laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Fergana

Fergana (1876–1907 Novõi Margelan, 1907–1924 Skobelev) on linn Usbekistanis, Fergana vilajeti keskus. Linn asub Fergana orus, Kõrgõzstani piirist ligikaudu 14 km kaugusel. Fergana on oluline tööstuslinn. Linn on asutatud 1876. aastal, pärast Kokandi khaaniriigi ühendamist Venemaa Keisririigiga. Esialgu sai linn lähedal asuva Marg‘iloni järgi nimeks Novõi Margelan. 1907. aastal sai linn uueks nimeks Skobelev. Praegust nime kannab Fergana alates 1924. aastast. Узбекистан. Ферганский вилоят Uzbektravel Фергана и Ферганская долина Advantour
FC Tallinn

FC Tallinn on 2017. aastal loodud Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tallinnas. Klubi alustas 2018. aastal IV liigas ning viie aastaga tõusti Esiliigasse. Esiliiga B Võitjad (1): 2022 II liiga 2. koht (1): 2020 III liiga Võitjad (1): 2019 IV liiga 2. koht (1): 2018 Eesti jalgpalliklubide loend FC Tallinn – Lasnamäe jalgpalli uus tulemine, aga tasa ja targu, mitte prõmmides FC Tallinn Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Olmaliq

Olmaliq (vene keeles Алмалык Almalõk) on linn Usbekistanis Taškendi vilajetis. Olmaliq asub Taškendist ligikaudu 58 km lõunakagus. Olmaliq on olulisim värvilise metallurgia keskus Usbekistanis. Olmaliqi kišlakk muudeti 1947. aastal aleviks seoses vasesulatuskombinaadi ehitusega. Linnaõigused sai Olmaliq 10. juulil 1951. Plii-tsingi rikastamise tehas alustas tööd 1954. aastal. Алмалык Точка-на-Карте История Алмалыка Алмалык онлайн
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri oli Eesti NSV riiklik autasu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV riiklike autasude põhimääruse kinnitamise kohta: ametlik tekst muudatuste ja täiendustega seisuga 1. september 1985 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium autasustas Suure Sotsialistliku Oktoobrirevolutsiooni 30. aastapäeva puhul Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukirjaga, Punaväelane: Punaarmee [7. laskurdiviisi] poliitosakonna ajaleht, 7. november 1947
Saue valla lipp

Saue valla lipp on Harju maakonnas asuva Saue valla lipp. Saue valla lipp on ruudukujuline (1:1 suhtega) punane lipp, millel on kujutatud kilbita valla vapikujutis: neli hõbedast, risti asetsevat tammelehte ja -tõru. Lipu normaalmõõtmed on 105 x 105 sentimeetrit. Kui lippu kujutades pole võimalik hõbedast värvi kasutada, on asendusvärviks valge. Lipp, sarnaselt vappiga, sümboliseerib nelja endise omavalitsuse (Saue vald, Kernu vald, Nissi vald ja Saue linn) ühinemist, viljakat koostööd ning traditsioonide jätkamist. Punane viitab Harju maakonna vapile ning seega sümboliseerib valla asukohta Harju maakonnas. Saue vald Saue lipp Saue valla vapp Saue valla sümboolika
Elva valla vapp

Elva valla vapp on Tartu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Elva valla vapp. Vapp on kinnitatud 26. märtsil 2018. Vapi autor on Kristi Koppel. Elva valla vapil on kujutatud sinine väli, mille keskel on valge topelt kolmjalg. Üks kolmjalg tähistab vallarahva minevikku ning teine tulevikku. Koos, läbipõimunult, tähistavad nad olevikku. Topelt kolmjala, või keldi kolmjala, kuus otspunkti tähistavad ühinenud kuut endist piirkonda ning nendes piirkondades elavaid inimesi. Sinine värv tähistab piirkonna rohkeid veekogusid ning rahu. Topelt kolmjala valge värvus, mis on dubleeritud hõbedaseks, tähistab puhast loodust ning tarkust. Elva vapp Elva vald Elva valla lipp Elva valla sümboolika
Covent Garden

Covent Garden on piirkond Londoni kesklinnas West Endi idaosas tänavate St. Martin's Lane ja Drury Lane vahel. Tänapäeval on Covent Garden populaarne ostlemiskoht ja turismimagnet. Vaatamisväärsemaid objekte on Royal Opera House.  Covent Garden – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
West End

Londoni West End on Londoni kesklinnast läänes ja Thamesi jõest põhja pool asuv piirkond Kesk-Londonis, kus asuvad paljud linna peamised turismiobjektid, poed, ettevõtted, valitsushooned ja meelelahutuskohad, sealhulgas West Endi teatrid.  West End – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Birminghami Kuninglik Ballett

Birminghami Kuninglik Ballett (inglise keeles Birmingham Royal Ballet; lühend BRB) on Inglismaal Birminghamis tegutsev balletikollektiiv. BRB viljeleb klassikalist ja nüüdisballetti. Birminghami Kuninglik Ballett on Royal Ballet', Inglise Rahvusballeti, Northern Ballet' ja Scottish Ballet' kõrval üks viiest suuremast Suurbritannia balletikollektiivist. Birminghami Kuningliku Balleti asutajaks peetakse Ninette de Valois'd. Balletiteater asutati Londonis 1946. aastal kui Sadler's Wellsi Theatre Ballet. 1956. aastal sai balletikollektiiv kuningliku hartaga (Royal Charter) kuninglikuks balletiteatriks. 1990. aastal koliti Birminghami, kus jätkati tegevust Birminghami Kuningliku Balleti nime all. Toomas Edur Age Oks Tiit Helimets Linnar Looris Kuninglik Balletikool Kuninglik Ballett Koduleht
Ninette de Valois

Ninette de Valois, sünninimi Edris Stannus (6. juuni 1898 Blessington, Iirimaa – 8. märts 2001 Suur-London) on Briti balletitantsija, balletipedagoog, koreograaf ja teatrijuht. Elas 102-aastaseks. Balletitantsijana esines Ninette de Valois laval kuni 1933. aastani (tantsis ka Djagilevi trupis Ballets Russes). 1931. aastal asutas ta balletikollektiivi Vic-Wells Ballet ja sai selle kunstiliseks juhiks (1939. aastast Sadler's Wells Ballet). 1946. aastal koliti trupiga Covent Gardeni. Sadler's Wells Theatre's asutas de Valois lahkunud trupi asemele uue balletitrupi. Mõlemad trupid said 1956. aastal kuningliku hartaga (Royal Charter) kuninglikuks balletiks. Ninette de Valois jäi Royal Ballet' kunstiliseks juhiks kuni 1963. aastani. Teisest trupist sai 1990. aastal Birmingham Royal Ballet. 1951 – Briti impeeriumi ordu dame commander 1974 – Erasmuse preemia  Ninette de Valois – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Plaušiniai

Plaušiniai (žemaidi Plaušėnē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Bārta jõe ääres. Külla ulatub osaliselt Natura 2000 ala Mosėdise ümbruskond. Seal kasvav kolmeteistkümne tüvega paju on looduskaitse all. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/
Udraliai

Udraliai (žemaidi Odralē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Bārta jõe ääres. Külas asub Mosėdise gümnaasiumi algharidust andev filiaal. Küla lääneservas asub endisel soosaarel liivane küngas, kus kunagi asus kirik. Udraliais asus ka lohukivi, mis aastal 1968 Kretingasse viidi. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 150 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Tauzai

Tauzai (žemaidi Tauzā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Bārta jõe ääres. Külla ulatub osaliselt Natura 2000 ala Mosėdise ümbruskond. Tauzai kujunes XVI sajandi teisel poolel maareformi käigus kui tänavküla. Sealsed pudust hooned olid mantelkorstendega ja õlgkatustega, elumajad asusid majapidamiste idaküljel, majapidamishooned lääneservas. XX sajandi alguses, leedu maareformi käigus, muutus küla hajakülaks, kuid vana tänavküla struktuur säilus siiski osaliselt. Muinsuskaitse all on kahed muinaskalmed, neist üks kannab nime Pilale. Aastal 1971 võeti küla tänavkülast säilinud osa muinsuskaitse alla. Tänapäeval on muinsuskaitse all üks majapidamine, kus on säilinud vana taluarhitektuuri näidistena elumaja ja ait. ka on kaitse all vana majpidamise struktuur, tiik, lauda ja küüni asukohad. Sealne talutare rajati aastal 1731. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Senkapis, vad. Pilale Senkapis Tauzų kaimo etnoarchitektūrinė sodyba
Bobiliškės

Bobiliškės (žemaidi Bobėlėškes) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Bārta jõe ääres. Külla ulatub osaliselt Natura 2000 ala Mosėdise ümbruskond. Küla lääneosas asus varem legendi järgi neitsi Maarja jalajäljega kivi, mida kutsuti Kryžiškeks. 1980. aastatel hävis see maaparandustööde käigus. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 116 lk.
Baksčiai

Baksčiai (žemaidi Bakstē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Bārta jõe ääres. Külla ulatuvad osaliselt Salantai regionaalpark ja Natura 2000 ala Mosėdise ümbruskond. Külas asub looduskaitsealune Mosėdise kivi. Baksčiai kujunes XVII sajandi teisel poolel. Küla on saanud nime isikunime Bakštys järgi. Küla kuulus Mosėdise mõisale. Muinsuskaitse all on sealsed Mosėdise tumulused, mis jäävad osaliselt Igariai külla. Rahvasuus räägitakse, et need rajati teoorjuse ajal mõisa heinamaadele kui alused, millele heina kuivama asetada. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Mosėdžio pilkapių vieta
Ontropo Melnikov

Ontropo (Antrop) Melnikov (1834 Sohvola – 1915 Sohvola) oli isuri runolaulik. Ontropo Melnikov oli Larin Paraske kaasaegne ja kaasmaalane. Lapsena laulsid nad koos. Melnikov sündis Sohvola külas 1834. aastal. Ontropo oli pärisori ja tema elu oli raske. Melnikovi isa oli samuti runolaulja, kellelt ta luulet laulma õppis. 1859. aastal pani Ontropo lauldud runod kirja Soome üliõpilane F. A. Saxbäck. Melnikovi karistati avalikult selle eest, et ta laulis Saxbäckile runosid. Paljud Melnikovi säilinud laulud on traagilise süžeega. Melnikov suri 1915. aastal Sohvola külas. Мельников Онтропо (1834—1915) — известный рунопевец, ижор — выдающиеся люди Ингерманландии Melnikov Ontropo. Leningradin alueellinen yleinen tieteellinen kirjasto Лукичева Е. Песенная Ингерманландия // OMAL* MAAL* . — 1999. — № 1., С. 15 Сарессало Л. Ингерманландия : рассказ о народах и культуре Ингерманландии / 66 изд. музеев г. Тампере. — Тампере ; СПб., 2003., С. 22 — 24 Spbumag Finnougoria Inkeri.ru
Igariai

Igariai (žemaidi Ėgarē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Erla ja Šakalė jõe vahel. Külla ulatuvad osaliselt Salantai regionaalpark ja Erla geomorfoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatuvad külla ka Natura 2000 ala ning Erla ja Salantase jõe ürgorud. Looduskaitse all on Igariai kivi ja Šilalė rändrahn. Kaitsealale jääb Igariai kivikülv. Igariai kujunes enne XVI sajandit, kuid tänapäevase plaani sai see maareformi käigus XVI sajandi teisel poolel. Igariai küla on saanud nime isikunime Igaris järgi. Küla kuulus Mosėdise mõisale. XIX sajandil kujunes Igariai ja Mikulčiai vahele veel Igariai hajaküla. Nõukogude perioodil asus Igariais Mikulčiai algkool. Külas on Igariai kalmistu. XX sajandi teises pooles oli külas säilinud mitmeid rahvaliku arhitektuuri näiteid. 1980. aastani olid kaks selle küla majapidamishoonet, votiivkabel, kaks tulpkabelit, rist, mitmed skulptuurid ja Kristuse ristilt võtmist kujutav skulptuurigrupp muinsuskaitse all. Tänapäevaks on need hävinud või muuseumidesse viidud. Muinsuskaitse all on sealsed Mosėdise tumulused, mis jäävad osaliselt Baksčiai külla. Rahvasuus räägitakse, et need rajati teoorjuse ajal mõisa heinamaadele kui alused, millele heina kuivama asetada. Üks külas asunud lohukivi on viidud Mosėdise kivimuuseumisse. Külla on jäänud kaks muinsuskaitse all olevat Šilalė lohukivi ja Šilalė rahn. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Skuodo rajono savivaldybė Juozas Vyšniauskas. Etnografinės Lietuvos prezidentas Žemaičių žemė – 2001, Nr. 1 Mosėdžio pilkapių vieta Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 123 lk. Šilalės antrasis akmuo su dubeniu Šilalės pirmasis akmuo su dubeniu, vad. Aukuru Šilalės akmuo vad. Didžiuoju kūliu Küla portaalis vietoves.Lt
Vetle Sjåstad Christiansen

Vetle Sjåstad Christiansen (sündinud 12. mail 1992 Geilos) on Norra laskesuusataja. Ta debüteeris laskesuusatamise MK-etapil hooajal 2012–2013. Christianseni vanem vend Eirik Robert Christiansen on samuti laskesuusataja. Christiansen võitis 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Östersundis kulla 4x7,5 km teatesõidus ja segateatesõidus. Ta sai individuaalselt 20 km distantsil kaheksanda, 15 km ühisstardiga sõidus 12., 12,5 km jälitussõidus 23. ja 10 km sprindisõidus 31. koha. 2020. aasta maailmameistrivõistlustel Anterselvas suusatas ta Norra hõbeda võitnud teatemeeskonnas esimeses vahetuse. 2021. aasta maailmameistrivõistlustel Pokljukas tuli Christiansen teatesõidus maailmameistriks. 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis võitis Christiansen teatesõidus kuld- ja saavutas ühisstardiga sõidus pronksmedali. Ta suusatas Norra teatemeeskonnas viimast vahetust ja kaotas 43 sekundit enne rajale pääsu, kuid võitis peaaegu poole minutiga pärast seda, kui tulistas kõik kümme märki ilma varupadruneid kasutamata. Ühisstardiga võistlusel sai ta pronksmedali. 2023. aasta MM-il Oberhofis võitis ta teatesõidus hõbeda. 2013. aastal võitis ta Euroopa meistrivõistlustel sprindis kulla ja jälitussõidus hõbeda. Paaristeatesõidus sai ta 2016. aastal pronksi, 2017. aastal hõbeda ja 2018. aastal kulla. Christiansen on ka mitmekordne noorte ja juunioride MM-i medalimees; tal on üks kuld, kolm hõbedat ja viis pronksi. EM-i noortesarjas võitis ta kaks kulda, ühe hõbeda ja ühe pronksi.
Kuninglik Balletikool

Kuninglik Balletikool (inglise keeles Royal Ballet School) on Londonis tegutsev klassikalise balleti kool. Kooli asutajaks peetakse baleriin ja koreograaf Ninette de Valois'd, kes 1926. aastal asutas tütarlaste tantsukooli Koreograafiakunsti Akadeemia (Kuningliku Balletikooli eelkäija). Koolis õpivad noored vanuses 11–19 aastat. Nooremad (vanuses 11–16) harjutavad Richmond Parkis asuvas White Lodge'is, vanemad (vanuses 16–19) Covent Gardenis Royal Opera House'i kõrval asuvas stuudiohoones. Meelis Pakri Kuninglik Ballett Birminghami Kuninglik Ballett Koduleht
2023. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus

2023. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus olid 37. Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 2.–5. märtsini Türgis İstanbulis. Võistlused peeti Ataköy Arenal. See oli esimene kord, kui Euroopa meistrivõistlused toimusid Türgis. Võistlustel osales 593 sportlast 47 riigist. Eestit esindas 6 sportlast. Risto Lillemets võitis seitsmevõistluses pronksmedali. Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 37 [Ametlikud tulemused] Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 25 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 28 [Ametlikud tulemused] Finaal: 3. märts Osavõtjaid: 23 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 20 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 30 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 6 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 17 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 17 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 18 [Ametlikud tulemused] Finaal: 3. märts Osavõtjaid: 17 [Ametlikud tulemused] Finaal: 3. märts Osavõtjaid: 16 [Ametlikud tulemused] Finaal: 4.–5. märts Osavõtjaid: 14 [Ametlikud tulemused] Finaal: 3. märts Osavõtjaid: 37 [Ametlikud tulemused] Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 27 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 28 [Ametlikud tulemused] Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 21 [Ametlikud tulemused] Finaal: 3. märts Osavõtjaid: 23 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 31 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 6 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 16 [Ametlikud tulemused] Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 19 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 18 [Ametlikud tulemused] Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 18 [Ametlikud tulemused] Finaal: 3. märts Osavõtjaid: 16 [Ametlikud tulemused] Finaal: 3. märts Osavõtjaid: 13 [Ametlikud tulemused] ██ Korraldajariik Ametlik koduleht Euroopa Kergejõustikuliidu koduleht
Tarmo Tamm (poliitik, sündinud 1966)

Tarmo Tamm (sündinud 27. juulil 1966) on eesti puidutööstur, XV Riigikogu liige. Ta 2023. aasta Riigikogu valimistel osutus valituks Riigikokku erakonna Eesti 200 nimekirjas, kogudes 6. ringkonnast Lääne-Virumaal 876 häält. Tarmo Tamm on 1991. aastal lõpetanud Kirovi Põllumajanduse Akadeemia jahindusbioloogia erialal ning Estonian Business Schooli rahvusvahelise ärijuhtimise programmi (1996). Ta on olnud 1991–1995 Mahtra Riigijahipiirkonna asedirektor, 1997–2000 ASi Estimpeks Puit juhatuse liige; 2000–2008 OÜ TreTimber (praegu Thermory) juhatuse liige ning OÜ Peetri Puit osanik ja 2002–2023 juhatuse liige. Kuni 2023. aasta 8. maini esindas mittetulundusühingut Käsmu majaka sadam ja on ettevõtte Arcwood osanik ning juhatuse liige. Alates 19. aprillist 2023 oli ta Riigikogu keskkonnakomisjoni esimees, kuid asendati sama aasta 2. juunist Züleyxa Izmailovaga seoses Keskkonnaameti poolt Tamme suhtes algatatud kahe väärteomenetluse ning ühe haldusmenetlusega. Tarmo Tamm on vabaabielus, tal on kaks last. Ta elab Käsmus ja Tallinnas. "Kandidaat nr 722 TARMO TAMM", Vabariigi Valimiskomisjon (vaadatud 06.03.2023) "Valimisringkond nr 6", Vabariigi Valimiskomisjon (vaadatud 06.03.2023) Elulugu, riigikogu.ee "Riigikogulase hookuspookus Lahemaal: saun ujus seadusest mööda". Äripäev. 1. juuni 2023. Vaadatud 2. juunil 2023. "Pisike Käsmu kihab. Kas riigikogulane lasi ebaseaduslikult metsa raiuda või ajab keskkonnaamet jonni?". Delfi. Vaadatud 31. mail 2023. Keskkonnakomisjon valis endale juhid, RIigikogu "Tamme asemel saab riigikogu keskkonnakomisjoni juhiks Izmailova". ERR. 2. juuni 2023. Vaadatud 3. juunil 2023. Tarmo Tamm Riigikogu kodulehel
Hea lugu (heliriba)

"Hea lugu" on ansambli Genialistid 2001. aastal ilmunud heliriba muusikalile "Hea lugu". "Meie linn" "Õnn on sinine auto" "Tropikaalpäevad" "Minu selg" "Pikad alleed" "Daaneki laul" "Oota ja looda" "Rannatantsupeod" "Rännutee" "Jõulukellad" "Kollased lehed" "Fuuga" "Hullud hinnad" "Pimedus taandub" "Sa oled hea"
Tarmo Tamm (poliitik, sündinud 1965)

Tarmo Tamm (sündinud 20. mail 1965) on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna poliitik, Helme vallavanem 2017. aastani. "Kandidaat nr 936 TARMO TAMM" Vabariigi Valimiskomisjon (vaadatud 06.03.2023)
Peeter Tali

Peeter Tali (sündinud 6. augustil 1964) on Eesti ajakirjanik, sõjaväelane ja poliitik, aastast 2023 XV Riigikogu liige, reservkolonel. Peeter Tali on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal (õppis 1983–93), Eesti reservohvitseride täienduskursused lahingukoolis ning Soome ja Eesti kõrgemad riigikaitse kursused. Tali on endine Eesti Telegraafiagentuuri peatoimetaja (aastani 1994), ajalehe Rahva Hääl peatoimetaja (2004), ajakirja Sõdur peatoimetaja (2005-2006) ja vastutav toimetaja (2009–2010). Ta on olnud ka ajakirjanik ajalehtedes Edasi, Postimees ja Eesti Päevaleht. Seejärel oli Tali Eesti kaitsejõudude peastaabi avalike suhete teenistuse ülem, Kaitseministeeriumi strateegilise kommunikatsiooni juht (2012–2017) ning NATO strateegilise kommunikatsiooni keskuse asedirektor (2017–2020) Peeter Tali oli Eesti Kongressi liige ja Tartu linnavolikogu liige. 2023. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta erakonna Eesti 200 nimekirjas (olles erakonna liige 18. jaanuarist 2023) ning osutus valituks Riigikokku 12. ringkonnast Pärnumaal 1157 häälega. 2003. aastal pälvis Peeter Tali pressivaenlase tiitli. 2006 Kotkaristi V klassi teenetemärk "Kandidaat nr 776 PEETER TALI", Vabariigi Valimiskomisjon (vaadatud 06.03.2023) Piret Tali "Uus eluaasta saabub õppustel" Eesti Päevaleht, 06.08.1999 (vaadatud 06.03.2023) "Peeter Tali juhib sõdurite suhtlemist rahvaga" SL Õhtuleht, 29. november 2000 (vaadatud 06.03.2023) "Peeter Tali hakkab juhtima NATO strateegilist kommunikatsiooni" ERR, 29.06.2017 (vaadatud 06.03.2023) "Valimisringkond nr 12", Vabariigi Valimiskomisjon (vaadatud 06.03.2023) Piret Tali "Uus eluaasta saabub õppustel" Eesti Päevaleht, 06.08.1999 Täna kell 09.48, Peeter Tali, riigikogu liige (Eesti 200), Peeter Tali: ajakirjanduse käibemaksu tuleks hoopis langetada, err.ee
Evelin Poolamets

Evelin Poolamets (sündinud 21. veebruaril 1974) on Eesti disainer ja poliitik. 2023. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas ning osutus Riigikokku valituks, kogudes 6. ringkonnast Lääne-Virumaal 970 häält. Alates 2. novembrist 2023 on ta Vinni vallavolikogu esimees. Evelin Poolamets on õppinud Nõo Keskkoolis. Ka tema abikaasa Anti Poolamets on Riigikogu liige. "Kandidaat nr 600 EVELIN POOLAMETS", Vabariigi Valimiskomisjon (vaadatud 06.03.2023) "Valimisringkond nr 6", Vabariigi Valimiskomisjon (vaadatud 06.03.2023)
Vanad ja kobedad saavad jalad alla (heliriba)

"Vanad ja kobedad saavad jalad alla" on ansambli Genialistid 2003. aastal ilmunud heliriba samanimelisele filmile. Album ilmus Hitivabriku väljaandes nii helikassetil kui ka CD-l. "Värav" "Anna mulle end (Pump!)" "Kalamaja" "Kell 7 am" "Mis nüüd" "Mustla" "Tänulaul" "Stuudio" "Alla" "Ranger" "Tantsivad kõik" "Kohvikumuusika" "Rock'n'roll ja boogievoogie" "Kuppelmaastik" "Kohtumine" "Case Closed" "Tee lahti rasta aknad" "Vabadus" "Lollid" "Murtud Süda" "Become a Pilot" "Leekiv armastus" Filmi "Vanad ja kobedad saavad jalad alla" soundtrack / esitab Genialistid[alaline kõdulink] Eesti Rahvusbibliograafia (vaadatud 26. veebruaril 2021)
Järva valla lipp

Järva valla lipp on Järva maakonnas asuva Järva valla lipp. Lipp on kinnitatud 28. märtsil 2018. Järva sümboolika (sh lipu) autorid on Alar Kriisa ja Ahto Härm. Järva valla lipp kujutab kollasel väljal istuvat musta hunti ning rohelist lainelõikes jalust. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11. Hunt sümboliseerib valvsust, lojaalsust ja julgust ning ta must värvus sümboliseerib tarkust, asutust esivanemate vastu ning püsivust. Lainelise jaluse roheline värvus sümboliseerib metsa ja viljakust ning selle üleminek roheliselt kollasele viitab Kesk-Eesti soo- ja rabajärvedele ning Järva valla nimele. Tausta kollane värvus sümboliseerib üllust ja kõrget moraali. Järva vald Järva valla vapp Järva valla sümboolika
Järva valla vapp

Järva valla vapp on Järva maakonnas asuva Järva valla vapp. Vapp on kinnitatud 28. märtsil 2018. Järva sümboolika (sh vapi) autorid on Alar Kriisa ja Ahto Härm. Kuldsel kilbil on must istuv hunt ja roheline lainelõikes jalus kuldse rõngasristiga. Hunt sümboliseerib valvsust, lojaalsust ja julgust ning ta must värvus sümboliseerib tarkust, asutust esivanemate vastu ning püsivust. Kuldne rõngasrist sümboliseerib muinasaegsete põhjarahvaste elu ja õnne, päikest, universumit ja järjepidavust. Lainelise jaluse roheline värvus sümboliseerib metsa ja viljakust ning selle üleminek roheliselt kuldsele viitab Kesk-Eesti soo- ja rabajärvedele ning Järva valla nimele. Tausta kuldne värvus sümboliseerib üllust ja kõrget moraali. Järva vald Järva valla lipp Järva valla sümboolika
Meelis Pakri

Meelis Pakri (sündinud 12. veebruaril 1966 Pihkvas) on eesti ja Ameerika Ühendriikide koreograaf, pedagoog ja endine balletitantsija. Pakri on õppinud aastatel 1976–1983 Tallinna Koreograafiakoolis. 1986. aastal lõpetas ta Vaganova-nimelise Leningradi Koreograafiakooli. Aastatel 1986–1991 oli Pakri Estonia balletisolist ja töötas ühtlasi Tallinna Koreograafiakoolis õpetajana. Aastatel 1991–2001 tantsis ta Ameerika Ühendriikides Denveris Colorado Balletiteatris solistina, oli 2001–2006 samas trupi pearepetiitor. Pakri on töötanud aastatel 2006–2013 Londoni Kuninglikus Balletikoolis ülemastme õpetajana ja 2013–2014 USA-s Houstoni Balletis ballettmeistrina. Alates 2014. aastast töötab Pakri Florida osariigis Boca Ratonis Harid Conservatory balletiteaduskonnas. Külalisesinejana on ta tantsinud New Yorgis Martha Grahami Nüüdistantsu Keskuse tantsutrupis, ka on ta olnud Estonia balleti külalispedagoog-repetiitor. Pakri on lavale seadnud mitu balletti, sealhulgas "Uinuva kaunitari". Pakri, Meelis. etbl.teatriliit.ee Meelis Pakri. mastersofballet.org Eesti balleti kadunud poeg käis kodus külas. kultuur.postimees.ee, 1. september 2009
UEFA Euroopa Konverentsiliiga

The UEFA Euroopa konverentsiliiga (ametlikult UEFA Europa Conference League) on iga-aastane klubijalgpalli võistlus, mida korraldab UEFA. Klubid kvalifitseeruvad sellele võistlusele vastavalt tulemustele oma riigi kõrgliigas või karikaturniiril. See on tugevuselt kolmas liiga Euroopa klubijalgpallis pärast UEFA Meistrite liigat ja UEFA Euroopa liigat. UEFA Meistrite Liiga UEFA Euroopa Liiga UEFA koduleht