laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Østlandet

Østlandet (uusnorra Austlandet) on regioon Kagu-Norras. See hõlmab Vestfold og Telemargi, Vikeni ja Innlandeti maakonda ning Oslo linna. Nimi "Østlandet" tähendab norra keeles idamaad. 94 578 km² suurune Østlandet piirneb läänes Vestlandetiga, põhjas Trøndelagiga, idas Rootsiga ning lõunas Sørlandeti ja merega. Østlandeti lõunaosa mis jääb Oslo fjordi äärde, on suhteliselt lauge ning seal on levinud põllumajandus. Tolles piirkonnas on Norra suurim rahvastikutihedus. Oslost 200 km raadiuses elab 40% Norra rahvastikust. Østlandetisse jäävad mitmed mäeahelikud: Jotunheimen, Dovrefjell ning Rondane. Opplandis asub Skandinaavia kõrgeim mägi Galdhøpiggen. Regioonis asub ka Hardangervidda kõrglava. Mägede vahel asuvad sügavad orud. Suuremad neist on Østerdal, Gudbrandsdal, Valdres, Hallingdal ja Numedal ning mitu Telemargis asuvat orgu. 2007. aasta 1. oktoobril elas Østlandetis 2 343 107 inimest. Østlandeti mägistel aladel (Hedmargis, Opplandis ning osalt ka Buskerudis ja Telemargis) kõneldavad murded erinevad Norra kirjakeelest mõnevõrra ning on teiste murrete kõnelejatele kohati raskesti arusaadavad. Rannikualadel (Telemargis, Vestfoldis, Akershusis, Buskerudis, Oslos ja Østfoldis) kõneldavad murded sarnanevad kirjakeelega rohkem. Finsskogeni metsades elasid 17. sajandil Soomest välja rännanud soomlased (nn metsasoomlased). Nende keel ja kultuur püsis kuni 20. sajandi keskpaigani. Østlandeti kirdenurgas elab ka saame. Mägedevahelistes orgudes on säilinud rohkelt vana rahvakultuuri. Rannikul paikneb Norra pealinn Oslo ning ka Norra vanim linn Tønsberg. Linnad on järjestatud elanike arvu järgi (seisuga 1. jaanuar 2007): Oslo Drammen Fredrikstad Tønsberg Skien Sarpsborg Moss Sandefjord Porsgrunn Hamar Larvik Halden Lillehammer Kongsberg Gjøvik Horten Lillestrøm Hønefoss Elverum Askim Ski Drøbak Kongsvinger Hokksund Notodden Stathelle Holmestrand Mysen Langesund Kragerø Stavern Svelvik Rjukan Brevik Fagernes Otta Norra ajaloolised piirkonnad Folkemengd og befolkningsendringar, 1. kvartal 2014
Mäesuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel

Mäesuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys peeti 10.–23. veebruarini. Välja jagati 10 komplekti medaleid (viiel alal nii meestele kui ka naistele). Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 77 Olümpiavõitja 1998: Hans Petter Buraas, Norra Ametlikud tulemused Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 78 Olümpiavõitja 1998: Hermann Maier, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 16. veebruar Osavõtjaid: 57 Olümpiavõitja 1998: Hermann Maier, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 10. veebruar Osavõtjaid: 54 Olümpiavõitja 1998: Jean-Luc Crétier, Prantsusmaa Ametlikud tulemused Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 47 Olümpiavõitja 1998: Mario Reiter, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 20. veebruar Osavõtjaid: 45 Olümpiavõitja 1998: Hilde Gerg, Saksamaa Ametlikud tulemused Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 68 Olümpiavõitja 1998: Deborah Compagnoni, Itaalia Ametlikud tulemused Finaal: 17. veebruar Osavõtjaid: 43 Olümpiavõitja 1998: Picabo Street, USA Ametlikud tulemused Finaal: 12. veebruar Osavõtjaid: 39 Olümpiavõitja 1998: Katja Seizinger, Saksamaa Ametlikud tulemused Finaal: 14. veebruar Osavõtjaid: 31 Olümpiavõitja 1998: Katja Seizinger, Saksamaa Ametlikud tulemused Tulemused FIS-i kodulehel
Widerøe

Widerøes Flyveselskap ASA ehk Widerøe on Põhjamaade suurim regionaalne lennufirma, mille käive on 1,8 miljardit NOK ja reisijaid on 1,5 miljonit. Widerøes Flyveselskap ASAs töötab 1300 inimest.
Stavangeri vapp

Stavangeri valla vapp on Norra Stavangeri valla vapp. See pärineb 1591. aastast. Sellel kujutatakse harilikku viinapuud (Vitis vinifera). Sümboli tähendus on teadmata.
Kjetil Haraldstad

Kjetil-Vidar Haraldstad (esinejanimega Frost; sündinud 28. juulil 1973 Øyeris) on Norra trummar. Ta on black metal'i bändide Satyricon ja 1349 liige. Frost on teinud koostööd ka Gorgorothi, Zyklon-B, Gehenna ja Keep of Kalessiniga. Frost liitus Satyriconiga 1992. aastal. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Kjetil-Vidar Haraldstad seisuga 3.05.2009.
Trondheimi vapp

Trondheimi vapp on Norra linna Trondheimi vapp. Tronhdheimi vapp põhineb keskaegsel linnapitsatil. Pitsat võeti kasutusele ilmselt 13. sajandil, kuid vanim linnapitsati kujutist kandev dokument pärineb 1344. aastast. Vapi kinnitas 1897. aastal Trondheimi linnavalitsus. Trondheimi vapp erineb oma keeruka kujundusega ülejäänutest Norra vappidest. Vapi vasakul küljel on kujutatud kirikuportaali, millel seisab mitra ja karjasesauaga piiskop. Vapi paremal küljel on kujutatud linnuseportaali, millel seisab kaalusid hoidev kuningas. Loss ja kirik paiknevad kivikaarel, mille all on kujutatud kolme mehepead. Kuningas ja piiskop sümboliseerivad Trondheimi staatust kuninga ja peapiiskopi residentsina. Vapi kilp on sinine ja detailid on hõbedased. Vapi kohal on hõbedane müürkroon.
1643

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1639 | 1640 | 1641 | 1642 | 1643 | 1644 | 1645 | 1646 | 1647 | ► | ►► 1643. aasta (MDCXLIII) oli 17. sajandi 43. aasta. 21. jaanuar – Abel Tasman avastas Tonga. 14. mai – nelja-aastane Louis XIV sai Prantsusmaa kuningaks pärast oma isa Louis XIII surma. Tartu ülikoolis alustab õppimist Tallinnast tulnud Johannes Freyer, kes on arvatavalt esimene eesti soost üliõpilane Tartu ülikoolis. ... 4. jaanuar (25. detsember 1642 Juliuse kalendri järgi) – Sir Isaac Newton, inglise füüsik, matemaatik, astronoom, alkeemik ja filosoof 14. mai – Louis XIII, Prantsusmaa kuningas 9. juuni – Bengt Bengtsson Oxenstierna, Rootsi poliitik 29. november – Claudio Monteverdi, Itaalia helilooja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 80
Lisaplokiliides

Lisaplokiliides (inglise AUI – Attachment Unit Interface) on 15 kontaktiga D-tüüpi pistikühendus, mida kasutatakse Etherneti-seadme ja MAU-seadme (Medium Attachment Unit) ehk transiivri vahel. AUI-d kirjeldatakse IEEE Etherneti standardis MAC-i (Media Access Control) ja MAU vahel. AUI-kaabel võib olla kuni 50 m pikkune, kuid sagedasti on kaabel vahele jäetud, kuna MAU ja MAC on juba teineteise külge ühendatud. AUI-konnektorite kasutamine vähenes 1990. aastate algul, kuna sel ajal hakati MAU-seadmeid arvutite ja jaoturite sisse integreerima. Kasutusele tuli 10BASE-T standard, kuna seda oli mugavam ja paindlikum kasutada kui 10Base-5 (jäme-Ethernet) ja 10BASE-2 (peen-Ethernet). 1990. aastate keskpaigaks oli AUI konnektor praktiliselt kadunud, kuna peale tuli kiire Ethernet. AUI vastand kiire Etherneti standardis on Media Independent Interface (MII), Gigabit Ethernetis GMII ja 10 Gigabit Ethernetis XGMII. AAUI-d ehk väiksema konnektoriga modifitseeritud vormi kasutasid Apple Macintoshi arvutid aastatel 1991–1998. Dan, Knight. "Apple's AAUI Ethernet Connector". Apple's AAUI Ethernet Connector. Vaadatud 28. märts 2015.
Franz Böhme

Franz Friedrich Böhme (15. aprill 1885 Zeltweg, Austria – 29. mai 1947 Nürnberg) oli Saksa ohvitser Teise maailmasõja ajal, kes oli vastutav tsiviilelanike massimõrva eest Serbias. Esimeses maailmasõjas sõdis ta 1914–1917 Galiitsias ja Volõõnias, 1918 Itaalias. Maailmasõdadevahelisel ajal teenis ta Austria armees. 1935 sai temast kindralmajor. Märtsis 1938 oli ta Austria armee kindralstaabi juht, asendades sellel kohal Alfred Jansa. Böhme vastutas selle eest, et Austria armee ei osutanud anšlussi käigus Saksa armeele vastupanu. 15. märtsil läks Böhme üle Saksa armeesse. 1. juulil 1939 asus Böhme juhatama Saksamaa 30. jalaväediviisi, 19. juulil 32. jalaväediviisi. Viimase juhina osales ta sügisel 1939 Poola okupeerimises. 28. septembril 1939 määrati ta 2. korpuse ülemaks. 1940 jalaväekindraliks ülendatud Böhme pälvis 29. juunil 1940 Raudristi Rüütliristi. 15. juunil 1940 oli ta 18. mägikorpuse komandör pärast seda, kui selle eelmine ülem Hermann Ritter von Speck oli Prantsusmaal lahingus langenud. 16. septembrist kuni 2. detsembrini 1941 oli Böhme Serbia okupatsioonivõimu ülem. 10. detsembril 1943 sai ta 18. korpuse ja Salzburgi sõjaväeringkonna ülemaks. Alates 24. juunist 1944 juhatas Böhme Jugoslaavias Saksa 2. Soomusarmeed. 15. juulil 1944 sai ta raskelt vigastada Fieseler Fi 156ga toimunud lennuõnnetuses ja arvati ajutiselt reservi. 8. jaanuaril 1945 sai ta Wehrmachti ülemaks Norras ja ühtlasi 20. mägiarmee komandöriks. See armee lõpetas tegevuse 7. mail 1945. Mais 1945 võeti ta Norras sõjavangi ja ta anti kohtu alla Jugoslaavias sooritatud sõjakuritegude pärast. Nürnbergis tegi ta Pantvangiprotsessi ajal enesetapu, hüpates vangla neljandalt korruselt alla. Hana Weiner, Dalia Ofer, Anne Barber: Dead-end journey: the tragic story of the Kladovo-Šabac group, s. 146-157. University Press of America, 1996. ISBN 0761801995.
Silinder

Silinder on pöördkeha. Silindri moodustab ristkülik või ruut, mis pöörleb ümber oma ühe külje. Silindri ruumala (V) avaldub kui V = π r 2 h {\displaystyle V=\pi r^{2}h\,} kus r on silindri raadius ja h on silindri kõrgus. Silindri pindala (täispindala A) avaldub kui A = 2 π r 2 + 2 π r h = 2 π r ( r + h ) . {\displaystyle A=2\pi r^{2}+2\pi rh=2\pi r(r+h).\,} Külgpindala (ilma põhjadeta) B avaldub kui B = 2 π r h {\displaystyle B=2\pi rh\,} Silindri lõiked: Silindri lõikamisel tasandiga tekivad järgmised geomeetrilised kujundid: a) ringjoon (kui tasand on risti keskteljega), b) ellips (kui tasapind läbib üksnes küljepinda aga pole risti teljega) c) ristkülik või ruut (kui tasand on paralleelne teljega) d) ümarate külgedega tünni või vaati meenutav kujund (kui lõiketasapind läbib põhjasid aga pole paralleelne silindri keskteljega). Peale nende saab tasand lõigata silindrit nii, et tekivad kidunud lahendid. See tekib juhul kui tasand läbib põhja ringijoone kujulist serva, silindri sisemust läbistamata. Siis on tulemuseks punkt (ringjoone punkt), sirglõik (silindri külg) või ringikujuline põhi. Silindri pinnalaotus on ristkülik (või ruut) ja kaks võrdse raadiusega ringi. Ristküliku või ruudu külg, mis moodustab ühise serva põhjadeks olevate ringide servadega on sama pikkusega kui ringi ümbermõõt.
Norra ministeeriumite loend

See on Norra ministeeriumite loend. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:List of Norwegian ministries seisuga 3.05.2009.
Krohvimine

Krohvimise järjekord Krohvimist alustatakse laest ja liigutakse ülevalt allapoole. Pärast karniiside tõmbamist ja nurkade krohvimist kantakse lakke ja nurkadesse koos seinte ülemise osaga viimistluskiht ning hõõrutakse siledaks. Siis viimistletakse aknaavade ja piidavahede ülemised osad. Koristatakse töölavad ja töö jätkub seinte alumiste osade krohvimisega. Kui karniise ei ole, viimistletakse kohe lagi puhtalt. Algul kaetakse kogu krohvitav pind sisseviskekihiga 2–5 mm paksuselt. Sissevisekihti ei tasandata ja mõned kohad, mis ulatuvad kõrgemale, lõigatakse maha. Pärast sisseviskekihi tardumist kantakse sellele krundikiht. Iga järgnev krundikiht kantakse peale pärast eelneva kihi kuivamist, s.t kui see pinnalt enam maha ei valgu. Kui kruntkiht on liiga tardunud, tuleb seda hoolikalt veega niisutada. See annab krohvile monoliitsuse. Mördikihid nakkuvad teineteisega paremini. Mördi tardumisaeg oleneb krohvitava pinna niiskusest ja poorsusest, õhutemperatuurist, mördikihtide paksusest. Lihtkrohvimise täpsus on väike. Enne krohvimist niisutatakse kõik krohvitavad seinad hästi veega. Kohe peale vee sisseimbumist tehakse sisseviskekiht. See libistatakse rihtlatiga üle, lisatakse teine kiht samalaadselt 10 mm paksuselt ning tasandatakse. Tardunud krundile kantakse viimistluskiht ja silutakse üle. Pärast krohvi kuivamist võib pinda veel lihvides viimistleda.
Burgas

Burgas on linn Bulgaarias, Burgasi piirkonna ja Burgasi valla keskus. Asub Musta mere Burgasi lahe kaldal. Burgasis on rahvusvaheline lennujaam. https://www.grao.bg/tna/t41nm-15-06-2024_2.txt  Burgas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
1993. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1993. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 32. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 4.–14. veebruarini Jaapanis Moriokas. Võistlustel oli mängus 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele kui ka naistele). Halva ilma tõttu jäi meeste ülisuurslaalom pidamata. Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 78 Maailmameister 1991: Marc Girardelli, Liechtenstein Ametlikud tulemused Finaal: 10. veebruar Osavõtjaid: 88 Maailmameister 1991: Rudolf Nierlich, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 5. veebruar Osavõtjaid: 45 Maailmameister 1991: Franz Heinzer, Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 8. veebruar Osavõtjaid: 72 Maailmameister 1991: Stephan Eberharter, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 4. veebruar Osavõtjaid: 52 Maailmameister 1991: Vreni Schneider, Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 10. veebruar Osavõtjaid: 57 Maailmameister 1991: Pernilla Wiberg, Rootsi Ametlikud tulemused Finaal: 14. veebruar Osavõtjaid: 49 Maailmameister 1991: Ulrike Maier, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 5. veebruar Osavõtjaid: 35 Maailmameister 1991: Petra Kronberger, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 5. veebruar Osavõtjaid: 47 Maailmameister 1991: Chantal Bournissen, Šveits Ametlikud tulemused MM-i tulemused FIS-i kodulehel
1996. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1996. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 33. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 12.–25. veebruarini Sierra Nevadas Hispaanias. Võistlustel oli mängus 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele kui ka naistele). Tegelikult pidid need võistlused toimuma juba aasta varem, kuid lume puudumise tõttu lükati need aasta võrra edasi. Finaal: 25. veebruar Osavõtjaid: 100 Maailmameister 1993: Kjetil André Aamodt , Norra Ametlikud tulemused Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 103 Maailmameister 1993: Kjetil André Aamodt , Norra Ametlikud tulemused Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 96 Maailmameister 1993: võistlust ei toimunud Ametlikud tulemused Finaal: 17. veebruar Osavõtjaid: 75 Maailmameister 1993: Urs Lehmann , Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 19. veebruar Osavõtjaid: 64 Maailmameister 1993: Lasse Kjus , Norra Ametlikud tulemused Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 61 Maailmameister 1993: Karin Buder , Austria Ametlikud tulemused Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 56 Maailmameister 1993: : Carole Merle , Prantsusmaa Ametlikud tulemused Finaal: 12. veebruar Osavõtjaid: 44 Maailmameister 1993: Katja Seizinger , Saksamaa Ametlikud tulemused Finaal: 18. veebruar Osavõtjaid: 40 Maailmameister 1993: Kate Pace , Kanada Ametlikud tulemused Finaal: 19. veebruar Osavõtjaid: 48 Maailmameister 1993: Miriam Vogt , Saksamaa Ametlikud tulemused MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Marcus Thrane

Marcus Møller Thrane (14. oktoober 1817 Christiania – 30. aprill 1890 Eau Claire, Wisconsin, USA) oli Norra esimese töölisliikumise juht. Thranitteri liikumisel oli oma kõrgpunktis ligikaudu 30 000 liiget, mis oli tollal suuruselt kolmas liikumine. See jäi alla ainult liikumistele Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis. 1848. aasta revolutsiooniliste sündmuste mõjul rajas Thrane kooliõpetajana Norras esimese töölisühingu ja paari aastaga kattis nende võrk kogu maa. Kristliku sotsialismi ideed ja Inglise tšartismi meenutav tegevus ühendasid üle 20 000 inimese. Et tööstustöölisi oli sel ajal ainult umbes 10 000, olid Thrane ühingute liikmed enamasti maaproletariaadi hulgast. Nende huve väljendasid palvekirjad, mida esitati kuningale ja mõne radikaalse delegaadi kaudu ka Stortingis. Valitseva kihi vastus oli jõhker – Thrane ja sadakond aktivisti arreteeriti, popside (mõnikord isegi relvastatud) väljaastumised suruti maha. Ühingud lagunesid ja kui Thrane neli aastat hiljem vabanes, jäi tal üle sügavalt pettununa emigreeruda. Jaak Kangilaski. Norra, Tallinn: AS Koolibri, 2000 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Marcus Thrane seisuga 3.05.2009.
Pleven

Pleven on linn Bulgaaria põhjaosas, Pleveni piirkonna ja Pleveni valla keskus. Linna varaserm nimi oli Plevna.[viide?] https://www.grao.bg/tna/t41nm-15-06-2024_2.txt
Lillehammeri vapp

Lillehammeri valla vapp on Norra Lillehammeri valla vapp. Vapp kinnitati kuningliku otsusega 4. aprillil 1898. Vapi autor on kunstnik Andreas Bloch (1860–1917). Vapil on kujutatud birkebeiner (12. ja 13. sajandi norra sõdalast), motiiv valiti võistlusega. Ametlik vapp sisaldab ka kolmeharulist parapettkrooni.
Abaújvár

Abaújvár on vald Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis. Abaújvár asub Hornádi paremal kaldal Slovakkia piiri ääres. Asula on nime (tõlkes 'Aba uus kindlus') saanud seal elanud ungarlaste Aba hõimu järgi, mis oli tollal üks kõige tähtsamaid Ungaris. Asulat on esmamainitud 1046. aastal, mil kuningas Sámuel Aba lasi sinna uue kivikindluse rajada. Asula uus nimi annab alust oletada, et sellel kohal asus loss juba varem. Kumbki loss ei ole säilinud. Keskajal läbis Abaújvári Ungarist Poolasse viiv kaubatee – Ungari ja Poola olid tollal naaberriigid. 1647. aastani oli Abaúj-Torna komitaadi keskus. Aastatel 1994–2012 kuulus Abaújvár Abaúj-Hegyközi väikepiirkonda. 1920. aastal sõlmiti Trianoni rahuleping, millega pandi paika Slovakkia ja Ungari vaheline piir. Abaújvár sattus üsna piiri äärde ja kaotas kogu oma varasema strateegilise tähtsuse. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024.
Frits Thaulow

Frits Thaulow (20. oktoober 1847 Christiania – 5. november 1906) oli norra impressionistlik kunstnik. Thaulow õppis 1870–1872 Kopenhaagenis kuninglikus kaunite kunstide akadeemias. Aastatel 1873–1875 õpetas teda Karlsruhes Badeni Kunstikoolis Hans Gude. Seejärel elas Thaulow põhiliselt Pariisis, kus teda mõjutas prantsuse impressionism. Thaulow naasis Norrasse 1880. Temast sai Christian Krohg ja Erik Werenskioldi kõrval üks Norra juhtivaid kunstnikke. Ta algatas iga-aastase kunstinäituse Høstutstillingen (1882). Norra rahvusgaleriis (Nasjonalgalleriet) on 37 tema tööd. Hiljem pöördus ta tagasi Prantsusmaale ning suri Hollandis.
Skjervøy vald

Skjervøy vald (saami Skiervvá suohkan) on vald Norras Tromsi maakonnas. Vald hõlmab Skjervøya, Kågeni, Arnøya, Laukøya, Haukøya, Hakksteini ja Vorterøya saare ning Uløya põhjaosa. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Skjervøy valla koduleht
Kåfjordi vald

Kåfjordi vald (saami Gáivuona suohkan) on vald Norras Tromsi maakonnas. Aastal 1994 võeti valla ametlikuks nimeks Gáivuotna-Kåfjord, 2005. aastast võib kasutada mõlemakeelset nime. Vallas toimub suviti Riddu Riđđu kultuurifestival. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Kåfjordi valla ametlik koduleht
Klavessiin

Klavessiin (ka tšembalo; prantsuse keeles clavecin, itaalia keeles clavicembalo, cembalo, inglise keeles harpsichord) on muusikainstrument (klahvkeelpill, näppekeelpill), mille heli tekitavad pinguldatud võnkuvad keeled, mida klahvidele vajutamisega näpitakse plektroniga (sulerootsuga). Klavessiini kõla on pinisev ja kustub kiiresti. Eri paigus valmistatud klavessiinid võivad kõlalt ja tämbrilt erineda. Suurematel klavessiinidel on mitu registrit ja manuaali. Klavessiini kõrgaeg oli baroki- ja klassitsismiajastul. Tänapäeval kasutatakse seda instrumenti tihti vanamuusika esitamisel. Spinett Klavikord Muusikainstrumentide süstemaatiline loend Eesti Klavessiinisõprade Tsunft Gottfried Heinrich Bach Iren Lill Marju Riisikamp Imbi Tarum
Åli vald

Åli vald on vald Norras Buskerudi maakonnas. Valla halduskeskus on Ål. Aali kihelkond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Sigdali vald

Sigdali vald on vald Norras Buskerudi maakonnas. Valla halduskeskus on Prestfoss. Sigdali vald loodi 1. jaanuaril 1838. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Voulpaix

Voulpaix on küla ja vald Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus. Voulpaix' elanike arv on 389 (2006). 1850. aastal elas külas 1075 ja 1962. aastal 528 elanikku, ent sellest ajast on külaelanike arv pidevalt vähenenud. Küla asub 114 kuni 178 meetri kõrgusel merepinnast ja selle pindala on 11,55 km². Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Rollagi vald

Rollagi vald on vald Norras Buskerudi maakonnas. Valla halduskeskus on Rollag. Rollagi vald loodi 1. jaanuaril 1838. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Rudolf Muus

Rudolf Muus (19. veebruar 1862 – 9. november 1935) oli norra kirjanik. Oma ajal oli ta Norras loetuim ja suurima teoste läbimüügiga kirjanik. Muusi kirjanduslik anne avaldus juba varajases nooruses. Esimesi loomekatsetusi tegi ta kuueaastaselt. Koolis kirjutas Muus klassikaaslastele raha eest esseesid. Kaheteistkümneaastaselt kirjutas ta muinasjuturaamatu, mida kunagi ei avaldatud. Muus abiellus Olga Erikka Jørginega, kellega sai kümme last. Tema naine oli väga musikaalne ja esines Kristiania teatris. Muus nautis tegevusi värskes õhus, käis tihti seenel ja kalal. Paljude tema juttude tegevuspaigaks on Kristiania (praegu Oslo). Enamikus teostes on kirjeldatud tolleaegset Oslo elukeskkonda. Ta tõlkis norra keelde mitu väga mahukat saksa ja inglise romaani. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Rudolf Muus seisuga 3.05.2009.
Øvre Eikeri vald

Øvre Eikeri vald on vald Norras Buskerudi maakonnas. Valla halduskeskus on Hokksund. Øvre Eikeri ja Nedre Eikeri vald tekkisid Eikeri valla jagunemisel 1. juulil 1885. 2019. aastani kuulus vald Buskerudi maakonda. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
1997. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1997. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 34. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 3.–15. veebruarini Sestrieres Itaalias. Võistlustel oli mängus 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele, kui naistele). Finaal: 15. veebruar Osavõtjaid: 67 Maailmameister 1996: Alberto Tomba, Itaalia Ametlikud tulemused Finaal: 12. veebruar Osavõtjaid: 109 Maailmameister 1996: Alberto Tomba , Itaalia Ametlikud tulemused Finaal: 3. veebruar Osavõtjaid: 79 Maailmameister 1996: Atle Skårdal , Norra Ametlikud tulemused Finaal: 8. veebruar Osavõtjaid: 52 Maailmameister 1996: Patrick Ortlieb , Austria Ametlikud tulemused Finaal: 6. veebruar Osavõtjaid: 57 Maailmameister 1996: Marc Girardelli , Luksemburg Ametlikud tulemused Finaal: 5. veebruar Osavõtjaid: 70 Maailmameister 1996: Pernilla Wiberg , Rootsi Ametlikud tulemused Finaal: 9. veebruar Osavõtjaid: 67 Maailmameister 1996: Deborah Compagnoni , Itaalia Ametlikud tulemused Finaal: 11. veebruar Osavõtjaid: 48 Maailmameister 1996: Isolde Kostner , Itaalia Ametlikud tulemused Finaal: 15. veebruar Osavõtjaid: 37 Maailmameister 1996: Picabo Street , USA Ametlikud tulemused Finaal: 15. veebruar Osavõtjaid: 53 Maailmameister 1996: Pernilla Wiberg , Rootsi Ametlikud tulemused MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Vigala raudteejaam

Vigala raudteejaam on hoonete kompleks Rapla maakonnas Märjamaa vallas Vana-Vigala külas. Algselt oli tegemist raudteejaamaga Rapla–Virtsu raudtee 46. kilomeetril. Raudteejaama peahoone on hästi säilinud ja seal töötab tänapäeval Vana-Vigala raamatukogu. Täpselt sama projekti järgi on ehitatud Märjamaa ja Põlva jaamahoone. Hoonete näol on tegemist sümmeetrilise ristkülikukujulise põhiplaani ja madala kelpkatusega kahekorruselise kivihoonega, mis ehitati tõenäoliselt Leon Johansoni projekti järgi. Viimane rong lahkus jaamast 1968. aastal, peale rongiliikluse sulgemist raudtee demonteeriti. Kui vaadata raudteetammilt Virtsu poole, jääb jaamahoone vasakule. Vigala raudteejaam 1930. aastal Raudteejaama kõrvalhoone Vana-Vigalas Raudteejaama veevõtupump Vana-Vigalas Raudteeliste maja Vana-Vigalas Veetorn Vana-Vigala Jaama platsil Säilinud ooteruumi silt ja lamp Vana-Vigala endises raudteejaamahoones Endine Rapla-Virtsu raudteetrass ja veevõtupunkt Vigala jaam; raudtee.eu "Rapla-Virtsu raudtee 1931-1968". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. jaanuar 2014. Vaadatud 30. juunil 2015. Vana-Vigala veetorn ärkab uuele elule; Raplamaa Sõnumid, 30.03.2022