laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Catherine, Walesi printsess

Catherine, Walesi printsess (sünninimi Catherine Elizabeth Middleton; sündinud 9. jaanuaril 1982) on Briti kuningliku pere liige, praeguse troonipärija Williami, Walesi printsi abikaasa 29. aprillist 2011. Ta on hariduselt kunstiajaloolane. Catherine õppis erakoolis Marlborough College, mille lõpetas 2000. aastal. Pärast seda õppis ta mõnda aega Firenze Briti Instituudis. Novembris 2006 asus Catherine tööle rõivapoeketis Jigsaw. 2008. aastal teatati, et ta lõpetas oma töösuhte Jigsaw'ga, soovis saada elukutseliseks fotograafiks ning võtta eratunde fotograaf Mario Testinolt, kes on fotografeerinud printsess Dianat ja tema poegi. Testino on eitanud kuuldusi Catherine'iga koostöö tegemise kohta. Catherine'i isa, Inglismaalt Leedsist pärit Michael Middleton, töötas 1970. aastate keskpaiku oma tulevase abikaasa Carole Goldsmithiga tutvumise ajal British Airwaysi stjuuardina. Carole, kelle isa oli ehitaja, tegutses samas lennufirmas stjuardessina. 1979. aastal, kui Michael oli saanud ametikõrgendust ning asus Heathrow' lennuväljal tööle British Airwaysi lennudispetšerina, soetas paar Lõuna-Inglismaal Readingi lähedal Bradfield Southendi külas kodu. Paar abiellus 1980. aastal. 1982. aastal sündis pere esiklapsCatherine ehk Kate, 1983. aastal sündis noorem õde Philippa ehk Pippa. 1984–1986 elasid Middletonid isa töökohustuste tõttu Jordaanias Ammanis. 1987. aastal sündis nende kolmas laps, poeg James. 22. juulil 2013 sündis Catherine'i ja prints Williami poeg George Alexander Louis. 2. mail 2015 sündis tütar Charlotte Elizabeth Diana. 23. aprillil 2018 sündis kolmanda lapsena poeg Louis Arthur Charles. 29. aprill 2011 – 8. september 2022: Tema Kuninglik Kõrgus Cambridge'i hertsoginna Šotimaal: Tema Kuninglik Kõrgus Strathearni krahvinna alates 8. septembrist 2022: Tema Kuninglik Kõrgus Cornwalli ja Cambridge'i hertsoginna Šotimaal: Tema Kuninglik Kõrgus Rothesay hertsoginna alates 9. septembrist 2022: Tema Kuninglik Kõrgus Walesi printsess Briti Monarhia ametlik veeb, The Duchess of Cambridge The Royal Wedding, Prince William & Catherine Middleton, Friday 29 April 2011 at Westminster Abbey 9 April 2011, Royal wedding: Kate Middleton coat of arms unveiled, bbc.co.uk BBC: Royal wedding
Henno Sillaste

Henno Sillaste (29. veebruar 1936 Tallinn – 1. jaanuar 2013 Toronto) oli väliseesti arhitekt. Henno Sillaste sündis ohvitseri perekonnas. Ta pages emaga 1944. aastal Saksamaale. 1949. aastast elas Henno Sillaste Kanadas. Ta lõpetas Toronto ülikooli arhitektuuriteaduskonna 1960. aastal bakalaureusekraadiga cum laude. Ta projekteeris palju hooneid Torontos ja Halifaxis. Eestis on tema projekteeritud üks esimesi klaasfassaadiga büroohooneid Tallinnas – Vabaduse väljakul asuv Kawe Plaza. 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk Jüri Hain, Henno Sillaste võtab vastutuse Tallinna ees, Eesti Päevaleht, 30. mai 1997 Epp Alatalu, Vabaduse väljaku lõunakülg saab lõpetuse, Postimees, 22. august 1997 "Püramiidi tipus", Eesti Televisioon, 12. märts 2011
Peep Talving

Peep Talving (sündinud 14. detsembril 1965 Haapsalus) on eesti arst (traumakirurg) ja arstiteadlane ning endine vehkleja. Ta alustas meditsiiniõpinguid Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas ja jätkas Rootsis Karolinska Instituudis. Meditsiiniteaduste doktor traumakirurgia alal (2006, Karolinska Instituut). Ta töötas New Yorgi Bronx Municipal Hospitalis USA-s ja seejärel Groote Schuur Hospitalis Kaplinnas Lõuna-Aafrikas. Pärast seda tegeles ta õpetamise, ravimise ja teadustööga taas USA-s Los Angeleses Los Angelese maakonna- ja Lõuna-California Ülikooli haiglas. 2013. aasta oktoobris naasis Talving Eestisse ning asus tööle nii Põhja-Eesti Regionaalhaiglas, Tartu Ülikooli Kliinikumis kui ka Tartu Ülikoolis. 15. oktoobril 2018 alustas ta tööd Põhja-Eesti Regionaalhaigla juhatuse liikme-ülemarstina. Tema 5-aastane ametiaeg selles ametis lõppes 15. oktoobril 2023 kuna uueks tähtajaks ta ei kandideerinud. Tema artikleid on ilmunud maailma teadusajakirjades, lisaks on ta kirjutanud oma kogemustest peatükke traumakirurgide käsiraamatutesse ja ennekõike hinnatakse[viide?] tema teadmisi teravtraumade alal. Ameerika Kirurgide Liit Ameerika Traumakirurgide Liit Ta võitis aastatel 1992–1994 Rootsi meistrivõistlustel Stockholmi Politsei Spordiseltsi ridades espadroni individuaalvõistluses kolm kuldmedalit. Ta võistles 1993. aastal Essenis vehklemise maailmameistrivõistlustel Eesti espadronikoondise koosseisus. 2020 Tartu Ülikooli aumärk Tema vanemad on naistearst Heli Talving ja kirurg Tõnu-Teet Talving, tema vanem vend Jaak Talving juhatas Lääne-Tallinna Keskhaigla kirurgia- ja anestesioloogiakliinikut. Tal on kaks tütart ja üks poeg. Villu Päärt: "Miks tuli tippkirurg Peep Talving Ameerikast tagasi?" Eesti Ekspress, 25. märts 2015. "Peep Talving sai PERH-i ülemarstiks". ERR, 2. oktoober 2018. "Regionaalhaigla uus ülemarst: meid ootavad ees väga rasked aastad, puudus on nii rahast kui ka tööjõust". Maaleht. Vaadatud 1. jaanuaril 2024. Rootsi meistrivõistlused vehklemises. Espadroni individuaalvõistlus Rootsi keeles. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Peep Talvingu sporditulemused "Püramiidi tipus". ETV, 19. märts 2011 Valik Peep Talvingu loenguid Peep Talvingu artikleid Ene Pajula. "Kõrvuti veedetud poolsajand". Elukiri, 9/2010 Villu Päärt. "Miks tuli tippkirurg Peep Talving Ameerikast tagasi?" Eesti Ekspress, 25. märts 2015 "Peep Talving: esimese koroonalainega eskaleerisime üle" ERR, 4. veebruar 2023
Angela Ivask

Angela Ivask (sündinud 25. oktoobril 1975) on eesti toksikoloog, kes uurib nanomaterjalide toksikoloogiat. Angela Ivask kaitses doktoriväitekirja geenitehnoloogias 2006. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis. Teadustööd on ta teinud Eestis Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis In vitro ja ökotoksikoloogia uurimisrühmas, mis koosneb ökotoksikoloogia, ökoloogia, keskkonnakeemia, molekulaarbioloogia ja mikroobifüsioloogia alal kompetentsetest teadlastest. Seal uuris ta ainete ja nanosuuruses osakeste toksilisuse mehhanisme. 2010. aastast töötab ta Californias Nanotehnoloogia Keskkonna Efektide Uurimise Keskuses. Angela Ivask Eesti Teadusinfosüsteemis "Püramiidi tipus", ETV, 26. märts 2011
Thomas Timusk

Thomas Timusk (sündinud 3. juunil 1933) on eesti eksperimentaalfüüsik. Bakalaureusekraadi füüsikas sai ta Toronto Ülikoolist, doktorikraadi USAs New Yorgi osariigis asuvast Cornelli Ülikoolist. Järeldoktorantuuri õpingud viisid teda Saksamaale ja USAsse. Töötab Hamiltoni McMasteri Ülikoolis, kus uurib materjalide omadusi infrapunakiirguse abil. Kasutades infrapunaspektroskoopiat, on ta uurinud võremoonutusi leelishalogeniidkristallides, kvaasikristalle, eksitonide gaasi elektron-auk vedelikus pooljuhtides, kosmilist reliktkiirgust ja kiirguse levikut soojustavates materjalides, nagu klaaskiud ja hane suled. 2000. aastal anti talle Kanada Assotsiatsiooni medal saavutuste eest füüsikas ja Brockhouse’i medal saavutuste eest tahkise ja materjalide füüsikas. 2002. aastal sai Thomas Frank Isaksoni auhinna silmapaistva panuse eest tugevalt korreleeritud elektronide spektroskoopiasse. "Püramiidi tipus", ETV, 2. aprill 2011
Harilik nisu

Harilik nisu ehk pehme nisu (Triticum aestivum) on kõrreliste sugukonda nisu perekonda kuuluv üheaastane rohttaim. Harilikul nisul on narmasjuurestik. Kõrre kõrgus on 60–80 cm. Õisikuks liitpea. Nisu vili on paljastera. Harilik nisu on enam levinud nisuliik. Seda kasvatatakse kogu maakeral põhjapolaarjoonest kuni lõunapoolsete mandrialadeni. Harilik nisu on väga vormiderohke, seal hulgas on ka kääbusvorme. Eristatakse üle 250 hariliku nisu teisendi ja üle 4000 sordi. Eestis kasvatatavad sordid kuuluvad peamiselt ohtetu või poolohteliste ja karvadeta peadega teisendite hulka (albidum; milturum; lutescens). Peamiselt kasutatakse nisu nisujahu tootmiseks. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. oktoober 2014. Vaadatud 18. oktoobril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Harilik nisu andmebaasis eElurikkus
Sulatatud juust

Sulatatud juust on piimatoode, mida valmistatakse ühe või mitme juustusordi jahvatamisel, segamisel, sulatamisel ja emulgeerimisel emulgaatoriga ja kuumutades ning millele võib olla lisatud piimatooteid ja muid toiduaineid. Eesti üks tuntumaid sulatatud juustu sorte on "Merevaik".
Boğaziçi Ülikool

Boğaziçi Ülikool (türgi keeles Boğaziçi Üniversitesi) on ülikool İstanbulis. Ülikool on asutatud 1863. aastal. Õppekeeleks on inglise keel. Ülikoolis on tuhat töötajat ja 12 000 üliõpilast, kellest 2000 õpivad kõrghariduse teisel ja 850 kolmandal tasemel.
Türannosaurus

Türannosaurus (Tyrannosaurus) on hiliskriidi ajastul elanud dinosauruste perekond türannosauruslaste sugukonnast. Selle ainuke üldtunnustatud liik on Tyrannosaurus rex. Türannosaurused elasid umbes 70 miljonit aastat tagasi. Üle 12 meetri pikkuse ning kolme inimese kõrgusena oli see üks suurimaid ja surmavaid[küsitav][viide?] olendeid, kes kunagi maamunal elanud. Türannosauruse esijäsemed olid liiga väikesed, et nendega saaki püüda. Tema pea ja hambad olid aga nii tugevad, et ta saagi püüdmisel esijalgade abi ei vajanudki.
Latakia

Latakia on linn Süürias, riigi tähtsaim sadamalinn ja Latakia provintsi pealinn. Latakia rahvaarv oli 2009. aastal umbes 650 000. Esimese maailmasõja järel oli linn Prantsusmaa võimu alla kuulunud Alaviidi Territooriumi ja aastatel 1923–1936 eksisteerinud Alaviidi Riigi pealinn.
Aḩmad Naz̧īf

Aḩmad Naz̧īf (أحمد نظيف‎; sündinud 8. juulil 1952 Kairos) oli Egiptuse peaminister 14. juulist 2004 kuni 29. jaanuarini 2011. Naz̧īfi vanaisa Mohammed Bey Naz̧īf oli kuninga Farouki ajal tervishoiuministri allsekretär. Isale Mahmoud Naz̧īfile kuulus laevakompanii. Naz̧īf lõpetas 1969 Aleksandrias keskkooli ja astus Kairo Ülikooli inseneriteaduskonda. Ta sai bakalaureusekraadi sidetehnoloogia ja elektroonika erialal ja magistrikraadi 1976 elektriinsenerina. Doktorikraadi sai ta 1983 Kanadast McGilli Ülikoolist arvutiinsenerina. Pärast töötas ta Kairo Ülikooli inseneriteaduskonnas professorina. Side- ja infotehnoloogiaministrina esitas Naz̧īf kava, et Egiptuses oleks internetiühendus tasuta. Ühtlasi parandataks avalikkuse juurdepääsu internetile nii, et Egiptuse telekommunikatsiooniettevõtte Egypt Telecom kaudu müüdaks hulgaliselt odavaid arvuteid. President Ḩusnī Mubārak palus 9. juulil 2004 Naz̧īfil valitsus moodustada. Ta vahetas välja vana peaministri Atef Obeidi 34-liikmelise valitsuse. Uue valitsuse kinnitas ametisse Egiptuse parlament 14. juulil 2004. Pärast vabariigi väljakuulutamist on 52-aastane Naz̧īf kõige noorem Egiptuse peaminister ja ka enne vabariiki on kõigest üks peaminister temast noorem olnud. Uues valitsuses oli kõigest 14 ministrit ja sellest sai üks Egiptuse kõige kauem vastu pidanud valitsusi. Valitsus koosnes peamiselt tehnokraatidest ja haritud uusliberaalidest. Mubārak saatis Aḩmad Naz̧īfi valitsuse erru pärast sadu inimelusid nõudnud rahutuste puhkemist 25. jaanuaril 2011. 11. aprillil Naz̧īf vahistati süüdistatuna rahva raha raiskamises ja korruptsioonis. Naz̧īf oli abielus Mona Sayed Abdul Fattahiga. Abielust sündis 2 poega. Mona suri 2009. 18. jaanuaril 2010 teatati ametlikult, et Naz̧īf abiellub veebruaris Infotehnoloogiatööstuse Arendamise Agentuuri asepresidendi Zeinab Zakiga.
Kerli Nõu

Kerli Nõu (sündinud 2. novembril 1983 Tartus) on maailmarändur, kirjanik ja kirjastaja. 2017. aasta seisuga oli 33-aastane Kerli Nõu külastanud tavalise turistina 102 riiki ja kõiki maailmajagusid, sealhulgas Antarktikat. Reisikirjade kogumik "Mina ja maailm. Valitud lugusid 102 riigist" ilmus 2017. aasta augustis. Raamatus on juttu 55 riigist. "Mina ja maailm. Valitud lugusid 102 riigist. II osa" valmis 2020. aasta detsembris ja räägib 40 maast. Fookuses reis ümber maailma, seiklused vulkaani sees ja luksus-kruiisilaevadel. Mõlemad teosed on mahukad: üle 360 lehekülje. Kerli Nõu lõpetas aastal 2002 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Seejärel õppis ta 2002–2005 Tallinna Ülikoolis, mille lõpetas bakalaureusekraadiga andragoogikas (lisaerialaks kommunikatsiooni- ja suhtlemispsühholoogia). Keskkooliaastatel oli Kerli Nõu juhatuse liikmena tegus Eesti Õpilasesinduste Liidus. 2002–2004 töötas Nõu vabakutselise ajakirjanikuna, 2003 projektijuhina kindlustusfirmas Seesam (Seesam Rahvusvaheline Kindlustuse Aktsiaselts) ning 2005–2007 ajakirjanikuna Eesti Päevalehes, kirjutades teaduse ohtlikkuse ja majanduse teemadel. 2010. aasta septembris avaldas Nõu oma kulu ja kirjadega eluloolise töövihiku "Minu parimad aastad". HTG koduleht CV Kerli Nõu "Delikaatne teema kapist välja" EPL, 27. september 2006 Kerli Nõu "Suurim oht maailmale: geenitehnoloogia areng" EPL, 18. jaanuar 2006 Kerli Nõu Intervjuu Robert Kiyosakiga Director, september 2010 (ligipääsetav vaid tellijale) Kerli Nõu "Nädalaga 40 protsenti targemaks" EPL, 22. märts 2006 Kerli Nõu "Tulevikuinimese tume tulevik" EPL, 23. november 2005
Jerantut

Jerantut on linn Malaisias Pahangi osariigis. Jerantut on samanimelise ringkonna keskus. 2000. aastal oli elanike arv 24 700. Jerantutist pääseb Taman Negara rahvusparki. Linna läbib raudtee.
V. J. Sukselainen

Vieno Johannes (Jussi) Sukselainen (aastani 1928 Saari) (12. oktoober 1906 Paimio – 6. aprill 1995 Espoo) oli Soome poliitik, Soome keskerakonna (Keskustapuolue) ja selle eelkäija Maaliidu (Maalaisliitto) liige. Aastatel 1945–1964 Maaliidu esimees. Ta oli kaks korda Soome peaminister (27.5.1957–29.11.1957 ja 13.1.1959–3.7.1961) ning neli korda parlamendi (Eduskunta) spiiker (1956–1957, 1958, 1968–1969 ja 1972–1975). Kekkose I valitsuses (17.3.1950–17.1.1951) ja Törngreni valitsuses (5.5.1954–20.10.1954) oli Sukselainen rahandusminister. Kekkose II, III ja IV valitsuses (17.1.1951–17.11.1953) oli Sukselainen siseminister. Lisaks täitis ta oma peaministriks oleku ajal 19.5.1961–19.6.1961 ka välisministri kohuseid. 1972. ja 1977. aastal oli Vieno Johannes Sukselainen Põhjamaade Nõukogu president. "V.J. Sukselainen". Eduskunta. Vaadatud 23.11.2020. "Sukselainen, Vieno Johannes". Valtioneuvosto. Vaadatud 23.11.2020. "Former Presidents of the Nordic Council". Nordic Council. Vaadatud 23.11.2020.
Ragnhildur Helgadóttir

Ragnhildur Helgadóttir (ka Ragnhild Helgadóttir; 26. mail 1930 – 29. jaanuar 2016) on Islandi poliitik, Iseseisvuspartei liige. 1983.–1985. aastal oli ta haridusminister ja 1985.–1987. aastal tervishoiu- ja sotsiaalminister. 1975. aastal oli Ragnhildur Helgadóttir Põhjamaade Nõukogu president. "Ragnhildur Helgadóttir | Æviágrip þingmanna frá 1845 | Alþingismannatal | Þingmenn | Alþingi" (islandi). Alþingi. Vaadatud 29.06.2016.
Johannes Antonsson

Johannes Mikael Antonsson (20. november 1921 Frillesås – 24. august 1995 Heberg) oli Rootsi poliitik, Keskpartei liige. Aastatel 1958–79 oli ta Riksdagi liige. 1976–78 oli ta regionaalminister ja 1979–86 Hallandi lääni maavanem. 1969–79 oli ta Keskpartei aseesimees. 1974. aastal oli Johannes Antonsson Põhjamaade Nõukogu president.
Anton Aunma

Anton Aunma (sündinud 19. jaanuaril 1972 Tallinnas) on eesti maalikunstnik. Tartu Kunstikooli lõpetas Aunma 1993. aastal kunstilise kujundamise erialal. Lõputööks oli maaliseeria "Tartu vaated". 1997. aastal sai ta Tartu Ülikooli sisse eripedagoogika erialal. Ta töötab Tartu Vanglas kriminaalhooldusametnikuna. Kunstnik on tegutsenud vabakutselisena maalides maastikke, linna- ja merevaateid, vaikelusid ning akte. Kunstniku põhiliseks tehnikaks on olnud õlimaal, kuid vähesel määral on Aunma loonud ka akvarelle, tempera- ja akrüülmaale. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Uued tudengid, Eesti Päevaleht, 6. august 1997 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuli 2011. Vaadatud 22. aprillil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Tulevik (keeleteadus)

Tulevik on aja kui lause grammatilise kategooria liige, mille puhul lausega väljendatav eelneb tegevusele. Eesti keeles puudub erivorm tuleviku väljendamiseks. Olevikku kasutatakse ka tulevikus toimuva tegevuse väljendamiseks: tegusõna jäetakse olevikku ja vajaduse korral kasutatakse tulevikulisuse väljendamiseks ajamäärusi, nagu homme, edaspidi, järgmisel päeval, lähemal ajal, tulevikus või tulevikutähendusega tegusõnu, nagu tuleb, hakkab, saab, jääb. • Homme läheme vanaema juurde • Tulevikus lennatakse ka autodega • Tuleval aastal me enam uusi puid ei istuta • Siia tuleb uhke maja Tegusõna on olevikuvormis, tegevuse tulevikulisust näitab täissihitis • Ta ehitab endale uhke maja (sihitis) • Ta kirjutab sellest reisist raamatu (sihitis) • Ta ostab kaubamajast kevadjaki (sihitis) • Elu saab seal olema lõbus • Meie kodu saab olema väga hubane • Publik saab nautima seda etendust Saama olevikuvorm + tud-partitsiip seisundimäärusena. • Tal saab artikkel kirjutatud Hakkama + ma-tegevusnimi (+ ajamäärusega või muuga kindlaks määratud vaatlushetk tulevikku). • Järgmisel sajandil hakkame paremini elama • Ta hakkab sööma Hakkama + ma-infinitiiv väljendab situatsiooni, mis on tulevikus tõenäoline ja mille alged on olevikus olemas. • Pomm hakkab plahvatama • Laps hakkab kukkuma Olema + tud-partitsiip koos ajamäärusega. • Homseks on tal artikkel kirjutatud Olema + hetkelist tegevust väljendava verbi ma-tegevusnime seesütlev vorm –mas. • Pomm on plahvatamas • Laps on kukkumas Erinevalt eesti keelest on prantsuse keeles eraldi vorm tegusõna jaoks tulevikus. • Désormais, tout ira bien (Nüüdsest läheb kõik hästi) • Demain, il fera beau (Homme tuleb ilus ilm) • Je vais chanter demain, tu vas le voir. (Ma lähen homme laulma, sa veel näed seda. • Il va falloir que tu le fasses. („Saab olema vaja“, et sa seda teeksid.) • I will drink milk. (Ma joon piima.) aeg (keeleteadus) Erelt, Mati jt. 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Erelt, Mati jt. 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.
Lestalised

Lestalised (Acarina) on ämblikulaadsete klassi kuuluv alamklass lülijalgseid. Sellesse rühma kuuluvad teiste seas näiteks puugid. Lestaliste uurimisega tegelev teadusharu on akaroloogia. Lestaliste alamklass jaotub kahete seltsi (või ülemseltsi). Acariformes – pärislestalised. Nende hulka kuuluvad näiteks vesilestad. Parasitiformes – nugilestalised. Nende hulka kuuluvad näiteks puugid.
UEFA Euroopa Liiga 2009–2010

UEFA Euroopa Liiga 2009–10 hooaeg on Euroopa Liiga esimene hooaeg. Varem oli see võistlus tuntud UEFA karikavõistlustena. Viimase UEFA karika võitis Ukraina jalgpalliklubi FK Šahtar Donetsk. UEFA Euroopa Liiga selle hooaja turniiri võitis Hispaania klubi Atletico Madrid.
Väike öömuusika

"Väike öömuusika" (sks Eine kleine Nachtmusik, originaalpealkirjaga Serenaad nr 13 keelpillidele G-duur, K 525) on Wolfgang Amadeus Mozarti üks tuntumaid teoseid, kirjutatud aastal 1787. See koosneb neljast osast. Teos on kirjutatud kammeransamblile (kaks viiulit, vioola, tšello, valikuline kontrabass), kuid esitatakse tihti keelpilliorkestri poolt. Teose tuntum pealkiri "Eine kleine Nachtmusik" tähendab saksa keeles 'väike serenaad', kuid on tavaliselt otse ja vähem täpselt tõlgitud 'väike öömuusika'. Teost hakati nii nimetama, kuna Mozart oli nende sõnadega alustanud selle teose kirjet oma isiklikus kataloogis. Ta ei mõelnud teost nii nimetada, vaid tahtis lihtsalt märkida, et on kirjutanud ühe väikse serenaadi. I Allegro II Romanze: Andante III Menuetto: Allegretto IV Rondo: Allegro (peateema) Esimene osa on sonaadivormis, agressiivse peateemaga G-duuris ja graatsilisema kõrvalteemaga D-duuris. Ekspositsioon lõpeb D-duuris ja kordub algusest. Töötluse osa algab D-duuris ning kaldub d-molli ja C-duuri. Repriis on jälle G-duuris. Teine osa on C-duuris. See on rahuliku tempoga rondovormis osa (skeemiga A–B–A–C–A-kooda). C vormiosa on c-mollis. Kolmas osa on võrdlemisi kiires tempos kolmeosalise vormiga menuett (skeemiga A–B–A). Helistikeks on G-duur ja D-duur (trio). Neljas osa on elavas tempos, helistikuks on G-duur. Modulatsioon algab Es-duuris ning kaldub c-molli. Lõpp on G-duuris. Osa lõppeb pika koodaga. Mozart on oma isiklikus kataloogis märkinud, et teosel on viis osa: Allegro, Menuett ja Trio, Romanss, Menuett ja Trio, Finaal. Teine tema nimetatud osa, menuett ja trio, arvati kaua aega olevat kadunud ning keegi ei teadnud, kas Mozart ise või keegi teine oli selle eemaldanud. Musikoloog Alfred Einstein pakkus, et menuett Mozarti klaverisonaadis B-duur K 498a on otsitav puuduv osa. Holoman, D. Kern (1992) Evenings with the orchestra: a Norton companion for concertgoers. W. W. Norton & Company. ISBN 0393029360. lk 397 Zaslaw, Neal N. and W. Cowdery, W. (1991) The Compleat Mozart: A Guide to the Musical Works of Wolfgang Amadeus Mozart, Norton. (1991), ISBN 0-393-02886-0. lk 250 Alfred Einstein "Mozart: His Character, His Work", tõlkijad Arthur Mendel, Nathan Broder [1] lk 207, 1965, Oxford University Press, New York, ISBN 9780195007329
Georgi Vainer

Georgi Vainer (10. veebruar 1938 – 12. juuni 2009) oli vene (nõukogude) kirjanik, stsenarist ja ajakirjanik. Ta kirjutas kriminaalromaane koos vend Arkadi Vaineriga (1931–2005). Vainer oli 1962. aastast NLKP ning 1972. aastast Üleliidulise Kirjanike ja Kinotöötajate Liidu liige. Juristi haridusega Georgi Vainer töötas Nõukogude Liidus nii elektrimontöörina kui ka TASS-i ajakirjanikuna. 1990. aastal siirdus mees elama Ameerika Ühendriikidesse, tegutsedes ajakirjanikuna kohalikes venekeelsetes väljaannetes Новое русское слово ja Русский Базар. Georgi Vainer suri pärast rasket ja pikaajalist haigust New Yorgis 71-aastaselt. "See, kes lisab valu" – Умножающий печаль, 2000; eesti keeles: Eesti Raamat, 2002 sarjas "Mirabilia" "Visiit Minotaurosele" – Визит к Минотавру, 1972; eesti keeles: Eesti Raamat, 1983 sarjas "Mirabilia" "Mina, uurija..." – Я, следователь…, 1972; eesti keeles: Eesti Raamat, 1983 sarjas "Mirabilia" "Tünnissõit" – Гонки по вертикали, 1974; eesti keeles: Eesti Raamat, 1978 sarjas "Mirabilia" "Allaaetud kassid ja koer", eesti keeles: Loomingu raamatukogu 1987, 37/38 (1553–1554) Лауреат премии Союза писателей СССР ja Лауреат премии МВД СССР (1976, 1978, 1981). Лауреат премии Союза писателей РСФСР ja Лауреат премии Уралмашзавода им. Героя Советского Союза Н. Кузнецова (1983) Rahvaste Sõpruse orden (Oрден Дружбы народов, 1996) Георгий Александрович Вайнер. Либрусек Георгий Вайнер. Библиотека OCR Альдебаран Исполняется 80 лет со дня рождения писателя Аркадия Вайнера. Литературные новости. Национальная литературная премия "Большая книга".
Cornelia Lootsmann

Cornelia Lootsmann (sündinud 15. veebruaril 1978 Tallinnas) on eesti harfist. Alates 2011. aastast töötab ta Berni Sümfooniaorkestris sooloharfistina.