Kalle Kurg

Kalle Kurg (sündinud 25. mail 1942 Tartus) on eesti kirjanik, kriitik, tõlkija ja toimetaja. Ta on avaldanud luulet, proosat, esseesid, kirjandusuurimuslikke artikleid, satiiri, humoreske ja teatrikriitikat, tegutsenud lavastaja ja kujundajana. Pseudonüümid: Krisostomus Silvester, Karl Kelgu, K. Uustalu jt.[viide?] Sündinud Tartus, veetis Kalle Kurg varajase lapsepõlve Ahjal, kus peret tabas 1944 represseerimine, mille käigus tema vanemad pidid end ja poega varjama, kodu hävines ning tuli ümber asuda Pärnusse, tabatud lähisugulased saadeti laagrisse ja asumisele Siberisse. Pärast õpinguid aastatel 1949–1952 Pärnu 2. Mittetäielikus Keskkoolis, Pärnu 1. Keskkoolis (1952–1961) ja Tartu Ülikoolis (1961–1966, eesti filoloogia) töötas Kalle Kurg aastail 1967–1969 ajakirja Eesti Loodus kunstilise toimetajana ja 1969–1971 Eesti Televisiooni kunstisaadete vanemtoimetajana.[viide?] 1971. aastal siirdus Kalle Kurg ajakirja Looming toimetusse, kus oli publitsistikaosakonna juhataja, aastal 1975 peatoimetaja asetäitja. 1976. aastal valiti ta Kirjanike Liidu juhatuses Loomingu peatoimetajaks ja ta töötas selles ametis 1988. aasta jaanuarini. Veiko Märka järgi on Kurg aktiivselt ajakirja suundi kujundanud toimetaja: "Meil on põhjust rääkida Semperi Loomingust, Tuglase Loomingust ja miks ka mitte Kalle Kure Loomingust." Maie Kalda sõnul avardas Kurg Loomingu "profiili tõlkekirjanduse ja kaasaegse väliskirjanduse ülevaadetega ning teadustemaatilise esseistikaga." Kirjandusteadlase Pärt Liase sõnul kuulub Kalle Kurg nende Loomingu toimetajate hulka, kes on rakendanud tuglaslikku põhimõtet avaldada autoreid "seinast seina", tagades sellega ajakirja prestiižikuse. Praktikas tähendas selline hoiak alalist võitlust tsensuuriga. Oskar Kuninga sõnul oli "just Looming selleks tribüüniks, kus varjatumalt või õnnekombel ka avalikumalt sai ennast väljendada meie opositsiooniline eliit". Ajakirja säärane hoiak tuleb "suurelt osalt panna ka peatoimetaja organisaatorlike võimete arvele. Kerge tal sellise trotsliku joone säilitamine võimuorganite valvsa pilgu all muidugi ei olnud." Seda põhjusel, et pidevalt võimude surve all oleva ajakirja traditsiooniliselt avara avaldamispoliitikaga kaasnesid äärmuslikud konfliktid. Et Loomingu sõjaeelne osa oli avalikkusele suletud erifondis ja ajakiri vabameelse hoiakuga, takistas ENSV juhtkond ajakirja juubelite avalikku tähistamist. Et saavutada ajakirja 60. juubeli tähistamine, kutsus Kalle Kurg Loomingu peatoimetajana Eestisse ajakirja juubelile Soome kultuuritegelased. Selle poliitilise manöövri tõttu, millega juubel sai rahvusvahelise kultuuriavalikkuse tähelepanu osaliseks, ei saadud seda ignoreerida ega keelata nagu varem. Seoses juubeliga sai esmakordselt võimalikuks Loomingu bibliograafia avaldamine (trükikotta saadetud jaanuaris 1986.). Kalle Kurg algatas peatoimetajana ka Loomingu talvekooli, tema ajal muutus tänapäevaseks ajakirja kujundus, suurenes tunduvalt ajakirja maht ja paranesid toimetuse töötingimused.[viide?] Aastal 1992 algatas Kurg kultuuriajakirja Sina ja Mina. Aastatel 1989–1991 töötas Kalle Kurg Eesti Ajakirjanike Liidu tegevtoimetajana, 1991–1992 Eesti Televisiooni kirjastusosakonna juhatajana. 1992. aastast siirdus Kalle Kurg disaini ja informatsioonilevi alale, olles aastani 1993 as. Meediapress juhatuse esimees ja aastatel 1994–1995 as. Toxa Tha peakonsultant. 1996. aastal läks Kurg kirjastuse Ilo direktoriks ja oli seejärel aastatel 1998–1999 kirjastuse Kunst peatoimetaja. Aastast 2000 on Kalle Kurg vabakutseline kirjanik ja tõlkija. Eesti Kirjanike Liidu liige on Kalle Kurg aastast 1975. 1960. ja 1970. aastail valiti ta Tartu Noorte Autorite Koondise ja siis Kirjanike Liidu Tallinna Noortesektsiooni esimeheks. Ta oli aastatel 1976–1981 Kirjanike Liidu juhatuse sekretär ja hiljem juhatuse presiidiumi liige. Kalle Kurg osales Friedebert Tuglase Seltsi eestvõttel alanud eesti-soome luuleõhtute ("luulesild") korraldamises ja juhtimises (1982, 1983, 1984) ning eesti–soome kultuurisuhteid ja eesti kirjandust käsitlevates Soome Raadio ja Soome Yle 2 televisioonisaadetes. 1980. aastate lõpul ja 1990. aastatel oli Soome Yleisradio kultuurikorrespondent. Eesti liitumisel Euroopa Liiduga toonitas Kalle Kurg vajadust säilitada riigi põhimõtteline iseseisvus, strateegilised väärtused ning eesti omakultuur. Kalle Kurg võttis osa kodanikualgatuse Eesti Demokraatia Uuendamine (E-D-U) väljakujundamisest. Ökoloogiateemat käsitledes esitas Kalle Kurg aastal 2001 algatusliku idee Eesti muutmisest loodusvabariigiks (ökoriigiks) ja aastal 2007 idee ökoasumi rajamisest Eestisse Kalle Kurg on astunud välja loomade kaitseks ja leidnud tunnustamist ühena kõige loomasõbralikumatest avaliku elu tegelastest 2014.aastal osales ta 20 tuntud avaliku elu tegelase seas seadusloome täiendamisele suunatud algatuslikus kampaanias "Olen loomade poolt" [9] 2016. aasta algul asus ta toetama organisatsiooni Suomen Vihreä Elämänsuojeluliitto algatust Unite the Armies, mille sisuks on idee, et maailma militaarstruktuure saab ÜRO osalusel pöörata rahumeelsele suurtööle selleks, et leevendada inimtegevusest tingitud globaalse katastroofi tagajärgi. 1966. aastal osales Kalle Kurg ansambli Rajacas algkoosseisu tegevuses. Ilukirjandus. Kalle Kurg debüteeris trükisõnas aastal 1958, avaldades sealt peale hulgaliselt luuletusi, lüürilisi miniatuure, satiire jm. Mahukas koondkogu "Pimeduse värvid" sisaldab luulet ja teatritekste aastatest 1960–1990. Tooni annavad autobiograafilisus, traagiline ja irooniline vaade okupatsiooniajale, laulva revolutsiooni aegne vabanemisootus, aga ka armastusluule, inimliku läheduse teema ning eksistentsiaalne probleemistik. Kalle Kure tekstidele on kirjutanud laule Anti Marguste jt. Kalle Kurg on avaldanud ka novelle, satiire jm. Aastatel 1990–1992 luges Kalle Kurg oma novelle Eesti Raadio "Keskööprogrammi" autorirubriigis "Kummalised lood". (Sarja toimetaja Helgi Erilaid.) Sari käsitles irooniliselt ja humoristlikult eeskätt lähiminevikku. Aastatel 2000–2005 oli tal Klassikaraadios oma saatesari "Ütle, mis sul on?", kus ta luges viie ja kolmveerandi aasta jooksul iga kuu ette kaks uut saate jaoks kirjutatud tänapäevateemalist novelli. (Sarja toimetaja Marge-Ly Rookäär.) See on Eesti ringhäälingu ajaloos kõige pikem ilukirjanduslik autorisari. Kalle Kure algupäraste sarjadega sai tegeliku aluse esteetiline raadiokirjandus (audiokirjandus) Eestis. Kirjanduskriitika. Alustanud kirjanduseuurijana aastal 1965, on Kalle Kurg artiklites, esseedes ja arvustustes käsitlenud kirjandusteoreetilisi probleeme, rahvuskirjanduse üldpildi põhimotiive, eesti kirjanduse hetkeseise ja suundumusi luules, proosas ja näitekirjanduses, žanriküsimusi, kirjanduse iseärasusi teaduse ja tehnoloogia ajastul, eesti kirjanduses avalduvaid sotsiaalseid nägemusi, kirjaniku iseseisvuse probleeme jm. "Kure kriitilised tööd, sh mitmed üldistavad ettekanded, on kultuurifilosoofilise kallakuga.", nendib M. Kalda. Kurg lõi 1970. aastate artiklites kirjanduse kirjeldamiseks oma süsteemi, mis erines ametlikust kirjanduskäsitlusest ja tõi kirjandusteaduse traditsiooniliste lähenemisviiside kõrvale muude teaduste vaateviise. Analüüsides aastail 1965 ja 2007 jaapani luulevormi haiku, osutas Kalle Kurg viimasel juhul ettenägelikult arengutele, mis viivad haiku senisest vabama isepäise tõlgendamise ning uute koolkondade suunas, mis osutus tõeks. Kurg on käsitlenud ka üksikkirjanikke, tõlkijaid ja kirjanduskriitikuid nagu Valmar Adams, Kalju Kangur, Heino Kiik, Jaan Kross, Paul Kuusberg, Eha Lättemäe, Lehti Metsaalt, Mihkel Mutt, Ellen Niit, Arno Oja, Helga Nõu, Juhan Peegel, Linnar Priimägi, Hando Runnel, Juhan Saar, Rein Saluri, Rein Sepp, Mats Traat, Friedebert Tuglas, Ülo Tuulik, Mati Unt, Debora Vaarandi, Arvo Valton Vallikivi, Rein Veidemann, Enn Vetemaa, jt ning soome kirjanikke, nagu Lassi Nummi, Antti Tuuri jt. Kirjanduskriitiliste tööde eest on Kalle Kurg pälvinud ajalehe Edasi kriitikavõistluse auhinna (1965), Sirbi ja Vasara aastapreemia (1974 ja 1980), NSVL Kirjanike Liidu aastapreemia (1978). Tegevus teatris. Kalle Kure libretoga, lavaeskiisiga, liikumisjoonisega ja tema lavastatud "Mimeskid" teatris Vanemuine aastal 1981 oli esimene algupärane moodsa pantomiimi etendus eesti kutselise teatri ajaloos. "Mimeske" on etendatud mitmetel maadel. Lavastus sai 1985. aastal rahvusvahelisel pantomiimifestivalil Moskvas diplomi, mis oli festivali kõrgeim auhind. Pantomiimilist ja pantomiimilis-tantsulist tegevust on kasutatud ka Kalle Kure loodud lasteetendustes ja varieteekavades. Mitteverbaalse ja verbaalse esituse seos on olulisel kohal näidendis "Ole vait!" (1999). A. H. Tammsaare motiividel loodud näidend "Liigvesi", mille pealkiri on inspireeritud B. Linde Tammsaare-käsitluses kasutatud väljendist ja J. W. Goethe "Fausti" teose lõpuosa motiivist, kutsus esile vaidlusi oma uudse probleemiseadega ja klassiku teksti julge muutmisega mõnes lõigus. Näidendi kujundikoes olid aktsendid asetatud teisiti kui seni tavaks: vihjati mõistuse jõuetusele maapealse paradiisi loomisel ja armastuse raskustele muutuvas maailmas, kus sellel nagu polekski õiget kohta. Irratsionaalsete elementide tugevdamist ja linnastumise motiivi toonitamist taotles autor muuseas ka oma enda teksti sissetoomise, tegelaste keelekasutuse kerge parodeerimise ja klassiku paari tegelase ühendamisega üheks kujuks. Ühed kriitikud (A. Kaalep jt) toonitasid mitu hooaega edukalt mängitud näidendi värskust, teised (E. Treier jt) klassikaga liiga vaba ümberkäimist. Teatrikriitika. Teatrikriitikat hakkas Kalle Kurg kirjutama 1963. aastast, avaldades muuhulgas ajalehes Edasi kirjutisi sarjana "Kaaskajasid Noorsooteatri külalisetendustele", jm, kirjutisi mitteverbaalsest teatrikunstist jm. Tõlked. Luuletõlkeid hakkas Kalle Kurg avaldama 1970. aastatel. Kalle Kurg on tõlkinud nii ilukirjandust (luules Hermann Hesse, Lassi Nummi jt, proosas (Daniel Katz, Ilkka Remes jt) kui ka filosoofilist kirjandust (Pekka Himanen, Esa Saarinen) ja teabekirjandust (Eero Paloheimo jt). Koostaja ja raamatutoimetaja. Kalle Kurg on olnud ilukirjanduslike valimike ja teabekirjanduse kogumike (sealhulgas Avatud Eesti Fondi kogumike "Sallivus" ja "Usaldus") koostaja ja tõlkeraamatute (inglise, prantsuse ja soome keel) toimetaja. Raadio- ja televisioonisaated. 1960. aastate lõpul tegi Kalle Kurg sõnalis-muusikalisi autorisaateid Eesti Raadio "Keskööprogrammile". Aastatel 1969–1973 tegi ta autori ja toimetajana Eesti Televisioonis kirjandusteemalisi saatesarju "Kirjandusminutid", "Kirjanduslik kolmapäev" ja "Lahtisi lehti kirjaniku töölaualt" ning kunstiteemalisi saatesarju "Spekter", "Spektri" võistlussari" ja "Fototund". Autorirubriik "Kummalised lood" Eesti Raadio "Keskööprogrammis" (1990–1992) ja autorisari "Ütle, mis sul on" Klassikaraadios (2000–2005) olid ilukirjanduslikud, sisaldasid Kalle Kure novelle, mille ta ise ette luges. Kalle Kurg tuli aastal 1970 Eesti Televisiooni korraldatud kõnevõistluse võitjaks. Luuleraamat "Pimeduse värvid 1960–1990". (Luulekogu.) Tallinn, Virgela 1999. 254 lk ISBN 9985862953 (ISBN-13 9789985862957) Luulet antoloogiates ja kogumikes "Kõik siin maailmas." (Haikuantoloogia.) Koostanud Mart Mäger. Tallinn, Eesti Raamat 1980. 262 lk ესტონელი საბჭოთა პოეტები. ესტონურიდან თარგმნა ამირან კალაძემ. რედაქტორი: ლ. იმერლიშვილი. თბილისი: საბჭოთა საქართველო, 1984, 136 გვ. ("Eesti luuletajaid." Eesti keelest tõlkinud Amiran Kaladze.) Tõlgitud autorid: Kersti Merilaas, Betti Alver, August Sang, Debora Vaarandi, Artur Alliksaar, Ellen Niit, Jaan Kross, Vladimir Beekman, Aleksander Suuman, Ain Kaalep, Lehte Hainsalu, Juhan Saar, Rudolf Rimmel, Arvi Siig, Paul-Eerik Rummo, Mats Traat, Jaan Kaplinski, Hando Runnel, Kalle Kurg, Andres Ehin, Viivi Luik, Juhan Viiding. Thbilisi, kirjastus Sabtšotha Sakharthvelo 1984. 136 lk Светлан Семененко. Свет в декабре: стихи и переводы. Таллин: Ээсти раамат, 1985. 302 стр. (Svetlan Semenenko. "Ilmavalgus detsembris: luuletused ja tõlked.) Tõlked: eesti rahvaluule, Gustav Suits, Villem Grünthal-Ridala, Marie Under, Valmar Adams, Heiti Talvik, Betti Alver, Kersti Merilaas, Minni Nurme, Debora Vaarandi, Artur Alliksaar, Ain Kaalep, Ellen Niit, Aleksander Suuman, Mats Traat, Enn Vetemaa, Arvi Siig, Andres Ehin, Kalle Kurg, Paul-Eerik Rummo, Hando Runnel, Jaan Kaplinski, Ly Seppel, Viivi Luik, Toomas Liiv, Joel Sang, Juhan Viiding. Tallinn, Eesti Raamat 1985. 302 lk "Sajandi sada sonetti." Koostanud ja järelsõna Mart Mäger. Tallinn, Eesti Raamat 1986. 118 lk Tuulekellad." Koostanud Irene Leisner. Autorid: Lehte Hainsalu, Ellen Niit, Jaan Kross, Jaan Kaplinski, Viivi Luik, Ain Kaalep, Doris Kareva, Debora Vaarandi, Juhan Viiding, Leelo Tungal, Karl Ristikivi, Artur Alliksaar, Henrik Visnapuu, Nikolai Baturin, Betti Alver, Viiu Härm, Mats Traat, Kalle Kurg, Aleksander Suuman, Paul-Eerik Rummo, Katre Ligi, Mari Vallisoo. Ilo 2006; II trükk 2017. 254 lk ISBN 9985578015 "Kõik on kusagil." (Haikuantoloogia.) Koostanud Siim Kärner. Eessõna Kalle Kurg, järelsõna: Siim Kärner. Viljandi 2007. 288 lk ISBN 9789949139217 "Kas siis selle maa keel..." (100 luuletust. Kogumik. Ülevaade eesti isamaalise luule 200 aasta pikkusest ajaloost 67 autori luuletustega.) Koostanud ja kommenteerinud Endel Priidel. Tallinn, Varrak 2017. 360 lk ISBN 978-9985-3-4199-5 [10] "Sind ma tahan armastada." (Kogumik. Luuletusi Eestimaast 1818–2018.) Koostanud Kadri Põdra. Tallinn, Tammerraamat 2018. 280 lk ISBN 978-9949-616-22-0 [11] "Eesti tunne." (Kodumaaluule antoloogia.) Koostaja Doris Kareva. Kirjastaja: Rahva Raamat AS, 2018. 422 lk ISBN 978-9949-9997-9-8 [12] "Eesti kalaluule antoloogia." Koostanud Vladislav Koržets. Väljaandja Sõnavald OÜ. Tallinn, 2021. 728 lk ISBN 978-9949-9843-5-0. "Armastuse planeet." (21. sajandi eesti armastusluule antoloogia.) Koostanud Doris Kareva. Kirjastus Rahva Raamat 2022, 488 lk ISBN 978-9916-14-181-6 Luulet perioodikas Kalle Kurg. "Ema" (luuletus) [13] Luuleleid 29. oktoober 2008 Kalle Kurg. "Viru viis" (laulutekst) [14] – Viru Folgi nädalakiri nr 28, 24. aprill 2009 Kalle Kurg. Luuletused "Teadmine", 1964 (ilmunud ka: ajakiri Kultuur ja Elu 1990 nr 5, lk 45) ja "Imemaa kroonikat. Kuplee asemel", 1984–1987 ja 1987–1989 (ilmunud ka: ajaleht Reede 1990, nr 2, lk 16 ning luulekogus "Pimeduse värvid", Virgela 1999, lk 138–141.) Laupäeval toimub tänavune viies iseseisvuslaste ümarlaud. Sõltumatu infokeskus – 29. september 2010. Kalle Kurg. "Hingelised." (Luuletsükkel. 13 luuletust. vaimupuudega lastest.) [15] – Looming 2012, nr 5, lk 639–643. Kalle Kurg. "Kohatud." (Luuletsükkel. 11 luuletust. Elu rataste vahele jäänud ja poliitilistel põhjustel represseeritud inimestest.) [16][17] – Looming 2012, nr 12, lk 1703–1706. Kalle Kurg. "Avali", "Tead sa", "Tegelikult", "Kallistus". "Silmad". (Luuletused.)[18] – Looming 2014, nr 5. lk 601–602. (Kadrioru Raamatukogu eksponeeris luuletusi märtsis 2014 oma väljapanekul "Aknaluule".) Kalle Kurg. "Eesti eitus", "Sünnimaa", "Maa", "Lillesideme tee 89" ("Baltic Daydream"), "Eesti kaart" ("Väikese poisi joonistus konkursil suurima isamaa-armastaja tiitlile"), "Maastik", "Vastus" – Looming 2017, nr 5, lk 627–630. lk 626: Kalle Kure autograaf (Luuletus "Vastus"). Luuletus "Maastik" avaldati seoses vana hõberemmelga mahavõtmisega Tallinnas Haabersti ristil ka ERR.EE kultuuriportaalis [19] Kalle Kurg. "Leid" (Eduard Ahrensi haual, 1979) – Kalle Kurg. Mälestusmärk Eduard Ahrensile – ERR kultuuriportaal 11.07.2017. Luuletus leidub ka: "Pimeduse värvid", Virgela, Tallinn 1999, lk 13; isamaaluule kogumikus "Kas siis selle maa keel...", Tallinn, Varrak 2017, lk 136. Kurg, Kalle | Tartu ilukirjanduses [20] (Luuletused Tartu motiividel). – Tartu Oskar Lutsu nimelise Linnaraamatukogu projekti "Tartu ilukirjanduses" veebikülg Luuletused "Valus maa", "Metsavahe", "Nägemus", "Eesti kampsun", "Ütle, mis sul on", "Tuul sosistab puule" ̶ Looming 2022, nr 5, lk 622 ̶ 626. Novellid raadiosarjadena "Kummalised lood". Ilukirjanduslik novellisari aastail 1990‒1993 Eesti Raadio Keskööprogrammis. Toimetaja Helgi Erilaid "Ütle, mis sul on". Ilukirjanduslik novellisari aastail 2000‒2005 Klassikaraadios. Arhiiv (75 ühikut aastaist 2000‒2005)[21] Novelle järelkuulamiseks aastaist 2015 ja 2016 [22] ja [23] Toimetaja Marge-Ly Rookäär. Proosat perioodikas Kalle Kurg. "Provokatiive." (Algupärase žanriga lühipalad.) "Elu loogika" ("Enesetapja ja tapja"); "Heategija ja hädasolija"; "Kogu tõde kellestki" ("Keegi ja eikeegi"); "Filosoof ja oraakel". – Looming 2002, 5, lk 696–699 Kalle Kurg. "Johannes Paulus." (Jutustus.) [Võim ja vaim okupatsiooniaegses ühiskonnas 1980. aastate algupoolel.] – Looming 2005, nr, 4, lk 488–520. (Jutustus on ette loetud ka Klassikaraadio sarjas "Ütle, mis sul on") Kalle Kurg. Ennustus. (Humoresk.) [24] – Viru Folgi nädalakiri nr 60. Osa: Artikkel. Mida toob uus aasta? 8. jaanuar 2010. Kalle Kurg. "Euroopa öö." [Novell.] – Looming 2017, nr 5, lk 631–648. Kalle Kurg. "Lehm meres." [Novell.] – Looming 2019, nr 10, lk 1368–1393. Kalle Kurg. "Vaikuse raadio." [Novell.] [25] – Looming 2020, nr 9. "Mimeskid". (Kolm pantomiimi: "Valgus", "Pärjaballaad","Rändlinnu lend".) Stsenarist, lavastaja ja lavakujunduse eskiis: Kalle Kurg. Muusika lavastusele: Sven Grünberg ("Valgus", "Rändlinnu lend") ja Lepo Sumera ("Pärjaballaad"). Osades miim Maret Kristal ja teatri balletiartistid. Vanemuine 1981. "Liigvesi." ("Tõde ja õigus"). Näidend viies vaatuses A. H. Tammsaare romaani "Tõde ja õigus" I ja V osa motiividel. Osades:Aarne Üksküla, Ita Ever, Jüri Krjukov, Elle Kull, Maria Klenskaja, Ain Lutsepp, Martin Veinmann, Kersti Kreismann, Tõnu Aav, Aksel Orav jt. Lavastaja Raivo Trass. Eesti Draamateater 1986. "Purjekas pudelis". Lasteetendus. Osades: Raimo Aas, Maret Kristal jt. Tallinna Linnahalli väike saal 1986. "Muhelejad". Teatraliseeritud varieteekava. Osalised: miim Maret Kristal, muusikud Lembit Saarsalu ja Tiit Paulus. Varietee "Tallinn" saal 1987. "Ole vait!" Lühinäidend. Osades: Jan Uuspõld, Juhan Ulfsak. (Õhtu üldnimetus "Tundmatu mees." Kiusaja: Jüri Aarma. Klavessiin: Marju Riisikamp). Kirjanike Maja saal 1999. Kultuur. Kirjandus. "Proosaline 1972." (Teoreetiline originaalkäsitlus eesti kirjanduse jagunemisest 4 keskmeks ja aastaülevaade teostest.) – Looming 1973, nr 6, lk 1010–1032. "Isiksus ja elusus". (Eesti proosas.) – Looming 1976, nr 3, lk 486–497. "Seitsmekümnendate aastate eesti näitekirjanduse probleeme." – Looming 1976, nr 6, lk 978–987. "Nüüdiskirjanduse situatsioonist ja suundumistest." (Eesti kirjanduse olemine kultuuris.) – Keel ja Kirjandus 1977, nr 9, lk 513–519 ja nr 10, lk 582–588. "Maastik väljamäe ja Tammsaare monumendiga." (Kultuurilisest eneseteadvusest ja kultuurikriteeriumide kriisist.) Raamatus: "Kirjanduse jaosmaa '78". Koostanud Endel Mallene. Tallinn, Eesti Raamat 1980, lk 5–10. "Liikuv liikuvas." (Eesti proosa põhitunnused kultuuritervikus.) – Keel ja Kirjandus 1981, nr 2, lk 65–72 ja nr 3, lk 141–147. "Proosapõndak ja põld." – Looming 1981, nr 5 lk 703–710. "Eestin nykyproosan uudistumisesta." (Noore sugupõlve esiletõus 1970. ja 1980. aastate eesti proosas.) [26] – Äidinkielen Opettajain Liitto, Arkisto, Virke – 1980-luku, Virke, 1985, 5, lk 13–23. Kultuur. Teater "Stuudio, miniatuurid, pantomiim." (Pantomiimi olemusest, selle kui lavakunsti suundumustest ning pantomiimist 1960. aastatel Eestis.) – Edasi 8. jaanuar 1967 "Traktaat luulest ja teatrist." (Teoreetiline arutlus luulest teatris, lähtudes Paul-Eerik Rummo, Mati Undi etendusest "Suits pööriööluhtadelt" "Vanemuises".) – Edasi 8. mai 1967, 14. mai 1967 ja 21. mai 1967. "Aukartus hingemaa ees." (Pantomiimi arenguprobleemidest ja kunstniku kohast kultuuris.) – Kultuur ja Elu 1989, 3, lk 26–29 Kultuuriajakirjandus. Meedia. "Ühisvaratundest". (Ajakiri Keel ja Kirjandus kui rahvuslik vara.) – Looming 1983, nr 3 "Mida mõtleb praegu Loomingu tegija?" (Küsimus, kes on eesti kultuuri kandja.) – Keel ja Kirjandus 1983, nr 4, lk 203–205 "Vastutus." (Toimetaja mõtisklus autorist.) – Looming 1984, nr 10, lk 1423-1425 "Emakeele ema ja isa". (Toimetaja rollist kultuuris ja keelepoliitika küsimustest.) – Keel ja Kirjandus 1999, nr 3, lk 195–197 "Kümnest kümme viletsat viga". (Keelekasutusest ja kultuurist televisioonisaadetes.) [27] – Eesti Päevaleht 30. oktoober 1999 "Viimne panoptikonlane. (Looming 80" (Tsensuurist aastatel 1984 ja 1985). – Keel ja Kirjandus 2003, 4, lk 281–284. "Lendav Looming". (Ajakirja Looming 1000. numbri ilmumise puhul. Poliitiline võitlus võimuga ajakirja väljaandmisel 1970. ja 1980. aastatel.) [28] – Sirp 14. detsember 2012 "Kolmkümmend aastat varem". (Sotsiaalsest õhkkonnast aastal 1983 ajakirja Looming 60. juubeli ajal." [29] – Sirp 26. aprill 2013 "Tsensuur nõudis Heino Kiige Siberi-romaani hävitamist" [30] – Postimees 25. märts 2023, AK kirjanduskool "Vastasseisud." (Ajakirja Looming peatoimetaja vastasseis poliitilise ja ideoloogilise tsensuuriga 1970. aastate teisel poolel ja 1980. aastatel.) – Looming 2023, nr 4, lk 518–522 Kultuur. Film. Muusika "Sa oled alles, Helle". (Isiklik järelehüüe filmi- ja telerežissöörile Helle Karisele.) [31] – Sirp 11. juuni 2021. ""1984". Maailma vaevane helin." Helilooja Mihkel Keremi multidimensioonilisest teosest George Orwelli romaani "1984" motiividel. – Teater. Muusika. Kino 4, 2022. [32] Kultuurisuhted "Kahekõne tuule valgel". (Eesti-soome kirjandussuhete ja sealhulgas luuleõhtute ehk nn luulesilla ajaloost.) Raamatus: "Kirjanduse jaosmaa ’84." Koostanud Endel Mallene. Tallinn, Eesti Raamat 1987, lk 68–76 Loodus. Elu. Ökoloogia "Loomade Eesti". (Suhtumine loomadesse on kultuuri lakmuspaber.) [33] – Eesti Päevaleht. Kommentaarikeskus, 14. juuli 2000 "Loodusvabariigi idee – kas utoopia?" – Postimees 28. aprill 2001. " Vaata ka: Tiit Lepik. Kommentaar: "Loodusvabariigi idee – kas utoopia?" – Roheline värav 14. detsember 2007 [34] "Stalin, koht! ehk Sündinud inimeseks". (Looma ja inimese suhe kui sotsiaalne probleem) – [35] Eesti Päevaleht 15. märts 2001, 10:27. Vt ka: [36] Vt ka: Eesti Loomaarstlik Ringvaade. Eesti Loomaarstide Ühingu ajakiri, 2001, 2, lk 86–87 . [37] "Maailma kodustaja". (Ökolinna ideest.)– Ajakiri Talveakadeemia 2009 [38] "Ühisosa või hukk!" (Vestlus soome keskkonnateadlase professor Eero Paloheimoga militaarjõudude kasutamisest maailma ökoloogiliste probleemide leevendamiseks.) [39]– Sirp nr 40, 7. oktoober 2016, lk 4–6. Vastused küsimustele "Mis on teie arvates Eesti suurim keskkonnaprobleem? Ja kuidas suhtute Rail Balticusse?" – Sirp nr 40, 7. oktoober 2016, lk 40 (rubriigis "Autor") Ühiskond "Mälestused". ("Kes aias?", "Kampsun". Kultuuriprobleemidest, sotsiaalsest keskkonnast ja rahvuslikest väärtustest.) – Looming 1973, nr 7, lk 1218–1219. "Vaikus". (Bürokraatia olemusest ja bürokraadi hoiakust loovisikute suhtes.) – Edasi 26. aprill 1986 "Vääritud viis viimast" (Edu, menu ja mentaliteediprobleemid.)[40] – Eesti Päevaleht 25. jaanuar 1999 "Valin oma lemmikuks selles kahekordses mängus Karl Ristikivi" (Iroonia edetabeli "Sajandi sada suurkuju" koostamiskampaania aadressil.) – Eesti Päevaleht 28. jaanuar 1999, lk 6 "Kuidas kiiresti rikkaks saada [41]– Eesti Päevaleht 27. veebruar 1999 "Kellele kopikas, kellele kroon" [42] – Eesti Päevaleht 12. märts 1999 "Kas Viru veri väriseb veel?" (Rahvuslikust eneseteadvusest ja tahtepotentsiaalist kriisiolukorras.) – Postimees 2. juuli 1999 [43] "Kordamistunni teema on võrkõpe. Tuleb õppida elama teadmatuses." (Võrkõppest ja tänapäeva haridusproblemaatikast.) – Postimees 23. august 1999. [44] "Õppimisühiskonnast". (Hariduse olukorrast ja võimalusest rajada Eestis võrkülikool.) – Eesti Ekspress (Areen) 26. august 1999 [45] "Kas te tõesti kardate surma?" [46] – Eesti Päevaleht, 30. november 1999 "Raamatust ja lugemisest". Raamatus: Pekka Himanen. "Himeros". Tallinn, Valgus 2003. Soome keelest tõlkinud, järelsõna ja kommentaarid Kalle Kurg, lk 193–197. ISBN 9985681363 "Usalduse hormoon". (Poliitikute ja kodanike usaldusliku vahekorra kujundamise võimalustest ja poliitikute eetikakoodeksist.) – Eesti Päevaleht, 21. september 2005. [47] "Südamelöögid kinnimüüritud toas". (Õuduse ja hirmu mõistmisest ja avaldumisest tänapäevases kultuuris ja argielus.) Raamatus: "Kinnimüüritud tuba. Kuulsaid jutte: hirmu, õudust ja põnevust." Inglise ja prantsuse keelest tõlkinud Triin Sinissaar. Koostanud, toimetanud ja järelsõna Kalle Kurg. Tallinn, kirjastus Ilo 2009 ISBN 9789985578957 Vt ka: Ulmeajakiri Algernon [48] 2011, detsember "Demokraatia usaldusinkubaator" (Poliitilisest kultuurist demokraatia arendamisel) – Postimees 13. november 2012 [49] Küüditamisest "Kolmekümnene sõjast". (Kirjanik Ülo Tuulik kui humanist sõrulaste sundevakuatsiooni kujutajana autobiograafilise taustaga romaanis "Sõja jalus".) – Raamatus: "Kirjanduse jaosmaa" '78. Koostanud Endel Mallene. Tallinn Eesti Raamat 1976, lk 143–155 "Arvo Valtoni valge raamat". (Kirjaniku humanism, rahvuslikkus, elutõe ja esteetilise vahekord autobiograafilise taustaga romaanis "Masendus ja lootus", kus kujutatakse märtsiküüditamise järgset väljasaadetute elu.) – Raamatus: Arvo Valton Vallikivi. Kogutud teosed, 9. kd Järelsõna. Tallinn, Kirjastuskeskus 2006. ISBN 9985961277 Valu ja vastutuse raamat. (Kirjutis raamatust: Venda Sõelsepp. "Kolõma – kole maa." Koostanud ja kommenteerinud Jüri Kaldmaa. EKSA, 2021). – Ajakiri Tuna nr 1, 2022, lk 139–142. Kirjanikest "Luuleveski virtuaalses maastikus. Tundeline teekond." (Hando Runnelist kui luuletajast) – Raamat: "Läbi äreva vere. Pühendusteos Hando Runnelile", HRS, Tartu 1999, lk 193–206. "Reministsentsid": neli väljakirjutust ja kiri" (Väljakirjutustena kaks Hando Runneli ja kaks K. Kure luuletust lk 207–211 ja artikkel okupatsiooniaja poliitilisest olukorrast pöördumisena H. Runneli poole pealkirjaga "Luule kontekst. Kiri kaaslasele ajas" lk 211–214.) – Raamat: "Läbi äreva vere. Pühendusteos Hando Runnelile", HRS, Tartu 1999, lk 193–214. "Saja nimega nurmenukk". (Ellen Niidust) [50] – Eesti Rahvusringhäälingu kultuuriportaal 12. august 2016; Looming nr 7, 2016 "Aja sügavusest mõeldes". (Debora Vaarandi 100) [51] – Eesti Rahvusringhäälingu kultuuriportaal, 30. september 2016 "Lahtisi lehti". (Mats Traat 80. Kuus mälestus- ja mõttekildu ning kaks M. Traadi luuletust.)[52] – Eesti Rahvusringhäälingu kultuuriportaal 23. november 2016; [53] Kandilisi kilde Mats Traadist. (Neli mälestuskildu.) – Sirp 2. detsember 2016 Mälestuslikku "Kukul külas". Kuku raadio saatesari. [54] Aasta 1998. nr 257. Kukul oli külas Kalle Kurg. Eetris: 22.märts 1998. Saatejuht Tiit Karuks. – 1. osa, 2. osa, 3. osa, 4. osa. "Aken". (Mälestuslik esseenovell: tagasivaade 1999. aastast lapsepõlveelamustesse küüditamisaastal 1949 ja Pärnu Ülejõe Algkooli kaugemasse ajalukku aastani 1850.) Raamatus: Hugo-Herbert Artma. "Pärnu Ülejõe Algkool 1850–1958", Pärnu 2000, lk 159–161 "Aitäh, õpetaja Erm!"[55] – Pärnu Postimees 26. aprill 2006 "Schopenhaueri kannul trepist üles". (Ajakirjandusliku töö algus aastal 1958. Kirjutiste valikus "Ei ole tähtis, mis värvi on kass, tähtis on, et ta hiiri püüab." – ajalehe Pärnu Postimees toimetuse töötajate mälestusi. ) – Pärnu Postimees 01. juuni 2007.[56] Maaja Hage. "Pärnu 1. Keskkool aastail 1952–1990." Pärnu, Pärnu Ühisgümnaasium 2012. 728 lk (ISBN puudub.) Kalle Kurg ja temast: lk 48, 49, 53, 69, 92–93, 96, 97, 113, 115, 118, 140–145, 147–148, 151, 155, 156, 164–165, 214, 228 (fotol, nimeta), 229, 245, 263, 272 (fotol, nimeta), 274 (fotol, nimeta), 275, 277, 278, 282, 283, 284, 285, 286, 296, 309, 334, 335, 396, 402, 406, 536, 708. Kalle Kurg. Valu ja vastutuse raamat. – Ajakiri Tuna nr 1, 2022, lk 142. Veiko Märka. "Vikerkaarelviibija käekõrval." [1] – Eesti Ekspress 14.12.2006 Eesti kirjanike leksikon. Koostanud Oskar Kruus ja Heino Puhvel. Tallinn, Eesti Raamat 2000, lk 243. Pärt Lias. "Kultuuri-ajakirjadest." – Postimees 19.01.1996. [2] Vt. ka: Kalle Kurg. "Mida mõtleb praegu Loomingu tegija?" – Keel ja Kirjandus 1983, nr 4 Oskar Kuningas. "Kirjandusse tulek ei ole kerge." (K. Kurg 50) – Kesknädal (Pärnu nädalaleht) nr 22 (110), 27. mai 1992. 1981. aasta septembris ilmus Loomingus Andrus Rõugu luuletus, mille esitähed andsid ülalt alla lugedes kokku sõna "sinimustvalge", mille eest said karistada nii autor kui ka peatoimetaja Kalle Kurg. Selle ja muude opositsiooniliste teoste sagedase avaldamise tõttu oli ajakiri Looming aastail 1976–1987 EKP Keskkomitee ja tsensuuri kasvava surve all ka perestroika ajal. 1987. aastal ilmus ajakirjas Heino Kiige küüditamisromaan "Maria Siberimaal". See oli aeg, mil EKP Keskkomitee büroo hakkas nõudma "resoluutsemaid samme ühiskonnaelu ohjamisel, ajakirjanduse, raadio ja TV parteilise kontrolli alla painutamisel" ja EKP Keskkomitee ideoloogiasekretäril Rein Ristlaanel, kes püüdis romaani avaldamist takistada kõigi tema käsutuses olevate vahenditega, tekkis Kalle Kure kui Loomingu peatoimetajaga äärmuslik konflikt, milles kompartei juhtkonna kaadripoliitika toetajana osales ka ENSV Kirjanike Liidu juhtkond. Kui romaan oli ilmunud, tegi Kalle Kurg 1987. aasta septembris Kirjanike Liidu juhatuse koosolekul avalduse, milles "kritiseeris kultuurielu juhtimist ning kirjandussfääri demokratiseerimise laadi", keeldus Loomingu peatoimetajana ajakirja edaspidi viseerimast, astus kohalt tagasi ega soovinud kandideerida uueks ametiajaks. Seepeale teatasid poliitorganid omakorda tema ametist tagandamisest ning kirjastus Perioodika kui tegelik tööandja vabastas Kalle Kure 6. jaanuarist 1988. (Mart Laar. Urmas Ott. Sirje Endre. "Teine Eesti. Eesti iseseisvuse taassünd 1986–1991. Teine trükk. Kirjastus SE&JS, Tallinn 2000 lk 144 ja Mati Graf. "Kalevipoja kojutulek. 1978. aasta poliitilisest pööripäevast 1988. aasta suveräänsusdeklaratsioonini." Tallinn, kirjastus Argo 2008, lk 253–255.) Eva Lille. "Löytöretkiä Viroon."[3] – Tuglas-seuran jäsenlehti 2007, nr 3, s. 18. Heikki Rausmaa, "Looming-aikakauslehden 60-vuotisjuhla". Heikki Rausmaa. "Tuglaksen tuli palaa. Tuglas-seuran ja suomalais-virolaisten suhteiden historiaa". Helsinki, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2007, s. 72–74. Eesti elulood. Eesti entsüklopeedia, 14. kd. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus 2000, lk 197. "Eesti kirjanike leksikon." Koostanud Oskar Kruus ja Heino Puhvel. Tallinn, Eesti Raamat 2000. lk 243. "Eesti kirjarahva leksikon." Koostanud Oskar Kruus. Tallinn, Eesti Raamat 1995, lk 243–244. Jaak Urmet. Eesti kirjanik ütleb Euroopaga liitumisele "jah" [4]. – Eesti Päevaleht (16) 29. august 2003 "Usaldusteemaline ümarlaud Tallinna Ülikoolis". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. juuni 2007. Vaadatud 15. märtsil 2010. Euroopa ökolinn Eestisse. Marek Strandbergi blogi, laupäev, 3. november 2007; Tiit Lepik. Loodusvabariigi idee – kas utoopia?[alaline kõdulink] – Roheline Värav 14.detsember 2007; Maailma kodustaja.) – Talveakadeemia 2009, lk 11–12. Kaire Kenk "Kaja Kübar: "Karupojaga on palju rohkem tegemist kui inimlapsega!" (Kõige loomasõbralikumad avaliku elu tegelased)[5] – Õhtuleht, 8. oktoober 2001. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. veebruar 2016. Vaadatud 9. märtsil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) *Hillar Palamets "Kuidas Majakast sai Rajacas." (Jutustab Ain Kallis)[6] Tartu Ekspress 22. veebruar 2012 Toomas Jüriado. "Kallis, mees parteist "Parem ilm". (Intervjuu Ain Kallisega.) – Eesti Loodus 2012, mai, lk 38. Luuletus "Ema". (Kirjutatud 1987. Luulekogu "Pimeduse värvid", Tallinn, Virgela 1999, lk 113) [7] Eesti kirjanike leksikon. Koostanud Oskar Kruus ja Heino Puhvel. Tallinn, Eesti Raamat 2000. lk 243. Kirjanduse uudne liigendamine aastaülevaates "Proosaline 1972" ajakirjas Looming 1973, nr, 6 pt. 2–5 ja luulekäsitustes näitas eesti kirjanduse sisemist diferentseeritust ja eitas teesi kirjanduse ideelisest monoliitsusest jm. Kalle Kurg. "Silmapilgu eluase.". Raamatus: "Kõik on kusagil..." Valimik eesti haikusid. Koostanud Siim Kärner, lk 3–12. Saatesari "Fototund" (toimetaja Kalle Kurg, režissöör Helle Karis) "käsitles olulisi fotoelu probleeme, sarja raames käis võttegrupp muu hulgas Leedus, kust toodi kaasa materjali Leedu Fotokunsti Ühingu tegevuse kohta, mille eesmärgiks oli anda algatuslik alus vastava ühingu loomiseks ka Eestis." [8] – Eesti Filmi andmebaas seisuga 2.oktoober 2012 "Kalle Kurg: Tahaksin teha ajakirja, mida ei loeks mitte kümme, vaid üheksa inimest". (Elust ja elumõistmisest. Intervjuu Jaanus Kullile 3 leheküljel.) – Hommikuleht nr 85 (835), 16.04.1994. Peeter Künstler. "Perfektsionist, romantik ja boheem Kalle Kurg". (Kalle Kurg 60. Sisaldab: luulekogu "Pimeduse värvid" arvustuse ja pikema intervjuu K. Kure elu ja loomingu teemadel.) – Keel ja Kirjandus 2002, nr 5, lk 359–364. Helin Laane. "Pärnu I Keskkooli õpilasalmanahh Kajakas I–VI". Kooliajaloouurimus. Juhendaja: Maaja Hage. Pärnu 2009 (Säilitatakse Pärnu Ühisgümnaasiumi arhiivis. Sisaldab ülevaate Kalle Kure osast kooli esimese almanahhi loomisel ja kujundamisel.) Kalle Kurg ja "Mimeskid" eesti pantomiimi arengupildis ja maailma pantomiimisuundumuste taustal. Ülevaates (raamatus): Karl Toepfer. Pantomime in Cold War Eastern Europe. Pantomime in Soviet Russia. Estonia. – In: Pantomime: The History and Metamorphosis of a Theatrical Ideology, pp. 1100–1121. (Mimesques, pp.1114–1121). The most recent revision of the text is August 31, 2021 [57] "Raamat häkkerite eetikast." Kalle Kure intervjuu. (Häkkerluse kohast tänapäeva väärtusmaailmas.) [58] – Eesti Päevaleht 1. august 2003 Kalle Kurg. "Hirm ja õudus. Südamelöögid kinnimüüritud toas." [59] – Algernon, detsember 2011 Hillar Palamets "Kuidas Majakast sai Rajacas." (Ain Kallis jutustab ansambli Rajacas tekkest.)[60] Tartu Ekspress 22. veebruar 2012. Toomas Jüriado. "Kallis, mees parteist "Parem ilm". (Intervjuu Ain Kallisega. Kalle Kure osast ansambli nime loomisel.) – Eesti Loodus 2012, mai, lk 38. Kalle Kurg Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Avalikke esinemisi Marika Rajamäe. Raamat ei taandu kunagi virtuaalmaailma ees [61] - Järva Teataja 15. november 2008. Raadios ja televisioonis Noorte Autorite Klubi, Eesti Raadio 25. detsember 1962 [62] Saatesari "Lahtisi lehti kirjaniku töölaualt", Eesti Televisioon 1972–1973 [63] Üksiksaade "Lahtisi lehti kirjaniku töölaualt", Eesti Televisioon 1973 [64] Kirjanike VII kongress, Eesti Raadio 7.–9. aprill 1976 [65] "Kirjanduslik kommentaar", Eesti Televisioon 26. mai 1980 [66] "Runoretki Tallinnassa ja Tartossa", YLE-2, Kulttuuri Ruutu-TV 2 dokumenttitoimitus 1985 [67] "Keel kui ühisasi." Eesti Rahvusringhäälingu arhiiv. [68] "Keelekõrv". 239. saade. Vikerraadio 25. jaanuar 1999. Toimetaja Mari Tarand. "Kuulaja hääl". Kalle Kurg muusikast. [69] ‒ ERR arhiiv, 1. aprill 2000, lõigu algus 00:45:21. Toimetaja Tiia Teder. Luulet autori esituses. Eesti Rahvusringhäälingu arhiiv. "Eesti luuletajad esitavad oma loomingut". Toimetaja Mari Tarand [70] Luulet autori esituses. Eesti Rahvusringhäälingu arhiiv. Autorisari "Ütle, mis sul on". (Novell ja pääs luuleesituste juurde.)[71] Novelle autori esituses. Eesti Rahvusringhäälingu arhiiv. Autorisari "Ütle, mis sul on". Osaliselt restaureeritud sarja novelle aastaist 2000, 2001, 2002 ja 2003. Sari kestis 2000. aasta algusest kuni 2005. aasta sügiseni. [72] Kirjanikest Helga Nõust ja Enn Nõust. Eesti Televisioon, "OP!" 22. september 2009 [73] "Ütle, mis Sul on – vastab Kalle Kurg" (Oma elukäsitusest, elukäigust ja oma saatesarjast " Ütle, mis sul on?") [74] – Klassikaraadio, Delta 29. aprill 2015, kestus 32 min, küsitleja Markus Järvi. Klassikaraadio kuld: sarja "Ütle, mis sul on" 2015. aasta korduste kodukülg [75]. Korduste valik Klassikaraadiolt järelkuulamise võimalusega. Kalle Kurg. "Lehm meres."[76] Järjejutt Vikerraadios. 16.‒18. august 2021. Järelkuulatav tervikuna. Loeb Priit Volmer. Fotodel, filmis, videol Eesti kirjanikud Soomes: intervjueeritav ajakirja Looming peatoimetaja Kalle Kurg [77] – AK filmikroonika 1958–1991. Esmaeeter: 6. november 1982. Kestus: 2:27 min. “Looming“ ja looming. [Looming : 1]. Kirjandusajakirja Looming" 60. sünnipäeva saade. Autor ja saatejuht on ajakirja peatoimetaja Kalle Kurg. Ajakirjast räägivad ka Paul Kuusberg, Ilmar Sikemäe, Heino Puhvel ja August Eelmäe. [78] – ERR arhiiv. Esmaeeter: 30. aprill 1983. Kestus 42:27 min. "Fr. Tuglas 100." Friedebert Tuglase 100. sünniaastapäeva tähistamine 1986. a. veebruaris ja märtsis Tallinnas, Tartus, Ahjal, Moskvas ja Helsingis. Mälestuskivide avamine, näitused Tuglase raamatu- ja kunstikogudest, aktused ja teaduskonverentsid. Ajakirja Looming peatoimetaja Kalle Kurg kõneleb Fr. Tuglase osast eesti kultuuriloos. [79] – ERR arhiiv. Videoarhiiv/ Kultuur. Esmaeeter 6. septembril 1986. Kestus: 21:46 min. Foto: ajakirja Looming peatoimetaja Kalle Kurg aastal 1988 toimetuses. ETV arhiiv [80] Kampaania "Olen loomade poolt" fotoplakat. Foto (Krõõt Tarkmeel, Eesti Ekspress 14. mai 2014) ja tsitaat. [81] Kalle Kurg kõnelemas Marie Underi mälestamisel Tallinnas [82] Mälestamine koos ümbermatmisega Rootsist Eestisse toimus 9. juunil 2016 Tallinnas Jaani kirikus, Rahumäe kalmistul ja Nõmmel Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse aias. Kõne algus: 23:35 min video algusest. Kalle Kurg kõnelemas Mats Traadi 80. sünnipäeva tähistamisel 23. novembril 2016 Tallinnas Kirjanike Majas [83] err.ee video 2016. Kõne algus: video algusest 30:50, lõpp 52:04.