laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Anders Larsson

Anders Larsi poeg (rootsi keeles Anders Larsson målare; u. 1510 Nyköping – 1586 Kronobergi loss, Växjö) oli Eestimaal tegutsenud Rootsi kunstnik, arhitekt, fortifikatsiooni-insener. Ta tegutses muuhulgas Gripsholmi, Svartsjö ja Stockholmi lossi ehitusel. Pärast Harju-, Viru- ja Järvamaa rüütelkonna ja Tallinna linna ustavusvande andmist Rootsi kuningas Erik XIV-le ning Rootsi riigivõimu kehtestamist Eestimaal juhtis Anders 1561. aastast kindlustustöid Eestimaal Tallinnas ja hiljem ka Paides, Uus-Pärnus ja Viiburis. Ta valmistas ka joonistuse esimese rootslaste Eestimaa asehalduri Lars Ivarsson Flemingi hauakivile, kes suri 1562. aastal Tallinnas ja on maetud Oleviste kirikusse. Tema vanemad olid Nyköpingi kodanik Lars Andersson ja Brita Eriksdotter Soop, kes oli Erik Soopi ja Märta Pedersdotter Skytte tütar. Ta oli Tartu Ülikooli esimese kantsleri Johan Skytte vanaonu, tema õde Elin oli Skytte emapoolne vanaema. Nordisk familjebok, 1904, v. 941-942 (rootsi keeles) TOPOGRAPHICA ESTONIÆ. Handritade kartor och ritningar över Estonia i svenska offentliga samlingar / Hand-drawn maps and drawings of Estonia in Swedish public collections., Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis aastaraamat = Annales Societatis Litterarum Estonicae in Svecia, nr. 12, jaanuar 2001 (rootsi keeles) artnet.com: Artist`s Biographies: Larsson, Anders Adelsvapen.com: Lars Andersson i Nyköping "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. aprill 2008. Vaadatud 18. septembril 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Adelsvapen.com: Skytte (Schütte)
Kalapüük (sümbol)

Kalapüük on sümbol, mis Hiinas tähendab valitsemise kunsti ("oskamatu kalamees ei saa kala, taktitu valitseja ei suuda inimesi enda poole võita") ja kristluses paganate kiriku rüppe toomist, apostlit kui "inimeste kalastajat". J.C.Cooper 1986: "Lexikon alter Symbole", tõlge inglise keelest saksa keelde Gudrun Middell ja Matthias Middell. VEB E.A.Seemann Verlag, Leipzig. 57 -> "Fischen"
Khmeeri keel

Khmeeri keel (ka keskkhmeeri keel; phéasa Khmêr ភាសាខ្មែរ) on moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mis moodustab eraldi keelerühma (khmeeri keeled). Ta on vietnami keele järel suurima kõnelejate arvuga keel Austroaasia hõimkonnas. Traditsiooniliselt ühtseks peetud khmeeri keel jaotatakse mõistetavuse printsiibi järgi keskkhmeeri keeleks ja põhjakhmeeri keeleks. Traditsiooniliselt on põhjakhmeeri keelt peetud khmeeri keele põhjamurdeks. Kambodžas, kus elab enamik keele kõnelejaid, on keskkhmeeri keel ametlik keel. Khmeeri keelt räägivad khmeerid. Khmeeri keele vanimad kirjalikud mälestised pärinevad 6. või 7. sajandist. Khmeeri kiri (âksâr Khmêr), mida kasutab keskkhmeeri keel, põhineb iidsel India lõunaosas levinud pallava kirjal. Põhjakhmeeri keel kasutab tai kirja. Khmeeri keelt on oluliselt mõjutanud sanskriti ja paali keel, eriti suurte mõjudega on õukondlik ja religioosne keelekasutus. Naabruse tõttu on khmeeri keel mõjutanud tai, lao, vietnami ja tšaami keelt ning need omakorda khmeeri keelt. Koloniaalajal laenas khmeeri keel sõnu prantsuse keelest, eriti täienes meditsiini- ja tehnikasõnavara. Erinevalt naabruskonna keeltest (sealhulgas tai keel, lao keel ja vietnami keel) ei ole khmeeri keel toonikeel. Keeles esineb aspiratsioon. Khmeeri-vene praktiline transkriptsioon Keskkhmeeri keel. Ethnologue. Kasutatud 25.11.2009 (inglise) Põhjakhmeeri keel Ethnologue'is Khmeeri nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus Кхмерский язык: слова и правила
San Salvadori departemang

San Salvadori departemang on El Salvadori departemang, mis asub riigi keskosa lääneosas. Keskus on riigi pealinn San Salvador. Departemangus paiknevad Rio Lempa org, "Valle de las Hamacas" (Hammocki org) ja osa Ilopango järvest. Suuremad linnad on San Salvador, Ciudad Delgado, Mejicanos, Soyapango, Panchimalco ja Apopa. Departemangu pindala on 886 km² ja rahvaarv üle 2 miljoni. Departemang moodustati 12. juunil 1824. Aguilaresi vald Apopa vald Ayutuxtepeque vald Cuscatancingo vald Delgado vald El Paisnali vald Guazapa vald Ilopango vald Mejicanose vald Nejapa vald Panchimalco vald Rosario de Mora vald San Marcose vald San Martíni vald San Salvadori vald Santiago Texacuangose vald Santo Tomáse vald Soyapango vald Tonacatepeque vald
Euroopa Konservatiivid ja Reformistid

Euroopa Konservatiivid ja Reformistid on paremtsentristlik fraktsioon Euroopa Parlamendis. See loodi Briti konservatiivide eestvedamisel pärast 2009. aasta valimisi ning erineb Euroopa Rahvapartei fraktsioonist peamiselt selle poolest, et ei toeta föderaalse Euroopa ideed. 2024. aasta valimiste järel sai sellest Euroopa Parlamendis suuruselt teine fraktsioon. Sinna kuulub 83 saadikut, esindatud on enam kui pooled Euroopa Liidu liikmesriigid. Fraktsiooni esimehed on Nicola Procaccini (Itaalia, Itaalia Vennad) ja Ryszard Legutko (Poola, Õigus ja Õiglus). Fraktsiooni põhimõtted on toodud nn Praha deklaratsioonis. Olles teadlik pakilisest vajadusest reformida Euroopa Liitu tuginedes eurorealismile, avatusele, aruandekohuslusele ja demokraatiale viisil, mis austaks meie rahvuste suveräänsust ning keskenduks majanduse taastumisele, kasvule ja konkurentsivõimele, jagab Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon järgmisi põhimõtteid: 1. Vaba ettevõtlus, vaba ja aus kaubandus ja konkurents, minimaalsed regulatsioonid, madalad maksud ning õhuke valitsus kui isikliku vabaduse ning personaalse ja rahvusliku jõukuse põhiline katalüsaator. 2. Üksikisiku vabadus, suurem isiklik vastutus ja suurem demokraatlik aruandekohuslus. 3. Jätkusuutlik varustatus puhta energiaga rõhuasetusega energiajulgeolekule. 4. Perekonna kui ühiskonna algrakukese olulisus. 5. Rahvusriigi suveräänsuse puutumatus, vastuseis euroföderalismile ning austuse taastamine tõelise subsidiaarsuse suhtes. 6. Üleatlandilise julgeolekupartnerluse väärtustamine uuele elule äratatud NATO-s ning toetus noortele demokraatiatele üle kogu Euroopa. 7. Tõhusalt kontrollitud immigratsioon ning lõpu tegemine asüüliprotseduuride kuritarvitamisele. 8. Toimivad ja kaasaegsed avalikud teenused ning arvestamine nii maa- kui ka linnakogukondadega. 9. Lõpp raiskamisele ja üleliigsele bürokraatiale ning pühendumine suuremale läbipaistvusele ja aususele Euroopa Liidu institutsioonides ja Euroopa Liidu raha kasutamisel. 10. Kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide, uute ja vanade, suurte ja väikeste, austamine ja võrdne kohtlemine. 2009. aastal Eestis kandideerinutest kavatses selle fraktsiooniga liituda Martin Helme, kes ei osutunud aga valituks. Briti Konservatiivse Partei juht David Cameron kutsus pärast valimisi sinna Indrek Tarandit, kuid Tarandile see fraktsioon ei meeldinud. 2014. aastal ükski Eestis kandideerinu selle fraktsiooniga ühineda ei kavatsenud. ECR fraktsiooni ametlik veebileht
Aldivõti

Aldivõti on noodikirja märk. See on C-võti (tähistab esimese oktavi C asukohta), mis on asetatud noodijoonestikule nii, et C asub kolmandal joonel. Aldivõtit kasutatakse vioola, viola da gamba ja alttrombooni mängitava muusika ülesmärkimisel. Algselt kasutati seda ka aldi hääleliigi ja keskmisi partiisid mängivate oboede ja plokkflöötide jaoks.
Allegretto

Allegretto on noodikirjas tempomärge, mis märgib võrdlemisi kiiret tempot (kuid veidi aeglasemat kui allegro). "Allegretto" võib olla ka heliteose või selle osa pealkiri.
Amati

Amatid olid perekond itaalia viiulimeistreid, kes tegutsesid Cremonas umbes aastatel 1549–1740. Andrea Amati (u. 1505 – 1577) Antonio Amati (eelmise poeg; sündis u. 1550) Girolamo Amati (eelmise vend; 1551–1635) Nicola Amati (eelmise poeg; 3. detsember 1596 – 12. aprill 1684) Girolamo Amati, tuntud kui Hieronymus II (eelmise poeg; 26. veebruar 1649 – 21. veebruar 1740)
Sügispealinn

Eesti sügispealinn on aunimetus, mida on Narva kandnud 1999. aastal ning igal aastal alates 2009. aastast. Seda tiitlit kannab Narva 20. septembrist kuni astronoomilise talve alguseni 21. detsembril. "Sügispealinna tiitel kohustab Narvat hoidma sügistorme mõõdukad, saatma rändlinnud teele ja kindlustama linnakülalistele hea meeleolu." Varem on tehtud ettepanekud anda sügispealinna tiitel Rakverele (aastal 2002) ja Tartule (aastal 2006). Kevadpealinn Suvepealinn Talvepealinn Metsapealinn Päikesepealinn "Tänasest on Narva Eesti sügispealinn". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2015. Vaadatud 24. septembril 2010. Narvast saab sügispealinn Rakverest võib sügispealinn saada Tudengid esitavad Tartu Eesti sügispealinnaks[alaline kõdulink]
Kevadpealinn

Eesti kevadpealinn on mänguline nimetus, mida kannab Türi aastast 1999 igal kevadel 20. märtsist kuni 20. juunini. Lisaks maikuus toimuvale traditsioonilisele Türi Lillelaadale tähendab kevadpealinnaks olemine Türi kui aedlinna tutvustamist külalistele ja rohkeid kultuuriüritusi Türi Kevadfestivali raames. Kevadpealinna maskott on mururoheline ja lilleline Murumoor. Suvepealinn Sügispealinn Talvepealinn Metsapealinn Päikesepealinn Nänn lämmatab Türi lillelaada Türi - Eestimaa kevadpealinn! "Meie: Kevadpealinn Türi". ETV telesaade, esmaeeter: 18. märts 2008
Talvepealinn

Eesti talvepealinn on aunimetus, mida kannab Otepää aastast 1996 igal talvel 21. detsembrist kuni 20. märtsini. Kevadpealinn Suvepealinn Sügispealinn Metsapealinn Päikesepealinn "Talvepealinn sai oma taevatähe". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. november 2009. Vaadatud 18. septembril 2009. Talvepealinn Otepää sai kingiks tähe
Sari õnnetuid lugusid

"Sari õnnetuid lugusid" ("A Series of Unfortunate Events") on USA kirjaniku Daniel Handleri (pseudonüüm Lemony Snicket) aastatel 1999–2006 kirjutatud romaanide sari. "Ahastav algus" "Roomajate ruum" "Avar aken" "Vilets veski" "Karm kool" "Libalift" "Kurjuse küla" "Hirmuhaigla" "Karnivooride karneval" "Libe liustik" "The Grim Grotto" (pole eesti keelde tõlgitud) "The Penultimate Peril" (pole eesti keelde tõlgitud) "The End" (pole eesti keelde tõlgitud) Raamatud räägivad Violet, Klaus ja Sunny Baudelaire'ist, lastest, kelle vanemad surevad kohutavas tulekahjus. Algul on lapsed pere tuttava härra Poe juures, aga hiljem viiakse nad oma geograafiliselt lähima sugulase krahv Olafi juurde. Olaf kohtleb lapsi julmalt ja laseb neil enda juures elada ainult selleks, et nende varandus kätte saada. Kui lapsed suudavad lõpuks hr Poele ja Olafi naaber kohtunik Straussile tõestada, et Olaf on halb inimene, põgeneb ta oma teatritrupiga ja ähvardab nende varanduse ikkagi kätte saada. Järgmistes romaanides proovib Olaf eri maskeeringute abil lapsi kinni püüda, tihti tappes nende uued vanemad. Seitsmenda raamatu lõpus lavastatakse orvud mõrvas süüdi ja nad ei saa enam hr Poe käest abi paluda. Sellest alates hakkavad nad otsima salapärase VTK organisatsiooni kohta vihjeid. VTK on salaselts, kuhu kuulusid orbude vanemad, mõned nende kasuvanemad, krahv Olaf ja ka raamatute autor. VTK kohta saavad lapsed teada uute sõprade Isadora ja Duncan Quagmire käest, kelle vanemad kuulusid samuti VTK-sse. "Kurjuse küla" on viimane raamat, kus Baudelaire'id oma sõpru näevad, esimest korda kohtusid nad "Karmis koolis". LemonySnicket.com
August-Friedrich Jugandi

August-Friedrich Jugandi (17/29. juuli 1899 Võrumaa – 1941, hukati Tartu Tankitõrjekraavis) oli Tartu Eesti Panga ametnik. Ta eestistas oma perekonnanime Tilger 1935. a (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935. a (RTL 1935, 28) Jugandi-ks. Ta abiellus Salme Vaheriga (Salme Jugandi suri 1979. aastal Tartus.). August-Friedriche Jugandil ja Salme Jugandil oli kolm last. Vanim nende poegadest, Roland Jugandi, sündis 23. märtsil 1924. a Tartus ning suri 1. juunil 1981. a Tallinnas. Tütar, Ingrid Jugandi, sündis 23. märtsil 1927. a Tartus. Poeg, Guido Jugandi sündis Tartus, immigreerudes 1941.a algselt Saksamaale ja hiljem Kanadasse, sünni- ja surma aeg teadmata.
Keskkonnaregister

Keskkonnaregister oli Eesti loodusvarade, looduspärandi, keskkonnaseisundi ja keskkonnategurite andmeid sisaldav riigi põhiregister. Igale objektile registris anti kood. Keskkonnaregistri eesmärk oli koondada kogu keskkonnaandmestik ühte registrisse, seostades selle kaudu kõik keskkonnaandmed ajas ja ruumis ning anda neile õiguslik tähendus, tagades sellega andmestiku usaldatavuse nii rahvusvahelisel kui riigisisesel tasandil. Keskkonnaregistri seadus jõustus 1. jaanuaril 2003 ja see kehtis kuni 6. juunini 2022. Seaduse kehtetuks tunnistamise järel kanti looduskaitse ja veega seotud valdkondade andmed keskkonnaregistrist üle Eesti Looduse Infosüsteemi. RT I, 13.03.2019, 82 EELIS. Keskkonnaportaal, vaadatud 14.11.2022.
Katteepiteelkude

Katteepiteelkude ehk katteepiteel on loomorganismi pindu katva funktsiooniga epiteelkude, mis jaguneb soole epiteeliks, hingamiselundite epiteeliks ja naha pindmiseks kihiks (marrasknahk). Katteepiteeli rakkude kuju järgi eristatakse: lameepiteele kuupepiteele silinderepiteele Lameepiteel Kuupepiteel Silinderepiteel
Eesti looduse infosüsteemi objekti registrikood

Eesti looduse infosüsteemi objekti registrikood (varem keskkonnaregistri kood) on Eesti looduse infosüsteemi kantud objekti tähistav unikaalne kood. Koodi skeem objektitüüpide lõikes on järgmine (x tähistab numbrit): Kaitstav loodus Kaitstavad loodusobjektid (KLOxxxxxxx) Rahvusvahelise tähtsusega alad (RAHxxxxxxx) Vääriselupaigad (VEPxxxxxx) Vesi Looduslikult tundlikud alad (LTAxxxxxxx) Põhjaveehaarded (POHxxxxxxx) Pinnaveehaarded (PIHxxxxxxx) Veekogud (VEExxxxxxx) Elustik Jahipiirkonnad (JAHxxxxxxx) Jahitrofeed (JTRxxxxxxx) Võõrliikide leiukohad (VLLxxxxxxx) Seire Ilmajaamad (ILMxxxxxxx, HJQxxxxxxx) Seire (SJAxxxxxxx)
Raikküla oja

Raikküla oja (ka Raikküla peakraav, Raikküla-Järvakandi peakraav) on oja Raplamaal Kehtna vallas Lellapere ja Sooaluste külas ning Rapla vallas Kaigepere, Koikse, Lipametsa, Põlma ja Raikküla külas. Oja pikkus on 9,6 km. See suubub Koikse külas vasakult Vigala jõkke (62,8 km suudmest). Oja valgla on 29,6 km². Oja algab Põlma külas. Lähte juures ületab oja Kehtna–Põlma tee. Ojast umbes 300 m ida poole jääb Kaigepere soo. Raikkülas ületab oja Rapla–Järvakandi–Kergu maantee. Suudmest umbes 700 m loodesse jääb Rapla–Märjamaa maantee. Oja on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Oja vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) Raikküla vallavalitsus. Raikküla oja keskkonnaregistri kood on VEE1110700. Raikküla oja keskkonnaportaalis
D'Entrecasteaux' saared

D'Entrecasteaux' saared on saared Saalomoni meres. Saarte pindala on umbes 3100 ruutkilomeetrit. Saared on mägised, kõrgus kuni 2556 meetrit. Suuremad saared on Fergusson (Moratau), Goodenough (Nidula), Normanby (Duau) ja Sanaroa. Saared kuuluvad Paapua Uus-Guineale.
Zapatistide Rahvuslik Vabastusarmee

Zapatistide Rahvuslik Vabastusarmee (Ejército Zapatista de Liberación Nacional, EZLN, tuntud ka nime all zapatistid) on Mehhiko poliitiline rühmitus, mis oma algusajal oli militaarse iseloomuga. Poliitilised suunad, mida rühmitus järgib, on zapatism, marksism ja libertaarsotsialism. Sõjalise struktuuri järgi on tegemist geriljarühmitusega. Nende eesmärk on Subcomandante Marcose sõnade kohaselt: "Võimu haaramine? Ei, vaid midagi keerulisemat: uus maailm." Deklaratsioon Lacandoni selvast ütleb järgmist: "/.../ võitlus õiguse eest tööle, maale, eluasemele, toidule, tervisele, haridusele, sõltumatusele, vabadusele, demokraatiale, õiglusele ja rahule /.../ saavutada nende rahva põhinõudmiste täideminemine vaba ja demokraatliku riigivalitsuse moodustamise kaudu." EZLN tõusis maailma tähelepanu alla 1. jaanuaril 1994, mil nad alustasid Mehhiko kõige lõunapoolsemas Chiapase osariigis relvastatud ülestõusu Mehhiko riigivõimu vastu. Rühmitus püüdis enda kontrolli alla võtta seitset kohalikku omavalitsuskeskust samal päeval, mil hakkas kehtima NAFTA vabakaubanduslepe Mehhiko, USA ja Kanada vahel. Sellega protestiti Mehhiko valitsuse ja presidendi Carlos Salinas de Gortari riigi moderniseerimispoliitika vastu. EZLNi eesmärgiks oli valitud presidendi kukutamine ja osalusdemokraatliku valitsussüsteemi rajamine. Pärast seda, kui Mehhiko sõjavägi oli ülestõusu maha surunud, jätkas rühmitus tegevust peamiselt poliitilises vormis, mida iseloomustas radikaalne vasakpoolsus. Rühmituse juhtorganiks on Põliselanike Salajase Revolutsioonikomitee Üldjuhtkond (Comité Clandestino Revolucionario Indígena - Comandancia General, CCRI-CG). Ülestõusu juhtis CCRI-CG, millele allus Vabastusarmee ülemjuhatus. Vabastusarmee eesotsas oli karismaatiline El Sup, Subcomandante Marcos, kes Vabastusarmee juhatajana on ühtlasi ka CCRI kõneisik, kuna ta on ülestõusnute seas erandlikult mitte põliselanik vaid n-ö valge mehhiklane. El Sup valdab vabalt inglise, itaalia ja prantsuse keelt, kirjutab poliitilisi tekste, raamatuid lastele ja täiskasvanutele. Subcomandante Marcose kiri Gaspar Morquechole 2. veebruaril 1994. Tsiteeritud Alejandro Raiteri ja Irene Muñoze poolt (1995) [1]. Vaadatud 14.04.2014 Esimene deklaratsioon Lacandoni selvast (1993).[2]. Vaadatud 15.04.2014
Raka peakraav

Raka peakraav (ka Oela soon) on kraav Raplamaal Rapla vallas Kodila ja Kodila-Metsküla külas. Peakraavi pikkus on 1,4 km ning see suubub paremalt Kodila jõkke (13,7 km suudmest). Peakraavi valgla on 20,9 km². Kodila külas ületab kraavi Hageri–Kodila–Kuusiku tee (Kodila külas Priidu tänav). Paremalt suubub Oela kraav (1,1 km suudmest). Peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Raka peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1110900. Raka peakraav keskkonnaportaalis
Katonga

Katonga jõgi on jõgi Uganda edelaosas. Jõgi algab Victoria järvest, voolab lääne suunas ning suubub George'i järve. Katonga ületab ekvaatori kahel korral. Jõe pikkus on umbes 220 km.
Oela kraav

Oela kraav on kraav Raplamaal Rapla vallas Äherdi, Seli-Nurme, Raka ja Oela külas. Kraavi pikkus on 6,1 km ning see suubub paremalt Raka peakraavi (1,1 km suudmest). Kraavi valgla on 19,7 km². Kraavi lähe on Äherdi külas. Kraavi suue on Oela külas. Kraavi ületab Hagudi–Kodila tee. Kraavi kallastel on Mihkli-Andrese kasesalu (park). Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Oela kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1111000. Oela kraav keskkonnaportaalis
Panga kraav

Panga kraav (ka Palamulla kraav) on kraav Raplamaal Rapla vallas Kodila külas. Kraavi pikkus on 1,9 km ning see suubub paremalt Kodila jõkke (12 km suudmest). Kraavi valgla on 4 km². Ülemjooksul kulgeb kraav mööda Linnuraba looduskaitseala piiri. Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Panga kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1111100. Panga kraav keskkonnaportaalis
Üllas Linder

Üllas Linder (sündinud 24. aprillil 1953) on eesti baptistivaimulik. Lõpetas 1972 Tallinna 42. Keskkooli (saksa keele eriklassi) ning 1977 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna rakendusmatemaatika erialal. Ta töötas 1979-2002 Valga Betaania Baptistikoguduse pastorina ning 2006-2012 ja 2014-2015 sama koguduse pastori kohustetäitjana. 2005-2006 oli ta Puka Vabakoguduse pastori kohustetäitja, 2007-2017 Tartu vangla kaplan ja 1989-2020 (kogu ilmumisaja) kristliku lehe Kuulutaja toimetaja. 2006 kaitses Tartu Ülikooli usuteaduskonnas magistrikraadi teemal "Ajakiri Usurändur aastatel 1952–1991" ja 2024 filosoofiadoktori kraadi religiooniuuringute alal teemal "Adam Reinhold Schiewe. Esimese Eesti baptistikoguduse rajaja elulugu". "Osaduses kasvanud" (koostaja ja toimetaja; kahasse Toivo Pilliga), 2009 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2012. Vaadatud 24. märtsil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. november 2018. Vaadatud 27. novembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Magistritöö Doktoritöö
USA PATRIOT Act

USA PATRIOT Act (tuntud ka kui Patriot Act) on 26. oktoobril 2001. aastal Ameerika Ühendriikides kehtestatud seadus, täispika nimega Uniting and Strengthening America by Providing Appropriate Tools Required to Intercept and Obstruct Terrorism Act of 2001. Seaduse kolm põhilist punkti, mida kasutatakse Ameerika Ühendriikide poolt terrorismivastases sõjas on: võimalus kohtu loal salaja pealt kuulata ja salvestada mitmeid telefonikõnesid (Authorizes court-approved roving wiretaps that permit surveillance on multiple phones). võimalus kohtu loal "külmutada" ja arestida varasid terrorismivastastes operatsioonides (allows court-approved seizure of records and property in anti-terrorism operations); võimalus viia läbi varjatud jälgimist mittekodanikust üksikisiku suhtes, keda kahtlustatakse terrorismiga seotuses, kuid kes ei pruugi olla teadaoleva terroristliku grupi liige (permits surveillance against a so-called lone wolf, a non-U.S. citizen suspected of engaging in terrorism who may not be part of a recognized terrorist group). 2010. aasta 23. veebruaril pikendas Ameerika Ühendriikide Senat seaduse kehtivusaega veel üheks aastaks. Seadus aegus 27. märtsil 2020, kui Kongressil ei õnnestunud seda enne vaheajale minekut pikendada. Foreign Intelligence Surveillance Act United States Foreign Intelligence Surveillance Court Senate votes to extend Patriot Act msnbc.msn.com, Feb. 24, 2010 Savage, Charlie (27. märts 2020). "House Departs Without Vote to Extend Expired F.B.I. Spy Tools". The New York Times (Ameerika inglise). ISSN 0362-4331. Vaadatud 7. juunil 2024. USA PATRIOT Act The Road to Guantanamo, 2006
Terrorismivastane sõda

Terrorismivastane sõda (inglise keeles War on Terrorism, Global War on Terror, hiljem Overseas Contingency Operation) on mõiste, mille all mõeldakse Ameerika Ühendriikide sõjalisi, poliitilisi, õiguslikke ja ideoloogilisi meetmeid islamiga seotud terroriorganisatsioonide vastu, sealhulgas Afganistani sõda ja Iraagi sõda ning operatsioone Pakistanis, Jeemenis ja mujal. Mõiste võeti kasutuse pärast 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakuid, kuid 2009. aasta märtsis käskis Ameerika Ühendriikide presidendi Barack Obama administratsioon kasutada selle asemel mõistet Overseas Contingency Operation. Terroriorganisatsioonide loend "Transcript of President Bush's address". CNN. 20. september 2001. Anghie, Antony (2005). "The War on Terror and Iraq in Historical Perspective". Osgoode Hall Law Journal. 43 (1/2): 45–66. DOI:10.60082/2817-5069.1344. S2CID 141571655 – cit. via Osgoode. {{cite journal}}: kontrolli parameetri |doi= väärtust (juhend) "Musharraf's book says Pakistan faced U.S. 'onslaught' if it didn't back terror war". USA Today. 26. september 2006. Vaadatud 14. septembril 2014. "Yemen: new air-strikes target al-Qaeda". World War 4 Report. 19. detsember 2009. Vaadatud 26. märtsil 2011. Spencer, Richard (28. detsember 2009). "Detroit terror attack: Yemen is the true home of Al-Qaeda". The Daily Telegraph. London. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. jaanuar 2022. Vaadatud 26. detsembril 2010. "U.S. Launches Attack on Suspected Al Qaeda Members in Somalia". Fox News. 9. jaanuar 2007. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. november 2011. Vaadatud 26. märtsil 2011. "Guardians of the Pacific". Special Operations Command, Pacific. 3. jaanuar 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. jaanuar 2011. Vaadatud 19. jaanuaril 2011. 'Global War On Terror' Is Given New Name- Washington Post, 25.03.2009
Jalase peakraav

Jalase peakraav on kraav Raplamaal Rapla vallas Jalase, Koikse, Lipstu ja Palamulla külas. Peakraavi pikkus on 4,2 km ning see suubub paremalt Kodila jõkke (4,5 km suudmest). Peakraavi valgla on 12,2 km². Kraav algab Jalase maastikukaitsealalt (Sõbesoo). Peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Jalase peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1111200. Jalase peakraav keskkonnaportaalis
Margus Kask

Margus Kask (sündinud 15. aprillil 1972) on eesti baptisti vaimulik. Ta on Elva Baptistikoguduse pastor. Oli aastatel 2009–2015 Kõrgema Usuteadusliku Seminari rektor. Margus Kask Eesti Teadusinfosüsteemis "Jõgeva aasta õpetajaks sai baptisti koguduse pastor Margus Kask", Eesti Kristlik Televisioon, 10. oktoober 2006 Jaan Lukas, "Margus Kask valiti Kõrgema Usuteadusliku Seminari rektoriks", Vooremaa, 4. juuli 2009 "Margus Kask lõpetab ja Einike Pilli alustab KUS rektorina"