laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ravimiamet

Ravimiamet (RA) on valitsusasutus, mille tegevuse on tagada, et Eestis inimeste ja loomade haiguste ennetamisel, ravis ja diagnostikas kasutamiseks lubatud ravimid on tõestatult efektiivsed, kvaliteetsed ja ohutud, soodustada ravimite otstarbekohast kasutamist ning tagada, et Eestis läbiviidavate ravimite kliiniliste uuringute puhul on tagatud uuringus osalejate ohutus ja nende õiguste kaitse. Ravimiamet kuulub Sotsiaalministeeriumi haldusalasse. Asutuses on seitse osakonda (sh ravimiohutuse ja järelevalve osakonnad) ja ca 100 ametikohta. Enamik neist asub Tartus, kuid esindus on ka Tallinnas. Ameti peadirektor on Katrin Kiisk. Ravimiameti aadress on Nooruse 1, Tartu. Ravimiamet loodi 1991. aasta 11. aprillis asutatud Eesti Ravimikeskuse registreerimis- ja kontrolliosakondade ning riikliku ravimifirma Eesti Farmaatsia kontrollanalüüsi laborite ja apteegiosakonna põhjal valitsuse määrusega 15. septembrist 1993 nr 282 Riigi Ravimiameti nime all. Selle esimene peadirektor oli Lembit Rägo. Alates 4. oktoobrist 2021 on ameti peadirektor Katrin Kiisk, kes oli kohusetäitjana ametis olnud sama aasta 21. augustist. Enne teda oli peadirektoriks Kristin Raudsepp. Marko Tooming (1. veebruar 2022). "Valitsus liidab terviseameti ja ravimiameti". ERR. Vaadatud 16. august 2022. "Siseturvalisuse arengukava 2020-2030 (PDF; lk 47)". Siseministeerium. Vaadatud 16. august 2022. "Ravimiameti peadirektoriks sai senine asetäitja". ERR. 4. oktoober 2021. Vaadatud 16. august 2022. Ravimiameti koduleht
Kõrgendik

Kõrgendik on ümbrusest kõrgemale kerkiv pinnavorm ehk positiivne pinnavorm. Tinglikult nimetatakse mäeks kõrgendikku, mille kõrgus jalamilt on üle 300 meetri. Kõrgendikku, mille kõrgus jalamilt jääb alla 300 meetri, nimetatakse künkaks. kõrgustik
Katrin Nielsen

Katrin Nielsen (sündinud 5. juunil 1958 Tallinnas) on eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog. Ta lõpetas 1976. aastal Tallinna 10. Keskkooli. Aastatel 1976–1978 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat. Aastatel 1977–1978 tegi kaasa Pärnu teatri õppestuudios, 1982. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (10.lend). Ta töötas aastatel 1982–1998 Endla teatris, ta on teinud ka lavastusi. Ta on mänginud telelavastustes ("Koera süda", 1988) ja telesarjas "Õnne 13" (aastast 1993). Ta on juhendanud Pärnus kooliteatrit, tõlkinud ja kirjutanud teatriartikleid. Lühikest aega 1990. aastate teisel poolel töötas ta Pärnu Postimehe kultuuritoimetuse juhatajana. 2001. aastast töötab Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias, õpetades teatri- ja draamaaineid. Lisaks arendab Eestis rakendusteatrit, korraldades selleteemalisi rahvusvahelisi teatrikonverentse ja koolitusi. Ta tõlgib erialakirjandust (nt "Draamakompass : protsessdraama käsiraamat" / Allan Owens & Keith Barber ; [tõlkija Katrin Nielsen], Tartu : Tartu Ülikool, 2014). Katrin Nielsen on olnud aastaid ASSITEJ (Association Internationale du Theatre pour l’Enfance et la Jeunesse; lastele ja noortele mängivate teatrite maailmaorganisatsiooni) Eesti Keskuse juht. Ta on Eesti lavastajate liidu liige ning Eesti teatri- ja draamahariduse seltsi asutajaliige. 1993 Ants Lauteri nimeline auhind 2012 Tartu Ülikooli aumärk Katrin Nielsen sai kloonitud korteri. Pärnu Postimees, 17.10.2001. https://www.kultuur.ut.ee/et/katrin-nielsen-0[alaline kõdulink] Katrin Nielseni tutvustus TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia veebilehel.] "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Katrin Nielsen Eesti Lavastajate Liidu kodulehel
Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koda

Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koda (lühendatult Maavalla Koda) on end Eesti põlisrahva omausu järgijateks pidavate ühenduste (kodade) katusorganisatsioon. Selles on esindatud kaks usku: pärast Vabadussõda ja enne Teist maailmasõda loodud taarausk ning eneseidentifikatsioonis põlistele kohalikele traditsioonidele toetuv maausk. Maavalla Koja moodustasid 1995. aastal Härjapea Koda, Emujärve Koda ja Tartu Supilinna Koda (hilisema nimega Emajõe Koda). Hiljem on asutatud ja Maavalla Kojaga liitunud Saarepealne Koda ja Viru Koda. Maavalla Koda asutas 2008. aastal Hiite Maja Sihtasutuse, mille eesmärk on tutvustada, uurida ja toetada Eesti looduslikke pühapaiku – hiisi, pühi puid, ohvrikive, pühi allikaid. Hiite Maja SA koduleht. (Vaadatud 20. jaanuaril 2014.) Maavalla Koda
Pärisnimi

Pärisnimi ehk prooprium on mingit entiteeti (näiteks inimest, inimrühma, looma, kohta, eset, asutust) tähistav sõna või sõnaühend, mis on mõeldud selle eristamiseks teistest samalaadsetest entiteetidest. Pärisnimedele vastandatakse üldnimesid ehk apellatiive. Pärisnimest võib saada ka üldnimi. Eesti keeles kirjutatakse pärisnimed enamasti suure algustähega. Filosoofias on pärisnimede tähenduse lahtimõtestamine üks tähendusteooriate ülesandeid. John Stuart Mill defineerib raamatus "A System of Logic" pärisnime kui "sõna, mis vastab eesmärgile näidata, mis asi see on, millest räägitakse, ütlemata selle asja kohta midagi" (a word that answers the purpose of showing what thing it is that we are talking about but not of telling anything about it). Pärisnimede all peetakse üksikute nähtuste ja objektide nimesid. Üldnimed aga tähistavad teatuid kindlaid hulki. Pärisnime peamiseks ülesandeks on identifitseerida ja individualiseerida. Üldnimed aga on seotud predikatsiooniga, omadustega ja teataval määral kirjelduslik[viide?]. Pärisnimi võib tähistada mis tahes nähtust või objekti, sõltumata sealjuures viimase omadustest elik tema tähendus sõltub kontekstist, milles ta ilmneb[viide?]. Üldnimi tähistab talle omistatud tähenduses mingit kindlat objektide või nähuste hulka, ega saa tähistada midagi sellest erinevat, ilma et talle omistatud algne tähendus ei muutuks[viide?]. Pärisnimi ja üldnimi on oma olemuselt mõlemad konventsionaalsed, kuid nende konventsionaalsus on erinev. Üldnimi Nimi
Üldnimi

Üldnimi ehk apellatiiv on nimisõna, mis tähistab mingite esemete, nähtuste vm liiki ja ühtlasi selle liigi mis tahes liiget. Üldnime vastand on pärisnimi ehk prooprium. Pärisnimede all peetakse üksikute nähtuste ja objektide nimesid. Üldnimed aga tähistavad teatud kindlaid hulki. Pärisnime peamiseks ülesandeks on identifitseerida ja individualiseerida. Üldnimed aga on seotud predikatsiooniga, omadustega ja teataval määral kirjelduslik[viide?]. Pärisnimi võib tähistada mis tahes nähtust või objekti, sõltumata sealjuures viimase omadustest elik tema tähendus sõltub kontekstist, milles ta ilmneb[viide?]. Üldnimi tähistab talle omistatud tähenduses mingit kindlat objektide või nähuste hulka, ega saa tähistada midagi sellest erinevat, ilma et talle omistatud algne tähendus ei muutuks[viide?]. Pärisnimi ja üldnimi on oma olemuselt mõlemad konventsionaalsed, kuid nende konventsionaalsus on erinev[viide?]. nimi üldmõiste EE 1. köide, 1985. Lk 261
Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (lühend PRIA; varem Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Keskus) on Eesti valitsusasutus Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi valitsemisalas. Selle ülesanne on korraldada riiklike toetuste ning Euroopa Liidu põllumajanduse ja maaelu arengutoetuste, Euroopa Kalandusfondi toetuste ja turukorralduslike toetuste jagamist, pidada riiklikke põllumajandusregistreid ja muid andmekogusid ning töödelda ja analüüsida nende andmeid. PRIA rajati 2000. aasta suvel seoses SAPARD-i protseduuride väljatöötamisega. 2004. aastast, mil Eesti liitus Euroopa Liiduga, on PRIA vahendusel makstud toetusi enam kui 1,8 miljardi euro ulatuses, sellest 1,45 miljardit käimasoleval programmperioodil. 2012. aasta jooksul maksis PRIA 24 535 kliendile kokku 310,02 miljonit eurot toetusi põllumajanduse, kalanduse, metsanduse ja maapiirkondade üldise elukvaliteedi edendamiseks, toiduprogrammide ja turukorralduse toetuseks. 2013. aasta alguses oli PRIAs 370 teenistujat, kellest 269 töötasid Tartu keskuses ja ülejäänud maakondlikes teenindusbüroodes. PRIA keskus asub Tartus, Tähe 4. PRIA esimene peadirektor oli Mati Kermas (aastani 2007). PRIA peadirektor aastatel 2007–2023 oli Jaan Kallas ning alates 1. veebruarist 2024 Margus Noormaa. "PRIAst" PRIA kodulehel "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. august 2012. Vaadatud 18. augustil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) PRIA koduleht PRIA infoportaal e-PRIA PRIA avalik veebikaart: põllumassiivid, ESA ja Natura2000 alad, EELISe kihid, kuivendusalad, kaldega alad Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti põhimäärus ning struktuur ja teenistujate koosseis Riigi Teatajas, vastu võetud 21.07.2000 "PRIA maksab toetust metsloomade poolt murtud lammaste eest" Saarte Hääl, 27.06.2012 Dannar Leitmaa "Seitse skeemi, kuidas PRIA-lt raha välja petta" EPL, 11. august 2012 Heli Raamets "PRIA plaanib petjatega võitlusse minna" Maaleht, 21. juuni 2012 Dannar Leitmaa "Endine Tartu abilinnapea pettis PRIA-st välja sadu tuhandeid" EPL, 31. juuli 2012 "PRIA: Pindalatoetusi taotleb PRIAst üle 17 000 maakasutaja" PRIA pressiteade, 13. juuli 2012 "PRIA: Eestis toodeti piima 93,7% ulatuses kvoodist" PRIA pressiteade Aive Sarjas "Natura erametsamaa toetust taotletakse üha enam e-PRIA portaali kaudu" Maaleht, 24. juuli 2012 "Pidu katku ajal: riigiamet maksab preemiateks üle 600 000 euro" Äripäev, 21. detsember 2023
Ristinimi

Ristinimi on ristimisel antud nimi. Tänapäeval kasutatakse seda tavaliselt eesnimena. Inimeste puhul, kes liituvad mingi kristliku traditsiooniga täiskasvanult, võib ristinimi erineda nende varasemast nimest | näiteks oli 1060. aastal Tartu vallutanud Kiievi vürsti Jaroslavi ristinimi Juri, selle järgi pandi ka Tartule uus nimi Jurjev. Traditsiooniliselt anti katoliikluses ja õigeusus ristinimi inimese kaitsepühaku järgi, kes sageli valiti tema sünni- või ristimispäeva alusel, kuna kirikukalendris oli ka igal päeval oma kaitsepühak. Komme võtta endale usuvahetusel uus nimi sarnaneb teistegi tavadega, mille järgi võetakse uus nimi radikaalsete elumuutuste puhul, näiteks vaimulikuks või mungaks saades, samuti abielludes (vahetub perekonnanimi) või sõtta minnes (nom-de-guerre).
Joachim I (Anhalt-Dessau)

Joachim I (7. august 1509 – 6. detsember 1561) oli alates 1544. aastast Anhalt-Dessau vürst Askania dünastiast. Ta oli Anhalt-Dessau vürsti Ernst I ja tema naise Margarethe neljas (kuid kolmas ellujäänud) poeg. Pärast oma isa surma aastal 1516 said Joachim ning tema vanemad vennad Johann ja Georg Anhalt-Dessau uuteks valitsejateks. Valitsemise esimesel aastal oli nende ema regent. Aastal 1544 nõustusid vennad vürstkonna ametliku jagamisega. Joachim sai Dessau, seekord ainuvalitsejana. Taasloodud Anhalt-Dessau oli paljude territooriumide Johann IV-le ja Georg III-le loovutamise tõttu siiski veidi väiksem kui varasem vürstkond. Pärast Joachim I surma vallalise ja lastetuna läksid valdused tema sugulastele, Anhalt-Zerbsti valitsejatele.
Sõnaühend

Sõnaühend on grammatiliselt seostuvate täistähenduslike ehk iseseisvate sõnade ühendus. Eesti keeles eristatakse alistavaid (ema ehted), rinnastavaid (ema ja ehete), vabu ja püsivaid sõnaühendeid. fraas liitsõna süntagma EE 9. köide, 1996. Lk 65
Anhalt-Dessau

Anhalt-Dessau oli vürstkond ja hiljem hertsogkond Saksamaal. See loodi 1396. aastal pärast Anhalt-Zerbsti vürstkonna jagamist. Riigi pealinn oli Dessau. Anhalt-Dessau koges oma olemasolu ajal mitut jagamist Anhalt-Kötheniks, mis loodi esimest korda 1471. aastal. Vürstkonda jagati teist korda 1544. aastal Anhalt-Zerbstiga, loodi Anhalt-Plötzkau. Aastatel 1561–1603 oli Anhalt-Dessau Anhalt-Zerbsti vürsti valitsemise all ja 1603. aastal Anhalt-Dessau loodi uuesti ning see sai hertsogkonnaks 1807. aastal. Pärast viimase Anhalt-Bernburgi hertsogi surma 1863. aastal läksid kõik Anhalti maad Anhalt-Dessau hertsogi valitsemise alla, kes võttis siis äsjaloodud Anhalti hertsogkonnas uueks tiitliks "Anhalti hertsogi". Sigismund I, 1396–1405 Waldemar V, 1405–1417 (kaasvalitseja) Sigismund II, 1405–1452 (kaasvalitseja) Albrecht V, 1405–1469 (kaasvalitseja) Georg I, 1405–1474 Ernst I, 1474–1516 Georg II, 1474–1509 (kaasvalitseja) Sigismund III, 1474–1487 (kaasvalitseja) Rudolf IV, 1474–1510 (kaasvalitseja) Johann IV, 1516–1544 (kaasvalitseja) Georg III, 1516–1544 (kaasvalitseja) Joachim I, 1516–1561 Anhalt-Zerbstile 1561. aastal. Johann Georg I, 1603–1618 Johann Kasimir, 1618–1660 Johann Georg II, 1660–1693 Leopold I, 1693–1747 Leopold II, 1747–1751 vürst Dietrich, regent 1751–1758 Leopold III, 1751–1807 Sai 1807. aastal hertsogkonnaks. Leopold III 1807–1817 Leopold IV 1817–1863 Nimetati 1863. aastal ümber Anhalti hertsogkonnaks. Endised riigid Euroopas pärast aastat 1815 Anhalt Anhalt-Aschersleben Anhalt-Bernburg Anhalt-Köthen Anhalt-Plötzkau Anhalt-Zerbst Anhalti vabariik
Zemgale eeslinn

Zemgale eeslinn (läti Zemgales priekšpilsēta) on Riia linnaosa. Zemgale eeslinn asub Riia lõuna- ja edelaosas Daugava vasakul kaldal. Linnaosa pindala on 41 km² ja Läti Rahvastikuregistri andmetel elas 1. jaanuaril 2012 seal 103 451 elanikku. Linnaosa moodustati 1940. aastal. Läti NSV ajal oli linnaosa nimeks Lenini rajoon (Ļeņina rajons). Oma praegused piirid sai linnaosa 1969. aastal, kui Lenini rajooni koosseisust eraldati omaette linnarajooniks Leningradi rajoon (praegune Kurzeme rajoon). Praeguse nime sai Zemgale eeslinn 28. detsembril 1990. Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Zemgale eeslinna elanikest lätlasi 47,34%, venelasi 35,89%, valgevenelasi 3,90%, ukrainlasi 3,58%, poolakaid 1,80% ja teistest rahvustest inimesi 4,26%. 3,25% inimeste rahvus oli teadmata. Zemgale eeslinn jaguneb 13 asumiks: Āgenskalns Atgāzene Beberbeķi Bieriņi Bišumuiža Katlakalns Mūkupurvs Pleskodāle Salas Šampēteris Torņakalns Ziepniekkalns Zolitūde "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. märts 2012. Vaadatud 18. augustil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Rīga : enciklopēdija. Rīga, 1988, lk. 430
Anhalti vabariik

Anhalti vabariik (saksa Freistaat Anhalt) moodustati pärast Anhalti hertsogi Joachim Ernsti troonist loobumist 12. novembril 1918, mis lõpetas Anhalti hertsogiriigi. See oli Saksamaa liidumaa Weimari vabariigi ajal. Mais 1932 tuli Anhaltis võimule Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei. Teise maailmasõja lõppedes, kui Saksamaa jagati okupatsioonitsoonideks, ühendati Anhalt Preisimaa Saksimaa provintsi põhiosaga, et moodustada Nõukogude administratsiooni juhitav Saksamaa Saksi-Anhalti liidumaa. See liidumaa kaotati aastal 1952, kuid taastati 1990. aastal pärast Saksamaa taasühinemist. 1918–1919 Wolfgang Heine (SPD) 1919–1924 Heinrich Deist (SPD) 1924-1924 Willy Knorr (DNVP) 1924–1932 Heinrich Deist (SPD) 1932–1940 Alfred Freyberg (NSDAP – Gauleiter) 1940–1945 Rudolf Jordan (NSDAP – Gauleiter) Reichsstatthalter Anhaltile ja Braunschweigile (peakorter Dessaus) 1933–1935 Wilhelm Loeper 1935–1937 Fritz Sauckel 1937–1945 Rudolf Jordan 1918–1928 Heinrich Pëus (SPD) 1928–1932 Richard Paulick (SPD) 1932–1933 Wolfgang Nicolai (NSDAP) Endised riigid Euroopas pärast aastat 1815 Anhalt Anhalt-Aschersleben Anhalt-Bernburg Anhalt-Dessau Anhalt-Köthen Anhalt-Plötzkau Anhalt-Zerbst
Kurzeme rajoon

Kurzeme rajoon (läti Kurzemes rajons) on Riia linnaosa. Kurzeme rajoon asub Riia lääne- ja loodeosas Daugava vasakul kaldal. Linnaosa pindala on 79,04 km² ja Läti Rahvastikuregistri andmetel elas 1. jaanuaril 2012 seal 131 016 elanikku. Kurzeme rajoon on suurima pindalaga Riia linnaosa. Kurzeme rajoon on Riia linnaosadest kõige madalama lätlaste osakaaluga. Linnaosa moodustati 1969. aastal, kui see eraldati tolleaegsest Lenini rajoonist (praegu Zemgale eeslinn). Nõukogude korra ajal oli linnaosa nimi Leningradi rajoon (Ļeņingradas rajons). Praeguse nime sai Kurzeme rajoon 28. detsembril 1990. Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Kurzeme rajooni elanikest lätlasi 36,63%, venelasi 45,33%, valgevenelasi 4,48%, ukrainlasi 4,31%, poolakaid 1,86% ja teistest rahvustest inimesi 3,87%. 3,52% elanike rahvus oli teadmata. Kurzeme rajoon jaguneb 12 asumiks: Āgenskalns Bolderāja Daugavgrīva Dzirciems Iļģuciems Imanta Kleisti Ķīpsala Rītabuļļi Spilve Voleri Zasulauks "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. märts 2012. Vaadatud 18. augustil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Rīga : enciklopēdija. Rīga, 1988, lk 432
Andreas Tews

Andreas Tews (sündinud 11. septembril 1968 Rostockis) on Ida-Saksamaa ja Saksamaa endine poksija. Tews oli kokku kolmekordne Ida-Saksamaa meister - helveskaalus (kuni 48 kg) 1985. aastal, kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1987. aastal ja kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1989. aastal ning kahekordne Saksamaa meister sulgkaalus (kuni 57 kg) aastatel 1991-1992. Tews võitis Saksamaad esindades sulgkaalus (kuni 57 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai Ida-Saksamaad esindades kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Kwang-Sun Kimile (Lõuna-Korea). Tews osales Saksamaad esindades sulgkaalus (kuni 57 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Arnaldo Mesale (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Tews võitis Ida-Saksamaad esindades kärbeskaalus (kuni 51 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 27. Euroopa meistrivõistlustel (Torino, 1987). Ta sai Saksamaad esindades kukk-kaalus (kuni 54 kg) 29. Euroopa meistrivõistlustel ja (Göteborg, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Serafim Todorovile (Bulgaaria) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ida-Saksamaa meistrivõistlused poksis 1949-1989. Tulemused inglise keeles Saksamaa meistrivõistlused poksis 1990-2000. Tulemused inglise keeles 25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Barcelona 1992. Tulemused inglise keeles 24. suveolümpiamängude poksivõistlus. Seoul 1988. Tulemused inglise keeles 6. maailmameistrivõistlused poksis. Sydney 1991. Tulemused inglise keeles 27. Euroopa meistrivõistlused poksis. Torino 1987. Tulemused inglise keeles 29. Euroopa meistrivõistlused poksis. Göteborg 1991. Tulemused inglise keeles Andreas Tews veebisaidil Olympedia (inglise)
Haribo

Haribo on maiustusi tootev ettevõte, mille asutas Hans Riegel seenior 1920. aastal. Ettevõtte peakorter asub Saksamaal Bonnis. Ettevõtte nimi on akronüüm: Hans Riegel, Bonn. Haribo koduleht
Hood

Hood on rahvas Indias, peamiselt Jharkhandi ja Odisha osariigis. Nad räägivad peamiselt hoo keelt.
Schelde

Schelde [sh'elde] (hollandi keeles Schelde [ˈsxɛldə], prantsuse keeles Escaut, vallooni keeles Escô) on 355 km pikkune jõgi Prantsusmaa põhjaosas, Lääne-Belgias ja Hollandi edelaosas. Schelde on oluline veetee ning on laevatatav alates suudmest kuni Cambraini. Jõe kallastel asub Antwerpeni sadam, mis on suuruselt Euroopa teine sadam. Schelde voolab läbi järgmiste Prantsusmaa departemangude, Belgia ja Hollandi provintside ning linnade: Aisne  Prantsusmaa – Gouy Nord  Prantsusmaa – Cambrai, Denain, Valenciennes Hainaut  Belgia – Tournai Lääne-Flandria  Belgia – Avelgem Ida-Flandria  Belgia – Oudenaarde, Ghent, Dendermonde, Temse Antwerpen  Belgia – Antwerpen Zeeland  Holland – Terneuzen, Vlissingen geoportail.fr Schelde (Escaut) andmebaasis Sandre Water basin of the Scheldt ScheldeMonitor; Research studies and monitoring activities Deltaworks; Flood protection works in Scheldt Delta International Scheldt Commission Bibliography on Water Resources and International Law Peace Palace Library
Semois

Semois (vallooni keeles Simwès; saksa keeles Semoy, Sesbach; prantsuse keeles tuntud ka kui Semoy) on Maasi jõe parempoolne lisajõgi, mille lähe on Belgia ja Prantsusmaa Ardennides. Varasemad nimekujud Sesmara (II sajand) Sesomiris (644) Sesmarus (950) Sesmoys (1104) Semoir (1244). http://www.geoportail.fr The Semois at the Sandre database
Kuma jõgi

Selles artiklis on juttu jõest Põhja-Kaukaasias; Jaapani jõe kohta vaata artiklit Kuma jõgi (Jaapan) Kuma (vene Кума, karatšai-balkaari ja kabardi-tšerkessi Гум, abasiini Гвым) on jõgi Põhja-Kaukaasias. Algab Suur-Kaukasuse Kaljuahelikult. Ülemjooksul mägijõgi. Keskjooksul laskub tasandikule, voolab laias orus valdavalt kirdesse. Alamjooksul pöördub Kuma-Manõtši nõos itta, eraldades vasakkaldal asuvat Euroopat paremkalda Aasiast (see on üks võimalik loodusgeograafiline piir nende maailmajagude vahel). Alamjooksul hargneb ja kaob tavaliselt kõrbeliiva. Mõnede üleujutuste ajal jõuab Kaspia mereni. Pikkus 802 km.
Loite tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Loite tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis. Tänav algab Amandus Adamsoni tänavalt ja lõpeb Wismari tänaval. Loite tänav on enam-vähem põhja–lõunasuunaline, suhteliselt kitsas ja ligi 90 meetri pikkune. Alates 1884. aastast oli selle tänava nimi Lessingi tänav (saksa keeles Lessingstrasse, vene keeles Лессингская улица). Tänava nimi tulenes sealse kõrtsmikust majaomaniku Ignatz Stephan Schlesingeri perekonnanimest. 25. mail 1939 sai tänava nimeks Leegi tänav. Praegust nime kannab Loite tänav alates 22. aprillist 1960. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Rida Tallinna tänavaid ümberristimisele, Päewaleht, nr. 110, 23 aprill 1939 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 71
Celebrity Equinox

Celebrity Equinox on ettevõttele Celebrity Cruises kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud Meyer Werfti tehases Papenburgis Saksamaal 2009. aastal. Celebrity Equinox on teine topeltpõhjaga Solstice-klassi ristluslaev, ta sõsarlaevad on Celebrity Solstice ja Celebrity Eclipse ning 2011. aastal valminud Celebrity Silhouette ja 2012. aastal valminud Celebrity Reflection. Solstice-klassi laevad on keskkonnasõbralikud: neil on päikesepatareid, nende kere projekti ja värvkatet on täiustatud ja valgustussüsteem kasutab valgusdioode. Nende täiustuste tõttu kasutab Solstice-klassi laev 30% vähem energiat kui teised sama suured laevad. Laevaehituslepingule kirjutati alla 9. septembril 2005. Kiil pandi Meyer Werfti laevatehases Papenburgis Saksamaal 6. augustil 2008 ja laev tehasenumbriga 676 veesati 6. juunil 2009. 16. juulil 2009. aastal anti valmis laev omanikule üle. Laeva ehitamine maksis 500 miljonit eurot (641 miljonit dollarit). Laev ristiti 29. juulil 2009 Southamptonis, ristiema on Nina Barough. Celebrity Equinox asus oma esmareisile 31. juulil 2009. aastal Southamptonist Norra mere suunasse. Suviti sõidab Celebrity Equinox Euroopas ja reisid väljuvad Civitavecchiast. Talviti sõidab laev Kariibi merel ning reisid väljuvad 2012. aasta lõpul Fort Lauderdale’ist. Laev sõidab Malta lipu all. Celebrity Equinox võib peale võtta 2850 reisijat, laevaperes on 1271 liiget. Celebrity Equinox on 317,20 m pikk ja 36,9 m lai, süvisega 8,3 m ja kogumahutavusega 121 878. Laeval on 17 tekki. Celebrity Equinox'il on 4 Wärtsilä diiselmootorit W16V46, mille koguvõimsus on 67,2 MW, laeva kiirus on 24 sõlme. Laeva sõuseadme moodustavad 3 Wärtsilä põtkurit CT300, millest igaühe võimsus on 3 MW. Kruiisilaevade loend "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 31.07.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles) Schlüsselübergabe der Celebrity Solstice (saksa keeles) Det Norske Veritas (inglise keeles) Zweites Post-Panamax-Schiff für Celebrity Cruises Schiff Nummer 100 auf der "neuen" Werft (saksa keeles) Erster Block im Dock der MEYER WERFT (saksa keeles) "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 1.08.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles) Solarboote „begrüßen“ den neuen Luxusliner (saksa keeles) Taufe des neues Kreuzfahrtschiffes[alaline kõdulink] (saksa keeles) Die-neuen-schwimmenden-Kleinstaedte.html Die neuen schwimmenden Kleinstädte (saksa keeles) Celebrity EquinoxSM Celebrity Cruises kodulehel (inglise keeles)