laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Meetermõõdustik

Meetermõõdustik on füüsikaliste suuruste mõõtühikute süsteem, millele pandi alus 1790. aastatel Prantsusmaal. Meetermõõdustikul rajanevad mitmed ühikusüsteemid (CGS, MKSA jt), mida on järk-järgult edasi arendatud tänapäeval üleilmselt kasutusel olevaks SI-süsteemiks. Meetermõõdustiku igas süsteemis on kindel arv täpselt defineeritud põhiühikuid. Nende kaudu määratletakse süsteemi muud ühikud. Iga füüsikalise suuruse ühikust suuremate ja väiksemate ühikute nimetused moodustatakse detsimaaleesliidete ehk kümnendkordsete eesliidete abil. Meetermõõdustik kehtestati kohustusliku süsteemina kõigepealt 1840. aastal Prantsusmaal ja seejärel põhiliselt 1870. aastatel mujal Euroopas. Eestis hakkas meetermõõdustik kehtima 1. jaanuaril 1929. Tänapäeval on meetermõõdustik SI-süsteemina kasutusel kõigis maailma maades, välja arvatud: USAs (kus see on traditsiooniliste ühikute kõrval küll lubatud, kuid mitte kohustuslik); Libeerias ja Myanmaris. Ühikusüsteemide rahvusvaheline ühtlustamine on loonud aluse füüsikaliste suuruste ja ühikute üheti mõistmiseks, mis on oluline nii teaduses ja tehnoloogias kui ka majanduses ja kaubanduses. Rahvusvaheline mõõtühikute süsteem SI põhiühikud Ühikute detsimaaleesliited ENE 6. köide, 1992 Mõõtühikute ajaloost Kaalud ja mõõdud
Seelitzi vald

Seelitz on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Mittweida kreisi. Seelitzi kui tuumiku kõrval kuuluvad valda järgmised asulad: Valla koduleht (saksa keeles)
Gooti kirjad

Mitte segi ajada Gooti tähestikuga. Gooti kirjad, ka gooti kiri on sageli kasutatud üldnimetus kirjastiilide kohta, mida hakati ladina kirjas Euroopas kasutama alates 11. sajandist. Laisulega kirjutatud gooti kirjasid iseloomustab vähem või rohkem pikkusesse väljavenitatud tähekuju ja murtud kaared. Gooti kirjad jagatakse nelja rühma: tekstuur e missaalkiri rotund e ümargooti kiri švaabi kiri fraktuur Lisaks eksisteeris hiliskeskajal paralleelselt normeeritud raamatukirjadega rida vähem formaalse kujuga gooti kursiivkirju. Tavakeeles nimetatakse gooti kirjadeks ka hilise gooti bastardkirja (kantseleikirja) tähekujudel põhinevaid kirjutuskirju, nagu 19. ja 20. sajandil kasutatud kurrentkiri ja selle vormid Sütterlini ja Offenbachi kiri. Nimetuse "gooti kiri" võtsid kasutusele humanistid. Kirjanduses on gooti kirjasid seostatud gooti kunsti vertikaali rõhutava esteetikaga. 11.–12. sajandil hakkas esmalt Põhja-Prantsusmaal uus murtud kaartega stiil asendama karolingide minusklit (varagooti tekstuur). Järgneva kahe sajandi jooksul arenes see alguses vaid kalligraafiline erisus reaks reguleeritud kirjastiilideks, mis erinesid sõltuvalt kas piirkonnast või teksti liigist – raamatukiri erines dokumentide kirjapanekuks kasutatavast kirjast. Gooti kirjade kasutuse periood oli Euroopa eri piirkondades erinev. Trükikunsti leiutamisega 15. sajandil loodi gooti trükikirjad kõigis kolmes tollal käibinud variandis ja trükiti neis raamatuid; Gutenbergi piibel ja Mainzi psalter on trükitud tekstuurkirjas, Wanradti ja Koelli katekismus švaabi kirjas, mitmed itaalia inkunaablid, nagu Nicolas Jensoni 1474. aasta Decretum Gratiani rotundis. Neljas kirjastiilivariant fraktuur lisandus 16. sajandil ja sai peamiseks trükikirjaks. Renessansiperioodil hakkas gooti kirjade kasutamine, eriti Itaalias, Hispaanias ja Prantsusmaal, antiikva ees tasapisi taanduma. 15.–16. sajandil levisid Euroopas käsikirjades gooti kirja ja antiikva segakirjad ehk bastardkirjad. Saksamaal ja Saksa kultuuriruumis omandas eriti gooti kirja barokist mõjutatud hilisvorm rahvuskirja staatuse ning selles trükiti enamik raamatuid. Ka Eestis kasutati fraktuuri kuni 1940. aastani. Gooti kirja tähed: 𝔄𝔞 𝔅𝔟 ℭ𝔠 𝔇𝔡 𝔈𝔢 𝔉𝔣 𝔊𝔤 ℌ𝔥 ℑ𝔦 𝔍𝔧 𝔎𝔨 𝔏𝔩 𝔐𝔪 𝔑𝔫 𝔒𝔬 𝔓𝔭 𝔔𝔮 ℜ𝔯 𝔖𝔰 𝔗𝔱 𝔘𝔲 𝔙𝔳 𝔚𝔴 𝔛𝔵 𝔜𝔶 ℨ𝔷 Gooti kirjas on kasutusel pikk s, mille ligatuurist s-iga on kujunenud saksa kirjatäht ß. Gooti kirjas ilukirjandust saab laenutada näiteks Tartu Linnaraamatukogu väliseesti ja vanema raamatu osakonnast. Bastardkiri Murtud grotesk I. Sakk. Aa kuni Zz. Tüpograafia ülevaatlik ajalugu. Tallinn 2011 R. Olocco. A brief overview of gothic scripts. – Notes on the rotunda types of the Renaissance. – CAST. Jun 23, 2020 R. Olocco. Notes on the rotunda types of the Renaissance. – CAST. Jun 23, 2020 https://web.archive.org/web/20170731143053/http://www.luts.ee/index.php/raamatukogu-kasutamine/keskkogu-majaplaan vaadatud 06.04.2018 Gooti trükikirja ja käsikirja näidised Gooti kirjutuskirja näidiseid R. Olocco. A brief overview of gothic scripts. – Notes on the rotunda types of the Renaissance. – CAST. Jun 23, 2020 The Gothic Scripts – Textualis. – Scripts. – School of Advanced Study 2022
Seelitz

Seelitz on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis, Seelitzi valla keskus. Asulat on kirjalikult mainitud esimest korda 1174. aastal nimega Seliz.
Laureaat

Laureaat (ladina laureatus 'loorberiga pärjatud, loorberiga kroonitud') märgib ametlikult auhinnatud kirjanikku, kunstnikku, muusikut, teadlast või ühiskonnategelast. Vana-Roomas tähistas see nimetus loorberipärjaga autasustatud isikut, võitjat võistlustel.
Tour de France

(Le) Tour de France (prantsuse keeles 'Prantsusmaa (velo)tuur') on maailma kuulsaim jalgrattaspordivõistlus. Esimest korda toimus velotuur 1. juulil 1903 trassil Pariis–Lyon (476 km). Selle võitis Maurice Garin. See on üks maailma populaarsemaid publikualasid [viide?]. Igal aastal on erinev rada, kuid alati on nii tasaseid kui mägietappe, viimastel aastatel ka meeskonna- ja individuaalseid temposõite. Võistlus kestab kolm nädalat. Kõige pikem sõit, 5745 km, oli aastal 1926. Alates 1975 lõpeb tuuri viimane etapp Pariisis Champs-Élysées'l. Kõige kiirem ühisstardist etapp sõideti 1999 Lavalist Blois'sse (194,5 km), mille Mario Cipollini võitis keskmise kiirusega 50,355 km/h. 2005 sõitis David Zabriskie tuuri avaetapi Fromentine'ist Noirmoutier-en-I'lle'sse (19 km) kiirusega 54,676 km/h. 1994 sõitis Chris Boardman tuuri proloogi Lille'ist Euralille'i (7,2 km) veelgi kiiremini: 55,152 km/h. Meeskonnasõitude rekord on Discovery Channeli meeskonna 2005 sõidetud etapp Toursist Blois'sse (67,5 km) kiirusega 57,32 km/h. Eestlastest on tuuril osalenud Jaanus Kuum, Lauri Aus, Tanel Kangert, Jaan Kirsipuu, Janek Tombak ja Rein Taaramäe. Kõige rohkem kordi, 10, on tuuril esinenud Kirsipuu, kes aga pole kordagi lõpetada suutnud. See-eest on ta saanud neli etapivõitu ja 1999 sõitis ta kogu tuuri esimese poole liidrina. Esimese eestlasena lõpetas tuuri Jaanus Kuum. Parima kohaga on tuuri lõpetanud Rein Taaramäe, kes 2011. aastal lõpetas tuuri 12. kohal ja noorte arvestuses 2. kohal. Tour de France'i võitjate loend Tour de France'i koduleht (prantsuse ja inglise keeles)
Energiavampiir

Energiavampiir on inimene või muu olend, kes väidetavalt imeb teistelt elusolenditelt "elujõudu" ehk "-energiat" (praana, chi). Energiavampiirid esinevad erinevate kultuuride okultistlikes uskumustes ja ilukirjanduses. Teaduslikud või meditsiinilised tõendid energiavampiiride või nende poolt väidetavalt imetava kehalise või vaimse energia kohta puuduvad. Mõistet "energiavampiir" kasutatakse ka metafoorselt, ilma "elujõudu" ja selle ülekannet ontoloogiliselt eeldamata. Sellega tähistatakse inimest, kellega suhtlemine mõjutab teisi inimesi nii, et need hakkavad end tundma väsinuna, kurnatuna, hajevil ja depressiivselt. Neurootik Neuroos Monica Hesse (24. november 2008). "Self-Described Vampires Come Out of the Dark to See 'Twilight'". The Washington Post (Inglise keel). Vaadatud 7. mai 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) EUGENE ROBINSON (november 1986). "Anton LaVey". Birth of Tragedy (Inglise keel). Vaadatud 7. mai 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Benjamin Radford (7. jaanuar 2010). "Vampires Among Us: From Bats to Psychics". LiveScience (Inglise keel). Vaadatud 7. mai 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Frost 1989, lk 16-18 Watch out for energy vampires, by Dr. Judith Orloff, CNN, 11. märts 2008 O'Farrell, Peggy (23. september 2004). "'Energy Addict' puts positive spin on life with nutrition and exercise". Cincinnati Enquirer. Vaadatud 14.05.2018. Brian J. Frost (1989). "The monster with a thousand faces: guises of the vampire in myth and literature." Popular Press. ISBN 978-0-87972-459-7
Arakani mäed

Arakani mäed on mäestik Aasias Taga-Indias. Kulgeb põhja-lõuna suunas Bengali lahe idakaldal. Idanõlvad laskuvad Irrawaddy orgu. Kõrgus kuni 3053 meetrit.
Santa Fe saar

Santa Fe (inglise Barrington Island) on saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Selle saare pindala on 24 ruutkilomeetrit. Ta on künklik, kõrgusega kuni 259 meetrit, ja kuulub Ecuadorile.
Rahvakomissariaat

Rahvakomissariaat (lühend RK) oli ministeeriumi nimetus nõukogude vabariikides (aastatel 1917–1922) ja NSV Liidus (aastatel 1922–1946). Lisaks üleliidulistele olid omad rahvakomissariaadid ka liiduvabariikidel ja nende koosseisu kuulunud autonoomsetel vabariikidel. Rahvakomissariaati juhtis rahvakomissar (st minister). Nõukogude Liidu, liiduvabariigi või autonoomse vabariigi valitsus kandis nime Rahvakomissaride Nõukogu, Eesti NSV-s Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu.  Pikemalt artiklis Eesti NSV rahvakomissariaatide loend  Pikemalt artiklis NSV Liidu rahvakomissariaatide loend
Vähendatud septim

Vähendatud septim on intervall, mille astmeline suurus on 7 ja tooniline suurus 4½ tooni. Vähendatud septimi enharmooniline intervall on suur sekst. Vähendatud septim on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust. > 7 ehitub harmoonilises mažooris ja harmoonilises minooris VII astmelt Lahendamisel liiguvad mõlemad intervalli moodustavad kulgevad astmed laienevas suunas püsivaisse astmeisse: VII - I-sse ja VI - V-sse. Lahenduseks on puhas kvint. harmooniline mažoor harmooniline minoor 7 6 VI VI 5 \ V \ V 4 3 2 1 /I /I 7 VII VII
Suurendatud kvint

Suurendatud kvint on intervall, mille astmeline suurus on 5 ja tooniline suurus 4 tooni. Suurendatud kvindi enharmooniline intervall on väike sekst. Suurendatud kvint on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust. < 5 ehitub harmoonilises mažooris VI astmelt ja harmoonilises minooris III astmelt Lahenemisel mažooris liigub VI aste V-sse. Kuna III aste on püsiv, siis jääb paigale. Minooris lahenemisel liigub VII aste toonikasse ja III aste jääb paigale. harmooniline mažoor harmooniline minoor 3 III - III 2 1 / I 7 VII 6 VI 5 \ V 4 3 III - III 2 1
Vähendatud kvart

Vähendatud kvart on intervall, mille astmeline suurus on 4 ja tooniline suurus 2 tooni. Vähendatud kvardi enharmooniline intervall on suur terts. Vähendatud kvart on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust. > 4 ehitub harmoonilises mažooris III astmelt ja harmoonilises minooris VII astmelt Lahenemisel mažooris liigub VI aste V-sse. Kuna III aste on püsiv, siis jääb paigale. Minooris lahenemisel liigub VII aste toonikasse ja III aste jääb paigale. harmooniline mažoor harmooniline minoor 7 6 VI 5 \ V 4 3 III - III III - III 2 1 / I 7 VII
Vähendatud terts

Vähendatud terts on intervall, mille astmeline suurus on 3 ja tooniline suurus 1 tervetoon. Vähendatud tertsi enharmooniline intervall on suur sekund. Vähendatud terts on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust. Lahendamisel liiguvad mõlemad intervalli moodustavad kulgevad astmed ahenevas suunas püsivasse astmesse (ainult üks lahendus): puhas priim. harmooniline harmooniline C-duur c-moll des \ as \ c c g g h / fis /
Suurendatud sekst

Suurendatud sekst on intervall, mille astmeline suurus on 6 ja tooniline suurus 5 tervetoon. Suurendatud seksti enharmooniline intervall on väike septim. Suurendatud sekst on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust. Lahendamisel liiguvad mõlemad intervalli moodustavad kulgevad astmed laienevas suunas püsivasse astmesse (ainult üks lahendus): puhas oktav. harmooniline harmooniline C-duur c-moll c g h / fis / des \ as \ c g
Väike septim

Väike septim on intervall, mille astmeline suurus on 7 ja tooniline suurus 5 tervetoon. Väike septimi enharmooniline intervall on suurendatud sekst. Väike septim on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust. Väikese septimi lahenemisel liigub intervalli ülemine (dissoneeriv) heli väikese või suure sekundi võrra alla ja alumine heli teeb puhta kvardi hüppe üles või jääb paigale. Väikesele septimile on kõige iseloomulikum dominantseptakordi (D7) koostisosa. Lahendusel tajume väikese septimi helisid kui helirea V ja IV astet, mis lahenevad toonika kolmkõla helidesse. 1. var. 2. var. 4 IV IV 3 \III \III 2 1 I 7 / 6 / 5 V V - V Peale selle tüüpilise lahenduse võib väikest septimit lahendada igas helistikus vastavalt tema astmete kulgevusele. väike septim: üles C-B alla C-D
Raun Juurikas

Raun Juurikas (sündinud 27. veebruaril 1982) on eesti džässpianist, helilooja, arranžeerija, muusikaprodutsent ja pedagoog. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Foto
Väike terts

Väike terts on intervall, mille astmeline suurus on 3 ja tooniline suurus 1½ tooni. Väikese tertsi enharmooniline intervall on suurendatud sekund. Väike terts on konsoneeriv intervall ja on minoorse kolmkõla alumine terts. väike terts: üles C-Es alla C-A
Za Protšnõi Mir, Za Narodnuju Demokratiju!

Za Protšnõi Mir, Za Narodnuju Demokratiju! ("За прочный мир, за народную демократию!", 'Kindla rahu eest, rahvademokraatia eest!') oli Kommunistlike ja Töölisparteide Informatsioonibüroo ajaleht, mis ilmus aastatel 1947–1948 Belgradis ja 1948–1956 Bukarestis. See lakkas ilmumast, kui Informatsioonibüroo aprillis 1956 tegevuse lõpetas. Septembrini 1949 ilmus see kaks korda kuus, alates septembrist 1949 iga nädal. Alates 1952. aastast ilmus ajaleht 19 keeles.
Laenuleping

Laenuleping ehk krediidileping on tsiviilõiguses leping, millega üks isik (laenuandja ehk krediidiandja) kohustub andma teisele isikule (laenusaaja/krediidisaaja) rahasumma või asendatava asja (laenu) ning laenusaaja kohustub lepingus määratud ajaks tagasi maksma sama rahasumma või tagastama sama liiki asja samas koguses ja sama kvaliteediga. Laenulepinguga võidakse ka määrata, et laenusaaja maksab laenuandjale lisaks tasu laenu kasutamise eest. Laenulepingu esemeks võib olla ka tasuline maksetähtpäeva edasilükkamine, liising või muu abi finantseerimisel. Eestis on laenuleping seisuga 31.10.2007 reguleeritud "Võlaõigusseaduse" paragrahvidega 396–400. Tarbijalaenuleping on leping, millega oma majandus- või kutsetegevuses tegutsev laenuandja annab või kohustub andma tarbijale laenu. Võlaõigusseadus
Saalfeld

Saalfeld on linn Saksamaal Tüüringi liidumaa kaguosas Saale jõe ääres, Saalfeld-Rudolstadti kreisi keskus. Elanike arv on 27 728 (31. detsember 2006). Suurim tööandja on masinatööstusettevõte Samag Saalfelder Werkzeugmaschinen GmbH. Meditsiiniinstrumente valmistab Trumpf Medizin Systeme GmbH. Šokolaadi tootis Saksa DV ajal tuntud ettevõte Rotstern, praegu valmistab seda Feengrotten. Pruulitakse õlut Saalfelder. Toodetakse ka telliseid, värve, linnaseid, sigareid, sukki ja äädikat. Linnas on trükikoda. Saalfeldi lähedal Unterwellenbornis on metallurgiatehas, kus ka Saalfeldi inimesed tööl käivad. Läheduses kaevandatakse ookrit ja rauda. Johanneskirche Blankenburgi värav Saale jõgi Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Vaakum

Vaakum ehk vaakuum (ladina vacuum 'tühi') on olek, kui mingis ruumis puudub aine (sealhulgas õhk ja muud gaasid). Ligilähedane vaakum täidab kogu universumit, välja arvatud tähed, planeedid ja muud taevakehad ning nende atmosfäärid. Et vaakumis puudub rõhk, siis ei mõju ka väga kiiresti liikuvatele kehadele mingi takistus. Reaalselt pole aga absoluutset vaakumit võimalik saavutada, sest see ei ole kooskõlas relatiivsusteooria ega ka paljude teiste füüsikaseadustega. Isegi kõige hõredam tähtedevaheline ruum sisaldab ühe kuupmeetri kohta mõne vesiniku aatomi. Kaitseta inimene või mõni muu elusolend suudab vaakumisse sattunult teadvusel püsida umbes 15...20 sekundit, eeldusel et ta on enne dekompressiooni sügavalt välja hinganud. Laialt levinud arvamus, et vaakumis inimkeha plahvatab, ei vasta tõele, sest nahk ja rakuseinad on piisavalt tugevad, et hoida ära koevedelike keemine ja sellega kaasnev paisumine. Uuringute ja loomkatsete abil on kindlaks tehtud, et isegi teadvuseta inimene suudab vaakumis olla ühe minuti ilma igasuguste kahjustusteta. Astronaudid peavad avakosmoses viibides kandma survestatud ülikondi. Vaakumit kasutatakse ka tööstuslikes protsessides ning näiteks hõõglampides ja kineskoopides. Esimesena avastas vaakumi võimalikkuse Aasia filosoof Abū Naşr Muḩammad al-Fārābī (elas aastatel 872–950). Gaasi olek kinnises anumas atmosfäärirõhust märksa madalamal rõhul. Gaasi käitumise vaakumseadmetes määrab molekulide (või aatomite) vaba tee pikkuse l ja seadet või protsessi iseloomustava lineaarmõõtme d (näit. anuma seinte vahemaa, toru läbimõõdu, elektroodidevahelise kauguse) suhe, mille järgi eristtatakse madalat (I≪d), keskmist (l≈d) ja kõrgvaakumit (l≫d). Madalale vaakumile vastab harilikult rõhk üle 100 Pa, keskmisele vaakumile rõhk 100-0,1 Pa, kõrgvaakumile rõhk alla 0,1 Pa. Vaakumit, millele vastab rõhk alla 10-5 Pa, nimetatakse ülikõrgvaakumiks (1 mm Hg = 133,322 Pa). Kvantväljateoorias tähendab vaakum välja väikseimat energianivood. Videoloeng vaakumist, vaakumpumpadest ja vaakummeetritest Teaduse helisõnastik: Vaakum (Margus Saal) – ERR Teadus, 4. veebruar 2010 Tehnikaleksikon. Tallinn: Valgus. 1981. Lk 555.
Tarmo Kink

Tarmo Kink (sündinud 6. oktoobril 1985 Tallinnas) on Eesti jalgpallur. Kink on vasakujalgne ründav poolkaitsja või ründaja. Kingi profikarjäär algas 2002. aastal Narva Transis. Aasta hiljem sõlmis ta Venemaa kõrgliigaklubi Moskva Spartakiga kaheaastase lepingu, olles 17-aastane. Põhikoosseisus pääses ta mängima kahel korral. Spartakis enamasti pingile jäänult tuli ta lepingu lõppedes Eestisse tagasi ja liitus 2006. aastal FC Levadiaga. Kink sõlmis 5. jaanuaril 2009 3,5-aastase lepingu Győri ETO-ga. Esimese kohtumise Ungari kõrgliigas tegi 8. märtsil, kui lõi kohtumises Kecskemeti TE-ga ka värava. Kink jõudis avahooajal Győriga Ungari karikafinaali ja lõi 12 liigamängus kolm väravat. Teisel hooajal lõi ta 28 mängus 12 väravat, millega oli Győri edukaim. Hooaeg lõpetati kolmanda kohaga, mis tagas pääsu Euroopa Liiga eelringile. 2010. aastal 27. juulil sõlmis Kink 3+1-aastase lepingu Inglise Esiliiga meeskonna Middlesbrough FC-ga. Ta lõi seal oma kaks esimest väravat 14. septembril mängus Burnley vastu, kindlustades meeskonnale 2:1 võidu. 2012. aasta veebruaris sõlmis Kink hooaja lõpuni kestva lepingu Ukraina kõrgliiga klubi Lvivi Karpatõga. Leping lõpetati enneaegselt sama aasta aprillis. 2016. aasta juulis sõlmis ta lepingu Ungari kõrgliigasse tõusnud Mezőkövesd-Zsóryga. Koondisedebüüdi tegi Kink 31. märtsil 2004 sõpruskohtumises Põhja-Iirimaaga (0:1). Väravatearve avas 27. mail 2008 sõprusmängus Gruusiaga, realiseerides penalti. 14. augustil Tallinnas andis ta söödu Indrek Zelinskile 2:1 võidumängus Andorra üle. Väravale oli ta lähedal 6. juunil 2008 Tallinnas Inglismaa vastu, kuid pealelöögi suutis napilt enne väravajoone ületamist blokeerida John Terry. Meistriliiga Eesti meister 2006, 2007, 2008 Karikavõistlused Eesti karika võitja 2007 Nemzeti Bajnokság I Ungari meister 2013 Ungari superkarikas karika võitja 2013 Šotimaa karikavõistlused karika võitja 2015 Eesti jalgpallikoondis Hõbepalli võitja 2010 Eesti jalgpallikoondislaste loend Šišov ja Kink sõlmisid Györiga lepingud. Soccernet.ee, 5. jaanuar 2009 Kink alustas Ungari liigamänge väravaga (video). Soccernet.ee, 8. märts 2009 Kink ja ETO lõpetasid hooaja kaotusega. Soccernet.ee, 30. mai 2009 Mitmel võõrsil mängival Eesti vutimehel lõppes liigahooaeg. Delfi Sport, 24. mai 2010 ETO võitis ja pääses Euroopa liigasse. Soccernet.ee, 23. mai 2010 "Tarmo Kink liitus Middlesbrough'ga!" soccernet.ee, 27. juuli 2010 Tarmo Kink liitus hooaja lõpuni Lvivi Karpatõga sport.err.ee, 28. veebruar 2012 Tarmo Kink lahkus Lvovi Karpatõst ohtuleht.ee, 23. aprill 2012 "Tarmo Kingi siirdumine Ungarisse sai ametlikuks". Sport ERR. 10. juuli 2016. Vaadatud 11.07.2016 Biograafia ESBL-is
Priit Raudkivi

Priit Raudkivi nime kannavad mitmed tuntud inimesed: Priit Raudkivi (1920–1970) oli eesti näitleja Priit Raudkivi on eesti ajaloolane
Priit Raudkivi (ajaloolane)

Priit Raudkivi (sündinud 4. novembril 1954) on eesti ajaloolane, ajalookandidaat. Ta lõpetas aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena. 1987. aastast on ta ajalookandidaat.[viide?] Aastatel 1980–1981 töötas ta Keskarhiivis. Alates 1981. aastast töötab Raudkivi Ajaloo Instituudis. Ta on loenguid pidanud nii Tartu Ülikoolis, Eesti Humanitaarinstituudis kui ka Tallinna Ülikoolis, teemadeks Eesti ja Euroopa keskaeg ning Läänemere maade varasem ajalugu. Raudkivi tegeleb peamiselt Eesti, Läti ja Britannia ajaloo uurimisega. Tema sulest on ilmunud mitu teost Inglismaa kuningate kohta, samuti kaalukas uurimus Liivimaa maapäeva algusest. Ta on ka mitme kooliõpiku autor. "Caesarist Tudoriteni : 1500 aastat Britannia ajalugu". Tallinn: Argo, 2001 "Maapäeva kujunemine : peatükk Liivimaa 14.-15. sajandi ajaloost". Tallinn, 1991, 176 lk. 2. trükk Tallinn: Argo, 2007, ISBN 9789949415847. "Suurbritannia sünd". Tallinn: Argo, 2004 "Tudorid Inglismaa troonil : ühe suguvõsa lugu 1485-1603". Tallinn: Argo, 2002 "Vana-Liivimaa maapäev : ühe keskaegse struktuuri kujunemislugu". Tallinn: Argo, 2007 2011 – Tallinna Ülikooli teenetemärk Tema isa Priit Raudkivi oli näitleja ja ema Hilda Raudkivi oli raadioajakirjanik. Priit Raudkivi Keskaja Keskuse leheküljel Priit Raudkivi (ajaloolane) Eesti Teadusinfosüsteemis Läänimeeste esindus Liivimaa maapäeval 15. sajandi esimesel poolel, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Ühiskonnateaduste seeria 1986 nr 35, 3
Shindaiwa

Shindaiwa (Shin-Daiwa Kogyo, Ltd.) on Jaapani ettevõte, mis toodab peamiselt aia-, metsa- ja haljastustehnikaseadmeid. Ettevõte loodi 1975. aastal. Valmistab nii kahetaktiliste kui ka neljataktiliste väikemootoritega professionaalseks kasutamiseks sobivaid masinaid. Tootevalikusse kuuluvad mootorsaed, võsalõikurid, trimmerid, lehepuhurid, hekilõikurid, elektrigeneraatorid.
Riina Aal

Riina Aal (sünninimi Riina Leis; 17. juuli 1952 – 12. mai 2012) oli eesti füsioterapeut. Masseerime end reipaks. – Kodutohter, 2001, nr 4, lk 44–46; nr 5, lk 56–58. Sooja & külmaga valu vastu. – Kodutohter, 2001, nr 7/8, lk 68–69. Võimleme reipaks. – Kodutohter, 2001, nr 9, lk 24–26; nr 11, lk 34–35; nr 12, lk 38–40; 2002, nr 1, lk 38–40; nr 2, lk 38–38; nr 3, lk 38–39. Võimlemine seljavalu vastu. – Kodutohter, 2002, nr 1, lk 51 Mudime ja võimleme peavalu vähemaks. – Kodutohter, 2002, nr 12, lk 30–31. Eva Jaakson: "Sobiv madrats tagab magusa une", Postimees, 22. detsember 2005
Urmas Aal

Urmas Aal (13. märts 1971 Aluvere – 15. aprill 2001 Tartu) oli Eesti sõjaväelane. Ta oli pärit kümnelapselisest perest. Ta sai 3. detsembril 1992 lipniku, 21. veebruaril 1994 nooremleitnandi, 21. juunil 1995 leitnandi ja 4. septembril 1998 kapteni auastme. Ta tegeles ohvitseride väljaõppega. 23. augustist 1999 kuni surmani oli ta Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste Kõrgema Sõjakooli ülema kohusetäitja. Ta langes kolmikmõrva ohvriks koos Tartu Ülikooli II kursuse stomatoloogiatudengi Tiina ja viimase isa Ermoga . Väidetavalt oli kõiki ohvreid tulistatud pähe . Kuritegu on 2011. aasta seisuga lahendamata. Alates 2002. aastast kannavad Kõrgema Sõjakooli suundorienteerumise võistlused tema nime. "Küünaldesäras Uhtna leinab kapten Urmas Aali" Eesti Päevaleht, 17. aprill 2001 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 173 "In memoriam kapten Urmas Aal 13.03.1971 – 15.04.2001". "Kaitse Kodu!", 2001, nr 2, lk 20. "Kolmikmõrvar tappis sõjakooli juhi Urmas Aali" Eesti Päevaleht, 17. aprill 2001 "Mul on mees, tütar ja tütre sõber keset päist päeva surnud..." Õhtuleht, 17. aprill 2001 "PRESSITEADE nr 29 Kaitseminister ja Kaitseväe juhataja avaldavad kaastunnet" Kaitseministeerium, 20. aprill 2001 "Omaksed ootavad kümne aasta taguse kolmikmõrva lahendamist" Postimees, 24. mai 2011