laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eerik Saarnok

Eerik Saarnok (24. jaanuar 1930 Tallinn – 24. juuli 1990 Tallinn) oli eesti arstiteadlane ja viroloog. Eerik Saarnok oli teenistuja poeg. Lõpetas 1949 Tallinna 7. Keskkooli, 1955 TÜ arstiteaduskonna, 1968 Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituudis aspirantuuri, meditsiinikandidaat (1971, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "О лабораторной диагностике вирусов Коксаки А и их выявления в Эстонской ССР". Oli 1955–59 Kohtla-Järve Naha- ja Suguhaiguste Dispanseri dermatoloog-veneroloog, 1959–63 peaarst, 1963–65 Tallinnas Vabariikliku Dermatoveneroloogia Dispanseri laboriarst, 1968–75 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi enteroviiruste labori ja viroloogia sektori vanemteadur; 1975–76 Kirovi-nimelise Näidiskalurikolhoosi peasanitaararst, aastast 1976 Tallinna Dermatoveneroloogia Dispanseri statsionaari dermatoloog ja osakonnajuhataja. Uurimisvaldkond: viroloogia, viirushaiguste laboratoorse diagnoosimise meetodid. Evitas Eestis Coxsackie A-grupi viiruse laboratoorse diagnoosimise vastsündinud valgetel hiirtel. Nõukogude Eesti Tervishoiu ingliskeelsete tekstide toimetaja. 9 teadustrükist. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Coxackie A6 viiruse esmakordsest isoleerimisest Eesti NSV-s. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1968) 5 Naha- ja suguhaigused (kaasautorid R. Markovitš, B. Rubinštein). Tallinn, 1969 Coxackie A-10 viiruste herpangiinipuhangu põhjustaja Tallinnas. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1969) 6 Материалы к эпидемиологическому анализу вспышки асептического менингита в Эстонской ССР в 1967 г. (kaasautor). // Энтеровирусные инфекции. M, 1970 Изучение энтеровирусов и возникновении желудочно-кишечных заболевании у детей (kaasautor K. Kutsar). // Иссл. по гастроэнтерол. Tallinn, 1972 Segainfektsioon aseptilist meningiiti põdeval haigel (kaasautorid K. Kutsar, S. Jõks). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1973) 2. Nõukogude Eesti Tervishoid (1980) 2, 135 Eesti Arst (1990) 5, 415 Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 985. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Heldur Saarsoo

Heldur Saarsoo (5. detsember 1931 Viljandi – 4. detsember 1997 Tartu) oli eesti õigusteadlane. Heldur Saarsoo oli arstide poeg. Lõpetas 1951 Viljandi 2. Keskkooli, 1962 TRÜ õigusteaduskonna, 1965–1968 TRÜ aspirant, õiguskandidaat (1972, TÜ), väitekiri "Nõukogude kriminaalprotsessi osast kohtueelsel uurimisel võitluses alaealiste kuritegevuse vastu". Oli 1962–1965 Viljandi rajooni prokuratuuri uurija ja prokuröri abi, 1968–1972 TRÜ kriminoloogia labori nooremteadur, 1972–1975 vanemõpetaja, 1975–1991 kriminaalõiguse ja -protsessi kateedri dotsent, 1991–1992 juhataja, dotsent, ühtlasi 1976, 1978–1982, 1985–1991 ka õigusteaduskonna prodekaan, 1993– avaliku õiguse instituudi protsessiõiguse dotsent. Lugenud kriminaalprotsessi üld- ja erikursust. Uurimisvaldkond: võitlus alaealiste kuritegevusega; kriminaalmenetlus. 1996–1997 Tartu Ülikooli medal Üle 40 teadustrükise, koostanud õppevahendeid. Alaealine ja seadus. Normatiivaktide kommenteeritud väljaanne (kaasautor). Tallinn 1969 Tõendid nõukogude kriminaalprotsessis. Kaasautor E. Kergandberg. Tartu 1987 Alaealise kasvatuslikud mõjutusvahendid. // Juridica (1995) 10 Menetlusdokumendid kriminaalmenetluses (kaasautor J. Vissak). Tallinn 1998 Alaealiste õigusrikkumised: kriminaalõiguslik, menetluslik ja kriminoloogiline aspekt (kaasautorid J. Ginter, J. Sootak). Tartu 2000 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987, 444 II, 158 Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn 1982, III, 314 Faculty of Law. 1994, 61–62 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Luule Saat

Luule Saat (sündinud 4. märtsil 1932 Haapsalus) on eesti majandusteadlane. Luule Saat on Joosep Saadi tütar, Maksim Saadi ja Mari Meele õde. Lõpetas 1957 Valga 1. Keskkooli, 1961 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna, 1962–65 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi (MI) aspirant, majanduskandidaat (1967, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Eesti NSV leivatööstuse edasise arendamise ja paigutamise põhisuunad". Oli 1957–58 Eesti NSV statistikavalitsuse ökonomist, 1958–62 MI ökonomist ja nooremteadur, 1965–73 MI noorem- ja vanemteadur, 1973–76 Eesti NSV Plaanikomitee juures asunud Majanduse ja Planeerimise Teadusliku Labori teadussekretär, 1977–79 TPI tootmise ja ökonoomika organiseerimise kateedri vanemõpetaja, 1979–92 dotsent. Koostanud õppevahendeid. Uurimisvaldkond: toiduainetööstuse ökonoomika. Üle 40 teadustrükise. Eesti NSV leivatööstuse arengu küsimusi. // ENSV Teaduste Akadeemia Toim. Ühiskonnat 3 (1965) Premeerimisfondide suurus üksi pole määrav. // Majandusreform saab teoks. Tallinn, 1968. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Maksim Saat

Maksim Saat (sündinud 29. veebruaril 1944 Moskvas) on eesti majandusteadlane. Lõpetanud Tallinna 2. Keskkooli (Tallinna Reaalkool) 1962, Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal 1967; Eesti NSV TA Majanduse Instituudi (MI) aspirant 1970–1973. Täiendusõpe: Saksa DV TA Majanduse Instituut (Berliin); Dresdeni Tehnikaülikool, Leipzigi Ülikool 1976; Saksa LV Padernborni Ülikool 1991, 1994; Bentley Kolledž (Massachusetts, USA) 1993; Kieli Majandusakadeemia 1994; Dalhousie Ülikool (Kanada) 1995. Majandusteaduste kandidaat 1977 (kinnitus 1978) (Eesti NSV Teaduste Akadeemia), väitekiri "Проблемы повышения коэффициента сменности в промышленности (на примере промышленности Эстонской ССР)"; vanemteadur (tööstuse ökonoomika, planeerimise ja juhtimise organiseerimise erialal) 1988; dotsent 1988. RPI Eesti Tööstusprojekti insener 1968–1970; Eesti NSV TA Majanduse Instituudi nooremteadur 1973–1978, vanemteadur 1978–1988, sektorijuhataja 1986–1988. TTÜs 1977–2016: tootmise ökonoomika ja organiseerimise kateedri tunnitasuline õppejõud 1977–1988; tööstusökonoomika kateedri dotsent 1988–1991, dotsent (0,5 koormusega) 1992; käitismajanduse instituudi käitismajanduse professor 1992–1997, direktor 1994–1997, dotsent 1997–1998, professor 1998–2000, õppetooli juhataja 1992–2000; ärikorralduse instituudi käitismajanduse professor 2005–2012 ning tootmis- ja teeninduskorralduse õppetooli juhataja 2000–2016; ärikorralduse instituudi tootmis- ja teeninduskorralduse õppetooli vanemteadur 2013–2016; emeriitprofessor 2012. aastast. Eesti Majandusjuhtide Instituudi dotsent 1982–1989, professor 1991–1992. Tööstuse tootmispõhifondide kasutamise majanduslik efektiivsus; tootmise tehniline tase; teaduse integratsiooniprobleemid ja arengustrateegia Eesti tööstuses; innovatsiooniprotsessid Eesti majanduses. Avaldanud 75 teaduspublikatsiooni. Euroopa Ärieetika Assotsiatsiooni (EBEN, European Business Ethics Network) liige 1998–…; Euroopa Rahvusvahelise Hariduse Assotsiatsiooni (EAIE, European Association for International Education) liige; Euroopa Rahvusvahelise Ärikorralduse Akadeemia (EIBA, European International Business Academy) liige; Rahvusvahelise Ärihariduse Assotsiatsiooni (ISBE, International Society for Business Education) liige; TTÜ ärikorraldsuse instituudi ja TTÜ humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituudi nõukogu liige. Muusika, reisimine. Rahvusvaheline ärikorraldus. Tallinn, 1999 Ettevõtte majandusõpetus. Tallinn, 1999 Projektijuhtimine. Arenguprojektid: planeerimine, analüüs, juhtimine. Tallinn, 2000 Kuidas aitaks alternatiiv-eetika rikastada ärieetikat (kaasautor M. Meel). // Äritegevuse innovaatika 4. Tallinn, 2004. Maksim Saat on Joosep Saadi poeg, Luule Saadi ja Mari Meele vend. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide EE 14, 451 Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 443–444 Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn, 2008, 373–374. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Merileid Saava

Merileid Saava (eesnime rööpkuju: Merilaid, sündinud 10. septembril 1941 Ahja vallas Tartumaal) on eesti arstiteadlane ja toitlustusteadlane. Merileid Saava on talupidaja tütar ja Astrid Saava õde. Lõpetas 1959 Tartu 2. Keskkooli, 1965 TÜ arstiteaduskonna, 1967–70 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi (EKMI) aspirant, meditsiinikandidaat (1971, TÜ), väitekiri "Содержание липидов в сыворотке крови у некоторых групп населения Эстонской ССР". Oli 1965–67 EKMI biokeemia laboris ordinatuuris, 1967 ja 1970 sama labori nooremteadur, 1974–81 vanemteadur, 1981–84 profülaktilise kardioloogia osakonna vanemteadur, 1984–86 Kardioloogia Teadusliku Uurimise Instituudi kardioloogia osakonna vanemteadur, 1986–2007 toitumise ja ainevahetuse uurimise osakonna juhataja, 1991–97 ka teadussekretär. Uurimusi toitumisest ja ainevahetusest ning nendega seostuvaist terviseprobleemidest ja nende ennetamisest. Olnud ENSV Tervishoiuministeeriumi laste-peadietoloog, Eesti Teaduste Akadeemia toitumisprobleemide teadusnõukogu ja Sotsiaalministeeriumi toitumissoovituste nõukogu liige, Üleliidulise Gerontoloogia ja Geriaatria Seltsi, Eesti Biokeemia Seltsi, Eesti Hügienistide Seltsi jm liige; Toitumisteaduse Seltsi juhatuse liige. Eesti Vabariigi teaduspreemia 1996 (kollektiivis). Üle 160 teadustrükise, üle 80 aimeartikli. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Kolesteriini-ainevahetusest Eesti NSV elanikel (kaasautor E. Vagane). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1966) 3 О состоянии жирового обмена некоторых групп населения Эстонской ССР. // Актуальные вопросы внутренней медицины. Тлн, 1970 Eakate inimeste ainevahetus ja toitumine (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1977) 1 Обмен веществ и питание детей раннего возраста в доме ребенка (kaasautorid E. Vagane, M. Niit). // Вопр. пит. (1987) 3 Südame isheemiatõve ja ateroskleroosi riskifaktorid Tallinna elanikel (kaasautor). // Eesti Arst (1990) 2 Tallinlaste südame- ja veresoonkonnahaiguste riskitegurid sajandivahetusel (kaasautor). // Eesti Arst (2002) 3 Rohkem tähelepanu toitumisele (kaasautor). // Eesti Arst (2006) 5. EKMI, 36. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Marinaad

Marinaad on liha ja teiste toiduainete marineerimiseks kasutatav maitseainete, lisandite ja vedelike segu. Marinaad võib olla terav, vürtsikas, hapu, magushapu, magus, magusvürtsikas, eksootiline, puuviljaline, ürdimaitseline jne. On olemas happemarinaade (tehtud toidu- või veiniäädika, hapu veini või mahlaga jne), õlimarinaade ja kergeid marinaade (valmistatud vee ja mineraalvee ning vähese toiduõli baasil). Happemarinaadis kasutatakse toiduaineid, mis sisaldavad happeid või hapuaineid. Hapuained aitavad lagundada liha sidekude ning liha muutub pehmemaks. Sellisteks aineteks on vein, õlu, rabarber, õun, sõstar, sidrun, laim, apelsin, greip, ananass, toiduäädikas, jogurt, pett, keefir, purustatud tomat jt.
Georg von Sabler

Georg Friedrich von Sabler (18. jaanuar (vkj) 1859 Vilno – 26. juuni 1935 Tartu) oli Eesti keeleteadlane ja ajaloolane. Georg Friedrich von Sabler oli baltisakslase ja astronoomi Georg Thomas Sableri poeg. Ta oli filosoofiadoktor (1905, Viin). Töötas aastatel 1892–1901 Tartus Kubermangugümnaasiumi ja 1909–1910 Puškini Gümnaasiumi saksa keele õpetajana, ühtlasi oli ta 1900–1920 Tartu Ülikooli germanistika eradotsent. Uurimusi Eesti- ja Liivimaa kohanimedest. Publitseerinud ajalooallikaid. Goldene Preis-Medaille. Собрание русских памятников, извлеченных из семейного архива графов Делагарди. // Уч. зап. Юрьевского ун-та 3 (1896) Der Ursprung des Namens Pernau. Eine etymologische Untersuchung … Pernau, 1913 Der Ursprung der Namen Pskov, Gdov. SPb, 1914 Die altgermanische Herkunft des Namens der livländischen Stadt Schlock und verwandter kurländischer Güternamen. Riga, 1914. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 660 Pogendorf II, 729 Зап. Импер. АН 8 (1866), 108–111 Hradetzky. Schüler-Verzeichnis des Revalschen Guvernements-Gymnasiums 1805–1890. Reval, 1931, 244. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Thomas Friedrich Sabler

Thomas Friedrich Sabler (24. detsember 1768 Tallinn – 3. detsember 1812 Kaasan) oli Eesti arstiteadlane. Thomas Friedrich Sabler oli baltisakslase ja pastori poeg. Lõpetas Tallinna Toomkooli, õppis meditsiini Austrias ja Saksamaal, dr. med. (1790, Erlangen), väitekiri "Dissertatio inauguralis medica de sanguinis motus caussius ac legibus sectio I. physiologica quam numinis auspicio …". Oli Tallinna Mereväehospitali arst (vaheajaga 1793–1795, mil töötas Peterburi Mereväehospitalis), 1802–1808 Tartu Ülikooli patoloogia, teraapia ja kliiniku professor, ühtlasi aastast 1803 ka Peterburis Kalinkini Instituudi farmakoloogia ja kohtumeditsiini professor, 1808–1812 Moskva Meditsiiniakadeemia professor, aastast 1809 ka Moskva orbudekodu ülemarst. 1812. aastal põgenes Moskvast Kaasanisse. Uurimusi verest ja vereringest. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 660. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Wilhelm Sabler

Thomas Wilhelm Friedrich Sabler (Venemaal tuntud kui Vassili Fjodorovitš, vene keeles Василий Фёдорович Саблер) (18. august (ukj 29. august) 1799 Tallinn – 18. november (ukj 30. november) 1877 Novgorod) oli Eesti arstiteadlane. Thomas Wilhelm Friedrich Sabler oli baltisakslane. Õppis 1819–1823 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, meditsiinidoktor (TÜ, 1823), väitekiri "Specimen inaugurale medico-chirurgicum, sistens observationes et animavedversions de coxolgia, quod, consentiente amplissimo medicum ordine …" (Dorpat, 1824). Töötas aastast 1824 arstina Venemaal, oli sh aastast 1826 Moskvas Katariina hospitali arst ja vanemarst ning Preobraženski hospitali ülemarst. Aastast 1870 pensionil. Sabler Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. — Dorpat, 1889. — 89. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Gustav Paul Johannes Sachsendahl

Gustav Paul Johannes Sachsendahl (4. august 1851, Tartu – 18. veebruar 1903, Peterburi) oli Eesti arstiteadlane, numismaatik ja sfragist. Gustav Paul Johannes Sachsendahl oli baltisakslane ja arsti poeg. Lõpetas 1872 Tartu Kubermangugümnaasiumi, 1879 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinidoktor (1880, TÜ), väitekiri "Ueber gelöstes Haemoglobin im circulirenden Blute" (Dorpat, 1880). Oli 1880–86 Venemaal Vjatkas vabrikuarst, tegeles 1886–87 Tartus ja Tallinnas Ehst- und Livländische Brieflade 4. köite väljaandmisega, oli 1887–92 Kaukaasias Kedabegis Siemensi ja Halske vasekaevanduse arst, 1892–95 ja 1899–1901 Tartus, 1895–99 Jõhvis ning aastast 1901 Soomes Pitkajärvi tuberkuloosihaigla arst. Üks tuntumaid Balti müntide ja pitsatite/pitserite uurijaid. Õpetatud Eesti Seltsi liige (aastast 1887), samuti Riia ja Kuramaa vastavate seltside liige Abhandlungen zur baltischen Numismatik. // Ehst- und Livländische Brieflade IV. Reval, 1887 Siegel und Münzen der weltlichen und geistlichen Gebietiger über Liv-, Ehst- und Kurland bis zum Jahre 1561 nebst Siegeln einheimischer Geschlechter: eine Sammlung von Urkunden zur Adels- und Gütergeschichte Ehst- und Livlands in Übersetzungen und Auszügen. // Ehst- und Livländische Brieflade IV. Reval, 1887. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 661. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Natalia Saealle

Natalia Saealle (sündinud 23. märtsil 1976 Kiviõlis Ida-Virumaal) on Eesti matemaatik. Natalia Saealle on agronoomi ja õpetaja tütar. Lõpetas 1993 Kiviõli 2. Keskkooli, 1997 TÜ matemaatikateaduskonna, 1999 samas magistrantuuri, matemaatikamagister (1999, TÜ), väitekiri "Сходимость функциональных рядов почти всюду", 1999–2005 TÜ doktorant, Ph.D. (matemaatika, 2005, TÜ), väitekiri "Convergence and summability with speed of functional series" (Tartu, 2005). Oli 2001–03 TÜ puhta matemaatika instituudi funktsionaalanalüüsi õppetooli teadur, 2003–06 matemaatilise analüüsi õppetooli assistent, 2006– matemaatilise analüüsi lektor. Uurimisvaldkonnad: funktsiooniteooria, funktsionaalread, summeeruvusmenetlused. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Riesz summability with speed of orthogonal series (kaasautor H. Türnpu). // ACUT 5 (2001) Convergence and λ-boundeness of functional series with respect to multiplicative systems (kaasautor H. Türnpu). // Eesti TA Toim. Füüs. Mat 53 (2004) 1 Summability of orthogonal series with speed (kaasautor H. Türnpu). // Analysis Math. 31 (2005) Uniform convergence and Aλ-boundeness of series with respect to product systems. // ACUT 9 (2005). Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Natalia Saealle Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Džamilja Safiulina

Džamilja Safiulina (sündinud 28. novembril 1978 Doni-äärses Rostovis Venemaal) on Eesti arstiteadlane ja farmakoloog. Džamilja Safiulina on tatarlane, insener-mehaaniku ja õpetaja tütar ning Allen Kaasiku abikaasa. Lõpetas 1996 Tartu 6. Keskkooli (Tartu Vene Lütseum), 2001 TÜ arstiteaduskonna proviisorina, Ph.D. (neuroteadused, 2006, TÜ), väitekiri "The studies of mitochondria in cultured cerebellar granule neurons: characterzation of mitochondrial function, volume homeostasis and interaction with neurosteroids". Oli 2000–2003 TÜ farmakoloogia instituudi farmakoloogia ja toksikoloogia õppetooli laborant, 2004–2006 erakorraline assistent ja vanemassistent, aastast 2006 teadur ja aastast 2007 ka vanemassistent; 2006 oli ka Ferrara Ülikooli (Itaalia) järeldoktor. Lugenud farmakoloogiakursust. Uurimisvaldkond: närvirakkude bioenergeetiliste protsesside farmakoloogia ja mitokondrite dünaamika. International Brain Organization'i liige (2004). 16 teadustrükist. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Dehydroepiandrosterone with other neurosteroid preserve neuronal mitochondria from calcium overload (kaasautor). // J. Steroid Biochem. Mol. Biol. 87 (2003) 1 Method for in situ detection of the mitochondrial function in neurons (kaasautor). // J. Neurosci. Meth. 137 (2004) 1 Loss of mitochondrial membrane potential is associated with increase in mitochondrial volume: physiological role in neurones (kaasautor). // J. Cell. Physiol. 206 (2006) 2 Regulation of mitochondrial matrix volume (kaasautor). // American J. Physiol. Cell Physiol. 292 (2007) 1 Mitochondrial swelling impairs the transport of organelles in cerebellar granule neurons (kaasautor). // J. Biol. Chem. 282 (2007) 45 The effects of glutamate receptor antagonists on cerebellar granule cell survival and development (kaasautor). // Neurotoxicol. 29 (2008) 1. Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 93, 98 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Džamilja Safiulina Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Elena Safiulina

Elena Safiulina (aastani 1995 Filonenko; sündinud 22. mail 1972 Kaliningradis Nõukogude Liidus) on Eesti matemaatik. Elena Safiulina on õppejõu tütar. Ta lõpetas 1989 Tartu 4. Keskkooli, 1993 Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna, M.Sc. (1995, TÜ), väitekiri "Poolparalleelsed ruumisarnased pinnad pseudo-eukleidilises ruumis". Oli 1996–2003 TÜ doktorant, PhD (2013, TÜ), väitekiri "Paralleelsed ja semiparalleelsed ruumisarnased madalamõõtmelised alammuutkonnad pseudoeukleidilises ruumis" ("Parallel and Semiparallel Space-like Submanifolds of Low Dimension in pseudo-Euclidean Space"). 2003. aastast Tallinna Tehnikakõrgkooli lektor, aastatel 2004–2015 ka Tallinna Polütehnikumi õpetaja. Lugenud diferentsiaal- ja integraalarvutust, lineaaralgebrat, statistikat. Uurimisvaldkond: semiparalleelsed ruumisarnased alammuutkonnad pseudoeukleidilistes ruumides. Parallel and semiparallel space-like surfaces in pseudo-Euclidean spaces. // Eesti TA Toim. Füüs. Mat 50 (2001) 1. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Hillar Saha

Hillar Saha (eesnimed kuni 1937 Hilarius Valerius Fernandus; perekonnanimi kuni 1939 Sakaria, ka Sakaria-Sakarius; 29. november 1899 Tallinn – 12. november 1981 Tallinn) oli eesti muusikateadlane ja helilooja. Hillar Saha oli kaupmehe poeg. Lõpetas 1917 Tallinna Nikolai Gümnaasiumi, õppis 1917–1918 Petrogradi Ülikoolis ja 1918 Tartu Ülikoolis keemiat. Õppis iseseisvalt esperanto keelt ning omandas 1922 Helsingis Soome Esperanto Instituudi juures vastava diplomi. Lõpetas 1931 Tallinna Konservatooriumi oreli ja kompositsiooni erialal. Oli 1917–18 Petrogradis Tentelevi keemiatehase ametnik, 1919 Vabadussõjas, 1919–1923 Tallinnas Kaitseministeeriumi, 1923–1926 Haridusministeeriumi ja aastast 1926 AS Balti Puuvillavabriku ametnik (ühtlasi töötas 1922–1924 ka Tallinna Rahvaülikooli psühholoogialaboris), 1944 Teatri- ja Muusikamuuseumi teadussekretär, 1945–1947 peavarahoidja, 1947–1981 Tallinna Linnamuuseumi teadur. Uurinud Eesti muusika ajalugu, koostanud koolilaulikuid (nootidega). Loonud ka kantaate, koorilaule ja kammerteoseid. Kuulus aastast 1932 Eesti Akadeemilisse Helikunstnike Seltsi, sh aastast 1933 seltsi infokeskuse koosseisu ja aastast 1934 ka muusikateaduse sektsiooni, oli seltsi mitme väljaande (Eesti muusikaalmanak I, 1934 jmt) koostanud ja autor. Eesti esperantistide ajakirja Informoj de Esperanto-Asocio de Estonia vastutav toimetaja (1922–1931), osales 1925 Eesti Esperanto Instituudi asutamises, aastani 1941 aktiivne esperanto propageerija. Tõlkis eesti ilukirjandust (Mats Traadi "Tants aurukatla ümber", Erni Krusteni "Okupatsioon") esperanto keelde. Esperanto liikumisest Eestis. Tartu 1933 Ülevaade Eesti muusikaasutistest, -ettevõtetest, -tegelastest. // Eesti muusikaalmanak I. Tallinn 1934 Kümme aastat Eesti Akadeemilise Helikunstnike Seltsi tegevusest. // Eesti muusikaalmanak I. Tallinn 1934 Eesti muusikaajaloo lugemik I. Tallinn 1934 Eesti muusikaajaloo lugemik II. Tallinn 1940 "Vana Tallinna noodikirjandusest – trükkimine, kirjastamine, levitamine". Tallinn 1945 "Peeter I maja-muuseum". Tallinn 1969. Uustrükid 1973, 1975, 1982 "Muusikaelust vanas Tallinnas". Tallinn 1972 "Дом-музей Петра I". Tallinn 1977 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Karl Laane. "Hillar Saha – juubilar". // Sirp ja Vasar nr 48, 29. november 1974. Lk 12 Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn 1990. Lk 220 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944, 3. köide. Tartu 1994. Lk 489 EE 14. Lk 452 Avo Hirvesoo. "Mitmekülgne Hillar Saha". // Teater. Muusika. Kino 1/2000. Lk 55–58 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.