laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Salisbury

See artikkel räägib linnast Inglismaal. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Salisbury (täpsustus). Salisbury on katedraalilinn, mis asub Salisbury tasandikul Wiltshire'i krahvkonnas Lõuna-Inglismaal. Linn asub viie jõe ühinemiskohas, mis nähtavasti oligi eelduseks asustuse tekkimisele ning tema ajalugu ulatub rauaaega. Roomlased nimetasid linna „Sorviodunumiks”. Normannid ehitasid sellele asukohale kindluse ja andsid sellele nime „Searesbyrig”. Kindluse asukohta tuntakse Vana Sarumi nime all. Salisbury ennast nimetatakse harva ka Uueks Sarumiks. Linnas asub Salisbury katedraal. 18. sajandil oli Salisbury tähtis muusikakeskus ja tänapäeval on Salisbury elukohaks paljudele kunstnikele, kelle ateljeed asuvad linna keskel. Igal aastal toimub Salisburys mai lõpust juuni alguseni Rahvusvaheline Kunstifestival, mille käigus esitatakse mitmeid teatri-, elava muusika ja tantsuetendusi, toimuvad tänavaetteasted ja kunstinäitused. Stonehenge asub 13 km kaugusel Salisburyst loodes ja on linnale suur sissetulekuallikas turistide näol. Salisbury on kirjanik Edward Rutherfurd’i sünnilinn (1948). Tema järgi on vanalt laadaplatsilt algavale tänavale antud nimi „Rutherfurd Walk”. Laata peetakse Salisburys alates 1227. aastast. Laada pidamise õiguse andis Salisbury piiskopile kuningas Henry II. Tänapäeval peetakse laata igal aastal kolm päeva järjest alates oktoobri kolmandast esmaspäevast. http://www.citypopulation.de/php/uk-england-southwestengland.php?cityid=E34004306
Cachoeira do Sul

Cachoeira do Sul on vald Brasiilias Rio Grande do Suli osariigis. Asub Jacuí jõe kaldal. Cachoeira do Sul on asutatud 1820. aastal. https://www.ibge.gov.br/estatisticas/sociais/populacao/22827-censo-demografico-2022.html?edicao=37225, vaadatud 24.10.2023.
Oksüdatsioon

Oksüdatsioon on laiemas mõttes keemiline protsess, mille käigus aine loovutab elektrone ehk oksüdeerub. Kitsamas mõttes on oksüdatsioon aine ühinemine hapnikuga. Sellest tuleneb ka reaktsiooni nimetus (hapnik on ladina keeles oxygenium). Oksüdeerumine on alati seoses redutseerumisega, oksüdeerija ja oksüdeeruv aine (redutseerija) osalevad koos redoksreaktsioonis. Redutseerija oksüdeerub ehk annab elektrone ära. Samal ajal oksüdeerija liidab (aktsepteerib), omastab need elektronid, seega redutseerub. Tüüpiline oksüdatsiooniprotsess on põlemine, mille käigus põlev aine oksüdeerub.  Pikemalt artiklis Bioloogiline oksüdatsioon Organismide kehas toimuvad samuti oksüdatsiooniprotsessid. Need on enamasti paljuetapilised ja lõppsaadustena eraldub peamiselt süsihappegaas, vesi ja ammoniaak. Võrreldes põlemisega on need oksüdatsiooniprotsessid aeglased. Reduktsioon (redutseerimine) Auto-oksüdatsioon Oksiid Põlemine Keemiline plahvatus 1981. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus. 656 lk ENE 7. köide, 1994
Juan Carlos Valerón

Juan Carlos Valerón Santana [hu'an k'arlos baler'on sant'ana] (sündinud 17. juunil 1975 Las Palmases (Gran Canaria)) on Hispaania jalgpallikoondise endine poolkaitsja. Hispaania rahvuskoondises tegi Valerón debüüdi 18. november 1998, kui Salernos mängiti Itaaliaga viiki 2:2. Rahvuskoondises mängis ta aastatel 1998–2005 46 mängu ja lõi 5 väravat. UD Las Palmas (1995–1997) Mallorca (1997–1998) Madridi Atletico (1998–2000) Deportivo La Coruña (2000–2013) UD Las Palmas (2013–2016) Deportivo Copa del Rey: 2001–02 Supercopa de España: 2002 UEFA Intertoto karikas: 2008 Segunda División: 2011–12  Juan Carlos Valerón – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Masinpsüühika

Seoses tehisintellekti tormilise arenguga on hakatud rääkima masinpsüühikast (machine psyche). Masinpsüühika substraadi moodustaks tehisintellektile baseeruv tajumine, mõistmine, kujutlus, motoregulatoorne tegevus. Masinkuulmine Masinnägemine Masintaju Masintundmus The Initiative for Dynamic Link Neurocomputing ILovePhilosophy.com Discussion Forums Inim- ja masintunnetuse instituut Floridas
Masintundmus

Masintundmus (machine emotion või affective computing) on tundmuse masinekvivalent, mis saavutatakse programmeerimise (tehisintellekt) tulemusena. Tundmuste väljendamiseks teeb robot järgmist: võtab väliskeskkonnast vastu informatsiooni; annab informatsioonile omapoolse hinnangu; reageerib emotsionaalselt. Marvin Minsky arvates on masintundmuste olemasolu masinmõtlemise aspektist oluline ja tulevikus suudavad masinad väljendada väga palju tundmusi. Kismet Masintundmused
Marvin Minsky

Marvin Lee Minsky (9. august 1927 New York – 24. jaanuar 2016 Boston) oli USA kognitiivteadlane. 1969 – Turingi auhind 1973 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks (rakendusfüüsika sektsioon) 1989 – valiti USA Rahvusliku Inseneriakadeemia liikmeks (arvutiteaduse sektsioon)
Fernando Morientes

Fernando Morientes Sánchez (sündinud 5. aprill 1976 Cácereses) on endine Hispaania jalgpallikoondise ründaja. Fernando Morientes mängis Hispaania rahvuskoondises aastatel 1998–2007 kokku 47 korda ja lõi 27 väravat. Debüüdi tegi Morientes 25. märtsil 1998 Vigos, kui Šveitsiga mängides saadi võit 4:0. 1993–1995 Albacete 1995–1997 Zaragoza 1997–2003 Madridi Real 2003–2004 AS Monaco 2005–2006 Liverpool FC 2006–2009 Valencia CF 2009–2010 Marseille Olympique Fernando Morientes on 186 cm pikk ja kaalub 79 kg. Ta on abielus Victoriaga (23. detsembrist 1999). Neil on kaks last: poeg Fernandito (16. juuli 1999) ja tütar Lucia (14. august 2001). Hobideks on Fernandol arvutid, internet ja jalgpallimängud. Tema hüüdnimi on Moro.
Mosh-pit

Mosh-pit'iks nimetatakse ala (enamasti asub see kontserdilava ees), millel moshitakse. Circle-pit on ringjalt liikuv moodustis publiku sees, enamasti 2–20 meetri suurune. Circle-pit'is saavad kontserdikülastajad moshida või skankida. Erinevus hariliku mosh-pitiga seisneb selles, et circle pitis liiguvad inimesed ringja korrapäraga ega põrka omavahel kokku. Tihtipeale see, kes asub ringi keskel tühjas alas käitub "pit'i peremehena" (inglise keeles: eye of the pit või bouncer)ja lükkab inimesi endast eemale, tagasi ringjasse liikumisse. Ansambel DevilDriver üritas 2007. aasta Download Festivalil korraldada maailma suurimat circle pit'i. Ehkkii see neil ilmselt õnnestus, ei pääsenud nad Guinnessi rekordite raamatusse, kuna Guinnessi arust ei saa täpselt mõõta, kust algab mosh- või circle pit ja seega ei saa seda rekordit täpselt formuleerida. Hit-pit on vähelevinud väljend, mis tähistab mosh-pit'i, kus harrastatakse vägivaldsemat moshimise stiili. Põhiliselt tegeletakse windmilling'uga, et hoida teisi distantsil ning mitte saada pihta löökidega, aga tuleb ette ka spin kick'e. Street-pit on vähelevinud väljend, millega kirjeldatakse tänaval moshijaid.
Jõe veerežiim

Jõe veerežiim on jõe vooluhulga ja veetaseme seaduspärane muutumine päeva, hooaja või aasta jooksul, mis on tingitud jõgikonna loodusgeograafiliste omadustega, esmajärjekorras kliimatingimustest. Soojakliimaga aladel mõjutavad jõe veerežiimile peamiselt sademed ja aurumine. Külma- ja paraskliima aladel aga mõjutab ka oluliselt õhutemperatuur. Ekvatoriaalses kliimavöötmes on jõgede veerežiim üsna ühtlane ja vee hulka aasta jooksul sõltub lisajõede veerežiimist. Lähisekvatoriaalses kliimavöötmes on suurvesi suvel vihmase aastaaja jooksul ja madalvesi talvel kuiva aastaaja jooksul. Troopika kliimavöötme jõgedele on iseloomulik väike vooluhulk ja madal veetase aasta jooksul. Ainult ookeanilistel saartel on sademete hulk suur ja ühtlane ning veetase jõgedel on kõrge kogu aasta jooksul. Lähistroopika kliimavöötme jõgede veerežiim sõltub kliimatüübist. Aladel lähistroopilise vahemerelise kliimaga on jõgedel suurvesi talvel, millal sajab rohkem, aga madalvesi on kuival ja palaval suvel. Lähistroopilise mussoonkliimaga aladel on suurvesi suvel suvemussooni ajal. Lähistroopilise mandrilise kliima asuvaid jõgesid veerežiim on üsna ühtlane madala veetasemega. Parasvöötmes jõgede veerežiim samuti sõltub kliimatüübist. Üldiselt seda iseloomustab suurvesi kevadel lume sulamise tõttu ja sügisel paduvihmade tagajärjel. Madalvesi on iseloomulik talvel, millal sajab peamiselt lumi ja jõgede suurim osa on jääga kaetud, ning suvel, millal sademete hulk väheneb aga aurumine suureneb. Parasvöötme mussoonikliimaga aladel on jõgede veerežiim lähistroopilise mussooni kliima alade omaga sarnane. Lähisarktilises kliimavöötmes on jõed aasta suurim osa jääga kaetud. Selletõttu on veetase jõgedel madal ja suureneb natuke kevade lõppus lume sulamisel. Polaaraladel jõed peaaegu puuduvad. Mäejõgedele on iseloomulik suvine suurvesi, mida põhjustab jää sulamine kõrge õhutemperatuuride tõttu. Suured järved ja veehoidlad ühtlustavad jõgede veerežiimi, muutavad suurvett madalamaks.
Ajattara

Ajattara on soome folklooris, (hääldatakse ka Ajatar, Ajataro või Ajattara) vaim, tuntud ka kui "Metsade koletis". See on kuri naissoost vaim, kes ilmub mao või draakonina. Ajattara kohta öeldakse ka koletiste kuninganna. Ta levitab haiguseid ja kes iganes tema poole vaatab, jääb haigeks. Ajattar on suguluses 'Leedu' Aitvaras ja 'Eesti' Äi, Äijo või Äijattariga. Ta on mingil moel sarnane Babüloonia Tiamati, jumalate ja jumalannade draakoniga.
Māris Verpakovskis

Māris Verpakovskis (sündinud 15. oktoobril 1979 Liepājas) on Läti jalgpallikoondise endine ründaja. Māris Verpakovskis mängis Läti rahvuskoondises aastatel 1999–2014 kokku 104 korda ja lõi 29 väravat. Esimene mäng rahvuskoondises toimus 9. juunil 1999, kui mängiti Kreekagaga ja saavutati võit 2:1, samas kohtumises tuli ka esimene värav koondise kasuks. 2004. aasta Euroopa meistrivõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta värava Tšehhi vastu. See jäi Läti ainsaks väravaks sel turniiril. 1996–1997 Baltika 1997–2000 Liepaja Metalurg 2001–2004 Riia Skonto 2004–2009 Kiievi Dinamo 2007 Getafe (laenul) 2007–2008 Spliti Hajduk (laen) 2008 Celta de Vigo (laenul) 2009–2011 Ergotelis F.C. 2011–2012 FC Baku 2013–2014 Ergotelis F.C. 2014–2015 FK Liepāja Läti meister 2001, 2001, 2015 Ukraina meister 2004 2003, 2004 Läti parim jalgpallur 2003 Aasta eurooplane Lätis Māris Verpakovskis on 173 cm pikk ja kaalub 68 kg. Tema isa Ilmārs Verpakovskis oli samuti jalgpallur.
Tahhomeeter

Tahhomeeter ehk pöördeloendur on mõõteriist pöörlevate masinaosade nurkkiiruse mõõtmiseks. Kelltahhomeeter Elektrontahhomeeter Elektriline tahhomeeter Tsentrifugaaltahhomeeter Hüdrauliline tahhomeeter Induktsioontahhomeeter Spidomeeter Strobotahhomeeter Tahhogeneraator
Milan Baroš

Milan Baroš (sündinud 28. oktoobril 1981 Vigantices) on Tšehhi jalgpallur (ründaja) Baroš mängis Tšehhi rahvuskoondises aastatel 2001–2012 kokku 96 korda ja lõi 41 väravat. FC Baník Ostrava (1998–2001) FC Liverpool (2002–2005) Aston Villa (2005–2007) Lyoni Olympique (2007–2008) FC Portsmouth (2018) Galatasaray (2008–2013) FC Baník Ostrava (2013) Antalyaspor (2013–2014) FC Baník Ostrava (2014–2015) FK Mladá Boleslav (2015–2016) FC Slovan Liberec (2016–2017) FC Baník Ostrava (2017–2020) Liverpool Football League Cup: 2002–03 UEFA Meistrite Liiga: 2004–05 Olympique Lyon Ligue 1: 2006–07, 2007–08 Trophée des Champions: 2007 Portsmouth FA Cup: 2007–08 Galatasaray Süper Lig: 2011–12 Mladá Boleslav Tšehhi karikas: 2015–16
Antituum

Antituum on antiaatomi tuum. Antituum koosneb antiprootonitest ja antineutronitest. Kohtumisel tavalise tuumaga annihileeruvad antituuma antiosakesed tuuma vastavate osakestega. Iga nukleoni annihileerumisel tekib kaks suure energiaga footonit, mis kannavad ära osakese ja antiosakese massist tuleneva energia. Kui antituumas on antiprootoneid ja antineutroneid sama palju kui temaga põrkunud tuumas prootoneid ja neutroneid, siis hävib antituum täielikult (muutub täielikult gammakiirguseks). Antituumas võib annihilatsiooni põhjustada ka kokkupõrge üheainsa neutroni või prootoniga. Selle kokkupõrke ja annihilatsiooni tulemusena vabaneb piisavalt energiat, et tuuma väiksemateks tuumadeks lõhkuda.
Marek Heinz

Marek Heinz (sündinud 4. augustil 1977 Olomoucis) on endine Tšehhi jalgpallikoondise ründaja. Heinz mängis Tšehhi rahvuskoondises aastatel 2000–2006 kokku 30 korda ja lõi viis väravat. Debüüdi tegi Heinz 30. aprillil 1997.
Graviton

Graviton on (hüpoteetiline) elementaarosake, mis vahendab gravitatsiooni. Tänapäeval puudub veel üheselt aktsepteeritud teooria gravitoni olemasolu ja omaduste kohta ning osakest ennast ei ole veel ei otseselt ega kaudselt suudetud eksperimentaalselt avastada. Tänapäeval üldtunnustatud standardmudel suudab kirjeldada kolme fundamentaalse jõu olemust kvantväljateooria abil. Gravitatsiooni kirjeldab aga Albert Einsteini üldrelatiivsusteooria, mis olemuselt pole kvantvälja teooria. Kvantvälja teooria ja üldrelatiivsusteooria võrrandite kokkusobitamine ei anna kooskõlalisi tulemusi; seda eelkõige mateeria omaduste kirjeldamisel äärmuslikes tingimustes, kus energiatasemed on võrreldavad Plancki skaalaga. Taolised tingimused peaks olema näiteks mustades aukudes. Seega puudub ühtne teooria, mis suudaks korraga kirjeldada kõiki mateeriaga seotud vastasmõjusid ja seda kõikvõimalikes tingimustes. Graviton on osake, mis on vajalik kvantgravitatsiooniteoorias. Selle teooria järgi, kui graviton eksisteerib, siis peab olema tema seisumass 0, sest gravitatsiooni ulatus teooria järgi ei ole piiratud, ning tema spinn peab olema 2. Teooria järgi on graviton boson. Kvantgravitatsiooni teooria takerdub probleemidesse, mis on seotud aine lõpmata suurte energiate ja tihedustega. Sellistel tingimustel tekivad teooria järgi lõpmata suured kvandid, ehk teisisõnu kvantgravitatsioon ei ole normaliseeritav. Nende vastuolude lahendamiseks on loodud mitu füüsikateooriat, mis püüavad erinevate seletustega kvantgravitatsiooni teooriat normaliseerida. Neist tuntuim on stringiteooria, mille kohaselt ei ole mateeria algosakesed ruumilises mõttes mitte punktid, vaid avatud ja suletud jooned, mis omavad ruumis teatud mõõtmeid (stringid). Katseliselt senini gravitone avastatud pole. Põhjuseks arvatakse olevat asjaolu, et gravitatsioon on väga nõrk jõud võrreldes teiste fundamentaalsete jõududega. Arvutused näitavad, et kui ehitada Jupiteri-suurune, 100% registreerimisvõimega gravitonide tajur ning paigutada see neutrontähe orbiidile, siis registreeriks seade vaid ühe gravitoni 10 aasta jooksul, kusjuures seda sündmust oleks praktiliselt võimatu eristada neutriinode taustkiirgusest. Gravitone otsitakse tänapäeval kaudsete meetoditega, püüdes registreerida gravitatsioonilaineid, mis peaks olema gravitonide koherentne olek. Kuigi niimoodi lähenedes puudub võimalus jälgida üksiku gravitoni käitumist, võib gravitatsioonilainete jälgimine anda meile vihjeid gravitonide füüsikaliste omaduste kohta. Kui gravitatsioonilained levivad näiteks aeglasemalt kui valguse kiirus, siis teooria järgi peab gravitonil olema seisumass.
Alastair Reynolds

Alastair Reynolds (sündinud 13. märtsil 1966 Barrys) on Walesi päritolu Briti ulmekirjanik. Ta õppis Newcastle'i ülikoolis füüsikat ja astronoomiat. Töötas Euroopa Kosmoseagentuuris aastani 2004 ning seejärel pühendus kirjanduslikule tegevusele. Ta avaldas esimese ulmelühijutu aastal 1990. "Revelation Space" (2000) "Chasm City" (2001) "Redemption Ark" (2002) "Absolution Gap" (2003) "The Prefect" (2007) "Century Rain" (2004) "Pushing Ice" (2005) "House of Suns" (2008) "Terminal World" (2010) "Blue Remembered Earth" (2012) "On the Steel Breeze" (2013) "Poseidon's Wake" (2015) Lisaks on ta kirjutanud romaani "Doctor Who" sarjast "Harvest of Time" (2013). Avaldanud üle kahekümne lühijutu, millest enamik on avaldatud järgnevates kogumikes. "Diamond Dogs, Turquoise Days" (2003) "Galactic North" (2006) "Zima Blue and Other Stories" (2006) "Deep Navigation" (2010) Enamiku tema teoste tegevus toimub tulevikus (21.–28. sajandil), kujutatakse arenenud tehnoloogiat, näiteks valguskiirusele lähedase kiirusega liikuvaid kosmoselaevu, ussiaukude kasutamist kosmosereisideks ning surmatoovaid nanotehnoloogilisi relvi. Moraalses, sotsiaalses ja poliitilises plaanis sarnanevad Reynoldsi kujutatud tulevikuühiskonnad suuresti tänapäeva maailmaga. Juunis 2009 sõlmis kirjastusega Gollancz 1 miljoni Inglise naela suuruse lepingu kümne raamatu peale, mis pidid ilmuma järgneva kümne aasta jooksul. 2012 – "Suur Marsi müür" (sari "Orpheuse Raamatukogu", tõlkija Iris-Barbara Jeletski) 2022 – "Pahupidi pööratud" (tõlkija Tatjana Peetersoo) The Guardian, 22/06/09 Kirjaniku koduleht Kirjaniku ajaveeb Alastair Reynolds Ulmekirjanduse BAASis Geek’s Guide to the Galaxy episood 68: Why Alastair Reynolds Doesn’t Do Star Trek Physics
Avatud süsteem (küberneetika)

Avatud süsteem ehk avatud kontuuriga süsteem ehk avatud juhtsüsteem ehk avatud kontuuriga juhtsüsteem on mingisuguse protsessi juhtimine eelnevalt määratud matemaatilise mudeli kaudu, sealjuures kontrollimata, kas juhitava protsessi tulemused vastavad soovitule. Selline juhtimine sobib lihtsamatele süsteemidele, sest protsessile avaldavad mõju soovimatud mõjurid ehk häiringud. Häiringuteks võivad olla nii protsessimüra kui ka mõõtemüra. Protsessimüra tekib füüsikalistest nähtustest, mis mõjuvad protsessile, muutes selle käitumist. Mõõtemüra tekib aga mõõteaparatuuri ehk sensorite mõõteveast. Üldjuhul on protsessimüra juhuslik suurus, mida etteaimata ei saa, mõõtemüra saab aga eelnevalt arvesse võtta ja vastavalt sellele süsteemi mõjutada ehk juhtida juba nii, et juhttoimes (juhtimise mõju süsteemile) kompenseeritakse tekkiv viga. Sellist juhtimist nimetatakse häiringute kompenseerimiseks. Suletud süsteem
Jaava

Jaava (indoneesia keeles: Jawa; jaava keeles ꦗꦮ) on Indoneesiale kuuluv saar Malai saarestikus. Saare pindala on 126 700 km2. Jaava saar on suurima elanike arvuga saar maailmas. 2014. aasta seisuga elas saarel 141 miljonit inimest. Saarel asuva Yogyakarta linna lähedal on maailma üks aktiivseim Merapi vulkaan. Jaava meri Jaava tiiger  Jaava – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis "REISISOOVITUS | Jaava saar: huvitavam kui Bali, eriti vulkaanisõpradele". Maaleht. Vaadatud 13. aprillil 2024.
Suletud süsteem (küberneetika)

Suletud süsteem ehk suletud kontuuriga süsteem ehk suletud juhtimissüsteem ehk suletud kontuuriga juhtimissüsteem on mingisuguse protsessi või masina juhtimine, kasutades seejuures tagasisidet. Protsessi juhitakse vea järgi ehk sõltuvalt erinevusest protsessi tegeliku tulemuse ja soovitud (etteantud) väärtuse vahel. Juhitavat protsessi või seadet nimetatakse üldiselt juhtimisobjektiks ja selle juhitavat parameetrit (juhtimise tulemust) väljundiks (tähis y). Seade, mis moodustab veasignaalist ε juhitavale objektile antava juhttoime (tähis u) nimetatakse kas juhtseadmeks või ka regulaatoriks. Seaduspärasust, mille järgi veasignaalist ε juhttoimet u moodustatakse, nimetatakse juhtimisseaduseks. Süsteemile avaldavad mõju sisendid, mis pärinevad väljastpoolt süsteemi. Nendeks sisenditeks on etteande- ehk seadesuurus (tähis s), mis määratleb, mida süsteemilt soovitakse, ning häiringud (tähis n), mis segavad süsteemi tööd. Üldjuhul on kõikide nende suuruste puhul tegemist ajas muutuvate suurustega (dünaamiliste protsessidega). Erandi moodustavad stabilisaatorid, kus etteandesuurus s on konstantne. Avatud süsteem (küberneetika)
Ain Rannaleet

Ain Rannaleet (õieti Rudolf Laurent; 25. mai 1904 Simititsa, Jamburgi maakond – 11. november 1937 Leningrad) oli eesti luuletaja ja proosakirjanik. Lõpetas 1930. aastal Herzeni-nimelise Leningradi Pedagoogilise Instituudi ning töötas 1925–1937 õpetajana. Rannaleet oli Eesti Proletaarsete Kirjanikkude Assotsiatsiooni asutajaid 1926. Sealt heideti ta sügisel 1930 välja. Arreteeriti 28. augustil 1937, 4. novembril 1937 mõisteti §58-1a järgi surmanuhtlus ning hukati 11. novembril 1937 Leningradis. "Veli" (1927) "Nõgisalu turbalõikajad" (1927) "Mis sündis kevadel" (1928) "Õhtused külad" (1928) "Sammud tulevikku" (1935) "Mägede harjale", valikkogu (1978) Uno Schultz Millal suri Ain Rannaleet? Keel ja Kirjandus märts, 2015. Lk. 197 "Novembris 1937 Leningradis hukatud isikute loend (vene keeles, Rudolf Laurent (Лаурент Рудольф Юганович))". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 13. märtsil 2015. Uno Schultz Millal suri Ain Rannaleet? Keel ja Kirjandus märts, 2015.
Mitmelisidus süsteem

Mitmelisidus süsteem on selline automaatikasüsteem, kus mitme sisendi olekust sõltub mitme väljundi olek. Sellise süsteemi matemaatiline kirjeldamine on suhteliselt keerukas, kuna ühe väljundsuuruse kirjeldamiseks tuleb vaadelda mitut sisendsuurust.
Voolutrafo

Voolutrafo on mõõtetrafo vahelduvvoolu tugevuse potentsiaalivabaks mõõtmiseks. Voolutrafo kaudu antakse mõõtevool ampermeetrisse, elektriarvestisse või kaitselülitusse. Voolutrafo koosneb primaarmähisest, mida läbib mõõdetav vool, ja sekundaarmähisest, milles indutseeritakse vool. Sekundaarvool on seda väiksem, mida väiksem on primaarmähise keerdude arv N1 sekundaarmähise keerdude arvu N2 suhtes. Piirjuhul võib primaarmähise aset täita tema südamikus olevat akent läbiv primaarvooluga juht (juhe, kaabel, voolulatt). Voolutrafo sekundaarvool on võrdlemisi täpselt võrdeline primaarvooluga. Nimi-sekundaarvool on enamasti 5 A, kuid võib olla ka väiksem, näiteks 1 A. Ohutuse pärast peab mõõteahelasse ühendatud voolutrafo sekundaarmähise üks klemm olema maandatud ja sekundaarahel mõõteriistaga ühendatud; sel juhul on sekundaarmähis praktiliselt lühistatud ja välditud eluohtlikult kõrge pinge. Kõrgepinge-voolutrafod Voolutrafod voolude (kuni 400 A) mõõtmiseks kolmefaasilises süsteemis Voolutrafoga vahelduvvoolumõõteriist (voolutangid) Summavoolutrafosid kasutatakse kolmefaasiliste ahelate rikkevoolukaitselülitites. Niisuguse elektriahela kõikide faasijuhtmete voolude summa on tavaolukorras nullilähedane. Summavoolu mõõtmine võimaldab tuvastada ohtliku rikkevoolu. Rikkevool võib esineda elektriseadmete või juhtmete isolatsioonirikke tõttu. Trafo Mõõtetrafo Voolutangid Elektrienergia arvestus Voolutrafod (slaidiprogramm)