laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pape järv

Pape järv (ka Pāpe järv, läti keeles Pāpes ezers või Papes ezers) on järv Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Järve pindala on 12,05 km². Järve suurim sügavus on 1,1 m. Järve ümbruses asub Pape maastikukaitseala. Järve eraldab merest 1-2 kilomeetri laiune rannaluidete riba. See asub merepinnast 0,1 meetri kõrgusel. 1834. aastal kaevati järve merega ühendav Pape kanal, ühtlasi rajati selle algusse järve veetaset reguleeriv lüüs. 1966. aastal kaevati järve suubuv Līgupe–Paurupe kanal, mis kiirendas järve veevahetust. Kaldajoone pikkus on 40,4 km. Sellel on arvukalt lahesoppe ja sõltuvalt vee tasemest 5–12 saart. Kaldaid palistab 1-2 kilomeetri laiune veetaimestiku riba. Kaldad on madalad, põhi mudane. Mudakiht on ligi 5 meetri paksune. Kuigi Läänemeri pole kuigi soolane, mõjutab selle aeg-ajalt järve tungiv vesi siiski järve elustikku. Pape järvest on leitud 12 liiki kalu. Seal elutsevad linask, nurg, haug, särg, roosärg, koger, hõbekoger, ahven, kiisk, viidikas ja mudamaim. Valdava osa veetaimestikust moodustavad pilliroog, tarnad, kõrkjad, kilbukad ja penikeeled. Seal kasvavad ka valge vesiroos, väike vesiroos, lääne-mõõkrohi, kamm-penikeel ja harilik skorpionsammal. Kaitsealustest taimedest on seal esindatud silmjärvikas ja meri-näkirohi. Vietvārdu datubāze Dabas parka “PAPE” dabas aizsardzības plāns 2007.– 2018.g. lk 71. Dabas parka “PAPE” dabas aizsardzības plāns 2007.– 2018.g. lk 66.
Mazais Baltezers

Mazais Baltezers on järv Lätis Ādaži piirkonnas, kohati jääb selle kallastele ka Ropaži piirkond. Järv asub merepinnast 0,1 meetri kõrgusel. Selle veetaset alandas XX sajandi alguses rajatud Lielais Baltezersisse suubuv Baltezersi kanal. Järve kaldad on kohati lauged, kohati järsud. Selles on üks saar. Põhi on osalt mudane, osalt aga liivane. Järves elab 12 liiki kalu. Asulaist asuvad järve kallastel Baltezers ja Alderi, Garkalne piirkonda jääb Baltezers. Aastail 1903-1904 ehitati Alderi mõisa juurde pumbajaam, varustamaks Riia linna mageveega. Tänapäeval on pumbajaama rajatud Riia veevarustuse muuseum. Vietvārdu datubāze Rīgas ūdensapgādes muzejs
Lielais Baltezers

Lielais Baltezers on järv Lätis Ropaži ja Ādaži piirkonnas. Järv asub merepinnast 0,1 meetri kõrgusel. Selle veetaset alandas 1,8 meetri võrra XX sajandi alguses rajatud Jugla kanal; enne kanali rajamist oli tegemist umbjärvega. Järve kaldad on lauged. Põhi on osalt mudane, seal esineb murdunud puid. Järves elab 13 liiki kalu. Lielais Baltezersis on kuus saart kogupindalaga 14,5 ha. Saarad on Ropažu sala (Ropaži saar, 4,5 ha), Priežu sala (Männisaar, 3,7 ha), Auzu sala (Kaerasaar, 3 ha), Liepu sala (Pärnasaar, 2,8 ha), Jaunā sala (Uus saar, 1,4 ha) ja Mazā sala (Väike saar, 0,5 ha). Aastal 1977 moodustati saarte ja seal kasvava metsa kaitseks hoiuala, kus on rikkalik soontaimede koosseis. Saartel kasvavad männid ja pärnad, kallastel ka sanglepad. Asulaist asuvad järve kallastel Ādaži piirkonnas Baltezers, Garkalne piirkonda jäävad Priedkalne, Bukulti ja Baltezers. Vietvārdu datubāze https://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/liela_baltezera_salas/ Dabas aizsardzības pārvalde
Kabelimetsa

Kabelimetsa on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda. Külas asub Kukruse mõisa tuulik ja Kukruse mõisa kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Slamsti

Slamsti on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Dunika vallas. Küla asub valla loodeosas. 2006. aastal elas külas 3 inimest. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda. Vietvārdu datubāze
Eeluuendus

Eeluuendus on alusmetsas kasvavad puud, mis ei vasta üldiselt järelkasvu nõuetele, aga mis näiteks peale lageraiet võivad jõuda koos järelkasvupuudega puistu põhirinnetesse. Eestis on tavaliseks eeluuenduseks alusmetsakuused, mille kõrguskasv on valguse puuduse tõttu väiksem külgvõrsete kasvust. Eeluuenduse säilitamine raiete tegemisel on kasulik nii majanduslikult kui ka tulevase puistu elurikkuse suurendamiseks. Eeluuenduse kuuskede kohastumine peale raiete toimub mõne aasta jooksul, mil uutele võrsetele tekivad suurenenud valgustugevuse tingimustes tõhusalt fotosünteesivad okkad. U.S. Forest Service (2020). "Reforestation Glossary" (HTML) (inglise). Advance Regeneration (also called advance reproduction or advance growth) - Seedlings or saplings that develop or are present in the understory. {{netiviide}}: |failitüüp= nõuab parameetrit |url= (juhend); eiran teksti "https://www.fs.fed.us/restoration/reforestation/glossary.shtml" (juhend); parameeter |vaadatud= nõuab parameetrit |url= (juhend); puuduv või tühi |url= (juhend)
Intensiivne metsakasvatus

Intensiivne metsakasvatus on suhteline mõiste, mis tavaliselt viitab 10-20 aastase raieringiga puistu kasvatamisele. Sobivateks puuliikideks on Eestis hübriidhaavad, mujal ilmas ka eukalüptid, männid. Intensiivse metsakasvatuse jaoks rajatakse istandikud. Ka metsamaal Eestis oleks majanduslikult tasuv kasvatada viljakamates kasvukohtades näiteks 40-50 aastase raieringiga kuusikuid ja kaasikuid, kuid seda ei võimalda administratiivselt kehtestatud raievanused.
Valaste

Valaste on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda. Külas voolab veerohkel ajal Valaste juga, mis on Eesti kõrgeim juga. Valaste küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus (Uvalat). Teise maailmasõja ajal asus Valastes (Ontika külas) sakslaste Valaste 10,5 cm patarei. Kunagise Toila mõisa süda jääb Valaste küla territooriumile. Suitsumaja Valastes (1913) Valaste küla kalamehed kalju serval (1913) Valaste juga Mererand Valastes. Vaade itta Mererand Valastes. Vaade läände Mererand Valastes. Varingu tulemus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Valaste 10,5 cm patarei Ontika külas Toila vallas Ida-Virumaal, Projekt „Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs”. Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2017
Kasvuklass

Kasvuklass ehk Kraft-i klass on puistus kasvavate puude suhtelise konkurentsi kirjeldamiseks. Klasse on viis. DeYoung. J. (2020). "Forest Measurements. An Applied Approach" (PDF) (inglise). Open Oregon Educational Resources. Lk 129-130. {{netiviide}}: |failitüüp= nõuab parameetrit |url= (juhend); eiran teksti "https://openoregon.pressbooks.pub/forestmeasurements/chapter/5-3-crown-classes/" (juhend); parameeter |vaadatud= nõuab parameetrit |url= (juhend); puuduv või tühi |url= (juhend)
George Hoyt Whipple

George Hoyt Whipple (28. august 1878 – 1. veebruar 1976) oli Ameerika Ühendriikide arst, arstiteadlane ja pedagoog. Whipple õppis meditsiini Johns Hopkinsi Ülikoolis ja Yale'i Ülikoolis. Ta lõpetas Johns Hopkinsi 1905. aastal ja töötas ülikoolis kuni 1914. aastani. 1921. aastal asus ta tööle Rochesteri Ülikooli, kus töötas kuni pensionile jäämiseni. 1934. aastal sai ta koos George Minoti ja William Murphyga Nobeli meditsiiniauhinna makrotsütaarse aneemia ravi avastamise eest. "George H. Whipple Facts". The Nobel Prize. Vaadatud 11. november 2020.
Kitsavõraline puu

Kitsavõraline on selline puu või põõsas, mille võra on keskmisest kitsam. Kitsavõralisus on pärilik omadus. Kitsavõraliste puude näideteks on püramiidtamm, serbia kuusk. Puude sortidele, mille iseloomulikuks tunnuseks on kitsas ja sammasjas võra, antakse tihti sordinimi 'Fastigiata'.
Looduslik puistu

Looduslik puistu on peale häiringut juurevõsudest, kännuvõsudest või vabalt levivatest seemnetest kasvama hakanud puistu. Puistu tekkimise kiirendamiseks kasutatakse looduslikule uuendusele kaasaaitamist (mineraliseeritud ribade ja lappide tekitamist) ja seemnepuude jätmist.
Saka

Saka on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas. Asub Aast ida ja Ontikast lääne pool. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda. Seal asub Saka joastik. Sakal on rahvamaja koos raamatukogu ja AIP-ga. Endises mõisahoones asub hotell. Küla territooriumil asub osa Ontika maastikukaitsealast. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Küla järgi on nime saanud Toila kihistu Saka kihistik. Saka mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Stratigraafia terminoloogia Saka hotelli koduleht
Lumevaalimine

Lumevaalimine ehk lumevaal on (enamasti noorte) puude paindumine (kuni maapinnani), kui puuvõradesse koguneb märg ja raske lumi. lumemurd Lume vaalimine (video)
Metsanduse arengukava

Metsanduse arengukava on metsapoliitika alusdokument. Eesti metsanduse arengukava aastateks 2021-2030 Soome Vabariigi metsanduse strateegiadokument (National Forest Strategy 2025)
Metsateatis

Metsateatis on metsaomanikult riigile esitatav dokument, kus ilmutatakse kavatsust teha mõnda metsamajanduslikku tööd (raie, kultuuri hooldamine jne). Metsateatis ei kohusta kavatsust ellu viima. Metsateatise esitamist reguleerib Eesti metsaseaduse paragrahv 41. Metsateatis tuleb esitada Keskkonnaametile. Metsateatist esitamata võib metsaomanik raiuda kuni 20 tihumeetrit puitu kinnisasja kohta aastas. Metsateatisest Keskkonnaameti kodulehel
Järve (Toila)

Järve on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Kohtla valla halduskeskus. Järve küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus 1241. aastal nimega Jeruius. Järvel asub Järve vasallilinnus, Järve tarandkalmed. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Piitsutamine (metsandus)

Piitsutamiseks nimetatakse protsessi, kus ühe puu peenikesed (rippuvad) oksad liiguvad tuule käes ja erodeerivad (uuristavad) lähedaloleva puu võra. Näiteks võivad kiiremakasvulise kase oksad piitsutada noore männi võra.
Raiemaht

Raiemaht on raieks kavandatud või juba raiutud puidu maht (tavaliselt tihumeetrites). 2019. aasta raiemaht Eestis oli Keskkonnaagentuuri spetsialistide eksperdihinnagu järgi (satelliidipiltidelt leitud lagedate alade võrdlus lageraieteatistega) hinnanguliselt 11 300 000 tihumeetrit. Statistilise metsainventeerimise (SMI) alusel oli 2018. aasta raiemaht 12 741 000 tihumeetrit ja 2017. aastal 12 508 240 tihumeetrit. "Kaitstavaid metsi on rohkem ja raiemaht veidi väiksem" Keskkonnaagentuur, 22. aprill 2020
Raierahu

Raierahu on ajavahemik, mil metsaomanik väldib võimalikult uuendus- ja harvendusraiete tegemist. Tavaliselt kavandatakse kevadperioodile, millal toimub lindude intensiivne pesitsemine.
Rinnakõrgus

Rinnakõrgus on kõrgus puu juurekaelast, mille kohalt mõõdetakse rinnasdiameeter. Rinnakõrgus on saanud nime keskmist kasvu inimese rinna kõrguse järgi, tavaliselt on rinnakõrguseks määratletud 1,3 meetrit.
Kohtla

Kohtla on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda. Kohtla küla on kirjas juba Taani hindamisraamatus aastast 1241. Siis kandis see nime Odri ning oli oma 18 adramaaga tänapäeva Ida-Virumaa aladel suurimate seas. 1805. aasta Eestimaa kubermangu kaardil on Kohtla (Odri) suuruseks märgitud 40 majapidamist. Odri nimi vahetus Kohtla vastu 19. sajandi keskel. Küla kõrvale, ilmselt kohaliku muinasüliku majapidamise kohale tekkis keskajal Kohtla mõis, mida on esmamainitud aastal 1419. Peale Vabadussõda jagati mõisamaa taludeks ja Kohtla küla kõrvale tekkis Kohtla asundus, mille valis oma õlitehase töölisasula asupaigaks Inglismaa ettevõtte Goldfields. Töölisasulast kujunes hiljem Kohtla-Nõmme alev, kui 1945. aasta detsembris moodustati Kohtla töölisalev. Tänapäeval kutsutakse Kohtla küla ka Kohtla-Vanakülaks või lihtsalt Vanakülaks. Kohtlast pärineb leitud mitu hinnalist aardeleidu.[viide?]. Küla ja jaama vahelt on leitud kuivanud allikas koos hulga ohverdustega. On leitud ka rauasulatuskoht. Sealt on pärit Lembit Oll. Kohtla raudteejaam Kohtla-Järve Kohtla-Nõmme Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Mati Laur, Tõnu Tannberg, Rajoonide aeg. Ümberkorraldused Eesti NSV haldusjaotuses, Tuna 4 / 2019, lk 98–109
Tekkeviis (metsandus)

Tekkeviis on puistu tekkimise viis. Eristatakse seemnetekkelist ja vegetatiivset (juurevõsud, kännuvõsud) viisi.
Tüvemaht

Tüvemaht on puu tüve ruumala. Tavaliselt antakse kuupmeetrites. vormiarv Ozolinši tüvemoodustaja mudel
Sotsiaalnõustamine

Sotsiaalnõustamine on professionaalne tegevus, kus aidatakse inimestel jõuda selleni, mis nende enda jaoks parim on. Saavutada inimesel see heaolutunne, mida ta vajab. Sotsiaalnõustajal on läbitud vastav haridus või koolitus.
283

283. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad Aastad: 278 279 280 281 282 - 283 - 284 285 286 287 288 Rooma keisriks sai Diocletianus. ... Carus, Rooma keiser Eutychianus, paavst
Valgustingimused

Valgustingimused on üldmõiste tavaliselt metsa alla jõudva fotosünteetiliselt aktiivse valguse hulga ja omaduste kirjeldamiseks.
Vana mets

Vana mets on suhteline mõiste, mis seondub metsaökosüsteemi arenguga, puistu visuaalse olemusega ja puude bioloogilise elueaga. Hall-lepik võib olla vana juba paarikümneaastaselt, kuid männikud hakkavad vana metsa moodi välja nägema oluliselt hiljem. ürgmets
Eesti Vabariigi President Arnold Rüütel

"Eesti Vabariigi President Arnold Rüütel" on raamat, mis ilmus 2006. aasta mais kirjastuses ILO. Raamatu on koostanud endine ajakirjanik Madis Salum. ISBN 9985-57-797-3 Madis Salum: "Olin raamatus isegi väga leebe" / EPL Sigrid Laev President ja toiduõli / EE Heidit Kaio Rüütlit kaitsevad kümme inglit / EE Tarmo Vahter
Hohe Salve

Hohe Salve on hästituntud mägi Kufsteini, Wörgli ja Kitzbüheli vahel Austria Tirooli liidumaal. See on Kitzbüheli Alpide osa ja selle hüüdnimi on Tirooli Rigi. Selle tipu kõrgus on 1828 m merepinnast ning ilusa ilmaga on hea vaade Kõrg-Tauernile ja Zillertali Alpidele, samuti Wilder Kaiserile, mis asub Hohe Salvest vahetult põhja pool. Ülevalt võib näha ka Großglocknerit ja Großvenedigerit. Mäel on väga silmatorkav kooniline välimus. Tipus on vana palverännukabel, restoran ja ülekandemast. Lisaks teenindab tippu kaks gondeltõstukit Söllist ja Hopfgartenist. Tipurestoran ja -kirik kuuluvad Westendorfi kihelkonnale; ülekandemast Hopfgartenile. Talviti on Hohe Salve osa Skiwelt Wilder Kaiser/Brixentali suusapiirkonnast ning siin on mitu laskumist tipust ümberkaudsetesse küladesse: Söll, Itter, Hopfgarten ja Brixen im Thale. Oma kuju ja asukoha tõttu on Hohe Salve ka populaarne alguspunkt tiibvarjuritele. Nimi on tõenäoliselt retoromaani päritolu. Hohe Salve saatja seisab Hopfgarteni territooriumil ja seda haldab ORS. See edastab saateid Kirde-Tiroolile, osale Miesbachi ringkonnast ja Rosenheimi ringkonnale Baieris, samuti väikesele osale Salzburgi liidumaa lääneosas. Hohe Salve (lumega kaetud) vaadatuna Söllist (põhja poolt) Mäe põhjanõlv talvel Tiibvarjuri start Hohe Salvelt Ülekandemast tipus Hohe Salve lõunakülg
Myth Takes

"Myth Takes" on ansambli !!! stuudioalbum (2007). "Myth Takes" - 2:24 "All My Heroes Are Weirdos" - 3:04 "Must Be the Moon" - 5:56 "A New Name" - 4:54 "Heart of Hearts" - 6:02 "Sweet Life" - 3:46 "Yadnus" - 5:13 "Bend Over Beethoven" - 8:06 "Break in Case of Anything" - 3:39 "Infinifold" - 5:11
Vikeni maakond

Vikeni maakond oli Lõuna-Norras Østlandeti piirkonna maakond, mis loodi 1. jaanuaril 2020 Akershusi, Buskerudi ja Østfoldi maakonna ning veel kolme valla liitmisel. 1. jaanuaril 2024 loodi uuesti Akershusi, Buskerudi ja Østfoldi maakond. Maakonnas oli 51 valda (sulgudes elanike arv seisuga 1. jaanuar 2020). Åli vald (4674) Aremarki vald (1325) Åsi vald (20 439) Askeri vald (94 441) Aurskog-Hølandi vald (17 390) Bærumi vald (127 731) Drammeni vald (101 386) Eidsvolli vald (25 436) Enebakki vald (11 110) Flå vald (1050) Flesbergi vald (2688) Fredrikstadi vald (82 385) Frogni vald (15 877) Gjerdrumi vald (6890) Goli vald (4608) Haldeni vald (31 373) Hemsedali vald (2486) Hole vald (6799) Holi vald (4441) Hurdali vald (2854) Hvaleri vald (4668) Indre Østfoldi vald (44 792) Jevnakeri vald (6852) Kongsbergi vald (27 723) Krødsheradi vald (2212) Lieri vald (26 811) Lillestrømi vald (85 983) Lørenskogi vald (41 460) Lunneri vald (9048) Markeri vald (3595) Modumi vald (14 115) Mossi vald (49 273) Nannestadi vald (14 139) Nesbyeni vald (3273) Nesi vald (23 092) Nesoddeni vald (19 616) Nittedali vald (24 249) Nordre Follo vald (59 288) Nore og Uvdali vald (2439) Øvre Eikeri vald (19 423) Råde vald (7508) Rælingeni vald (18 530) Rakkestadi vald (8255) Ringerike vald (30 641) Rollagi vald (1390) Sarpsborgi vald (56 732) Sigdali vald (3467) Skiptveti vald (3805) Ullensakeri vald (39 625) Våleri vald (5736) Vestby vald (18 042) Area statistics for Norway 2020 https://www.ssb.no/statbank/table/01222/tableViewLayout1/
Strange Weather, Isn't It?

"Strange Weather, Isn't It?" on ansambli !!! stuudioalbum (2010). "AM/FM" - 4:55 "The Most Certain Sure" - 5:39 "Wannagain Wannagain" - 3:50 "Jamie, My Intentions Are Bass" - 5:06 "Steady as the Sidewalk Cracks" - 4:25 "Hollow" - 2:48 "Jump Back" - 3:21 "Even Judas Gave Jesus a Kiss" - 5:45 "The Hammer" - 4:54
Emujärve Koda

Emujärve Taarausuliste ja Maausuliste Koda (lühemalt Emujärve Koda) on usuline ühendus, mis koondab Võrumaa ja Mulgimaa taara- ja maausulisi. Emujärve Koda kuulub Maavalla Kotta. Koda on nime saanud Võrtsjärve varasema nime järgi.
THR!!!ER

"THR!!!ER" on ansambli !!! stuudioalbum (2013). "Even When the Water's Cold" - 3:48 "Get That Rhythm Right" - 5:06 "One Girl / One Boy" - 4:04 "Fine Fine Fine" - 3:54 "Slyd" - 4:15 "Californiyeah" - 4:34 "Except Death" - 4:37 "Careful" - 5:37 "Station (Meet Me at The)" - 3:55
As If

"As If" on ansambli !!! stuudioalbum (2015). "All U Writers" - 4:53 "Sick Ass Moon" - 4:21 "Every Little Bit Counts" - 3:14 "Freedom! '15" - 6:00 "Ooo" - 3:44 "All the Way" - 4:36 "Til the Money Runs Out" - 4:31 "Bam City" - 3:25 "Funk (I Got This)" - 4:41 "Lucy Mongoosey" - 3:21 "I Feel So Free (Citation Needed)" - 8:39
Shake the Shudder

"Shake the Shudder" on ansambli !!! stuudioalbum (2017). "The One 2" - 4:26 "DITBR (Interlude)" - 0:48 "Dancing Is the Best Revenge" - 4:41 "NRGQ" - 4:30 "Throw Yourself in the River" - 3:55 "What R U Up 2Day?" - 4:27 "Five Companies" - 3:59 "Throttle Service" - 4:37 "Imaginary Interviews" - 4:47 "Our Love (U Can Get)" - 4:27 "Things Get Hard" - 3:29 "R Rated Pictures" - 5:19
Agderi maakond

Agderi maakond on Lõuna-Norras Sorlandeti piirkonna maakond, mis loodi 1. jaanuaril 2020 Vest-Agderi ja Aust-Agderi maakonna liitmisel. Maakonnas on 25 valda. Åmli vald Arendali vald Åserali vald Birkenesi vald Byglandi vald Bykle vald Evje og Hornnesi vald Farsundi vald Flekkefjordi vald Frolandi vald Gjerstadi vald Grimstadi vald Hægebostadi vald Ivelandi vald Kristiansandi vald Kvinesdali vald Lillesandi vald Lindesnesi vald Lyngdali vald Risøri vald Sirdali vald Tvedestrandi vald Valle vald Vegårshei vald Vennesla vald Area statistics for Norway 2020
Wallop

"Wallop" on ansambli !!! stuudioalbum (2019). "Let It Change U" - 3:18 "Couldn't Have Known" - 3:35 "Off the Grid" - 3:48 "In the Grid" - 1:26 "Serbia Drums" - 3:39 "My Fault" - 3:39 "Slow Motion" - 3:45 "Slo Mo" - 0:38 "$50 Million" - 3:56 "Domino" - 3:41 "Rhythm of the Gravity" - 3:24 "UR Paranoid" - 4:17 "This Is the Door" - 3:52 "This Is the Dub" - 2:14
Innlandeti maakond

Innlandeti maakond on Lõuna-Norras Østlandeti piirkonna maakond, mis loodi 1. jaanuaril 2020 Opplandi ja Hedmarki maakonna liitmisel. Maakonnas on 46 valda. Alvdali vald Åmoti vald Åsnesi vald Dovre vald Eidskogi vald Elverumi vald Engerdali vald Etnedali vald Folldali vald Gausdali vald Gjøviki vald Grani vald Grue vald Hamari vald Kongsvingeri vald Lesja vald Lillehammeri vald Lomi vald Løteni vald Nord-Aurdali vald Nord-Froni vald Nord-Odali vald Nordre Landi vald Osi vald Østre Toteni vald Øyeri vald Øystre Slidre vald Rendaleni vald Ringebu vald Ringsakeri vald Seli vald Skjåki vald Søndre Landi vald Sør-Aurdali vald Sør-Froni vald Sør-Odali vald Stange vald Stor-Elvdali vald Tolga vald Trysili vald Tynseti vald Vågå vald Våleri vald Vangi vald Vestre Slidre vald Vestre Toteni vald Area statistics for Norway 2020
Vestfold og Telemargi maakond

Vestfold og Telemargi maakond oli Lõuna-Norras Østlandeti piirkonna maakond, mis loodi 1. jaanuaril 2020 Vestfoldi ja Telemargi maakonna liitmisel. Maakond likvideeriti 1. jaanuaril 2024, kui loodi uuesti Vestfoldi maakond ja Telemargi maakond. Maakonnas oli 23 valda. Bamble vald Drangedali vald Færderi vald Fyresdali vald Hjartdali vald Holmestrandi vald Horteni vald Kragerø vald Kviteseidi vald Larviki vald Midt-Telemargi vald Nissedali vald Nome vald Notoddeni vald Porsgrunni vald Sandefjordi vald Seljordi vald Siljani vald Skieni vald Tinni vald Tokke vald Tønsbergi vald Vinje vald Area statistics for Norway 2020
Jon Matsumoto

Jonathan Richard Matsumoto (sündinud 13. oktoobril 1986 Ottawas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana Saksamaa kõrgliigaklubis Kölner Haie. Aastatel 2004–2007 mängis ta Bowling Green State University jäähokimeeskonnas. 2006. aastal valis Philadelphia Flyers ta NHL-i draft '​is 79. valikuna. NHL-is on ta mänginud ühel hooajal Carolina Hurricanesis (2010–11) ja ühel hooajal Florida Panthersis (2011–12). Aastatel 2007–2014 mängis ta peamiselt American Hockey League'i klubides. 2010. aastal valiti ta AHL-i tähtede mängule. Alates 2014. aastast on Matsumoto mänginud Saksamaa kõrgliigas. Saksamaal on ta mänginud kokku viies klubis: hooajal 2014–15 Schwenninger Wild Wingsis, hooajal 2015–16 Augsburger Pantheris, aastatel 2016–2018 EHC Münchenis, hooajal 2018–19 Iserlohn Roostersis ja alates 2019. aastast Kölner Haies. Aastatel 2017 ja 2018 tuli ta EHC Müncheniga Saksamaa meistriks. Jon Matsumoto NHL.com lehel Jon Matsumoto hockeydb.com lehel
Garrett Roe

Garrett Roe (sündinud 22. veebruaril 1988 Viennas, Virginias) on USA jäähokimängija, kes mängib vasaku ääreründaja või keskründajana Šveitsi kõrgliiga klubis ZSC Lions. Aastatel 2004–2007 mängis ta United States Hockey League'i klubis Indiana Ice ja aastatel 2007–2011 St. Cloud State University jäähokimeeskonnas. 2008. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Los Angeles Kingsi poolt 183. valikuna, kuid NHL-is ei ole ta karjääri jooksul kunagi mänginud. Aastatel 2011–2013 mängis ta NHL-is üks aste madalamal American Hockey League'is, kuuludes Adirondack Phantomsi meeskonda. Alates 2013. aastast on Roe mänginud Euroopas. Hooajal 2013–14 mängis ta Austria kõrgliiga klubis Salzburgi EC Red Bull. Ta jõudis sel hooajal Salzburgi Red Bulliga Austria meistrivõistlustel finaali, kus kaotati HC Bolzanole. Aastatel 2015–2017 mängis Roe Rootsi kõrgliiga klubis Linköpings HC ja aastatel 2017–2019 Šveitsi kõrgliiga klubis EV Zug. Hooajal 2018–19 võitis ta Zugiga Šveitsi karika. Samal hooajal jõuti Šveitsi meistrivõistlustel finaali, kus kaotati SC Bernile mängudega 1:4. Väljalangemismängudes oli Roe klubikaaslase Lino Martschini kõrval resultatiivseim mängija (mõlemad 17 punkti). 2019. aasta aprillis sõlmis ta kaheaastase lepingu Lionsiga. Roe kuulus USA jäähokikoondisse 2018. aasta taliolümpiamängudel. Garrett Roe hockeydb.com lehel
Tihnik

Tihnik (ka padrik, rägastik) on väga tiheda ja raskesti läbipääsetava puittaimestikuga ala, mets või võsa.