laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lühhike öppetus

Lühhike öppetus (Lühike õpetus) oli esimene eesti keeles ilmunud perioodiline väljaanne. Ilmus aastatel 1766–1767 Põltsamaal Peter Ernst Wilde väljaandel. Lühhikeses öppetuses kirjeldati lihtsaid meditsiinilisi abinõusid, mida ka talupojad võisid kasutada. Esimese vihiku täielik pealkiri oli: Lühhike öppetus mis sees monned head rohhud täeda antakse, ni hästi innimeste kui ka weiste haigusse ning wiggaduste wasto, et se kellel tarwis on, woib moista, kuida temma peab nou otsima ning mis tulleb tähhele panna igga haigusse jures. Selle körwas on weel muud head nouud, öppetussed ning maenitsussed leida, keik meie Eesti ma rahwa kassuks ning siggidusseks üllespantud. Alates teisest jaost ilmus pealkiri lühemal kujul: Lühhikesse õppetusse mis sees monned head rohhud ning nouud teäda antakse, teine tük. Ilmus kord nädalas, igal numbril ("tükil") oli 4 lehekülge ning kokku ilmus 41 numbrit. Wilde saksakeelsed tekstid tõlkis eesti keelde August Wilhelm Hupel. 25 esimest numbrit tõlgiti ka läti keelde: "Latweeschu Ahrste" (uues läti kirjaviisis Latviešu Ārste, tõlkijaks oli praost J. Lange, trükiti samuti Põltsamaal 1768). Lühhikest öppetust peetakse üldiselt esimeseks eestikeelseks ajakirjaks. Mõned allikad kirjeldavad seda hoopis kui 41 osas ilmunud raamatut. Esimeseks eestikeelseks ajaleheks peetakse 1806 ilmunud Tarto maa rahva Näddali-Lehte. Arsti ramat nende juhhatamisseks kes tahtwad többed ärraarwada ning parrandada Aino Valmet, "Lühhike öppetus" keelelisest küljest, Keel ja Kirjandus, 1966, nr 11, lk 683–688 Helgi Vihma, Eesti esimese teadusliku sõnaraamatu eelkäijast, Kodumurre, 1972, nr 10/11, lk 53–55 Veel A. W. Hupeli osast esimeses eestikeelses ajakirjas. Läbi kahe sajandi, Juhan Peegel. Tallinn, 1971, lk 7–10 H. Normann, Märkusi esimesest Eesti arstilis-tervishoiulisest ajakirjast, Eesti Arst, 1926, nr 12, lk 428–432 Põltsamaal ilmus kordustrükk esimesest eestikeelsest ajakirjast Postimees 10. märts 2009 "Lühhikese öppetuse" täistekst Rahvusraamatukogu digiarhiivis "Lühhikese öppetuse" tekst TÜ vana kirjakeele korpuses Esimene samm: 230 aastat tagasi hakkas ilmuma esimene eestikeelne ajakiri Postimees 26. nov 1996
Kevad, suvi, sügis, talv... ja taas kevad

"Kevad, suvi, sügis, talv... ja taas kevad" (korea keeles 봄여름가을겨울그리고봄 /"Bom yeoreum gaeul gyeoul geurigo bom"/) on Lõuna-Korea režissööri Kim Ki-duki 2003. aastal esilinastunud draamafilm. Film on võitnud filmifestivalidelt auhindu.[viide?]
Axel von Freytagh-Loringhoven

Axel August Gustav Johann Freiherr von Freytagh-Loringhoven (1. detsember 1878 Kuressaare – 28. oktoober 1942 Breslau) oli saksa jurist ja poliitik. Oli pärit kuulsast baltisaksa perekonnast. Õppis Tartu ja Müncheni ülikoolides. 1918. aastast tegutses Breslau ülikoolis rahvusvahelise õiguse alal. Oli Weimari vabariigi põhiseaduse kritiseerija. Axel von Freytagh-Loringhoven oli korporatsiooni Livonia vilistlane. Axel von Freytagh-Loringhoven abiellus 1910. aastal Berliinis vabapreili Ulla von Puttkameriga (1884–1922), kes oli Preisi rittmeistri ja politseimajori Erich von Puttkameri ja Sophie von Blücheri tütar. Abielust sündisid Inge Sophie Mary Elisabeth von Freytagh-Loringhoven (sünd. 1911) ja Helga Erika Friederika Theodora von Freytagh-Loringhoven (sünd. 1919). Hiljem abiellus Axel von Freytagh-Loringhoven 1933. aastal Breslaus vabapreili Luise von Stackelbergiga (1882–1934), kes oli Tumala mõisniku Gustav von Stackelbergi ja Marie von Buhrmeisteri tütar. Вступление наследника в обязательства и права требования наследователя по остзейскому праву 1905 Die Krisis des baltischen Deutschtums 1906. (Deutsche Monatschrift für das gesamte Leben der Gegenwart, Februar 1906 Heft 5.) Наследование в крестьянской недвижимости по германскому праву. Том 1, Исторические основы 1910 Geschichte der russischen Revolution, 1919 1921; Die Weimarer Verfassung in Lehre und Wirklichkeit, München 1924. Die Satzung des Völkerbundes, 1926 Deutschlands Außenpolitik 1933-1941, 10. Auflage, Berlin 1942. Axel von Freytagh-Loringhoven veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust Link Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust Link
Medex päevakirurgia erakliinik

Medex päevakirurgia erakliinik on Tartus asuv kliinik, mis osutab ambulatoorset ja lühiajalist statsionaarset arstiabi. Medexis võtavad vastu järgmised eriarstid: Ortopeed Naha- ja suguhaiguste arst Naistearst Silmaarst Taastusravi Gastroenteroloog Südamearst Ultraheliarst Nina-kõrva-kurguarst (LOR) Veresoontekirurg Neuroloog Medex päevakirurgia erakliiniku koduleht
Stigma Erakliinik

Stigma Erakliinik on ambulatoorset arstiabi osutav kliinik Tartus. Stigma Erakliiniku koduleht
Tamme Erakliinik

Tamme Erakliinik on ambulatoorset arstiabi osutav kliinik Tartus. See asub Tammelinnas aadressil Kungla 40. Tamme Erakliiniku koduleht
Kolmisruse

Kolmisruse (Bidens tripartita) on taimeliik korvõieliste sugukonna ruskme perekonnast. Rahvapäraseid nimetusi: ruskmed, kakshammas, tigane, porilill, oja kold. Lisaks sellele on olemas ajalooline rahvapärane nimetus "kolmisroos" . Väga laia levilaga liik: kasvab peaaegu kogu Euroopas, Lääne- ja Ida-Siberis, Kaug-Idas, Ida- ja Ees-Aasias, Põhja-Ameerikas ja Austraalias. Kasvab niiskel pinnasel, võib niisketel savipõldudel umbrohuks muutuda. Taim hästi kasvab ka Eestis ning ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja. Kolmisruse on kollakasroheline harunev taim, millel on vastakud lehed. Ülemised lehed on lihtsad, alumised kolmest osast koosnevad. Kollased väikesed õied on korvõisikuis, mis on kuni sentimeetrise läbimõõduga. Õisikud koosnevad valdavalt putkõitest ja harva võib õisiku servas leida mõnda keelõit. Putkõites on nii emakad kui tolmukad, aga keelõites ainult emakad. Taime seemnised sarnanevad päevalilleseemnetega – värvilt tumepruunid ja läikivad. Seemniste tipul on paar-kolm harjast, mille küljes asuvad väikesed kidakesed aitavad viljadel loomade karva külge haakuda. Taimel on narmasjuurestik. Taime kõrgus on tavaliselt 15...75 cm piirides. Kolmisruse lehed sisaldavad rohkesti karoteeni ja mitmesuguseid parkaineid ning on osutunud tõhusaks laste diateesi ravimisel. Tugeva põletiku- ja allergiavastase toimega. Kolmisruse sisaldab ka flavonoide, põhilselt luteoliini ja selle glükosiide. Saab ravida naha allergilisi reaktsioone, mädaseid nahahaigusi – selleks tehakse mähiseid, vanne. Ajalooliselt kolmisruse leht kasutati skrofuloosi raviks. Tee, mis on valmistatud kolmisruse lisamisega, omab rahustavat toimet, soodustab uriinieritust, korrastab seedimist, parandab isu. Eesti elusloodus : kodumaa looduse teejuht / koostajad Rein Kuresoo, Hendrik Relve ja Indrek Rohtmets, Tallinn : Varrak, 2005 Farmakognoosia. Raal, A., Tartu Ülikooli Kirjastus, 2010 "Eesti taimede kirjeldused - kolmisruse". Vaadatud 04.03.2021. "Rahvapärased taimenimed - kolmisroos". Vaadatud 04.03.2021. Kuresoo, R., Relve, H., Rohtmets, I. (2005). Eesti loodus: kodumaa looduse teejuht. Tallinn: Varrak.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Raal, A. (2010). Farmakognoosia. Tartu Ülikooli Kirjastus. Kolmisruse andmebaasis eElurikkus http://bio.edu.ee/taimed/oistaim/kolruse2.htm Kolmisruse – kes see on?
Falkenberg

Falkenberg on tiheasustusega paikkond Rootsis Hallandi läänis, Falkenbergi valla keskus. 2005. aasta lõpu andmetel on linna pindala 1454 hektarit ja elanike arv 18 972. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Tartu Kiirabi

Tartu Kiirabi on erakorralist arstiabi ja Reanimobiiliteenust osutav Tartu sihtasutus. Erakorralist meditsiiniabi osutab SA Tartu Kiirabi kuues maakonnas: Jõgevamaal, Järvamaal, Põlvamaal, Tartumaal, Viljandimaal ja Valgamaal. Elustamisteenust osutatakse üle terve Eesti. Sihtasutuse Tartu Kiirabi asutasid Tartu Ülikooli Kliinikum ja Tartu linn, 2006. aasta seisuga oli Kliinikumil sihtasutuses 60% hääleõigust.[viide?] Sihtasutus Tartu Kiirabi koduleht
Tartu Linna Polikliinik

OÜ Tartu Linna Polikliinik on polikliinik Tartus, mis osutab elanikkonnale ambulatoorset eriarstiabi. Polikliinik asus aadressil Gildi tänav 8. Ettevõte kuulub täielikult Tartu linnale. Tartu Linna Polikliiniku koduleht
Corps Borussia Bonn

Corps Borussia Bonn on 1821. aastal Bonnis asutatud Saksa üliõpilasorganisatsioon. Corps Borussia Bonni asutasid 21. detsembril 1821 Bonni Ülikooli üliõpilased. 1856. aastast on Corps Borussia Bonn Kösener Senioren-Convents-Verbandi (KSCV) liige. Koos Corps Saxo-Borussia Heidelbergi ja Corps Saxonia Göttingeniga moodustab Corps Borussia KSCV sees nn valge ringi (Weißer Kreis). Organisatsioon on kuulsaks saanud paljude kõrgaadlisse kuuluvate liikmete tõttu, kelle seas on olnud ka mõni Hohenzollernite suguvõsa prints, samuti keiser Wilhelm II.
Kösener Senioren-Convents-Verband

Kösener Senioren-Convents-Verband (KSCV) on Saksamaa ja Austria Corpse ühendav katusorganisatsioon. Corpsid kannavad värve ning tegelevad vehklemisega. Corpsid Austrias
Kisseljovsk

Kisseljovsk on linn Venemaal Kemerovo oblastis. Asutati 1917. aastal. Kivisöe kaevandamise keskus. 103 700 (2006) 103 800 (2008) http://www.shahter.ru/
Corps

Corps on üks vanim üliõpilasorganisatsioonide liik, mis kujunes välja Landsmannschaftidest. Baltica-Borussia Danzig Corps Borussia Bonn Corps Concordia Rigensis Corps Curonia Göttingensis Corps Hannovera Göttingen Kösener Senioren-Convents-Verband
Lollipop

Lollipop on inglise keeles 'pulgakomm'. Seda nime kannab Itaalia ansambel Lollipop. "Lollipop" on mitme laulu pealkiri: Lollipop, Mika laul Lollipop, Beverly Rossi ja Julius Dixoni laul, mida laulsid Ronald and Ruby, ansambel The Chordettes ja ansambel The Mudlarks Lollipop, Luther Campbelli laul Lollipop, LL Cool J laul Lollipop (Candyman), ansambli Aqua laul Lollipop oli ka endise naisprofimaadleja Jaime Lynne'i esinejanimi.
EVTV

EVTV oli Eesti telekanal, mis tegutses 1993. aastast kuni jaanuarini 1996, mil liituti RTV-ga ja nende kahe põhjal moodustus TV3. Tegutsemise ajal jagas EVTV eetriaega ja sagedusi RTV-ga. Saated olid eetris esmaspäeval, kolmapäeval, reedel ja pühapäeval. EVTV moodustas Viktor Siilatsi juhitav Eesti Video koostöös Rootsi kontserni Kinnevikiga. EVTV oli moodustatud 50/50 osalusega. Seega 50% rahast pani välja Eesti Video (jt Info Ettevõtete Gruppi kuuluvad ettevõtted) ja 50% Kinnevik. 1. juulil 1993 lõppesid viimased läbirääkimised Kinneviki ja Eesti Video vahel. Tuli kiirustada, sest saated pidi eetrisse saatma juba 1. augustil, muidu oleks uus allesasutatud telekanal oma litsentsi kaotanud. Oma saateid edastas ta endistel Ostankino kanali saatjatel. 1994. aastal sattus kultuuriminister Peeter Oleski poolt telelitsentse ringhäälingulubade vastu vahetades märkamatult seni EVTV/RTV-d edastatav Valgjärve saatja Kanal 2 edastavate saatjate hulka. Miami Vice Airwolf A-Rühm Mõrv sai teoks
Merida

Merida on naisenimi. Merida on ka perekonnanimi, mille kandjate seas on: Federico Daniel Merida, USA sõjaväelane, mõrvar Merida on rahvas Melanie Rawni triloogiates "Dragon Prince" ja "Dragon Star". Mérida, linn Hispaanias Mérida osariik Venezuelas Mérida (Mérida), linn Venezuelas
Mérida

Mérida on linn Hispaania edelaosas Badajozi provintsis Tierra de Mérida - Vegas Bajase maakonnas, Extremadura autonoomse piirkonna halduskeskus. Ta asub 60 km kaugusel Badajozist, 344 km kaugusel Madridist ja 190 km kaugusel Sevillast. Mérida paikneb peaaegu Extremadura keskel Guadiana ja Albarregase jõe ääres. Geograafilised koordinaadid on 38º54' N, 6º 20' W. Kõrgus merepinnast on 217 m. Mérida on Extremadura linnade seas Badajozi ja Cácerese järel suuruselt kolmas. Mérida arheoloogiline ansambel on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse. Municipal Register of Spain of 2023 Tutvustus UNESCO maailmapärandi lehel Mérida koduleht
Cáceres

Cáceres on linn Hispaania edelaosas Extremadura autonoomses piirkonnas, Cácerese provintsi halduskeskus. Linna asutasid roomlased 25 eKr. Cáceres on Extremadura linnade seas Badajozi järel suuruselt teine. Cácerese vanalinn on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse (aastast 1986). Municipal Register of Spain of 2023 http://www.ayto-caceres.es/
Mérida (täpsustus)

Mérida on linn Hispaanias, Extremadura autonoomse piirkonna keskus. Selle linna järgi on nime saanud: Mérida, linn Mehhikos, Yucatáni osariigi keskus Mérida, linn Venezuelas, Mérida osariigi keskus Mérida on ka Saksa mägijalgrattamark. Mérida osariik Venezuelas Mérida vald Filipiinidel Unión Deportiva Mérida, jalgpalliklubi Hispaanias AB Mérida, korvpalliklubi Hispaanias
Mérida (Venezuela)

Mérida on linn Venezuelas, Mérida osariigi ja Libertadori valla halduskeskus.
Eestkosteasutus

Eestkosteasutus on institutsioon, mis teostab piiratud teovõimega isiku eestkostet. Eestis on eestkosteasutus kohalik omavalitsus: vallavalitsus, linnavalitsus või maavalitsus. Eestis reguleerivad eestkosteasutuse tööd "Sotsiaalhoolekande seadus" "Tsiviilkohtumenetluse seadustik" Institutsionaalset eestkostet püütakse rakendada võimalikult vähe, sest praktika on näidanud, et selline eestkoste kaldub muutuma formaalseks. Kuid institutsionaalne eestkoste leiab rakendamist, kui ei ole võimalik leida sobivat füüsilist isikut, kuna: eestkostetaval puuduvad lähisugulased (vanemad, õed/vennad vms); eestkostetava lähisugulased ei ole võimelised eestkostet teostama. Tavaliselt on see tingitud nende kehalisest või vaimsest tervislikust seisundist; lähisugulased ei ole nõus eestkostjaks hakkama. Et eestkostetav saaks sisulist eestkostet eestkosteasutuse poolt, volitab eestkosteasutus mõne konkreetse ametniku eestkostetava eest vajalikke toiminguid sooritama. Selline olukord tekib näiteks siis, kui on allkirja andmise vajadus. eRT. Sotsiaalhoolekande seadus Tsiviilkohtumenetluse seadustik
Corps Hannovera Göttingen

Corps Hannovera Göttingen on Göttingeni Ülikooli üliõpilasorganisatsioon. See asutati 18. jaanuaril 1809. See on üks vanim Göttingeni üliõpilasorganisatsioon. Kõige tuntum Corps Hannovera liige on Otto von Bismarck, kes ka 11ks päevaks ülikooli kartserisse pandi. Tema 80. sünnipäevaks 1895/1896 püstitasid Kösener Corpside liikmed Rudelsburgi juurde nn. Jung-Bismarck-Denkmali. Corps Hannovera Göttingeni ametlik koduleht Jonathan Green: Armed and Courteous, Financial Times magazine, 3. Januar 2004, S. 16.
Punavetiktaimed

Punavetiktaimed (Rhodophyta) on vetikate hõimkond, kuhu kuulub umbes 4000 liiki. Nende nimetus tuleneb vetikatele iseloomulikust talluse värvusest. Enamik punavetikaid on hulkraksed makroskoopilised organismid. Punavetikad sisaldavad lisaks klorofüllile (klorofüll a ja d), ksantofüllidele ja karoteenidele ka ainuomaseid pigmente: fükoerütriin ja fükotsüaan. Nende kahe pigmendi tõttu saavad punavetikad elutegevuseks kasutada väga nõrka valgust, suutes kasvada meredes ja ookeanides maksimaalselt 200 meetri sügavusel, optimaalne kasvuala on 40–60 meetrit. Enamikule punavetiktaimede kasvuks on vaja suhteliselt ühtlast aastast temperatuuri. Punavetiktaimede pikkus ulatub mõnest millimeetrist kuni paari meetrini. Suur hulk punavetikaliike elab troopilistes meredes. Hõimkonda kuulub üks klass – punavetikad (Rhodophyceae). Varem arvati sinna kaks klassi: Florideophyceae ja Bangiophyceae. Punavetiktaimed paljunevad nii suguliselt kui suguta. Viimase puhul toimub see aplanospooridega. Sugulisel paljunemisel ühineb viburita spermaatsium oogooniumis valminud ühe munarakuga. Pärast viljastumist areneb kohe sügoot. Punavetiktaimedel on rakukestades sisalduvate kallerduvate ainete tõttu majanduslik tähtsus. Tuntuim kallerduv aine on agar, mida kasutatakse meditsiinis, mikrobioloogias ja mitmes tööstusharus. Rohevetikad Pruunvetikad
Hebriidid

Hebriidid on saared Briti saarestiku loodeosas. Suurimad neist on Lewis-ja-Harris ja Skye. Koosnevad kahest saarterühmast Sise-Hebriididest ja Välis-Hebriididest. Islandis nimetati neid Lõunasaarteks. 12. ja 13. sajandil olid Hebriidid Norra kuningate valduses. Sise-Hebriidid Välis-Hebriidid Uus-Hebriidid Perthi leping
Hooldusvajadus

Hooldusvajadus on olukord, kui inimene ei ole võimeline iseseisvalt sooritama mõnda igapäevaelu tegevust. Selline olukord esineb tihti puudega inimesel. Näiteks elab inimene ahiküttega majas, kuid kehaliste piirangute tõttu ei jõua küttepuid kuurist tuppa tuua. Sellisel juhul toob inimesele küttepuud tuppa hooldaja. Hooldusvajadus võib ilmneda sellises ulatuses, et inimene tuleb paigutada hooldekodusse, kus talle saab osutada ööpäevaringset hooldust.
Hooldus

Hooldus on sotsiaalhoolekandes inimese abistamine tegevustes, mida inimene ei ole iseseisvalt võimeline sooritama. Hooldus määratakse, kui inimesel ilmneb hooldusvajadus. Hooldusteenuse korral hooldab hooldusvajadusega inimest palgaline hooldaja, kes on saanud selleks vastava väljaõppe. Praktikas on hooldajaks sageli hooldatava mõni lähisugulane. Pikaajaline hooldus Hoolealune Hooldekodu Hooldusõpe Autorite kollektiiv, Hooldus erinevate haiguste korral ja ravimiõpetuse alused, Tallinn, 2011
Hooldaja

Hooldaja sotsiaalhoolekandes tähendab palgalist töötajat, kes osutab inimesele hooldusteenust. Aastal 2007 on Eestis õigus hooldajale inimesel, kellel on raske puue.
Hooldusteenus

Hooldusteenus sotsiaalhoolekandes tähendab tegevust, mis on vajalik inimesele hoolduse osutamiseks. Hooldusteenuse osutajaks on palgaline hooldaja.
Harry Potter ja surma vägised

"Harry Potter ja surma vägised" (ingl Harry Potter and the Deathly Hallows) on seitsmes ja viimane raamat J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter". Raamat ilmus suvel 2007, eestikeelne tõlge tuli müügile 5. novembril 2007. Viimases osas võtab Rowling kõik eelnevad juhtlõngad ja vihjed eelmistest romaanidest ning seob need ühtseks tervikuks. Kui Harry Potteri kaitse Dursleyde kodus 17 aastaseks saades lõpeb, otsustab Fööniksi ordu Harry ja Dursleyd kaitse alla võtta. Harry teisikute peibutisena kasutamise kiuste ründab õiget Harryt Voldemort ja tema surmasööjad. Harry ja teised pääsevad vaevu Jäneseurgu, kuid Hedwig ja Hullsilm Moody saavad surma. Paar päeva hiljem saabub võlukunsti minister Rufus Scrimgeour, et anda Harryle, Ronile ja Hermionele Albus Dumbledore'i testamendis mainitu. Ron saab Dumbledore'i kustutaja, millel on võime püüda valgust ning määrata kellegi asupaika. Hermione saab ruunikeelse lastejuttude raamatu. Harry pärib Godric Gryffindori mõõga ja kitu, mille ta püüdis oma kõige esimesel lendluudpallimatšil. Ministeerium keeldub mõõka andmast väites, et see pole kunagi Dumbledore'i oma olnud. Bill Weasley ja Fleur Delacouri pulmade ajal saabub Kingsley Shacklebolti patronus, teatades: "Ministeerium on langenud. Scrimgeour on surnud. Nad tulevad." Peagi saabuvad surmasööjad. Harry, Ron ja Hermione põgenevad ning varjuvad Blacki pere hüljatud kodus. Seal olles avastavad nad, et Sirius Blacki vend, Regulus on "R.A.B.", kes eemaldas medaljonist verikätki koopa keskel asuvalt järvesaarelt. Saades teada, et Dolores Umbridge on nüüd selle omanik, imbuvad nad võlukunsti ministeeriumisse, kasutades mitmemahlamöginat. Nad põgenevad medaljoniga, kuid ei suuda seda hävitada. Pärast mitmeid kuid põgenemist kuuleb trio pealt, et ministeerium on konfiskeerinud Gryffindori mõõga ning Bellatrix Lestrange on selle Gringottsi panka pannud. Kuid ministeerium ei tea, et see mõõk on lihtsalt võltsing, õige mõõga asupaik on teadmata. Kui Harry saab teada, et Dumbledore hävitas varikätki õige mõõgaga, tahab ta seda otsida, et allesjäänud varikätke hävitada. Ron, kartes oma perekonna turvalisuse pärast, on tusane, et Harryl pole õiget plaani ei mõõga ega varikätkide leidmiseks, ja lahkub. Harry ja Hermione lähevad Godric's Hollow'sse, lootes, et Dumbledore on mõõga sinna peitnud. Siiski varitseb neid seal Voldemort ja tema madu Nagini. Põgenemise käigus lõhub Hermione kogemata Harry võlukepi ära. Ühel ööl ilmub üks tundmata emahirvest patronus nende laagri lähedale ja juhib Harry õige Gryffindori mõõgani. Kui Harry püüab mõõka jäisest allikast kätte saada, tõmbub ketist varikätk ta kaela ümber kägistades koomale. Ron, kes äkitselt tagasi tuleb, päästab Harry ja hävitab varikätki mõõgaga. Kuigi Hermione on Roni lahkumise pärast vihane, varustab poiss neid kasuliku informatsiooniga ja ütleb neile, et Voldemorti nimi on neetud. Igaüks, kes seda lausub, paneb kohe häire tööle ning kutsub kohale surmasööjad.
Jahroma

Jahroma on linn Venemaal Moskva oblastis Dmitrovi rajoonis. Asub Moskvast 55 km põhja pool Jahroma jõe ääres. Jahroma tekkis 1841. aastal kalevivabriku juurde. Linnaõigused sai 1940. "Rahvaloenduse andmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 20. augustil 2011.
Johannese sild

Johannese sild (vene Иоанновский мост) on Peterburis Kronverki väina ületav sild. Sild ühendab Kolmainu väljakut Jänesesaarel asuva Peeter-Pauli kindlusega. Johannese sild on Peterburi vanim sild, see ehitati 1703. aastal. Algul oli see puidust ning oli paigutatud lotjadele. 1706. aastast toetus sild vaitugedele ning oli ülestõstetava keskosaga. 1738. aastal asendati puitsild kivisillaga. Hiljem on seda korduvalt remonditud ja ümber ehitatud. Aastail 1950–1951 paigaldati sillale piirded ja valgustid. Peterburi sillad
Alliku

Alliku on mitme küla nimi Eestis: Alliku küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Alliku küla Harju maakonnas Saue vallas Alliku, endine küla Põlva maakonnas praeguses Kanepi vallas Alliku, endine küla Pärnu maakonnas praeguses Saarde vallas Jäärja küla juures Alliku, endine küla Pärnu maakonnas praeguses Saarde vallas Tihemetsa aleviku juures Alliku, endine küla Valga maakonnas praeguses Tõrva vallas Alliku kõrts Alliku liigikaitseala Alliku paisjärv Alliku raba Alliku raudteejaam (praegu Türi raudteejaam) Alliku tänav Alliku vald
Bengali kirjandus

Bengali kirjandus on bengali keeles kirjutatud kirjandus. Vanim säilinud bengalikeelne kirjandusteos on kogu budistlikke laule 10.-11. sajandist. Bengali kirjandust jagatakse keskaegseks (kuni 1800) ja moodsaks kirjanduseks. Keskaegse kirjanduse hulgas on hinduistlikud tekstid, islamistlikud eepilised teosed, tõlked sanskritist, araabia keelest ja pärsia keelest jt. Romaan jõudis bengali kirjandusse 19. sajandi keskel. Roquia Sakhawat Hussain Rabindranath Tagore
Anitškovi sild

Anitškovi sild on sild Peterburis, mis viib Nevski prospekti üle Fontanka. Anitškovi sild on esimene ja ilmselt kõige tuntum Fontankat ületav sild. Anitškovi sild tänapäevasel kujul ehitati aastatel 1839–1841, rekonstrueeriti aastail 1906–1908. Sild on kolme kaaravaga. Nurkades on Peter Clodti skulptuurid, mis kujutavad metsikuid hobuseid ja neid taltsutavaid mehi. Seeria ajaloolisi fotosid eestlaste 1917. aasta 26. märtsil (vkj) toimunud meeleavaldusest Peterburis on pildistatud Anitškovi sillal. Peterburi sillad Аничков мост bestbridge.net Peterburi infoportaal – Peterburi entsüklopeedia (vene keeles)
Pleurokokk

Pleurokokk (Pleurococcus vulgaris) on üherakuline rohevetikas, kes elab mitte vees, vaid õhu käes. Pleurokokid on sageli liitunud väikesteks rühmadeks. Pleurokokkide areaal hõlmab praktiliselt kogu maailma. Pleurokokid elavad tavaliselt vanade puude tüvede alustel, kus on piisavalt niiskust, õhku ja valgust. Nad paljunevad pooldumise teel. Pleurokokk õpikeskkonnas "Eesti taimed" Pleurokokk andmebaasis eElurikkus
Angara

Angara on jõgi Aasias Siberis. Pikkus 1779 km, valgala 1 039 000 km², sh ilma Baikali järve vesikonnata 468 000 km². Angara on ainus Baikalist väljavoolav jõgi. Suurest järvest lähtumise tõttu on Angara ühtlase vooluhulgaga. Ta külmub talvel hilja, sulab kevadel vara ja on suvel külmaveeline. Esialgu voolab Angara põhja, seejärel aga moodustab Kesk-Siberi kiltmaal suure hulga kärestikke, pöördub läände ja suubub paremalt Jenisseisse. Angara on mitmes kohas hüdroelektrijaamade tammidega üles paisutatud. Jõe ääres asuvad Irkutski ja Bratski linn. Suuremad lisajõed on Ilim, Tšadobets ja Tassejeva.
Ludwig I (Hessen-Darmstadt)

Ludwig I (14. juuni 1753 Prenzlau – 6. aprill 1830 Darmstadt) oli alates 1790. aastast Hessen-Darmstadti maakrahv ja alates 1806. aastast Hessen-Darmstadti suurhertsog.