laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Arvid Aae

Arvid Aae (1. juuli 1877 Rootsi, Blekinge lään, Ronneby vald, Hjortsberga kihelkond – 12. august 1913 Taani, Ludvigslyst Silkeborgi lähedal) oli rootsi päritolu taani maalikunstnik ja graafik. Tema vanemad olid Christian Peder Erhard Aae (metsaülem Johannishusis Karlskrona lähedal) ja Thora Vilhelmine Hviide. Ta oli kolm aastat dekoratiivmaalija õpipoiss, käis S. ja G. Vermehreni maalikoolis ning lõpetas 1901. aastal Kopenhaageni kuningliku kunstiakadeemia. 13. veebruaril 1903 sai ta Taani kodakondsuse. Aastatel 1905–1906 viibis ta koos abikaasaga akadeemia reisistipendiumi toel Itaalias ja Pariisis. Ta on maetud Århusi. Tema loomingus on erinevaid žanreid. Ta maalis portreid, sageli laste portreid. Peale portreede eksponeeris ta Charlottenburgis žanrimaale. Itaalias maalis ta ka maastikke. Tema pintslilöök oli Laura Bjerrumi hinnangul elav ja kerge. Brande kiriku altarimaali iseloomustab Bjerrumi järgi religioosne sügavus. Tema töid on Koldingshusi muuseumis ja erakogudes. Christian IX portree (õli lõuendil, Koldinghusi muuseum) Frederik VIII portree (õli lõuendil, Koldinghusi muuseum) Rootsi-Norra kuninga Karl XV portree (õli lõuendil, Koldinghusi muuseum) 1901: ooperilaulja N. J. Simonseni portree (joonistus, Teatermuseet) 1902 (ilmumise aeg): illustratsioonid Rasmus Nielseni raamatus "Fra det gamle Aarhus" 1904 (eksponeerimise aeg): preili R. portree pärast 1905. aastat: Profeten Simeon med Jesusbarnet foran Maria og Anna (Prohvet Siimeon Jeesuslapsega Maarja ja Anna ees; altarimaal, Brande kirik Århusi maakonnas, koos Carl Milton Jenseniga) 1904 (ilmumise aeg): illustratsioonid Jules Verne'i raamatutes "Fem Uger i Ballon", "Jorden rundt i 80 Dage" ja "Kaptajnen paa 15 Aar (I Slavelænker)" 1905: Toscana maastik Volterra lähedal kloostriga mäetipus (maal plenääris tehtud visandi järgi; erakogu) [1] 1906 (eksponeerimise aeg): En moder med sit barn (Mor och barn; Ema lapsega, gravüür, Ateneum) [2] 1906: Læsende Piger i Solskinnet ved et Hus ved Havet (Lugevad tüdrukud päikese käes mereäärse maja juures; maal, 32,5×39 cm, erakogu) 1907: En landsbygade (Külatänav; gravüür, Kobberstiki kogu) 1912 (eksponeerimise aeg): Bit synger for Fa'r Kone der spinder i doråbningen (Ukseavas kuduv naine; õli lõuendil, 40×33 cm, erakogu) Charlottenburgi kevadnäitused 1900–1914 Taani arstiportreed 1922 15. aprillil 1905 abiellus ta Frederiksbergis maalikunstnik Olga Harriet Rasmusseniga (Olga Aae). Sissekanne Weilbachi leksikonis
Lõsva

Lõsva on linn Venemaal Permi krais. Asub Lõsva jõe kaldal, 206 km Permist idas. Lõsva on rajatud 17. sajandil, 1785. aastal rajati sinna terasevabrik. Linn alates 1926. aastast. Linna läbib raudtee. Peamised tööstusharud on metallurgia ja masinatööstus. Q126719912 Lõsva linna koduleht (vene keeles)
Micheline Calmy-Rey

Micheline Calmy-Rey (sündinud 8. juulil 1945 Sionis Valais' kantonis) on Šveitsi sotsiaaldemokraatlik poliitik. 2003–2011 oli ta Šveitsi Liidunõukogu liige. Aastatel 2007 ja 2011 oli ta ühtlasi Šveitsi liidupresident. Ta sündis Charles ja Adeline Rey' prantsuskeelses perekonnas ning sai keskerihariduse Saint-Maurice'i linnas. Pärast kaubanduskooli lõpetamist 1963. aastal asus ta õppima politoloogiat Genfis. Ülikooli lõpetas Micheline Calmy-Rey 1968 litsentsiaadi kraadiga. Poliitikasse suundus Calmy-Rey 1981. aastal, mil ta valiti Šveitsi Sotsiaaldemokraatliku Partei liikmena Genfi kantoni suurnõukogu liikmeks. Sellele ametikohale jäi ta aastani 1997, olles perioodil 1992–1993 ühtlasi nõukogu president. Ühtlasi oli Calmy-Rey 1986–1990 ja 1993–1997 Sotsiaaldemokraatliku Partei Genfi piirkonna esimees. Aastatel 1994–1997 oli ta ühtlasi Genfi lennujaama nõukogu liige. Novembris 1997 valiti Micheline Calmy-Rey Genfi kantoni riiginõukogu ehk valitsuse liikmeks. Aastatel 2001–2002 oli ta Genfi kantoni riiginõukogu president. Aastal 2002 kuulus ta ühtlasi Šveitsi Riigipanga nõukogusse. 4. detsembril 2002 valiti ta Ruth Dreifussi järglasena Šveitsi Liidunõukogu liikmeks ja on alates 1. jaanuarist 2003 Liidunõukogus vastutav välissuhete eest, olles sisuliselt riigi välisminister. Aastal 2006 oli ta ühtlasi Liidunõukogu asepresident. Välispoliitikas on Calmy-Rey olnud nn. aktiivse neutraliteedipoliitika toetaja, nähes Šveitsi rolli rahvusvahelistes suhetes inimõiguste ja Genfi konventsiooni kaitsjana. Tema kriitika Iisraeli ja Ameerika Ühendriikide tegevuse suhtes rahvusvaheliste konfliktide lahendamisel on muutnud ta Šveitsi parempoolsete seas ebapopulaarseks. Calmy-Rey poliitikat on teravalt kritiseerinud peamiselt saksakeelse valijaskonna huve esindav konservatiivne Šveitsi Rahvapartei. 13. detsembril 2006 valiti Micheline Calmy-Rey Liidukogu mõlema koja ühisel istungil 147 häälega Šveitsi liidupresidendiks. Ta võttis ameti parteikaaslaselt Moritz Leuenbergerilt üle 1. jaanuaril 2007. 9. aprillil 2007 viibis ta töövisiidil Eestis. 1. jaanuaril 2008 sai uueks liidupresidendiks Pascal Couchepin. Micheline Calmy-Rey jätkas tööd Liidunõukogu liikmena, vastutades endiselt välissuhete valdkonna eest. 9. detsembril 2010 valis parlament Micheline Calmy-Rey liidupresidendiks 2011. aastaks. Micheline Calmy-Rey on aastast 1966 abielus André Calmy'ga, kellega neil on kaks last. Federal Councillor Micheline Calmy-Rey (ametlik veebileht inglise, saksa, prantsuse ja itaalia keeles)
Valais' kanton

Valais' [val'ee] ehk Wallis (v'allis) on kanton Šveitsis. Piirneb lõunas Itaaliaga ja läänes Prantsusmaaga. Kantonit läbib Rhône'i jõgi. Kantoni kõrgeim tipp on Dufourspitze (4634 m), kuid seal asub ka muid tuntud mägesid, näiteks Matterhorn (4478 m). Elanike suurim sissetulekuallikas on turism. Suuremad asulad on Sion, Monthey, Sierre ja Martigny. Statistikateenistus, vaadatud 28.08.2019. Kantoni koduleht
Eavere

Eavere (ka: Eapere) on küla Pärnu maakonna Tori vallas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 16.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Elbu

Elbu on küla Tori vallas Pärnu maakonnas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 16.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Oeti

Oeti on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kurena

See artikkel räägib Pärnumaa külast. Harjumaa endise küla kohta vaata artiklit Kurena (Harjumaa). Kurena on küla Tori vallas Pärnu maakonnas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 17.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaaruka

Kaaruka on küla Järva maakonnas Paide linnas, asukohaga Peetri – Roosna-Alliku tee ääres, Allikjärve ja Kodasema küla vahel. Kaaruka küla kuulus Roosna-Alliku mõisa ja Järva-Jaani kihelkonna alla. Kuulus 1892. aastani Roosna-Alliku valda, 1892–1939 aastatel Kuksema valda. Võhmuta ja Kuksema valla ühinemisel sai nimeks 1939.aastal Võhmuta vald, milles eraldati 1945.aastal Roosna-Alliku külanõukogu, hiljem 1954. aastast Järva-Jaani külanõukogusse. 26 märtsil 1987. aastast otsustati Järva-Jaani külanõukogust eraldada Roosna-Alliku külanõukogu mis 1992. aasta. 7. maist hakkas kandma nime Roosna-Alliku vald. 2017. aasta haldusreformi käigus läks Paide linna koosseisu. Aastast 1998 oli Kaaruka külavanem Malle Rooba. Alates 2000. aastast tegutseb Kaarukas külaselts. Selle eestvedamisel valmis 2005. aasta augustis küla vanasse kooli- ja vallamajja, hilisemasse pritsikuuri ja sovhoosi tsemendilattu rajatud seltsimaja, mis kandideeris Järvamaa aasta teole 2005 ja on järgnevatel aastatel muutnud küla seltsielu poolest lähikonna aktiivseimaks paigaks. Aastal 2005 kandideeris Kaaruka Järvamaa aasta küla tiitlile, pälvides koha esikolmikus (võitis Vao küla Koeru vallas, kolmikusse kuulus veel Sargvere küla Paide vallas). Alates 2006. aastast on Kaarukas toimunud seppade päevad, kus kogunesid ja andsid õpitube sepad üle Eesti ning esinesid tuntud muusikud ja ansamblid. 2007. aastal oli Kaaruka küla seltsimajas üleval Ly Lestbergi fotonäitus 2006. aasta seppade päevadest. Sama näitus oli üleval ka detsembris Riigikogus ja 2008. aastal Berliini kunstigaleriis.[viide?] Kaaruka külast on pärit Eesti koondise jalgpallurid Urmas ja Meelis Rooba. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Uuet, Liivi (2002). Eesti haldusjaotus 20. sajandil. Teatmik. Eesti Omavalitsuse Ühendus / Riigiarhiiv. https://www.riigiteataja.ee/akt/13079240 Riigi Teataja Maa-amet Marika Rajamäe, Kaaruka küla ehitab seltsimaja. Järva Teataja, 14. juuli 2005. Järvamaa aasta tegu 2005 ootab valimist. Järva Teataja, 29. detsember 2005. Jaak Urmet. Mööda Järvamaa kultuurijälgi – järvede ja külade saladused. Eesti Päevaleht, 3. detsember 2004. "Mõisakool meenutab ajalugu", Järva Teataja, 11. august 2004. "Muinastulede retk meenutab aegumatut", Järva Teataja, 27. august 2005. Signe Kalberg, "Raamatukogule annab hinge tema hoidja", Järva Teataja, 28. oktoober 2004. Arnika Tegelmann, "Külaelu edeneb vaid koostöös", Järva Teataja, 26. märts 2005. Bianca Mikovitš, "Vesi ujutab üle majahoove ja teid, Järva Teataja, 1. aprill 2006. Marika Rajamäe, "Kaaruka külas keeb üle väike nõiakaev", Järva Teataja, 14.12.2008. Kristo Kivisoo, "Kaaruka külaselts tegi tsemendikuurist kooskäimiskoha", Järva Teataja, 21.3.2009. Bianca Mikovitš, "Kaaruka külas tulevad seppade päevad", Järva Teataja, 29. juuli 2006. Bianca Mikovitš, "Seppade päeval avanevad uued anded", Järva Teataja, 5. august 2006. Pamela Parts, "Kaarukal kolksuvad sepavasarad", Järva Teataja, 4. august 2007. Kai Simson, "Sepad jagasid Roosna-Allikul noortele sepanippe", Maaleht, 2. august 2008.
Valasti

Valasti on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla kuulus aastatel 1892–1939 Kuksema valda. Võhmuta ja Kuksema valla ühinemisel sai nimeks 1939–1950 Võhmuta vald, millest eraldati 1945–1953 Roosna-Alliku külanõukogu, hiljem 1954. aastast Järva-Jaani külanõukogusse. 26. märtsil 1987 otsustati Järva-Jaani külanõukogust eraldada Roosna-Alliku külanõukogu, mis 1992. aasta. 7. maist hakkas kandma nime Roosna-Alliku vald. 2017. aasta haldusreformi käigus läks Paide linna koosseisu. Kensa talu kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Uuet, Liivi (2002). Eesti haldusjaotus 20. sajandil. Teatmik. https://www.riigiteataja.ee/akt/13079240 Riigi Teataja. Maa-amet
Lepplaane

Lepplaane on küla Tori vallas Pärnu maakonnas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. 2011. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 47 inimest. Küla rajati aastail 1929–1932 uudismaa-asundusena arhitekt Erika Nõva projekti järgi. Talude reeglipärane paigutus ja grupeerimine teostati uudseil põhimõtteil. Keskuse kahe peatee ristumiskohale ehitati Lepplaane koolimaja (arhitektid A. Esop ja J. Ulmar), kauplus, käsitööliste elamud. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 17.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Viisu

Viisu on küla Järva maakonnas Paide linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda. Viisu küla territooriumil asub endine Vodja raudteejaam. Seal asub Viisu rahvamaja, kus tegutseb Viisu Raamatukogu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Murru

Murru on küla Tori vallas Pärnu maakonnas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ronneby vald

Ronneby vald on vald Rootsis Blekinge läänis. Vald piirneb Tingsrydi valla, Emmaboda valla, Karlskrona valla ja Karlshamni vallaga. Ronneby vallal on väike eksklaav Karlskrona vallas; sinna kuuluvad Skillingsboda, Lönnemåla ja Stora Lönnemåla küla ning suurem osa Stora Skäleni ja Långasjöni järvest. Vald asub Blekinge ajaloolises maakonnas ja Blekinge kohturingkonnas. Valla halduskeskus on Ronneby. Valla pindala on 828 km² (teistel andmetel 829,0 või 829,80 km²; 124. koht Rootsi valdade seas). Elanike arv on 28 443 (seisuga 30. september 2006; 84. koht Rootsi valdade seas). Seisuga 31. märts 2006 oli elanike arv 28 421. Aastal 2004 registreeriti elanike arv 28 283, neist 13 904 (49,16%) naissoost ja 14 379 (50,84%) meessoost. Välismaalasi oli 832. Rahvastiku tihedus on 34 in/km². Vallakood on 1081. Kui 1863 jõustusid Rootsi vallaeeskirjad (1862. aasta omavalitsusreform), koosnes piirkond Ronneby alevist ja mitmest kihelkonnast. Aastal 1870 eraldati Tvingi kihelkonnast Eringsboda kihelkond. Aastal 1882 sai Ronneby alevist linn. 1952. aasta omavalitsusreformiga moodustati "suurvallad". Need olid Bräkne-Hoby vald (Bräkne-Hoby kihelkonna baasil), Hallabro maavald (Backarydi ja Öljehulti kihelkonnast), Tvingi maavald (Eringsboda ja Tvingi kihelkonnast), Ronneby maavald (Ronneby kihelkonnast) ja Listerby vald (Edestadi, Förkärla, Hjortsberga ja Listerby kihelkonnast). Enne 1971. aasta omavalitsusreformi kavandati nende haldusüksuste ühendamist. Juba 1963 moodustati Kallinge maavald (Hallabro, Tvingi ja Ronneby maavalla baasil). Aastal 1967 liideti Ronneby linnaga Bräkne-Hoby vald, Kallinge maavald ja Listerby vald. 1971. aasta vallareformiga vallatüübid ühtsustati ning vallast sai Ronneby vald. Eringsboda Belganet Hallabro Backaryd Hasselstad Kallinge Bräckne-Hoby Johannishus Ronneby Bräkne-Hoby kogudus Listerby kogudus Ronneby kogudus Bräkne sadakond Bräkne-Hoby kihelkond Öljehulti kihelkond Medelstadi sadakond Backarydi kihelkond Edestadi kihelkond Eringsboda kihelkond Förkärla kihelkond Hjortsberga kihelkond Listerby kihelkond Ronneby kihelkond Backarydi kirik (Püha Kolmainu kirik) Bräkne-hoby kirik Edestadi kirik Eringsboda kirik Förkärla kirik Hjortsberga kirik Listerby kirik Ronneby Bredåkra kirik Ronneby Püha Risti kirik Ronneby Kallinge kirik Ronneby Möljerydi kirik Ronneby Saxemara kirik Öljehulti kirik Listerby Frantsisklaste kloostri varemed Listerby Jordö misjonimaja Listerby Sankta Clara kabeli varemed Ronneby Sjömansstugan Rootsi Õhujõudude Blekinge hävitajate eskadrill (F17) baseerub Kallinges. Q129406980 Valla koduleht
Niidu

Niidu on küla Tori vallas Pärnu maakonnas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Külas asub Lõimemäe linnamägi, mis on arheoloogiamälestisena arvele võetud. Are külanõukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Parisselja

Parisselja on küla Tori vallas Pärnu maakonnas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pärivere

Pärivere on küla Tori vallas Pärnu maakonnas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Päriveres on sündinud poliitik Mihkel Mathiesen. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 18.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=16&iid=200704443369&lst=2&idx=21&hlx=56&hly=608&hlw=2892&hlh=272&img=eaa1282_001_0000388_00021_m.jpg&hash=9b1cc19c2e242a1488b27f1d56c2aabc
Suigu (Tori)

Suigu on küla Tori vallas Pärnu maakonnas. Küla kuulus Tori kihelkonda ja külas oli Suigu mõis. Aastatel 1945–1992 kuulus küla Are külanõukogu koosseisu. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Suigu Evangeeliumi Kristlaste Vabakogudus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 19.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Suigu

Suigu kahe Eesti küla nimi: Suigu, küla Tori vallas Pärnu maakonnas Suigu, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas Suigu mõis, mõis Tori kihelkonnas Suigu tee, tänav Halingas Suigu vald, ajalooline vald Pärnumaal Suigu looduskaitseala
Tabria

Tabria on küla Tori vallas Pärnu maakonnas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Tabria soo Törka talu kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 19.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Võlla (Tori)

Võlla on küla Tori vallas Pärnu maakonnas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile. Külas asub Suigu Evangeeliumi kristlaste palvela, mida kasutab Suigu Evangeeliumi Kristlaste Vabakogudus. Võlla raba Nätsi-Võlla looduskaitseala Nätsi-Võlla rabamaastik Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 19.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Karlskrona vald

Karlskrona vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Blekinge lääni idaosas. Piirneb Emmaboda valla, Torsåsi valla ning Ronneby vallaga. Q129406980 Valla koduleht
Veepall

Veepall on võistkondlik pallimäng, mis toimub vees (basseinis). Veepallivõistlus toimub basseinis, mille mängualana tähistatud ala pikkus on 30 m ja laius 20 m (naistel vastavalt 25×17 m). Vee sügavus ei tohi olla alla 1,8 m. Ühel pool võistleb korraga seitse mängijat, kellest üks on väravavaht. Mänguala kummalgi poolel olevad tähised näitavad kaugust väravast (2, 4 ja 7 m). Värava kõrgus peab olema veepinnast 0,9 m ja postide vahe 3 m. Vettpidava palli ümbermõõt on 68–71 cm ja kaal 400–500 g. Võistkonda võib kuuluda kuni 13 mängijat, kellest mängida saab korraga 7. Ühe võistkonna mängijad kannavad tumesiniseid ja teise omad valgeid ujumismütse. Väravavahil on punane peakate. Veepall 1952. aasta suveolümpiamängudel Veepall 1968. aasta suveolümpiamängudel Veepall 2004. aasta suveolümpiamängudel Veepall 2012. aasta suveolümpiamängudel 2014. aasta Euroopa meistrivõistlused veepallis
Varbergi vald

Varbergi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Hallandi läänis. Vallas asuvad Ringhalsi tuumaelektrijaam ja Grimetoni raadiojaam. Suuremad asulad on Varberg, Tvååker, Veddige, Träslövsläge ja Bua. Valla koduleht
Kungsbacka vald

Kungsbacka vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Hallandi läänis. Asub Göteborgist vahetult lõunas. Suuremad asulad on Kungsbacka, Onsala ja Billdal. Valla koduleht
Wilamowice

Wilamowice (saksa keeles Wilmesau) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Bielsko-Biała maakonnas, Wilamowice valla halduskeskus. Linn on asutatud umbes 1250. aastal, linnaõigused sai 1818. Wilamowices räägib veel umbes 100 inimest keskülemsaksa keele murdevarianti, nn wilamowice keelt (Wymysöryś). http://www.miasto.wilamowice.pl/
Imola

Imola on linn Itaalias Emilia Romagna maakonnas città metropolitana di Bolognas. Imolas asub ringrada Autodromo Enzo e Dino Ferrari, kus peetakse Vormel 1 San Marino Grand Prix' etapp. Imola ringrajal kaotasid 1994. aastal elu austerlane Roland Ratzenberger ja järgmisel päeval brasiillasest kolmekordne maailmameister Ayrton Senna. 422. aastal sai Imolast piiskopi asukoht. 6. sajandil purustasid langobardid linna. 11. sajandil sai Imola vabalinnkas, 1262–1292 oli Bologna valitsuse all. 1424–1438 oli Milano hertsogite Viscontide valduses. 1504. aastast kuulus Vatikanile ja alates 1861 oli osa Itaalia kuningriigist. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it
Eesti Piibliselts

Eesti Piibliselts (harva ka Eestimaa Piibliselts) on 1813. aastal asutatud vanim rahvuslik organisatsioon Eestis.[viide?] 1940. aasta sügisel Eesti Piibliselts suleti. 14. detsembril 1991 selts taastati. Piibliselts tähistas 2006. aasta novembris taasavamise 15. aastapäeva ja 2008. aastal oma asutamise 195. aastapäeva. Eesti Piibliseltsi ülesandeks on organiseerida Piibli tõlkimist, trükkimist, levitamist ja tutvustamist. Eesti Piibliseltsi peasekretär ja juhatuse esimees on Jaan Bärenson.[viide?] Eestimaa piibliseltsi komitee Eesti Kirikute Nõukogu Piibel Piiblitõlke komisjon Piibliseltsi areng Eestis Eesti Piibliselts Koduleht
Miami Heat

Miami Heat on Põhja-Ameerika korvpalliliiga NBA klubi, mis tegutseb USA Florida osariigis Miamis. Meeskond mängib idakonverentsi kagudivisjonis. Oma kodumänge peab klubi American Airlines Arenal. 1988. aastal asutatud Heat on NBA meistriks tulnud kolmel korral. Miami Heati korvpallimeeskond liideti NBA-sse 1988. aastal, koos nendega pääses liigasse veel kolm meeskonda. Klubi esimesed hooajad ei olnud edukad, kuna kaotati enam kui pooled mängudest. Glen Rice'i lisandudes pääseti 1991/92. hooajal esmakordselt play-off'i ehk väljalangemismängudele, kuid kaotati kohe avaringis 0 : 3 Chicago Bullsile. NBA draft'ist valiti Steve Smith ning vahetusest Bostoniga saadi Brian Shaw. Heat pääses taas väljalangemismängudele hooajal 1993/94, kuid seekord kaotati esimeses ringis 2 : 3 Atlanta Hawksile. Seejärel tehti vahetustehing, kus Smithi ja veel paari mängija vastu saadi Kevin Willis. Hooajast 1995/96 asus klubi peatreeneriks Pat Riley, kes juhtis Heati regulaarselt väljalangemismängudele. Vahetustehinguga saadi endale esmalt hinnatud keskmängija Alonzo Mourning ja seejärel Tim Hardaway, kellest said klubi uued staarid. Millenniumi ajal kolis Miami Heat uuele koduareenile: American Airlines Arena. Heat on olnud tugev klubi ka uuel aastatuhandel: klubi on tulnud kolm korda NBA meistriks. 2006. aastal alistati Dwyane Wade'i juhtimisel 4 : 2 Dallas Mavericks ning 2012. ja 2013. aastal alistas Heati trio LeBron James, Chris Bosh ja Wade esmalt 4 : 1 Oklahoma City Thunderi ja aasta hiljem 4 : 3 San Antonio Spursi. Precious Achiuwa Bam Adebayo Avery Bradley Jimmy Butler Goran Dragić Maurice Harkless Udonis Haslem Tyler Herro Andre Iguodala Meyers Leonard Kendrick Nunn KZ Okpala Kelly Olynyk Duncan Robinson Chris Silva LeBron James Dwyane Wade Chris Bosh Mario Chalmers Luol Deng Žydrūnas Ilgauskas Tim Hardaway Alonzo Mourning Martin Müürsepp Miami Heat
Game Wave Family Entertainment System

Game Wave Family Entertainemt System on meelelahutuskomplekt, mis koosneb DVD-mängijast ja seitsmenda generatsiooni mängukonsoolist. Erinevalt traditsioonilistest mängukonsoolidest (nagu Sony Playstation 3 või Microsoft Xbox 360) on Game Wave peresõbralikum, enamik selle mänge põhineb viktoriinil või on traditsiooniliste mängude videoversioonid (nagu Puzzle või Blackjack). Komplekt maksab ligikaudu 50 USA dollarit. Game Wave Family Entertainment System
EPS

EPS on mitmetähenduslik lühend: Eesti Pagarite Selts Eesti Panga seadus Eesti Patendivolinike Selts Eesti Patoloogide Selts Eesti Perearstide Selts Eesti Perinatoloogia Selts Eesti Piibliselts Eesti Politsei Spordiliit Eesti Psühhiaatrite Selts Eesti Panga seadus EPS ehk vahtpolüstüreen (expanded polystyrene) on soojustusmaterjal EPS ehk earnings per share on kasum aktsia kohta EPS: kapseldatud PostScripti failivorming (Encapsulated PostScript) väline toiteadapter; lühend EPS tuleb ingliskeelsetest sõnadest External Power Supply