13. september

13. september on Gregoriuse kalendri 256. (liigaastal 257.) päev. Juliuse kalendri järgi 31. august (1901–2099). 1502 – Liivimaa-Moskva sõda: toimus Smolino lahing. 1847 – Riias alustas õppetööd vaimulik kool algnimetusega Esto-latõškoe Duhovnoe Utšilištše. Vene keele kõrval hakati õpetama õpilase emakeelt (eesti või läti) ning saksa keelt. 1922 – registreeriti Eesti Kirjanikkude Liit, mille esimeheks valiti Friedebert Tuglas. 1934 – Uppsala peapiiskop Erling Eidem saabus Eestisse. 1945 – asutati esimesed uued alevid pärast alevite kaotamist 1938. aastal. 1983 – arreteeriti Enn Tarto. 1993 – Balti riikide peaministrid Adolfas Slezevicius, Valdis Birkavs ja Mart Laar kirjutasid Tallinnas alla vabakaubanduslepingule. 1996 – Kaitsepolitsei pidi kohaldama sundtoomist kaitseväe juhatajale kindral Aleksander Einselnile, et viia ta kaitsejõudude peastaabi relvaäri asjus tunnistusi andma. 2004 – president Arnold Rüütel nimetas 9. septembril tagasi astunud Meelis Atoneni asemel majandus- ja kommunikatsiooniministriks endise Tartu linnapea Andrus Ansipi. 2007 – Eesti päevalehe Postimees valdusfirma Eesti Meedia Grupp vähemusaktsiate omanik Heldur Tõnisson müüs oma 7,5-protsendilise osaluse ettevõttes ajalehe suuromanikule Norra meediakontsernile Schibsted. Selle tehinguga sai Schibstedist Eesti Meedia ja ühtlasi Postimehe ainuomanik. 0122 – algas Hadrianuse valli ehitamine. 0533 – Bütsants võitis Belisariose juhtimisel vandaale Kartaago all. 1440 – vahistati Gilles de Rais, Sinihabeme prototüüp. 1503 – Michelangelo alustas tööd "Taaveti" kallal. 1788 – Taani väed tungisid Rootsisse. 1788 – Ameerika Ühendriikide konstitutsiooniline konvent nimetas USA esimeseks (ajutiseks) pealinnaks New Yorgi. 1791 – kuningas Louis XVI võttis vastu Prantsusmaa uue põhiseaduse. 1898 – Hannibal Williston Goodwin patenteeris tselluloidist fotofilmi. 1922 – Liibüas Al'Aziziyah's mõõdeti kuumusrekordiks 57,7 °C varjus. 1923 – Hispaanias toimus sõjaväeline riigipööre. Riiki hakkas juhtima kindral Miguel Primo de Rivera. 1939 – Teine maailmasõda: Kanada astus sõtta. 1940 – Teine maailmasõda: Itaalia tungis Egiptusse. 1968 – Albaania lahkus Varssavi Lepingu Organisatsioonist. 1970 – Ameerika Ühendriikides toimus esimene New Yorgi maraton. 1996 – kuus päeva pärast tulistamist Las Vegases suri räppar Tupac Shakur.  Pikemalt artiklis Sündinud 13. septembril 1739 – Grigori Potjomkin, Vene riigimees 1740 – Marc Antoine Berdolet, Prantsuse preester ja piiskop 1842 – Guglielmo Ciardi, Itaalia kunstnik 1857 – Milton S. Hershey, šokolaadi leiutaja ja ettevõtja, Hershey šokolaadifirma asutaja 1863 – Arthur Henderson, inglise poliitik 1874 – Arnold Schönberg, juudi soost austria helilooja 1885 – Robert Robinson, inglise keemik ja Nobeli auhinna laureaat 1885 – Wilhelm Blaschke, Austria matemaatik 1886 – Melli Beese, saksa piloot ja lennukikonstruktor 1887 – Lavoslav Ruzicka, Horvaatia keemik, Nobeli auhinna laureaat 1894 – John Boynton Priestley, Inglise kirjanik 1903 – Claudette Colbert, Ameerika näitleja 1911 – Bill Monroe, ameerika Bluegrass ja kantrimuusika laulja 1916 – Dick Haymes, Argentina laulja 1916 – Roald Dahl, inglise kirjanik 1922 – Charles Brown, ameerika muusik 1923 – Zoja Kosmodemjanskaja, Nõukogude partisan, kommunistlik noor 1924 – Maurice Jarre, helilooja 1925 – Mel Torme, ameerika laulja 1931 – Rein Maran, eesti filmilavastaja ja -operaator 1937 – Meeli Sööt, eesti näitleja 1939 – Dave Quincy, inglise muusik 1939 – James Johnson, ameerika laulja 1939 – Richard Kiel, ameerika näitleja 1940 – Óscar Arias Sánchez, Costa Rica president 1986–1990 ja aastast 2006 1940 – Kurt Faltlhauser, Saksa poliitik 1941 – Liina Orlova, eesti näitleja 1942 – Iivi Lepik, eesti näitleja 1944 – Peter Cetera, laulja ja basskitarrist (Chicago) 1944 – Jacqueline Bisset, inglise näitleja 1945 – Andres Küng, eesti ajakirjanik ja poliitik 1945 – Hagi Šein, eesti ajakirjanik ja meediategelane 1948 – Viive Väljaots, eesti keraamik 1960 – Sulev Teppart, eesti näitleja 1961 – Dave Mustaine, ameerika muusik (Megadeth) 1962 – Tõnu Õnnepalu (pseudonüüm Emil Tode), eesti kirjanik 1967 – Michael Johnson, ameerika jooksja 1968 – Emma Sjöberg, rootsi modell 1971 – Goran Ivanisevic, Horvaatia tennisemängija 1971 – Stella McCartney, briti moedisainer 1971 – Ann Elen Skjelbreid, norra laskesuusataja 1974 – Kaarel Kais, eesti võrkpallur 1978 – Janek Kalda, Eesti jalgpallur 1993 – Niall Horan, briti muusik (One Direction)  Pikemalt artiklis Surnud 13. septembril 0081 – Titus Flavius, Rooma keiser 0407 – Johannes Chrysostomos, kirikuõpetaja Konstantinoopolis 1248 – Kunhut aus Schwaben, Böömi kuningas 1506 – Andrea Mantegna, itaalia maalikunstnik 1565 – Guillaume Farel, rooma Šveitsi reformaator 1592 – Michel de Montaigne, prantsuse kirjanik 1598 – Philipp II, Hispaania kuningas 1759 – James Wolfe, inglise kindral 1806 – Charles James Fox, inglise poliitik 1838 – Konstantin, Hohenzollern-Hechingeni vürst 1908 – Edmund Kretschmer, saksa helilooja 1871 – Sinasi, türgi kirjanik 1872 – Ludwig Andreas Feuerbach, saksa filosoof 1881 – Ambrose Everett Burnside, vabariikliku armee kindral Ameerika kodusõjas 1885 – Friedrich Kiel, saksa helilooja 1894 – Emmanuel Chabrier, prantsuse helilooja ja pianist 1912 – Nogi Maresuke, Jaapani keiserlik kindral 1917 – Émile Durkheim, prantsuse sotsioloog 1928 – Italo Svevo, itaalia kirjanik 1939 – Olav Duun, norra kirjanik 1948 – Paul Wegener, saksa näitleja 1949 – Schack August Steenberg Krogh, taani arst ja zooloog 1970 – Emanuel Goldberg, vene-juudi peenmehaanik 1973 – Betty Field, USA näitleja 1973 – Max Fechner, saksa poliitik ja Saksa DV riigitegelane 1977 – Kai Rosenberg, taani helilooja 1977 – Leopold Stokowski, USA dirigent 1987 – Mervyn LeRoy, USA režissöör 1991 – Joe Pasternak, USA filmiprodutsent 1996 – Tupac Shakur, USA räppar ja näitleja 2001 – Dorothy McGuire, USA näitleja 2004 – Erwin Weiss, austria helilooja 2022 – Jean-Luc Godard, Prantsuse-Šveitsi filmilavastaja, stsenarist ja filmikriitik ... 1922 – Liibüas Al-‘Azīzīyah's registreeriti kõigi aegade kõrgeim õhutemperatuur varjus: 58 °C. Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2012. Vaadatud 16. juuni 2016.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Kaido Korela: Tähtsündmusi Eesti ajaloost". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2017. Vaadatud 9. septembril 2017.