laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ave Maria

"Ave Maria" on kristluses traditsiooniline palve neitsi Maarja poole. Uue Testamendi Luuka evangeeliumis külastab Maarjat ingel Gabriel, öeldes: „Rõõmusta, sa armuleidnu! Issand on sinuga!” Seejärel külastab Maarja oma sugulast Eliisabetti, kes on samuti lapseootel ning Eliisabett tervitab teda, öeldes: „Õnnistatud oled sina naiste seas ja õnnistatud on sinu ihu vili!" Ave Maria, gratia plena, Dominus tecum, benedicta tu in mulieribus, et benedictus fructus ventris tui Iesus. Sancta Maria mater Dei, ora pro nobis peccatoribus, nunc, et in hora mortis nostrae. Amen. Ole tervitatud, Maarja, täis armu, Issand on sinuga; õnnistatud oled sa naiste seas ja õnnistatud on sinu ihu vili Jeesus. Püha Maarja, Jumalaema, palu meie, patuste eest, nüüd ja meie surmatunnil. Aamen. Бо­го­ро́­ди­це Де́­во, ра́­дуй­ся, бла­го­да́т­ная Ма­ри́е, Гос­по́дь с То­бо́ю, Благослове́нна Ты в же­на́х и бла­го­сло­ве́н Плод чре́­ва Тво­его́, я́ко Спа́­са родила́ еси́ душ на́­ших. Bogoróditse Djévo, ráduisja, blagodátnaja Maríje, Gospód s Tobóju, Blagoslovjénna Tõ v ženáhh i blagoslovjén Plod tšrjéva Tvojegó, jáko Spássa rodilá jesí duš nášihh. "Ave Maria" palve ladinakeelsele tekstile on muusikat kirjutanud paljud heliloojad. Üks tuntumaid on Franz Schuberti "Ave Maria" aastast 1825 (D839, op 52 nr 6), algse pealkirjaga "Ellens dritter Gesang", mis oli üks Walter Scotti poeemi "The Lady of the Lake" saksakeelsele tõlkele loodud seitsmest laulust. See ei põhinenud traditsioonilisel palve tekstil, ehkki algas sõnadega "Ave Maria". Tänapäeval esitatatakse seda tavaliselt ladinakeelse palve tekstiga. Charles Gounod' "Ave Maria" aastast 1859 lisas Johann Sebastian Bachi esimesele prelüüdile "Hästitempereeritud klaviiri" esimesest osast ladinakeelse palve teksti ja meloodia. Antonín Dvořáki versioon pärineb aastast 1877. Giuseppe Verdi "Ave Maria" pärineb tema 1887. aasta ooperist "Othello". "Ave Maria" palve ladinakeelsele tekstile on kirjutanud muusikat ka Mozart, Liszt, Saint-Saëns, Rossini, Brahms, Stravinski, Hugo Gyldmark ja paljud teised. Kirikuslaavikeelsele tekstile "Богородице Дево" (Bogoroditse Djevo; 'Jumalasünnitaja neitsi') on loonud muusika näiteks Sergei Rahmaninov, Igor Stravinski, Dmitri Bortnjanski ja Arvo Pärt. Salve Regina Lk 1:28 Lk 1:42[1] Katoliku kiriku katekismuse kompendium. Tallinn, 2008, lk 181. Franz Schubert: music and belief by Leo Black 2005 ISBN 1-84383-135-X page 115.
Aleksander Aas

Aleksander Aas (endine Aleksander Krull; 3. oktoober 1894 Väinjärve vald, Järvamaa – 29. september 1959) oli Väinjärve vallavanem ja Koeru põllumeeste konvendi esimees. Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, Kalitsa vabatahtliku tuletõrjeühingu asutajaliige 1934 ja laekur, Väinjärve vabatahtliku tuletõrjeühingu abiesimees, Eesti Lihaekspordi nõukogu liige, Koeru Piimaühistulaekur, Koeru-Väinjärve Põllumeeste Seltsi abiesimees, Isamaaliidu Kalitsa osakonna esimees ja Järvamaa keskjuhatuse laekur. Omavalitsuste esinduskogude poolt valitud esindajate kogu liige. Alates 1921. aastast abielus Leontine Treudega, poeg Ülo. 1941. aastal küüditati Siberisse, maetud Koeru uuele kalmistule. kalmistud.ee Aleksander ja Leontiine Aas Aasade elumaja Siberis
Kolovere-Kalju vald

Kolovere-Kalju vald oli vald Läänemaal aastail 1930–1939. Juba enne liitumist kasutasid Kolovere ja Kalju vallavalitsus ühist, 1895. aastal valminud vallamaja Maidla külas (praegu Ullimulla talu). Kaks valda ühendati kohtu- ja siseministri 1930. aasta 11. märtsi otsusega, millele eelnes Lääne maavolikogu otsus 21. detsembril 1929. Ühinemine jõustus 1. aprillist 1930. 1939. aasta vallareformiga liideti enamus Kolovere-Kalju vallast uue Kullamaa vallaga. Kolovere-Kalju Perenaiste Selts Kolovere-Kalju haridusselts "Edu" Kohtu- ja siseministri 11. märtsi 1930 otsus Kolovere ja Kalju valdade ühendamise asjas. RT 1930, 24, 133.
Kadrina põllumeeste konvent

Kadrina põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kadrina alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Undla, Vohnja ja Aaspere vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johannes Otsa, August Saaga, Villem Vunderlich, Heinrich Kübarsepp, Rudolf Penno, August Vann, Kaarel Põesaste, Johannes Uibo, Enn Erilaid, Joosep Viideberg, Julius Kaldma, Elmar Rei, Anton Lindam, August Anga ja Jüri Lepik.
Haljala põllumeeste konvent

Haljala põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Haljala alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kunda, Haljala, Vihula ja Palmse vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Robert-Mihkel Ager, Leopold Gustavson, Aleksander Aalberk, Toomas Eskel, Voldemar Pervik, Georg Nõlvak, Karl Lepik, Karl Lassur, Gustav-Eduard Mark, Aleksander Prok, Leopold Tambek, Evald Etverk, Johannes Õunmann, Kusta Jahilo ja Karl Leemet.
Kuusalu põllumeeste konvent

Kuusalu põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kuusalu alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kõnnu, Kolga ja Kuusalu vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Eduard Baumeister, Valter Lipsmäe, Jaan Ilbak, Gustav Vilbiks, Jakob Kalle, Oskar Tammiko, Eduard-Jakob Maasikas, Hans Volberg, Lembit Jalak, Kaarel Tooming, Johannes Dankmann, Jakob Heinsoo, Kaarel Uurmann, Kustav Andre ja Johannes Piibemann.
Ime

Gavin O'Connori filmi kohta vaata artiklit Ime (film 2004). Ime on üleloomulik ja ebaharilik sündmus. Paljudes religioonides tõlgendatakse imet mõne jumala, pühaku või muu üleloomuliku olendi tegevusena, mis võib kinnitada palvete kuuldavõtmist vms kontakti kõrgemate vaimsete jõududega. Imedeks nimetatakse kõnekeeles tihtipeale ka nähtusi, mis on vastuolus meie (füüsikalise) maailmapildiga (nt levitatsioon) või äärmiselt ebatõenäolised, kuid soodsad (nt loteriivõit). Imed Uues Testamendis Imemuinasjutt Muinasjutt Müüt IME
Raasiku põllumeeste konvent

Raasiku põllumeeste konvent asus Raasiku raudteejaama alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Jõelähtme, Raasiku, Peningi ja Anija vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johannes Pajupuu, Otto Reindorf, Arnold Raagul, Johannes Kallang, Johannes Greenbaum, Valter Roots, Jüri Toom, Aleksander Pitkve, Anton Kukk, Paul Männik, Friedrich Kasemägi, Ferdinand Lass, Voldemar Andevei, Joosep Reinholm ja August Irves.
Kose põllumeeste konvent

Kose põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kose alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Ravila, Kuivajõe, Kõue ja Kuimetsa vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Voldemar Pauls, Kustav Martin, Jüri Saluste, Artur Maipuu, Jaan Schäfer, Alfred Anton, Jaan Moor, Rudolf Mägis, Hans Niirmann, Johannes Lauk, Johannes Lillevälja, Artur Kasera, Johannes Piirsalu, Kaarel Lutsoja ja August Hammer.
Rapla põllumeeste konvent

Rapla põllumeeste konvent asus Rapla alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kehtna, Järvakandi, Raikküla, Rapla ja Juuru vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Mats Karjaveski, Jaan Pindus, Jüri Verro, Johannes Bachmann, Juhan Lumberg, Eduard Saar, Johannes Salm, Martin Perdi, Johannes Võmma, Herman Kaasik, Otto Vanajuur, Oskar Leinsalu, Rudolf Viks, Jüri Laurimaa ja Eduard Neumann.
Nõmme alevivolikogu

Nõmme alevivolikogu oli Nõmme alevi esindusorgan, mille ülesanne oli Nõmme elu korraldamine otsuste vastuvõtmisega. Volikogu tegutses aastatel 1917–1926. Nõmme nimetati 12. novembril 1926 linnaks. Viimane alevivanem jätkas linnapea kohustuste täitmist ja viimane alevivolikogu linnavolikogu kohustuste täitmist kuni uue volikogu kokkukutsumiseni 17. veebruaril 1927. Nõmme alevivolikogul oli neli koosseisu: volikogu valiti 17. detsembril 1917. 40 liiget. volikogu valiti 10. juunil 1919. 39 liiget. volikogu valiti 14. veebruaril 1921. 40 liiget. volikogu valiti 16. detsembril 1923. 21 liiget. Liikmeid oli 40, sellest bolševikke 19, sotsiaaldemokraate 7, Nõmme kodanikke (eestlasi) 8 ja sakslasi 6. 6. jaanuaril 1918 nimetati see volikogu ümber Nõmme Töörahva Nõukoguks. Jaan Vaga 27. november 1918 – 30. juuni 1919 ja 18. jaanuar 1924 – 26. veebruar 1924 Johannes Neumann 30. juuni 1919 – 18. jaanuar 1924 ja 26. veebruar 1924 – 12. november 1926 Heinrich Badendick 25. veebruar – 18. november 1918 Peeter Kalm 18. november – 30. detsember 1918 Jaan Pikver (Pikfer) 1. jaanuar – 5. juuli 1919 Johannes Lindemann 5. juuli 1919 – 25. jaanuar 1924 Christfried Oja 25. jaanuar 1924 – 12. juuni 1925 Alfred Lukin 12. juuni 1925 – 12. november 1926 Nõmme linnavolikogu Leho Lõhmus. "Nikolai von Glehnist Nõmme linnani: ülevaade Nõmme ajaloost". Nõmme 1996. lk. 134-135 Nõmme alewiwalitsuse wolinikkude nimekiri, Riigi Teataja, nr. 55, 16 august 1919 Leho Lõhmus. Nõmme ajalugu. Koolibri, 2006. Lk. 254 Leho Lõhmus. Nõmme ajalugu. Koolibri, 2006. Lk. 47
Kohila põllumeeste konvent

Kohila põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kohila alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kohila, Hageri, Kernu ja Varbola vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Aleksander Kõrv, Gustav Jänes, August Hammer, Johannes Ausmees, Johannes Raspel, Heinrich Västrik, Martin Liiv, Gustav Reintam, Johannes Ploompuu, August Klapp, Aleksander Rikberg, Aleksander Starkopf, Hugo Soomann, Jüri Treiberg ja Jaan Drell.
Turuhhan

Turuhhan (vene Турухан) on jõgi Aasias Siberis. Voolab Lääne-Siberi tasandikul, ülemjooksul lõunasse, alamjooksul itta. Suubub vasakult Jenisseisse. Jõe pikkus on 639 km. Oktoobrist maini on jääs. Laevatatav 270 kilomeetrini suudmest.
Kamogawa

Kamogawa on linn Jaapanis Chiba prefektuuris. Asub Bōsō poolsaarel. 千葉県毎月常住人口調査／千葉県, vaadatud 31.03.2021. Kamogawa koduleht
Anaerobioos

Anaerobioos ehk anoksübioos on elu keskkonnas, kus puudub vaba hapnik (O2). Anaeroobset keskkonda asustavad anaeroobid. Anaerobioosi võib leida veekogude põhjamudast, sügaval pinnases jne. Anaerobioosi vastand on aerobioos. Anaeroobset keskkonda asustavate organismide energia saadakse kas käärimisest või anaeroobsest hingamisest, kusjuures viimasel juhul osutub elektroni lõppaktseptoriks tavaliselt oksüdeerunud mineraalühend, nt nitraat. Aerobioos Anaeroobne lagunemine Mikroaerobioos
Pallase peakraav

Pallase peakraav (ka Palase peakraav) on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Palase ja Päärdu külas. Peakraavi pikkus on 5,1 km ning see suubub vasakult Velise jõkke (20,8 km suudmest). Peakraavi valgla on 11,2 km². Peakraavi lähtest lõunasse jääb Selja-Põdra hoiuala. Kraavi ületavad Päärdu–Leibre tee ja Tallinna–Pärnu–Ikla maantee. Peakraav on tehislik mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Pallase peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1114000. Palase peakraav keskkonnaportaalis
Suur Liivakõrb

Suur Liivakõrb (inglise Great Sandy Desert) on kõrb Austraalias. Piirneb lõunas Gibsoni kõrbega, loodes India ookeaniga ja kirdes Kimberley lavamaaga.
Tamma oja

Tamma oja on oja Raplamaal Märjamaa vallas Araste, Sääla ja Vaguja külas. Oja lähe on Araste külas Illaste rabast idas ja see suubub Sääla ja Vaguja küla piiril paremalt Velise jõkke (13,7 km suudmest). Keskjooksul ületab oja Päärdu–Tõnumaa tee. Oja on savika veega mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Tamma oja keskkonnaregistri kood on VEE1114100. Tamma oja keskkonnaportaalis
Herta Müller

Herta Müller (sündinud 17. augustil 1953 Rumeenias Timiși maakonnas Niţchidorfis) on Rumeenia päritolu saksa kirjanik, 2009. aasta Nobeli kirjandusauhinna võitja. Müller sündis Lääne-Rumeenias Banaadis külas, mis kuni 1980. aastateni oli saksakeelne küla. Rumeenia keelt õppis ta alles algkoolis. Ta õppis Timişoara ülikoolis germanistikat ja rumeenia kirjandust. Müller alustas tööd tehases tõlgina, aga vallandati 1979, kui ta keeldus Securitatega koostööd tegemast. Seejärel töötas ta lasteaias ja andis saksa keele eratunde. 1985. aastal lükati tagasi tema taotlus asuda elama Lääne-Saksamaale. Siiski sai ta kaks aastat hiljem selle loa. Ta asus koos oma abikaasaga elama Lääne-Berliini, kus nad elavad tänapäevani. Pärast emigreerumist töötas ta nii Saksamaa kui välismaa ülikoolides lektorina. 1995. aastal valiti ta Saksa Keele ja Luule Akadeemiasse, sellele järgnes rida auameteid. 1997. aastal loobus ta kohast PEN-klubis protestiks Ida- ja Lääne-Saksamaa PEN-klubide ühendamise vastu. Herta Mülleri esimene romaan "Niederungen" ilmus tsenseerituna 1982. aastal Rumeenias saksa keeles. See käsitles elu saksa kultuuri mõju all olevas Banaadis lapse pilgu läbi. Peaaegu kõik tema proosateosed käsitlevad sakslaste elu Rumeenias, neile osaks saavaid alandusi ja nende katseid emigreeruda. 1986. aastal ilmus "Der Mensch ist ein großer Fasan auf der Welt", 1993. aastal "Der Wächter nimmt seinen Kamm", 1994. aastal "Herztier" ja 2003. aastal esseekogu "Der König verneigt sich und tötet". 2009. aastal ilmus romaan "Atemschaukel" ("Hingamise kiige"). Selles kujutab Müller saksa noormehe sunnitöölaagrikogemust, mis põhines tema sõbra, luuletaja Oskar Pastiori meenutustel. Suuresti tänu sellele teosele, aga ka tema varasemale proosale pälvis Müller samal aastal ka Nobeli kirjandusauhinna. Nullindate algusest saadik on ta viljelenud kollaažluulet. "Südameloom" ("Herztier"). Saksa keelest tõlkinud Vilma Jürisalu. Sari Nobeli laureaat, Eesti Raamat, Tallinn 2010, 176 lk; ISBN 9789985657904 "Hingamise kiige" ("Atemschaukel"). Saksa keelest tõlkinud Tiiu Relve. Sari Ajavaim, Koolibri, Tallinn 2010, 240 lk; ISBN 9789985026366 1994 – Kleisti auhind 1997 – Grazi kirjandusauhind 1998 – Dublini rahvusvaheline kirjandusauhind 1999 – Franz Kafka auhind 2002 – Carl Zuckmayeri medal 2009 – Nobeli kirjandusauhind Mari Peegel. Erilise keele ja mäluga naine: nobelist Herta Müller epl.ee, 9. oktoober 2009 Maimu Berg. "Herta Müller – viienda saksakeelse kirjanduse esindaja", Eesti Ekspress, 18. oktoober 2009 Ave Mattheus. Massidele tundmatu, asjatundjatele suur kirjandus, Sirp, 30. oktoober 2009 Herta Müller: mul on olnud nii palju õnne!, epl.ee, 7. november 2009 Heli Mägar, "Nobeli kirjandusauhind Ida-Euroopa diktatuuri läbivalgustajale Herta Müllerile", Looming 2010, nr 1, lk 140–142
Hawaii saar

Hawaii (varasem eestikeelne nimi Havai; ingl ja havai Hawaiʻi, inglise kõnekeeles Big Island) on kagupoolseim ja suurim saar Hawaii saarestikus. Saar kuulub Ameerika Ühendriikidele. Saare pindala on 10 400 km2, mis moodustab 63% Hawaii osariigi territooriumist. Saare enda pikkus põhjast lõunasse on peaaegu 153 km ning laius läänest itta 128 km. Hawaii rannajoon on 428 kilomeetrit pikk. Saare idapoolseim punkt on Kumukahi neem. Saare lõunapoolseim punkt Ka Lae on ühtlasi USA lõunapoolseim ning seda kutsutakse seetõttu ka South Pointiks. Põhjas tipneb saar Upolu neemega ja läänes Keahole'i neemega. Hawaii saar on teistest Hawaii saarestiku saartest noorem. Mägine saar on kujunenud viie kilpvulkaani liitumisel. Neist kirdepoolseim ja vanim Kohala on kustunud. Mauna Kea, Hualālai ja Mauna Loa on uinunud vulkaanid. Viiest vulkaanist noorim Kīlauea on tegevvulkaan. Enamik saarest koosneb kahe saare keskossa jääva vulkaanihiiglase, Mauna Kea ja Mauna Loa laavaväljadest. Mauna Loa laavavool ähvardas veel 1984. aastal saare idarannikult pühkida rohelusse uppuva väikelinna Hilo. Suurest kõrgusest hoolimata on saare pinnamood vähe liigestatud ja valdavad on lauged nõlvad. Põhjuseks on see, et vedel basaltlaava voolas mööda laugeid nõlvu alla ja moodustas tardudes laugete nõlvadega kilpvulkaani. Ka on tardunud basalt praguline, mistõttu vihmavesi ei moodusta suurtel aladel jõgesid ega uurista orge, vaid voolab kaljupragudesse. Erandiks on Kohala vulkaani idanõlv, mis on liigestatud orgudega ja ranniku lähedal pankadega. Saare tuntuim kosk on Akaka kosk. Kona rannik vajub ühe sentimeetri võrra kümne aasta jooksul. Siiani aktiivse vulkaanilise tegevusega Kīlauea vulkaanist voolab pidevalt laavat välja ning sellest tekib maismaad juurde. Hawaii on ainus USA osariik, kus tekib territooriumi juurde. Hawaiil asub USA ainus ja viimane troopilise madalmaa vihmamets Wao Kele 'O Puna. Hawaii on ainus USA osariik, kus kasvatatakse kohvi. Maailmakuulsat Kona kohviuba kasvatatakse Hualālai edelanõlval. Hawaii vulkaanide rahvuspark (inglise)
Bernardo Atxaga

Bernardo Atxaga (kodanikunimega Jose Irazu Garmendia: sündinud 27. juulil 1951 Asteasus Gipuzkoas) on baski kirjanik. Atxaga on õppinud majandust Bilbaos ja filosoofiat Barcelonas. Ta on töötanud pangaametniku, raamatukaupmehe, baski keele õpetaja ja raadioajakirjanikuna. Baskimaal sai ta tuntuks oma lasteraamatute ja luuletustega. Rahvusvaheliselt sai ta tuntuks jutukoguga "Obabakoak", mis pälvis mitu Hispaania kirjandusauhinda. Ta kirjutab baski keeles, kuid tõlgib sageli ise oma teosed hispaania keelde. Etiopia (luulekogu, 1978) Obabakoak (1988) Behi euskaldun baten memoriak (1991) Gizona bere bakardadean (1993) Zeru horiek (1996; eesti keeles "Need taevad", Loomingu Raamatukogu, 8–9/2022. Baski keelest tõlkinud ja saatesõna kirjutanud Merilin Kotta) Nueva Etiopia (luulekogu, 1997) Soinujolearen semea (2003) Zazpi etxe Frantzian (2009) http://www.atxaga.org/
Thot

Thot (Thoth) on vanaegiptuse mütoloogias tarkuse- ja kuujumal. Teda kujutati iibise või paaviani peaga. Thot esines kohtukirjutajana. Näiteks arvutas ta välja jumalate ja inimeste eluaja pikkust. Egiptlased nimetasid ürgookeani Nuniks, sellel oli küngas. Künkale lendas Thot, munes muna. Munast koorus järgmine jumal, kes lõi maailma. Kreeklased samastasid Thoti Hermesega, sest ta esines jumalate saadikuna.
Lovi

Lovi (Uku Masingul lõvi) on šamanistlikes praktikates kasutatav muutunud teadvusseisund.[viide?] Šamanistliku kirjelduse järgi on loves olija hing kehast lahkunud, mis võimaldab sel liikuda tavaseisundis ligipääsmatute maailmaosade vahel ning suhelda vaimude jts. üleloomulike olenditega. Lovesse langemisel kasutatakse keskendumise abivahenditena tihti aromaatseid ja joovastavaid aineid ja taimi, tantsu ning (tugevarütmilist) muusikat. allilm Carlos Castaneda etnosemiootika maailmapuu šamaan šamaanitrumm teispoolsus ülailm
Peter Høeg

Peter Høeg (sündinud 17. mail 1957 Kopenhaagenis) on taani kirjanik. Ta on lõpetanud 1984. aastal Kopenhaageni ülikooli kirjanduse erialal. Enne kirjandusele pühendumist töötas ta meremehe, balletitantsija ja näitlejana. Tema 1988. aastal ilmunud esikteos "Ettekujutus 20. sajandist" pälvis kriitikute väga positiivse vastuvõtu. Rahvusvahelise tuntuse saavutas ta romaaniga "Preili Smilla lumetaju", mis on pälvinud mitu kirjandusauhinda ja millel põhineb Bille Augusti lavastatud samanimeline mängufilm. Ta elab koos abikaasa ja kahe tütrega Kopenhaagenis. "Forestilling om det tyvende århundrede" (1988) "Fortællinger om natten" (1990) "Preili Smilla lumetaju" – Frøken Smillas fornemmelse for sne, 1992; eesti keeles: Varrak 1997 ja sarjas "Eesti Päevalehe romaaniklassika"; nr. 63. Eesti Päevaleht 2008. Tõlkinud Arvo Alas. 1993. aastal võitis teos Põhjamaade kriminaalkirjanduse auhinna Klaasist Võti ja Taani kriminaalkirjanduse auhinna – Palle Rosenkrantzi auhinna. "Piiri peal" – De måske egnede, 1993; eesti keeles: sarjas "Nüüdisromaan". Eesti Raamat, 2004. Tõlkinud Tiina Toomet. "Kvinden og aben" (1996) "Vaikne tüdruk" – Den stille pige, 2006; eesti keeles: sarjas "Nüüdisromaan". Eesti Raamat, 2008. Tõlkinud Tiina Toomet. "Elevanditalitajate lapsed" – Elefantpassernes børn, 2010; eesti keeles: Eesti Raamat, 2012. Tõlkinud Ene Mäe. "Susani efekt" – Effekten af Susan, 2014; eesti keeles: sarjas "Nüüdisromaan". Eesti Raamat, 2016. Tõlkinud Eva Velsker. Peter Høeg Criticism (Vol. 156). Enotes. Natalia Kazmierska. Peter Høeg: Jag har skrivit en ny bok. Det är en stor bok. Kultur; Konst Litteratur Kulturartiklar. Expressen, 24. august 2005
Bežanitsõ

Bežanitsõ [bež'aanitsõ] on alev Venemaa Pihkva oblastis, Bežanitsõ rajooni keskus. Alevit läbib Pihkva–Velikije Luki maantee. Bežanitsõ sai alevi staatuse 1961. aastal. 4700 (2008) 4600 (2009) 4300 (2011) 4100 (2013) 3900 (2014) 3600 (2016) 3620 (2023) История Бежаницкий район http://www.bezhanitsy.narod.ru/
Zone Media

Zone Media on Eesti ettevõte, mille juhatuse liikmed on Martti Varik ja Ardi Jürgens 1999. aastal tegevust alustanud osaühing Zone Media on üks Eesti suuremaid Interneti infrastruktuuri- ja tugiteenuste osutajaid. Firma põhineb 100% Eesti kapitalil ning seab enda eesmärgiks pakkuda stabiilseimat ja võimalusterohkeimat veebimajutusteenust Eestis. Firma on pikka aega olnud Eesti domeeninimede registreerimise liider ning samuti Eesti esimene Euroopa Liidu ülemdomeeni (.eu) akrediteeritud registripidaja. Ettevõte pakub järgmisi teenuseid: veebimajutusteenused, serverimajutusteenused, domeenide registreerimise teenused, allhange telekommunikatsiooniettevõtetele, eraklientidele suunatud teenused. Kliendid on peamiselt ettevõtjad, kelle äritegevuses ja igapäevases suhtluses on nii kodulehel kui ka elektronpostil väga suur osa. Zone Media on Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liidu liige. http://uudisvoog.postimees.ee/?DATE=20081120&ID=191364[alaline kõdulink] http://www.ap3.ee/Default2.aspx?PaperArticle=1&code=2211/rubr_artiklid_221102[alaline kõdulink] https://web.archive.org/web/20061224010132/http://www.postimees.ee/070406/lisad/euro/197511.php> www.zone.ee http://twitter.com/Zone_EE
Margaret Craven

Margaret Craven (13. märts 1901 – 19. juuli 1980) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik. Eesti keeles on Victoria Traadi tõlkes 1991. aastal ilmunud teos "Öökull huikas mind".
Viktor Alonen

Viktor Alonen (sündinud 21. märtsil 1969) on endine Eesti jalgpallikoondise mängija, kes aastail 1992–2001 pidas koondises 71 mängu, kuid ei löönud ühtegi väravat. Oma koondisedebüüdi tegi Alonen 3. juunil 1992 sõpruskohtumises Sloveenia vastu. 86. minutil vahetas ta välja Risto Kallaste. See oli koondise esimene kohtumine pärast Eesti iseseisvuse taastamist. Oma debüüdi samas mängus tegid veel Mart Poom, Meelis Lindmaa, Urmas Kaljend, Urmas Hepner, Igor Prins, Toomas Kallaste, Martin Reim, Indro Olumets, Sergei Ratnikov, Tarmo Linnumäe, Risto Kallaste, Aleksandr Puštov, Urmas Kirs, Marko Kristal. Mäng Lõppes viigiga 1:1. Alonen oli mängupäeval 23-aastane. Eesti jalgpallikoondislaste loend Kõik Eesti Internatsionaalid Eesti Jalgpalli Liit Biograafia ESBL-is
Erko Saviauk

Erko Saviauk (sündinud 20. oktoobril 1977 Viljandis) on endine Eesti jalgpallikoondise mängija, kes pidas koondises 60 mängu ja lõi ühe värava. Koondisedebüüdi tegi Saviauk 10. juulil 1997 Balti turniiri kohtumises Leedu jalgpallikoondise vastu. 72. minutil vahetas ta välja Viktor Aloneni. Mäng kaotati 2:1. Mängu päeval oli Saviauk 19-aastane. Samas mängus tegi oma debüüdi veel Sergei Terehhov. 25. novembril 2016 asus Saviauk Nõmme Kalju FC U21 peatreeneriks. Tallinna FC Flora Meistriliiga: 1997/98, 2001, 2002, 2003 Eesti Superkarikas: 2003 Tallinna FC TVMK Meistriliiga: 2005 Evald Tipneri karikas: 2006 Eesti Superkarikas: 2005 Eesti Koondis/JK Retro III liiga põhi: 2015 III liiga lääs: 2012, 2013 IV liiga lääs: 2009 III liiga võitja: 2012 Eesti jalgpallikoondislaste loend Kõik Eesti Internatsionaalid Eesti Jalgpalli Liit http://soccernet.ee/artikkel/kalju-u-21-ja-u-19-meeskonnad-said-uued-treenerid Kalju U-21 ja U-19 meeskonnad said uued treenerid Biograafia ESBL-is Eesti Jalgpalli Liidu profiil Transfermarkti profiil (mängija) Transfermarkti profiil (treener)
Sergei Hohlov-Simson

Sergei Hohlov-Simson (kuni aastani 1995 Hohlov; sündinud 22. aprillil 1972 Pärnus) on endine Eesti jalgpallikoondise mängija, kes aastail 1992–2004 pidas koondises 58 mängu ja lõi kaks väravat. 2008–2022 oli ta FCI Levadia tegevjuht. Eesti jalgpallikoondislaste loend Eesti jalgpallikoondise mängude loend Kõik Eesti Internatsionaalid Eesti Jalgpalli Liit Levadiast lahkub ka 20 aastat klubile truu olnud tegevjuht Postimees, 12. oktoober 2022 Biograafia ESBL-is
1580. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | ► 1580 | 1581 | 1582 | 1583 | 1584 | 1585 | 1586 | 1587 | 1588 | 1589 1580. aastad on ajavahemik 1580. aasta algusest kuni 1589. aasta lõpuni. ... ... ... ...
Meelis Rooba

Meelis Rooba (sündinud 20. aprillil 1977 Roosna-Alliku vallas Kaaruka külas) on endine Eesti jalgpallikoondise mängija, kes aastail 1996–2004 pidas koondises 50 mängu ja lõi neli väravat. 2010–2016 oli ta Paide Linnameeskonna peatreener. Tema vend Urmas Rooba on samuti endine Eesti jalgpallikoondise mängija. Eesti jalgpallikoondislaste loend Eesti jalgpallikoondise mängude loend Kõik Eesti Internatsionaalid Eesti Jalgpalli Liit Biograafia ESBL-is