laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Girona

Girona on linn Hispaanias Kataloonias, Girona provintsi keskus. Asub Teri ja Onyari jõe liitumiskohas. Girona on tähtis kaubanduse ja kultuuri keskus. Linn on tuntud oma vanalinna müüri ja Onyari-äärsete 19. sajandist pärinevate elumajade poolest. Linna kohale ehitasid oma kastelli roomlased, hiljem oli linn visigootide valduses. Gironale on oma jälje jätnud ka maurid, kes valitsesid linna 785. aastani, mil Karl Suur linna tagasi vallutas. 12. sajandil elas linnas suur juudi kogukond ja Girona oli kabalistika keskus. 1492. aastal aeti juudid Hispaaniast välja. 17. ja 18. sajandi jooksul peeti Girona kindluse pärast mitmeid lahinguid Prantsusmaaga. 1809. aastal vallutas Napoleon linna pärast 7-kuulist piiramist. Girona katedraal (Santa Maria katedraal) valmis aastatel 1015–1036, kuid seda on hiljem korduvalt ümber ehitatud. See on kõige laiema gooti stiilis lööviga kirik (laius 22,98 m). Hilisgooti stiilis Sant Feliu kirik on ehitatud 14. sajandil. Girona jaguneb 9 linnaosaks ja 31 asumiks. Gironast möödub autotee AP-7 (E-15). Linnast 12 km lõunas asub Girona Costa Brava rahvusvaheline lennujaam. Raudteeühendus on Barcelona ja Prantsusmaaga. Girona ülikool on asutatud 1992. aastal. Linna jalgpalliklubi Girona FC mängib Hispaania kõrgliigas. Municipal Register of Spain of 2023 Girona linnavalitsuse koduleht
Karirahu

Karirahu on 0,65 hektari suurune saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist läänes, Vaika saarte põhjapoolseim saar. Saar asub 200 meetrit Alumisest Vaikast põhja pool. Tormilained käivad Karirahust üle. Saar on kivise pinnamoega, seal kasvab võsa. Karirahu Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 2. juulil 2019. Karirahu Eesti looduse infosüsteemis
Kullipank

Kullipank on Vaika saarte hulka kuuluv 0,11 hektari suurune saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist läänes ja 300 meetrit Keskmisest Vaikast edelas. Saare koordinaadid on 58° 22′ 40″ N, 21° 48′ 25″ E. Saar on kivise pinnamoega. Tormilained käivad Kullipangast üle. Kullipank Eesti looduse infosüsteemis
Mustpank (Vaika)

Mustpank on 0,17 hektari suurune saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist läänes ja 300 meetrit Keskmisest Vaika saarest idas. Mustpank on üks Vaika saartest. Saare rannajoone pikkus on 210 meetrit. Mustpank Eesti looduse infosüsteemis
Mäetaguse

Mäetaguse on alevik Ida-Viru maakonnas, Alutaguse vallas, endise Mäetaguse valla keskus. Asub maakonna keskel Kohtla-Järve linnast lõuna pool. Mäetaguse alevikust kirdes saab alguse Mäetaguse jõgi. Elanike arv oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 555 inimest. Neist 271 olid eestlased. 2000. aastal oli alevikus 561 ja 1. jaanuaril 2006 608 elanikku. Alevikus asub Mäetaguse mõis, mida on esmamainitud 1542. aastal. Mäetaguse mõisa park on kaitse all. Alevikust 1 km ida pool asub Mäetaguse maastikukaitseala. Atsalama Segakoor Mäetaguse Põhikool Mäetaguse mõisa ait Mäetaguse mõisa kasvuhoone Mäetaguse mõisa park pimeduses Tammik Mäetaguse maastikukaitsealal Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018. Statistikaameti andmebaas Mäetaguse mõis Mäetaguse mõis Mäetaguse mõisa park
Vilanova i la Geltrú

Vilanova i la Geltrú on linn Hispaanias Kataloonias Barcelona provintsis, Garrafi maakonna keskus. Vilanova i la Geltrú on oluline sadamalinn. Municipal Register of Spain of 2023 Vilanova i la Geltrú koduleht (katalaani keeles)
Nullaarne tehe

Nullaarne tehe on tehe aarsusega 0. Nullaarne algebraline tehe hulgal A fikseerib hulga A mingi elemendi. Näiteks rühmades ja monoidides võib ühikelemendi võtmist vaadelda nullaarse tehtena. Kõik täisarvud (või ratsionaalarvud või kompleksarvud, moodustavad liitmise suhtes rühma, mille ühikelemendiks on 0. Kõik naturaalarvud moodustavad liitmise suhtes monoidi, mille ühikelemendiks on 0. Kõik positiivsed ratsionaalarvud (või kõik positiivsed ratsionaalarvud) moodustavad korrutamise suhtes rühma, mille ühikelemendiks on 1.
Tihvini rajoon

Tihvini rajoon on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis. Rajoonis on Tihvini linn ja 8 valda, kus on kokku 201 alevikku ja küla. Q126709394 Rajooni koduleht
Ternaarne tehe

Ternaarne tehe ehk ternaarne operatsioon ehk ternaarne operaator on matemaatikas tehe aarsusega 3 ehk kolme muutuja funktsioon. Üldjuhul on tegemist kujutusega kolme hulga otsekorrutisest neljandasse hulka. Ternaarne algebraline tehe hulgal A on kujutus otsekorrutiselt A×A×A hulka A. Programmeerimiskeeltes C, C++, C#, Java ja Perl on ternaarseks tehtemärgiks ?:. Selle argumendid on üks kahendmuutuja (loogiline muutuja) ja kaks lauset ning selle tagastusväärtus on esimese lause tagastusväärtus, kui kahendmuutuja on tõene, ja teise lause tagastusväärtus, kui kahendmuutuja on väär. Näiteks z = (x > y) ? x : y; omistab muutujale z väärtuse x, kui x on suurem kui y, ja muudel juhtudel väärtuse y (lause sätib z võrdseks x ja y maksimumiga). Mõned programmeerijad peavad selle ternaarse tehtemärgi kasutamist halvaks praktikaks, kuigi ta võib teatud juhtudel olla kasulik if-lausete kuhjamise takistamiseks.
Eesti puude loend

Siin on loetletud Eesti tuntud puid ja puuderühmi. Aarna ristipuud Ahunapalu kadakad Akste ristimänd Assikvere mänd Emmaste tamm Eoste Porgandi ristipuud Eoste ristipuud Haabersti hõberemmelgas (surnud) Haki Kuntsamäe ohvritamm Hardu tamm (surnud) Hargla ohvrimänd Hinsa mänd Iia ristimänd Ilmandu-Sepa pärn Ilumäe hiiepärn Jaani-Hansu mänd Jaanimäe mänd Jõesaare kadakas Kaarli mänd Kaasani kiriku pappel Kalina ohvritamm Kallukse mänd Kambja mänd Kambja ristimänd Kapera mänd Karilatsi ristimänd Karo kakutu pettai Karste hiietamm Karusselja pärn Kastna hiiemäe pärn Kataveski hiiekadakas Keava kahar mänd Kernu kadakas Kiidjärve krokodillikuusk Kiltsi Järvepera pärnad Kiuma ristipuud Koksi talu tamm Koluvere saar Konnametsa ristimännid Koorküla põlispuud Koorvere Öpiku talu ristipuu Kopli tammed Kuldijüri mänd Kulla hiietamm Kuningamänd Kuremäe ohvritamm Kurista Leinamänd Kuru mänd Kuuskede kuningas Kõlleste mänd Kägi pirnipuud Käharpea mänd Kähri ristipuu Kärbla tamm Laane tammed Laasu tamm Laatre ristimänd (surnud) Laekvere mänd Laikmaa kadakad Lalli hiie ohvrimänd Liiva mänd Liivaaugu tamm Lindsi saarik Lokuta kadakas Loodi lehised Losu hiiekuusk Lubjaaugu pärn Luha kääbusmänd Lusti tamm Lutsu ristipuud Lõpre tamm Lüllemäe sanglepp Lümati künnapuu Mammaste-Kanariku ristipuud Mehide männid Meremäe männid Meriküla mänd Metste ristipuu Mohni pärn Mustahamba tamm Mäe-Lehtsoo tamm Mäesuitsu pärn Mäletjärve Annemäe ohvrikask Männiku mänd Märjamaa ohvripärn Napimäe pettai Ojasoo männid Ohekatku tamm Orissaare staadioni tamm Osula Juudapedastik Osula Pühaliistu tamm Oti mets-õunapuu Padaoru mänd Palivere künnapuu Palivere pooppuu Partsi ristimänd Partsi ristipuud Pauliku Tammiku hiietammed Peetri mänd Peri ristipuu Peri Tõnise petai Pidapa vana mänd Pihla hiiemänd Porgandi ristipuud Porkuni mänd Purtse Hiiemäe ohvripärn Puru tamm Puskaru ristipuud Puuri ristikuusk Puuri ristimets Pühajärve sõjatamm Pühamänd Raasiku hiidremmelgad Rame kadakas Ranna Tuhandeaastane tamm Rasina remmelgas Ratla roosa tamm Raudemetsa mänd Reima kadakas Riiasöödi tamm Rimmi püha mänd Risti mänd Rookse künnapuu Rosma Moorimäe ristipuud Rõngu Hiietamm Rõstla Pöndi hiiepärn Saukse hiiesalu Siiriuse kask Sipa pärn Sipe Kõivusaare kased Sohlu mänd Sudiste Kaprali hiiepuu Sõatamm Sõsarsaarte tammed Säässaare ristimänd Säässaare ristipuud Süda tänava hõlmikpuu Taevaskoja ristipuu Tagaküla Tiigi talu ristimännid Tagasauna mänd Tamme-Lauri tamm Terikeste Suitsumäe hiiepärn Tiidu mänd Tilleoru ristimänd Toborna pettäi Tsirgu mänd Tsirgumäe ohvrimänd Tõrenurme Hiiepärn Tõrvanõmme mänd Tädu kuusk (surnud) Tärkma ohvritamm Tülivere hiietamm Uduvere ohvripärn Riinu Upsi tamm Vaemla hõbevaher Vaemla mägivaher Valli valge mänd Vanaküla ohvripuud Vara ohvritamm Vedu pärn Veelikse hiiepärn Verhulitsa Laudsi pettäi Viira ristipuu Viiralti tamm Virve nõiutud männid Võlla tamm Väike-Saadu pihlakas Väike-Saadu pärnad
Tekstuur

Sõnal "tekstuur" on valdkonniti mitu tähendust. Tekstuur on millegi loodusliku iseloomulik ehituslaad: tekstuur on geoloogias kivimi makroskoopilist ehitust iseloomustav tunnus; tekstuur on mõiste metsanduses; tekstuur on mõiste füüsikas ja keemias. Tekstuur on muusikas teose üldine helikvaliteet, mida iseloomustavad häälte arv ja häältevaheline suhe. Tekstuur on 13. sajandi kirjastiil, mis liigitatakse gooti kirjade alla.
Integriteet

Integriteet (ka moraalne integriteet, moraalne terviklikkus) on üks eetika põhimõisteid, millega tähistatakse inimese kaasasündinud loomuõigusi. Religioonid on olemuslikult esimesed katsed neid loomuõigusi määratleda. Tänapäeval lähtutakse inimese moraalse terviklikkuse aluse määratlemisel inimõigustest.
Võre (matemaatika)

Võre on matemaatikas osaliselt järjestatud hulk, milles igal lõplikul mittetühjal alamhulgal on ülemraja (vähim ülemtõke) ja alamraja (suurim alamtõke). Termin "võre" tuleneb selliste osaliselt järjestatud hulkade Hasse diagrammide kujust. Võret saab defineerida ka algebraliselt. Võre on hulk L koos kahe binaarse tehtega ^ ja v, nii et hulga L mis tahes elementide a, b ja c korral (Idempotentsusseadused on võimalik neelduvuse seadustest tuletada ning seetõttu võib nad põhimõtteliselt ka mainimata jätta.) Kui need tehted rahuldavad neid algebralisi reegleid, siis saab osalise järjestuse ≤ hulgal L defineerida järgmise reegli abil: a ≤ b siis ja ainult siis, kui a v b = b (ehk a ^ b = a). Siis on hulk L koos niiviisi defineeritud osalise järjestusega ≤ ülaltoodud hulgateoreetilises mõttes võre. Ümberpöördult, kui on antud osalise järjestuse kaudu defineeritud võre (L, ≤) ning me märgime hulga {a, b} ülemraja a v b ja alamraja a ^ b, siis (L, v, ^) rahuldab kõiki algebraliselt defineeritud võre aksioome. Kõikide võrede klass moodustab kategooria, kui me defineerime homomorfismi võrest (L, ^, v) võresse (N, ∩, ∪) funktsioonina f : L → N, mille korral f(a ^ b) = f(a) ∩ f(b) f(a v b) = f(a) ∪ f(b) for all a, b in L. Kui homomorfism on bijektiivne, siis ka tema pöördkujutus on homomorfism, ning sel juhul nimetatakse neid homomorfisme võrede isomorfismideks. Võresid, mille vahel on isomorfism, nimetatakse isomorfseteks. Isomorfsed võred on praktikas identsed, kuigi nende elemendid on üldjuhul erinevad. Iga homomorfism on monotoonne kujutus (monotoonne funktsioon) ühest võrest teise, kuid iga monotoonne kujutus ei ole veel võrede homomorfism. Et monotoonne kujutus oleks homomorfism, peab ta olema ühitatav ka lõplike hulkade ülem- ja alamrajadega. Võret nimetatakse tõkestatud võreks, kui tal leidub suurim element ja vähim element. Suurima elemendi tähiseks on sageli 1 ja vähima elemendi tähiseks 0. Kui x on tõkestatud võre element, siis võre mis tahes elementi y, mis rahuldab tingimusi x ^ y = 0 ja x v y = 1, nimetatakse elemendi x täiendiks. Tõkestatud võret, milles igal elemendil on (mitte tingimata ainus) täiend, nimetatakse täienditega võreks.
Karijärv

Karijärv on järv Elva vallas Tartumaal, ulatuslikus Elva (Ulila) orundi lääneosas (2 km Keeri järvest edelas). Järv on tekkinud pärast Suur-Võrtsjärve taandumist. Karijärv kuulub Keeri-Karijärve looduskaitseala koosseisu. Järve (86 ha, suurim sügavus 14,5 m) vesi on kollakasroheline ja 3,5 m ulatuses läbipaistev. Kaldad on enamasti allikaterohked ja mudased, leidub ka liivakallast. Veepiiril kasvab tihe kõrkjastik, supluskohad asuvad metsasel ida-, kohati ka edelakaldal. Järv on kraavi abil ühenduses Asema järvega, väljavool toimub paari kilomeetri pikkuse jõe kaudu Keeri järve. Kevadel on Karijärv koos Külaaseme ja Keeri järve ning Elva jõega üks suur veteväli. Järv on kalarikas (latikas, haug, ahven jt). Karijärve-Suurekivil võib näha ümbruskonna suurimat rändrahnu – Suurekivi (ümbermõõt 16 m), Reinol suurt pärna. Muistendi järgi olnud Karijärve kohal ennemuiste väike lombike, kuhu karjased ajanud karja jooma. Igaüks püüdnud oma loomad esimesena lombi juurde ajada, et need selgemat vett saaksid. Tüli lõpetamiseks sadanud maha suur järv, mis uppunud karja järgi saanudki oma nime.
Mustpank

Mustpank (ka Tšernovi madal) on madal Eesti territoriaalmere kõige läänepoolsemas osas. Asub Vilsandist umbes 15 km läänes. Madala juures asub Mustpanga läänepoi. Mustpanga läänepoi navigatsioonimärkide andmekogus
Tšernovi madal

Tšernovi madala all võidakse mõelda kolme Eesti madalat: Tšernovi madal on madal Lääne maakonnas Tšernovi madalaks on vigaselt nimetatud Harju maakonnas asuvat Hülkari madalat Tšernovi madal on Saare maakonnas asuva Mustpanga varasem nimi
Vâlcea maakond

Vâlcea maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Olteenias. Väike põhjaosa asub Transilvaanias. Băbeni Băile Govora Băile Olănești Bălcești Berbești Brezoi Călimănești Drăgășani Horezu Ocnele Mari Râmnicu Vâlcea 2021 Romanian census Vâlcea maakonna koduleht
Ilfovi maakond

Ilfovi maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Maakond ümbritseb Bukaresti. 1997. aastani oli nimi Sectorul agricol Ilfov. Bragadiru Buftea Chitila Măgurele Otopeni Pantelimon Popești-Leordeni Voluntari 2021 Romanian census Ilfovi maakonna koduleht
Asema järv

Asema järv (ka Suur Külaaseme järv, Suur Asema järv, Sügavjärv ja Alamärdi järv) asub Tartu maakonnas Elva vallas, Jõnni järvest umbes 100 m lõuna pool ning kuulub Keeri-Karijärve looduskaitseala koosseisu. Umbjärve kaldad on soostunud ja põhja katab paks muda. Järves leidub latikat, ahvenat ja särge.
Jõnni järv

Jõnni järv (ka Väike Külaaseme järv ,Väike Asema järv) on järv Tartumaal Elva vallas Külaaseme külas. Asub Karijärvest umbes 300 m lõunas ja Asema järvest 50 m loodes ning kuulub Keeri-Karijärve looduskaitseala koosseisu. Järve kaldad on soised. Järves leidub latikat, roosärge ja särge.
1566 Icarus

1566 Icarus (lühemalt ka Icarus, vahel ka Ikarus) on Apollo-klassi asteroid. 1566 Icarus sai eriti kuulsaks 1949. aastal, kui asteroidi järjekordsel lähenemisel Maale 1968. aastal ennustati taas kokkupõrget. Asteroid on saanud nime vanakreeka mütoloogia tegelase järgi, kes lendas päikesele liiga lähedale.
Dimitri Klenski

Dimitri Klenski (vene keeles Димитрий Кириллович Кленский; sündinud 2. detsembril 1945 Tallinnas) on Eesti ajakirjanik ja poliitikategelane. Ta lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi aastal 1969.[viide?] Ta on töötanud ajalehtedes Den za Dnjom ja Sovetskaja Estonija ning raadiokanalis Raadio 4. Ta on olnud ajakirja Ogonjok erikorrespondent ning ajalehe Pravda korrespondent.[viide?] 2023. aastal heitis Eesti Ajakirjanike Liit Dimitri Klenski oma ridadest välja. Ta lõpetas 1982. aastal NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia.[viide?] Ta on olnud Tallinna linnavolikogu liige.[viide?] Ta on juhtinud valimisnimekirja Klenski nimekiri ning kandideeris Konstitutsioonierakonna nimekirjas 2007. aasta Riigikogu valimistel. Ta sai 1064 häält ja ei osutunud valituks. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 2 (Kesklinn, Lasnamäe, Pirita) Vene Erakonna Eestis nimekirjas ja sai 1237 häält, kuid ei osutunud valituks. 5. oktoobril 2007 teatati, et Klenski on kuulutatud aprillirahutuste korraldamises kahtlustatavaks. 14. jaanuaril 2008 algas Harju Maakohtus kohtuprotsess Dimitri Klenski ja tema kaasosaliste üle seoses nende väidetava osalusega aprillirahutuste organiseerimisel. 5. jaanuaril 2009 mõistis Harju maakohus Dmitri Klenski ja tema kaassüüdistatavad õigeks 2007. aasta aprilli pronksiööde korraldamise süüdistuses. Prokurör kaebas otsuse edasi. Ka Tallinna ringkonnakohus mõistis ta õigeks. Riigikohus prokuröri kassatsioonkaebust arutusele ei võtnud. Dimitri Klenski arvamuslood portaalis Regnum.ru (vene keeles) Venemaa suursaadiku aukiri "Suure panuse eest Eesti venekeelsesse ajakirjandusse" Dimitri Klenski elab Tallinnas. Tal on poeg Kirill. Tema õde oli Eesti Draamateatri näitleja Maria Klenskaja. Dmitri Klenski kaksikvend Sergei elab Moskvas, ta on elukutselt kirurg. "Ene Pajula | Ükski heategu ei jää karistuseta, kahetseb mammi ehk Miks ajakirjanike liit heitis oma ridadest välja Dimitri Klenski" Õhtuleht, 17. jaanuar 2023 http://www.vvk.ee/index.php?id=12655&pid=6752&did=5377&cid=16760 Linter ja Reva taotlevad vahistamise eest riigilt hüvitist [1] Priit Pullerits. Dimitri Klenski innustub Martin Luther Kingist[alaline kõdulink]. Postimees: Arter, 6. november 2004 Priit Pullerits:Dimitri Klenski innustub Martin Luther Kingist* Postimees, 6. november 2004 On-line-intervjuu Postimehe lugejatele Mida Klenski oma käitumisega taotleb? Jüri Vlassovi arvamuslugu Eesti Päevalehes Klenski sai politseilt Tõnismäe-keelu. Delfi, 14. september 2007 Dimitri Klenski innustub Martin Luther Kingist. Postimees 6. november 2004 Klenski kuulutati aprillirahutuste korraldamises kahtlustatavaks Tarmo Vahter, Krister Kivi. Pöörane intervjuu: Dmitri Klenski - Eesti neeger. Ekspress.ee, 23. oktoober 2009
Sölvesborgi vald

Sölvesborgi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Blekinge lääni lääneosas. Piirneb Bromölla valla, Olofströmi valla ning Karlshamni vallaga. Valla koduleht
Haliit

Haliit on mineraal. Keemiliselt on puhas haliit naatriumkloriid (NaCl). Kivimina tuntakse teda kivisoolana. Tööstuslikult toodetud ja puhastatud haliiti nimetatakse lauasoolaks või lihtsalt soolaks. Haliit on suhteliselt pehme (kõvadus 2,5); erikaal 2,16; lõhenevus täiuslik. Värvuselt on puhas haliit läbipaistev ja värvitu, kuid lisandite tõttu võib olla punakas, kollakas või sinakas. Haliit esineb peamiselt settekivimites. Haliit kuulub evaporiitide hulka, sest ta moodustub auruvast veest välja kristalliseerudes. Merevees lahustunud sooladest moodustab haliit 77,6%. Haliit hakkab mereveest kristalliseeruma siis, kui vee kogus on aurumise tõttu vähenenud kümnendikuni esialgsest kogusest. Haliit moodustub peamiselt soolajärvedes ning madalates laguunides ning aeg-ajalt üleujutatavates merelahtedes, kus toimub kiire aurustumine (näiteks Garabogazi laht). Et haliit on enamlevinud silikaatseist kivimeist väiksema tihedusega, siis hakkavad sügavamale maakoorde mattuvad soolakihid peallasuvate raskemate kivimite mõjul moodustama aeglaselt kõrgemale liikuvaid tilgalaadseid soolakehi, mida nimetatakse soolakupliteks või sooladiapiirideks. Naftarikastes piirkondades on soolakuplitega seotud paljud naftaleiukohad, sest soola ja ümbritsevate kivimite vahele tekib struktuurne lõks, mis käitub naftapüünisena. Haliiti leidub ka ariidsete piirkondade muldades, kus aurumine ületab sademetehulga.
Karlshamni vald

Karlshamni vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Blekinge lääni lääneosas. Piirneb Ronneby valla, Sölvesborgi valla, Olofströmi valla ja Tingsrydi vallaga. Valla koduleht
Osmussaare tuletorn

Osmussaare tuletorn on tuletorn Läänemaal Noarootsi vallas Osmussaare loodetipul. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 59° 18′ 13″ N, 23° 21′ 40″ E. Musta-valgetriibulise raudbetoontorni kõrgus jalamist on 35 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 39 meetrit. Tuletorn ehitati 1954. aastal. Esimene kivist tulepaak ehitati Osmussaarele 1765. aastal. Seda kõrgendati 1804. aastal ja varustati laternaruumiga, milles oli katoptriline 24 lambi ja reflektoritega valgustusseade. Pärast torni kokkuvarisemist ehitati 1814. aastal puittorn. 1850. aastal püstitati uus kivitorn, mis varustati 1875. aastal dioptrilise Fresneli valgustusseadmega. 1902 sai tuletorn elektrivalgustuse. Selle torni õhkisid Nõukogude sõdurid 2. detsembril 1941. aastal enne saarelt evakueerumist. Pärast sõjajärgset ajutist puittorni valmis 1954. aastal praegune raudbetoontorn.  Osmussaare tuletorn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Osmussaare tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus "Osmussaare tuletorn avati külastajatele" ERR, 24. mai 2019
Kilomeeter

"km" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata artiklit km (täpsustus). Kilomeeter (tähis km) on SI-süsteemi pikkusühik, mis võrdub tuhande meetriga: 1 km = 103 m = 1000 m. Meeter Ühikute detsimaaleesliited
Põhimass

Põhimass on peeneteralise või afaniitse struktuuriga osa porfüürilisest tardkivimist. Porfüürilised kivimid koosnevad põhimassist ning selles sisalduvatest fenokristallidest. Maatriks (geoloogia)
Cesare Borgia

Cesare Borgia (september 1475 – 12. märts 1507) oli paavst Aleksander VI ja tema armukese Vannozza Cattanei poeg, kondotjeer. Ta oli Valentinois' ja Romagna hertsog. Lucrezia Borgia oli tema õde, Hispaania ülik Goffredo Borgia ja Navarra kuningas Giovanni III olid tema vennad. Kui ta oli 15-aastane, tegi isa temast Pamplona piiskopi, 17-aastaselt sai ta Valencia peapiiskopiks ja 18-aastaselt kardinaliks. Pärast isa surma ja sellele järgnenud paavst Pius III üürikest valitsusaega (suri 1503. aasta 18. oktoobril), kes toetas Cesaret, sai paavstiks Borgiate vaenlane paavst Julius II, misjärel Cesare kaotas kõik tänu isale saavutatu ja suri mõne aasta pärast kuulsusetult Navarras. Prantsuse kuningas andis 1498. aastal talle Valentinois' hertsogi tiitli, mille tõttu ta sai hüüdnimeks il Valentino. Ta oli ka Romagna hertsog, Andria ja Venafro vürst, Dyois' krahv ning Piombino, Camerino, Forlì, Imola, Rimini, Urbino ja Faenza isand. Cesare Borgiale on sageli viidatud seoses Niccolò Machiavelli traktaadiga "Valitseja (Il Principe)". Paavsti poja tegevus leiab traktaadis käsitlemist ("Cesare Borgia, pööbli poolt hertsog Valentinoks kutsutu, saavutas ja ka kaotas võimu läbi isa saatuse." – "Valitseja", VII ptk). Paavsti kuuleka pojana oli Cesare Borgia verejanuline käsutäitja, kes laskis hukata oma sugulasi ja väejuhte, meelitades neid lõksu valelubadustega. Pärast oma isa surma kaotas ta peatselt nii võimu kui ka tiitlid. Järgmine paavst Pius III toetas teda, kuid tema võimuaeg jäi lühikeseks. Seejärel valiti paavstiks Borgia surmavaenlane Julius II. Borgia oli sunnitud põgenema Hispaaniasse, kus ta asus oma õemehe, Navarra kuninga Jean III teenistusse ja hukkus Viana piiramisel. Tema õukonnas tegutses 1502–1503 arhitekti ja insenerina ka Leonardo da Vinci. Borgia andis Leonardole piiramatu juurdepääsu kõigile plaanitavatele ja pooleliolevatele ehitustele oma valdustes. Kuigi Leonardo viibis verejanulise Borgia teenistuses, reisis tema armeedega kaasas ja pakkus oma teadmistega abi sõjatehnikas, siis iroonilisel kombel on Leonardo oma üleskirjutistes mitmeid kordi tunnistanud, et sõda ja vägivald talle absoluutselt ei meeldinud. 1502. aasta 31. detsembrist kuni 1503. aasta 18. jaanuarini toimus Cesare Borgia eestvedamisel Senigallia veresaun, mille käigus tapeti ka Leonardo sõber Vitellozzo Vitelli. See võis olla üheks põhjuseks, miks Leonardo lahkus veidi aega pärast seda sündmust Borgia teenistusest. 1503. aasta märtsis elas Leonardo jälle Firenzes, olles selleks ajaks lahkunud Borgia juurest. Borgia abiellus 10. mail 1499 Charlotte d'Albret'ga (1480–1514), kes oli Navarra kuninga õde. Abielust sündis tütar Luisa Borgia (1500–1553). Lisaks sellele oli Cesare Borgial veel vähemalt 11 abieluvälist last. Suri Navarras ja on maetud Vianasse Hispaanias. Walter Isaacson (2019). Leonardo da Vinci (Eesti keel. Inglise keelest tõlkinud Aldo Randmaa). Tallinn: Varrak. Lk 324-325. ISBN 9789985347492.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Bustillo Kastrexana, Joxerra (2012). Guía de la conquista de Navarra en 12 escenarios. Donostia: Txertoa Argitaletxea. Lk 11. ISBN 978-84-71484819.
Vesiloo maa

Vesiloo maa (ka Vesiloo saar) on saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi rahvuspargis Vilsandi saarest 500 meetrit põhja pool. Vesiloo taimestikus domineerivad mage sõstar, türnpuu ja kadakas. Madala vee puhul pääseb Riimisääre kaudu jalgsi Vilsandilt Vesiloole. Maasäär Vesiloo laiul Vesiloo saar Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 23. augustil 2019.
Martín Torrijos

Martín Torrijos (sündinud 18. juulil 1963, Panamás) on Panama poliitik. 1. septembrist 2004 kuni 1. juulini 2009 oli ta Panama president. Tema isa oli Omar Torrijos, Panama sõjaväeline valitseja aastatel 1968–1981.
Nicanor Duarte Frutos

Óscar Nicanor Duarte Frutos (sündinud 11. oktoobril 1956) on Paraguay poliitik, president aastatel 2003–2008.
Võhmuta

Võhmuta on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Külas asub Võhmuta mõisa kalmistu. Võhmuta mõisa peahoone Võhmuta mõisa tõllakuur Mõisa väravahoone Võhmuta vald (Järva-Jaani kihelkond) Võhmuta vald (1939) Võhmuta raudteepeatus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.