laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Franz Blankenfeld

Franz Blankenfeld oli Riia peapiiskopkonna vasall 16. sajandil, peapiiskop Johann Blankenfeldi vend. Franz oli Berliini bürgermeistri Thomas Blankenfeldi ja Margarethe von Buchi poeg, üks nende 22 või 23 lapsest. Franz järgnes koos vend Peteriga oma vennale Johannile Liivimaale, kes oli esialgu saanud Tallinna ja seejärel Tartu piiskopiks ning viimaks ka Riia peapiiskopiks. 1523. aastal on Franzi mainitud Riia peapiiskopkonna vasallide hulgas. Tõenäoliselt tõusis kodanikuseisusest Franz Riia aadlike hulka tänu oma vennale Johannile, kellest oli selleks ajaks saanud peapiiskopi koadjuutor. Franz Blankenfeld abiellus Liivimaal Kone von Tiesenhauseniga, kes oli Georg von Tiesenhauseni, hilisema Tallinna ja Saare-Lääne piiskopi õde. Franzi ja tema abikaasat on korduvalt mainitud 1530. ja 1540. aastate allikates ning nende poolt rajatud Blankenfeldide aadlisuguvõsa püsis Liivimaal kuni 17. sajandini. Akten und Rezesse der livländischen Ständetage, Band 3, Nachtrag, Nr. 1, lk 890. Christiane Schuchard, Johann Blankenfeld (+ 1527) - eine Karriere zwischen Berlin, Rom und Livland. In: Berlin in Geschichte und Gegenwart. 2002, lk-d 27–56, siin lk 43. Livländische Güterurkunden (aus den Jahren 1501 bis 1545), Band II. Väljaandja Hermann von Bruiningk, Riia, 1923, Nr. 510; 616; 623; 639; 641; 672; 711; 713; 752; 793; 813; 948; 1061; 1133; 1134. Schuchard, lk 54.
Tõnu Arrak

Tõnu Arrak (sündinud 1964) on eesti metallikunstnik (noasepp). Tõnu Arrak lõpetas 1990. aastal Eesti Kunstiakadeemia magistrikraadiga metallikunstnikuna. Ta on olnud peamiselt vabakutseline kunstnik. Kunstnikutee alguses valmistas ta ehteid, siis keskendus sepistele, sealt jõudis nugade tegemise juurde. Nüüd on ta peamiselt noameister, aga tegeleb ka muu käsitöö ja metallitööga. Best of The Show BKS noa-show Belgias Gembloux's (2005) Rahvusvahelise kategooria hõbemedal. Soome noaseppade meistrivõistlused (2006) Best of The Show BKS noa-show (2007) Art Knife of The Year Messer Macher Messe. Solingen, Saksamaa (2010) "Parim sepistatud fikseeritud teraga nuga" S.I.C.A.C. Pariis (2010) Tuuts/Tõnu Arraku taust Tuuts Auhinnad
ANI

ANI või Ani võib tähendada järgmist: Ani (linn), Armeenia ajalooline linn Ani (perekonnanimi) Āņi, küla Lätis Ādaži piirkonnas
Siiksaare

Siiksaare on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Siinkandis on Siiksaare neem ja Siiksaare laht. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Etnosfäär

Etnosfäär on Eesti folktroonikatrio, mis koosneb Kathi Kochist (vokaal, klahvpillid, torupill, vile), Kaarel Kuusest (klahvpillid, live-elektroonika, vokaal) ja Karl-Markus Kohvist (trummid, perkussioon, vokaal). Ansambel alustas tegevust 2016. aasta alguses duona (liikmeteks Kuusk ja Koch) ning esimest korda astuti üles 2016. aastal Põlvamaal Mooste mõisas toimunud XVII Eesti rahvamuusikatöötluste festivalil "Moisekatsi Elohelü 2016", kus võideti peapreemia. Etnosfäär on hiljem esinenud muuhulgas Viljandi pärimusmuusika festivalil, Seto Folgil ja Uue Maailma Tänavafestivalil. Trio debüütalbum "A mis tuu om?" ilmus 2018. aastal. "A mis tuu om?" (2018) "Kiigesepad" (2018) "Etnosfäär - A mis tuu om?" (inglise keeles). Viljandi pärimusmuusika ait. 9. veebruar 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. jaanuar 2019. Vaadatud 28. jaanuar 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Margus Haav (21. aprill 2018). "Etnosfäär keset lampidega metsa". Sakala. Vaadatud 29. jaanuar 2019. "Moisekatsi Elohelü võitis Etnosfäär". Lõunaleht. 26. aprill 2016. Vaadatud 29. jaanuar 2019. "Etnosfäär - Artistid - XXV Viljandi pärimusmuusika festival". Eesti Pärimusmuusika Keskus. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. jaanuar 2019. Vaadatud 29. jaanuar 2019. "Kontserdid". Etnosfäär. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. jaanuar 2019. Vaadatud 29. jaanuar 2019. Ametlik koduleht Etnosfäär portaalis Allstarz.ee Etnosfäär Facebookis Etnosfäär Soundcloudis Etnosfäär Instagramis
Borenius

Borenius Attorneys Ltd on Soome advokaadibüroo, mis on keskendunud äriõigusele (inglise corporate law). Ettevõte asutati 1911. Ettevõttel on advokaadibürood ka Baltimaades. Eestis tegutseb advokaadibüroo Borenius. Koduleht
Borenius (Eesti ettevõte)

Borenius (varasema nimega Luiga Mody Hääl Borenius) on Eesti advokaadibüroo; ühtlasi üks Eesti suuremaid advokaadibüroosid. Büroo kuulub gruppi Borenius Attorneys Ltd. Büroo peakontor asub Tallinnas Kawe Plaza hoones. https://majandus24.postimees.ee/481708/luiga-mody-haal-borenius-uus-nimi-on-advokaadiburoo-borenius (vaadatud 25.01.2019)
Sihtfinantseerimine

Sihtfinantseerimine on projektipõhine finantseerimine, mida iseloomustab kindel eesmärk koos näitajatega, mille alusel eesmärgi täitmist mõõdetakse, ajakava ja rahaline eelarve. Toetuse andja või vahendaja nõuab projekti kohta detailset aruandlust koos kulutuste kohta andmete esitamisega ning raha ülejääk nõutakse projekti lõppedes saajalt tagasi. Tegevustoetuse korral võib toetuse saaja seda kasutada suuremal määral oma äranägemisel mitmesugusteks põhikirjalisteks tegevusteks, sh kas tegevuskulude või investeeringute soetamiseks. Toetusega võib kaasneda aruandlus tehtud kulutuste kohta, kuid see võib ka puududa. Eelarveaasta lõpuks järelejäänud raha võib nõuda tagasi, kuid sageli jäetakse see saajale järgmise perioodi kulutuste katteks. Sihtfinantseerimine ehk valitsusepoolne rahaline abi (toetus) jaguneb üldiselt kolmeks liigiks: põhivara sihtfinantseerimine, tegevuskulude sihtfinantseerimine ja põllumajandusliku tootmise sihtfinantseerimine . Põhivara sihtfinantseerimine on sihtfinantseerimine, mille põhitingimuseks on, et seda saav ettevõte peab kas ostma, ehitama või muul viisil soetama teatud põhivara. Varade sihtfinantseerimine võib sisaldada täiendavaid tingimusi nagu näiteks põhivara soetamise ajagraafik, soetatava põhivara liik, tema asukoht ning hoidmise periood. Tegevuskulude sihtfinantseerimine on sihtfinantseerimine, mis ei ole varade sihtfinantseerimine, välja arvatud põllumajandusliku tootmise sihtfinantseerimine. Põllumajandusliku tootmise sihtfinantseerimine on sihtfinantseerimine, mis on suunatud bioloogiliste varade (nt loomad, linnud, vili jne) tootmisega seotud kulude kompenseerimiseks. Tingimuslikult tagastamatu laen on laen, mille puhul laenu andja loobub kindlaks määratud tingimustel laenu tagasinõudmisest. Õiglane väärtus on summa, mille eest on võimalik vahetada vara teadlike, huvitatud ja sõltumatute osapoolte vahelistes tehingutes. Mitterahaline sihtfinantseerimine toimub varade üleandmise vormis. Mitterahalise sihtfinantseerimise saaja lähtub saadud vara ja sihtfinantseerimise kajastamisel ühest alljärgnevast meetodist (IAS 20.23): brutomeetod – saadud vara võetakse bilansis arvele tema õiglases väärtuses ning samas summas kajastatakse bilansis kohustusena tulevaste perioodide tulu sihtfinantseerimisest. Saadud vara amortiseeritakse kulusse ja sihtfinantseerimise kohustus tulusse saadud vara järelejäänud kasuliku eluea jooksul; netomeetod – saadud vara soetusmaksumuseks loetakse null ning seda kajastatakse bilansiväliselt. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30. jaanuar 2019. Vaadatud 29. jaanuaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.iplanner.net/help/et/ariplaani-abi/grantfin.htm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. jaanuar 2019. Vaadatud 29. jaanuaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
MID (ansambel)

MID on Eesti ansambel. Ansambel osales lauluvõistlusel Eesti Laul 2011, kus lauluga "Smile" sai finaalis 7. koha. Markus Robam
Maarius Urvet & The Boston Lipstick Institute

Maarius Urvet & The Boston Lipstick Institute on Eesti ansambel. Ansambli asutas 2014 Maarius Urvet. Maarius Urvet Ken Einberg Meelis Paas Eimel Kaljulaid. https://elu24.postimees.ee/3352325/varske-punt-maarius-urvet-the-boston-lipstick-institute-andis-valja-uue-laulu (vaadatud 25.01.2019)
Mare Väljataga kvintett

Mare Väljataga kvintett on Eesti ansambel (kvintett). Ansambel asutati 1999. Ansambli esimene esinemine oli 2000 Jazzkaarel. Mare Väljataga Kaire Vilgats Dagmar Oja Jelena Juzvik Jakko Maltis. https://www.ohtuleht.ee/212497/joulujazz-toi-taas-kokku-mare-valjataga-kvinteti (vaadatud 25.01.2019) https://web.archive.org/web/20190130053237/https://www.jazzkaar.ee/uudised/marju-kuut-roomustas-mare-vaeljataga-kvinteti-kontserdi-uele/ (vaadatud 25.01.2019) https://www.jazzkaar.ee/uudised/marju-kuut-roomustas-mare-vaeljataga-kvinteti-kontserdi-uele/
Pjotr Svjatopolk-Mirski

vürst Pjotr Svjatopolk-Mirski (vene keeles Пётр Дмитриевич Святополк-Мирский; 18. august/30. august 1857 Vladikavkaz – 16. mai/29. mai 1914 Peterburi) oli Venemaa Keisririigi poliitik ja sõjaväelane. Ta oli aastatel 1904–1905 Venemaa siseminister. Ta sündis aastal 1857 Vladikavkazis. Ta on õppinud Paažikorpuses. Ta alustas teenistust Tema Majesteedi Ihukaardiväe Husaaripolgus.
Undimäe

Undimäe on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rannaküla

Rannaküla on mitme küla nimi Eestis: Rannaküla ehk Ranna küla, küla Hiiu maakonnas Rannaküla, küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (varem Nõva vallas) Rannaküla ehk Ranna küla, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Rannaküla ehk Ranna küla, küla Saare maakonnas Muhu vallas Rannaküla ehk Ranna küla, endine küla Saare maakonnas endises Laimjala vallas Rannaküla ehk Ranna küla, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas; Rannaküla, küla Tartu maakonnas Elva vallas Rannaküla, koht Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Toolse külas Rannaküla, endine küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (varem Oru vallas) Rannaküla ehk Ranna küla, endine küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Rannaküla oli endine küla Saaremaa vallas (varem Laimjala vallas), mis 2017. aastal ühendati Saarekülaga. Rannaküla oli Pärnu maakonnas Lääneranna vallas asuva (varem Lääne maakonnas Hanila vallas asunud) Rooglaiu küla nimi kuni 2017. aastani. Rannaküla oli Saaremaa vallas asuva (varem Kihelkonna vallas asunud) Vaigu-Rannaküla küla nimi kuni 2017. aastani. Rannaküla oli Saaremaa vallas asuva (varem Orissaare vallas asunud) Kirderanna küla nimi kuni 2017. aastani. Rannaküla oli Saaremaa vallas asuva (varem Valjala vallas asunud) Laevaranna küla nimi kuni 2017. aastani. Välismaal: Rannaküla on Krimmi poolsaarel oleva Beregove küla harva kasutatud eestipärane nimi Ranna küla, küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Rannaküla mõis, mõis Saare maakonnas Orissaare vallas Rannaküla sadam, sadam Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Rannaküla tulepaak, tulepaak Saare maakonnas Orissaare vallas
Martin Hellman

Martin Edward Hellman (sündinud 2. oktoobril 1945) on Ameerika Ühendriikide krüptograaf, üks avaliku võtme krüptograafiale aluse panijatest. 2019 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk Diffie-Hellmani võtmevahetus Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Halliki Põlda

Halliki Põlda (sündinud 3. augustil 1970 Tallinnas) on eesti keeleteadlane ja andragoog. Halliki Põlda lõpetas aastal 1988 Tallinna 1. Keskkooli ja aastal 1993 Tallinna Polütehnilise Instituudi (Tallinna Tehnikaülikooli) arvutite ja arvutivõrkude eriala diplomiõppe. 2012. aastal sai ta Tallinna Ülikooli kommunikatsiooni erialal magistrikraadi (magistritöö "Imelapse diskursuse konstrueerimine Eesti meedias Õhtulehe, Postimehe ja Eesti Päevalehe näitel"). 2019. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi tööga "Andekusfenomeni konstrueerimine avalikus kommunikatsioonis". Väitekiri on Eestis esimene omataoline, mis käsitleb fenomeni laia spektrit: uurib andekuse ajaloolist konstrueerimist ja tänaseid arusaamu andekusest ning annete arendamise võimalusest Eesti hariduses. Halliki Põlda teadustöö põhisuunad on haridus- ja kommunikatsiooniuuringud, sh mõistete ja fenomenide analüüsi ja interpreteerimise võimalused avalikus kommunikatsioonis ning kvalitatiivse analüüsi metoodika. Ta töötab Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituudis elukestva õppe dotsendina ja on täiskasvanute koolitaja. Halliki Põlda on abielus ja tal on kaks poega. Vanem poeg Johannes Põlda on viiuldaja ja noorem poeg Heldur Harry Põlda on ooperilaulja ja dirigent. Põlda, H. (2018). Andekusfenomeni konstrueerimine avalikus kommunikatsioonis. Doktoritöö. Tallinn: Tallinna Ülikool. Põlda, H. (2012). Imelapse diskursuse konstrueerimine Eesti meedias Õhtulehe, Postimehe ja Eesti Päevalehe näitel. Tallinn: Tallinna Ülikool. ETIS (s. a.). Halliki Põlda. https://www.etis.ee/CV/Halliki_P%C3%B5lda/est Halliki Põlda Eesti Teadusinfosüsteemis
Meie kodu on Eestimaa

Meie kodu on Eestimaa (ka Meie Kodu On Eestimaa või Meie kodu on Eestimaa!) oli Eesti valimisliit. Liit osales 1995. aasta Riigikogu valimistel, kus sai 31 763 häält (5,87%) ja see tagas Riigikogus 6 kohta.
Kõverlaid

Kõverlaid on 30 hektari suurune asustamata laid Väinameres Hiiumaa vallas Salinõmme külas. Saar kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala Laidelahe sihtkaitsevööndisse. Laidu on esmamainitud 1770. aastal nimega Krugholm. 1798 Ludwig August Mellini "Liivimaa atlases" on laid kui Köwerlaid ja Krugholm. Laid on saanud nime ilmselt oma kõvera kuju ja käärulise rannajoone järgi. Kõverlaiu keskpunkti geograafilised koordinaadid on 58° 45′ 12″ N, 23° 10′ 20″ E. Kõverlaid asub Hiiumaa Sarve poolsaarest 11 kilomeetrit kagus, Ahelaiust 1,5 kilomeetrit kirdes ja Muhu Seaninast 7,5 kilomeetrit põhja pool. Kõverlaiu idakallast peetakse Hiiu maakonna idapoolseimaks punktiks, tegelikult on veidi kaugemal idas väike Hülgerahu. Kõverlaiu läänekallast nimetatakse Vähe-Kõveri otsaks ja idakallast Suur-Kõveri otsaks, Muhu poole jääb Lõunarand. Laiu kirdetippu kutsutakse Andrusesääreks. Saare rannajoon on kääruline. Laidu ümbritsevad kared ja karid. Läänes asuva Ahelaiuni on meri vaid kuni meetri sügavune ning väga kivine, mistõttu sealt on isegi paadiga raske läbi saada. Meres ujub palju hülgeid. Idapoolses Lõunarannas on järsk mere poolt kuhjatud vall püstise rändrahnuga, läänepoolne Lõunarand on lauge. Kivid katavad saart vaid rannikul. Suur-Kõveri otsas kasvavad okaspuud (mänd), keskosas lehtmets (suures osas haavad, ka kased) ja kadakad ning muud põõsad. Lõunaranna läänepoolne kallas on hõredalt pillirooga kaetud. Harva võib saarele ujuda põder või isegi metssiga, talvel külastab kõiki suuremaid Hiiumaa laide rebane. Kõverlaiul ei ole kunagi asustust olnud. Sajandeid tagasi võis saar olla kasutuses hiidlaste ja muhulaste heinamaana. Saarel on lubatud viibida kaitseala valitseja nõusolekuta 1. jaanuarist 10. veebruarini. Kõverlaidu külastatakse harva ning ta torkab silma puutumatu looduse poolest. Kõverlaid Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 12. juulil 2019. Marja Kallasmaa: "Hiiumaa kohanimed." Eesti Keele Sihtasutus. Tallinn, 2010. "Hiiumaa arvudes 2006" (PDF). Lk 5. Vaadatud 24.03.2008. "Hiiumaa laidude maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine". Riigi Teataja. Vaadatud 24.03.2008. Haide-Ene Rebassoo. Laidude raamat, Tallinn 1972 Kõverlaid Eesti looduse infosüsteemis Lühitutvustus, pildid, kaart
Viviann Napi galerii

Viviann Napi galerii on kunstigalerii Tallinnas. Galerii omanik on väliseestlane Viviann Napp. Galerii juhataja on Maimu Nõmmik. https://www.eesti.ca/kanada-eestlased-viviann-nappi-kunstigaleriis/article11745 (vaadatud 25.01.2019) https://www.eesti.ca/kanada-eestlased-viviann-nappi-kunstigaleriis/article11745
Vanalõve

Vanalõve (ka Vana-Lõve) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda. Vana-Lõve ministeeriumikooli hoone on ajaloomälestisena muinsuskaitse all. Vanalõve külas Pauli talu juures kasvas Eesti jämedaim jalakas (tüve ümbermõõt 5,45 meetrit). Küla keskuses on Pauli talu, mis asub kunagise Vanalõve õigeusukiriku kohal, talu taga on vana mõisahoone ase. Küla on pindalalt väga suur, kulgedes pikalt edasi mööda Valjala poole viivat teed ja üle põldude Jursi küla poole. Paljud talukohad on tänapäevaks hävinud, metsades on sellepärast palju ohtlikke kaevusid, mille maapealsed osad on lagunenud, nii et kaevud on lahti. Seepärast tuleb sealkandi metsades liikudes olla ettevaatlik, et mitte kaevu kukkuda. Tänapäeval väga vähe käidava Tammevälja tee ääres asub looduskaitsealune Tammevälja tamm, läheduses üle põllu on ministeeriumikooli direktorile kuulunud vabariigiaegne kahekorruseline elamu. Eesti külade loend Vanalõve mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Cirgaļi

Cirgaļi (ka Cirgaļu mežniecība, nõukogude ajal Priedaine) on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Zvārtava vallas. Küla asub valla keskusest Stepist 8,8, piirkonna keskusest Valkast 28,2 ja Riiast 162,7 kilomeetri kaugusel. Seal asub Cirgaļi bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Šerpa keel

Šerpa keel on keel, mida ajalooliselt kõnelevad Nepali, Sikkimi ja Tiibeti aladel elavad šerpad. Šerpa keelt kõneleb emakeelena umbes 170 000 inimest, neist 145 000 Nepalis. Šerpa keele kirjutamiseks kasutatakse tiibeti kirja või devanaagarit. Šerpa keel on toonikeel. Šerpa keeles on 6 vokaalfoneemi ja 31 konsonantfoneemi. Sõnajärg on SOV, kasutatakse tagasõnu ja nimisõna eelneb omadussõnast täiendile. https://www.ethnologue.com/language/xsr
Vilidu

Vilidu on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ilves-Extra

Ilves-Extra oli spordirõivaste tootmisele ja müügile spetsialiseerunud Eesti aktsiaselts. Ettevõtte asutas 1987 Arvo Kivikas. 2002. aastal töötas Ilves-Extras enam kui 450 inimest. 2009. aastal koondas Ilves-Extra korraga 86 inimest. 2016 lõpetas Ilves-Extra tegevuse pankrot. Ettevõtte kasutatud kaubamärki ISC kasutab tänapäeval edasi ettevõte ISC International. https://tartu.postimees.ee/4331809/ilves-extra-kaubamark-elab-edasi (vaadatud 30.01.2019) Kruuse, Kristiina. Ilves-Extra kosus muutuste toel. Postimees. 10. veebruar 2012.] Mets, Risto. Kohus kuulutas välja AS Ilves-Extra pankroti. Tartu Postimees, 12. mai 2016.]
ISC

ISC võib tähendada järgmist: ISC (kaubamärk), Eesti kaubamärk, mida tänapäeval kasutab ettevõte ISC International ...
Vaatmik

Vaatmik (ingl poster) on (teadus)ettekanne, mis esitatakse stendile vm alusele välja panduna. Tuletise vaatmik lõi keeleteadlane Peep Nemvalts 2001. aastal tegusõnast vaatama (nagu lugema : lugemik, astuma : astmik jms). Vaatmik loodi ingliskeelse postri asemel. Poster võib tähendada nii (reklaam)plakatit kui ka stendiettekannet. Lisaks postrile ja stendiettekandele kasutatakse vaatmiku sünonüümina ka posterettekannet. "Vaatmik". ÕS 2018. Vaadatud 30. jaanuar 2019. "Vaatmik". Keelenõuvakk. Vaadatud 1. veebruar 2019. "Poster". Eesti keele seletav sõnaraamat. Vaadatud 1. veebruar 2019. Regina Paabo. "Poster ehk stendiettekanne" (PDF). TÜ haridusteaduste instituudi postrijuhend. Vaadatud 1. veebruar 2019.[alaline kõdulink] Peep Nemvalts: "Keelekell: VAATMIK, mitte poster!", Sirp, 20. jaanuar 2006.
Võrsna

Võrsna on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda. Seal sündis eesti kirjanik Aleksander Antson. Küla kuulus Püha kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aasta ettevõte

Aasta ettevõte on Eesti ettevõtluskonkursi Ettevõtluse Auhind üks kategooriaid. Parima ettevõtte auhinda hakati välja andma 1996. aastal, kui kuulutati välja "Välisinvestor 1995". Aastatega konkurss laienes. Alates 2000. aastast korraldab ettevõtete valimist ja tunnustamist Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus. Alates 2003. aastast nimetatakse konkurssi selle aasta järgi, mil auhind välja kuulutatakse ja mitte enam selle järgi, mille majandustulemusi hinnatakse. 1997 AS Norma 1998 Kreenholmi Valduse AS 1999 AS Viisnurk 2000 AS Viisnurk 2001 Silmet AS 2003 BLRT Grupp 2004 Viljandi Metall AS 2005 Regio AS 2006 Vertex Estonia AS 2007 Tallink Grupp AS 2008 ABB AS 2009 VKG Oil AS 2010 Ericsson Eesti AS 2011 Fortumo OÜ 2012 PKC Eesti AS 2013 Kühne+Nagel AS 2014 TOP Marine OÜ 2015 AS Kodumaja 2016 Hekotek AS 2017 Magnetic MRO AS 2018 AS Cleveron 2019 Estonian Cell AS 2020 Nortal AS Aasta ettevõtja https://web.archive.org/web/20190130220433/http://ettevotluskonkurss.ee/2015-1/ (vaadatud 30.01.2019) https://www.eas.ee/ettevotluseauhind/
Põhiorganid

Põhiorganiteks nimetatakse taimemorfoloogias vart, lehte ja juurt. Põhiorganeid ei saa üksteisest tuletada, "need ei ole homologiseeritavad ja need täidavad erinevaid baasfunktsioone". Nendest saab kõik teised organid tuletada. Nende koht taime ehituses "on tüvendtaimedel alati ühesugune: lehed on alati varre küljes, mitte kunagi juure küljes" Põhiorgani mõiste pärineb Alexander Braunilt: "Nõnda paistavad vars, leht ja juur meile vegetabiilse organismi oluliselt erinevate osadena, taimeelu põhiorganitena, mis põhinevad selle moodustumissuundade erinevusel. Nende kindel ja selge eristamine on morfoloogia põhialus. (...) Nagu ülalpool märgitud, kuuluvad lehed ja vars juurest eristuva tervikuna kokku (...).. Braun lähtub juure ja võsu duaalsusest ning eristab siis võsus vart ja lehte. Juur sarnaneb sekundaarse kasvu poolest varrega. Nii nagu varre küljes on leht, on juure küljes juurekarvad ja juurekübar. Julius Sachs eristab lisaks vegetatiivsetele põhiorganitele reproduktiivseid põhiorganeid. Ta jõuab kolme organikategooriani: "1) Vegetatiivorganid: juur ja võsu. Reproduktiivorganite seas: 2) Eoslad eostega. 3) gametangiumid: emased arhegoonid ja isased anteriidid.“ Eduard Strasburger, Peter Sitte. Lehrbuch der Botanik für Hochschulen, 33. trükk, 1991. Andreas Bresinsky, Eduard Strasburger. Lehrbuch der Botanik, 36. trükk, Heidelberg 2008. Alexander Braun. Betrachtungen über die Erscheinung der Verjüngung in der Natur, insbesondere in der Lebens- und Bildungsgeschichte der Pflanze, Universitäts-Buchdruckerei: Freiburg 1850 Julius Sachs. Vorlesungen über Pflanzenphysiologie, Leipzig: Wilhelm Engelmann Verlag 1882.