laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jaan Kirsipuu

Jaan Kirsipuu (sündinud 17. juulil 1969 Tartus) on eesti elukutseline jalgrattur ja jalgrattatreener. Ta lõpetas 1987. aastal Tartu 2. Keskkooli. Ta on mitmekordne Eesti meister nii aja- kui ka maanteesõidus. Kirsipuu rohkete saavutuste hulka kuuluvad neli etapivõitu Tour de France'il ja üks Vuelta a Españal. Ta on kandnud kollast liidrisärki Tour de France'i kuuel päeval. Võistelnud järgmistes profimeeskondades: 1992–2004 Chazal (aja jooksul meeskonna nimed olid ka Petit Casino, Casino–AG2R Prévoyance, AG2R Prévoyance) 2005–2006 Crédit Agricole 2009–2009 LeTua Cycling Team 2010–2012 Champion System Pro Cycling Team 2008–2008 Rietumu Banka–Riga, spordidirektor 2013–2014 Astana Pro Team, spordidirektor 2020–2022 Tartu2024 Cycling Team, spordidirektor 2023–2023 Tartu2024 Cycling Team, peadirektor 2024–....... Tartu2024 Cycling Team, meeskonna esindaja 1998 Eesti meister temposõidus Eesti meister grupisõidus 3. etapi võitja Vuelta a Españal 1999 Eesti meister temposõidus Eesti meister grupisõidus 1. etapi võitja Tour de France'il 2. etapi võitja Paris–Nice 2000 2., 3. ja 4. etapi võitja Tour de Pologne 1. etapi võitja Paris–Nice 2001 Eesti meister temposõidus 6. etapi võitja Tour de France'il 5. ja 6. etapi võitja ja 1. punktikokkuvõttes Tour Méditerranéen 2002 Eesti meister temposõidus Eesti meister grupisõidus 5. etapi võitja Tour de France'il 1. koht Kuurne–Brussels–Kuurne 2003 Eesti meister temposõidus 3. etapi võitja 4 Jours de Dunkerque 2004 Eesti meister temposõidus 1. etapi võitja Tour de France'il 4. etapi võitja Tour de la Région Wallonne 2. koht Dwars door Vlaanderen 2. koht E3 Prijs Vlaanderen 3. koht Gent–Wevelgem 2005 Eesti meister temposõidus Eesti meister grupisõidus 3. etapi võitja Tour de Pologne 6. Otepää rattamaratoni võitja 2006 Eesti meister temposõidus 2. ja 5. etapi võitja Étoile de Bessèges 9. Tartu rattamaratoni võitja 2007 Eesti meister temposõidus Eesti meister grupisõidus 7. Mulgi rattamaratoni võitja 10. Tartu rattamaratoni võitja 2008 Eesti meister grupisõidus 9. Jõulumäe rattamaratoni võitja 11. Tartu rattamaratoni võitja 2009 9. Mulgi rattamaratoni võitja 2. Kalevipoja rattamaratoni võitja 2010 13. Tallinna rattamaratoni võitja 2011 4. etapi võitja Tour de Korea 2000 – Eesti Vabariigi spordipreemia (väljapaistvate saavutuste eest rahvusvahelisel jalgrattaspordi hooajal, sealhulgas Tour de France'il) 2003 – Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk 2023 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk Jaan Kirsipuu isa on jalgrattatreener Rein Kirsipuu ja vend endine jalgrattur Toomas Kirsipuu. Jaan Kirsipuu esimene abikaasa oli Katrin Kirsipuu, neil on kaks poega. Seejärel oli tema elukaaslane Merle Kasendi, neil on poeg (2006). Praeguse elukaaslase tantsija Monika Tuviga on tal poeg Samuel (2009). "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2017. Vaadatud 16. aprillil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 448-449 Jaan Kirsipuu ja Monika Tuvi said poja, Õhtuleht, 10. august 2009 Biograafia ESBL-is Jaan Kirsipuu – ProCyclingStats
Vinnemäe lump

Vinnemäe lump (ka Tserepi paisjärv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Tserebi külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 399 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Külmlätte lump

Külmlätte lump on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Mokra külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 501 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Melliste järv

Melliste järv (ka Melliste paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Melliste külas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1229 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rõhu Umbjärv

Rõhu Umbjärv (ka Umbjärv, Rehujärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Ervita külas. Veekogu pindala on 6,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 936 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tulijärv

Tulijärv (ka Tulejärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tooma külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 589 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Langendlaugas

Langendlaugas on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tooma külas Linnusaare rabas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 527 m. Järvest põhjasuunda jääb Kaurijärv, mis on Linnusaare raba suurim järv. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tooma Väike Linajärv

Tooma Väike Linajärv (ka Väike Linajärv, Tooma Linajärved, Linajärved, Prilljärved) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tooma külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 417 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 29.07.2018)
Saint-Denis

Saint-Denis on prantsuskeelsetes maades väga levinud kohanimi. Prantsusmaal kannavad seda nime järgmised omavalitsused: Saint-Denis' vald Aude'i departemangus Saint-Denis' vald Gardi departemangus) Saint-Denis, Réunioni halduskeskus Saint-Denis, Pariisi eeslinn Seine-Saint-Denis' departemangus Saint-Denis' vald (Yonne'i departemangus) Saint-Denis' basiilika
Endla Sinijärv

Endla Sinijärv (ka Sinijärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde ja Tooma külas. Veekogu pindala on 42,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3010 m. Järves on kolm saart. 1870. aastatel lasi Vaimastvere mõisa omanik Endla järve veetaseme alandamiseks ja ümbruskonna heinamaade kuivendamiseks ehitada kraavi (Suurkraav ehk Uusjõgi) Endla järvest Sinijärve ja sealt edasi Põltsamaa jõkke. Loodimisvigade tõttu alanes Endla veetase vaid 30 cm, Sinijärve mõjutas see aga rohkem. 1950. aastatel süvendati kraav kanaliks (Räägu kanal) ja enamik Põltsamaa jõe veest hakkas voolama Nava jõe, järvede ja Räägu kanali kaudu. Nüüd langes järvede veetase sedavõrd, et Sinijärvest jäi järele vaid porine nõgu. 1968. aastal rajati Sinijärvele algeline pais, mis mõlemad järved suures osas taastas. Vahepeal järvepõhjale kasvanud kased ja pajud jäid kuivanud puutüügastena järve. 1997. aastal ehitati sinna kindlam pais ja 2005. aastal ka kalatrepp. On hinnatud, et pärast seda Räägu kanalis voolav veehulk on Põltsamaa jõe vana haruga võrreldes tühine ning võib pärineda Endla järve suubuva Mustjõe ja kraavide veest. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 29.07.2018) Sinijärv keskkonnaportaalis Helmut Joonuks. Põltsamaa jõgi. Tallinn, 1981. Lk 36–39 Katrin Möllits (1997). Endla ja ta sõsarjärved. Eesti Loodus, 10/1997 Sinijärve pais sai kalatrepi. Vooremaa 10.10.2005
Jämedasarve järv

Jämedasarve järv on ovaalja kujuga järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tooma külas Endla rabas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 433 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pätsulaugas

Pätsulaugas (ka Endla Suurlaugas) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 413 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Endla Suurlaugas

Endla Suurlaugas (ka Suurlaugas, Endla raba laugas) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas. Veekogu pindala on 3,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2831 m. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 29.07.2018)
Voika järv

Voika järv (ka Voika paisjärv) on järv Tartu maakonnas Nõo vallas Voika külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 956 m. Järve läbib Voika oja. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. Voika oja riiklikus keskkonnaregistris
Sinilaugas

Sinilaugas (ka Väike Sinijärv, Väike Sindi järv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas Kaasikjärve rabas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 714 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väike Linajärv

Väike Linajärv (ka Linajärv, Aknajärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 159 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Peetsu Kaanjärv

Peetsu Kaanjärv (ka Kaanjärv, Peetsu järv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kõnnu külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 343 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mbazwana

Mbazwana on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Linn asub India ookeanist ligikaudu 7 km kaugusel. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mbazwana elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,93%, värvilisi 0,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,35%, valgeid 0,32% ja teisi 0,02%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,83% inimesi, inglise keelt 1,72%, ndebele keelt 1,36% ja afrikaani keelt 0,48%. https://census2011.adrianfrith.com/place/582091
Karinu Suurjärv

Karinu Suurjärv (ka Suurjärv, Karinu kaksikjärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Karinu külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1150 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Karinu Väikejärv

Karinu Väikejärv (ka Väikejärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Karinu külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 951 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Karjamaa veehoidla

Karjamaa veehoidla on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pudukülas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 754 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Liivoja veehoidla

Liivoja veehoidla on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pajusi külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 448 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Meeritsa veehoidla

Meeritsa veehoidla (ka Alastvere veehoidla, Allastvere veehoidla) on veehoidla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Põltsamaal ja Võhmanõmme külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 935 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ruskavere järv

Ruskavere järv on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Ruskavere külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 708 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Bultfontein

Bultfontein on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas, Tswelopele valla halduskeskus. Bultfontein on asutatud 1874. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bultfonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,3%, valgeid 5,5%, värvilisi 0,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 56,7% inimesi, koosa keelt 22,7%, tsvana keelt 9,5%, afrikaani keelt 6,1% ja teisi keeli 5,0%. Bultfontein South Africa Info https://census2011.adrianfrith.com/place/466005 https://census2011.adrianfrith.com/place/466006
Wesselsbron

Wesselsbron on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Nala vallas. Wesselsbron on asutatud 1920. aastal, linnaõigused sai 1936. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wesselsbroni elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,8%, valgeid 4,1%, värvilisi 0,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 75,4% inimesi, koosa keelt 8.9%, afrikaani keelt 6,0%, tsvana keelt 4,2% ja teisi keeli 5,5%. Wesselsbron Rural & Urban Exploration https://census2011.adrianfrith.com/place/468005 https://census2011.adrianfrith.com/place/468006
Lowelli observatoorium

Lowelli observatoorium on Arizona osariigis Flagstaffis asuv observatoorium, mis on asutatud 1894. aastal. See on üks Ameerika Ühendriikide vanemaid observatooriume. Lowelli observatoorium arvati 1965. aastal USA riiklike ajaloomälestiste hulka ja see kuulus 2011. aastal ajakirja TIME avaldatud 100 tähtsaima paiga nimekirja. 1930. aastal avastas Lowelli observatooriumis töötanud Clyde Tombaugh Pluuto. Observatooriumi asutas astronoom Percival Lowell ning see kuulub tänini Lowelli perekonnale. "Lowell Observatory Fact Sheet" (PDF). Lowell Observatory. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 28. aprill 2016. Vaadatud 29. juuli 2018. "Lowell Observatory: Where Pluto Was Discovered". Space.com. Vaadatud 29. juuli 2018. "Science With A History". Lowell Observatory. Vaadatud 29. juuli 2018.
Ventersburg

Ventersburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Matjhabengi vallas. Ventersburg on asutatud 1857. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ventersburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,5%, valgeid 6,4%, värvilisi 0,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 82,4% inimesi, afrikaani keelt 8,1%, koosa keelt 3,4%, inglise keelt 2,8% ja teisi keeli 3.4%. Ventersburgi linnavalitsuse hoone Kirik Ventersburgis Ventersburg Free State Info https://census2011.adrianfrith.com/place/467015 https://census2011.adrianfrith.com/place/467016 https://census2011.adrianfrith.com/place/467017
Ronald McNair

Ronald Erwin McNair (21. oktoober 1950 – 28. jaanuar 1986) oli Ameerika Ühendriikide füüsik ja NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1978. aastal ning ta osales missiooni spetsialistina kahel Space Shuttle'i missioonil. McNairi esmalend oli STS-41-B, mille ajal sai ta teiseks afroameeriklaseks kosmoses. Tema viimane lend oli STS-51-L, mis lõppes Challengeri katastroofiga. McNair oli ka andekas saksofonist. Enne Challengeri katastroofi töötas ta koos oma sõbra, prantsuse elektroonilise muusiku Jean-Michel Jarrega Jarre plaanitud vabaõhukontserdi "Rendez-Vous Houston" kallal. Teoses "Last Rendez-Vous" oleks McNair pidanud esitama otse kosmosest saksofonisoolo, mis oleks olnud esimene kosmoses lindistatud muusikateos. Peale katastroofi pidas Jarre Houstonis kontserdi 5. aprillil 1986 Challengeri ohvrite mälestuseks, kus saksofoni mängis McNairi sõber Kirk Whalum. "Ronald E. McNair". NASA. Vaadatud 29. juuli 2018.
James Irwin

James Benson Irwin (17. märts 1930 – 8. august 1991) oli Ameerika Ühendriikide astronaut, aeronautikainsener, katselendur ja Ameerika Ühendriikide õhuväe lendur. Ta osales NASA missioonil Apollo 15, mille raames sai ta kaheksandaks Kuu pinnal kõndinud inimeseks. 1972. aastal läks James Irwin erru ning veetis edasise elu kõikjal maailmas evangeelset sõnumit jagades. Ta rääkis, et Jeesus, kes kõndis Maa peal, on palju enam tähelepanuväärne kui see, et mees kõndis Kuu peal. 1973. aastal juhtis ta mitut ekspeditsiooni Araratile, et otsida jälgi Noa laevast. Külastas juunis 1978 Tallinna ning jutlustas 12. juunil Oleviste kirikus. Irwin suri 1991. aastal infarkti. "James Irwin". NASA. Vaadatud 29. juuli 2018. "James Irwin: Eighth Man on the Moon". Space.com. Vaadatud 29. juuli 2018. Irwini jutlus Oleviste kirikus 12. juunil 1978
Bizana

Bizana on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Alfred Nzo ringkonnas, Mbizana valla halduskeskus. Bizana kuulus kuni 1994. aastani Transkei bantustani koosseisu. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bizana elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,51%, värvilisi 0,59%, India või Aasia päritolu inimesi 0,28%, valgeid 0,23% ja teisi 0,38%. Koosa keelt pidas emakeeleks 90,28% inimesi, suulu keelt 3,15%, inglise keelt 2,78%, sotho keelt 0,66%, viipekeelt 0,61%, pedi keelt 0,43% ja afrikaani keelt 0,35%. https://census2011.adrianfrith.com/place/297016
Lemmik

Lemmik on mitmetähenduslik sõna: Lemmik on neem Harju maakonnas Aegna saarel Lemmik on mehenimi Lemmik on Jõgeva Sordiaretuse Instituudis aretatud aedoa sort ...
HOT

HOT või Hot võib tähendada järgmist: "Hot" on Rumeenia laulja Inna album, mis ilmus 2009 H.O.T. on Lõuna-Korea ansambel ...
Lemmiku neem

Lemmiku neem ehk Lemmiku nina on kahe Aegna saarel asuva neeme nimi: Lemmiku nina (Aegna) Lemmik (Aegna) ehk Lemmiku neem
Lemmik (Aegna)

Lemmik (ka Lemmiku neem) on poolsaar Harju maakonnas Aegna saarel.
Loo (poolsaar)

Loo on poolsaar Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saare loodeosas ja jääb Kelnase küla territooriumile. Poolsaare tipus Rouendi otsal asub Prangli loode tulepaak. Poolsaare põhjaküljel asuvad (alates põhjast) Liivalougas, Ristilougas ja Liimeneeme lougas. Poolsaarest lõunasse jääb madalas meres asuv Seinakari.
Matatiele

Matatiele on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Alfred Nzo ringkonnas, Matatiele valla halduskeskus. Linn asub Lesotho piirist ligi 20 km lõunas. Matatiele asub Draakonimägede lõunaosas. Matatiele sai linnaõigused 1904. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Matatiele elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,45%, värvilisi 9,47%, valgeid 4,06%, India või Aasia päritolu inimesi 2,60% ja teisi 0,42%. Koosa keelt pidas emakeeleks 48,26%, sotho keelt 23,50%, inglise keelt 14,33%, afrikaani keelt 7,54%, suulu keelt 2,11% ja viipekeelt 1,07%. Matatiele WhereToStay Matatiele DRakensberg Tourist Map https://census2011.adrianfrith.com/place/295171
Ellison Onizuka

Ellison Shoji Onizuka (24. juuni 1946 – 28. jaanuar 1986) oli Ameerika Ühendriikide aeronautikainsener, katselendur ja NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1978. aastal ja ta osales missiooni spetsialistina kahel Space Shuttle'i missioonil. Onizuka esimene missioon oli STS-51-C, mille ajal sai ta esimeseks Jaapani päritolu inimeseks kosmoses ja teine missioon oli STS-51-L, mis lõppes Challengeri katastroofiga. "Ellison S. Onizuka". NASA. Vaadatud 29. juuli 2018.
Väike Asalaid

Väike Asalaid (ka Pisike Asalaid) oli saar (laid) Pärnu maakonnas Kihnu vallas Liivi lahes. Saar on 2015 seisuga kokku kasvanud Suure Asalaiuga. Pisike Asalaid Eesti looduse infosüsteemis
Vohirahu

Vohirahu on rahu Hiiu maakonnas Vohilaiu kõrval.
Suur Roograhu

Suur Roograhu on kahe Eesti geograafilise objekti nimi: Suur Roograhu ehk Roograhu on saar Lääne maakonnas Haapsalu Tagalahes Suur Roograhu on poolsaar (varem saar) Lääne maakonnas Liialaiul Väike Roograhu Roograhu
Suur Roograhu (poolsaar)

Suur Roograhu on poolsaar (varem rahu) Lääne maakonnas Liialaiul.
Lusikisiki

Lusikisiki on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas Ngquza Hilli vallas. Kuni 1994. aastani kuulus Lusikisiki Transkei bantustani koosseisu. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lusikisiki elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,99%, värvilisi 1,94%, India või Aasia päritolu inimesi 1,84%, valgeid 0,67% ja teisi 1,56%. Koosa keelt pidas emakeeleks 81,28%, inglise keelt 8,32%, suulu keelt 2,16%, viipekeelt 0,61%, ndebele keelt 0,50% ja afrikaani keelt 0,47%. https://census2011.adrianfrith.com/place/290266
Libode

Libode on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas Nyandeni vallas. Libode kuulus kuni 1994. aastani Transkei bantustani koosseisu. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Libode elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,88%, värvilisi 0,96%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15% ja teisi 0,02%. Koosa keelt pidas emakeeleks 92,26% inimesi, inglise keelt 2,70%, pedi keelt 0,90%, suulu keelt 0,83% ja viipekeelt 0,83%. https://census2011.adrianfrith.com/place/292117
Somerset East

Somerset East (afrikaani keeles Somerset-Oos) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas. Somerset East on asutatud 1825. aastal. Linn on saanud nime Charles Somerseti järgi, kes oli aastatel 1814–1826 Kapi koloonia kuberner. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Somerset Easti elanikest mustanahalisi aafriklasi 59,8%, värvilisi 32,2%, valgeid 7,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,5%. Koosa keelt pidas emakeeleks 51,8% inimesi, afrikaani keelt 42,9%, inglise keelt 3,7% ja teisi keeli 1,6%. Somerset East History The Angler & Antelope https://census2011.adrianfrith.com/place/262003 https://census2011.adrianfrith.com/place/262004
Veia paisjärv

Veia paisjärv (ka Oolejärv) on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Veia külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1198 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Odivere tiik

Odivere tiik on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Odivere külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 550 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Palamuse paisjärv

Palamuse paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Palamuse alevikus. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1079 m. Järv on paisutatud Amme jõele. Järvest ülesvoolu asub Palamuse Veskijärv. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lutikajärv

Lutikajärv (ka Saare Lutikajärv) on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Saarjärve külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 285 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kaarepere paisjärv

Kaarepere paisjärv (ka Pikkjärve paisjärv, Veskijärv) on paisjärv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Pikkjärve külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 805 m. Järve läbib Nava oja. Kaarepere paisjärv. Keskkonnaportaal, vaadatud 4.05.2023.
Palamuse Veskijärv

Palamuse Veskijärv (ka Veskijärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Palamuse alevikus ja Järvepera külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1061 m. Järv on paisutatud Amme jõele. Järvest allavoolu asub Palamuse paisjärv. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kudina järv

Kudina järv (ka Kudina paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kudina külas. Veekogu pindala on 3,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1152 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kogrijärv

Kogrijärv (ka Ristimurru Kogrijärv, Ristimuru Kogrijärv, Ristimuru järv) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Uhmardu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 441 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Karu süda (film)

"Karu süda" on 14,5 miljoni kroonise eelarvega Eesti film, mis oli selle valmimise ajal kõige kallim Eesti film. Noor kütt Niika siirdub Siberisse taigakütiks, kohtub mitme kena naisega ja askeldab kohalike põhjarahvastega. Filmi süžee põhineb Nikolai Baturini romaanil "Karu süda". Film esilinastus Eesti kinodes 6. septembril 2001, Tšehhi kinodes oktoobris 2001 ja Soome kinodes 14. detsembril 2001. See esitati ka parima võõrkeelse filmi Oscari nominendiks Eestist. Rain Simmul – Niika ja Nganassaan Dinara Drukarova – Gitja Iljana Pavlova – Emili Külli Teetamm – Laima Lembit Ulfsak – Siimon Nail Tšaihhoutdinov – Oiumees Arvo Kukumägi – Venjamin Galina Bokaševskaja – Katerina Tatjana Legantjeva – Päevakiir Merle Palmiste – Hallike Farhatdin Mahhamatdinov – Gauk Olja Penner – Mavra Mihhail Matvejev – Kasimir Zosima Jotkin – Jevsei Lidia Jelizarova – Aglaja 2001. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 23 816 inimest. Valdo Jahilo: "Karu süda" kaadri taga Õhtuleht, 4. september 2001 "“Karu süda” hakkab Oscarit jahtima" Kroonika, 5. september 2001 Annika Koppel. Karu südamega mees : Arvo Iho elu ja looming. Tallinn, 2015, lk. 262 Peeter Torop filmist Maris Balbati artikkel "Silm vaatab, süda muretseb" Maalehes Karu süda andmekogus IMDb (inglise)