laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Liisi Siibak

Liisi Siibak (sündinud 12. jaanuaril 1980) on eesti fotograaf ja tarbegraafik. Aastal 2003 lõpetas Tartu Kõrgema Kunstikooli fotograafia erialal. 2007 "Orhideeraamat algajale" Ajakirjade Kirjastus - fotod, illustratsioonid, kujundus, tekst Eevi Siibak 2003 “Puitpitsvilla Narva-Jõesuu puitarhitektuur” - kirjastamine, fotod, kujundus - koostöös Aili Paatiga, tekst Epi Tohvri 2007 -2008 “Puitpitsvilla - Narva-Jõesuu Puitarhitektuur” arhitektuurifoto näitus. Jõhvi Kontserdimajas, Narva Muuseumis, Narva-Jõesuu Kultuurimajas, Vastseliina Kultuurimajas 2002 “Tervenemine” Tallinnas, Mustamäe haiglas. Kuraator August Künnapu. 2002 Pärnu Fideo ja Vilmifestival, Pärnu 2001 “Aktifoto näitus” kohvikus “Coffik” , Tallinn 2001 “Homo Animus” Kullo Galerii, Tallinn 2001 Pärnu Fideo ja Vilmifestival, Pärnu 2000 " Vision of Light" filmifestival Ski, Norra 2000 Offline@Online 3 meediakunstifestival, Tallinn 1999 Pärnu Fideo ja Vilmifestival, Pärnu 1999 Media Non Grata 2, Tallinn 1998 Offline@Online video ja meediakunstifestival, Tallinn "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. veebruar 2019. Vaadatud 23. märtsil 2016.
Väino Hallikmägi

Väino Hallikmägi (sündinud 13. märtsil 1953) on Eesti poliitik. Ta lõpetas aastal 1980 Tallinna Polütehnilise Instituudi. On olnud Pärnu linnapea ja Pärnu linnavolikogu aseesimees. Alates 2016. aastast on ta Pärnu Jahtklubi kommodoor. Eesti Reformierakonna liige alates 6. augustist 2002. Kuulub Eesti Reformierakonna volikogusse. http://www.vvk.ee/?id=12449&code=0067&scode=0625&cid=3184 Äriregistri päring. (Kasutatud 24. märtsil 2011.)
Valgevene Euroopa Humanitaarülikool

Valgevene Euroopa Humanitaarülikool (inglise European Humanities University; lühend EHU, valgevene Еўрапейскі Гуманітарны Універсітэт, leedu Europos humanitarinis universitetas) on ülikool Leedus Vilniuses. Mitteriiklik ülikool alustas 1992. aastal tööd Valgevenes Minskis, kuid suleti võimude poolt 2004. aastal. Õppeasutus jätkas tegevust 2005. aastal Vilniuses. Ülikool annab bakalaureuse- ja magistriõppes haridust valgevene üliõpilastele. Valgevene Euroopa Humanitaarülikooli rahastamiseks loodi 2008. aastal Põhjamaade Ministrite Nõukogu otsusega ja Euroopa Komisjoni initsiatiivil Euroopa Humanitaarülikooli usaldusfond (European Humanities University Trust Fond). Peamised fondi rahastajad on olnud Euroopa Komisjon Põhjamaade Ministrite Nõukogu Leedu Ameerika Ühendriigid Rootsi Norra Taani Soome The John D. and Catherine T. MacArthur Foundation Tšehhi Poola Kreeka Prantsusmaa Eesti Ungari Iirimaa Hispaania About EHU "How the Trust Fund Works". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. aprill 2009. Vaadatud 24. märtsil 2011. "Donors". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. aprill 2009. Vaadatud 24. märtsil 2011.
Mati Kadak

Mati Kadak (sündinud 26. juulil 1957) on Eesti kohtutäitur ja Eesti poliitik. Mati Kadak on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiateaduskonna tehnoloogiainseneri eriala. Kadak on töötanud ettevõtetes Liviko, AS Orto ja Alluuvium, toiduainetööstuse konstrueerimise ja tehnoloogia büroos ning Tallinna Pelgulinna haiglas. Alates 1994. aastast on Kadak töötas Keila Paldiski linnaosa valitsuses. Mati Kadak on olnud Paldiski abilinnapea, Paldiski linnapea (2000–2001) ja Paldiski linnavolikogu esimees. Mati Kadak Eesti Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja aseesimees ja tegev kohtutäitur. Eesti Reformierakonna liige alates 9. aprillist 1996. Kuulub Eesti Reformierakonna volikogusse. Paldiski linnapeaks valiti reformierakondlane Mati Kadak , www.delfi.ee, 25.01.2000 Mati Kadak | KOV VALIMISED 2021 Eestseisus. Eesti Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja koduleht. (Kasutatud 24. märtsil 2011.) Vabakutselised kohtutäiturid on usinad , www.ohtuleht.ee, 2. märts 2002 Äriregistri päring. (Kasutatud 24. märtsil 2011.) "Pealtnägija": Paldiski linnaisa tegi tütrest miljonäri, www.err.ee, 01.04.2009 Paldiski linnapea sai trahvi, www.aripaev.ee, 11. september 2000
Lääne-Põhjamaade Nõukogu

Lääne-Põhjamaade Nõukogu (taani Vestnordisk Råd, grööni Nunat Avannarliit Killiit Siunnersuisoqatigiiffiat, fääri Útnorðurráðið, islandi Vestnorræna ráðið) on Gröönimaa, Fääri saarte ja Islandi parlamentide ja valitsuste koostööorgan. See asutati 1985. aastal Lääne-Põhjamaade Parlamentaarse Koostöönõukogu nime all, kuid 1997. aastal võeti kasutusele praegune nimi. Iga liikmesmaa parlament nimetab nõukokku kuus liiget, ning nõukogu tööd korraldab kolmeliikmeline presiidium. Iga-aastane üldkoosolek, mida korraldavad liikmesmaad rotatsiooni korras, on Lääne-Põhjamaade Nõukogu kõrgeim juhtimisorgan. Lääne-Põhjamaade Nõukogu on Põhjamaade Nõukogust eraldiseisev organ, kuigi kõik esimese ühenduse liikmed kuuluvad ka teise. Lääne-Põhjamaade Nõukogu peamised eesmärgid on Lääne-Põhjamaade (Põhja-Atlandi) huvide edendamine, Põhja-Atlandi loodusrikkuste ja kultuuri hoidmine, koostöö Põhjamaade Nõukoguga jms. Presiidium President Ólína Þorvarðardóttir,  Island 1. asepresident Kári P. Højgaard,  Fääri saared 2. asepresident Josef Motzfeldt,  Gröönimaa Loendis on nõukogu presidendid alates selle asutamisest 1985. aastal. 1985–1986 Jens Lyberth,  Gröönimaa 1986–1987 Páll Pétursson,  Island 1987–1988 Hans Jacob Debes,  Fääri saared 1988–1989 Preben Lange,  Gröönimaa 1989–1990 Friðjón Þórðarson,  Island 1990–1991 Karin Kjølbro,  Fääri saared 1991–1992 Jonathan Motzfeldt,  Gröönimaa 1992–1993 Steingrímur J. Sigfússon,  Island 1993–1994 Lisbeth L. Petersen,  Fääri saared 1995–1996 Árni Johnsen,  Island 1996–1997 Lisbeth L. Petersen,  Fääri saared 1997–1998 Jonathan Motzfeldt,  Gröönimaa 1998–1999 Ísólfur Gylfi Pálmason,  Island 1999–2000 Jógvan Durhuus,  Fääri saared 2000–2001 Ole Lynge,  Gröönimaa 2001–2002 Hjálmar Árnason,  Island 2002–2003 Jógvan á Lakjuni,  Fääri saared 2003–2004 Jonathan Motzfeldt,  Gröönimaa 2004–2005 Birgir Ármannsson,  Island 2005–2006 Henrik Old,  Fääri saared 2006–2007 Jonathan Motzfeldt,  Gröönimaa 2007–2008 Karl V. Matthíasson,  Island 2008–2009 Kári P. Højgaard,  Fääri saared 2009–2010 Josef Motzfeldt,  Gröönimaa 2010–2011 Ólína Þorvarðardóttir,  Island 2011–2012 Kári P. Højgaard,  Fääri saared 2012–2013 Josef Motzfeldt,  Gröönimaa 2013–2014 Unnur Brá Konráðsdóttir,  Island 2014–2015 Bill Justinussen,  Fääri saared 2015–2016 Lars Emil Johansen,  Gröönimaa Põhjamaade Nõukogu Lääne-Põhjamaade Nõukogu lastekirjanduse auhind "Lääne-Põhjamaade Nõukogu peamised eesmärgid". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2011. Vaadatud 30. märtsil 2011. "Lääne-Põhjamaade Nõukogu presiidium (august 2010–august 2011)". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2011. Vaadatud 30. märtsil 2011. "Fääri saarte esindajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2011. Vaadatud 30. märtsil 2011. "Gröönimaa esindajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2011. Vaadatud 30. märtsil 2011. "Islandi esindajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2011. Vaadatud 30. märtsil 2011. "Nõukogu varasemad liikmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2011. Vaadatud 30. märtsil 2011. Lääne-Põhjamaade Nõukogu koduleht (islandi keeles)
Yrsa Sigurðardóttir

Vilborg Yrsa Sigurðardóttir (sündinud 24. augustil 1963 Reykjavíkis) on islandi kirjanik, kes kirjutab nii lasteraamatuid kui ka kriminaalromaane. Tema teoste tuntuim tegelaskuju on noor advokaat Thora Gudmundsdottir (islandi keeles Þóra Guðmundsdóttir). Ehitusinseneri haridusega Yrsa Sigurðardóttir on lõpetanud Islandi ülikooli (Háskóli Íslands; 1988) ja Concordia ülikooli (Concordia University) Montréalis 1997. aastal. Elab koos abikaasa ja kahe lapsega Reykjavíki lähistel Seltjarnarnes ning töötab insenerina Kárahnjúkari hüdroelektrijaamas. Lasteraamatuid hakkas kirjutama 1998. aastal. Yrsa esikteos "Við viljum jólin í júlí" kuulub IBBY 2000. aasta aunimekirja (IBBY Honour List, Rahvusvaheline Noorsookirjanduse Nõukogu). "Kolmas märk" – "Þriðja táknið", 2005; eesti keeles: Varrak 2011 (tõlkinud Askur Alas) "Kes teisele hauda kaevab" – "Sér grefur gröf", 2006; eesti keeles: Varrak 2014 (tõlkinud Mart Kuldkepp) "Tuhk" – "Aska", 2007; eesti keeles: Varrak 2015 (tõlkinud Mart Kuldkepp) "Pärand" – "DNA", 2014, (Freyja & Huldar #1); eesti keeles: Varrak 2017 (tõlkinud Peeter Villmann) ISBN 978-9985-3-4198-8 "Lõpparve" – "Sogid", 2015, (Freyja & Huldar #2); eesti keeles: Varrak 2018 (tõlkinud Peeter Villmann) ISBN 978-9985-3-4386-9 "Lunastus" – "Aflausn", 2016, (Freyja & Huldar #3); eesti keeles: Varrak 2019 (tõlkinud Peeter Villmann) ISBN 978-9985-3-4783-6 "Lüllikivi" – "Gatið", 2017, (Freyja & Huldar #4); eesti keeles: Varrak 2020 (tõlkinud Peeter Villmann) ISBN 9789985350171 Yrsa Sigurðardóttir. Krimi-Couch.de Yrsa Sigurðardóttir Facebookis Yrsa Sigurðardóttir kirjandusportaalis literature.is Yrsa Sigurðardóttir ja Skandinaavia kriminaalkirjandus Yrsa Sigurðardóttir kirjastuse Veröld veebilehel
General Electric

General Electric Company on Ameerika Ühendriikide päritolu tööstuskonglomeraat. Konglomeraadi tegevus on jagatud viide segmenti: energiainfrastruktuuri segment, tehnoloogiainfrastruktuuri segment, finantsteenuste segment (GE Capital) ning kodu- ja ärilahenduste segment. Gruppi kuuluvad ettevõtted toodavad muu hulgas turbiine, tuumareaktoreid, reaktiivmootoreid, päikesepatareisid, naftatootmise infrastruktuuri, vedureid, meditsiini valdkonnas ultraheliseadmeid ja röntgeniaparaate. General Electricu aktsiad on noteeritud New Yorgi börsil. Kuni 26. juunini 2018 oli ettevõtte aktsia hind ka Dow Jonesi tööstuskeskmise indeksi komponent. Seejuures oli GE viimane Dow Jonesi indeksist eemaldatu algsest kaheteistkümnest sinna kuulunud ettevõttest (GE kuulus indeksi koosseisu aastatel 1896–1898, 1899–1901 ja 1907–2018). General Electric moodustati aastal 1892 Edison General Electricu ja Thomson-Houston Electric Company ühinemisega. Thomas Alva Edison ühendas hulga talle kuuluvaid ettevõtteid aastal 1890 ettevõtteks nimega Edison General Electric. Charles A. Coffini juhitav ettevõte Thomson-Houston Electric Company omandas ligikaudu samal ajal hulga konkureerivaid ettevõtteid, mille varade hulgas oli olulisi patente. Alates 2023. aastast jagatakse General Electric kolmeks eraldiseisvaks ettevõtteks. "GE jaguneb kolmeks eraldi ettevõtteks" ERR, 9. november 2021 "General Electric – kui investorid kaotasid lootuse" Äripäev, 30. aprill 2018 "Legendaarne ettevõte visatakse indeksist" Äripäev, 20. juuni 2018
Süüria keel

Süüria keel ehk assüüria keel ehk uussüüria keel on semi keelte hulka kuuluv keel.
Kazakhmys

Kazakhmys plc on Suurbritannias registreeritud ettevõte, mis tegeleb peamiselt vase kaevandamisega Kasahstanis. Ettevõtte aktsiad on noteeritud Londoni börsil ja Kazakhmysi aktsia hind on indeksi FTSE 100 komponent. Ligikaudu 45 protsenti Kazakhmysi aktsiatest kuulub korea päritolu Kasahstani ettevõtjale Vladimir Kimile, kes on Kazakhmysi nõukogu esimees.
The Coca-Cola Company

The Coca-Cola Company on Ameerika Ühendriikide päritolu rahvusvaheline joogitööstuse ettevõte, mis on tuntud Coca-Cola tootjana. Coca-Cola kompanii aktsiad on noteeritud New Yorgi börsil, aktsia hind kuulub Dow Jonesi tööstuskeskmise indeksisse. Ettevõtte peakontor asub Georgia osariigis Atlantas. AS Coca-Cola HBC Eesti
Kivikoha

Kivikoha (Epinephelus) on ahvenaliste seltsi kiviahvenlaste sugukonda kuuluv kalade perekond.
Savio

Savio on Kerava linnaosa. Saviost umbes 2 km lõunasse jääb Korso linnaosa Vantaas. Savios on peamiselt korterelamud. Asumis on muu hulgas toidupood, kiosk, postkontor, juuksurisalong, apteek ja lillepood. Savios asub Savio raudteejaam, kus peatuvad lähirongid Kerava ja Helsingi vahel. Savio on nime saanud savise maapinna järgi.
Paul Lepasson

Paul Lepasson (sündinud 3. veebruaril 1986[viide?]) on eesti muusik. Ta oli ansambli Depoo liige 2001–2006. Novembris 2006 liitus ta ansambliga Mimicry.
Liiv-vareskaer

Liiv-vareskaer (Leymus arenarius) on kõrreliste sugukonda vareskaera perekonda kuuluv rohttaim. Hallikate jäikade teravatipuliste suurte lehtedega. Tugeva ja pika risoomiga, moodustab tihti suuri kogumikke. Kasvab liivastel ja kruusastel mererandadel. Tavaline taim nii mereranna kui ka Peipsi ääre liivaluidetel. Võib levida rannikult sisemaale piki talviti libeduse vastu soolatavate teede pervi. Põhjamaa taimed, Seppo Vuokko ja Jorma Peiponen, Tänapäev 2007, lk 156 Liiv-vareskaer andmebaasis eElurikkus
Vareskaer

Vareskaer (Leymus) on kõrreliselaadsete seltsi kõrreliste sugukonda kuuluv perekond. Vareskaera perekonnas on umbes 30 liiki. Neist Eestis kasvab üks liik, liiv-vareskaer.
Georg Vestel

Georg Hugo Vestel VR I/2 (ka Georg Westel; 11. november (ukj) (30. oktoober) 1882 Saadjärve vald – 5. veebruar 1933 Tallinn) oli Eesti poliitik, ettevõtja ja sõjaväelane (kapten). Georg Vestel õppis Tartu I algkoolis ja reaalkoolis aastail 1892–1900 ning Riia polütehnikumi kaubandusosakonnas aastail 1900–1905. Ta kuulus korporatsiooni Vironia, oli selle esimees aastal 1904 ja hiljem vilistlaskogu esimees. Vestel teenis sõjaväes aastail 1904–1905 ja läks reservi suurtükiväelipniku auastmes. Ta oli Gustav Narusbeki kaubanduskooli õpetaja Tallinnas aastail 1906–1908, Tallinna Vastastikuse Krediidiühisuse (Tallinna Krediitpanga) ärijuhi abi aastail 1909–1912. Vestel teenis sõjaväes Esimese maailmasõja ajal aastail 1914–1917. Ta teenis 13. raskesuurtükiväebrigaadi patareiülemana aastail 1916–1917. Vestel kuulus 1917. aastal Eesti Sõjaväelaste Ülemkomiteesse. Ta vangistati Saksa okupatsiooni ajal novembris 1918. Alates 11. detsembrist 1918 teenis Georg Vestel sõjaväes. Ta oli Eesti Vabadussõjas 2. kindluse raskesuurtükiväe divisjoni ülem 24. jaanuarist 1919 kuni aastani 1920. Sai kapteni auastme ja läks reservi 22. märtsil 1920. Ta oli Eesti Olümpiakomitee liige.[viide?] Georg Vestel oli Eesti Panga direktor aastail 1920–1921. Ta oli Eesti rahaminister ja riigivanema asetäitja aastail 1921–1924 Konstantin Pätsi esimeses valitsuses, Juhan Kuke valitsuses ja Konstantin Pätsi teises valitsuses. Oli Eesti kaubandus- ja tööstusminister novembrist 1922 augustini 1923. Georg Vestel oli oma majandusvaadetelt veendunud inflatsionist. Seega tõi tema ametiaeg kaasa ohjeldamatu paberraha emiteerimise, millega anti laenu, lootuses, et see toob kaasa uute ettevõtete loomise. Tegelikult tõi aga tema tegevus kaasa majanduskriisi. Georg Vestel oli Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse asutaja 1908 ning juhatuse liige, samuti Tallinna Laenu- ja Hoiuühisuse (Laenu Panga) nõukogu esimees. Ta asutas koos Konstantin Pätsi, Madis Jaaksoni, Konstantin Koniku ja August Peediga 1919. aasta augustis Harju Panga. Samal aastal asutas koos Pätsi ja Jaaksoniga kindlustusaktsiaseltsi Eesti Lloyd. Eesti Lloydi juhatuse liige oli Georg Vestel aastail 1924–1933. Georg Vestel oli Tallinna Krediitpanga direktor juulist 1924 ja Tallinna pankade nõukogu esimees septembrist 1925 ning Eesti Panga nõukogu liige jaanuarist 1928 kuni aastani 1933. Juhan Kukk, Otto Strandman majanduspoliitikuna, Vaba Maa 30. 11. 1935 Jaak Valge. Eesti Panga rahakraanide kallal[alaline kõdulink]. Tuna 2002, nr 3, lk 28–39. Eesti biograafiline andmebaas ISIK G. Westel pandi kirstu., Päewaleht, nr. 38, 8 veebruar 1933
Jelena Ventsel

Jelena Sergejevna Ventsel (sündinud Dolgintseva, kirjanduslik pseudonüüm Irina Grekova; 21. märts 1907 Tallinn – 15. aprill 2002 Moskva) oli vene nõukogude matemaatik ja proosakirjanik, teaduse populariseerija. Ventsel sündis Tallinnas, kus tema isa oli matemaatikaõpetaja ja ema kirjandusõpetaja. 1929. aastal lõpetas ta Leningradi Ülikooli matemaatikateaduskonna. 1954. aastal kaitses tehnikadoktori väitekirja, 1955. aastast oli ta professor. Aastatel 1935–1968 töötas ta õppejõuna Žukovski-nimelises Õhujõudude Akadeemias ja 1968–1987 õppejõuna Moskva Transpordiinseneride Instituudi rakendusmatemaatika kateedris. Jelena Ventseli teadustööd ja õpikud käsitlevad tõenäosusteooriat, mänguteooriat ja dünaamilist planeerimist. Ta kirjutas jutustusi ja romaane. Tema romaanide põhjal on tehtud filme. "Курс теории вероятностей" "Исследование операций" "Динамическое программирование" "Теория игр" "Теория игр для флота" "Kateeder". Jutustus, I. Grekova (pseud.), tlk Toomas Huik, 1980. "Laterna all". Novellide kogumik, I. Grekova (pseud.), tlk Hans Luik, Aksel Tamm, 1974. "Naistejuuksur". Jutustused, I. Grekova (pseud.), tlk Aksel Tamm, 1964. "Salakarid". Romaan, I. Grekova (pseud.), tlk Jüri Ojamaa, 1987. Der Witwendampfer. Roman, I. Grekova (pseud.), 1984.
Põhjamaade kirjandus

Põhjamaade kirjandus (kitsamalt ka Skandinaavia kirjandus) on Põhjamaade keeltes kirjutatud kirjandus. Põhjamaade hulka kuuluvad Taani, Soome, Island, Norra (sealhulgas Svalbard), Rootsi ja mõned autonoomsed alad: Ahvenamaa, Fääri saared ja Gröönimaa. Enamik neil aladel elavaid rahvaid kasutab põhjagermaani keeli, kuid soomlased, karjalased ja Põhjamaade põlisrahvas saamid kasutavad ka soome-ugri keeli (soome keelt, karjala keeli ja põhjasaami keelt, kuid ka meä keelt, koltasaami keelt, inarisaami keelt), Gröönimaa põlisrahvas gröönlased kasutab grööni keelt. Soomlaste ja saamide ajalugu ja kirjandus on tihedalt seotud nii Rootsi kui ka Norraga. Suuremal osal Skandinaavia poolsaarest ja Soome praegusest alast on elanud saame, nende piirkondade kultuuris on saami mõjusid ka saami asustuse kadumise järel. Põhjamaade kirjandus on maailmakirjanduses mõjukal kohal. Norra näitekirjanik Henrik Ibsen põhjustas suuresti moodsa realistliku draama populaarsuse tõusu Euroopas oma näidenditega nagu "Metspart" ja "Nukumaja". Nobeli kirjandusauhinna on pälvinud Selma Lagerlöf, Verner von Heidenstam, Karl Adolph Gjellerup, Henrik Pontoppidan, Knut Hamsun, Sigrid Undset, Erik Axel Karlfeldt, Frans Eemil Sillanpää, Johannes Vilhelm Jensen, Pär Lagerkvist, Halldór Laxness, Nelly Sachs, Eyvind Johnson ja Harry Martinson. Skandinaavlaste 13. sajandi eelset arvatavat ühist keelt nimetatakse vanapõhja keeleks, enamik säilinud vanapõhjakeelseid tekste on 12.–13. sajandil selle variandiks peetavas vanaislandi keeles kirjutatud Islandi saagad. Kõige vanemad kirjalikud mälestised Põhjamaades on ruunikirjad hauakividel ja muudel objektidel. Mõned neist esitavad viiteid vanapõhja mütoloogiale ja lühikesi algriimilises värsis lühikesi laule või luuletusi. Säärastest tuntuim on ligikaudu aastast 800 pärinev Röki ruunikivi, mille tekstid viitavad rahvasterändamisaegsetele lugudele. Vanemad Edda-laulud usutakse pärinevat 9. sajandist, kuid neid tuntakse 13. sajandil Islandil tehtud üleskirjutuste põhjal. Edda-laulud annavad enamasti edasi põhjagermaani müüte ja kangelaslugusid. Skaldiluule on säilinud lisaks 13. sajandi käsikirjadele osalt ka ruunikividel, näiteks Karlevi ruunikivil. 12. sajandist pärineb Saxo Grammaticuse Taani ajalugu käsitlev ladinakeelne teos "Gesta Danorum". Islandi keskaegse kirjanduse kuldne ajastu oli 13. sajandil, lisaks saagade üleskirjutustele pärineb sellest ajast Vanema Edda üleskirjutus ning Snorri Sturlusoni kirja pandud "Noorem Edda" ja "Heimskringla". Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind Islandi kirjandus Taani kirjandus Rootsi kirjandus Fääri kirjandus Soome kirjandus Saami kirjandus Grööni kirjandus Põhjamaade raamatukogunädal
Põhjamaade Nõukogu filmiauhind

Põhjamaade Nõukogu filmiauhind on iga-aastane filmiauhind, mida annab välja Põhjamaade Nõukogu. Auhinda hakati välja andma 2002. aastal, kui tähistati Põhjamaade Nõukogu 50. tegevusaastat. 2005. aastast antakse seda filmiauhinda välja igal aastal. Auhinnale kandideerib viis filmi, üks igalt Põhjamaalt (Taanist, Soomest, Islandilt, Norrast ja Rootsist). Enne 2008. aastat kandideeris auhinnale kaks filmi igast riigist. Auhinna rahaline väärtus on 350 000 Taani krooni. ██ Laureaat Põhjamaade Nõukogu bioenergiaauhind Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind Põhjamaade Nõukogu loodus- ja keskkonnaauhind Põhjamaade Nõukogu muusikaauhind Põhjamaade Nõukogu filmiauhind
Tōkai tuumaelektrijaam

Tōkai tuumaelektrijaam on tuumaelektrijaam Jaapanis Ibaraki prefektuuris Tōkais. See oli Jaapani esimene tuumaelektrijaam. Selle reaktor võimsusega 166 MW töötas aastail 1966–1998. Teine reaktor, võimsusega 1100 MW (esimene üle 1 GW võimsusega tuumareaktor Jaapanis) pandi tööle 1978. aastal ja töötab ka veel aastal 2011. 2011. aasta Sendai maavärin põhjustas reaktori automaatse väljalülitumise. Ka läks rikki reaktori jahutussüsteem.
Nordic Optical Telescope

Nordic Optical Telescope (NOT) on Põhjamaade ühine teleskoop Kanaari saartel La Palmal. NOT asub saare põhjaosas Garafía vallas Roque de los Muchachose observatooriumis. Teleskoobi geograafilised koordinaadid on 28° 45′ 26″ N, 17° 53′ 6″ W ja kõrgus merepinnast 2382 meetrit. Teleskoop valmis 1988. aastal ja võeti kasutusele 1989. aastal. Seda finantseerivad ühiselt Island, Norra, Rootsi, Soome ja Taani, kuid vaatlusi võivad sooritada ka kõigi teiste riikide astronoomid. NOT on Ritchey-Chrétieni tüüpi teleskoop. Teleskoobi peapeegli läbimõõt on 2,56 meetrit. NOT oli esimene suurem teleskoop, mis kasutab aktiivoptikat. Projekti haldab ühendus NOTSA, mille direktor on taanlane Johannes Andersen. Arutelu ühise teleskoobi ehitamise üle algas aastal 1980. Aastal 1982 moodustati esialgsete uuringute läbiviimiseks komisjon. Aasta hiljem sai projekt esimesed rahaeraldised, mis võimaldasid hakata tegelema koha otsimise ja teleskoobi ehituse üksikasjadega. Detsembris 1983 eraldas Põhjamaade Ministrite Nõukogu NOT-i projektile 8 miljonit Rootsi krooni. Norra, Rootsi, Soome ja Taani riik lisasid omalt poolt 21 miljonit krooni. Aastal 1984 loodi ühendus NOTSA (The Nordic Optical Telescope Scientific Association). Aastal 1985 lepiti kokku konstruktsiooni üksikasjades ja asukohas. Aastal 1997 liitus projektiga ka Island. Aastal 2002 uurisid Lopez-Corredoira ja Gutierrez galaktikat NGC 7603 ja tema lähedal asuvat teist galaktikat, mis olid juba 1970. aastatel anomaalse standardmudelile mittevastava punanihkega tähelepanu äratanud. Nende vaatlustulemused kinnitasid anomaaliat. Lisaks avastasid nad galaktikate lähedusest kaks kvasarisarnast objekti, mille punanihked erinesid galaktika NGC 7603 omast veelgi rohkem kui kõrvalasuva galaktika oma. Technical Details of the Telescope Nordic Optical Telescope Scientific Association Two emission line objects... Thunderbolts.info Koduleht
NOTSA

NOTSA (The Nordic Optical Telescope Scientific Association) on Põhjamaade teadusühendus, mis tegeleb Islandi, Norra, Rootsi, Soome ja Taani ühise teleskoobi Nordic Optical Telescope haldamisega. Teleskoop asub Kanaaridel La Palma saarel Roque de los Muchachose observatooriumis. NOTSA loodi aastal 1984. Selle esimene direktor oli Arne Ardeberg. Praegu juhib ühendust taanlane Johannes Andersen. NOTSA täidesaatev organ on nõukogu, kuhu kuulub igast riigist kaks esindajat. Iga Põhjamaad esindab NOTSA-s üks riiklik teadusorganisatsioon: Islandi Ülikool (Háskóli Íslands) Norra teadusnõukogu (Norges forskningsråd) Rootsi teadusnõukogu (Vetenskapsrådet) Soome Akadeemia (Suomen Akatemia) Taani loodusteaduste nõukogu (Forskningsrådet for Natur og Univers) Nordic Optical Telescope Scientific Association NOT Council Members
Õpetajate Leht

Õpetajate Leht (lühend ÕL) on Eestis ilmuv ajaleht, mida annab välja Sihtasutus Kultuurileht. Ajalehe esimene number – nimega "Õpetajate Leht" – ilmus 26. septembril 1930. 25. oktoobril 1940 hakkas ilmuma Nõukogude Õpetaja (lühend NÕ või NÕpet). Nõukogude Õpetaja toimetus asus Tallinnas Pikk tänav 40. Väljaandja oli kirjastus Perioodika, Tallinn, Pikk tänav 73.Nõukogude Õpetaja ilmus igal reedel. 27. maist 1989 on see õpetajate väljaanne jälle Õpetajate Leht. Haridus (ajakiri) Kasvatus (ajakiri) Sirje Tohver (2010). Õpetajate Leht tähistab 80. sünnipäeva. Ajalehe koduleht ""Tuleb pea tööle panna, kuidas see raha tagasi teenida." Õpetajate leht pidi loomevarguse eest välja käima üüratu summa" Delfi, 25. juuni 2023
Rita Loel

Rita Loel (29. detsember 1966 – 6. september 2012 Kuressaare) oli eesti ajakirjanik. Ta töötas ajalehes Saarte Hääl, varem teinud kaastööd ka ajalehele Harjumaa. Ta oli Naiskodukaitse Saaremaa ringkonna esinaine (1994–1995 ja alates 2006, oli aastail 1996–2001 Harju ringkonna esinaine). Rita Loel oli Isamaa ja Res Publica Liidu Saaremaa piirkonna juhatuse liige, kuulus erakonda alates 21. märtsist 2003. 2012 – Saare maavalitsuse teeneteplaat Äriregistri päring. (Kasutatud 23. aprillil 2011.) Naiskodukaitse lehekülg Info IRLi kodulehel