laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Soomevere külanõukogu

Soomevere külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kõo külanõukoguga. Soomevere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Soonurme külanõukogu

Soonurme külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Maidla ja Sonda külanõukoguga. Soonurme külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Sudiste külanõukogu

Sudiste külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Polli külanõukoguga. Sudiste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Suigu külanõukogu

Suigu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Suigu külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Are valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Suigu külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Suigu külanõukogu 1950 septembris Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisu. Suigu külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Are külanõukoguga. Suigu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Sulbi külanõukogu

Sulbi külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Sõmerpalu külanõukoguga. Sulbi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Surju külanõukogu

Surju külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tahkuranna vallas. Külanõukogu pindala oli 335 km² (1977). Surju külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Suure-Jaani külanõukogu

Suure-Jaani külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1960. Külanõukogu pindala oli 311 km² (1977). Suure-Jaani külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Suuremõisa külanõukogu

Suuremõisa külanõukogu oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Pühalepa külanõukoguga. Suuremõisa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Sõmerpalu külanõukogu

Sõmerpalu külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Sõmerpalu vallas. Külanõukogu pindala oli 186 km² (1977). Sõmerpalu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Sänna külanõukogu

Sänna külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Rõuge külanõukoguga. Sänna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Vanilla Ninja (album)

"Vanilla Ninja" on samanimelise bändi debüütalbum, mis ilmus Eestis 2003. aasta mais. "Guitar and Old Blue Jeans" – 4:02 "Why?" – 3:22 "Club Kung Fu" – 2:42 "Nagu rockstaar" – 4:10 "Purunematu" – 3:25 "Inner Radio" – 3:59 "Outcast" – 3:59 "Toxic" – 2:23 "Spit It Out" – 4:46 "Psycho" – 3:17 "Klubikuningad" – 2:05 "Polluter" – 3:23 "Vanad teksad ja kitarr" – 3:40 "Sugar and Honey" – 3:26 "Club Kung Fu" (D'n'B rmx) – 4:29
Sürgavere külanõukogu

Sürgavere külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Suure-Jaani külanõukoguga. Sürgavere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Taagepera külanõukogu

Taagepera külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1971. Taagepera külanõukogu moodustati 1945 septembris Valga maakonna Vaoküla valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Karjatnurme külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Taagepera külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu. 1954. aastal liideti Taagepera külanõukoguga likvideeritud Holdre külanõukogu alad. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Töötahte", H. Heidemanni nimeline ja V. Kingissepa nimeline kolhoos ning Taagepera Sanatoorium. Seoses Tõrva rajooni likvideerimisega arvati Taagepera külanõukogu 1959 veebruarist Valga rajooni koosseisu. 1960. aastast asus külanõukogu halduskeskus Ala külas. Taagepera külanõukogu likvideeriti 1971. aastal, selle alad liideti Helme külanõukoguga. Taagepera külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Valga maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 517 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest. Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 10. september 1960
Tabivere külanõukogu

Tabivere külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 196 km² (1977). Tabivere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Tagamõisa külanõukogu

Tagamõisa külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kihelkonna külanõukoguga. Tagamõisa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Tagula külanõukogu

Tagula külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Sangaste külanõukoguga. Tagula külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Taheva külanõukogu

Taheva külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Taheva külanõukogu moodustati 1954. aastal Valga rajoonis likvideeritud Hargla külanõukogu ja Koikküla külanõukogu alade liitmise tulemusel. Külanõukogu keskus asus Laanemetsa külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel Ždanovi-nimeline ja Molotovi-nimeline kolhoos ning Taheva Lastesanatoorium. 1960 oktoobrist eraldati Taheva külanõukogust sovhoosi "Tahe" territoorium ja liideti see Kaagjärve külanõukoguga. 1975. aastal liideti sovhoosi "Tahe" alad (8137 ha) taas Taheva külanõukoguga. 1975. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 203 km² ja elanike arv 1662. Külanõukogu hõlmas Hargla, Ivaski, Juuristu, Juuta, Kalliküla, Karjamõisa, Keiri, Koikküla, Korkuna, Laanemetsa, Lepa, Lutsu, Matimäe, Meose, Mälgi, Pügeri, Ringiste, Sooblase, Taheva, Tammeküla, Tsirgumäe, Tõrvase ja Valliküla küla. 1978. aastast, pärast väikekülade ühendamisi hõlmas Taheva külanõukogu Hargla, Kalliküla, Koikküla, Koiva, Korkuna, Laanemetsa, Lepa, Lutsu, Ringiste, Sooblase, Taheva, Tsirgumäe ja Tõrvase küla. 30. juulil 1992 kinnitati Taheva valla omavalitsuslik staatus ja külanõukogu lõpetas tegevuse. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 19. märtsi 1975 seadlus Taheva külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017) Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Lääne-Viru maakonna Võsu alevi, Pärnu maakonna Are valla, Valga maakonna Taheva valla ning Võru maakonna Varstu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta". RT 1992, 37, 484
Lloyd Alexander

Lloyd Chudley Alexander (30. jaanuar 1924 – 17. mai 2007) oli Ameerika Ühendriikide fantaasiakirjanik. Tema teostest on tuntuim "Prydaini kroonikate" sari. Viiest raamatust koosnev sari kirjeldab seavardja Tarani, kes unistab kangelase- ja ülikupõlvest, seiklusi. Tarani kaaslasteks on muuhulgas printsess Eilonwy, rändbard ja kuningas Fflewddur Fflam ning karvane olend Gurgi. Sarjas leidub Walesi mütoloogiast (Prydain on kõmri keeles Britannia) ja "Mabinogionist" pärinevaid tegelasi ja elemente, kuid need on muudetud kõrgfantaasiale omaselt moraalselt üheplaanilisteks. Arawn on muudetud pelgalt negatiivseks ja Gwydion pelgalt positiivseks tegelaseks. Sarviline Kuningas, kes põhineb Jahimees Herne'il ja Cernunnosel, on muudetud Arawni käsilaseks ning samuti läbinisti õelaks. Sarja iseloomustavad kerge huumor ja värvikad tegelaskujud. Raamatute põhjal on loodud Disney stuudio multifilm ja Sierra arvutimäng. "Kolme raamat" (Tiritamm 1999). ISBN 9985-55-084-6 "Must pada" (Tiritamm 1999). ISBN 9985-55-085-4 "Llyri loss" (Tiritamm 2001). ISBN 9985-55-113-3 "Rändur Taran" (Tiritamm 2001). ISBN 9985-55-120-6 "Kõrge Kuningas" (Tiritamm 2003) ISBN 9985-55-160-5 Lloyd Alexander Ulmekirjanduse BAASis Bibliograafia (inglise keeles)
Tullio Baraglia

Tullio Baraglia (21. juuli 1934 Gera Lario – 23. november 2017) oli itaalia sõudja. Baraglia võitis 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas roolijata neljapaadil hõbeda ja 1968. aasta olümpiamängudel Méxicos roolijata neljapaadil pronksmedali. Tullio Baraglia veebisaidil Olympedia (inglise)
Big Band Tartu

Big Band Tartu on Tartus tegutsev džässi- ja svingikollektiiv. Kollektiivi asutas 1998. aasta veebruaris Loit Lepalaan. Tollal kandis kollektiiv nime Tartu Junior Big Band. Kui 2007. aasta orkestri dirigent vahetus, sai kollektiivi nimeks Big Band Tartu. 2013 Tartu Kultuurikandja aunimetus (harrastuslik kooslus) http://www.convivo.ee/?s=254 (vaadatud 29.11.2017) Kollektiivist Seltsi Con Vivo kodulehel Kollektiivist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Eller Brass

Eller Brass on Eesti puhkpilliorkester, kus mängivad Heino Elleri nimelise Tartu muusikakooli ja EMTA Tartu filiaali noored vaskpillimängijaid. Kollektiiv asutati 2000 vaskpillikvintetina ja seda hakkas juhendama Priit Sonn. 2005 muudeti kollektiiv vaskpilliorkestriks. Orkester on mänginud näiteks Võru Vaskpillipäevadel, Suure-Jaani Trompetipäevadel, EMTA Rahvusvahelistel Trompetipäevadel, samuti välismaal. 2016 valis Eesti Kooriühing selle orkestri aasta puhkpilliorkestriks. https://web.archive.org/web/20171129093943/http://www.tmk.ee/kollektiivid/eller-brass (vaadatud 29.11.2017) Orkestrist Heino Elleri nimelise Tartu muusikakooli kodulehel
Maire Eliste muusikakool

Maire Eliste muusikakool (nimetatud ka Maire Eliste laulukool[viide?], varem ka Erahuvialakool Mariel Muusik ) on eramuusikakool Harju maakonnas Viimsi vallas Lubja külas. Kooli direktor on Maire Eliste. Kooli eelkäija oli Eesti Reklaamfilmi mudilaskoor "Väike Viisi Koor", mis asutati 1986. https://enda.ehis.ee/avalik/avalik/oppeasutus/OppeasutusKuva.faces?id=1177 (vaadatud 29.11.2017) https://web.archive.org/web/20171129094946/http://www.mariel.ee/index.php?page=124 (vaadatud 29.11.2017) Muusikakooli koduleht
Blaženka Divjak

Blaženka Divjak (sündinud 1. jaanuaril 1967 Varaždinis) on Horvaatia matemaatik ja poliitik. Ta oli 9. juunist 2017 kuni 23. juulini 2020 Horvaatia haridus- ja teadusminister. Ta sündis aastal 1967 Varaždinis Varaždini maakonnas Horvaatias. Ta on lõpetanud Zagrebi ülikooli. Ta oli 9. juunist 2017 kuni 23. juulini 2020 Horvaatia haridus- ja teadusminister.
Läte (selts)

Haridus- ja Kultuuriselts Läte on Keilas tegutsev Eesti haridus- ja kultuuriselts. Selts asutati 2007. Selts haldab Waldorfkooli Läte ja lastehoidu Läte. http://www.late.ee/selts (vaadatud 29.11.2017) Seltsi koduleht
Sjatko (ühing)

Sjatko on Eestis tegutsev ersade kultuuriühing. Seltsi esimees on Natalia Abrosimova. Ühing asutati 1997. Ühingu juures tegutseb ersade folklooriansambel Kiljeine. http://jabadaba.eki.ee/index.php?id=25718#.Wh6JCDdx3IU (vaadatud 29.11.2017) https://web.archive.org/web/20171129102058/http://www.rahvakultuur.ee/Ersa_Kultuuriuhing_Sjatko_147?&v=179&o=27362 (vaadatud 29.11.2017) Ühingust Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis Natalia Abrosimova, Ersa-mokša kultuuriühing Sjatko sai 15-aastaseks , Fenno-Ugria Asutus, 25. mai 2012
Kilejne

Kilejne (tõlgitult 'kask') on Eestis tegutsev ersade-mokšade rahvamuusikaansambel. Ansambel tegutseb ersade ühingu Sjatko juures. Ansambel asutati 2010. http://jabadaba.eki.ee/index.php?id=25718#.Wh6JCDdx3IU (vaadatud 29.11.2017) https://web.archive.org/web/20171129102917/http://www.rahvakultuur.ee/Ersa-moka_folklooriansambel_Kiljeine_147?&v=179&o=27459 (vaadatud 29.11.2017) Ansamblist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Esku-Kamari kool

Esku-Kamari kool on lasteaed-algkool Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Esku külas ja Kamari alevikus. Kamari alevikus asub 4-klassiline kool ja ühe liitrühmaga lasteaed. Esku külas asub 6-klassiline kool ja kaks lasteaia liitrühma. Koolimajas tegutseb ka Esku raamatukogu. http://www.eskukamari.edu.ee/ (vaadatud 29.11.2017) Kooli koduleht
Márta Mészáros

Márta Mészáros (sündinud 19. septembril 1931 Budapestis) on Ungari filmirežissöör. Ta sündis aastal 1931 Budapestis kommunistist skulptori László Mészárosi tütrena. Aastal 1935 asus ta koos vanematega elama Nõukogude Liitu. Tema isa László Mészáros hukkus GULAGis. Pärast Teise maailmasõja lõppu pöördus ta tagasi Ungarisse, kus ta lõpetas keskkooli. Filmikunstialase hariduse sai ta Üleliidulises Riiklikus Kinematograafia Instituudis.
Keeleline determinism

Keeleline determinism on seisukoht filosoofias ja keeleteaduses, mille kohaselt keel määrab kindlaks viisi, kuidas me maailma tunnetame. Keeleline determinism on olemuselt keelelise relativismi jäigem vorm, mida praegu üldiselt enam ei tunnustata. Keeleline determinism on toetunud mõnedele uurimustele, kus väidetakse, et inimene pole võimeline tunnetama mingeid reaalsuse atribuute – näiteks värvusi või arve, mis nende emakeeles puuduvad. Hilisemates uuringutes on aga sedalaadi uuringute metoodika ja järeldused ümber lükatud. Põhjalikumalt on keelelist determinismi kriitiliselt analüüsinud Steven Pinker. Keelelisse determinismi kaldus kohati ka Uku Masing: “Keel määrab ja kujundab kõik inimelu avaldused ja iga keel paratamatult erinevalt. Seepärast ei saa kõnelda üldinimlikust loogikast ega selle seadustest”. Eri keeled võivad sisaldada väga erinevaid ettekujutusi reaalsuse struktuurist. Esimesena väljendas seda mõtet saksa filosoof ja keeleteadlane Wilhelm Humboldt. Tema arvates peitub iga rahva keeles oma maailmavaade. Seda ideed on edasi arendanud USA etnograaf ja keeleteadlane Edward Sapir ning indiaani keelte uurija ameeriklane Benjamin Lee Whorf. Benjamin Lee Whorf kirjutas: “Tehti kindlaks, et iga keelelise süsteemi alus (teisisõnu, grammatika) ei ole lihtsalt vahend mõtete esitamiseks. Vastupidi, grammatika kujundab mõtte, on indiviidi mõttetegevuse programmiks ja juhendiks, tema muljete analüüsi ja sünteesi vahendiks... Me liigendame loodust suunas, mille on määranud meie emakeel. Me tõstame nähtuste seas esile need või teised kategooriad ja tüübid mitte sellepärast, et need kategooriad või tüübid oleksid enesestmõistetavad; vastupidi, maailm on kui muljete kaleidoskoop, mille peab korrapärastama meie teadvus, mille omakorda kujundab keeleline süsteem.” Benjamin Lee Whorfi arusaam keele ja mõtlemise (tunnetuse) seosest on väljendatav kahe teesina: Eri keeltes kõnelevad inimgrupid tajuvad maailma erinevalt. (Keelelise relatiivsuse hüpotees) Tajumisviiside erinevuse põhjuseks antud juhul on just keeleline erinevus. (Keelelise determinismi hüpotees) Mõned feminismiteoreetikud (nt D. Spender 1985) on kirjeldanud soost lähtuvat keelelist determinismi: “Seksism on keelele omane, see kindlustab meeste positsiooni, ja meestel on olnud kontroll kultuuri vormide loomise üle.” Sapiri-Whorfi hüpotees keeleline relativism Pinker, Steven 2007. The Language Instinct. New York: Harper Perennial Modern Classics. Masing, Uku 2004. Keelest ja meelest: Taevapõdra rahvaste meelest ehk juttu boreaalsest hoiakust. Tartu: Ilmamaa. Коул, М.; Скрибнер, С. 1977. Культура и мышление. Москва, lk. 55. Spender, Dale, 1980 [1985], Man Made Language, second edition, New York: Routledge. Indrek Meos. Filosoofia põhiprobleemid. 2010 (elektrooniline väljaanne)
Faraḩ Pahlavī

Faraḩ Pahlavī (فرح پهلوی; sünninimi Faraḩ-e Dībā (pärsia keeles فرح دیبا); sündinud 14. oktoobril 1938 Teheranis) on endise Iraani šahhi Moḩammad Reẕā Pahlavī lesk, šahhi kolmas naine. The life and times of the Shah. Books.google. Vaadatud 29. novembril 2017.  Faraḩ Pahlavī – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik veebileht
Iraani botaanikaaed

Iraani botaanikaaed (pärsia keeles باغ گیاه‌شناسی ملی ایران) on botaanikaaed Iraani pealinnas Teheranis. 1968. aastal rajatud botaanikaaia pindala on umbes 150 hektarit. https://nbgi.rifr-ac.ir/درباره-ما/ "National Botanical Garden of Iran". Research Institute of Forests and Rangelands. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2017. Vaadatud 29. novembril 2017.
Kategooriline imperatiiv

Kategooriline imperatiiv (Saksa keeles: kategorischer Imperativ) on Immanuel Kanti filosoofia kategooria, mis väljendab kõigile kohustuslikku moraalinormi: "...käitu nii, et sinu taotluste lähedasteks olev põhimõte võiks ühtlasi alati olla üldise seadusandluse printsiibiks." Kategooriline/ hüpoteetiline imperatiiv sisaldab käsku, mis on kohane üksnes mõne eelneva soovi või kava seisukohalt: "Kui sa tahad tark välja näha, siis pea suu." Korraldus suu pidada kehtib ainult nende jaoks, kellel on vastav soov või kalduvus; selle jaoks, kellel pole soovi tark välja näha, puudub sellel korraldusel või soovitusel jõud. Kategoorilist imperatiivi niimodi vältida ei saa: see on nõue, mis on siduv igaühe jaoks, hoolimata ta kalduvusest. Selle näiteks võiks olla: "Räägi tõtt! (Hoolimata sellest, kas tahad või mitte.)" See eristus ei väljendu alati konditsionaalses ehk hüpoteetilistes vormis ja selle puudumises: "Kui sul on viinaviga, siis ära hakka kõrtsmikuks" võib olla absoluutne korraldus, mis kehtib igaühe koht, kuigi see omab tähtsust vaid nende jaoks, kellel on soov kõrtsmikuks hakata. üleüldine seadus: "Talita vastavalt niisugusele maksiimile, mis ise kohe võib üldiseks seaduseks saada" loodusseadus: "Talita nõnda, et su teo maksiim võiks sinu tahtel saada üleüldiseks loodusseaduseks" eesmärk iseeneses: "Talita nõnda, et sa suhtuksid inimsusse nii oma isiku kui ka ükskõik millise teise isiku puhul alati kui eesmärki ja mitte kunagi kui ainuüksi vahendisse" autonoomia ehk "iga mõistusolendi tahte käsitamine tahtena, mis annab üleüldise seaduse" eesmärkide riik, mis on eeskujuks erinevate mõistusolendite süstemaatilisele liidule ühiste seaduste all. Kanti eetika uurimisel on põhiküsimuseks, kuidas tõlgendada möödapääsmatu ja siduva kategoorilise imperatiivi erinevaid sõnastusi ja kas need on mingil süvatasandil võrdväärsed. Kategoorilise imperatiivi rakendused Kantil enesel ei ole alati veenvad. Kanti eetika võrdlemisel selliste teooriatega nagu ekspressivism põhjustab segadust asjaolu, et ahvatlev, kuid ekslik on oletada, nagu tähendaks imperatiivi kategoorilisus, et see ei saa olla tundeväljendus, vaid peab tulenema millestki "tingimatust" või "paratamatust" nagu mõistuse hääl. http://entsyklopeedia.ee/artikkel/kategooriline_imperatiiv1 Simon Blackburn. Oxfordi Filosoofialeksikon, Vagabund, 2002.
Grethe Rõõm

Grethe Rõõm (sündinud 18. novembril 1976 Kuressaares) on eesti laste- ja noortekirjanik. Kuressaare Gümnaasium – 1995 Tartu Ülikool – eesti ja soome-ugri keeleteadus, MA, 2002 Tartu Ülikool – haridusteadused, MA, 2022 Lisaks tööle kirjanikuna on Grethe Rõõm töötanud ajakirjanikuna maakonnalehes Võrumaa Teataja ja ajakirjas Eesti Naine, teinud toimetajatööd ERRi Tartu stuudios. Aastail 2008–2022 töötas fotograafina. Alates 2021. aastast töötab emakeeleõpetajana. "Lohe Lembitu lood: pahandus Ööbikuorus" (2009) "Lohe Lembitu lood: kitserööv" (2010) "Raamatuvardjad: tähtraamatu tagasitulek" (2010) lasteraamat "Kaarnapuu" (2023) noorteromaan "Ruudi, Tuula ja hambahaldjas Tauno" (2024) lasteraamat 2011 – Bernard Kangro kirjanduspreemia raamatu "Raamatuvardjad: tähtraamatu tagasitulek" eest 2023 – Hea Noorteraamatu tiitel, mida annab välja Eesti Lastekirjanduse Keskus koostöös Lastekaitse Liiduga, raamatule "Kaarnapuu" 2024 – Tartu lastekirjanduse auhind raamatu "Kaarnapuu" eest Koduleht Instagram Facebook
Khayyāmi tänav

Khayyāmi tänav (pärsia keeles خیابان خیام; Khiābān Khayyām) on Iraani poeedi ’Omar Khayyāmi järgi nimetatud tänav Iraani pealinnas Teheranis.
27 klubi

27 klubi on populaarsete muusikute, lauljate ja näitlejate nimekiri, kes on surnud kahekümne seitsme aasta vanusena, sageli narkootikumide üleannustamise ja alkoholi kuritarvitamise tagajärjel või vägivaldselt, nagu mõrva, enesetapu või liiklusõnnetuse läbi. Paljude populaarsete 27-aastaste muusikute surmad aastatel 1969–1971 panid uskuma, et selles vanuses on surmad tavalisemad. Avalikult hakati 27 klubist rääkima pärast Kurt Cobaini surma 1994. aastal. Statistilised uuringud ei ole aga selles vanuses muusikute surmades leidnud mistahes ebatavalist mustrit. Tegu on ülemääraselt palju tähelepanu saanud üksikjuhtumitega, mitte päriselt levinud trendiga kuulsate muusikute seas. 27 klubis on näiteks Robert Johnson, Brian Jones, Alan Wilson, Jimi Hendrix, Janis Joplin, Jim Morrison, Jean-Michel Basquiat, Kurt Cobain, Amy Winehouse ja Benjamin Keough.
Niāvarāni kompleks

Niāvarāni kompleks (pärsia keeles مجموعه نیاوران Majmū‘eh-ye Niāvarān) on Iraani pealinna Teherani põhjaosa Shemīrāni piirkonnas asuv mitmest Kadžaari ja Pahlavī ajajärgu rajatisest koosnev kompleks, muuseum alates aastast 2000. Sa‘dābādi kompleks Niavaran Cultural Historic Complex: History  Niavarani kompleks – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Leili Pajos

Leili Pajos (27. september 1929 Rakvere – 25. mai 2000) oli eesti muuseumitöötaja. 1948. aastal lõpetas ta Rakvere Eesti Keskkooli. 1949. aastast töötas ta Viru Maakondlikus Muuseumis, hilisemate nimedega Rakvere Koduloomuuseum ja Rakvere Muuseum. Aastatel 1959–1987 oli ta selle muuseumi direktor. Ta on koostanud ka Virumaad tutvustavad raamatuid. Ta kuulus Eesti Looduskaitse Seltsi asutajaliikmete hulka ja juhatas ELKS Rakvere osakonda. Odette Kirss, Leili Pajos. Kohtla-Järve linn ja rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1971 Odette Kirss, Leili Pajos. Peipsi põhjarannikul. Tallinn: Eesti Raamat, 1984 1974 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane "Rakvere Gümnaasiumi vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2017. Vaadatud 29. novembril 2017. In memoriam Leili Pajos. Muuseum 1 (10), 2001 Juubilarid: Leili Pajos. Muuseum 2 (7), 1999
Ratschings

Ratschings (itaalia: Racines) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45 km Bolzanost põhjas, piiril Austriaga. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 4363 inimest ja valla pindala on 203,6 km². Ratschings külgneb järgmiste valdadega: Brenner, Freienfeld, Moos in Passeier, St. Leonhard in Passeier, Sarntal, Sterzing, Neustift im Stubaital (Austrias) ja Sölden (Austrias). Ratschingsi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Außerratschings, Innerratschings, Gasteig (Casateia), Mareit (Mareta), Ridnaun (Ridanna), Telfes (Telves) ja Jaufental (Valgiovo). 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97,77% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,14% itaalia keelt ja 0,10% ladiini keelt. Ratschings, panoraam Gasteigi ja Kalchi vahelt Ratschings, panoraam Kalchi ja Gasteigi vahelt Obertelfes, maanteepanoraam kirikuga Untertelfes, kirik: Pfarrkirche Sankt Nikolaus Mareit, kirik: die Sankt Pankratiuskirche Mareit, castle: Schloss Wulfsthurn Gasteigi kabel Panoraam Kalchi ja Gasteigi vahel Kalch, vaade külale maanteelt Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Tahkuranna külanõukogu

Tahkuranna külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Uulu külanõukoguga. Tahkuranna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)