laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Muanda

Muanda on linn Kongo DV-s Kesk-Kongo provintsis. Asub Atlandi ookeani kaldal Kongo jõe suudmes. Linnast 8 km loode pool asub Banana sadam. Linna haldusala hõlmab 4265 km², seal elab 74 400 inimest (2004).
Hallvaal

Hallvaal (Eschrichtius robustus) on hallvaallaste sugukonda kuuluv vaalaline. Hallvaalad elavad Vaikse ookeani põhjaosas ja Tšuktši meres. Hallvaalad jagunevad kaheks suureks populatsiooniks: üks populatsioon elab Ameerika ranniku lähedal ja teine Aasia ranniku lähedal. Kunagi oli ka kolmas populatsioon Atlandi ookeani põhjaosas, kuid see hävis 17. sajandil vaalapüügi tõttu. Hallvaalade keha on pruunikashall ning sel leidub parasiitide tekitatud arme. Hallvaalad võivad kasvada 16 meetri pikkuseks ja kaaluda kuni 36 tonni. Eluiga küündib 50–60 aastani. Nad toituvad valdavalt bentose vähkidest. Hallvaalade ainukesed looduslikud vaenlased on mõõkvaalad. Tänu vaalapüügikeelule on Ameerika populatsioon kasvanud ligi 30 000 isendini, samas kui Aasia populatsioonis on hinnanguliselt 100 isendit.  Hallvaal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Hallvaal saidil ARKive (inglise keeles)
Lambert Mende Omalanga

Lambert Mende Omalanga (sündinud 1952) on Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitik, Kongo Demokraatliku Vabariigi sideminister Antoine Gizenga valitsuses alates veebruarist 2007. Varem on ta olnud senati liige, asepeaminister ja transpordiminister. Ta on erakonna Convention des Congolais Unis (CCU) rahvuslik president.
Taktikaline veoauto

Taktikaline veoauto on hea maastikuläbivusega veoauto, mis on valmistatud või kohandatud militaarülesannete täitmiseks. Taktikalised veoautod peavad suutma järgneda maastikul ratas- ja ka roomiklahingutehnikale, samuti läbida madalaid (reeglina kuni 1,2 m sügavusi) veekogusid. Suhteliselt pehme vedrustus suurendab maastikuläbivust, kuid vähendab osaliselt kandevõimet. Enamikul tänapäeva taktikalistest veoautodest on vints, kõik teljed on vedavad ja vähemalt ühel teljel on diferentsiaali lukk. Taktikalisi veoautosid rühmitatakse ümardatud kandevõime järgi, näiteks 5300 kg kandevõimega veokit nimetatakse viietonniseks taktikaliseks veoautoks. Paljud tänapäeva taktikalised veoautod on kriisipiirkondadesse saadetuna kaitstuse suurendamiseks tugevdatud soomusplaatidega ning neid nimetatakse soomustatud autodeks. Taktikalised veoautod täidavad peamiselt lahinguteenindustoetuse või üldisi logistilisi ülesandeid lahingupiirkondade vahetus läheduses. Neid kasutatakse ka jalaväeüksuste transportimiseks, relvasüsteemide vedukitena ja kandemasinatena. Soomusauto Soomustatud auto Veoauto Veduk
Jean-Baptiste Tati Loutard

Jean-Baptiste Tati Loutard (15. detsember 1938 – 4. juuli 2009) oli Kongo Vabariigi kirjanik ja poliitik. Aastatel 1961–1966 õppis ta Prantsusmaal Bordeaux's prantsuse keelt ja kirjandust. Kongosse tagasi tulnuna õpetas ta kirjandust Brazzaville'i ülikoolis. 1975. aastast on ta tegev poliitikas. Ta on olnud Kongo kõrghariduse minister ning kultuuri, kunsti- ja turismiminister. 1997. aastast kuni surmani oli ta Kongo süsivesinike minister. Ta kirjutas prantsuse keeles. Esimesed luulekogud "Poèmes de la Mer" ja "Les Racines congolaises" ilmusid aastal 1968. 1977 – Simba auhind 1987 – Musta Aafrika kirjandusauhind
Svanethi

Svanethi (gruusia სვანეთი; ebasoovitatav vorm Svaneetia) on ajalooline ja etnograafiline piirkond Gruusia loodeosa mägedes. Dadeškeliani dünastia 1750–1780 Otar Suur Dadeškeliani 1780–1800 Mistost Dadeškeliani [Tengis Bey] 1800–1841 Nikolaoz Dadeškeliani [Tsiokh Bey] 1841–1857 Konstantini Dadeškeliani 1841–1846 Mikeli [Tartar Khan] (regent) Gelovani Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi Samegrelo–Zemo Svanethi Toomas Lukk: Svaneetia: Georgia varamu, Välisministeeriumi blogi, 9.09.2011. Teave svaanide kultuurist, sh. muusika
Salomon Banamuhere Baliene

Salomon Banamuhere Baliene on Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitik, Kongo Demokraatliku Vabariigi energiaminister alates 18. novembrist 2005. Kuulub Joseph Kabila erakonda Rahva Partei Ülesehituse ja Demokraatia Eest (PPRD).
Krupjee

Krupjee on kasiino töötaja, kes võtab vastu mängijate panused, maksab välja võidud ehk viib mängulaudadel läbi hasartmänge. USA's (ka mujal) nimetatakse kaardilauas töötavat krupjeed diileriks kuid see ei pruugi alati nii olla. Näiteks crapsi lauas (täringumäng) töötavat krupjeed kutsutakse samuti diileriks. Üldiselt teevad krupjeed tavalist palgatööd ning nende töötasu ei sõltu sellest, kas laud/kasiino on kasumis/kahjumis. Samas, eriti Ameerika Ühendriikide kasiinodes annab võitev (tihti ka kaotav) mängija krupjeele jootraha. Krupjee tänab kindlasti antud jootraha eest (prantsuse keeles merci pour les employés või inglise keeles Thanks on behalf of the employees, eesti keeles tavaliselt 'Tänan!'), sest kogu jootraha loetakse ühiseks "tuluks", mis jagatakse kõigi töötajate vahel. Kuigi enamik maailma kasiinosid kasutab just sellist süsteemi, on näiteks Austraalia kasiinodes jootraha andmine keelatud (nii nagu ka Inglismaal), sest seda loetakse seal huvide konflikti tekitavaks. Ükskõik millises kasiinos peab krupjee jääma viisakaks ja käituma tõelise profina. Klientidega sõbrustamisse hästi ei suhtuta ning enamik kasiinosid on paika pannud vägagi ranged reeglid, kus võib käia vormiriietuses jne. Krupjeeks õppimine käib riigiti vägagi erinevalt. Põhja-Ameerikas on pea alati esimeseks mänguks, mida õpitakse, Blackjack, sest see on lihtne ja populaarne ning kui krupjee teeb mingi vea mõnes muus mängus, on see kasiinole (suur) kulu. Euroopas alustatakse tavaliselt ruletist (nii ka Eestis). Keerukad ja kiired mängud nagu näiteks täringumäng ('craps'), millel on keerukad väljamaksetabelid, jmt jäetakse tavaliselt kõige kompetentsematele krupjeedele. Enamasti ei saa krupjeed valida, millise mängulaua taga kasiinos tööd teha (millist mängu läbi viia) - kasiino määrab laua/mängu mille taga krupjee peab mängu läbi viima. Töötajad vahetuvad kasiinodes tihti ning seepärast õpetatakse lühikese aja jooksul algajale krupjeele selgeks mitmed erinevad mängud. Krupjeedele õpetatakse selgeks kõige lihtsam viis endale/lauale tähelepanu juhtimiseks (seda läheb vaja, kui tekib mingi viga, vaidlus või muu selline olukord kus on vaja teha mingi otsus). Inspektorile, pit-boss'ile või mänedžerile antakse tavaliselt märku "musitades". Seda häält saab teha, kui huuled kokku suruda ja siis tugevalt suu kaudu sisse hingata. Õppimist alustades peavad krupjeed taotlema omale litsentsi (gaming licence), mis annab õiguse kasiinos tööd teha. Eestis sellist süsteemi veel ei ole. Litsentsi saamiseks tehakse vastavad järelepärimised politseisse (taustauuring), uuritakse kas inimesel on võlgnevusi selleks, et teada kas tegemist on usaldusväärse inimesega, keda tööle võtta. Pärast litsentsi väljastamist võivad krupjeed kasiinos tööd alustada, eeldades, et nad on läbinud vajalikud eksamid ehk table test'i neis mängudes, mida nad on õppinud. Iga mängu juures loetakse kõige tähtsamaks tehnilist taset ja alles seejärel jagamise kiirust. Algajad krupjeed teevad oma tööd tavaliselt väga aeglaselt (selleks, et kõik oleks korrektne). Kiirus lisandub loomulikult ning mõne aja pärast (u 3 kuud pärast alustamist) on nende kiirus kasiinos nõutud tasemel.
Darius Kasparaitis

Darius Kasparaitis (sündinud 16. oktoobril 1972 Elektrėnais) on leedu päritolu endine jäähokimängija. Tal on Venemaa ja USA kodakondsus ning ta kuulus Venemaa jäähokikoondisse. Kasparaitis oli agressiivse füüsilise mängustiili poolest tuntud kaitsemängija. Tal on kuldmedal 1992. aasta taliolümpiamängudelt (SRÜ jäähokikoondises), hõbemedal 1998. aasta taliolümpiamängudelt (Venemaa) ja pronksmedal 2002. aasta olümpiamängudelt. 14-aastaselt siirdus Kasparaitis Venemaale, et treenida Aleksei Nikiforovi käe all. Aastast 1988 mängis ta Moskva Dinamos ning tuli selle koosseisus 1992 liiga meistriks. Alates 1992. aastast mängis ta NHL-is (klubides New York Islanders, Pittsburgh Penguins, Colorado Avalanche ja New York Rangers. NHL mängijate streigi ajal 2004–2005 mängis ta Kaasani meeskonnas AK Bars. Karjääri lõpetas ta 2009. aastal Venemaa klubis SKA Sankt-Peterburg. Ta mängis episoodilist rolli filmis "Vend 2". Ta etendas Pittsburgh Penguinsi vormis hokimängijat, kes kutsub Mitjat treeningut jätkama. Ta on 180 cm pikk ja kaalub 97 kg. Esimesest abielust Irinaga (sündinud 1965 Venemaal) on tal tütar Elizabeth. Tema teine abikaasa oli Rootsi fotomodell ja kinnisvaraagent Ingela, abielu lahutati 2006. Praeguse elukaaslasega on tal kaksikud tütred. Tema hüüdnimi on Kaspar. Darius Kasparaitis hockeydb.com lehel Kasparaitise ajaveeb (vene keeles) Ingliskeelne artikkel
Vihmauss

Vihmauss (Lumbricus) on väheharjasusside perekond vihmauslaste sugukonnast. Perekonnas on umbes 700 liiki, Eestis on esindatud 3. Vihmauss tajub valgust kogu keha pinnaga[viide?]. Vihmaussidel on suletud vereringe. Veresoontes ringlev punane veri annab neile roosaka värvuse. Vihmaussid tulevad maapinnale ainult öösiti, päeval pärast vihmasadu. Vihmaussid toituvad peamiselt lagunevatest taimeosadest. Nad on hermafrodiitsed, nende järglased arenevad limaainest kookonis. Vihmaussid mängivad tähtsat rolli mullaviljakuse säilitamisel. Vihmauss surub edasiliikumisel oma esiosa nagu kiilu mullaosakeste vahele. Seejärel tekib tema kehas lihaste kokkutõmbe tõttu laiem koht ning vihmauss tõmbab tagumise kehapoole järele. Vihmausside liikumine segab ja kobestab mulda. Vihmauss veab maapinnalt oma käikudesse kuivanud ja poolkõdunenud taimelehti ning rohukõrsi. Need on talle toiduks. Nad on pimedad. Lumbricus badensis Lumbricus baicalensis Lumbricus castaneus (tume vihmauss) Lumbricus centralis Lumbricus festivus Lumbricus friendi Lumbricus improvisus Lumbricus klarae Lumbricus meliboeus Lumbricus polyphemus Lumbricus rubellus (punane vihmauss) Lumbricus terrestris (harilik vihmauss) Eestis leidub neist harilikku vihmaussi, punast vihmaussi ja tumedat vihmaussi.  Vihmauss – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Introduktsioon

Introduktsioon (ladina sõnast introductio 'sisseviimine, sissetoomine, juurdetoomine') on mitmetähenduslik sõna: introduktsioon ehk sissejuhatus introduktsioon ehk eelmäng muusikas introduktsioon, looma- või taimeliigi (või liigist väiksema üksuse) toomine alale, kus seda varem ei olnud introduktsioon, vaimuliku ametisseseadmine
Harilik vihmauss

Harilik vihmauss (Lumbricus terrestris) on Euroopa suurim vihmauss, kelle algne levila oli Euroopa. Nüüdseks on ta inimese introduktsiooni teel saanud kosmopoliitseks liigiks. Mõnes maakera osas peetakse teda kahjulikuks võõrliigiks, kuna ta on välja tõrjunud kohalikud vihmaussiliigid. Täiskasvanud isendid võivad kasvada 20–25 cm pikkuseks, erandjuhul ka kuni 30 cm. Nad tegutsevad kuni 3 meetri sügavuses pinnases (huumusekihis), harva kuni 6 m. Harilikul vihmaussil on tähtis roll mulla vee- ja gaasirežiimi moodustamisel ja tasakaalustamisel.  Harilik vihmauss – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Harilik vihmauss andmebaasis eElurikkus
Jaapani hiidkrabi

Jaapani hiidkrabi (Macrocheira kaempferi) on suurimate isenditega lülijalgseliik tänapäeval. Tema jalgade siruulatus võib küündida üle 4 meetri, keha kõrgus on kuni 37 cm ja kaal umbes 20 kg. Hiidkrabi elab Jaapani lähedal Vaikse ookeani põhjas, umbes 300–400 meetri sügavusel. Hiidkrabi toiduks on surnud loomad ja vähid. Tema elueaks arvatakse kuni 100 aastat. Kuna tegemist on üsna iidse krabiliigiga, peetakse teda elavaks fossiiliks. Praegu on ta hiidkrabi perekonna (Macrocheira) ainus liik, kuid mitmed kinnitamata uurimused väidavad ka teiste fossiilide (liikide) olemasolu.  Jaapani hiidkrabi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rahvusvaheline kartuliaasta

Rahvusvaheline kartuliaasta oli 2008. aasta, mis oli ÜRO poolt kuulutatud kartuli kui peamise toidukultuuri auks. Kartul mängib suurt rolli paljude rahvaste toitumises ja tulevikuski võib aidata näljahäda vastu võidelda. Aasta programmis olid näitused, õppeprogrammid, filmid, kirjutised jms. Rahvusvaheline riisiaasta (2004) Rahvusvaheline kartuliaasta (inglise, prantsuse, hispaania, hiina, araabia keeles)
Mineraalide loend

Siin on loetletud mineraale ja nende erimeid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y adamiit adulaar afvilliit ahhaat ahhaatopaal akantiit akermaniit akroiit aksiniit aktinoliit akvamariin alabaster alaskiit albertiit albiit aleksandriit allaniit alleganiit allemontiit allofaan almandiin alneiit alstoniit aluniit alunogeen alvikiit amasoniit amblügoniit amesiit ametüst amfiboolid amiant amosiit analtsiin anataas andalusiit andesiin andradiit anglesiit anhüdriit ankeriit annabergiit anniit anortiit anortoklass anortosiit antigoriit antipertiit antleriit antofülliit antraksoliit asfaltiit antraksüloon apatiit apofülliit aragoniit arboliit arfvedsoniit argentiit argirodiit arsenoliit arsenopüriit asbest asuriit atakamiit augiit auripigment avanturiin barüüt berüll biotiit booraks boratsiit borniit brusiit bütauniit datoliit diaspoor diopsiid dolomiit enargiit enstatiit epidoot fajaliit feldšpatoidid fenakiit flogopiit fluoriit forsteriit frankliniit gadoliniit galeniit ganiit glaukofaan glaukoniit grafiit granaadid griinokiit grossulaar grüneriit götiit haliit halluasiit hedenbergiit heilandiit heliodoor heliotroop hematiit hemimorfiit hõbe hõbekloriid ilmeniit imogoliit Islandi pagu jadeiit jaspis jää kaaliumpäevakivi kabasiit kainiit kalkopüriit kaltsedon kaltsiit kaoliniit karneool karnotiit kassiteriit kerniit kinaver kips kivisool klinotsoisiit kloriit kloritoid kobaltiin kolemaniit kolumbiit kondrodiit kordieriit korund kovelliin kristobaliit krokoiit kromiit kroüsotiil krüoliit krüsoberüll krüsokolla krüsopraas ksantiit kuld kummingtoniit kupriit kvarts küaniit küünekivi labrador lasuliit lasuriit lavsoniit leeliseline päevakivi lepidoliit leutsiit magnesiit magnetiit malahhiit manganiit margariit markasiit massikot merevaik mikrokliin miksiit milleriit molübdeniit monatsiit montmorijoniit moorion morganiit muskoviit mäekristall natroliit nefeliin nikeliin oligoklass oliviin oonüks opaal ortoklass otuniit pagodiit paragoniit pektoliit pentlandiit pertiit petaliit piemontiit pižoniit plaatina plagioklass plasma preniit prustiit päevakivi päikesekivi pürargüriit püriit pürofülliit pürokseenid püroksenoidid pürolusiit püromorfiit püroop pürrotiin realgaar ribekiit rodokrosiit rodoniit roosakvarts rubiin rutiil safiir salpeeter sanidiin sarder savimineraalid seleniit serpentiin (mineraal) sfaleriit sideriit sillimaniit skapoliit skuterudiit smaragd smitsoniit sodaliit spessartiin spinell spodumeen stauroliit stibniit stilbiit strontsianiit suitsukvarts sülvaniit sülviin šeliit talk tansaniit teemant tennantiit tetraedriit tiigrisilm titaniit topaas tremoliit tremoliit–ferroaktinoliit tridümiit trifüliit tseoliidid tserussiit tsinkiit tsirkoon tsölestiin turmaliin türkiis uleksiit uraniniit uvaroviit vanadiniit vask vaskläik vavelliit vermikuliit vesuvianiit vilk villemiit viteriit vivianiit volframiit volkonskoiit vollastoniit vulfeniit väävel ägiriin Geoloogia mõisteid Maateaduste mõisteid Kivimite loend Mineraloogia
Orlan

Orlan, kodanikunimega Mireille Suzanne Francette Porte (sündinud 30. mail 1947 Saint-Étienne'is) on prantsuse naiskunstnik, kes kasutas väidetavalt esimese kunstnikuna kunstilisel eesmärgil plastikakirurgiat. Peale kehakunsti on ta tegev videokunsti ja performance'i alal. Ta tegutseb ja elab Los Angeleses, New Yorgis ja Pariisis. Alates 1964. aastast kõndis ta Saint-Étienne'is kesklinna kahe osa vahel nii aeglaselt kui võimalik. Aastatel 1965–1983 kasutas ta oma keha mõõteriistana määramiseks, mitu inimest ühte või teise ruumi mahub. Selle pealkirja all tuntakse 1964.–1966. aastast pärinevat fotosarja. Ta poseerib selles alasti joogasarnastes poosides. Üks tuntumaid pilte on "Orlan accouche d'elle-m'aime". Igast fotost on olemas ainult üks eksemplar; originaalnegatiivid on hävitatud. See on uus fotosari (1967–1975). Aastal 1977 etendas ta Prantsuse kunstimessi FIAC ajal selle toimumiskoha Grand Palais' juures performance'i: ta istus poodiumil. Tema kõrval oli tema alasti torso elusuuruses foto, millesse sai väikeses summas raha sisse lasta. Võis näha, kuidas münt liigub foto jalgadevahesse. Seepeale sai kunstnikult suudluse. Pärast seda ja suudles väikese summa eest. See tekitas skandaali. Seda näidati uuesti näitusel "WACK!Art and the Feminist Revolution". Ta kirjutas ihukunsti (l'art charnel) manifesti ning laskis aastatel 1990–1993 teha oma näole üheksa iluoperatsiooni, mida filmiti ning edastati üle maailma, sealhulgas Pompidou keskusse Pariisis ja Sandra Gehringi galeriisse New Yorgis. Manifestis kirjutab ta muu hulgas: "Ma võin kannatusteta vaadelda, kuidas minu keha lahti lõigatakse! (...) Ma näen end sisikonnani välja – uus peeglistaadium. (...) Ma näen oma armsama südamesse; tema suurepärasel konstruktsioonil pole mingit pistmist haiglase sentimentaalsusega. "Kallis, ma armastan su põrna; ma armastan su maksa; ma jumaldan su kõhunääret, ja su reieluu kuju erutab mind."" See oli performance Aachenis muuseumis Ludwig Forum für Internationale Kunst. Selle deviis oli Freudi tekst Medusa peal: "Häbet nähes jookseb isegi kurat ära." Kunstnik näitas menstruatsiooni ajal oma suguelundeid suurendusklaasi all. See 1990. aastal alanud projekt kujutas endast iluoperatsioonide sarja, mille käigus kunstnik laskis oma näo kujundada tuntud skulptuuride ja maalide (näiteks "Mona Lisa") järgi. See oli performance, millega käis kaasas raamat ja CD ROM. Aastal 1978 asutas ta Lyonis Rahvusvahelise Performance'i-sümpoosioni. Aastal 1982 asutas ta Minitelis esimese kaasaegse kunsti on-line-ajakirja Art-Accès-Revue. Ta on Cergy õppeasutuse École Nationale Supérieure des Beaux-Arts professor ja Pariisi Palais de Tokyo administraatorite nõukogu liige. Aastatel 2006–2007 oli ta Los Angeleses Getty Research Institute'i resideeriv teadur. 16. aprillist 18. maini 2008 oli Tallinna Kunstihoones avatud Orlani tööde näitus "Postidentiteedi strateegia". Näituse avamisel viibis ka kunstnik ise. Kunstniku koduleht Katrin Pauts Popkunstnik Orlan kasvatab arlekiinikostüümiks inimnahka Õhtuleht 17.04.2008
Häbe

Häbe (vulva, pudendum femininum) on naise või tüdruku välissuguelundid. Häbe koosneb häbemekingust, suurtest häbememokkadest, väikestest häbememokkadest ja kõdistist. Häbemekingul ja suurtel häbememokkadel kasvavad alates puberteedist häbemekarvad. Häbet piiritlevad rasvpadjanditega häbemekink ja suured häbememokad. Viimaste vahel on väikesed häbememokad, mis ümbritsevad tupeesikut, kuhu suubuvad kusitiava ja tupp. Väikeste häbememokkade alumises kolmandikus on Bartholini näärmed, mis tupeesikut niisutavad. Et häbememokad asetsevad üksteise vastas ja kohal, siis on tupeesikust tavaasendis (laiali ajamata asendis) näha ainult kitsas pilu ja väikeseid häbememokkasid. Häbememokkade vahele kogunevad surnud rakud ja rasv, mis vähese pesemise (ebapiisava intiimhügieeni) puhul moodustavad koos uriinijääkidega smeegma. Väikeste häbememokkade vahel on kõdisti, väike silindrikujuline korgaskehaga elund, millel on palju närvilõpmeid ning mis on puuteärrituse suhtes väga tundlik. Kõdisti vastab mehe sugutile. Kõdisti otsa ümbritseb praeputium clitoridis. Häbeme ja päraku piirkonna vahel on lahkliha. Puberteedieas toimuvad naissuguhormoonide toimel häbemes muutused. Nahavärv muutub ning häbeme osad muutuvad suuremaks ja selgepiirilisemaks. Häbe kattub häbemekarvadega. Häbeme ehituses esineb palju individuaalseid eripärasid, nii et selle välimus võib anatoomiaõpikutes kujutatust erineda. Näiteks võib kõdisti olla osaliselt nähtav või täiesti kaetud, samuti võivad väikesed häbememokad olla suurtest suuremad või lihtsalt ulatuda suurte häbememokkade vahelt välja. Naiste häbemed erinevad omavahel umbes sama palju nagu näod. Ainult väikesel osal naistest langeb häbeme ehitus joonistega kokku, sest joonised on sümmeetrilised ning esindavad illustraatori ideaalnägemust. Mõned naised lasevad teha plastilisi operatsioone, et väikeste häbememokkade kuju muuta (väikeste häbememokkade plastika). Esineb vulvodüünia, mille puhul häbeme pind on valulik või kipitab. Intiimhügieen Häbemekarvade eemaldamine Tüdrukute ümberlõikamine
Häbemekink

Häbemekink (naiste puhul ka veenusekink; ladina keeles mons pubis, mons veneris) on paljudel imetajatel väline emassuguelund. Häbemekink on nahast, sidekoest ning rasvkoest koosnev väike kõrgend (padjand) naise häbemeliiduse eesosa peal, mis moodustub häbememokkade liitumiskohas. Mõnikord räägitakse ka mehe, samuti loomade häbemekingust. Meestel ei ole häbemekink tavaliselt nii selgepiiriline kui naistel. Häbemekingu suurus oleneb keharasva üldisest tasemest. Tavaliselt on häbemekingu paksus 2...3 cm.[viide?] Häbemekingu rasvkude on tundlik östrogeeni suhtes, mistõttu häbemekink muutub selgepiiriliseks puberteedi alguses. Häbemekarvad ilmuvad häbemekingu välispinnale puberteedi alguses ning saavutavad maksimaalse ulatuse noorukieas. Häbemekingu tõttu eemalduvad suured häbememokad häbemeluust ning võtavad seisval naisel horisontaalse asendi. Kõhnadel inimestel tundub häbe olevat eespool, tüsedatel tagapool. Inimese häbemekink on täiskasvanuil looduslikult kas osaliselt või täielikult kaetud kubemekarvadega. Karvad asetsevad täiskasvanud naisel tavaliselt kolmnurgana, mille tipp on suurte häbememokkade kohal ja alus alakõhu piiril. Naise kubemekarvad (häbemekarvad) on mehe omadest lühemad ja enamasti krussis. Samuti on häbemekingul rasu- ja higinäärmed. Naise häbemekink on osa häbemest ning läheb all üle suurteks häbememokkadeks. Ta on allapoole pööratud kolmnurga kujuline. Pärast menopausi või kastreerimist naise häbemekarvad hõrenevad ning sirgenevad. Häbemekingu funktsiooniks peetakse suguühtel tekkiva põrutuse amortiseerimist häbemeluu kaitseks. Häbemepiirkonna ja vaagna kiiritusravi võib põhjustada häbemekingu ödeemi.  Pikemalt artiklis Häbemekarvade eemaldamine Osale naistest tekitavad häbemekarvad ebamugavustunnet ning need kas raseeritakse või depileeritakse. Mõnikord antakse neile intiimpiirkonna raseerimise käigus ka kindel kuju (bikiinidisain) ja või värvus. Karvade puudumist peetakse sageli ka cunnilingus'e puhul meeldivamaks. Teised on oma häbemekarvade ja nende kujuga rahul; sageli on nad nende üle uhked, pidades neid naiselikkuse sümboliks. Eemaldatud häbemekarvade puhul on häbemekink tundlikum aga ka vastuvõtlikum mitmetele patogeenidele (naha mikrovigastused). Enne suuremaid günekoloogilist operatiivset ravi eemaldatakse häbemekarvad ka häbemekingult. Varem tehti seda ka enne muid alakeha piirkonnas teostatavaid operatsioone ning enne sünnitust. Häbemekingule tehtavad piercing'ud on Christina ja Nefertiti. Häbemekink on erogeenne tsoon. Selle nahal on palju närvilõpmeid. Naine võib nautida häbemekingu hellitamist ning sellel kasvavate karvade silitamist ja õrna puudutamist. Mõned naised võivad saada orgasmi häbemekingu masseerimisest või selle surumisest vastu kõva pinda masturbeerimisel. Põhjuseks on ka asjaolu, et kõdisti asetseb vastu häbemekingu alumist otsa. Vanasti oli karvadega kaetud häbemekingu kujutamine maalidel sotsiaalne tabu. "Meditsiinisõnastik" 270:2004. The Lancet, The Lancet London: A Journal of British and Foreign Medicine ..., 1. väljaanne, 1856, lk 29 - 32, W.Tyler Smith, A Course of lectures of the theory and practice of obstetrics, Veebiversioon (vaadatud 01.12.2013) (inglise keeles)
Bouquet garni

Bouquet garni [buk'e garn'i] (prantsuse keeles 'garneerimiskimp') on Prantsuse köögist tuntud klassikaline maitsekimp. Traditsiooniliselt koosneb bouquet garni kolmest põhiürdist: petersellist, tüümianist ja loorberist. Ürdid seotakse kimbuks kokku või pannakse väikesesse marlist kotikesse. Kokkusidumine võimaldab ürdid enne serveerimist toidust kergesti välja võtta. Marlikotikese kasutamisel võiks lisada ka mõnda peenemat vürtsi, mida kimpu siduda ei saa – näiteks apelsinikoort või vürtsnelki või apteegitilli või sellerilehti või majoraani või paar musta pipra tera. Kasutatakse suppide, hautiste ja puljongite maitsestamiseks. Lisatakse toiduvalmistamisel kohe alguses ja eemaldatakse valmis toidust. Ürtide loend