbach (2017) Käive (2018): 643 835 € Bilansimaht (2018): 2 506 137 € Põhikapital: 25 500.00 EUR Töötajate arv: 21 (seisuga 31.12.2019) Mahutipargis on kokku 11 mahutit. 3 x 17 000 m3 (maa-alused mahutid), 3 x 14 000 m3, 3 x 10 000 m3 ja 2 x 1000 m3. Mahutite kogumaht on 125 000 m3. Ligipääs: sadam, raudtee, autotransport Käideldavad kütused: diislikütus, kerge kütteõli, lennukikütus Jet A-1, bensiin Teenused: volitatud kaubasaaja, kaupade käitlemine tolli-, aktsiisi- või kommertslao režiimil Raudtee-estakaadil on 34 laadimiskohta. Pealelaadimise võimsus on kuni 120 vagunit ööpäevas. Mahalaadimise võimsus on kuni 180 vagunit ööpäevas. Autoestakaadil on kokku 5 laadimiskohta. 4 laadimiskohta diislikütusele või kergele kütteõlile ning 1 laadimiskoht lennukikütusele Jet A-1. Iga laadimiskoha maksimaalne jõudlus on kuni 120 m3 tunnis. Sadamakaisid on kaks. Miiduranna sadama kai nr. 10, kus on kaks laadimisstendrit: 10″, mille tootlikkus on 1400 m3/h ja 12″, mille tootlikkus on 1500 m3/h. Samuti Miiduranna sadama kai nr. 9, mille tootlikkus on 300 m3/h. AS Milstrand, kemikaaliseadusest lähtuvalt A-kategooria suurõnnetuse ohuga ettevõttena, on esitanud ametkondadele kõik nõutavad dokumendid ning omab vastavat tegevusluba. "Teatmik". "Milstrand AS".
Rudkõ

Rudkõ (ukraina Рудки, poola Rudki) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Sambiri rajoonis. Rudkõ asub Lvivi kesklinnast umbes 88 km lääneedelas. Rudkõt on esmamainitud 1472. aastal, linnaõigused sai 1645. aastal. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Austria keisririigi võimu alla. Lühikest aega oli linn 1918–1919 Lääne-Ukraina Rahvavabariigi koosseisus. 1919–1939 oli Rudkõ Poola võimu all. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rudkõ elanikest ukrainlasi 98,47%, poolakaid 0,75% ja venelasi 0,65%. Історична довідка Рудківська міська рада Національний склад міст Datatowel.in.ua
Kamjanka-Buzka

Kamjanka-Buzka (ukraina Кам'янка-Бузька; poola Kamionka Bużańska) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Lvivi rajoonis. Kuni 2020. aastani Kamjanka-Buzka rajooni keskus. Asub 96 km Lvivist edelas. Kirjalikes allikates on asulat esmamainitud 1411. aastal Dymoszyni nime all. 1471 sai Magdeburgi linnaõigused ning Kamionka Strumiłowa nime. Teise Põhjasõja ajal hävitati linn suures osas. Rzeczpospolitale, pärast teist Poola jagamist kuulus Austria Galiitsia koosseisu. 1921–1939 oli Poola Tarnopoli vojevoodkonna koosseisus. 1939–1941 ja alates 1944 kuulus Ukraina NSV-le. 2017. aasta alguses oli linnas 10 762 elanikku. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kamjanka-Buzka elanikest ukrainlasi 95,49%, venelasi 3,29%, poolakaid 0,52 ja valgevenelasi 0,34%. Національний склад міст за переписом 2001 року Datatowel http://kb-mr.org.ua/
Javoriv

Javoriv (ukraina Яворів, poola Jaworów) on linn Ukrainas Lvivi oblastis, Javorivi rajooni halduskeskus. Javoriv asub Poola piirist umbes 16 km kaugusel, Lvivist ligikaudu 48 km lääneloodes. Javorivi on esmamainitud 1376. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1569. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Javorivi elanikest ukrainlasi 96,54%, venelasi 2,66%, poolakaid 0,24%, valgevenelasi 0,23% ja armeenlasi 0,08%. Javorivis asub sõjaväebaas(en). 13. märtsil 2022 tabas baasi Venemaa relvajõudude raketirünnak, mille tulemusel hukkus kümneid ja sai vigastada enam kui 100 inimest. Історична довідка Яворівська Районна Державна Адміністрація Національний склад міст Datatowel.in.ua "35 killed, 134 hurt in Russian attack targeting Yavoriv military range near Lviv: Live updates". USA Today (inglise). 13.03.2022. Vaadatud 13.03.2022. "Russia missile strike on Ukraine base close to Polish border kills 35, governor says". TheGuardian.com (inglise). 13.03.2022. Vaadatud 13.03.2022.
Skole

Skole (ukraina Сколе, poola Skole) on linn Ukrainas Lvivi oblastis, Strõi rajoonis. Skole asub Opiri jõe vasakul kaldal, Strõist umbes 35 km edelas ja Lvivist ligikaudu 95 km lõunaedelas. Skolet on ürikutes esimest korda mainitud 1397. aastal, mil asula sai Magdeburgi linnaõigused, kuid asula oli olemas juba 11. sajandi alguses. 1660. aastal rajati Skole kõrvale krahv Aleksander Janusz Zasławskile kuuluv alev Aleksandria. Kuid Aleksandria nimi ei jäänud kasutusele ja kohalikud elanikud kutsusid linna jätkuvalt Skoleks. 18. sajandi algul saabus piirkonda hulgaliselt saksa käsitöölisi. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Austria keisririigi võimu alla. Raudteeühenduse sai Skole 1885. aastal. 30. märtsil 1888 hävis tulekahjus peaaegu kolmandik linnast. 1919–1939 oli linn Poola koosseisus. Punaarmee hõivas Skole 19. septembril 1939 ja mõni aeg hiljem inkorporeeriti linn Ukraina NSV osana Nõukogude Liitu. Saksa väed vallutasid Skole 26. juunil 1941. Punaarmee vallutas linna tagasi 9. augustil 1944. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Skole elanikest ukrainlasi 97,30%, venelasi 1,80%, valgevenelasi 0,28% ja poolakaid 0,26%. История города Сколе Сколе Національний склад міст Datatowel.in.ua