Leo IV (paavst)

Leo IV oli paavst 847–855. Ta oli 103. paavst. Leo sündis Roomas ja oli Radoaldi (Radualdo, Ridolfo) poeg. Kirikuajaloolane J. N. D. Kelly ja Salvador Miranda oletavad, et Leo võis päritolult olla langobard. Leo asus Santi Silvestro e Martino ai Monti (San Martino) benediktiinide kloostrisse, kus ta pühitseti mungaks ja omandas hariduse. Paavst Gregorius IV ordineeris Leo alamdiakoniks ja ta hakkas tööle kuurias. Sergius II ordineeris Leo 844. aasta paiku Santi Quattro Coronati kiriku preestriks (kardinalpreester). Leo IV valiti paavstiks Sergius II surmapäeval 27. jaanuaril 847 ja pühitseti ametisse 10. aprillil. Ta pühitseti ametisse ilma Frangi keisri Lothar I ametliku tunnustuseta, mida sätestas 824. aasta konstitutsioon. Leo IV sai keiser Lothar I-lt finantsilist abi Rooma kindlustuste rajamiseks. Paavst palus keisrilt ka mitmel korral tema poolt määratud piiskoppide tunnustamist. Paavst lasi hukata kolm keisri ametnikku, keda ta süüdistas oma legaadi mõrvas. Keiser kahtlustas omakorda mitmeid oma lähikondseid tihedates sidemetes kuuriaga. Magister militum Daniel teatas keisrile, et paavsti armee kapten Gratianus olevat tahtnud Bütsantsi abil likvideerida Frangi ülemvõimu Itaalias, et suurendada oma mõjuvõimu. Keiser kiirustas Rooma, kus paavst kinnitas talle, et Danieli väited on alusetud. Daniel ja Gratianus kutsuti kohtuprotsessile. Kuna Daniel ei suutnud oma süüdistusi tõestada, siis mõisteti ta surma, kuid tal õnnestus põgeneda. Paavst kroonis aastal 850 Frangi kaaskeisriks Ludwig II. Leo IV valitsemisaja algul rüüstasid Itaaliat araablased. Paavsti korraldusel asuti välja ehitama Rooma kindlustusi, mis pühitseti 27. juunil 852 ja nimetati tema järgi (Civitas Leonina). Uued kindlustused ümbritsesid ka Vatikani, mida 846. aastal rüüstasid araablased. Paavsti korraldusel ehitati aastal 854 ümber Centumcellae kindlus, mis nimetati tema järgi Leopoliseks (Civitavecchia) ja Porto sadamasse määrati Korsika põgenikest garnison. Leo IV organiseeris 849. aastal Napoli, Amalfi ja Gaetaga ühise laevastiku araablaste tagasilöömiseks. Liitlaste laevastik saavutas Napoli Cesariuse juhtimisel Ostia lähistel peetud merelahingus araablaste üle võidu. Traditsiooni järgi kohtus Leo IV aastal 853 tulevase Wessexi ja Inglise kuninga Alfred Suurega ning tema isa Æthelwulfiga. Konstantinoopoli patriarh Methodios I katkestas Siracusa piiskopi Gregorios Asbestase volitused. Methodiose järeltulija Ignatios I keelas Gregoriosel 847. aastal ilmuda oma ametissepühitsemise tseremooniale. Leo IV noomis patriarh Ignatiost, kuna too tagandas piiskopi ametist ilma paavstiga konsulteerimata. Paavst kutsus patriarhi ja piiskopi esindajad Rooma. Leo IV saatis aastal 849 Briti piiskoppidele kirja. Leo IV andis Reimsi peapiiskopile Hincmarile aastal 851 palliumi, kuid paavst ei määranud teda keisri soovitusest hoolimata apostellikuks vikaariks. Ta ei andnud palliumit Autuni piiskopile, kuigi keiser tegi vastava ettepaneku. Ta tühistas aprillis 853 toimunud Soissonsi kirikukogu otsused, mis kuulutasid tagandatud Reimsi peapiiskopi Ebbo tehtud ordinatsioonid õigustatuks, sest Ebbo oli ennistatud tagasi ametisse ilma paavsti loata. Paavst toetas Bretagne’i piiskoppe end kuningaks kroonida soovinud hertsog Nominoë vastu, kes süüdistas simoonias 851. aastal oma haldusalas tegutsenud piiskoppe, tagandas nad ja nimetas nende asemele ametisse uued mehed. Hertsog saatis paavsti juurde Saint Sauveuri kloostri abti Conwoioni, kes pidi tema nõudmised edasi andma, kuid paavst teatas, et süüdistusi peab uurima vastav tribunal. Leo IV mõistis hukka Ravenna peapiiskopi Johannese tegevuse. Ta sõitis Johannese juurde Ravennasse, kus ta püüdis teda veenda järgima Rooma seadusi. Paavst pühitses 847. aastal kardinaliks Anastasius Bibliothecariuse, kuid 850. aastal ja 853 ekskommunitseeris tema. Leo IV pidas aastal 850 ja 8. detsembril 853 Rooma Peetri kirikus sinodi, milles ta uuendas paavst Eugenius II kaanoneid. Teise sinodi otsuse kohaselt pidid kardinalid korra nädalas kohtuma paavstiga. Ta teatas Tripoli piiskopile Galeriusele, et Roomas tunnustatud patukahetsuse normid peavad jääma jõusse. Ta andis korralduse, et armulaua sakramenti tuleb õnnistada kolme sõrmega, lausudes seejuures õnnistussõnad: In nomine Patris et Filii et Spiritu Sancti. (Isa, [ja] Poja ja Püha Vaimu nimel.) Ta andis korralduse, et iga preester õnnistaks igal pühapäeval oma kirikus vett ja piserdaks seda koguduse liikmetele sõnadega: Omni die Dominico, ante missam, aquam benedictam facite, unde populus et loca fidelium aspergantur. Tema otsuse kohaselt tuli altarile asetada vaid evangeeliumid ja reliikviad. Leo IV korraldusel viidi aastal 850 Via Labicana katakombist Santi Quattro Coronati kirikusse märtrite Claudiuse, Nicostratuse, Simpronianuse, Castoriuse ja Simplicituse reliikviad. Ta andis 850 aasta paiku püha Felixi ja püha Adauctuse reliikviad keisrinna Irmengardile. Leo IV pühitses 31 uut kardinali. Tema ajal said kardinalideks hilisemad paavstid Benedictus III ja Nicolaus I ning vastupaavst Anastasius Bibliothecarius. Adriano (Hadrianus), Santi Vitale, Gervasio e Protasio preester Anastasius Bibliothecarius (Anastasio) Benedetto (Benedictus III) Benedetto (Benedictus), diakon Benedetto (Benedictus), diakon Giorgio (Georgius), Santa Anastasia preester Giorgio (Georgius), San Lorenzo in Lucina preester Giovanni (Johannes), Velletri piiskop Giovanni (Johannes), Santa Prisca preester Giovanni (Johannes), preester Giovanni (Johannes), diakon Giovanni (Johannes), diakon Gioviniano (Jovinianus), Santa Sabina preester Leone (Leo), Santa Cecilia preester Leone (Leo), San Ciariaco alle Terme preester Leone (Leo), San Lorenzo in Damaso preester Leone (Leo), Santi Quattro Coronati preester Leonzio (Leontius), diakon Lucino (Lucinus), San Eusebio preester Martino (Martinus), San Marcello preester Megisto (Megistus) Niccolò (Nicolaus I) Paolo (Paulus), Santa Balbina preester Petronacio (Petronatius), Albano piiskop Pietro (Petrus), Frascati piiskop Rodoaldo (Rodoaldus), Porto piiskop Romano (Romanus), Santi Giovanni e Paolo preester Romano (Romanus), Santa Pudenziana preester Sergio (Sergius), Sabina piiskop Sergio (Sergius), San Clemente preester Zaccaria (Zacharias), San Crisogono preester Leo IV ajal taastati Roomas araablaste poolt hävitatud kirikud, sealhulgas Rooma Peetri kirik, San Paolo fuori le Mura kirik ja Lateraani palee. Tema ajal ehitati Roomas Santa Maria Nova kirik. Tema ajal taastati Roomas Santi Silvestro e Martino ai Monti (San Martino) klooster, kus on teda kujutav mosaiik. Tema ajal taastati ka Subiaco klooster, kus paavst pühitses 854. aastal kaks altarit: ühe pühale Benedictusele ja pühale Scholasticale, teise aga pühale Silvesterile. Leo IV edendas kirikumuusikat. Ta seadis sisse neitsi Maarja taevasseminemise oktaavi. Leo IV suri 17. juulil 855 Roomas ja maeti Rooma Peetri kirikusse. Teda austatakse katoliku kirikus pühakuna ja tema nimi on lisatud Rooma martüroloogiasse. Leo IV mälestuspäev oli enne 1969. aastat 17. juuli. Talle omistatud imeteo järgi kustus Roomas asuvas Borgo linnaosas lõõmanud põleng, kui paavst tegi ristimärgi. Paul Willem Finsterwalder: Die sogenannte Homilia Leonis IV., ihre Bedeutung für Hinkmars Capitula und Reginos Inquisitio. "Zeitschrift der Savigny-Stiftung für Rechtsgeschichte: Kanonistische Abteilung" 27, 1938: 639–664. J. N. D. Kelly: The Oxford Dictionary of Popes. 1996. Liber Pontificalis. John Osborne: The portrait of pope Leo IV in S. Clemente in Rome: a re-examination of the so-called "square" nimbus in Medieval art. "Papers of the British School at Rome" XLVII, 1979: 58. Adriano Prandi: Un'iscrizione di Leone IV recentemente scoperta. "Archivio della Società Romana di storia patria" 74, 1951: 149–159. Walter Ullmann: Nos si aliquid incompetenter. "Ephemerides iuris canonici" 9, 1953: 275–287. Artikkel Leo IV kohta. (inglise keeles) Artikkel Leo IV kohta. (inglise keeles) 9. sajandi konsistooriumid. (inglise keeles) Leo IV dokumendid. Artikkel Pühast Veest. (inglise keeles) Artikkel armulaua õnnistamisest. (inglise keeles) Artikkel Bretooni piiskoppidest. (inglise keeles) Artikkel neljast märtrist. (inglise keeles) Artikkel Subiacost. (inglise keeles) Artikkel pühakutest Felixist ja Audactusest. (inglise keeles) Artikkel altarist. (inglise keeles)