laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nebojša Stefanović

Nebojša Stefanović (serbia keeles Небојша Стефановић; sündinud 20. novembril 1976 Belgradis) on Serbia poliitik. Ta lõpetas Belgradi 9. gümnaasiumi ja Belgradi eraülikoolis Megatrend Ülikool äriteaduskonna. Ta on töötanud erafirmades ning tegelenud arvutitarvete müügi ja turundusega. Ta oli septembrini 2008 Serbia Radikaalse Partei liige. Seejärel on ta Serbia Progressiivse Partei liige. Ta on olnud Serbia parlamendi liige, olles kaubandus- ja turismikomisjoni esimees. 23. juulist 2012 kuni 16. aprillini 2014 oli ta Serbia parlamendi spiiker. Alates 27. aprillist 2014 kuni 28. oktoobrini 2020 oli ta Serbia siseminister (Aleksandar Vučići valitsuses). Alates 28. oktoobrist 2020 on ta Serbia kaitseminister. Serbia. Ministries, etc. rulers.org
Dār al-islām

Dār al-Islām (ar ‏دار الإسلام‎ dār al-islām, 'islami koda', 'rahu koda') islami õiguse mõistena tähendab kõiki muslimite ülemvõimu all olevaid maa-alasid. See tähistab rahu maailma. Vastandmõiste on dār al-ḩarb ('sõja koda') – sõja maailm.
Dār al-ḩarb

Dār al-ḩarb (ar ‏دار الحرب ‎ dār al-harb, DMG :dāru l-ḥarb, sõja koda) tähistab islami õiguses maa-alasid mis pole islami ülemvõimu all. Vastand on islami koda (dār al-Islām). Sõja maailmas toimub sõda (džihaad). Kalifaat, prohvet Muhammad
Islami seadus

Islami seadus (araabia keeles fiqh) tähistab isami teaduses religioossete normide kogu. Islamis ei eristata riiklikku (ilmalikku) ja usulist õigust. Usulise (religioosse, kanoonilise) õiguse tähistus islamis on šariaat.
Kličaŭ

Kličaŭ (poola keeles Kliczew, ka Kliczów, transkribeerituna Klitšav) on linn Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Kličaŭ rajooni halduskeskus. Kličaŭ asub Mahiloŭ linnast 91 kilomeetri kaugusel Olsa jõe kaldal. Haridust annavad kaks keskkooli, spordikool ja kunstikool. Linnas on ka kolledž, mis annab põllumajanduslikku ja tehnilist haridust. Asulas on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Kličaŭ on metsalangetamise keskus, seal on toiduainetetööstus, linnas töödeldakse ka puitu. Vaatamisväärsuseks on koduloomuuseum. Kličaŭ ilmus dokumentidesse esimest korda aastal 1592 kui asula Viciebski vojevoodkonna Orša maakonnas. Aastal 1775 sai asulast alev. Aastal 1793 läks asula teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Kličaŭ hakkas kuuluma Minski kubermangu. Aastal 1865 sai alevist küla. Alevis oli neli poodi ja neli veskit, seal peeti kaks korda aastas laata. Alevi lähedal asus mõis, mis kuulus Potockitele. Aastail 1904–1914 tegutses küla juures klaasivabrik, kus valmistati pudeleid, apteekidele ja keemiatööstusele mõeldud klaasanumaid, lisaks veel ka portselani. Aastal 1924 läks asula Valgevene NSV koosseisu, ühtlasi sai sellest rajoonikeskus. 27. septembril 1938 muudeti Kličaŭ taas aleviks. Aastal 1939 elas seal 433 juuti. Aastal 1942, mil Saksa väed olid alevi okupeerinud, tegutses seal kümme päeva partisanide lennuväli, mis oli esimene omalaadne Valgevene territooriumil. Saksa okupatsiooniväed tapsid 504 sealset elanikku. 11. septembril 2000 sai Kličaŭ linnaõigused. The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements Linn Valgevene fotoentsüklopeedias Video linna ajaloost YouTube'is
Erfurt

Erfurt on linn Saksamaal, Tüüringi liidumaa pealinn. See asub Gera jõe laias orus. Erfurti on esmamainitud 742. aastal. Toomkirik Krämerbrücke Krämerbrücke Erfurdi käimlakatastroof Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Erfurt – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Erfurdi koduleht
Kličaŭ rajoon

Kličaŭ rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1796 km². 2009. aasta seisuga elas seal 17 246 inimest. Rajoon moodustati 17. juulil 1924. aastal. 25.detsembril 1962 rajoon likvideeriti, see moodustati taas 6. jaanuaril 1965. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Akciabarski, Bacevičy, Doŭhaje, Koŭbča, Niasiata ja Patoka külanõukogu. Halduskeskus on Kličaŭ linn. Rajooni suurimaks jõeks on Biarezina, teised suuremad jõed on Olsa ja Druć. Rajooni territoorium asub Kesk-Biarezina tasandikul, 150–165 meetri kõrgusel merepinnast. Madalaim punkt asub merepinnast 136 meetri kõrgusel (Biarezina ääres), kõrgeim aga 176 meetri kõrgusel (Dubno küla lähistel). 16% rajooni pindalast on looduskaitse all; sealsete looduskaitsealade pindala hõlmab 25% oblasti kaitsealustest territooriumitest. 2009. aasta seisuga olid elanikest 95,59% valgevenelased, 2,9% venelased ja 1,51% oli teistest rahvustest. 87,81% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 11,08% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 46,27% elanikke, vene keelt aga 52,12%. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. november 2015. Vaadatud 20. oktoobril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://klichev.gov.by/region/geo/  Kličaŭ rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Infot rajooni kohta (vene keeles) Rajooni kaart
Toledo

Toledo on linn Hispaanias, Castilla–La Mancha piirkonna pealinn ja Toledo provintsi keskus. 531–711 oli Toledo läänegootide pealinn. 1087–1561 oli Kastiilia kuningate residents. Toledo ajalooline linn kuulub 1986. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Municipal Register of Spain of 2023 Toledo koduleht
Karvakerad

"Karvakerad" (originaalpealkirjaga "Catscratch") on USA joonissari, mille autor on Doug TenNapel. Eestis näitab sarja on Kanal 2. Karvakerad andmekogus IMDb (inglise)
Mustad lesed

"Mustad lesed" on Eesti draamasari. Sari põhineb edukal Soome formaadil "Mustat lesket", mis on võitnud rohkesti tunnustust – see sai parima sarja, parima režii ja parima käsikirja auhinna.[viide?] Eesti vaatajate jaoks on sarja tegevustik toodud kodumaisesse keskkonda ja temaatikasse. Sarja näitab ETV ja toodab Paprika Latino Studios. Sarja esialgse stsenaariumi on kirjutanud Laura Suhonen, Paula Mononen ja Johanna Hartikainen, eestlaste jaoks on stsenaariumi kohandanud Veera Marjamaa. Hele Kõrve – Veera Jõesaar Anne Reemann – Anna Kosk Inga Salurand – Kirsika Lehtonen Mait Malmsten – Juhan Jõesaar Tiit Sukk – Peeter Ingi Harriet Toompere – Riina Mägi Märt Avandi – Erno Anna Greta Kaplan – Siiri Jõesaar Natalja Murina – Irina Karpova Hendrik Toompere juunior – Pavel Tuvi Tambet Tuisk – Tõnis Kalamees "Mustad lesed - verivärske ja sügise oodatuim draamasari". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. oktoober 2016. Vaadatud 21. oktoobril 2015. Mustad lesed ETV
Ülemnõukogu Presiidium

Ülemnõukogu Presiidium (vene keeles Президиум Верховного Совета) oli juhtorgan NSV Liidus ja selle liiduvabariikides: NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidium Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium
Taluperenaine

(Talu)perenaine on talu eest vastutav isik või talu omanik ja on talurahva liige. Taluperenaise abikaasa on (talu)peremees.
Arzamass

Arzamass on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis. Asub Tjoša jõe ääres. Esmamainitud 1552. aastal. Linnaõigused sai 1719. aastal. Linn on masinaehituse keskus. Linnas on toodetud soomusautot Tigr ja toodetakse soomustransportööre BTR-80. Arzamassi oblast Sarov Q127274387 http://www.amz.ru/ Arzamassi koduleht
Jalaklann

Jalaklann (inglise keeles the Foot Clan) on kuritegelik rühmitus Teismeliste Ninjakilpkonnade frantsiisis. Jalaklanni juht on Shredder, kes on ühtlasi ka ninjakilpkonnade vihavaenlane. Jalaklanni sõdurid kannavad tavaliselt musti ninjarõivaid ja oskavad ninjitsut. Nende relvad on inkarnatsioonides erinevad, nt mõnes on nendeks tulirelvad. Jala juhid aga kannavad võitlusrüüd ehk lahinguvarustust. Logosid on Jalal erinevaid, kuid peamiselt siiski vasaku labajala kujutis.
Ilan Ramon

Ilan Ramon (Heebrea: אילן רמון, sündinud Ilan Wolferman; 20. juuni 1954 – 1. veebruar 2003) oli Iisraeli hävituslendur ja NASA esimene iisraellasest astronaut. Ta oli ka esimene iisraellane kosmoses. 7. juunil 1981 osales Ramon operatsioonis "Opera", olles operatsiooni noorim liige, kui Iisraeli F-16A hävituslennukid lendasid Bagdadi kohale ja pommitasid Iraagi tuumareaktorit Osiraq, kui Iisrael kartis, et Iraak kavatseb reaktorit kasutada tuumarelvade tootmiseks. Ramon osales ühel missioonil, mis oli kosmosesüstiku Columbia viimane missioon. Ta hukkus koos ülejäänud meeskonnaga, kui süstik atmosfääri sisenemisel purunes. "Ilan Ramon". Israel Space Agency. Vaadatud 29. juuli 2018. "STS-107". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. veebruar 2018. Vaadatud 29. juuli 2018.
Demineerimine

Demineerimine tähendab lõhkekehade avastamist mingilt maismaa- või veealalt ning nende eemaldamist, hävitamist või kahjutustamist. Veealalt miinide avastamist nimetatakse miinide traalimiseks. Casspir, terasest soomuskattega demineerimisveok Hydrema miinide kõrvaldamise veok Tankile kinnitatud miinide kahjutustamisseadeldis Demineerija kaitsevarustus ja robotid Tapa sõjaväelinnakus 2014. aastal Demineerimine Ukrainas. 2022 Tankitõrjemiinidega sapöör. Ukraina 2022 Sapöör Mineerimine Pommirühm Miinide traalimine Miinitraaler
Gennadi Kulkov

Gennadi Kulkov (sündinud 10. detsembril 1950) on Eesti poliitik, 2015. aastast Kallaste linnapea. Ta kandideeris 1990. aasta Eesti NSV XII Ülemnõukogu valimistel Tallinnas 5. ringkonnas ning ei osutunud valituks. 1996. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Tallinnas 4. ringkonnas valimisliidu Õiglus-Spravedlivost nimekirjas ning ei osutunud valituks. 1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Tallinnas 3. ringkonnas valimisliidu Rahva Usaldus nimekirjas ning ei osutunud valituks. 1999. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eestimaa Ühendatud Rahvapartei nimekirjas ning ei osutunud valituks. 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel ning 2005. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valiti ta valimisliidu Lootus-Nadežda nimekirjas Mustvee linna volikokku. Ta oli 2005–2007 Rahvaliidu liige. Kulkov on 2015. aastast Kallaste linnapea.
Messier 64

Messier 64 ehk Musta silma galaktika (tuntud ka kui NGC 4826) on galaktika Berenike Juuste tähtkujus põhjataevas. Selle avastas Edward Pigott aastal 1779. Selle galaktika omapäraks on tähelepanuväärne tume tolmuriba galaktika heleda keskme ees, mis on andnud ka sellele nime: Musta Silma või Kurja Silma galaktika. Messier 64 on hästi tuntud ka amatöörastronoomide seas, sest seda saab hästi vaadelda ka väikse teleskoobiga. Messier 64 asub Maast umbes 24 miljoni valgusaasta kaugusel. "Messier 64 (The Black Eye Galaxy)". NASA. Vaadatud 27. jaanuar 2019. "Messier 64 – The Black Eye Galaxy". Universe Today. Vaadatud 27. jaanuar 2019. "Black Eye Galaxy – Messier 64". Constellation Guide. Vaadatud 27. jaanuar 2019.
Vince Gilligan

George Vincent Gilligan juunior (sündinud 10. veebruaril 1967) on USA stsenarist, produtsent ja režissöör. Ta on tuntuks saanud televisioonisarjade stsenaristina; ta on kirjutanud näiteks ülieduka seriaali "Breaking Bad" ("Halvale teele") ja selle eelloo "Better Call Saul" stsenaariumi. Ta oli ka maailmakuulsa seriaali "X-Files" ("Salatoimikud") stsenarist ja produtsent.
Ephialtes

Ephialtes oli kreeka sõdur, kes Kreeka-Pärsia sõja ajal läks Xerxes I juurde ja juhatas teda sõjaväe mägirajani. Nii sai Pärsia Kreeka sõjaväe ümber piirata. Nõnda reetis Ephialtes kogu Kreeka. Kreekas on "Ephialtes" "reeturi" sünonüüm.[viide?]
Gražiškiai vapp

Gražiškiai vapp kehtestati 10. detsembril 2001. Selle kujundas kunstnik Rolandas Rimkūnas. Vapi idee autoriks olid alevi keskkooli õpilased. Gražiškiai vapil on kujutatud valget hobust sinisel taustal. Nägu, peopesad, nööbid, pagunid, rihm ja veel mõned detailid on kollased. Vapp sümboliseerib Gražiškiaile omast kohalikku užgavėnės tsükli juurde kuuluvat traditsiooni - valge hobuse tantsu.
Valge hobuse tants

"Valge hobuse tants" (Leedu keeles Šyvio šokdinimas) on traditsiooniline pidustus Leedus Vilkaviškise rajoonis Gražiškiais. Pidustusi kujutatakse ka Gražiškiai vapil. Tegemist on kohaliku užgavėnės tsükli juurde kuuluvat traditsiooniga, mis kuulub jõulude ja kolmekuningapäeva kommete juurde. Seda traditsiooni on filmitud aastail 1977 ja 2000. "Valge hobuse tantsu" on esimest korda kirjalikult mainitud XVIII sajandil, mil see oli veel levinud kogu piirkonnas. Tänapäeval on see komme säilinud ainult Gražiškiais. Arvatakse, et see traditsioon on laenatud preislastelt. Tantsul osalevad 16–20 kostümeeritud tantsijat, kes liiguvad talust tallu. Tegelaste seas on valge hobune, väepealik, neli sõdurit, kojamees, kellamees, kaks moosekanti, võlur karuga, toonekurg, kurat, arst, laekur, juut ja mustlased. Rongkäik külastab ohvitseri ja sõdurite juhtimisel Gražiškiai maju, esitades soovijatele tantsu. Moosekante juhendab kojamees, sõdurid laulavad, ülejäänud tegelased tantsivad (igaühel on oma kindel roll). Etenduse lõpul kogub laekur tasu ja rongkäigus osalejad jätavad pererahvaga hüvasti. "Liaudies kultūra", 2001 a., Nr 6., 26-34 lk. Informatsioon; pildid (leedu keeles)
Mustad Pantrid

Mustad Pantrid (Black Panther Party (algselt the Black Panther Party for Self-Defense)) oli afroameeriklaste revolutsiooniline organisatsioon USAs, mille asutasid Huey P. Newton, Bobby Seale ja Richard Aoki 1966. aasta oktoobris. Üheks organisatsiooni asutamise tõukeks oli Malcolm X-i mõrv (1965). Mustad Pantrid etendasid kandvat osa vastandkultuuride revolutsioonis 1960. aastatel USA-s. Rühm asutati 10 punkti programmi alusel, mis nõudis afroameeriklastele USAs suuremat autonoomiat ja rassistliku ebaõigluse vähendamist. Mustade Pantrite ühendus lagunes 1970. aastate alguses sisevastuolude ja riigi surve tõttu. Korraldati üleriiklikke, osariiklikke ja kohalikke kampaaniaid, et vähendada Mustade Pantrite propaganda mõju. Organisatsiooni ilmusid provokaatoritest agendid ja neid süüdistati ka atentaatides (Angela Davis). Mumia Abu-Jamal, informatsiooniminister Ashanti Alston Richard Aoki Elaine Brown, esimees, kaitseminister (1970. aastate keskel) H. Rap Brown, justiitsminister Stokely Carmichael, aupeaminister Bunchy Carter, asekaitseminister Mark Clark Eldridge Cleaver, informatsiooniminister Kathleen Neal Cleaver James Cromwell James Brown, souli- ja džässiartist, grupi asutaja Angela Davis, marksistlik professor ja õppejõud Aaron Dixon, on ka Rohelise parteiga USA Senatisse kandideerinud, Iraagi sõja vastane Gregory Despres Mark Essex Lorenzo Komboa Ervin Danny Glover, filminäitleja Fred Hampton, aseesimees Tina Harris David Hilliard Bobby Hutton, varahoidja George Jackson Johnny Spain Huey P. Newton, kaitseminister Pete O'Neal, esimees Kansas Citys Geronimo Pratt, asekaitseminister Nile Rodgers Bobby Seale, esimees ja asutaja Assata Shakur Mutulu Shakur Karen Tustin Bobby Rush, asekaitseminister Illinoisis Jamal Joseph Toni Watkins Eric Gershman Dwight York Betty Van Patter, raamatupidaja, suri kahtlastel asjaoludel
Space Launch System

Space Launch System (inglise keeles 'kosmosesse lennutamise süsteem', lühend SLS) on NASA-s väljatöötamisel olev kanderakett, mis peaks asendama 2011. aastal lennud lõpetanud kosmosesüstikud. Kanderaketi kasutusele võtmine peaks NASA-l võimaldama korraldada süvakosmose missioone, sealhulgas mehitatud missioone Marsile. SLS-i asuti välja töötama 2010. aastal pärast Constellationi programmi tühistamist ning sellest peaks saama läbi aegade võimsaim kanderakett. SLSi versioon Block 1 peab suutma viia Maa-lähedasele orbiidile 70-tonnise laadungi. Block 2 versioon, mis stardib koos süstiku tahkekütusekiirenditest edasi arendatud kiirenditega, peab suutma Maa-lähedasele orbiidile viia vähemalt 130-tonnise laadungi. Lisaks on stardikiirendite abil startiv SLS võimeline transportima astronaute ja varustust Maa-lähedaselt orbiidilt kaugemale. Plaanide kohaselt hakkab SLS kasutama Kennedy kosmosekeskuse stardikomplekse. Space Launch Systemi esimene start toimub plaanide kohaselt novembris 2021. 2011. aastal oli projekti eelarveks 18 miljardit dollarit, millest 6 miljardit oli Orioni, 10 miljardit kanderaketi ja 2 miljardit stardiplatvormide arendamiseks. Mitmed organisatsioonid on avalikult pooldanud programmi tühistamist, tuues põhjenduseks, et on liiga kallis ning takistab teiste NASA projektide rahastamist. SLS kasutab osaliselt Space Shuttle'i ajajärgust pärandiks jäänud tehnoloogiaid. Kanderaketi koosseisus on süstikutel kasutatud tahkekütusekiirendeid, mida on edasi arendatud. SLSi peamootorid kasutavad kütusena vedelvesiniku ja vedelhapniku segu ja on pärit süstikutelt aga need on modifitseeritud, sest iga mootorit kasutatakse vaid ühel missioonil. "NASA commits to $7 billion mega rocket, 2018 debut". CBS News. 27. august 2014. Vaadatud 13.03.2015. Andy Paszior (7. september 2011). "White House Experiences Sticker Shock Over NASA's Plans". The Wall Street Journal. Vaadatud 22.02.2015. "ESD Integration, Budget Availability Scenarios" (PDF). Space Policy Online. 19. august 2011. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 9. detsember 2011. Vaadatud 15. septembril 2011. "NASA's huge new rocket may cost $500 million per launch". MSNBC. 12. september 2012. Clark, Stephen (28. aprill 2017). "NASA confirms first flight of Space Launch System will slip to 2019". Spaceflight Now. Vaadatud 29. aprillil 2017. "NASA Prepares Rocket, Spacecraft Ahead of Tropical Storm Nicole, Re-targets Launch". Spaceflight Now. Vaadatud 27. märts 2024. "space launch system" (PDF). NASAfacts. 2012. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 13.08.2012. "Space Launch System" (PDF). NASA. Vaadatud 24. juuli 2017. "Hopeful for launch next year, NASA aims to resume SLS operations within weeks". Spaceflight Now. Vaadatud 6. juuli 2020.
Explorer 1

Explorer 1 oli Ameerika Ühendriikide esimene satelliit. See saadeti orbiidile 31. jaanuaril 1958. Satelliit oli esimene tehiskaaslane, mis tuvastas Van Alleni kiirgusvööndi ja see töötas pea neli kuud, enne kui selle akud tühjaks said. Explorer 1 oli orbiidil 1970. aastani. NASA History:Explorer-I and Jupiter-C NASA: Explorer 1 Overview Space.com:Explorer 1: The First U.S. Satellite
Varjudemaa

"Varjudemaa" on Eesti teleseriaal, põnevussari, mida näidati telekanalis TV3 2015. aastal. Sarja stsenarist on Martin Algus ja režissöör Ergo Kuld. Peategelane Rita (Karin Rask) naaseb Tallinnast kodusaarele, et korraldada õnnetuses hukkunud isa matused. Rita on 20 aastat tagasi kodukülast lahkunud, tal on seal oma minevikuvarjud. Kodutallu jõudnult avastab Rita aga, et isa surm ei olnud õnnetusjuhtum. Ta alustab meeleheitlikku tõe otsimist, kannustatuna süütundest isa ees, kellest ta kunagi noorena tüliga lahkus. Karin Rask – Rita Metsallik Eva Koldits – Marit Metsallik Ivo Reinok – Hasso Metsallik Tarvo Vridolin – inspektor Hein Martin Algus – Andres Janek Joost – ärimees Vinks Triin Lepik – ärimehe naine Toomas Täht – Hans Heldur Rand – Jaan Metsallik Arvi Mägi – kirikuõpetaja Pille-Riin Karro – Selma Olev Sten Erik Jõgi – Rain Ulvi Sadam – koguduse naine Andres Tabun – metsamees Gregor Salm Ülle Bernhardt – Helena Margus Jürisson – Ado Rudolf Kalm – vanamees nõia majas Raina Tamleht – Lisette Salm Mart Nurk – Voll Oliver Leppik – naabrilaps Brendon Reinmägi – nõiapoeg Hollywoodilik "Varjudemaa" alustab juba täna "Varjudemaa" TV3
Söödi raudteepeatus

Söödi raudteepeatus oli raudteepeatus Jõgeva rajoonis Jõgeva külanõukogus Tapa–Tartu raudtee ääres. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb peatuse asukoht Jõgeva maakonda ja Jõgeva valda. Peatus asus Jõgeva ja Kaarepere raudteejaama vahel (kilometraaž 383). Peatus avati 1927. aastal ja suleti 1950. aastatel.). Avamisel jäi peatus Kaarepere valda. Peatus asus Pedja jõe kaldal Painküla ja Ellakvere küla vahel. Raudtee ida-kirdeküljel paikneb peatuse juures tsaariaegne telliselamu, mille juurde kuuluvad ka hilisemad puidust juurdeehitised. Puiteeskojaga elamu katuseräästal kulgeb hammasvöökarniis, fassaade raamistavad nurgaliseenid. Kagu poole jääb kivikatusega keldrihoone. http://est-train.ertas.eu/ida/tapa-tartu.php?lng=est9
Barbara Morgan

Barbara Radding Morgan (sündinud 28. novembril 1951) on Ameerika Ühendriikide õpetaja ja endine astronaut. Morgan osales 1985. aastal NASA projektis "Õpetaja kosmoses", ning sai Christa McAuliffe´i asendajaks ja pidi kosmosesse minema juhul, kui McAuliffe oleks mingil põhjusel missioonilt eemaldatud. McAuliffe jäi missioonile ja hukkus koos ülejäänud meeskonnaga Challengeri katastroofis. Morgan liitus 1996. aastal NASA astronaudikorpusega ja osales 2007. aastal missioonil STS-118. "Barbara Radding Morgan". NASA. Vaadatud 29. juuli 2018. "Christa McAuliffe". NASA. Vaadatud 29. juuli 2018. "The day a teacher blasted into space, years after a shuttle mission killed her friend". Miami Herald. Vaadatud 29. juuli 2018.
Tiksoja raudteepeatus

Tiksoja raudteepeatus (ka Tähtvere raudteepeatus) oli raudteepeatus Tartu maakonnas Tähtvere vallas Tapa–Tartu raudtee ääres. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb see Tartu linna territooriumile. Peatus asus Vorbuse ja Tartu raudteejaama vahel (kilometraaž 424). Peatus avati aastal 1934 ja suleti aastal 1943.. Avamisel jäi peatus Tähtvere valda. Peatus asus Tähtvere külas Tallinna–Tartu maantee raudteeülesõidukohast põhja pool. http://est-train.ertas.eu/ida/tapa-tartu.php?lng=est9
Organic Estonia

Organic Estonia on 2015. aastal Eesti Arengufondi korraldatud teise Arenguidee konkursi võitnud idee. Võidutööde valiku kriteeriumiks oli, et see tõstaks inimeste elu kvaliteeti ning toetaks positiivseid muutusi Eesti majanduses. Selle teostamiseks on loodud mittetulundusühing. Organic Estonia eesmärgiks on muuta mahemajandussektor Eestis arvestatavaks ekspordi- ning majandusharuks, muutes mahemajandusega seonduv asjaajamine lihtsamaks, tagasisidestatuks ja koordineeritumaks. Organic Estonia meeskonda kuuluvad: Siim Kabrits - idee autor, ettevõtja, Eesti ühe suurema metsamarjade ekspordiga tegeleva ettevõtte Berry Group juht ja üks omanikest; Erki Peegel – ettevõtja, kommunikatsioonibüroo Peegel ja Partnerid juhtiv partner; Krista Kulderknup – 20 aastase turunduskogemusega konsultant ja projekti eestvedaja; Katre Ratassepp – RMK kommunikatsiooniosakonna juhataja. Ökoriik Eesti Info väljaandes Põllumajandus.ee.[alaline kõdulink] Organic Estonia koduleht.
Piemontiit

Piemontiit on monokliinne silikaatne epidoodi rühma kuuluv mineraal. Piemontiidi idealiseeritud keemiline valem on Ca2(Al,Mn3+,Fe3+)3(SiO4)(Si2O7)O(OH). Valemist nähtub, et kristallstruktuuris toimuvad mitmesugused asendumised. Et asenduvate ioonide valentsid on 2 või 3, siis toimub tavaliselt ühe ioonidepaari asendumine teisega, et säiliks neutraalne kogusumma. Tüüpiliselt leidub piemontiiti rohekildas ja amfiboliidis; kuigi tüüpiliselt esineb seda mineraali moondekivimites, võib seda ette tulla ka moondeprotsessides osalenud tardkivimites. Piemontiiti võib esineda ka mangaanimaagis. Piemontiiti leidub mitmel pool maailmas - Itaalias, Rootsis, Jaapanis, Indias, Austraalias, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja USA California, Arizona, Nevada, Colorado ning Pennsylvania osariikides. Teisi esinemiskohti: Uus-Meremaa, Prantsusmaa, Šotimaa, Valgevene (Minski linnas). Mineraal on tavaliselt punane, aga värv võib olla ka must. Mineraalile on omane klaasjas helk. Piemontiidi kõvadus Mohsi skaalal on 6-6,5. Selle tüüplokatsiooniks on Valle d'Aostas Saint-Marcelis asuv Prabornazi kaevandus. Mineraali eristas esimest korda aastal 1757 Cronstedt, aastal 1790 aga Napone. Napone oli ka esimene, kes mineraali keemiliselt analüüsis. Mineraalile andis aastal 1853 nime Kenngott. Vahel nimetatakse eksikombel piemontiidiks ka punaseid epidoodikristalle, mis on piemontiidikristallidest palju sagedasemad. http://rruff.info/doclib/hom/piemontite.pdf "Il magico mondo di minerali & gemme Guida pratica per scoprirli e collezionarli", De Agostini (1993-1996), Novara http://www.mindat.org/min-3208.html