laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Soomus (sõjandus)

Soomus on inimesi, lahingumasinaid, laevu ja kaitseehitisi relvade purustava toime eest kaitsev kiht või süsteem, nt reaktiivsoomus. Tavaliselt on soomuse eesmärk kuulide, mürskude, lennukipommide ja torpeedode peatamine, harvem ka tuumarelvade toime vähendamine. Sõjatehnikas kasutatakse peamiselt terassoomust. Soomuslaev Soomusrong Soomustransportöör Soomusvägi Punker
August Stern

August Stern (25. november 1894 Taevere vald, Viljandimaa – 20. juuli 1942 Norilsk) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). 1919. aastal ülendati ta leitnandiks, 1924. aastal kapteniks, 1933. aastal majoriks, 1940. aastal kolonelleitnandiks. Ta arreteeriti 7. oktoobril 1941. Hukati Norillagis. Foto Kirje ohvitseride andmekogus
Harald Kirsipuu

Harald Kirsipuu (9. november 1906 Peterburi – 9. juuli 1942 Ussollagi vangilaager, Permi oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1937). 1925. aastal lõpetas Tallinnas (oma isa asutatud) Jaan Kirsipuu Ühisgümnaasiumi ning asus samal aastal Tartu Ülikoolis õigusteadust õppima. 1926. aastal astus Sõjakooli ohvitseride jalaväe kursusele, mille lõpetas 1928. aastal paremuselt teisena, sai selle eest auhinnaks kulduuri ning ülendati nooremleitnandiks. Pärast Lennukooli lõpetamist määrati Üksiku Lennuväedivisjoni nr. 3 lenduriks. Aastatel 1933–1934 oli ta ÜLD nr 3 II salga ülem. Aastatel 1934–1937 õppis Kõrgemas Sõjakoolis. Pärast selle lõpetamist lähetati Eesti sõjaväe Õhukaitse Staapi ning määrati selle I (operatiiv)jaoskonna ajutiseks ülema kohusetäitjaks, 20. juunil 1939 ülemaks. 1940. aastal, kui Nõukogude Liidu okupatsioonivõimud olid Eesti sõjaväe likvideerinud, viidi Harald Kirsipuu küll üle kolonelleitnant Hans Kitveli alluvusse, kes moodustas parajasti tulevast Punaarmee 22. laskurkorpuse üksikut lennueskadrilli, kuid komisjoni otsusega tunnistati Harald Kirsipuu poliitiliselt Nõukogude Liidule ebausaldusväärseks. Vallandati seetõttu Punaarmeest. NKVD arreteeris Harald Kirsipuu 22. märtsil 1941, tribunali (erikohtu) otsusega mõisteti ta 15 aastaks sunnitööle. Ta suri ebainimlikes tingimustes sunnitöövangilaagris Solikamskis. Nooremleitnant 12.09.1929 Leitnant 19.02.1932 Kapten 24.02.1937 Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani. Tallinn, 2011. Sissekanne tema kohta Eesti Sõjamuuseumi ohvitseride andmekogus
Sergius Laks

Sergius Laks (3. august 1901 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 8. september 1942 Ussollagi vangilaager) oli Eesti sõjaväelane (major).
Rudolf Tuul

Rudolf Emil Tuul (14. aprill 1899 Uulu vald, Pärnumaa – 31. märts 1971 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940). Ta õppis 1927/1928–1930 Kõrgemas Sõjakoolis juhtimise ja staabiteenistuse erialal. Ohvitseride andmekogu
Andres Kalmus

Andres Kalmus (kuni 1935. aastani Andrei Dreimann; ka Andreas Kalmus; 25. september 1902 Treimani küla, Orajõe vald, Pärnumaa – 22. juuni 1990 Göteborg) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1938) ja sõjaväeluure ohvitser. Ta sündis Treimani külas Punapõllu talus. Ta oli rahvusvaheliselt tuntuim Eesti luureohvitser, tunnustatud raadioside, raadioluure ja salakirjade spetsialist. Kapten Andres Kalmus juhtis Sõjavägede Staabi II osakonna raadioluurejaoskonda, aastatel 1939–1944 oli ta juhtiv raadioside ja -luure ohvitser Soome kindralstaabi juures, teenis pärast sõda kõrgetel ametikohtadel Prantsuse sõjaväeluures. Ta oli Eesti Sõjavägede Staabi 2. osakonna D-jaoskonna (raadioluure) ülem. Kalmus vabastati sõjaväest juulis 1940. Ta põgenes Soome, kus võeti Soome Peastaabis tööle ANSt Revali sideohvitseriks. 1944. aastal määrati ta Haukka luurerühma ja suvel ka Tümmleri raadiokursuste ülemaks. 1935. aastal anti talle Kotkaristi V klassi teenetemärk. Ta on maetud Bromma kalmistule. "Tõnis Ritsoni artiklist "Toomas Hellat ja KGB". Toomas Hellati omakäelised tunnistused 1944/45. aastast, kus ta iseloomustab vastupanuliikumise esindajaid" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 15. detsembril 2014. [1] Ohvitseride andmebaasis
Vladimir Samon

Vladimir Samon (4. detsember 1900 – 8. mai 1970 Nõmme) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant, 1937). Isa ülempreester Dionissi Samon. Sissekanne tema kohta Laidoneri muuseumi ohvitseride andmekogus
Välisministeerium (üldmõiste)

Välisministeerium on riigi välissuhetega tegelev valitsusasutus. Välisministeeriumi tegevusvaldkond hõlmab riigi osalust rahvusvahelises suhtluses, välismajanduse soodustamist ja oma riigi kodanike kaitset välismaal. Välisministeeriumi haldusalas on riigi saatkonnad välisriikides (diplomaatiateenistus) ning suhtlus välisriikide saatkondadega koduriigis, samuti konsulaarteenistus. Eesti Välisministeerium Vastuvõtmise amet – Hiina välisministeerium 17. sajandist 20. sajandi alguseni, tegeles andami vastuvõtmisega välissaadikutelt Saksamaa välisministeerium
Reekviem

Reekviem (ladina k requiem) on katoliiklik leinamissa, jumalateenistus surnu(te) mälestuseks. Algselt olid reekviemi osade meloodiate aluseks gregoriuse koraalid ja ladinakeelsed tekstid. See oli ja on ka praegu katoliku kiriku leinamissa aluseks. Esimese reekviemi, iseseisva teosena, kirjutas Johannes Ockeghem(1410–1497). See oli esimene mitmehäälselt polüfooniliselt komponeeritud teos, erinevalt reekviemist gregoriaani koraali põhjal, mis on ühehäälne. I.Introitus: Requiem Requiem aeternan dona eis, Domine II.Kyrie Kyrie eleison, Christe eleison, Kyrie eleison. III.Graduale:Requiem...In memoria Requiem aeternam IV.Tractus:Absolve Absolve Domine V.Sequentia:Dies irae 1.Dies irae! Dies illa. 2.Tuba mirum, 3.Rex tremendae, 4.Recordare, 5.Ingemisco, 6.Confutatis, 7.Lacrimosa. VI.Offertorium 1.Domine Iesu Christe, 2.Hostias. VII.Sanctus Sanctus, sanctus, sanctus Domine, Deus Sabaoth VIII.Agnus Dei Agnus Dei, qui tollis peccata mundi, dona eis requiem IX.Communio:Lux aeterna Lux aeterna luceat eis, Domine Pie Jesu (võib olla, kuid mitte alati): Pie Jesu, dona eis requiem X.Responsorium:Libera me Libera me Domine XI.Antiphona.In paradisum In paradisum deducant te Angeli
Saksamaa välisministeerium

Saksamaa välisministeerium (saksa Auswärtiges Amt) on välispoliitikaga tegelev Saksamaa riigiasutus. Saksamaa välisminister on aastast 2021 Annalena Baerbock (Rohelised). Saksamaa välisministeeriumi juhib Saksamaa liiduvälisminister. Tema paneb püsti välispoliitika põhijooned. Kuna Saksamaa on suur ja suhteliselt tähtis riik, ei jõua liiduvälisminister alati igasse riiki, et seal kohalike võimuesindajatega Saksamaa ja vastase riigi vahelisi lepinguid ja kõnelusi edendama reisida. Selleks on Saksamaa välisministeeriumil ka riigiministrid, kes siseriiklikul ametilatil on siiski riigisekretäride seisuses. Andmaks neile võrdväärsuse välisriikide ministritega vestlemisel, kannavad nad välismissioonidel riigiministri tiitlit. Praegu on riigiministrid Werner Hoyer ja Cornelia Pieper. Lisaks on veel tavalisi riigisekretäre välisteenistuses. Konrad Adenauer (1951–1955) Heinrich von Brentano (1955–1961) Gerhard Schröder (1961–1966) Willy Brandt (1966–1969) Walter Scheel (1969–1974) Hans-Dietrich Genscher (1974–1982, 1982–1992) Helmut Schmidt (1982) Klaus Kinkel (1992–1998) Joschka Fischer (1998–2005) Frank-Walter Steinmeier (2005–2009, 2013–2017) Guido Westerwelle (2009–2013) Sigmar Gabriel (2017–2018) Heiko Maas (2018–2021)
Diraci võrrand

Diraci võrrand on poolearvulise spinniga elementaarosakesi kirjeldav lainevõrrand relativistlikus kvantmehaanikas. Selle formuleeris aastal 1928 esmakordselt Suurbritannia füüsik Paul Dirac. Diraci võrrand nõuab antiosakeste olemasolu, kusjuures see võrrand pandi kirja enne antiosakeste eksperimetaalset avastamist, muutes elektroni antiosakese – positroni – avastamise üheks moodsa teoreetilise füüsika suursaavutuseks. Diraci võrrandi eksplitsiitselt kovariantne kuju on: − i ℏ γ μ ∂ μ ψ + m c ψ = 0 , {\displaystyle -i\hbar \gamma ^{\mu }\partial _{\mu }\psi +mc\psi =0,\,} kus ψ {\displaystyle \psi \,} on neljakomponendiline spiinor. γ μ {\displaystyle \gamma _{\mu }\,} on Diraci maatriksid, m {\displaystyle m\,} on osakese mass, c {\displaystyle c\,} on valguse kiirus vaakumis, ℏ {\displaystyle \hbar \,} on Plancki nurkkonstant. Võrrandi kirjapanekul kasutati Einsteini summeerimiskokkulepet. Kleini-Gordoni võrrand Kvantelektrodünaamika Schrödingeri võrrand
Soomused

Soomused on paljude loomade keratiinist koosnevad, jäigad ja plaatjad nahatekised, millel on peamiselt kaitsefunktsioon.  Pikemalt artiklis Kalasoomused Kaladel eristatakse nelja põhitüüpi soomuseid.  Pikemalt artiklis Mao soomused
Heinrich XXVII

Heinrich XXVII (10. november 1858 Gera – 21. november 1928 Gera) oli viimane Reußi noorema liini valitsev vürst aastail 1913–1918. Ta oli Reußi vürsti Heinrich XIV ja tema abikaasa, Württembergi hertsogi Eugeni tütre Agnese poeg. Ta abiellus 11. novembril 1884 Langenburgis Hohenlohe-Langenburgi vürsti Hermann zu Hohenlohe-Langenburgi vanema tütre Elisega. Sellest abielust sündis kolm poega ja kaks tütart, neist Viktoria Feodora abiellus Mecklenburgi hertsogi Adolf Friedrichiga. Vanuselt järgmine tütar Luise elas 61-aastaseks, kuid ei abiellunud ega saanud lapsi. Kolm noorimat last olid pojad, kellest vanim, Heinrich XL suri esimesel eluaastal, teine, Heinrich XLIII suri 19-aastaselt ja ainult kolmas, Heinrich XLV elas isast kauem. Tema isa oli saanud 1902 Reußi vanema liini viimase esindaja Heinrich XXIV regendiks, sest viimane oli lapsepõlves juhtunud õnnetuse tõttu võimetu ise vürstiriiki valitsema. Kui isa 1913 suri, sai Heinrich XXVII isa asemel Reußi vanema liini regendiks. Seda oli ta kuni 1918. aastani, mil Saksamaal kõik monarhiad kaotati. Heinrich XXIV-l lubati oma valdustesse ja suguvõsa lossi elama jääda. Pärast tema surma 1927. aastal sai Heinrich XXVII-st kogu Reußi vürstliku perekonna pea. Kuigi vürstiriik oli kaotatud, päris Heinrich XXVII Heinrich XXIV lähima sugulasena Reußi vanema liini valdused ja muu vara, kuid suri ise juba järgmisel aastal. Talle järgnes tema poeg Heinrich XLV. Kuid ei tema ega tema vennad abiellunud ega saanud lapsi, mistõttu Heinrich XLV surmaga, mis juhtus arvatavasti 1945. aastal, suri Reußi noorem liin välja. Tema järel sai suguvõsa peaks suguvõsa Reuß-Köstritzi kõrvalharu pea Heinrich IV.
Heinrich XIV (Reußi noorema liini vürst)

Heinrich XIV (28. mai 1832 Coburg – 29. märts 1913 Schleiz) oli Reußi noorema liini vürst 1867. aastast kuni surmani. Alates 1908. aastast oli ta oma poja Heinrich XXVII eestkoste all.
Heinrich LXVII

Heinrich LXVII (20. oktoober 1789 Schleiz – 11. juuli 1867 Gera) oli Reußi noorema liini vürst alates 1854. aastast kuni surmani.
Heinrich LXII

Heinrich LXII (31. mai 1785 Schleiz – 19. juuni 1854 Gera) oli esimene Reußi noorema liini vürst alates 1848. aastast kuni surmani. Ta oli olnud Reuß-Schleizi vürst juba alates 1818. aastast, kuni 1. oktoobril 1848 loovutas Reuß-Lobensteini ja Reuß-Ebersdorfi vürst Heinrich LXXII temale oma trooni, mille järel sai ta kõigi Reußi noorema liini valduste valitsejaks. Talle järgnes tema noorem vend Heinrich LXVII.
Heinrich XLII

Heinrich XLII (27. veebruar 1752 Löhma – 17. aprill 1818 Schleiz) oli Reuß-Schleizi krahv alates 1784. aastast ja vürst alates 1806. aastast kuni surmani. Tema pojad olid Heinrich LXII ja Heinrich LXVII.
Heinrich XII (Reuß-Schleizi krahv)

Heinrich XII (15. mai 1716 Schleiz – 25. juuni 1784 Kirschkau bei Greiz) oli Reuß-Schleizi krahv alates 1744. aastast kuni surmani.
Gunnar Viibus

Gunnar Viibus (sündinud 1982. aastal Tallinnas) on eesti DJ. Ta kasutab aliasena DJ Whirl'i nime. 2001. aastal lõpetas Tallinna 49. Keskkooli (18. lend). "Streets At Night" (koos DJ Mayer'iga, 2004) "The World Is Ours" (koos DJ Mayer'iga, 2005) "Free" "Love" (koos DJ Mayer'iga, 2006) "Heaven Above" (koos DJ Mayer'iga, 2007) "Varjud" (laulab Mari-Liis Aasmäe, 2009) "One Night Stand" (koos DJ Mayer'iga, 2009) "Deja Vu" (koos Mari-Liis Aasmäega) DJ Whirl Koolilõpetajad 2001 Pildid teemal "23.10.09 DJ WHIRL feat. MARI-LIIS LIVE!"
7 vaprat

"7 vaprat" oli saatesari Eesti Televisioonis aastatel 1994–2003. "7 vaprat" oli interaktiivne muusikaedetabelisaade, milles vaatajaid said helistades lugusid hinnata. Viis aastat juhtis saadet Mihkel Raud. 1999. aastal sai saatejuhiks Kirsti Timmer. 2001. aastal hakkas saadet juhtima Villu Tamme. Lühemat aega olid saatejuhiks Indrek Raadik ja Lea Liitmaa. Tänu "7 vaprale" said tuntuks näiteks ansamblid Ummamuudu ("Kõnõtraat"), The Tuberkuloited ("Lilleke rohus"), Noisy Nation ("Shake da Body"), Code One ("On küll hilja"), Maie Parrik ja Operatsioon Õ ("Viies ratas") jt. "Mihkel Raud hülgas populaarse meelelahutussaate 7 vaprat" Õhtuleht, 16. august 1999 "Villu Tamme hakkab juhtima “7 vaprat”" Eesti Päevaleht Nädal, 29. august 2001 ""7 vaprat” sillutab tee kuulsusele?" Eesti Päevaleht, 11. aprill 2000
Robinsonaad

Robinsonaad on kirjandusteos merehädalis(t)e seiklustest inimtühjal saarel. Mõiste tuleneb Daniel Defoe romaanist "Robinson Crusoe, Yorgi meremehe elu ja kummalised seiklused", mille peategelane elas 28 aastat asustamata saarel. Robinsonaadid on tihti kirjutatud päeviku vormis – peategelase üksikasjalike ülestähendustena, milles on oluline koht kirjeldustel. Sageli on nad õpetliku sisuga. 18. sajandil võitsid robinsonaadid Euroopas suure populaarsuse.
Laki keel

Laki keel (laki лакку маз) on nahhi-dagestani rühma kuuluv Kaukaasia keel, mida kõnelevad lakid. See on üks kuuest Dagestani kirjakeelest (14 ametlikust keelest). Kõnelejaid on umbes 150 000. Kirjutamisel oli kasutusel kuni aastani 1928 araabia kiri, seejärel kümne aasta jooksul ladina kiri ning aastast 1938 kirillitsa. Ethnologue, Languages of the World: Lak (inglise keeles) The Lak Language – Лакку маз. Wolfgang Schulze, LRZ München, 2007 (inglise keeles) Dagestani vabariiklik ajaleht "ИЛЧИ" (laki keeles)
Cessna Citation Mustang

Cessna Citation Mustang mudel 510 on äriklassi reaktiiv-väikelennuk. Seda lennukit ehitatakse USA Kansase Independence'i linna Cessna Aircraft Company tehases, samas väljuvad ka Cessna 172-d. Standardse Mustangi salongis on üks tualettruum, 4 reisijakohta ja 2 piloodikohta. Selle klassi lennukit võib juhtida ka ainult üks piloot. Esimese lennu tegi Cessna Mustang 18. aprillil 2005. USA Lennuamet sertifitseeris selle 8. septembril 2006. 9. novembril 2006 sai lennuk sertifikaadi lendamiseks jäätumise tingimustes. Esimene Cessna Mustang anti tellijale üle 23. novembril 2006, samal päeval kui Cessna USA Lennuametilt vastava loa sai. Euroopas sertifitseeris EASA (Euroopa Lennundusohutusamet) lennuki 21. mail 2007. 2009. aasta seisuga on ehitatud 320 Cessna Citation Mustangit, 2012. aasta juuli seisuga 400. Üks Cessna Citation Mustang maksab 3,28 miljonit USA dollarit. Mustang on alltiivaline, kolmerattalise sissetõmmatava telikuga, survestatava kabiiniga, T-asetusega stabilisaatori ja kere sabaosa külgedel asuva kahe turboventilaatormootoriga väikelennuk. Lennuki kere ja tiivastruktuuri kolm tala on duralumiinium-konstruktsiooniga, ülejäänu komposiitkonstruktsiooniga. Salongi ees vasakul asub lennuki uks ja paremal pool keskel avariiväljapääs. Kere ninasektsioonis ja tagaosas asub ruum pagasile. Tagumisse pagasiruumi mahuvad ka reisijate suusad. Reisijatesalongi 6 ovaalsest aknast tavaneb avar vaade. Piloodikabiin on varustatud Garmin G1000 avioonikaga. Enamik lennuki kasutajatest on ärimehed ja ettevõtted. Üsna sageli ostetakse lennuk mitme peale kahasse. Meeskond: 1 või 2 pilooti Reisijaid: 4-5 Pikkus: 12,37 m Tiivaulatus: 13,16 m Kõrgus: 4,09 m Salongi kõrgus: 1,37 m Salongi pikkus: 2,97 m Salongi laius: 1,4 m Pagasiruumi maht: 1,8 m³ Tühikaal: 3062 kg Maksimaalne maandumiskaal 3629 kg Maksimaalne stardikaal: 3921 kg Kasulik last: kuni 544 kg Maksimaalne kiirus: 0,63 Machi Reisikiirus: 630 km/h Tõusukiirus merepinna tasemel: 15,3 m/s ehk 900 m/min Praktiline lennulagi: 12 500 m Lennukaugus: 2130 km Mootorid: 2 X Pratti ja Whitney Canada PW615F turboventilaator, millest kummagi tõukejõud on 6,49 kN. Mustangi õhkutõusu teekond rajal on 948 m ja maandumisteekond 725 m. Mustangi üks lennutund maksab 794 dollarit, ühe lennukilomeetri hind on 1,58 dollarit. Cessna Sees Sales Success With New Citation M2. AINonline.com, vaadatud 17.07.2013. Cessna Model 510. TCDS EASA.IM.A.502, 21. mai 2007.  Cessna Citation Mustang – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Outfoxed

"Outfoxed: Rupert Murdoch's War on Journalism" on režissöör Robert Greenwaldi 2004. aasta dokumentaalfilm, mis kritiseerib Fox News Channelit ning selle omanikku Rupert Murdochit. Filmis väidetakse, et kanali eesmärk on levitada parempoolseid poliitilisi seisukohti. Selle väite levitamisega tegeles vasakpoolne poliitiline survegrupp MoveOn.org, mis rahastas filmi tegemist koos organisatsiooniga Center for American Progress. Howard Kurtz. Tilting at the Right, Leaning to the Left - The Washington Post, 11.07.2004.
Soomkala

Soomkalaks nimetatakse kalatööstuses ja kaubanduses mageveekalu, kes ei ole vääriskalad. Soomkala hulka kuuluvad näiteks särg, koger ja ahven. Soomkala jaotatakse suursoomkalaks ja väikesoomkalaks. Suured soomkalad on näiteks haug, säinas, siig, vimb ja ahven, väikesed kiisk ja särg. Kalakonservide puhul võib tootja kirjutada konservile tootenimetuseks "soomkala", juhul kui konservi täpne koostis on lisatud. Eesti konservide puhul tähendab soomkala põhiliselt särge, kiiska ja ahvenat. "Kes on soomkala?" Kasu, 6. jaanuar 1998
Soosete

Soosete on veekogu mültumisel või mineraalpinnase soostumisel kuhjunud sete, peamiselt turvas. Lisaks turbale on soosete ka düü ehk turbamuda ja sooraud. järvesete Soosete. – EE. 8. kd. Tallinn : Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998
Must Missa

Must Missa oli Eesti ansambel, mis tegutses aastatel 1996–2008. Viking – basskitarrist, kitarrist, laulja Ank – kitarrist, laulja Suss – trummar, laulja Martin – basskitarrist (2002–2004) Berg – laulja (1997–2003) Kris – trummar (1996–2003) Gates – basskitarrist (2003) Argoth – basskitarrist (2001–2002) Nuki – basskitarrist (1999–2000) "Demo" (2000) "Sex Beyond the Grave" (2001) "Ma ei talu valgust" (2004) "Goat of Sin" (2004) "The Target of Hate" (2005) "Pure Hate" (2006) "Martyr of Wrath" (2007) "Eesti Metali Enziklopöödia Nr. 2" (2001, lugu "Varjuta") "Golden Lake Zine Collection" (2002, lugu "Varjuta") "Depravity Zine Compilation" (2002, lugu "Jääst") "Estnische Kriegskameraden" (2003, lugu "Jääst") "Estonian Metal Compilation 2004" (2004, lugu "Patuoinas") "Wood Brothers" (2005, lugu "Pure Hate") Must Missa leheküljel EstonianMetal.com Must Missa Last.fm-is
Anaeroobne lagunemine

Anaeroobne lagunemine on orgaanilise aine lagunemine vaba hapnikuta ehk anoksilises keskkonnas seal elavate mikroorganismide toimel. Seda toimet või selle ärakasutamist nimetatakse anaeroobseks lagundamiseks ehk anaeroobseks kääritamiseks. Anaeroobseid lagundamisprotsesse kasutatakse ära näiteks teatud reoveepuhastusetappides. Anaeroobne reoveepuhastus Aeroobne lagunemine Anaerobioos Lagunemisreaktsioon
Robert Gutman

Robert Gutman (24. märts 1942 – 5. november 2009) oli eesti teatri- ja filminäitleja. Sündis Leningradi oblastis Volossovo rajoonis Lamme külas. Lõpetas Tallinna raudteekooli 1960. aastal ja Draamateatri õppestuudio 1966. aastal. Teatris oli tal osatäitmisi rohkem kui sajas lavastuses. Ta oli ka hinnatud estraadiartist, lava- ja raadiosketšide meister. Ta on laulja Rauno Gutmani vanaisa. "Hiirtest ja inimestest“ (Whit; 1966) "Pühajärv” (Dundzilas; 1971) "Õhtusöök viiele" (Mart; 1972) "Püha Susanna" (Meister; 1974) "Parvepoisid" (Oterma; 1975) "Ljubov Jarovaja" (Švandja; 1977) "Vaikuse vallamaja" (Tui; 1987) "Mõrtsukas Freddy" (Vladimir; 1993) "Amadeus" (Gottfried von Swieten; 1995) "Vaade sillalt" (Mike; 1996) "Keskpäevane praam" "Metskannikesed" "Vanad ja kobedad saavad jalad alla" "Kuulsuse narrid" "Teisikud" (1982) ‒ Treener "Surma hinda küsi surnutelt” “Karikakramäng” "Lammas all paremas nurgas" "Naine kütab sauna" "Tulivesi" Suri näitleja Robert Gutman, ERR.ee, 5. november 2009
Esiliiga 2008

Esiliiga 2008 võitis küll Tallinna FC Levadia II, aga kuna see on Meistriliigas mängiva Tallinna FC Levadia duubelmeeskond, siis otse edasi pääses FC Kuressaare. Üleminekumängudele pääses Paide FC Flora, kus kohtuti Pärnu JK Vaprusega. Omavahelised mängud jäid 2:1 ja 3:4, ning tänu rohkematele võõrsil löödud väravatele pääses Meistriliigasse Paide FC Flora. 9. kohalt 10. langetati Tallinna FC TVMK II meeskond seoses klubi tegevuse lõpetamisega pankroti tõttu. (M) = Liiga võitja; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. 1TVMK II klubilitsents tühistati EJL poolt hooaja lõpus, ning seoses sellega liigutati tabelis viimasele kohale. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu. Meistriliiga 2008 II liiga 2008 III liiga 2008 IV liiga 2008
Epeli Nailatikau

Ratu Epeli Nailatikau (sündinud 5. juulil 1941) on Fidži hõimupealik, diplomaat ja poliitik. Ta oli 5. novembrist 2009 kuni 12. novembrini 2015 Fidži president. Epeli Nailatikau sai sõjaväelise väljaõppe ning teenis kuni 1987. aastani Fidži armees, tõustes lõpuks selle juhiks. Seejärel oli ta Fidži suursaadik muu hulgas Taanis, Egiptuses, Saksamaal, Iisraelis ja Püha Tooli juures. Aastatel 2001–2006 oli ta Fidži parlamendi alamkoja esimees. Aastatel 2007–2009 oli ta mitmes ministriametis. 17. aprillil 2009 sai Epeli Nailatikaust asepresident ning pärast president Josefa Iloilo ametist loobumist 30. juulil 2009 presidendi kohusetäitja. 5. novembril 2009 vannutati ta ametisse presidendina.
Lu Xun

Lu Xun (鲁迅; õieti Zhou Shuren 周树人; 25. september 1881 Shaoxing – 19. oktoober 1936 Shanghai) oli hiina kirjanik ja kirjandusteadlane, keda peetakse tänapäeva hiina kirjanduse teerajajaks. Ta kirjutas muu hulgas novelle, esseesid ja luulet ning tegutses tõlkija, toimetaja ja kriitikuna. Tema tuntumate teoste hulgas on "Hullumeelse päevik"" (1918). Ta on kirjutanud ka raamatu hiina proosa ajaloost (1933). Eesti keeles on ilmunud tema teoste valikkogu "Jutud" (1954; Vladimir Beekmani tõlkes).