laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Robert Louis Stevenson

Robert Louis Stevenson (13. november 1850 Edinburgh – 3. detsember 1894 Vailima Upolul) oli Briti kirjanik, uusromantismi esindaja. Tema isa Thomas Stevenson (1818–1887) oli pärit tuletorniinseneride suguvõsast ja ka ise tuletorniinsener. Ema Margaret Isabella Balfour (1829–1897) oli pärit maa-aadlist. Robert Louis oli pere ainus laps. Niihästi ema kui ka emapoolne vanaisa kirikuõpetaja Lewis Balfour olid nõrkade kopsudega ning pidid sageli soojemas kliimas end ravimas käima. Robert Louis päris kalduvuse köhale ja palavikule ja oli kuni 11-aastaseks saamiseni sageli haige. Edaspidigi tabasid teda aeg-ajalt haigushood ja ta oli harvanähtavalt kõhn. Kaasaegsed arvasid, et tal on tuberkuloos, kuid tänapäevaste hinnangute põhjal võis see olla bronhiektaas või isegi sarkoidoos. Stevenson õppis lugema seitsme- või kaheksa-aastaselt, aga lugusid välja mõtlema hakkas ta juba varem. Kui ta kirjutama õppis, hakkas ta lugusid ka kirja panema. Isa oli selle üle uhke. Temagi oli noorena jutte kirjutanud, kuni tema isa, Robert Louise vanaisa, oli need leidnud ning käskinud lõpetada sellised lollused ja tegeleda oma tööga. Isa laskis avaldada Robert Louise esimese kirjatöö, kui nooruk oli 16-aastane. See käsitles Pentlandi ülestõusu, mis toimus 1666, ja ilmus selle 200. aastapäevaks 1866. Selle pealkiri oli "The Pentland Rising: A Page of History, 1866". Stevensoni mõlemad vanemad olid tõsiselt ja hardalt presbüterlased. Lapsehoidja Alison Cunningham oli samuti paduusklik. Lapsehoidja jutud ja rahvapärimused põhjustasid Stevensonil õudusunenägusid ja üliõpilaspõlves ütles ta kristlusest lahti. See tekitas Stevensoni ja tema vanemate vahele hingelise lõhe ning nad jäid üksteisele võõraks. Robert Louis Stevensonist kujunes tolleaegses ajaviitekirjanduses uusromantilise suuna esindaja. Kirgliku rännumehena sõitis ta läbi Euroopa ja Ameerika, viimased aastad veetis nõrga tervise tõttu Vaikse ookeani saartel ja suri Samoal. Tema intriigilembestest teostest on eesti lugejani jõudnud romaanid "Aarete saar", "Must nool", "Röövitud", "Catriona" ja "Ballantrae isand" ning jutustused "Kurat pudelis", "Kummaline lugu dr. Jekyllist ja mr. Hyde'ist" jt. Paeluvalt käsitleb Stevensoni elu ja tööd Richard Aldington teoses "Mässaja portree" (eesti keeles 1983). "Aarete saar" (1883) "Must nool" (1883) "Prints Otto" (1885) "Kummaline lugu dr. Jekyllist ja mr. Hyde'ist" (1886) "Vangistatud" (1886) "The Master of Ballantrae" (1889) "The Wrong Box" (1889, koos Lloyd Osbourne'iga) "The Wrecker" (1892, koos Lloyd Osbourne'iga) "Catriona" (1893) "The Ebb Tide" (1894, koos Lloyd Osbourne'iga) "Weir of Hermiston" (1896, jäi lõpetamata) "Lapse luuleaed", tlk Heljo Mänd, 1979 Richard Aldington. "Mässaja portree. Robert Louis Stevensoni elu ja töö". Tõlkinud Kersti Tigane. Eesti Raamat, Tallinn 1983, 232 lk (lk 229–230 ka Stevensoni valikbibliograafia) Robert Louis Stevenson Ulmekirjanduse BAASis
Baldone

Baldone (saksa Baldohn) on linn Lätis Ķekava piirkonnas. Baldone asub Riia kesklinnast 28 km kagus. Sealne Baldone-80 puurauk on Baldone kihistu stratotüübiks. Ka kihistu on nime saanud Baldone järgi. Arheoloogiliste andmete põhjal oli Baldone ala asustatud juba kiviajal. Sealseid mineraalveeallikaid on esimest korda kirjalikult mainitud XV sajandil, asulat ennast aga XVII sajandil. Aastal 1648 rajati sinna mõis, mille juures hakkas tegutsema Kuramaa alade vanim rauasulatustöökoda, kus valmistati muu seas ka ankruid ja naelu. XVIII sajandil tekkis sinna kuurort. Aastal 1824 valmis sealse luteri kiriku hoone. Aastal 1901 valmis Mickeviczite jahiloss, mille ümber rajati mitmete eksootiliste puuliikidega park. Aastal 1950 sai Baldonest alev. Linn aastast 1991. Kuni 2009. aasta haldusreformini kuulus linn Riia rajooni. Aastatel 2008–2021 oli linn Baldone piirkonna keskus. Regionaalse kaitse all olevad muinsusmälestised on väävliallikas ja Baldone luteri kirik. Looduskaitse all on Baldone Valge lossi park, Baldone sanatooriumi park, Baldone luteri kiriku vaher ja Kaibalase elupuud. Lisaks kasvab linnas veel 14 looduskaitsealust nimetut põlispuud. Sanatooriumi administratiivhoone Mickewiczite jahiloss Vaade linnale Vanagkalnsilt Luteri kirik Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Baldone Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. mai 2018. Vaadatud 1. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuli 2016. Vaadatud 1. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2018. Vaadatud 1. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Baldone koduleht
Tallinna ühistranspordiliinid

Tallinna ühistranspordiliinid on Tallinna-sisesed ja kohati Tallinna lähiümbrust läbivad bussi-, trolli-, trammi- ja rongiliinid. Tallinnas on 2024. aasta 1. septembri seisuga 73 bussiliini, millest: 14 töötavad vaid tööpäeviti (liinid 9, 11, 14, 22, 26, 26A, 28, 30, 32, 45, 46, 47, 55, 64); 6 on ekspressliinid (liinid 9, 11, 14, 46, 47, 64); 1 sõidab laupäeviti, kuid mitte pühapäeviti (liin 7); kõikidel liinidel on madalapõhjalised järjekorrad; kõik 73 on Tallinna Linnatranspordi teenindamisel; pikim on liin 49 (Viimsi keskus – Lennujaam), ~52 km; lühim on liin 62 (Väike-Õismäe – Mäeküla), ~7 km Ööliinid on 91, 92, 93, 94, 95, 96 Marsruudina on toodud viimane marsruut enne liini sulgemist. Marsruudina on toodud viimane marsruut enne liini sulgemist. Vaata ka: Trammiliiklus Tallinnas Lõpp mudelinimetusel tähistab regiooni, kuhu tehase toodang suunati. SU – Soviet Union (Nõukogude Liit); D – Deutschland (Saksamaa) Vaata ka: Trollibussiliiklus Tallinnas Tallinna Linnatranspordi AS MRP Linna Liinid Tallinna Autobussikoondis Tallinna Linnatranspordi AS Tallinna ühistransport Tallinna ühistranspordis sõidu eest tasumise korra ja sõidupiletite hindade kehtestamine (al 1.01.2009) Ühistranspordiseadus yhistransport.eu, Tallinna ühistransporti kirjeldav veebisait
Pürotehnika

Pürotehnika on põlevate ja plahvatavate lõhkeainetega tegelev tehnikaharu. Pürotehnika asjatundja on pürotehnik. Ilutulestik on vaatemäng, mis põhineb pürotehnilise aine põlemisel tekkivatel järjestikustel valgus-, suitsu- või heliefektidel. Pauguti on teravaid kilde mitteandvasse paberist või plastmassist kesta paigutatud pürotehniline toode, mis laengu süttimisel tekitab peamiselt heliefekti (paugu) ning mida kasutusloas nimetatakse paugutiks. Pürotehnilises tootes sisalduva pürotehnilise aine kogusest ja omadustest ning pürotehnilise toote kasutusotstarbest ja ohtlikkusest sõltuvalt jaotatakse pürotehnilised tooted järgmistesse klassidesse: klass I – pürotehniline toode, mis on ette nähtud kasutamiseks kodustes tingimustes ja siseruumides (mänguilutulestik); klass II – pürotehniline toode, mis on ette nähtud kasutamiseks välitingimustes ja piiratud alal (väike ilutulestik); klass III – pürotehniline toode, mis on ette nähtud kasutamiseks välitingimustes ja aladel, mis võimaldavad suurt ohuala (keskmine ilutulestik); klass IV – pürotehniline toode, mis on ette nähtud kasutamiseks professionaalse kasutaja poolt (suur ilutulestik); klass T – tehnilise otstarbega pürotehniline toode. Pürotehnilised tooted jaotatakse kasutamise otstarbest tulenevalt järgmistesse allklassidesse: allklass T1 – peamiselt sisetingimustes kasutamiseks ettenähtud pürotehniline toode, mille pürotehnilise efektiga ei kaasne mürgiste gaaside, sööbivate ainete ega raskete, teravnurksete või kuumade lenduvate osakeste teket; allklass T2 – pürotehniline laskemoon ja signaalvahendid; allklass T3 – väiksema ohtlikkuse tasemega põllumajandusotstarbeline või muu eriotstarbeliseks kasutamiseks ettenähtud pürotehniline toode, sealhulgas tuletikud.
Sibul (organ)

Sibul on taime jämenenud maa-alune lühivõsu, mille ülesanneteks on varuainete säilitamine, taime levik ning vegetatiivne paljunemine. Sibul koosneb sibulakannast ja sellele kinnituvatest, tihedalt paiknevatest, lihakatest sibulasoomustest. Sibul võib sisaldada ka õisiku algmeid. Sibulakand on sibultaime tugevasti lühenenud ja muundunud vars. Sibulakannale kinnituvad lisajuured ja sibulasoomused. Kanna tipus ja soomuste vahel asuvad pungad. Sibulakannal asuvast tipupungast areneb maapealne võsu, külgpungadest arenevad tütarsibulad. Sibulakanna alumisest osast kasvavad välja juured. Sibulasoomused on sibultaime muundunud lehed. Lihakate sibulasoomuste ülesandeks on varuainete säilitamine. Välimistest, kuivanud sibulasoomustest moodustub sibula kest, mis kaitseb sisemisi soomuseid. Kestsibulad koosnevad sibulasoomustest, mis ümbritsevad üksteist täielikult (harilik sibul). Soomussibulad koosnevad kitsastest soomustest, mis puutuvad kokku vaid serviti ega kata üksteist (liiliad). Sibulad võivad olla mitmeaastased või üheaastased ning igal aastal asendussibulaga täielikult asenduda. Mitmeaastasel sibulal tekib igal aastal keskosas uusi soomuseid ja samal ajal hävib osa välimisi soomuseid. Külgpungadest arenevad tütarsibulad asuvad algused emasibula soomuste vahel, nihkuvad iga kasvuperioodiga üha enam sibula välisossa, kuni lõpuks eralduvad emasibulast täielikult. Üheaastane sibul asendub igal kasvuperioodil täielikult. Tekkivad tütarsibulad eralduvad kohe. Liitsibul koosneb ühise kuivsoomusega ümbritsetud eraldi kestades tütarsibulatest. Mugulsibulal paikneb säilituskude mitte sibulasoomustes, vaid sibulakannas. Stoolonisibul tekib sibulakannast lähtuva maa-aluse stooloni ehk võsundi tippu. Lisaks harilikule sibulale ja teistele laukudele on sibulad paljudel ilutaimedel (liilial, nartsissil, ratsuritähel, lumikellukesel, tulbil jt). Nartsissi kestassibul Liilia soomussibul Küüslaugu liitsibul Tulbi sibul stoolonisibulaga
Brasiilia hoovus

Brasiilia hoovus on soe hoovus Atlandi ookeanis. Hoovab mööda Lõuna-Ameerika idarannikut lõunasse.
Isla del Sol

Isla del Sol ehk Titicaca saar on saar Titicaca järves. Pindala 14,3 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 4081 meetrit üle merepinna, 269 meetrit üle järvepinna. Kuulub Boliiviale.
Lampertswalde vald

Lampertswalde vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi. 1. jaanuaril 2012 liideti vallaga Weißig am Raschützi vald. Adelsdorf (nimi SDV aegadest: Dorf der Jugend), Brockwitz, Mühlbach, Quersa, Schönborn Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gemeinde-lampertswalde.de
Nauwalde vald

Nauwalde vald on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi. 2013. aastal liideti ta Gröditzi linnaga. Nauwalde, Spansberg, Schweinfurth ja Nieska.
Frankfurdi lennujaam

Frankfurdi lennujaam (IATA: FRA, ICAO: EDDF) on Saksamaa peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennuliini Lufthansa baasjaam. Lennujaam avati 1936. aastal. Lennujaam asub umbes 10 km Maini-äärsest Frankfurdist edelas. Frankfurdi lennujaam oli 2009. aastal liikluse intensiivsuse ja reisijate arvu poolest Euroopa kolmas, veetud lasti poolest aga Euroopa suurim lennujaam. Aastatel 1991–2009 lendas liinil Frankfurdist Tallinna Estonian Air. Sama liini on teenindanud 2004–2010 Lufthansa CityLine, alates 2010 Lufthansa. Frankfurdi lennujaama veebisait
Qingdao Shi

Qingdao Shi [Qīngdǎo Shì] (青岛市) on allprovintsilinn Hiinas Shandongi provintsis. Haldusüksuse keskus on Shinani linnarajoon. Qingdao linnastu  Qingdao Shi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Nünchritzi vald

Nünchritzi vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis Elbe jõe ääres Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi. Grödel, Roda, Weißig, Zschaiten, Diesbar-Seußlitz, Goltzscha, Leckwitz, Merschwitz, Naundörfchen, Neuseußlitz ja Nünchritz. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.nuenchritz.de
Priestewitzi vald

Priestewitzi vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi. Altleis Baselitz Baßlitz Blattersleben Böhla Böhla Bhf. Döschütz Gävernitz Geißlitz Kmehlen Kottewitz Laubach Lenz Medessen Nauleis Piskowitz Porschütz Stauda Strießen Wantewitz Zottewitz Nauleis Dallwitz Porschütz Priestewitz Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Röderaue vald

Röderaue vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi. Frauenhain, Koselitz, Pulsen ja Raden. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.roederaue.de
Aboisso departemang

Aboisso departemang on departemang Elevandiluuranniku kaguosas Lõuna-Comoé piirkonnas. Departemangu keskus on Aboisso linn. Elanike arv on hinnanguliselt 225 000. Iga aasta novembris või detsembris toimuvad jamsipidustused, mille korraldab iga kord erinev sanvide küla. Aboisso departemangust on pärit maalikunstnik Michel Kodjo (sündinud Soumier-Bias) ja laulja Soum Bill (sündinud Aboisso linnas) Krijambo Assinie-Maffia Tiagba Ayame'i järved Elima
Walesi korgi

Walesi korgi või korgi (corgi) võib tähendada kaht Walesist pärit koeratõugu: Pembroke'i Walesi korgi Cardigani Walesi korgi
Arianism

Arianism ehk ariaanlus oli 4.–7. sajandil levinud kristlik õpetus, mis on saanud nimetuse Aleksandria presbüteri Areiose järgi. Ariaanluses polnud kolmainsusõpetust sellisel kujul nagu usutunnistustes, mis sõnastati esimestel oikumeenilistel kirikukogudel, Areiose õpetuse vastu. Ariaanlik kristoloogiline õpetus eitab enne loomist olevat (pre-eksisteerivat) Jeesus Kristuse kui Jumala Poja täielikku jumalikkust. Areios väitis, et "oli aeg, kui teda ei olnud," ja seega on Kristus loodud ja ajalik. See on vastuolus kolmainsuseõpetusega. Kirik kuulutas Nikaia I kirikukogul (325) arianismi väärõpetuseks ja pani Aleksandria Areiose (surn 336) kirikuvande alla. Arianismi tähtsad esindajad olid Areiose kõrval Eusebius Nikomedeiast, Eunomios, vastupaavst Felix II, Wulfila ja Konstantinoopoli patriarhid Makedonios, Eudoxios Antiookiast, Demophilos ja Maxentius. Arianismi tähtsamad vastased olid Athanasios Aleksandriast, Basileios Kaisareast, Gregorios Nazianzosest, Gregorios Nyssast, Ambrosius Milanost ja Hilarius Poitiers'st. Hilisantiikajal kasutasid Nikaia I kirikukogu otsuste pooldajad oma vastaste kohta nimetust "ariaanid" ka juhul, kui need tegelikult ei olnudki Areiose õpetuse pooldajad. Mitmed germaani rahvad, nagu läänegoodid, langobardid, burgundid ja vandaalid, omandasid ristiusu esmalt arianismi kaudu. Kui Nikomeedia piiskop ariaan Eusebios pühitses Wulfila (311–383) gootide piiskopiks, võtsid idagermaanlased vastu ristiusu Areiose õpetusena. Alles Frangi kuningas Chlodovech I võttis ristiusu vastu katoliku õpetusena. Kuna Muhammad oli legendi järgi kaupmehena kohtunud ariaanliku eremiidi Sergiosega, siis on alust arvata, et arianism mõjutas ka islami kujunemist. Nagu arianismis, nii ka islamis tunnustatakse Jeesust kui Jumala saadikut ja prohvetit, kuid mitte kui jumalust. Pärast reformatsiooni tekkis kolmainsuse vastane liikumine, mis taaskasutas arianismi arusaamu (selle liikumise pooldajad kutsusid end poola vendadeks). 18. sajandil levis arianism Inglismaal, eesotsas Isaac Newtoniga. Katoliiklik entsüklopeedia arianismist (inglise keeles)
Cardigani Walesi korgi

Cardigani Walesi korgi on Walesist pärit koeratõug. Cardigan on pikema saba ja tugevama kehaehitusega kui teine korgitüüp, Pembroke'i Walesi korgi. Cardigani Walesi korgi on karjakoer, kes on 26–31 cm kõrge ja kaalub kuni 17 kilo. Cardiganiga saab edukalt teha koerasporti, näiteks agility't. Tõukirjeldus Koer.ee-s Eesti Briti Karjakoerte Ühing Kennel Astersland
Eemi meri

Eemi meri oli veekogu, mis asus umbes praeguse Läänemere kohal Eemi jäävaheaja perioodil, umbes 130 000–115 000 aastat tagasi. Eemi meri oli praegusest Läänemerest suurem ja peaaegu sama soolase veega kui Atlandi ookean. Tol perioodil oli maailmamere tase umbes 5–7 meetrit kõrgem, ka Eemi merel. Nimi "Eemi" tuleneb Hollandi Eemi jõe nimest.
Frangid

Frangid olid germaani hõimurühm, kes asusid 3. sajandil eKr Reini jõe paremal kaldal. Sõna "frangid" seostatakse nende relva, kaheteralise sõjakirve francea nimetusega. Tähenduseks on tõlgendatud 'julged' ja 'vabad'. Frangid jagunesid ripuaari frankideks (nn kaldaäärsed frangid) ja saali frankideks (nn mereäärsed frangid). Frangid moodustusid 2.–3. sajandil Magna Germania ääremail paljude väikeste hõimude liitudest. Franke mainiti Rooma allikates esimest korda 250ndate lõpus nimega Franci. Saali frangid ja ripuaari frangid laiendasid oma ala algul eraldi. Saali frangid läksid umbes 4. sajandi keskpaiku üle Reini, hõivasid sealsed alad ja vallutasid Kölni. Üle Toxandria läksid nad edasi Gallia. Ripuaari frangid läksid üle Reini keskjooksu läbi Moseli jõe piirkonna lõunasse ning Gallia Belgicasse. Julianus Apostata asundas frangid Maasi ja Schelde jõe vahelisele alale. Frangid andsid head täiendust roomlaste sõjaväele. Frangi riigi rajas kuningas Chlodovech I Merovingide dünastiast. Ta võttis 496 vastu katoliku usu, tagades sellega oma riigile kiriku toetuse. 6. sajandiks hõlmas Frangi riik kogu Gallia. Baltisakslased Normannid Varjaagid Günther Drosdowski (toim). Das Herkunftswörterbuch, kd 7, Etymologie der deutschen Sprache, Dudenverlag, Mannheim 1989, ISBN 3-411-20907-0, lk 202.
California hoovus

California hoovus on külm hoovus Vaikses ookeani idaosas. Hoovab mööda Põhja-Ameerika läänerannikut lõunasse. Hoovus saab alguse Briti Columbia lõunaosa lähedalt ja ulatub kuni Mehhiko Baja California osariigi lõunaosani. Hoovuses esineb ka süvaveekerge, mis muudab California rannikuvee veel külmemaks, aga toitainerikkamaks, mis on soodne mereelustikule.
Tim Owens

Tim "Ripper" Owens (sünninimi Timothy S. Owens; sündinud 13. septembril 1967) on USA laulja. Owens on laulnud mitmes heavy metal'it viljelevas bändis, neist kuulsamad on Judas Priest, Iced Earth ja Beyond Fear, viimases tegutseb ta ka praegu (alates 2005. aastast). Aastatel 2008–2010 oli ta laulja projektis Yngwie Malmsteen's Rising Force. Samast aastast tegutseb ta ka tribüütbändis Hail!, mis mängib mitme tuntud metal-bändi lugusid. Hüüdnime "Ripper" võttis ta Judas Priesti samanimelisest laulust, kui esines tribüütbändi British Steel ridades. Ametlik koduleht
Presbüter

Presbüter (kreeka keeles presbyteros, vanem) oli varakristlikus kirikus kogudusevanem. Nimetust kasutatakse tänapäeval ka vaimuliku tähenduses. Preester
Blas de Lezo (F-103)

Blas de Lezo (F-103) on Hispaania mereväe fregatt. Fregatt on nimetatud Hispaania admirali Blas de Lezo y Olavarrieta (1689–1741) järgi. Laeva peamiseks ülesandeks on õhutõrje. Fregatt kuulub ühte NATO neljast alalisest mereväeeskaadrist (SNMG1) ning selle ülesanneteks on vaatlus-, embargo-, pääste- ja terrorismivastased operatsioonid. 27.–31. märtsini 2008 peatus Blas de Lezo Tallinna Vanasadamas. Tallinna külastavad Hispaania ja Portugali fregatid
Mikrofüüdid

Mikrofüüdid on väikesed veetaimed, mille all tavaliselt mõeldakse mikroskoopilisi vetikaid. Mikrofüütide elukeskkond võib olla kas mage- või mereveeline. Mikrofüüte vastandatakse makrofüütidele. Makrofüüdid Veetaimed
Väinameri

Väinameri (varasema nimega Muhu väin) on käärulise rannajoonega madal saarterikas Läänemere osa, mis paikneb Lääne-Eesti saarte (Saaremaa, Hiiumaa, Muhu, Vormsi) ning mandri vahel. Väinamere pindala on umbes 2200 km². Saari ja mandrit eraldavad üksteisest väinad: Voosi kurk eraldab mandrit ja Vormsit, Hari kurk Vormsit ja Hiiumaad, Soela väin Hiiumaad ja Saaremaad, Väike väin Saaremaad ja Muhut ning Suur väin Muhut ja mandrit. Üle Väikese väina ehitati 1894-1896 Saaremaad ja Muhu saart ühendav 3,6 km pikkune tammtee. Läbi Väinamere idaosa, mida tunti Moonsundi nime all, kulges varem tähtis, kuid keeruline meretee Soome lahe ja Liivi lahe vahel. Selle ohtlikkusele viitab Suure väina sissepääsu juures asuva Viirelaiu saare keskajast pärinev nimi Paternoster (meieisapalve algussõnad ladina keeles). Madala ja väikese veeväljaga Väinamere hüdroloogilised tingimused erinevad tunduvalt saartest läände jääva mere omadest. Siin on nõrgem lainetus, suurem veetemperatuuri aastane kõikumine, väiksem vee soolsus ja läbipaistvus ning paksem ja püsivam jääkate kui avameres. Sõjasadama rajamise tõttu Rohukülla süvendati Esimese maailmasõja eel läbi väinade kulgevaid laevateid. Need tööd olid mahult suurimad taolised Tsaari-Venemaal üldse. Suurematele laevadele on Väinameri liiga madal, keskmine sügavus on ainult viis meetrit. Vaid Kesselaiu ja Muhu vahel ulatub sügavus 24 meetrini. Üle Väinamere kulgevad parvlaevaliinid, mis ühendavad suuremaid saari nii mandriga kui ka omavahel. Keerulised navigatsioonitingimused ja vahelduv maastikupilt on teinud Väinamere populaarseks purjetajate seas (Muhu väina regatt). Väinamere peamine püügikala on räim, teatud tähtsus on veel ahvenal ja tuulehaugil.  Pikemalt artiklis Väinamere saared Väinameres on üle 300 saare. Neid nimetatakse laidudeks, rahudeks ja karedeks. Laiud on suuremad saared, kus taimkattes esinevad peale niitude veel kadastikud, puisniidud ja metsad. Niitudega väiksemad saared on rahud ja väikesed kivised saarekesed on kared. Väinamere saared on noored, vabanenud mere alt Limneamere staadiumi kestel. Vanimaks saareks on Kesselaid, mille kõrgemad osad tõusid üle merepinna umbes 5000 aastat tagasi. Saarnaki ja Kaevatsi arengulugu on kestnud umbes 2000 aastat. Kassari laht Väinamere hoiuala Väinamere linnuala Väinamere loodusala Urve Sepp. "Väinamere saared" – "Lääne-Eesti rannikualade loodus". Tallinn: Valgus, 1970, lk 17–25. Pildid, artiklid
Preester

Preester (ladinakeelsest sõnast presbyter < kreekakeelsest sõnast πρεσβύτερος presbýteros, 'vanem') on vaimulik, kes on kindla korra järgi ametisse pühitsetud ja kellel on õigus riituste läbiviimiseks. Naispreestrit nimetatakse preestrinnaks. Laiemas tähenduses on preester kindla rituaali täitja, kes kuulub suuremasse organisatsiooni. Religiooniloos nimetatakse preestriteks kõikide religioonide riituste läbiviijaid (vahel ka ekslikult). Üldisel juhul mõeldakse preestri all ametliku kultuse läbiviijat (näiteks Egiptuse, Assüüria, Kreeka, inkade, maiade, brahmanismi, lamaismi preestrid), kellele vastanduvad näiteks prohvet, šamaan, nõid. Viimaste tegevuses on põhiline kontakt üleloomulike jõududega ja nad ei pruugi kuuluda usulistesse hierarhiatesse. Kui mõnes religioonis kasutatakse väljendit "/.../ templipreestrid", peetakse silmas kultuse läbiviijate organiseeritud vormi. Kitsamas tähenduses on preester katoliku, õigeusu, luterliku või mõne teise kiriku vaimulik, kellel on sakramentide jagamise õigust andev pühitsus. pastor praost ülempreester (ülempreestrinna)
Álvaro de Bazán-klassi fregatid

Álvaro de Bazán klassi fregatid (tuntud ka kui F100 klassi fregatid) on fregattide klass Hispaania mereväe alluvuses. Fregattide klass on nimetatud Hispaania admirali Álvaro de Bazáni (1526–1588) järgi. Álvaro de Bazán (2002) Almirante Juan de Borbón (2003) Blas de Lezo (2004) Méndez Núñez (2006) Cristobal Colón (2011) Juan de Austria (2012) en:Aegis Combat System en:Fridtjof Nansen class frigate – Norra en:Hobart class destroyer
Eros

Eros on vanakreeka mütoloogias armastuse jumal, Aphrodite ja Arese poeg. Teda kujutati peamiselt tiivulise lapse või noorukina, vibu ja nooltega käes, mõnikord ka seotud silmadega.
Vasco da Gama (F330)

NRP Vasco da Gama (F330) on Portugali mereväe fregatt. Fregatt on nime saanud Portugali meresõitja ja maadeavastaja Vasco da Gama (1460 või 1469 – 1524) järgi. NRP märgib Portugali mereväge (Navio da República Portuguesa). Fregatt ehitati Blohm + Vossi tehases Hamburgis (Saksamaal) esimesena kolmest Vasco da Gama klassi fregatist. Laeva meeskonna suurus on 180. 27.–31. märtsini 2008 peatus Vasco da Gama Tallinna Vanasadamas. Fregatt Portugali merevägi Eesti Kaitsevägi: Tallinna külastavad Hispaania ja Portugali fregatid