laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Iyad Ag Ghaly

Iyad Ag Ghaly (araabia keeles اياد اغ غالي‎, mõnikord kirjapilt Ag Ghali), tuntud ka kui Abū al-Faḍl (araabia keeles أبو الفضل‎), on tuareegi mässuline, kes tegutseb Mali Kidali piirkonnas. Ta on osalenud tuareegide ülestõusudes Mali valitsuse vastu alates 1980. aastatest, eriti aktiivne oli ta 1990. aastate alguses. Aastal 1988 asutas ta relvarühmituse Azawadi Vabastamise Rahvaliikumine. Tuareegide ülestõusude kõige hiljutisema vaatuse käigus 2012. aastal asutas ja juhtis ta islamistlikku rühmitust Ansar Dine. Ag Ghaly sündis aastal 1954 mõjukas ifogha hõimu peres. Kaasasündinud strateegilise mõtlemise oskuse pärast kutsuti teda väidetavalt Strateegiks. Aastatel 2005–2008 töötas ta Mali diplomaatilises korpuses Saudi Araabias. Beaumont, Peter (27. oktoober 2012), "The man who could determine whether the west is drawn into Mali's war", The Guardian, vaadatud 12. jaanuar 2012 Lecocq, Baz (2004), "Unemployed Intellectuals in the Sahara: Teshumara Nationalist Movement and the Revolutions in Tuareg Society", Popular Intellectuals and Social Movements: Framing Protest in Asia, Africa, and Latin America, Cambridge University Press, lk 90 "Mali: Report Profiles `Masters of the North". 20. aprill 2012. "إياد غالي: المجاهدون وأنصار الدين تعاهدوا على نصرة الشريعة وقتال الرافضين لها ("Iyad ag Ghaly: the Mujahideen and Ansar ad-Dîn committing themselves to uphold sharia and to fight those who reject it")", وكالة نواكشوط للأنباء (News Agency Nouagchott), 4. aprill 2012, originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2012, vaadatud 25. juulil 2019, وقال إياد غالي المكنى أبو الفضل (and Iyad Ag Ghaly, bearing the kunya Abū al-Faḍl, said...) "Rebels take Timbuktu as Mali junta 'restores' constitution", Times of India, 2. aprill 2012 Steve Metcalf (17. juuli 2012). "Iyad Ag Ghaly - Mali's Islamist leader". BBC News. Vaadatud 29. juuli 2012. North Africa: Holy Wars and Hostages - Aqim in the Maghreb, All Africa, 29. märts 2012 Soumaila Diarra (13. mai 2014). "Terrorism in West Africa: Violence Erupts as Wanted Jihadist Leader Returns". AFK Insider. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2015. Vaadatud 1. veebruar 2015. Your daily Muslim:Iyad Ag Ghaly, Your Daily Muslim, 11. märts 2013 Christopher Wise "The Jihad of Iyad Ag Ghali" (ingliskeelne loeng, Green College, UBC jaanuar 2019)
Viirapalu

Viirapalu on küla Võru maakonnas Antsla vallas. 2011. aastal avati eesotsas külavanem Alex Lepajõega spordiväljak. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Viirapalu külas avati spordiväljak". Võrumaa Teataja. 26.07.2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.07.2014.
Haraline harakalatv

Haraline harakalatv (Erysimum repandum) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Haraline harakalatv andmebaasis eElurikkus
Haraline ploomipuu

Haraline ploomipuu ehk harilik alõtša (Prunus cerasifera) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taime vilja nimetatakse alõtšaks. Eestis leidub harva metsistunult. Teda kasutatakse ploomipuu pookealusena. Sordid: Hessei – põõsasjas, lehed helerohelised, õied lumivalged; Lindsayae – noored punakat tooni lehed muutuvad hiljem rohelisteks, õied kahvaturoosad; Newport – põõsasjas, lehed väiksed, pronksjad, õied kahvaturoosad; Pissardii -  lehed punased kuni purpurjad, pungad roosad, õied valged, viljad punased. Eesti taimede määraja. 3. trükk. Tartu 2010. (Lk 166.) Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Haraline ploomipuu andmebaasis eElurikkus
Säre

Säre on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Küla põhjapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik. Annijärv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Haraline tuhkpuu

Haraline tuhkpuu (Cotoneaster divaricatus) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Haraline tuhkpuu andmebaasis eElurikkus
Harev kurereha

Harev kurereha (Geranium divaricatum) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik. Üheaastane, peente 30–60 cm kõrguste vartega rohttaim. Alumised varrelehed piirjoonelt viisnurkjad, kogu taim laiuvate pehmete karvadega. Õite kroonlehed 4–6 mm pikad, äraspidimunajad, pügaldunud tipuga. Taime on leitud Eestist paar korda tulnukana − 1908−1912 Võrust (Hans Hiir) ja 1940 Kihnust (Gustav Vilbaste). Talts, Silvia (1959). Eesti NSV floora, 3. kd. Tallinn: Eesti riiklik kirjastus. Lk 337-338. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Harev kurereha andmebaasis eElurikkus
Harilik aruputk

Harilik aruputk (Selinum carvifolia) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Harilik aruputk andmebaasis eElurikkus
Harilik elulõng

Harilik elulõng (Clematis vitalba) on tulikaliste sugukonda elulõnga perekonda kuuluv taimeliik. Eestis aiataimena, vahel metsistub. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Harilik elulõng andmebaasis eElurikkus
Harilik füüsal

Harilik füüsal (Physalis alkekengi) on maavitsaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab looduslikult Lõuna-Euroopast Lõuna- ja Ida-Aasiani. Kultuurtaimena kasvatatakse ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Harilik füüsal andmebaasis eElurikkus
Harjakas härghein

Harjakas härghein (Melampyrum cristatum) on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Harjakas härghein andmebaasis eElurikkus
Harksoomukas

Harksoomukas (Orobanche ramosa) on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Harksoomukas andmebaasis eElurikkus
Haruline linalehik

Haruline linalehik (Thesium arvense) on linalehikuliste sugukonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Eestis leitud väga haruldase tulnukana.[viide?] Haruline linalehik andmebaasis eElurikkus
Nestori Kaasalainen

Nestor Johannes (Nestori) Kaasalainen (14. veebruar 1915 Pyhäjärvi – 1. märts 2016 Sipoo) oli Soome poliitik, ta kuulus Maaliidu (Soome Keskerakonna) ridadesse. Ta sündis aastal 1915 Pyhäjärvil Viiburi läänis (praeguse haldusjaotuse järgi Priozerski rajoonis Leningradi oblastis). Ta oli aastani 1939 põllumees Pyhäjärvil Viiburi läänis, aastast 1945 Tyrvääs (asub praeguse haldusjaotuse järgi Vammala vallas). Aastatel 1945–1951 oli ta Maaliidu sekretär. Ta oli aastatel 1951–1972 Eduskunna liige. 27. maist 1966 kuni 21. märtsini 1968 oli ta põllumajandusminister Rafael Paasio esimeses valitsuses. 15. juulist 1970 kuni 28. veebruarini 1971 oli ta Ahti Karjalaineni teises valitsuses, 1. märtsist 1971 kuni 28. oktoobrini oli ta põllumajandus- ja metsandusminister Ahti Karjalaineni teises valitsuses. Tema vend Väinö Kaasalainen oli aastal 1944 Teine teede- ja avalike tööde minister Edwin Linkomiehe valitsuses. Nestori Kaasalainen eduskunna kodulehel (soome keeles)
Harvaõiene lõosilm

Harvaõiene lõosilm (Myosotis sparsiflora) on kareleheliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Harvaõiene lõosilm andmebaasis eElurikkus
Vana-Antsla

Vana-Antsla on alevik Võru maakonnas Antsla vallas. Asub Antslast põhjas. Seal on Vana-Antsla mõisaansambel, kus tegutses Antsla Sovhoostehnikum ja Vana-Antsla Kutsekeskkool. Aleviku elanike arv oli 215 (2005). Vana-Antsla vasallilinnus Vana-Antsla mõisa kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hatune kukehari

Hatune kukehari (Sedum villosum) on paksuleheliste sugukonda kuuluv taimeliik. Hatune kukehari andmebaasis eElurikkus
Hatune odrik

Hatune odrik (Taeniatherum crinitum) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hatune odrik andmebaasis eElurikkus
Henry enelas

Henry enelas (Spiraea henryi) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Henry enelas andmebaasis eElurikkus
Hiid-ogaputk

Hiid-ogaputk (Eryngium giganteum) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Hiid-ogaputk andmebaasis eElurikkus
Hiid-teeleht

Hiid-teeleht (Plantago maxima) on teeleheliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hiid-teeleht andmebaasis eElurikkus
Kikkaoja

Kikkaoja on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 6.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hiigel-elupuu

Hiigel-elupuu (Thuja plicata) on küpressiliste sugukonda kuuluv taimeliik. Põhja-Ameerikast pärit taime kasvatatakse ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hiigel-elupuu andmebaasis eElurikkus
Hiina pappel

Hiina pappel (Populus simonii) on pajuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hiina pappel andmebaasis eElurikkus
Hiiretõlkjas

Hiiretõlkjas (Euclidium syriacum) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hiiretõlkjas andmebaasis eElurikkus
Tuareegide ülestõus (1990–1995)

Aastatel 1990–1995 toimus erinevate tuareegide grupeeringute eestvedamisel Nigeris ja Malis ülestõus, mille eesmärgiks oli tuareegide elualadele autonoomia või koguni iseseisvuse saavutamine. Mäss toimus mõlema riigi jaoks rasketel aegadel: äsja oli kogu piirkonnas lõppenud 1980. aastate näljahäda ning sellele järgnenud pagulaskriis, nii Nigeris kui Malis oli probleeme poliitilise ebastabiilsuse ja tagakiusamisega. 1990. aastate ülestõus oli järjekordne jätk juba aastasadu kestnud tuareegide ülestõusude seerias. Nigeris kutsutakse seda ülestõusu vahel teiseks või kolmandaks tuareegide ülestõusuks, seda viidates 1914. aastal Ag Mohammed Wau Teguidda Kaoceni eestvedamisel Aïri mäestikus toimunud Kaoceni mässule ja 1911. aasta Ikazkazani Firhouni ülestõusule, mis jätkus 1916. aastal Malis. Tuareegide rändrahvas on episoodiliselt sõdinud "kohalike" kogukondade vastu põhimõtteliselt lakkamatult sellest ajast kui nad 7. ja 14. sajandi vahel Magribist emigreerusid. Mõned (kuid mitte kõik) tuareegidest soovisid iseseisvat tuareegide riiki ka pärast Prantsuse koloniaalajastu lõppu; kui soov iseseisvuda segunes valitsusvastase rahulolematusega, puhkes Põhja-Malis mäss ka 1963. aastal. Tuareegide ülestõus (1962–1964) Tuareegide ülestõus (2007–2009) Tuareegide ülestõus (2012) See Samuel Decalo. Historical Dictionary of Niger. Scarecrow Press, London and New Jersey (1979). , listings for Rebellion, Tuareg, Kaocen Revolt. Lt. Col. Kalifa Keita Conflict and conflict resolution in the Sahel http://permanent.access.gpo.gov/lps12312/carlisle-www.army.mil/usassi/ssipubs/pubs98/tuareg/tuareg.pdf Baz Lecocq (2004). Unemployed Intellectuals in the Sahara: The Teshumara Nationalist Movement and the Revolutions in Tuareg Society. International Review of Social History, 49, lk 87–109 Cartogracy: Tuareg Independence Movement "'Tuareg rebels' leave Mali towns", BBC, 24. mai 2006
195

195. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad - 190. aastad - 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad Aastad: 190 191 192 193 194 - 195 - 196 197 198 199 200 ... ... ...
Hiiretudrik

Hiiretudrik (Myagrum perfoliatum) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. [1], eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hiiretudrik andmebaasis eElurikkus
Hilistoomingas

Hilistoomingas (Prunus serotina) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Hilistoomingas andmebaasis eElurikkus
Himaalaja jalgleht

Himaalaja jalgleht (Podophyllum hexandrum) on kukerpuuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Himaalaja jalgleht andmebaasis eElurikkus
Hispaania kukehari

Hispaania kukehari (Sedum hispanicum) on paksuleheliste sugukonda kuuluv taimeliik. Eestis neofüüdina, harva. Hispaania kukehari andmebaasis eElurikkus
196

196. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad - 190. aastad - 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad Aastad: 191 192 193 194 195 - 196 - 197 198 199 200 201 ... ... ...
Département du Renseignement et de la Sécurité

Département du Renseignement et de la Sécurité (DRS; araabia keeles دائرة الإستعلام والأمن, eesti keeles Luure- ja Julgeolekuamet) oli Alžeeria riiklik luureagentuur. Agentuuri eelkäija sai alguse juba riigi vabadussõja ajal. Aastal 2016 otsustas president Abdelaziz Bouteflika DRS-i kinni panna ning asendada Direction des services de sécurité'ga. Chikhi, Lamine (16. juuni 2016). "Algeria's Bouteflika dissolves DRS spy unit, creates new agency: sources". Reuters. Vaadatud 16. juuni 2017.
Knaap

Knaap ehk klamp on vastassuunaliste haaradega seadis köie või nööri (veesõiduki otsa või liini) kinnitamiseks. Knaape kasutatakse peamiselt veesõidukitel, kuid ka lipumastidel. Veesõidukitel on knaabid kasutusel peamiselt sildumiseks (pigem väiksem veesõiduk) või taglase süsteemide kasutamiseks. Knaabile seotakse nöör (laeva ots, liin) kaheksatena. Sidumist alustatakse kiibist, klüüsist, plokist või muust suunavast kohast kaugemale jääva haara või külje alt. Knaabile seotud ringi ehk välpa nimetatakse lengiks. Kindlaks pidamiseks on mõistlik siduda vähemalt 2-3 lengi ja viimane leng lõpetada otsalukuga. Purjelaeval võib olla ka 1-haarne knaap ehk sõrmknaap. Pollar Naagel Kiip Mereviki
Hõbemaran

Hõbemaran (Potentilla argentea) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hõbemaran andmebaasis eElurikkus
Hilisgootika

Hilisgootika on gootika viimane periood, mis hõlmab 15. ja 16. sajandit. Hilisgootikale omase leekestiili kujunemine algas Prantsusmaal juba 14. sajandil (hiline gothique rayonnant, gothique flamboyant), samuti Inglismaal (perpendikulaarstiil). Hilisgootika elemente leidub Põhjamaade ja Vana-Liivimaa arhitektuuris renessansi elementidega samal ajal, veel iseloomulikum on see Tšehhi (Jagelloonide gootika), Austria, Baierimaa ja Inglismaa (tuudorstiil) 15. ja 16. sajandi ehitistele. Ehitiste plaan ja ülesehitus jäävad põhijoontes endiseks, kuid ilmneb püüd suurema lihtsuse poole ruumi põhiplaanis. Muutused puudutavad enim ehituslikke üksikasju ja dekoori. Sageli kujundatakse võlvlagedesse arhitektuuriliselt kandvate roiete kõrvale puhtdekoratiivse iseloomuga kõrvalroideid, nii et tekivad keerukad täht-, võrk- ja lehvikvõlvid, millel tihti on ka suured allarippuvad päiskivid (ripp-päis). Sammastel ja piilaritel puuduvad kapiteelid ja roided kasvavad katkematult välja piilaritest, millele mõnikord on antud keerduv, tordeeritud kuju. Tavalise teravkaare kõrvale ilmub mitmesuguseid lamedaid kaari: korvkaar, lameda kujuga kiilkaar ehk eesliselgkaar, lame teravkaar ehk tuudorkaar. Kiriku sisearhitektuuris jäetakse tihti ära trifoorium, nii et arkaadi kohal algab kohe valgmik. Aknad on enamasti väga laiad, rikkaliku ehisraamistikuga, milles kolmik-, nelik- ja hulksiirumotiivide asemel või kõrval on kalasiirikuist ja kalapõiemotiividest võrgustik. Kõik vormid ja detailid on kujundatud väga rikkaliku ja mitmekesise dekooriga – viilud, tornikesed, ehisviilud, balustraadid, nišid, veesülitid, arvukad skulptuurkaunistused –, nii et terve hoone võib olla üleni kaetud rahutu ja detailiderohke kivipitsiga, ent dekoratiivne toredus jätab tagaplaanile varasemaid gootika perioode iseloomustanud arhitektoonilise selguse. Basiilikate kõrvale ja asemele kerkib üha rohkem kodakirikuid. Rahvusvaheline gootika Saksa erigootika Perpendikulaarstiil Manuelism V. Vaga. Üldine kunstiajalugu. Tallinn, 1999
Hõbepappel

Hõbepappel (Populus alba) on pajuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hõbepappel andmebaasis eElurikkus
Hõbepärn

Hõbepärn (Tilia tomentosa) on kassinaeriliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on ohustatud liigina kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hõbepärn andmebaasis eElurikkus
Hõlmine iminõges

Hõlmine iminõges (Lamium amplexicaule) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hõlmine iminõges andmebaasis eElurikkus
197

197. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad - 190. aastad - 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad Aastad: 192 193 194 195 196 - 197 - 198 199 200 201 202 19. veebruar – toimus Lugdunumi lahing, kus Septimius Severuse väed purustasid võimu usurpaatori Clodius Albinuse väed praeguse Lyoni all ... 19. veebruar – Clodius Albinus, Vana-Rooma vastukeiser
Hõlmine pueraaria

Hõlmine pueraaria (Pueraria montana) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Hõlmine pueraaria andmebaasis eElurikkus
Hulgalehine lupiin

Hulgalehine lupiin ehk hulgalehine hundiuba (Lupinus polyphyllus) on lupiini ehk hundioa perekonda kuuluv liblikõieline taimeliik. Eestis on hulgalehine lupiin võõrliik, mis laieneb invasiivselt. Keskkonnaministeerium (juuni 2009). "Tavalisemad soontaimedest võõrliigid Eestis" (PDF). Vaadatud 09.04.2020. Hulgalehine lupiin andmebaasis eElurikkus
Hunnitu robiinia

Hunnitu robiinia (Robinia neomexicana, sün. Robinia luxurians) on liblikõieliste sugukonda robiinia perekonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse kategoorias "Mittehinnatav", sest tegemist on võõrliigiga. Meil kultiveeritult harva, metsistunult haruldane. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hunnitu robiinia andmebaasis eElurikkus
Hunnitu vaak

Hunnitu vaak (Inula magnifica) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Hunnitu vaak andmebaasis eElurikkus
Sikakurmu

Sikakurmu on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal asus küla Tartu maakonnas Meeksi vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Idamagun

Idamagun (Papaver orientale) on magunaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on ohustatud liigina kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Idamagun andmebaasis eElurikkus
Ida-mariõunapuu

Ida-mariõunapuu (Malus baccata) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ida-mariõunapuu andmebaasis eElurikkus
Idaoblikas

Idaoblikas (Rumex stenophyllus) on tatraliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Idaoblikas andmebaasis eElurikkus
Ida-suitsrohi

Ida-suitsrohi (Conringia orientalis) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Ida-suitsrohi andmebaasis eElurikkus
Incheon

Incheon (ka Inch'ŏn) [intšheon] on keskalluvusega linn Lõuna-Koreas. Linn on kokku kasvanud Souliga, kuid on halduslikult omaette üksus. Linn on tuntud suure ja uue lennujaama poolest, mis on suurim Lõuna-Koreas. Linn asub mandril, kuid uus lennujaam asub linnast eemal, saartel. Lennujaama rajamisel ühendati Yeongjongi saar ja Yongyu saar. Incheoni elanike arv on 2 596 000 (2002). Linna suurim mägi on Manisan (469 m). Linna varasem nimi oli Michuhol ja asula rajati Manisani jalamile juba umbes 500 eKr. Provintsi õigustega linnaks sai Incheon 1995. aastal. Burbank, USA (1961) Philadelphia, USA (1983) Anchorage, USA (1986) Kitakyūshū, Jaapan (1988) Tianjin, Hiina (1993) Hải Phòng, Vietnam (1997) Panamá, Panama (2000) Tel Aviv, Iisrael (2000) Aleksandria, Egiptus (2000) Honolulu, USA (2003) Chongqing, Hiina (2007) Mérida, Mehhiko (2007) Kolkata, India (2007) Manila, Filipiinid (2008) https://kosis.kr/eng/statisticsList/statisticsListIndex.do?menuId=M_01_01&vwcd=MT_ETITLE&parmTabId=M_01_01&statId=1962001&themaId=#SelectStatsBoxDiv Linna koduleht
Vojvodina

Vojvodina on autonoomne piirkond Serbia koosseisus. Vojvodina etniline koosseis 2002: serblasi 1 321 807 (65,05%) ungarlasi 290 207 (14,28%) slovakke 56 637 (2,79%) horvaate 56 546 (2,78%) jugoslaavlasi 49 881 (2,45%) montenegrolasi 35 513 (1,75%) rumeenlasi 30 419 (1,50%) määratlemata 55 016 (2,71%) lisaks muud, väiksemaarvulised Vojvodina jaguneb seitsmeks ringkonnaks: Kesk-Banati ringkond Lõuna-Bačka ringkond Lõuna-Banati ringkond Lääne-Bačka ringkond Põhja-Bačka ringkond Põhja-Banati ringkond Sremi ringkond http://www.vojvodina.com/ Vojvodina administratsioon
Aura jõgi

Aura jõgi (soome keeles Aurajoki, rootsi keeles Aura å) on jõgi Soomes Päris-Soome maakonnas. Jõgi saab alguse Oripää vallas, lookleb läbi Pöytyä, Aura ja Lieto valla ning suubub Saaristomerre keset ajaloolist Turu linna. Üheteistkümne kärestikuga jõgi on umbes 70 km pikk, selle valgla laiub 885 km² territooriumil ja vooluhulk on 7 m³/s. Jõe kallastel on täheldatud inimasustusi, mis on ligi 6000 aastat vanad.  Aura jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Idatatar

Idatatar (Fagopyrum tataricum) on tatraliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Idatatar andmebaasis eElurikkus
Ida-unilook

Ida-unilook (Sisymbrium orientale) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Ida-unilook andmebaasis eElurikkus
Ida-varesjalg

Ida-varesjalg (Consolida orientalis) on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Ida-varesjalg andmebaasis eElurikkus
Iisop-lurssvili

Iisop-lurssvili (Corispermum hyssopifolium) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Iisop-lurssvili andmebaasis eElurikkus
Iisop-puhmikmalts

Iisop-puhmikmalts (Bassia hyssopifolia) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Iisop-puhmikmalts andmebaasis eElurikkus
Aravu

Aravu on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal asus küla Tartu maakonnas Meeksi vallas. Aravult on pärit Vaino Vahing. Aastal 2008 asfalteeriti teelõik Lääniste – Rasina – Meeksi vallamaja mis kulgeb ka läbi Aravu. "Rahvaste Sõprus" Aravu rahvamaja Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
India ebamaasikas

India ebamaasikas (Duchesnea indica) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) India ebamaasikas andmebaasis eElurikkus
Jaani-õnnehein

Jaani-õnnehein (Erigeron acer) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Jaani-õnnehein andmebaasis eElurikkus
Jaapani pähklipuu

Jaapani pähklipuu (Juglans ailantifolia) on pähklipuuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Kasvab Jaapanis, Koreas, Sahhalinil. Mujal ilupuuna. Jaapani pähklipuu andmebaasis eElurikkus
Jäik harakalatv

Jäik harakalatv (Erysimum marschallianum) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Liik on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Jäik harakalatv andmebaasis eElurikkus