laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Ühisus

Mitte segi ajada 1907. aastal asutatud Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Parteiga Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Ühisus (lühend ESDTÜ või ESTÜ) oli aastal 1905 Tartus asutatud Vasakpoolsete sotsiaaldemokraatide-föderalistide organisatsioon, mille eesotsas oli Peeter Speek ja kirjanik Eduard Vilde, Karl Ruga ning Gottlieb Ast. Pärast 1905. aasta revolutsiooni ESDTÜ tegevus lakkas. ESDTÜ oli põhiolemuselt marksistliku programmiga[viide?]. 1905. aasta kevadel avaldas Peeter Speek esmakordselt nõudmise Vene keisririigi föderaliseerimise ja Eestile autonoomse osariigi staatuse andmise kohta[viide?]. Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Ühisuse (ESDTÜ) liikmeskond ulatus 1905. aasta detsembris 10 000-ni. ESDTÜ moodustasid Eesti, Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei liikmed, kes pooldasid VSDTP ülesehitust rahvuslike parteide föderatsioonina, nähes tulevikus ka Venemaad föderatiivse vabariigina, kuhu Eesti kuulunuks ühe osariigina. ESDTÜ häälekandja oli ajaleht Uudised. 1903. aastal hakkas Tartus ilmuma ka Peeter Speegi ja Mihkel Martna ajaleht Uudised, mille ümber koondusid Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei (VSDTP) sotsiaaldemokraadid–föderalistid. Föderalistid pidasid oluliseks rahvuslikkust, nad propageerisid sotsialismi ja rahvusluse sünteesi, rõhutasid Venemaa riikliku korralduse reformimisel ja sotsiaaldemokraatliku partei ülesehitamisel autonoomia ja föderalismi põhimõtete rakendamise vajadust. Nad pooldasid tolerantsust ja pluralismi ning partei juhtimise demokraatlikke meetodeid. VSDTP Venemaa organisatsioon oli aga ülevenemaaline ja rangelt tsentraliseeritud põrandaaluse partei ja sotsialistide eesmärk oli isevalitsuse kukutamine relvastatud võitlusega. Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Ühisus Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 11.03.2013) Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Ühisus Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Purúsi ringkond

Purúsi ringkond on Peruu Ucayali piirkonnas asuva Purúsi provintsi ainus ringkond. Ringkonnast voolab läbi Purusi jõgi, mis kuulub Amazonase jõgikonda. Ringkond rajati 2. juulil 1943. Selle pealinn on Esperanza ning alkald Emilio Montes Bardales. Ringkonna pindala on 17 847,8 km2 ning keskmine kõrgus 230 m merepinnast. 2005. aasta rahvaloenduse andmeil elas seal 3485 inimest, rahvastiku tihedus oli 0,20 in/km2.[viide?] Purúsi ringkonnas asub Palestina linn.[viide?] Ringkonnas elavad pano ehk tsimané rahvaste hulka kuuluvad sharanahua hõimud, kelle endanimetused on onicoin ja yura'. Katoliku kiriku hierarhias paikneb Purúsi ringkond Puerto Maldonado apostellikus vikariaadis. Instituto Nacional de Estadística e Informática "Banco de Información Digital" (vaadatud 7. aprillil 2008) Pueblos Indígenas Amazónicos obtenido de la obra "Amazonía Peruana, Comunidades Indígenas, Conocimientos y Tierras Tituladas" GEF/PNUD/ONUPS "Conferencia Episcopal Peruana, Jurisdicciones eclesiáticas". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2011. Vaadatud 11. märtsil 2013.
Välisturismi Valitsus

Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Välisturismi Valitsus (lühend VTV) oli Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures tegutsev haldusorgan, mis asutati 1966. aastal. VTV allus NSV Liidu Välisturismi Komiteele. Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Välisturismi Valitsus moodustati Eesti NSV Ministrite Nõukogu 23. märtsi 1966. aasta määrusega nr 124 ja oli liidulis-vabariiklik organ, alludes ühelt poolt NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuvale Välisturismi Peavalitsusele ja teiselt poolt Eesti NSV Ministrite Nõukogule Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Välisturismi Valitsuse juhatajana tegutses 1972. aastal Roman Nittim. VTV põhiülesanne oli lahendada Eesti NSV välisturismiga seotud küsimusi. VTV tegelikku tööd Eesti NSVs viis läbi VTV-le allunud ettevõtte Inturisti Tallinna osakond. 1988. aastal VTV likvideeriti ja selle asemel asutati koondis "Eesti Välisturism" (ka Eesti Välisturismikoondis), mis lõpetas tegevuse 1994. aastal. Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühing Väliseestlastega Kultuurisidemete Arendamise Komitee EE 12. köide, 2003: 699. ENSV Ministrite Nõukogu juures asuv Välisturismi Valitsus (1966 -), The National Archives of Estonia Riigiarhiivi fondide teatmik, II osa, 1940–1997. Tartu 2001, lk 255.
Purúsi provints

Purúsi provints on üks Peruu Ucayali piirkonna neljast provintsist Amasoonia vihmametsas. Provintsist voolab läbi Purusi jõgi. 1943. aasta 2. juulil loodud provintsis on vaid üks samanimeline ringkond: Purúsi ringkond, mille pealinn on Esperanza. Ringkonda juhib alkald Emilio Montes Bardales. Provintsi pindala on 17 847,76 km2, rahvaarv 2005. aasta rahvaloenduse andmeil 3485 inimest. Provintsi koduleht
Balti liit

Balti liit (ka: Balti Antant) oli aastatel 1934–1940 jõus olnud Eesti, Läti ja Leedu poliitiline liit. Balti liidu lepingu sõlmimisele eelnes mitu Balti riikide (algul ka koos Poola ja Soomega) koostöökatsetust, mis tõusid taas päevakorda aastal 1919. Balti liit sõlmiti 12. septembril 1934. Leping sätestas Balti riikide välispoliitika kooskõlastamise nõude sellistes küsimustes, kus kolmel riigil oli ühine huvi; samuti hakati pidama regulaarseid välisministrite konverentse. EE 12. köide, 2003: 34. Sissekanne Eesti nõukogude entsüklopeedia veebiväljaandes (vaadatud 11.03.2013)
Brugneto järv

Brugneto järv (itaalia keeles Lago del Brugneto) on veehoidla Liguuria-Apenniinides Loode-Itaalias Liguuria maakonnas Genova provintsis. Liguuria suurima siseveekogu kallastel asuvad Torriglia, Propata ja Rondanina. Veehoidla rajamiseks püstitati 1959. aastal samanimelisele jõele pais. 777 meetri kõrgusel merepinnast asuva veekogu pindala on 97 hektarit, kaldajoone pikkus 13,5 km, suurim sügavus 70 meetrit, valgala suurus 25 km². Brugneto pais  Brugneto järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Sito ufficiale del Parco naturale regionale dell'Antola Sito sull'Alta Val Trebbia ligure
Cei järv

Cei järv (itaalia keeles Lago di Cei; trentino murdes Lach de Zéi; saksa keeles Cei-See või Zeil-See) on järv Põhja-Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Trento provintsis Villa Lagarinas. Järv arvatavakse olevat tekkinud 13. sajandil asetleidnud maalihke tulemusena. 918 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve suurim sügavus on 13,5 meetrit, järves on üks pisike saar. Järve kaldail olevate kaunite metsade ja pöögisalude keskele on 19. sajandi keskpaigast kuni 20. sajandi alguseni püstitatud mitmeid villasid. Giulia Maestrelli Anzilotti, Toponomastica trentina I nomi delle localit? abitate, Trento, Provincia autonoma di Trento - Servizio Beni librari e archivistici, 2003. ISBN 88-7702-088-1 Cei järv Villa Lagarina kodulehel (itaalia keeles)
Busalletta järv

Busalletta järv (itaalia keeles Lago della Busalletta) on veehoidla Liguuria-Apenniinides Loode-Itaalias, Liguuria ja Piemonte maakonnas Genova ja Alessandria provintsis. 450 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 30 hektarit, suurim sügavus 50 meetrit. 60 meetri kõrgune ja 220 meetri pikkune pais rajati aastatel 1970–1977. Veehoidlast varustatakse Genovat sekundis 340 liitri ja Busallat 30 liitri veega sekundis. Järve kallastel asuvad Fraconalto, Busalla, Mignanego ja Ronco Scrivia.  Busalletta järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jaak Kissa

Jaak Kissa (1843–1930) oli Abjast jõukast mulgi suurperest pärit eesti talumees, üks esimesi eestlasest mõisaomanikke. Kissa rentis pikka aega Saverna mõisa Võrumaal, mille mõni aeg pärast mõisate omandiõiguse seisuslikest piirangutest vabastamist (1866) ka 1874. aastal Adolf von Pfeifferilt 24 000 rubla eest päriseks ostis. Mõisa suurus oli 92,17 taalrit. 1919. aastal võõrandati suurem osa mõisast maareformi käigus, kuid jäänukkrunti hoidis Kissa ka hiljem. Kuna Kissa oli juba mõisa ostmisest saati võlgades nii oma perekonnaliikmete kui ka teiste võlausaldajate ning rajandusasutuste ees, on tema kohta säilinud arvukalt kohtudokumente. Jaak Kissa oli Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi liige. Kersti Lust, Tõnis Türna "Pärisperemees ja pärishärra moderniseeruvas Eestis: Kargova Fritz Karro ja Saverna Jaak Kissa" Ajalooline Ajakiri, 2011, nr 3/4 (137/138), lk 307–347 (vaadatud 11. märtsil 2013) Saverna küla portaalis eestigiid.ee (vaadatud 11. märtsil 2013) Kersti Lust, Tõnis Türna "Pärisperemees ja pärishärra moderniseeruvas Eestis: Kargova Fritz Karro ja Saverna Jaak Kissa" Ajalooline Ajakiri, 2011, nr 3/4 (137/138), lk 307–347
Jaan Tepandi

Jaan Tepandi (kuni 1937 Depmann; 29. september 1917 Tartu – 23. detsember 2004) oli eesti majandusteadlane ja Eesti NSV toiduainete tööstuse minister. Ta lõpetas 1936. aastal Viljandi Poeglaste Gümnaasiumi ja 1947. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna. Ta oli EÜS-i liige. Aastal 1974 kaitses ta majandusteaduste kandidaadi väitekirja, aastal 1990 majandusteaduste doktori väitekirja. Ta töötas 1940. aastast Tallinna masinatehases «Punane Krull» konstruktorina, Teise maailmasõja ajal teenis Punaarmees ja töötas mehaanikuna Tšeljabinski ja Sverdlovski oblasti tehastes. Aastatel 1943–1950 ENSV Riikliku Plaanikomisjoni kohaliku ja toiduainetetööstuse osakonna juhataja, seejärel Plaanikomisjoni juures asuva Majanduse Teadusliku Uurimise Instituudi asedirektor. Aastatel 1951–1954 Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi- ja Keemiatööstuse Ministeeriumi Projekteerimise ja Teadusliku Uurimise Instituudis, aastatel 1954–1957 Eesti NSV Põlevkivikeemiatööstuse Ministeeriumis. Aastatel 1957–1963 oli ta Eesti NSV kohaliku majanduse ministri asetäitja, aastatel 1963–1965 Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu esimehe asetäitja ja aastatel 1965–1979 Eesti NSV toiduainetetööstuse minister. Aastatel 1979–1984 oli ta Eesti TA Majanduse Instituudi juhtivteadur. Aastatel 1971–1980 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VIII ja IX koosseisu saadik, aastatel 1966–1981 EKP Keskkomitee liige. 1977 – Eesti NSV teeneline tööstustöötaja 2002 – Valgetähe V klassi teenetemärk Tema poeg on matemaatik ja arvutiteadlane Jaak Tepandi, teine poeg on näitleja Tõnu Tepandi. Jaan Jaagu p. Tepandi, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 175 Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 527. Nekroloog. Postimees, 29. detsember 2004 Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
AS Tallinna Lennujaam

AS Tallinna Lennujaam on Eesti Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi haldusalas olev lennundusettevõte, mis haldab Tallinna, Tartu, Pärnu, Kuressaare, Kärdla, Kihnu ja Ruhnu lennujaama. 1991. aastal reorganiseeriti Aerofloti Eesti filiaal Eesti Vabariigi Transpordi- ja Sideministeeriumile alluvaks riigiettevõtteks "Eesti Lennuliinid" ning 1992. aastal moodustati sellest iseseisvad üksused riigiettevõte "Eesti Lennujaamad" ja riiklik aktsiaselts "Eesti Lennuliinid". 1. juunist 2019 on ettevõtte juhatuse esimees Riivo Tuvike. Varem on selles ametis olnud Rein Loik (kuni 2016) ja Piret Mürk-Dubout (2016–2019). https://web.archive.org/web/20130225080444/http://www.tallinn-airport.ee/aboutcompany/tutvustus (vaadatud 11.03.2013) EE 12. köide, 2003: 554. Eesti Tsiviillennunduse Tootmiskoondis, 1944-1991, The National Archives of Estonia, ERA.R-2045 Tallinna lennujaama uueks juhiks saab Riivo Tuvike. ERR Uudised, 08.05.2019. Aktsiaseltsi koduleht (vaadatud 11.03.2013) Ettevõtte taustainfo
Ortiglieto järv

Ortiglieto järv (itaalia keeles Lago di Ortiglieto) on veehoidla Liguuria-Apenniinides Loode-Itaalias Liguuria ja Piemonte maakonnas Genova ja Alessandria provintsis. Järve kallastel asuvad Rossiglione ja Molare. 280 meetri kõrgusel merepinnast asuva veehoidla rajamist alustati 1917. aastal. Orba jõele püstitati kaks paisu, 45 ja 15 meetri kõrgune. 1935. aasta 13. augusti paduvihma järel purunes pisem, 15 meetri kõrgune pais. Orba tõusis üle kallaste ning pühkis oma teelt tammid, sillad ja ehitised. Kõige enam sai kannatada Ovada piirkond. Hukkus 111 inimest. Tänapäeval on veehoidla pindala varasemast märksa väiksem. Renzo Bottero. L'onda che travolse Ovada, crollò una diga e morirono 111 persone, da «La Stampa - Alessandria». 13. august 1998, lk 3. Ortiglieto katastroof saidil molare.net (itaalia keeles)
Giacopiane järv

Giacopiane järv (itaalia keeles Lago di Giacopiane) on veehoidla Loode-Itaalias Liguuria maakonnas Genova provintsis Borzonascas. Mõnesaja meetri kaugusel kagus asub pisem veehoidla Pian Sapeio. 1012 meetri kõrgusel merepinnast asuv veehoidla rajati 1920. aastatel.  Giacopiane järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Järve koduleht (itaalia keeles)
AS Pärnu Õlu

AS Pärnu Õlu oli Eesti õlletootmisettevõte, mis asutati 1991. aastal. Pärnu õlletehas tegutses aadressil Suur-Jõe tänav 10/12, Pärnu. Ettevõtte luges oma eelkäijaks 1879. aastal Eduard Bliebernichti Pärnusse rajatud pruulikoda. Algaastatel ei saavutanud tehas loodetud edu, kuna tehnoloogia pargi uuendamine võttis rohkem aega ja ressursse kui loodeti. 2002. aasta seisuga töötas õlletehase 15% võimsusega ja müüki ei toimunud.[viide?] Aastatel 2002–2005 oli AS Pärnu Õlu juhatuse esimees ja tegevdirektor Kalev Männe. Enne teda juhtis õlletehast Endel Varelt. Männe juhtimise ajal õlletehase müük suurenes varasemaga võrreldes,[viide?] ning hakati tootma siirupeid, limonaade, siidrit, kalja, longdrink '​i ja mineraalvett. 2003. aastal oli ligi 60% Eesti siirupi turust Pärnu Õlle käes. Ka õlle sortiment muutus. Suurimad eksporditurud olid Baltimaad, Soome ja Saksamaa. Üle poole toodangust suudeti eksportida. 2005. aastal vahetus õlletehase omanik, kui Charlie Viikberg müüs oma osaluse AS Pärnu Õlletehases Ösel Foodsi endise enamusaktsionäri Carl-Erik Sundbladi firmale CES Holdingule. Osapooled müügihinda ei soostunud avalikustama, aga Charlie Viikberg vihjas, et ettevõtte turuväärtus oli selgelt tõusnud võrreldes Pärnu Õlle ostu ja müügi hinda. Männe asemele tuli direktoriks Aivo Varem. 2006. aastal sai ettevõtte nimeks Puls Brewery AS ja 2008. aastal AS Riverside Brewery. 2009. aastal kuulutati välja ettevõtte pankrot. EE 12. köide, 2003: 448. "Pärnu Õlu pole lubatud edu saavutanud". 15. aprill 2004.[alaline kõdulink] "EPL: Pärnu õlletehas alustas uuesti limonaaditootmist". Äripäev. Vaadatud 26. märtsil 2023. "Pärnu õlletehas vähendab õllesorte". Ärileht. Vaadatud 26. märtsil 2023. "Pärnu õlu toodab Saksamaa turule Vene märjukest". 29. detsember 2003. "Pärnu Õlu omanikuks sai Soome ärimees". Äripäev. Vaadatud 26. märtsil 2023. "Pärnu õlletehas sai Tallinnast juhataja". AS Riverside Brewery (10248209) Kohus kuulutas välja endise Pärnu õlletööstuse pankroti
AS Pärnu Sadam

AS Pärnu Sadam on ettevõte, mis haldab Pärnu sadamat. Ettevõtte tegevusvaldkonnad on veel nt sadama laevaliikluse korraldamine, stividorteenuste osutamine. Ettevõtte aktsionärid on 50% osalusega nii AS Transcom kui AS A&O[küsitav][viide?] https://web.archive.org/web/20140628044817/http://www.transcom.ee/parnusadam.html (vaadatud 20.06.2016) EE 12. köide, 2003: 448. Pärnu Sadama koduleht Aktsiaseltsist ettevõtte TransCom kodulehel (vaadatud 13.03.2013)
La Plata maakond

La Plata maakond (La Plata County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°29' N, 107°85' W. Maakonna halduskeskus on Durango. Maakonna pindala on 4403 km². Veepindala on 20 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 51 334. Aastal 2000 oli elanikke 43 941. La Plata maakond on saanud nime La Plata jõe ja La Plata mägede järgi. "La plata" tähendab hispaania keeles 'hõbe'. San Juani maakond (Colorado) (põhjas) Hinsdale'i maakond (kirdes) Archuleta maakond (idas) San Juani maakond (New Mexico) (lõunas) Montezuma maakond (läänes) Dolorese maakond (loodes) Bayfield Bondad Breen Durango Falfa Gem Village Hermosa Hesperus Ignacio Oxford Redmesa Tiffany La Plata maakonnas oli 43 941 inimest, 17 342 leibkonda ja 10 890 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 10 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 20 765 (keskmine tihedus 5/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 87,31% põlisameeriklasi 5,78% aasialasi 0,40% mustanahalisi 0,31% Vaikse ookeani saarte rassist 0,05% teistest rassidest 3,90% kahest või mitmest rassist 2,25% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 10,40%. 17 342 leibkonna seas oli 29,60% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 49,90% koos elavaid abielupaare; 8,70% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 37,20% neid, mis ei olnud perekonnad. 24,80% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 6,10% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,43 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,92 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 22,70% alla 18-aastasi; 13,90% 18–24-aastasi; 29,00% 25–44-aastasi; 25,10% 45–64-aastasi; 9,40% üle 65-aastasi. Ea mediaan oli 36 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 103,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 103,10 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 40 159 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 50 446 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 32 486 dollarit, naistel 24 666 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 21 534 dollarit. 11,70% elanikkonnast ja 6,70% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 9,30% alla 18-aastasi ja 7,70% üle 65-aastasi. San Juani metsakaitseala Weminuche Wilderness 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. La Plata maakonna koduleht (inglise keeles)
Osiglia järv

Osiglia järv (itaalia keeles Lago di Osiglia) on veehoidla Loode-Itaalias Liguuria maakonnas Savona provintsis Osiglias. 3 kilomeetri pikkune ning 13 miljoni kuupmeetrise mahuga järv on Savona provintsi suurim järv. 637 meetri kõrgusel merepinnast asuv veehoidla rajati aastatel 1937–1939. Paisu pikkus on 200 meetrit. Veehoidla rajamise käigus vee alla jäänud hoonete ja kiriku varemeid on näha umbes iga kümne aasta tagant, kui järv hooldustööde tegemiseks veest tühjaks lastakse. http://www.ors.regione.lombardia.it/publish_bin/C_2_ContenutoInformativo_1124_ListaAllegati_Allegato_14_All_Allegato.pdf Regione Lombardia  Osiglia järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Marie Boas Hall

Marie Boas Hall (18. oktoober 1919 – 23. veebruar 2009) oli Ameerika Ühendriikide teadusajaloolane, kes uuris varauusaegse teaduse ajalugu, keskendudes peamiselt teadusrevolutsiooni aegsele Suurbritanniale ja Londoni Kuninglikule Seltsile. Koos oma abikaasa Alfred Rupert Halliga pälvis ta 1981. aastal Teadusajaloo Seltsi (History of Science Society]) tähtsaima autasu, George Sartoni medali. "The scientific renaissance, 1450-1630" ISBN 0-486-28115-9 "Henry Oldenburg: Shaping the Royal Society" ISBN 0-19-851053-5 "Nature and Nature's Laws. Documents of the Scientific Revolution" "Promoting Experimental Learning: Experiment and the Royal Society, 1660-1727" ISBN 0-521-89265-1 "All Scientists Now: The Royal Society in the Nineteenth Century" ISBN 0-521-89263-5 "The mechanical philosophy" Nekroloog The Times, 20. märts 2009
AS Rakvere Lihakombinaat

AS Rakvere Lihakombinaat (lühend RLK) on Rakvere lähedal Roodevälja külas tegutsev lihatöötlemisettevõte. Ettevõtte tuntuim kaubamärk on Rakvere. Rakvere Lihakombinaadil kui emaettevõttel on 3 tütarettevõtet (2 neist Balti riikides), Viljandi lähedal asuv seakasvatusfarm Ekseko. Rakvere Lihakombinaadis töötab u 900 ja selle tütarettevõtetes u 300 inimest. Rakvere Lihakombinaadi toodangut eksporditakse näiteks Lätti, Leetu, Venemaale, Saksamaale, Poolasse, Rootsi, Kreekasse. Ettevõtte eelkäijaks peetakse 1890. aastal Rakveres tööd alustanud tapamaja, mis aastal 1944 ühines Baumani ja Schenkeli vorstitööstusettevõttega. Nende baasil moodustati lihakombinaat. Aastal 1963 liideti lihakombinaadiga Kohtla-Järve ja Narva lihakombinaat. Rakvere Lihakombinaadi uus tootmiskompleks avati 10. augustil 1990. Aastal 1995 RLK erastati. 1996. aastal sai ettevõte seakasvatusfarmi AS Ekseko enamusosaluse ning Eksekost sai Rakvere Lihakombinaadi tütarettevõte. Laienemine jätkus 1997. aastal, mil uuteks tütarettevõteteks said Rīgas Miesnieks Lätis ja Klaipedos Maisto Produktai Leedus. 1997. aastal hakati AS Rakvere Lihakombinaadi aktsiatega kauplema Tallinna börsil. 2006. aastal aktsiate noteerimine börsil lõpetati seoses aktsiate ülevõtmisega HK Ruokatalo (hilisem HKScan) poolt. 2013. aastal läks AS Rakvere Lihakombinaat samuti HKScani kontserni kuuluva Talleggi alluvusse. Mõlemat ettevõtet juhtis Teet Soorm. http://www.rlk.ee/et/ettevottest/kontaktandmed http://www.rlk.ee/et/ettevottest (vaadatud 11.03.2013) EE 12. köide, 2003: 467. Rakvere Lihakombinaat lõpetab aktsiate noteerimise börsil, ERR uudised, 27. september 2006 Rakvere Lihakombinaat läks Talleggi alluvusse, Virumaa Teataja, 27.01.2013 Rakvere Lihakombinaadi koduleht (vaadatud 13.03.2013)
Durango (Colorado)

Durango on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, La Plata maakonna halduskeskus ja suurim linn. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 16 887. Aastal 2000 oli elanike arv 13 922. Ametlikult rajati linn 27. aprill 1881. Linn on nime saanud Hispaania linna Durango nimest. Sõna Durango tuleneb baskikeelsest sõnast Urango, mis tähendab 'veelinn'. Durango on ajaloolise Durango ja Silvertoni Kitsarööpmelise Raudtee lõpp-punkt. Durango koduleht
La Plata mäed

La Plata mäed on väike mäeahelik USA-s Colorado osariigi edelaosas, osa San Juani mägedest. Kõrgeim tipp on Hesperus Mountain (4033 m).
Rein Kelpman

Rein Kelpman (sündinud 13. aprillil 1960 Tartus) on eesti maalikunstnik. Rein Kelpman lõpetas 1979. aastal Tallinnas keskkooli ja töötas seejärel 1987. aastani reklaamibüroos kunstnikuna. Maalikunstnikuna on ta autodidakt. Ta on olnud Eesti Kunstnike Liidu liige 1986. aastast, mil tema looming oli esmakordselt väljas Tallinnas (Tallinna Kunstihoone Galeriis). 1987. aastast elab Rein Kelpman Tallinnas vabakutselise kunstnikuna. Paljudel tema maalidel on kubistlikke elemente, tema teoseid on sageli võrreldud Paul Klee loominguga. Rein Kelpman on teinud ligi nelikümmend isikunäitust ja osalenud üle kahekümne korra grupinäitustel. Suurem osa tema näitusi on olnud Eestis (Tallinnas, Tartus, Pärnus, Viljandis, Võrus), 1989. aastal võis tema loominguga tutvuda esmakordselt aga juba ka Saksamaal. Näitus oli väljas Berliinis Köpenicker Bank'is. Hiljem on Kelpmani teoseid esitletud mitut puhku Helsingis (1990, 1991, 1995), kus kunstnik on ajutiselt elanud. Näitusi on olnud ka Rootsis (1992), korduvalt Saksamaal (1994, 1998), Lätis (2000) ja 2006. aastal ka Austrias. 1984 Eesti Kunstnike Liidu noortekoondise aastapreemia 1986 Balti Noorte Kunstnike Triennaali eriauhind 1989 Tallinna linnakujunduse aastapreemia supergraafika eest vanalinnas 1991 II Balti Noorte Kunstnike Triennaali eriauhind 1993 Eesti Kultuurifondi aastapreemia 1995 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia (personaalnäitused galeriis Vaal ja Tartu Kunstimuuseumis) 2010 Ajakirja Akadeemia kunstiauhind Ants Juske: Kelpmanist. – Vikerkaar 1991, nr. 11, lk 55. Ants Juske: Kelpmanist. – Vikerkaar 1991, nr. 11, lk 54–55. Kelpman. Tallinn: Varrak 2003. ISBN 9985-3-0687-2. Jüri Ööbik: Noortekunst ja Rein Kelpman. – Vikerkaar 1986, nr. 2, lk 50–52. Galerii Haus, kaasaegne kunst
Farmi Piimatööstus

Aktsiaselts Farmi Piimatööstus (varem Maag Piimatööstus ja Hea Meier AS) on aastal 2003 asutatud piimatoodete tootmise ja turustamisega tegelev ettevõte, AS-i Maag Grupp tütarettevõte. AS Farmi Piimatööstus kuulub Eesti toiduainekontserni Maag Grupp, kuhu kuuluvad ka näiteks Rannarootsi Lihatööstus ja Nigula Piim. AS Maag Piimatööstus loodi 2003. aasta oktoobris, kui Hea Meier AS omandas ühistu Jõhvi Piim varad. Jõhvi Piim oli loodud 1993. aastal, et erastada Kohtla-Järve piimakombinaat, mis tegutses juba 1963. aastast. Farmi kaubamärk pärineb juba 1999. aastast, mil selle võttis kasutusele Rakvere Piimatööstus (samuti asutatud 1963). Aastal 2007 omandas AS Maag Piimatööstus AS-i Rakvere Piim kõik aktsiad, samuti Farmi kaubamärgi. 2015. aasta algul muutis ettevõte nime, võttes uueks ärinimeks Farmi Piimatööstus AS. FARMI Piimatööstusest (vaadatud 14.12.2016) Maag Piimatööstusest saab Farmi Piimatööstus Farmi Piimatööstus AS-i pressiteade, 15.01.2015 Farmi Piimatööstuse koduleht