laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ill Bethisad

Ill Bethisad on alternatiivajaloo projekt, milles osalevad praegu üle 70 inimese. Idee peale tuli Uus-Meremaalane Andrew Smith 1997. aastal.Algeliselt oli projekti nimi The Brithenig Project (Brithenigi Projekt). See on üks vanemaid ja suuremaid alternatiivajaloo projekte internetis. Ill Bethisadi projekti jaoks on väljamõeldud palju kaarte, lippe, lühifilme, kultuure, uske, tehnoloogiaid ja lühijutte mis näitavad milline võiks välja näha Ill Bethisadi maailm. Ill Bethisad tähendab Brithenigi keeles universumit. Tehiskeeltel on suur roll Ill Bethisadi projektis. Tehiskeeli kasutatakse, et näidata kuidas Ill Bethisadi maailmas keeled ja kultuurid erinevad meie maailma omadest. Praegu on Ill Bethisadi maailma jaoks väljamõeldud üle 70 erineva tehiskeele. Mõned tuntuimad tehiskeelteks on Brithenig (Romaani keel mida on palju mõjutanud Keldi ja Kõmri keel), Wenedyk (Romaani keel mida on palju mõjutanud Poola ja teised slaavi keeled), Bohemia ( Saksastatud Tšehhi keel), Dalmaatsia ( Romaani keel millel on sarnasusi Rumeenia keelega. See põhineb päris keelel mis meie maailmas on väljasurnud), Xilponia ( Romaani keel mida on mõjutanud Albaania keel) ja Nassia keel (mis on väljamõeldud põhja-Slaavi keelkonda kuuluv keel mida on palju mõjutanud Soome keel). Nassia keelt räägitakse meie maailma Karjalas. Paljud keeled meie maailmast on Ill Bethisadi maailmas natukene teistsugused (nagu näiteks Hispaania, Inglise ja Jaapani keel). Tavaliselt on erinevused väikesed ja on seotud häälduse ja kirjakeelega. Näited erinevustest on Rutheenia keel (Ukraina keel) mida kirjutatakse Kirillitsa tähestiku asemel Ladina tähestikuga (mis on väga sarnane Poola Tähestikuga), Horvaatia keel mis meenutab rohkem Tšehhi keelt kui meie Horvaatia keelt ja Dalmaatia keelt on Slaavi keeled mõjutanud rohkem Ill Bethisadis kui meie maailmas. Suurim erinevus Ill Bethisadis on see, et Rooma keisririik on palju tugevam kui meie maailmas, kuid on veel palju asju Ill Bethisadis mis erinevad meie maailmast. Ladina keelest arenesid välja Romaani keeled Briti saartel (Walesis ja Lääne-Inglismaal. ja Kesk-Euroopas ( Poolas ja Slovakkias) samamoodi nagu tekkis Prantsuse keel. Napoleon hoidis ära Veneda (Poola) jagamised ja Veneda-Leedu (Poola-Leedu) kuningriik eksisteerib veel tänapäeval Kahe krooni vabariigina. Leedukad on Ill Bethisadis ikka veel Romuva usklikud. Boheemias(Tšehhis) arenes Tšehhi keele mõjudega Germaani keel. Valge armee võitsid Vene kodusõja ja Kommunism ei levinud nagu meie maailmas. Nõukogude liidu asemel okupeeris Eesti Vene rahvusliku taasärkamise liit (Союз Народного Обновления России) Kastiilia ja Aragón ei ühinenud Hispaaniaks. Napoleon ei kuulutanud Venemaale sõda ja ei kaotanud Waterloo lahingut. Ameerika revolutsiooni ei toimunud ja USA ei eksisteeri. Paljud keeli (nagu Katalaani, Alamsaksi ja Krimmi Gooti keel) räägitakse Ill Bethisadi maailmas rohkem kui meie maailmas. Eesti on kuningriik. BoArthur. "Ill Bethisadi ametlik viki" (Inglise keeles).{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Andrew Smith. "Ill Bethisadi ametlik lehekülg" (Inglise keeles).{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Amgen

Amgen Inc. (endise nimega Applied Molecular Genetics Inc.) on Ameerika biotehnoloogia ettevõte, mis toodab ravimeid. 1994 – National Medal of Technology and Innovation
Biogen

Biogen, Inc. (endise nimega Biogen Idec) on biotehnoloogia ettevõte.
Eesti Talendikeskus

MTÜ Eesti Talendikeskus on 2016. aastal loodud ja avalikes huvides tegutsev mittetulundusühing, mis ühendab haridustöötajaid, spetsialiste, lapsevanemaid jt huvigruppe, kes on seotud andekate laste arendamisega. Ühingu põhikirjaline eesmärk on toetada andekate laste arengut ning toimida andekusalase teabe- ja kompetentsikeskusena. Eesmärkide saavutamiseks ühing: jagab avalikkusele andekusalast ning andekate laste arengut toetavat teoreetilist ja praktilist teavet; koondab andekate laste vanemaid jt valdkonnast huvitatud spetsialiste, haridusasutusi, organisatsioone ja ühinguid ning toetab nende tegevust andekusalase kompetentsiga ja omavahelist infovahetust; pakub nii üksikisikutele kui organisatsioonidele andekate laste arengu toetamise alast nõustamist (psühholoogilist, pedagoogilist, organisatsioonilist); algatab ja viib ellu andekate laste arengut toetavaid projekte; andekate laste arengu paremaks toetamiseks teeb koostööd riiklike, avalik-õiguslike, eraõiguslike ja vabaühenduslike organisatsioonidega; arendab rahvusvahelist koostööd, osaletakse rahvusvahelistes võrgustikes; arendab ühingu eesmärkide saavutamiseks tegevust muudes valdkondades. Talendikeskuse asutajaliikmed on Viire Sepp, Sulev Kuuse ja Tiina Mikk. Ühing annab välja liikmetele mõeldud digitaalset uudiskirja. [1] Talendikeskuse põhikiri Eesti Talendikeskuse koduleht "Iga annet peab märkama", Õpetajate Leht 16. sept 2016 "Käitumishäire reetis andeka lapse", Eesti Ekspress, 21. nov 2014
Vestfaali takshagijas

Vestfaali takshagijas on Saksamaalt Vestfaalist pärinev koeratõug. Tõustandardis on koera üldmulje kohta kirjas: „Westfaali takshagijas on saksa hagija (bracke) madalajalgne variant. Põhiosas sarnaneb ta oma kõrgejalgse sugulasega, ent jätab kompaktsema ning jõulisema üldmulje. Westfaali takshagijas on mõõduka pikkusega ning tugeva kehaehitusega jahikoer.“ Pildid "Westphalian Dachsbracke" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 21. veebruaril 2018. "Westfaali takshagijas" (PDF). EKL. Vaadatud 21. veebruaril 2018. Westfaali takshagijas veebisaidil koer.ee Der Deutsche Brackenclub – Zuchtverein für Deutsche Bracken und Westfälische Dachsbracken
Semantica Records

Semantica Records on tekno- ja IDM-muusika väljaandmisele orienteeritud plaadifirma. Firma omanik ja asutaja on DJ Svreca (kodanikunimega Enrique Mena). "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2018. Vaadatud 21. veebruaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Semantica Records Soundcloudis
Elektriseade

Elektriseade on elektrienergia tootmiseks, muundamiseks, edastamiseks, jaotamiseks või kasutamiseks mõeldud iseseisva otstarbega seade või seadmetest koosnev kogum, mis sisaldab elektrilisi või ka elektroonilisi komponente. Näiteks on elektrienergia tootmise seade elektrigeneraator, muundamise seade elektrimootor, edastamise seade juhistik, jaotamise seade lülitusaparaat ja kasutamise seade elektritarviti. Seadme ohutuse seadus[alaline kõdulink]
Tallinna 8. 8-klassiline kool

Tallinna 8. 8-klassiline kool oli põhikool, mis tegutses aastatel 1952–1971 Tallinnas aadressiga Endla tänav 59. Hoone valmis 1952. aastal ja tegutses koolina kuni 1971. aasta kevadeni. Enamik õpilasi said võimaluse jätkata haridusteed vastavatud (1971 sügis) Tallinna 32. Keskkoolis. Pikka aega oli hoones Noorte Tehnikute Maja. Praegu asub seal Tallinna Puuetega Inimeste Koda.
Pier Carlo Padoan

Pier Carlo Padoan (sündinud 19. jaanuaril 1950 Roomas) on Itaalia ökonomist ja poliitik, ta on aastast 2018 Demokraatliku Partei liige. Ta on 24. veebruarist 2014 Itaalia rahandusminister. Ta sündis aastal 1950 Roomas. Ta lõpetas Rooma Sapienza Ülikooli majanduse alal. 24. veebruarist 2014 on ta Itaalia rahandusminister. Ta on abielus ja tal on kaks last.
Võitlus (1927)

Võitlus oli aastal 1927–1928 ilmunud Eesti ajakiri, Ülemaalise Töölisnoorsoo Ühingu häälekandja. Ajakiri ilmus kord kuus: detsembris 1927 üks number ja jaanuaris 1928 teine. Trükiti o.-ü. Vaba Maa trükikojas Tallinnas. Vastutav toimetaja oli Ferdinand Lind. Kuna ajakirja esimeses numbris oli kutsutud üles Eestis maksva põhiseadusliku riigikorra vägivaldsele kukutamisele, mõisteti vastutavale toimetajale 3. detsembril 1928 üks kuu kindlusvangistust. Aresti alla pandud kuukirja Võitlus nr. 1 eksemplarid konfiskeeriti ja hävitati.
Võitlus

See artikkel räägib mõistest. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Võitlus (täpsustus). Võitlus on niisugune võistlus, kus kasutatakse vägivalda, s.t kus vastasele püütakse teha halba. Võitluse näideteks on sõda, aga samuti võitluslik sport (nt poks, vabavõitlus). lahing sport sõda vabavõitlus võitluskunstid
Olev Saluveer

Olev Saluveer (sündinud 24. märtsil 1949) on Eesti õpetaja ja koolijuht. Ta lõpetas 1964. aastal Orava Kooli, 1967. aastal Nõo Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna matemaatik-matemaatikaõpetajana. Ta on töötanud matemaatikaõpetajana Puurmani Gümnaasiumis ja Tartu Teeninduskooli direktorina. 2002-2022 juhtis ta Ülenurme Gümnaasiumi. Tema eestvedamisel osales gümnaasium rahvusvahelise Pierre de Coubertini noortefoorumi töös. Lions Club (Eesti piirkondlik kuberner 2011/2012) Eesti Kutseõppe Edendamise Ühing Peeter Ernits "Õpetajate palk paigal, eelised kadunud" Maaleht, 01.03.2012 "Mis toimub? Vastab Ülenurme gümnaasiumi direktor Olev Saluveer" Õpetajate Leht, 18.08.2017 "25 aastat lionismi" (vaadatud 18.02.2023)
Ettevõtlikkusõpe

Ettevõtlikkusõpe on õpe, mille eesmärk on kujundada õppija ettevõtlik hoiak. Ettevõtlikkusõppe termin on kasutusel peamiselt lasteaia ja põhikooli kontekstis. Gümnaasiumis ja ülikoolis kätkeb ettevõtlusõppe lai tähendus endas ka ettevõtlikkusõpet. Ettevõtlusõppes õpetajad juhendavad ja julgustavad õppijat: julgelt algatama, uusi lahendusi otsima, kõrge motivatsiooniga olema, teistega koostööd tegema, eesmärke seadma, tulemusteni jõudma, vastutustundlik olema, hooliv olema, iseennast analüüsima. Õppija kasutab teadmiste ja oskuste omandamisel loovaid lahendusi ja seostab neid praktilise eluga. Ettevõtlikkusõpe on sotsiaalsete oskuste arendamisel põhinev õppeviis. Ettevõtlikkusõpet saab juurutada nii kodus , lasteaias kui ka koolis. Arne Piirimägi (2011). "Ettevõtlikkusõppe tugimaterjal koolieelse lasteasutuse ja klassiõpetajale" (PDF). Tartu Ülikooli Narva kolledž. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2018. Vaadatud 21. veebruar 2018. Elbe Metsatalu, Margit Luts, Ene Saar (9. august 2012). "Ettevõtlikkuse ja ettevõtluseteemade lõimisest põhikooli õppekavas" (PDF). Innove. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2018. Vaadatud 21. veebruar 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Ettevõtliku kooli võrgustiku strateegia 2009–2025 (Ida-Virumaa)" (PDF). SA Ida-Viru Ettevõtluskeskus. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 23. veebruar 2017. Vaadatud 21. veebruar 2018.
Sibula karjäär

Sibula karjäär on Valgamaal Valga vallas Õlatu külas asuv karjäär. "Kaevandamisega rikutud ja mahajäetud ehitusmaavarade karjääride revisjon Jõgeva, Põlva, Tartu, Valga ja Võru maakonnas" (I köide) Eesti Geoloogiakeskus. Tartu regionaalosakond, rakendusgeoloogia osakond. 2013 Sibula karjäär maavarad.ee
Elektriskeem

Elektriskeemiks nimetatakse elektriseadme või tema osa graafilist kujutamist elektritingmärkide abil. Elektriskeemid aitavad elektriseadme koostisosi ja nende osade vahelisi ühendusviise piltlikult ette kujutada. Kui tehniline joonis on tehnika keel, siis elektriskeem on elektrotehnika keel. Elektriskeemide tingmärgid on standardiseeritud. Elektriseadmed koosnevad tavaliselt mitmest osast. Elektriseadme koostise ja põhiosade vastastikuse seose piltlikuks näitamiseks koostatakse elektriseadme struktuurskeem. Struktuurkeem on lihtne joonis, millel on kujutatud elektriseadme tähtsamad osad ja nendevahelised seosed. Struktuurskeemidel kujutatakse elektriseadme osi kastikestena või tingmärkide abil. Kastikeste sisse kirjutatakse elektriseadme elementide nimetused. Elektriseadme osadevahelisi seoseid tähistavatel joontel on soovitatav nooltega näidata seadmes toimuvate protsesside kulgemissuunad. Põhimõtteskeemidel näidatakse elektriseadme kõikide elementide vastasmõju ja elektrilist seost, nende elementide vastastikust asendit märkimata. Põhimõtteskeemid aitavad uurida elektriseadmete töötamispõhimõtteid ja välja töötada teisi konstruktiivseid dokumente, mida kasutatakse elektriseadmete monteerimisel, remontimisel ja ekspluateerimisel. Mitmejoonelistel põhimõtteskeemidel tähistatakse igat juhet joonega. Ühejoonelistel skeemidel tähistatakse mis tahes juhtmete hulka ühe joonega, millele tõmmatud kriipsukeste arv näitab juhtmete arvu. Põhimõtteskeemide iga element tuleb tähistada mingi tähega. Tähti kasutatakse ka elemendi tähenduse märkimiseks, näiteks E – käivitusnupp, S – seiskamisnupp. Kui skeemil on mitu ühesugust elementi, siis lisatakse elemendi tähisele järjekorranumber. Järjekorranumber kirjutatakse tähtsümboli järele, näiteks L1, E3, R5, C4. Montaažiskeemid kujutavad endast tööjooniseid, millel on näidatud kõikide elektriseadmete ühendused ja nende asendid antud seadme konstruktiivelementide suhtes. Montaažiskeemidel peab elementide paigutus andma ettekujutuse nende elementide tõelisest paigutusest elektriseadmes. Seadme konstruktiivelemente kujutatakse kastikestena. Montaažiskeemidel kasutatavad täht- ja numbertähised peavad langema kokku põhimõtteskeemide tähistega. Elektriskeemide tingmärgid Elektriskeemide mõistmine - komponendid
Käsivints

Käsivints on tööriist, mis on mõeldud köie või trossi pinguldamiseks või lõdvendamiseks raskemate esemete tõstmisel ja vedamisel, näiteks metsanduses ja tööstuses. Käsivintsi kasutatakse liigendühenduste kokkutõmbamiseks, paneelide paigaldamiseks, majakarkassi tõstmiseks. Käsivints kaalub vähe ning on seetõttu lihtsasti teisaldatav. Käsivintsi algse idee autor on Abraham Maasdam. Idee nägi ilmavalgust aastal 1919, kuid turule jõudis see tootena 1946. aastal. Hiljem on mitmed tootjad käsivintsi ka oma tootevalikus pakkuma hakanud. "Käsivints". "wise-GEEK". "Come-along".
BioMarin Pharmaceutical

BioMarin Pharmaceutical Inc. on Ameerika biotehnoloogia ettevõte.
Agnete Johnsen

Agnete Kristin Johnsen (sündinud 4. juulil 1994 Unjárga vallas Varangerbotnis) on Norra laulja. Ta on etniliselt saami päritolu. Ta esindas Norrat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Icebreaker". Laul sai oma poolfinaalis 63 punktiga 13. koha.
Eritakistus

Eritakistus ehk elektrieritakistus on füüsikaline suurus, mis iseloomustab teatud kindlast materjalist elektrijuhi võimet avaldada teda läbivale voolule takistust. Eritakistus sõltub aine keemilisest koostisest ja struktuurist ehk aatomite paiknemise viisist. Metallide eritakistus on tingitud elektronide põrkumisest metalli kristallistruuriga (põrkumiste arv sõltub ka temperatuurist), samuti kristallivõre defektidest ja võõrainete aatomite sisaldusest. Aine (materjali) eritakistust defineeritakse ühikulise pikkuse ja ristlõike pindalaga keha elektritakistusena. SI pikkuse ühik on meeter (m), pindala ühik ruutmeeter (m2) ja takistuse ühik oom (Ω). Seega on aine eritakistus 1 m pikkuse ja 1 m2 suuruse ristlõike pindalaga keha takistus oomides. Selle määratluse kohaselt saame ühikuks Ω • m2/m ehk (pärast taandamist) Ω•m, s.o oom-meeter. Metallide korral kasutatakse sageli eritakistuse ühikut Ω • mm2/m, kusjuures 1 Ω • mm2/m = 1•10‒6 Ω•m = 1 µΩ•m. Materjali eritakistus võrdub siis sellest materjalist 1 m pikkuse ja 1 mm2 ristlõikega juhtme takistusega (näiteks vase puhul 0,0178 Ω). Eritakistuse alusel liigitatakse aineid juhtideks, pooljuhtideks ja dielektrikuteks: juhid: ρ < 10−6 Ω•m; pooljuhid: ρ = 10−6…108 Ω•m; dielektrikud ehk mittejuhid: ρ > 108 Ω•m. Liikide piirid on tinglikud ja võivad eri andmeallikates olla teistsugused. Ainete eritakistus ja takistuse temperatuuritegur (temperatuuril 20 °C) Kui on teada juhtme materjali eritakistus ρ {\displaystyle \rho } , juhtme ristlõike pindala A = π ⋅ d 2 4 {\displaystyle A=\pi \cdot {\frac {d^{2}}{4}}} ( d {\displaystyle d} ‒ ümarjuhtme läbimõõt) ja juhtme pikkus l {\displaystyle l} , saab arvutada juhtme takistuse valemiga R = ρ ⋅ l A . {\displaystyle R=\rho \cdot {\frac {l}{A}}.} Eritakistuse pöördsuurus on erijuhtivus, tähis γ (gamma) või σ (sigma): γ = 1/ρ, mõõtühik siimens meetri kohta (S/m). David R. Lide: CRC Handbook of Chemistry and Physics: A ready-reference book of chemical and physical data. 90. Auflage. CRC Taylor & Francis, Boca Raton Fla. 2009
Minus One

Minus One on Küprose ansambel, mis alustas tegevust 2009. aastal. Ansambel esindas 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Küprost lauluga "Alter Ego". Laul sai finaalkontserdil 96 punktiga 21. koha. ‎
Celgene

Celgene Corporation on Ameerika biotehnoloogia ettevõte.
Serhat

Ahmet Serhat Hacıpaşalıoğlu (esinejanimega Serhat; sündinud 24. oktoobril 1964 Istanbulis) on Türgi laulja ja telesaatejuht. Ta esindas 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis San Marinot lauluga "I Didn't Know". Laul sai oma poolfinaalis 68 punktiga 12. koha ega pääsenud finaali. 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Tel Avivis esindas ta taas San Marinot ning sai finaalis lauluga "Say Na Na Na" 19. koha.
Kastani tänava paisjärv

Kastani tänava paisjärv (ka Kastani tänava tiik) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi linnas.
Gabriela Gunčíková

Gabriela Gunčíková (sündinud 27. juunil 1993 Kroměřížis) on Tšehhi laulja. Ta sai 2011. aastal Tšehhi ja Slovakkia superstaarisaate "Česko Slovenská SuperStar" teisel hooajal 2011. aastal teise koha. Aastatel 2014–2015 osales ta lauljana USA rokkansambli Trans-Siberian Orchestra kontserditurneel. Ta esindas Tšehhit 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis lauluga "I Stand". Laul saavutas finaalkontserdil 41 punktiga 25. koha. Ametlik koduleht
Charter Communications

Charter Communications, Inc. on Ameerika telekommunikatsiooni ettevõte, mis osutab teenuseid kaubamärgi Spectrum all.
Greta Salóme Stefánsdóttir

Greta Salóme Stefánsdóttir (sündinud 11. novembril 1986 Mosfellsbæris) on Islandi laulja. Ta esindas Islandit 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus, esitades Jónsiga laulu "Never Forget". Laul sai finaalkontserdil 46 punktiga 20. koha. Salóme esindas Islandit teist korda 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis lauluga "Hear Them Calling". Oma poofinaalis sai ta 51 punktiga 14. koha ega pääsenud finaali. Salóme on Islandi sümfooniaorkestris viiuldaja.
Karl Brookes

Karl Heino Brookes (sündinud 9. aprillil 1969) on Suurbritannia ja Eesti ärijuht. Ta on 2014. aasta juunist ASi Tallinna Vesi tegevjuht. Brookes on Suurbritannia erialaorganisatsiooni Institution of Engineering and Technology (FIET) liige. Tallinna Vesi: Juhatus
Ranka vald

Ranka vald (läti keeles Rankas pagasts, latgali keeles Rankys pogosts) on vald Lätis Gulbene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lizumsi, Lejasciemsi ja Druviena vallaga, Smiltene piirkonna Variņi ja Drusti vallaga ning Cēsise piirkonna Jaunpiebalga vallaga. Valla pindala on 184 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1408 inimest. Aastal 2011 elas vallas 1355 lätlast, 50 venelast, 8 valgevenelast, 2 ukrainlast, 7 poolakat ja 1 leedulane. Valla keskus on Ranka küla, vallavanem on Māris Jansons. Aastal 1935 oli valla pindala 188,92 km² ja seal oli 3213 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Rēveļi, Azanda ja Ranka külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Ranka külanõukoguga likvideeritavad Rēveļi ja Azanda külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Gulbene piirkonda. Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Kõrgeim koht asub valla lõunaosas (234,6 m). Suurimad jõed on Koiva jõgi ning selle lisajõed Palsa ja Vizla. Looduskaitse all on Rutkaviņase allikad, Dārzi tamm, Mūsi tamm ja veel paar nimetut põlispuud. Valla põhjaosa jääb osaliselt Lielais purvsi (Suursoo) kaitsealale. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ranka mõisakompleks ja selle häärber, Struve kaare Ranka geodeetiline punkt, Kaudži linnamägi, Silaješki linnamägi ehk Kuradimägi ja Sejatase muinaskalmed ehk Krakaliņš. Kohaliku kaitse all on Ranka valla Jelizaveta kool (tänapäeval Rēveļi põhikool), Ranka mõisa mõisavalitseja ja aedniku maja, kaks teenijatemaja ning majandushoov, Ranka kalmistu kabel, Ranka valla Lutheri kool (tänapäeval Ranka põhikool), Lācītese vesiveski ja selle juures asuv tall, Pāpani keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Veczīladži keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Kalnakaudzese muinaskalmed ehk Surnuküngas, Ranka keskaegse kiriku ase ja Branti muinaskalmed. Aastal 2011 elas vallas 1355 lätlast, 50 venelast, 8 valgevenelast, 2 ukrainlast, 7 poolakat ja 1 leedulane. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Kalmodi järv Rutkaviņase allikad Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Ethnic composition of Latvia 2011 Gulbenes novads (vaadatud 22.02 2018) Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink], vaadatud 08.06 2019 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.06 2019 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Ranka vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valla koduleht (läti keeles)
Hügroskoopsus

Hügroskoopsus ehk niiskusimavus ehk imamisvõime on ainete võime õhust või muust gaasist neelata endasse vett. Ainetele neeldub vett piirpindade molekulaar- ja elektrostaatiliste jõudude toimel. Kivimi- ja mullaosakestele tugevasti sorbeerunud vett nimetatakse hügroskoopsusveeks. Taimed seda omastada ei suuda. Hügroskoopsusvesi
Ranka

Ranka on küla (lielciems) Lätis Gulbene piirkonnas, Ranka valla halduskeskus. Küla asub Riiast 145 ja piirkonna keskusest Gulbenest 38 kilomeetri kaugusel merepinnast 165 m kõrgusel. Asulas on Ķirši, Gatvese ja Ranka bussipeatus. Rankat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1528. Küla kujunes agraarreformi järel Ranka mõisa (Ramkau) keskuse juurde. Nõukogude ajal oli kohaliku sovhoosi keskasulaks. Rankas asuvad põhikool, kutsekeskkool, postkontor, raamatukogu ja kultuurimaja. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ranka mõisakompleks ja selle häärber. Kohaliku kaitse all on Ranka mõisa mõisavalitseja ja aedniku maja, kaks teenijatemaja ning majandushoov, lisaks veel Ranka valla Lutheri kool (tänapäeval Ranka põhikool). Looduskaitse all on Mūsi tamm, tamm ümbermõõduga 4,09 ja kõrgusega 30 meetrit, ning tamm ümbermõõduga 4,78 meetrit. 2016. aastal oli külas 522 elanikku, 2022. aastal 446. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink] "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2022. Vaadatud 24. augustil 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze