laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jacob Ramsey

Jacob Matthew Ramsey (sündinud 28. mail 2001 Birminghamis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Aston Villa. Aston Villa noorteakadeemiaga liitus ta 2007. aastal. 2019. aasta jaanuaris sõlmis ta Aston Villaga esimese profilepingu. Aston Villa põhimeeskonnas debüteeris ta 19. veebruaril 2019 Inglismaa esiliiga mängus West Bromwich Albioni vastu. 2020. aasta jaanuaris läks ta hooaja lõpuni laenule Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubisse Doncaster Rovers. Seitsme mänguga lõi Ramsey League One'is kolm väravat, kuid koroonapandeemia tõttu jäi League One'i hooaeg pooleli. Inglismaa kõrgliigas debüteeris Ramsey Aston Villa meeskonnas hooajal 2020/21. 2021. aasta veebruaris sõlmis ta klubiga uue nelja ja poole aasta pikkuse lepingu. 22. oktoobril 2021 lõi ta mängus Arsenali vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. Hooajal 2021/22 lõi ta Inglismaa kõrgliigas kokku kuus väravat. Alates 2019. aastast on Ramsey mänginud Inglismaa noortekoondistes. Profiil Aston Villa kodulehel
Saari pealetung

Saari pealetung oli Prantsusmaa sissetung Natsi-Saksamaa Saarimaale teise maailmasõja alguses, 7.–16. septembrini 1939. Algne plaan oli peale tungida 40 diviisi, ühe soomusdiviisi, 3 mehhaniseeritud diviisi, 78 suurtükirügemendi ja 40 tankipataljoniga, et aidata Poolat, mida Saksamaa parasjagu ründas. Kuigi piirile viidi 30 diviisi (ning mõned üle piiri), ei kandnud rünnak oodatud vilju. Kui Saksamaa oli Poola kiiresti vallutanud, sai ta vägesid läänerindele juurde tuua ning Prantsusmaa pealetung katkes. Prantsuse väed taganesid Saksamaa vastupealetungi kartuses 17. oktoobril. Teise maailmasõja Saksa sõjavarustuse loend "Berlin Diary" by William Shirer, 20 October 1939 Jordan, Nicole (2002). The Popular Front and Central Europe: The Dilemmas of French Impotence 1918-1940. Cambridge, Great Britain: Cambridge University Press. ISBN 0521522420. Liddell Hart, B. H. (1970). History of the Second World War. New York: Putnam. OCLC 878163245. Kuffmann, J. E.; Kaufmann, H. W. (2002). Hitler's Blitzkrieg Campaigns: The Invasion And Defense Of Western Europe, 1939–1940. Boston, MA: Da Capo Press. ISBN 0306812169. Snyder, Louis L. (1960). The War: A Concise History 1939–1945. New York: Julian Messner. OCLC 964796.
Letes

Letes on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas. Küla asub valla kirdeosas merepinnast 140 meetri kõrgusel Letese järve lõunakaldal. Letes jääb Riiast 196, piirkonna keskusest Gulbenest 21 ja vallakeskusest Beļavast 11 kilomeetri kaugusel. Asulas on Letese bussipeatus. Külas on postkontor. Seal tegutseb loomakasvatusettevõte SIA «Gulbenes zvērsaimniecība». Asula rajati aastal 1953 vastloodud rebasekasvatuse juurde. Seal asub mälestusmärk teises maailmasõjas hukkunud Läti partisanidele. Aastal 2015 oli külas 111 elanikku. Aastal 2017 oli elanikke 99, aastal 2022 aga 73. Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 113. lk. ISBN 9984-00-412-0. Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Vietvārdu datubāze
Rădăuți

Rădăuți (saksa keeles Radautz, ungari keeles Radóc, poola keeles Radowce, ukraina keeles Радівці) on linn Rumeenias Suceava maakonnas. Linn asub ajaloolises Bukoviina piirkonnas, Ukraina piirist 13 km kaugusel ja maakonnakeskusest Suceavast ligikaudu 33 km loodes. Asulat on esmamainitud 1393. aastal. Rădăuți nime all on asulat esimest korda mainitud 6. juulil 1413. 2021 Romanian census Румунія. Радівці Rădăuţi. Перший монарший некрополь UkrainaIncognita [https://comite-de-jumelage-de-pontault-combault.assoconnect.com/page/947698-cooperations Deux pactes de coopération  Rădăuți – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mili

Mili (ka Andzēni, vanasti Andzani) on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas. Küla asub valla lõunaosas Asarupe jõe kaldal. Asulas on Pienakalnsi bussipeatus. Seal asuvad Andzēni muinaskalmed ehk Sõjakalmud on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2022. Vaadatud 13. augustil 2022.
Janez Drnovšeki teine valitsus

Janez Drnovšeki teine valitsus oli Sloveenia valitsus 25. jaanuarist 1993 kuni 27. veebruarini 1997.
Svelberģis

Svelberģis (nõukogude perioodil ka Mežotnes) on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 135 meetri kõrgusel Gulbene loodepiiril. Svelberģis jääb Riiast 186 ja vallakeskusest Beļavast 8,5 kilomeetri kaugusel. Svelberģis on kujunenud Gulbene linna industriaaltsooniks. Seal asub tuletõrjedepoo, külas on võõrastemaja. 2016. aastal avati seal SIA “Baltic Agro” teeninduskeskus, lisaks tegutseb seal muidki ettevõtteid. Asulas on Svelberģise bussipeatus. 2017. aastal oli külas 53 elanikku, 2022. aastal 55. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 113. lk. ISBN 9984-00-412-0. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Ozolkalns

Ozolkalns on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas. Küla asub merepinnast 140 meetri kõrgusel, Riiast 182, piirkonna keskusest Gulbenest 5 ja vallakeskusest Beļavast 12 kilomeetri kaugusel. Külas on kultuuri- ja spordikeskus «Zīļuks». Varem asus seal ka postkontor. Külas on Kļaviņi ja Blome bussipeatus. Asula on tekkinud Blome mõisa (Blumenhof) keskuse juurde. Aastani 1979 oli see Ozolkalnsi külanõukogu halduskeskuseks. Nõukogude perioodil oli küla Gulbene kolhoosi keskasulaks. Blome mõisa hooned (ait, häärber) on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Pärlimäe muinaskalmed ja Lazdi mäe linnamägi ning muinaskalmed ehk Kruusamägi on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. 2017. aastal oli külas 202 elanikku, 2022. aastal 220. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 113. lpp. ISBN 9984-00-412-0. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2021. Vaadatud 13. augustil 2022. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2021. Vaadatud 13. augustil 2022. Vietvārdu datubāze
Sherman (Texas)

Sherman on linn USA-s Texase osariigis, Graysoni maakonna halduskeskus. Sherman asub Texase põhjaosas Oklahoma piiri lähedal Texoma piirkonnas Dallasest umbes 110 km kaugusel põhjas. Sherman piirneb lõunas umbes 3000 elanikuga Howe'i linnaga ja põhjas umbes 25 000 elanikuga Denisoni linnaga. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 43 645. 2010. aastal oli elanikke 38 521. Linn asutati 1846. aastal ning kogu oma ajaloo vältel on see olnud Graysoni maakonna halduskeskus. Sherman on saanud nime Texase revolutsiooni kangelase, kindral Sidney Shermani (1805–1873) järgi. 15. mail 1896 tabas Shermani viienda kategooria tornaado, mis nõudis vähemalt 73 inimelu. Shermanis asub presbüterlik erakolledž Austin College. Shermanis tegutseb Graysoni maakonda ja Red Riveri piirkonna kultuuri ja ajalugu tutvustav Sherman Museum. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. https://theshermanmuseum.org/about-us/#about-us (vaadatud 10.6.2021) https://www.ci.sherman.tx.us/
Hiiessaare

Hiiessaare (vanemais allikas ka Hiiesaare) on küla Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda. Küla piirneb läänes Hausma, lõunas Paluküla ja Lõbembe ning idas Kukka külaga. Kohanime on esmamainitud 1606 kui Hie. Carl Russwurmi arvates tuletub küla nimi hiiest, tema arvamust pooldasid ka Paul Ariste ja Leo Tiik. Russwurm pakkus ka, et Hiiumaa nimi tuletub Hiiessaare nimest. Küla paikneb Läänemere ääres, seal asub Hiiesaare Silmakivi, siseveekogudest Krossa laht ja küla lääneservas Kuura laht. Küla alale Läänemerre jääb Vissulaid. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 13 inimest. Kõik olid eestlased. Hiiessaare ajaloolised talud 1939 Külas asus 17.–18. sajandini Hiiessaare mõis. 18. sajandi lõpus läks küla Vilivalla mõisa alla. Hiiessaares asuvad Kärdla lennujaam ja Roograhu sadam. Küla läbib Lennujaama tee ja Roograhu tee. Hiiessaare külas asuvad Hiiessaare alumine tuletorn ja Rannakaitsepatarei nr 12. Varem asus külas külakalmistu. hiiesaar Hiiesaar (täpsustus) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Hiiessaare" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Statistikaameti andmebaas Pühalepa valla elanike ja kinnisvarade nimekirjad; Rahvusarhiiv RA, ERA.4320.2.166a
Szerzyny

Szerzyny on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tarnówi maakonnas, Szerzyny valla halduskeskus. Szerzyny asub Tarnówist ligikaudu 30 km kagus. Szerzyny küla asutati 1348. aastal. Szerzyny sai linnaõigused 1731. aastal, kuid kaotas need 1846. aastal. Szerzyny Gmina Szerzyny
Staromieście

Staromieście on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Częstochowa maakonnas Lelówi vallas. Staromieście asub Częstochowast umbes 38 km idakagus. Staromieście sai linnaõigused enne 1314. aastat, kuid kaotas need 1350. aasta paiku. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/012414604092-0137609?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Robert Krzysztofik. Lokacje miejskie na obszarze Polski : dokumentacja geograficzno-historyczna, Katowice 2007, Lk. 72-73
Satipatthana Sutta

Satipaṭṭhāna Sutta, ka Mahāsatipaṭṭhāna Sutta ("Meelespidamise suutra" või "Teadlikkuse õpetus") on paali kaanoni (Tipitaka) üks tähtsamaid tekste. See sisaldab kokkuvõtlikul kujul budismi vabanemisõpetuse aluseid ning juhatusi selle teostamiseks. Satipatthana õpetus on eelkõige praktilise suunitlusega meele ümber kujundamiseks ning sellel põhinevad kõigi budismi suundade ning koolkondade mõtlussüsteemid, mõningate variatsioonide ja rõhuasetuste erinevustega. Satipaṭṭhāna Sutta lühem variant leidub Majjhima-nikāyas (MN 10) ning pikem variant (Mahā-satipaṭṭhāna-sutta) Dīgha-nikāyas (DN 22). Erinevus kummagi vahel seisneb selles, et pikemas variandis on „Nelja õilsa tõe“ osa pikemalt lahti kirjutatud. Sama tekst on väiksemate erinevustega sisaldunud ka sanskritikeelsetes pühakirjakogudes Madhyama Āgama ja Ekottara Āgama. Mõlemad on säilinud vaid hiinakeelsetes tõlgetes. "Satipaṭṭhāna Sutta" sisaldab nelja valdkonna: keha (kāya), tunnete (vedanā), meele (citta) ja seadmuste (dhammā) uurimise juhiseid ning selgitusi ning sellele vastavalt jaguneb tekst nelja ossa ning nende alajaotustesse. Sisse- ja väljahingamine Asendid Tähelepanu Vastumeelsused Algollused Surnukehad Takistused  Pikemalt artiklis Viis takistust Kogumikud  Pikemalt artiklis Skandha Valdkonnad  Pikemalt artiklis Võimete vallad Virgumine  Pikemalt artiklis Virgumise tegurid Tõed  Pikemalt artiklis Neli õilsat tõde Satipatthana Sutta Central. Early Buddhist texts, translations, and parallels. MN10; DN 22; MA 98; EA 12.1[alaline kõdulink] Samas on ka lingid teksti tõlgetele kolmekümnes tänapäeva keeles. Suur meelespidamise suutra (Mahā-satipaṭṭhāna-sutta). Tõlkinud Märt Läänemets. Anālayo. Satipaṭṭhāna: The Direct Path to Realization. Birmingham: Windhorse Publications, 2003. Anālayo. Perspectives on Satipaṭṭhāna. Cambridge: Windhorse Publications, 2013.
Jõeküla (Hiiumaa)

Jõeküla (varem Jõe) on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda. Küla lõunaosa piirneb Väinamerega. Küla piirneb läänes Niidiküla, põhjas Kaasiku ja Viilupi ning idas Kalgi külaga. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis asusid Lahekülas talunikud Jöe Wiedas ja Jöe Erick. 1726 moodustati Bach-Dorffi küla, mis 1798 kandis nime Joe. Kohalikus murdes on külanimi Jöö. Kuni 1977. aastani kandis küla Jõe nime, siis nimetati küla Jõekülaks. Küla läbib Vaemla jõgi ja Ristivälja peakraav. Küla lõunaosa hõlmab Käina lahe–Kassari maastikukaitseala Õunaku sihtkaitsevööndi. Külas asuvad Jõeküla Tantsukivi (Õunaku Tantsukivi) ja Jõeküla suurrahn. Küla kuulus ajalooliselt Vaemla mõisa alla. Seal asus 19. sajandil Vaemla mõisa karjamõis (Joe) ja kõrts. 1977. aastal liideti külaga Pasti küla. Küla läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee. Külas asuvad Vaemla jõe ja Õunaku bussipeatus. Vaemla jõgi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Jõeküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Van Horn

Van Horn on linn USA-s Texase osariigis, Culbersoni maakonna halduskeskus ja ainus linn. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 1941. 2010. aastal oli seal 2063 elanikku. Linn on saanud nime leitnant James Judson Van Horni järgi. Linn tekkis 1881. aastal läbi piirkonna ehitatud raudteeliini Texas and Pacific Railway äärde. Linna läbib kiirtee Interstate 10, mille kaudu on ühendus 190 km kaugusel idas asuva Fort Stocktoniga ja 190 km kaugusel läänes asuva El Pasoga. Lisaks asub linnas maantee Route 90 läänepoolne lõpp-punkt. Route 90 suundub Van Hornist kagusse ja viib 117 km kaugusel asuvasse Marfa linna. Maantee Texas State Highway 54 viib põhjas asuvatesse Guadalupe mägedesse ja maanteele Route 62. Linna lähedal asub Culbersoni maakonna lennujaam. Linna läbib lisaks raudteeliin Union Pacific Railroad. Linnas asub linnadevahelisi bussiliine opereeriva firma Greyhound Linesi bussipeatus. Linnas asub Carpenter Gothic-stiilis presbüterlaste kirik, mis võeti 1978. aastal USA ajalooliste paikade riiklikku registrisse National Register of Historic Places. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Van Horn, TX. tshaonline.org. Vaadatud 20.7.2021.  Van Horn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis http://www.vanhorntexas.org/
Vanagi (Beļava vald)

Vanagi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas. Küla asub valla põhjaosas. Seal kasvava 11 meetri kõrgune Vanagi kadakas ümbermõõduga 1,16 meetrit on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Sīļi (Beļava vald)

Sīļi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas. Küla asub valla põhjaosas. Vietvārdu datubāze
Silamala

Silamala (nõukogude perioodil Silmala) on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas. Küla asub valla lääneosas. Silamala lähistelt algab Mudaža jõgi. Asulas on Silamala bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Butāni

Butāni on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas. Küla asub valla keskosas. Butāni lähistelt algab Mellupe jõgi. Asulas on Butāni bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Kogri

Kogri on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda. Kogri piirneb põhjas Kaasiku, läänes Villemi ja Putkaste, lõunas Vaemla küla ning idas Niidikülaga. Koha nimekujud on olnud järgmised: 1688 – Koggre, 1709 – Kåckero by, 1725–1726 – Dorff Koger, 1782 – Kogry, 1798 – Köggri ja 1844 – Kaugri. Kohanimi võib olla tuletatud isikunimest. Küla põhjaosas kulgeb Ristivälja peakraav. Küla kuulus ajalooliselt Vaemla mõisa alla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli külas 9 talu, mille peremehed olid Annu Siem, Annu Hans, Kubja Clemet, Lauri Michell, Henno Siem, Mareta Hans, Klementi Hans, Korwe Siemo Hinder ja Lülle Siem. 1835. aastal oli külas 8 talu, mille elanikud said järgmised perekonnanimed: Ergman, Hallikselg, Hallkivi, Henno, Kadak (Kaddak), Karjamaa, Kogermann (Koggermann), Kurriso, Laundna, Mää, Niggoman, Noelakodda, Pajo, Siimuõue (Simmoaue), Tinus, Tinno, Tobias ja Vaino (Waino). Külas tegutses Kogri kool, hiljem rajas Nõukogude armee külla lennuvälja. 1930. aastal moodustati Kogri lõunaossa Põllu ja Reheküla küla. Kogri liideti 1940. aastal Villemi külaga ja 1977. aastal Vaku külaga. Küla iseseisvus taastati 1997. aastal. Küla lõunaosa piirneb Suuremõisa–Käina–Emmaste maanteega. Küla ida- ja keskosa läbib Allika–Vaemla tee, kust algab Kaasiku tee. Külas asub Kaasiku bussipeatus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Kogri" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Käina kihelkonna perekonnanimede panemise raamat; Rahvusarhiiv RA,EAA.1864.2.VIII-196; 1835
Gāršnieki

Gāršnieki (vahel ka ebatäpselt Gāršenieki) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas. Küla asub valla idaosas Mellupe jõe kaldal. Külast möödub Gulbene–Alūksne kitsarööpmeline raudtee. Vietvārdu datubāze
Srokowo

Srokowo (kuni 1950. aastani Dryfort, saksa keeles Drengfurth) on küla Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Kętrzyni maakonnas, Srokowo valla halduskeskus. Srokowo asub Venemaa (Kaliningradi oblasti) piirist 12 km kaugusel, maakonnakeskusest Kętrzynist ligi 18 km põhjakirdes. Asulat on esmamainitud 1397. aastal. Linnaõigused sai 1405. aastal, kuid kaotas need 1945. aastal. 1950. aastal sai Dryfort geograaf Stanisław Srokowski (1872–1950) auks uueks nimeks Srokowo. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/042815608062-0488668?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Srokowo mazury24.eu
Naglene

Naglene (ka Nagliena) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas. Küla asub valla idaosas. Asulas on Naglene bussipeatus. Naglene on tekkinud Nagliena mõisa keskuse juurde. Nagliena mõisa hooned (kõrts, ait, häärber) on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2021. Vaadatud 13. augustil 2022.
Hellen Obiri

Hellen Onsando Obiri (sündinud 13. detsembril 1989 Kisiis) on Keenia kergejõustiklane (pikamaajooksja). Ta on 5000 meetri jooksu kahekordne maailmameister. Obiri sai esimese tiitlivõistluste medali 2012. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Istanbulis, kui võitis seal 3000 meetri jooksu. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas võitis ta 1500 meetri jooksus pronksi. 2014. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Sopotis oli Obiri 3000 meetri jooksus Genzebe Dibaba järel teine. Suvel tuli ta Marrakechis Aafrika meistriks 1500 meetri jooksus. 2016. aastal otsustas Obiri keskenduda pikematele staadionijooksudele. Rio de Janeiro olümpiamängudel võitis ta 5000 meetri jooksus Vivian Cheruiyoti järel hõbeda. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis tuli ta 5000 meetri jooksus Almaz Ayana ja Sifan Hassani ees maailmameistriks. 2018. aastal võitis ta 5000 meetri jooksus kulla Rahvaste Ühenduse mängudel Gold Coastis ning Aafrika meistrivõistlustel Asabas. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas kaitses Obiri 5000 meetri jooksus tiitlit, edestades maailmameistrivõistluste rekordiga 14.26,72 finaalis Margaret Kipkemboid ja Konstanze Klosterhalfenit. 10 000 meetri jooksus oli ta viies. 2021. aasta Tokyo suveolümpiamängudel võitis Obiri 5000 meetri jooksus Hassani järel hõbemedali. 10 000 meetri jooksu lõpetas ta neljandana. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is osales ta vaid 10 000 meetri jooksus, kus võitis isikliku rekordiga 30.10,02 Letesenbet Gidey järel hõbeda. Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit https://www.eurosport.com/athletics/hellen-obiri_prs289665/person.shtml Hellen Obiri Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Kolga (Hiiumaa)

Kolga on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast põhjas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda. Küla piirneb põhjas Ristivälja ja Nõmmerga, läänes Kaigutsi, lõunas Selja ja Nõmme, kagus Moka ja idas Mäeltse külaga. Kohanime on märgitud 1609 Kolcka ja 1668 Kollka By. Kohanime aluseks on kas sõna 'kolk' (nurk; kõrvaline koht) või 'kolgas' (kõrvaline koht). Küla kuulus ajalooliselt Putkaste mõisa alla. 1609 elas mõisas talunik Kolcka Luko Christer. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli külas 8 talu, mille peremehed olid: Korma Erich, Kolcka Hanso Siemo, Kolcka Hanso Matz, Kolcka Hanso Jack, Hinriche Tönnis, Punni Jüri, Melste Matz ja Melste Hans. 1835 oli külas 12 talu ja elanikud said perekonnanimedeks: Aamisepp (Amisepp), Aunapu, Baumester, Erikus, Hallik, Harroso, Jõgi (Jocki), Karro, Kerner, Kiwwimakker, Kuuse (Kuse), Leitus, Lind, Michelson, Mikk (Mick), Mäeltsemees (Maelzemees), Nuutmann (Nuthmann), Nõmmerga (Nömmerka), Pendison, Punnis, Rebbale, Thomason, Türi (Türri), Uuskar (Uskar), Valdmann (Waldmann) ja Viitamees (Widamees). 1977 liideti Kolga külaga Võnkküla. Küla põhjaosa piirneb Käina–Hüti teega ja lääneosa Kaupsi teega. Küla läbib Ristivälja–Kolga–Käina tee, mis ristub Rebasselja teega. Külas asub Kolga bussipeatus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Kolga" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Käina, Emmaste kihelkond: perekonnanimede raamat; Rahvusarhiiv, RA,EAA.1864.1.136; 1835
Gulbītis (Beļava vald)

Gulbītis on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas. Küla asub valla kaguosas. Asulas on Gulbītise bussipeatus. Seal kasvavad Birze jaama tee tamm ja Apšāni tammed on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Āboliņi

Āboliņi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stāmeriena vallas. Küla asub valla põhjaosas. Vietvārdu datubāze
Stūrastas

Stūrastas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Stāmeriena vallas. Küla asub valla idaosas. Sealt algab Kazupe jõgi. Aastal 2007 oli külas 16 elanikku. Vietvārdu datubāze
Raczki Elbląskie

Raczki Elbląskie (saksa keeles Unterkerbswalde) on küla Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Elblągi maakonnas Elblągi vallas. Raczki Elbląskie asub Elblągi kesklinnast ligikaudu 3,5 km lõunaedelas. Raczki Elbląskies asub Poola madalaim punkt (1,8 meetrit alla merepinna). https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/042815404012-0149570?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Depresja Encyklopedia PWN
Kuriste

Kuriste on küla Hiiumaal Hiiumaa vallas. Kuriste piirneb põhjas ja läänes Taterma, edelas Ligema, lõunas Muda küla ja idas Aadma külaga. Esimest korda mainiti kohanime 1712. aastal, kui nimetati talunikku Kurisoo Martt. 1726. aastal elas Agapäe vakuses talunik Kurriste Marti Peter. 1727. aastal nimetati juba Kurristo küla ja 1850 Kurriste küla. Külanimi tuleb sõnast kurisu. Küla lõunaosa piirneb Jausa ojaga. Küla lähistel asub Kurisoo karstiala. Küla asus algselt Käina kihelkonnas, hiljem Emmaste kihelkonnas ja kuulus Emmaste mõisa alla. 1977–1997 oli Kuriste küla Taterma küla osa. Minevikus on Kuriste küla või selle osa nimetatud ka Kelmikülaks. Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Käina valda. Küla keskosa läbib Käina–Ühtri–Aadma–Kuriste tee. Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirik ja Kuriste Haridusselts asuvad Taterma külas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Kuriste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Skolas

Skolas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Stāmeriena vallas. Küla asub valla keskosas paigas, kus Ludzupīte (Pogupe) jõgi Ludzi järvest välja voolab. Asulas on Skolase bussipeatus. Looduskaitse all on pärn ümbermõõduga 4,11 meetrit ja tamm ümbermõõduga 4,51 meetrit. Seal asuvad Skolase muinaskalmed on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas 6 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2022. Vaadatud 13. augustil 2022. Vietvārdu datubāze
Namsadi

Namsadi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Stāmeriena vallas. Küla asub valla lääneosas paigas, kus Ludzupīte (Pogupe) jõgi Ludzi järvest välja voolab. Asulas on Punakrogsi bussipeatus. Aastal 2000 oli külas 30 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze