laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Greenwoodi maakond (Kansas)

Greenwoodi maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. 2010. aastal elas maakonnas 6689 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Eureka (2821 elanikku). Suuremad asulad on veel Madison (823) ja Severy (359). Maakonna pindala on 2895 km². Veepindala on 33 km² Lyoni maakond (põhjas) Coffey maakond (kirdes) Woodsoni maakond (idas) Wilsoni maakond (kagus) Elki maakond (lõunas) Butleri maakond (läänes) Chase'i maakond (loodes)
Woodsoni maakond

Woodsoni maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. 2010. aastal elas maakonnas 3309 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Yates Center (1488 elanikku). Suuremad asulad on veel Toronto (291) ja Neosho Falls (172). Maakonna pindala on 2895 km². Veepindala on 33 km² Coffey maakond (põhjas) Andersoni maakond (kirdes) Alleni maakond (idas) Neosho maakond (kagus) Wilsoni maakond (lõunas) Greenwoodi maakond (läänes)
Pedro Passos Coelho

Pedro Manuel Mamede Passos Coelho (sündinud 24. juulil 1964 Coimbras) on Portugali poliitik, kes oli 21. juunist 2011 kuni 26. novembrini 2015 Portugali peaminister. Ta oli Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees 9. aprillist 2010 kuni 18. veebruarini 2018.
Coffey maakond

Coffey maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi idaosas. 2020. aastal elas maakonnas 8360 inimest. Aastal 2010 oli elanikke 8601. Maakonna keskus ja suurim linn on Burlington (2634 elanikku). Maakonna pindala on 1690 km². Veepindala on 70 km² Osage'i maakond (põhjas) Franklini maakond (kirdes) Andersoni maakond (idas) Alleni maakond (kagus) Woodsoni maakond (lõunas) Greenwoodi maakond (edelas) Lyoni maakond (loodes) Coffey maakond moodustati 25. augustil 1855. Coffey maakonna suurim elanike arv oli 20. sajandi esimesel kümnendil, kui seal elas üle 16 000 inimese. Alates sellest ajast on elanike arv peaaegu pidevalt vähenenud, Burlington (halduskeskus; 2634 elanikku) Gridley (313 elanikku) Lebo (885 elanikku) LeRoy (451 elanikku) New Strawn (414 elanikku) Waverly (574 elanikku) Flint Hills National Wildlife Refuge USA ajalooliste paikade riiklikku registrisse National Register of Historic Places on Coffey maakonnas 2023. aasta aprilli seisuga kantud kuus objekti. Maakonna koduleht
Osage'i maakond (Kansas)

Osage'i maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi idaosas. 2010. aastal elas maakonnas 16 295 inimest. Maakonna keskus on Lyndon (1027 elanikku) ja suurim linn Osage City (2735 elanikku). Suuremad asulad on veel Carbondale (1440) ja Burlingame (1003). Maakonna pindala on 1863 km². Veepindala on 41 km² Shawnee maakond (põhjas) Douglase maakond (kirdes) Franklini maakond (idas) Coffey maakond (lõunas) Lyoni maakond (edelas) Wabaunsee maakond (loodes)
Sotsiaaldemokraatlik Partei

Sotsiaaldemokraatlik Partei on partei mitmes riigis: Sotsiaaldemokraatlik Partei Albaanias Sotsiaaldemokraatlik Partei Andorras Sotsiaaldemokraatlik Partei Beninis Sotsiaaldemokraatlik Partei El Salvadoris Sotsiaaldemokraatlik Partei Gabonis Sotsiaaldemokraatlik Partei Hispaanias Sotsiaaldemokraatlik Partei Jaapanis Sotsiaaldemokraatlik Partei Mehhikos Sotsiaaldemokraatlik Partei Portugalis Sotsiaaldemokraatlik Partei Rwandas Sotsiaaldemokraatlik Partei Ungaris Sotsiaaldemokraatlik Erakond Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei Kõrgõzstani Sotsiaaldemokraatlik Partei Leedu Sotsiaaldemokraatlik Partei Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei Tšehhi Sotsiaaldemokraatlik Partei
Shawnee maakond

Shawnee maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi kirdeosas. 2010. aastal elas maakonnas 178 941 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Topeka (128 188 elanikku). Suuremad asulad on veel Silver Lake (1446) ja Auburn (1234). Maakonna pindala on 1441 km². Veepindala on 17 km² Jacksoni maakond (põhjas) Jeffersoni maakond (kirdes) Douglase maakond (kagus) Osage'i maakond (lõunas) Wabaunsee maakond (läänes) Pottawatomie'i maakond (loodes)
Cartignano

Cartignano on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis. Cartignano kõrgus merepinnast on 704 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 30 inimest ruutkilomeetri kohta. Cartignano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Dronero, Melle, Roccabruna, San Damiano Macra. Cartignano halduspiirides asuvad järgmised asulad: Biancera, Chiabriera, Chiaudieres, Cogno, Copetto, Galliana, Gordan, Mittante, Pradelmezzo, San Bernardo, Saretto, Sperone, Ugo. Haldushoone San Lorenzo kirik (16. sajand) Berardide kastell (1440) Sild Maira jõel ja kabel (1835) https://demo.istat.it/?l=it  Cartignano – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Melle (Itaalia)

Melle on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis. Melle kõrgus merepinnast on 646 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 12 inimest ruutkilomeetri kohta. Melle piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Brossasco, Cartignano, Frassino, Roccabruna, San Damiano Macra, Valmala. https://demo.istat.it/?l=it Koduleht (itaalia keeles)
Canosio

Canosio on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis. Canosio kõrgus merepinnast on 1323 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 1,6 inimest ruutkilomeetri kohta. Canosio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Acceglio, Argentera, Marmora, Pietraporzio, Prazzo, Sambuco. Canosio halduspiirides asuvad järgmised asulad: Preit. https://demo.istat.it/?l=it  Canosio – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Läsna mõhnastik

Läsna mõhnastik on mõhnastik Harju maakonnas Kuusalu vallas. Mõhnastik on arvele võetud ürglooduse objektina. Mõhnastik laiub 3,2 km pikkusel ja 1,2 km laiusel alal, kus esineb mitmeid mõhnasid ja oose. Ooside suhteline kõrgus on 20–25 m. Mõhnade suhteline kõrgus on 10–20 m. Mõhnastikus esineb mitmeid termokarstilise päritoluga järve. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Piiskopkond

Piiskopkond ehk diötsees (ladina keeles diœcesis, kreeka keeles dioikesis) on kiriku haldusüksus, ühe piiskopi jurisdiktsiooni all olev territoorium ja kogudused. Diocese, Catholic Encyclopedia
Brondello

Brondello on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis. Brondello kõrgus merepinnast on 467 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 32 inimest ruutkilomeetri kohta. Brondello piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Isasca, Martiniana Po, Pagno, Revello, Venasca. https://demo.istat.it/?l=it Koduleht (itaalia keeles)
Jacksoni maakond (Kansas)

Jacksoni maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi kirdeosas. 2010. aastal elas maakonnas 13 462 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Holton (3345 elanikku). Suuremad asulad on veel Hoyt (587) ja Mayetta (342). Maakonna pindala on 1704 km². Veepindala on 6 km². Browni maakond (põhjas) Atchisoni maakond (kirdes) Jeffersoni maakond (kagus) Shawnee maakond (lõunas) Pottawatomie' maakond (läänes) Nemaha maakond (loodes) Jacksoni maakond moodustati 11. veebruaril 1859. Maakond on saanud nime seitsmenda USA presidendi Andrew Jacksoni järgi.
Lükati paljand

Lükati paljand (ka: Kose-Lükati paljand) on paljand Pirita jõe ürgorus Tallinnas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Bosia

Bosia on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis. Bosia kõrgus merepinnast on 484 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 33 inimest ruutkilomeetri kohta. Bosia piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Borgomale, Castino, Cortemilia, Cravanzana, Lequio Berria, Torre Bormida. https://demo.istat.it/?l=it Koduleht (itaalia keeles)
Borgomale

Borgomale on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis. Borgomale kõrgus merepinnast on 471 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 46 inimest ruutkilomeetri kohta. Borgomale piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alba, Benevello, Bosia, Castino, Lequio Berria, Trezzo Tinella. https://demo.istat.it/?l=it Koduleht (itaalia keeles)
Lüütre oru paljand

Lüütre oru paljand on paljand Lüütre oja ääres kaitsealuses Lüütre orus. See asub halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas Sarja külas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Lüütre oru paljand Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 09.04.2017) Lüütre oru paljand Eesti looduse infosüsteemis
Jeffersoni maakond (Kansas)

Jeffersoni maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi kirdeosas. 2010. aastal elas maakonnas 19 126 inimest. Maakonna keskus on Oskaloosa (1127 elanikku) ja suurim linn on Valley Falls (1190 elanikku). Suuremad asulad on veel Perry (884) ja McLouth (832). Maakonna pindala on 1442 km². Veepindala on 54 km². Atchisoni maakond (põhjas) Leavenworthi maakond (idas) Douglase maakond (lõunas) Shawnee maakond (edelas) Jacksoni maakond (loodes) Jeffersoni maakond moodustati 25. augustil 1855 ja see on üks 33 algsest maakonnast Kansases. Maakond on saanud nime kolmanda USA presidendi Thomas Jeffersoni järgi.
Bonvicino

Bonvicino on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis. Bonvicino kõrgus merepinnast on 502 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 13 inimest ruutkilomeetri kohta. Bonvicino piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Belvedere Langhe, Bossolasco, Dogliani, Murazzano, Somano. http://www.dipionline.it/dizionario/ricerca?lemma=Bonvicino https://demo.istat.it/?l=it Koduleht (itaalia keeles)
Maasi paljand

Maasi paljand on paljand endises paemurrus (Maasi murd), halduslikult Saare maakonnas Saaremaa vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on (koos Maasi puurauguga) Jaagarahu lademe Maasi kihtide stratotüüp. Maasi paemurd on kinnikasvav paemurd, kus paas paljandub ligi saja meetri pikkusel lõigul. Aastal 2015 oli paljandi kõrgus 0,67 meetrit. Paljandi ülemises otsas paljandub kollakas dolomiit, selle all on 20 cm savikamaid vahekihte, nende all hallika dolomiidi kiht ja kõige all taas kollakas dolomiit. Maasi murd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30.04.2013) Eesti stratotüüpsed paljandid Maasi murd Eesti looduse infosüsteemis
Atchisoni maakond (Kansas)

Atchisoni maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi kirdeosas. 2010. aastal elas maakonnas 16 294 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Atchison (10 154 elanikku). Suuremad asulad on veel Effingham (580) ja Lancaster (295). Maakonna pindala on 1127 km². Veepindala on 7 km² Doniphai maakond (põhjas) Buchanani maakond (kirdes) Leavenworthi maakond (kagus) Platte'i maakond (idas) Jaffersoni maakond (lõunas) Jacksoni maakond (läänes) Browni maakond (loodes)
Maimu koobas

Maimu koobas (ka: Mäkiste Põrguhaud, Mägiste Põrguhaud) on koobas Viljandi maakonnas Mulgi vallas Allaste külas. Koobas ja selle seinte paljandid on arvele võetud ürglooduse objektidena. Koopas paljandub keskdevoni ladestiku Aruküla lademe Tarvastu kihistik. Maimu koobas e. Mägiste (Mäkiste) põrguhaud. Paljand (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.03.2017) Maimu koobas keskkonnaportaalis Maimu koobas e. Mäkiste põrguhaud allikaga (kaitsealune üksikobjekt) Eesti looduse infosüsteemis Maimu koobas e. Mägiste (Mäkiste) põrguhaud. Paljand (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis
Sisetakistus

Sisetakistus on elektrienergia allika, näiteks keemilise vooluallika iseenda takistus laengukandjate liikumisele ehk elektrivoolule. Sisetakistus on määratav allika sisepingelangu ja koormusvoolu jagatisena. Alalisvooluahelas on elektriallika klemmipinge (positiivse ja negatiivse elektroodi vaheline pinge) U = E − I R s , {\displaystyle U=E-IR_{\text{s}},} kus E on allika elektromotoorjõud, I ‒ koormusvool ja Rs ‒ allika sisetakistus. Seega sisetakistus R s = E − U I . {\displaystyle R_{\text{s}}={\frac {E-U}{I}}.} Näiteks kui patarei elektromotoorjõud ehk avaahelapinge, s.o pinge koormata olekus E = 9 V ja koormusvoolu I = 0,1 A korral langeb pinge väärtuseni U = 8,5 V, siis patarei sisetakistus selle koormusvoolu juures Rs = (9 ‒ 8,5)/0,1 = 5 Ω. Mida väiksem on sisetakistus, seda väiksem pingelang IRs allikal tekib ning seda vähem langeb allika koormamisel tema klemmipinge. Vastavalt väheneb ka allikasisene võimsuskadu. Seega on elektrienergia allika kasutegur seda parem, mida väiksem on tema sisetakistus. Elektromotoorjõud Takistus
Putuklevi

Putuklevi ehk entomohoorne levi ehk entomohooria on eoste vms leviste levik putukate abil. loomlevi e zoohooria sipelglevi
Maioru allikaoja

Maioru allikaoja on Maiorus voolav oja; halduslikult Tartu maakonnas Elva vallas. Oja on koos Maioruga arvele võetud ürglooduse objektidena. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Tondiraba meteoriidijälg

Tondiraba meteoriidijälg (ka: Lasnamäe meteoriidijälg) asub Tallinnas Lasnamäe linnaosa Tondiraba asumis. Meteoriidijälg kujutab endast umbes 22900 eKr langenud meteoriidi tekitatud löögijälge Kesk-Ordoviitsiumi Väo kihistu lubjakivist aluspõhjal. Löögijälg on kuni 5 cm sügav ja 20x30 cm suurune. Löögijäljest lähtuvad 1,3–2 meetri pikkused radiaalsed lõhed. Meteoriidijälg on arvele võetud ürglooduse objektina. Meteoriidijälg on praegu kaetud täitepinnasega, jälje asukoht on tähistatud viitadega ehituspoe Bauhaus ees muruplatsil. Meteoriidijälje teemaga seotult on saanud nime ümbruses asuvad tänavad Taevakivi ja Tähesaju tee, samuti ärilinnak Tähesaju City ning Sabatähe bussipeatus. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30.04.2013) Tarmo Kiipli, Ain Põldvere. Meteoriidi löögijälg Lasnamäel. Eesti Loodus, 8/1984 Tondiraba meteoriidijälg keskkonnaportaalis
Kerli Kivilaan

Kerli Kivilaan (sündinud 15. detsembril 1992) on eesti laulja. Kerli Kivilaan on üles kasvanud Viljandis ning 2008. aastal lõpetanud Viljandi Muusikakooli[viide?]. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis riigiteadusi[viide?] ning töötab tarkvaraettevõttes Scoro ärianalüütikuna[viide?]. Aastatel 2013–2016 oli ta ansambli Põhja-Tallinn liige. Pärast seda on Kivilaan andnud välja mitu soolosinglit ning esinenud ühise ansamblina koos laulja Norman Salumäega. Ta on osalenud saates "Laulukarussell" (2004 ja 2006). 2009. aastal pääses ta saates "Eesti otsib superstaari" viimasesse stuudiovooru, kuid jäi napilt finaalist välja. 2019. aastal osales ta Eesti Laulu konkursil looga "Cold Love", mille kaasautorid on muusikud Egert Milder ja Andres Kõpper. Lugu pääses Saku Suurhallis toimunud finaalkontserdile, kus saavutas 9. koha. 2022. aastal liitus ta ansambliga Vanilla Ninja.[viide?] 2013 – "Maailm meid saadab" (Põhja-Tallinn) 2014 – "Regeneratsioon" (Põhja-Tallinn) 2015 – "Mõõnast tõusuni" 2016 – "Siis kui" 2017 – "Explore" ft. Philip 2018 – "Cold Love" Tema elukaaslane on muusik Karl-Erik Taukar. Tema vanem õde on Triinu Kivilaan, kes on laulnud ansamblis Vanilla Ninja.  Kerli Kivilaan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kerli Kivilaan saates "Eesti otsib superstaari" (YouTube'is) Kerli Kivilaan andmekogus IMDb (inglise) Kerli KIvilaan muusikavideo laulule "Cold Love" (YouTube'is) Kerli Kivilaan "Cold Love" – Eesti Laul 2019 II poolfinaal (Eesti Rahvusringhääling) Kerli Kivilaan "Cold Love" – Eesti Laul 2019 finaali etteaste (YouTube'is)
Mihkli Salumäe lookarstiala

Mihkli Salumäe lookarstiala on karstiala Mihkli Salumäe laeosas; halduslikult Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Karstiala on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Moe paemurd

Moe paemurd on endine paemurd ja ühtlasi paljand Moe piiritustehase lähedal, halduslikult Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on Pirgu lademe Moe kihistu stratotüüp. Paemurd on hävinud ja selle seinad mattunud, ent neile kuhjunud olmeprahi kihtide all on säilinud meetri kõrgused paeseinad. Moe vana paemurd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Eesti stratotüüpsed paljandid Moe vana paemurd Eesti looduse infosüsteemis
1381

1381. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad - 1380. aastad - 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad Aastad: 1376 1377 1378 1379 1380 - 1381 - 1382 1383 1384 1385 1386 ... Kuressaare piiskopilinnuse oletatav esmamainimine seoses piiskop Heinrich III mõrvamisega (allikas pole linnuse nime nimetatud) ... ... Heinrich III, Saare-Lääne piiskop
Mõdriku-Roela oos

Mõdriku-Roela oos (ka: Mõdriku-Kulina oos) on oos ehk vallseljak Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Oos on arvele võetud ürglooduse objektina. Oosi kaitstakse Mõdriku-Roela maastikukaitseala koosseisus. Oos on Eesti pikim oos[viide?]. Oos algab Mõdrikult, kulgeb mööda põllumaid Roelani[viide?]. Sealt edasi võib oosi märgata juba Rakvere–Tartu maantee äärest, mis liigub Muugani välja[viide?]. Oos on 19,5 km pikk ja kaetud osaliselt metsaga, aga esineb ka lagedat[viide?]. Roela aladel on oosile loodud matka- ja suusarajad[viide?]. Oos asub Vinni valla territooriumil[viide?]. Mõdriku-Paasvere oosistik Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
1382

1382. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad - 1380. aastad - 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad Aastad: 1377 1378 1379 1380 1381 - 1382 - 1383 1384 1385 1386 1387 ... ... ... Winrich von Kniprode, Saksa ordu kõrgmeister
Mõnuste paemurd

Mõnuste paemurd on endine paemurd ja ühtlasi paljand Harju maakonnas Saue vallas Mõnuste külas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandi läbilõiget loetakse Nabala lademe Saunja kihistu stratotüübiks. Ülemises osas paljandub meetri ulatuses Kõrgessaare kihistu lubjakivi. Allpool paljandub 85 cm ulatuses Saunja kihistu lubjakivi, seejärel on sein mattunud rusukalde alla. Varem on seal Saunja kihistu kivimid paljandunud rohkem kui kolme meetri paksuselt, sealhulgas allpool ka nüüdseks mattunud poorne dolomiit. Mõnuste paemurd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Mõnuste paemurd Eesti looduse infosüsteemis
Mõra jõeoru paljandid

Mõra jõeoru paljandid (ka: Mõra paljandid) on paljandid Mõra jõe orus, halduslikult Taru maakonnas Kastre vallas. Paljandid on arvele võetud ürglooduse objektina. Esinduslikumaid paljandeid on vähemalt 19. Paljandisse nr 8 on moodustunud Age koobas. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Age koobas

Age koobas on koobas Mõra jõe oru ühes paljandis; halduslikult Tartu maakonnas Kastre vallas. Koobas on arvele võetud ürglooduse objektina. Age oja Mõra jõeoru paljandid Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Mäekalda paljand

Mitte segi ajada lähedalasuva Mäekalda-Liivoja paljandiga Mäekalda paljand on paljand Tallinnas Lasnamäe linnaosas paekaldas, Laagna tee ääres. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina ja see on Lasnamäe lademe laiendatud stratotüübiks. Kokku paljandub seal ligi 20 meetrit erinevaid kihte. Paljandi ülemised pool meetrit moodustavad Uhaku lademe Kõrgekalda kihistu savikad lainjad lubjakivid, selle all on 8,45 meetrit Lasnamäe lademe lubjakive. Nende all on 46 cm Aseri lademe rauda sisaldavate ooididega lubjakivi. Veel allpool on 95 cm Loobu kihistu glaukoniitlubjakivi. Selle all on 40 cm Pakri kihistu liiva sisaldavat lubjakivi, veel allpool 2,5 meetrit Volhovi lademe glaukoniitlubjakivi. Selle all on Billingeni lademe dolomiidistunud lubjakivi. Sellele järgneb Leetse kihistuu glaukoniitliivakivi. Allpool on 25 cm Varangu kihistu savikat argilliiti. Paljandi alumise osa moodustab Türisalu kihistu argilliit. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Stratigraafia terminoloogia Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Mäekalda paljand keskkonnaportaalis
Mäekalda-Liivoja paljand

Mitte segi ajada lähedalasuva Mäekalda paljandiga Mäekalda-Liivoja paljand on paljand Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kadrioru kaguosas Mäekalda teesüvendi juures, kus oli endine loomaaed. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Mäekalda-Liivoja paljand keskkonnaportaalis
1380

1380. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad - 1380. aastad - 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad Aastad: 1375 1376 1377 1378 1379 - 1380 - 1381 1382 1383 1384 1385 8. september – Doni läheduses toimus Moskva suurvürsti Dmitri Donskoi, kes juhtis Vene vägesid, ning Kuldhordi juhtinud Mamai vahel Kulikovo lahing. ... ... ...
Ayumi Morita

Ayumi Morita (森田 あゆみ, Morita Ayumi; sündinud 11. märtsil 1990 Ōtas) on Jaapani naistennisist. Austraalia lahtistel meistrivõistlustel on ta jõudnud 2 korda 3. ringi (2011 ja 2013). WTA edetabelis on ta kõrgeim koht olnud 40. (3. oktoober 2011). Ta on 163 cm pikk ja kaalub 55 kg. Koduleht Ayumi Morita profiil WTA Touri ametlikul kodulehel
Mäetaguse oos

Alutaguse oos on oos Jõhvi kõrgustikul; halduslikult Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Oos on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Männikvälja mõhnastik

Männikvälja mõhnastik on suurim Pandivere kõrgustiku mõhnastik; halduslikult Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Mõhnastik on arvele võetud ürglooduse objektina. Mõhnastiku pikkus on 7 km ja laius 2–3 km. Seda läbivad Kunda ja Voore jõgi. Mõhnastiku moodustavad varieeruva suuruse ja kõrgusega künkad, vallid ning lohud, mis on enamasti lääne–idasuunalised. Mõhnastiku suurim absoluutne kõrgus on 94,6 m, suhtelised kõrgused ei ületa 25 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Martin Suuroja, Kalle Suuroja. "Virumaa loodusmonumendid", Tallinn: Tallinna Raamatutrükikoda, 2012 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Mündi paemurd

Mündi paemurd (ka Mündi murd) on endine paemurd ja ühtlasi paljand Järva maakonnas Paide linnas Mündi külas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paemurrust murtud kive on sajandeid kasutatud Paide linna ehituseks. Mündi vana paemurru paljand Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Mündi vana paemurru paljand Eesti looduse infosüsteemis
Sulev Kõks

Sulev Kõks (sündinud 20. jaanuaril 1971) on eesti füsioloog, Tartu Ülikooli arstiteaduskonna füsioloogilise genoomika professor ja füsioloogia vanemteadur. Kõks on osalenud Tartusse siirdemeditsiinikeskuse rajamisel. Enam on ta aga avaliku tähelepanu alla sattunud seoses Andrus Veerpalu kasvuhormooni mõõtmise juhtumiga, kui ta osales Veerpalu kaitsjate meeskonnas. Kõks on üks transgeense lehma projekti eestvedaja. 2014. aastal nimetati Sulev Kõks Vietnami Hue meditsiini- ja farmaatsiaülikooli külalisprofessoriks, et tunnustada Tartu Ülikooli teadlaste pikaajalist teaduskoostööd vietnamlastega. Sulev Kõks on teadaolevalt esimene eestlane, kelle kogu genoomne DNA on järjestatud. Augustis 2018 asus Kõks koos perega elama Austraaliasse Perthi linna. 2004 – Eesti Vabariigi teaduspreemia 2005 – Noore teadlase preemia 2015 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 2016 – Eesti Vabariigi teaduspreemia "SIME keskuse vaimne arhitekt Sulev Kõks" UT, 3. juuli 2012 "Eestlased laiendavad transgeense lehma projekti Vietnami" Pealinn, 19. jaanuar 2015 "Sulev Kõks nimetati Vietnami Hue meditsiini- ja farmaatsiaülikooli külalisprofessoriks" Tartu Ülikool, 20.11.2014 "Sulev Kõks – esimene järjestatud genoomiga eestlane" Novaator, 08.06.2010 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. jaanuar 2015. Vaadatud 28. märtsil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Aasta noor teadlane Sulev Kõks: olge rõõmsamad!" Eesti Päevaleht, 22. november 2005 "Presidendilt saab tänavu teenetemärgi 99 inimest" ERR, 4. veebruar 2015 "Püramiidi tipus" ETV, 18. aprill 2013 Sulev Kõks Eesti Teadusinfosüsteemis