laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Emakas

Emakas ehk uterus (ladina uterus) on enamiku emaste imetajate (sealhulgas naise) ja mõningate teiste selgroogsete paaritu suguelund, milles loode tiinuse (raseduse) korral areneb. Emakas allub organismi hormonaalsele talitlusele, teda mõjutavad munasarja, neerumanuse (inimestel neerupealis), raseduse ajal ka platsenta hormoonid. Emaka areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Emastel madudel paikneb paaritu emakas munajuhade lähedal. Munajuhade kaudu liiguvad viljastatud munad enne väljutamist emakasse. Emasloomadel koosneb emakas emakasarvedest, emakakehast ja emakakaelast. Emakasarvi on kaks vasak ja parem emakasarv (cornu uteri: sinistrum et dextrum)- nende ning emakakaela vahel paikneb emakakeha. Verevarustuse tagavad sisemisest häbemearterist lähtuv emakaarter. Emakaarteriga anostomoseeruvad munasarjaarter ja tupearteri emakaharu. Lümfivoolu tagavad mediaalsed niudelümfisõlmed ning aordi-nimmelümfisõlmed. Emaka närvivarustuse hulka loetakse loomadel vaagna-, emaka-tupe ja munasarjapõimiku närvikiud. Naistel asub suurim silelihas emakas väikevaagnaõõnes kusepõie ja pärasoole vahel. Emaka ülemine osa on emakapõhi (fundus uteri), keskmine emakakeha (corpus uteri) ja alumine osa emakakael (cervix uteri). Munajuhad suubuvad emaka ülemistesse nurkadesse. Emaka suurus ja tema seina morfoloogia sõltuvad naise vanusest ja ka funktsionaasest faasist. Harilikult loetakse emaka kaaluks 50 grammi, raseduse lõppfaasis aga kuni 1 kilogramm. Emakasein koosneb kolmest kestast: sisemine limaskest ehk emakasisekest ehk emakalimaskest ehk endomeetrium keskmine lihaskest ehk müomeetrium välimine serooskest - kõhukelme ehk perimeetrium. Endomeetriumi retseptiivsus Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 255–256, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8. Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 134, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. W.Nienstedt, O.Hänninen, A.Arstila, S.-E.Björkqvist, "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Medicina, lk 456, 2011, ISBN 9985-829-36-0 Hussar, P.; Hussar, Ü.; Kärner, J.; Suuroja, T (2005). Histoloogia. Tartu: OÜ Halo Kirjastus. Lk 300.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Sissekanne Terminologia Anatomicas A09.1.03.001: Uterus. Emakas Dong-Wook Park ja Kwang-Moon Yang, Hormonal regulation of uterine chemokines and immune cells, Clin Exp Reprod Med. detsember 2011; 38(4): 179–185., doi: 10.5653/cerm.2011.38.4.179, PMCID: PMC3283074, veebiversioon (vaadatud 24.11.2014.a.) (inglise keeles)
Kilklutikas

Kilklutikas (Geocoris grylloides) lutikaliste alamseltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 76 Kilklutikas andmebaasis eElurikkus
Harilik röövlutikas

Harilik röövlutikas (Reduvius personatus) lutikaliste alamseltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 78 Harilik röövlutikas andmebaasis eElurikkus
Peedi-pitslutikas

Peedi-pitslutikas (Parapiesma quadratum, ka Piesma quadratum[viide?]) on lutikaliste alamseltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 80 Peedi-pitslutikas andmebaasis eElurikkus
Pääsukeselutikas

Pääsukeselutikas (Oeciacus hirundinis) lutikaliste alamseltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 80 Pääsukeselutikas andmebaasis eElurikkus
Sipelglutikas

Sipelglutikas (Myrmecoris gracilis) lutikaliste alamseltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 82 Sipelglutikas andmebaasis eElurikkus
Nurme-rohulutikas

Nurme-rohulutikas (Lygus pratensis) lutikaliste alamseltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 82 Nurme-rohulutikas andmebaasis eElurikkus
Niidu-rohulutikas

Niidu-rohulutikas (Lygus rugulipennis) lutikaliste alamseltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 82 Niidu-rohulutikas andmebaasis eElurikkus
Kartulilutikas

Kartulilutikas (Lygocoris pabulinus) lutikaliste alamseltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 82 Kartulilutikas andmebaasis eElurikkus
Lutsernilutikas

Lutsernilutikas (Adelphocoris lineolatus) lutikaliste alamseltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 84 Lutsernilutikas andmebaasis eElurikkus
Márcio Azevedo

Márcio Gonzaga de Azevedo (sündinud 5. veebruaril 1986 Guarabiras) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Brasiilia kõrgliiga klubis Athletico Paranaense. Ta alustas klubikarjääri 2004. aastal Brasiilia kõrgliiga klubis Juventudes. Aastatel 2007–2008 mängis ta laenul Fortalezas. 2008. aastal suundus ta tagasi Brasiilia kõrgliigasse, liitudes Athletico Paranaensega. 2009. aastal tuli ta klubiga Paraná osariigi meistriks. Aastatel 2011–2013 mängis ta Brasiilia kõrgliigas Botafogo meeskonnas. 2013. aastal siirdus Azevedo esimest korda välismaale, liitudes Ukraina kõrgliiga klubiga Harkivi Metalist. Sealt suundus ta järgmisel aastal Donetski Šahtari, kellega tuli hooajal 2016–17 Ukraina meistriks. Suur osa Donetski Šakhtaris veedetud ajast vaevles Azevedo vigastuste küüsis. Hooaja 2017–18 teises pooles mängis ta laenul Kreeka kõrgliiga klubis PAOK. 2018. aasta juulis suundus ta tagasi Brasiiliasse, liitudes taas Athletico Paranaensega. Fortaleza Campeonato Cearense: 2008 Athletico Paranaense Campeonato Paranaense: 2009, 2019 Copa Sudamericana: 2018 Copa do Brasil: 2019 Donetski Šahtar Ukraina Premjer-Liga: 2016–17 Ukraina karikas: 2016, 2017 Ukraina superkarikas: 2016, 2017 PAOK Kreeka karikas: 2017–18 "Atlético-PR confirma a contratação do lateral-esquerdo Márcio Azevedo". globoesporte.globo.com. 24.7.2018. Vaadatud 15.7.2019
Vesivaksik

Hydrometra gracilenta lutikaliste alamseltsi kuuluv putukaliik, perekonnast vesivaksik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 87 Vesivaksik andmebaasis eElurikkus
Jorge Jesus

Jorge Fernando Pinheiro de Jesus (sündinud 24. juulil 1954 Amadoras) on Portugali jalgpallitreener ja endine jalgpallur. Tema jalgpallurikarjäär kestis aastatel 1973–1990. Ta oli poolkaitsja, kes mängis vaid Portugali klubides, sh Lissaboni Sportingus, Belenenseses, União de Leirias, Vitória Setúbalis ja Farenses. Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta töötanud treenerina. Ta on olnud näiteks Portugali klubide Vitória Setúbali (2000–2002), Vitória Guimarãesi (2003–2004), União Leiria (2005–2006), Belenensese (2006–2008), Braga (2008–2009) ja Lissaboni Sportingu (2015–2018) ning Saudi Araabia klubi Al-Hilali peatreener (2018–2019). 2019. aasta juunis sai ta Brasiilia kõrgliiga klubi Flamengo peatreeneriks. Tema juhtimisel võitis Flamengo 2019. aasta hooajal Brasiilia meistrivõistlused ja Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused. Ta sai sellega Brasiilia kõrgliiga ajaloo teiseks välisriigist pärit peatreeneriks, kelle juhendatavad on Brasiilia meistriks tulnud. Samuti oli ta Mirko Jozići järel teine eurooplane, kes on Copa Libertadorese võitnud. 2020. aasta augustis naasis ta Portugali kõrgliigaklubi Lissaboni Benfica peatreeneri kohale. Enne seda oli ta Benfica peatreener olnud aastatel 2009–2015, mil ta tuli klubiga kolm korda Portugali meistriks ning valiti kolmel hooajal Portugali kõrgliiga parimaks peatreeneriks. Osapoolte kokkuleppel lahkus ta Benfica peatreeneri kohalt 2021. aasta detsembris. 2022. aasta juunis sai ta Türgi kõrgliigaklubi Fenerbahçe peatreeneriks. Braga UEFA Intertoto karikas: 2008 Benfica Primeira Liga: 2009–10, 2013–14, 2014–15 Taça de Portugal: 2013–14 Taça da Liga: 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2013–14, 2014–15 Supertaça Cândido de Oliveira: 2014 Sporting CP Taça da Liga: 2017–18 Supertaça Cândido de Oliveira: 2015 Al Hilal Saudi Super Cup: 2018 Flamengo Campeonato Brasileiro Série A: 2019 Copa Libertadores: 2019 Supercopa do Brasil: 2020 Recopa Sudamericana: 2020 Campeonato Carioca: 2020  Jorge Jesus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
USS Hornet

USS Hornet (CV/CVA/CVS-12) on endine Ameerika Ühendriikide mereväe Essex-klassi lennukikandja. Laev valmis 1943. aastal ja saadeti osalema Vaikse ookeani sõjategevusse. Laev osales 1944. aasta alguses Uus-Guinea, Belau ja Chuuki saartel asunud jaapanlaste rajatiste ründamises. Hornet osales seejärel Mariaanide lahingus ning Filipiini merelahingus. Juunis 1945 jäi lennukikandja taifuuni kätte ja sai tugevalt kannatada, mistõttu pidi parandustöödeks naasma Ameerika Ühendriikidesse. Sõja järel osales laev operatsioonis Magic Carpet, tuues USA sõdureid Euroopast koju. 1946. aastal arvati laev reservi ning võeti taas teenistusse Korea sõja ajal. 1950. aastas lõpus laev moderniseeriti. Hornet osales 1960. aastatel vähesel määral Vietnami sõjas ning Apollo programmis, korjates merest välja Kuult naasnud missioonide Apollo 11 ja 12 meeskonnaliikmed ja nende juhtmoodulid. USS Hornet lõpetas teenistuse 1970. aastal ning see arvati California osariigi ja USA riiklikuks ajaloomälestiseks. 1998. aastast on see muuseumlaev. "USS Hornet (CV-12)". Navy.mil. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. juuli 2019. Vaadatud 16. juuli 2019. "Hornet VIII (CV-12)". Naval History and Heritage Command. Vaadatud 16. juuli 2019. "The History of USS Hornet". Hornet Sea, Air & Space Museum. Vaadatud 16. juuli 2019.
Ihor Lunjov

Ihor Lunjov (ukraina keeles Ігор Васильович Луньов; sündinud 25. aprillil 1962) on Ukraina sõjaväelane, auastmelt kindralleitnant. 2017 - kindralleitnant 2015 - Bohdan Hmelnõtskõi ordeni II järk УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №404/2017 Про присвоєння військових звань. 2. Присвоїти військове звання генерал-лейтенанта: генерал-майору ЛУНЬОВУ Ігорю Васильовичу - командувачу Сил спеціальних операцій Збройних Сил України; 5. detsember 2017. Указ Президента України № 366/2015 Про відзначення державними нагородами України. Нагородити орденом Богдана Хмельницького ІІ ступеня. ЛУНЬОВА Ігоря Васильовича - полковника, 27.06.2015 Силы спецопераций возглавил генерал-майор Лунев - ZN.UA, 05.01.2016
Nali keel

Nali keel on Austroneesia hõimkonda, Okeaania keelte Admiraliteedisaarte keelerühma kuuluv keel. Seda kõneldakse Paapua Uus-Guineale kuuluval Manuse saarel. Nali keele okro murret on peetud ka eraldi keeleks. https://www.ethnologue.com/language/nss/
Vadõm Prõstaiko

Vadõm Prõstaiko (ukraina keeles Вадим Володимирович Пристайко; sündinud 20. veebruaril 1970 Kilijas Odessa oblastis) on Ukraina diplomaat ja poliitik. Ta oli 29. augustist 2019 kuni 4. märtsini 2020 Ukraina välisminister. Septembris 2019. aastal andis Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi välisminister Prõstaikole (eluaegse) erakorralise ja täievolilise suursaadiku diplomaatilise teenistusastme. Aastatel 2012–2014 oli ta Ukraina suursaadik Kanadas. 2014. aasta detsembris määras välisminister Pavlo Klimkin ta enda asetäitjaks. 22. mail 2019 nimetas president Zelenskõi ta Ukraina Presidendi Administratsiooni juhi asetäitjaks. Alates 29. augustist 2019 kuni 4. märtsini 2020 oli ta Ukraina välisminister. Alates 20. juulist 2020 oli ta Ukraina suursaadik Suurbritannias. Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi tagandas Vadõm Prõstaiko 21. juulil 2023 riigi suursaadiku kohalt Ühendkuningriigis. Vallandamise põhjust ei öeldud, kuid Prõstaiko kritiseeris president Zelenskõid intervjuus Sky Newsile mõni päev varem. Diplomaatiline allikas kinnitas, et vallandamise põhjus peitub just selles. Заместителем министра иностранных дел назначили Вадима Пристайко - AIF.UA, 14:16 19/12/2014 (vaadatud: 17.07.2019) [Новый указ Зеленского. Пристайко стал заместителем главы АП] - Liga Novosti, 22.05.2019, 18:24 (vaadatud: 20.07.2019) Владимир Кравченко. Лишнее звено? - Zn.ua, 30.08.2019
Väike Vanker (kirjastus)

Väike Vanker on Eesti kirjastus, mis tegutseb alates 7. augustist 1998 Tartus, keskendudes peamiselt kvaliteetsete lastekasvatus-, psühholoogia- ja juhtimisraamatute kirjastamisele. Kirjastaja on olnud kirjastuse asutamisest peale Tiit Kõnnussaar. Koduleht
Rauch

Rauch (vene keeles Раух) oli Tüüringist Eckhardtshausenist pärit aadlisuguvõsa. Johann Conrad (Carl) Rauch (1751−1803), õuenõunik, Viru-Jaagupi pastor-adjunkt, põllumees Georg Adolf Dietrich von Rauch (1789−1864), salanõunik, arst, keisrinna Aleksandra Fjodorovna ihuarst, Peterburi TA auliige Otto von Rauch (1834−1890), kindralleitnant, diviisi- ja armeekorpuse komandör Georg von Rauch (1858−1936), ratsaväekindral, polgu-, diviisi- ja korpusekomandör Hersoni kubermang: Savadovka Hansen, Alfred von. Stammtafeln nichtimmatrikulierter baltischer Adelsgeschelchter. Bd I. Lief. 7-8. Hamburg-Rahlstedt: Verlegt bei Harry von Hofmann, 1961. Lk 114-117 [1].
Eston (eesnimi)

Eston on mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1285. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Eston 25 mehel. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Eston 29 mehel. Nimi oli populaarsuselt 1240. mehenimi. Eston oli keskmiselt 27 aasta vanune. Enam levinud oli eesnimi Eston vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 0,81. Eston Kohver Nimede statistika (vaadatud 28.05.2022) Eston statistikaameti andmebaasis
Rahvusvaheline suurmeister

Rahvusvaheline suurmeister (inglise keeles Grandmaster; lühend RSM või GM) on males sportlike saavutuste eest (tulemuste järgi) antav nimetus. Tegu on eluaegse nimetusega ning selle saavutamiseks on vaja täita kolm vastavat FIDE normi. Nõuded RSM-i saamiseks on kõrgemad kui naiste suurmeistri (WGM) või rahvusvahelise meistri (IM) nimetuse saamiseks. Nimetuse võttis kasutusele Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) 1950. aastal. Samal aastal sai selle nimetuse 27 maletajat, sealhulgas 11 Nõukogude Liidu maletajat. Aastatel 1951–1959 said nimetuse 34 maletajat, sealhulgas hilisemad maailmameistrid Tigran Petrosjan, Boriss Spasski, Mihhail Tal ja Robert Fischer. 1960. aastatel sai suurmeistriks 36, 1970. aastatel 104 (sealhulgas 1 naismaletaja) ja 1980. aastatel 152 maletajat (sealhulgas 1 naismaletaja). 2019. aasta märtsi seisuga on rahvusvahelise suurmeistri nimetuse saanud kokku 1649 maletajat, sealhulgas 37 naist. 1950 – Ossip Bernstein, Issaak Boleslavski, Igor Bondarevski, Mihhail Botvinnik, David Bronštein, Oldřich Duras, Max Euwe, Reuben Fine, Salomon Flohr, Ernst Grünfeld, Paul Keres, Boris Kostić, Aleksandr Kotov, Grigori Löwenfisch, Andor Lilienthal, Géza Maróczy, Jacques Mieses, Miguel Najdorf, Vjatšeslav Ragozin, Samuel Reshevsky, Akiba Rubinštein, Friedrich Sämisch, Vassili Smõslov, Gideon Ståhlberg, László Szabó, Savielly Tartakover, Milan Vidmar 1978 – Nona Gaphrindašvili, Gruusia 1984 – Maia Tšiburdanidze, Gruusia 1991 ؘ– Susan Polgár, USA 1992 – Judit Polgár, Ungari 1992 – Pia Cramling, Rootsi 1993 – Xie Jun, Hiina 2001 – Zhu Chen, Katar 2002 – Humpy Koneru, India 2002 – Antoaneta Stefanova, Bulgaaria 2004 – Peng Zhaoqin, Holland 2004 – Aleksandra Kostenjuk, Venemaa 2007 – Katerõna Lagno, Ukraina (2014. aastast Venemaa maletaja) 2007 – Hoang Thanh Trang, Ungari 2007 – Xu Yuhua, Hiina 2008 – Marie Sebag, Prantsusmaa 2008 – Zhao Xue, Hiina 2008 – Monika Soćko, Poola 2008 – Nana Dzagnidze, Gruusia 2008 – Hou Yifan, Hiina 2009 – Ketevan Arakhamia-Grant, Suurbritannia 2009 – Tatjana Kossintseva, Venemaa 2010 – Natalja Žukova, Ukraina 2010 – Viktorija Čmilytė, Leedu 2010 – Elina Danijeljan, Armeenia 2011 – Harika Dronavalli, India 2011 – Nadežda Kossintseva, Venemaa 2012 – Anna Muzõtšuk, Ukraina 2012 – Anna Ušenina, Ukraina 2013 – Bela Hotenašvili, Gruusia 2013 – Irina Krush, USA 2013 – Valentina Gunina, Venemaa 2014 – Ju Wenjun, Hiina 2015 – Marija Muzõtšuk, Ukraina 2017 – Lei Tingjie, Hiina 2017 – Tan Zhongyi, Hiina 2018 – Nino Batsiašvili, Gruusia 2018 – Žansaja Äbdimälik, Kasahstan 2018 – Aleksandra Gorjatškina, Venemaa Peng Zhaoqin Viktorija Čmilytė Marija Muzõtšuk 1950 – Paul Keres 1987 – Jaan Ehlvest 1990 – Lembit Oll 1997 – Mihhail Rõtšagov 2001 – Kaido Külaots 2005 – Igor Švõrjov 2006 – Meelis Kanep 2011 – Aleksandr Volodin 2016 – Ottomar Ladva Jaan Ehlvest Kaido Külaots Igor Švõrjov Meelis Kanep Aleksandr Volodin Suurmeister (male) FIDE tiitlid Ausuurmeister Kirimale suurmeister Suurmeister probleemmales Suurmeister maleprobleemide lahendamises Rahvusvahelise suurmeistri nimetuse saanud naismaletajad FIDE andmebaasis. ratings.fide.com
Kill van Kull

Kill van Kull on kitsas suudmeväin Hudsoni-Raritani suudmealal, mis paikneb Staten Islandi ja New Jersey osariigi maismaa vahel Bayonne'i linnas.  Pikemalt artiklis Kill (veekogu) Sõna kill pärineb keskhollandi sõnast kille (kaasajal kil), mis tähendab mereäärset kitsast veekogu, sageli suudmeväina. Kuna New Yorgi linna (tollal Uus-Amsterdami) ümbruskonda koloniseerisid 17. sajandil Uus-Madalmaad, siis on hollandi geograafiline keelekasutus teatud kohtades säilinud tänapäevalgi. Arthur Kill
Nova Scotia poolsaar

Nova Scotia poolsaar (inglise keeles Nova Scotia peninsula, prantsuse keeles Péninsule de Nouvelle-Écosse) on Põhja-Ameerika piklik poolsaar, mis asub Kanada atlandirannikul. Nova Scotia provints
Estonskaja ulitsa

Estonskaja ulitsa (vene keeles Эстонская улица) on Eesti järgi nimetatud tänav (uulits) mitmes riigis: Estonskaja ulitsa (Krasnodar) Estonskaja ulitsa (Peterburi) Estonski pereulok
Estonskaja ulitsa (Peterburi)

Estonskaja ulitsa on tänav Venemaal Peterburis Primorski rajoonis. Tänav on nimetatud Eesti järgi. Tänaval asub muu hulgas tehas Chupa Chups («Чупа-Чупс»).
Estonska vulõtsja

Estonska vulõtsja (ukraina Естонська вулиця) on tänav Ukrainas Kiievis Ševtšenko rajoonis. Tänav on nimetatud Eesti järgi. Tänav on 1,2 km pikk.
Estonski pereulok

Estonski pereulok (vene keeles Эстонский переулок) on Eesti järgi nimetatud põiktänav mitmes riigis: Estonski pereulok (Astrahan) Estonski pereulok (Irkutsk) Estonski pereulok (Kiiev) Estonskaja ulitsa
Pärnselja

Pärnselja on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast läänes. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda. Pärnseljast põhjas asub Männamaa, läänes Mänspe, edelas Kaderna, lõunas Lelu ja Ühtri ning idas Kaigutsi küla. Marja Kallasmaa järgi muutus talunimi hiljem külanimeks. Kohanimi lähtub puunimetusest pärn ja seljak. Nimi Pärn võis olla ka Muinas-Eesti mehenimi. . Kohanime on mainitud 1699 kujul Pernsellia, 1726 Perna Selja ja 1798 Pernselja. Küla läbib põhjast lõunasse Luguse jõgi, kuhu suubub Pärnselja kraav. Pärnselja on ajalooliselt kuulunud Putkaste ja hiljem Aadma mõisa alla. 1699 elas Putkaste mõisas talunik Pernsellia Simon. 1835 kuulus talu Männamaa küla koosseisu ja taluperemees Tooma Simmo sai omale perekonnanimeks Raim, Jausast pärit sulane Andruse Mihkel aga Kask. Ala oli peale Teist maailmasõda liidetud naaberküladega ja taastati omaette külana 1997. Nõukogude ajal asus külas prügila. Küla läbib põhjast lõunasse Käina–Ühtri–Aadma–Kuriste tee ja idast läände Pärnselja tee, mis ristub Viita–Mäe teega. Küla loodeosa piirneb Taimeaia teega. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Pärnselja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Käina kihelkonna perekonnanimede panemise raamat; EAA.1864.2.VIII-196; 1835
Ulica Estońska

Ulica Estońska on tänav Poolas Varssavis. Tänav on nimetatud Eesti järgi. Tänaval asub muu hulgas Indoneesia suursaatkond Poolas.
Kuningas Abdullahi Teadus- ja Tehnikaülikool

Kuningas Abdullahi Teadus- ja Tehnikaülikool (inglise keeles King Abdullah University of Science and Technology) on eraülikool Saudi Araabias Thuwali asulas. Ülikoolis õpetatakse vaid kraadiõppureid. Ülikool asutati 2009. Ülikoolis õpib üle 1000 üliõpilase (2017). Koduleht
Kyūshū ülikool

Kyūshū ülikool (inglise keeles Kyushu University) on ülikool Jaapanis Kyūshū saarel. Ülikool asutati 1903. Ülikoolis õpib üle 18 000 üliõpilase. Koduleht
Kölni ülikool

Kölni ülikool (saksa keeles Universität zu Köln) on ülikool Saksamaal Kölnis. Ülikool asutati 1388. Ülikoolis õpib üle 48 000 üliõpilase. Koduleht
Utu

Utu on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast lõunas Jausa lahe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda. Utu piirneb põhjas Luguse, läänes Kleemu ja lõunas Jausa külaga. Kohanimi pärineb sõnast utt 'lammas', kuid võimalik, et see võib olla ka talupoja lisanimi. Küla on nimetatud ka Karjakülaks. Kohanime on esmamainitud 1844 kujul Utto. Utus asub Luguse jõe suue. Küla tekkis 19. sajandi keskel, kui Orjaku mõisa talupojad asustati lambakarjamaale. Küla oli olemas 1844. Küla läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, kus on bussipeatus. Küla põhjaosa läbib Luguse–Aadma tee ja lõpeb Risti–Utu tee. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Utu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Riho Saard (2018). "Utu-Karjaküla lugu. Ajalugu ja mälestused: inimesed, perekonnad, talukohad." Tallinn.
Vibrio parahaemolyticus

Vibrio parahaemolyticus on kõver ja vardakujuline gramnegatiivne bakter, mida leidub soolases merevees. Bakteriga saastunud vee allaneelamisel võib inimestel põhjustada seedetrakti haigusi ehk gastroenteriiti. V. parahaemolyticus on oksüdaaspositiivne, fakultatiivselt aeroobne ega moodusta eoseid. Sarnaselt teiste Vibrio perekonnaliikmetega on samuti antud bakteriliik liikumisvõimeline, ühe polaarse viburiga. Bakteriga on enamasti nakatunud mereannid.
Vibrio vulnificus

Vibrio vulnificus on gramnegatiivne liikumisvõimeline kõverdatud pulgakujuline (bacillus) bakter, Vibrio perekonna patogeensete bakterite liik. V. vulnificus vohab merekeskkondades: suudmealadel, rannikualadel või riimveekogudes. V. vulnificus on seotud koolera haiguspõhjustajaga Vibrio cholerae'ga. Bakternakkus põhjustab tselluliitise kiiret laienemist või sepsist. Esmalt jõuti jälile, et tegu on haiguse allikaga alles 1976. aastal. Bakterit kannavad edasi tihti mereannid.
Tom Green

Michael Thomas Green (30. juuli 1971 Ottawa) on Kanada koomik, näitleja, filmitegija ja jutusaate juht. Ta on tuntud oma unikaalse šhoki komöödia kaudu. Suurema tuntuse omandas ta tänu MTV saatele "The Tom Green Show" (1994-2000). 2000 aastal avastati ta paremas munandis kasvaja, mistõttu tuli see eemaldada. 21. veebruaril 2019 sai ta USA kodakondsuse. "Tom Green Biography (1971-)". FilmReference.com. Retrieved 2010-05-02.
Gagauusikeelne Vikipeedia

Gagauusikeelne Vikipeedia (gagauusi keeles Gagauzca Vikipediya) on Vikipeedia gagauusikeelne versioon. Gagauusikeelsele Vikipeediale pandi alus 2010. aastal. Seal on 2803 artiklit, millega see on artiklite arvult 241. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Gagauusikeelne Vikipeedia
Boriss Rõbkin

Boriss Rõbkin (vene keeles Борис Аркадьевич Рыбкин, sünninimi Boruhh Aronovitš Rõvkin, varjunimi Boriss Jartsev, vene Борис Аркадьевич Ярцев; 19. juuni 1899 Jekaterinoslavi kubermang – 27. november 1947 Praha) oli Nõukogude Liidu luuraja ja diplomaat. Ta sündis aastal 1899 Jekaterinoslavi kubermangus, ta lõpetas kommertskooli. Aastatel 1920–1921 õppis ta Jekaterinoslavi mäeinstituudis (ei lõpetanud). Juulis 1921 mobiliseeriti ta Jekaterinoslavi Tšekaasse, juunis 1922 astus ta ÜK(b)P ridadesse.
Paul Schmidt

Paul Schmidt on mitme tuntud inimese nimi: Paul Schmidt (1898–1976) oli saksa insener ja leiutaja Paul Otto Gustav Schmidt (1899–1970) oli saksa tõlkija, Adolf Hitleri tõlk; Paul Felix Schmidt (1916–1984) oli Eesti maletaja, malekirjanik ja keemik; Paul Schmidt (1931–) on saksa endine jooksja; Paul Francis Schmidt (1934–1999) oli Ameerika Ühendriikide tõlkija, luuletaja ja näitekirjanik Paul Gerhard Schmidt (1937–2010) oli keeleteadlane