laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Riste Laasberg

Riste Laasberg (sündinud 4. augustil 1973) on eesti tekstiilikunstnik. Riste Laasberg on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia tekstiili eriala bakalaureuseõppe 1996. aastal ja magistriõppe 1998. aastal. Aastatel 1999–2009 töötas Riste Laasberg Tallinna Kunstikoolis projektijuhina ja 2009–2013 õppealajuhatajana. 2005–2008 oli ta Euroopa koolide koostööprojekti "Europ'art Puzzle" koordinaator. 2013. aastast on ta Lühikese Jala Galerii galerist. 2009 "Muhu joonistused", Jerez de la Frontera Kunstikooli raamatukogu, Hispaania 2019 "Heledam pool", Tallinna Jaani kirik Tartu Püha Luuka kirik Riste Laasberg kuulub 1998. aastast rühmitusse Vaba Tahe. Ta on 2003. aastast Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige ja 2013. aastast ka liidu juhatuse liige. Sigrid Huik, Maasike Maasik, Aet Ollisaar, Tiina Puhkan "Eesti tekstiilikunst 1915–2015“ Eesti Tekstiilikunstnike Liit, 2015. ISBN 9789949385751
Göran Rystad

Nils Göran Rystad (31. juuli 1925 Kristianstadi lään – 18. aprill 2020 Lund) oli rootsi ajaloolane, Lundi Ülikooli emeriitprofessor. Ta sai Lundi Ülikoolist 1952. aastal litsentsiaadikraadi ja 1955. aastal doktorikraadi. Ta töötas aastatel 1955–1964 Lundi Ülikoolis ajaloodotsendina, 1964–1968 Stockholmi Ülikooli ja 1969–1972 taas Lundi Ülikooli õppejõuna. Aastatel 1963–1964 oli ta Indiana Ülikooli ning 1966–1967 ja 1970 Harvardi Ülikooli teadur. Aastatel 1972–1975 töötas ta professorina Umeå Ülikoolis ja 1975–1991 Lundi Ülikoolis. 1982. aastal oli ta Nebraska ülikooli külalisteadur. Tema sulest ilmus arvukalt ajalooraamatud. 2001. aastal Lundis kirjastuses Historiska media ilmunud "Karl XI. En biografi" tõlgiti 2012. aastal eesti keelde ("Karl XI. Biograafia"). 1963 – Kuninglik Skandinaavia ajaloo käsikirjade selts 1976 – Kuninglik Lundi humanitaarteaduste selts 1977 – Taani Kuninglik Isamaa Ajaloo Selts 1980 – Kuninglik Kirjanduse, Ajaloo ja Muististe Akadeemia 1985 – Kuninglik Sõjateaduste Akadeemia 1996 – Poola Teaduste Akadeemia "Karl XI. Biograafia". raamatukoi.ee
Ain Mõttus

Ain Mõttus (10. aprill 1954 Tallinn – 9. jaanuar 2002 Tallinn) oli eesti maadleja. Mõttus tulis aastatel 1975 ja 1982 Eesti NSV meistriks vabamaadluses. Ta sai 1971. aasta Nõukogude Liidu noorte meistrivõistlustel pronksmedali vabamaadluses. "Jõuharjutuste kasutamine jõumasinal, nende kasutamine üldettevalmistavates tundides ning mõju erinevatele lihasgruppidele. Kehalise kasvatuse alase õppetöö efektiivsuse tõstmise vahendid ja meetodid". Kaasautorid Helve Unger ja Arvo Mõttus. Tallinna Polütehniline Instituut. Tallinn 1983 Tema isa oli maadleja ja maadlustreener Arvo Mõttus. Ain Mõttuse sporditulemused
Ilme-Anu Neemre

Ilme-Anu Neemre (22. juuni 1940 Tallinn – 9. märts 2022) oli eesti tekstiilikunstnik. Ilme-Anu Neemre õppis aastatel 1963–1968 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis tekstiili eriala.. Aastatel 1968–1977 oli ta tekstiilivabriku Keila kunstnik ning 1978–1988 Kergetööstuse Ministeeriumi kunstinõukogu sekretär. 1988. aastast oli ta vabakutseline kunstnik. 1977 – Tallinna Kunstihoone salongis 1983 – minitekstiilide näitus Palangas, Leedu 1987 – minitekstiilide näitus Gurzufis Krimmis, Ukraina 1990 – Kalamaja galeriis (koos Inese Jakobiga) 1995 – Tallinna Linnamuuseumis (koos Inese Jakobiga) Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum Eesti Ajaloomuuseum Tallinna Linnamuuseum Tallinna Jaani kirik 1995 ergutuspreemia niplispitsi konkursilt Soomes Kuulus Eesti Kunstnike Liitu aastast 1978 ja Eesti Tekstiilikunstnike Liitu aastast 1993. Sigrid Huik, Maasike Maasik, Aet Ollisaar, Tiina Puhkan "Eesti tekstiilikunst 1915–2015“ Eesti Tekstiilikunstnike Liit, 2015. ISBN 9789949385751
Erik Petersson

Erik Petersson (sündinud 1985) on rootsi ajaloolane ja kirjanik, populaarsete ajalooraamatute autor. Ajaloolasena on ta spetsialiseerunud Põhjamaade 16.–17. sajandi ajaloole. 2008. aastal lõpetas ta Linköpingi Ülikooli kandidaadikraadiga (bakalaureusekraadiga) ajaloo erialal ja 2010. aastal sai ta Stockholmi Ülikoolist magistrikraadi ajaloos ja 2017. aastal Linköpingi Ülikoolist doktorikraadi. Tema sulest on ilmunud Karl IX, Kristiina ja Per Brahe biograafiad ning mitu raamatut veel teistegi 16.–17. sajandi ajalooliste isikute elust, sealhulgas peapiiskop Angermannusest ja Kristian Türannist. Ta avaldab regulaarselt kirjutisi ajalehtedes Östgöta Correspondenten ja Axess Magasin. Teda on korduvalt kutsutud esinema Rootsi Raadio P3 hommikusaatesse "Morgonpasset". 2008 – Den skoningslöse. En biografi över Karl IX (kirjastus Natur & Kultur) 2009 – Vicekungen. En biografi över Per Brahe den yngre (Natur & Kultur) 2011 – Maktspelerskan. Drottning Kristinas revolt (Natur & Kultur) 2012 – Mot undergången. Ärkebiskop Angermannus i apokalypsens tid (Norstedts; kaasautor Annika Sandén) 2013 – Drottning utan land. Kristina i Rom (Natur & Kultur) 2015 – Sårade soldater. Livet efter stormaktstidens krig (Natur & Kultur) 2017 – Furste av Norden (Natur &Kultur) Furste av Norden. nok.se Författare inom Allmänlitteratur och Akademisk. nok.se Erik Petersson. isak.liu.se Erik Petersson. nok.se Erik Petersson. libris.kb.se
Galerii Pallas

Galerii Pallas on Tartus aadressil Riia tänav 11 asuv kunstigalerii. Galerii on Kõrgema Kunstikooli Pallas avalik näituste korraldamise koht. Galerii asutati aastal 2009 nime all galerii Noorus. Samas kohas asus varem kauplus Noorus. Nimi muudeti aastal 2020. Selle kunstigalerii peamiseks eesmärgiks on üliõpilaste, õppejõudude, vilistlaste ja koostööpartnerite loomingulise aktiivsuse tutvustamine ning kaasaegse kunsti populariseerimine Tartus. Galeriil on põhikorrusel avar ja valgusküllane näituseruum (220 m²) ning näitusi saab korraldada ka keldris ja teisel korrusel. Galerii külastamine on tasuta. Koduleht Galerii Noorus Facebooki leht
Raul Rajangu

Raul Rajangu (sündinud 24. novembril 1960 Viljandis) on eesti kunstnik. Ta lõpetas 1979. aastal Viljandi 5. Keskkooli. Kunstnikuna on ta iseõppinu. Tema esimene avalik ülesastumine oli 1984. aasta vabariiklikul noortenäitusel. 2016. aastal avati Kumu kunstimuuseumis näitus "Nõukogude öö. Raul Rajangu". Kunstniku tegevust on toetanud ja tema teoseid kogunud metsaärimees Mart Erik. Ta tegi 2010. aasta septembris Viljandi Pauluse kirikus 3D-lühifilmi "Superluminous Darkness", mis esilinastus 31. jaanuaril 2011 Tartus. Filmi üheks tegelaseks on alasti naine, kes kiriku altari ees teknomuusika saatel ratastoolis ringi sõidab. Filmi avalikuks saamine tekitas skandaali ja tõi kaasa kirikus ametkondliku uurimise. 1986 Eesti Kunstnike Liidu aasta kunstniku preemia 1988 Baltimaade noorte kunstnike triennaali diplom 1989 Eesti Kunstnike Liidu aasta parima maali preemia ("Kunstnik R. Rajangu ja abiliste saabumine Viljandisse") 2001 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (ajatu omanäoline maalilooming, isikunäitus Vaala galeriis) 2008 stipendium "Ela ja sära" Johannes Saar. "Rajangu, Raul, maalikunstnik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 419 Vilistlased Viljandi Paalalinna Kooli kodulehel Nõukogude öö. Raul Rajangu (16.09.2016 – 09.04.2017) Kumu kunstimuuseum "Metsaärimees Mart Erik toetab juba 30 aastat kunsti" Eesti Ekspress, 14. september 2016 Arvo Uustalu (9. märts 2011). "USUMEHED MARUS: ratastoolierootika Viljandi kiriku altari ees!". Õhtuleht.ee. Vaadatud 2. veebruaril 2017. "«Superluminous Darkness»". Õhtuleht.ee. 9. märts 2011. Vaadatud 2. veebruaril 2017. Johannes Saar. "Rajangu, Raul, maalikunstnik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 419 Mari Sobolev. Raul Rajangu - Eesti kunsti must hobune, Õhtuleht, 14. aprill 2000
Liu Bei

Liu Bei (劉備, 5. juuli 161 – 21. mai 223) oli Shu Hani riigi rajaja ning valitseja Hiina Kolme riigi ajastul.
Räpp

Räpp või räppimine on keerukaid rütme ja riimivorme sisaldav laulev rääkimine, mis on üks osa hiphopkultuurist. Räpi esituse puhul on oluline selle riimide, intonatsiooni ja kiiruse isikupärane kasutus (inglise keeles flow). Räpitakse sageli mõne instrumendi abil etteantud rütmi järgi ehk biidi (beat) peale. Enamasti teevad räpile tausta DJ-d (disc jockey), kes mängivad mitut plaadimängijat kasutades mitmekesiseid rütme, kasutatakse rütmisüntesaatoreid, aga ka naturaalseid pille. Rütmitausta võib teha ka suuga, seda nimetatakse biitboksiks (beatbox). Räpp on traditsiooniliselt seotud linnaelu olmeliste ja igapäevaste külgedega, sageli vastuolude ja probleemidega subkultuurides ja nende kokkupuudetega muu maailmaga, aga ka selliste inimlikult tähendusrikaste teemadega nagu suhted, karjäär, seksuaalsus, perekond, sõbrad jne. Kriminaalset kontingenti ja selle tegemisi fetišeerivalt kirjeldav räpp on gangsta rap, mida seostati selle algusaastatel eelkõige mustanahaliste jõukudega Ameerika Ühendriikide linnades. Paljud räppijad suhtuvad tänapäeval sellisesse temaatikasse irooniliselt. Vabastiil on räppimine improviseerides – ilma sõnalist osa varem ette valmistamata. Räpi juurde kuulub ka mõõduvõtmine räppijate vahel. Võitluse käigus räpivad kaks võistlejat kordamööda teatud kindla aja jooksul (nt ühe või enama minuti), pöördudes oma räpiga teineteise poole. Sageli esitatakse vastasele väljakutsuvaid žeste, halvustatakse, parodeeritakse või hoopis tunnustatakse vastase esitust. Võistlejaid hindab publik või žürii. Korraldatakse turniire. Sageli räpitakse koos. Levinud on räppimine järgemööda stroofide kaupa, kuid räpitakse ka samal ajal, näiteks räppides koos refrääne või toetades juhträppija esitust mõne fraasi rõhutamisega vms. Esimeseks räppimist sisaldavaks ja helikandjal avaldatud looks peetakse ansambli Monitor lugu "Sind ainult kaupluses näen". Räppmuusika tunnustamine Eestis suurema avalikkuse poolt sai alguse Chalice'i (Jarek Kasar) esimese plaadiga "Ühendatud inimesed" aastal 2003, kuigi 1990. aastate lõpus oli põrandaalune räpiliikumine täiesti olemas, toimusid kontserdid jne. Hiphop Eesti räpialbumid Luule Retsitatiiv MC Battle
Statistika

Statistika ehk arvustikuteadus on teadus, mis käsitleb andmete kogumist, töötlemist ja analüüsi. Statistika on teadus massnähtuste kvantitatiivse uurimise meetoditest. Statistikat kasutatakse paljudes teistes teadustes, samuti riigi- ja ärijuhtimises otsuste langetamiseks. Statistikat saab jagada rakendus- ja matemaatiliseks statistikaks. Rakendusstatistika tegeleb andmete kogumise ja kirjeldamisega (kirjeldav statistika), samuti andmete modelleerimisega (reaalsete andmete põhjal). Matemaatiline statistika uurib statistika teoreetilisi aluseid, ta uurib statistiliste andmete põhjal järelduste tegemise meetodeid. Matemaatilise statistika üheks aluseks on tõenäosusteooria. Statistika all mõistetakse sageli ka andmete uurimise tulemust (näiteks keskväärtuse, standardhälbe, mediaani, ülemise ja alumise kvartiili loendit). Statistika rakendamine algab vaatluste või katsete tegemisega. Mõõta võib näiteks kristalle mingis kivimis või isegi teatud perioodi jooksul mingis tehases valmistatud tooteid. Samuti võib üht asja korduvalt mõõta fikseeritud ajavahemike järel. Üldiselt on uuritava kogumi (üldkogumi) kõigi esindajate mõõtmine keerukas, näiteks liigse kulukuse tõttu. Seetõttu uuritakse sageli väiksemat osa üldkogumist, mida nimetatakse valimiks. Valimi andmeid saab kasutada mitmel viisil. Kõige lihtsam on valimi andmeid kirjeldada, näiteks leida keskväärtus ja standardhälve. Samas võib valimist teha järeldusi üldkogumi kohta, kasutades hüpoteeside kontrollimist (millega vastatakse mingile ei/jah-küsimusele), statistikute (arvuliste kirjeldajate) hindamist, korrelatsiooni leidmist, regressioon- ja dispersioonanalüüsi. Mingi kahe tunnuse korrelatsiooni leidmine aitab sageli kõige lihtsamini jõuda jälile, kas need tunnused on omavahel seotud. Näiteks inimeste kaal ja pikkus on sageli tugevasti korreleeritud, pikematel inimestel kipub olema ka suurem kehakaal. Ent mõnikord võivad tugevas korrelatsioonis olla ka üksteisest sõltumatud tunnused, seetõttu ei tähenda korrelatsioon kohe sisulist seotust. Samuti ei tähenda korrelatsioon põhjuslikku seost. Valimi põhjal üldkogumi kohta järelduste tegemiseks peab valim olema moodustatud korrektselt. Näiteks kui tahame hinnata mingi kooli õpilaste keskmist kasvu, siis me ei tohi valimiks võtta ühe klassi õpilasi. Korrektse valimi määramisega (ning erinevate määrangute põhjal leitud hinnangute korrigeerimisega) tegeleb valikuuringute teooria. Mingit statistika meetodit võib rakendada vaid siis, kui uuritav kogum vastab selle meetodi matemaatilistele eeldustele. Statistika väärkasutamine võib luua vääri järeldusi ning seeläbi mõjutada näiteks riigi sotsiaalpoliitikat või uute ravimite efektiivsust. Üsna sage on ka (korrektselt rakendatud statistika) tulemuste väärtõlgendamine statistikakauge inimese poolt. Statistika mõisteid Informatsiooniteooria Ako Sauga (2020). Statistika õpik majanduseriala üliõpilastele. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli kirjastus. Lk 13. ISBN 978-9949-83-519-5. Die statistischen Forschungsmethoden 1921. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR StatsDirect Help
Benjamin Franklini medal (APS)

Benjamin Franklini medal on auhind, mida annab välja Ameerika Filosoofiaselts (APS). Benjamin Franklini medal asutati mälestusmedalina, millega tähistati Benjamin Franklini 200. sünniaastat. Medali asutamise 1906. aastal kinnitas Ameerika Ühendriikide Kongress. Esimene medal määrati USA presidendi otsusega Prantsuse Vabariigile. Järgmiste Benjamin Franklini medalite väljaandmine anti üle Ameerika Filosoofiaseltsile. Aastatel 1937–1983 andis Ameerika Filosoofiaselts medalit välja ebaregulaarselt. Medaliga tunnustati isikuid, kellel oli märkimisväärseid teeneid seltsi ees. Aastatel 1985–1991 oli Benjamin Franklini medal Ameerika Filosoofiaseltsi kõrgeim autasu teaduse ja humanitaaria valdkonnas. 1987. aastast on Benjamin Franklini medaleid kaks: üks teaduse ja teine avaliku teenistuse valdkonnas. 1987 – Margaret Thatcher 1994 – Linus Pauling 2000 – Nelson Mandela 2002 – Mary Robinson Benjamin Franklin Medal. amphilsoc.org Benjamin Franklin Medal. amphilsoc.org
Kalender (väljaanne)

Kalender on väljaanne (sageli trükis), mis kalendrisüsteemi illustreerib (näiteks lauakalender). Kalender võib sisaldada ka mitmesugust muud infot, näiteks näpunäiteid, milliseid aiatöid vastaval kuul tuleks teha. Eesti-Ma Rahwa Kalender
Charité

Charité on Saksamaal Berliinis asuv kliinik; ühtlasi linna vanim kliinik. Kliinikumis on üle 3200 voodikoha (seisuga 2010) ja on seetõttu üks suurimaid Euroopa ülikoolikliinikuid. Kliinik on tihedates sidemetes Berliini Humboldti ja Berliini Vaba Ülikooliga. Kliinikumis töötab 13 200 inimest (sh 220 professorit), kellest 3760 on teadlased ja arstid (seisuga 2015). Kliinik asutati 1710. Kliinikumi koduleht
Gregor von Glasenapp

Gregor Johann Hermann von Glasenapp (22. oktoober/3. november 1855 Luutsniku – 24. november 1939 Preisimaa). Pärast Tartus gümnaasiumi lõpetamist õppis Tartus, Münchenis ja Tübingenis. Aastast 1881 oli ta kohtuametnik Tartus ja Võrus, rahukohtunik Vilniuses ja Belaja Tserkovis. 1908. aastast oli ta Tartu Ülikoolis itaalia kirjanduse professor ning 1919. aastast itaalia keele lektor ja eradotsent. Essays: kosmopolitische Studien zur Poesie, Philosophie und Religionsgeschichte 1899 Die Leviratsehe : eine soziologische Studie 1900 Aus baltischer Geistesarbeit : Reden und Aufsätze 1909 Abhandlungen zur Philosophie, Literatur und Religionsgeschichte 1910 Abhandlungen über aktuelle Fragen aus der Psychologie, Mathematik und Religion. 3. Folge 1935 [1] [2]
World Literature Today

World Literature Today on USA kirjandusajakiri, mida annab välja Oklahoma Ülikool. Ajakiri ilmub üks kord kahe kuu jooksul. Ajakiri asutati 1927 ja esialgu kandis see nime Books Abroad. Praegust nime kannab ajakiri alates 1977. Ajakirjas avaldatakse luuletusi, proosat, kommentaare, retsensioone. Ajakirja koduleht
Katse

Katse ehk eksperiment on teaduses vaatlus spetsiaalselt loodud tingimustes. Katse on tõenäosusteoorias ...
Hasmi Liikumine

Hasmi liikumine (ka Hassami liikumine, Hasami liikumine või Hassmi liikumine; araabia keeles:حركة حسم) on Egiptuses tegutsev islamistlik terrorirühmitus. Rühmitus tekkis aastal 2016 ning tegutseb Egiptuse valitsuse vastu.
Johannes Juhansoo

Johannes Juhansoo (20. mai 1919 Vändra – 16. oktoober 1994 Pärnumaa) oli eesti graafik ja karikaturist. Elas Kablis ja oli ametilt mööblimeister, hiljem kellassepp. 1957. aastast alates hakkas ta valmistama peamiselt puugravüüris eksliibriseid, olles üks viljakamaid eksliibrisemeistreid. Hiljem lisandusid ümbrikud, vimplid, karikatuurid. Teadaolevalt on Juhansoo teinud 1457 eksliibrist, millest viiendik asub Häädemeeste muuseumi kogudes. Tema eksliibristest on antud välja mitu raamatut ja kogumikku. Eduard Eljas on teinud temast 1963. aastal ringvaatesse „Nõukogude Eesti” filmiklipi "Johannes Juhansoo". Johannes Juhansoo on maetud Häädemeeste luteri kalmistule Pärnumaal. 5 x 5 eksliibrist puugravüüris – Richard Kaljo, Esko Lepp, Asta Vender, Väino Tõnisson, Johannes Juhansoo ex-libriste kataloog, 1961 Carl Robert Jakobson – Kalevipoeg, kaanekujundus Johannes Juhansoo, C. R. Jakobsoni Talumuuseum 1962 Paul Ambur – 150 eksliibrist puugravüüris, Eesti NSV Kultuuriministeerium, M. Gorki nim. Tallinna Keskraamatukogu, 1964 Paul Ambur – Johannes Juhansoo eksliibris, ÜFÜ Tallinna osakond, 1969 Olaf Esna – Johannes Juhansoo raamatumärgid, Eesti NSV Raamatuühing, 1979 Olaf Esna – Johannes Juhansoo raamatumärgid. II, Eesti NSV Raamatuühing, 1989 Kalju Leib – Eestimaa kirikud Johannes Juhansoo loodud eksliibristel, Tartu, 2004 1989 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 1989 Carl Robert Jakobsoni preemia Pärnu Postimees, nr. 199, 15 oktoober 2014 – Häädemeeste muuseumis avati kaks näitust Eesti Filmi andmebaas art-exlibris.net – Johannes Juhansoo Exlibrised Pärnu Postimees 15. oktoober 2004 – Kaupo Meiel, Kaks killukest Johannes Juhansoo kultuuripärandist sai kaante vahele
Bliebernichti õllevabrik

Bliebernichti õllevabrik (ametliku nimega A Bliebernicht'i õllevabriku osaühisus) oli õllevabrik, mis tegutses Pärnus. Vabrik natsionaliseeriti 1940. Vabrik muudeti osaühisuseks 1922. 1938 oli vabriku omakapitali summa umbes 360 000 krooni. Vabrik hakkas esimese õlletehasena Eestis villima limonaadi. Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1959. Lk 504 Lõhmus, Alo (10. aprill 2024). "Nostalgia: vaata vanu limonaadietikette ja meenuta lapsepõlve maitseid!". Imeline Ajalugu. Vaadatud 21. aprillil 2024.
Beton

Beton oli Eesti ehitusettevõte, mis asutati 1936 Tallinnas. Ettevõte projekteeris ja püstitas ehitisi. Ettevõte riigistati 1940. 1938 oli ettevõtte aktsiakapital 50 000 krooni. Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1959. Lk 499
Vaalamäe

"Aleksandri" suunab siia. Valla kohta kohta vaata artiklit Aleksandri vald. Vaalamäe on paikkond Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kobruvere ja Vastemõisa küla alal. 1920. ja 1930. aastatel oli asula küla (Aleksandri ja hiljem Vaalamäe küla).
Algkooliõpetajate päev

Algkooliõpetajate päev oli Eesti esimesel iseseisvusperioodil kevaditi tähistatav päev, mida peeti algkooli (sh algkooliõpetajate) tähtsustamiseks Eesti hariduses. Esimest korda tähistati üleriigilist algkooliõpetajate päeva kevadel 1937. Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1959. Lk 294
Alko (Eesti ettevõte)

Alko (täisnimega Viljandi likööri- ja veinitehaste o./ü. "Alko") oli Viljandi alkoholiettevõte. Ettevõte asutati 5. novembril 1920. Pärast 1923. aasta moderniseerimist töötas avarate keldrite ja käärimisruumidega Viljandis Lossi 34. Kolmeliikmelise osaühingu juhatuses olid algusest peale juhatuse esimees Peeter Mets, juhatuse liige Georg Schnurberg ja juhatuse liige Johan Luts. Üks asutajaid oli Ado Tõllasepp. 1920. aastast töötas "Alko" pearaamatupidaja-korrespondendina Mart Ostrov, kellest 1923. aastal sai Viljandi OÜ Alko ärijuht. Alates 1935 tegutses osaühisusena. Sel ajal toodeti üle 60 liigi peenemaitselist likööri, veini ja konjakit. Esimesena Eestis valmistas ettevõte ka vahuveini. 1935. aastal töötas tehastes 22 töölist. Mitmed aastad järjest oli "Alko" riigile kõige suuremaid aktsiisi maksjaid, mis näitas, et "Alko" tooted läksid turul hästi ja muutusid nõutuks Eesti suuremates kauplustes, restoranides ja einelaudades ning ettevõttel õnnestus kindlustada laialdane turg. 1937. aastal pakkus "Alko" peale veinide juba 70 liiki likööre ja napse, nende hulgas Alkonjak, Brandy, Estonjak (eht Prantsuse Cognaci lisandusega 50%), Mandariit, Creme de Orange, Muraka ja Prunelle (ploomi). 1939. aastal töötas ettevõttes 41 inimest. 1940. aastal "Alko" riigistati, 12. oktoobril 1940 nimetati natsionaliseeritu direktoriks Vladimir Mölder. Saksa okupatsiooni ajal jätkas tegevust eraettevõttena. "Alko" pearaamatupidaja ja juhataja oli Jüri Põru. Teise maailmasõja ajal 1944. aastal rüüstati tehas täielikult. Ettevõte riigistati pärast sõda uuesti ja 1945. aastal tegutses Viljandis lühikest aega likööri- ja veinitehas "Alko". Seejärel veinitootmine Viljandis lõpetati ja seal hakati tootma konserve. Seejärel nimetati tehast järgmiselt: 1946–1951 Puu- ja Aedviljatehas "Alko" 1951–1963 Viljandi Konservitehas 1963–1990 Tartu Konservitehase Viljandi tsehh 1991–1992 Aktsiaselts Viljandi Konservitehas 1993 Riiklik Aktsiaselts Viljandi Konservitehas 1994–1996 Aktsiaselts Alviko ja Viljandi Konservitehas Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1959. Lk 299 "Viljandi vanalinna tänavatevõrgu ajalooline kujunemine" (PDF). Riigi Teataja. Vaadatud 13.02.2018.
Mirkka Lappalainen

Mirkka Marjaana Lappalainen (sündinud 26. novembril 1975 Helsingis) on soome ajaloolane, Tieto-Finlandia auhinna laureaat. Ta on 2014. aastast Helsingi Ülikooli lektor. Ajaloolasena uurib ta Soome Rootsi aja ajalugu, aadelkonna ja aadlisuguvõsade ajalugu, isikuajalugu, õigusajalugu, kuritegude ajalugu, väikest jääaega ning näljahädasid. Ta sai Helsingi Ülikoolist 1998. aastal magistrikraadi ja 2001. aastal litsentsiaadikraadi. 2005. aastal kaitses ta doktoriväitekirja "Suku, valta, suurvalta", mis käsitles Creutzi aadlisuguvõsa ajalugu Rootsi suurvõimu ajastul. Ta töötab 2001. aastast Helsingi Ülikoolis: aastatel 2001–2009 Soome ja Põhjamaade ajaloo assistendi, 2009–2014 teaduri ja 2014. aastast Soome ja Põhjamaade ajaloo ülikoolilektorina. 2014. aastal Tieto-Finlandia auhinna saanud kirjastuses Siltala ilmunud "Pohjolan leijona" tõlgiti 2016. aastal eesti keelde ("Põhjala lõvi. Gustav II Adolf 1611–1632", tõlkija Ants Paikre). 2010 – Lauri Jäntti auhind ("Susimessu") 2012 – Kanava auhinna nominent ("Pohjolan leijona" ) 2013 – Kommunikatsiooni riiklik auhind ("Jumalan vihan ruoska") 2014 – Kanava auhinna nominent ("Jumalan vihan ruoska" ) 2014 – Tieto-Finlandia auhind ("Pohjolan leijona") 2016 – Helsingi Ülikoolis valiti ta aasta dotsendiks 2005: Suku, valta, suurvalta. Creutzit 1600-luvun Ruotsissa ja Suomessa. (kirjastus WSOY), ISBN 951-0-30316-X 2006: Maailman painavin raha. Kirjoituksia 1600-luvun Pohjolasta. (WSOY), ISBN 951-0-32185-0 2009: Susimessu. 1590-luvun sisällissota Ruotsissa ja Suomessa. (kirjastus Siltala), ISBN 978-952-234-016-0 2012: Jumalan vihan ruoska. Suuri nälänhätä Suomessa 1695–1697. (Siltala), ISBN 978-952-234-140-2 2014: Pohjolan leijona: Kustaa II Aadolf ja Suomi 1611–1632. (Siltala), ISBN 978-952-234-242-3 Henkilökunta. helsinki.fi Vuoden 2016 dosentti on Mirkka Lappalainen. 12.04.2016. helsinki.fi Yliopistonlehtori Mirkka Lappalainen. helsinki.fi Vuoden 2016 dosentti on Mirkka Lappalainen. helsinki.fi Mirkka Lappalainen. "Põhjala lõvi". raamatukoi.ee