laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Fortnite Battle Royale

"Fortnite Battle Royale" on 2017. aasta septembris PC-le, PS4-le, Xbox One-ile, Nintendo Switch-ile ja telefonidele välja antud videomäng. Mäng on tasuta allalaaditav internetist, kuid mängu PvE versioon "Save The World" on tasuline. Mängu töötas välja Epic Games. "Fortnite Battle Royale" on mängumood "Fortnite"-is, kus 100 inimest võistlevad üksteisega ellujäämise nimel kas üksi, kahekesi või neljakesi. Mängus on ka torm, mis liigub ringikujuliselt, muutudes järjest väiksemaks, ajades mängijaid üksteisega kokku. Tormi sisse jäädes kulub mängijal elusid, mis võib lõppeda surmaga. Mängus saab võita ainult üks inimene või üks meeskond. Mängus saab ka kulda koguda. Mängu teeb eriliseks just see, et seal on võimalik ehitada eri materjalidest treppe, seinu, koonuseid ja katuseid. Mängus on mitmesuguseid relvi, sama valdkonna relvad on eri värvi ehk eri tugevusega.Värvid on: Hall ehk Common, Roheline ehk Uncommon, Sinine ehk Rare, Lilla ehk Epic ja Kollane/Kuldne ehk Legendary. Relvi saab ka kulla eest paremaks teha rääkides erinevate karakteritega.Mängus saab ka craftida osade eest mida maast saab. Mängust on võimalik saada ja osta ka mängusisest raha – V-Buckse. V-Bucksidega saab mängija osta Tegelasi (skins), Tantse (emotes),seljakotte (Back Blings), kirkasid (pickaxes) ja Puritiibe (Gliders)
Vepriai meteoriidikraater

Vepriai meteoriidikraater Vepriai meteoriidikraater (leedu keeles: Veprių krateris) on meteoriitset päritolu impaktkraater Ukmergė rajoonis Leedus Vepriai alevi juures. Tegemist on suurima meteoriidikraatriga Leedus. Kokkupõrke põhjustas umbes 300-meetrise läbimõõduga 100 ± 10 miljonit aastat tagasi (juura ajastul) Maa atmosfääri sisenenud asteroid. Asteroid langes Paleosoikumi liivakivi ja lubjakivi kihtidele, tekitades suhteliselt sügava löögijälje. Plahvatusel vabanenud energia oli hinnanguliselt võrdne 200 000 Hiroshimale heidetud tuumapommi omaga. Juura ajastul asus kraatris väike järv. Hiljem täitus kraater setetega (savi, liiv) ja jääaeg tasandas sealse maastiku lõplikult, nii et tänapäeval on Vepriai meteoriidikraater täielikult mattunud. Pinnasekihtide alla mattunud kraater avastati 1978. aastal, mil puursüdamikest avastati impaktiiti. Vepriai kraater Earth Impact Database. University of New Brunswick. Vytautas Straižys. Pavojingi asteroidai. Mokslas ir gyvenimas, 2002/10 http://www.krateris.eu/ R. Gailius. Lietuvos meteoritiniai krateriai. – V., 1988.
Signe Lahtein

Signe Lahtein (kuni 1998 Signe Valk; 10. mai 1977 Põltsamaa – 2. aprill 2018 Tartu) oli eesti ajakirjanik. Ta lõpetas 1995. aastal hõbemedaliga Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ja 2001. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli infoteaduse eriala bakalaureuseõppe. 1990. aastate teisel poolel alustas ta tööd Õhtulehe reporterina. Veel töötas ta ajakirjades Meie Pere, Kroonika, Naisteleht ja Nipiraamatus. Aastatel 2015–2018 oli ta heategevusliku telesaate "Kodutunne" saatejuht. Signe Lahtein sattus 22. märtsi hilisõhtul Tallinna–Tartu maanteel Adavere tuuliku lähistel liiklusõnnetusse, kui tema juhitud sõiduauto põrkas kokku suure veokiga. Ta oli 22. märtsist 2. aprillini koomas ning suri saadud vigastuste tõttu 2. aprillil 2018 haiglas. Ta maeti Jüri kalmistule. Hõbemedalistid Põltsamaa Ühisgümnaasiumi kodulehel "Pedagoogikaülikool", 8 (juuni)/ 2001. Lk 5 Signe Valk Eesti artiklite andmebaasis "Index Scriptorum Estoniae" (ISE) Signe Lahtein Eesti artiklite andmebaasis "Index Scriptorum Estoniae" (ISE)
Etihad Airwaysi sihtkohad

Etihad Airwaysi sihtkohtade nimikiri pole täielik. Ameerika Ühendriigid Chicago – Chicago O'Hare rahvusvaheline lennujaam Los Angeles – Los Angelese rahvusvaheline lennujaam New York – John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam Washington – Washington Dullesi rahvusvaheline lennujaam Araabia Ühendemiraadid Abu Dhabi – Abu Dhabi rahvusvaheline lennujaam Aserbaidžaan Bakuu – Bakuu Heydər Əliyevi rahvusvaheline lennujaam Austraalia Brisbane – Brisbane'i lennujaam Melbourne – Melbourne'i lennujaam Perth – Perthi lennujaam Sydney – Sydney Kingsford-Smithi rahvusvaheline lennujaam Austria Viin – Viini rahvusvaheline lennujaam Bahrein Bahrein – Bahreini rahvusvaheline lennujaam Bangladesh Dhaka – Shahjalali rahvusvaheline lennujaam Belgia Brüssel – Brüsseli lennujaam Egiptus Kairo – Kairo rahvusvaheline lennujaam Filipiinid Manila – Ninoy Aquino rahvusvaheline lennujaam Hiina Chengdu – Chengdu Shuangliu rahvusvaheline lennujaam Hongkong – Hongkongi rahvusvaheline lennujaam Peking – Pekingi lennujaam Shanghai – Shanghai Pudongi rahvusvaheline lennujaam Hispaania Madrid – Madridi Barajase Adolfo Suáreze lennujaam Holland Amsterdam – Amsterdami Schipholi lennujaam Iirimaa Dublin – Dublini lennujaam
Luxembourgi lennujaam

Luxembourgi lennujaam, asukoha järgi nimetatud ka kui Findeli lennujaam (IATA: LUX, ICAO: ELLX), on Luksemburgi ainus rahvusvaheline lennujaam. See on Luxairi ja Cargoluxi kodulennujaam. Luxembourgi lennujaama koduleht
998

998. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad - 990. aastad - 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad Aastad: 993 994 995 996 997 - 998 - 999 1000 1001 1002 1003 ... ... ...
Saare matkarada

Saare matkarada (ka Saare õpperada) on matkarada Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Saare külas. Rada jääb Silma looduskaitsealale ja kulgeb Sutlepa mere kallastel. Raja pikkus on 1 km. https://www.loodusegakoos.ee/kuhuminna/kaitsealad/silma-looduskaitseala/1209 (vaadatud 03.04.2018)
Rudolf Sarap

Rudolf Sarap (13. märts 1923 Omsk, Vene SFNV – 30. august 1995 Tallinn) oli eesti kultuuritegelane. 1950. aastal lõpetas ta kiitusega Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi. Hiljem õppis aspirantuuris Moskva Riikliku A. Lunatšarski nimelises Teatriinstituudis ja sai filosoofiakandidaadi kraadi. Aastatel 1951–1955 oli ta Tallinna Riikliku Kunstimuuseumi direktor. Hiljem oli ta ühiskonnateaduste õppejõud Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis ja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. Konservatooriumis oli ta marksismi-leninismi kateedri juhataja ja professori kohusetäitja. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1969 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Aunimetusi muusikarahvale. Sirp ja Vasar, 3. oktoober 1969 Arutati kunsti sotsiaalseid probleeme. Sirp ja Vasar, 18. november 1966 Kalmistute register HAUDI
997

997. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad - 990. aastad - 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad Aastad: 992 993 994 995 996 - 997 - 998 999 1000 1001 1002 Belgorodis toimus esimene teadaolev veetše. Samuil krooniti Bulgaaria kuningaks. Asutati Trondheimi linn. ... ...
Sajan Sančat

Sajan Sančat (tõva kirillitsas Саян Санчат; sündinud 27. märtsil 1974 Krasnojarskis) on Venemaa endine poksija, rahvuselt tõvalane. Ta lõpetas 1996. aastal Novosibirskis kehakultuurikolledži. Ta oli sulgkaalus (kuni 57 kg) Venemaa meister aastatel 1996 ja 1998. Ta oli esimene tõvalasest poksija, kes on tulnud Venemaa meistriks. Ta sai sulgkaalus (kuni 57 kg) pronksmedali 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile István Kovácsile (Ungari) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja ning 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Ramaz Palianile (Türgi) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta poksis oktoobrist 2000 kuni märtsini 2004 elukutselisena. Ta pidas kokku 22 kohtumist, millest võitis 18 (neist 10 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 2 nokaudiga) kohtumist. Ta oli 10. novembrist 2001 kuni 13. juunini 2003 WBC maailmameister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg). Pärast sportlaskarjääri töötas poksitreenerina Novosibirskis, hiljem Kõzõlis. 9. maailmameistrivõistlused poksis. Budapest 1997. Tulemused inglise keeles 32. Euroopa meistrivõistlused poksis. Minsk 1998. Tulemused inglise keeles Sajan Sančat (Sayan Sanchat) lehel BoxRec. Inglise keeles
Soontaga matkarada

Soontaga matkarada on matkarada Valga maakonnas Tõrva vallas Soontaga külas. Rada jääb Soontaga looduskaitsealale. Raja pikkus on 2,9 km. https://www.loodusegakoos.ee/kuhuminna/puhkealad/kiidjarve-kooraste-puhkeala/1451 (vaadatud 03.04.2018)
Loosalu–Paluküla loodusrada

Loosalu–Paluküla loodusrada on loodusrada Rapla maakonnas Rapla vallas. Rada jääb Kõnnumaa maastikukaitsealale. Raja pikkus on 7,7 km. Matkarajale jäävad Loosalu raba ja Loosalu järv. https://web.archive.org/web/20180427081903/https://www.loodusegakoos.ee/kuhuminna/kaitsealad/koik-kaitsealad/loosalu-palukula-loodusrada (vaadatud 03.04.2018)
Sepa mägi

Sepa mägi on kõrgendik Saare maakonnas Muhu vallas Päelda külas; ühtlasi kõrgeim koht Muhu saarel. Kõrgendik ulatub 25,1 m üle merepinna. http://muhumaa.ainterior.eu/muhust/(vaadatud[alaline kõdulink] 03.04.2018)
996

996. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad - 990. aastad - 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad Aastad: 991 992 993 994 995 - 996 - 997 998 999 1000 1001 21. mai – Otto III krooniti Saksa-Rooma riigi keisriks ... Johannes XV, paavst
Jan Lätt

Jan Lätt (sündinud 17. märtsil 1976 Tartus) on eesti ettevõtja ja karikaturist. Õppis Tartu Kunstigümnaasiumis, mille lõpetas 1994. aastal. Seejärel lõpetas Tartu Ülikooli majandusteaduskonna 2002. aastal rahvamajanduse erialal.[viide?] 2001–2003 õppis Tartu Ülikooli suhtekorralduse magistrantuuris ja 2005–2007 Tartu Ülikooli ettevõtluse ja tehnoloogia juhtimise magistrantuuris. 2005–2012 oli Lätt Eesti Krediidipanga Tartu regiooni juht. Veel on ta töötanud Hansa Liising Eesti ASis; Henkel Balti OÜs, kus ta oli Baltikumi suurklientide müügijuht ja finantsjuhina rahvusvahelises mobiilimaksete ettevõttes Fortumo OÜ. Jan Lätti ühed esimesed joonistused avaldas Liivimaa Kroonika 17. septembril 1993 koomiksis "Tuhkatriinu", kokku ilmus seda koomiksit kuuel korral. Tema karikatuure on avaldanud ka Tartu Postimees. 2017. aastal illustreeris ta Andre Sevastjanovi lauamängu "Doktor, mul on mure". 2010 Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, äramärgitud töö Tartu ärinõuandla – Jan Lätt "Doktor, mul on mure!". BoardGameGeek (Ameerika inglise). Vaadatud 13. aprillil 2023. Palmet Lukud – Huumorivõistlus – Jan Lätt karikatuurid
Jõukilogramm

Jõukilogramm (tähis kgf) on jõu mõõtühik MKSA-süsteemis. 1 kgf on võrdne jõuga, mis annab kehale massiga 1 kg standardse raskuskiirenduse, s.o 9,80665 m/s2. Jõukilogrammi arvväärtus njuutonites: 1 kgf = 9,80665 N. ENE 4. köide, 1989 Jõuühikute teisendamine (kalkulaator)
Füüsikaline atmosfäär

Füüsikaline atmosfäär ehk normaalatmosfäär (tähis atm) on mittesüsteemne (SI-väline) rõhuühik. Rõhk 1 atm võrdub 760 mm kõrguse elavhõbedasamba (760 mm Hg) rõhuga normaaltingimustel (temperatuuril 0 °C ja raskuskiirendusel 9,80665 m/s2). SI-süsteemi ühikutes 1 atm = 101 325 Pa =  1013,25 hPa (hektopaskalit). Muudes rõhuühikutes 1 atm  =  760 torr  =  760 mm Hg  =  1013,2 mbar  =  101,325 kPa. Tehniline atmosfäär Standardatmosfäär Atmosfäär (rõhuühik)
Portland (Maine)

Portland (varem Falmouth) on USA Maine'i osariigi suurim linn, Cumberlandi maakonna halduskeskus. Elanike arv on 2004. aasta juuli seisuga 63 905. Falmouthi põletamine
Valeri Sõdorenko

Valeri Petrovõtš Sõdorenko (ukraina keeles Валерій Петрович Сидоренко; sündinud 23. septembril 1976 Energodaris Zaporižžja oblastis) on Ukraina endine poksija. Ta osales helveskaalus (kuni 48 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Maikro Romerole (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta võitis kukk-kaalus (kuni 48 kg) 33. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 2000) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Tema kaksikvend on samuti tuntud Ukraina poksija Volodõmõr Sõdorenko. 27. suveolümpiamängude poksivõistlus. Sydney 2000. Tulemused inglise keeles 33. Euroopa meistrivõistlused poksis. Tampere 2000. Tulemused inglise keeles Valeri Sõdorenko veebisaidil Olympedia (inglise)
El Carmeni ringkond

El Carmeni ringkond on 3. järgu haldusüksus (ringkond) Costa Rica pealinna San José keskkantonis. Ringkonna pindala on 1,49 ruutkilomeetrit, elanike arv 3360 (2000. aasta rahvaloendus). Ringkonnas on kaubandus- ja teenindusasutused ning elamud. Ringkond koosneb järgmistest linnaosadest (barrios): Amoni linnaosa Aranjuezi linnaosa California linnaosa Empalme linnaosa Escalante linnaosa Otoya linnaosa Tähtsamad asutused on: Välissuhete ja Kultuse Ministeerium (Ministerio de Relaciones Exteriores y Culto) Rahvuslik Kindlustusinstituut (Instituto Nacional de Seguros) Seadusandlik Kogu (Asamblea Legislativa) Valimiste Ülemkohus (Tribunal Supremo de Elecciones) Rahvusraamatukogu (Biblioteca Nacional) haigla Hospital Calderón Guardia Rahvuslik Kultuurikeskus (Centro Nacional de la Cultura) Tähtsamad vaatamisväärsused on: Morazáni park (Parque Morazán) Hispaania park (Parque España) Simón Bolívari loomaaed (Parque Zoológico Simón Bolívar) Jade muuseum (Museo de Jade) Aranjuezi spordikompleks (Polideportivo Aranjuez) Rahvuspark (Parque Nacional)
Paul Verhoeven

Paul Verhoeven (poliitik) (sündinud 1955), Hollandi poliitik Paul Verhoeven (Saksa režissöör) (1901–1975), Saksa režissöör ja näitleja Paul Verhoeven (Hollandi režissöör) (sündinud 1938), Hollandi režissöör
Rudgy Pajany

Rudgy Pajany, kodanikunimega Jérôme Pajany (sündinud 6. juulil 1990 Dakaris Senegalis) on prantsuse laulja, kes on spetsialiseerunud 1960.-1980. aastate muusika taasesitustele. Tema tuntumateks singliteks on "Mistral Gagnant" (2013) ja "En Silence" (2015). "Mes Jours" (2014) "Pluie d'été" (2015) "Pluie D'été édition spéciale" (2018) "Mistral Gagnant" (2013) "La Bohème" (2014) "En Silence" (2015) "Objectif terre" (2015) "Mon amant de St Jean" (2016) "Maman" (2017) Ametlik koduleht, prantsuse keeles Intervjuu Rudgy Pajanyga, prantsuse keeles Rudgy Pajany crée le buzz sur la toile Rudgy Pajany Rudgy Pajany: parole, traduction, biographie, chansons Rudgy Pajany: tous les albums et les singles Le jeune chanteur Rudgy Pajany fait le buzz Le nouvel album de Rudgy Pajany est dans les bacs Rudgy Pajany Discography at CD Universe
Armfelt

Armfelt (ka Armfeldt) on Rootsi ja Soome aadlisuguvõsa. Suguvõsa esiisa oli Jämtlandist pärit Erik Larsson (surnud 1659), kes aadeldati Rootsi kuninga poolt 1648. aastal ja introdutseeriti Rootsi rüütelkonda 1650. aastal nr 458 all. Suguvõsa liikmed kanti Soome rüütelkonda 1818. aastal nr 37 all. Erik Larsson Armfelt (surnud 1659), Rootsi sõjaväelane (kolonel), Ingerimaa Koporje linnuse ja Rootsi Kuramaa Grobina kindluse komandant, aadeldatud 1648 ja introdutseeritud Rootsi rüütelkonda nr 458 all Gustaf Armfelt (1626–1675), Rootsi sõjaväelane (kolonel), Liivimaa aadlilipkonna kolonelleitnant Claes Johan Armfelt (1657–1707), Rootsi sõjaväelane (major), Riia garnisoni kindraladjutant (1701) Carl Gustaf Armfelt (1666–1736), Rootsi sõjaväelane (jalaväekindral), Rootsi vägede juhataja Soomes Põhjasõjas Magnus Wilhelm Armfelt (1725–1795), Rootsi sõjaväelane (kindralmajor), Turu ja Pori lääni maaisand (1782–1790) Gustaf Mauritz Armfelt (1757–1814), Rootsi sõjaväelane (kindralmajor), Soome kindralkuberner (1805, 1812–1813), Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväekindral) Carl Johan Armfelt (1764–1819), Rootsi sõjaväelane (leitnant), immatrikuleeriti 1818 nr 37 all Soome rüütelkonda Gustaf Magnus Armfelt (1793–1856), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant), Uusimaa lääni ja Vaasa lääni kuberner Alexander Armfelt (1794–1875), Venemaa keisririigi Soome Suurvürstkonnana riigisekretär Otto Friedrich Armfelt (1794–1857), Venemaa keisririigi sõjaväelane (leitnant), immatrikuleeriti 1818 nr 37 all Soome rüütelkonda Alexander Johann Friedrich Armfelt (1826–1898), Venemaa keisririigi mereväelane (kontradmiral), Vladivostoki sadama komandör Armfelt nr 458, www.adelsvapen.com Armfelt nr 458, Erik Larsson, www.adelsvapen.com Armfelt nr 458, Gustaf Armfelt, www.adelsvapen.com Armfelt nr 458, Claes Johan Armfelt, www.adelsvapen.com Jully Ramsay, Frälsesläkter i Finland intill stora ofreden, Armfelt, HELSINGFORS, FÖRLAGSAKTIEBOLAGET SÖDERSTRÖM & C:o, HELSINGFORS 1909
Singapura kass

Singapura kass on kassitõug. See on üks väiksemaid kassitõuge maailmas. Singapura kassi iseloomustavad suured silmad ja kõrvad ning pruunikirju karv. 1975. aastal töötasid Tommy ja Hal Meadow Singapuris ning kui nad USA-sse naasid, nägid nad tänaval kolme pruunikirju karvaga kassi. Tänu nendele kassidele registreerisid selle tõu TICA 1979. aastal ja CFA 1982. aastal.
El Carmen

El Carmen on linn Argentinas Jujuy provintsis, El Carmeni departemangu halduskeskus. Kõrgus merepinnast on 1164 m. Linna elanike arv on 14 953 (2001. aasta rahvaloendus). Linnapea (intendente) on Celia Susana Monaldi. Sihtnumber on Y4603.
Täpik-maasidrik

Täpik-maasidrik on Ameerikas elav lind sidriklaste sugukonnast. Enamasti on nende toiduks putukad, seemned, marjad. Söögisedel varieerub aastaajaliselt. Söövad palju putukaid, sealhulgas mardikaid ja liblikaid, eriti suvel, roomajaid, liblikaid, ämblikke, tigusid ning ka väikeseid puuvilju. Pesitsevad enamasti mäenõlvadel või avatud metsades või äärmisel juhul on pesakohaks madal põõsas. Isane kaitseb territooriumi lauldes, samal ajal kui emane teeb pesa. Pesa teevad nad okstest, rohttaimedest ja muudest materjalidest. Mune on kurnas 3-5, harva 2-6. Hauvad emased umbes 12-14 ööpäeva. Pojad jäävad pessa umbes 9-11 ööpäevaks.
Weimari linnukoer

Weimari linnukoer on jahikoeratõug. Isaste turjakõrgus on 59–70 cm ja emastel 57–65 cm. Isaste kehakaal on 30–40 kg ja emastel 25–35 kg. "Weimaraner" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 4. aprillil 2018. http://www.koer.ee/Weimari_linnukoer.html (vaadatud 09.05.2019) Weimari linnukoer veebisaidil koer.ee
Bipes biporus

Bipes biporus on roomajaliik. Ta on üks neljast taanduriliste liigist, kellel on jalad. Teda leidub peamiselt Mehhikos Baja California poolsaarel. Bipes biporus on roosa ussisarnane roomaja, kelle kehapikkus on 18–24 cm ja laius 6–7 mm ning kes elab vähemalt 3 aastat. Vangistuses elas täiskasvanuna püütud isend 3-aastaseks, kuid suguküpsus saabub alles ligikaudu 4-aastaselt. Soomused paiknevad kehal rõngastena, mis annab talle vihmaussisarnase välimuse. Selline naha ehitus hõlbustab looma lõõtspillitaolist liikumist maa-alustes urgudes. Bipes'i perekonna liikidel on taanduriliste seas ainsana jäsemed. Esijäsemed on tugevad ja kaevamiseks spetsialiseerunud. Tagajäsemetest on säilinud vaid rudimentaarsed luud. Bipes biporus'el on perekonnast ainsana esijalgadel viis küünistega varvast. Liik on ovipaarne. Emasloom muneb juunis või juulis 1–4 muna. Emased saavutavad suguküpsuse ligikaudu 45. elukuuks. Nad munevad ainult maa-alustes urgudes. Muna lükatakse kahe kuu pärast maapinnale ja seal kooruvad nad mõne tunni jooksul. Bipes biporus't on leitud Mehhiko osariikidest Baja Californiast, Baja California Surist, Guerrerost ja Chiapasest. Bipes biporus väljub harva oma urust. Öösel viibib ta maapinnale lähemal, päeval sügavamal maa all. Ta on oportunistlik karnivoor, kes sööb peamiselt sipelgaid ja termiite, aga ka teisi selgrootuid, putukate vastseid ja mune ning kõike muud, mis suhu mahub. Bipes biporus sööb oma saaki alati maa all. Hollingsworth, B. & Frost, D. R. (2007). "Bipes biporus". IUCNi punane nimestik. Vaadatud 18.01.2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Bipes biporus". Animal Diversity Web. Vaadatud 18.01.2020. Berkovitz, B., Shellis, P. (2016). "Chapter 6 - Reptiles 1: Tuatara and Lizards: Amphisbaenia". The Teeth of Non-Mammalian Vertebrates. Academic Press. Lk 177–179.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Grismer, L. L. (2002). Amphibians and Reptiles of Baja California, Including Its Pacific Islands and the Islands in the Sea of Cortés. Berkeley: University of California Press. Lk 254–255. Kearney, Maureen. "Diet in the Amphisbaenian Bipes biporus". Journal of Herpetology. 37: 404–408 – cit. via JSTOR.
Marssal (Bulgaaria)

Marssal (bulgaaria keeles маршал) oli Bulgaaria sõjajõudude kõrgeim auaste. Bulgaaria tsaaririigis kehtestati auaste 1916. aastal. See aukraad on antud kahele Bulgaaria tsaarile. Marssal
Pabaiskase vald

Pabaiskase vald (leedu keeles Pabaisko seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. Valla pindala on 98 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1170 inimest. Valla keskus on Pabaiskase alev, kus aastal 2011 oli 234 elanikku. Vallamaja asub aadressil Pergalės 1. Vallavanem on Gediminas Lapukas. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Pabaisko seniūnija. Ukmergės rajono savivaldybė, vaadatud 3.04.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 3.04.2018.
Cartago

Cartago on linn Costa Ricas, Cartago provintsi keskus. Asub 22 km riigi pealinnast San Josést idas Irazú vulkaani jalamil. 2008. aastal oli linna elanike arv 156 600. Linn asutati 1563. aastal hispaania konkistadooride poolt ja oli 1823. aastani Costa Rica pealinn. Pärast Kesk-Ameerika lahkulöömist Hispaaniast 1821. aastal oli linn koos Herediaga üks kahest, mis toetasid anneksiooni Mehhiko keisririigi koosseisu. Põhjuseks oli, et Cartagos ja Heredias elasid peamiselt aristokraatlikud maaomanikud, kes tahtsid oma koloniaalajastu privileege säilitada ja arvasid, et Mehhiko keisririigi koosseisus oleksid need paremini kaitstud, vastandudes nii iseseisvat Costa Rica vabariiki toetanud liberaalsetele San José ja Alajuela kaupmeestele. 5. aprillil 1823 toimunud Cartago ja San José vahel asuvas Ochomogo orus toimunud lahingu võitsid vabariiklased, mispeale kuulutati San José Costa Rica uueks pealinnaks. 1830. aastatel proovis Cartago uuesti saada pealinnaks, nn. kiirabiseadusega (Ley de la Ambulancia) pidi riigi pealinn iga nelja aasta järel vahetuma San José, Cartago, Heredia ja Alajuela vahel. Kui aga San Josést pärit riigipea Braulio Carrillo otsustas seaduse 1835. aastal tühistada ja rajada San José ja Heredia vahele uue neutraalse pealinna San Juan del Murciélago, nimetas Cartago linnavalitsus uueks riigipeaks Nicolás Ulloa Soto, kes pidi seaduse taastama. Temaga liitusid ka Heredia ja Alajuela, moodustades Kolme Linna Liiga. Kaks nädalat jooksul toimunud Liigasõjas jäi aga Liiga alla ja San José kindlustas end pealinnana. Aastal 1723 hävitas linna vulkaanipurse. Suuri purustusi põhjustasid maavärinad aastatel 1822, 1841 ja 1910. Cartago on palverännakute sihtpunkt. Linna Basílica de Nuestra Señora de Los Ángelese kirikus säilitatakse Musta Madonnat (La Negrita), millel arvatakse olevat ravitoime. Estadísticas demográficas. 2011 – 2025. Proyecciones nacionales. Población total proyectada al 30 de junio por grupos de edades, según provincia, cantón, distrito y sexo, vaadatud 11.01.2022.
Guangzhou Baiyuni rahvusvaheline lennujaam

Guangzhou Baiyuni rahvusvaheline lennujaam (IATA: CAN, ICAO: ZGGG) on peamine lennujaam Guangzhous, Guangdongi provintsi pealinnas Hiinas. Baiyuni lennujaam on China Southern Airlinesi, FedEx Expressi, 9 Airi, Hainan Airlinesi ja Shenzhen Airlinesi kodulennujaam. Guangzhou Baiyuni rahvusvahelist lennujaama läbis 2017. aastal 65,806,977 reisijat.
Beiruti Rafīq al-Ḩarīrī rahvusvaheline lennujaam

Beiruti Rafīq al-Ḩarīrī rahvusvaheline lennujaam (araabia: ماتار بیروت رفيق الحريري الدولي, Maṭār Bayrūt Rafīq al-Ḥarīrī ad-Dwaliyy) (IATA: BEY, ICAO: OLBA) on ainus töötav kommerts lennujaam Liibanonis. Lennujaam on Liibanoni riikliku lennufirma – Middle East Airlines (enamasti MEA) kodulennujaam.
Germania (lennufirma)

Germania, ametlikult Germania Fluggesellschaft mbH, on eraomandis olev Saksamaa lennufirma, mille peakontor asub Berliinis. Lennufirma teenindas 2009. aastal 2,5 miljonit reisijat ning lennufirmal on umbes 850 töötajat 2014. aasta suve seisuga.  Germania (lennufirma) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht