laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Remmelmanni Lodurahn

Remmelmanni Lodurahn on rabakivist hiidrahn Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Tuksi külas. Rahnu pikkus on 10,1 m, laius 7,2 m, kõrgus 4,6 m ja ümbermõõt 27,5 m. Rahn on enamasti vertikaalkülgedega, kõrge ja sammaldunud. Saanud nime lodumetsas paiknemise tõttu. Rahnust paarisaja meetri kaugusel edelas on veidi väiksem, Remmelmanni Tõrvaahju rahn ja kaheksast rahnust koosnev rahnudekogum. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured rahnud. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Remmelmanni rahnude rühm". EELIS Infoleht. Vaadatud 30.12.2022. Remmelmanni rahnude rühm ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
Lemmikneeme Nurgaauguga kivi

Lemmikneeme Nurgaauguga kivi (ka Lemmikneeme I) on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Aegna saarel Lemmikneeme kaelal hõredas männikus, Lemmikneeme kivikülvis. Kivi pikkus on 8,7 m, laius 8,0 m, kõrgus 2,5 m ja ümbermõõt 26,8 m. Rahnu lagi on kallak (umb. 20 kraadi) kirdesse, konarlik ja selle peal on tuleasemest tekkinud lohke. Tuld on tehtud ka rahnu kõrval. Ühest nurgast on suur tükk välja murtud ja ära veetud. Maapinna lähedal on rahnu ühes nurgas kavern sügavusega ligi 30 cm ja ava kohal läbimõõduga ligi 20 cm. Sel kohal on rahnus pegmatiidipesa. Rahnus esineb pragusid vähe. Küljed ja lagi on kattunud hõredalt samblikega. Rahn pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid jääb Aegna maastikukaitseala territooriumile. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Lemmikneeme Nurgaauguga kivi". EELIS Infoleht. Vaadatud 30.12.2022. Nurgaauguga kivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
Rooslepa Põhjarahn

Rooslepa Põhjarahn ehk Rooslepa Põhjaserva rahn on rabakivist hiidrahn Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Rooslepa külas. Kivi pikkus on 8,9 m, laius 6,8 m, kõrgus 3,6 m ja ümbermõõt 26,5 m. Rahn on korrapäratu püramiidja põhiplaani ja teravanurksete soppidega. Põhjaküljest on eraldunud neli nurgelist tükki (võimalik, et on lõhutud inimese poolt). Kivi on allpool kohati ahenev, mistõttu küljed on tugevasti eenduvad, kuid reeglina tasased. Rahn näib asuvat peaaegu maapinnal. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Rooslepa Põhjaserva rahn". EELIS Infoleht. Vaadatud 30.12.2022. Rooslepa Põhjarahn ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
Suurupi ranna hiidrahn

Suurupi ranna hiidrahn on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Harku vallast Vääna-Jõesuu külas. Rahnu pikkus on 10,4 m, laius 4,8 m, kõrgus 2,6 m ja ümbermõõt 26,4 m. Rahn on lameda pätsi kujuline ja põhja suunas madalduv, mis roostikurindes näib üsna silmapaistmatuna ja hiidrahnu vähemeenutavana. Tema pikitelg on selgesti orienteeritud loodest kagusse, mistõttu meenutab silekaljulist kaljuvoort. Rahn pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid jääb Suurupi looduskaitseala territooriumile. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Suurupi ranna hiidrahn". EELIS Infoleht. Vaadatud 30.12.2022. Suurupi ranna hiidrahn ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
Tammneeme Tiirukivi

Tammneeme Tiirukivi on migmatiidist hiidrahn Harju maakonnas Viimis vallas Tammneeme külas. Rahnu pikkus on 8,9 m, laius, 6,8 m, kõrgus 5,5 m ja ümbermõõt 26,2 m. Rahn on järskude külgede ja ümara laega, paljude kinnislõhedega. Rahn paikneb rannamadalikul kümmekond meetrit veepiirist. Rahnu merepoolne külg on hästi sile. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Tiirukivi Tammneeme külas". EELIS Infoleht. Vaadatud 30.12.2022. Tammneeme Tiirukivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
Õitsekivi

Õitsekivi on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Anija vallas Aavere külas. Kivi pikkus on 9,7 m, laius 5,2 m, kõrgus 3,4 m ja ümbermõõt 26,0 m. Rahnu küljed on maapinnast 1–2 m kõrguseni peaaegu vertikaalsed, sealt kõrgemal kumerad. Lagi on lai, tasane ja kaldu lõunasse. Lae idapoolne äärmine osa on ca 0,5 m madalam kuni pika vertikaalse praoni. Rahnu küljed ja lagi on kattunud samblike ja samblaga. Rahnu peal, lae madalamas osas olevat tehtud jaanituld. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2006). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Õitsekivi". EELIS Infoleht. Vaadatud 30.12.2022. Õitsekivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
Atheliales

Atheliales on kandseente hõimkonda kuuluv seente selts. Atheliaceae Byssocorticiaceae Pilodermataceae Tylosporaceae Atheliales andmebaasis eElurikkus.
Atheliaceae

Atheliaceae on kandseente hõimkonda kuuluv seente sugukond. Athelia Hibbett D, Binder M, Bischoff JF, et al. (2007). "A higher-level phylogenetic classification of the Fungi". Mycological Research. 111 (5): 509–547. CiteSeerX 10.1.1.626.9582. DOI:10.1016/j.mycres.2007.03.004. PMID 17572334. Atheliaceae andmebaasis eElurikkus.
Athelia

Athelia on kandseente hõimkonda kuuluv seente perekond. Athelia arachnoidea – parasiitnahkis Athelia andmebaasis eElurikkus.
Filip Berglund

Olof Filip Berglund (sündinud 10. mail 1997 Skellefteås) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis Örebro HK. Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Skellefteå AIK. Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2015/16. Skellefteå põhikoosseisus mängis ta alates hooajast 2016/17. 2018. aastal jõudis ta klubiga Rootsi meistrivõistlustel finaali, kus kaotati Växjö Lakersile. 2016. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i draft '​is 91. valikuna. Oilersiga sõlmis ta 2020. aasta mais kaheaastase lepingu. Hooajal 2020/21 mängis ta laenul Rootsi kõrgliigaklubis Linköping HC. Põhja-Ameerikas mängis Berglund hooajal 2021/22, kuid ta sai mänguaega vaid Oilersi tütarklubis Bakersfield Condors American Hockey League'is (AHL). 2022. aasta mais naasis Berglund Rootsi kõrgliigasse, sõlmides kaheaastase lepingu Örebroga.. https://www.eliteprospects.com/player/113834/filip-berglund (vaadatud 30.12.2022) "Oilers sign Filip Berglund to entry-level contract". Edmonton Oilers. 2. mai 2020. Vaadatud 2. mail 2020. "Welcome, Filip Berglund!". Örebro HK. 18. mai 2022. Vaadatud 18. mail 2022. Filip Berglund hockeydb.com lehel
Kriisa (perekonnanimi)

Kriisa on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kriisa 481 inimesel: 229 mehel ja 252 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kriisa meeste puhul 237. kohal ja naiste puhul 236. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Kriisa vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,51. Nimi oli kõige sagedasem Tartu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 9,00 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Tartumaal Puhja, Nõo, Tartu-Maarja ja Maarja-Magdaleena kihelkonnas, Võrumaal Põlva, Rõuge ja Kanepi kihelkonnas, Saaremaal Jaani kihelkonnas ning Virumaal Vaivara kihelkonnas nimeks 12 korral Krisa ja Krüsa (normaalnimi Kriisa). 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati 1937., 1938. ja 1939. aastal kolmel korral nimi Kriisa ära - uuteks võetud nimedeks olid Järve, Olev ja Kirmjõe. Aksel Kriisa, eesti vaimulik (1904–1949) Alice Kriisa, eesti õpetaja ja haridustöötaja (1903–1981) August Kriisa, eesti loomaarstiteadlane (1908–1975) Eduard Kriisa, eesti orelimeister (1902–1968) Jaan Kriisa, Eesti advokaat ja poliitik (1882–1942) Kerr Kriisa, eesti korvpallur (2001–) Lembit Kriisa, eesti päritolu kirjastaja Stockholmis (1919–2004) Sindra Kriisa, eesti iluuisutaja (1996–) Sirje Kriisa, eesti köitekunstnik (1950–) Tannil Kriisa, eesti orelimeister (1866–1940) Tiia Kriisa, eesti näitleja (1941–) Tõnis Kriisa, eesti skulptor ja keraamik (1968–) Valmo Kriisa, eesti korvpallur (1974–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 20.12.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Kriisa. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Kriisa. Kriisa statistikaameti andmebaasis
Värtnakeder

Värtnakeder ehk keder on värtna ehk kedervarre külge kinnitatud kettakujuline ese, millega kedratakse lõnga. Värtnakeder toimib raskusena, mis pingutab keerlema pandud ja rippu lastud kedervarrega valmistatavat lõnga. Valmis lõng keriti ümber kedervarre, millega sai lõnga ka pärast ühtlasema ja paksema lõnga saamiseks korrutada. Värtnakedrad võivad olla keraamilised, kivist (nt kiltkivist või lubjakivist), klaasist või luust. Luust värtnakedrad on sageli valmistatud veiste või hobuste reieluupeast. 2005. aastaks oli Eesti noorema rauaaja linnustelt leitud 79 ja kalmetest 6 luust värtnaketra. Muinasajast keskajani kedrati lõngasid päripäeva Z-säigmega. Vastupäeva keerutades saab S-säigmega lõnga. 18. sajandil tõrjus Eestis värtnad kasutuselt kõrvale vokk. Truuväärt ja Kesküla 2013, 87. Vedru 1999. Luik 2005, 39. Luik 2005, 118, 121. Rammo 2015, 56. Tamla 2007, 77. Truuväärt, R.; Kesküla, K. (2013). Muistne käsitöö: õpik-käsiraamat kutsekoolidele. Kuressaare. Luik, H. (2005). Luu- ja sarvesemed Eesti arheoloogilises leiumaterjalis viikingiajast keskajani. Dissertationes Archaeologiae Universitatis Tartuensis, 1. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Rammo, R. (2015). Tekstiilileiud Tartu keskaegsetest jäätmekastidest: tehnoloogia, kaubandus ja tarbimine. Dissertationes Archaeologiae Universitatis Tartuensis, 4. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Tamla, T. (toim.) (2007). Eesti rahvakultuuri leksikon. 3. trükk. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 77. Vedru, G. (1999). "Värtnakedrad Eesti arheoloogilises leiumaterjalis". Eesti Arheoloogia Ajakiri, 3 (2), 91–114. Kaksikkooniline keraamiline värtnakeder Tartust MuISis
Säie

Säie on lõnga heie või nööri või köie keerd. Z-säigmega lõng on kedratud päripäeva ning S-säigmega lõng on kedratud vastupäeva. "säie". Eesti etümoloogiasõnaraamat. Vaadatud 30. detsember 2022. Reet Truuväärt, Kaie Kesküla (2013). Muistne käsitöö: õpik-käsiraamat kutsekoolidele. Kuressaare. Lk 87.
2023. aasta naiste võrkpalli Euroopa liiga

2023. aasta võrkpalli Euroopa Liiga on 14. korda toimuv naiste võrkpalli Euroopa Liiga, kus osaleb 17 Euroopa naiste võrkpallikoondist. Euroopa Liiga on jagatud kahte tugevusgruppi: Euroopa Kuldliiga ja Euroopa Hõbeliiga. Euroopa Kuldliigas osaleb 9 Euroopa naiste võrkpallikoondist, kes on jagatud kolme alagruppi. Iga alagrupi parim ja kõigi alagruppide parim teine pääseb poolfinaali. Võitja saab õiguse osaleda 2023. aasta suvel toimuval FIVB Challenger Cupil, kus on võimalik võita koht tugevamasse liigasse, FIVB Rahvuste Liigasse, 2024. aastaks. Euroopa Hõbeliigas osaleb 8 Euroopa naiste võrkpallikoondist, kes on jagatud kahte alagruppi. Turniiri võitja tagab 2024. aastaks koha Euroopa Kuldliigas. Alagrupid jagati vastavalt Euroopa koondiste edetabelile 12.09.2022 seisuga. Alagruppides mängib iga koondis omavahel kahel korral (kodus-võõrsil süsteemil). Alagruppide paremusjärjestuse selgitamine: Võidetud mängud (mängud võidetud/mängud kaotatud) Kui võistkonnad jäävad viiki, siis arvestatakse võidetud punkte: 3 punkti: mäng võidetud 3:0 või 3:1 2 punkti: mäng võidetud 3:2 1 punkt: mäng kaotatud 2:3 0 punkti: mäng kaotatud 0:3 või 1:3 Kui võistkonnad on viigis ka selles arvestuses, siis CEV selgitab võitja alljärgnevas järjekorras: Geimide jagatis: järjestus selgitatakse kõigi võidetud geimide jagamisel kõigi kaotatud geimidega. Punktide jagatis: kui geimide jagatise põhjal viik püsib, selgitatakse järjestus kõigi saadud punktide jagamisel kõigi kaotatud punktidega. Kui viik püsib ka punktide jagatise arvestuses, selgitatakse võitja võrdsete naiskondade omavaheliste mängude põhjal. Kui võrdsed on kolm või rohkem naiskonda, siis arvestatakse ainult nende naiskondade omavahelisi mänge. Euroopa Kuldliiga poolfinaali pääseb iga alagrupi võitja ja kõigi alagruppide parim teine koondis. Euroopa Kuldliiga alagrupiturniiri kõige kehvem koondis langeb järgmistel võistlustel Euroopa Hõbeliigasse. Alagrupi protseduur on kirjeldatud vastavalt Euroopa Kuld- ja Hõbeliiga juhenditele. A-alagrupp Allikas: CEV Koduleht B-alagrupp Allikas: CEV Koduleht C-alagrupp Allikas: CEV Koduleht Parim teine koht 1. poolfinaalpaar: 2. poolfinaalpaar: Allikas: CEV koduleht A-alagrupp Allikas: CEV Koduleht B-alagrupp Allikas: CEV Koduleht Asukoht: Graz, Austria Allikas: CEV koduleht Everything you need to know about CEV European Golden League - M&W CEV News, 25.05.2023. Latest CEV koduleht (vaadatud 13.05.2023). Looking Ahead: European Leagues 2023 CEV News, 02.01.2023. High-profile line-up confirmed for European League 2023 CEV News, 13.12.2022. 2023. aasta võrkpalli Euroopa Liiga (mehed) Euroopa Kuldliiga CEV koduleht Euroopa Hõbeliiga CEV koduleht
Guhyasamāja tantra

Guhyasamāja ('salajane kokkutulek') tantra on anuttara-jooga tantrate klassist, tantristliku budismi üks põhitekst ning ühtlasi vanimaid tantra tekste ja tantraid üldse.Guhyasamāja tantra tekst ilmus välja III-IV sajandil . Teda kutsutakse anuttara-jooga tantrate, kuningaks. Guhyasamāja mandala ohverdamisel ja kujustamisel on mandala keskne jumalus alati koos naiskaaslasega, see on reegliks. Teiste tantrate kujustamisel ei ole see alati nõutav; siin küll. Guhyasamāja on tantrismis tähtsamaid jumalusi ja kuulub herukate klassi. Teda peetakse buddha Akšobhja teadvuse emanatsiooniks. Oma naiskaaslase pradžnjaga (Sparshavajri) koos olles (yab-yum) esindab ta jumaluse raevukat vormi, mis sümboliseerib "Salajase tarkuse Salajast koosviibimist". Mandalas Guhyasamaja Akshobhyavajra asub Guhyasamāja tantra puhul keskel, kuigi Akšobhja asub Ida ilmakaares. Paths and Grounds of Guhyasamaja Tantra Guhyasamāja tantra
Rasmus Rissanen

Rasmus Santeri Rissanen (sündinud 13. juulil 1991 Kuopios) on Soome jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis Örebro HK Rissanen hakkas jäähokit mängima kodulinnaklubis KalPa. 2009. aastal valis Carolina Hurricanes ta NHL-i draft '​is 178. valikuna. Aastatel 2009–2011 mängis Rissanen Western Hockey League'i klubis Everett Silvertips. 2011. aastal aprillis sõlmis ta Hurricanesiga kolmeaastase lepingu. Ta asus seejärel mängima American Hockey League'is (AHL) Hurricanesi tütarklubis Charlotte Checkers. NHL-is debüteeris Rissanen lõpuks 6. märtsil 2015 mängus Minnesota Wildi vastu.. NHL-is sai ta see hooaega kirja kokku kuus mängu. Hooajal 2015/16 mängis Rissanen taas vaid AHL-is. Aastatel 2016–2018 mängis Rissanen KHL-i klubis Jokerit. Alates hooajast 2018/19 on Rissanen mänginud Örebros. 2009. aastal võitis Rissanen Soome kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel pronksmedali. 2011. aastal jõudis ta Soome kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel veerandfinaali. "Hurricanes sign Rasmus Rissanen to Entry-Level contract". Carolina Hurricanes. 4. aprill 2011. Vaadatud 2. jaanuaril 2013. "Dubnyk stifles Hurricanes, Wild win fifth straight". National Hockey League. 6. märts 2015. Vaadatud 6. märtsil 2015. Rasmus Rissanen hockeydb.com lehel
Volodõmõr Ježov

Volodõmõr Ježov (1. august 1984 Lubnõ – 22. detsember 2022 Bahmut) oli Ukraina IT-spetsialist, kes hukkus Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse Bahmuti lähistel peetud lahingus. Neil Bowdler (28. detsember 2022, 16:13). "Ukrainian Developer Of S.T.A.L.K.E.R. Video Game Killed Near Bakhmut". rferl.org (inglise). RFE/RL. Vaadatud 30. detsembril 2022.
Pruszcz

Pruszcz (saksa keeles Prust) on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Świecie maakonnas, Pruszczi valla halduskeskus. Pruszcz sai linnaõigused 1367. aastal, kuid kaotas need 1867. aastal. 1. jaanuaril 2022 sai Pruszcz linnaõigused tagasi. Pruszcz Encyklopedia PWN 10 nowych miast na mapie Polski od 1 stycznia 2022 roku Ministerstwo Spraw Wewnętrznych i Administracji, 30. detsember 2021
Sabbath Bloody Sabbath

"Sabbath Bloody Sabbath" on inglise heavy metal-ansambli Black Sabbath viies stuudioalbum. Album anti Suurbritannias välja novembris 1973. Briti albumimüügi edetabelis jõudis see 4. kohale. Kõigi lugude autorid on Tony Iommi, Ozzy Osbourne, Geezer Butler ja Bill Ward. "Sabbath Bloody Sabbath" 5:45 "A National Acrobat" 6:16 "Fluff" (instrumentaalne) 4:11 "Sabbra Cadabra" 5:59 "Killing Yourself to Live" 5:41 "Who Are You?" 4:11 "Looking for Today" 5:06 "Spiral Architect" 5:29 Kogukestus: 42:35 Ozzy Osbourne – laul Tony Iommi – kitarr Geezer Butler – basskitarr Bill Ward – trummid
Straden

Straden on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Master of Reality

"Master of Reality" on inglise heavy metal-ansambli Black Sabbath kolmas stuudioalbum. Album anti Suurbritannias välja 21. juulil 1971. Briti albumimüügi edetabelis jõudis see 5. kohale. Kõigi lugude autorid on Tony Iommi, Ozzy Osbourne, Geezer Butler ja Bill Ward, välja arvatud "After Forever", "Embryo" ja "Orchid", mille autoriks on Iommi. "Sweet Leaf" 5:05 "After Forever" 5:27 "Embryo" (instrumentaalne) 0:28 "Children of the Grave" 5:18 "Orchid" (instrumentaalne) 1:31 "Lord of This World" 5:27 "Solitude" 5:02 "Into the Void" 6:13 Kogukestus: 34:29 Ozzy Osbourne – laul Tony Iommi – kitarr Geezer Butler – basskitarr Bill Ward – trummid
Theo Jörgensmann

Theo Jörgensmann (õieti Theodor Franz Jörgensmann; sündinud 29. septembril 1948 Bottropis) on saksa klarnetist ja helilooja. Theo Jörgensmann "Zeitverdichtung" (1987) Theo Jörgensmann Eckard Koltermann Perry Robinson "Materialized Perception" (1993) Theo Jörgensmann "So I Play" (1996) Theo Jörgensmann Quartet "ta eko mo" (1998) Theo Jörgensmann Albrecht Maurer "European Echoes" (1998) Theo Jörgensmann Quartet "Snijbloemen" (2000) Theo Jörgensmann Eckard Koltermann "Pagine Gialle" (2001) Theo Jörgensmann Quartet "Hybrid Identity" (2002) Trio Oles Jörgensmann Oles "miniatures" (2003) Trio Marcin Oleś Theo Jörgensmann Bartlomiej Oleś "Directions" (2005) Theo Jörgensmann "Fellowship" (2005) Contact 4tett "Loud Enough To Rock The Kraut" (2015) Theo Jörgensmann ja Rolf-Dieter Weyer "Kleine Ethik der Improvisation" (1991) ISBN 3-924272-99-9 Dokumentaalfilm "Theo Jörgensmann Bottrop Klarinette" (1987), režissöör Christoph Hübner Dokumentaalfilm Wagner Bilder mit den Bochumer Symphonikern, Christoph Schlingensief (2001/2002), režissöör Christoph Hübner All Music Guide (inglise keeles) Theo Jörgensmann Quartet (inglise keeles)
Tieschen

Tieschen on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. Jörgen Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Unterlamm

Unterlamm on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Carles Aleñá

Carles Aleñá Castillo (sündinud 5. jaanuaril 1998 Matarós) on Hispaania jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Getafe. 2005. aastal liitus ta Barcelona noorteakadeemiaga. Hooajal 2015/16 debüteeris ta Barcelona reservmeeskonnas Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. Barcelona põhimeeskonnas debüteeris Aleñá 30. novembril 2016 Hispaania karikamängus Hérculese vastu ja lõi selles mängus ka värava. Hispaania kõrgliigas tegi ta debüüdi 2. aprillil 2017 mängus Granada vastu. Hooajal 2017/18 mängis ta põhiliselt vaid Barcelona reservmeeskonnas ning lõi Hispaania esiliigas 38 mänguga 11 väravat. Hooajal 2018/19 sai ta oluliselt enam mänguaega Barcelona põhimeeskonnas. Hispaania kõrgliigas lõi ta esimese värava 2. detsembril 2018 mängus Villarreali vastu ja teise 23. aprillil 2019 mängus Deportivo Alavési vastu. Hooajal 2018/19 tuli ta Barcelonaga ka Hispaania meistriks. Järgmistel hooaegadel pääses Aleñá Barcelona põhikoosseisu, aga sai vähem mänguaega. Hooaja 2019/20 teises pooles oli ta Barcelonast laenul Real Betises. 2021. aasta jaanuaris läks ta Barcelonast hooaja lõpuni laenule Getafesse. Sama aasta juulis sõlmis ta Getafega püsiva lepingu viieks aastaks. Aastatel 2012–2020 mängis Aleñá Hispaania noortekoondistes. "Agreement with Getafe for the transfer of Carles Aleñá". FC Barcelona. Vaadatud 10. juulil 2021. "Aleñá firma por el Getafe, tras el acuerdo entre el FC Barcelona y la entidad azulona". Getafe CF (hispaania). Vaadatud 10. juulil 2021.
Voitsbergi ringkond

Voitsbergi ringkond (Bezirk Voitsberg) on ringkond Austrias Steiermargi liidumaal. Ringkond koosneb järgmistest valdadest: Bärnbach Edelschrott Geistthal-Södingberg Hirschegg-Pack Kainach bei Voitsberg Köflach Krottendorf-Gaisfeld Ligist Maria Lankowitz Mooskirchen Rosental an der Kainach Sankt Martin am Wöllmißberg Söding-Sankt Johann Stallhofen Voitsberg
9K33 Osa

9K33 Osa (vene keeles 9К33 Оса, NATO nimetus SA-8 Gecko) on Nõukogude Liidus valmistatud maa-õhk tüüpi mobiilne õhutõrje raketikompleks. GRAU koodnimetus on 9K33.  Ukraina - 2021. aasta seisuga oli kasutuses Osa-AKM. India 9K33 Osa 2009. aastal Ukraina Osa-AKM 2021. aastal Purustatud 9K33 Osa 2022. aastal Ukrainas В Україні помітили польські ЗРК “Оса-АК” (vaadatud: 30.12.2022) ЗСУ провели перші в цьому році бойові стрільби ЗРК С-125 та "Оса-АКМ" (vaadatud: 30.12.2022)
Raepank

AS Raepank oli aastail 1993–1995 tegutsenud Eesti krediidiasutus. Raepank sai tegevuslitsentsi 16. märtsil 1993. Raepanga eestvedajad olid Sulo Muldia ja Peeter Luik 1996. aasta 1. jaanuaril liitusid Forekspank ja Raepank ning ühinemisel tekkis Eesti Forekspank, mis kujunes aktivate poolest suuruselt kuuendaks kommertspangaks Eestis. Raepanga senistele aktsionäridele kuulus 39,5 protsenti ning Forekspanga aktsionäridele 60,5 protsenti ühendpanga aktsiatest. Eesti Forekspank ISESEISVATEKS VÄLISARVELDUSTEKS VOLITATUD PANGAD seisuga 11. aprill 1995, haldus.eestipank.ee, 11. aprill 1995 16. märtsil Eesti majanduses, www.raamatupidaja.ee, 16. märts 2010 Peeter Raidla, Pankade kadumise aeg on lõppenud, www.ohtuleht.ee, 18. august 2000 Forekspank ja Raepank ühinevad, Sõnumileht : SL, nr. 23, 24 november 1995 Ühinenud Eesti Forekspank alustab uuel aastal, arileht.delfi.ee, 25.11.1995
Tõstamaa jõgi

Tõstamaa jõgi asub Pärnumaa loodeosas Pärnu linna lääneosas. Ta saab alguse Ermistu järve lõunasopist ja suubub Tõstamaa lahte. Tema pikkus on 4,6 km ja valgala pindala 40,6 km². Tõstamaa jõe langus on 17 meetrit, see on maakonna suurima langusega jõgi. Tõstamaa jõgi on oluline koelmu. Varem kasvas Tõstamaa jões palju vesiroose, aga Ermistu järve rikutud veerežiimi tõttu on nad hävinud. Jõe kärestikulisemates kohtades võib kohata vesipappi. Jõe kaldale on rajatud vabaõhulava ja tantsuplats. Nende juures on jõge paisutatud ja seal asub Tõstamaa paisjärv. Tõstamaa jõgi keskkonnaportaalis