laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pavel Sanajev

Pavel Sanajev (vene keeles Санаев, Павел Владимирович; sündinud 16. augustil 1969 Moskvas) on vene kirjanik, filminäitleja, filmilavastaja, stsenarist ja maailmakuulsate filmide vene keelde tõlkija. Ta lõpetas aastal 1992 Ülevenemaalise Riikliku Kinematograafia Instituudi (Aleksandr Aleksandrovi klassis). Tema ilukirjanduslikust loomingust on tõlgitud eesti keelde "Matke mind põrandaliistu taha" (ilmus aastal 2014 sarjas Punane raamat (tõlkis vene keelest Veronika Einberg, originaalpealkiri «Похороните меня за плинтусом», ilmunud aastal 1995). Veel on temalt vene keeles ilmunud aastal 2013 ilmus tal esimene osa kaheosalisest romaanist «Хроники Раздолбая», mille teine osa pidi ilmuma aastal 2014, kuid selle ilmumine lükkus edasi. Ta on mänginud mitmetes filmides, samuti on ta olnud stsenaristiks ja lavastanud mitmeid filme. Lisaks on ta tõlkinud vene keelde paljusid maailmakuulsaid filme. Tema ema on vene teatri- ja filminäitleja Jelena Sanajeva, emapoolne vanaisa oli näitleja ja teatripedagoog Vsevolod Sanajev; isa on insener Vladimir Konuzin, kasuisa vene ja nõukogude näitleja, filmilavastaja ja stsenarist Rolan Bõkov. 1983 "Hernehirmutis" (Чучело) Vassiljev 1983 "Kolm Valgustit" (Три светильника)
Balti Pressi Liit

Balti Pressi Liit (leedu keeles Baltijos spaudos santarvė, lühendatult BSS) oli 1933. aastal Eesti Ajakirjanike Liidu ning Läti ja Leedu vastavate organisatsioonide asutatud organisatsioon. Liidu tegevus katkes 1940. aastal. Liidu järglane on Balti Ajakirjanike Föderatsioon. Balti Ajakirjandusuurijate Assotsiatsioon Balti Pressi Liit Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 18.02.2015)
Paavo Kangur

Paavo Kangur (sündinud 22. juunil 1966) on eesti ajakirjanik. Ta on töötanud väljaannetes Eesti Ekspress (1993-2003), Krooonika (2003-2012), olnud ajakirjade Sinu Kroon, DI ja Intelligent Life peatoimetaja. Paavo Kangur "Jüri Mõis ehitab 20miljonilist funklossi" Kroonika, 17. juuni 2008 Laulev prohvet. Intelligent Life. Talv 2011. "Betoonimeistri tee : Tarimi ja Betoonimeistri lugu õpipoisist meistriks", Inglisilla Produktsioon OÜ, 2023 ISBN 9789916996317 "Vanavanaema Mare lugu läbi sõja ja rahu", Inglisilla Produktsioon OÜ, 2022 ISBN 9789949723980 "12 rüütlit, ehk, Lembitu poja tagasitulek", Inglisilla Produktsioon OÜ, 2022 ISBN 9789949723997 "Vabadus luua tähendust : Ensto lugu Eestis", Ensto Ensek, 2022 ISBN 9789916414866 "Eesti korruptsioon, ehk, Peeglitagune maailm", Rahva Raamat AS, 2021 ISBN 9789916661826 "Tippsport ja dopingukindralid : tee tippu", Rahva Raamat AS, 2021 ISBN 9789916615409 "Viiking Sveni seiklused Tartos ja reis Bagdadi : Tarto esimese linnapea vürst Libo kroonika ainetel", Inglisilla Produktsioon OÜ, 2021 ISBN 9789949723935 "Eesti oligarhia : oligarhide ja poliitdoonorite väljakujunemine taasiseseisvunud Eestis", Rahva Raamat AS, 2019 ISBN 9789949693085 "Mässav vabaduslaulik : Jüri Leesmenti ja Alo Mattiiseni lugu", Inglisilla Produktsioon OÜ, 2018 ISBN 9789949723911 "Eesti maffia. Organiseeritud kuritegevuse sünd iseseisvunud Eestis", Rahva Raamat AS, 2018 ISBN 9789949725892 "Gennadi Podelski. Pagulane Lootuse tänavast ehk Enne Jaak Joalat", Postimees Grupp, 2016 ISBN 9789949980840 "Kapitali sünd : 25 aastat Ideal OÜ lugu.", Inglisilla Produktsioon OÜ, 2016 ISBN 9789949813940 "Sild üle ajajõe. Tallinna Tehnikakõrgkooli lugu", Inglisilla Produktsioon OÜ, 2015 ISBN 9789949386512 "Isaga kalale Kivisilla haug ja teised lood", Inglisilla Produktsioon OÜ, 2015 ISBN 9789949387090 "Jaak Joala : ka unustuse jõel aeg kord silla loob", Kunst, 2015 ISBN 9789949486861 "Eriline Eri Klas", Kirjastus Kunst, 2014 ISBN 9789949486731 "Teekond rikkuseni", Pegasus, 2014 ISBN 9789949550180 "Paslepa suveresidentsi lugu", Inglisilla Produktsioon OÜ, 2014 ISBN 9789949381401 "Palveränduri päevik : teekond Santiago de Compostelasse", Pegasus, 2014 ISBN 9789949531554 "Kaardilugeja. Robert Lepiksoni lugu", Pegasus, 2013 ISBN 9789949505944 "Hakkaja tüdruk", Kirjastus Kunst, 2012 ISBN 9789949486366 "Viimne reliikvia: pilk legendi taha", Ajakirjade Kirjastus, 2011 ISBN 9789949476367 "Urmas Alender. Lõputa lookleval teel", Ajakirjade Kirjastus, 2010 ISBN 9789949454907
Alol

Alol on küla Venemaa Pihkva oblastis Pustoška rajoonis. Alol asub Opotška linnast umbes 40 km kagus ja Pustoška linnast umbes 25 km kirdes, maantee E95 Peterburi–Odessa ääres. Külas, Aloli järve ääres, asub turismibaas "Alol". Turismibaasi "Alol" veebileht
GO Reisiajakiri

GO Reisiajakiri on eestikeelne matka- ja reisiajakiri. Go Reisiajakiri on suunatud matkajale ja reisi planeerijale (eeskätt individuaalturistidele) ning teiste reisikogemustest huvitatutele. Ajakirjas on ilmunud reisikirjeldusi, sihtkohtade ülevaateid ja nõuandeid matkajatele. Sihtkohtadest on esindatud kõik maailma piirkonnad, aga ka Eesti huvitavad matkamarsruudid. Ajakirja esimene number ilmus 2005. aasta sügisel. 2006. ja 2007. aastal ilmub neli numbrit aastas. Alates 2008. aastast on ajakirja ilmunud 6 numbrit aastas. Ajakirja 14 esimest numbrit ilmusid GO Discoveri nime all, alates 15. numbrist (2008 detsember) on ajakirja nimi GO Reisiajakiri. Ajakirja enam kui 4 kuu vanused numbrid on loetavad veebis ajakirja kodulehel või veebikeskkonnas Fingler. Ajakirja annab välja OÜ Matkajakiri. "Go Reisiajakiri nr 1 – Sügis 2005". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2015. Vaadatud 18. veebruar 2015. GO Reisiajakirja veebileht Go Reisiajakiri 1/2014
Lambda-arvutus

Lambda-arvutus (λ-arvutus) on formaalne arvutuste esitusviis. Seda kasutatakse matemaatilises loogikas ja funktsionaalprogrammeerimises. Avaldis λ-arvutuses koosneb kolme tüüpi λ-termidest: Muutuja x {\displaystyle x} on λ-term. Kui t {\displaystyle t} on λ-term ja x {\displaystyle x} on muutuja, siis λ x . t {\displaystyle \lambda x.t} on λ-term, mis on abstraktsioon. Kui t {\displaystyle t} ja s {\displaystyle s} on λ-termid, siis t s {\displaystyle ts} on λ-term, mis on aplikatsioon. Abstraktsioon on λ-arvutustes funktsiooni kirjeldus kujul λ x . t {\displaystyle \lambda x.t} , kus x {\displaystyle x} on funktsiooni sisend ja t {\displaystyle t} avaldis, mida arvutatakse. Näiteks λ x . x + 2 {\displaystyle \lambda x.x+2} tähistab funktsiooni f ( x ) = x + 2 {\displaystyle f(x)=x+2} . Kirjeldatud funktsioon on anonüümne ehk nimetu. Aplikatsioon t s {\displaystyle ts} tähistab funktsiooni t {\displaystyle t} väljakutsumist sisendiga s {\displaystyle s} . Näiteks λ x . x + 2 3 {\displaystyle \lambda x.x+2\,3} tähistab funktsiooni λ x . x + 2 {\displaystyle \lambda x.x+2} väljakutset sisendiga 3 {\displaystyle 3} : f ( x ) = x + 2 = 3 + 2 = 5 {\displaystyle f(x)=x+2=3+2=5} . Varmo Vene. "Funktsionaalprogrammeerimine – Loengumaterjal" (PDF). Vaadatud 18.02.2015.
Start

Start ehk lähe on spordivõistluse (või võistluse raames mõne võistlusala) algushetk, mil võistlejal on lubatud siirduda rajale või asuda sooritama võistlusülesannet. Start tähendab sageli ühtlasi ka võistluse alguse kohta. Erinevate spordialade stardikorraldus võib olla väga erinev. Stardikorralduse levinumad liigid on eraldistart – võistlejad stardivad ühekaupa, kindlaksmääratud stardiintervalliga; ühisstart – võistlejad stardivad kõik koos; viitstart – võistlejad stardivad varasemate tulemuste alusel, stardiintervall vastab varasemate tulemuste järgi kogunenud ajalisele kaotusele. Kergejõustiku jooksualadel on rajakattele märgitud stardijoon. Võistlejad stardivad rajale starteri märguande peale. Jooksudistantsidel pikkusega kuni 400 meetrit lähevad võistlejad rajale madalstardiasendist, nii et jooksja mõlemad käed peavad puutuma vastu maad ja mõlemad jalad on stardipakkudel. Pikematel jooksudistantsidel stardivad võistlejad püstiasendist, nii et kumbki käsi ei puuduta maad. Rajale siirdumist enne starteri märguannet loetakse valestardiks. Murdmaasuusatamises, murdmaajooksus ja orienteerumisjooksus kasutatakse sõltuvalt võistlusalast ja võistluse juhendist nii kindlaksmääratud stardiintervalliga eraldistarti kui ka ühisstarti. Eraldistardi korral võistlejate stardijärjekord loositakse, sageli kasutatakse loosimisel erinevaid tugevusrühmi võistlejate varasemate tulemuste või edetabelite põhjal. Murdmaasuusatamise, laskesuusatamise ja kahevõistluse jälitussõitudes kasutatakse viitstarti, kus võistlejad stardivad eelmise võistluse tulemuste järjekorras, ajalisele kaotusele vastavate intervallidega. Suure osavõtjate arvuga spordivõistlustel – näiteks suusamaratonid (Tartu Maraton, Vasaloppet), jooksumaratonid ja rattamaratonid – kasutatakse stardigruppe, kus võistlejad jagatakse varasemate tulemuste põhjal rühmadesse ning eeldatavalt tugevamad stardivad eespool. Auto- ja motospordi ringrajavõistlustel (näiteks vormel 1) paigutatakse masinad stardipositsioonidele kvalifikatsioonisõitude tulemuste põhjal. Stardipüstol IAAF Competition Rules 2014–2015 "43. Tartu Maratoni juhend". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. veebruar 2015. Vaadatud 18. veebruaril 2015. Formula 1. Practice and qualifying
Läätseline porfüroblast

Läätseline porfüroblast (inglise augen) on ovaalse kujuga porfüroblast. Läätselised porfüroblastid esinevad suunatud tekstuuriga moondekivimeis, näiteks gneisis või kristalses kildas. Nad on ovaalsed mineraaliagregaadid, mis tavaliselt erinevad mineraloogiliselt koostiselt või suuruselt kivimi põhimassist ning on seetõttu visuaalselt hästi eristuvad. Levinud läätseliste porfüroblastidega kivim on silmisgneiss. Läätselised porfüroblastid moodustavad läätselise tekstuuri.
Melle Weersma

Melle Weersma (22. jaanuar 1908 Harlingen, Friisimaa provints – 14. september 1988 Putten, Gelderlandi provints) oli Hollandi helilooja ja muusik. Tema tuntuim laul on "Penny Serenade" (saksakeelse pealkirjaga "Das Pfennig-Lied"), mis on kasutusel ka George Stevensi 1941. aastal linastunud samanimelises filmis. Biograafia (hollandi keeles)
Silmisgneiss

Silmisgneiss (saksa keeles Augengneis, inglise keeles augen gneiss) on läätselise tekstuuriga gneisi erim. Läätselise tekstuuri moodustavad läätselised porfüroblastid ehk silmisgneiss on gneiss, mis sisaldab läätselisi porfüroblaste.
Jüri Remmelgas

Jüri Remmelgas (kuni 28. august 1939 Erich Reinhold Remmelgas; pseudonüüm Oskar Lillendal; 18. november (vkj)/ 1. detsember 1906 Lehtse vald, Ambla kihelkond, Järvamaa – 5. märts 1982 Södertälje, Rootsi) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik. Ta lõpetas aastal 1926 Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Aastatel 1934–1935 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas (ei lõpetanud). Ta oli Korporatsioon Sakala liige. 1926. aastast töötas ajakirjanikuna: Rahvalehe, Sõnumete, Vaba Maa, Vaba Sõna, Uue Sõna, Uudislehe toimetuse liige, oli Vaba Maa toimetaja ning oli Tallinna Spordipressi Klubi asutajaid (1932). 1940. aastal töötas Eesti NSV Kunstide Valitsuses. Teise maailmasõja ajal teenis Saksa sõjaväes, oli 184. Eesti julgestusgrupis aastatel 1941–1942 ning 1942–1944 Eesti SS-leegioni, Eesti SS-vabatahtlike brigaadi ja 20. Eesti SS-diviisi juures sõjakirjasaatjana. 1944. aastal läks Rootsi. Ta on koos abikaasaga maetud Södertälje kalmistule. Tuline värav. Stockholm: EMP, 1955 2. trükk. Olion. Tallinn 2004. ISBN: 9985663810 Kolm kuuske. Stockholm: EMP, 1955. 300 lk 1972. aastal Uppsalas ilmunud Tallinna Reaalkooli almanahhi üks autoreid (artiklid "Reaalkool – spordikool" ja "Georg Lurich") Ambla koguduse sündinute ja ristitute nimekiri 1906–1913. Rahvusarhiiv, EAA.1248.1.49. Leht 32 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 Biograafia ESBL-is
David Rothenberg

David Rothenberg (sündinud 1962) on ameerika ökofilosoof, zoomusikoloog ja muusik. Ta on andnud ka Eestis kontserte (sealhulgas koos Robert Jürjendaliga), kus muuhulgas musitseerib klarnetil, taustaks linnuhäälte (jt loomade häälte) salvestised. Why Birds Sing: A Journey Into the Mystery of Bird Song (Basic Books, 2005) Survival of the Beautiful: Art, Science and Evolution (Bloomsbury Press, 2011) Rothenberg, David 2005. Elutervik ja elulised vajadused: Eesti tee. Akadeemia 3: 549–550.
Innar Mäesalu

Innar Mäesalu (sündinud 2. augustil 1970 Võrus) on Eesti poliitik. Ta kuulub 2001. aastast Eesti Reformierakonda. Ta oli XII Riigikogu liige 2014–2015. Ta lõpetas aastal 1988 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1990 Tallinna Miilitsa Erikeskkooli. 2001. aastal lõpetas Concordia Rahvusvahelise Ülikooli Eestis ärijuhtimise eriala. 1990–1991 oli ta Võru politsei kriminaaljälituse inspektor, 1996–2002 turismiettevõtte Side Suvila omanik ja juht, 2002–2004 ajalehe LõunaLeht omanik ja peatoimetaja, 2004–2011 Võru abilinnapea ja 2011–2014 Lääne maavanem. Mäesalu kandideeris 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Võru linnas, kuid ei osutunud valituks. 2005. ja 2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Võru linnas sai ta vastavalt 86 ja 106 häält ning osutus valituks. 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Lääne-Nigula vallas, sai 18 häält ega osutunud valituks. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideerides sai ta 380 häält ega osutunud valituks, kuid sai 15. oktoobril 2014 seoses Tarmo Leinatamme surmaga 13. oktoobril tema asendusliikmeks. Ta oli Riigikogu riigikaitsekomisjoni liige. 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideerides sai ta 209 häält ega osutunud valituks. Innar Mäesalu on abielus, tal on kaks poega ja tütar. http://www.riigikogu.ee/?op=ems&page=ikaart&pid=30e6a4ee-e8ef-4c81-91a9-da0244b2794d&elulugu=true&lang=ee& http://www.riigikogu.ee/index.php?id=180826 http://info.rk2015.vvk.ee/kandidaadid/5/ http://rk2015.vvk.ee/detailed-5.html
Toyama prefektuur

Toyama prefektuur on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Jaapani mere kaldal. Suuremad jõed on Kurobe ja Shinju. Toyama prefektuuri tunnuslind on lumepüü (Lagopus mutus), tunnuspuu on jaapani krüptomeeria (Cryptomeria japonica) ja tunnuslill tulp (Tulipa) õis. Toyama prefektuur on jaotatud 15 omavalitsusüksuseks, millest 10 on linnad (市 shi). Himi Imizu Kurobe Namerikawa Nanto Oyabe Takaoka Tonami Toyama Uozu Prefktuuris on arenenud bioteholoogia- ja infotehnoloogiatööstus, mis tugineb odavale hüdroenergiale. Tähtsal kohal on ka riisikasvatus ja kalandus. Prefektuuris on kaevandatud ka maavarasid, 1910.-1950. aastatel tabas prefektuuri kaadmiumimürgitus, mis tõi kaasa Itai-Itai haiguse epideemia. 人口移動調査, vaadatud 3.04.2021. Toyama prefektuuri koduleht
Fookus (geomeetria)

Fookus koonuselõigete (vt artikli "Koonus" alajaotustest) puhul on teatav kindel punkt koonust lõikaval tasandil. See paikneb koonuselõike joone sümmeetriateljel nii, et joone iga punkt on võrdsel (või võrdelisel) kaugusel fookusest ja juhtsirgest. Kaugust fookusest nimetatakse ka fokaalkauguseks. Iga koonuselõikejoone punkti kaugus fookusest ja sama punkti kaugus juhtsirgeni on kindel suhtarv. Seda suhet nimetatakse ekstsentrilisuseks. Parabooli puhul on joone iga punkti fokaalkaugus täpselt sama, kui selle punkti kaugus juhtsirgest. See tähendab, et parabooli ekstsentrilisus on 1. Ellipsil on 2 fookust ning ellipsi ekstsentrilisus on arvude 0 ja 1 vahel (väiksem kui 1). Kui lugeda ka ringjoon ellipsi erijuhuks, siis ellipsi ekstsentrilisus saab olla ka 0. Kuna ringjoone juhtsirge on lõpmatus kauguses ringjoonest ja paraboolil sama kaugel kui fokaalkaugus, on ellipsi puhul juhtsirge kaugus ellipsi joonest kusagil lõpmatuse ja parabooli juhtsirge kauguse vahepealses kauguses. Ringjoon ellipsi erijuhuna tähendab, et ringjoone "fookused" on ühes ja samas punktis ehk ringjoone "fookus" on sama, mis ringjoone keskpunkt (ringjoone ekstsentrilisus on 0 ja juhtsirge asub ringjoone suhtes lõpmatus kauguses). Kuna ringjoonel on lõpmatult palju sümmeetriatelgi, saab ringjoonel olla ka lõpmatult palju juhtsirgeid, mis kõik paiknevad ringjoone tasandil erinevate nurkade all lõpmatus kauguses. Hüperbooli fookused paiknevad nii, et joone iga punkti kaugus fookusest jagatud kaugusega juhtsirgest on suurem kui 1. Näiteks fookuse kohta võib tuua taevakehade liikumise keskse punkti (vt Kepleri esimene seadus).
Valimisringkond nr 3

Valimisringkond nr 3 on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosa. Ringkonda kuulus Lääne-Tallinna linnaosa (endine Oktoobri rajoon) ja seal oli saadaval 7 mandaati. Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Ringkonnas oli saadaval 7+1 mandaati. Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 69 816, neist käis valimas 50 823 ehk 72,8%. E-hääli anti 14 485. Isikumandaadi said Urmas Paet (RE, 10 779 häält) ja Jüri Ratas (KE, 7620 häält). Ringkonnamandaadi said Urmas Reinsalu (IRL), Peeter Kreitzberg (SDE), Aivar Sõerd (RE) ja Rainer Vakra (KE). Kompensatsioonimandaadiga sai Riigikogusse Siim Valmar Kiisler. Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 72 276, neist käis valimas 52 460 ehk 72,6%. E-hääli anti 17 657. Isikumandaadi sai Urmas Paet (RE; 7868 häält). Ringkonnamandaadi said Rainer Vakra (SDE), Ain Lutsepp (EVA), Maris Lauri (RE), Urmas Reinsalu (IRL), Rein Ratas (KE) ja Erki Savisaar (KE). Kompensatsioonimandaadiga said Riigikokku Martin Helme (EKRE) ja Martin Kukk (RE). Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Isikumandaadi sai Urmas Paet (RE) 8584 häälega. Ringkonnamandaadi said Martin Helme (EKRE) 5967 häälega, Maris Lauri (RE) 4331 häälega, Taavi Aas (KE) 3925 häälega, Lauri Laats (KE) 3251 häälega ja Urmas Reinsalu (IE) 2633 häälega. Kompensatsioonimandaadi said Vilja Toomast (RE) 953 häälega ja Johannes Kert (RE) 708 häälega. Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Isikumandaadi sai Urmas Paet (RE) 9152 häälega. Ringkonnamandaadi said Lauri Laats (KE) 5982 häälega, Martin Helme (EKRE) 4599 häälega, Maris Lauri (RE) 4084 häälega, Margus Tsahkna (E200) 2922 häälega ja Vilja Toomast (RE) 1206 häälega. Kompensatsioonimandaadi sai Riina Sikkut (SDE) 2529 häälega. Valimisringkonnad ja valimisjaoskonnad http://vvk.ee/varasemad/?v=r92 http://vvk.ee/varasemad/?v=r95 http://vvk.ee/varasemad/?v=r99 http://vvk.ee/varasemad/?v=r03 http://vvk.ee/varasemad/?v=r07/ http://www.vvk.ee/varasemad/rk2011/election_result.html http://www.vvk.ee/varasemad/rk2011/election_result_di_5378.html Hääletamistulemus - Valimisringkond Nr 2, Vabariigi Valimiskomisjon, 8. märts 2011. http://www.vvk.ee/varasemad/rk2011/mandate_acquisition.html http://rk2015.vvk.ee/detailed-3.html http://rk2015.vvk.ee/voting-results-3.html http://rk2015.vvk.ee/acquired-mandates.html https://rk2019.valimised.ee/et/election-result/district-3-election-result.html https://rk2019.valimised.ee/et/election-result/acquired-mandates.html https://www.valimised.ee/et/vabariigi-valimiskomisjon-jaotas-riigikogu-valimiste-mandaadid https://rk2023.valimised.ee/et/election-result/result-3.html https://rk2023.valimised.ee/et/elected-members/acquired-mandates.html
Ingvild Flugstad Østberg

Ingvild Flugstad Østberg (sündinud 9. novembril 1990 Gjøvikis) on Norra murdmaasuusataja. Østberg on seitsmekordne juunioride maailmameister. 2011 tuli ta Otepääl ka kuni 23-aastaste maailmameistriks. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta paarissprindis koos Marit Bjørgeniga kuldmedali ja individuaalsprindis hõbemedali. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis tuli ta koos Maiken Caspersen Fallaga maailmameistriks. Individuaalsprindis oli ta kuues. 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta teatesõidus kuldmedali. Esimese võidu maailma karikasarjas sai Østberg 2013.–2014. aasta Tour de Ski sprindietapil 31. detsembril Lenzerheides. 2018–2019 võitis ta Tour de Ski, olles varem olnud kahel korral teine. 2014 Sotšis olümpiavõitja paarissprindis (koos Marit Bjørgeniga) hõbemedal sprindi vabastiilis 2018 Pyeongchangis olümpiavõitja teatesõidus 2015 Falunis maailmameister sprinditeates (koos Maiken Caspersen Fallaga) 2019 Seefeldis hõbemedal suusavahetusega sõidus hõbemedal 30 km vabatehnikas hõbemedal 4×5 km teatesõidus pronksmedal sprinditeates (koos Maiken Caspersen Fallaga) pronksmedal 10 km klassikas Üldkarikas 2. koht: 2016 3. koht: 2017, 2018 Tavadistantside karikas 2. koht: 2018 3. koht: 2016 Sprindikarikas 2. koht: 2015, 2016 3. koht: 2013 Ingvild Flugstad Østberg on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 25. veebruar 2019) 237 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 59 korral, neist 16 etappi on ta võitnud. Ingvild Flugstad Østberg FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Fukushima prefektuur

Fukushima prefektuur on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Vaikse ookeani kaldal. Idaosas paikneb Abukuma ahelik, lääneosas Ōu aheliku lõunaosa. Suurim jõgi on Abukuma jõgi ja suurim järv Inawashiro järv. Fukushima prefektuuri tunnuslind on jaapani kärbsenäpp (Ficedula narcissina), tunnuspuu on jaapani tselkva (Zelkova serrata) ja tunnuslill lühiviljaline rododendron (Rhododendron brachycarpum). Fukushima prefektuur on jaotatud 61 omavalitsuseks, millest 13 on linnad (市 shi). Aizuwakamatsu Date Fukushima Iwaki Kitakata Koriyama Minamisōma Motomiya Nihonmatsu Shirakawa Sōma Sukagawa Tamura Ōkuma ... Tööstus tugineb tuumaenergiale. Prefektuuris asuvad Fukushima I tuumaelektrijaam ja Fukushima II tuumaelektrijaam. Rannikul on oluline kalandus, sisemaal põllumajandus. Majandusele andis suure tagasilöögi 2011. aasta Sendai maavärin. Wakamatsu loss 福島県の推計人口 月報 < 福島県ホームページ Fukushima prefektuuri koduleht
Maiken Caspersen Falla

Maiken Caspersen Falla (sündinud 13. augustil 1990 Feti vallas) on Norra murdmaasuusataja, olümpiavõitja (2014). Maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud viis kuldmedalit ja neli pronksmedalit. Maailma karikasarjas tegi Falla debüüdi 29. novembril 2008 Kuusamos, kui sai klassikasprindis 22. koha. Sama aasta 20. detsembril Düsseldorfis toimunud teisel etapil jõudis ta vabatehnikasprindis juba poodiumile, kui sai kolmanda koha. Esimese etapivõidu saavutas ta 18. detsembril 2011 Sloveenia Roglas vabatehnikasprindis. Hooaegadel 2015–2016, 2016–2017 ja 2017–2018 oli ta sprindiarvestuses maailma karikasarja üldvõitja. 2014 Sotšis olümpiavõitja sprindis 2018 Pyongchangis hõbemedal klassikatehnikasprindis pronksmedal sprinditeates (koos Marit Bjørgeniga) 2011 Oslos pronksmedal paarissprindis (koos Astrid Jacobseniga) 2013 Val di Fiemmes pronksmedal sprindis 2015 Falunis maailmameister sprinditeates (koos Ingvild Flugstad Østbergiga) pronksmedal sprindis 2017 Lahtis maailmameister vabatehnikasprindis maailmameister sprinditeates (koos Heidi Wengiga) maailmameister 4×5 km teatesõidus 2019 Seefeldis maailmameister vabatehnikasprindis pronksmedal sprinditeates (koos Ingvild Flugstad Østbergiga) Sprindikarikas 1. koht: 2016, 2017, 2018 2. koht: 2012 3. koht: 2015 Maiken Caspersen Falla on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 14. veebruar 2019) 144 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 47 korral, neist 18 korral on ta võitnud. Maiken Caspersen Falla FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Giánis Varoufákis

Giánis Varoufákis (kreeka Γιάνης Βαρουφάκης; sündinud 24. märtsil 1961 Ateenas) on kreeka majandusteadlane ja poliitik, 27. jaanuarist 2015 oli ta Kreeka rahandusminister (vasakradikaalse erakonda SYRIZA-sse) Aléxis Tsíprase valitsuses. 6. juulil 2015, pärast Kreeka abiprogrammi tingimuste üle toimunud referendumit, teatas ta, et astub ametist tagasi. Ta sündis aastal 1961 Ateenas. Aastal 1967, kui võimule tõusid mustad kolonelid, õppis ta algkoolis. Aastal 1976 astus ta Kreekas ülikooli, kuid kahe aasta pärast asus elama Suurbritanniasse. Ta õppis Essexi ülikoolis füüsikat, hiljem statistikat ja majandusteadust. Pärast Essexi ülikooli lõpetamist asus ta õppima Birminghami ülikooli, kus sai kahe aastaga magistriks matemaatilise statistika alal. Aastatel 1988–2000 elas ja töötas ta Sydneys, ta töötas seal Sydney ülikooli majandusteaduskonnas vanema lektorina. Aastatel 2012–2015 töötas ta Valve Corporationis majanduskonsultandina, tegeledes seal virtuaalse majanduse uurimisega, keskendudes defitsiitidele ja valuutakurssidele Valve'i Steami platvormil. Lisaks pidas ta Valve'is tehtud tööd kirjeldavat ajaveebi. Aastal 2000 tuli ta tagasi Kreekasse, ta sai Ateena ülikooli tööle majandusteooria professorina. Aastal 2013 töötas ta Texase Ülikoolis Austinis. Varoufakis astub rahandusministri kohalt tagasi, ERR, 6. juuli 2015 Daniel Nye Griffiths (15. juuni 2012). The Value of Fun: Valve Software Appoints In-House Economist. Forbes. Wesley Yin-Poole (6. juuli 2015) Former Valve economist Yanis Varoufakis quits as finance minister of Greece. Eurogamer. Varoufákise ametlik koduleht Varoufákise ajaveeb Valve Corporationis tehtud tööst.