laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Linda Rannak

Linda Rannak (sündinud Sibul, hiljem Ritsland, 12. jaanuar 1909 Veriora vald, Viluste küla – 28. oktoober 1990 Tallinn) oli eesti ihtüoloog. Linda Sibul lõpetas Räpina ühispõllumajandusgümnaasiumi 1928. aastal. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis matemaatika-loodusteaduskonnas (lõpetas 1934 cum laude) ja täiendas end 1937. aastal Helsingi Ülikoolis. Kaitses 1938 Tartu Ülikoolis magistriväitekirja "Ahvenlaste luude peenehitusest". 1945. aastal atesteeriti ta bioloogiakandidaadiks. Töötas 1944. aastast Üleliidulise Merekalamajanduse ja Okeanograafia Teadusliku Uurimise Instituudi Eesti osakonna, 1973–1980 Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tallinna osakonna juhataja ja vanemteadurina. Kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis 1970. aastal doktoritöö "Салака Clupea harengus membras L. (биологические группировки, их изменчивость, микроэволюция и динамика численности)" räime bioloogia ja varude dünaamika kohta. 1975 Eesti NSV teeneline kalur Johanna Arman, Mart Kangur, Linda Rannak. Lõhe ja meriforell. Tallinn: Valgus, 1983. Linda Rannak. Räim. Tallinn: Valgus, 1988. E-kataloog ESTER. Rannak, Linda. Ahvenlaste luude peenehitusest. Tartu Ülikool, 1938. E-kataloog ESTER. Раннак, Линда. Диссертация доктора биологических наук. Тартуский государственный университет, 1970.
Elene Gedevanišvili

Elene Gedevanišvili (sündinud 7. jaanuaril 1990 Thbilisis) on Gruusia iluuisutaja. Gedevanišvili on võitnud 2010. ja 2012. aasta iluuisutamise Euroopa meistrivõistlustel naisüksiksõidus pronksmedali. Tema teiste seniste saavutuste hulka kuuluvad 2006. aasta iluuisutamise Euroopa meistrivõistluste 5. koht, Torino olümpiamängude 10. koht ja 2006. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistluste 14. koht. Kristi Vahemaa "Tippuisutaja soovis kolida Eestisse", Eesti Päevaleht, 26. oktoover 2006
Palu-põisrohi

Palu-põisrohi (Silene chlorantha) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast. Palu-põisrohi andmebaasis eElurikkus
Tatari põisrohi

Tatari põisrohi (Silene tatarica) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast. Tatari põisrohi andmebaasis eElurikkus
Harkjas põisrohi

Harkjas põisrohi (Silene dichotoma) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast. Harkjas põisrohi on Eestis harv; kasvab eelkõige ristikupõldudel umbrohuna. Ta on ühe- või kaheaastane taim; kasvab 20–70 cm kõrguseks. Taim õitseb juunis ja juulis. Õis on valge, ebameeldiva lõhnaga. Kogu taim on kaetud karvadega. Toomas Kukk. "Eesti taimede kukeaabits", ISBN 9985308794 Harkjas põisrohi andmebaasis eElurikkus
Longus põisrohi

Longus põisrohi (Silene nutans) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast. Longus põisrohi on kitsaste karvaste pikitriibuliste tuppedega, millest otsast rullitud valgete ribadena ulatuvad välja kroonlehed. Õied on rippuvad, kogu taim on lähemal vaatlusel karvane. Longus põisrohi andmebaasis eElurikkus
Öö-põisrohi

Öö-põisrohi ehk ööhädaras ehk öö-pusurohi (Silene noctiflora) on nelgiliste sugukonda põisrohu perekonda kuuluv ühe- või kaheaastane rohttaim. Öö-põisrohi kasvab Eestis paiguti, põldudel ja metsaservadel. Taim kasvab 7–30 cm kõrguseks. Vars püstine, harunemata, alusel hõredalt karekarvane, ülaosas näärmekarvane ja veidi kleepuv. Lehed piklikud, 3–5 cm pikad. Õied ühe- kuni kolmekaupa varre tipus, avanevad ööseks, lõhnavad. Kroonlehed valged või kahvaturoosad, sügavalt lõhestunud, lühikese lisakrooniga. Kõrgus 20-50 cm. Õitseb juunist septembrini. Toomas Kukk. "Eesti taimede kukeaabits", ISBN 9985308794 Öö-põisrohi andmebaasis eElurikkus
Rippuv põisrohi

Rippuv põisrohi (Silene pendula) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast. Rippuv põisrohi andmebaasis eElurikkus
Vaskjala veehoidla

Vaskjala veehoidla (ka Vaskjala paisjärv) on veekogu Harjumaal Rae vallas Vaskjala külas. Veehoidla koos hüdrosõlmega valmis 1971. aastal. Paisjärve pindala on 29,9 ha, saartega 31,3 ha. Veehoidla äärde Ussiaugu talu maadele rajati Kalevi spordiklubi paadisadam, mis lõpetas oma tegevuse 1993. aastal. Aastatega oli veehoidla hakanud kinni kasvama ja 1991. aastal alustati veehoidla puhastamist bageriga, mis jõepõhja freesides pumpas kaldale setet. See tulutu ettevõtmine kestis paar aastat ja tegi sellel perioodil Pirita jõe vee läbipaistmatuks ja mudaseks. Ümberkaudsed inimesed tundsid puudust supluskohast ja 1994. aastal esitasid ettevõtlikud külaelanikud vallavalitsusele selle kohta märgukirja. Et ka hüdrosõlm oli amortiseerunud, siis 1996. aastal algas veehoidla renoveerimine, mille tulemusena valmis 1999. aastal uus veehoidla pais hüdrosõlmega ja sealt pool kilomeetrit ülesvoolu ka Vaskjala rand.
Pihkane põisrohi

Pihkane põisrohi ehk pihkane hädaras ehk pihkane pusurohi (Silene viscosa) on kaheaastane rohttaim nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast. Taim kasvab 30–80 cm kõrguseks. Ta õitseb juunist septembrini. Õis on valge. Liik on kasvanud Soome lahe saartel, kuid nüüdseks sealt tõenäoliselt hävinud. Toomas Kukk. "Eesti taimede kukeaabits", ISBN 9985308794 Pihkane põisrohi andmebaasis eElurikkus
Liiv-põisrohi

Liiv-põisrohi (Silene otites) on kaheaastane rohttaim nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast. Liiv-põisrohi on Eestis väga haruldane; teda on leitud vaid Tartu lähedalt. Taim kasvab 30–60 cm kõrguseks. Ta õitseb juunist augustini. Õis on kollakasvalge. Toomas Kukk. "Eesti taimede kukeaabits", ISBN 9985308794 Liiv-põisrohi andmebaasis eElurikkus
Aed-põisrohi

Aed-põisrohi (Silene armeria) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast. Aed-põisrohi andmebaasis eElurikkus
Suusahüpped 2010. aasta taliolümpiamängudel

Suusahüppevõistlused 2010. aasta taliolümpiamängudel peeti 12.–22. veebruarini Whistler Olympic Parkis. Suusahüpetes jagatud medalid riigiti. Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 61 Olümpiavõitja 2006: Lars Bystøl, Norra Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon - Finaal Finaal: 20. veebruar Osavõtjaid: 61 Olümpiavõitja 2006: Thomas Morgenstern, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 12 meeskonda Olümpiavõitja 2006: Austria Andreas Widhölzl, Andreas Kofler, Martin Koch, Thomas Morgenstern) Ametlikud tulemused Suusahüpped OM-i kodulehel
Teadvuse voolu tehnika

Teadvuse voolu tehnika (inglise stream of consciousness) – ei kirjeldata tegelikkust, reaalseid sündmusi, vaid inimese teadvust, mõtteid ja tundeid – teadvuse vool. Kirjanik tungib tegelase hinge ja vaatab maailma tema pilguga. Tulemuseks on terved romaanid või tsüklid, mis on kirjutatud ühe isiku monoloogina (sisemonoloog). Ühte ja sedasama sündmust on kujutatud läbi mitme tegelase teadvuse. Erinev on ka aja käsitlus. Teadvuse voolu romaanides on ajalised plaanid – eri ajal toimunud minevikusündmused, olevik, kujutlus tulevikust – segipaisatud. Juhuslikuks muutub tegelaste ilmumine ja kadumine, aja voolamise kiirus on erinev. Tekib romaani aeg, mis erineb sellest ajast, milles inimesed elavad. Romaanid, mille tegevuse reaalses ajas kestab vaid mõni tund või päev, võivad kujutada tervet inimelu.
Kaunis põisrohi

Kaunis põisrohi (Silene coeli-rosa) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast.
Värv-põisrohi

Värv-põisrohi (Silene colorata) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast.
Tutt-põisrohi

Tutt-põisrohi (Silene compacta) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast.
Schafti põisrohi

Schafti põisrohi (Silene schafta) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast. Levinud Kaukaasias. Kasvatatakse ilutaimena.
Varretu põisrohi

Varretu põisrohi (Silene acaulis) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu perekonnast. Varretu põisrohi andmebaasis eElurikkus
Valm

Valm on õpetliku või pilkava sisuga eepiline lühiteos, kas värssides või proosas. Valmi tegelasteks on enamasti loomad, kes kujutavad erinevaid inimtüüpe (näiteks rebane-kaval, jänes-arg inimene, hunt-kuri jne). Valmides naeruvääristatakse inimeste ja ühiskonna pahesid. Valm koosneb kahest osast: esimeses osas esitatakse tavaliselt sündmus, teises antakse õpetlik järeldus ehk moraal. Tuntud valmimeistrid: Aisopos Jean de La Fontaine Ivan Krõlov Mart Raud Jakob Tamm mõistujutt
Didier Cuche

Didier Cuche (sündinud 16. augustil 1974 Le Pâquieris) on Šveitsi mäesuusataja. Esimese suurvõistluste medali sai Cuche 1998. aasta olümpiamängudel Naganos suurslaalomis, kui jagas teist kohta koos austerlase Hans Knaussiga. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Åres sai ta suurslaalomis kolmanda koha. 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is tuli ta ülisuurslaalomis maailmameistriks 0,99-sekundilise eduga Peter Filli ees. Kiirlaskumises sai ta hõbemedali. Maailma karikasarjas on Cuche võitnud kiirlaskumise karika 2007. ja 2008. aastal ning suurslaalomi karika 2009. aastal. Ta on võistelnud 339 korda MK-etappidel ja saanud kuusteist võitu (seisuga 12. veebruar 2011), olnud 25 korda teine ja 18 korda kolmas. Ta on võitnud Kitzbüheli kiirlaskumisvõistluse aastatel 1998, 2008 ja 2010. 1998 Naganos hõbemedal ülisuurslaalomis 2007 Åres pronksmedal suurslaalomis 2009 Val-d'Isère'is maailmameister ülisuurslaalomis hõbemedal kiirlaskumises 2011 Garmisch-Partenkirchenis hõbemedal kiirlaskumises Üldkarikas 3. koht: 2002, 2007, 2008, 2009. 2010 Kiirlaskumise karikas 1. koht: 2007, 2008, 2010 Suurslaalomi karikas 1. koht: 2009 Ülisuurslaalomi karikas 2. koht: 2002, 2007, 2008 3. koht: 2003 Didier Cuche on osalenud (seisuga 12. veebruar 2011) 339 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 59 korda, millest 16 korral kõige kõrgemale astmele. Didier Cuche koduleht Didier Cuche FIS-i kodulehel (inglise) Didier Cuche Alpine Ski Database kodulehel Didier Cuche veebisaidil Olympedia (inglise)
Altiplano

Altiplano on ulatuslik platoo Lõuna-Ameerika lääneosa keskel Andide laiemas osas. See on Kesk-Andide madalam osa. Ta hõlmab Tšiili, Boliivia, Peruu ja Argentina piiriäärseid alasid. Altiplano kuiv maa on rikas soolakute poolest, kus on suured soolavarud. Selles piirkonnas on palju erineva kuju ja suurusega järvi, millest suuremad on Titicaca ja Poopó järv.
Jutustus

Jutustus on novelli ja romaani vahepealne eepikažanr. Jutustusel on novellist laialdasem sündmustik, mis ei ole keskendunud ühe peamise sündmuse ümber, ja vabam vorm. Romaanist on jutustus lühem ja ülesehituselt lihtsam. Jutustuse kolm põhikomponenti on süžee, tegelased ja miljöö. Jutustus esitatakse tavaliselt jutustaja (autori) vaatepunktist, kes jälgib sündmusi kõrvalt või on selles osaline. Jack London Oskar Luts Ivan Turgenev Anton Tšehhov Mark Twain Mati Unt Eduard Vilde
Kootangensfunktsioon

Kootangensfunktsioon (sümbol cot) on trigonomeetriline funktsioon. Kootangensfunktsiooni väärtus on kootangens. Kõnekeeles nimetatakse kootangensiks ka kootangensfunktsiooni. Kootangensfunktsiooni graafikut nimetatakse kootangensoidiks. Täisnurkse kolmnurga järgi defineeritakse kootangens nii: täisnurkse kolmnurga mittetäisnurkse nurga α kootangensiks nimetatakse selle nurga lähiskaateti b ja vastaskaateti a pikkuse jagatist: cot ⁡ α = b a {\displaystyle \cot \alpha ={\frac {b}{a}}} Kootangensfunktsioon on siinus- ja koosinusfunktsiooniga seotud järgmiselt: cot ⁡ θ ≡ cos ⁡ θ sin ⁡ θ , {\displaystyle \cot \theta \equiv {\frac {\cos \theta }{\sin \theta }},\,} kusjuures viimast seost kasutatakse tihti kootangensfunktsiooni defineerimiseks. Kootangens- ja tangensfunktsiooni väärtus on teineteise pöördväärtused: cot ⁡ θ ≡ 1 tan ⁡ θ . {\displaystyle \cot \theta \equiv {\frac {1}{\tan \theta }}.} Kuna kootangensfunktsioon on vastavalt definitsioonile koosinus- ja siinusfunktsiooni jagatis, siis kootangensfunktsioon ei ole määratud punktides, kus siinusfunktsiooni väärtus võrdub nulliga. Seetõttu on kootangensfunktsiooni määramispiirkonnaks kogu reaalarvude hulk, välja arvatud punktid k π , k ∈ Z {\displaystyle k\pi ,k\in \mathbb {Z} } . Kootangensfunktsiooni muutumispiirkonnaks on reaalarvude hulk. Nendele punktidele, kus kootangensfunktsioon ei ole määratud, vastavad asümptoodid. Nende koordinaadid on x = kπ, kus k ∈ Z. Argumendi liginedes asümptoodile vasakult liginevad kootangensi väärtused plusslõpmatusele ja argumendi liginendes asümptoodile paremalt liginevad kootangensi väärtused miinuslõpmatusele. Kootangens on paaritu funktsioon: cot ⁡ ( − x ) = − cot ⁡ x . {\displaystyle \cot(-x)=-\cot x.\,} . Kootangensfunktsioon on perioodiline funktsioon, mille periood on π {\displaystyle \pi } : cot ⁡ ( x + π ) = cot ⁡ ( x ) {\displaystyle \cot(x+\pi )=\cot(x)\,} . Kootangensfunktsiooni nullkohad on x = ( k + 1 2 ) ⋅ π   ; n ∈ Z {\displaystyle x=\left(k+{\frac {1}{2}}\right)\cdot \pi \ ;\quad n\in \mathbb {Z} } Kõik nullkohad on esimest järku. Kootangensfunktsioon on igas oma määramispiirkonna punktis monotoonselt kahanev. Kootangensfunktsioon on kumer nendes punktides, kus tema väärtus on negatiivne, ja nõgus punktides, kus tema väärtus on positiivne. Tema nullpunktid on ühtlasi käänupunktid. Kootangensfunktsiooni graafik on kumer piirkondades [ ( 2 k − 1 ) π 2 ; k π [ , k ∈ Z {\displaystyle \left[(2k-1){\frac {\pi }{2}};k\pi \right[,\quad k\in \mathbb {Z} } ja nõgus piirkondades ] k π ; ( 2 k + 1 ) π 2 ] , k ∈ Z {\displaystyle \left]k\pi ;(2k+1){\frac {\pi }{2}}\right],\quad k\in \mathbb {Z} } Kootangensfunktsiooni poolused on x = n ⋅ π   ; n ∈ Z {\displaystyle x=n\cdot \pi \ ;\quad n\in \mathbb {Z} } . Kõik poolused on esimest järku. Arkuskootangens Hüperboolne kootangens Matemaatika käsiraamat IX–XI klassile. E. Jürimäe, K. Velsker. 3. trükk. Tallinn, "Valgus" 1987, lk. 99-100
Trigonomeetrilised funktsioonid

Trigonomeetrilised funktsioonid on elementaarfunktsioonid siinus, koosinus, tangens, kootangens, seekans ja kooseekans, mille argument on geomeetriliselt tõlgendatav ühikringjoone kaarepikkusena või vastava kesknurgana . Üldisemalt nimetatakse trigonomeetrilisteks funktsioonideks kõiki selliseid funktsioone, mille argument on tõlgendatav nurgana[viide?]. Arkusfunktsioonid Hüperboolsed funktsioonid Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu. [1] Animatsioon YouTube`is, kus selgitatakse trigonomeetrilisi funktsioone ühikringjoone kontekstis.
Ühikringjoon

Ühikringjoon on ringjoon raadiusega üks. Kitsamas mõttes räägitakse ühikringjoonest juhul, kui peale selle on ringjoone keskpunkt koordinaatide alguspunktis. Ühikringjoont kirjeldab Cartesiuse ristkoordinaatides võrrand (x–a)²+(y–b)²=1, kus (a; b) on ringjoone keskpunkti koordinaadid ning (x; y) on ringjoone punktide koordinaadid. Kui ringjoone keskpunkt on koordinaatide alguspunkt, võtab võrrand kuju x 2 + y 2 = 1 {\displaystyle x^{2}+y^{2}=1} . Juhul kui x≠0 või y≠0, võib konstrueerida kolmnurga, mille tipud on (0; 0), (x; y) ja vastavalt (x; 0) või (y; 0). See on täisnurkne kolmnurk, mille hüpotenuusi pikkus on ringjoone raadius 1 ning kaatetite pikkused x ja y. Pythagorase teoreemist järeldub, et ringjoone punkt (x; y) rahuldab tingimust x 2 + y 2 = 1 {\displaystyle x^{2}+y^{2}=1} . Ühikring Ühikruut Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu. [1] (ingliskeelne interaktiivne lehekülg)
Novell

Novell on tiheda sündmustiku ja väheste tegelastega jutustus, mis piirdub harilikult ühe keskse teemaga, lõpus on puänt. Novelližanri looja on itaalia kirjanik Giovanni Boccaccio. Friedebert Tuglase sõnul on novell nagu sonett proosas. Tuntud novellimeistreid: August Gailit Nikolai Gogol Franz Kafka August Mälk Edgar Allan Poe Anton Tšehhov Friedebert Tuglas Peet Vallak Arvo Valton "novell". sonaveeb.ee. Sõnaveeb. Vaadatud 15.10.2020.[alaline kõdulink]
Baire'i teoreem

Baire'i teoreem on teoreem funktsionaalanalüüsis. See teoreem väidab järgmist: "Kui täielik meetriline ruum avaldub loenduva hulga kinniste hulkade ühendina, siis vähemalt üks neist hulkadest sisaldab lahtist kera."
Christiaan Hendrik Persoon

Christiaan Hendrik Persoon (1. veebruar 1761 – 16. november 1836) oli Lõuna-Aafrikast pärit peamiselt Prantsusmaal tegutsenud arst, mükoloog ja botaanik. Christiaan Hendrik Persoon sündis Kaplinnas. Tema isa oli pärit Pommerist, ema oli hollandlane. Kui ta oli kolmeteistkümneaastane, saatis isa ta Euroopasse õppima. Ta õppis algul teoloogiat, alates 1784. aastast aga arstiteadust Leidenis ja Göttingenis ning 1799. aastal lõpetas ülikooli doktorikraadiga. Seejärel töötas ta arstina Saksamaal, alates 1802. aastast Prantsusmaal, kus ta veetis oma ülejäänud elu. Sestpeale, kui ta pühendus loodusteadusele, ei olnud ta enam üheski ametis ning elas väga vaeselt. Pärast seda, kui ta nõustus oma herbaariumi riigile pärandama, õnnestus tal saada elatumiseks piisav toetus. Persoon avaldas esimesed loodusteaduslikud kirjutised 1790. aastate alguses. Aastatel 1805–1807 ilmus tema teos "Synopsis plantarum", kus ta kirjeldas umbes 20 000 taimeliiki. Teedrajav oli aga tema töö seente süstematiseerimisel, mis sai alguse 1801. aastal ilmunud teosega "Synopsis methodica fungorum". Christiaan Hendrik Persooni kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend Pers.. 1815. aastal valiti Christiaan Hendrik Persoon Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks. Tema auks pandi Austraalias kasvavate puittaimede perekonnale nimi Persoonia. 1959. aastal nimetas Leideni herbaarium oma mükoloogiaajakirja tema auks Persooniaks. Persoonia Synopsis plantarum, Google Books Synopsis methodica fungorum, Google Books
Poopó järv

Poopó on äravooluta soolajärv Boliivias umbes 130 km Oruro linnast lõuna pool. Järve pindala on muutlik, keskmiselt umbes 1340 km². Järve suubub Desaguadero jõgi, mis on ainus Titicaca järvest välja voolav jõgi. Poopó järve lõunaosast voolab välja ainult üks oja, mis voolab lääne suunas ja lõpeb Salar de Coipasa soolakus. Et veetaseme üldkõrgus on väga suur (3686 m üle merepinna), järve sügavus väga väike (alla 3 meetri) ja kliima väga kuiv, siis mõjutab Poopó järve veetaset isegi väike sademete hulga muutus. Järve suurim pindala on umbes 2500 km², mis on võrreldav Lõuna-Ameerika suuremate soolajärvede pindalaga. Poopó järv on mitmete rändlindude, sealhulgas flamingode puhkekoht. Suurvee ajal ujutab Poopó üle läheduses paiknevad Salar de Uyuni ja Salar de Coipasa soolakud.
Oksana Domnina

Oksana Aleksandrovna Domnina (vene Оксана Александровна Домнина; sündinud 17. augustil 1984 Kirovis) on Venemaa iluuisutaja, jäätantsija. Ta sõidab paaris Maksim Šabaliniga. Oksana Domnina on 2009. aasta iluuisutamise maailmameister ja kahekordne Euroopa meister (2008 ja 2010). 2010. aasta Vancouveri olümpiamängudel võitsid Domnina ja Šabalin pronksmedali, jäädes alla olümpiavõitjaks tulnud Kanada paarile Tessa Virtue – Scott Moir ja hõbemedalile tulnud USA paarile Meryl Davis – Charlie White. Nende üldpunktisummaks jäi 207,64.
Vietnami jalgpallikoondis

Vietnami jalgpallikoondis on Vietnami jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Vietnamit rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.
Bernard Williams (kergejõustiklane)

Bernard Williams (sündinud 19. jaanuaril 1978 Baltimore'is) on USA kergejõustiklane (sprinter). 2000 Sydneys olümpiavõitja 4x100 m (37,61) 2004 Ateenas hõbemedal 200 m (20,01) 2001 Edmontonis maailmameister 4x100 m (37,96) ja pronksmedal 100 m (9,94) 2003 Pariisis maailmameister 4x100 m 38,06 100 m jooks - 9,94 (2001) 200 m jooks - 20,01 (2003) Bernard Williams on 182 cm pikk ja kaalub 83 kg. Bernard Williams Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Maksim Šabalin

Maksim Andrejevitš Šabalin (vene Максим Андреевич Шабалин; sündinud 25. jaanuaril 1982 Samaras) on Venemaa iluuisutaja, jäätantsija. Ta sõidab paaris Oksana Domninaga. Maksim Šabalin on 2009. aasta iluuisutamise maailmameister ja kahekordne Euroopa meister (2008 ja 2010). 2010. aasta Vancouveri olümpiamängudel võitsid Šabalin ja Domnina pronksmedali, jäädes alla olümpiavõitjaks tulnud Kanada paarile Tessa Virtue – Scott Moir ja hõbemedalile tulnud USA paarile Meryl Davis – Charlie White. Nende üldpunktisummaks jäi 207,64.
New York Red Bulls

New York Red Bulls on 1995. aastal asutatud USA jalgpalliklubi. Klubi koduväljak on Red Bull Arena. Alates 2006. aastast on klubi omanik Red Bull GmbH. Joel Lindpere (2010–2012) Eddie Firmani (1996) Carlos Queirós (1996) Carlos Alberto Parreira (1997) Alfonso Mondelo (1998) Bora Milutinović (1998–1999) Octavio Zambrano (2000–2002) Bob Bradley (2003–2005) Mo Johnston (2005–2006) Richie Williams (2006) Bruce Arena (2006–2007) Juan Carlos Osorio (2008–2009) Richie Williams (2009) Hans Backe (2010–2012) Mike Petke (2013–2015) Jesse Marsch (2015–2018) Chris Armas (2018–...) Klubi koduleht
Sillamäe Kalevi staadion

Sillamäe Kalevi staadion on jalgpallistaadion Sillamäel. Staadionil peab oma Meistriliiga mänge jalgpalliklubi JK Sillamäe Kalev. Staadionil on 800 istekohta. https://www.spordiregister.ee/et/ehitis/914/spordikompleks_kalev__staadion Sillamäe Kalevi staadion jalgpall.ee
Teatri mõisteid

Siin on alfabeetiliselt loetletud teatri mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y abilava - absurditeater - administraator - ajalooline draama - aksid - antiteatraalsus - antrakt ballett - butafoor - butafooria commedia dell'arte dekoratsioon - dekoratsioonimaal - dialoog - dokumentaalteater - draama - dramatiseerimine - dramaturg - dramaturgia - duoloog eepiline teater - eeslava - eesriie - eksperimentaalne muusikateater - epiloog - episooddraama - esitus - etendaja - etendus - etendusasutus - etenduse juht - etenduskunstid farss - füüsiline teater grimm - grimeerija Hiina varjuteater improteater - intermeedium - intriigikomöödia jant - julmuse teater karakterdraama - karplava - kehalisus - klaköör - kohaspetsiifiline teater - komöödia - konfiguratsioon - koomiline ajastus - koor (Vana-Kreeka) - kostümeerija - kostüüm - kostüümikunstnik - kunstnik - külglava - kyōgen lava - lavakujundus - lavameister - lavapoiss - lavastaja - lavastus - lavastusala juhataja - libreto - loož Meisneri tehnika - misanstseen - monoetendus - monoloog - must kast - muusikalavastus - muusikaline draama - muusikaline kujundaja - muusikateater - mängukava - muusikal nukuteater - näidend - näitejuht - näitekirjanik - näitleja - nukulavastus olmedraama - ooper - opera buffa - opera seria - orkestra pantomiim - parter - peanäitejuht - piletöör - proloog - prožektor - psühholoogiline draama - psühholoogiline žest - psühholoogiline teater - publik - pürodraama rahvusvaheline teatripäev - raider - ramp - rekvisiit - rekvisiitor - remark - repertuaar - repliik - retseptsioon - režii - riigiteater - riputus - rõdu skenee - sketš - stange - stseen - stsenograaf - subrett - sõnateater - sündmusele seljaga - sünteetiline teater tagalava - tantsulavastus - tantsuteater - teatriajalugu - teatriantropoloogia - teatriharidus - teatriharidus Eestis - teatrikool - teatrikriitika - teatrisemiootika - teatrisündmus - teatriteadus - tetraloogia - theatron - tholu bommalata - tragikomöödia - tragöödia - tummpilt vaatus - valguskujundaja - valguskujundus - valguskunstnik - valgustaja - vanakreeka teater - varjuteater - vastlamängud - visuaaltehnoloogia
Kirjandusajalugu

Kirjandusajalugu ehk kirjanduslugu on kirjandusteaduse haru, mis uurib kirjanduse ajaloolist arenemisprotsessi. Üksikteoseid vaadeldakse kui kirjanduse arenguprotsessi osi. Kirjanduslugu Kirjandusteadus