laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Christian Friedrich Hoffmann

Christian Friedrich Hoffmann (ka Christian Friedrich Hofmann; 3. aprill 1775 Eisenach – 4. november / 16. november 1817 Jaani) oli Eesti vaimulik. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 29. aprillil 1793) Jena Ülikoolis. Pärast ülikooli lõpetamist siirdus Saaremaale, kus tegutses algul koduõpetajana, hiljem Kuressaare rahvakooli konrektorina. Oli 1800. aastal Muhu Katariina koguduse adjunktõpetaja (Olaus Kellmanni alluvuses). Aastatel 1800–1817 oli ta Saaremaa Jaani koguduse õpetaja, oli koguduse seas väga populaarne. Ta kogus vanasõnu ning avaldas neid Rosenplänteri ajakirjas (Beiträge zur genauern Kenntniß der ehstnischen Sprache, II, 75). Peale selle on temalt ilmunud "Se küssiminne Mis pean ma tegema..." (Pärnus, 1812); "Önnis on se innimenne..." (1813); "Luggemisse-Ramat hinge kassuks..." (Tallinn, 1815); "Seitse Paastojutlust" (1817). Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Eesti biograafiline leksikon. K./Ü. Loodus, Tartus, 1926-1929 Christian Friedrich Hoffmann Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Kymi lään

Kymi lään (soome keeles Kymen lääni, rootsi keeles Kymmene län) oli üks Soome 12 läänist aastatel 1945 kuni 1997. Lääni keskus oli Kouvola. Elanikke oli 335 000. 1945–1955 Arvo Manner (endise Viiburi lääni maahärra) 1955–1964 Artturi Ranta 1965–1975 Esko Peltonen 1975–1984 Erkki Huurtamo 1984–1993 Matti Jaatinen 1993–1997 Mauri Miettinen Kymen lääni / Etelä-Karjala ja Kymenlaakso. Kymi lään
Turu ja Pori lään

Turu ja Pori lään (soome keeles Turun ja Porin lääni, rootsi keeles Åbo och Björneborgs län) asus Soomes aastatel 1634 kuni 1997. Lääni alad olid osa ajaloolisest Päris-Soome maakonnast kuni 1634. aastani, mil maakondade kui haldusüksuste asemele moodustati läänid. Elanikke oli lääni territooriumil 731 786 (1992). 1997. aastal moodustati Turu ja Pori läänist, Vaasa läänist ning Kesk-Soome läänist Lääne-Soome lään keskusega. Bror Rålamb 1634–1637, (rootsi k. landshövding i Åbo och Björneborgs län) enne seda Turu õuekohtu president (1630−1632) Melkior von Falkenberg, 1637–1641 Melkior von Falkenberg, 1641–1642 maaisand Turu läänis Knut Lilliehöök, 1642–1646 Turu läänis maaisand puudus 1641–1646 Pori läänis Knut Lilliehöök, 1647–1648 Lorentz Creutz vanem, 1649–1655 Erik von der Linde, 1655–1666 Ernst Johan Creutz, 1666 Harald Oxe, 1666–1682 Lorentz Creutz noorem, 1682–1698 Jakob Bure, 1698–1706 Justus von Palmenberg, 1706–1714 Johan Stiernstedt, kohustes 1711–1713 ja ametis 1714–1722 Otto Reinhold Yxkull, 1722–1746 Lars Johan Ehrenmalm, (aadeldatult Malm) kohustes 1744–1747 ja 1747–1749 Johan Georg Lillienberg, 1749–1757 Jeremias Wallén (aadeldatult Wallenius), 1757–1768 Kristoffer Johan Rappe, 1769–1776 Fredrik Ulrik von Rosen, 1776–1781 Nils Fredenskiöld (aadeldatult Hasselbom), kohustes 1780 Magnus Wilhelm Armfelt, 1782–1790 Joakim von Glan, 1790–1791 tf. Ernst Gustaf von Willebrand, 1790–1806 Olof Wibelius, kohustes 1801–1802 Knut von Troil, 1806–1816 Otto Herman Lode, kohustes 1811–1813 Carl Erik Mannerheim, 1816–1826 Lars Gabriel von Haartman, kohustes 1820–1822 Eric Wallenius (aadeldatult Wallenskiöld), kohustes 1822–1826 ja 1826–1828 Adolf Broberg, 1828–1831 Lars Gabriel von Haartman, 1831–1842 Gabriel Anton Cronstedt, kohustes 1840–1842 ja 1841–1856 Samuel Werner von Troil, kohustes 1856 Carl Fabian Theodor Langenskiöld, 1856–1858 Selim Mohamed Ekbom, kohustes 1857–1858 Johan Axel Cedercreutz, kohustes 1858–1863 ja 1863 Carl Magnus Creutz, kohustes 1864–1866 ja 1866–1889 Axel Gustaf Samuel von Troil, 1889–1891 Wilhelm Theodor von Kraemer, 1891–1903 Theodor Hjalmar Lang (hiljem Langinkoski), 1903–1905 Knut Gustaf Nikolai Borgenström, 1905–1911 Eliel Ilmari Wuorinen, 1911–1917 Albert Alexander von Hellens, kohustes 1917 Karl Johan Michael Collan, kohustes 1917–1918 ja 1918–1922 Iwar Aminoff, kohustes 1918 Aukusti Aho, kohustes 1918–1920 Ilmari Helenius, 1922–1932 Wilho Kyttä, 1932–1948 ja kohustes 1948–1949 Erkki Härmä, 1949–1957 Esko Kulovaara, 1957–1971 Yrjö Aliharmi, kohustes 1971–1972 Sylvi Siltanen, 1972–1976 ja kohustes 1976–1977 Paavo Aitio, 1977–1985 Pirkko Työläjärvi, 1985–1997 Turun ja Porin lääni / Satakunta ja Varsinais-Suomi. Turu ja Pori lään Anders Anton von Stiernman, Swea och Götha Höfdinga-Minne, Volume 2, s. 390, 1745  Turu ja Pori lään – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Qui-Gon Jinn

Qui-Gon Jinn on väljamõeldud tegelane "Star Warsi" saagas. Liam Neeson kehastab teda 1999. aasta filmis "Tähtede sõda: osa I - Nähtamatu oht". Lisaks esineb ta tähesõdade teemalistes koomiksites, raamatutes ja videomängudes. Obi-Wan Kenobi oli tema padawan. Qui-Gon leidis Anakin Skywalkeri, kellest sai hiljem Darth Vader. Qui-Goni tappis Darth Maul, kes omakorda suri Obi-Wan Kenobi käe läbi.
Alkoholid

Alkoholid on ainete klass orgaanilises keemias, mille molekulis on hüdroksüülrühm(ad) (–OH) seotud süsinikuaatomiga, millel seejuures pole teisi sidemeid hapnikega, küll aga teiste süsinike ning vesinikega. Teisiti sõnastatuna on alkohol süsivesinik, milles üks (või mitu) vesiniku aatom(it) on asendunud hüdroksüülrühma(de)ga. Alkoholide nomenklatuursed nimetused lõpevad sufiksiga '-ool'. Metanool ehk metüülalkohol, CH3OH Etanool ehk etüülalkohol, C2H5OH Propanool ehk propüülalkohol, C3H7OH Butanool ehk butüülalkohol, C4H9OH Glütserool, C3H5(OH)3 -OH rühmaga ühendite nimetuste lõpus on "-ool". Sõna esimese poole saab tuletada temale vastavast alkaanist. Näiteks: CH3OH – metanool (üks vesiniku aatom on asendunud hüdroksüülrühmaga) CH3CH2OH – etanool CH3CH2CH2OH – propanool CH3CH2CH2CH2OH – butanool –OH rühm ei pruugi paikneda süsinikuahela lõpus, vaid võib olla ahela mis tahes osas. Näiteks: HOCH2CH2OH – 1,2-etaandiool (etüleenglükool) HOCHCH2(OH)CHOH – 1,2,3-propaantriool (glütserool) Alkoholide hüdroksüülrühm on väga nõrgalt happeline, reageerides näiteks aktiivsete metallidega: 2CH3OH + 2Li -> 2CH3OLi + H2 Alkoholid reageerivad orgaaniliste hapetega, moodustades estreid. Alkoholid reageerivad halogeenhapetega, moodustades alküülhalogeniide. CH3CH2OH + HBr -> CH3CH2Br + H2O Dioolid Alkohol
Upholm

Upholm võib tähendada mitut asja. Obholmsgrunne on laid Hobulaiu lähedal. Upholmi luited on koht Borkumi saarel. Upholm on koht Inglismaal.
Kozlovka

Kozlovka on linn Venemaa Tšuvaši Vabariigis, Kozlovka rajooni keskus. Asub Volga paremal kaldal. 1967 sai linnaõigused. Народная энциклопедия «Мой город». Козловка (Чувашия) Kozlovka koduleht
Aare Laine

Aare Laine (sündinud 26. jaanuaril 1951) on eesti ajakirjanik. 1971. aastal lõpetas ta Olustvere sovhoostehnikumi ja asus tööle Saaremaal Randveres Lenini-nimelises kolhoosis rohumaade agronoomina. Ta näitleb Saaremaa Rahvateatri ridades. 1980. aastatel tuli ta Eesti ajakirjanike meistriks vankriratta heitmises (mitteametlikel meistrivõistlustel ajakirjanike kokkutulekul). Juba agronoomina töötades hakkas ta tegema saateid kohalikus translatsioonivõrgu "traatraadios". Kutselise raadioajakirjanikuna asus ta tööle 1. veebruaril 1976 (töötas nii kohalikus raadios kui ka Eesti Raadios), sellele lisandus 1980. aastate alguses televisioonitöö (uudiselõigud ja saatesarjad Eesti Televisioonis). 1996. aastal oli Aare Laine üks neist, kes lükkas käima ETV Saaremaa stuudio. Tema lemmikvaldkonnad on olnud põllumajandus ja kultuur. Kirjutava ajakirjanikuna on ta teinud kaastööd ajalehtedele Kommunismiehitaja, Oma Saar ja Meie Maa, alates 2010. aastatest peamiselt ajalehele Saarte Hääl. 1992. aasta oktoobrist on tema "koduraadio" olnud Kadi raadio, kus ta teeb muu hulgas autorisaadet "Külavahelood". Kertu Kalmus, Staažikas raadio-, tele- ja lehemees Aare Laine sai 60, Saarte Hääl, 27.01.2011. Aare Laine 50, Meie Maa, 26.01.2001. Mehis Tulk. Aare Laine 70: pool sajandit raadiomees Saarte Hääl, 26.01.2021. Tõnis Kipper. Veljo, “penskarist ajakirjanik” Saareta Hääl, 10.11.2018.
Afganistani jalgpallikoondis

Afganistani jalgpallikoondis on Afganistani rahvuskoondis jalgpallis.
Christine Lagarde

Christine Madeleine Odette Lagarde (sünninimi Lallouette; sündinud 1. jaanuaril 1956 Pariisis) on Prantsusmaa poliitik. Ta on alates 1. novembrist 2019 Euroopa Keskpanga president. Ta on hariduselt tööõigusele spetsialiseerunud jurist. Christine Lagarde kuulub Rahvaliikumise Liitu. Aastatel 2005–2007 oli ta Prantsusmaa kaubandusminister, seejärel lühikest aega Prantsusmaa põllumajandus- ja kalandusminister ning juunist 2007 kuni juunini 2011 Prantsusmaa rahandusminister. 2011–2019 oli ta Rahvusvahelise Valuutafondi peadirektor. Reedel, 4. novembril 2022 külastas ta Eestit, talle kingiti haapsalu sall ning ta esines Eesti Pangas Ragnar Nurkse loengusarjas teemal „Rahapoliitika euroalal“. Euroopa Keskpanga pressiteade Christin Lagarde'i ametisseastumise kohta Christine Lagarde@err.ee
Bahreini jalgpallikoondis

Bahreini jalgpallikoondis on Bahreini rahvuskoondis jalgpallis.
Bangladeshi jalgpallikoondis

Bangladeshi jalgpallikoondis on Bangladeshi rahvuskoondis jalgpallis.
Need for Speed: Most Wanted (2005. aasta videomäng)

"Need for Speed: Most Wanted" (NFS: MW) on võidusõidu arvutimäng, mille on välja töötanud EA Black Box ja mis on järg mängule "Need for Speed: Underground". Hiljem on seda mängude sarja jätkanud "Need for Speed: Carbon" ja "Need for Speed: World". Mängu "Need for Speed: Most Wanted" on õnnestunud maailmas müüa üle 6 miljoni eksemplari. Mängu algul sõidab mängija BMW M3 GTR (E46)-ga, aga kaotab selle õlitoru purunemise tõttu. Mängija kohtub Mia Townsendiga, kes juhatab mängija autopoodi, kus ta saab valida endale auto. Seejärel juhatab Mia mängija oma vanasse garaaži, kus mängija saab rahus oma tegevusi korraldada ja autosid tuunida. Kuid asjal on oma konks. Mängija peab võitma kõik Blacklisti liikmed, et saada oma vana auto tagasi. Blacklist koosneb erinevatest inimestest ja autodest. Mäng keerleb politseinike ja võidusõitude keskel. Mäng lõpeb sellega, et mängija saab teada, kes Mia tegelikult oli. Mia oli politseinik, kes oli sulandunud Razori võidusõitjate meeskonda. Mängija saab teada, et BMW õlitoru oli läbi lõiganud Razor ise. Mängija peab siiski linnast põgenema, sest politseipealik seersant Cross on teada saanud kõik mängija peidupaigad ja mängija ei saa enam kauem linnas viibida. Mäng jätkub tegelikult järgmises osas "Need for Speed: Carbon". "Need for Speed" on ka PlayStation 2 mäng.
Jaan Kriisa

Jaan Kriisa (31. detsember 1882 Ulila vald, Tartumaa – 8. august 1942 Sosva laager, Sverdlovski oblast) oli Eesti advokaat, omavalitsustegelane ja poliitik. Kriisa lõpetas 1911. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ning kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi (coetus 1906 II). Ta töötas advokaadina Pärnus, Tartus ja Valgas. Oli Valgas tegutsenud Säde teatri esimees ja pidas 1917. aastal abilinnapea ametit. Jaan Kriisa oli 1917–1918 ja 1919 Tartu linnapea. Vahepealse Saksa okupatsiooni ajal oli linnapeaks Egmont Brock. Eesti Rahvaerakonna liikmena kuulus Kriisa I Riigikogu koosseisu. Ta astus ametist tagasi 7. jaanuaril 1921 ning tema asemel läks Riigikokku Johannes Semm. Selle aja jooksul oli ta kuulunud ka Jaan Tõnissoni esimese (18. novembrist 1919 – 28. juulini 1920) ja teise valitsuse (30. juulist 1920 – 26. oktoobrini 1920) koosseisu toitlusministrina. Jaan Kriisa arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 ja ta suri vangilaagris 8. augustil 1942. Jüri Saar: "Kunagise linnapea kulduur jõudis muuseumi" Tartu Postimees, 26. juuli 1999
Angélico Vieira

Angélico Vieira; õieti Sandro Milton Vieira Angélico (31. detsember 1982 Lissabon – 28. juuni 2011 Porto) oli portugali laulja ja seriaalinäitleja. Aastal 2008 ilmus tal album "Angélico". Aastail 2007–2008 mängis ta telesarjas "Dance, Dance, Dance", aastast 2010 oli osatäitja telesarjas "Espírito Indomável". 28-aastane Angélico Vieira suri autoõnnetuses saadud vigastustesse. Koduleht
Carl Friedrich Landesen

Carl Friedrich Landesen (18/30. aprill 1802 – 25. juuni/7. juuli 1883) oli Tallinna raehärra 9/21. detsembrist 1856 kuni 1878. aastani.
Jacque Fresco

Jacque Fresco (13. märts 1916 New York – 18. mai 2017 Sebring, Florida, USA) oli iseõppinud ehitusinsener (structural designer), teadusfilosoof, kunstnik (concept artist) ja futuroloog. Fresco kirjutas ja pidas loenguid paljudel elualadel, keskendudes jätkusuutlike linnade holistilisele kujutamisele ja väljatöötamisele, energiatõhususele, loodusressursside majandamisele (ressursipõhise majanduse kaudu), küberneetilisele tehnoloogiale (cybernated technology), automatiseerimise täiustamisele (advanced automation) ja teaduse rakendamise võimalustele ühiskonnas (mis kasu tooks teadusliku meetodi rakendamine ühiskonna arengule). Koos kolleeg Roxanne Meadowsiga lõid nad Floridas organisatsiooni Veenuse Projekt (The Venus Project), mille juht Fresco ise ka oli. Lisaks mitme raamatu kirjutamisele populariseeris Fresco oma vaateid kolme dokumentaalfilmi kaudu. Need on "Future By Design", "Zeitgeist: Addendum" ja "Zeitgeist: Edasiminek" ("Zeigeist: Moving Forward"). Tema Veenuse projekt on inspireerinud paljusid aktiviste üle maailma koopereeruma ja organisatsiooni vaateid edasi andma[viide?]. Veenuse Projekt Zeitgeisti liikumine Ressursipõhine majandus
Uusimaa lään

Uusimaa lään (soome keeles Uudenmaan lääni, rootsi keeles Nylands län) oli üks Soome 12 läänist aastatel 1831–1997. Lääni keskus oli Helsingi. 1993. aastal elas läänis 1 277 932 inimest. 1997. moodustati lääniuuenduse tulemusena Uusimaa ja Kymi läänist ning Häme lääni lõunaosast ja Mikkeli lääni lõunaosast uus Lõuna-Soome lään. Uusimaa maakond Uudenmaan lääni / Uusimaa. Uusimaa lään
Gustav Emmanuel Stockenberg

Gustav Emmanuel Stockenberg (25. aprill / 6. mai 1771 Tõlliste – 10. juuni / 22. juuni 1845 Kambja) oli Eesti vaimulik. Stockenberg sündis Tõllistes postikomissari pojana. Ta õppis Riia toomkoolis. Usuteadust õppis ta aastatel 1790–1793 (immatrikuleeriti 23. septembril 1790) Halle Ülikoolis. Ordineeriti 20. septembril / 2. oktoobril 1803 õpetajaks. Ta oli aastatel 1803–1806 (introdutseeriti 18. oktoobril / 30. oktoobril 1803) Kambja koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1807–1808 oli ta Rannu Püha Martini koguduse õpetaja. Aastatel 1808–1845 oli ta Kambja koguduse õpetaja. Tema vanavanaisa Johann Gustav Stockenberg oli kujur ja kiviraidur. Tema naise onu oli viitseadmiral Karl Magnus von Breyer. Tema tütretütre poeg Wilhelm Anderson oli astrofüüsik, tütretütre poeg Walter Anderson oli folklorist ja tütretütre poeg Oskar Anderson oli matemaatik.. Napiersky, Karl Eduard. Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland. Viertes Heft, Lebensnachrichten von den livländischen Predigern, mit litterärischen Nachweisen. Dritter Theil, Q-Z: nebst Berichtigungen und Nachträgen, Mitau: J. F. Steffenhagen, 1852 (Gustav Emmanuel Stockenberg E-kataloogis ESTER) Götze, Friedrich Wilhelm. Philosophie der Glückseligkeit : Zur Ankündigung des Examens in der Domschule geschrieben von Friedrich Wilhelm Götze, Riga: Julius Conrad Daniel Müller, 1790 (Gustav Emmanuel Stockenberg E-kataloogis ESTER) Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Heinrich Oldenburg

Heinrich Oldenburg (ladinapäraselt ka Henricus Oldenburg või Oldenburgius; 1583 (või 1584) Bremen – 1634 Tartu) oli Academia Gustaviana esimene retoorika- ja poeetikaprofessor 1632–1634. Heinrich Oldenburg oli Bremeni akadeemilise gümnaasiumi (Gymnasium illustre) professor ning hiljem Tartu ülikooli professor. Ülikooli avamisel 1632. aastal esines ta kõnega. Kirjeldus sellest on säilinud Friedrich Meniuse teoses "Jutustus Tartu Ülikooli inauguratsioonist". Heinrich Oldenburgi teostest olulisimaks nimetab Meniuse tõlkija Kristi Sak "Disputationes philologicae". Säilinud on ka Oldenburgi ladinakeelseid luuletusi. Oldenburgi poeg kandis samuti nime Heinrich, kuid enam tuntakse teda Henry Oldenburgina. Temast sai Londoni Kuningliku Seltsi esimene sekretär (kõrvuti John Wilkinsiga) ning Seltsi toimetiste ("Philosophical Transactions") esimene toimetaja ja kirjastaja. Eesti Teaduse Biograafiline Leksikon, 3. köide Friedrich Menius "Jutustus Tartu Ülikooli inauguratsioonist, mis toimus 15. oktoob ril 1632. aastal" Tlk. Kristi Sak, toim. Marju Lepajõe. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, 1997 Friedrich Menius "Jutustus Tartu Ülikooli inauguratsioonist, mis toimus 15. oktoobril 1632. aastal" Tlk. Kristi Sak, toim. Marju Lepajõe. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, 1997, lk 86 "Tartu Ülikooli ajalugu" I kd: "1632-1798" Tallinn: Valgus, 1983, lk 44 (Helmut Piirimäe)
Põhja-Karjala lään

Põhja-Karjala lään (soome keeles Pohjois-Karjalan lääni, rootsi keeles Norra Karelens län) oli Soome lään aastatel 1960 kuni 1997. Põhja-Karjala lääni keskus oli Joensuu. Põhja-Karjala maakond Pohjois-Karjalan lääni / Pohjois-Karjala. Põhja-Karjala lään
Mikkeli lään

Mikkeli lään (soome keeles Mikkelin lääni, rootsi keeles S:t Michels län) oli Soome lään aastatel 1831 kuni 1997. Lääni keskus oli Mikkeli. Mikkelin lääni / Etelä Savo. Mikkeli lään
Stephan Knieper

Stephan Knieper (ka Stephan Kniper; 1636 Tallinn – 8. juuni 1687) oli Eesti vaimulik. Knieper õppis usuteadust (immatrikuleeriti 16. jaanuaril 1656) Tartu ja (immatrikuleeriti 11. septembril 1660) ja Wittenbergi Ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks 30. oktoobril 1667. Oli aastatel 1667–1687 Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja. Knieper valdas heal tasemel eesti keelt. Kuulus aastal 1682 sinodil moodustatud Uue Testamendi eestikeelse tõlke käsikirja revideerimise komisjoni, redigeeris ise käsikirja, oli üks peamisi toimetajaid. Osales Liepa (25. august – 25. september 1686) ja Pilistvere piiblikonverentsil alates 21. jaanuarist 1687, lahkus sealt aga enne lõppu. Stephan Knieper maeti 15. juunil 1687 Tallinna Niguliste kirikusse. Tema teise naise Gertrutha isa Johannes Knieper oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, nende poeg Carl Philipp Knieper oli Vaivara koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007 Eesti Biograafiline Leksikon K./Ü. Loodus, Tartus, 1926–1929
Maaja Toompuu

Maaja Toompuu (sündinud 10. märtsil 1948) on Eesti riigiametnik. Maaja Toompuu on teenistuses olnud Lääne maavalitsuse rahandusosakonna juhataja ja Lääne maavanema kohusetäitjana aastal 1999 ning aastail 2007–2008. "Purjutamine võttis Arder Välilt ameti"[alaline kõdulink] Postimees, 21. juuli 1999
Moone (geoloogia)

Moone ehk metamorfism on kivimite ümberkristalliseerumine (moondumine) kõrgenenud rõhu ja temperatuuri tingimusis. Kõrgenenud temperatuur ja rõhk tähendab seda, et nad on suuremad rõhust ja temperatuurist, mis valitsesid kivimi tekkides. Moondumine leiab aset, sest kivimit moodustavad mineraalid ei ole muutunud tingimustes enam stabiilsed ning lähevad üle teise vormi, mistõttu muutub ka neist koosnev kivim. Moondunud kivimit nimetatakse moondekivimiks. Tuntud moondekivimid on näiteks gneiss, amfiboliit, kilt, kvartsiit, marmor jne. Moonet tuleb eristada diageneesist, mis toimub madalamal temperatuuril ja rõhul. Erinevad mineraalid hakkavad moonduma erineval temperatuuril ja rõhul, mistõttu on keeruline anda moonde alampiiri. Siiski on olemas kokkulepe lugeda moondetingimusteks temperatuuri üle 200 °C ja rõhku üle 300 MPa (megapaskal). Moonde ülemine piir on määratud kivimite ülessulamise piiriga, sealtmaalt saab kivimeist magma. Metasomatoos Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend moonde ja moondekivimite kohta Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.
Moone

Moone tähendab mitut asja. Moone ehk metamorfism on geoloogias kivimite ümberkristalliseerumine (moondumine) kõrgenenud rõhu ja temperatuuri tingimustes Moone ehk metaboolia on bioloogias suur muutus isendi arengus moone (mehaanika)
Johannes Knieper

Johannes Knieper (1. detsember 1614 Tallinn – 18. märts 1673 Järva-Peetri) oli Eesti vaimulik. Ta õppis juunist 1621 Tallinna linnakoolis, oli üks esimesi Tallinna gümnaasiumis õppijaid, aastast 1636 õppis ta Danzigi gümnaasiumis. Ta õppis paljudes ülikoolides: 18. juulil 1637 immatrikuleerus ta Uppsala Ülikooli Tallinna linna stipendiaadina, 10. septembril 1638 Kopenhaageni Ülikooli, mais 1639 Rostocki Ülikooli ja 17. augustil 1639 Leideni Ülikooli. Oli paar kuud Taanis koduõpetaja, siis kutsuti suvel 1640 Tallinna gümnaasiumi professoriks, oli kohal veel 20. septembril 1640. Ordineeriti 15. detsembril 1641 õpetajaks. Oli aastatel 1642–1673 (kutsuti 26. novembril 1641, ametis 6. jaanuarist 1642) Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Järva praostkonna praost oli aastatel 1667–1673. Ta suri aastal 1673 Järva-Peetris, kuid maeti 26. märtsil 1673 Tallinna Niguliste kirikusse. Tema tütre Gertrutha nii esimene mees Stephan Knieper, kui ka teine mees Thomas Knieper olid Jõhvi Mihkli koguduse õpetajad. Tema tütrepoeg Carl Philipp Knieper oli Vaivara koguduse õpetaja, teine tütrepoeg Paul Johann Knieper oli Jõhvi ja Iisaku koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Bretooni keel

Bretooni keel (bretooni keeles brezhoneg) on keldi keelerühma briti alarühma kuuluv keel. Ta on p-keldi keel. Tema lähemad sugulaskeeled on korni ja kõmri keel. Bretooni keelt kõneldakse põhiliselt Bretagne'is, kus seda kõneleb umbes 200 000 inimest. Kõnelejate arv on alates 1950. aastatest, mil neid oli umbes 1,2 miljonit, pidevalt vähenenud. Tänapäeval räägivad seda peamiselt vanemad inimesed. Bretooni keel jaguneb tänapäeval neljaks murdeks: Leoneg, Tregerieg, Gwenedeg ja Kerneveg. Bretooni keel kujunes varakeskajal Suurbritanniast põgenenud keltide keelest. Ofis publik ar Brezhoneg Breton (ar brezhoneg)
Burkina Faso jalgpallikoondis

Burkina Faso jalgpallikoondis (kuni 1984. aastani Ülem-Volta jalgpallikoondis) on Burkina Faso rahvuskoondis jalgpallis. Jalgpalli maailmameistrivõistlustele pole Burkina Faso koondis kordagi jõudnud. Aafrika rahvaste karikavõistlustel on parimaks kohaks teine 2013. aastast. 1998. aastal Aafrika rahvaste karikavõistlusel oli Burkina Faso korraldajamaa. Burkina Faso koondis 2024. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel: Väravavahid: Hillel Konaté, Hervé Koffi, Kilian Nikiema, Sebas Koula Kaitsjad: Abdoul Guiebre, Adamo Nagalo, Nasser Djiga, Issa Kaboré, Edmond Tapsoba, Issoufou Dayo, Valentin Nouma, Steeve Yago Poolkaitsjad: Sacha Banse, Stephane Aziz Ki, Ismahila Ouédraogo, Gustavo Sangaré, Blati Touré, Adama Guira, Dramane Salou Ründajad: Djibril Ouattara, Dango Ouattara, Cedric Badolo, Bertrand Traoré (kapten), Mamady Bangré, Mohamed Konaté, Abdoul Tapsoba, Hassane Bandé
Kristjan Kirme

Kristjan Kirme (13. juuli 1957 Tallinn – 27. juuni 2011) oli eesti kitarrist ja laulja. Ta oli ansambli Mahavok algkoosseisu soolokitarrist. Ta suri pärast pikaajalist haigust 27. juunil 2011. Tema isa oli kunstiteadlane Kaalu Kirme.
Museumsinsel

Museumsinsel (saksa keeles Museumsinsel 'muuseumisaar') on Berliini keskel Spree jõel asuva Spreeinseli saare ('Spreesaar') põhjapoolsema osa nimi. Museumsinselis asuvad mitmed kuulsad Saksa muuseumid. 1999. aastal lülitati Museumsinsel kui unikaalne arhitektuuri- ja kultuuriansambel UNESCO maailmapärandi nimistusse. Vana Muuseum (Altes Museum), asutatud 1830 Uus Muuseum (Neues Museum), asutatud 1859 Vana Rahvusgalerii (Alte Nationalgalerie), asutatud 1876 Bode muuseum (endine Keiser Friedrichi muuseum), asutatud 1904 Pergamoni muuseum, asutatud 1930 Fischerinsel Museumsinsel Berliini riiklike muuseumite koduleht (inglise, saksa)