laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Muhu kirik

Muhu Katariina kirik on kirik Muhu saarel Liiva külas. Kirikus tegutseb Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Muhu Katariina kogudus. Kirik on ehitatud varagooti stiilis tõenäoliselt 13. sajandil Ojamaa meistrite poolt (esimene mainimine 1267). Kirik on pühitsetud 3.–4. sajandi vahetusel elanud pühale Katariinale Aleksandriast. Praegune hoone on 1703. aastal Põhjasõja ajal purustatust 1738. aastal üles ehitatud. 1941. aasta suvel kirik põles ning aastail 1957–1958 restaureeriti kimmlaudadega kaetud kõrge sadulkatus. Restaureeriti 20. sajandi lõpul (projekt valmis 1993, arhitekt Tõnu Parmakson). Tööd lõppesid 2004. aastal. 2008. aasta septembris lahvatas kirikla kõrvalhoones tulekahju. Külarahva häirekõnede peale Orissaarest, Leisist ja Kuressaarest kokku sõitnud päästemeeskonnad leidsid eest lausleegiga põleva 8 × 12 meetrise paekivihoone. Viimases hoiti kiriku vanu, rootsiaegseid puitpinke, looži ja metallist tornikukke, mis olid üle jäänud, kui Teisest maailmasõjast saadik poolenisti varemeis seisnud kirik korda tehti. Tornikukk on praegu kirikus näha. Arvestades kiriku väheseid kitsad aknaid, võlvidele viivat kitsast müüritreppi ja süvendeid riivpalgi kinnitamiseks, oletatakse, et kirik on ehitatud kaitseotstarbelisena. Kirikus on üks kahest Eestis säilinud inimfiguuri kujutavast 12.–13. sajandi hauaplaadist. Hauaplaat on kiriku lääneseinas asuva müüritrepi uksesilluseks. Kompositsiooni keskel paikneb ilmapuu, sellest paremal seisab pikas rüüs mees, oda käte vahel. Puust vasakul on suur kõver joogisarv; viimast seostatakse paganlike peiedega. Kujutatud stseeni tõlgendatakse kui sõdalase siirdumist all-ilma. Seal jätkuvat elu ja maailma kestvust sümboliseerib päikesepuu, joogiohvrit lahkunu auks aga sarv. Kiriku õues asuvad mõned lihtsa ristiga ja igasuguse kujutiseta hauaplaadid (arvatavasti 13. sajandist) ning paar pooleldi maasse vajunud 17. sajandi kiviristi. Tupenurme külas elanud 1882. aastal sündinud Juula Peekeri 1959. aastal jutustatud loo järgi ehitati Muhu kirikut algul Viira külla: "Muhu kirikut hakati ehitama Viira külla Grünthali maja juurde. Mis pääva tehtud sai, see on öösel ära laotet. Vanakurat olli segan. Sedasi oln kolm päeva. Siis on üks targem mees tuln ja üteln, et tarvis vundamendikivid härjavankri peale panna, ja kus härjad viivad ja seisma jäävad, sõnna kirik ehitada. Härjad on seisma jään sõnna, kus kirik praegu seisab. See on Härjamägi. Seda olen ma kuuln vanast-vanast riagitavad." Vaade kirikule kagust Vaade altari suunas Altar Vitraaž altari taga Kantsel Altarisein Vaade peaportaali suunas Hauaplaat (u 1300) Ilmapuud kujutav raidkivi müüritrepi uksesillusel 13. sajandi hauaplaadid kiriku õues Kirikukell Peaportaal Kaitseotstarbeline kirik "Muhu Katariina kiriku ehituslugu". Muhu Katariina kirik KKI 27, 252 (2) < Muhu, Tupenurme küla — A. Schmuul < Juula Peeker, sündinud 1882. a. (1959); avaldatud: E. Laugaste, E. Liiv 1970. Muistendeid Vanapaganast. Tln: Eesti Raamat, lk 312, nr 500. Muhu Katariina kirik kirikud.muinas.ee Muhu kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Kirikust Muhu Katariina Koguduse veebilehel
Tallinna Botaanikaaia uurimused

Tallinna Botaanikaaia uurimused (inglise Studies of the Tallinn Botanic Garden, ladina Scripta Horti Botanici Tallinnensis) on Tallinna botaanikaaia aastast 1962 ebaregulaarselt ilmuv jätkväljaanne. Jätkväljaande teine köide ilmus 1968, kolmas köide 1969. Alates 2. köitest on jätkväljaanded eripealkirjadega. Tallinna Botaanikaaia uurimused E-kataloogis ESTER (vaadatud 15.05.2019) Tallinna Botaanikaaia uurimused E-kataloogis ESTER
Keele ja Kirjanduse Instituudi uurimused

Keele ja Kirjanduse Instituudi uurimused (vene Труды Института языка и литературы) oli Keele ja Kirjanduse Instituudi 1956–1964 ebaregulaarselt ilmunud jätkväljaanne. Seda andis välja Eesti NSV Teaduste Akadeemia. Jätkväljaanded olid eripealkirjadega. Kokku ilmus 10 köidet. Keele ja Kirjanduse Instituudi uurimused E-kataloogis ESTER (vaadatud 15.05.2019) Keele ja Kirjanduse Instituudi uurimused E-kataloogis ESTER
Tartu Postipoiss

Tartu Postipoiss on Eesti Keskerakonna Tartu piirkonna häälekandja. Leht ilmub ebaregulaaarselt alates jaanuarist 2011. Varem on leht paralleelselt ilmunud ka vene keeles (Газета Тартуского отдела Центристской партии Эстонии). Leht ei ilmunud 2012, 2014. Tartu Postipoiss E-kataloogis ESTER (vaadatud 15.05.2019) Tartu Postipoiss E-kataloogis ESTER
Postipoiss

Postipoiss oli vanasti postijaama kutsar, kelle ülesanne oli vedada laiali ja võtta vastu posti ning vedada inimesi. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 15.05.2019)
Varao keel

Varao keel on Venezuelas Orinoco suudmealal räägitav keel, millel teadaolevalt sugulaskeeli ei ole. Vähemal määral räägitakse seda ka Guyanas, Surinames ning Trinidadis ja Tobagos. Varao keelt on liigitatud ka makrotšibtša hõimkonda. Varao keeles esineb väga haruldane sõnajärg, OSV, kuigi pole kindel, kas see on põhisõnajärg. 2000. aastal rääkis varao keelt emakeelena umbes 25 000 inimest. Seda keelt räägivad peaaegu eranditult varaod. Varao keeles on 10 vokaalfoneemi (5 oraalset ja 5 nasaalset) ja 11 konsonantfoneemi. http://www.eki.ee/knab/lgv/mcx.htm#98001763 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2013. Vaadatud 18. mail 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.unesco.org/languages-atlas/en/atlasmap/language-id-1964.html Osborn Jr, Henry A. (1966). "Warao I: Phonology and Morphophonemics". International Journal of American Linguistics. 32 (2): 108–123. Osborn Jr, Henry A. (1966b). "Warao II: Nouns, Relationals, and Demonstratives". International Journal of American Linguistics. 32 (3): 253–261.
Vladimir (Šlapak)

Vladimir (ukraina keeles Володимир Volodõmõr; kodanikunimega Василь Володимирович Шлапак Vassõl Volodõmõrovõtš Šlapak; sündinud 3. augustil 1979 Tšernjahivis Žõtomõri oblastis) on Ukraina Õigeusu Kiriku Žõtomõri ja Polissja ülempiiskop.
Nestor (Põssõk)

Nestor (ukraina keeles Нестор; kodanikunimega Андрій Анатолійович Писик Andri Anatoljovõtš Põssõk; sündinud 22. mail 1979 Pidvolotšõskis Ternopili oblastis) on Ukraina Õigeusu Kiriku Ternopili ja Kremenetsi ülempiiskop.
Orioni haru

Orioni haru, ka Kohalik Haru (inglise keeles Orion Arm, Local Arm) on galaktiline haru Linnutee galaktikas, milles paikneb meie Päikesesüsteem. Orioni haru on saanud nime Orioni tähtkuju järgi. Haru on pikkusega umbes 10 000 valgusaastat ja paksusega umbes 3500 valgusaastat. Asub Linnutee kahe suurema haru – Amburi ja Perseuse – vahel. Orioni harus paikneb Päikesesüsteem tähtedevahelises keskkonnas hõrendatud kuuma gaasi piirkonnas, mida nimetatakse Kohalikuks Mulliks, jäädes umbes 25 000 valgusaasta kaugusele Linnutee keskosast. Maa asukoht Kohalik Mull Kohalik Tähtedevaheline Pilv "Location of the Solar System". Universe Today. Vaadatud 10. juuni 2020. "Where is Earth in the Milky Way?". Universe Today. Vaadatud 10. juuni 2020.
Kohalik Mull

Kohalik Mull (inglise keeles Local Bubble) on hõrendatud kuuma gaasi piirkond tähtedevahelises keskkonnas Linnutee galaktika Orioni haru sees. Piklikukujulise Kohaliku Mulli suurus on vähemalt 300 valgusaastat ja ta koosneb neutraalsest vesinikust tihedusega umbes 1/10 tähtedevahelise keskkonna keskmisest tihedusest, mis omakorda on 0,5 aatomit kuupmeetri kohta. Kuum hõrendatud gaas (temperatuuriga umbes miljon Kelvini kraadi) kiirgab röntgenikiirguse diapasoonis. Kohalik Mull moodustus mitme supernoova plahvatuse tulemusena umbes 10–12 miljonit aastat tagasi. Meie Päikesesüsteem läbib Kohaliku Mulli piirkonda viimase 5 või isegi 10 miljoni aasta jooksul. Tänapäeval läbib Päikesesüsteem Kohaliku Mulli sees olevat Kohalikku Tähtedevahelist Pilve, mis on väheldane tihedam ala (0,1 aatomit kuupsentimeetris). Orioni haru Kohalik Tähtedevaheline Pilv
Kohalik Tähtedevaheline Pilv

Kohalik Tähtedevaheline Pilv (inglise keeles Local Interstellar Cloud) on tähtedevaheline pilv (suurusega umbes 30 valgusaastat), mida on praegusel ajal läbimas meie Päikesesüsteem. Pilv ise asub Kohalikus Mullis. Päikesesüsteem sisenes Kohalikku Tähtedevahelisse Pilve umbes 100 000 aastat tagasi ja eeldatavasti jääb ta selle pilve piiridesse veel umbes 10 000 aastaks. Pilve temperatuur on ligikaudu 6000 °C – peaaegu nagu Päikese pinnapealne temperatuur. Pilve tihedus on 0,3 aatomit kuupsentimeetri kohta, mis on hõredam kui tähtedevahelise keskkonna tihedus (0,5 aatomit/cm3), kuid kuus korda suurem Kohaliku Mulli tihedusest (0,05 aatomit/ cm3). Orioni haru Kohalik Mull "Solar system caught in an interstellar tempest". New Scientist. Vaadatud 14. august 2020. "The Outer Heliosphere: The Next Frontiers". Science Direct. Vaadatud 14. august 2020.
Mehitamata sõiduk

Mehitamata sõiduk (inglise unmanned vehicle) on sõiduk, millel pardal pole juhti või pilooti. Mehitamata kosmosesõiduk Mehitamata maismaasõiduk Mehitamata veesõiduk, mehitamata allveesõiduk Mehitamata õhusõiduk Kuukulgur Marsikulgur Sukeldumisrobot
Lysis

"Lysis" on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis filosoofiline teos. "Lysises" kohtuvad Ktesippos ja Sokrates; esimene neist kurdab, et Hippothales on armunud Lysise nime kandvasse noormehesse. See koostab Lysise auks luuletusi, mis toob kaasa Sokratese küsimuse, kas taolised luuletused ei ole koostatud mitte luuletaja enda auks, kui too peaks armastatu südame võitma. Ta lisab, et mida enam taolistesse luuletustesse panustada, seda naeruväärsem on autor, kui ta peaks ebaõnnestuma. Ühtlasi soovitab ta Hippothalesel, et see korraldaks tema kohtumise Lysisega, et ta võiks demonstreerida, kuidas vestlus välja nägema peaks. Selgub, et see pole kuigi raske, kuna Lysis viibib sealsamas lähedal palestras oma sõbra Menexenose (tõenäoliselt samanimelise dialoogi peategelase nimekaim) seltsis. Sokrates alustab vestlust, ent Menexenos on sunnitud lahkuma. Sokrates viib jutu vanemlikule armastusele ja sellele, et Lysisel pole lubatud teha kõike, mida ta sooviks. Seega pole tõeline sõprus ja armastus (philia) nagu lipitsemine, vaid arvestab sõbra ja armastatu võimetega. Menexenos tuleb tagasi ja Lysis avaldab soovi, et Sokrates väljendaks neid mõtteid ka Menexenosele. Sokrates alustabki Menexenosega vestlemist, küsides, kas sõprus ja armastus on vastastikkune või mitte. Algse idee, et see on vastastikkune, lükkab ümber see, et armastaja tunded ei muutu ka siis, kui armastuse objekt teda vihkab. Seega peab tõene olema hoopis vastupidine, mida kinnitab see, kuidas vanemad oma lapsi armastavad. Seejärel liigub arutelu sellele, milliste isikute vahel sõprus olla saab. Algse idee kohaselt on sõbrad sarnased ja kuna ebavooruslike vahel taolist sõprust olla ei saa, siis on sõbrad kaks vooruslikku isikut. Sealt tekib aga küsimus, milleks seda vaja peaks olema, kuna kahel voorustes täiuslikul inimesel pole teineteist ja seega ka sõprust vaja. Vastandid tõmbuvad just seetõttu, et täiendavad teineteist. Samas ei saa õiglane isik olla ebaõiglase sõber ega mõõduka mõõdutundetu sõber. Pigem võib sõprus eksisteerida selliste vahel, kellest üks on hea, teine ei ole aga ei hea ega halb. Edasi liigub arutelu sõpruse põhjustele. Sokrates väidab, et põhjuseks on mingi puudus. Terved arsti ei vaja, küll aga vajavad arsti sõprust haiged. Sealt järeldab ta, et sihiks on tervis ehk pigem on sõpruse põhjuseks mingi hüve, nii et sõprus jääks ka püsima maailmas, kus halba ei ole. Seega kuulub sõprus loomuste juurde, kes teineteist täiendavad. See aga viib vastuoluni algsete järeldustega, mille kohaselt sõprus ei pea olema vastastikkune. Nagu Platoni varasematele dialoogidele üldiselt omane, nii jääb ka selles dialoogis lahendus leidmata ja sõprus määratlemata. Lysise dialoog inglise keeles
Ion (Platoni dialoog)

"Ion" on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis filosoofiline teos. Tegemist on ühe lühima Platoni dialoogiga. "Ionis" kohtub Sokrates rapsood Ioniga, kes esines Epidauroses Asklepiose festivalil, kus ta saavutas esimese auhinna. Sokrates asub tema kunsti uurima ja kuuleb Ionilt, et see suudab hästi esitada üksnes Homerose teoseid; teiste autorite puhul võib ta neid kuulates koguni uinuda. Sokratese jaoks on see veider, sest Homeros käsitleb ju samasid teemasid mis teisedki autorid, näiteks Hesiodos. Ka käsitleb poeet elulisi teemasid, mida peaks ometi paremini teadma ja edasi andma vastavate alade spetsialistid. Nii jõuab Sokrates järeldusele, et poeedil puuduvad oskused, ta on nagu prohvetidki jumaliku inspiratsiooni tööriist. Sealt lähtuvalt võrdleb ta muusade, poeetide ja rapsoodide suhet magnetiga ühendatud rauatüki omadusega magneti kombel rauda ligi tõmmata, ehk siis tegu on inspiratsioonist lähtuva inspiratsiooniga. Rapsoodi tegevus pole Sokratese järgi ei muusadest lähtuv kunst, teadmised ega õpitud oskused, vaid inspiratsiooni alamliik; see väljendab Platoni kriitilist suhtumist nii kunstisse üldiselt kui ka eriti rapsoodidesse. Platon arendab oma kriitilist suhtumist edasi hilisemates dialoogides. nagu "Phaidros", "Pidusöök", "Seadused" ja "Riigimees". Saunders, T. J. Introduction to Ion. London: Penguin Books, 1987, lk. 39 Barrish, J., The Antitheatrical Prejudice, lk. 12. University of California Press, 1981. "Ion" inglise keeles
Hippias (lühem)

"Hippias (lühem)" (ka Väiksem Hippias) on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis filosoofiline teos, üks kahest dialoogist, mille peategelaseks on sofist Hippias. Dialoogi autoriks peetakse üldiselt Platonit, kuid see puudub Aristotelese Platoni dialoogide loendis. Aristoteles on kasutanud lõike sellest dialoogist, toomata ära Platoni autorlust. Platoni dialoogiks on seda nimetanud üksnes Aleksander Aphrodisiasest, nii on oletatud, et selle autoriks võis olla ka Antisthenes. Dialoogi teemaks on valed ja see, millist valetajat tuleks paremaks pidada; kas sellist, kes valetab teadlikult, või sellist, kes juhtub kogemata valetama. Dialoogi käivitab Sokratese ja Hippiase mõttevahetus teemal, kas suurem sangar on Achilleus või Odysseus. Hippias peab selleks Achilleust, kuna Homeros on tema meelest Iliases kujutanud Odysseust kavaldajana ja Achilleust ausa ning avameelse isikuna. Sokrates protesteerib selle vastu, tuues ära mitmed kohad Iliases, kus Achilleuse sõnad on tema tegudega vastuolus. Ta toob näite, kus Achilleus väidab algselt üht ja veidi hiljem Ajaxile teist. Sokrates sunnib Hippiase nõustuma väitega, et asjatundja suudab samal teemal efektiivsemalt valetada kui see, kes teemat ei tunne. Seejärel väidab Hippias, et Achilleus eksis teadmatusest omaenda tulevikuplaanide suhtes. Hippias nendib, et seadused karistavad sihilikke valetajaid karmimalt. Sokrates asub nüüd tooma näiteid teistelt elualadelt. Nii jooksja kui maadleja, kel õnnestub sihilikult eksida, on selles vallas parem, kui see, kes kogemata vea teeb. Ta jätkab võrdlustega ja järeldab, et see, kes teadlikult eksib, on alati parem sellest, kes eksib võimetusest toimida õigesti. Seega tuleb järeldada, et see, kel on võim ja teadmised eksida, on parem valetaja kui see, kel need puuduvad. Lõpuks lisab Sokrates nördinud Hippiase rahustamiseks, et ka tema ei ole rahul sellega, kuhu ta loogika tema viinud on. Sokratese näiv ebamoraalsus on tekitanud mitmes autoris (sealhulgas Victor Cousin ja Eduard Zeller) kahtlusi teose autorluses. Samas ei võrdu võimekus valetada tahtega valetada, mida Hippias aga tähele ei pane. Nagu Platoni varasematele dialoogidele üldiselt omane, nii jääb ka selles dialoogis lahendus leidmata ja valetamisoskus lõpuni määratlemata. Andreas Patzer: Antisthenes der Sokratiker, Heidelberg 1970, lk. 174–176 Ilias, IX, 357-363
Wadowice

Wadowice on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas, Wadowice maakonna ja Wadowice valla halduskeskus. Wadowice asub Krakówi kesklinnast umbes 38 km lääneedelas Skawa jõe ääres. Piirkonda on ürikutes esmamainitud 1325. aastal ja linna 1327. aastal. 1430. aastal hävis Wadowice tulekahjus. Ülesehitamise käigus sai Wadowice Chełmi linnaõigused. 1802. aastal sai Wadowice vabalinnaks. Wadowices on sündinud paavst Johannes Paulus II (Karol Wojtyla, 1920–2005). Wadowice StayPoland Wadowice Krakow Info
Salu

Salu on Eestis mitme koha nimi: Salu, küla Harju maakonnas Rae vallas Salu, küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Salu, küla Tartu maakonnas Tartu vallas Salu, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Salu on eesti perekonnanimi. salumets Salu tänav, tänav mitmes Eesti asulas Salu mõis Salu külaks on nimetatud Polovina küla Võrumaal Salu külaks on nimetatud Zimni Boroki küla Venemaal
Valgevene vaksal

Valgevene vaksal (vene keeles Белорусский вокзал) on vaksal Moskvas. Vaksal avati 1870. aastal ja ehitati tänapäevani säilinud kujule ümber aastatel 1907–1912. Valgevene vaksalit läbivad Moskva metrooliinid 2 ja 5.
Päevaneutraalsed taimed

Päevaneutraalne taim on taim, mis õitseb olenemata päevavalguse hulgast, mida ta saab. Taime sõltumist päevavalguse hulgast nimetatakse fotoperiodismiks. Üldistatult saab õistaimi tüpiseerida pikapäevataimedeks, lühipäevataimedeks ja päevaneutraalseteks taimedeks. Lühipäevataimed vajavad õitsemiseks vähem kui 12 tundi päikesevalgust ja pikapäevataimed rohkem kui 12 tundi. Päevaneutraalsel taimed arenevad päeva pikkusest sõltumata. Päevaneutraalsed taimed on näiteks nisu perekonda kuuluvad liigid, mõned viinapuud, kurgid aga ka mais ja riis. Wightman Garner ja Henry Allard uurisid 20. sajandi alguses päeva pikkuse mõju õitsemisele. Nad tuvastasid, et taimed, näiteks oder, õitsesid, kui päeva pikkus oli pikem kui teatavast kriitilisest pikkusest. Ehk siis nn pikapäevataimi õitsevad peamiselt suvel kui päevad pikenevad. Teised, näiteks sojaoad, õitsevad, kui päevade pikkus on lühem kui teatud kriitiline pikkus. Tegu on lühipäevataimedega, mis õitsevad sügisel, kui päevad lühenevad. Aga leidub ka hulk taimi, kelle jaoks ei ole päeva pikkusel määravat tähtsust. Need saidki nimetuse päevaneutraalsed taimed "Photoperiodism - Biology Encyclopedia - plant, body, process, cycle, life, used, produce, role". www.biologyreference.com. Vaadatud 20. juunil 2023.
Kęty

Kęty on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Oświęcimi maakonnas, Kęty valla halduskeskus. Kęty asub Oświęcimist umbes 17 km lõunas ja Bielsko-Białast ligikaudu 18 km idakirdes. Kętyt on ürikutes esmamainitud 1238. aastal. Lwówi linnaõigused sai 1238. aastal, Magdeburgi linnaõigused 1391. aastal. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Myślenice 1772. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. Kęty. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
Jim Bridenstine

James Frederick Bridenstine (sündinud 15. juunil 1975) on Ameerika Ühendriikide poliitik. Bridenstine oli 23. aprillist 2018 20. jaanuarini 2021 NASA peadirektor ning 3. jaanuarist 2013 kuni 23. aprillini 2018 Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja saadik. Bridenstine on vabariiklane. 1. septembril 2017 nimetas president Donald Trump Bridenstine'i NASA peadirektori kandidaadiks ning Senat kinnitas selle 19. aprillil 2018. Bridenstine oli Esindajatekojas teaduse-, kosmose- ja tehnoloogiakomitee liige ning temast sai esimene poliitik, kes on valitud NASA peadirektoriks. Bridenstine'i kandidatuur oli vastuoluline, sest tal pole teaduskraadi ja ta oli skeptiline kliimamuutuse osas, mille suhtes on ta seisukoht muutunud. "USA senat kiitis napilt heaks Trumpi kandidaadi NASA juhiks". Postimees. Vaadatud 19. mai 2019. "Trump määras teadusjuhtideks teaduskraadita poliitikuid". Postimees. Vaadatud 19. mai 2019.
Skawina

Skawina on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Oświęcimi maakonnas, Skawina valla halduskeskus. Skawina asub Krakówi kesklinnast umbes 12 km edelas. Skawina sai linnaõigused 1364. aastal. Skawinas asub autoosade tootja Valeo tehas ja lahustuva kohvi vabrik Grana. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212006114-0951876?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Skawina StayPoland Valeo in Poland valeo-poland.com History grana.pl
Hugh Dryden

Hugh Latimer Dryden (2. juuli 1898 – 2. detsember 1965) oli Ameerika Ühendriikide aeronautikateadlane ja riigiteenistuja. Ta oli NACA viimane peadirektor ning NASA esimene asepeadirektor alates 19. augustist 1958 kuni oma surmani. Dryden suri 1965. aastal vähki. Tema järgi oli aastatel 1976 kuni 2014 nimetatud NASA Armstrongi Lennu Uurimiskeskus. "Dr. Hugh L. Dryden". NASA History. Vaadatud 19. mai 2019. "Hugh Dryden: The Man and His Legacy". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. mai 2022. Vaadatud 19. mai 2019.
Mariner 2

Mariner 2 oli NASA kosmoseaparaat, mis sooritas 14. detsembril 1962 esimese möödalennu teisest planeedist, möödudes Veenusest. Aparaat startis Cape Canaveralilt 27. augustil 1962 ja möödus Veenusest detsembris, lähenedes kuni 34 773 km kaugusele. Missiooni peamisteks eesmärkideks olid aparaadiga raadioühenduse pidamine Veenuse läheduses ja Veenuse radiomeetriline uurimine. Teel Veenusele mõõtis Mariner 2 päikesetuult, kinnitades Luna 1 tehtud mõõtmisi. Missiooni mõõtmised näitasid, et planeetidevaheline tolm on hõredam kui varem arvati, ning registreeris mitu päikesepurset. Veenusest möödudes tuvastas aparaat, et Veenusel on äärmuslikult kõrge temperatuuriga pealispind. "The Venus Mission" (PDF). NASA. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 7. juuni 2017. Vaadatud 19. mai 2019. "55 Years Ago: Mariner 2 First to Venus". NASA. Vaadatud 19. mai 2019.
Brayden Point

Brayden Point (sündinud 13. märtsil 1996 Calgarys Alberta provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Tampa Bay Lightning. 2014. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Lightningu poolt 79. valikuna. Enne NHL-i karjääri algust mängis ta aastatel 2011–2016 viis hooaega Western Hockey League'i klubis Moose Jaw Warriors. NHL-is tegi ta Lightningu meeskonnas debüüdi 2016. aasta oktoobris. Hooajal 2017–18 tõusis ta klubi meeskonna resultatiivsuselt kolmandaks mängijaks (32+34). 2020. aastal võitis ta Lightninguga Stanley karika, kui finaalseerias alistati Dallas Stars. Ta oli sel hooajal 14 väravaga Stanley karika väljalangemismängude suurim väravakütt. Ta lõi värava muuhulgas finaalseeria viimases mängus. 2015. aastal tuli Point juunioride maailmameistriks. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Kanada jäähokikoondise koosseisus hõbemedali. Brayden Point NHL.com lehel Brayden Point hockeydb.com lehel
Ennisile

Ennisile oli liivlaste küla Lätis, nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Saulkrasti piirkonnas Sēja vallas. Küla on esimest korda mainitud 1248 ühes Riia peapiiskopi Nicolaus von Naueni dokumendis.
Wendeculla

Wendeculla oli liivlaste küla Lätis Koiva jõe ääres Turaidas. Küla mainitakse Henriku Liivimaa kroonikas seoses sellega, et 1211 toimus seal kokkupõrge eestlaste ja nende vastu võidelnud liivlaste ja ristisõdijatega. Küla nime esimest poolt (wende-) on seostatud võndlaste nimega ja teine pool on liivi sõnast tähendusega 'küla' (Kuramaa liivi kilā).
Gabriel Landeskog

Gabriel Ingemar John Landeskog (sündinud 23. novembril 1992 Stockholmis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Colorado Avalanche ründajana vasakul äärel. Ta on klubi meeskonna kapten. Ta alustas karjääri Rootsi klubis Djurgårdens IF. Hooajal 2009–10 suundus ta mängima Põhja-Ameerikasse, liitudes Ontario Hockey League'i klubiga Kitchener Rangers. 2011. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Avalanche'i poolt teise valikuna. Hooajal 2011–12 sai ta NHL-is kohe Avalanche'i põhikoosseisu liikmeks. Debüüthooajal lõi ta 22 väravat ja kogus 52 punkti. Ta pälvis sel hooajal NHL-i hooaja uustulnukale antava Calder Memorial Trophy ja valiti uustulnukate sümboolsesse koosseisu (All-Rookie Team). 2012. aasta septembris määrati ta Avalanche'i kapteniks. Ta sai 19 aasta ja 286 päeva vanuselt NHL-i ajaloo noorimaks kapteniks. 2019. aastal osales ta NHL-i tähtede mängul. 2014. aasta taliolümpiamängudel võitis Landeskog Rootsi jäähokikoondise koosseisus hõbemedali. Aastatel 2013 ja 2017 on ta Rootsi koondisega tulnud maailmameistriks. "Landeskog named youngest captain in NHL history". The Globe and Mail. 4.9.2012. Vaadatud 19.5.2019  Gabriel Landeskog – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Gabriel Landeskog NHL.com lehel Gabriel Landeskog hockeydb.com lehel