laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Narva-Jõesuu linn (haldusüksus)

Narva-Jõesuu linn on haldusüksus Ida-Viru maakonnas. Omavalitsusüksus moodustati Eesti omavalitsuste haldusreformi tulemusena peale 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisi senise omavalitsusliku Narva-Jõesuu linna ning Vaivara valla liitmisel. Lisaks Vaivara valla ja Narva-Jõesuu vabatahtlikule ühinemisele otsustas Vabariigi Valitsus liita uue omavalitsusüksusega senise Kohtla-Järve Viivikonna linnaosa territooriumi, mille arvelt moodustati kaks uut küla – Viivikonna ja Sirgala. Rahvastikuregistri andmetel elas 2017. aasta 1. jaanuari seisuga Narva-Jõesuus 2651, Vaivara vallas 1871 ja üleantaval Viivikonna linnaosa territooriumil 131 elanikku. Moodustatud omavalitsusüksus ei vasta haldusreformi seaduse paragrahvis 3 sätestatud omavalitsusüksuse miinimumsuuruse kriteeriumile, kuna moodustatava omavalitsuse elanike arv jäi alla 5000 elaniku. Omavalitsusüksuse halduskeskuseks on Narva-Jõesuu. Omavalitsus kasutab senise Narva-Jõesuu linna lippu ja Vaivara valla vappi. Narva-Jõesuu linna territooriumil on üks linn (Narva-Jõesuu), kaks alevikku (Sinimäe ja Olgina) ja 20 küla: Arumäe – Auvere – Hiiemetsa – Hundinurga – Laagna – Kudruküla – Meriküla – Mustanina – Peeterristi – Perjatsi – Pimestiku – Puhkova – Sirgala – Soldina – Sõtke– Tõrvajõe – Udria – Vaivara – Viivikonna – Vodava. Narva-Jõesuu linnapea on 2017. aastast Maksim Iljin. Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 8.02.2023. Vabariigi Valitsuse määruse "Narva-Jõesuu linna ja Vaivara valla haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 "Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine" muutmine" eelnõu seletuskiri haldusreform.fin.ee Vaivara valla ja Narva-Jõesuu linna ühinemisleping www.riigiteataja.ee 2016.-2017. aasta haldusreformi tagajärjel muutuvad külanimed haldusreform.fin.ee RV0241: Rahvastik soo, vanuse ja haldusüksuse või asustusüksuse liigi järgi, 1. jaanuar Narva-Jõesuu linnavalitsuse koduleht Narva-Jõesuu ühineb elanike vastuseisu kiuste Vaivaraga (Põhjarannik 2. detsember 2016)
Jõudu

Jõudu on eesti perekonnanimi. Hugo Jõudu palvel kanti Jõudu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 54 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).
Jüriste

Jüriste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Jüriste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jürgenson. Juhan Jüriste palvel kanti Jüriste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 6 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. jaanuarist 1935). Juhan Jüriste (1897–1962), eesti sõjaväelane
Alfredo Trombetti

Alfredo Trombetti (16. jaanuar 1866 Bologna – 5. juuli 1929 Veneetsia) oli itaalia keeleteadlane, kes tegutses 20. sajandi alguses. 1904. aastast oli ta Bologna ülikooli semiidi keelte professor ja 1912. aastast üldkeeleteaduse professor. Ta oli Itaalia teaduste akadeemia Accademia dei Lincei liige. Ta on tuntud oma teooriaga keelte monogeneesist, mille ta esitas 1905. aastal ilmunud teoses "L'unità d'origine del linguaggio". 1902–1903. "Delle relazioni delle lingue caucasiche con le lingue camitosemitiche e con altri gruppi linguistichi. Lettera al professore H. Schuchardt." In Giornale della Società asiatica italiana, T. 15, S. 177–201 and T. 16, S. 145–175. Firenze. 1902. Nessi genealogici fra le lingue del mondo antîco. 4 köidet, Recipient of the Royal Prize of the Italian Academy in 1902. 1905. L’unità d’origine del linguaggio. Bologna: Luigi Beltrami. 1907. Come si fa la critica di un libro. Con nuovi contributi alla dottrina della monogenesi del linguaggio e alla glottologia generale comparata. Bologna: Luigi Beltrami. 1908. Saggi di glottologia generale comparata I. I pronomi personali. Accademia delle scienze dell'Istituto di Bologna. Classe de scienze morali. Bologna. 1912. Manuale dell’arabo parlato a Tripoli. Grammatica, letture e vocabolario. Bologna: Luigi Beltrami. 1913. Saggi di glottologia generale comparata II. I numerali. Accademia delle scienze dell'Istituto di Bologna. Classe de scienze morali. Bologna. 1920. Saggi di glottologia generale comparata III. Comparazioni lessicali. Accademia delle scienze dell’Istituto di Bologna. Classe de scienze morali. Bologna. 1922–1923. Elementi di glottologia. 2 Bände, Bologna: Zanichelli. 1925. Le origini della lingua basca. Bologna: Azzoguidi. 1927. La lingua etrusca e le lingue preindoeuropee del Meditarreneo. In Studi etruschi, T. 1. Firenze. 1928. La lingua etrusca. Firenze: Rinascimento del libro. 1928. Origine asiatica delle lingue e popolazioni americane. In: Atti del 22 congresso internazionale degli americanisti Roma, Settembre 1926., T. 1, S. 169–246. Roma: Istituto Cristoforo Colombo. 1929. Il nostro dialetto bolognese. Bologna: Zanichelli.
Las Vegas

Las Vegas on Nevada osariigi suurim linn Ameerika Ühendriikides. Linn on rahvusvaheliselt tuntud oma kasiinode, meelelahutusasutuste ja kireva ööelu poolest. Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 641 903. Rahvaarvult on see Ameerika Ühendriikides 25. kohal. Rahvastikust moodustasid 46,0% valged, 12,9% mustad või afroameeriklased ning 7,2% aasialased. Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 33,3%. Las Vegases elab lisaks 0,6% põlishavailasi või Vaikse ookeani saarlasi, nende suhteliselt suure arvu pärast kutsutakse linna "üheksandaks Hawaii saareks". Las Vegas Valley suurlinnastus elab üle 2,2 miljoni inimese. Las Vegas on asutatud 1905. aastal. Linnaõigused sai Las Vegas 1911. aastal. 20. sajandil asutatud linnadest on see kõige kiiremini kasvava rahvaarvuga linn.[viide?] Linna hüüdnimi on inglise keeles Sin City ('patulinn'). Las Vegase suurimad turismiobjektid on kasiinod ja hotellid. Kuulsaimad kasiinod asuvad Las Vegas Boulevardi osa Paradise'is ja Winchesteris, mida kutsutakse Las Vegas Stripiks. Paljud hotellid on hiigelsuured ja asuvad enamasti kasiinoalade naabruses. Ka kesklinnas on palju hotelle, mis olid algusaastatel mängurluse keskmeks. Kui varem oli Las Vegas hasartmängudega tegelevatele ettevõtetele aastakümneid suur tuluallikas, siis nüüdseks on trend muutunud. 2013. aastal jäid kasiinod 1,35 miljardi USA dollariga kahjumisse ning pole seni enam kasumisse jäänud. Las Vegase linnastus tegutseb kolm Põhja-Ameerika suurliigades mängivat klubi. NHL-is mängiv jäähokiklubi Vegas Golden Knights alustas Las Vegases tegevust 2017. aastal. Ameerika jalgpalli klubi Las Vegas Raiders kolis Las Vegasesse 2020. aastal California osariigist Oaklandist. Naiste korvpalli kõrgliigas WNBA mängiv Las Vegas Aces kolis Las Vegasesse 2018. aastal. Paradise 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. "Nevada osariigi kasiinod said eelmisel aastal 1,35 miljardit dollarit kahjumit". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2014. Vaadatud 15. jaanuaril 2014.  Las Vegas – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus Ametlik koduleht (inglise keeles) "Viva Las Vegas! Miks trügib tippsport kasiinomekasse?". sport.postimees.ee. 20.4.2022
Jürivete

Jürivete on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Jürivete isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jürvetson. Ahto Jürivete palvel kanti Jürivete perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 377 all. 1. jaanuaril 2017 oli perekonnanimi Jürivete Eestis 9 mehel ja 5 naisel.
Kaaret

Kaaret on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kaaret uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Gebhard, Gritskevits, Gritskevitsh, Hansen, Kamma, Kapitsh, Karelsohn, Karelson, Karlov, Karlson, Knuut, Kohtitski, Kohtizki, Kossar, Kreisman, Kuulbusch, Merkurjev, Nikolajev, Numa ja Õunman. Peet Kaareti palvel kanti Kaaret perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 402 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. aprillist 1940). 1. jaanuaril 2017 oli Eestis perekonnanimi Kaaret 18 mehel ja 32 naisel.
Kadari

Kadari on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kadari uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kattelberk, Kattelperk, Klauson, Kristal, Kürbis ja Siiberg. Helmut Kadari palvel kanti Kadari perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 319 all. 1. jaanuaril 2017 oli perekonnanimi Kadari Eestis alla viiel mehel ja 7 naisel. Helmut Kadari (1903–1976), eesti õigusteadlane
Kapitalistliku süsteemi püramiid

Kapitalistliku süsteemi püramiid on 1911. aastal Ameerika Ühendriikides ilmunud karikatuur, mis kritiseerib kapitalismi. Teos kujutab ühiskonna klassistumist ja majanduslikku ebavõrdsust. Esimest korda avaldati karikatuur Industrial Workeris, kus see kandis signatuuri "Nedeljkovich, Brashich, & Kuharich". Karikatuuril on sotsiaalne püramiid: hierarhia, mille tipus seisab rikas vähemus, keda vaesunud massid ülal hoiavad. Püramiidi ülemine kiht kujutab kapitalismi esindavat rahakotti. Selle all seisavad kuningad ja riigijuhid sõnumiga "meie valitseme teid". Allpool riigijuhte asetsevad vaimulikud sõnumiga "meie narritame teid" ning nende all sõjavägi sõnumiga "meie tulistame teid". Eelviimasel kihil asub keskklass sõnumiga "meie sööme teie eest" ning kõige alumisel kihil töölisklass, kes kannab püramiidi enda õlul. Nende sõnum on "meie töötame kõigi eest … meie toidame kõiki". Teos põhineb vene karikatuuril, mis avaldati anonüümselt 1900. aastal. Originaaltöö kujutab küürus töölisklassi, kes püramiidi ülal hoiab. Püramiidi all on salm "Tuleb kord aeg, mil vihast võetud inimesed oma küürus seljad sirgu lükkavad ning püramiidi ühe tugeva õlatõukega kukutavad." 1900. aasta originaalteosest erineb 1911. aasta karikatuur muu hulgas selle poolest, et Vene impeeriumi must kotkas on asendatud kapitalismi sümboliseeriva rahakotiga, Vene tsaari ja tsarinna asemel kujutatakse üldisemaid figuure (monarhi ja kahte riigijuhti) ning puudub revolutsiooniline salm. Mõlemas teoses sümboliseerib kukkunud laps tööliste armetust. Ühine joon on ka tööliste punane plagu, mis sümboliseerib sotsialistlikku liikumist. Karikatuur kritiseerib kapitalistlikku süsteemi, eelkõige selles tekkinud raha ja võimu hierarhiat. Samuti illustreerib teos, kuidas töölisklass kõiki teisi ülal peab ning kuidas töölisklassi toetuse kadumisel laguneks praegune sotsiaalne kord. Kapitalism Ühiskond Sotsiaalne klass Tööjõud Hierarhia Sotsialism Vene impeerium Bendix, Reinhard (1980). Kings or People: Power and the Mandate to Rule. University of California Press. Lk https://books.google.ee/books?id=rxAb4kAtzMYC&pg=PA540&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false. "Item no. 28201". Labor Arts. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. mai 2021. Vaadatud 7. novembril 2017. Mulgan, Geoff (2013). The Locust and the Bee: Predators and Creators in Capitalism's Future. Lk https://books.google.ee/books?id=A4gXkeGQkj4C&pg=PA80&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false. Bushcovitch, Paul (2011). A Concise History of Russia. Viking Press. Bendix, Reinhold (1980). Kings Or People: Power and the Mandate to Rule. University of California Press. Lk 540. "Ameerikas avaldatud kapitalistliku süsteemi poster". 1911. Anonüümne autor (1900). "Venemaal avaldatud karikatuur kapitalistliku süsteemi püramiidist".[alaline kõdulink]
Puhtsit

Puhtsit on eesti perekonnanimi. Nimi on läti päritolu (Pūcītis/Pūcīte). Nimede eestistamisel määrati isikutele, kelle perekonnanimi oli Puhtsit, uueks perekonnanimeks Jõesaar. https://web.archive.org/web/20171109023611/http://www.kirmus.ee/est/teenused/elulood/n%C3%A4iteid-t%C3%B6%C3%B6dest-2016/eerik-purje.html Eerik Purje: Minu elu ja armastus
Erika Franz

Erika Franz (18. juuli 1894 – 13. september 1967) oli eesti pianist ja klaveripedagoog. Aastatel 1913–1918 õppis ta Peterburi konservatooriumis. Hiljem täiendas ta end Berliinis A. Schnabeli juures ja Pariisis Schola Cantorumis. 1920. aastatel oli ta klaveriõpetaja Tallinna Kõrgemas Muusikakoolis. 1940. aastatel oli ta klaveri eriala õpetaja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. Tema õpilasi on Laine Mets ja Mall Sarv. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1965 Eesti NSV teeneline õpetaja "Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum. Kartoteek". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. november 2017. Vaadatud 8. novembril 2017. "Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli ajaloost". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. november 2017. Vaadatud 8. novembril 2017. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lõpetajad ERR arhiiv. Teeneline õpetaja Erika Franz – 90 (1984) ERR arhiiv. Erika Franz – 100 (1995) ERR arhiiv. Järjehoidja. Erika Franz – 45 aastat surmast (2012) Kultuurimälestiste riiklik register. Erika Franzi (1894–1967) haud
Otto Terno

Otto Terno (2. veebruar 1929 Sauste – 26. juuni 1984) oli eesti koolijuht. 1948. aastal lõpetas ta Rakvere Eesti Keskkooli. 1950.–1970. aastatel oli ta Kohila Keskkooli direktor. Aastatel 1979–1983 oli ta ka Järvakandi Keskkooli direktor. 2016. aastal paigaldati Tohisoo mõisa parki tema mälestuspink. 1958 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1960 medal "Töövapruse eest" 1974 Eesti NSV teeneline õpetaja Ühistöö. 28. juuni 1984. lk. 4 (nekroloog ja surmakuulutused) "Rakvere Gümnaasiumi vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2017. Vaadatud 9. novembril 2017. "Järvakandi Kooli ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. november 2017. Vaadatud 9. novembril 2017. Otto Terno pink Tohisoo parki. Kohila: Kohila valla leht, 19. oktoober 2016 Ruth Raudsep, Mare Sarapuu. Otto Terno (1929-1984) – legendaarne koolimees. Maa sool: nõukogudeaegsest koolielust Raplamaal. Rapla, 2014 Otto Terno (nekroloog). Nõukogude Õpetaja, 30. juuni 1984
Artur Tiki

Artur Tiki (22. november 1914 (ukj) – 28. jaanuar 1992) oli eesti koolijuht. 1935. aastal lõpetas ta Läänemaa Õpetajate Seminari. Töötas seejärel Nissi Algkooli õpetajana. 1938. aastal lõpetas ta Sõjakooli. 1936. aastast oli ta Kaitseliidu Harju maleva Riisipere kompanii liige, 1939. aasta veebruarist Saue kompanii liige, 1939. aasta maist Saue kompanii õppepealik. 1939–1940 oli ta Jõgisoo Algkooli juhataja. Teise maailmasõja ajal teenis Punaarmee ohvitserina. 1946. aastast töötas Harju rajooni koolide inspektorina. Aastatel 1949–1959 oli ta Tallinna 27. Keskkooli direktor. Aastatel 1959–1978 oli ta Tallinna 21. Keskkooli direktor. Ta oli ka Eesti NSV Haridusministeeriumi õppekorralduse komisjoni juht ja Tallinna Pedagoogilise Instituudi nõukogu liige. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1964 Eesti NSV teeneline õpetaja 1968 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri Harjulane, 9. aprill 1936 http://www.digar.ee/arhiiv/et/download/231302 Harjulane, 21. märts 1939 Harjulane, 26. mai 1939 Artur Tiki (nekroloog). Õpetajate Leht, 8. veebruar 1992 Tallinna XXI Kool. Direktorid läbi aegade Kalmistute register HAUDI Tallinna XXI Kool. Artur Tiki – kauaaegne koolidirektor ning hariduselu uuendaja Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Artur Tiki (1938) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Artur Tiki (1970)
Mälupesa

Mälupesa on arvuti mälu väikseim adresseeritav üksus. Mälupesa aadressi abil on võimalik mälupesale ligi pääseda andmeüksuste kirjutamiseks ja lugemiseks. Mälupessa mahtuv andmeüksus – andmesõna – koosneb bittide jadast. Biti väärtusi 1 või 0 realiseerivad mälupesas transistorlülitina töötavad mäluelemendid. Iga elemendi väljundpinge tase on vastavalt biti väärtusele kõrge või madal (näiteks 1,8-voldise toitepinge korral on vahemikku 1,2–1,8 V jääva väljundpinge puhul biti väärtus 1 ja vahemiku 0–0,6 V puhul 0). Mäluelementide arv pesas määrab andmesõna pikkuse. Esimestes arvutites oli sõnapikkus 8 bitti (ehk 1 bait), nüüdisaegsetes arvutites on see 32 või 64 bitti. Mälupesa elementi kui mälu elementaarkomponenti on nimetatud ka mälu pesikuks ja mälu rakuks (ingl memory cell). Mõnes käsitluses on terminit mälupesa kasutatud mäluelemendi (transistorlüliti) tähenduses (nt artiklis Muutmälu). Mälu (arvuti) DRAM SRAM
Telemeetria

Telemeetria ehk kaugmõõtmine on objekti talitlust iseloomustavate tunnussuuruste kindlaks tegemine eemalt, sealjuures ka kauge maa tagant. Telemeetriat kasutatakse näiteks mõõteandmete vastuvõtmiseks liikuvalt objektilt (lennukilt, tehiskaaslaselt), ilmaandmete saamiseks õhupallil asuvalt ilmasondilt, tervisenäitajate kaugjälgimiseks. Mõõteandmed saadakse mõõtemuundurilt ja edastatakse elektrisignaalina, enamasti raadiolainete vahendusel, sealhulgas ka GPSi abil. Kaugmõõtekanaleid võidakse kasutada ka objektide kaugjuhtimiseks ja -kontrolliks.
Juta Ott

Juta Ott (9. november 1919 – 10. aprill 2007) oli eesti õpetaja. Ta lõpetas Tallinna Muusikakooli. Ta töötas algklasside õpetajana Tallinna 7. Keskkooli , hiljem õpetajana Tallinna 52. Keskkoolis ja Tallinna 3. Logopeediakoolis. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1971 Eesti NSV teeneline õpetaja Tema abikaasa Roman Ott oli keemik. "Tallinna 7. Keskkool 1962 –1970". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. november 2017. Vaadatud 9. novembril 2017. Nõukogude Õpetaja, 16. juuni 1973 Nõukogude Õpetaja, 6. november 1974 Kalmistute register HAUDI
90 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 93 eKr | 92 eKr | 91 eKr | 90 eKr | 89 eKr | 88 eKr | 87 eKr | ► | ►► 90. aasta eKr ehk ab urbe condita DCLXIV (664). Rooma konsulid olid Lucius Julius Caesar ja Publius Rutilius Lupus. Lex Iulia: Etruskid ja kõik itaalikud, kes ei olnud Liitlassõjas Rooma vastu võidelnud, said Rooma kodanikeks. Gaius Scribonius Curio, Rooma poliitik Publius Rutilius Lupus, Rooma poliitik Quintus Servilius Caepio, Rooma poliitik
91 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 94 eKr | 93 eKr | 92 eKr | 91 eKr | 90 eKr | 89 eKr | 88 eKr | ► | ►► 91. aasta eKr ehk ab urbe condita DCLXIII (663). Rooma konsulid olid Sextus Julius Caesar ja Lucius Marcius Philippus. Algas Liitlassõda Rooma ja tema endiste Itaalia liitlaste vahel. Gaius Scribonius Curio, Rooma poliitik Lucius Licinius Crassus, Rooma oraator ja poliitik Quintus Caecilius Metellus Numidicus, Rooma poliitik Quintus Servilius Caepio, Rooma poliitik
101 eKr

Aasta 101 eKr ehk ab urbe condita DCLIII (653). Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 104 eKr | 103 eKr | 102 eKr | 101 eKr | 100 eKr | 99 eKr | 98 eKr | ► | ►► Vercellae lahingus alistasid roomlased kimbrid. Julia Minor, Caesari õde Kleopatra III, Egiptuse kuninganna Boiorix, kimbrite kuningas
92 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 95 eKr | 94 eKr | 93 eKr | 92 eKr | 91 eKr | 90 eKr | 89 eKr | ► | ►► 92. aasta eKr ehk ab urbe condita DCLXII (662). Rooma konsulid olid Gaius Claudius Pulcher ja Marcus Perperna. Rooma sõjavägi lööb Sulla juhtimisel Tigranes II väed Kapadookiast välja. ... Antiochos XI, seleukiidide kuningas
93 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 96 eKr | 95 eKr | 94 eKr | 93 eKr | 92 eKr | 91 eKr | 90 eKr | ► | ►► 93. aasta eKr oli 93. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DCLXI (661). Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Valerius Flaccus ja Marcus Herennius. Publius Clodius Pulcher, Rooma poliitik ...
94 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 97 eKr | 96 eKr | 95 eKr | 94 eKr | 93 eKr | 92 eKr | 91 eKr | ► | ►► 94. aasta eKr ehk ab urbe condita DCLX (660). Rooma konsulid olid Gaius Coelius Caldus ja Lucius Domitius Ahenobarbus. Nikomedes IV sai Bitüünia kuningaks. Han Zhaodi, Hiina keiser ...
Slavica Revalensia

Slavica Revalensia on 2014. aastal Tallinna Ülikoolis asutatud rahvusvaheline slaavi uuringutele keskenduv venekeelne teadusajakiri. Ajakiri on eelretsenseeritav ning selles on kolm rubriiki: "Uuringud ja materjalid", "Kriitika" ja "Bibliograafia". Ajakirja peatoimetaja on Grigori Utgof. Ajakiri valmib Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi ning Tallinna Ülikooli Kirjastuse koostöös. Ajakirja toimetuskolleegiumisse kuulub 18 eksperti: Irina Belobrovtseva (Tallinn), Nikolai Bogomolov (Moskva), Tatjana Tsivjan (Moskva), Lazar Fleishman (Stanford), Sergei Gindin (Moskva), Aleksei Gippius (Moskva), Peter Grzybek (Graz), Dimitar Kenanov (Veliko Tarnovo), Irina Külmoja (Tartu), Georgi Levinton (Peterburi), Mihhail Lotman (Tallinn / Tartu), Nikita Ohhotin (Peterburi), Jelena Pogosjan (Edmonton), Fjodor Poljakov (Viin), Jelena Remtšukova (Moskva), Andrew Reynolds (Madison), Tatjana Skulatševa (Moskva), Michael Wachtel (Princeton). Slavica Revalensia I (2014). Toimetaja Grigori Utgof. Autorid: Pavel Uspenski, Andrei Fedotov, Sergei Dotsenko, Irina Belobrovtseva, Semjon Leonenko, Marina Salman, Giuseppina Larocca, Boris Orehhov, Sergei Šaulov, Romen Nazirov, Aurika Meimre, Kirill Zubkov. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn. Slavica Revalensia II (2015). Toimetaja Grigori Utgof. Autorid: Andrei Kostin, Aleksei Balakin, Anna Gubergrits, Anna Dolinina, Marina Salman, Olga Demidova, Dmitri Nikolajev, Vladimir Toporov, Sergei Šindin. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn. Slavica Revalensia III (2016). Toimetaja Grigori Utgof. Autorid: Aleksei Balakin, Daria Dorving, Sergei Dotsenko, Fjodor Dvinjatin, Jevgenia Khazdan, Julia Krasnoselskaja, Semjon Leonenko, Larissa Naiditš, Maria Posledova, Anna Rubtsova, Marina Salman, Gabriel Superfin, Pavel Uspenski, Jelena Zemskova. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn. Ajakirja koduleht
95 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 98 eKr | 97 eKr | 96 eKr | 95 eKr | 94 eKr | 93 eKr | 92 eKr | ► | ►► 95. aasta eKr ehk ab urbe condita DCLIX (659). Rooma konsulid olid Gaius Coelius Caldus ja Lucius Domitius Ahenobarbus. Tigranes II sai Armeenia kuningaks. Seleukos VI surma järel lagunes Seleukiidide riik mitmeks osaks. Cato Noorem, Rooma riigimees ja stoik Seleukos VI, Seleukiidide riigi kuningas
96 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 99 eKr | 98 eKr | 97 eKr | 96 eKr | 95 eKr | 94 eKr | 93 eKr | ► | ►► 96. aasta eKr ehk ab urbe condita DCLVIII (658). Rooma konsulid olid Gaius Cassius Longinus ja Gnaeus Domitius Ahenobarbus. ... Antiochos VIII, Seleukiidide riigi kuningas Antiochos IX, Seleukiidide riigi kuningas Ptolemaios Apion, Kyrene valitseja