laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kenneth Einar Himma

Kenneth Einar Himma, ka Ken Himma, (sündinud 1957 Seattle'is) on eesti päritolu USA õigusfilosoof. Ken Himma lõpetas 1985. aastal Illinoisi Ülikooli Chicagos bakalaureusekraadiga. Magistriväitekirja kaitses ta 1987 California Ülikoolis Los Angeleses. 1990. aastal lõpetas Himma Washingtoni Ülikooli School of Law' juris doctor''i kraadiga. 2001. aastal kaitses Ken Himma Washingtoni Ülikoolis väitekirja "The Status of Legal Principles" ning talle anti filosoofiadoktori (PhD) kraad. Himma on töötanud California Ülikoolis Los Angeleses (1986–1987), Washingtoni Ülikoolis (1992–1997 ja 2001–2004) ning Seattle'i Vaikse Ookeani Ülikooli filosoofiaosakonnas (külalisabiprofessorina 1999–2001, kaasprofessorina 2004–2009 ja professorina 2009–2011) . Alates 2012. aastast töötab Himma filosoofialektorina (osalise koormusega) Seattle'is Washingtoni Ülikooli School of Law's. Ken Himma on külalislektorina pidanud loenguid USA-s, Mehhikos, Kanadas, Ecuadoris, Colombias, Brasiilias, Serbias, Saksamaal, Hollandis, Rootsis, Hispaanias, Indias, Hiinas, Tais, Austraalias, Sloveenias, Itaalias, Kreekas, Türgis, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis.[viide?] Ken Himma põhilised uurimisvaldkonnad on õigusfilosoofia ja arvutieetika. Ta on avaldanud teadustöid ka religioonifilosoofia, rakenduseetika, vaimufilosoofia, sotsiaalfilosoofia, poliitikafilosoofia ja karistusteooriate alal. Himma töid on tõlgitud türgi, hiina, hispaania, portugali ja vene keelde.[viide?] American Academy of Religion American Association of Law Schools American Association of University Professors Ameerika Filosoofia Assotsiatsioon American Political Science Association American Society for Information Science and Technology American Society for Political and Legal Philosophy Association for Practical and Professional Ethics International Association for Computing and Philosophy International Association for Philosophy of Law and Social Philosophy International Society for Ethics and Information Technology Society for Philosophy and Technology Society of Christian Philosophers Kenneth Einar Himma on Einar Himma poeg. Himma, Kenneth Einar (2006). Internet Security: Hacking, Counterhacking, and Security. Jones and Bartlett Learning Adler, Matthew, Himma, Kenneth Einar (2009). The Rule of Recognition and the U.S. Constitution. Oxford University Press. Himma, Kenneth Einar (2011). The Nature of Law: Philosophical Issues in Conceptual Jurisprudence and Legal Theory. Foundation Press Kenneth Einar Himma Ken Himma koduleht Curriculum Vitae. Kenneth Einar Himma Ken Himma CV Ken Himma Seattle’i Vaikse Ookeani Ülikooli filosoofiaosakonna kodulehel Kenneth Himma Ken Himma sünniaasta veebilehel mylife.com
Let's Play perekeskus

Let's Play perekeskus (ametlikult Rea OÜ) on Tallinnas asuv laste mängu- ning koolituskeskus. Selle on kujundanud Eesti Kunstiakadeemia disainerid. Let's Play perekeskus asub Vilmsi ja Gonsiori tänava nurgal. Keskuses on ruumi 320 ruutmeetrit. Ettevõte on asutatud 2. juulil 2012. Let's Play perekeskus, kuhuminna.tallinn.ee, vaadatud 26. august 2013 Koduleht
Vuti tänav

Vuti tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis. Vuti tänav algab Tihase tänavalt, ristub Tedre ja Räägu tänavaga ning lõpeb Linnu teel. Vuti tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline. Vuti tänav on paralleelne Mooni tänava ja Sõpruse puiesteega ning ligikaudu 1200 meetri pikkune. Vuti tänav on hoonestatud eramutega. Vuti tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 143
Põletatud suhkur

Põletatud suhkur on toiduaine, mida kasutatakse piparkookide ja paljude muude präänikute valmistamisel. Põletatud suhkru valmistamiseks võetakse üks osa vett ja viis osa suhkrut. Suhkur niisutatakse pannil või potis, segatakse pruuni värvuse omandamiseni, seejärel lisatakse ülejäänud tuline vesi. Pritsimise vältimiseks on soovitatav enne vee lisamist lisada rasvainet (1% ulatuses suhkru kaalust). Kuum vesi lisatakse vähehaaval, et vältida suhkru potist välja tõusmist. Segu lastakse keeda, kuni suhkur on täielikult sulanud, seejärel jahutatakse ja kurnatakse. Nõuded kvaliteedi suhtes: tume, paks, mõru siirup. Niiskust on 23–25%.
Mõtuse tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Mõtuse tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis. Mõtuse tänav algab Tihase tänavalt, ristub Tedre tänavaga ja lõpeb Räägu tänaval. Mõtuse tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline ja ligikaudu 780 meetri pikkune. Mõtuse tänav on paralleelne Sõpruse puiestee ja Mooni tänavaga. Mõtuse tänav sai nime 15. mail 1935. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 80
Öölaulupidu

Öölaulupidu on õhtul ja öösel peetav laulupidu. Eesti ajaloos on tähelepanuväärsed Eesti taasiseseisvumise eelsed öölaulupeod Tallinna lauluväljakul. Esimesed neist toimusid spontaanselt 1987. aasta juunis Tallinna vanalinna päevade ajal – alustati Raekoja platsil, kuid suure osavõtjate hulga tõttu koliti peagi lauluväljakule. Meediakajastus puudus, rahvas kogunes suust suhu levinud info põhjal. Lähtudes neist aastatagustest kogemustest olid öölaulupeod 1988. aasta juunis juba ametlikult Vanalinna päevade programmi lülitatud. 1988. aasta öölaulupidude ajal lehvitati just äsja "lubatuks" muutunud sinimustvalgeid lippe. Öölaulupeod leidsid kajastust ka raadios. Mõne inimese meenutusel kandis raadio neid laulupidusid eetris üle. Soe ja kuiv ilm neil öödel soodustas rahva rohket osavõttu. Need öölaulupeod läksid ajalukku rahvusliku meeleavaldusena ning neist ajendatult sündis ka kunstnik H. Valgu loodud mõiste "laulev revolutsioon".[viide?] Toonaste öölaulupidude meenutamiseks on korraldatud öölaulupidusid ka hiljem. Neist pikima traditsiooniga on Tartu tudengipäevade kevadfestivalil aset leidev öölaulupidu, mis sai alguse 2003. aastal Kassitoome orust, kuhu kogunesid tuhanded üliõpilased. 2008. aasta 19.–20. augustil Tallinnas öölaulupidu "Märkamisaeg" 2013. aasta 19.–20. augustil Tartus "Järjepidevus" 2021. aasta 21. augustil üle-eestiline öölaulupidu „Vaba Eesti!“ (Eesti iseseisvuse taastamise 30. aastapäeva puhul) 2022. aasta 22. jaanuaril VII Otepää Talveöölaulupidu 2023. aasta 21. jaanuaril VIII Otepää Talveöölaulupidu (pühendatud Eurovisioonile)
Kemofoobia

Kemofoobia ("kemikaalikartus") on irratsionaalne hirmutunne kemikaalide suhtes; arvamus, et sünteesitud või tööstuslikult kontsentreeritud kemikaalid on halvad, mürgised ja kahjulikud, samas kui looduslikud või traditsioonilisel moel valmistatud keemiasaadused on kasulikud, tervislikud ja head. Kemofoobia tuleneb usaldamatusest ja vähesest arusaamisest keemiast ja teadusest, see on üks tehnofoobia ja tundmatute asjade kartuse liike.
Ronga tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ronga tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis. Ronga tänav algab Algi tänavalt ja lõpeb Kaarna tänaval. Ronga tänav on ligikaudu 135 meetri pikkune. Ronga tänav sai nime 19. septembril 1959. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 109
Öölaulupidu "Järjepidevus"

Öölaulupidu "Järjepidevus" oli Eesti Vabariigi 95. juubeliaasta tagasivaatav kontsert Tartu lauluväljakul, mis algas 19. augustil 2013 kell 20 ja lõppes kell 2 20. augusti varahommikul. Laulupidu tähistas ka 25 aasta möödumist Tartu X Muusikapäevadest, kus esimest korda kõlasid tervikuna Alo Mattiiseni viis isamaalist laulu. Öölaulupeole registreerus üle 40 koori kokku umbes tuhande lauljaga. Teiste hulgas astusid üles Tartu Ülikooli meeskoor, Tartu Ülikooli kammerkoor, Riiklik Akadeemiline Meeskoor, Emajõe Laulikud ja kammerkoor A. Le Coq. Muusikutest esinesid muuhulgas Lenna Kuurmaa, Siiri Sisask, Peeter Volkonski, Hardi Volmer, Tõnis Mägi, Liisi Koikson, Ott Lepland ja Riho Sibul, ansamblitest The Sun, Ultima Thule, Pantokraator, Justament, Jäääär, Singer Vinger ja Jääboiler. Osalesid ka Big Band Tartu ja Vanemuise sümfooniaorkester. "Järjepidevuse" programm oli üles ehitatud muusikalisele järjepidevusele: tuntud Eesti laule esitati kõrvuti algupärasel kujul ja uues seades noorte lauljate esituses. Lauluöö kavas oli laule alates regilaulust kuni kaunimate ja armsaks lauldud koorilauludeni ("Kaunimad laulud", "Ärkamise aeg", "Ta lendab mesipuu poole" jne), paarikümne aasta tagustest isamaalistest menulugudest ("5 isamaalist laulu", "Ei ole üksi ükski maa") punklaulude ja tänapäevaste noorte heliloojate-solistide loominguni välja. Laulude taustaks näidati foto- ja filmimaterjali 1988. aasta olulisematest sündmustest. Lisaks lauludele esitati Veljo Tormise muusikale seatud videoid Eesti muinasjuttude teemal. Öölaulupeolisi tervitas Eesti president Toomas-Hendrik Ilves. Ürituse korraldamiseks kulus 215 000 eurot. 16. augustil ilmus Postimehe vahel öölaulupeo laulik, kus olid kaasalaulmiseks trükitud 27 laulu sõnad. Öölaulupeost oli otseülekanne Eesti Televisioonis, režissöör Anna Stepanova, saatejuhid Piret Järvis ja Rasmus Kagge. Laulupeo korraldas SA Eesti Teatri Festival eesotsas Margus Kasterpaluga, kes lavastas viis aastat varem ka öölaulupeo "Märkamisaeg". Öölaulupeo kunstnik oli Taavi Varm. Merilyn Säde "Järjepidevus kutsub kokku öölaulupeole" Postimees, 19.08.2013 Öölaulupidu Järjepidevus Facebookis Öölaulupeost Postimehes Merilyn Säde "Järjepidevus kutsub kokku öölaulupeole" Postimees, 19. august 2013 "Kuula veelkord - Ott Leplandi "Kuula" läks öölaulupeol kordamisele" ERR, 19. august 2013 "Galerii: Tartus toimus öölaulupidu Järjepidevus" Postimees, 20. august 2013 "16. augustil ilmus Postimehe vahel öölaulupeo "Järjepidevus" laulik" Postimees, 15. august 2013
Ameerika malekongress

Ameerika Malekongress oli maleturniir, mida peeti Ameerika Ühendriikides ajavahemikus 1857-1923. Ameerika Malekongress on praeguse USA Malemeistrivõistluste eelkäija. Ameerika Malekongressi peeti kokku üheksa korda.
Valestart

Valestart ehk valelähe on spordis kehtetuks tunnistatav mittenõuetekohane start. Valelähte sooritab see võistleja-jooksja, kes hakkab pärast stardiasendi fikseerimist liikuma enne stardisignaali. Pärast valelähte sooritamist võistleja diskvalifitseeritakse (mitmevõistluses seda ei rakendata). Valelähtena läheb kirja ka see, kui jooksja häirib kaasvõistlejaid, olgu häälitsemisega või muul moel. 2010. aasta jaanuaris jõustunud IAAF-i reeglite kohaselt on võistleja teinud valestardi ja ta diskvalifitseeritakse, kui ta käed tõusevad maast või jalad liiguvad stardipakkudelt enne, kui on möödunud lubatav reaktsiooniaeg 0,1 s. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 27.02.2019)
Mõistatuslikud faktid

Mõistatuslikud faktid on Tallinnas alates 2012. aastast ilmuv ajakiri, mis käsitleb paranormaalseid, okultistlikke ja parapsühholoogilisi teemasid. Ajakirja väljaandja on Evalota OÜ. Ilmumissagedus on üks kord kuus.
Õuduse labürint

"Õuduse labürint" on Michael Curtize poolt Austrias 1921. aastal loodud tummfilm. Lucy Doraine – Maud Hartley Alfons Fryland – Edward Stephenson Max Devrient – M. Stephenson Paul Askonas – Thomas Racton Mathilde Danegger – Gabrielle Racton Jean Ducret – George Hartley
Ivan Gaza

Ivan Gaza (Jaan Haasa; 5. jaanuar 1894 – 6. oktoober 1933) oli eesti päritolu Nõukogude revolutsionäär ja sõjaväelane. Gaza sündis Peterburi külje all asunud Narva eeslinnas Eestist väljarännanud tööliste perekonnas. Tema ema oli endine Narva Puuvillaketrusvabriku kangur. Isa oli Virumaalt pärit endine maatamees, kes töötas Putilovi tehases lukksepana. 1909. aastal lõpetas ta Putilovi tehase juures asunud tehnikakooli ja asus lukksepana tööle tehase mehaanikakojas, osaledes samal ajal bolševike põrandaaluses tegevuses. Gaza võttis osa 1917. aasta revolutsioonidest ja astus 1918. aasta augustis Punaarmeesse, kus valiti peagi sm. Lenini nim. 6. soomusrongi komissariks. Punaarmees teenides töötas Gaza lõpuks Petrogradi sõjaväeringkonna soomusjõudude ülema ja komissarina. 1926. aastal demobiliseeriti Gaza armeest ning ta asus juhtima Putilovi tehase parteiorganisatsiooni. 1928. aastal asus ta juhtima partei rajoonikomitee organisatsioonilist osakonda. 1930. aastal sai temast partei rajoonikomitee sekretär ja 1931. aastal Leningradi parteiorganisatsiooni sekretär. Ta oli Üleliidulise Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee liige. 1933. aasta augustis muutus Gaza tervislik seisukord väga halvaks. Mõju avaldasid läbielatud raskused, andis tunda vana haav, piinas kopsutuberkuloos. 6. oktoobri hommikul lakkas tema süda tuksumast. 1919. aastal autasustati Gazat Peterburi kaitsmisest osavõtu eest kuldkellaga. 1920. aasta jaanuaris sai raudteele paigaldatud miine kõrvaldanud Gaza vaenlase kuulist haavata. Teda autasustati Punalipu ordeniga. Pavel Kann. "Ivan Gaza. Revolutsioonile pühendatud elu". Eesti Raamat. 1968 Foto Rahvusarhiivi andmebaasis
Eikellegi poeg

"Eikellegi poeg" on Michael Curtize poolt Ungaris 1917. aastal loodud tummfilm. Gyula Csortos Dezso Gyarfas Hermin Haraszti Ica von Lenkeffy Károly Lajthay József Sziklay
Šarlatan (film)

"Šarlatan" on Ungaris 1917. aastal loodud tummfilm. Filmi režissöör oli Michael Curtiz. Gyula Csortos Margit T. Halmi Ica von Lenkeffy Tivadar Uray László Z. Molnár Giza Báthory Lajos Réthey
Kolonel (film 1917)

"Kolonel" on Michael Curtize poolt Ungaris 1917. aastal loodud tummfilm. Géza Boross Janka Csatay Sándor Góth Árpád id. Latabár Cläre Lotto Bela Lugosi Gerö Mály Charles Puffy – Károly Huszár Zoltán Szerémy László Z. Molnár Michael Curtize Euroopa filmograafia (ungari/inglise keeles)
Ultimaatum

Ultimaatum on suulises või kirjalikus vormis esitatud ühe vaidluspoole (riigi) poolt teisele vaidluspoolele (riigile) tüliküsimuse lahendamiseks ilma edasiste läbirääkimiste kavatsusteta esitatav kategooriline nõue. See sisaldab konkreetseid tähtaegu, mis ajaks esitatud nõue peab olema täidetud, ning märgitakse ära abinõud, mida ähvardav ja üleolev riik vastasel juhul teise suhtes kavatseb rakendada. Esitatud tingimuste eiramine toob reeglina kaasa diplomaatiliste suhete katkestamise ning teatud majanduslike sanktsioonide või blokaadi rakendamise, sageli ka sõjategevuse alustamise. Ultimaatum võib anda sõjalisele tegevusele legitiimsuse. 18. oktoobril 1907 vastu võetud vaenutegevuse alustamist käsitlev Haagi konventsioon nägi ette, et vaenutegevus ei või alata ilma ette hoiatamata ning ultimaatum peab sisaldama kavatsetava sõja kuulutamise põhjendusi ning selle ärahoidmise tingimusi ja tähtaegu. 1914. aasta juulikriisi ajal saatis Austria-Ungari Serbiale kümnepunktilise ultimaatumi seoses troonipärija, ertshertsog Franz Ferdinandi tapmisega Sarajevos. Selles oli kõige teravama punktina kirjas, et Serbia peab lubama Austria-Ungari valitsuse esindajatel tulla Sarajevosse maha suruma Austria-Ungari vastast "õõnestusliikumist". Ultimaatum võeti Euroopa suurriikide seas vastu erinevalt. Venemaa välisminister Sergei Sazonov deklareeris, et ükski riik ei saa selliseid nõudmisi vastu võtta, kuna see tähendab enesetapu sooritamist. Serbia keeldus kõiki kümmet nõuet vastu võtmast. 28. juulil 1914 kuulutas Austria-Ungari Serbiale sõja, mis käivitas Esimese maailmasõja. Sõja ajal võib ühe poole ülemjuhatus esitada ultimaatumi vastase relvaüksustele. Sellises ultimaatumis sisaldub tavaliselt ettepanek panna relvad maha. Jaanuaris 1943 läkitas Nõukogude Liidu kõrgem ülemjuhatus seoses Stalingradi lahinguga sellise ultimaatumi Saksa vägedele. See lükati tagasi, misjärel Punaarmee alustas suurpealetungi. 16. juunil 1940 esitas NSV Liit Eestile ja Lätile ultimaatumi, milles nõudis uue valitsuse moodustamist ja Punaarmee lisaüksuste lubamist oma territooriumile. Mõlema riigi juhtkonnad allusid ultimaatumi tingimustele. Ultimaatumit võidakse kasutada ka suurejooneliseks (kuid alati riskantseks) bluffimiseks. Juhul kui teine pool blufitud ultimaatumile ei allu ja mingeid sanktsioone ei järgne, toob see tavaliselt kaasa ebameeldivaid tagajärgi bluffijale endale.
Täna ja homme

"Täna ja homme" on mitme teose pealkiri: "Täna ja homme", 1964. aasta McCoy Tyneri album "Täna ja homme", 1912. aasta Michael Curtize film "Täna ja homme", 2003. aasta Alejandro Chomski film "Täna ja homme", Henry Fordi raamat
Anneli

Anneli on naisenimi. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Anneli 3437 naisel. Anneli on populaarsuselt 30. naisenimi. Anneli nime kandja on keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus on 44). Kõige populaarsem on eesnimi Anneli vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 92,15. Kõige populaarsem on eesnimi Anneli Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 35,94. Nimi on väga levinud ka Soomes, kus see on Maria, Helena ja Johanna järel levikult kõigi aegade neljas naisenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Anneli 2 inimesel. Anneli Ahven, eesti filmiprodutsent Anneli Jäätteenmäki, Soome ja Euroopa Liidu poliitik Anneli Kadakas, džäss- ja rokktrummar ja hobusekasvataja Anneli Ott, eesti poliitik Anneli Palo, eesti botaanik-ökoloog Anneli Poska, eesti geoloog Anneli Randla, eesti arhitektuuri- ja kunstiajaloolane Anneli Saaristo, soome laulja ja näitleja Anneli Saro, eesti teatriteadlane Anneli Tõevere-Kaur, eesti muusik Anneli Uusküla, eesti dermatoveneroloog ja epidemioloog Anneli Veegen, eesti malakoloog "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. september 2017. Vaadatud 15. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://verkkopalvelu.vrk.fi/Nimipalvelu/nimipalvelu_etunimitop.asp?L=1 Personvārdu datu bāze
Täna ja homme (film 1912)

"Täna ja homme" on Michael Curtize poolt Ungaris 1912. aastal loodud tummfilm. Gyula Abonyi – vana krahv Jenőné Veszprémy – vana krahvi naine (Veszprémyné) Endre Szeghő – hertsog Kázmér Gyula Fehér – pankur Ilonka Ordó – Pierette Gyula Szalay – Pierett Michael Curtiz – Aristide Antal Hajdu – Dezső krahv Böske Kelemen – Szobaleány K. Kovács Andor – Inas (K.Kovács Andor) László Gabányi – Tiszttartó (Gabányi) Artúr Somlay – krahv Mel Ilona Cs. Aczél – krahvinna (Aczél Ilona) "Täna ja homme" portaalis TCM Movie Database Michael Curtize Euroopa filmograafia (ungari/inglise keeles)
Rahvusvaheline sanktsioon

Rahvusvaheline sanktsioon on grupi riikide poolt vastu võetud meede, mille eesmärk on sundida riiki täitma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi. Reeglina otsustab sanktsioonide rakendamise ÜRO Julgeolekunõukogu või Euroopa Liidu Nõukogu. Repressaalid Rahvusvahelise sanktsiooni seadus
Joonisfilm

Joonisfilm on animafilm, mis esitab mingit lugu (isegi, kui see on väga lühike) ja koosneb joonistatud kaadritest. Kaadrid võivad olla joonistatud käsitsi või arvuti abil. Animatsioon Joonissari
DVK

DVK (vene keeles ДВК, Диалоговый вычислительный комплекс) on Nõukogude Liidus toodetud PDP-11-ühilduv personaalarvuti. Seda tuntakse ka nimede Elektronika MS-0501 ja Elektronika MS-0502 all. Algsed mudelid olid K1801VM1 või K1801VM2 mikroprotsessoritega ja kasutasid 16-bitist adresseerimist. Hilisemates mudelites kasutati mikroprotsessorit KM1801VM3 (22-bitise aadressisiiniga). UKNC
Mu‘taz ‘Īsá Barshim

Mu‘taz ‘Īsá Barshim (araabia keeles معتز عيسى برشم; sündinud 24. juunil 1991 Dohas) on Katari kergejõustiklane (kõrgushüppaja), kolmekordne maailmameister. 2010. aastal osales Barshim sisemaailmameistrivõistlustel Dohas saavutades 14. koha, kuid ta võitis samal aastal kulla nii Aasia sisemeistrivõistlustel kui ka juunioride maailmameistrivõistlustel. Järgmisel aastal saavutas ta maailmameistrivõistlustel Taegus seitsmenda koha tulemusega 2.32, ja ta võitis Aasia meistrivõistlustel Kōbes kuldmedali tulemusega 2.35. 2012. aastal võitis Barshim Aasia sisemeistrivõistlustel kulla tulemusega 2.37, saavutas sisemaailmameistrivõistlustel İstanbulis üheksanda koha tulemusega 2.28 ning võitis Londoni olümpiamängudel pronksmedali tulemusega 2.29. Barshim võitis maailmameistrivõistlustel Moskvas 2013 hõbemedali tulemusega 2.38. 2014. aastal tuli ta sisemaailmameistriks. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis oli ta 2.33ga neljas. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 2.36-ga hõbemedali. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel tuli ta tulemusega 2.35 maailmameistriks. Maailmameistriks on ta tulnud veel ka aastatel 2019 ja 2022. 2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos jagas ta koos itaallase Gianmarco Tamberiga esikohta, kui mõlemad ületas 2.37. Aastatel 2014, 2015 ja 2017 on ta tulnud kõrgushüppes Teemantliiga üldvõitjaks. 1. juunil 2013 ületas ta Eugene'is kõrguse 2.40. Nii kõrgele poldud hüpatud pärast 2000. aastat, kui selle kõrguse ületas Vjatšeslav Voronin. Tema isiklik rekord on 2.43, mille ta hüppas 5. septembril 2014 Brüsselis. Tema siserekord on 2.41, mis on hüpatud 18. veebruaril 2015 Athlone'is. Mõlemad tulemused on Aasia parimad. Barshimi noorem vend Muamer Aissa Barshim on samuti kõrgushüppaja. "Meeste kõrgushüppe valitseja sai lõpuks kaela säravaima medali". ERR Sport. 13.8.2017. Vaadatud 14.8.2017 "Meeste kõrgushüppes nähti viimase 13 aasta parimat hüpet". Postimees.ee. 2. juuni 2013.  Mu‘taz ‘Īsá Barshim – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Mu‘taz ‘Īsá Barshim Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Funhouse

Funhouse võib tähendada mitut asja. "Funhouse" – P!nki 2008. aastal avaldatud viies stuudioalbum "Funhouse" – laul sellelt albumilt "Funhouse" – 1990. aastal avaldatud Kid 'n Play album
Kemar Bailey-Cole

Kemar Bailey-Cole (sündinud 10. jaanuaril 1992) on Jamaica sprinter. Bailey-Cole võitis Jamaica meeskonnaga 2012. aasta Londoni olümpiamängudel ja tuli 2013. aastal Moskvas maailmameistriks 4 × 100 meetri teatejooksus. Tutvustus IAAFi lehel
Funhouse (Pinki album)

"Funhouse" on Pinki 2008. aastal ilmunud viies stuudioalbum. Albumilt on singlitena avaldatud lood "So What", "Sober", "Please Don't Leave Me", "Bad Influence", "Funhouse", "I Don't Believe You" ja "Glitter in the Air". Austraalias anti kontserditurnee reklaamsinglina välja ka "Ave Mary A".  Pikemalt artiklis Funhouse Tour: Live in Australia Kontsertalbum sisaldab Austraalias Sydneys salvestatud kontsertidelt 12 lugu ning lisaks ka varem avaldamata stuudiolindistuse "Push You Away". Laulud ei ole siiski aga samad, mis stuudioalbumil. Nii leiduvad seal kaverid "Highway to Hell" (AC/DC), "Bohemian Rhapsody" (Queen) ja "Babe I'm Gonna Leave You" (Joan Baez ning hiljem Led Zeppelin) ja Pinki enda laul "U + Ur Hand", mille stuudioversioon leidub ta 2006. aastal ilmunud neljandal stuudioalbumil "I'm Not Dead". Väljaandega on kaasas ka kontsert-DVD, millel on 23 lugu ning ka muud boonusmaterjali. Piiratud tiraažiga deluxe-versioonis, mis anti välja teraskarbis ning sisaldab ka T-särki, on 12 laulule lisatud boonusena laul "Could've Had Everything" ja video laulust "So What".
Innovatsioonikool

Innovatsioonikool on haridusasutus (lasteaed, algkool, põhikool, gümnaasium, erivajadustega õppijate kool, kutsekool, huvikool), mis kindlustab koostöös ülikooliga vajaliku kompetentsuse, et juhendada pedagoogilist praktikat ning laiemalt tagada tõhus haridusvaldkonna õppe-, teadus- ja arendustöö. Innovatsioonikooli mõiste on kasutusele võetud Tartu Ülikooli õpetajahariduse arendajate poolt. Innovatsioonikoolid moodustavad võrgustiku, mida arendatakse vastavalt Tartu Ülikooli innovatsioonikoolide kontseptsioonile. 2013. aastal valiti innovatsioonikoolide võrgustikku 110 sooviavaldaja seast välja 23 innovatsioonikooli ja 34 innovatsioonisõpra. Innovatsioon Innovatsioonikoolid alustavad koostööd ülikooliga[alaline kõdulink], ERR, 14. juuni 2013 Tartu Ülikooli innovatsioonikoolide kontseptsioon, Tartu Ülikool Pedagogicum, vaadatud 26. august 2013