laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jakob Johann von Patkul

Jakob Johann von Patkul (20. veebruar (vkj 9. veebruar) 1757 – 15. mai (vkj 3. mai) 1811 Ääsmäe mõis) oli baltisaksa poliitik. Jakob Johann von Patkul sündis Ämari, Rägavere ja Tohisoo mõisniku Wilhelm Rudolf von Patkuli ja Gertrude Margarethe Stael von Holsteini pojana. 1776–1777 teenis Patkul Württembergi armees. 1792–1795 oli ta Eestimaa kubermangu aadlimarssal ja hiljem maanõunik. Talle kuulusid Ämari, Ääsmäe, Tohisoo, Rägavere ja Põriki mõis. Jakob Johann von Patkul abiellus 1781. aastal vabapreili Juliane Charlotte von Wrangelliga (1765–1830). Abielust sündisid: Gertrude Margarethe von Patkul (1782–1828), abiellus Christoph von Rammiga Johanna Dorothea von Patkul (1783–1839), abiellus Berend Johann von Tiesenhauseniga Charlotte Friederike von Patkul (1784–1859), abiellus Georg von Stackelbergiga Juliane Jakobine von Patkul (1785–1813), abiellus Mõisamaa mõisniku ja rittmeistri Peter von Stackelbergiga (1784–1851) Karoline Ulrike von Patkul (1788–1839), abiellus Gustav von Tritthofiga Augusta Helena von Patkul (1790–1855), abiellus Georg von Rentelniga Henriette Amalie von Patkul (1791–1822), abiellus August von Wendrichiga Hedwig Elisabeth von Patkul (1792–1867), abiellus Karl Johann von Gernetiga 1798. aastal abiellus Patkul Charlotte Juliane Luise von Helwigiga (1778–1804). Abielust sündis: Karl Wilhelm Rudolf Thure von Patkul (1800–1856), Eestimaa rüütelkonna peamees, aastail 1836–1842. Patkul Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust Ämari mõis kinnistute registris
Holmenkollen

Holmenkollen on Norras Oslos Vestre Akeri linnaosas paiknev mägine asum. See on tuntud igal aastal toimuvatest Holmenkolleni mängudest, kus võisteldakse murdmaasuuusatamises, kahevõistluses, suusahüpetes ja laskesuusatamises. Holmenkollen on maailma vanim suusahüppajate võistlusi korraldav koht. Esimesed mängud toimusid seal 1892. aastal ja see on olnud ka üks 1952. aasta taliolümpiamängude võistluspaiku. Seal on peetud mitmeid suusatamise maailmameistrivõistlusi (1930, 1966 ja 1982). Seal toimusid ka 1986., 1990., 1999., 2000. ja 2002. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused ning 2011. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused. Et täita FIS-i nõudeid saamaks 2011. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistluste korraldusõigus, lammutati 2008. aastal vana Holmenkolleni suusahüppemägi ning asemele ehitati uuem ja kaasaegsem hüppemägi. Teleülekannetest tuntud Holmenkolleni kabel Holmenkolleni metroojaam FIS: Holmenkolleni vana mägi tuleb lammutada 22. september 2005, Postimees 21.02.2011 Renewd Holmenkollen ready for winter sports enthusiasts http://www.everslide.com/ Holmenkolleni koduleht Holmenkollenis lammutatakse suusahüppetorni, Postimees, 31. oktoober 2008
Järvekoolkond

Järvekoolkond ehk leikistid oli loominguline ühendus, kuhu kuulus kolm Inglise romantismiajastu luuletajat, kes elasid 19. sajandi esimeses pooles Inglismaa järverikkas Lake Districti piirkonnas. Need olid William Wordsworth, Samuel Taylor Coleridge ja Robert Southey. Järvekoolkonna nimi anti neile ajakirja Edinburgh Review halvustavas artiklis.
Kuulmeluud

Kuulmeluud on imetajatel vasar, alasi ja jalus.
Sylvia Beach

Sylvia Beach [silvia biitš] (sünninimi Nancy Woodbridge Beach: 14. märts 1887 Bridgeton (New Jersey) – 5. oktoober 1962 Pariis) oli USA-st pärit raamatukaupmees, üks USA emigratsiooni juhtivaid tegelasi sõdadevahelises Pariisis. Tema isa oli presbüterlik pastor, kelle töö tõi perekonna 1901 Pariisi. Beach armastas Pariisi ning asus 1916 sinna alaliselt elama. Koos oma sõbra Adrienne Monnieriga asutas ta novembris 1919 raamatukaupluse Shakespeare and Company, millest sai ameeriklaste kohtumispaik. Raamatukauplus sai kuulsaks pärast seda, kui ta 1922 avaldas James Joyce'i romaani Ulysses, sest Joyce'il ei õnnestunud seda ingliskeelsetes maades avaldada. 1930. aastate depressiooni ajal oli kauplus raskustes. Seda hoidis vee peal Beachi sõprade, sealhulgas Bryheri heldus. Teise maailmasõja ajal oli Beach interneeritud. Kaupluse vabastas sümboolselt 1944 Ernest Hemingway isiklikult, kuid seda ei avatud enam. 1959 kirjutas Beach sõdadevahelisest ajast mälestused. Ta jäi Pariisi kuni surmani.
MIN

Min võib tähendada mitut asja: min on minuti lühend Min oli vanaegiptuse mütoloogias viljakusjumal ja karavanide kaitsja. Min (闽; Mǐn) oli riik Hiinas praeguse Fujiani provintsi kohal Wudai ajastul. Min (闽; Mǐn, on Hiina Fujiani provintsi lühend. Mini jõgi on Jangtse lisajõgi. Mini jõgi on jõgi Fujianis. Mini mäed on mäestik Hiinas. Min (perekonnanimi) Mart Min on Eesti elektroonikateadlane.
Antirealism

Antirealismiks mingit laadi entiteetide suhtes nimetatakse analüütilises filosoofias filosoofilist positsiooni, mis eitab nende tõelist olemasolu või eitab, et väited nende kohta on kas tõesed või väärad. Moraaliantirealism Realism Irrealism Hüperreaalsus
Alexander Philipp von Saltza

Alexander Philipp von Saltza (vene: Александр Иванович (Филиппович) Зальца), (29. mai (vkj 18. mai) 1757 Hõbeda mõis – 14. november (vkj 2. november) 1821 Tallinn) oli baltisaksa poliitik. Parun. Alexander Philipp von Saltza sündis Hõbeda mõisniku Philipp Johann von Saltza ja Fabiana Helena Renata von Wrangelli pojana. 1795–1796 oli ta Eestimaa kubermangu aadlimarssal ja 1796–1800 Eestimaa rüütelkonna peamees. Hiljem oli ta Eestimaa maanõunik ja Eestimaa asekuberner 6. jaanuarist 1809 kuni 17. veebruarini 1816. Talle kuulusid Hõbeda ja Andja mõis. Parun Alexander Philipp von Saltza on maetud Mõigu kalmistule. Püha Vladimiri ordeni III järk Alexander Philipp von Saltza abiellus 1786. aastal Fabian Ernst Stael von Holsteini tütre Agneta Johannaga (1770–1832). Abielust sündisid: Peter Johann von Saltza (1790–1829), vene kindralmajor, Hõbeda mõisnik Hermann Reinhold von Saltza (1791–1839), Ervita mõisnik Karl Magnus von Saltza (1793–1866), vene kindralmajor Marianne Charlotte von Saltza (1794–1863), abiellus Gideon von Staaliga Philipp Johann von Saltza (1799–1852), vene kindralmajor Dorothea Helena Elisabeth von Saltza (1803–1858) Saltza Saaga TLA.236.1.32:73 Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Man

Man on saar Iiri meres, mis moodustab Briti krooni sõltkonna. Saare kaugus Šotimaa rannikust 29 km, Inglismaa rannikust 48 km ja Iirimaa rannikust 52 km. Saare ulatus edelast kirdesse 52 km ja loodest kagusse 22 km. Mani ranniku lähedal on väikseid laidusid, millest suurima, Calf of Mani, pindala on 250 ha. Saar on mägine, kõrgeim tipp on Snaefell (621 meetrit). Kliima on mereline. Mani riigipea on Suurbritannia kuningas Charles III, kelle tiitel on Lord of Mann. Seadusandlik organ on kahekojaline parlament Tynwald (mänksi Tinvaal), mis tegutseb vähemalt 979. aastast alates ja on vanim järjepidevalt tegutsev seadusandlik kogu maailmas. Alamkoda House of Keys valitakse üldistel otsevalimistel. Ülemkoda Legislative Council (Seadusandlik Nõukogu) koosneb kaudselt valitud ja ex-officio liikmetest. Täidesaatvat võimu teostab Tynwaldi liikmetest koosnev ministrite nõukogu, mida juhib peaminister (Chief Minister), kelleks 2006. aastast on Tony Brown. Man ei ole Suurbritannia osa. Man ei kuulu ka Euroopa Liitu, kuid saarel on vabakaubandusleping Euroopa Liiduga. Saare kaitse- ja välispoliitika eest vastutab Suurbritannia, kes esindab saart rahvusvahelistes organisatsioonides. Mani kodanikud on ühtlasi ka Suurbritannia kodanikud, kuid neile ei laiene Euroopa Liidu liikmesusest tulenevad Suurbritannia kodanike õigused. Mani elanikkond koosneb keldi hõimu mänkside järeltulijatest. Saarel räägitakse inglise keelt. Keldi keelte hulka kuuluv mänksi keel hakkas hääbuma 19. sajandil. Selle viimane kõneleja Ned Maddrell suri 1974. aastal, kuid keelt on hiljem püütud elustada. Alates 1993. aastast õpetatakse saare koolides mänksi keelt. Saarel on ka paarkümmend last, kelle emakeel on mänksi keel. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil oskas saare 76 315 elanikust 1689 ehk 2,2% mänksi keelt. Suuremad asulad on Douglas (Doolish) 25 000 elanikuga, Onchan (Kione Droghad) ja Ramsey (Rhumsaa). Peamised majandusharud on turism ja rahandus. Saarel on oma raha – Mani naelsterling, mis on 1:1 seotud Suurbritannia naelsterlingiga. Saarel on umbes 800 km maanteid, 68,5 km raudteid ja rahvusvaheline lennujaam. Douglase rannapromenaadil tegutseb tänini ajalooline hobutramm. Perthi leping https://www.gov.im/media/1355784/2016-isle-of-man-census-report.pdf Mani valitsuse koduleht
Pähklipuulised

Pähklipuulised (Juglandaceae) on taimede sugukond pöögilaadsete seltsist. Alamsugukond Engelhardioideae Alfaroa Engelhardia Oreomunnea – mägipähklipuu Alamsugukond Juglandoidea Triibus Platycaryeae Platycarya Triibus Juglandeae Alamtriibus Caryinae Carya – hikkoripuu Alamperekond Juglandinae Cyclocarya Juglans – pähklipuu Pterocarya – tiibpähklipuu
Jena romantikud

Jena vararomantikute ringi (1796–1829[küsitav]) kuulusid vennad Friedrich Schlegel ja August Wilhelm Schlegel, Novalis ning Ludwig Tieck. Grupi nimetus tuleneb Jena linna nimest Saksamaal. 1798. aastal asutasid August Wilhelm ja Karl Wilhelm Friedrich Schlegel kirjandusajakirja Athenaeum, mida jõudis ilmuda kuus numbrit. Jena romantikud algatasid filosoofilise kallakuga kirjanduskriitika ja kirjandusajaloo. Klassikalisteks said A. W. Schlegeli William Shakespeare'i draamateoste tõlked ja Ludwig Tiecki tõlgitud Miguel de Cervantese "Don Quijote". 1804. aastaks oli grupp lagunenud. Hiljem koondusid romantikud ka Heidelbergis ja Berliinis.
Ottawa

Ottawa (haldusüksusena inglise City of Ottawa, prantsuse Ville d'Ottawa – 'Ottawa linn') on Kanada pealinn. Linn asub Ontario provintsi idaosas Ottawa jõe kaldal. Ottawa kohal elasid algonkini hõimud, kuni 1800. aastal rajas Philemon Wright sinna inglaste asunduse. Ottawast sai Kanada pealinn 31. detsembril 1857, kui kuninganna Victoria valis selle pealinnaks. Alates 1976. aastast on Ottawas toimunud rahvusvaheline animafilmide festival. Ottawa Ülikool Statistics Canada http://www.ottawa.ca/
Kivu järv

Kivu järv asub Aafrika idaosas Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Rwanda piiril. Järvest voolab välja Rusizi jõgi, mis ühendab seda Tanganjika järvega. Sealt toimub väljavool omakorda Lukuga jõe kaudu Kongo jõkke ja lõpuks Atlandi ookeani. Kivu järv on 89 km pikk ja 48 km lai, tema pindala on 2700 km². Järve nõgu asub riftiorus, merepinnast 1460 m kõrgusel. Järve suurim sügavus on 480 meetrit, millega ta on maailmas 15. kohal, ja keskmine sügavus 240 m. Järve maht on 500 km³. Tema valgla suurus on 7000 km². Järve ei suubu suuri jõgesid. Järves on Kongo DV-le kuuluv 70 km pikkune ja 340 km² suurune Idjwi saar. See on pindalalt maailma 10. järvesaar. Väiksemate saarte seas on Rwandale kuuluvad Bugarura, Iwawa ja Mushungwe saar. Järve kaldal asub Virunga rahvuspark. Suurtest linnadest asuvad Kivu järve kaldal Põhja-Kivu pealinn Goma ja Lõuna-Kivu pealinn Bukavu. Esimene eurooplane, kes järveni jõudis, oli krahv Adolf von Götzen 1894. Järve lähedal oli Esimese ja Teise Kongo sõja ning Rwanda genotsiidi tallermaa. Paljud hukkunud visati järve. Kivu järv on üks kolmest teadaolevast plahvatavast järvest maailmas. Teised kaks asuvad Kamerunis ja on märksa väiksemad. Kivu järve geoloogiline ajalugu näitab, et järvest on elu mitu korda kadunud. Seda protsessi käivitav sündmus on teadmata, aga arvatakse olevat vulkaaniline. Järves on lahustunud 65 km³ metaani ja kui selle saaks ühe aasta jooksul ära põletada, annaks see kogu selle aja jooksul energiat keskmiselt 100 GW. Lisaks on järves lahustunud 256 km³ süsihappegaasi. Plahvatuse korral vabaneb kogu see energia väga lühikese aja jooksul ja lisaks tohutule hulgale mürgistele gaasidele tekib järves tsunami. Kuna järve kaldal asub suuri linnu, siis oleks tulemus katastroofiline. Kui 1986 plahvatas 1,8 km² suurune Nyose järv (vt Nyose järve katastroof), mille kaldal pole inimasulaid, hukkus ometi 1700 inimest ja 3500 karilooma. Enamik neist ei hukkunud otseselt lööklaine ega tsunami tagajärjel, vaid lämbus hapnikuvaeseid gaase sisse hingates. Kivu järve plahvatuse korral võiks hukkunuid olla miljoni ringis. Järvest on hakatud metaani tootma ja kasutama elektri tootmiseks, samuti pruulikodades. Metaani tootmine on väga lihtne. Järves on metaan sügavates veekihtides suure surve all. Kui sealt vett välja pumbata, langeb selle rõhk oluliselt ja vees lahustunud gaasid tungivad mullidena ise pinnale. Ülejääva vee saab järve tagasi lasta ja see on täiesti puhas. Ühtlasi väheneb järve plahvatusohtlikkus. Peamine probleem on eralduvate gaaside eraldamine üksteisest, sest lisaks metaanile on järvevees lahustunud teisigi gaase, sealhulgas mittepõlev süsihappegaas ja põlev divesiniksulfiidhape. Suur maailma atlas, lk 116.
Erinnüsed

Erinnüsed on vanakreeka mütoloogias kättemaksu jumalannad, kes olid tekkinud Uranose kastreerimisel maa peale langenud verepiiskadest. Erünnosed on sünged ja võimsad kõlbla maailmakorra kaitsjad. Nad karistavad armutult ja väsimatult kõiki igasuguse roima, eriti veresüü ja mõrva eest, ajades kurjategijaid hulluks. Sageli ilmuvad nad kolmekesi: Allekto (kes ei jäta kedagi rahule), Megaira (kes kadestab) ja Tisiphone (kes maksab kätte mõrva eest). Erinnüsi kujutatakse hirmuäratavaina, ussjuuste, tõrvikute ja rooskadega, möirates ja haukudes lähenevaina. Aischylose "Eumeniidides" (triloogia "Oresteia" kolmandas osas) jälitavad erinnüsed Orestest, kes on mõrvanud oma ema. Dante Alighieri "Jumaliku komöödia" "Põrgu" 9. laulus näevad Disi linna sisselaskmist ootavad Dante-tegelane ja Vergilius erinnüsi linnas asuva torni tipus. Friedrich von Schiller on kirjutanud erinnüstest luuletuses "Ibykose kured". Vanarooma mütoloogias vastavad erinnüstele fuuriad. Eumeniidid Antiigileksikon. Tallinn, Valgus, 1983. Dante, Alighieri. Jumalik komöödia: Põrgu. TLÜ Kirjastus, Tallinn: 2001: 74-75. Vaba Akadeemia loeng 6.01.2023: Heli Allik "Eumeniidid"
Lehtpuud

Lehtpuud on heitlehised või igihaljad puittaimed katteseemnetaimede hõimkonnast. Lehtpuud on valdavalt putuktolmlejad, kuid paljud metsavööndi tähtsad lehtpuud (kaselised, saared, pähklipuulised jt) tolmlevad tuule abil ning enamik paljuneb ka vegetatiivselt. Enamik Eesti pärismaistest puudest on lehtpuud. Lehtpuud jaotatakse laialehisteks ja kitsalehisteks puudeks. puu okaspuud
Maailma karikavõistlused suusahüpetes

Suusahüpete maailma karikasari on Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni (FIS) korraldatav iga-aastane suusahüppajate rahvusvaheline võistlussari. Esimesed maailma karikasarja võistlused korraldati 1979-1980 hooajal, kus üldvõidu viis koju Austriat esindanud Hubert Neuper. Aastate jooksul on enim karikasarja etappe võitnud soomlane Matti Nykänen – 46 korral. Lisaks on ta olnud 22 korda teine ja 8 korral kolmas. Enim poodiumikohti on soomlasel Janne Ahonenil. Ahonen on jõudnud poodiumile 102 korral (seisuga 8. jaanuar 2008), millest 34 korda on ta olnud kõige kõrgemal astmel, 42 korda teisel ja 26 korda kolmandal astmel. Maailma karikasarja üks osa on algusest peale olnud ka nelja hüppemäe turnee. Ka Kesk-Euroopa turneeks kutsutav võistlus toimub neljas kohas: Oberstdorfis, Garmisch-Partenkirchenis, Innsbruckis ja Bischofshofenis. Muud tuntumad võistlused/võistluspaigad on Lahti Salpausselän Kisat (Soomes), Holmenkollen (Norras), Falun (Rootsis), Sapporo (Jaapanis), Zakopane (Poolas) ning lennumäe võistlused Planicas, Kulmis, Vikersundis, Oberstdorfis ja Harrachovis. Maailma karikasarjas arvestatakse punkte järgmiselt: võitja saab 100 punkti, teine koht 80, kolmas koht 60, neljas koht 50, viies koht 45, kuues koht 40, seitsmes koht 36, kaheksas koht 32, üheksas koht 29, kümnes 26 punkti, 11. – 24, 12. – 22, 13. – 20. 14. – 18, 15. –16, 16. – 15 ja nii edasi; iga järgnev koha saaja saab ühe punkti eelmisest vähem kuni 30. kohani, kes saab 1 punkti. Maailma karikasarja algaastatel said punkte ainult 15 esimest. Seisuga 26. märts 2017 Seisuga 26. märts 2017 Poodiumikohtade edetabel läbi aegade FIS-i kodulehel
Nissi vald

Nissi vald oli vald Harju maakonna edelaosas. Vald eksisteeris aastatel 1992–2017. 2017. aastal ühines Nissi vald Saue vallaga. Vald piirnes põhjas Harju maakonna Padise ja Vasalemma vallaga, lõunas Rapla maakonnaga, idas Harju maakonna Kernu vallaga ja läänes Lääne maakonnaga. Nissi viimane vallavanem oli Ermil Miggur. Vallas oli kaks alevikku, Turba ja Riisipere, kus 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli vastavalt 1094 ja 1055 elanikku, ning 17 küla: Aude (14 elanikku, 2000. aasta rahvaloendus), Ellamaa (210), Jaanika (45), Kivitammi (62), Lehetu (200), Lepaste (41), Madila (24), Munalaskme (127), Mustu (33), Nurme (53), Odulemma (60), Rehemäe (37), Siimika (28), Tabara (43), Vilumäe (58), Viruküla (22), Ürjaste (87). Nissi valla territooriumist oli metsamaad umbes 50%. Põllumaadest oli kasutuses umbes 4000 hektarit. Valda läbis Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Vallas lõppes elektrifitseeritud Haapsalu-suunaline raudtee (Keila–Riisipere raudtee). Ida-lääne suunal läbisid valda Riisipere–Vasalemma, Riisipere–Nurme ja Vaimõisa–Nurme tee, mis ühendavad Paldiskit Via Balticaga. 60–65% tööealistest elanikest töötas väljaspool valda, peamiselt Keilas ja Tallinnas. Nissi nime on esmamainitud Taani ja Rootsi preestrite ristimisretkede kroonikaraamatutes aastaist 1219 ja 1220. Aastal 1241 on mõne Nissi ala haldaja olnud Mattis Risbiti nimeline läänimees. Tema nimest tuleneb nimekuju Riesenberg, eestistatult Riisepere ehk Riisipere. Sellenimelist rüütlimõisa mainitakse juba 14. sajandil Eesti vanemate ja jõukamate mõisate hulgas. 16. sajandi alguses olid Nissi alad Hertele-nimelise kirikukihelkonna keskuseks, kuid sajandi lõpuks Nissi kihelkond ajutiselt kaotati. Taasiseseisvumine kirikukihelkonnana toimus 1645. aastal. Valla ajaloo aluseks võib pidada Riisipere rüütlimõisa alluvusse kuuluvat talupoegade kogukonda, mis sai valitsusliku sõltumatuse 1866. aastal Baltimaades kehtestatud vallaseaduse põhjal. Nissi vald sündis 1938/39. aastal toimunud vallauuendusega, mil liitusid Riisipere ja Laitse vallad. Kolhoosikorra kehtestamise aegu, 1950. aastal moodustati Nissi valla aladest Nissi külanõukogu, mis kuulus Keila rajooni alla. Nissi vald sai omavalitsusliku staatuse tagasi 21. mail 1992. Augustis 1993 eraldati Nissi vallast Kernu vald. 2017. aastal ühines Nissi vald Saue vallaga. Nissi tee Maakatastri statistika, vaadatud 26.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatori muudatused, vaadatud 16.09.2018. Nissi valla koduleht, vaadatud 13. mai 2017. Faktiline ja alaline rahvastik valdade asulates ning eestlaste arv ja osatähtsus alaliserahvastiku hulgas RT 1992, 23, 318 RT I 1993, 58, 805
Anti Talur

Anti Talur (23. august 1944 – 20. juuni 2020) oli eesti rahvusest NSV Liidu julgeolekutöötaja. Ta lõpetas aastal 1963 Jõgeva Keskkooli ja aastal 1972 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Oli üliõpilasena ELKNÜ Tartu Riikliku Ülikooli komitee liige. Ta oli 1982–1991 NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Tartu Linna ja Raudtee osakonna ülem; viimati enne sügist 1991 alampolkovniku auastmes. Pärast KGB likvideerimist oli ta Eesti Maapanga turvaülem. Hiljem korraldas ta Tartu Lõunakeskuse majahaldustöid. Päring inforegister.ee andmebaasis Postimees 25. juuni 2020. lk. 21 (surmakuulutused) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. oktoober 2008. Vaadatud 9. aprillil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Hüvasti alma mater! TRÜ. Tartu Riiklik Ülikool nr 21, 30. juuni 1972. Lk 6 Tiina Kaalep. Kuhu kadus kurikuulus KGB märkmik?. Eesti Ekspress, 17. mai 2005 Mart Soidro. Anti Talur on solvunud : Kirjanike Maja küsimuses muutuseta (kohtumine H.-K. Hellati ja A. Lõhmusega). Edasi, 8. november 1990. Lk 4 Mart Soidro. Anti Taluri lahkumine. Jutuajamine KGB ülemaga. Postimees, 27. august 1991
Litokwa Tomeing

Litokwa Tomeing (14. oktoober 1939 – 12. oktoober 2020) on Marshalli Saarte hõimupealik ja poliitik. 7. jaanuarist 2008 kuni 21. oktoobrini 2009 oli ta Marshalli Saarte president. Ta oli Marshalli Saarte parlamendi ehk Nitijela liige. Parlamendis esindas ta senaatorina Wotje saart ja oli ka parlamendi esimees. 7. jaanuaril 2008 parlamendis toimunud presidendivalimistel saavutas ta 18 senaatori toetuse, edestades kolme häälega tema vastu kandideerinud senist presidenti Kessai Notet. 21. oktoobril 2009 kaotas ta parlamendis usaldushääletuse häältega 17:15.
Demokraatlik Partei

Demokraatlik Partei on poliitiliste ühenduste nimetus paljudes maailma riikides. See võib olla partei ametlikuks nimeks või sisalduda ühe osana partei täisnimes. Allpool on esitatud nimekiri maailma eri riikides tegutsevatest parteidest, mis kannavad Demokraatliku Partei või sellega sarnanevat nime: Ameerika Ühendriikide Demokraatlik Partei (Democratic Party) on 1824. aastal asutatud üks kahest peamisest erakonnast. Andorra Demokraatlik Partei (Partit Demòcrata) on üks Andorra parlamendis esindatud erakondadest. Argentina Demokraatlik Partei Benini Demokraatlik Partei Botswana Demokraatlik Partei (Botswana Democratic Party) on konservatiivne erakond, mis on alates 1967. aastast Botswana võimupartei. Bulgaaria Demokraatlik Partei (Демократическа партия) on Bulgaaria parlamendis esindatud paremtsentristlik erakond. Cooki saarte Demokraatlik Partei (Democratic Party) on 1971. aastal asutatud liberaalne erakond. Elevandiluuranniku Demokraatlik Partei (Parti Démocratique de la Côte d'Ivoire) on 1960. aastal asutatud kauaaegne Elevandiluuranniku võimupartei. Hiina Demokraatia Partei on 1998. aastal asutatud, ametlikult keelustatud opositsiooniline erakond Hiinas. Hiina Demokraatlik Liiga on 1939. aastal asutatud legaalne erakond Hiinas. Hiina Talupoegade ja Tööliste Demokraatlik Partei on 1930. aastal asutatud legaalne erakond Hiinas. Horvaatia Demokraatlik Liit (Hrvatska demokratska zajednica) on 1989. aastal asutatud rahvuslik parempoolne erakond Horvaatias. Demokraatlik Partei, partei Itaalias Demokraatlik Partei on partei Jaapanis. Kanada Uus Demokraatlik Partei (New Democratic Party) on 1961. aastal asutatud sotsiaaldemokraatlik erakond. Kosovo Demokraatlik Partei Demokraatlik Partei, partei Luksemburgis Demokraatlik Partei on partei Mongoolias. Poola Demokraatlik Partei (Partia Demokratyczna – demokraci.pl) on 2005. aastal asutatud, Seimis esindatud sotsiaalliberaalne erakond. Serbia Demokraatlik Partei (Демократска странка) on 1919. aastal asutatud sotsiaaldemolraatlik partei. Sandžaki Demokraatlik Partei (Санџачка демократска партија) on 1995. aastal asutatud regionaalne sotsiaaldemokraatlik erakond Serbias. Serbia Demokraatlik Partei (Демократска странка Србије) on 1992. aastal asutatud konservatiivne erakond Serbias. Slovakkia Demokraatlik Partei (Demokratická strana) oli 1989. aastal asutatud erakond Slovakkias.
Ratsionalism

Ratsionalism filosoofias on tunnetusteoreetiline suund, mille järgi tõsikindlate teadmiste allikas on mõistus ja loogiline mõtlemine, mitte kogemus ega meelte andmed. Tõe kriteeriumiks peab ratsionalism teadmiste selgust ja loogilist korrektsust. Kuigi ratsionalism kujunes kindlapiiriliseks õpetuseks alles uusajal, võib ratsionalismi esimesteks ajaloolisteks eelkäijateks pidada Elea koolkonna esindajaid. Elea koolkonna esindajate põhiseisukohtadeks olid, et meelte andmed mitmekesise ja muutuva maailma kohta on petlikud. Tegelikult pole olemas mingit muutumist, vaid tõeline maailm on liikumatu ainuolemine, mida saab tunnetada ainult mõistusega. René Descartes Baruch Spinoza Gottfried Wilhelm Leibniz Christian von Wolff Empirism Elea koolkond
Elea koolkond

Elea koolkond ehk eleaadid on vanakreeka filosoofiline koolkond, mis tekkis 5. sajandil eKr Elea linnas Lõuna-Itaalias (Suur-Kreekas). Selle koolkonna tuntud esindajad on Parmenides, Melissos ja Zenon Eleast. Eleaatide hulka on arvatud ka Xenophanest, kuid tänapäeval teda enam selle koolkonnaga ei seostata. Elea koolkond vastandab püsivat ja muutlikku, postuleerides igavesti püsivat ning muutumatut printsiipi (olemine) maailma muutlikkuses ja mitmekesisuses. Sellega panid nad aluse filosoofilise olemisõpetusele ehk ontoloogiale. Parmenides Zenon Eleast Melissos Elmar Salumaa, Antiikfilosoofia ajalugu, Tallinn 1991