laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Saaremaa mõisnike loend 1919

Saaremaa mõisnike loend (Landrolle der öselschen Privatgüter) on Saaremaa mõisnike loend kihelkondade kaupa Saaremaa rüütelkonna ametlikel andmeil vahetult enne rüütlimõisate võõrandamist Eestis 1919. aastal. Olbrüki mõisnik endine maamarssal Oskar von Ekesparre Kargi mõisa omanikud parun Albert Buxhoevedeni pärijad Kaunispe mõisnik Heinrich von Sengbusch Tiinuse mõisnik endine maanõunik parun Alexander Freytagh-Loringhoven Lõo mõisnik Axel von Ekesparre Lahetaguse mõisnik parun Otto Wolff Liivimaalt Loona mõisnik parun Alexander Hoyningen-Huene Kuusnõmme mõisnik Emanuel von Lingen Paju mõisnik endine maanõunik parun Léon Freytagh-Loringhoven Pidula mõisnik parun Bernhard Toll Rootsiküla mõisnik parun Erwin Saß Küdema mõisnik Walter von Ditmar Kandla mõisa omanikud konvendideputaat Ludwig von Güldenstubbe pärijad Paadla mõisa omanikud parun Ernst Buxhoevedeni pärijad Käesla mõisnik Georg von Schmidt Eikla mõisnik Armin von Ekesparre Randvere mõisnik parun Woldemar von der Osten-Sacken Loona mõisnik maanõunik Odert von Poll Kaarma mõisa omanikud maanõunik Arthur von Güldenstubbe pärijad Uue-Kaarma mõisa omanikud Adalbert von Güldenstubbe pärijad Meedla mõisnik maanõunik Odert von Poll Kudjapäe mõisnik parun Gustav Nolcken Mullutu mõisnik Oskar von Harten Muratsi mõisa omanikud parun Otto Buxhoevedeni pärijad Kellamäe mõisnik Georg Rehsche Kõljala mõisnik maanõunik parun Konstantin Buxhoeveden Kaali mõisnik Konrad von Moeller Kangruselja mõisa omanikud Oskar Wildenbergi pärijad Kasti mõisnik parun Ludwig Saß Pihtla mõisnik Albert Schlup Sandla mõisnik maanõunik parun Erich Nolcken Tõlluste mõis Sengbuschide ja Nolckenite legaat Haeska mõisnik maanõunik parun Erich Nolcken Jõõri mõisnik Friedrich Anderson Jürsi mõisnik Ernst van der Bellen Lööne mõisnik parun Reinhold Buxhoeveden Võhksa mõisa omanikud maamarssal parun Axel Buxhoevedeni pärijad Sassi mõisa omanik paruness Erna Saß Aru mõisnik Georg von Rehekampff Triigi mõisnik endine maanõunik Karl von Rehekampff Pamma mõisnik parun Reimar Nolcken Karja mõisa omanikud Konrad von Sengbuschi pärijad Laugu mõisa omanikud Joseph von Helmerseni pärijad Roobaka mõisa omanikud Joseph von Helmerseni pärijad Koikla mõisa omanikud Armin von zur Mühleni pärijad Metsküla mõisnik maanõunik parun Erich Nolcken Parasmetsa mõisa omanik Emilie von Rehekampff Luulupe mõisnik Ernst von Güldenstubbe Audla mõisnik Karl von Buhrmeister Reina mõisa omanik Helene von Buhrmeister Tumala mõisnik maanõunik parun Matthias Stackelberg Kingli mõisnik von Ditmar Oti mõisnik Ottokar von Aderkas Koigi mõisnik Ottokar von Aderkas Laimjala mõisa omanikud parun Hartwig Saßi pärijad Taaliku mõisnik Theodor Förster Kareda mõisnik Karl Förster Randküla mõisnik Carl von Brümmer Kuivastu, Võlla ja Pädaste mõisa omanikud maamarssal parun Axel Buxhoevedeni pärijad Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Bugarura saar

Bugarura on saar Kivu järves. Bugarura asub Rwanda Lääneprovintsis Rutsiro ringkonnas, rannikust vähem kui kilomeetri kaugusel. Saare geograafilised koordinaadid on 1° 54′ 38″ S, 29° 15′ 59″ E. Bugarura on põhja-lõuna suunas välja venitatud. Saare pikkus on umbes 3 km ja suurim laius umbes 0,7 km. Saarel elab umbes 1700 inimest. Paljud Kongost Kibuyesse suunduvad kaupmehed teevad Bugarural vahepeatuse. Bugarura Island residents cry out to Health Ministry![alaline kõdulink] New dispensary for Bugarura Island[alaline kõdulink]
Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskogu valimised 1962

Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskogu valimised 1962. aastal toimusid 4. kuni 11. novembrini 1962, osales 4506 valijat. 100 kohale oli üles seatud 144 kandidaati. Eesti Vabadusliit sai 37 kohta, Rahvuslik Parempoolne Rühm ja Rahvuslik Koostöö Grupp kumbki 22, Parlamentaristlik Rühmitus 11, erapooletud 8. Esinduskogu liikmeteks valiti saadud häälte järjekorras: Leo Rannaleet (3317 häält) Jaan Lattik (3121) Heinrich Laretei (2969) Voldemar Kiviaed (2768) Edgar Kant (2673) Elmar Tõldsepp (2372) Aksel Linkhorst (2353) Hans Kauri (2318) Ahti Pae (2179) Voldemar Kask (2082) Villem Saarsen (2080) Jaan Gnadenteich (2005) Märt Raud (1968) Artur Adson (1956) Edgar Pärli (1916) Timoteus Grünthal (1862) Jüri Poska (1862) Vello Pekomäe (1817) Johannes Kant (1807) Boris Görman (1776) Helmi Kiviaed (1744) Kaarli Vooremaa (1742) Ado Irval (1709) Leo Karupää (1707) Heino Riomar (1704) Rein Asu (1686) Harald Viirsalu (1624) Alur Reinans (1614) Enn Nõu (1600) Valve Madar (1599) Vello Koger (1592) Ilo Käbin (1590) Mart Kiiver (1567) Eero Tarjus (1535) Aksel Vaigur (1516) Inna-Karin Hubel-Hurt (1492) Kerttu Kiidla (1484) Osvald Viirsoo (1483) Johannes Ristikivi (1482) Tarmo Oja (1481) August Kõiv (1468) Ants Aamisepp (1454) Johan Haabma (1424) Heldur Alver (1423) Mihkel Jüris (1408) Imant Siimer (1408) Susanna Tomson (1393) Heino Ilmjärv (1391) Jüri Lossman (1387) Jaak Jüriado (1385) Illar Meikup (1380) Ain Treufeldt (1357) Ago Vallas (1357) Virgo Kimber (1352) Elmo Loosme (1346) Arbo Nael (1320) Priidu Puusepp (1320) Pia Karro (1316) Endel Pärt (1315) Karl Schlossman (1296) Ernst Vilval (1283) Martin Pommer (1282) Arvi Moor (1280) Jaak Kiviloog (1278) Valter Soo (1277) Nikolai Raag (1275) Kaljo Pigert (1241) Silvi Grünberg (1235) Nikolai Raudvere (1229) Friedrich Jungermann (1221) Herbert Iir (1216) Taavi Ränk (1206) Pille-Mai Pae (1197) Ene Jüris (1191) Katarina Flustikoff (1168) Toivo Nugin (1164) Gunnar Raatma (1164) Lehte Ilme (1156) Jaan Allas (1154) Eino Joandi (1151) Ilmar Laan (1143) Harald Nurk (1133) Evald Arand (1122) Arne Võting (1121) Voldemar Krüppelman (1118) Mari-Ann Karupää (1116) Jüri Loosme (1115) Evald Karjel (1106) Arthur Haman (1101) Irina Aug (1096) Jüri Adila (1079) Madis Laas (1065) Agu Kriisa (1059) Arnold Kuldvere (1051) Elmar Aibast (1047) Ants Uesson (1030) Arnold Sergo (1021) Helmuth Anier (1015) Jüri Tamm (1004) Kristjan Meikup (1001) Esinduse koosseis selgunud. Välis-Eesti, 1. detsember 1962, nr. 43, lk. 1.
George Wilberforce Kakoma

George Wilberforce Kakoma (1925 – 8. aprill 2012) oli Uganda helilooja. Kakoma õppis Inglismaal Trinity muusikakolledžis ja Durhami ülikoolis. Tema loodud on Uganda hümni "Oh Uganda, Land of Beauty" meloodia ja sõnad. Anthem composer George William Kakoma passes on
Luiga (perekonnanimi)

Luiga on eesti perekonnanimi. Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 122 inimest perekonnanimega Luiga. Georg Eduard Luiga, kirjanik ja ajakirjanik Hans Luiga, sõjaväelane Heinrich Luiga, kohtunik Juhan Luiga, arst ja kultuuritegelane Johannes Luiga, Vabadussõjas hukkunud koolipoiss Michael Luiga, vaimulik Olaf Luiga, tõstja ja maadleja Oskar Luiga, ohvitser Made Luiga (Mudlum), kirjanik ja kirjanduskriitik https://www.eesti.ee/portaal/rrteenus.nimede_stat[alaline kõdulink]
Gustav Avald

Gustav Avald (22. oktoober 1891 Tallinn – 29. märts 1962 Stockholm) oli Eesti prokurör. Ta õppis Peterburi ülikoolis, alates 1922. aastast oli ta Tallinna Ringkonnakohtu prokurör ja alates 1939. aastast Kohtukoja prokurör. 1941. aastal asus Gustav Avald Saksamaale, naasis Eestisse, põgenes 1944. aastal Saksamaale, kust siirdus Rootsi.
Juubelimedal "20 aastat võidust Suures Isamaasõjas 1941–1945"

Medal "20 aastat võidust" (vene keeles Юбилейная медаль «Двадцать лет Победы в Великой Отечественной войне 1941—1945 гг.») oli Nõukogude Liidu medal mida jagati Suure Isamaasõja 20. aastapäeval kõikidele elusolevatele veteranidele. Medaleid jagati 16 399 550 tükki. Medal "30 aastat võidust" Medal "40 aastat võidust" Suure Isamaasõja võidu medal Isamaasõja orden
Peeter Madissoo

Peeter Madissoo (20. oktoober 1901 Vana-Otepää vald – 23. märts 1962 Göteborg) oli Eesti poliitik. Ta oli Otepää linnavanem, Sindi linnasekretär, pärast Gustav Wulff-Õie pensionileminekut Otepää vallasekretär ja Otepää Ühispanga raamatupidaja. Rootsis oli ta Göteborgi Põllumeeste Kogu esimees.
Juubelimedal "30 aastat võidust Suures Isamaasõjas 1941–1945"

Medal "30 aastat võidust" (vene keeles Юбилейная медаль «Тридцать лет Победы в Великой Отечественной войне 1941—1945 гг.») oli Nõukogude Liidu medal mida jagati Suure Isamaasõja 30. aastapäeval kõikidele elusolevatele veteranidele. Medaleid jagati 14 259 560 tükki. Medal "20 aastat võidust" Medal "40 aastat võidust" Suure Isamaasõja võidu medal Isamaasõja orden
Juubelimedal "40 aastat võidust Suures Isamaasõjas 1941–1945"

Medal "40 aastat võidust" (vene keeles Юбилейная медаль «Сорок лет Победы в Великой Отечественной войне 1941—1945 гг.») oli Nõukogude Liidu medal, mida jagati Suure Isamaasõja 40. aastapäeval kõikidele elusolevatele sõjaveteranidele. Medaleid jagati 11 268 980 tükki. Suure Isamaasõja võidu medal Isamaasõja orden Medal "20 aastat võidust" Medal "30 aastat võidust"
Anton Kuldner

Anton Kuldner (29. jaanuar 1882 Viru-Nigula – 8. juuli 1961 Cardiff) oli eesti meremees, kaugesõidukapten. Ta sooritas 1913. aastal kaugesõidukapteni eksami Peterburi merekooli juures. Iseseisvusaja algul oli Anton Kuldner Eesti konsul Newcastle'is, seejärel Tallinna sadamakapten ja kapten Tallinna Laevaühisuse laevadel. J. Veldi. Kapten A. Kuldneri mälestuseks. Välis-Eesti, 5. august 1961, nr. 29, lk. 3.
1974. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1974. aastal toimusid Poolas Katowices.
Darmstadti ringkond

Darmstadti ringkond on ringkond Saksamaal Hesseni liidumaal. http://www.rp-darmstadt.hessen.de/
Gießeni ringkond

Gießeni ringkond on ringkond Saksamaal Hesseni liidumaal. http://www.rp-giessen.hessen.de/
Kasseli ringkond

Kasseli ringkond on ringkond Saksamaal Hesseni liidumaal. Ringkonna koduleht
Votkinski rajoon

Votkinski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb idas Permi kraiga. Rajoon jaguneb 11 külaasunduseks (сельское поселение). 2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 22,6% elanikest udmurdid, 71,9% venelased ja 2% tatarlased. Q126684906 http://votray.ru/
Glazovi rajoon

Glazovi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb põhjas Kirovi oblastiga. Rajoon jaguneb 11 külaasunduseks (сельское поселение), kus on kokku 123 asulat. Rajooni keskus on Glazovi linn, mis rajooni ei kuulu. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 79% elanikest udmurdid, 17,4% venelased ja 2% tatarlased. Q126684906 http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/glazovskiy/
Sarnasus

Sarnasus on välimuses või mingis muus suhtes rohkete ühetaoliseks tegevate ühisjoontega. Sarnasus on bioloogias organismide ehituse või käitumise ühesugusus. Eristatakse homoloogilist sarnasust (homoloogia) analoogilist sarnasust (analoogia) Sarnasus on mõiste matemaatikas. Sarnasus psühholoogias viitab kahe mõttelise kujutusviisi omavahelisele lähedusele. hüdrauliline sarnasus perekondlik sarnasus sarnasusnäitaja sarnasusteooria (füüsikas) Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] EE 8. köide, 1995.
Sjumsi rajoon

Sjumsi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb läänes ja põhjas Kirovi oblastiga. Läbi rajooni voolab Kilmezi jõgi. Rajoon jaguneb 8 külaasunduseks (сельское поселение) ja neis on kokku 56 asulat. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 37% elanikest udmurdid, 55% venelased ja 3% tatarlased. Q126684906 http://sumsi-adm.ru/
Värviindeks (petroloogia)

Värviindeks (inglise colo(u)r index) on kristalse kivimi värviliste mineraalide sisaldust näitav suhtarv (%). Värviindeksi tähis on "M". Tavaliselt kasutatakse terminit "värviindeks" tardkivimite, kuid vahel ka moondekivimite iseloomustamiseks. Värviindeksi alusel jagatakse kristalsed kivimid järgnevalt: leukokraatne – 0...35% mesokraatne – 35...65% melanokraatne – 65...90% ultramafiidiline – 90...100%
Ülle Ulla

Ülle Ulla (õieti Ülle-Valve-Oktavie Ulla; 10. november 1934 – 9. aprill (käibel on ka kuupäev 10. aprill) 2016) oli eesti näitleja, baleriin, laulja, varieteeartist ja tantsupedagoog. Ülle Ulla oli teatrilaval juba üheksa-aastaselt ja tegi teatridebüüdi 1943. aasta 7. novembril Draamateatri lavastuses "Pöialpoiss". 1953. aastal lõpetas ta Eesti riikliku koreograafiakooli ning asus tööle balletiartistina Estonia teatris. Ülle Ulla andis elu jooksul 1450 etendust Estonias, 500 draamateatrites ja 600 Leningradi Music Hallis ning esines 3000 õhtul Viru varietees. 1990. aastatel oli ta treener ja tantsuõpetaja Eesti Muusikaakadeemias, Draamateatris ja Estonias. Oma karjääri jooksul sai Ulla esineda mitmel pool välismaal, sealhulgas Pariisis, Berliinis ja Varssavis, ning oli kolm kuud ansambli Laine koosseisus. 1946–1953 õppis Riiklikus Koreograafia koolis, keskeriharidus. Ulla Töötas 1953. aastast Estonia teatris balletiartistina. Aastatel 1973–1980 töötas ta Viru Hotellis balletiartistina. "Esmeralda", Guduele "Bahtšissarai purskkaev", Zarema "Ebapeig", Beartice "Bolero", naine "Suur võlur – armastus", Candelas "Kivilill", mustlanna "Medeia", Medeia "Tiina" "Kullaketrajad" "Don Quijote" "Luikede järv" "Tänav" Ooper "Raudne kodu", Sally "Kõrbelaul", Azuri "Savoy ball", Tangolita "Kabaree" Fräulein Schneider "Jumalik komöödia" Aastatel 1967–1969 töötas Leningradi Music Hallis: Pariis, Prantsusmaa (1969) Berliin, Ida-Saksamaa (1969) Varssavi, Poola (1969) Leningrad Moskva Rostov, Jaroslavi oblast Tšeljabinsk, Uuralite idanõlv Kislovodsk, Stavropoli krai Dnepropetrovsk, Ukraina Oktetiga Laine: Praha, Tšehhoslovakkia (1965) Koostanud Tallinna Teatri- ja Muusikamuuseumi arhiivi jaoks dokumentaalse käsikirja "Ma armastasin "Estoniat"" (2013). 1965 – Eesti NSV teeneline kunstnik Ülle Ulla oli kolm korda abielus. Tema esimene abikaasa oli tantsija Anatoli Hanson, teine abielu oli Ago-Endrik Kergega ja kolmas, ligi 20 aastat kestnud abielu Eri Klasiga. Tema 70. sünnipäeva tähistati Estonia Talveaias. "Tallinna Balletikool "Lennud"" (2003) Autobiograafia "Terpsichore tiiva all" (2003) "Ballett sajandivanuses "Estonias"" (2006) In memoriam Ülle Ulla, Eesti Teatriliidu nekroloog Tagasihoidlik primadonna Ülle Ulla, Eesti Päevaleht, 15. aprill 2016
Bolama piirkond

Bolama piirkond on 1. järgu haldusüksus Guinea-Bissaus. Piirkond koosneb valdavalt Bijagósi saartest. Piirkond jaguneb kolmeks sektoriks, keskus on Bolama samanimelisel saarel.
Värviindeks

Värviindeks võib tähendada mitut asja. Värviindeks on petroloogias kristalse kivimi värviliste mineraalide sisaldust näitav suhtarv (%). Värviindeks on rahvusvahelise pigmentide ja värvainete klassifitseerimissüsteemi tähistus, mis näitab värvi värvuskategooriat ning keemilist koostist. Värviindeks on astronoomias numbriline ühikuta väärtus, mis väljendab keha värvust.
Formosa (Guinea-Bissau)

Formosa on saar Guinea-Bissaus Bolama piirkonnas, üks Bijagósi saartest. Saare pindala on 140 km². Abu (Formosa)
Nikolai Lunini tänav

Nikolai Lunini tänav on tänav Tartus Maarjamõisa ja Veeriku linnaosas. Lunini tänav algab Riia tänavalt ning kulgeb algul loodesse ja siis põhja. Ta on umbes 1,3 km pikk. Ta lõpeb Ludvig Puusepa, Näituse, Ilmatsalu ja Veeriku tänava ristmikul. Sealt edasi jätkub ta Vitamiini tänavana.. Lunini tänaval on algusest lõpu poole minnes ühine ristmik Säde tänavaga (vasakult), Ümera tänavaga (paremalt), Ehitaja tänavaga (vasakult), Nooruse tänavaga (vasakult), Ülase tänavaga (vasakult), Viljandi maanteega (vasakult) ja Tervishoiu tänavaga (paremalt). Tänav oli varem osa Suur kaare tänavast nagu Vitamiini tänavgi. Tänav on nimetatud 11. novembril 1980 Tartu teadlase Nikolai Lunini auks, kellel on olulisi teeneid vitamiinide avastamisel. Tänava ääres on Mathieseni park ning Tartu Ülikooli Kliinikumi hooned. Nikolai Lunini põik Ekspresskataloog 2005, lk. 54. Tartu kaart mõõtkavas 1:22 000
Vitamiini tänav

Vitamiini tänav on tänav Tartus Veeriku linnaosas. Vitamiini tänav algab ristmikult, kus saavad kokku Näituse, Ludvig Puusepa, Nikolai Lunini, Veeriku ja Ilmatsalu tänav. Teiste tänavatega sel ühist ristmikku ei ole. Vitamiini tänav kulgeb põhja ja lõpeb raudtee juures tupikuna. Tänav on 450 m pikk. Tänava lõpus on bensiinijaam. Tänav, nagu Nikolai Lunini tänavgi, oli varem osa Suur kaare tänavast. Ekspresskataloog 2005, lk. 54. Tartu kaart mõõtkavas 1:22 000
Nukleofiilne tsenter

Nukleofiilne tsenter on aatom, millel on vaba elektronipaar. Nukleofiilsel tsentril on negatiivne laeng ja osalaeng aatomil. Nukleofiilne tsenter on näiteks lämmastiku aatom.
Leukokraatne kivim

Leukokraatne kivim on kristalne kivim (enamasti tardkivim), mille koostisest moodustavad värvilised mineraalid kuni 35%. Leukokraatseid kivimeid iseloomustab hele värvus. Nende tüüpilisteks koostismineraalideks on kvarts ja päevakivi, nad sisaldavad vähe rauda ja magneesiumi. Tüüpiliseks leukokraatseks kivimiks on graniit. Kivimit võidakse nimetada leukokraatseks ka siis, kui ta on heledam vastava kivimtüübi keskmisest heledusest. Värviindeks
Sitar

Sitar ( /ˈsɪtɑr/ or /sɪˈtɑr/; hindi सितार, gujarati સિતાર, bengali সেতার, urdu ستار, pärsia سی‌تار ; Hindustani hääldus: [ˈsɪ.t̪aːr]) on keeltega näppepill, mida kasutatakse hindustani klassikalises muusikas, kus see on levinud juba keskajast saadik. Pilli iseloomulik kõla tuleneb selle erilistest keeltest, pikast kaelast ja kõrvitsakujulisest kõlakambrist. Sitarit mängitakse kõikjal India poolsaarel, eriti Indias, Pakistanis ja Bangladeshis. Oma raamatus "Bharatiya Sangeet Vadya" on Dr. Lalmani Misra kirjeldanud sitari arengut läbi selliste keelpillide nagu Tritantri veena ja nibaddh ning anibaddh tampurade. Mogulite valitsusajal mängiti õukonnas pärsia lautot ning on võimalik, et sitari kui iseseisva pilli areng, sai alguse sealt. Esimesed säilinud pillid pärinevad impeeriumi languse aegadest. Läänemaailmas sai sitar tuntuks tänu muusik Pandit Ravi Shankarile, kelle looming on hästi tuntud nii Euroopas kui ka Ameerikas. 1950. aastate lõpul ja 1960. aastate algul kasutas ansambel The Kinks oma singlil "See My Friends" sitarit. Ka The Beatles kasutas sitarit lugudes "Norwegian Wood (This Bird Has Flown)" ja "Within You Without You". Ansambli liige George Harrison õppis meistrite Shankari ja Shambhu Dasi juhendamisel seda pilli mängima. The Rolling Stones kasutas sitarit laulus "Paint It, Black". Tänapäeval on maailma tuntuim sitarimängija Ustad Shujaat Khan, legendaarse sitarimängija Ustad Vilayat Khani poeg.
Djibouti

Djibouti [džib'uuti] on riik Aafrika idaosas. Djiboutil on maismaapiir kolme riigiga: Eritreaga põhjas, Etioopiaga läänes ning Somaaliaga kagus. Djiboutist kirdesse ning läände jäävad Bab el Mandebi väin Punases meres ning Adeni laht. 20 km kaugusel teisel pool Bab El Mandebi väina on Aasia maailmajaos asuv Jeemen. 19. sajandil rajas Prantsusmaa Djibouti alale Prantsuse Somaalimaa protektoraadi. 1967 pandi sellele nimeks Afar ja Issa. 27. juunil 1977 riik iseseisvus ja võttis nimeks Djibouti. Elanike emakeelteks on valdavalt somaali keel (500 tuhandel) ja afari keel (300 tuhandel). Riigikeeli on kaks – araabia keel ja prantsuse keel. Suurimad järved on Assali järv ja Abbe järv (kuulub osaliselt Etioopiale). Riik jaguneb viieks piirkonnaks ja pealinnaringkonnaks (Djibouti). Piirkonnad on: Ali Sabiehi piirkond Arta piirkond Dikhili piirkond Obocki piirkond Tadjourahi piirkond Djibouti pealinnaringkond Piirkonnad omakorda jaotatakse 15 ringkonnaks. Kaart Djibouti piirkonnad Maailmapanga andmebaas, vaadatud 8.04.2019. Maailmapanga andmebaas, vaadatud 22.10.2018. Maailmapanga andmebaas, vaadatud 27.05.2019.
Leiria

Leiria on linn Portugalis, Leiria ringkonna halduskeskus. Linn asub 135 km kaugusel pealinnast Lissabonist. UD Leiria http://mapas.ine.pt/download/index2011.phtml, vaadatud 19.09.2018.
Ranne

Ranne on ülajäseme osa küünarvarre ja kämbla vahel. Ranne on olemas kõigil selgroogsetel, kellel on jäsemed, see tähendab kahepaiksetel ja nendest arenenud loomarühmadel. Inimese ranne ja seda liigutavad lihased on hästi arenenud. Selle tulemusena suudab inimene rannet pöörata nii sellisesse asendisse, et peopesa jääb ülespoole, kui sellisesse asendisse, et peopesa jääb allapoole. Inimesed võivad randmel kanda käekella või ehteid (käevõru, käekett, randmepael jne). Randme luud Randmeliiges "Loomade elu", 5. kd., joon. 11
Hobukastanilised

Hobukastanilised (Hippocastanaceae) on taimede sugukond, mis kuulub seltsi seebipuulaadsed. Hiljem on hobukastaniliste sugukond mõnes süsteemis liidetud sugukonnale seebipuulised (Sapindaceae). Aesculus – hobukastan
Mind

Mind ('Vaim') on üks maailma juhtivaid filosoofiaajakirju. Ajakiri hakkas ilmuma 1876. Aastatel 1876–1891 ilmus 16 köidet. Uus seeria (New Series) hakkas ilmuma 1892. Ajakirja annab välja Mind Association kirjastuse Oxford University Press kaudu. Ajakirja toimetaja oli pikka aega George Edward Moore. 2005. aastast siiani toimetab ajakirja Thomas Baldwin.
Harilik hobukastan

"Kastan" suunab siia. Taimeperekonna kohta vaata artiklit Hobukastan. Teise taimeperekonna kohta vaata artiklit Kastanipuu. Harilik hobukastan (Aesculus hippocastanum; ka kastan) on liik puid perekonnast hobukastan. Harilik hobukastan on kuni 25 m kõrgune puu. Puhkemata kevadised pungad on kleepuvad. Suured, sõrmjad, 5–7 lehekesega liitlehed on vastakud ja pikarootsulised. Lehekeste serv on ebaühtlaselt saagjas. Õied koonduvad suurteks, kuni 30 cm pikkusteks püstisteks õisikuteks, mida nimetatakse türssideks. Valgete, punakate täppidega õite kroonlehtede servad on narmastunud. Õitseb mais–juunis. Viljaks on ogaline, kerajas kupar, mis avaneb kolmeks osaks. Kupras leidub 1–3 suurt, kastanimunaks kutsutavat seemet. Pärit Vahemere maade idaosast. Eestis kasvab harilik hobukastan introdutseeritud liigina, peamiselt parkides. Hobukastan ei ole Eestis pärismaine, teda on kasvatatud alates 16. sajandist. Harilik hobukastan andmebaasis eElurikkus Harilik hobukastan: liigikirjeldus Harilik hobukastan: täiendav info
Hobukastan

Hobukastan (Aesculus) on taimeperekond sugukonnast seebipuulised. Perekonda kuulub 13–19 liiki puid ja põõsaid. Perekonna levilaks on põhjapoolkera parasvööde. Kuus liiki levivad Põhja-Ameerikas ja 7–13 Euraasias. Tuntakse mitmeid liikidevahelisi hübriide. Hobukastanid on kas heitlehised või igihaljad. Aesculus californica – kalifornia hobukastan Aesculus ×carnea Hayne – punane hobukastan Aesculus chinensis Bunge – hiina hobukastan Aesculus + dallimorei – kentaur-hobukastan Aesculus discolor – kahevärviline hobukastan Aesculus flava – kollane hobukastan Aesculus glabra – sile hobukastan Aesculus hippocastanum – harilik hobukastan Aesculus ×hybrida – india hobukastan Aesculus ×neglecta – karoliina hobukastan Aesculus parviflora – väikeseõieline hobukastan Aesculus pavia – Paawi hobukastan Aesculus turbinata – jaapani hobukastan Lõhenenud koorega kastanivili Kollase hobukastani õied Sileda hobukastani viljad Paawi hobukastani lehed Harilik kastanipuu
Rajoonimine

Rajoonimine ehk rajoneerimine on rajoonideks jaotamine või rajoonide järgi ära määramine. Erialati võib see termin tähendada järgmist. Rajoonimine on geograafias maa-ala liigendamine teatud kriteeriumi (nt pinnaehituse, kliima, mullastiku, taimkatte jms) alusel üksteisest erinevaiks üksusteks. Biogeograafiline rajoneerimine Zoogeograafiline rajoneerimine Taimegeograafiline rajoneerimine Klimaatiline rajoneerimine Maastikurajoonimine Metsanduslik rajoneerimine Rajoonimine on põllumajanduses sordi või tõu ametlik eelistatuks tunnistamine mingi loodus- või halduspiirkonna jaoks. Majandusteaduses räägitakse majandusrajoonimisest Tüpologiseerimine Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
Sifoon

Sõnal "sifoon" (vanakreeka keeles siphōn 'toru') on mitu tähendust. Sifoon ehk sifoontoru on kõver toru vedeliku juhtimiseks kõrgemalt tasemelt madalamale. Sifoon ehk sifoonpudel on joogi gaseerimise nõu. Sifoon on geograafias maa-aluse voolukanali põlvjas käänd püsttasandis. Sifoonallikas Sifoon ehk putkes on mõnede loomade (nt limuste) torujas elund Sifoonvalu Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Makó

Makó (rumeenia Macǎu, jidiši מאַקאָוו) on linn Ungaris Csongrád-Csanádi komitaadis, Makó kreisi halduskeskus. Asub Marosi paremkaldal Rumeenia piiri lähedal. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Makó koduleht
Spetsialiseerumine

Spetsialiseerumine on millelegi keskendumine või millekski jagunemine. Sõnal on valdkonniti piiritletud tähendusi: Spetsialiseerumine on bioloogias organismi kohastumine keskkonnategurite (stenobiont) või toiduga (stenofaag). Spetsialiseerumine on mõiste majanduses. Tootmise spetsialiseerumine. Spetsialiseerumine on mõiste pedagoogikas.