laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bruno Põder

Bruno Põder (sündinud 18. aprillil 1929 Viljandis) on eesti arstiteadlane ja kirurg. Bruno Põder on trükitöölise poeg. Lõpetas 1948 Viljandi 2. Keskkooli, 1954 TÜ arstiteaduskonna (ühtlasi 3 kursust Leningradi Lesgafti-nimelises Kehakultuuri Instituudis), meditsiinikandidaat (1969, TÜ), väitekiri "Flebograafia ja endovaskulaarne elektrokoagulatsioon alajäseme varikoosi korral". Täiendas end Moskvas, Varssavis ja Leningradis. Oli 1954–59 Mäo jaoskonnahaigla juhataja ja kirurg, 1959–65 Türi rajoonihaigla peaarsti asetäitja ravi alal ja kirurg, 1965–68 Tartu Vabariikliku Kliinilise Haigla üldkirurgia osakonna kirurg, 1969–84 Tervishoiuministeeriumi IV Valitsuse haigla ja Kiirabihaigla kirurg, aastast 1984 Viljandi haigla kirurg. Tallinna ja Viljandi Kirurgide Seltside liige. Uurinud alajäsemete flebo-, angio- ja lümfograafia võimalusi. Üle 20 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Kogemusi alajäsemete tuiksoonte trombolitereeruvate haiguste diagnoosimisel arteriograafia abil. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1964) 6 Significanse of Phelobography and Endovascular Electrocoagulation in the Operative Treatment of Varicosis of the Lower Extremities (kaasautor). // Publications on vascular surgery and urology. Tartu, 1969 Veenide endovaskulaarsest elektrokoagulatsioonist eksperimendis (kaasautorid P. Roosaare, K. Põder). // TÜ Toim 249 (1969) Veenitransplantaadid veresoonte taastavas kirurgias (Eksperimentaalne uurimus) (kaasautorid A. Linkberg, K. Põder) // Nõukogude Eesti Tervishoid (1969) 6 Alajäsemete veenilaiendite ravi endovaskulaarse elektrokoagulatsiooni meetodil // Nõukogude Eesti Tervishoid (1970) 1. Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 920–921. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Endel Põder

Endel Põder (sündinud 29. mail 1948) on Eesti psühholoog. Lõpetas 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogiaosakonna, psühholoogiamagister (2000, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Infotöötluse mahuliste piirangute probleem nägemispsühholoogias" (Tallinn, 2000), Ph.D. (psühholoogia, 2004, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Role of attention in visual information processing" (Tallinn, 2004). Oli 1979–1985 Eesti NSV Teenindusministeeriumi Tehnoloogiainstituudi sotsioloog, 1985–1990 Konjunktuuriinstituudi paneeluuringute grupi vanemteadur, 1990–1996 AS Saar Poll sotsioloog, 1995–2003 Tallinna Pedagoogikaülikooli kognitiivse neuroteaduse labori teadur, 2003–2007 Tartu Ülikooli psühholoogia osakonna teadur, 2006–2008 Leuveni Katoliikliku Ülikooli eksperimentaalpsühholoogia labori teadur, aastast 2008 Tartu Ülikooli psühholoogiainstituudi vanemteadur. Uurimisvaldkond: nägemistaju ja tähelepanu, nägemistähelepanu mehhanismid. 24 teadustrükist. Size-based selection in the conditions of rapid serial visual presentation. // International J. Psychol. 35 (2000) Spatial-frequency spectra of printed characters and human visual perception. // Vision Res. 43 (2003) 14 Effect of attention on the detection and identification of masked spatial patterns. // Perception 34 (2005) 3 Crowding, feature integration and two kinds of "attention". // J. Vision 6 (2006) 2. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Endel Põder Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Heinu Põder

Heinu Põder (27. märts 1934 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 21. jaanuar 2022) oli eesti arstiteadlane, kurortoloog. Heinu Põder oli talupidaja poeg, Kalju Põdra vend. Lõpetas 1953 Viljandi 2. Keskkooli, 1959 TÜ arstiteaduskonna, 1964 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis (EKMI) aspirantuuri, meditsiinikandidaat (1967, TÜ), väitekiri "Väline hingamine ja südametsükli kestus reuma-ja reumatoidartriidi haigetel muda-balneoravi vältel". Oli 1959–61 Sindi linnahaigla terapeut, ka Pärnu Kiirabijaama arst, 1964–74 EKMI reumatoloogia ja kurortoloogia sektori (Pärnus) nooremteadur, 1974–93 vanemteadur, 1993–1998 Sotsiaalministeeriumi Kurortoloogia ja Taastusravi Instituudi (endine EKMI sektor) vanemteadur. Pärnu Sisearstide Seltsi, Eesti Kardioloogide Seltsi liige. Uurimisvaldkond: reumahaigete rehabilitatsioon. Umbes 80 teadustrükist. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Reumatoidartriidihaigete välishingamise muutustest mudaravi toimel. // TÜ Toim 179 (1965) Südame tsükliaegade sõltuvusest välise hingamise näitajatest tervetel ja südameriketega haigetel (kaasautor Ü. Lepp). // TÜ Toim 208 (1967) Haapsalu meremuda toimest arteriaalsesse rõhku reumat ja reumatoidartriiti põdevatel haigetel (kaasautorid Ü. Lepp, H. Šahhovskaja). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1968) 2 Tahtelise maksimaalse apnoe kestusest südameriketega reumahaigetel (kaasautor Ü. Lepp). // TÜ Toim 285 (1971) Дифференцированная курортотерапия больных ревматоидным артритом с учетом функционального состяния их сердечной мышцы (kaasautor). Tallinn, 1987. Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 921 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987. Tallinn, 1987, 33 Nõukogude Eesti Tervishoid (1967) 4, 314 Nõukogude Eesti Tervishoid (1984) 3, 221. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Kalju Põder

Kalju Põder (10. aprill 1932 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 6. aprill 1984 Tartu) oli eesti arstiteadlane ja kirurg. Kalju Põder oli talupidaja poeg ja Heinu Pödra vend. Lõpetas 1951 Viljandi 2. Keskkooli, 1957 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1963, TÜ), väitekiri "Mitmesugustel meetoditel konserveeritud perifeersete arterite homotransplantatsiooni tulemustest. Eksperimentaalne uurimus", meditsiinidoktor (1972, TÜ), väitekiri "Восстановительные операции на сосудах аортно-подвздошной области. Клинико-экспериментальное исследование". Oli 1957–1960 Tartu Linna Kliinilise Haigla haavaosakonna kirurg, 1960–1963 TÜ meditsiinilise kesklabori kudede konserveerimise osakonna juhataja, 1963–1967 teaduskonnakirurgia kateedri assistent, 1968–1974 dotsent, 1974–1984 professor, 1967–1969 ka Tartu Linna Kliinilise Haigla veresoontekirurgia osakonna juhataja. Uurimisvaldkond: veresoontekirurgia, kudede konserveerimine, veresoonte siirdamine. Veresoontekirurgia rajajaid Eestis (koos A. Linkbergi ja E. Tünderiga). Uurimusi veresoontekirurgia, üldkirurgia, onkoloogia, kudede konserveerimise ja siirdamise alalt. Eesti Kirurgide Seltsi liige, Tartu Kirurgide Seltsi esimees (aastast 1975). Eesti NSV riiklik preemia (1982, kollektiivis). 170 teadustrükist. Naha vabaplastikast paksulapi meetodil (kaasautorid E. Tünder, E. Türi). // TÜ Toim 52 (1957) Arterite homotransplantatsioonist alajäsemete tuiksoonte tromboblitereeruvate haiguste puhul (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1961) 2 Mitmesugustel meetoditel konserveeritud perifeersete arterite homotransplantatsiooni tulemustest. // TÜ Toim 134 (1963) Homo-allografting of the abdominal aorta (experimental investigation) (kaasautor P. Roosaar). // Publ. in vascular surgery and urology. Tartu, 1969 Эверсионная тромбэндартеректомия у больных с оклюзионными заболеванями артерий (kaasautor). // Вестник хир. (1971) 5 Angiokirurgia areng Eesti NSV-s (kaasautor) // Nõukogude Eesti Tervishoid (1976) 6 The therapy of acute arterial occlusion (kaasautor). // J. Cardivasc. Surg. 18 (1977) 3 Соединение брюшной аорты (kaasautorid A. Niisuke, R. Toots). // TÜ Toim 717 (1985). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 112–113 II, 137 EE 14, 386 Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 198, 264 Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 912–922 Nõukogude Eesti Tervishoid (1982) 3, 223 Kirurgi elukutsest. Kalju Põdra ühe viimase artikli käsikirjast. // EA (2002) 8 Tartu Ülikooli Kliinikumi 200, 179–180, 182–183. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Tõnis Põder

Tõnis Põder (sündinud 28. septembril 1948 Tartus) on eesti keskkonnateadlane. Lõpetas 1967. aastal Tartu 1. Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonna geograaf-hüdroloogina, bioloogiakandidaat ökoloogia alal (1981, TRÜ), väitekiri "Приток, распределение и перенос тяжелых металлов в экосистеме Балтийского моря". Täiendas end keskkonnariski hindamises (1993, USA), keskkonnamõju hindamises (1994–1996, USA), keskkonnaauditis (1995–1997, Det Norske Veritas, Carl Bro, Golder Associated Ltd), keskkonnajuhtimissüsteemides (1999 Eesti Akrediteerimiskeskus; 2003 Environmental, Quality and Safety Certification Services Ltd). Oli aastatel 1972–1973 Balti Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (BaltNIRH) Tallinna osakonna nooremteadur, 1973–1981 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi Läänemere osakonna nooremteadur, 1982–1989 vanemteadur, 1989–1992 Eesti TA Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi vanemteadur, 1992–2001 TÜ Mereinstituudi vanemteadur, ühtlasi 1999–2005 TPÜ loodusteaduste osakonna dotsent, 2005– keskkonnakorralduse õppetooli juhataja, professor. Uurimisvaldkonnad: keskkonnaseisund ja -kaitse; keskkonnamõju ja -riskide hindamine. Osalenud uuringuekspeditsioonidel Läänemerel ja Atlandi ookeanil (PEX-86, SKAGEX-90 jmt), oli 1997–2000 EL-i projekti MAST III DOMTOX koordinaator. Osalenud Euroopa Liidu keskkonnaalaste õigusaktide koostamisel ja tõlkimisel. Eesti TA Looduskaitse Komisjoni (1985–1989), International Association for Impact Assessmenti (IAIA) (2005–) liige. Üle 20 teadustrükise. Chemical results of the grid program of the patchiness experiment 1986 in the Baltic Sea (kaasautor). // Proc. 16th Conf. Baltic Sea Oceanographes (1986) 1 Hydrophysical variability in the central and eastern Sagerrak during SKAGEX-90 and its reflection in biological parameters (kaasautor). // ICES J. Marine Sci 56 (1999) The role of inorganic and organic nutrients on the development of phytoplankton along a transect from Daugava River mouth to the open Baltic, in spring and summer 1999 (kaasautor). // ICES J. Marine Sci 60 (2003) Influence of dissolved organic matter from terrestrial origin on the change of dinoflagellate species composition in the Gulf of Riga, Baltic Sea (kaasautor). // Hydrobiologia 514 (2004) 1–3 Evaluation of environmental aspects significance in ISO 14001. // Envir. Man. 37 (2006) 5. 2019 Tallinna Ülikooli teenetemärk Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Tõnis Põder Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Tõnu Põder

Tõnu Põder (sündinud 13. märtsil 1956 Magadanis Venemaal) on eesti õigusteadlane ja pedagoog. Tõnu Põder on ohvitseri poeg. Lõpetas 1974 Elva Keskkooli, 1988 TÜ õigusteaduskonna. Oli 1989–92 TÜ riigi- ja haldusõiguse kateedri vanemõpetaja, 1993–94 riigi- ja avaliku õiguse instituudi riigi- ja haldusõiguse õppetooli lektor, 1994–2004 lektor ja õppeülesande täitja, ühtlasi 1990–92 Eesti Diplomaatide Kooli ja 1994–95 Riigikaitse Akadeemia õppejõud, 1992–93 ka kaitseministri abi ja nõunik ning 1999 AS Tarbus nõukogu liige ja 2001–04 esimees. Õpetanud rahvusvahelist õigust, sõjaõigust ja riigikaitseõigust, rahvusvahelisi organisatsioone, rahvusvahelisi lepinguid; koostanud õppevahendeid ja tegelenud erialaterminoloogia juurutamisega eesti keeles. Uurimisvaldkonnad: rahvusvaheline õigus, rahvusvaheline sõjaõigus, riigikaitseõigus, palgasõdurid rahvusvahelises õiguses; õigusajalugu ja kultuurilugu. Mitme seaduseelnõu (sh karistusseadustik) kaasautor, teinud kaastööd ENE-le ja EE-le. Olnud EV Ülemnõukogu riigi- ja rahvusvahelise õiguse ekspertkomisjoni liige (1992). Eesti Akadeemilise Õigusteadlaste Seltsi taasasutajaliige (1988), Eesti Laskesuusatamise Föderatsiooni president (2002–05). Umbes 40 teadustrükist, aimeartikleid. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Akadeemik Jüri Uluots. // Teaduslugu ja nüüdisaeg. Tallinn, 1988 Nikolai Maim – esimene eesti rahvusest riigiõiguse professor Tartu Ülikoolis. // TÜ ajaloo küsimusi XXII. Tartu, 1989 Rahvusvahelise õiguse õpetamine Tartu Ülikoolis 1919–1930. // Nõukogude Õigus (1989) 5 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimehe j.a. riigi- ja rahvusvahelise õiguse ekspertkomisjoni arvamus Põhiseaduse Assamblee poolt 13. aprillil 1992. aastal Eesti Vabariigi Ülemnõukogule esitatud Eesti Vabariigi Põhiseaduse eelnõu kohta (kaasautor). // Eesti Jurist (1992), 3 / 4 Palgasõdurid rahvusvahelises õiguses ja Eestis. // Akadeemia. (1995) 5. Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 137 http://www.juridica.ee; Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Olga Põder-Kaasik

Olga Põder-Kaasik (aastani 1957 Olga Kaasik, sündinud 16. augustil 1928 Tallinnas) on eesti majandusteadlane. Olga Põder-Kaasik on töölise tütar. Lõpetas 1946 Tallinna 10. Keskkooli, 1950 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna kaubandusökonoomika erialal, oli 1951–52 Leningradi Ülikoolis ühiskonnateaduste õpetajate ettevalmistuskursustel, 1958–62 Moskva Ülikooli kaugõppe aspirantuuris, majanduskandidaat (1963, TÜ), väitekiri "Издеpжки обращения и их уровень в государственной розничной торговле (по материалам Эстонской ССР)". Oli 1952–53 TPI poliitilise ökonoomia kateedri assistent, 1953–57 TÜ poliitilise ökonoomia kateedri õpetaja ja vanemõpetaja, 1957–67 TPI poliitilise ökonoomia kateedri vanemõpetaja, 1967–68 dotsent, 1968–70 Üleliidulise Konjunktuuri Teadusliku Uurimise Instituudi Eesti filiaali vanemteadur, 1970–77 TPI poliitilise ökonoomia kateedri dotsent, 1977-83 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi (ERKI) dotsent, 1985–87 ENSV Riikliku Plaanikomitee Majanduse ja Planeerimise Teadusliku Uurimise Instituudi vanemteadur, 1987–91 ERKI-s administraatoritööl. Õpetanud sotsialismi poliitilist ökonoomiat. 1967–1971 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liige. Uurimusi sotsialismi poliitilise ökonoomia probleemide, kaubanduse efektiivsuse, kaubandusvõrgu arendamise ja tööjõuvajaduse, tarbimise struktuuri ja mahu kohta. Umbes 40 teadustrükist. Tema abikaasa oli Vambola Põder. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Loenguid sotsialismi poliitilisest ökonoomiast. 4. osa (kaasautor E. Loov). Tallinn, 1965 Kaubaringlus sotsialismi tingimustes. Tallinn, 1966 Sotsialistlik laiendatud taastootmine (kaasautor E. Loov). Tallinn, 1968 Tööstus, kaubaringlus, tarbija. // Tehnika ja Tootmine (1975) 7 Tallinna linna kaubandusvõrk ja selle sotsiaalne hinnang. // Uut Kaubanduses (1977) 5 Kaubanduskaadri poliitika põhisuunad. // Uut Kaubanduses (1978) 8, 9, 11. Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 483–484 Tallinna Polütehniline Instituut (TPI) 1936–1986, 185–186, 363–365, 499. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Sfinks (Vana-Kreeka)

Sfinks ehk Sphinx (kreeka keeles Σφίγξ 'kägistaja') oli vanakreeka mütoloogias naise pea ja rinnaga ning tiivulise lõvikehaga koletis. Teda peeti hävingu ja halva õnne deemoniks. Sfinks oli Hesiodose järgi Kimääri ja Orthose, mõnedel andmetel aga Typhoni ja Echidna tütar. Ehkki Sfinksil olid tiivad, polnud ta teadaolevalt lennuvõimeline. Hera saatis Sfinksi tema kodust Aithiopias (sellega meenutasid kreeklased Sfinksi välismaist päritolu) Teeba linna lähistele, kus ta kõigilt teelistelt küsis mõistatuse ja kägistas ära kõik, kes vastust ei teadnud. Niimoodi karistas Hera Teeba kuningat Laiost, kes oli oma vastsündinud pojal Oidipusel jalad kokku sidunud ja ta mägedesse surema jätnud. Vähetõenäoline, et see juhtus vahetult pärast Oidipuse hülgamist: sel juhul oleks Sfinks paarkümmend aastat teebalasi kimbutanud. Oidipus kasvas üles Korintose kuninga Polybose pojana. Kui ta oli suureks kasvanud, läks ta Delfisse, et selgitada välja oma tõelised vanemad. Teiste andmete järgi sai ta teada ennustusest, et tapab oma isa, ja lahkus Korintosest, sest pidas oma isaks Polybost. Teel kohtas Oidipus Laiost, kes oli teel oraakli juurde, et pärida, kuidas vabaneda Sfinksist. Oidipus keeldus kuninga teelt kõrvale astumast, mispeale puhkes kaklus ning Laios tapeti. Oidipus rändas edasi ja kuulis Sfinksist. Kuna Oidipus oli üksik inimene, kellel polnud kodu ega lähedasi ja kellele tema elu palju ei tähendanud, otsustas ta proovida Sfinksi mõistatust lahendada ja otsiski koletise üles. Oidipus lahendas mõistatuse, mispeale Sfinks tappis enese, viskudes kuristikku. Varasemad jutustajad konkreetset mõistatust ära ei toonud. Hiljem ilmus legendidesse ka konkreetne mõistatus: "Kes käib hommikul neljal jalal, päeval kahel ja õhtul kolmel jalal? Mida rohkem on tal jalgu, seda vähem on tal jõudu." Vastus: inimene. Kuna kuningas Laios oli surnud ja tal polnud pärijat, valisid teebalased rõõmust, et koletisest vabanesid, Oidipuse uueks kuningaks. Ta abiellus vana kuninga lese Iokastega. Keegi ei teadnud, et Oidipus oligi Laiose tapnud ja abiellus oma emaga (seda ei teadnud ka Oidipus ise). Kõige tuntum vanakreeka tekst, milles Sfinks esineb, on Sophoklese "Kuningas Oidipus". Antiigileksikon, 2. kd., lk. 170 Edith Hamilton. "Antiikmütoloogia". Tallinn, "Eesti Raamat" 1975, lk. 258
Karl Adolf Põiklik

Karl Adolf Põiklik (11. juuli 1914 Rakvere – 23. detsember 1990 Jõgeva) oli Eesti klimatoloog ja agrometeoroloog. Lõpetas 1933 Rakvere Ühisgümnaasiumi, 1940 TÜ majandusteaduskonna. Oli 1937–1940 TÜ finantsõiguse kateedri ja 1940–1942 majandusteaduskonna assistent. Läbis 1942–1944 meteoroloogiaõppe, pärast seda töötas (pensionile minekuni 1976) ilmateenistuses: oli 1944–1949 Kuusiku meteoroloogiajaama vanemvaatleja, 1949–1951 Pärnu ja 1951–1964 Kuusiku meteoroloogiajaama juhataja, 1964–1974 Jõgeva agrometeorologiajaama juhataja, 1974–1976 Tallinna Hüdrometeoroloogia Valitsuse juhataja. Oli Eesti tuntumaid agrometeoroloogilise teabe, taimekasvatusega seotud ilma- ja kliimateadmiste kogumise organiseerijaid ning uuringutulemuste edastajaid. Jõgeva agrometeoroloogiajaama loojaid. Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja (1975). Umbes 50 teadustrükist. Öökülmad. Tallinn, 1955 Põllu- ja aiakultuuride talvekahjustustest. Tallinn, 1959 Üld- ja agrometeoroloogia (kaasautor). Tallinn, 1964 Põllumajandus ja ilm. // Inimene ja ilm. Tallinn, 1970 Põllumajandusmaade mikrokliima uurimisest Eesti NSV-s. Tallinn, 1973 Põld, ilm ja saak. Tallinn, 1977 Kuidas elab ja töötab Läti põllumees. Tallinn, 1982 Külvid ja lõikused "Vambolas" (kaasautor H. Kaldma). // Tallinn, 1984 Ilmaressursid põllumajanduses. Tallinn, 1986. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 179 EE 14, 387 Kivi, K. Karl Põiklik 75. // Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat 27. Tallinn, 1992, 182–186. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Tatjana Põlajeva

Tatjana Põlajeva (sündinud 11. novembril 1957 Tallinnas) on Eesti majandusteadlane. Tatjana Põlajeva on teenistuja tütar. Lõpetas 1975 Tallinna 26 Keskkooli, 1980 Moskva Riikliku Ülikooli, Ph.D. (majandus, 2001, TTÜ), väitekiri "The comparative analysis of markets' atractiveness" (Tallinn, 2001). Oli 1980–83 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) assistent; 1984–89 ENSV Riikliku Plaanikomitee vanemteadur, 1993– TTÜ rahvamajanduse instituudi majandusteooria õppetooli dotsent, ühtlasi majandusuuringute teaduskeskuse koordinaator. Toimetanud õppevahendeid. Uurimisvaldkonnad: majanduspoliitika ja ‑reformid, üleminekumajandus, institutsiooniökonoomika; õigusloome. Üle 30 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Government agencies behaviour and operation of the enforcement mechanism in Estonia (kaasautor V. Vensel). // Estonia on the Treshold of the European Union. Tallinn, 2001 The changing institutional environment: development of the law making and enforcement mechanisms. // Education and Economy. Tallinn, 2005 Governement agencies behaviour and their influence on the quality of business environment. // Problems of Development of National Economy and Enterpreneurship. Riga, 2006. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Tatjana Põlajeva Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Ants Põldaru

Ants Põldaru (26. aprill 1950, Tartu – 28. jaanuar 1990, Tartu) oli eesti majandusteadlane. Ants Põldaru oli töölise poeg. Lõpetas 1968 Tartu 7. Keskkooli, 1976 EPA majandusteaduskonna, majanduskandidaat (1987, Läti TA Majanduse Instituut), väitekiri "Многоэтапное перспективное планирование сельскохозяйственных предприятий (на примере отрасли животноводства)". Oli 1976–88 EPA majandusküberneetika kateedri assistent, 1988–90 vanemõpetaja. Õpetas matemaatilist planeerimist, majandusmatemaatika meetodeid, arvutustehnikat. Uurimisvaldkond: põllumajandusettevõtete majandustegevuse modelleerimine. 30 teadustrükist. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Majandus-matemaatilised mudelid tootmise optimeerimiseks majandeis. // Põllumajanduse päevaprobleeme 1986. Tallinn, 1987 Majandusmatemaatiliste mudelite kasutamise tasuvus põllumajanduses. // EPA teaduslike tööde kogumik: Kooperatsiooni areng ja isemajandamise süvendamine Eesti NSV agrokompleksis. Tartu, 1989. Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 69; II, 123. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.