laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hüpiklased

Hüpiklased (Dipodidae) on sugukond imetajaid näriliste seltsis. Sugukonda kuulub 16 perekonda kokku veidi rohkem kui 50 liigiga. Ainsaks Eestis elavaks hüpiklaseks on kasetriibik.
Šampēteris

Šampēteris on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna osa pindalaga 1,366 km². Asub Zolitūdest idas, Imantast lõunas, Zasulauksist läänes ja Pleskodālest põhjas. 7179 elanikku (2010). Kaart aastast 1683 näitab asumi aladel asuvat Prästingshofi ja Ludendorfshofi mõisasid ning Skudra kõrtsi. Aastal 1782 sai mõlema mõisa omanikuks Anna Ulrika von Vietinghoff, kes ühendas need Šampēterise mõisaks (peahoone asus Pleskodāles). XIX sajandil jagati mõisa maad ehituskruntideks, aastal 1803 rajati asumisse hoone äädika tootmiseks, aastal 1856 aga õlletehas. Aastal 1899 rajati asumi maadele litograafiline trükitööstus. Selleks ajaks oli asumist kujunenud tööstuspiirkond, kus olid veel tekstiilitööstuse, keemiatööstuse ja masinaehitusega tegelevad ettevõtted. Aastal 1919 liideti mõisa maad linnaga. Šampēteris Šampēteris asub Riia-Tukumsi raudtee ääres Lauteres iela Kalnciema iela Asumi koduleht (läti keeles)
Unilased

Unilased (Myoxidae, sünonüümid Gliridae ja Muscardinidae) on sugukond imetajaid näriliste seltsis. Sugukonda kuulub 9 perekonda kokku 29 liigiga. Eestis elavad kaks unilaste liiki – pähklinäpp ja lagrits.
Madu (tähtkuju)

Madu (kreeka Ὄφις, ladina Serpens, omastav Serpentis, lüh Ser) on tähtkuju taevaskeral (põhjataevas). Mao tähtkuju koosneb kahest osast: vasakpoolne osa on Mao Saba (Serpentis Cauda) ja parempoolne Mao Pea (Serpentis Caput). Mao Saba, milles paikneb udukogu Messier 16, ja Mao Pead, milles paikneb kerasparv Messier 5, eraldab Maokandja (Ophiuchus) tähtkuju. Tänapäeval kuulub Madu Rahvusvahelise Astronoomiaunioonilt kinnitatud kaasaegsete tähtkujude hulka. Tähtkuju heledaim täht on Unuk, tähesuurusega 2.63 ja paikneb Mao Peas. Babüloonias tunnistati kahte mao tähtkuju: üks vastab tänapäevasele Hüdra tähtkujule ja teine on Bašmu, mida loetakse vastavaks kaasaegsele Mao tähtkujule ning mille kirjeldajaks peetakse Vana-Kreeka astronoomi Eudoxost Knidosest, Mao tähtkuju on üks antiikaja astronoomi Klaudios Ptolemaiose kirjeldatud 48 konstellatsioonist. Vanakreeka mütoloogias kujutas Mao tähtkuju maokandjat – hiidmadu, keda hoiab kätel tervisejumal Asklepios – mao peaga kehapool vasemas käes ning sabaga osa paremas käes. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 5. köide: MAAP-PAIR. Tallinn: Valgus, 1973, lk 21. Serpens, Veebiversioon (vaadatud 02.01.2014) (inglise keeles) Serpens constellation, Veebiversioon (vaadatud 02.01.2014) (inglise keeles) Constellation Guide Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Schlange (Sternbild) ja ingliskeelset artiklit en:Serpens seisuga 02.01.2014.
Karmen Vagula

Karmen Vagula (sündinud 21. aprillil 2000) on eesti kabetaja. Tema treener on Heinar Jahu ja ta esindab Nõmme kabeklubi. Individuaalselt on ta tulnud mitu korda Nõmme meistriks. Eesti meistrivõistlustel on ta tulnud esikolmikusse. Ta on 6–7 korda Eestit esindanud Euroopa noorte meistrivõistlustel. Ta õppis aastatel 2007–2013 Tallinna Rahumäe Põhikoolis. Alates aastast 2013 õpib ta Tallinna Pääsküla Gümnaasiumis. Ta ema Janne Mumme on samuti kabetaja. Sport24.ee
Seebistumisarv

Seebistumisarv on ühe grammi aine (rasva) seebistamiseks kuluv kaaliumhüdroksiidi kogus milligrammides. Seebistumisarv määratakse aine proovi ja kaaliumhüdroksiidi (KOH) kaalutiste keetmisel etanooli lahuses ning reageerimata KOH tiitritakse vesinikkloriidi (HCl) lahusega. Iseloomustab see aine koostisse kuuluvate seotud (estritena) ja vabade rasvhapete keskmist molekulmassi (ahela pikkust). Seebistumisarv on happearvu ja estriarvu summa. Hüdrolüüs Seebistumine
Kahvri laimipuu

Kahvri laimipuu (Citrus hystrix) ruudiliste sugukonda tsitruse perekonda kuuluv liik. Kahvri laimipuu kasvab Indias, Nepalis, Filipiinidel, Bangladeshis, Indoneesias, Malaisias ja Tais. Kaubanduslikult ja koduköökides leiavad kasutust nii kahvri laimipuu lehed kui ka viljad – kahvrilaimid ehk kombaavad. Citrus hystrix DC. The Plant List Citrus hystrix University of California Riverside Citrus Variety Collection
Helmi Põld

Helmi Johanna Põld (aastani 1908 Helmi Einberg; 11. detsember 1882 Koigi (Nõmmküla-Koigi) – 4. oktoober 1969 Vancouver) oli eesti pedagoog. Ta lõpetas 1900. aastal Rakveres Zeeh' Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi, kus sai algkooliõpetaja kutse; 1907. aastal sai Soomes võimlemisõpetaja kutse. Ta töötas aastatel 1903–1905 õpetajana Varesemetsa[küsitav] algkoolis, 1905–1907 õpetajana Kursi kihelkonnas ning 1907–1940 võimlemis- ja algkooliõpetajana Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumis. Nooruses töötas mõne aasta ka Venemaal koduõpetajana. Ta oli üks emadepäeva tähistamise algatajaid Eestis. Oli ka ajakirja Eesti Naine asutajaid ja aastatel 1923–1940 selle vastutav toimetaja. Kirjutas lastenäidendi "Lumivalgukene" (1922) ja romaani "Sõduri kast" (1937). Oli Eesti Naiste Karskusliidu juhataja, Karskusseltside Kesktoimkonna ja Eesti Rahvaerakonna liige. 1944. aastal põgenes ta Saksamaale ja mõni aeg hiljem siirdus Saksamaalt Kanadasse. Ta oli 1908. aastast abielus Peeter Põlluga. Nende poeg oli ajaloolase haridusega vaimulik Agu Põld, teine poeg on emeriitvaimulik Toomas Põld, väimees (tütre Helme abikaasa) oli vaimulik Helmut Piir; tütrepoeg on vaimulik Gustav Piir, pojatütar on kirjandusteadlane Rutt Hinrikus. Helmi Mäelo (1961). Elutegevuses: mälestused. Lund: Eesti Kirjanike Kooperatiiv. Lk 123. http://entsyklopeedia.ee/artikkel/p%C3%B5ld_helmi http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1017
Leon Battista Alberti

Leon Battista Alberti (14. veebruar 1404 Genova – 25. aprill 1472 Rooma) oli itaalia vararenessansi arhitekt, polühistor ja kunstiteoreetik, kes ka luuletas ja maalis. Alberti õppis Genovas, Veneetsias ja Padovas. Teada on, et ta õppis õigusteadust, tutvus antiikkirjandusega ja reisis palju. 1434 järgnes ta oma patroon paavst Eugenius IV-le Firenzesse, kus ühines juhtivate kunstnike ja humanistide ringiga, kuhu kuulusid näiteks Donatello ja Brunelleschi. 1436–1443 viibis Bolognas, Veneetsias ja Ferraras ning naasis viimaks Rooma. Alberti maalid ei ole säilinud. Peamiselt on ta tuntud oma traktaatide ja arhitektuurialaste saavutuste poolest. Alberti arhitektuuriloomingut iseloomustab rooma eeskujude toomine kirikuarhitektuuri. Alberti projekteeritud on järgmised hooned: Palazzo Rucellai Firenzes (1446–1451) San Francesco kirik Riminis (1447–1468) (tuntud ka Tempio Malatestiano nime all) Sant' Andrea kirik Mantovas (1470–1494) Santa Maria Novella kirik Firenzes (1456–1470) Alberti oli oma aja tähtis krüptograaf, kes leiutas mitme tähestiku šifrid ja šifreerimisketta, mis märgatavalt lihtsustas niihästi sõnumite šifreerimist kui ka dešifreerimist. Selle meetodi järgi sõltub iga tähe tähendus sõnumis talle eelnevast tähest. Seda on peetud kõige tähtsamaks leiutiseks krüptograafias pärast Julius Caesari aega. Krüptograafiaajaloolane David Kahn nimetas teda lääne krüptograafia isaks, märkides mitme tähestiku šifri ja šifreerimisketta leiutamise kõrval tema teeneid krüptoanalüüsi leiutamises. Kunstileksikon, Kunst, Tallinn, 2000
Liia Peterson

Liia Peterson (neiupõlvenimi Liia Sein; sündinud 5. augustil 1930 Sõmeru vallas) on eesti meditsiinipedagoog ja arst-transfusionist. Ta sündis vallasekretär August Seina tütrena. Ta on õppinud Alavere[küsitav] algkoolis ja lõpetanud 1948. aastal Rakvere Eesti Keskkooli. Aastatel 1948–1954 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arstina. Aastatel 1954–1962 töötas ta Tartus Vabariiklikus Meditsiinilises Keskkoolis hügieeni ja sisehaiguste õpetajana. 1962. aastast sai tast Maarjamõisa Haigla veretalituse arst (transfusionist). 2002 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk Ta abiellus 1951. aastal loomaarstiteadlase, hilisema Eesti Põllumajandusülikooli professori Karl Petersoniga; neil on kaks poega, vanem poeg Urmas Peterson on ülikooli geograafia õppejõud. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960.
Siuglemine

Siuglemine on paljude jalutute loomade loomulik liikumisviis looduses (nii maapinnal kui ka veekogudes), mille korral loom liigub edasi keha justkui sujuvate kurvidena liigutades (lihaste kokkutõmme) ja neid läbides (lihaste lõtvumine). Madudel (sh Colubridae sugukonna, püütonite ja rästiku ning mamba perekonna madudel jt) on siuglemine levinumaks liikumisviisiks. Sobivate kõhukilbiste, lihaste ja närvide olemasolul saavad maod vabalt liikuda – isased maod ka vastuvõtlikke partnereid otsida või saakloomi rünnata. Mao sellisest liikumisest tavaliselt jälge ei jää, kuna vähem sobival pinnasel nagu märg liiv või muda vms lähevad maod ülekülgvaksamisele. Külgvaksamine Lacy Perry, How Snakes Work, Veebiversioon (vaadatud 2.01.2014) Sissekanne ©2014 Encyclopædia Britannica-s, Veebiversioon (vaadatud 2.01.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Undulatory locomotion seisuga 2.01.2014.
Pissotšõn (Lõpovetsi rajoon)

Pissotšõn (ukraina keeles Пісочин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 129. Pindala on 1,092 km².
Vooglemine

Vooglemine ehk röövikutüüpi liikumine ehk otsejooneline liikumine (inglise rectilinear locomotion) on paljude jalutute loomade (näiteks madude) loomulik liikumisviis, mille korral loom roomab peaaegu ilma loogeteta. Vooglemise ajal töötavad madudel samamoodi kaasa nii lihased kui soomused, (roided ei liigu) jm liikumist võimaldavad tugi- ja liikumisaparaadi osad. Selline liikumine on aeglane, kuid omane paljudele madudele, kelle keha on paksem ja jässakam, näiteks püütonid, boad, kassaavad, lärmakad aafrikarästikud jt. külgvaksamine Lacy Perry, How Snakes Work, Veebiversioon (vaadatud 02.01.2014) Loomade elu 5:245. Sissekanne ©2014 Encyclopædia Britannica-s, Veebiversioon (vaadatud 02.01.2014) (inglise keeles) YouTube'i video: Kaliforniaboa liikumas Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Rectilinear locomotion seisuga 02.01.2014.
Lõõtspillitaoline liikumine

Lõõtspillitaoline liikumine (inglise keeles concertina movement) on paljude jalutute loomade (näiteks madude) liikumisviis, mille korral loom roomab justkui ronides, nii et tema liikumine sarnaneb lõõtspilli liikumisega selle mängimisel. Maod kasutavad seda liikumisviisi raskesti ligipääsetavatel horisontaalsetel pindadel (kitsad praod, avaused, augud jm) ja puude otsa ronimisel. Sedasi liikudes töötavad madudel aktiivselt kaasa nii lihased kui ka soomused ja muud liikumist võimaldavad tugi- ja liikumisaparaadi osad. Selline liikumine on aeglane ja energiakulukas: madu liigub pea ees ja järk-järgult liigutab ülejäänud keha, 2 ja enama kehakurviga, soovitud suunas. Lõõtspillitaolist liikumist kirjeldas esimesena Wiedemann 1932. aastal. külgvaksamine vooglemine Lacy Perry, How Snakes Work, Veebiversioon (vaadatud 02.01.2014) Sissekanne ©2014 Encyclopædia Britannica-s, Veebiversioon (vaadatud 02.01.2014) (inglise keeles) Laurence Monroe Klauber,Rattlesnakes: Their Habits, Life Histories, and Influence on Mankind, Volume 1, 2nd ed, lk 377, 1972, University of California Press, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 02.01.2013) (inglise keeles) Friction enhancement in concertina locomotion of snakes Data supplement, 2012, doi: 10.1098/​rsif.2012.0132, veebiversioon (vaadatud 02.01.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Concertina movement seisuga 02.01.2014.
Linaligu

"Linaleoauk" suunab siia. Järve kohta vaata artiklit Linaleoauk (järv). Linaligu on looduslikust veekogust eraldatud osa või maa sisse kaevatud auk (linaleoauk), kus leotati linavarsi, et need kiudude küljest lahti tuleksid. Linad pandi likku kuni kolmeks nädalaks, peale lisati vajutised ehk oksakiht, millel olid veel lauad ja kivid raskuseks. Peale leotamist laotati linad murule paariks nädalaks tahenema ja pleekima. Põhja-Eestis ja saartel rakendati kasteligu ehk linavarred laotati nädalateks maha kaste, vihma ja tuule kätte ilma eelneva vettepanekuta. Seejärel kuivatati linad rehetoas partel. Euroopas olid mõlemad leotusviisid üldtuntud. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 143 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1995. Koostanud Arvi Ränk. Kirjastanud Õie Ränk. Lk 102 Linaligu Vorbusel, Eesti Põllumajandusmuuseum muis.ee
Tšibtša keeled

Tšibtša keeled on keelkond, mille keeli räägitakse traditsiooniliselt Kesk-Ameerikas Hondurase idaosast kuni Colombia põhjaosani, sealhulgas ka Nicaraguas, Costa Ricas ja Panamas. Keelkond on saanud nime väljasurnud tšibtša keele järgi, mida rääkisid Bogotá linna elanikud eurooplaste invasiooni alguses. Geneetilised ja keeleteaduslikud uuringud on aga näidanud, et tšibtša keelte ja neid rääkivate inimeste asuala kese on algselt olnud hoopis põhja pool, Costa Rica ja Panama piiri ääres, kus keelkonna keelte esinemus on kõige mitmekesisem. Keelkonda kuuluvad bari, boruka, bribri, buglere, ika, kabekari, kogi, kuna (piirikuna ja San Blasi kuna), malaio keel, maleku, ngäbere, petši, rama, teribe, tšimila ja tunebo keel (jaguneb Angosturase tunebo, kesktunebo, läänetunebo ja Barro Negro tunebo keeleks) ning mitu väljasurnud keelt, nagu korobisi, suerre, tukurrike, voto ja tšibtša keel. http://www.ethnologue.com/subgroups/chibchan http://multitree.org/codes/gut-cor http://multitree.org/codes/12e
Xasan Shiikh Maxamuud

Xasan Shiikh Maxamuud (araabia keeles حسن شيخ محمود; Ḩasan Shaykh Maḩmūd; sündinud 29. novembril 1955 Jalalaqsis) on Somaalia poliitik. Ta oli 16. septembrist 2012 kuni 8. veebruarini 2017 Somaalia president. 2022. aastal valiti ta taas presidendiks. Ta oli üks 2011. aastal asutatud Rahu ja Arengu Partei asutajaid ning on erakonna esimene esimees. Tal on tehniline haridus. 1980. aastatel töötas ta tehnikakooli õppejõuna, 1990. aastatel konsultandina ÜRO ja mitmesuguste rahu- ja arenguprojektide juures ning UNICEFi haridusametnikuna Somaalias. Aprillis 2013 valis ajakiri Time Xasan Shiikh Maxamuudi saja mõjukaima inimese hulka. 8. veebruaril 2017 parlamendis toimunud presidendivalimistel võitis ta esimese vooru, kuid kaotas teises voorus tugevalt endisele peaministrile Maxamed Cabdullaahi Maxamedile, misjärel tunnistas oma valimiskaotust ja loobus järgmises valimisvoorus osalemast. Samal päeval vannutati Maxamed uueks presidendiks. 15. mail 2022 valiti Hassan Cheikh Mohamoud presidendivalimistel taas Somaalia presidendiks.
Takt

Takt (ladinakeelsest sõnast tactus 'puudutus', 'löök') on muusika noodikirjas absoluutse või suhtelise ajavahemiku tähis. Takti tähistamiseks partituuris võib kasutada taktimõõdu ja taktijoone märke. Taktina tähistatud ajavahemik võib jaotuda löökideks, millest mõni (enamasti esimene) võib olla rõhuline. Rõhuliste ja mitterõhuliste löökide suhe määrab meetrumi. Enne takti algust paiknevad helivältused võivad moodustada eeltakti. Helivältus Partituur
Ḩasan Rūḩānī

Ḩasan Rūḩānī (pärsia keeles حسن روحانی; sündinud 12. novembril 1948) on Iraani usutegelane, diplomaat, jurist ja poliitik, kes oli 3. augustist 2013 kuni 3. augustini 2021 Iraani president.
Loogused

Loogused (keskmurdes ka kolked) on vanasti kasutatud heina- ja põhukandmise vahend. See koosneb kahest looka meenutavast puust, mis on omavahel ühendatud hõreda nöörist või vitstest punutisega. Oli Euroopas laialdaselt tuntud. Eesti alal kasutati mitmesuguseid looguseid eelkõige lõuna- ja keskosas. Taluõuedel kandsid naised loogusega loomasööta või rehepeksu ajal põhku. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 149 Loogused Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Kassiauk

Kassiauk on talurahvaarhitektuuris aidaukse alumises nurgas või aidaukse läve all olev ava, mille kaudu kass sai liikuda aidast sisse ja sealt välja. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 54 Aidauks (ERM EJ 334:3); Eesti Rahva Muuseum; Faili nimi:016201_ERM_EJ_334_3.jpg Kassiauk Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Toeta Eesti Maadlust

Mittetulundusühing Toeta Eesti Maadlust registreeriti äriregistris 26. märtsil 2013. Toeta Eesti Maadlust alustas rahvaliikumisena, mille eesmärgiks on kajastada meedias ilmunut ning kutsuda Eesti avalikkust maadlusteemalistele aruteludele. Initsiatiiv tekkis vastukajana Rahvusvaheline Olümpiakomitee otsustele ja rahvusvahelistele aruteludele eemaldada maadlus Olümpiamängude kavast. 7. märtsil 2013. aastal korraldati Tallinna Reaalkooli Georg Lurichi bareljeefi juures Eesti olümpiasangarite ja maadlusveteranide (August Englas, Arvi Aavik, Valeri Nikitin, Helger Hallik, Toomas Proovel ja Tarvi Thomberg) avaliku pöördumise ettelugemine kampaania eestvedaja Martin Plaseri poolt. Kuni maadlusspordi tagasi hääletamiseni Olümpiamängudele (8. sept. 2013.) korraldati Toeta Eesti Maadlust egiidi all mitmeid aktsioone: kohtumine Riigikogu spordi- ja liikumisharrastuse toetusrühmaga, maadlusmatš vabavõitlusliiga RAJU puuris ja doonorluspäeval osalemine, kirjutati mitmeid artikleid, korraldati avatud maadlusmatt Tallinna Tornideväljakul ja Tallinna Teletorni juures. Facebookis on loodud kommuun "Toeta eesti maadlust", millega on praeguseks liitunud ligi 2500 kasutajat. Martin Plaseri juhtimisel aitasid kampaaniat läbi viia: Lauri Luik, Kristjan Press, Ott Tõnissaar, Heiki Nabi, Alo Toom, Eerik Aps. [1] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2014. Vaadatud 6. jaanuaril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) [2] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2014. Vaadatud 6. jaanuaril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) [3] [4] Facebook [5]
Tökat

Tökat (ka kasetõrv, ladina pix liquida) on kasetohust valmistatud tõrv, mida kasutati hobuserakmete ja vankrimäärdena, samuti nahksaabaste ja suuskade tõrvamiseks.[viide?] Kasekoorest valmistatud kasetõrva (pix Betulinae) on edukalt kasutatud ka rahvameditsiinis ekseemi ja psoriaasi ravimisel. Kasetõrvast destilleeritakse õli (Betulae oleum empyreumaticum retification). Tökatit kasutatakse ka šampoonides, seepides ja salvides. Tökatiseepi kasutatakse akne vastu. Naturaalne tökatiseep ei kuivenda ega ärrita nahka; sellist seepi toodavad käsitsi nii tööstused kui käsitöölised.[viide?] Samuti on tökatiseep efektiivne infektsioonide ärahoidmisel ja elavdab nahka mikrotraumadest ja intertrigost. [viide?] Teadusringkondades kutsutakse tökatis hulgaliselt sisalduvat betuliini “mustaks kullaks”. Esimene meditsiinilis-teaduslik kirjeldus tökatist tehti juba 1788 aastal ja soovitati inimestel seda kasutada põletushaavade ja sisselõigete raviks. 20. sajandi alguses avastati kasekoore antirahüütiline omadus ja 1994. aastal viirusevastane omadus ning eelkõige asjaolu, et see toimib inimese immuunpuudulikkuse vastu. Ameerika keemik, Minnesota ülikooli professor Robert Carlson nimetas betuliini “esmaklassiliseks aineks”, mis töötab ideaalselt, kuna see on “looduse poolt sünteesitud, mitte laboris”. Erinevad uurimused on näidanud, et lisaks antiseptilistele ja haavade paranemise omadustele avaldab betuliin ka viirusevastaseid, hepatoprotektiivseid, koolereetilisi, antioksüdante, immunostimuleerivaid, kasvajavastaseid omadusi. Eestis toodab tökatit ja valmistab tooteid Viljandimaal asuv OÜ Liivimaa Kasetõrv Tökatit on läbi aegade kasutatud: ¤ Kaitsevahendina: puitkatustele, hoone sokliosadele, paatidele. ¤ Immutusvahendina: vihmariietele, köitele. ¤ Määrdena(lisatud rasva): kalavõrkudele, nahkesemetele, saabastele, ratastele. ¤ Ravimina nahavigastuste, nahahaiguste, liigesevalu, rabanduse, hingamisteede haiguste korral, ravinärimiskummina. ¤ Seebi jt pesuainete valmistamiseks. ¤ Tõrjevahendina putukate (parmud, sääsed, puugid), madude, rottide peletamiseks, kärbsepüünisena, aedade taimekaitses. ¤ Teritusvahendi-luisu valmistamiseks (tõrva ja liiva segu). ¤ Pigi valmistamiseks – pigitatud niidiga õmmeldi nahkesemeid, hobuseriistu, jalanõusid. Pigi nööriga tihendati laevaplangutust. ¤ Liimi valmistamiseks ¤ Naha parkimiseks(Elmar Nugis "Tähtsamate nahaliikide kodune parkimine") Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 322–323 Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 128, 2010 "LIIVIMAA KASETÕRV – KODUMAISED JA KASULIKUD TOOTED KASETOHU TÕRVAST EHK TÖKATIST". Vaadatud 17. juulil 2023. Tökati vägi ravib ja kaitseb https://sonumid.ee/2021/04/27/kasitoolane-tokati-vagi-ravib-ja-kaitseb/
Kunstkuusk

Kunstkuusk on ehtsa kuuse kunstmaterjalist tehtud asendaja. Peamiselt kasutatakse neid jõulude ajal ehtsa kuuse asemel.
Idarahaskandaal

Idarahaskandaal oli poliitiline skandaal Eestis, mis sai alguse, kui 2010. aasta lõpus avalikustas ajaleht Postimees Kaitsepolitsei ettekande, mille kohaselt olevat Keskerakonna esimees Edgar Savisaar Keskerakonnale raha hankinud Venemaalt. Katse tõttu hankida Venemaalt poliitilist rahastust nimetati Savisaart kapo materjalides ja Eesti ajakirjanduses Venemaa mõjuagendiks. Samuti pidas kapo presidendile, peaministrile ja siseministrile tehtud suulistes ettekannetes Savisaare tegevust julgeolekuriskiks ning kahtlustas teda mõjuvõimuga kauplemises. Edgar Savisaar ise on eitanud nii raha küsimist kui ka Venemaa poliitilise mõju vahendamist Eesti poliitikas, süüdistades kaitsepolitseid ja ajakirjandust kallutatuses. 2013. aasta detsembris esitas Savisaar Postimehe vastu tsiviilhagi, nõudes Postimees AS-ilt ebaõigete faktiväidete ümberlükkamist või väärtushinnangute avaldamise õigusvastasuse tuvastamist ja mittevaralise kahju hüvitamist. Keskerakonna liikme Enn Eesmaa hinnangul mõjutas skandaal Keskerakonna valimistulemusi 2011. aasta parlamendivalimistel, kui erakond kaotas parlamendis kolm kohta. Urmas Jaagant Edgar Savisaar tahab kohtu kaudu Vene mõjuagendi mainest vabaneda EPL 03. jaanuar 2014 Aleksander Krjukov Enn Eesmaa: meie kehva valimistulemuse tingis idaraha skandaal Delfi 14. märts 2011 Urmas Jaagant Edgar Savisaar tahab kohtu kaudu Vene mõjuagendi mainest vabaneda EPL 3. jaanuar 2014 Ainult Delfis: Kuidas põhjendab Savisaar kahtlusi Keskerakonna mustalt rahastamise kohta? Delfi 3. oktoober 2013 Saar heideti Keskerakonnast välja idarahaskandaalile viitamise eest Postimees, BNS 16. mai 2011 Kristin Aasma Savisaare idarahaskandaal on kapo aastaraamatust välja jäetud Õhtuleht 12. aprill 2011 Aleksander Krjukov Enn Eesmaa: meie kehva valimistulemuse tingis idaraha skandaal Delfi 14. märts 2011 Tarmo Vahter Savisaare rahaskandaal: Klandorfi ja Seppiku versioonid Eesti Ekspress 30. detsember 2010 Ester Vaitmaa ÜLEVAADE PILDIS: Edgar Savisaare elu võimaliku mõjuagendina Delfi 25. detsember 2010
Marten Vill

Marten Vill (sündinud 21. oktoobril 1982) on eesti muusik, kes on mänginud ansamblites: Agent M (kitarr) Luna Vulgaris (kitarr) Kiviuss (kitarr) Crimson Lodge (kitarr) Migreen (kitarr) Uss (vokaal)
Tuulepesa

Tuulepesa (ka: tuuleluud, nõialuud) on nt seenhaigusest tekkinud peente okste põimik puu võras. Nähtust esineb peamiselt kasel. Eesti rahvameditsiinis on tuulepesa suitsutamist kasutatud tuulerõugete ravimisel. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 317
Sassarese

Sassarese ehk Turritano on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare loodeosas. Sassarese (omastav sõnast 'Sassari') hõlmab provintsi keskust Sassarit. Teised olulisemad keskused on Porto Torres ja Ittiri. Piirkonnas on 16 Sassari provintsi valda: Cargeghe, Codrongianos, Florinas, Ittiri, Muros, Osilo, Ossi, Ploaghe, Porto Torres, Putifigari, Romana, Sassari, Tissi, Uri, Usini ja Villanova Monteleone. Sassarese piirneb Monteacuto, Anglona, Romangia, Nurra, Planargia ja Meilogu piirkonnaga. Sassari Sassari, Porto Palmase rand Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, 4 (O-S), Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X.