laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pärnu Nikolai kogudus

Pärnu Nikolai kogudus oli luterlik saksa kogudus Pärnu linnas, mis kasutas Pärnu Nikolai kirikut. Kogudus kuulus (enne teist maailmasõda) EELK Saksa praostkonda. Pärnu Nikolai kogudus likvideeriti 28. augustil 1940 ja samast päevast nimetati Pärnu Eliisabeti II kogudus Pärnu Niguliste koguduseks. 1566–1571, Andreas Hermann, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor ca 1585, Martin Westphal ca 1588 Simon Blankenhausen/ Blankenhagen 1600...1622, Johann Schwanning/Schwaningk 1610–1617, Simon Blanckenhagen, Pärnu Nikolai koguduse eesti koguduse pastor 1641–1657, Friedrich Löwenstein 16 .. –1679, Johann Jacob Segius 16 .. –1680, Johann Vestring 1703–1704, Nicolaus Bergius, Pärnu saksa koguduse pastor 1707– , Jacob Andreas Zimmermann (circa 1679–1731) 1743– Johann Ludwig Voit 1748–1768 Georg Matthäus Schnetter, Pärnu Nikolai koguduse pastor 1769–1786, Wilhelm Scipio, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor 1787–1807, Johann Karl Theodor Stein, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor 1807–1810, Christian Gottlieb Mayer, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor 1810, Karl Heinrich Wolleydt, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor 1854–1881, Heinrich Otto Reinhold Girgensohn, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor 1920–1934, Wilhelm Kentmann, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor 1934–1939, Waldemar Thomson, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor 1940. aastal liideti Nikolai kogudus Pärnu Eliisabeti 2. kogudusega, mille eesotsas oli õpetaja August Arumäe Pärnu Vaestesõprade Selts Kiriku Teataja, 17 september 1940 Kiriku Teataja, 17 september 1940 Heinrich Laakmann. DAS BÜRGERBUCH VON PERNAU 1615-1797, J. G. KRÜGER, TARTU 1936, seite 1 Heinrich Laakmann. DAS BÜRGERBUCH VON PERNAU 1615-1797, J. G. KRÜGER, TARTU 1936, seite 7 Aarma, Liivi. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885. 2. raamat. Tallinn: G. ja T. Aarma Maja OÜ, 2007, lk 29 Voldemar Ilja, HERRNHUUTLASE MICHAEL PETERSENI REISIPÄEVIKUST: HERRNHAAGIST EESTIMAALE JA TAGASI, 1742-44 Nikolai kirik — Pärnu vanim pühakoda, Uus Eesti Pärnu Uudised, nr. 85, 17 aprill 1940 Mis saab Pärnu Nikolai kirikust?, Päewaleht, nr. 24, 26 jaanuar 1940 Pärnu Vaestesõprade Selts - EAA.3492, www.eha.ee Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Deutsche Stadtgemeinde zu St. Nicolai, 1843 seite 28 Koguduse lugu: Pärnu Nikolai kogudus, e-kirik.eelk.ee, 11. NOV. 2021
Enterprise (atraktsioon)

Enterprise on 1972. aastast toodetud lõbustusatraktsioon, mis koosneb suurest rattakujulisest raamist, sellele kinnitatud gondlitest sõitjate jaoks, alusest ja tõstemehhanismist. Atraktsiooni töötamisel hakkab alguses horisontaalasendis seisev ratas päripäeva pöörlema kuni saavutab kiiruse, mille juures sõitjad püsivad tsentrifugaaljõu mõjul istmetel, ning tõuseb siis aeglaselt vertikaalasendisse. Inimesed, kes on parasjagu jõudnud pöörleval rattal ülemisse punkti, paiknevad peaga maa suunas. Atraktsioonil on 20 gondlit, igas kaks üksteise taga asetsevat istekohta.
Toronto Peetri kogudus

Toronto Peetri kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Välis-Eesti piiskopkonna, kuni 2010. aastani Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus Torontos. Kogudus kasutab Toronto Peetri kirikut. Koguduse õpetaja on Mart Salumäe, juhatuse esimees on Naani Holsmer. 2023 a. esitas juhatus kogudusele ettepaneku müüa maha kiriku hoone selleks, et kindlustada koguduse tuleviku. Juhatuse väitel oleks see lubanud väiksema kogunemiskoha leida ning katta koguduse jooksvad kulud. Ettepaneku poolt hääletas napilt alla vajaliku 2/3 enamuse ja seega ei võetud vastu. Uus juhatus, koosnedes kiriku müümise kriitikutest, võttis üle aklamatsiooni korral ning otsustas loobuda kiriku õpetajast ning jumalateenistustest, peale erakorraliste juhuste. Samuti otsustati üürida välja õpetaja korteri selleks, et kasumit teenida. http://toronto.peetri.eelk.ee/doc/tekstid/Curriculum_Vitae_in_English.pdf https://web.archive.org/web/20141128122133/http://www.peetrikirik.ca/juhatus-executive (vaadatud 28.11.2014) Koguduse koduleht
Lõikumissuhete printsiip

Lõikumissuhete printsiip on geoloogiline seaduspärasus, mille kohaselt on geoloogiline struktuur, mis lõikab teist struktuuri, lõigatavast struktuurist noorem. Näiteks daik, mis lõikab graniitset batoliiti, peab olema batoliidist hiljem moodustunud.
Peterburi Jaani kogudus

Peterburi Jaani kogudus on Peterburis Jaani kirikus tegutsev eesti kogudus. Eestikeelseid jumalateenistusi hakati Peterburis pidama juba 1787. aastal. Iseseisev Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistooriumi Peterburi konsistooriumiringkonna Jaani kogudus (saksa keeles St Johannis in St Peterburg) loodi 1842. aastal. Aastal 1930 kogudus suleti. 1909. aastal oli kogudusel 24 000 liiget. Kogudus alustas taas tegevust 1994. aastal ja 2010. aasta seisuga oli kogudusel 50 liiget. Koguduse väljaanne on Peterburi Teataja. Jeremias Ludwig Hoffmann (1787–1801), Peterburi Jaani koguduse pastor Heinrich Heinemeyer (1801–1803), Peterburi Jaani koguduse pastor Friedrich Samuel Seider (1803–1805), Peterburi Jaani koguduse pastor Michael Lundberg (1805–1829), Peterburi Jaani koguduse pastor Heinrich Köbke (1831–1833), Peterburi Jaani koguduse pastor Georg Paul Ernst Reinfeldt (1834–1849), Peterburi Jaani koguduse pastor Cornelius Laaland (1849–1877), Peterburi Jaani koguduse pastor Konrad Freifeldt (1877–1880), Peterburi Jaani koguduse pastor Jakob Hurt (1880–1901), Peterburi Jaani koguduse pastor Rudolf Kallas (1901–1913), Peterburi Jaani koguduse pastor Jaak Valk (1914–1920), Peterburi Jaani koguduse pastor Friedrich Stockholm (1914–1918), Peterburi Jaani koguduse abiõpetaja Jaan Adamson, Peterburi Jaani koguduse abiõpetaja 1906–1913, Teškovo ja Jamburgi eesti koguduse õpetaja 1914–1919 Peterburi Jaani koguduse vaimulikud Tiiu Pikkur. Peterburi Jaani kiriku ajalugu sai raamatusse. Eesti Kirik, 20. mai 2009 Kai Kalamees. Peterburi Jaani kirik kui rahvuslik väljakutse. Postimees, 12. aprill 2008 Liina Raudvassar. Peterburi Jaani kirik kerkib siiski. Eesti Kirik, 2. märts 2010 Matthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift, Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865, lk. 118-119
FI

FI võib tähendada järgmist: Tartu Ülikooli füüsika instituut ...
Arkaadia piirkonnaüksus

Arkaadia piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Αρκαδίας) on Kreeka piirkonnaüksus Peloponnesose piirkonna keskosas. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Trípoli. Arkaadia piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on: Gortynía vald (3) Megalópoli vald (5) Nótia Kynouría vald (4) Trípoli vald (1) Vóreia Kynouría vald (2)
Mauri arhitektuur

Mauri arhitektuur on arhitektuuristiil, mis valitses keskajal Põhja-Aafrikas ja osal Hispaania ja Portugali aladel (Al-Andalus), mida 711.–1492. aastatel valitsesid maurid. Parimad säilinud näited mauri arhitektuurist on Córdoba mošee (La Mezquita), Alhambra palee Granadas (1338–1390) ja Giralda Sevillas (1184). Märkimisväärsete näidete hulka kuuluvad veel varemeis linn Medina Azahara (936–1010), endine mošee praegune San Cristo de la Luzi kirik Toledos, Aljafería Saragossas ja supelasutused Rondas ja Alhamas Granadas. Alates 711. aastal toimunud Jerez de la Frontera lahingust kuni Granada langemiseni 1492. aastal kuulus suur osa Hispaaniast araablaste võimu alla. Mauri-islami mõju Õhtumaa traditsioonilisele kristlikule kunstile tingis hispaania romaanikas ja gootikas iseloomuliku eriarengu. Romaani ja mauri elementide segunemist (10. ja 11. sajandil) nimetatakse mosaraabia stiiliks, gooti ja mauri elementide segu (õitseaeg 14. ja 15. sajandil) mudéjar-stiiliks. 15. sajandi lõpus lisandus veel platereskne stiil, segu mudéjar-stiilist, hilisgootikast ja itaalia renessansist. Mauride valitsemise algusaastaid iseloomustab tüüpiliste islami arhitektuuri vormide ülevõtmine, nagu avatud õuemošeed, minaretid ja kindlusetornid, hoburaudkaar, stalaktiitvõlv jne. Hiljem arenes välja erakordselt rikkalik ornamentika (seinadekoor värvitud ja ažuursest stukist, azulejo, moreskid) ning kõrgetasemeline kunstkäsitöö. Mauri ilmaliku kunsti kuulsaim näide on Alhambra (araabia keeles "punane linnus") Granadas, mille ruumid asetsevad idamaise kombe kohaselt ümber sammastega siseõue. Maurische Architektur. Die Architektur Stil. – HiSoUR Kunst Kultur Ausstellung Kunstileksikon. Kirjastus "Kunst", Tallinn 2000. Lk 343. Uusmauri stiil  Mauri arhitektuur – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ferguson (Missouri)

Ferguson on linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis Saint Louise maakonnas. Fergusoni kõrgus merepinnast on 153 meetrit. Linna pindala on 16,06 ruutkilomeetrit, millest 16,03 km² on maismaa ja 0,03 km² vesi. Ferguson sai linna õigused 1894. aastal. Emerson Electric kolis oma peakorteri Fergusoni 20. sajandil. 2014. aasta 9. augustil sai 18-aastane Michael Brown surmavalt haavata politseinik Darren Wilsoni poolt tulistatud kuulist. 24. novembril langetas vandemeeste kogu otsuse, et ei esita Wilsonile Browni surnuks tulistamise asjas süüdistust. Otsuse avalikustamisele järgnesid nii rahumeelsed protestid kui rahutused. Novembri lõpus lahkus politseinik Wilson teenistusest. 2010. aasta 1. jaanuaril elas Fergusonis 21 203 inimest, asustustihedus 1320 inimest ruutkilomeetri kohta. "Population and Housing Unit Estimates". Vaadatud 9. juuni 2017. Geographic Names Information System (GNIS) details for Ferguson, Missouri; United States Geological Survey (USGS); October 24, 1980. "US Gazetteer files 2010". United States Census Bureau. Vaadatud 08.07.2012. "Ferguson Missouri". AboutStLouis.com. Vaadatud 13. august 2014. "City History". City of Ferguson. Vaadatud 25. november 2014. "Ferguson Chief Names Darren Wilson as Cop Who Shot Michael Brown". NBCNews.com. 15. august 2014. Vaadatud 15. august 2014. Berman, Mark; Lowery, Wesley (15. august 2014). "Ferguson police call Michael Brown a robbery suspect, identify Darren Wilson as officer who shot him". Vaadatud 15. august 2014.{{cite news}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Alcindor, Yamiche; Welch, William M. (24. november 2014). "No indictment in Ferguson case". USA Today. Vaadatud 24. november 2014. Moni Basu, Holly Yan and Dana Ford, CNN (24. november 2014). "Ferguson: Fires and chaos erupts after no indictment - CNN.com". CNN. Vaadatud 25. november 2014.{{cite web}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Oliver Darcy (25. november 2014). "61 Arrested, At Least a Dozen Buildings Set Aflame Following Ferguson Grand Jury Decision". The Blaze. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. detsember 2014. Vaadatud 25. november 2014. "More than 400 arrested as Ferguson protests spread to other U.S. cities". Reuters. 26. november 2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. november 2014. Vaadatud 28. november 2014. "Missouri police officer who killed black teen resigns: report". Reuters. 29. november 2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. november 2014. Vaadatud 30. november 2014. "Missouri officer in fatal shooting resigned without severance: mayor". Reuters. 1. detsember 2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2014. Vaadatud 1. detsember 2014. City of Ferguson, ametlik veebisait Ferguson Citywalk downtown business district Ferguson Twilight Run Fergusoni linnaraamatukogu Ferguson Farmers' Market Philip Goines, My journey back to Ferguson, seeking a path forward, Reuters, 27. november 2014 Daniel Wallis ja Edward McAllister, Ferguson demonstrators to march 120 miles to Missouri state capital, Reuters, 29. november 2014
Löwen

Löwen, ka Löwe oli aadlisuguvõsa. Löweni aadlisuguvõsa liikmed olid kantud Rootsi rüütelkonna aadlisuguvõsade loendisse krahvisuguvõsana nr 84 ja vabahärrasuguvõsana nr. 207, 233, 276 ning tituleerimata aadlisuguvõsana nr 1739. 1649. aastal sai vana aadlist põlvnev ooberst Friedrich Löwe koos venna Gerhard Löwega (1608–1677) naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks, ning ühtlasi ka vapiparanduse. Nende suguvõsa immatrikuleeriti 1723 Löwe (Löwen) nime all Rootsi rüütelkonda aadlisuguvõsana Nr.1739. Suguvõsa kanti Eestimaa rüütelkonda 1746. aastal. Gerhard Löwe (langes 1610), Eestimaa aadlilipkonna rittmeister, Seira mõisnik ja 1603 aastast Koluvere linnuse komandant Friedrich von Löwen (1600–1669), Rootsi sõjaväelane (ratsaväe kindralleitnant), Eestimaa hertsogkonna sõja- ja maanõunik, Saaremaa kuberner, Koluvere linnusehärra Georg Johann von Löwen (1630–1681), Rootsi sõjaväelane, Eestimaa rüütelkonna peamees (1676–1680) Johann Gustav von Löwen (maetud 1680 Tallinnas), Rootsi sõjaväelane, Eestimaa aadlilipkonna major Friedrich von Löwen (1654–1744), Eestimaa asekuberner 1711 – 14.august 1730 parun Gustav Reinhold von Löwen (1690–1766), baltisaksa sõjaväelane, kindralmajor Peeter III Holsteini kaardiväes ja poliitik, Eestimaa rüütelkonna peamees (1734–1737) ja hiljem Eestimaa maanõunik. Eestimaa: Koluvere (Schloß Lode) (1603−1771) Soome: Mölby Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust Aadlivapid Ajalooarhiivis: von Löwe(n) Nordisk familjebok, 1912 lk.309 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...2, 1755, lk.1343–1345
Ferguson

Ferguson on mitmetähenduslik sõna Ferguson, linn Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis Marshalli maakonnas Ferguson, linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis Saint Louise maakonnas
Helle

Helle on naisenimi. Nimi on levinud Põhjamaades ja Eestis. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Helle 2194 naisel. Helle oli populaarsuselt 76. naisenimi. Helle oli keskmiselt 64 aasta vanune (mediaanvanus oli 66). Kõige populaarsem oli eesnimi Helle vanuserühmas 70–74, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 76,03. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Helle 1997 naisel. Helle oli populaarsuselt 82. naisenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Helle 3 inimesel. Helle Aan, eesti ajakirjanik Helle Aro, endine eesti ja Soome kergejõustiklane Helle Karis, eesti filmilavastaja Helle Laas, eesti näitleja Helle Meri, eesti endine näitleja Helle Metslang, eesti keeleteadlane Helle Perens, eesti geoloog Helle Pullmann, eesti psühholoog Helle Põld, eesti klaasikunstnik Helle Raa, eesti näitleja Helle Simm, eesti hüdrobioloog ja hüdrokeemik Helle Tallo, eesti suusataja ja spordipedagoog Helle Videvik, eesti keraamik Elle (eesnimi) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2020. Vaadatud 5. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.stat.ee/nimed/Helle Personvārdu datu bāze
Lünett (arhitektuur)

Lünett (prantsuse keeles lunette 'väike kuu'). Poolringi- või segmentkaarekujuline, enamasti dekoreeritud kaareväli ukse- ja aknaavade kohal. Kilpkaarega piiratud seinapind võlvitud ruumis, sageli maalinguga kaunistatud (lünettmaal). Kunstileksikon. Kirjastus Kunst, Tallinn 2000. Lk 312.
Kalasiirik

Kalasiirik on kalapõiemotiividest koosnev ehisring, mida kohtab sageli gooti akende ehisraamistiku kujunduses, aga ka friisidel, mööblikunstis ja mujal. Esineb elemendina hilisgooti leekestiilis. Kahest motiivist koosnev kalasiirik Kolmest motiivist koosnev kalasiirik Neljast motiivist koosnev kalasiirik Kuuest motiivist koosnev kalasiirik Kalapõismuster Kolmiksiir Neliksiir Reuleaux' kolmnurk http://www.keeleveeb.ee/dict/speciality/art/dict.cgi?word=kalasiir&lang=et
Räästakarniis

Räästakarniis ehk geison ehk pärgsimss on fassaadilt edasi ümber kogu ehituse ulatuv horisontaalne ehisliist, mis kreeka antablemaanis toetub tavaliselt friisile või sellel asetsevale hammaslõikele. Pärgsimss R. Paris, E. End. Kunstileksikon
Tektoonilised liikumised

Tektoonilised liikumised on endogeensed protsessid, mis väljenduvad maakoore vertikaal- või horisontaalsuunalistes liikumistes. Maakoore tektoonilist liikumist põhjustab vahevöö ainese aeglane konvektiivne liikumine, mis mõjutab maakoort. Tektooniliste liikumiste tagajärjel tekivad näiteks mäestikud, murrangud ja maavärinad.
Viljandi mõisa kalmistu

Viljandi mõisa kalmistu on kalmistu Viljandi kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Viljandi linnas Viljandi maakonnas. Kalmistu jääb Viljandi mõisa südamest linnulennult umbes 150 meetri kaugusele lõunaedelasse. See on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid säilinud on piirdemüür, trepid, juugendlikud väravapostid ja -leht, üksikuid hauatähiste osasid jm ehitiseosi. Viljandi linnust ümbritseva pargi osana on kalmistu ala üldiselt hooldatud, sellele maetute üldarv pole teada. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Ungern-Sternbergid 1907. aastal, sest siis suri Oswald von Ungern-Sternberg. Kalmistut rajades satuti Katariina kabeli varemetele, mistõttu seal viidi 1908. aastal läbi arheoloogilised kaevamised. Kalmistu kõrvale rajati 1931. aastal laululava, mille puitosad asendati 1950–1960. aastatel betoonist osadega. Uus laululava koos kõlakojaga ehitati 2013. aastal, kõlakoda ehitati osaliselt kalmistule. 1907 – Oswald Paul Conrad Constantin von Ungern-Sternberg (30. august (vkj) 1847 – 24. veebruar (vkj) 1907) 1934 – Emily Sophie Alexandrine von Ungern-Sternberg (sündinud von Wolff; 20. august (vkj) 1855 – 3. detsember 1934), tema abikaasa 1934 – Alexandrine Emily von Mensenkampff (sündinud von Ungern-Sternberg; 17. aprill (vkj) 1878 – 15. detsember 1934), nende tütar Jaanika Kressa. "Kalmistule laululava ehitada on barbaarne ja ebaeetiline". Sakala nr 174, 6. september 2012. Lk 2 Taavi Pae. "Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused". // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Alo Särg. "Viljandi (Schloß Fellin)". // Viljandimaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2007. Lk 120–122 Valdo Praust. "Viljandimaa mõisad". Tänapäev. Tallinn 2010. Lk 59 ja 267 Jaanika Kressa. "Kalmistule laululava ehitada on barbaarne ja ebaeetiline". Sakala nr 174, 6. september 2012. Lk 2 Laur Pihel. "Laululava rajatakse pärandit hoides". Sakala nr 187, 25. september 2012. Lk 2 Jaanika Kressa. "Viljandi mõisa kalmistu tuleb registrisse kanda". Sakala nr 188, 26. september 2012. Lk 2 "Viljandi laululava ehitamine on tekitanud terava vaidluse". ERR, 27. september 2012 Mart Siilivask. "Viljandi mõisa kalmistu. Eksperdihinnang kinnisasja mälestise tunnustele vastavuse kohta". Muinsuskaitseamet. Tartu 2012 Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013 Kultuurimälestis nr 14718 "Viljandi Katariina kabeli varemed, 15.saj." Kultuurimälestis nr 27010 "Viljandi vanalinna muinsuskaitseala" Viljandi mõisa kalmistu. Viljandimaa kalmistute bibliograafia Viljandi mõisa kalmistu värav. Viljandimaa kalmistute bibliograafia Laululava tagant asuti mõisarahva kadunud haudu otsima, sakala.postimees.ee, 25. oktoober 2021
Wayne Dennis

Wayne Dennis (1. september 1905 Ohio, Washingtoni maakond – 21. juuli 1976) oli USA psühholoog, kes tegeles eelkõige lastepsühholoogiaga. Ta sai 1926 Marietta College'ist bakalaureusekraadi ja 1930 Clarki Ülikoolist doktorikraadi. Aastatel 1929–1942 oli ta Virginia Ülikooli abiprofessor (vaheaegadega 1936–1937, kui ta oli Yale'i Ülikooli teadur, ja 1937–1938 Clarki Ülikooli külalisprofessor. 1942–1946 oli ta Louisiana Osariigi Ülikooli professor ja psühholoogia osakonna juhataja. Sellest kolm aastat teenis ta United States Naval Reserve'i leitnandina ja Office of Naval Researchi eriseadmete osakonna ergonoomika sektoris. 1946–1951 oli ta Pittsburghi Ülikooli professor ja psühholoogiaosakonna juhataja. 1951–1962 oli ta Brooklyn College'i professor ja psühholoogiaosakonna juhataja. 1962–1964 oli ta New Yorgi Linnaülikooli üldpsühholoogia doktoriõppekava juht. 1953–1958 oli ta ajakirja Psychological Bulletin toimetaja. Aastal 1970 sai ta Brooklyn College'i emeriitprofessoriks. Aastatel 1955–1956, 1958–1959, 1964–1965 ja 1974–1975 oli ta Beiruti Ameerika Ülikooli külalisprofessor. 25. mail 1976 oli tal autoõnnetus, milles ta murdis kaela. Ta jäi selge mõistuse juurde, kuni ta päev enne surma langes koomasse. Kevadel 1956 leidis Dennis Iraanist lastekodusid, kus umbes kaks kolmandikku aastastest lastest ei osanud iseseisvalt istuda ja 80% kolmeaastastest ei osanud kõndida. Selle põhjustest kirjutab ta 1960. aasta artiklis. Beirutis tegi Dennis kultuuridevahelisi uuringuid Laura Goodenoughi inimese joonistamise testi tulemuste kohta. Osutus, et tavaliste laste keskmine IQ selle testi järgi on vahemikus 53–125. Readings in Child Psychology, New York: Prentice-Hall 1951. Causes of Retardation among Institutional Children: Iran. – Journal of Genetic Psychology, 1960, 96, lk 47–59. Goodenough Scores, Art Experience, and Modernization. – Journal of Social Psychology, 1966, kd 68, nr 2, lk 211–228. Children's Images of Self and Others. – Psyccritiques, 1968, kd 13, nr 8. Child Psychology, Cafeteria Style. – Psyccritiques, 1969, kd 14, nr 6. Ihsan Al-Issa, Wayne Dennis. Review of Cross-Cultural Studies of Behavior. – Canadian Psychologist/Psychologie Canadienne, 1971, kd 12, nr 1, lk 77–78. Children of the creche, New York: Appleton-Century-Crofts 1973. Wayne Dennis, Margaret W. Dennis (toim). The Intellectually Gifted: An Overview. Ta oli abielus psühholoog Margaret W. Dennisega. J. McVicker Hunt. Wayne Dennis: 1905–1976. – Child Development, 1977, kd 48, nr 2, lk 330–332. William A. Kraft, Emil R. Rodolfa. Wayne Dennis: A Biographical and Professional Perspective, 1905–1976, 1981. William A. Kraft, Emil R. Rodolfa. Annotated Bibliography of Wayne Dennis, Ph.D., 1981. Harriman, A.E.; Lukosius, P.A.. On why Wayne Dennis found Hopi infants retarded in age at onset of walking. – Perceptual and Motor Skills, 1982, 55(1), lk 79–86.
Korinthía piirkonnaüksus

Korinthía piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Κορινθίας) on Kreeka piirkonnaüksus Peloponnesose piirkonna põhjaosas. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kórinthos. Korinthía piirkonnaüksus jaguneb 6 vallaks. Need on: Kórinthose vald (1) Loutráki-Ágioi Theódoroi vald (3) Neméa vald (4) Sikyóna vald (6) Vélo-Vócha vald (2) Xylókastro-Evrostína vald (5)
Lakoonia piirkonnaüksus

Lakoonia piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Λακωνίας) on Kreeka piirkonnaüksus Peloponnesose piirkonna lõunaosas. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Sparta. Lakoonia piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on: Anatolikí Máni vald (2) Elafónisose vald (3) Evrótase vald (4) Monemvasiá vald (5) Sparta vald (1) https://www.statistics.gr/2021-census-legal-pop-results
Financial Times

Financial Times (FT) on Suurbritannias ilmuv rahvusvahelise levikuga ingliskeelne päevaleht, erilise rõhuasetusega rahvusvahelistel äri- ja majandusuudistel. Londonis Pearsoni väljaantava ajalehe asutasid 1888. aastal James Sheridan ja Horatio Bottomley. Ajalehe esimene number ilmus 10. jaanuaril 1888 nimega London Financial Guide. Alates sama aasta 13. veebruarist kannab ajaleht nime Financial Times. 1945. aastal liitus Financial Times oma lähima konkurendi, 1884. aastal asutatud Financial Newsiga. Financial Timesi keskmine igapäevane lugejaskond on 2,2 miljonit inimest üle kogu maailma. Financial Timesi veebiversioonil (FT.com) on 4,5 miljonit registreeritud kasutajat, üle 285 000 digitaalse tellija ning lisaks 600 000 maksvat kasutajat. Ajalehe hiinakeelsel versioonil on enam kui 1,7 miljonit registreeritud kasutajat. Briti poliitsatiirsarja "Jah, härra peaminister" ühes jaos mainib sarja peategelane Jim Hacker, et Financial Timesi loevad "inimesed, kes omavad riiki". "Financial Times". ABC. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. detsember 2014. Vaadatud 12. aprillil 2014. "About Us". Financial Times. Vaadatud 28. veebruaril 2011. www.ft.com (inglise keeles) Hiinakeelne veebiväljaanne (hiina keeles)
Maie Vinter

Maie Vinter (8. juuli 1937 Avinurme – 7. november 2014 Stockholm) oli eesti tõlk Rootsis. Pagulaslapsena sügisel 1944 Rootsi saabunud Maie Vinter töötas põhitöö kõrval Åhlensis tõlgina ning kuulus Eesti Tõlkide Ühingusse. Koos Jüri Linaga koostas ta "Eesti-rootsi sõnaraamatu", mille tegemiseks kulus kaheksa aastat. Jüri Lina, Maie Vinter. Eesti-rootsi sõnaraamat. Stockholm 2014. ISBN/ISSN 919749528X In memoriam Maie Vinter. Eesti Päevaleht, 26. november 2014
Messeenia piirkonnaüksus

Messeenia piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Μεσσηνίας) on Kreeka piirkonnaüksus Peloponnesose piirkonna edelaosas. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kalamáta. Messeenia piirkonnaüksus jaguneb 6 vallaks: Dytikí Máni vald (2) Messíni vald (3) Kalamáta vald (1) Oichalía vald (4) Pýlos-Néstorase vald (5) Trifylía vald (6)