laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Krasnõi Holm

Krasnõi Holm on linn Venemaa Tveri oblastis, Krasnõi Holmi rajooni keskus. Asub Tverist 176 km kirde pool Neledina jõe ääres. Asulat on esmamainitud 1518. aastal nimega Spass na Holmu. 1776. aastal sai asula praeguse nime ja linnaõigused. 1989. aastal oli elanike arv 7875, 2010. aastal 5600.
Belõi

Belõi on linn Venemaa Tveri oblastis, Belõi rajooni keskus. Asub Tverist 294 km kaugusel Obša jõe ääres. Belõis on sündinud admiral Vladimir Massorin.
Grjazovets

Grjazovets on linn Venemaal Vologda oblastis, Grjazovetsi rajooni keskus. Asub 47 km Vologdast lõuna pool. Linna läbib Moskva-Arhangelski maantee. Q126719912
583

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 579 | 580 | 581 | 582 | 583 | 584 | 585 | 586 | 587 | ► | ►► 583. aasta (DLXXXIII) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas reedel. Arvu 583 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Rooma konsuliks oli Flavius Mauricius Tiberius. ... ...
Totma

Totma on linn Venemaal Vologda oblastis, Totma rajooni keskus. Asub Suhhona jõe ääres 215 km Vologdast kirde pool. Totma sai linnaõigused 1780. aastal, kuid linna asutamisaastaks loetakse 1137. aastat, mil kroonikas on mainitud Tošma külakogukonda. http://www.isles.ru/spots/totma.html
Harry Potter ja surma vägised (2. osa filmimuusika)

"Harry Potter ja surma vägised" 2. osa filmimuusika on kirjutanud samanimelisele filmile prantsuse helilooja Alexandre Desplat. Warner Bros. kinnitas oma kodulehel, et esimese osa helilooja, Alexandre Desplat, naaseb ka teiseks osaks. Intervjuus Film Music Magazine'iga ütles Desplat, et teine osa on suur katsumus ja inimeste ootused on kõrged, mistõttu on palju tööd ees. Desplat alustas muusika kirjutamist 2011. aasta alguses ja lõpetas salvestused 27. mail Abbey Road stuudios koos Conrad Pope'i ja Londoni sümfooniaorkestriga. "Harry Potteri ja surma vägiste" teises osas on kasutatud ka eelmiste filmide muusikat. Desplat kinnitas, et on kasutanud John Williamsi muusikat selles filmis rohkem kui eelmises, sest "Hedwig's Theme" on filmi edukuseks oluline ning oleks lugupidamatu ja rumal seda mitte kasutada. Lugude pealkirjad avaldati 16. juunil. Kõik lood on loonud, dirigeerinud ja produtseerinud Alexandre Desplat.
Keldrikakand

Keldrikakand (Porcellio scaber) on kakandiliste seltsi kuuluv vähilaadne. Keldrikakand andmebaasis eElurikkus
Jorma Uotinen

Jorma Leo Kalevi Uotinen (sündinud 28. juunil 1950 Poris) on soome tantsija, laulja ja koreograaf. Aastatel 1970–1976 töötas ta Soome rahvusballetis tantsijana. Ta oli aastatel 1987–1990 Helsingi linnateatri tantsutrupi kunstiline juht ja aastatel 1992–2001 Soome rahvusballeti kunstiline juht. Ta on töötanud tantsijana muu hulgas Pariisis ja Veneetsias, külaliskoreograafina Milano La Scalas, tantsuõpetajana Pariisis, Kölnis ja Viinis. Ta on alates 2006. aastast olnud telesarja "Tanssii tähtien kanssa" kohtunik. Jorma Uotinen on esinenud ka lauljana ning andnud välja albumid "Tunteiden taivas" (1998) ja "Sentimental Secrets" (2006). Koduleht
Tuuli Matinsalo

Tuuli Matinsalo (sündinud 20. jaanuaril 1970 Tornios) on soome aeroobikasportlane ja treener. Aastal 1999 tuli ta aeroobikas maailmameistriks ja Euroopa meistriks. Samal aastal valiti ta Soome aasta naissportlaseks.
Joona Puhakka

Joona Tapio Puhakka (sündinud 23. juunil 1982 Keraval) on soome endine vettehüppaja. Ta oli esimene soomlane, kes võitis suurvõistluste medali vettehüpetes. Ta võitis pronksmedali 2003. aasta ujumise maailmameistrivõistlustel Barcelonas 1 m hoolauahüpetes. Euroopa meistrivõistlustelt sai ta 1 ja 3 m hoolauahüpetes kokku kaks kuld-, kaks hõbe- ja kolm pronksmedalit. Joona Puhakka kandideeris Rahvusliku Koonderakonna nimekirjas 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kuid ei osutunud valituks.
Simo Frangén

Simo Juhani Frangén (sündinud 6. septembril 1963 Ulvilas) on soome koomik ja telesaatejuht. Simo Frangén õppis Tampere ülikoolis sotsioloogiat. Õpingute ajal asutas ta koos kaaslastega bändi Alivaltiosihteeri, millest hiljem sai huumorirühm, kes esitab sketše raadio- ja telesaadetes. Sketšidest on ilmunud ka 15 raamatut. Laiemalt tuntuks sai Simo Frangén 2000. aastal televisioonimängu "Maailman ympäri" saatejuhina. 2001 Venla 2001, 2002 Telvis
Raudtee tänav (Tallinn)

Raudtee tänav on tänav Tallinnas Nõmmel. Raudtee tänav algab Rahumäel umbes 300 meetrit Rahumäe jaamast linna pool. Tänava alguse geograafilised koordinaadid on 59° 23′ 24″ N, 24° 42′ 29″ E. Tänav jookseb piki raudteed edela suunas, vahepeal kummalgi pool raudteed. Põhjapoolne haru lõpeb Kivimäel Edela tänaval ja lõunapoolne Olevi tänaval. Nõmme ülesõidu juures hargneb tänav kaheks. Harud jooksevad teine teisel pool raudteed, kuni põhjapoolne haru Puu tänaval lõpeb. Nõmme ülesõidust kuni Kärje tänavani on tänava lõunapoolne haru ühesuunaline. Umbes Valve tänavast alates jookseb Raudtee tänav uuesti kummalgi pool raudteed. Raudtee tänava Rahumäe tee ja Pärnu maantee vahelisel lõigul sõidab buss number 23 ning Hiiu ja Pargi tänava vahelisel lõigul buss number 33. Tänava lõunapoolse haru pikkus on umbes 2700 meetrit. Põhjapoolse haru esimene jupp on umbes 2 km ja teine jupp umbes 950 meetri pikkune. Suurim majanumber lõunaharul on 123 ja põhjaharul 134. Raudtee tänava ja Pargi tänava nurgal asub Tallinna Nõmme Gümnaasium (Raudtee 73; kuni 2003. aastani selle 7.–12. klasside õppehoone) ning Hiiu tänava nurgal Hiiu Kool (Raudtee 55, kuni 2023. aastani Tallinna Nõmme Gümnaasiumi 1.–6. klasside õppehoone, kuni 2006. aastani Tallinna Hiiu Põhikooli maja). Aadressil Raudtee 68 on Tallinna Nõmme Põhikool ja Nõmme raamatukogu. Raudtee ja Tähe tänava nurgal asub Tallinna Nõmme Ristija Johannese kirik, Tähe tänav 2. Rahumäe tee nurgal asub Alfredi pubi, Rahumäe tee 25. Nõmme raudteepeatuse lähedal on kohvik ja toidupood. Endises Hiiu jaamahoones tegutseb firma ITBuss. Raudtee 11 tegutses enne teist maailmasõda restoran "Talveaed", Raudtee 64 restoran "Silva". 1940 uus nimi Veo. Rahumäe jaamahoone Raudtee 56 Vaade Pääsküla poole Nõmme jaama juurest Hiiu jaamahoone Kivimäe jaamahoone Raudtee 97 Tallinna Nõmme Gümnaasiumi hoone Hiiu Kooli hoone
Male-Oscar

Male-Oscar on rahvusvaheline auhind, mis antakse igal aastal parimale maletajale. Võitja selgitab küsitlus, milles osalevad paljud maleeksperdid, sealhulgas malesuurmeistrid. Võitja saab pronksist kuju "The Fascinated Wanderer". 1967. aastal asutas auhinna Jorge Puig ja 1968 asutati tema eestvedamisel rahvusvaheline maleajakirjanike liit – International Association of Chess Press (AIPE). Palma de Mallorca rahvusvahelisele turniirile akrediteeritud ajakirjanikud tunnistasid 1967. aasta parimaks suurmeistriks taanlase Bent Larseni. Seda auhinda anti välja 1988. aastani, siis aga Male-Oscari väljaandmine katkes. Aastal 1995 hakkas seda auhinda uuesti välja andma Venemaal ilmuv ajakiri 64, kuid 2014. aastal selle väljaandmine peatati taas. Informatsioon auhinna ajaloo ja võitjate kohta (inglise keeles) "Male-Oscar Kramnikule", Eesti Päevaleht, 21. mai 2001
W

W (väiketähena w) ehk kaksis-v [kaksis-vee] on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. W on ladina tähestiku 23. täht. Eesti tähestikus on W võõrtäht. W on tekkinud keskajal kahe v- või u-tähe ligatuurist. Eesti vanas kirjakeeles kasutati w-d tänapäeva v asemel. 20. sajandi alguskümnendeil hakkas w-täht järk-järgult asenduma v-tähega, esimesi märke v kasutamise kohta leiab 1905. aastast (Gustav Suits) ja 1907. aastast (Eesti Kirjandus). 1919.–1920. aastatel otsustati Eesti Kirjanduse Seltsi keeletoimkonna koosolekutel w asemel kasutada v-d. Sealt alates muutus v eelistatavaks, 1930. aastatel ainusoovitatavaks, ent alles 1930. aastate lõpuks oli ta enam-vähem juurdunud. Ühtlasi tähendas see, et w-d loeti võõrtäheks. W on volframi sümbol. W on võimsuse mõõtühiku vati tähis. W on aminohappe trüptofaani tähis. Tähestiku ajalugu EKI teatmikus W rahvuspark W. ehk George W. Bush oli USA 43. president. "W." on Oliver Stone'i film George W. Bushist. "W" on 1974. aasta põnevusfilm, mille lavastas Richard Quine.
Arm

Arm on haava paranemisel kudedesse jääv jälg. Armid on seotud sidekoe suurema osakaaluga võrreldes kahjustamata koega. Armi moodustav kude sisaldab rohkesti kollageeni. Keloid
Küünal

Küünal on kütteainest ja sellesse paigutatud tahist koosnev põletamisvahend, mida kasutatakse valgustamiseks ja vahel ka soojendamiseks. Kütteaineks kasutatakse tüüpiliselt küünlarasva, parafiini või vaha. Enamasti on küünlad valmistatud parafiinist, sest see on toorainetest odavaim. Küünlataht valmistatakse enamasti puuvillasest punutud nöörist ja tahi juures on oluline selle imavus, sest taht imab sulanud küünlavaha ja transpordib seda üles leegini. Küünlatahi süütamisel tekib kuumus, mis hakkab sulatama leegist madalamale jäävat küünlavaha. Kuna küünlavaha sulamistemperatuur 50-64 kraadi on väga madal, muutub vaha leegi kuumusest vedelaks ja hakkab aurustuma. Aurustunud vaha hakkab liikuma mööda tahti leegi poole, kus see reageerib leegi poolt ligitõmmatud hapnikuga. Põlemine tekitab valgust, soojust, veeauru ja süsihappegaasi. Umbes veerand kogu küünla põlemisest tekkivast energiast vabaneb soojusena, mis kiirgub leegist igasse suunda. Nii sulatab osa vabanevast soojusest uut vaha ja toidab leeki küünla lõpuni põlemiseni. Stabiilse leegi tagab sobiv põlemiskeskkond. Pärast küünla süütamist võtab leegi stabiliseerimine natukene aega, mistõttu võib leek alguses väreleda ja eritada tahma. Stabiliseerudes saavutab leek omase tilgakuju. Kui leek saab liiga palju või vähe hapnikku või vahaauru, võib see hakata värelema ja tahmama. Leegist eralduv tahm koosneb täielikult põlemata süsinikuosakestest. Küünla kvaliteet sõltub valmistusmaterjali kvaliteedist. Põlemisel on oluline ka tahi asetus ja põlemiskeskkonna tingimused. Leegi kõrgus sõltub peamiselt tahi jämedusest. Küünlatootjad valmistavad erineva värvuse, suuruse, kuju ja lõhnaga küünlaid. Küünlaid lõhnastatakse looduslike eeterlike õlidega või kunstlike lõhnaainetega. Odavatest toorainetest tehtud küünlad eraldavad põledes õhku kahjulikke jääkaineid, sh vääveldioksiidi, mis on sisse hingates inimesele kahjulik. Kõige kahjulikumad ained eralduvad värvist, lakist või sünteetilistest lõhnaainetest. Lõhnaküünalt saab kasutada ruumi aromatiseerijana. Küünlad on olulised sisekujunduse elemendid. Küünlaga koos kasutatakse küünlajalga või küünlaalust. Neid on tavapäraselt valmistatud eri materjalidest, näiteks metallist, klaasist, kivist, savist, portselanist, tänapäeval kasutatakse ka muid materjale nagu näiteks vääriskivid või Himaalaja sool. Paasaküünal Säraküünal Küünlatoos Küüp Lõhnaküünal "Kaabsoo küünlablogi - Kuidas küünlad põlevad". https://majandus24.postimees.ee/1910385/kodumaised-kuunlad-torjuvad-impordi-valja "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 1. jaanuaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.looduspere.ee/blogi/milline-on-koige-parem-kuunal/
Thessaloníki

Thessaloníki on Kreeka suuruselt teine linn, Kesk-Makedoonia piirkonna halduskeskus. Elanike arv on 2011. aasta seisuga 325 182. Linn asub riigi põhjaosas Therme lahe ääres. Ta asub nõos ning on ümbritsetud madalatest küngastest. Bütsantsi võimu ajal kujunes see keisririigi teiseks tähtsamaks linnaks Konstantinoopoli kõrval. Thessaloníki on Kreeka suuruselt teine majandus-, tööstus-, äri- ja poliitiline keskus ning oluline transpordi sõlmpunkt. Linna kaubasadam on oluline Kreekale ja Kagu-Euroopa sisemaale. Linn on tuntud oma festivalide, ürituste ja kireva kultuurielu poolest ning seda peetakse Kreeka kultuuripealinnaks. 1997. aastal oli Thessaloníki Euroopa kultuuripealinn. Thessaloníkisse pole pideva maavärinaohu tõttu ehitatud pilvelõhkujaid ning linn on säilitanud omapärase ilme. Thessaloníki üks sümboleid on Valge torn (Λευκός Πύργος, Lefkós Pýrgos), mis asub ranniku ääres. See on ehitatud 16. sajandil ja oli algselt osa linnamüürist. Teine sümbol on Rooma-aegne Galeriuse kaar. Antiikajast pärinevad veel ka rotund ja agoraa. Linnas tegutsevad Thessaloníki Aristotelese Ülikool, Makedoonia Ülikool ja Kreeka rahvusvaheline ülikool. Thessaloníkis asub palju erinevaid muuseume, sealhulgas arheoloogiamuuseum, Türgi esimese presidendi Mustafa Kemal Atatürki majamuuseum, Bütsantsi kultuuri muuseum, kinomuuseum, teaduskeskus ja tehnoloogiamuuseum, fotograafiamuuseum, kaasaegse kunsti muuseum ja sõjamuuseum. 1988. aastal võeti Thessaloníki varakristlikud ja bütsantsi mälestised UNESCO maailmapärandi nimistusse. Thessaloníki asuv Esimese maailmasõja sõjakalmistu Zeitenlik on suurim sõjakalmistu Kreekas. Alates 1960. aastast on Thessaloníkis toimunud filmifestival. Suurimad Thessaloníki spordiklubid on Thessaloníki Aris ja PAOK. Thessaloníki metroo Αποτελέσματα Μόνιμου Πληθυσμού κατά Δημοτική Κοινότητα Thessaloniki and the Bulgarians. History. Memory. Present
Hồ dünastia kindlus

Hồ dünastia kindlus (vietnami keeles Thành nhà Hồ) on kindlus Vietnamis Thanh Hóai provintsis, 150 kilomeetrit Hanoist lõuna pool. Kindlus ehitati 1395[küsitav]. aastal, et kaitsta Dai Vieti Hiina Mingi dünastia rünnakute eest. Ta sai nime Hồ dünastia järgi, mis valitses 1400–1407. Kindlus on ristkülikukujuline. Tema lõuna-põhjasuunaline külg on 870,5 m ja ida-läänesuunaline külg 883,5 m pikk. Igal küljel on üks värav: lõunaküljel esivärav, põhjaküljel tagavärav, idaküljel vasak värav ja lääneküljel parem värav. Eesvärav on 9,5 m kõrge ja 15,17 m lai. Kindluse müürid on laotud kiviplokkidest. Iga kiviplokk on keskmiselt 2 m pikk, 1 m lai ja 70 cm kõrge. Kindlus oli Vietnami 14. sajandi lõpu ja 15. sajandi alguse pealinna keskus. Põhja-Vietnami üks poliitilisi, majanduslikke ja kultuurilisi keskusi oli see kuni 18. sajandini. Kindluses on muu hulgas sisemine kaitsemüür ja altar, mille juures korraldati tseremooniaid Taeva Valitseja auks. Peale selle on avastatud, et kindluses maa all on säilinud rikkalik kultuurkiht, kust saab teavet selles kohas varem eksisteerinud losside, kloostrite, teede ja isegi külade kohta. Kindluses olevad maastikumaalid on hästi säilinud ja oma ajale iseloomulikud. Aastast 27. juunist 2011 kuulub see UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Majandusstruktuur

Majandusstruktuur on riigis või piirkonnas väljakujunenud majandusharude vahekord. Selle kirjeldamiseks kasutatakse tavaliselt majandussektorite osatähtsust SKT-s või tööhõives, samuti kasutatakse majandusharude osatähtsust riigi majanduses. "Eesti geograafia CD". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2015. Vaadatud 16. juulil 2011. "CIA World Factbook". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. mai 2014. Vaadatud 16. juulil 2011. välja arvates oopiumi tootmist ap – andmed puuduvad koos Lõuna-Sudaaniga "CIA World Factbook". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. september 2015. Vaadatud 16. juulil 2011. ** – sekundaarne ja tertsiaarne sektor koos
Wakkanai

Wakkanai (jaapani 稚内 Wakkanai, haldusüksusena 稚内市 Wakkanai-shi) on linn Jaapanis Hokkaidō saarel, Jaapani põhjapoolseim linn. Seal asub Sōya neem. Wakkanai on Sōya allprefektuuri keskus. Linna nimi tuleb ainukeelsest sõnast yamwakkanay, mis tähendab 'külmaveeline oja'. Wakkanai on asutatud 1949. aastal. 住民基本台帳人口・世帯数 ｜ 総合政策部計画局統計課, vaadatud 12.02.2021. Wakkanai koduleht
Robert Vaigla

Robert Vaigla (sündinud 19. aprillil 1986) on eesti kitarrist. Ta mängib ansamblites Outloudz, Traffic ja Uudo Sepp Bänd. Tema isa on basskitarrist Raul Vaigla ja õde laulja Marie Vaigla. Robert Vaigla elukaaslane on olnud Lenna Kuurmaa, neil on kaks ühist tütart. 2022. aastal abiellus ta Jaana Beresiga. Maagiline kuupäev! Kitarrist Robert Vaigla sõudis abieluranda: asi läks nüüd tõsiseks! Õhtuleht.ee, 22.02.2022. "Ühe pere muusika: 2 | Raul, Marie ja Robert Vaigla" – ETV telesaade. Saatejuht Reet Linna, esmaeeter: 11. september 2022
Heldur Saade

Heldur Saade (12. august 1936 Tallinn – 18. november 2021 Tallinn) oli mitmete eesti puhkpilliorkestrite dirigent. Saade lõpetas 1967. aastal Tallinna Muusikakooli trompeti (R. Tavase klass) ja puhkpillidirigeerimise erialal (H. Orusaare ja J. Krivorukovi klass). Ta oli 1971–1983 ENSV Rahvaloomingu Maja puhkpillimuusika sektori juhataja ja töötas aastast 1983 ENSV Kooriühingus puhkpilliorkestrite vanemkonsultandina. Ta on juhatanud mitut puhkpilliorkestrit, muuhulgas Lihula kultuurimaja puhkpilliorkestrit, Vabariiklikku Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestrit ja Tallinna Sadama puhkpilliorkestrit. Oli IV, V ja VI koolinoorte laulupeo üldjuhte ning puhkpilliorkestrite üldjuht XXI, XXII ja XXIII üldlaulupeol. 2004 Wirkhausi-nimeline puhkpillimuusika stipendium Eesti muusika biograafiline leksikon. Kirjastus Valgus – Tallinn, 1990, lk 215. "Elulugu - Tartu Laulupidu". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 16. juulil 2011.
København (laev)

København oli viiemastiline parklaev. København ehitati 1921. aastal Šotimaa laevatehases Ramage and Fergusson. Laev ehitati Taani Ida-Aasia Kompaniile õppelaevaks. Aastatel 1921–1928 tegi København üheksa reisi, sh kaks ümbermaailmareisi ning külastas peaaegu kõiki maailmajagusid. København jäi kadunuks teel Buenos Airesest Austraaliasse Atlandi ookeani lõunaosas 1928. aasta detsembri lõpus või 1929. aasta jaanuaris. 1. jaanuaril 1930 kuulutas Inglise kindlustusselts Lloyd Københavni teadmata kadunuks. Københavni mudeli valmistas aastatel 1940–1948 Eesti kuulsaim laevamudelimeister kapten Hermann Tõnissoo, kes ehitas mudeli mõõtkavas 1:75 ning pälvis selle eest mitu kõrget üleliidulist auhinda. 1971. aastal müüs kapten Tõnissoo oma mudeli 6000 rubla eest Tallinna Meremuuseumile. Mahutavus 3901 BRT Pikkus 131,9 m Laius 14,9 m Süvis 8,7 m Masti kõrgus 48,6 m Peamasin B&W 508 hj Purjepind 4644,4 m2 Meeskond: 15 meeskonnaliiget, 45 kadetti Purjelaevamudelid Eesti Meremuuseumi kogus; Tallinn 2021 København
Nairobi rahvuspark

Nairobi rahvuspark on rahvuspark Keenias Nairobist vahetult lõunas, umbes 7 km kaugusel kesklinnast. Rahvuspargi geograafilised koordinaadid on 1° 22′ 24″ S, 36° 51′ 32″ E. 1946. aastal loodud Nairobi rahvuspark oli Keenia esimene rahvuspark. Rahvuspargi pindala on 117,21 km². Seda haldab Keenia looduskaitseamet. Nairobi rahvuspark moodustab umbes kümme protsenti Athi-Kapiti ökosüsteemist ning on selle ainus kaitse alla võetud osa. Piirkonna kõrgus merepinnast jääb 1533 ja 1760 meetri vahele. Jaanuarist märtsini on kuum ja kuiv, aprillist juunini kuum ja niiske ning juulist oktoobrini väga soe ja niiske. Põhjast, idast ja läänest on park piiratud elektritaraga, lõunapiiri moodustab Mbagathi jõgi. Teisel pool jõge paikneb Kitengela kaitseala. Jõgi ei piira muu hulgas mitmesuguste sõraliste aktiivset liikumist. Kui Briti kolonistid 19. sajandi lõpus praeguse Nairobi piirkonda saabusid, oli seal rikkalik loomastik, kellega kõrvuti elasid masai rändkarjakasvatajad ja kikuju põlluharijad. Kui linn kasvas, sagenesid kokkupõrked loomadega. Metsloomad tõrjuti tasapisi Nairobist lääne ja lõuna pool asuvatele tasandikele, kus loodi kaitseala, millel kehtisid piirangud eelkõige küttimise suhtes, kuid kogu ülejäänud tegevus oli reguleerimata. Rahvusparkide loomise eestkõnelejaks sai Mervyn Cowie, kes pärast eemalolekut Keeniasse tagasi tulles avastas, et loomade arvukus oli märgatavalt vähenenud. Rahvuspark avati 1946. aastal. Selle alal elanud masaid koliti mujale. Mervyn Cowie sai rahvuspargi direktoriks ning jäi sellesse ametisse kuni 1966. aastani. Suurema osa rahvuspargi alast moodustab üksikute akaatsiapõõsastega rohtla. Lääneosa kõrgustikel on levinud lehtmetsad, kus kasvavad muu hulgas õlipuud, krootonid, Brachylaena hutchinsii ja Calodendrum. Madalamatel nõlvadel kasvavad punaheina-, küpressi-, paelhirsi- ja penihambaliigid ja üksikud Acacia xanthophloea'd. Rahvuspargis domineerivad akaatsiad ja lühter-piimalilled. Esinevad ka Apodytes dimidiata, Canthium schimperiana, Elaeodendron buchananii, viigipuu Ficus eriocarpa, Aspilia mossambicensis, sumahh Rhus natalensis ja Newtonia liigid. Kaljustel mäenõlvadel kasvavad piimalill Euphorbia brevitorta, driimia Drimia calcarata ja Murdannia clarkeana. Et Mbagathi jõgi on rahvuspargi juures üles paisutatud, kogunevad loomad (eelkõige herbivoorid, eriti gnuud ja sebrad) põuaperioodil pargi alale. Rahvuspargis on esindatud teiste seas aafrika pühvel, paavianid, teravmokk-ninasarvik, Burchelli sebra, gepard, kongoni, Granti gasell, jõehobu, leopard, lõvi, Thomsoni gasell, kanna, impala, kaelkirjak Giraffa camelopardalis tippelskirchi ja vohlu. Rahvuspargi alal elab umbes 500 linnuliiki, sealhulgas jaanalind ja raisakotkas. Alates 1963. aastast tegutseb vigastada saanud ja orvuks jäänud loomade pelgupaik, kuhu tuuakse peamiselt elevandi- ja ninasarvikupoegi kõikjalt Keeniast. "Nairobi National Park". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2011. Vaadatud 17. juulil 2011. Nairobi National Park
Punahein

Punahein (Themeda) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Mbagathi jõgi

Mbagathi on jõgi Keenias, Athi-Galana jõe lisajõgi. Mbagathi moodustab Nairobi rahvuspargi lõunapiiri. Jõele on ehitatud mitu paisu.
Mbagathi

Mbagathi on asula Keenias Nairobi maakonnas. Asula asub Nairobi rahvuspargi läänepiiri ääres.
Baldone piirkond

Baldone piirkond (läti keeles Baldones novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Baldone piirkonna elanikest lätlasi 84,29%, venelasi 8,95%, valgevenelasi 2,15%, leedulasi 1,43% ja muudest rahvustest inimesi 3,18%. Piirkond moodustati 2008. aastal Baldone valla ja Baldone linna liitmise teel. 2021. aastal liideti Baldone piirkond Ķekava piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2011. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Piirkonna koduleht
Gulbene piirkond

Gulbene piirkond (läti keeles Gulbenes novads) on 1. järgu haldusüksus Lätis Vidzemes. Piirkond moodustati 2009. aastal 13 valla ja Gulbene linna liitmise teel. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Gulbene piirkonna elanikest lätlasi 85,91%, venelasi 10,04%, valgevenelasi 1,04% ja muust rahvusest inimesi 3,02%. 2021. aasta haldusreformi järel säilis piirkond endistes piirides. Gulbene Beļava vald (Beļavas pagasts) Daukstese vald (Daukstu pagasts) Druviena vald (Druvienas pagasts) Galgauska vald (Galgauskas pagasts) Jaungulbene vald (Jaungulbenes pagasts) Lejasciemsi vald (Lejasciema pagasts) Līgo vald (Līgo pagasts) Litene vald (Litenes pagasts) Lizumsi vald (Lizuma pagasts) Ranka vald (Rankas pagasts) Stāmeriena vald (Stāmerienas pagasts) Stradi vald (Stradu pagasts) Tirza vald (Tirzas pagasts) Gulbene raudteejaam Stāmeriena mõisa peahoone Litene mõis Jaungulbene mõisa peahoone Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2011. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Piirkonna koduleht
Burtnieki piirkond

Burtnieki piirkond (läti Burtnieku novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Vidzemes. Piirkond koosnes Burtnieki, Ēvele, Matīši, Valmiera ja Vecate vallast. Arvestuslikult oli 1. jaanuaril 2011 Burtnieki piirkonna elanikest lätlasi 83,31%, venelasi 10,00%, valgevenelasi 2,14%, ukrainlasi 1,66% ja muust rahvusest inimesi 2,90%. Piirkonna endisel alal asub Asti ehk Burtnieki järv, mis on suuruselt neljas järv Lätis. Piirkond moodustati 2006. aastal kahe valla liitmise teel. 2009. aastal liideti piirkonnaga veel neli valda. 2021. aastal liideti Burtnieki piirkond Valmiera piirkonnaga. Asti ordulinnus Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2011. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.  Burtnieki piirkond – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Iskitim

Iskitim on linn Venemaal Novosibirski oblastis. Asub Novosibirskist 26 km lõuna pool. Iskitim loodi 1717. aastal tekkinud külade liitmise teel 1933. aastal. Aastal 1938 sai asula linnaõigused. Народная энциклопедия «Мой город». Искитим Iskitimi koduleht