21. veebruar

21. veebruar on Gregoriuse kalendri 52. päev. Juliuse kalendri järgi 8. veebruar (1901–2100). 1881 – Riias algas 1. märtsini kestnud kubermangude põllumajanduskongress, kus osalesid ka Eesti põllumeeste seltside saadikud. Saadikute eesotsas oli Carl Robert Jakobson, kes kongressil kaitses eesti väikepõllumeeste majanduslikke huvisid. 1902 – Tartu Spordiringi baasil asutati spordiselts Aberg. 1919 – Kuressaare lähedal Upa külas purustas Tallinnast saadetud karistussalk Saaremaa mässajate peajõud. Selle pealetungiga lõppes 16. veebruaril Kuivastus alanud Saaremaa mässu lahingutegevus. 1920 – Tallinna saabus Nõukogude Venemaa kaubandusdelegatsioon eesotsas Issidor Gukovskiga, kellest sai sisuliselt esimene nõukogude võimu (mitteametlik) diplomaatiline esindaja Eestis. 1922 – kunstiajaloo professor Tor Helge Kjellin asutas Tartu Ülikooli kunstiajaloo õppetooli juurde kunstiajaloo kabineti. 1926 – toimus Eesti Jalgpalli Liidu asemikkudekogu koosolek, kus otsustati, et liidu juhatus ei tohi edaspidi korraldada alkoholiga bankette. 1926 – avati Meremeeste Kodu hoone. 1934 – Peipsil vangistati Nõukogude Liidu piirivalve poolt viis Kolkja küla kalurit. 1934 – Narvas toimus suusamaraton, kus esimest korda selgitati Eesti meister sellel alal. 50 km pikkuse distantsi võitis Edgar Siitan ajaga 3:41.24. 1939 – asutati Eesti lennuliinide aktsiaselts Ago eesmärgiga alustada sügisel 1939 lende Tallinnast Stockholmi ja Helsingisse. 1939 – Konstantin Päts valiti Narva aukodanikuks. 1940 – Juhan Post valiti Maatööliste ja Väikemaapidajate Koja esimeheks. 1943 – 55 eesti talunikku said kätte aktid nõukogude võimu poolt riigistatud maade tagastamise kohta. 1944 – Ida-Virumaal Auvere all peatati Punaarmee pealetung. 1945 – toimus Ennuksemäe punkrilahing. 1987 – lõppes NLKP Keskkomitee peasekretäri Mihhail Gorbatšovi 19. veebruaril alanud ametlik visiit Eesti NSVs. 1991 – Eesti peaminister Edgar Savisaar sõitis visiidile Islandile seoses Islandi valitsuse lubadusega vahendada NSV Liidu keskvõimu ja Balti riikide läbirääkimisi. 1992 – valitsus moodustas majandusreformi komitee ja nimetas selle juhiks Tiit Vähi. 1994 – Eestisse saabus töövisiidile OSCE vähemusrahvuste ülemkomissar Max van der Stoel. 1996 – president Lennart Meri kuulutas avalikult välja Tiigrihüppe projekti. 2004 – toimus Isamaaliidu suurkogu, millega erakond tähistas ühtlasi Eesti kodanike komiteede liikumise 15. aastapäeva. 2005 – Juhan Partsi valitsuse uueks välisministriks sai tagandatud Kristiina Ojulandi asemel Rein Lang. 1173 – paavst Aleksander III kanoniseeris Canterbury peapiiskopi Thomas Becketi. 1245 – Soome esimene teadaolev piiskop Thomas tagandati, kui ta oli üles tunnistanud piinamise ja võltsimise. 1411 – Jan Hus pandi kirikuvande alla. 1431 – Rouenis algas kohtuprotsess ketserluses süüdistatava Jeanne d'Arci üle. 1440 – loodi Preisi Konföderatsioon. 1598 – Boriss Godunov krooniti Vene tsaariks. 1804 – Pen-y-Darreni rauatehasest Walesis tuli välja esimene iseliikuv auruvedur. 1842 – John J. Greenough patenteeris õmblusmasina. 1848 – Karl Marx ja Friedrich Engels avaldasid Kommunistliku Partei manifesti. 1861 – Asutatakse Ahvenamaa pealinn Maarianhamina. 1878 – Ameerika Ühendriikide Connecticuti osariigis New Havenis ilmus maailma esimene telefoniraamat. 1916 – Esimene maailmasõda: Prantsusmaal algas Verduni lahing Saksamaa ja Prantsusmaa vahel, milles hukkus miljon inimest. 1918 – USA-s Cincinnati loomaaias suri viimane Carolina papagoi (Conuropsis carolinensis). 1931 – Peruus Arequipas leidis aset teadaolevalt esimene lennuki kaaperdamine. 1943 – Teine maailmasõda: Suurbritannia kuningas George VI andis Nõukogude Liidule üle aumõõga tunnustuseks panuse eest Saksamaa vägede vastu võitlemisel Stalingradi lahingus. 1946 – Hamburgis hakkas ilmuma nädalaleht Die Zeit. 1953 – Francis Crick ja James D. Watson avastasid DNA molekuli ehituse. 1960 – Kuuba peaminister Fidel Castro natsionaliseeris kõik äriettevõtted Kuubal. 1965 – Ameerika Ühendriikides New Yorgis mõrvati Malcolm X. 1972 – USA president Richard Nixon saabus visiidile Hiina Rahvavabariiki, et normaliseerida Hiina-Ameerika suhted. 1972 – Nõukogude mehitamata kosmoseaparaat Luna 20 kuundus. 1973 – Iisraeli hävituslennuk tulistas Siinai kõrbe kohal alla Liibüa reaktiivreisilennuki. Hukkus 108 inimest. 1984 – USA alustas vägede väljaviimist Liibanoni pealinnast Beirutist. 1985 – Isabel Perón sai Argentina peronistliku partei juhiks. 1987 – Araabia Ühendemiraatides sadas esimest korda ajaloolise aja jooksul lund. Mõnes kohas oli lund kuni pool meetrit. 1994 – Ameerika Ühendriikides tabati NSV Liidu ja Venemaa Föderatsiooni heaks luureandmeid kogunud agent Aldrich Ames. 1995 – Steve Fossett maandus Kanadas Saskatchewani provintsis Leaderis esimese inimesena, kes lendas üksinda õhupalliga üle Vaikse ookeani. 1998 – Nagano taliolümpiamängudel võitis 15-aastane Tara Lipinski USA-st noorimana iluuisutamises kuldmedali. 2004 – Roomas asutati esimene Euroopa partei Euroopa Rohelised.  Pikemalt artiklis Sündinud 21. veebruaril 1490 – Hans Dürer, saksa graafik ja maalikunstnik 1593 – Gérard Desargues, prantsuse matemaatik 1728 – Peeter III, Venemaa keiser 1779 – Friedrich Carl von Savigny, saksa õigusteadlane 1789 – Carl Gustav Jochmann, baltisaksa esseist ja keelefilosoof 1791 – Carl Czerny, austria pianist 1822 – Ludwig Beckmann, saksa maalikunstnik 1836 – Léo Delibes, prantsuse helilooja 1836 – Hain Henno, eesti rahvusliku liikumise tegelane, üks Aleksandrikooli asutajatest 1866 – August Paul von Wassermann, austria kirjanik 1876 – Constantin Brâncuşi, rumeenia skulptor 1893 – Andrés Segovia, hispaania kitarrist 1895 – Henrik Dam, taani biokeemik ja füsioloog 1900 – Arnold Siirak, eesti helilooja 1902 – Edgar Kant, eesti geograaf 1902 – Aleksander Elango, eesti pedagoogikateadlane 1903 – Anaïs Nin, USA kirjanik 1903 – Raymond Queneau, prantsuse kirjanik 1904 – Aleksei Kossõgin, Nõukogude riigitegelane 1907 – W. H. Auden, inglise luuletaja 1921 – John Rawls, USA filosoof 1921 – Kalju Kääri, eesti kirjandusteadlane ja kirjanduskriitik 1924 – Robert Mugabe, Zimbabwe president (alates 1987) 1927 – Hubert de Givenchy, prantsuse moedisainer 1937 – Harald V, Norra kuningas (alates 1991) 1938 – Lester Bird, Antigua ja Barbuda peaminister 1994–2004 1942 – Margarethe von Trotta, saksa näitleja, filmirežissöör ja kirjanik 1946 – Alan Rickman, briti näitleja 1947 – Piret Kuusk, eesti füüsik 1948 – Peet Kask, eesti politoloog 1953 – William Petersen, USA filminäitleja ja produtsent 1954 – Rein Helme, eesti sõjaajaloolane 1954 – Mati Alaver, eesti suusatreener 1958 – Lilja Blumenfeld (Lilja Luhse), eesti teatrikunstnik 1959 – Toomas Sildmäe, eesti ettevõtja 1959 – Ove Büttner, eesti maalikunstnik 1963 – William Baldwin, USA filminäitleja 1978 – Kadi Kass, setu päritolu eesti ajaloolane 1979 – Maria Soomets, eesti näitleja 1979 – Jennifer Love Hewitt, USA filminäitleja ja laulja  Pikemalt artiklis Surnud 21. veebruaril 1513 – Julius II, paavst 1503–1513 1677 – Baruch Spinoza, hollandi-juudi filosoof 1730 – Benedictus XIII, paavst 1724–1730 1846 – Ninkō, Jaapani keiser 1817–1846 1861 – Lars Levi Laestadius, soome usujuht 1933 – Anton Jürgenstein, ajalehe Postimees vastutav toimetaja 1938 – George Ellery Hale, USA astronoom 1965 – Malcolm X, USA mustanahaliste liider 1970 – Johannes Semper, eesti luuletaja, prosaist ja tõlkija 1982 – Gershom Scholem, juudi müstika uurija 1984 – Mihhail Šolohhov, vene kirjanik 1994 – Derek Jarman, briti filmirežissöör 1995 – Juhan Viiding, eesti luuletaja, näitleja ja lavastaja 2004 – Guido Molinari, kanada maalikunstnik ja graafik 2006 – Mirko Marjanović, Serbia peaminister 1994–2000 2018 – Billy Graham, USA vaimulik ja evangelist 2020 – Mihkel Smeljanski, eesti laulja ja näitleja Katoliku kirikus püha Petrus Damiani mälestuspäev UNESCO rahvusvaheline emakeelepäev Keelemärtrite päev Bangladeshis Biikebrånen Põhja-Friisimaal Tallinna maksimumtemperatuur +10,2 °C (1990) Tallinna miinimumtemperatuur –27,0 °C (1865) Tartu maksimumtemperatuur +10,9 °C (1990) Tartu miinimumtemperatuur –33,2 °C (1963) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 149 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 161 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Mann, Robert (2011). Żaboklicki, Paweł (toim). "Mariehamn Celebrates". Union of the Baltic Cities (inglise). The UBC Bulletin: 34. "Sjöfarts promenaden: Upptäck Mariehamn till fots" (PDF) (rootsi). Mariehamn. Vaadatud 21. veebruaril 2024.