laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Toolse Ussimägi

Toolse Ussimägi on Muinas-Eesti linnamägi Lääne-Virumaal Vihula vallas Toolse külas. Toolse jõe käärus asuv Ussimägi on 120 m pikk ja 20 m lai. Õueala on ovaalse kujuga ja 1500 m² suurune. Vall on ehitatud peamiselt mullast. Siseküljel on valli kõrgus 1,5 m, välisküljel 4 m. Valli pikkus on 40 m. Linnuse kasutusaeg on dateeritud 8.–10. sajandisse. Toolse linnamägi (Eesti arhitektuur III. Üldtoimetaja V. Raam. Tln., 1997) Toolse Ussimägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Nurme mõisa park

Nurme mõisa park on kaitsealune park Harjumaal Saue vallas Nurme külas Lehetu–Nurme tee ääres. Pargi pindala on 6,6 ha. Park on muinsuskaitse all. Park on kaheosaline. Peahoone tagaküljelt võib leida kunagiste terrasside jälgi, märke kunagisest vanemast, regulaarse planeeringuga aiast. Väikest esiväljakut piirab tihe vabaplaneeringuga puistu. Idaküljelt suundub esiväljakule tee, mida palistab ligi kilomeetripikkune allee. Alleepuudeks on põhiliselt vahtrad ja saared, vähesel määral ka pärnad. Allee lõpetab restaureeritud väravaehitis. Nii esi- kui ka tagaväljak on oma kunagise avatuse kaotanud. Nurme mõisa pargis kasvab 16 liiki puittaimi, nende seas 8 liiki võõrliike. Põlispuudest on suuremad üks harilik tamm (Quercus robur, ümbermõõt 309 cm) ja vene lehis (Larix russica, ümbermõõt 240 cm). Valitsevad liigid on harilik saar, harilik tamm, harilik vaher. Vähesel määral kasvab seal ka harilikku kuuske, harilikku hobukastanit, harilikku jalakat, Vene lehist. Põõsarindes on domineerivateks harilik lumimari ja taraenelas. Nurme mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris
Ekskursioon

Ekskursioon (ka õppereis, õpireis) on inimrühma enamasti hariduslik, meelelahutuslik või kehalise aktiivsuse eesmärgil tehtav väljasõit. ärireis piknik õppekäik (õpikäik)
Mina, robot (film)

"Mina, robot" on Alex Proyase lavastatud düstoopiline ameerika ulme- ja märulifilm. Filmi stsenaariumi kirjutasid Jeff Vintar ja Akiva Goldsman. See oli inspireeritud Isaac Asimovi jutukogust "Mina, robot". Peategelane on uurija Del Spoonerit mängiv Will Smith. Kaasa teevad ka Bridget Moynahan, Bruce Greenwood, James Cromwell, Chi McBride, Alan Tudyk ja Shia LaBeouf. "Mina, robot" linastus Ameerikas 16. juulil 2004, Austraalias 22. juulil 2004, Suurbritannias 6. augustil 2004 ning ülejäänud riikides 2004. aasta juuli ja oktoobri vahel. Filmi eelarve oli 120 miljonit USA dollarit ning see teenis üle maailma 347 miljonit dollarit. Film sai positiivse vastukaja osaliseks: kiideti stsenaariumi, visuaalseid efekte ja näitlemist. "Mina, robot" oli nomineeritud 2004. aasta parimate visuaalsete efektidega filmi Oscarile, kuid kaotas filmile "Ämblikmees 2". Aastal 2035 on inimesi teenivad robotid planeedil Maa täiesti tavalised. Inimesed on robotitest sõltuvuses ja varsti on planeedil üks robot iga viie inimese kohta. Inimesed on robotite laialdase kasutuselevõtuga kehtestanud neile kolm põhireeglit, millest nad ei tohi iial üle astuda. Roboteid mitteusaldav politseinik Del Spooner kutsutakse uurima USRi robotite arendusprogrammi juhi Dr. Alfre Lanningu mõrva. Kõik peavad seda enesetapuks, aga Spooner seab ootamatult peamiseks kahtlusaluseks roboti, kes käitub väga ebatavaliselt. Ta hakkab Spoonerile kinnipidamisel vastu ja rikub oma käitumisega kõiki kolme põhireeglit. Lisaks näitab ta ülekuulamisel välja emotsioone ja palub end kutsuda Sonnyks. Keegi ei usu Spoonerit ja peavad tema teooriat, et robot võiks tappa inimese hullumeelseks. Spooner hakkab Lanningu mõrva edasi uurides aimama, et tal võib olla õigus, ning roboteid ei saa tõepoolest lõpuni usaldada... Will Smith – Del Spooner Bridget Moynahan – Dr. Susan Calvin Alan Tudyk – Sonny Bruce Greenwood – Lawrence Robertson James Cromwell – Dr. Alfred Lanning Chi McBride – Leitnant John Bergin Shia LaBeouf – Farber Fiona Hogan – V.I.K.I. Terry Chen – Chin Adrian Ricard – Vanaema ("Gigi")
Radaškovičy

Radaškovičy (valgevene-eesti transkriptsioonis Radaškovitšõ, poola keeles Radoszkowicze, leedu keeles Radaškonys) on alev (endine linn) Valgevenes Minski oblastis Maładziečna rajoonis, Radaškovičy külanõukogu halduskeskus. Haridust annavad keskkool, internaatkool ja kunstikool. Alevis on ka kultuurimaja, teater ja kaks raamatukogu. Radaškovičys on kergetööstus ja toiduainetetööstus, seal toodetakse keraamikat. Alev on tuntud oma käsitöötoodete poolest. Radaškovičy ümbruses asuvad mitmed sanatooriumid. Vaatamisväärsusteks on õigeusu kirik aastast 1942 ja aastail 1855–1859 ehitatud katoliku kirik, katoliku kabel XIX sajandist, V–XIII sajandil kasutusel olnud linnamägi. Radaškovičyt on esmamainitud 1447. aastal. Toona rajas Petras Gelgaudaitis sinna katoliku kiriku. Alev on eri aegadel olnud Rjurikovitšitest lahknenud Vereja suguvõsa, Goštautaste, Bona Sforza, Hlebowiczite, Massalskite, Ogińskite ja Radziwillide valduses. Aastast 1539 kuni XIX sajandi keskpaigani peeti seal korrapäraselt laata. Aastal 1549 sai Radaškovičyst linn. Selle juurde ehitati ka puidust kindlus. Aastast 1749 pärineb linna vapp, millel kujutatud märter Stefanost. Radaškovičy kuulus Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda. Poola jagamisel läks Radaškovičy aastal 1793 Venemaa koosseisu. Aastal 1882 ristiti seal Janka Kupała. Linn kuulus Vilno kubermangu. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Radaškovičy Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, kus aastal 1940 linn aleviks muudeti. Teises maailmasõjas ründasid Radaškovičys maapealseid sihtmärke sõjalennukid Nikolai Gastello ja Aleksandr Maslovi juhtimisel. Radaškovičy Radaškovičy keskus Radaškovičy katoliku kirik Radaškovičy õigeusu kirik Radaškovičy kabel Zyhmunt Čachovič – valgevene revolutsionäär Jadvihin Š. – valgevene kirjanik Alaksandr Ułasaŭ – valgevene publitsist ja poliitik Branisłaŭ Taraškievič – Valgevene publitsist ja keeleteadlane Maksim Tank – valgevene luuletaja Adam Bildziukievič – valgevene kultuuritegelane ja pedagoog Vanda Lavickaja – valgevene luuletaja Anton Marcinoŭski – valgevene publitsist Julijan Harajn – valgevene kirjanik Włodzimierz Rudź – poola ajaloolane http://www.pravo.by/document/?guid=12551&p0=D918n0088781 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2015. Vaadatud 29. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Radaškovičy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Alev valgevene fotoentsüklopeedias
Otsustav eksperiment

Otsustav eksperiment ehk kriitiline eksperiment ehk experimentum crucis (ladina keeles 'ristieksperiment') on eksperiment, mis olenevalt tulemusest kas lükkab mingi teooria või hüpoteesi ümber või näitab selle paremust võrreldes võistlevate hüpoteesidega. teaduslik meetod
Mina, robot

"Mina, robot" ("I, Robot") on Isaac Asimovi üheksast ulmejutust koosnev kogumik. See ilmus 1950. aastal. Selle põhjal on 2004. aastal tehtud film "Mina, robot".
Rasmus Peetson

Rasmus Peetson (sündinud 3. mail 1995 Pärnus) on Eesti jalgpallur (keskkaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FCI Levadia. 2014. aasta juulis liitus Peetson koos Kristen Saartsiga Pärnu Linnameeskonnast Premium liiga klubiga Tallinna FC Levadia. 2017. aasta märtsis liitus Peetson laenulepingu alusel Premium liiga klubiga Pärnu JK Vaprus. A-koondise debüüdi tegi Peetson 11. jaanuaril 2019 sõpruskohtumises Soome vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Henrik Pürg, Robert Kirss, Markus Poom ja Tristan Koskor. Uuendatud seisuga 18. märts 2023 Eesti karikas Eesti Superkarikas Superkarikas Kõik mängud UEFA Euroopa Liigas Kõik mängud UEFA Euroopa Konverentsiliigas 1 mäng UEFA Meistrite Liigas ja 2 mängu UEFA Euroopa Konverentsiliigas Uuendatud seisuga 18. märts 2023 Tallinna FCI Levadia Premium liiga: 2014, 2021 Eesti karikas: 2018, 2021 Eesti Superkarikas: 2015, 2018 Eesti jalgpallikoondislaste loend Linnameeskonna väravamasinad liitusid Levadiaga parnu.postimees.ee, 25. juuli 2014 Peetson liitub laenulepingu alusel Vaprusega jalgpall.ee, 1. märts 2023 Soome-Eesti mängu protokoll jalgpall.ee, 11. jaanuar 2019 Rasmus Peetson Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Rasmus Peetson koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Transfermarkti profiil Premium liiga 2014 augusti ilusaimaks väravaks hääletati Rasmus Peetsoni kauglöök
Viazynka

Viazynka (valgevene-eesti transkriptsioonis Vjazõnka, poola keeles Wiazynka) on küla Valgevenes Minski oblastis Maładziečna rajoonis Radaškovičy külanõukogus. Küla asub merepinnast 244 meetri kõrgusel. Viazynkas on kool ja raamatukogu. Asula on nime saanud endise Viazynka karjamõisa järgi, kus sündis luuletaja Janka Kupała. Külas asub luuletajale pühendatud muuseum, ka asub seal linnamägi, mis oli kasutusel II–V sajandil. Viazynkat on esimest korda mainitud 1529. aastal. Karjamõis kuulus algul Przeździeckitele, hiljem aga Zambrzyckitele. Aastail 1881–1883 rentisid viimastelt karjamõisa valgevene luuletaja Janka Kupała vanemad, sel ajal sündis seal ka luuletaja. Pärast esimest maailmasõda kuulus Viazynka Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Küla loodi aastal 1972, Janka Kupała 90. sünniaastapäevaks. Toona ühendati Vieramiejki, Hurnavičy ja Sialedčyki küla ning Viazynka karjamõis ühtseks Viazynka külaks. Janka Kupała sünnikodu Folkloorifestival Viazynkas Viazynka Janka Kupała – Valgevene luuletaja Stanislaw Zambrycki – Valgevene folklorist ja koduloolane  Viazynka – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Viazynka kirjandusmuuseumi koduleht Viazynka
Maardu mõisa kalmistu

Maardu mõisa kalmistu on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Maardu külas Jõelähtme vallas Harju maakonnas. Kalmistu rajasid Maardu mõisa tollased omanikud Brevernid arvatavasti millalgi 19. sajandil. Sinna maetute üldarv pole teada. Kalmistu on 1996. aastast koos Maardu mõisa pargiga ühine riiklik kultuurimälestis. Kalmistu jääb mõisa peahoone eest linnulennult umbes 150 meetri kaugusele lõunaedelasse ehk siis kalmistu asub pargi peahoonetaguses osas. See on praegu jäetud maha ja rüüstatud, seal on teada kahe hauatähise jäänuseid. Kultuurimälestis nr 2740 "Maardu mõisa park, 18.-20.saj." Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013 Kultuurimälestis nr 2740 "Maardu mõisa park, 18.-20.saj." Maardu mõisa kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu Maardu mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
Kurista linnamägi

Kurista linnamägi ehk Siimusti linnamägi on muinaslinnus Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kurista külas, Kurista lasketiiru lähedal. Kurista linnamäel oli Kalevipoja sängi tüüpi linnus. Mäeseljandiku kõrgus on 14 m, õueala pindala 1300 ruutmeetrit. Lõunapoolse valli kõrgus siseküljel on 70 cm, välisküljel 1,5 m. Põhjapoolne vall on aga madalam, siseküljel 50 cm, välisküljel 90 cm kõrge. Ülejäänud vallid on 40 cm kõrgused. Lõhutud osas läbi viidud järelkaevamiste käigus tulid päevavalgele põlenud puitkonstruktsioonide tukid. Nende dateerimine on andnud alust arvata, et linnuse kasutusaeg jäi 11.–12. sajandisse. Siimusti linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Töökoolipedagoogika

See artikkel räägib üldmõistest. Kirjastuse kohta vaata artiklit Töökool (kirjastus). Töökoolipedagoogika (ka töökool) oli 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi I poolel levinud kooliuuenduslik pedagoogikasuund, mis pidas oluliseks arendada õpilaste käelist tegevust ja anda neile võimetekohast tööd. Autorite kollektiiv, 2014. Hariduse ja kasvatuse sõnaraamat. Eesti Keele Sihtasutus. Lk 441
Roela I linnamägi

Roela linnamägi on muinaseesti neemiklinnuse tüüpi linnamägi Jõgeva maakonna Mustvee valla Voore külas Linnamäe talu maadel, endisest Roela mõisast kilomeetri kaugusel kagus. Kullavere jõgi kaldal asuv loode-kagusuunalise linnamäe jõepoolse nõlva kõrgus küündib 15 meetrini, läänepoolse nõlva kõrgus on 6 meetrit. Linnuseala on põhja poolt eraldatud jõeoru, ida- ja läänekülgedest sälkorgudega, lõuna poolt 0,7 m sügavuse kraaviga. Kraavi linnusepoolsel küljel asub 150 m pikkune, 0,7 m kõrgune ja 2 m laiune vall. Õueala pikkus on 50 ja laius 20 meetrit. Linnamägi on dateeritud II aastatuhande algusse. Roela II linnamägi (Eesti arhitektuur IV. Üldkoostaja V. Raam. Tln., 1999) Roela I linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Sangaste linnamägi

Sangaste linnamägi on linnamägi Valga maakonnas Otepää vallas Mäeküla külas. Kalevipoja sängi tüüpi linnamäe 15 m kõrgused nõlvad on ühtlaselt järsud ja kunstlikult järsustatud. Õueala pindala on 5000 ruutmeetrit. Vallide laius 4 m ja kõrgus 1,5 m. Linnusest võetud söeproovid viitavad 11. sajandi ja 13. sajandi algusveerandi vahemikule, keraamikaleiud aga mainitud perioodi lõppjärgule. Ajaloolaste arvates võis linnuse ehitamisel 11. või 12. sajandil osaleda väga suur rahvahulk ja tööde korralduslik tase oli väga kõrge. Võimalik, et suuremad mullatööd tehti üheskoos, kuid siis jäid ehitustööd pooleli ning osaliselt väljaehitatud linnust hakati pärast mõningast mahajäetust taas kaitseks kohandama alles 13. sajandi alguse ristisõdade ajal. Pärimused räägivad linnamäel olnud ja sealt järve uppunud kirikust (siit ka Kirgjärve nimi). E. Tõnisson, Eesti muinaslinnad, Tartu-Tallinn, 2008, lk 310–311) ( M. Kirchbaum, Muinasteaduslikke teateid Sangaste ja Rõngu kihelkondadest. 1921, lk 2–9) (L. Karu, Sangaste. 1928, lk 22–24) ( E. Laid, Linnamägede kirjeldus. 1924, lk. 1,2) Sangaste linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Töökoda

Töökoda on ruum või ehitis, kus on vajalik sisseade teatud töö (nt autoremondi) tegemiseks; ühtlasi ka vastav ettevõte. ateljee stuudio vabrik
Roberto Merhi

Roberto Merhi Muntan (sündinud 22. märtsil 1991 Castellón de la Planas) on hispaania vormelisõitja. 2015. aasta hooajal oli ta Vormel 1 Manor Marussia meeskonna sõitja. 2014. aasta hooajal oli ta Vormel 1 sarjas Caterhami meeskonnas testsõitja. Legend: (paksus kirjas on toodud kvalifikatsioonivõidud; kursiivis kiireim ring) Caterham recall Kamui Kobayashi for Italian GP but Roberto Merhi given P1 chance Sky Sports
Casey Stoner

Casey Joel Stoner (sündinud 16. oktoobril 1985 Southportis) on Austraalia endine motoringrajasõitja, kahekordne MotoGP maailmameister. Ta osales MotoGP sarjas aastatel 2006–2012. Team LCR (2006) Ducati (2007–2010) Honda (2010–2012) Casey Stoner retires from MotoGP Mirror
David Hyde Pierce

David Hyde Pierce (sündinud 3. aprillil 1959 Saratoga Springsis) on USA näitleja. Pierce on eelkõige tuntud Niles Crane'i osatäitjana USA seriaalis "Frasier". David Hyde Pierce takes first TV series since 'Frasier' USA Today.
Pintsel

Pintsel on pulgakujulise varre otsa kimbuna kinnitatud harjaste või karvadega tööriist. Pintslit võidakse kasutada mitmesuguste ainete mingile pinnale kandmiseks või ka pinna puhastamiseks. Harjased: nende vahele jääb värv vm, ja nende abil kantakse see pinnale Metall: hoiab harjased koos ja kinnitab need käepideme külge Käepide: kasutaja ja töövahendi vaheline liides Värvipintsleid kasutatakse suurte pindade värviga katmiseks (ümarad ja lamedad maalripintslid) ja maalimiseks (seaharjastest ja sünteeskiust kattevärvipintslid, naturaalsest nugisekarvast või sünteeskiust akvarellipintslid). Olenevalt pintsli tüübist saab maalimisel reguleerida sellega jäetava jälje laiust. ümarpintsel: pikad tihedalt kinnitatud harjased moodustavad ristlõikes ümara pinna; see tüüp võtab rohkem värvi sisse kui teised tüübid, kuid sellega ei saa joone paksust varieerida nii hästi kui lame- või lehvikpintsliga. Ümarpintsleid eelistatakse hea värvimahutavuse tõttu suuremate pindade katmiseks, ühtlasema värvikatte saamiseks võidakse pintslit värvimisel pöörata. Nugise- ja oravakarvadest erineva suurusega akvarellipintslid on valdavalt ümarpintslid, nende kasutamisel saab joone paksust reguleerida vajutustugevusega. lamepintsel: harjased on kinnitatud nii, et kimbu ristlõikepind on ühes suunas lai ja teises kitsas; jaotab värvi ühtlaselt ja sellega saab olenevalt pintsli hoidmise nurgast reguleerida joone laiust. kassikeel (saksa keeles Katzenzunge, Katzenzungenpinsel, inglise keeles beavertail): süntees- või naturaalsest kiust lamepintsel, mille ots on vormitud ümarana; jätab väga siledaservalise ja ühtlase jälje, sobib kõikidele värvidele ja tehnikatele. filbert: seaharjastest lamepintsel, millel on otstest sissepoole koonduvad harjased, sobib hästi õlimaali jaoks. lehvikpintsel: lamedalt paigutatud harjastest lehvikukujulise otsaga pintsel, mis sobib suuremate pindade katmiseks ja laiade joonte tegemiseks. Sobib kõige paremini õli- ja akrüülvärvidele, kuid seda kasutatakse suure pinna katmiseks ka siidimaalis. švammpintsel on erandlik tüüp, mis kunstitarvete nimistuis on küll pintsli nime all, kuid harjaste asemel on tal varre otsa kinnitatud švammitükk. Pintsliga võidakse pinnale kanda mitte ainult värvi, vaid ka liimi, lakki või glasuuri. Akvarellipintsli kasutamine paberil Pintsliga seina värvimine Erinevad maalimispintslid Hiina kalligraafia- ja tušimaalipintslid Meigipintslid Raseerimispintsel Silikoonist harjastega köögipintsel Arheoloog leiukogumit välja puhastamas Spetsiaalseid pintsleid võidakse kasutada habemeajamisvahu, jumestuse või puudri näole kandmisel. Pintslit kasutatakse ka kokanduses, näiteks küpsetistele munavalge või lihale leeme pealemäärimiseks. Pintsleid kasutatakse arheoloogias leidude õrnaks puhastamiseks. Hari Hiina pintsli tehnika Dripping (tilgavärvimine) Juuspintsel Jaapani pintsli tehnika (Shodō) Pintsliga joonistamine Raseerimispintsel
Joko Widodo

Joko Widodo (hüüdnimega Jokowi; sündinud 21. juunil 1961 Surakartas) on Indoneesia poliitik, alates 20. oktoobrist 2014 Indoneesia president.
Udriku mõisa kalmistu

Udriku mõisa kalmistu on kalmistu Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Udriku külas Kadrina vallas Lääne-Viru maakonnas. Kalmistu jääb Udriku mõisa peahoone eest linnulennult umbes 650 meetri kaugusele kirdesse. Kalmistule maetute üldarv pole teada. Praegu on seal teada ühe hauatähise jäänuseid, kalmistu on jäetud maha ja rüüstatud. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Rehbinderid arvatavasti millalgi 19. sajandil. Väidetavalt on kalmistul olnud ka klassitsistlik matusekabel , kuid sellest pole praegu koha peal jälgi. 1905 - Reinhold Fabian von Rehbinder (12. jaanuar (vkj) 1831 - 27. märts (vkj) 1905) Kultuurimälestis nr 15680 "Udriku mõisa park" Muinsuskaitseameti kodulehel Udriku mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis Alo Särg. "Udriku (Uddrich)". // Lääne-Virumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2007. Lk 160 Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Saatuslik valik

"Saatuslik valik" (originaal "La malquerida") on Mehhiko draamasari. Eestis näitas seda alates 29. oktoobrist 2014 TV3. Lugu räägib ema ja tütre armastusest ühe mehe vastu.
Tindipott

Tindipott on tops või pudelike, kus hoitakse tinti, kastetakse sulge või täidetakse sulepead.
UT

UT võib tähendada järgmist: Universitas Tartuensis, Tartu ülikooli ladinakeelne nimi Universitas Tartuensis, Tartu ülikooli ajakiri Uus Testament Universal Time (maailmaaeg)
Päiskivi

Päiskivi on võlvikiiru keskmest eenduv, harilikult ümmargune või nelinurkne ja sageli raiddekooriga kaunistatud kivi võlvi roideotste vahel. Esineb erandlikult ka ilma roieteta. Iseloomulik eriti gooti ehituskunstile. Rikkalikult kujundatud päiskivid on Valjala, Kihelkonna ja Karja kirikus ning Tallinna Oleviste kiriku kooris. lukukivi "Eesti arhitektuur. Oskussõnastik", Valgus, 1993. Lk 24
Vaeslaps

Vaeslaps ehk orb on laps, kelle vanemad on surnud või kelle vanemad on alatiselt hüljanud. Vaeslaps ja talutütar Vaeslapse käsikivi
Miloslava Rezková

Miloslava Rezková (abielus Miloslava Hübnerová; 22. juuli 1950 Praha – 19. oktoober 2014) oli Tšehhoslovakkia kergejõustiklane, kõrgushüppaja. Rezková võitis 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos kõrgushüppes tulemusega 1.82 kuldmedali. 1972. aasta suveolümpiamängudel Münchenis sai ta sama tulemusega alles 15. koha. Olümpiavõitjaks tuli tulemusega 1.92 Ulrike Meyfarth. Aastal 1969 valiti ta Tšehhoslovakkia aasta sportlaseks.
Yūko Obuchi

Yūko Drill Obuchi (jaapani keeles 小渕 優子 Obuchi Drill Yūko; sündinud 11. detsembril 1973 Bunkyōs Tōkyōs) on Jaapani poliitik. Ta on Liberaaldemokraatliku Partei liige. Aastatel 2008–2009 oli ta Jaapani sõjajärgse aja noorim minister. Ta oli kolmas laps Keizō Obuchi perekonnas. Ta on lõpetanud Seijo ülikooli. Ta töötas aastatel 1996–1998 Tokyo Broadcasting Systemsis. Aastatel 1999–2000 töötas ta oma isa peaministriks oleku ajal tema büroos. Tema isa Keizō Obuchi (1937–2000) oli aastatel 1998–2000 Jaapani peaminister. Ka tema vanaisa Mitsuhei Obuchi oli poliitik.
Jan Magnussen

Jan Ellegaard Magnussen (sündinud 4. juulil 1973 Roskildes) on taani endine vormelisõitja. Tema poeg on Vormel 1 sõitja Kevin Magnussen. Legend: (paksus kirjas on toodud kvalifikatsioonivõidud; kursiivis kiireim ring)
Islami Džihaad

Islami Džihaad on mitmes riigis tegutseva terroriorganisatsiooni nimi. Esimesena hakkas 1981. aastal seda nime kasutama terroriorganisatsioon Islami Džihaad Palestiinas. Islami Džihaad Palestiinas kujunes välja egiptuse moslemivennaskonnast, kes tegutsesid Gaza sektoris. 1979. aasta Ajatolla Khomeni islamirevolutsiooni ideoloogia ekspordist sündis aastal 1981 Islami Džihaad Palestiinas ja 1982 Ḩizb Allāh Liibanonis. Islami Džihaad Egiptuses. Kasutatakse ka nime Egiptuse Islami Džihaad. Islami Džihaadi Ühendus asutati 2002, väidetavalt Usbekistani salateenistuse poolt. Selline nimetus kujunes välja 2005. aastaks. (Usbeki islamistliku sõjalise organisatsiooni kohta vaata Usbekistani Islamiliikumine. Islami Džihaad Jeemenis. 2008 said tuntuks Ameerika saatkonna ründamisega. Koostöö Al-Qā‘idahga. Vladimir Sazonov: Süüria stsenaarium Egiptuses. PM, Arvamus, 18. juuli 2013.
Maładziečna rajoon

Maładziečna rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1392 km². 2009. aasta seisuga elas seal 138 375 inimest. Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Alachnovičy, Chažova, Ciurli, Čyśći, Haradoki, Haradziłava, Krasnaje, Lebiedzieva, Markava, Miasata, Pałačany ja Radaškovičy külanõukogu. Halduskeskus on Maładziečna linn. Teine tähtsam asula on Radaškovičy alev. Rajoonis asub Janka Kupała sünnikoht Viazynka küla. Rajoonis antakse välja rajoonilehte «Маладзечанская газета» ja ajalehte «Рэгіянальная газета». Haradok Choŭchła Krasnaje Lebiedzieva Rajooni tähtsamad jõed on Vilija ja selle lisajõgi Uša, samuti ka Nemunase lisajõgi Biarezina. Rajoon asub osalt Ašmiany kõrgustikul, osalt aga Minski kõrgustikul. Kõrgused ulatuvad valdavalt 170–210 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Dubrava küla lähistel (320 meetrit). 2012. aasta seisuga olid elanikest 90,03% valgevenelased, 6,76% venelased, 1,12% ukrainlased ja 2,09% oli teistest rahvustest. 73,81% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 23,83% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 41,06% elanikke, vene keelt aga 54,61%. The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements  Maładziečna rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (vene keeles) Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart