laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Randkiur

Randkiur (Anthus petrosus) on linnuliik västriklaste sugukonnast kiuru perekonnast. Randkiur pesitseb Euraasia ja Põhja-Ameerika mäestikes, kaljusaartel ja kaljustel rannikutel. Talvitub Põhja-Ameerika lõunaosas, Kesk-Ameerikas ja Vahemere maades, Ees-Aasias, Indohiinas, Lõuna- ja Ida-Hiinas, Koreas ja Jaapanis. Eestis on randkiur haruldane läbirändaja rannikul ja üliharuldane pesitseja mõnel kaljusel või kivisel saarekesel. Randkiur sarnaneb metskiuruga, kellest on veidi suurem. Randkiuru üldpikkus on 15,5–17 cm. Ta on üldvärvuselt tume. Jalad on mustad või tumelillakad. Kuna ta on sulestiku poolest varieeruv, on teda mägikiurust raske eristada. Randkiur on Eestis haruldane haudelind, tema arvukust hinnatakse 5–10 paarile. Liigi esmakordne pesitsemine tehti kindlaks 1961 Vaika saartel Vilsandi looduskaitsealal. Kurnas leidub 4–6 hallikasrohelist paljude mustade laikudega muna. Pojad saavad lennuvõimeliseks juuni lõpul – juuli algul. Randkiur saabub meile märtsis ja lahkub oktoobris. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Renno, O. "Eesti linnuatlas", Tallinn Valgus 1993, lk 158. "Loomade elu", 6. kd, lk 357–358. Randkiur andmebaasis eElurikkus
Mongoolia kiur

Mongoolia kiur (Anthus godlewskii) on linnuliik västriklaste sugukonnast kiuru perekonnast. Ta arvatakse kõige vähem ohustatud lindude hulka. Esimesena kirjeldas mongoolia kiuru Władysław Taczanowski 1876. aastal. Mongoolia kiuru on käsitletud nõmmekiuru alamliigina. Mongoolia kiur on taimtoiduline rändlind, kes pesitseb Lõuna-Siberis, Mongoolias, Mandžuurias ja Tiibetis ning talvitub Lõuna-India ja Sri Lanka madalikel avamaastikul. Eestis on ta eksikülaline. Soomes on teda alates 10. oktoobrist 1974 kohatud 16 korda. Mongoolia kiur on suur kiur, 15,5–17 cm pikk ja 25–29 g raske. Väliselt meenutab ta niidukiuru, kes on mongoolia kiurule kõige lähedasem liik ja kellega teda on lihtne segi ajada. Lisaks nad ka talvituvad samas piirkonnas. Mongoolia kiur on veidi väiksem, lühemate jalgadega ja lühema tumeda nokaga. Ta on pealtpoolt pruun tumedate triipudega ja altpoolt kahvatu. Mõlemad sugupooled on sama värvi. Mongoolia kiur laulab lennul. Kutsehüüd on iseloomulik "pšii", natuke kõrgema tooniga kui niidukiurul. Elab kuivadel kivistel kõrgendikel ja mäekülgedel. Toitub selgrootutest ja seemnetest. Mongoolia kiur teeb pesa maa peale. Selles on 3–5 muna, mida emaslind haub 12–14 päeva. BirdLife International (2004). Anthus godlewskii. 2006 IUCNi punane nimistu. IUCN 2006. Vaadatud 12 May 2006. Database entry includes justification for why this species is of least concern Mongoolia kiur andmebaasis eElurikkus
Joosu mõis

Joosu mõis (saksa keeles Waimel-Neuhof) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb kunagise mõisa territoorium Põlva maakonda Põlva valda. Joosu mõis eraldati 1731. aastal Väimela mõisast. Mõis on kuulunud Mülleritele, Brömsenitele ja Budbergidele. Oma lapsepõlve on veetnud mõisas ka Ferdinand von Wrangell. Esimeseks omanikuks oli major Gotthard Johann von Müller. 1759. aastal ostis mõisa leitnant Bernhard von Helmsersen. 1766 müüdi edasi major Robert von Brömsenile. 1774. aastal sai omanikuks Justus Johann Ludwig Briesemann. 1784 ostis mõisa kindralleitnant (kindralporutšik) Ferdinand Magnus von Freymann. Kui von Freymanni tütar Dorothea Margarethe abiellus aastal 1799 Hurmi mõisniku kaptenmajor Peter von Wrangelliga, läks mõis Wrangellidele. 1809. aastal ostis mõisa major Leonhard von Budberg. 1850. aastal sai omanikuks major Konstantin von Budberg. 1853. aastal müüs ta mõisa meditsiinidoktor Otto Georg von Rückerile. 1857 ostis mõisa leitnant Friedrich von Möller. 1895 päris mõisa tema poeg Georg von Möller. 1908 ostis mõisa Leonhard von Roth. 1916. aastal ostis mõisa Rudolf Schultz. 18. sajandi lõpus rajati pikk ühekorruseline poolkelpkatusega varaklassitsistlik ning baroksete sugemetega härrastemaja. Peahoone saali laed olid kaunistatud geomeetrilise ornamendiga. Härrastemaja esise väljaku äärde rajati ait ning tall-tõllakuur. Kaua aega tühjana seisnud härrastemaja on mitmest kohast varisenud. Majandushoonetest on säilinud ait. Allee Joosu mõisa pargis (2010) Joosu mõisa park (2010) Mõisa juurde viiv puiestee (2010) Joosu mõisast Eesti mõisaportaalis
Niidukiur

Niidukiur ehk stepi-niidukiur (Anthus richardi, ka Anthus novaeseelandiae richardi) on linnuliik västriklaste sugukonnast kiuru perekonnast. Niidukiur on levinud Aasia lõuna- ja idaosas ning Malai saartel. Pesitseb Lõuna-Siberis, Mongoolias, Kesk-Aasia osades ja Hiina põhja-, kesk- ja idaosas. Talvitub India subkontinendil, Kagu-Aasias ja Hiina lõunaosas; veel rohkem lõunas on teda kohatud Sri Lankal, Singapuris ja Kalimantani põhjaosas. Ta on hõre läbirändaja Koreas ja Jaapanis. Väike osa populatsioonist liigub regulaarselt sügiseti lääne suunas, ja nõnda on niidukiure kohatud enamikus Euroopa riikides, Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas. Euroopas kohatakse niidukiure tavaliselt septembri ja novembri vahel rannikualadel, harva kevadel. Eestis on ta eksikülaline, keda on kohatud peamiselt Saaremaal Sõrve poolsaarel. Niidukiur on kiuru perekonnas üks suuremaid liike. Ta on põldlõokesesuurune püstise kehahoiaku ja pikkade jalgadega sale lind, üldpikkusega 17–20 cm ja kaalub 25–36 g. Ta sarnaneb väga mongoolia kiuruga, kuid niidukiurul on pikem nokk, pikemad jalad ja saba, pikem ja sirgem tagavarba küünis, sabal rohkem valget ja ülapoolel vähem triibustust. Niidukiur on nõmmekiurust suurem, jalad ja saba on pikemad, nokk on jämedam, valjasriba ebamääraselt hele ja silmatriip silma ees ähmasem. Niidukiuru ülapool on peamiselt pruun ja alapool hele, seljal ja rinnal on tume triibustus. Saba äärmised tüürsuled on valged. Pea sulestikus on iseloomulikud hele valjasriba ja kulmutriip ning tume silmatriip, haberiba ja lõuariba. Tiival on kaks vööti, mis on moodustunud keskmiste ja suurte kattesulgede heledatest tippudest. Niidukiuru lend on jõuline ja lainjas, lennul häälitseb koduvarblaselaadselt "psriup". Laulab lennul, laul koosneb korduvatest üksluistest siutsuvatest või sirtsuvatest häälitsustest. Niidukiur asustab avamaastikku, eriti lauskmaa madalikke. Elab steppides ja kultuurmaastikul. Pesa ehitab maapinnale rohupuhma varju, pesa koosneb rohust ja samblast. Niidukiur on putuktoiduline. Ta toitub peamiselt maapinnal, kuid võib teha ka lühikesi lende putukate püüdmiseks. BirdLife International (2009). Anthus richardi. 2006 IUCNi punane nimistu. IUCN 2006. Vaadatud 25.06.2010. Jonsson, L. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus 2000, lk 370. Niidukiur andmebaasis eElurikkus
Tilsi mõis

Tilsi mõis (saksa keeles Tilsit) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb kunagise mõisa territoorium Põlva valda Põlva maakonnas. Tilsi mõis eraldati Väimela mõisast 1749. aastal. Alates 1833. aastast kuulus mõis Rothidele. Nende omandusse jäi see 1919. aasta võõrandamiseni. 18. sajandil alustati härrastemaja rajamist. Pikk ühekorruseline puidust peahoone valmis mitmes järgus. 19. sajandi teisel poolel sai hoone oma lõpliku pikkuse ja kuju. Kaks kolmnurkviiludega eenduvat külgrisaliiti ilmestavad Tilsi mõisa peahoone fassaadi. Härrastemaja keskel asuva sissepääsu ees on väike veranda. 1921. aastal asus endises härrastemajas lastekodu. 1978. aastast on hoone seisnud ilma kindla kasutuseta. Tilsi Pikkjärve ja tee vahelisel alal paiknesid mõisa kõrvalhooned ja väike park. Vanalt Tartu-Võru maanteelt viis Tilsisse 3 kilomeetri pikkune tee. Selle viimased mõnisada meetrit olid kujundatud peahoone keskteljele viiva sirge sihiteena. Härrastemaja ees asus auring ning seda eraldas maanteest tuulelippudega kaunistatud historitsistlik värav. Säilinud on väravaehitis ja ümberehitatud kujul ka mitu kõrvalhoonet. Tilsi mõis Laheda vallavalitsuse kodulehel Tilsi mõis Eesti mõisaportaalis
Kroonika

Kroonika ehk ajaraamat on dateeritud sündmuste esitus ajalises järgnevuses. Kroonikakirjutajat nimetatakse kroonikuks. Kuulsamad kroonikud Eesti ajaloos on olnud Läti Henrik ja Balthasar Russow. Leetopiss Annaalid Russow, Balthasar (1578). [Link Nye Lyfflendische Chronice]. Rostock: Gedrücket dörch Augustin Ferbe. {{cite book}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend) (saksa keeles) Arbusow, Leonid (1955). [Link Henrichs Livländische Chronik]. Hannover: :. {{cite book}}: eiran teksti "Leonid Arbusow" (juhend); kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend)CS1 hooldus: üleliigsed kirjavahemärgid (link) (saksa keeles) Curaeus, Joachim; Lorenz, Möller, Heinrich Rätel (1585). [Link Schlesische General Chronica]. Leipzig: Zachariam Berwaldt. {{cite book}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend)CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) (saksa keeles)
Allüülne ümbergrupeering

Allüülne ümbergrupeering ehk allüülne isomerisatsioon on orgaaniline reaktsioon, milles allüülse ühendi funktsionaalrühm nihkub asendist 1 asendisse 3 ja samaaegselt nihkub kaksikside vastassuunas järgmiste süsiniku aatomite vahele. C=C–C-Y <–> Y-C–C=C Allüülse ümbergrupeeringuga tuleb arvestada paljude orgaaniliste reaktsioonide korral (eriti happelise komponendi olemasolul). Keemilise reaktsiooni käigus või kuumutamisel (ka toatemperatuuril seismisel) võivad allüülsed ühendid kergesti isomeriseeruda, sest termodünaamiline kontroll viib stabiilsema isomeeri moodustumisele. Näiteks isopreeni hüdrokloorimisel moodustub tertsiaalne kloriid 3-kloro-3-metüül-1-buteen, mis protsessi käigus või seismisel või fraktsioneerimisel kergesti isomeriseerub kuni tasakaalu seguni, milles toatemperatuuril on 90% stabiilsemat primaarset isomeeri – prenüülkloriidi. СН2=С(СН3)–СН=СН2 + HCl → CH3–CCl(СН3)-СН=CH2 → CH3–С(СН3)=СН–CH2–Cl Nukleofiilse asenduse korral SN1 reaktsiooni tingimustes moodustub karbokatioonne intermediaat, mis edasi võib anda nukleofiiliga isomeerse produkti – nimetatakse seda SN1' asendusreaktsiooniks. Näiteks 1-kloro-3-metüül-2-buteen annab asendusreaktsioonis tertsiaarse alkoholi 3-metüül-2-buten-1-ooli (85%): CH3–С(СН3)=СН–CH2–Cl + H2O → CH3–СOH(СН3)-СН=CH2 Võimalik on ka nukleofiili otsene atakk asendisse 3 samaaegse lahkuva rühma elimineerumisega asendist 1 – see on SN2' asendusreaktsioon. See saab toimuda steerilise takistuseta allüülse ühendi ja tugeva nukleofiili korral. Näiteks: CH3–CH=СН–CH2–Cl + NaOH → CH3–CHOH–СН=CH2 Allüülsed ühendid
Ben Okri

Ben Okri (sündinud 15. märtsil 1959) on Nigeeria luuletaja ja proosakirjanik. Tema teoseid on sageli liigitatud maagiliseks realismiks, ent autor ise on sellist määratlust eitanud. 1991. aastal anti talle romaani "Näljutatud tee" ("The Famished Road", e.k. 1998) eest Bookeri auhind. Eesti keeles on temalt ilmunud veel ka romaanid "Jumalaid hämmastades" ("Astonishing the Gods", e.k. 2012) ja "Vabadusekunstnik" ("The Freedom Artist", e.k. 2019) ning luulekogu "Aafrika eleegia" ("An African Elegy", e.k. 2014). Ta kirjutab inglise keeles. Rahvaste Ühenduse kirjandusauhind (1987) The Guardiani ilukirjandusauhind (1988) Bookeri auhind (1991) Chianti Ruffino-Antico Fattore rahvusvaheline kirjandusauhind (1993) Premio Grinzane Cavour (1994) Crystal Award (1995) Premio Palmi (2000) Flowers and Shadows (romaan); Longman, 1980 The Landscapes Within (romaan); Longman, 1981 Incidents at the Shrine (romaan); Heinemann, 1986 Stars of the New Curfew (lühijutud); Secker & Warburg, 1988 "Näljutatud tee", romaan (The Famished Road; Cape, 1991); Kupar, 1998, tlk. Anne Lange; ISBN 9985611594 "Aafrika eleegia", luuletused (An African Elegy; Cape, 1992); Allikaäärne, 2014, tlk. Mathura; ISBN 9789949951314 Songs of Enchantment (romaan); Cape, 1993 "Jumalaid hämmastades", romaan (Astonishing the Gods; Phoenix House, 1995); Allikaäärne, 2012, tlk. Mathura; ISBN 9789949918539 Birds of Heaven; Orion, 1995 Dangerous Love (romaan); Phoenix House, 1996 A Way of Being Free (esseed); Phoenix House, 1997 Infinite Riches (romaan); Phoenix House, 1998 Mental Fight (luuletused); Phoenix House, 1999 In Arcadia (romaan); Weidenfeld & Nicolson, 2002 Starbook (romaan); Rider, 2007 Tales of Freedom (lühijutud); 2009 The Age of Magic (romaan); Head of Zeus, 2014 The Freedom Artist (romaan); Head of Zeus, 2019
Amos Tutuola

Amos Tutuola (20. juunil 1920 Abeokuta – 8. juuni 1997 Ibadan) oli Nigeeria (joruba) kirjanik. Ta sündis kristlike kakaokasvatajate peres. Ta sai kooliharidust 6 aastat ja asus 1939 tööle sepasellina. 1942–1945 töötas ta mehaanikuna Royal Air Force'is. Ta kirjutas inglise keeles. Tema esimene romaan "The Palm-Wine Drinkard" ('Palmiveinijoodik') tugines joruba mütoloogiale ja oli kirjutatud vigases inglise keeles. Romaani tõi Euroopas laiema avalikkuse ette luuletaja Dylan Thomas. "Palmiveinijoodik" (The Palm-Wine Drinkard, 1946, avaldatud 1952, eesti keeles 2015) My Life in the Bush of Ghosts (1954) The Brave African Huntress (1958) Simbi and the Satyr of the Dark Jungle (1962) Feather Woman of the Jungle (1962) Ajaiyi and his Inherited Poverty (1967) The Witch Herbalist of the Remote Town (1981) Yoruba Folktales (1986) Pauper, Brawler and Slanderer (1987) The Village Witch Doctor and Other Stories (1990, jutustused)
Allikaõpetus

Allikaõpetus on ajalooallikate kasutamist uuriv ajalooteaduse abiteadus. Allikaõpetus tegeleb tekstikriitika ja tekstide võrdlusega, et selgitada välja nende usaldusväärsus, päritolu jms. empiirilised meetodid teadusmetodoloogia ajaloofilosoofia
Selitamine

Selitamine ehk selitus on veepuhastusvõte, millega veest vabastatakse (setitatakse) heljum. Selitamine toimub harilikult peaaegu seisva veega mahutis. Enamasti tahked osakesed koondatakse koagulantide abil. Setitamine Keskkonnasõnaraamat 2004. [1]
Kasvatus

Kasvatus on Peeter Põllu järgi “teadlik sihipärane tegevus, mis vanema põlve poolt ette võetakse, et viia arenemisele kasvava põlve kehalisi ja vaimlisi jõude nende väärtuste alalhoidmise ja täiendamise sihis, milles peitub üksiku ja kogu inimkonna elu-eesmärk". Kodukoha põhimõte õppe- ja kasvatustöös, Kasvatus nr 1 1936
1931. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1931. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 1. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 19.–23. veebruarini Mürrenis Šveitsis. Võistlustel oli mängus 4 komplekti medaleid (kaks ala nii meestele kui naistele). Võistlustel osales seitse riiki 56 sportlasega. Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 20 Ametlikud tulemused Finaal: 20. veebruar Osavõtjaid: 25 Ametlikud tulemused Finaal: 19. veebruar Osavõtjaid: 18 Ametlikud tulemused Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 17 Ametlikud tulemused MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Vladislav Hovalõg

Vladislav Tovarištštajevitš Hovalõg (vene keeles Владислав Товарищтайевич Ховалыг, tõva keeles Владислав Товарищтай оглу Ховалыг; sündinud 24. detsembril 1967) on Tõva poliitik, alates 7. aprillist 2021 Tõva Vabariigi juhi ajutine kohusetäitja ja 28. septembrist 2021 Tõva Vabariigi juht. 2008–2018 oli ta Tõva pealinna Kõzõli linnapea ja 2007–2008 Tõva maa ja omandisuhete minister. 2018–2021 kompanii «Тываэнергосбыт» peadirektor. Hovalõg on abielus, tal on kaks poega. Foto
Šerig-ool Ooržak

Šerig-ool Dizižikovitš Ooržak (Шериг-оол Дизижикович Ооржак; sündinud 24. juulil 1942) on Tõva poliitik, Tõva Vabariigi president 1992—2007. 1990–1992 oli ta Tõva ANSV ministrite nõukogu esimees.
Arnold Võsu

Arnold Võsu (6. veebruar 1901 Pangodi vald – 21. juuli 1971 Kiviõli) oli eesti vaimulik. Arnold Võsu õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumis, ta lõpetas aastal 1925 Tartu linna õhtugümnaasiumi. Vabatahtlikuna Eesti Vabadussõjas osalemise eest sai ta võimaluse õppida tasuta Tartu Ülikoolis usuteadust 1925–1933. Prooviaastal oli ta Otepää Maarja koguduses, Johannes Oskar Lauri juures. Ordineeriti 25. veebruaril 1934 õpetajaks. 1934–1935 oli ta EELK Türi koguduse abiõpetaja, 1935–1937 EELK Rõuge koguduse abiõpetaja, 1937–1943 EELK Roosa koguduse õpetaja, 1943–1945 EELK Tartu Maarja koguduse abiõpetaja ning 1945–1948 õpetaja, 1948–1959 EELK Tartu Pauluse koguduse õpetaja ja 1959–1971 EELK Lüganuse koguduse õpetaja. Lühemat aega on ta teeninud ka Halliste, Kambja ja Kiviõli kogudusi. Arnold Võsu suri 21. juulil 1971 Kiviõli haiglas. Arnold Võsu oli abielus, tal oli kolm tütart. Vendi ega õdesid Arnold Võsul ei olnud. Kristjan Luhamets. Kambja kihelkonna ajalugu. Ilmamaa, Tartu, 2011. (lk. 254) https://eelk.ee/elulood/vosu_arnold.html
1932. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1932. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 2. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 4.–6. veebruarini 1932 Cortina d'Ampezzos Itaalias. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala meestel ja 3 ala naistel). Finaal: 6. veebruar Osavõtjaid: 36 Ametlikud tulemused Finaal: 4. veebruar Osavõtjaid: 43 Ametlikud tulemused Finaal: 4. veebruar Osavõtjaid: 43 Ametlikud tulemused Finaal: 5. veebruar Osavõtjaid: 30 Ametlikud tulemused Finaal: 4. veebruar Osavõtjaid: 31 Ametlikud tulemused Finaal: 5. veebruar Osavõtjaid: 31 Ametlikud tulemused MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Gustav Poola

Gustav Poola (sündinud 26. novembril 1960) on eesti ettevõtja, elektroonikaettevõtte Artec Group asutaja ja juht. Ta lõpetas 1984. aastal Tallinna Tehnikaülikooli automaatika ja telemehaanika erialal. Ta kuulub Eesti Väliskaubanduse Liidu nõukokku. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Gustav Poola ETIS "Guardtime Eesti juhiks sai Gustav Poola" Postimees, 7. juuni 2014
Guaraana-pauliinia

Guaraana-pauliinia (Paullinia cupana) on ronitaim seebipuuliste sugukonnast pauliinia perekonnast. Guaraana-pauliinia on puitunud varrega ronitaim, mis võib kasvada kuni 10 m pikkuseks. Selle liitlehed on suured, sõrmjagused ja paarissulgjad ning koosnevad ovaalsetest ja saagja servaga lehekestest. Väikesed valged õied kasvavad umbes 30 cm pikkuste kobaratena. Viljad on väikesed, tumekollased, või oranžikaspunased marjad, mille sees seemnerüü ümbritseb ühte lillat või musta seemet. Seemned kuivatatakse, röstitakse ja jahvatatakse. Pulber segatakse veega, kuni saadakse paks pasta, millest vormitakse kangikesi või palle, mis kuivatatakse. Guaraana-pauliinia pärineb Brasiilia ja Venezuela Amasooniast. Kõige rohkem kasvatatakse seda Brasiilias. Esimese eurooplasena märkas guaraanat jesuiidi misjonär aastal 1669. 18. sajandil kasutati seda Brasiilias juba laialdaselt armurohuna ning malaaria ja düsenteeria vastu. Arvatakse, et guaraana jõudis 1817. aasta paiku Lõuna-Ameerikast Prantsusmaale, kus sellest valmistati populaarset karastusjooki. 19. sajandil pälvis guaraana Põhja-Ameerika arstide tähelepanu oma mõõduka närvistimulaatori ja migreeniravimina. Kui guaraana vili lõhki lõigata, näeb see värvikontrasti tõttu välja nagu silm. Sellest on tulnud indiaani Sateré-Maué hõimu legend sellest, et üks kuri jumal olevat tapnud armastatud külalapse. Selleks, et küla lepitada, istutas teine, heatahtlikum jumal lapse vasaku silma metsa ja sellest kasvas metsik guaraanapuu. Seejärel võttis ta lapse parema silma, istutas külla ja sellest kasvas kodustatud guaraanapuu. Guaraana-pauliinia seemned sisaldavad 2–7% kofeiini, lisaks teobromiini, teofülliini, ksantiini, adentiini, guaniini, hüpoksantiini, 25% parkaineid, guaraanaõli, proantotsüanidiine, saponiine, tärklist, valku, tsüanopiide, punast pigmenti, lima, rasvu, vaiku ja koliini. Kofeiinisisalduse tõttu on guaraana toimed inimtervisele sarnased kohvi omadega. S. Piippo, U. Salo, Meelte ja tunnete taimed, Tallinn: Kirjastus Varrak, 2007 Urmas Kokassaar. Kauge külaline guaraana Eesti Loodus European Medicine Agency, EMA/HMPC/897384/2011, Assessment report on Paullinia cupana Kunth ex H.B.K. var. sorbilis (Mart.) Ducke, semen, 15. jaanuar 2013
Francis Crick

Francis Harry Compton Crick (8. juuni 1916 Weston Favell, Northamptonshire – 28. juuli 2004 San Diego, California) oli Briti molekulaarbioloog ja füüsik, üks DNA struktuuri kindlakstegijatest, kes pälvis koos James Watsoni ja Maurice Wilkinsiga 1962. aastal Nobeli meditsiiniauhinna. Juba väga noorelt oli Crick huvitatud teadusest ja luges teadusraamatuid. Esimesi teaduskatseid hakkas ta tegema kodus kümneaastaselt. Keskkoolis oli ta keskendunud reaalainetele. Ta lõpetas Londoni Ülikooli füüsika erialal 21-aastaselt. Doktoritööd alustas 1937. aastal, see aga katkes seoses Teise maailmasõjaga (laborit tabas pomm). Sõja ajal oli ta üks Briti mereväe jaoks magnet- ja akustiliste meremiinide väljatöötajaid. 1947. aastal asus Crick õppima Cambridge'i Strangewaysi laboris bioloogiat ja 1949. aastal liitus ta teadlasena Meditsiiniuuringute Nõukogu töörühmaga Cambridge'i Ülikooli Cavendishi laboratooriumis, uurides röntgenikiirte murdumist. Doktoritöö lõpetas Crick 1954. aastal. 1957. aastal võttis ta kasutusele ka tänapäeval kasutatava mõiste "molekulaarbioloogia tsentraalne dogma". See on tõdemus, et DNA informatsioon, mis on liikunud RNA molekulilt valkudeni, ei saa tagasi liikuda valkudest RNA-le ja DNA-le. Ta kirjutas ka neli raamatut. 1959 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 1962 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind 1962 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1964 – valiti Iiri Kuningliku Akadeemia välisliikmeks 1969 – valiti Leopoldina liikmeks 1972 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks 1978 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1985 – valiti India Teaduste Akadeemia välisliikmeks  Francis Crick – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Valge rumm

Valge rumm ehk hele rumm on kuiv, heledat värvi ning kerge magusa maitsega rumm. Seda valmistatakse suhkruroomahlast ja melassist. Erinevalt teistest rummiliikidest, mida hoitakse söestatud tammepuust vaatides, hoitakse valget rummi tavalistes tammepuust või roostevabast terasest vaatides, seetõttu on see ka läbipaistev. Valge rummi alkoholisisaldus on tavaliselt 40%. Mount Gay Eclipse Silver Bacardi Superior (maitsestamata) Limón (sidrun) Razz (vaarikas) Cóco (kookospähkel) Malibu Kookospähkel Ananass Cruzan Banaan Tsitrus Apelsin Ananass Mango Vanill Ron Don Q Angostura
Metsülane

Metsülane (Anemone sylvestris) on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Metsülane on üks kolmest Eesti pärismaisest ülase perekonda kuuluvast liigist (teised kaks on võsaülane ja kollane ülane). Metsülane andmebaasis eElurikkus
Bermuda

Bermuda on saarestik ja on Suurbritannia meretagune ala Atlandi ookeani põhjaosas Sargasso meres. Saarestik koosneb 138 saarest. Bermuda põhilised sissetulekuallikad on finantsteenuste vahendus ja turism. Sisemajanduse kogutoodang inimese kohta aastal 2005 oli ostujõudu arvestades 69 900 dollarit. See näitaja on maailma maade seas suurim (et Bermuda ei ole iseseisev riik, loetakse rikkaimaks riigiks Luksemburgi, mille sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta oli 2005. aastal 69 800 dollarit). Turismi arengule on aluse pannud Bermuda kaunid liivarannad ja soe troopiline kliima. Rahaühik on Bermuda dollar (BMD), mis on seotud USA dollariga kursiga 1:1. UNESCO maailmapärand Bermudal Bermuda ROK-i kood on BER. Maailmapanga andmebaas
Martini

See artikkel räägib veinimargist. Läti küla kohta vaata artiklit Mārtiņi. Martini on Itaalia vermuti- ja vahuveinimark (kaubamärk), mida toodab Martini & Rossi Itaalias Torinos. Martiini (nimetus, mitte pärisnimi) on džinni-vermutikokteil, harilikult Martini vermutiga. Martini Rosso – alates 1863 Martini Bianco – alates 1910 Martini Extra Dry – alates 1900 Martini Rosato Martini D’Oro – alates 1998 Martini Fiero Martini Asti – alates 1863 Martini Prosecco Martini koduleht
Tambora (trumm)

Tambora (hispaania keeles tambor – 'trumm') on afrokariibi päritolu kahepoolne trumm, mida kasutatakse paljudes ladinaameerika muusikastiilides. Tambora on oluline instrument eelkõige merengue's, aga ka Colombiast pärit cumbia's ja Venezuela gaita's. Tamborat mängitakse traditsiooniliselt isteasendis, hoides trummi süles külili ning lüües ühte membraani trummipulga ja teist palja käega. Tamboramängijaid nimetatakse tamborero'deks.