laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaardi üldistamine

Kaardi üldistamine on sisu valiku ja üldistamise protsess kaardi koostamisel. Selle eesmärk on kujutatava nähtuse tüüpilisi jooni ja iseloomulikku omapära säilitada ja need vastavalt kaardi kasutusalale, teemale ja mõõtkava võimalustele kaardil esile tõsta. Kõige rohkem mõjutab kaardi üldistamist kaardi mõõtkava, nt 1 km² pindalaga maa-ala kujutatakse: 1 m² kaardil mõõtkavaga 1:1000 1 dm² kaardil mõõtkavaga 1:10 000 1 cm² kaardil mõõtkavaga 1:100 000 1 mm² kaardil mõõtkavaga 1:1 000 000. Loomulikult on võimatu igal juhul sama täpsuse ja põhjalikkusega maastikku kaardile panna. Väiksemad ja vähem tähtsad objektid jäetakse sageli kõrvale; mida väiksem on mõõtkava, seda rohkem on selliseid objekte. Ka väiksed detailid ei ole tähtsad ja isegi segavad kaardi lugemist. Näiteks mäeahelike kulgemisest mäestikus saab hea ettekujutuse ainult väikesemõõtkavalise kaardi abil, topograafiline kaart selleks ei sobi. Erinevates loodustingimustes on samadel objektidel erinev tähtsus, näiteks kõrbete ja poolkõrbete kaartidel on kaevud väga olulised, kuid neid ei märgita veega varustatud piirkondade kaartidele. Üldistuse määr sõltub ka kaardi kasutusalast. Näiteks "Suure maailma atlase" kaartidel on kaardi sisu väga põhjalik, aga kooliatlases peaks olema sisu lihtsustatud kooli ainekava piirides. Kaardi üldistamise põhimõtted: objektide valik (kaardi sisu on piiratud vajalike objektidega, muud objektid jäetakse kõrvale); kontuuride lihtsustamine (detailide arv väheneb, aga säilitatakse kontuuride omapära); kvantitatiivsete näitajate üldistamine (nt leppemärkide "asula alla 500 inimesega" ning "asula 500–2000 inimesega" asemel kasutatakse leppemärki "asula alla 2000 inimesega"); nähtuste kvalitatiivsete näitajate üldistamine (nt okas- ja lehtmetsade asemel kujutatakse lihtsalt metsi); eraldi objekte kujutatakse koos (nt eraldi ehitiste asemel kujutatakse asulate leppemärke). Значение слова "Генерализация картографическая" в Большой Советской Энциклопедии
Estadio Monumental David Arellano

Estadio Monumental David Arellano on jalgpallistaadion Tšiilis Santiago linnas. Eesti jalgpallikoondis on staadionil mänginud ühe korra: 19. juunil 2011 peetud sõpruskohtumise Tšiili jalgpallikoondisega kaotas Eesti 4:0.
Beersel

Beersel on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Flaami Brabandi provintsis. Beersel asub umbes 12 km Brüsselist edelas. Esimene kirjalik ülestähendus pärineb 847. aastast, mil asula nime kirjutati ladina keeles kujul Bersalis. Beersel on tuntud lossi poolest, mida on esmamainitud 12. sajandil. 1977. aasta 1. jaanuaril moodustatud Beerseli vald jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Beerseli kirik Beerseli loss Alsemberg Dworp Lot Huizingeni loss Guillaume Dufay (1397–1474), helilooja Herman Teirlinck (1879–1967), kirjanik Karel Van Miert (1942–2009), Euroopa Komisjoni liige Beerseli loss Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019. Koduleht (hollandi keeles) Histoire de la commune de Beersel, photos,..
Töölön Pallokenttä

Töölön Pallokenttä (rootsi keelel Tölö bollplan) on jalgpalli- ja kergejõustikustaadion Soomes Helsingis. Eesti jalgpallikoondis pidas sellel staadionil oma esimese ametliku kohtumise Soome jalgpallikoondisega. 17. oktoobril 1920 toimunud sõprusmängu kaotas Eesti 0:6.
Cambrai

Cambrai (hollandi keeles Kamerijk, saksa keeles Kamerich, vanem õigekirjutus Cambray) on linn Prantsusmaal Nordi departemangus. Esimest korda on paika maininud roomlased 4. sajandil kui Camaracum või Camaraco. 5. sajandiks sai sellest piirkonna administratiivkeskus. Umbes samal ajal piirkond ristiusustati, 4. sajandil on mainitud piiskop Superiori. Keskajal kasvas linna majandus tänu kangakudumistööstusele, mis tootis villast ja linast riiet ning batisti. Ka linnamüürid nihkusid kaugemale: 11. sajandiks kasvas linn piirideni, mis püsisid kuni 19. sajandini. Cambrail on üsna oluline koht muusikaajaloos, eriti mis puudutab 15. sajandit. Cambrai katedraal oli piirkonna muusikakeskuseks kuni 17. sajandini. Mitmed Burgundia koolkonna heliloojad kas kasvasid üles ja õppisid või õpetasid seal. 15. sajandi kuulsaim Euroopa helilooja Guillaume Dufay õppis katedraalis aastatel 1409–1412 ning naasis 1439. aastal pärast mitmeaastast Itaalias elamist. Veel on Cambrais asunud teiste seas Johannes Tinctoris, Johannes Ockeghem, Nicolas Grenon, Alexander Agricola, Jacob Obrecht. 16. sajandil töötasid seal Philippe de Monte, Johannes Lupi ja Jacobus de Kerle. Cambrais toimus 1917. aastal Cambrai lahing. Houma, USA Châteauguay, Kanada Kamp-Lintfort, Saksamaa Esztergom, Ungari Gravesend, Suurbritannia Populations légales 2021 Veebileht (prantsuse keeles)
Luxembourgi provints

Luxembourg (hollandi keeles Luxemburg) on prantsuskeelne provints Valloonias, Belgia lõunaosas, Valloonia kõige lõunapoolsem provints. Luxembourgi provints piirneb läänes Belgia Namuri provintsiga, põhjas Liège'i provintsiga, idas Luksemburgiga ning lõunas Prantsusmaaga. Halduskeskus on Arlon. Provints jaguneb 5 haldusringkonnaks (arrondissements) ja 44 vallaks. Arlon Bastogne Marche-en-Famenne Neufchâteau Virton Arloni vald Atterti vald Aubange Bastogne Bertogne Bertrix Bouilloni vald Chiny Daverdisse Durbuy vald Erezée Étalle Fauvillers Florenville Gouvy Habay Herbeumont Hotton Houffalize'i vald La Roche-en-Ardenne Léglise Libini vald Libramont-Chevigny Manhay Marche-en-Famenne Martelange Meix-devant-Virton Messancy Mussoni vald Nassogne Neufchâteau Paliseuli vald Rendeux Rouvroy Sainte-Ode Saint-Hubert Saint-Léger Tellini vald Tenneville'i vald Tintigny Vaux-sur-Sûre Vielsalm Virton Wellini vald http://statbel.fgov.be/fr/statistiques/chiffres/environnement/geo/occupation_sol_cadastre/ Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019. Koduleht
Kalevi staadion

Kalevi staadion võib tähendada: Kalevi Keskstaadion, mitmeotstarbeline staadion Tallinnas Sillamäe Kalevi staadion, mitmeotstarbeline staadion Sillamäel Pärnu Rannastaadion, mitmeotstarbeline staadion Pärnus, kuni 2014. aastani kandis nime Pärnu Kalevi staadion Kalevi aed, kunagine spordiselts Kalevi spordiplats praeguse Viru keskuse piirkonnas Tallinna kesklinnas Narva Kalevi Fama staadion (ka Kalev-Fama staadion), staadion Narvas
Liège'i provints

Liège'i provints (hollandi keeles Luik) on prantsuskeelne provints Belgia idaosas Valloonias. Liège'i provints piirneb põhjas Hollandiga, idas Saksamaaga ja lõunas Luksemburgiga. Halduskeskus on Liège. Provints jaguneb neljaks haldusringkonnaks (arrondissements) ja 84 vallaks, millest 14 on linnaõigused. Huy Liège Verviers Waremme Amay Amel Ans Anthisnes Aubel Awans Aywaille Baelen Bassenge Berloz Beyne-Heusay Blegny Braives'i vald Büllingen Burdinne Burg-Reuland Bütgenbach Chaudfontaine Clavier Comblain-au-Pont Crisnée Dalhem Dison Donceel Engis Esneux' vald Eupen (linn) Faimes Ferrières Fexhe-le-Haut-Clocher Flémalle Fléron Geer Grâce-Hollogne Hamoir Hannut (linn) Héron Herstal Herve (linn) Huy (linn) Jalhay Juprelle Kelmis Liège (linn) Lierneux Limbourg (linn) Lincent Lontzen Malmedy (linn) Marchin Modave Nandrin Neupré Olne Oreye Ouffet Oupeye Pepinster Plombières Raeren Remicourt Saint-Georges-sur-Meuse Saint-Nicolas Sankt Vith (linn) Seraing (linn) Soumagne Spa (linn) Sprimont Stavelot (linn) Stoumont Theux Thimister-Clermont Tinlot Trois-Ponts Trooz Verlaine Verviers (linn) Villers-le-Bouillet Visé (linn) Waimes Wanze Waremme (linn) Wasseiges Welkenraedt Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019. http://www.prov-liege.be/
Insener

Insener (prantsuse keeles ingénieur, ladina keelest ingenium 'kujutlusvõime, leidlikkus') on kõrgharidusega tehnikaspetsialist, kes kavandab, arendab, konstrueerib või kontrollib ehitustarindeid või tehnilisi seadmeid ning süsteeme, projekteerib ja korraldab nende valmistamist. Insenerid töötavad peamiselt tööstuses, kuid nende osatähtsus on suur ka teaduses, eriti inseneriteaduste alal, ja kõrghariduses, kus toimub põhiline inseneride koolitus. Esialgu nimetati insenerideks sõjamasinate ehitajaid. 16. sajandil hakati Itaalias eristama sõjaväe- ja ehitusinsenere. Hollandis, hiljem ka Inglismaal ja teistes Euroopa maades laiendati inseneri nimetust sildade ja teede ehitajaile. Esimesed tehnikaõppeasutused, mis hiljem kujunesid kõrgkoolideks, asutati 17. sajandil Kesk- ja Lääne-Euroopas. Eestis hakati insenere ette valmistama 17. septembril 1918, kui Eesti Tehnika Selts asutas ETS-i tehnilised erikursused, mis 1919. aasta sügisel nimetati ümber Tallinna Tehnikumiks. Õppida sai masinaehitust, elektrotehnikat, laevaehitust, hüdrotehnikat, ehitust ja arhitektuuri. 1921. aastal asutati Eesti Inseneride Ühing. Ühingu liikmete arv hakkas kiiresti kasvama, juba järgmisel aastal oli ühingus 100 liiget, kes jagunesid järgmiselt: insener-tehnolooge ja -mehaanikuid 32, teedeinsenere 20, ehitusinsenere 15, arhitekte 10, mäeinsenere 8, elektriinsenere 7, laevaehitajaid 3, keemikuid 2 ja muude erialade esindajaid 3. 1923. aasta välja antud kutseõiguste seadusega Tallinna Tehnikumi lõpetanud inseneride ja diplomeeritud inseneride õigused peaaegu võrdsustati ning aastast 1935 on kutsenimetus "insener". Riigivanema seadusega 15. septembrist 1936 nimetati Tallinna Tehnikum Tallinna Tehnikainstituudiks. Sinna viidi Tartu ülikoolist üle sealne, vaid kaks aastat tegutsenud tehnikateaduskond. Seadus sätestas, et tegemist on tehnilise ülikooliga, kus avati kolm osakonda: ehituse, keemia ning mehaanika ja mehaanilise tehnoloogia osakond. Pooleteise aasta pärast, 1. jaanuarist 1938 jõustunud ülikooliseadusega nimetati Tehnikainstituut Tallinna Tehnikaülikooliks, kus oli kaks teaduskonda: ehitus- ja mehaanikateaduskond ning keemia- ja mäeteaduskond. Louis Blériot Eugène Freyssinet Thomas Alva Edison Gustave Eiffel Gottlieb Daimler Al-Jazarī Rudolf Diesel Willy Messerschmitt Ferdinand Porsche Carl Wilhelm Siemens Guillaume Henri Dufour John Loudon McAdam Nikola Tesla Leonardo da Vinci Sergei Koroljov Wernher von Braun Vint Cerf Henry Ford Claude Shannon Igor Sikorsky Inseneride loend Inseneri kutse Aasta insener ENE, 3. köide, Kirjastus Valgus:Tallinn, 1988, lk 644 TTÜ ajalugu Tallinna Tehnikaülikool Vahur Mägi Nägus ja kebja. Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus: Tallinn, 2001, lk 34-35
Immatrikulatsioon

Immatrikulatsioon (ladina in 'sisse' + hilisladina mātrị̄cula 'nimistu') on üliõpilase matriklisse (ülikooli vastu võetud üliõpilaste ametlikusse nimistusse) kandmine. Immatrikulatsioon tähendab ka üliõpilaste pidulikku vastuvõtmist. Immatrikulatsiooni vastandtegevus on eksmatrikulatsioon. Varauusajal aadeldatud isikud ja aadlisuguvõsad naturaliseeriti, introdutseeriti Rootsis Rootsi rüütelkonda ja aadlimatriklisse Kuramaa rüütelkonda, 18. sajandil Eesti- ja Liivimaal aadlimatriklite moodustamisel ka Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse ja Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse, 19. sajandil Soome suurvürstkonna Soome rüütelkonda. Eksmatrikulatsioon Aadlimatrikkel Eesti Entsüklopeedia. Tartu: K./Ü. "Loodus", 1934
Valged ööd (laul)

"Valged ööd" on laulja Getter Jaani teine singel albumilt "Rockefeller Street", kus teeb kaasa ka Koit Toome. Laulu helilooja on Sven Lõhmus. Singel anti välja 22. mail 2011. Laulust "Valged ööd" sai Kanal 2 saate "Suvereporter" üks tunnusmeloodiaid. "Valged ööd" tuli Raadio 2 iga-aastasel "Aastahiti" auhinnagalal kodumaistest lugudest 2011. aastal teisele kohale. "Valged ööd" (koos Koit Toomega) – 3:50 Valged ööd (Radio Version) - Single by Getter Jaani & Koit Toome itunes.apple.com/gb/ Ilmus Getter Jaani ja Koit Toome uus ühine suvesingel “Valged ööd” moonwalk.ee Vaadatud 25.06.2011. R2 Aastahitt 2011 on Ewert and The Two Dragonsi "Good Man Down" elu24.ee Vaadatud 07.01.2012. Sky Plus Top 40: 33. nädal skyplus.fm Vaadatud 26.08.2011. Elmari TOP 10 nädal 29[alaline kõdulink] elmar.ee Vaadatud 18.07.2011. Eesti Top 40 (nädal 27)[alaline kõdulink] uuno.ee Vaadatud 12.07.2011. Uuno Chart (27. nädal) [alaline kõdulink] uuno.ee Vaadatud 12.07.2011.
Kuumaveeallikas

Kuumaveeallikas on allikas, mille vee temperatuur on üle +20 °C või üle asukoha aasta keskmise õhutemperatuuri. Suurem osa kuumaveeallikaid toituvad põhjaveest, mis saab vulkaanilistes piirkondades soojust magma tungimisel ülespoole. Kõik kuumaveeallikad ei ole seotud vulkanismiga, vesi võib saada soojust ka konvektiivse tsirkulatsiooni käigus. Põhjavesi liigub allapoole ja jõuab sügavamale kui 1 km. Seal on geotermilise gradiendi (10 km sügavuseni umbes 30 °C ühe km kohta) tõttu kivimite temperatuur kõrgem, kui ülevalpool. 20 °C isoterm on igikeltsas 1500–2000 m sügavusel, lähistroopikas alla 100 m sügavusel ning troopikas ulatub pinnaseni. Aktiivse vulkaanilise tegevuse piirkondades ilmuvad kuumaveeallikad geisrite ja veeaurujugadena, sest vesi ja veeaur on seal ülekuumenenud (150–200 °C). Selliseid kuumaveeallikaid esineb Kamtšatkal (Paužetka), USAs (Suured geisrid), Uus-Meremaal (Uairakei), Itaalias (Larderello), Islandil jms. ekstremofiilid geiser termofiilid Значение слова "Термальные воды" в Большой Советской Энциклопедии Hot spring teoses Encyclopædia Britannica
Autoantikehad

Autoantikehad on paljude selgroogsete loomade lümfoid(-immuun)süsteemi liigitatavad immuunglobuliinid, mille immuuntolerantsus ja sensibiliseerimine on väljunud füsioloogilistest piiridest. Autoantikehade antigeenideks on keha enda rakud ja koed, mis seondudes kehaomaste ainetega käivitavad immuunvastused ning tekitavad põletikku ja kudede hävingut, mida peetakse valdavalt patoloogiliseks. Autoantikehade täpseid seondumis-, säilitamis- ja toimimismehhanisme ei tunta, nende teket seostatakse kas mutatsioonide või muutustega valkude ekspressioonis, milles võivad mängida rolli ka mitmed geenid ja tuumornekroosifaktor-alfa jt. Osade uurijate arvates aga on autoantikehadel tähtis roll vähirakkude eliminatsioonil. Autoantikehadega seostatakse mitmeid autoimmuunhaigusi ja mitmeid kehaväliseid autoantikehi kasutatakse kliinilises meditsiinis nimetatud haiguste diagnostikas, näiteks anti-dsDNA – süsteemne erütematoosluupus; anti-SS-A/Ro Sjögreni sündroom, AECA – Kawasaki haigus, IAA, ICSA, GADA, IA2 – I tüüpi diabeet jpt. Purna Kashyap, M.B.B.S ja Gianrico Farrugia, M.D., Enteric Autoantibodies and Gut Motility Disorders, Gastroenterol Clin North Am. juuni 2008; 37(2): 397–410., doi: 10.1016/j.gtc.2008.02.005, PMCID: PMC2448392, NIHMSID: NIHMS55204, veebiversioon (26.09.2014)(inglise keeles) Müasteenia Tanel Laisaar, Triin Treial, Vaike Laisaar, Andres Sell, Videotorakoskoopiline tümektoomia müasteenia ravis, Eesti Arst 2009; 88(12):811−816, veebiversioon (vaadatud 30.09.2014)
Celebrity Eclipse

Celebrity Eclipse on ettevõttele Celebrity Cruises kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud 2010. aastal Meyer Werfti tehases Papenburgis Saksamaal. Celebrity Eclipse on Solstice-klassi laev, ta sõsarlaevad on Celebrity Solstice ja Celebrity Equinox ning 2011. aastal valminud Celebrity Silhouette ja 2012. aastal valminud Celebrity Reflection. Solstice-klassi laevad on keskkonnasõbralikud: neil on päikesepatareid, nende kere projekti ja värvkatet on täiustatud ja valgustussüsteem kasutab valgusdioode. Nende täiustuste tõttu kasutab Solstice-klassi laev 30% vähem energiat kui teised sama suured laevad. Laev telliti juulis 2006 Saksamaalt Meyer Werfti laevatehaselt Papenburgis. Kiil pandi 23. jaanuaril 2009, laev lasti vette 28. veebruaril 2010. 15. aprillil 2010 anti valmis laev omanikule üle. Laeva ehitamine maksis kolmveerand miljardit USA dollarit. Laev ristiti 24. aprillil 2010 Southamptonis, ristiema on purjetaja Emma Pontin. 29. aprillil 2010 asus Celebrity Eclipse oma esmareisile Southamptonist Iirimaa Cobhi. Suviti sõidab Celebrity Eclipse Euroopas ja reisid väljuvad Southamptonist. Talviti sõidab laev Kariibi merel ning reisid väljusid 2010. ja 2011. aasta lõpul Miamist, aga 2012. aasta lõpul Fort Lauderdale'ist. Laev sõidab Malta lipu all. Celebrity Eclipse'i üks esimesi reise toimus veel enne ristimist. 2010. aastal suleti Eyjafjallajökulli vulkaani purske tõttu Suurbritannia õhuruum ja paar tuhat Briti turisti ei saanud Hispaaniast kodumaale tagasi. Hea tahte märgina saatis reeder Celebrity Eclipse'i neid ära tooma. Laev lahkus Southamptonist Bilbaosse 21. aprillil ja jõudis tagasi 23. aprillil, päev enne ristimist. Celebrity Eclipse võib peale võtta 2852 reisijat, laevaperes on 1271 liiget. Celebrity Eclipse on 317,14 m pikk ja 36,8 m lai, süvisega 8,3 m ja kogumahutavusega 121 878. Laeval on 17 tekki. Celebrity Eclipse'il on neli Wärtsilä diiselmootorit W16V46, mille koguvõimsus on 67,2 MW, laeva kiirus on 24 sõlme. Laeva sõuseadme moodustavad 3 Wärtsilä põtkurit CT300, millest igaühe võimsus on 3 MW. DNV (inglise keeles) Ungewöhnliche Taufpatin für Celebrity Eclipse (saksa keeles) Fakta om fartyg (rootsi keeles) Celebrity Eclipse Celebrity Cruisese kodulehel (inglise keeles) Celebrity Eclipse Cruise (inglise keeles) Celebrity Eclipse Celebrity Cruisese kodulehel (inglise keeles)
Kristalne kivim

Kristalseteks kivimiteks nimetatakse kokkuvõtvalt tard- ja moondekivimeid, eristades neid settekivimeist. Olgugi et seda terminit ei saa võtta sõna-sõnalt, sest ka settekivimid koosnevad enamasti kristallidest, on ta niisuguses tähenduses laialt kasutusel. Petroloogiat ehk kivimiteadust mõistetakse enamasti just kristalsete kivimite teadusena. Settekivimite uurimisega tegeleb litoloogia. Kristalsed kivimid on näiteks graniit, marmor, basalt ja gneiss. Kristalsete kivimite hulka ei kuulu näiteks lubjakivi, liivakivi, kivisool, argilliit jne. Kristalseist kivimeist koosneb aluskord, mis Eestis ei paljandu. Soomest ja Rootsist pärit kristalsed kivimid moodustavad suure osa Eesti rändkividest, neid nimetatakse enamasti maa- või raudkivideks. Mõnikord nimetatakse kristalseid kivimeid ka kõvadeks kivimiteks.
Diophantos

Diophantos Aleksandriast (Διόφαντος ὁ Ἀλεξανδρεύς; arvatav sünni- ja surmaaeg 3. sajandil, elas arvatavasti 84-aastaseks) oli vanakreeka matemaatik, kes tegutses Aleksandria ülikoolis. Tema põhisaavutuseks oli rida raamatuid pealkirjaga "Arithmetica". Tänapäevani on säilinud neist kuus, esialgne arv oli vanade allikate andmetel 13. Raamatud käsitlesid algebraliste võrrandite lahendamist, esitades lahendusi konkreetsetele ülesannetele üldist lahendusviisi kirjeldamata. Diofantiline võrrand
Rakett (Terminaator)

"Rakett" on ansambli Terminaator 2011. aastal ilmunud album. CD on saadaval vaid A. Le Coq Music Boxi vahel. "Rakett" on esimene album, kus mängib 2009. aastal bändist lahkunud Elmar Liitmaa asemel kitarri Taavi Langi. Terminaatori solisti Jaagup Kreemi sõnul on "Rakett" õhuline ja elegantselt lohakas, võrreldes 2006. aastal ilmunud albumiga "Nagu esimene kord". Kreemi sõnul on album mõnes mõttes kui tagasipöördumine Terminaatori juurte juurde, mängitakse sirgjoonelist rifirokki. Lugu "Just reedeti" ilmus juba 2009. aasta juunis ja "Ballaad Jimmyst" sama aasta lõpus. "Rakett" "Just reedeti" "Vaid igatsus teeb nii" "Kehakeel" "Ballaad Jimmyst" "Päev, millal suren" "Maailma valitsejad" "Ööd on siin pimedad" "Kuristik" Jaagup Kreem – laul Taavi Langi – kitarr Henno Kelp – bass Roland Puusepp – trummid Andris Tammela (20. mai 2011). "Terminaator kihutab jätkuvalt pilvede kohal". Pärnu Postimees.
Arthur Amon

Arthur Rudolf Voldemar Amon (19. veebruar (ukj 3. märts) 1884 Tallinn – 21. mai 1940 Tartu) oli eesti arst. Ta õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas 1906–1914, mille lõpetas. Kinnitati arsti astmes 17. aprillil 1918. Hiljem kaitses Tartu Ülikooli juures doktoriväitekirja. 1913–1914 töötas ta subassistendina Tartu Ülikooli naistekliinikus, 1914–1917 osales arstina Vene sõjaväe koosseisus Esimeses maailmasõjas. 1918. aastal oli ta lühikest aega Varbla jaoskonnaarst, seejärel Vabadussõjas 2. Diviisi sidumissalga arst ja hiljem kuni 1920 Tartu I Sõjaväehaigla noorem-ordinaator. 1920–1924 oli ta Puhja ja 1924–1926 Suure-Jaani jaoskonnaarst, 1926. aastal asus ta Tartusse, oli seal naha-, sugu- ja naistehaiguste alal eraarst. 1927–1936 töötas ta dermatoloogiapolikliinikus Aleksander Paldroki volontäär-assistendina. Ta oli Tartu Dermato-veneroloogia Seltsi asutajaliige. Arthur Amon oli abielus Salme Emilie Raagiga, neil oli viis last. Tartu Pauluse kiriku personaalraamat 1888-1936, leht 67, EAA.5357.1.17:69 "Surnud Arthur Amon". Postimees. 23.05.1940. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 131. Geni
Joosep Abramson

Joosep Abramson (Jossel Abramson; 29. juuli 1874 Tallinn – 1941) oli Eesti arst. Ta lõpetas 1901. aastal Kaasani ülikooli arstiteaduskonna, töötas semstvoarstina Vjatka kubermangus, 1911–1914 Peterburi prantsuse haigemajas, ja hiljem Peterburi sõjaväemeditsiini akadeemia kirurgia ja sisehaiguste osakonnas. 1920. aastal opteerus ta Eestisse ja sai 1921. aastal Tallinnas praktiseerimisõiguse südame- ja veresoonkonnahaiguste arstina. 10. juulil 1940 tunnustas Arstide Koja Eriarstide Toimkond ta sise-, südame- ja vereringehaiguste eriarstiks. Joosep Abramson arreteeriti Saksa võimude poolt 1941. aastal ja hukati. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 127.
Dmitri Adams

Dmitri Adams (kuni 20. augustini 1923 Dimitri Jegoroff, Dmitri Jegorov; 4. mai 1887 Tartu – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti arst ja sõjaväelane (kapten). Ta lõpetas 1911. aastal Keiserliku Sõjaväemeditsiini Akadeemia arsti astme väärilisena cum laude. 1913–1914 töötas ta raudtee jaoskonnaarstina Kovelis, sai 1914 kolleegiumiassessoriks. Seejärel mobiliseeriti ta Vene sõjaväkke, kus teenis 1914–1915 Belehjevski jalaväepolgus ja 1915–1918 tagavaraväe hospidalis kõrva-, nina- ja kurguhaiguste osakonnas. 1919. aastal oli ta eraarst Tartus, 1920–1921 teenis 4. piirikütipataljonis, Kalevlaste Malevas ja 3. üksikus jalaväepataljonis, arvati reservi 27. augustil 1921. Tsiviilis töötas ta Suure-Kõpu, alates 1932 Esna jaoskonnaarstina. 1933 asus ta Tallinna, praktiseerides ja puhates suvel Elvas. 1936 läks ta Mihkli, seejärel Tori jaoskonnaarstiks. 1938. aastal sai ta Narva raudtee ambulatooriumi juhatajaks. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 127. Ohvitseride andmekogu
Dmitri Jegorov

Dmitri Jegorov (sündinud 1978) on endine Eesti riigiametnik. Ta on töötanuid KPMG Estonia ärirahanduse konsultandina. Alates 2001. aastast töötas ta mitmesugustel ametikohtadel Maksu- ja Tolliametis, olles muu hulgas ka peadirektori asetäitja põhiprotsesside alal. Aastatel 2014-2020 töötas ta Rahandusministeeriumis maksu- ja tollipoliitika asekantslerina. Alates 2020. aasta sügisest töötab ta Rahvusvahelises Valuutafondis (IMF), kus ta koordineerib maksunõu andmist Lääne-Balkani riikides. 2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2019 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk Lillemets, Marica. Dmitri Jegorov lahkub esimesel võimalusel asekantsleri ametist. Postimees, 2. juuli 2020. Asekantsler Dmitri Jegorov suundub tööle Rahvusvahelisse Valuutafondi. Rahandusministeerium, pressiteade, 11. september 2020. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti Kaubandus-Tööstuskoda (04.05.2019). "Kevadballil sai kaubanduskoja aumärgi kaheksa Eesti ettevõtlusesse panustajat". Vaadatud 13.05.2019.
Foma Akimov

Foma Akimov (sündinud Foma Joakimov; 16. juuli 1902 Laura vald, Petserimaa – 2. august 1996 Petseri) oli Eesti arst. Ta õppis 1923–1929 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas cum laude. Ta töötas kuni 1934. aastani Pankjavitsa, seejärel Laura jaoskonnaarstina. 1940. aastal asus ta Petserisse ja töötas seal pensionile siirdumiseni. 1930. aastal abiellus Foma Akimov kolleeg Klaudia Naidenkoviga. "letopisi.org". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. jaanuar 2018. Vaadatud 5. märtsil 2021. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 128–129.
Pahupidikooli isemoodi lood

"Pahupidikooli isemoodi lood" on Louis Sachari kirjutatud raamat Pahupidikooli lugude sarjast. Raamatu on tõlkinud eesti keelde Leelo Märjamaa ja illustreerinud on selle Hillar Mets. Raamatu originaalpealkiri on "Sideways Stories From Wayside School" ja see on kirjutatud 1978. aastal. Eesti keeles ilmus raamat 2008. aastal. Pahupidikool pidi olema ühekorruseline hoone, kus oleks kõrvuti kolmkümmend klassiruumi. Kuid selle asemel ehitati kolmekümnekorruseline hoone, igal korrusel üks klassiruum. Pahupidikool kukub kokku