laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Philippe Jourdan

Philippe Jean-Charles Jourdan (sündinud 30. augustil 1960 Daxis Prantsusmaal) on Eesti vaimulik, 23. märtsist 2005 katoliku kiriku apostellik administraator Eestis ning alates 26. septembrist 2024 Tallinna piiskopkonna piiskop. Philippe Jourdan kuulub alates 1980. aastast Opus Dei personaalprelatuuri. Ta ordineeriti 20. augustil 1988 preestriks, mille järel astus Preestrite Püha Risti ühingusse. 1996. aastal tuli Philippe Jourdan Eestisse ja sai 2005. aastal Eesti kodakondsuse. Ta ordineeriti piiskopiks 10. septembril 2005 Tallinnas Oleviste kirikus, pühitsemise viis läbi peapiiskop Peter Stephan Zurbriggen, kohal viibisid kardinal Jānis Pujāts, peapiiskop Tadeusz Kondrusiewicz ja Opus Dei prelaat Javier Echevarría. 23. juunil 2006 kohtus piiskop Philippe Jourdan Vatikanis paavst Benedictus XVI-ga ja 11. juunil 2015 paavst Franciscusega. Philippe Jourdan valdab eesti, hispaania, inglise, itaalia, prantsuse, saksa ja vene keelt. Lycée Louis-le-Grand, matemaatika[viide?] 1979 École Nationale des Ponts et Chaussées, insener[viide?] Pontificium Atheneu Sanctae Crusis seminar, teoloogia[viide?] 1988–1992 Pariisi ülikooli kaplan 1992–1996 Opus Dei prelatuuri vaimulik juhendaja 1996–2005 Vatikani generaalvikaar ja atašee Eestis pastoraalküsimustes 1997 katoliku kiriku esindaja Eesti Kirikute Nõukogus 1999–2001 Tallinna Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse koguduse preester märts 2004 Eesti Kirikute Nõukogu asepresident 23. märts 2005 Eesti apostellik administraator ja Pertusa titulaarpiiskop (avalikustati 1. aprillil 2005) 28. september 2024 Katoliku kiriku Tallinna piiskopkonna piiskop 2006 Valgetähe III klassi teenetemärk 2008 Tallinna Toomkoguduse Maarja medal 2008 Auleegioni orden (rüütel) "Messages of the Bishop of Tallinn". Katoliku.ee. Vaadatud 26.09.2024. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Philippe Jourdan: kas loode on inimene? Postimees, 5. detsember 2008 Philippe Jourdan: kui otsime rahu, ei tohi karta tõe otsimist Postimees, 17. veebruar 2009 Sigrid Kõiv. Piiskop Jourdan: inimesed hakkavad Jumala juurde tagasi pöörduma Postimees, 10. september 2010
Anguilla

Anguilla on Suurbritannia meretagune ala, millel on omavalitsus. Ta hõlmab Anguilla saare, Sombrero ning hulga teisi saarekesi, mis moodustavad kõige põhjapoolsema osa Väikeste Antillide Tuulepealsetest saartest Kariibi mere ja Atlandi ookeani vahel. Anguilla kuulub ajavööndisse UTC−4:00. Anguilla on Suurbritannia meretagune ala. Riigipeaks on Suurbritannia monarh (praegu Charles III), keda esindab saarel kuberner. Valitsusjuht on kohapeal valitav peaminister (chief minister). Ametlik keel on inglise keel. Anguilla deviis on Each Endeavouring, All Achieving. Üladomeen on .ai Rahaühik on Ida-Kariibi dollar (XCD). Anguilla Vabariik Suurbritannia pass (Anguilla) Rahvaloenduse esialgsed tulemused. GeoHive. Vaadatud 1.04.2015.
Riigihümn

Riigihümn (ehk lihtsalt hümn) on kodumaad ülistav pidulik muusikapala, mis kuulub riigi ametlike sümbolite hulka. Riigihümne hakati kasutama 18. sajandi lõpus. Tänapäeval on hümn igal riigil. Riigihümne esitatakse pidulikel riiklikel sündmustel, vastuvõttudel, aktustel ja meeleavaldustel, kuid ka rahvusvahelistel spordivõistlustel, näiteks enne riikidevahelist jalgpallimatši või sportlaste autasustamisel. Riigihümni lauldakse enamasti ühiselt ning sellega kaasneb püstitõusmine või valveseisak. Eesti Vabariigi hümn on "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm" (Fredrik Paciuse viis, 1848; Johann Voldemar Jannseni sõnad, umbes 1866–69). Riigihümnide loend "National Anthems, Hymns, Patriotic and Folk Songs" Eesti Vabariigi hümn Riigikantselei veebilehel National Anthem Reference Page Riigihümnide kollektsioon
Kaastunne

Kaastunne on võime tunda kaasa teise inimese või looma valu, leina ja kannatuste suhtes. Algselt kasutati kaastunde mõistet erinevates religioonides. Kristlikus kultuuris on kaastunne seotud inimese moraali ja eetikaga. Seda nähakse kui voorust. Kaastundel on kaks peamist vormi: inimene on kaastundest füüsiliselt mõjutatud ja valu võib teda otseselt motiveerida tegutsema või ta jääb passiivseks ja kaastunne on vaid emotsioon. kaastunne tekkis konkreetsel põhjusel. Eesti keeles võib kaastunne olla nii emotsioon, kui ka õpitud viisakas käitumine. Näiteks on eestlastel kombeks öelda leinavale või õnnetule inimesele "Tunnen kaasa!" ja seda nimetatakse kaastundeavalduseks. Kaastundeavaldus võib ka ilmuda ajalehes tekstina, kus on nimetatud mitmeid inimesi, kellele kaasa tuntakse ja kes kaasa tunnevad. Kaastunne (sanskriti ja paali keeles karuṇā; tiibeti keeles snying rje; hiina keeles 慈悲 cibei; jaapani keeles jihi) on budismis üks nelja mõõtmatu ehk brahmaseisundi juurde kuuluvast teostusest. Mahajaanas on kaastunne koos mõistmisega üks kahest põhimõistest, mis kuuluvad virgumise juurde. Kaastunne on budismis eeskätt erapooletu suhtumine kõikidesse olenditesse, nende kannatuste endale kujustamine, olendite hüvanguks tegutsemine ja nende otsene aitamine. Mahajaanas arendatakse virgumismeelt eelkõige kaastundest teiste olendite vastu. Kaastunne on bodhisattvate kõige olulisem omadus ja nende tegutsemise juhtmõte. Kaastunnet kehastab ülima ideaalina bodhisattva Avalokitešvara. Halastus Artikel Mitleid: In: Historisches Wörterbuch der Philosophie, Bd. 5, Sp. 1410. Ida mõtteloo leksikon: kaastunne. [1]
Cham

Cham on linn Saksamaal Baieri liidumaal. Cham on asula ja vald Šveitsis Zugi kantonis Zugi järve põhjakaldal. Cham ehk tsam on Tiibeti tants.
Tühjus (budism)

Tühjus ehk olematus (sanskriti keeles śūnyatā; paali keeles suññatā; tiibeti keeles stong pa nyid; hiina keeles 空 kong; jaapani keeles kū) on India budismist pärinev filosoofiline ja matemaatiline mõiste, mille tähendus sõltub õpetuslikust kontekstist. Tühjus ehk olematus võib tähendada tegelikkuse omadust, meditatsiooniseisundit või ka tunnetuslikku kogemust. Budismi filosoofias on tühjus ehk olematus üks kesksemeid mõisteid, mis on eriti oluline ületava mõistmise suutrates ja madhjamaka tekstides.  Pikemalt artiklis Madhjamaka Eelkõige tähendab tühjus budismis seda, et millelgi ei ole kindlat ja muutumatut omaolekut, kõik mõisted, väited ja seisukohad, aga ka tajud ja teadvuse seisundid on suhtelised, subjektiivsed ja sõltuvad kontekstist. Seda esitab näiteks «Südasuutra» väide, et “kõik seadmused on märgistatud tühjusega” (sanskriti keeles sarvadharmāḥ śūnyatālakṣaṇāḥ). Tühjus budismis on inimese võime ja omadus käsitleda kõrgeimas teadvuse seisundis tegelikkust ning selle tunnetamist täiesti avatuna. Hiinakeelsetes tõlgetes on sanskriti śūnyatā vasteks märk, mille üheks tähenduseks on 'taevas' (空 kong), viidates avarusele, mõõtmatusele, kõigi võimaluste väljale. Theravaada õpetuste järgi on tühjus eelkõige isetus (anatta) – isiksuse, hinge ehk iseenda puudumine. Kui Ānanda küsis Buddhalt, mida tähendab, et maailm on tühi (suñño loko), vastas Buddha, et see tähendab, et maailm on tühi endast (atta), mille moodustavad viis klammerdumise kogumikku. Samuti tähendab suññata isetusele vastavat meeleseisundit. Theravaada õpetuses esineb tühjuses vabanemine (suññato vimokkha), koos märgituses vabanemise (animitto vimokkha) ja ihatuses vabanemisega (appaṇihito vimokkha), mis saavutatakse keskendumise (samādhi) teel. Mahajaana õpetustes esineb tühjus sageli koos mõistetega märgitus ja eesmärgitus, mida kokku nimetatakse kolmeks vabanemise väravaks. Madhjamaka kohaselt pole ühelgi nähtumusel ehk dharmal püsivat ja sõltumatut omaolekut. Joogatšaara õpetustes mõtestatakse kõike kui teadvuse ehk meele ilminguid. Tiibeti budismi dzogcheni ja shentongi õpetustes, samuti zen-budismis viitab tühjus budaloomusele. Tühjuse mõiste mõjul võeti India matemaatikas umbes 3. sajandil kasutusele null. Ida mõtteloo leksikon: tühjus A New Look at the Heart Sutra, from Thich Nhat Hanh and Norman Fischer. September 1, 2017. [1] Suññataloka-sutta (Suñña Sutta), SN 35.85.[2] Vimokkhakathā Ps 1.5, lk 237 ja Ñāṇakathā Ps 1.1, lk 89. Madhjamaka Nāgārdžuna null Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Riina Eentalu

Riina Eentalu (neiupõlvenimi Riina Mägi; sündinud 3. veebruaril 1946) on eesti raadioajakirjanik. Õppis Viinistu algkoolis ja Loksa Keskkoolis. Raadiotööd proovis koolipõlves Eesti Raadio noorte reporterite klubis. 1966. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia ajakirjanduse eriharus. 1971. aastast töötas Eesti Raadio uudistetoimetuses saatejuht-toimetajana ja 2016. aastast oli Eesti Rahvusringhäälingu keelenõunik. 2005 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2006 – Eesti Raadio aastapreemia 2006 – Eesti Ringhäälingute Liidu aastaauhind Kuldmikrofon 2016 – Eesti Ajakirjanike Liidu auliige ERR keelenõunik on Riina Eentalu. Eesti Naistoimetajad, 22.01.2016. Riina Eentalu raadiolugu Lennart Merist. Maaleht 23. veebruar 2006 Margus Mikomägi. Riina Eentalu: "Küsi, ära heieta". Maaleht, 20. märts 2003 Priit Pullerits. Kaks häält, mis ühendavad meid maailmaga. Postimees, 16. detsember 2006 Ille Grün-Ots. Eesti Raadio raudvara – Riina "Päevakaja" Eentalu. Ajakiri Elukiri]
Kaaru

Kaaru (varasema nimega ka Kaaruküla) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Külas asub Mooste baptistikoguduse palvela. Kaaru külas on sündinud kirjanik ja kunstnik Jaan Vahtra. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kadaja

Kadaja on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Kuulus 1950. aastani Ahja valda, 1945–1954 Laane külanõukogusse, hiljem Rasina külanõukogusse. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda. Aarniku Laane Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Savimäe (Põlva)

Savimäe on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda. Matsisaare Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
2010. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. aastatuhat   ◄ | 20. sajand | 21. sajand     ◄ | 1980. aastad | 1990. aastad | 2000. aastad | 2010. aastad | 2020. aastad       2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 2010. aastad on ajavahemik 2010. aasta algusest kuni 2019. aasta lõpuni. Araabia kevad 2011. aasta Sendai maavärin ... 2011. aastal oli Tallinn Euroopa kultuuripealinn.
Savimäe

Savimäe on kahe Eesti küla nimi: Savimäe, küla Rõuge vallas Võru maakonnas Savimäe, küla Põlva vallas Põlva maakonnas Savimäe on olnud endine küla või Savioru küla osa Rõuge vallas Savimäe oja
Suurmetsa

Suurmetsa (kohalik hääldus Suurõmõtsa) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda. Külas asub looduskaitse all olnud Tamme talu pärn. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Looduskaitseväärtuse kaotanud üksikobjektid arvati kaitse alt välja". Keskkonnaministeerium. 5. jaanuar 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2018.
Savimäe (Rõuge)

Savimäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Keeri järv

Keeri järv (Keeri-Ulila järv, Ulila järv, Härjanurme järv või Võsivere järv) on järv Tartumaal Elva vallas, Ulilast 4 km lõunakagu pool ning kuulub Keeri-Karijärve looduskaitseala koosseisu. Keeri järv on 125,8 ha suur, suurim sügavus 4,5 m ja keskmine 3 m. Järv asub Elva orundis merepinnast 32,5 m kõrgusel. Järv jaguneb kaheks eraldatud osaks: Keeri ehk Suur- ja Härjanurme ehk Väikejärveks. Suurjärvest voolab läbi Elva jõgi. Taimestik on väga liigirikas: leidub üle 30 liigi makrofüüte. Kaldataimena domineerib järvkaisel, kohati leidub palju pilliroogu, vähem kasvab ahtalehist hundinuia, tarnu ja konnaosja. Kalastik on liigirikas ning sõltuvuses Elva ja Emajõe kaudu sisse rändavatest varudest. Peamised kalaliigid on latikas, särg; veidi vähem leidub ahvenat, hauge, nurgu, roosärge. 2. märtsil 2016 püüti järvest teadaolevalt suurim harrastuspüügivahendiga püütud haug Eestis. Kala kaalus väidetavalt 22,7 kilogrammi. Seni teadaolev Eesti rekordhaug kaaluga 19,9 kilogrammi püüti enne II maailmasõda samuti Keeri järvest.
Määsi

Määsi on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Määsi külas on sündinud kirikuõpetaja Aleksander Luhamets ja botaanik Taimi Paal. Külas asub Luhamaa kalmistu. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Vaade Määsi mäelt Vaade Määsi mäele Luhamaa külamaja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Kärinä

Kärinä (aastani 1997 Kärina) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Piirneb Tsiistre, Põnni, Missokülä, Pulli ja Savioja külaga. Külas tegutseb Nopri Talumeierei. Kärinä küla piiresse jäävad Kisõjärv, Laihjärv, Sõdaalonõ järv, Mägialonõ järv ja Kõrbjärv. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Nopri talomeierei tege vallalõ vahtsõs tettü lehmälauda" Uma Leht, 10. oktoober 2019
2000. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. aastatuhat   ◄ | 20. sajand | 21. sajand     ◄ | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | 2000. aastad | 2010. aastad | 2020. aastad     2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 2000. aastad on ajavahemik 2000. aasta algusest kuni 2009. aasta lõpuni. ... ... ... Priit Simson. ENN SOOSAAR: see oli anarhistliku vabanemise aeg EPL, 16. detsember 2009
Tsiistre

Tsiistre on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Külas tegutseb Tsiistre Linamuuseum. Külas asub kultuurimälestisteks nimetatud kääpaid ja Tsiistre kivikalme. Küla piiresse jääb Märä järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tsiistrenuka külaseltsi koduleht
Hindsa

Hindsa on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hino (Rõuge)

Hino on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hino

Hino on mitme asula nimi: Hino (Kanepi), küla Eestis Põlva maakonnas Kanepi vallas Hino (Rõuge), küla Eestis Võru maakonnas Rõuge vallas Hino, linn Jaapanis Tōkyō prefektuuris Hino, linn Jaapanis Shiga prefektuuris Hino, linn Jaapanis Tottori prefektuuris Hino järv Hino soo Hino Motors
Eksponentjaotus

Eksponentjaotus on üks pidev tõenäosusjaotus, mida kasutatakse tihti sõltumatute sündmuste vahelise aja modelleerimisel. Kui juhuslik suurus X on eksponentjaotusega parameetriga λ, siis tähistatakse seda eestikeelses kirjanduses sageli X ∼ Exp ⁡ ( λ ) {\displaystyle X\sim \operatorname {Exp} (\lambda )} . Juhuslik suurus X on eksponentjaotusega parameetriga λ, kui tema tihedusfunktsiooniks on f ( x ) = { 0 , kui  x < 0 , λ e − λ x , kui  x ⩾ 0. {\displaystyle f(x)=\left\{{\begin{matrix}0&,\;{\mbox{kui }}x<0,\\\lambda e^{-\lambda x}&,\;{\mbox{kui }}x\geqslant 0.\end{matrix}}\right.} Mõnikord on tähistatud λ-ga jaotuse argumendi pöördväärtust (nt X ∼ Exp ⁡ ( α ) {\displaystyle X\sim \operatorname {Exp} (\alpha )} , ning üleval toodud tihedusfunktsioonis võetakse λ = 1 α {\displaystyle \lambda ={1 \over {\alpha }}} ). Eksponentjaotusega parameetriga λ juhusliku suuruse jaotusfunktsioon on F ( x ) = { 0 , x < 0 , 1 − e − λ x , x ⩾ 0. {\displaystyle F(x)=\left\{{\begin{matrix}0&,\;x<0,\\1-e^{-\lambda x}&,\;x\geqslant 0.\end{matrix}}\right.} Kui X ∼ Exp ⁡ ( λ ) {\displaystyle X\sim \operatorname {Exp} (\lambda )} , siis tema keskväärtus on E ⁡ ( X ) = ∫ 0 ∞ x f ( x ) d ⁡ x = 1 λ {\displaystyle \operatorname {E} (X)=\int _{0}^{\infty }xf(x)\operatorname {d} x={1 \over \lambda }} . Kui X ∼ Exp ⁡ ( λ ) {\displaystyle X\sim \operatorname {Exp} (\lambda )} , siis tema dispersioon on D ⁡ ( X ) = E ⁡ ( X 2 ) − ( E ⁡ ( X ) ) 2 = ∫ 0 ∞ x 2 f ( x ) d ⁡ x − 1 λ 2 = 1 λ 2 {\displaystyle \operatorname {D} (X)=\operatorname {E} (X^{2})-(\operatorname {E} (X))^{2}=\int _{0}^{\infty }x^{2}f(x)\operatorname {d} x-{1 \over \lambda ^{2}}={1 \over \lambda ^{2}}} . Kui X ∼ Exp ⁡ ( λ ) {\displaystyle X\sim \operatorname {Exp} (\lambda )} , siis tema mediaan on F − 1 ⁡ ( 1 2 ) = ln ⁡ ( 2 ) λ {\displaystyle \operatorname {F} ^{-1}({1 \over 2})={{\operatorname {ln} (2)} \over \lambda }} . Siin F − 1 {\displaystyle F^{-1}} tähistab jaotusfunktsiooni F pöördfunktsiooni. Eksponentjaotuse kvantiilid avalduvad valemiga F − 1 ( p ) = − ln ⁡ ( 1 − p ) λ {\displaystyle F^{-1}(p)={{-\operatorname {ln} (1-p)} \over \lambda }} , kus 0 ⩽ p < 1 {\displaystyle 0\leqslant p<1} . Eksponentjaotus on nn mäluta jaotus, st iga s , t ⩾ 0 {\displaystyle s,t\geqslant 0} korral kehtib järgneva tingliku tõenäosuse kohta võrdus P ⁡ ( X > s + t | X > t ) = P ⁡ ( s ) {\displaystyle \operatorname {P} (X>s+t\;|\;X>t)=\operatorname {P} (s)} . See võrdus tähendab, et sündmuse toimumise tõenäosus tulevikus ei sõltu tema mittetoimumisest minevikus. Näiteks kui me teame, et lambipirn on põlenud juba 100 tundi, ning me tahame teada tõenäosust, et ta põleb veel 300 tundi, siis selle tõenäosus on sama, mis tõenäosus, et uus lambipirn põleb 300 tundi. Poissoni jaotus Normaaljaotus
1990. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | 2000. aastad | 2010. aastad | 2020. aastad   1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 1990. aastad on ajavahemik 1990. aasta algusest kuni 1999. aasta lõpuni. Nõukogude Liidu lagunemine ja endiste liiduvabariikide iseseisvumine (1991) Jugoslaavia lagunemine Jugoslaavia sõdades (1990-1999) Saksamaa taasühinemine (1990) Hongkongi ja Macau Hiinale tagastamine (1997/1999) Namiibia, Eritrea, Belau ja Ida-Timori iseseisvumine (1990/1993/1994/1999) Tšehhoslovakkia lagunemine (1993) Transnistria sõda ja Karabahhi sõda Rwanda genotsiid (1994) Lahesõda (1990) Kongo sõjad Tšetšeenia kaks iseseisvussõda Suure reede leping (1998) Maastrichti leping (1991) paneb aluse tänapäevasele Euroopa Liidule Apartheidi lõpp Lõuna-Aafrika Vabariigis Eesti taasiseseisvumine (20.08.1991) Eesti krooni kasutuselevõtt (1991) Eesti liitumine WTO ja ÜRO-ga Narva ja Sillamäe 1993. aasta autonoomia referendum (1993) M/S Estonia uppus 28. septembri 1994 ööl reisil Tallinnast Stockholmi, põhjustades vähemalt 852 inimese surma. Laevahuku uurimisel välja selgitamata jäänud asjaolud on soodustanud praeguseni kestvat huvi Estonia vastu. Juulilepped ja Vene armee väljaviimine Eestist Bill Clinton Michael Jackson Oprah Winfrey Boriss Jeltsin Mahathir Mohamad Lennart Meri Arnold Schwarzenegger
Hino (Kanepi)

Hino on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Kooraste Palujärv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Never Let You Go (Dima Bilani laul)

"Never Let You Go" on laul, mille Dima Bilan esitas 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Ateenas. Selle lauluga esindas Dima Bilan Venemaad ja saavutas teise koha. Laul sai 248 punkti ja teise koha – see oli selle ajani Venemaa edukaim eurovisioonilaul, lüües Alsou laulu, mis sai samuti teise koha, kuid ainult 155 punkti. Suur erinevus tulenes hääletajariikide arvust: 2006. aastal oli neid 38, aastal 2004 aga 24. Laulu sõnad
Heisri

Heisri on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Kellä Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hurmi

Hurmi on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Külas asub Hurmi järv. Külas asub Hurmi Suure Kullaaugu ohvrikivi. Hurmi lõunapiiril Ahja jõe ääres asub Roti vesiveski, mille hooned on arvatud kultuurimälestisteks. Hurmi mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Greip

Greip ehk greipfruut on greibipuu (pomelipuu ja apelsinipuu ristandi) vili. 1980. aastatel pakkus Ellen Niit greibi eestikeelseks vasteks välja uudissõna jõmmelgas. Greipi on Eestis ja mujalgi maailmas vahel ekslikult pompelmuusiks nimetatud. Pompelmuusipuu ehk pomelipuu (Citrus maxima) vili pomel aga on suurem ega ole mõru. Greip sarnaneb apelsiniga, kuid on suurem. Seemned ja koor moodustavad greibi massist 49%. Greip on väärtuslik puuvili, eriti suure C-vitamiini sisalduse poolest. See sisaldab ka B-vitamiini. Greibid said populaarseks alles 19. sajandi lõpus. Enne kasvatati greibipuid üksnes ilu pärast. USA sai kiiresti maailma suurimaks greipide tootjaks. Peamised greibipuude istandused asuvad Floridas, Texases, Arizonas ja Californias. Greip on hinnatud puuvili Ameerika Ühendriikides, kus sellest pressitakse haput mahla, mida kasutatakse nii värskelt kui ka konservitult. Mahla tööstuslikul valmistamisel purustatakse ja pressitakse kogu vili korraga. Tsentrifuugi abil eraldatakse eeterlik õli viljamahlast nagu koor piimast. Pressimisjäätmeid kasutatakse loomasöödaks. Greibimahl soodustab kantserogeenide ja muude mürkide väljumist maksast. Vilja koor sisaldab rohkelt eeterlikke õlisid. Greibikoorest toodetakse söögiisu tõstvat mõruainet limoliini ja pektiini. Greibikoor on juba ammu tuntud iseäraliku lõhna poolest. Greibikooreõli kasutatakse lõhnravis. Toodangu tabelis on andmed greipide ja pomelite kohta koos. 2012. aastal toodeti maailmas 8,0 miljonit tonni greipe ja pomeleid, istandike kogupindala oli 289 tuhat hektarit. Krista Kerge. Sõnameri: sõna ja tõlge Sirp, 26. mai 2006. ""Food and Agriculture Organization of the United Nations"". faostat3.fao.org (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 19.10.2016. Vaadatud 27.01.2015. Kadi Heinsalu (02.03.2017 07:00). "17 toiduainet, mida teie maks armastab". Äripäeva terviseuudised. Vaadatud 04.03.2017 15:01. ""USDA National Nutrient Database"". www.nal.usda.gov (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3.03.2015. Vaadatud 19.12.2010.
Jõksi (Kanepi)

Jõksi on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Küla lõunaosas asub Jõksi järv ja kaguosas Vähkjärv. Külas asub Hinni talukompleks, mis on arvele võetud kultuurimälestisena. Küla idaosa läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ja lääneosa Rõngu–Otepää–Kanepi maantee. 1970. aastatel nimetati küla ka Jõksi asunduseks. Jõksi järv Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteelt Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. KNAB (vaadatud 13.04.2018)
Jõksi

Jõksi on kahe Eesti küla nimi: Jõksi, küla Kanepi vallas Põlva maakonnas Jõksi, küla Setomaa vallas Võru maakonnas Jõksi järv Jõksi mõis