laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kalalomp

Kalalomp (ka Kitseoja veehoidla) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikareinu külas. Veekogu pindala on 5,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2261 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kutsika järv

Kutsika järv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 462 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tedre järv

Tedre järv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 679 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ristikerkujärv

Ristikerkujärv (ka Ristijärv, Ristikiriku järv, Pusa järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Abissaare külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 663 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Herrmani lomp

Herrmani lomp (ka Valgjärve tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikareinu külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kuksina järv

Kuksina järv (ka Nõoste järv, Neoste järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Abissaare külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 394 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Keldu järv

Keldu järv (ka Keltu järv) on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Neeruti külas. Veekogu pindala on 4 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lõokese lomp

Lõokese lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Abissaare külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 821 m. Järves on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 29.07.2018)
Matu veskijärv

Matu veskijärv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Palutaja ja Abissaare külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1132 m. Järves on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tikutaja järv

Tikutaja järv (ka Tamme Palujärv) on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Lutike ja Neeruti külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kula järv

Kula järv (ka Kula tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Sulaoja külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 919 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lambaniidü lomp

Lambaniidü lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Puugi külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 630 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Alapikä järv

Alapikä järv (ka Alapika järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1745 m. Järves on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kõiviksuu lomp

Kõiviksuu lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 656 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Turu järv

Turu järv (ka Turujärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 799 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Matu lomp

Matu lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooli ja Puugi külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1125 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Taebla

Taebla on alevik Lääne maakonnas, Lääne-Nigula valla keskus. Kuni 2013. aastani oli asula Taebla valla keskus. 1341. aastast pärinevad esimesed andmed Taebla külast (saksakeelne nimi Taibel). Alevik tekkis Taebla mõisa keskuse põhjal. Keskajal kuulus mõis Haapsalu toomkapiitlile, 18. sajandil oli ta Tallinna ülemkomandandi lauamõis. 1917. aastal sai mõisa omanikuks Ants Laikmaa sõber Aleksander Saar, kelle käes oli mõis kuni 1940. aastani. Mõisa kahekorruseline[viide?] puidust historitsistlik peahoone hävis tulekahjus 1991. aastal. Taeblas on sündinud eesti filmioperaator Kristjan Jaak Nuudi. Taeblast on pärit Eesti esimene NFL-i tippjalgpallur Michael Roos (elas Taeblas 1983–1992). 14. veebruaril 1934 sündis Taeblas arhitekt ja ehitusinsener Kalju Hanstein. Eha tänav Haapsalu maantee Kase tänav Kase puiestee Koidu tänav Kuuse tänav Lasteaia tänav Metsa tänav Nurme tänav Nurme põik Nõmme tänav Papli puiestee Pargi tänav Piiri tänav Raudtee tänav Soo tänav Staadioni tänav Tallinna maantee Toominga tänav Tööstuse tänav Uus tänav Taeblas tegutses Taebla valla jalgpalli esindusmeeskond Taebla JK. Alevikus asub Taebla staadion. Taebla raudteejaam Taebla raamatukogu Eesti 2021. aasta rahvaloendus, vaadatud 18.05.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Palivere

Palivere on alevik Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Kuni oktoobrini 2013 kuulus Palivere Taebla valda. Palivere läbib Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Aleviku piiril asub Palivere künnapuu. Paliveres Risti-Palivere oosil asub Läänemaa kõrgemaid punkte Pikajalamägi (51 m). Risti-Palivere oos on osa Palivere servamoodustiste vööndist. Elanike arv on 654. Alevikus on sündinud Voldemar Eller, Jaan Pehk. Vanadel kaartide järgi on Vidruka mõisast lõunas Väänla (Wönla) ja Veski küla. Taebla jõel on Palivere lähedal olnud kaks vesiveskit (Etawälli). Lisaks veskitele on olnud ka kolm kõrtsi (Pilli, Jõe ja Silla). Paliverest idas on Jaakna (vanadel kaartidel Jakma) küla. Palivere ja Vidruka mõisast idas on vanade kaartide järgi olnud Saksapatu (Saksapatto) küla. Varaseim teade Palivere mõisa kohta on 1493. aastast. Nõukogude ajal tegutses Palivere Ehitusmaterjalide Tehas, kus ehitusmaterjalide kõrval koostati ka laiatarbe elektroonikaseadmeid (vt arvuti Iskra 1080 Tartu). Tehas andis paljudele tööd, sellega on seotud Palivere nõukogudeaegne areng. Aastatel 1902–2004 läbis Palivere alevikku Keila–Haapsalu raudtee (vt Palivere raudteejaam). Palivere jaamahoone II maailmasõjas hukkunute ühishaud Hiiekünnapuu Palivere piiril Palivere linnus Palivere pooppuu Palivere raamatukogu Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. http://entsyklopeedia.ee/artikkel/palivere2 http://entsyklopeedia.ee/artikkel/taebla_vald MINA ELASIN SIIN ⟩ Palivere. Raudteeküla, kus raudteed enam ei ole; Ypsilon, 06.02.2023
Valka linnateater

Valka linnateater (läti keeles Valkas pilsētas teātris) on Lätis Valkas tegutsev teater. Teatri alguseks võib lugeda 10. maid 1871, kui Valkas kanti esimest korda ette lätikeelne teatrietendus. Teatrit edendasid tugevasti Cimze seminari õpilased. Teater on Valkas aastast 1996 toimuva rahvusvahelise teatrifestivali Tālvils üks eestvedajaid.
Weenen

Weenen on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas Inkosi Langalibalele vallas. Weenen asutati 1839. aastal kohale, kus 1838. aastal olid suulud toime pannud voortrekkerite massimõrva. 'Weenen' tähendab hollandi keeles 'nutma'. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Weeneni elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,43%, valgeid 7,04%, India või Aasia päritolu inimesi 6,40%, värvilisi 2,78% ja teisi 0,38%. Suulu keelt pidas emakeeleks 80,41% inimesi, inglise keelt 11,56%, afrikaani keelt 4,23% ja ndebele keelt 1,26%. https://census2011.adrianfrith.com/place/570002
Rookdale

Rookdale on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rookdale'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,48%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15%, värvilisi 0,11%, valgeid 0,04% ja teisi 0,24%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,54% inimesi, sotho keelt 3,85%, inglise keelt 0,82%, ndebele keelt 0,78% ja viipekeelt 0,34%. https://census2011.adrianfrith.com/place/571025
Ekuvukeni

Ekuvukeni on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ekuvukeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,54%, India või Aasia päritolu inimesi 0,27%, valgeid 0,10%, värvilisi 0,06% ja teisi 0,04%. Suulu keelt pidas emakeeleks 92,29% inimesi, viipekeelt 2,09%, ndebele keelt 1,94%, inglise keelt 1,50%, tsvana keelt 1,02% ja afrikaani keelt 0,48%. https://census2011.adrianfrith.com/place/569012
Máti

Máti (kreeka keeles Mάτι) on küla Kreekas Atika piirkonnas, 29 km Ateenast ida pool Egeuse mere kaldal. Küla on populaarne turismisihtkoht. 23. juulil 2018 puhkenud metsatulekahju levis külla ning hävitas selle pea täielikult. Hukkus 87 inimest ja üle 172 sai vigastada. "'Armageddon' fire in Greece kills at least 80, many missing". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. juuli 2018. Vaadatud 30. juulil 2018.
Läti loodusmuuseum

Läti loodusmuuseum (läti keeles Latvijas Dabas muzejs) on Lätis Riias asuv loodusmuuseum. Muuseum on Läti keskkonnakaitse- ja regionaalarenguministeeriumi (läti keeles Latvijas Republikas Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija) alluvuses. See muuseum on Baltimaade üks vanimaid loodusteaduslikke muuseumeid. Muuseum asutati 1845. Muuseumi koduleht
Wembezi

Wembezi on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wembezi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,76%, värvilisi 0,14%, valgeid 0,07% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,03%. Suulu keelt pidas emakeeleks 98,53% inimesi, sotho keelt 0,29% ja koosa keelt 0,26%. https://census2001.adrianfrith.com/place/51606
Goodhome

Goodhome on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goodehome'i elanikest 99,49%, värvilisi 0,18%, valgeid 0,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,02% ja teisi 0,25%. Suulu keelt pidas emakeeleks 95,07% inimesi, ndebele keelt 1,31% ja inglise keelt 1,03%. https://census2011.adrianfrith.com/place/573022
Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasium

Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasium oli gümnaasium Tallinnas aadressil Vana-Kalamaja tänav 9. Kool tegutses 2004–2016, misjärel see liideti Tallinna Linnamäe Vene Lütseumiga. Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 301 https://web.archive.org/web/20180805020930/http://vktg.tln.edu.ee/ (vaadatud 30.07.2018)
Scott Kelly

Scott Joseph Kelly (sündinud 21. veebruaril 1964) on Ameerika Ühendriikide insener ning endine mereväelane ja NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1996. aastal ning on osalenud neljal missioonil. Kelly oli 26., 45. ja 46. ekspeditsiooni ajal Rahvusvahelise Kosmosejaama komandör. Kelly lendas esimest korda kosmosesse detsembris 1999 kui ta oli missiooni STS-103 ajal Discovery piloot. See oli Hubble'i kosmoseteleskoobi kolmas teenindusmissioon. 2007. aastal oli ta missiooni STS-118 komandör ja novembris 2010 sai ta 26. ekspeditsiooni komandöriks. Novembris 2012 valiti Scott Kelly ja Mihhail Kornijenko Aasta kosmoses missioonile, mille raames veetsid nad 340 päeva Rahvusvahelises Kosmosejaamas. Nende missioon algas 27. märtsil 2015 kui algas 43. ekspeditsioon ja lõppes 29. veebruaril 2016, kui Kelly andis jaama juhtimise üle 47. ekspeditsiooni komandörile, Timothy Koprale. Kelly naasis Maale 1. märtsil 2016. Scottil on kaksikvend Mark, kes on samuti endine astronaut ning nad on ainsad kosmoses käinud vennad. 12. märtsil 2016 teatas Kelly, et lõpetab astronaudikarjääri ja lahkub NASA-st. "Scott J. Kelly" (PDF). NASA. Vaadatud 30. juuli 2018. "STS-103". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. mai 2021. Vaadatud 30. juuli 2018. "Astronaut Scott Kelly ja kosmonaudid Mihhail Kornijenko ning Sergei Volkov naasid õnnelikult Maale". Õhtuleht. Vaadatud 30. juuli 2018. "Mark E. Kelly". NASA. Vaadatud 30. juuli 2018. "Record-breaking astronaut Scott Kelly retiring this April". Engadget. Vaadatud 30. juuli 2018. Scott Kelly Twitteris Scott Kelly biograafia NASA kodulehel (inglise keeles)
Vana-Kalamaja gümnaasium

Vana-Kalamaja gümnaasium oli gümnaasium Tallinnas aadressil Vana-Kalamaja tänav 9. Kool tegutses 1946–2004, misjärel see korraldati ümber Tallinna Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasiumiks. 1946–1948 nime all Tallinna 5. mittetäielik keskkool 1948–1965 Tallinna 5. keskkool 1965–1977 Tallinna 5. 8-klassiline kool (1977–1991) oli kool suletud, seal tegutses Tallinna Kalinini rajooni koolidevaheline õppekombinaat 1991–1992 Vana-Kalamaja põhikool 1992–2002 Tallinna Kalamaja üldhariduskool 2002–2004 Vana-Kalamaja gümnaasium. Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 301
Jaakna

Jaakna (18. sajandi kaartidel Jakna) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 1726. aastal on mainitud talupoeg Jackne Jahni, 1798. aastal Jakma või Jakna talu. Küla on mainitud esimest korda 1844. aastal nimega Jakra Tõenäoliselt tuleneb küla talunimest, mis lähtub omakorda Jaagu nimest, teadmata on aga liite -na päritolu. Külas on Jaakna bussipeatus. Jaakna kaguosa jääb Marimetsa looduskaitsealale. Vanade kaartide järgi on Jaakna külast põhjas olnud Nõmme (Nömme) maanteekõrts (Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee Risti ja Palivere vahelisel teelõigul). 1977. aastal liideti Jaaknaga Mike (1726 Mickis) ja Nõmme külad. Kuni 2013. aastani kuulus küla Risti valda. Keila–Haapsalu raudteel oli Jaakna küla lähedal Vaharu raudteepeatus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimede leksikon https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/app/maanteeamet Maa-ameti geoportaal
Võivaku tiik

Võivaku tiik (ka Kallaku veehoidla, Kallaku tiik ja Mudiste tiik) on tiik Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Võivaku külas. Tiik asub Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee ja endise maanteetrassi vahelisel alal 87 m kõrgusel merepinnast. Tiigist voolab välja kraav, mis suubub umbes 700 m kaugusel Pelda ojasse. Puhastatud tiik avati supluskohana 2009. aastal. Külli Hiiemäe-Metsar (august 2009). "Võivaku tiik ootab suplejaid" (PDF). Leole. Suure-Jaani vald. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30.07.2018. Vaadatud 30.07.2018.
Petropavlovsk-Kamtšatski

Petropavlovsk-Kamtšatski on linn Venemaal, Kamtšatka krai halduskeskus. Petropavlovsk-Kamtšatski asutas Vitus Bering 1740. aastal itelmeeni küla Autšini kohale. Ta andis sellele nimeks Petropavlovsk oma laevade järgi. 1779 külastasid sadamat James Cooki kolmanda ümbermaailmareisi ajal tema laevad "Discovery" ja "Resolution". Augustis maeti sinna Charles Clark, kes oli pärast Cooki hukkumist ekspeditsiooni juhtimise üle võtnud. 1812 nimetati asula linnaks (esialgse nimetusega Petropavlovski sadam) ja Kamtšatka poolsaare halduskeskuseks. 2. detsembril 1849 moodustati Kamtšatka oblast ja selle pealinna nimetati seekord Petropavlovski Port. 1913 kehtestati linna vapp, mis üldjoontes langes kokku oblasti vapiga, ainult sellele oli üles lisatud kolmest tornist koosnev kroon ja alla kaks ankrut, mis olid kokku seotud Aleksandri lindiga. Linnavalitsuse algatusel taastati vapp 1993. aastal. 1924 nimetati linn ümber Petropavlovsk-Kamtšatskiks, et eristada linna Kasahstanis asuvast Petropavlovskist. 21. aprillil 1933 alustas linnas tööd elukutseline teater. 6. novembril 1936 valmis esimene laevaehitustehas. 31. augustil 1958 avati Kamtšatka esimene kõrgkool, Kamtšatka Pedagoogiline Instituut, mis 31. oktoobril 2000 nimetati ümber Kamtšatka Riiklikuks Pedagoogiliseks Ülikooliks, see 15. juulil 2005 omakorda Kamtšatka Riiklikuks Ülikooliks ja 6. märtsil 2006 Vitus Beringi nimeliseks Kamtšatka Riiklikuks Ülikooliks. 31. oktoobril 1972 autasustati Petropavlovsk-Kamtšatskit Tööpunalipu ordeniga. 1. juulil 2007 valiti Petropavlovsk-Kamtšatski rahvahääletuse tulemusel Kamtšatka krai administratiivkeskuseks. Raudteesid Kamtšatkal ei ole. Nõukogude ajal toimus reisilaevaühendus Vladivostokiga. 1980. aastate lõpus see lõpetati kahjumlikkuse tõttu. Seetõttu toimub peamine ühendus välismaailmaga Jelizovo lennujaama kaudu. Sealt toimuvad regulaarsed reisid paljudesse Venemaa linnadesse, näiteks Habarovskisse, Krasnojarskisse, Moskvasse, Novosibirskisse, Peterburi ja Vladivostokki ning isegi USA-s Alaskal olevasse Anchorage'isse. Lisaks korraldatakse mitmesse paika nii Kamtšatka krais, mujal Venemaal kui välismaal (Tai) tšarterlende. Koduleht Fotod
Hibberdene

Hibberdene on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul Mzimayi jõe suudmes. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hibberdene'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 67,10%, valgeid 29,43%, India või Aasia päritolu inimesi 1,81%, värvilisi 1,21% ja teisi 0,45%. Suulu keelt pidas emakeeleks 60,92%, inglise keelt 18,13%, afrikaani keelt 15,76% ja koosa keelt 3,18%. https://census2011.adrianfrith.com/place/506002
Tallinna linna valimiskomisjon

Tallinna linna valimiskomisjon on valimiskomisjon, mis tegutseb Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 7. Komisjon korraldab Tallinna kohalikke valimisasju, mis on seotud kohaliku omavalitsuse volikogu, Riigikogu ja Euroopa parlamendi valimistega või rahvahääletustega. Komisjon täidab ühtlasi ka Harju maakonna valimiskomisjoni ülesandeid. Komisjoni esimees on Toomas Sepp. https://web.archive.org/web/20180730094228/https://www.tallinn.ee/est/valimised/Tallinna-Valimiskomisjon (vaadatud 30.07.2018) Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 299 Komisjonist Tallinna linna kodulehel
Valimiskomisjon

Valimiskomisjon on organ (komisjon), mis organiseerib valimiste korraldust ja hääletamist valimisjaoskonnas. Eestis korraldavad riiklikul tasemel valimistega seonduvat Vabariigi valimiskomisjon ja Riigi valimisteenistus. Peale selle tegutsevad ka kohalikud valimiskomisjonid, näiteks Tallinna linna valimiskomisjon. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus"(vaadatud 30.07.2018)
Nabe mägi

Nabe mägi on neem ja kõrgendik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Lohusalu poolsaare läänetipus. Nabe mäel on asunud pelgupaik, mis on arheoloogiamälestis. Nabe neem kultuurimälestiste riiklikus registris
Pikassäär

Pikassäär on mitme Eesti sääre nimi: Pikassäär ehk Suureranna neem, Hiiu maakonnas Kõpu poolsaare lõunaosas Pikassäär, Hiiu maakonnas Kõpu poolsaare lõunaosas Pikassäär, Harju maakonnas Rammu saarel Pikassääre kari
Dundee (LAV)

Dundee on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMzinyathi ringkonnas. Dundee on kaevanduslinn, kus tegeldakse kivisöe kaevandamisega. Asula on rajatud 1835. aastal Linnaõigused sai Dundee 1882. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dundee elanikest mustanahalisi aafriklasi 81,20%, valgeid 7,16%, India või Aasia päritolu inimesi 7,05%, värvilisi 4,11% ja teisi 0,48%. Suulu keelt pidas emakeeleks 76,29% inimesi, inglise keelt 15,57%, afrikaani keelt 4,47% ja ndebele keelt 1,00%. Dundee TravelGround https://census2011.adrianfrith.com/place/574003
Scholen

Scholen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 20,41 km². 31. detsembril 2015 elas seal 808 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Reino Sepp

Reino Sepp (23. juuli 1926 Kuressaare – 21. veebruar 1992 Stockholm) oli eesti tööstuskeemik, spordiajaloolane ja -statistik. Ta lõpetas 1944. aastal Kuressaare gümnaasiumi ja põgenes samal aastal Rootsi, et vältida Saksa sõjaväkke mobiliseerimist. Seal lõpetas ta 1947. aastal Stockholmi tehnikainstituudi keemiainsenerina ja õppis 1949–1953 Stockholmi Ülikoolis keemiat. Aastal 1963 sai Stockholmi Ülikoolist filosoofiamagistri kraadi. Oli korporatsioon Sakala vilistlane. Oli aastatel 1953–1961 kooliõpetaja ning andis põhiliselt keemia, füüsika ja matemaatika tunde, aga õpetas ka bioloogiat ja kehalist kasvatust. Töötas 1961–1988 tööstuskeemikuna, olles Alfa-Laval AB laboratooriumi juhataja. Jäi pensionile 1988. aastal. Põhitöö kõrvalt uuris ta Eesti spordiajalugu ning kogus ja avaldas Eestit ja väliseestlasi puudutavat spordistatistikat. Esimese eestlasena kuulus Rahvusvahelisse Kergejõustikustatistikute Assotsiatsiooni (ATFS). Lisaks spordile tundis huvi eesti slängi ja rahvalaulu vastu. Lõi kaasa Rootsi eestlaste seltsielus, avaldas ajakirjanduses artikleid ja arvamusliidrina toetas kodumaa eestlastega suhtlemist. Alates 1967. aastast käis korduvalt okupeeritud Eestis. Elu lõpu poole uuris Eesti filmi ja heliplaatide ajalugu, mille tulemusena koostas koos Allan Kellyga aastatest 1901–1939 pärinevate heliplaatide registri "The Baltic Discography". Reino Sepp on maetud Sankt Görani kiriku kolumbaariumisse Stockholmis. Reino Sepp abiellus 1961. aastal soomlanna Anja Aavikkoga, neil sündis kaks tütart ja poeg. Tema tütremees on vaimulik ja arhitekt Tiit Pädam. Mati Kalve (29. august 1996). "Eesti Spordimuuseumis mälestati Reino Seppa". Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet. Lk. 8. Vaadatud 30. juuli 2018. Spordimuuseumis meenutatakse Reino Seppa. Eesti Päevaleht, 22. märts 2006 Hellar Grabbi (4. detsember 2009). "Täiendusi Eesti spordiajaloole". Estonian World Review. Vaadatud 30. juuli 2018. Andres Küng Tiit Pädam: Kirik peab õpetama andeksandmist. Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet, 5. jaanuar 1990 SEPP, REINO ESBL. kasutatud 30. juuli 2018
BMW 132

BMW 132 oli 9-silindriline õhkjahutusega tähtmootor, mis töötati välja Saksamaal 1933. aastal. 1928. aastal alustas BMW litsentsi alusel Pratt & Whitney R-1690 Hornet õhkjahutusega tähtmootori seeriatootmist. BMW 132 oli sisuliselt Horneti meetermõõdustikku viidud ja täiustatud versioon, mille tootmist BMW alustas 1933. aastal. Kuna mootor oli mõõtmetelt väga lähedane Pratt & Whitney Horneti mootorile, siis kasutasid saksa lennukitöösturid võimalust pakkuda oma lennukeid ekspordiks kas BMW või Pratt & Whitney mootoritega. Näiteks Junkers Ju 52 oli võimalik soovi korral emma-kumma mootoriga tellida. Mootorist oli tootmises mitu versiooni, tsiviilkäibes olnud mootorid olid karburaatoritega, Luftwaffe tarbeks toodeti alates 1937. aastast ka otsesissepritsega mootoreid. Teise maailmasõja puhkedes oli BMW 132 lahingulennukitel asendatud juba uuemate ja võimsamate mootoritega. Junkers Ju 52 tarbeks toodeti seda aga edasi kuni 1945. aastani. Kõigist versioonidest kokku toodeti üle 21 000 BMW 132 mootori. Dornier Do 17 P Junkers W 34 hi. Junkers Ju 46 Junkers Ju 52 Junkers Ju 86 Junkers Ju 90 Junkers Ju 160 Arado Ar 95 Arado Ar 195 Arado Ar 196 Arado Ar 197 Heinkel He 114 Heinkel He 115 Henschel Hs 122 Henschel Hs 123 Henschel Hs 124 Blohm & Voss BV 141A Dornier Do 18L Blohm & Voss Ha 137A Blohm & Voss Ha 140 Blohm & Voss BV 142 Focke-Wulf Fw 62 Focke-Wulf Fw 200
Schwaförden

Schwaförden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 25,96 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1523 inimest. Vald paikneb umbes 40 km Bremenist lõunas. Schwafördenis on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Schwaförden keskus. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.schwafoerden.de
Sudwalde

Sudwalde on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 27,15 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1056 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.