laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kalju Teras

Kalju Teras (ka Kaljo Teras; 24. november 1922 Rõngu vald, Tartumaa – 14. november 1990 Põltsamaa) oli Eesti pedagoog ja Põltsamaa Keskkooli kauaaegne direktor. Kalju Teras õppis aastatel 1931–1936 Valguta 6-klassilises algkoolis ja aastatel 1936–1941 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastatel 1941–1945 oli ta mobiliseerituna Punaarmees. Aastatel 1946–1948 õppis ta TPI-s, 1949–1950 aastatel Tallinna Õpetajate Instituudis ja lõpetas 1956. aastal kaugõppes E. Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi ajalooteaduskonna. Kalju Teras töötas aastatel 1948–1949 Taheva koolis, aastatel 1949–1950 Rõngu mittetäielikus keskkoolis. Aastatel 1951–1990 oli ta Põltsamaa Keskkooli direktor. Ta rajas Põltsamaale uue koolihoonete kompleksi. Tema ajal valmis ka praegune Põltsamaa Ühisgümnaasiumi hoone, samuti mitmekesistas ta õpilaste klassivälist tegevust (moodustati tütarlaste puhkpilliorkester, poiste orkester, liikumisrühmad, seltskonnatantsu-, kunsti- ja käsitööringid) ja juhtis kooli looduskaitsealast tööd. Ta oli Eesti Looduskaitse Seltsi tegevliige. Aastatel 1967–1971 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseisu saadik. 1966 Eesti NSV teeneline õpetaja 1982 NSV Liidu rahvaõpetaja http://www.htg.tartu.ee/?sub=lennud&aasta=1941 Kalju Teras – väärikas koolijuht. Vali Uudised, 23. november 2012, lk 4 Eesti kooli biograafiline leksikon, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 1998 Kalju Teras Eesti filmi andmebaasis
2012.–2013. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

2012.–2013. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises oli 32. ametlik maailma karikasarja hooaeg. Selle esimene etapp toimus 24. novembril 2012 Rootsis Gällivares ja viimane etapp peeti 24. märtsil 2013 Rootsis Falunis. MK-etappe peeti kokku 18 paigas, nii meestel kui naistel oli kavas 29 individuaalset võistlust. Veel toimus 5 teatevõistlust nii meeste kui naiste arvestuses. Tabel punktide jagamisel 2012.–2013. aasta maailma karikasarjas murdmaasuusatamises meeste ja naiste arvestuses.
Segaarv

Segaarv on täisarvust ja lihtmurrust koosnev ratsionaalarvu avaldis kujul ± a b c , {\displaystyle \pm a{\frac {b}{c}},\,} kus a, b ja c on naturaalarvud ning b⁄c on lihtmurd. Lihtmurru lugeja ja nimetaja on positiivsed, kuid murrule tervikuna mõjub avaldise ette kirjutatud märk. Iga liigmurd on esitatav segaarvuna. Näiteks liigmurrud 8⁄3 ja –31⁄3 on esitatavad vastavalt segaarvudena 2 2⁄3 ja –4 3⁄7. Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Tšuškanzi

Tšuškanzi (komi keeles Чушканзi, 'herilane') on Komi Vabariigis Sõktõvkaris ilmuv komikeelne huumori- ja satiiriajakiri. Ajakiri ilmub alates 1957. aastast ja ilmumissagedus on üks kord kuus. Ajakirja tiraaž on 1000 eksemplari. http://www.finnougoria.ru/community/press/476/3031
Romeo, Julia ja pimedus (film)

"Romeo, Julia ja pimedus" on 1960. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm. Film on lavastatud Tšehhi kirjaniku Jan Otčenášeki jutustuse "Romeo, Julia ja pimedus" põhjal. Filmi tegevus leiab aset Prahas 1942. aastal. Praha kesklinnas elav juudi rahvusest Würmide perekond asub teele raudteejaama poole, et sõita laagrisse, kuhu nad on määratud. Varsti pärast nende lahkumist saabub kohale nende perekonnatuttav juudi tüdruk Hanka, kes on laagrisse transportimisest kõrvale hoidnud ning tal ei ole kuhugi minna. Würmide naaber abiturient Pavel teeb Hankale ettepaneku varjata end nende perekonna kasutuses olevates pööningukorruse ruumides. Mõnevõrra kõheldes Hanka nõustub. Paar päeva hiljem sooritatakse atentaat riigiprotektor Reinhard Heydrichile ning registreerimata isikute varjamine muudetakse surmanuhtlusega karistatavaks. Olukord muutub tõsiselt ohtlikuks. Lisaks sellele peab Pavel käima maal Hankale vahetuskaubanduse korras toiduaineid hankimas. See tekitab aga Paveli emal kahtlusi ning ta saab aru, et midagi kahtlast on teoksil. Vähehaaval saavad ka teised majaelanikud sellest aimu, et pööningukorrusel kedagi varjatakse. Siis aga avastavad sakslased lähedal asuvas kirikus Heydrichi tapjad. Sakslased hakkavad maju läbi otsima. Naabrinaine ja Paveli ema keelitavad Hankat lahkuma, et see kogu majarahvale hukatust kaela ei tooks. Pavel veenab aga Hankat jääma. Hanka tormab tänavale ja hukkub automaaditules. Ivan Mistrík – Pavel Daniela Smutná – Hanka Jiřina Šejbalova – Paveli ema František Smolík – Paveli vanaisa Blanka Bohdanová – Kubiasova Eva Mrázová – Alena Miroslav Svoboda – Würm Karla Svoboda – Marticka Würmova Vladimír Ráž – klassijuhataja Miloš Nedbal – koolidirektor Karla Chadimová – Josefka
Madis Ruussaar

Madis Ruussaar (26. mai 1936 – 4. jaanuar 2024) oli Eesti NSV partei- ja omavalitsustegelane. 1956. aastal lõpetas Ruussaar Tartu 1. Õhtukeskkooli. 1970. aastatel oli Ruussaar EKP Jõgeva Rajoonikomitee II sekretär ja seejärel 1982. aasta juunist 1988. aasta maini Jõgeva rajooni RSN Täitevkomitee esimees. Tema poeg on ajakirjanik Ainar Ruussaar. Jõgeva maakonna endised juhid[alaline kõdulink] Madis Ruussaar pildil Fotode infosüsteemis
Rafael Benítez

Rafael Benítez Maudes (sündinud 16. aprillil 1960 Madridis) on hispaania jalgpallitreener ja endine jalgpallur. Alates 2021. aasta juunist on ta Inglismaa kõrgliiga klubi Everton peatreener. Valencia CF-i peatreenerina on ta võitnud Hispaania liiga (2002) ja UEFA karika (2004), Liverpool F.C. treenerina UEFA meistrite liiga (2005), Milano Internazionale treenerina Jalgpalliklubide maailma karikavõistlused (2010) ja Londoni Chelsea peatreenerina UEFA Euroopa Liiga (2012–13). Samuti on ta olnud muuhulgas Napoli (2013–2015), Madridi Reali (2015–2016) ja Newcastle Unitedi peatreener (2016–2019).
Kataloonia Vabariik

Kataloonia Vabariik on ajalooline Kataloonia iseseisvuse vorm. Paralleelselt on kasutusel nimekuju Kataloonia Riik. Vabariiklik Kataloonia pole seni muutunud rahvusvahelise õiguse üldiselt tunnustatud suveräänseks subjektiks. Kataloonia Vabariiki on välja kuulutatud viiel korral: 1641 – Pau Clarise poolt Prantsuse kuningriigi vasallriigina 1873 – Baldomer Lostau poolt kui föderaalse Hispaania Vabariigi osa Kataloonia Riik 1931 – Francesc Macià poolt kui autonoomne Kataloonia Vabariik Ibeeria Föderatsioonis 1934 – Lluís Companysi poolt kui Kataloonia Hispaania Föderaalne Riik 27. oktoobril 2017 kuulutas Kataloonia parlament välja iseseisva Kataloonia Vabariigi. 1641. aasta ja 1934. aasta Kataloonia vabariigil olid iseseisva riigi tunnused. Pau Claris Francesc Macià
Laupäevaleht LP

Laupäevaleht LP on Eesti Päevalehe (EPL) laupäevane väljaanne, mis ilmus esimest korda 13. oktoobril 2012. Alates juunist 2019 ilmub reedeti. Väljaande peatoimetaja on Ingrid Veidenberg, tegevtoimetaja: Kristjan Jõevere (varem Heidit Kaio). Kolumnistid: Andrus Kivirähk, Birk Rohelend, Evelin Samuel, Hannes Hermaküla, Inga Raitar, Mary Jordan Kross Toimetajad: Mari Sarv, Kristjan Jõevere, Piret Kooli, Ursula Nõu; toidutoimetajad: Margit Tõnson, Silja Luide; moetoimetajad: Ženja Fokin, Merit Boeijkens, Anu Lensment. https://epl.delfi.ee/uudised/nadalavahetus-varasemaks-lp-ilmub-suvel-koos-eesti-paevalehega-juba-reedel?id=86236007 LP fännileht Facebookis Laupäevaleht LP on loetav ka veebis LP digilehe leiad siit
Asenduskoduteenus

Asenduskoduteenus on lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, turvalise ja arengut soodustava elukeskkonna loomine ning tema ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täiskasvanuna. Asenduskodu on nõuetele vastav koht, kus osutatakse asenduskoduteenust. Asenduskoduteenust võib osutada füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik, kohaliku omavalitsuse asutus, valitsusasutus või valitsusasutuse hallatav asutus, kellele on teenuse osutaja tegevuskohajärgse maavanema antud kehtiv tegevusluba. Asenduskoduteenust rahastab riik. Asenduskoduteenus on reguleeritud sotsiaalhoolekande seaduses. https://www.riigiteataja.ee/akt/12852059?leiaKehtiv (vaadatud 22.03.2013)
Eesti Asenduskodu Töötajate Liit

Eesti Asenduskodu Töötajate Liit (EATL) on 2009. aastal loodud liit, mille eesmärgiks on luua paremad võimalused lastekodu, uuema nimetusega asenduskodu, noorte sujuvamaks astumiseks iseseisvasse ellu. Oma eesmärkide saavutamiseks viib EATL ellu ja korraldab: Tugiisikuteenust vanemliku hoolitsuseta noortele. Tugiisikuteenus on suunatud asendushoolduselt (kasuperest ja lastekodust) ellu astuvale noorele. Et ellu astunud noor ei jääks üksi, võimaldades talle tugiisiku ning üheskoos eesmärgipäraselt püütakse võimalikult sujuv ja turvalisem elluastumine iseseisvasse ellu. Asenduskodude noortele enesemotivatsiooni seminare ja koolitusi. Noortes motivatsiooni tõstmist läbi teraapiliste ja motivatsioonikoolituste ning läbi praktiliste tegevuste. Korraldab täiendkoolitusi ja seminare asenduskodude töötajaile. Võimaldab psühholoogilist nõustamist nii noortele kui ka tugiisikutele. Pakub ja kasutab oma teadmisi ja oskusi, et aidata peresid, kes on hädas laste kasvatamisega, et ennetada olukord, kus lapsed perekonnast eemaldatakse. Eesti Asenduskodu Töötajate Liit on loodud 7 asenduskodu töötaja ja ühe ellu astunud noore poolt eesmärgiga luua paremad võimalused asenduskodudes ja sealt elluastuvatele lastele ja noortele ning sealsetele töötajatele. EATL-i asutajad: Meelis Kukk, Eve Reinväli, Marika Kuldmaa, Karin Ottenson, Kersti Kukk, Andres Kaju, Maili Antons, Enno Rebane ja Siiri Ristikivi. Juhatuse koosseis: 2009–2015: Meelis Kukk, Eve Reinväli, Marika Kuldmaa, Karin Ottenson, Kersti Kukk, Andres Kaju, Maili Antons ja Enno Rebane. 2015: Meelis Kukk, Eve Reinväli ja Marina Sepp. Eesti Asenduskodu Töötajate Liit koduleht EATL FB
Romeo, Julia ja pimedus

"Romeo, Julia ja pimedus" on Tšehhi kirjaniku Jan Otčenášeki 1958. aastal ilmunud jutustus. Jutustuse põhjal valmis 1960. aastal samanimeline mängufilm.
Jõgevamaa Vapimärk

Jõgevamaa Vapimärk on Jõgeva maakonna kõrgeima astme autasu, mis antakse isikutele, kes on oma pikaajalise töö, tegevuse ja isikliku eeskujuga oluliselt kaasa aidanud Jõgevamaa arengule. Arnold Rüütel (2006) Hans Küüts (2006) Villu Reiljan (2007) Priit Saksing (2008) Vaike Lapp (2009) Eenok Haamer (2010) Ants-August Nurk (2011) Airi Rütter (2014) Ahto Vili (2017) Jüri Alandi (2021) Toomas Vahur (2023) Jõgevamaa teenetemärgid
Ө

Ө (ө) on kirillitsa täht, mida kasutatakse baškiiri, jakuudi, kalmõki, kasahhi, kirgiisi, tatari, burjaadi, mongoli ja tõva keeles. See hääldub enamasti labiaalse keskkõrge või keskmadala eesvokaalina. Eesti keeles latiniseeritakse see tavaliselt ö-ga.
Jan Otčenášek

Jan Otčenášek (19. november 1924 Praha – 24. veebruar 1979 Praha) oli Tšehhi kirjanik. "Romeo, Julie a tma" (1958; eesti keeles "Romeo, Julia ja pimedus", tõlkinud Leo Metsar, Loomingu Raamatukogu 26, 1960) "Občan Brych" (1955; eesti keeles "Kodanik Brych", tõlkinud Aleksander Raid ja Henrik Sepamaa, Eesti Riiklik Kirjastus 1963)
Sovetski rajoon (Marimaa)

Sovetski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Eli Vabariigis. Asub Vabariigi keskosas. Rajoon jaguneb 1 linna- ja 7 külaasunduseks (сельское поселение). 1960. aastani oli rajooni nimi Ronggo rajoon. Venemaa 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sovetski rajooni elanikest marisid 67,28%, venelasi 29,53% ja tatarlasi 1,63%. Q126687602
Sovetsk (täpsustus)

Sovetsk on mitme asula nimi Venemaal: Sovetsk (saksa keeles Tilsit) on linn Kaliningradi oblastis, Sovetski rajooni keskus; Sovetsk on linn Kirovi oblastis; Sovetsk on linn Tula oblastis;
Aleksandr Davõdov

Aleksandr Davõdov (25. jaanuar 1937 Moskva – 20. november 2012 Moskva) oli vene multifilmide lavastaja ja animaator. Aleksandr Davõdov töötas Sojuzmultfilmis. Tema lavastatud multifilmide seas on "Kadunud papagoi tagasitulek", mille eest 1988. aastal anti talle Nõukogude Liidu filmitööstuse auhind Nika. Kokku lõi ta kaasa üle 100 multifilmi juures.
Täpsustuslisand

Täpsustuslisand on lisand, mis: edastab nimisõna referendi kohta lisainfot võib kergendada kuulajal referendi äratundmist võib lauses paikneda nii nimisõna ees kui ka järel. Nimisõna ees paiknev lisand on eeslisand, selle järel paiknev on järellisand on lauses nimisõnast tavaliselt komaga eraldatud. Täpsustuslisandit on kahte liiki: identifitseeriv lisand samastub nimisõnafraasi põhisõnaga, s.o nimisõnaga klassifitseeriv lisand on liigitav ja iseloomustab nimisõnaga tähistatut. Identifitseeriva lisandi tähendus on nimisõna tähendusest mõistemahult kitsam, harilikult on see nimi: Minu esimene pinginaaber, Siiri, on väga andekas muusik. Nägin linnas Marikat, ema parimat sõbrannat. laiem: Siiri, minu esimene pinginaaber, kolib Hispaaniasse. Marika, ema parim sõbranna, tuleb meile õhtul külla. samane nimisõna tähendusega ja põhineb nimisõna ümbersõnastusel: Lõvi, loomade kuningas, ei karda kedagi. Klassifitseeriv lisand võib esineda sidendita, vormilt markeerimata lisandina: Egle, esimese kursuse tudeng, kandideeris üliõpilasnõukogusse. Vanaema, Saaremaalt pärit naine, elab oma suures talus üksinda. olevas käändes: Gerd Kanter elukutselise sportlasena peab hoolega silmas tervislikku toitumist. Vanaisa Võrust pärit mehena räägib kohalikku murrakut. osastavas käändes: Mati, üks tublimaid gümnaasiumilõpetajaid, sai sisse mainekasse Soome ülikooli. Mati ja Kati, meie säravamaid klassikaaslasi, korraldasid meeldejääva jõulupeo. koos nagu- või kui-sidesõnaga: Toomas kui andekas vehkleja harjutab hoolega veel paremate tulemuste nimel. Kass kui väike kiskja on kaslaste hulgas ainus koduloom. Erinevalt täpsustuslisandist piiritleb piiritluslisand nimisõna ning on selle referendi äratundmiseks tingimata vajalik. Piiritluslisand võib lauses esineda nii nimisõna ees kui ka järel. Piiritluslisand kuulub nimisõnaga sisult ja vormilt kokku ning seepärast pole seda vaja lauses kirjavahemärkidega eraldada: Külastasime Kalevi kommivabrikut. Juss pildistas õde Olympose kaameraga. Minu vanaisa on välja teeninud Valgeristi ordeni. Mari vanem vend õpib ülikoolilinnas Tartus. Lisandist saab seisundimäärus: kui lisand paigutub olevas käändes nimisõna ette kui lisand lahutatakse nimisõnast. Ümberpaigutus ei säilita seost nimisõnaga, vaid loob seose verbiga: Peeter Pedaja lavastajana (lisand) on ära teinud suure töö võrdle Lavastajana (seisundimäärus) on Peeter Pedaja ära teinud suure töö. Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.
Kaspars Astašenko

Kaspars Astašenko (17. veebruar 1975 Riia – 20. november 2012 Riia) oli Läti jäähokimängija, kaitsja. Astašenko mängis karjääri jooksul 23 NHL-i kohtumises Tampa Bay Lightningi meeskonnas aastatel 1999–2001. Läti jäähokikoondises mängis ta 2001. ja 2006. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys. 2003. aastal vahistati ta heroiini omamise tõttu. Ta oli 190 cm pikk ja kaalus 90 kg. Miris hokejists Kaspars Astašenko http://www.hockeydb.com/ihdb/stats/pdisplay.php?pid=40069 http://www.eurohockey.net/players/show_player.cgi?serial=1438 http://www.nhl.com/ice/player.htm?id=8468000
Nelson Prudêncio

Nelson Prudêncio (4. aprill 1944 – 23. november 2012) oli Brasiilia kergejõustiklane, kolmikhüppaja. 1968. aasta olümpiamängudel Méxicos püstitas Prudêncio tulemusega 17,27 m kolmikhüppe maailmarekordi, kuid paar tundi hiljem hüppas Viktor Sanejev tulemuse 17,39 m ning võitis uue maailmarekordiga olümpiakulla. Nelson Prudêncio sai hõbeda. Tulemus 17,27 jäi tema karjääri parimaks. Nelson Prudêncio veebisaidil Olympedia (inglise)
Kümnendmurd

Kümnendmurd on kümnendsüsteemis kirjutatud murdarv. Kümnendmurd kirjutatakse tavaliselt koma abil. Näiteks arvud 3,2981 ja 32 983,209 58 on kümnendmurrud. Kümnendmurde kirjutatakse nagu naturaalarvegi: liikudes vasakult paremale tähistab iga number eelmisest 10 korda väiksemaid ühikuid. Komast vasakule jääb kümnendmurrus täisosa ja komast paremale murdosa. Kümnendmurru murdosa numbreid nimetatakse kümnendkohtadeks. Kümnendmurru lõppu võib vajaduse korral nulle juurde kirjutada. Teisendame kümnendmurruks hariliku murru. 3 : 4 = 0,75 0,75 on lõplik kümnendmurd. Teisendame kümnendmurruks hariliku murru. 1 : 3 = 0,333 …  0,333 … on lõpmatu kümnendmurd. Kui harilikku murdu ei saa teisendada lõplikuks kümnendmurruks, siis selline kümnendmurd ümardatakse. Sobiva järguni ümardatud ligikaudne arv on hariliku murru kümnendlähend. Ümardamise näited: 0,33… ≈ 0,3  0,45555… ≈ 0,46 Harilik murd Segaarv Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu. Anne Tiits. "Matemaatika põhivara 5. ja 6. klassile". Originaali arhiivikoopia seisuga 8.11.2017. Vaadatud 31.10.2017. Kümnendmurd, KAE Kool Kümnendmurrud, Matemaatika põhivara 5. ja 6. klassile Lõplik ja lõpmatu kümnendmurd, Matemaatika põhivara 5. ja 6. klassile
Murdarv

Murdarv on reaalarv, mis pole täisarv.  Pikemalt artiklis Täis- ja murdosa Murdarvu täisosaks nimetatakse suurimat täisarvu, mis on sellest arvust väiksem. Selle murdosaks nimetatakse arvu ja selle täisosa vahet. Murdarv on seega oma täisosa ja murdosa summa. Näiteks arvu 3,67 täisosa on 3 ja murdosa on 0,67. Segaarv Kümnendmurd Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Enn Anupõld

Enn Anupõld (31. jaanuar 1937 Elva – 29. august 2019) oli eesti ajakirjanik. Ta lõpetas Tallinna 2. Keskkooli 1955. aastal ja õppis aastatel 1955–1960 Juhan Peegli käe all Tartu Riiklikus Ülikoolis. Ta töötas 1964–1972 ENSV MN Riikliku Raadio ja Televisiooni Komitees raadiosaadete peatoimetajana. 1972–1974 oli Anupõld üleliidulise televisiooni ja raadio Skandinaavia maade korrespondent Soomes. 1974–1986 oli Anupõld omaaegse Eesti NSV Tele- ja Raadiokomitee esimehe asetäitja ning televisioonijuht. 1986–1990 töötas ta Kesktelevisiooni esindajana Helsingis. 2006. aastal avaldas ta raamatu "Ühe elu pöörud" Vaino Väljasest. Õppis 1961–1964 Moskvas NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis. 2010 Rukkiräägu kultuuriauhind Tema õde oli iluvõimleja ja võimlemistreener Anne-Mall Klooren, vend on sporditegelane Juhan Anupõld.
JYSK

JYSK on Taani hargmaine poekett, mis müüb mööblit, madratseid ja teisi kodukaupu. Esimene pood avati Aarhusis Taanis 2. aprillil 1979. Tänapäeval kuulub JYSK-ile üle 2000 poe mitmekümnes riigis ja see annab tööd enam kui 17 000 inimesele. Eesti esimene JYSK-i kauplus avati 2002. aastal. Praegu on Eestis 11 JYSK-i kauplust. http://www.jysk.dk/om_jysk.htm http://www.jysk.ee/#static!fol=106&stat=101 JYSK-i eestikeelne koduleht
Viljandi vald

Viljandi vald on kohaliku omavalitsuse üksus Viljandi maakonnas. See ümbritseb Viljandi linna. Viljandi vald moodustati 2013. aasta sügisel Paistu, Pärsti, Saarepeedi ja Viiratsi vallast. 2017. aasta sügisel liitusid sellega ka Kolga-Jaani ja Tarvastu vald. Vallamaja asub aadressil Kauba 9, Viljandi linn, 71020 Viljandimaa. Viljandi vald tekkis 2013. aasta kohalike valimiste järel 6. novembril Paistu, Pärsti, Saarepeedi ja Viiratsi valla liitumisel. Valla pindala oli 651 km² ja sellega oli see maakonnas pindalalt teine vald. Viljandi järel oli see ka suuruselt teise rahvaarvuga omavalitsus maakonnas. Vallas oli 2 alevikku ja 75 küla. Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liitusid pärast 2017. aasta kohalikke valimisi vallaga ka Kolga-Jaani ja Tarvastu vald. Valla halduskeskus asub liitumislepingu järgi Viljandi linnas ning teeninduskeskused Kolga-Jaanis ja Mustlas. Pärast seda laienemist on Viljandi vallas 4 alevikku ja 126 küla, kus elab kokku ligi 14 000 inimest. Valla pindala on 1371,64 km². Viljandi vallas on 4 alevikku ja 126 küla. Alevikud: Kolga-Jaani, Mustla, Ramsi, Viiratsi Külad: Aidu, Aindu, Alustre, Anikatsi, Auksi, Eesnurga, Heimtali, Hendrikumõisa, Holstre, Intsu, Jakobimõisa, Jõeküla, Jämejala, Järtsaare, Järveküla, Kaavere, Kalbuse, Kannuküla, Karula, Kassi, Kibeküla, Kiini, Kiisa, Kingu, Kivilõppe, Koidu, Kokaviidika, Kookla, Kuudeküla, Kuressaare, Kärstna, Laanekuru, Lalsi, Leemeti, Leie, Loime, Lolu, Loodi, Luiga, Lätkalu, Maltsa, Marjamäe, Marna, Matapera, Meleski, Metsla, Moori, Muksi, Mustapali, Mustivere, Mõnnaste, Mäeltküla, Mähma, Odiste, Oiu, Oorgu, Otiküla, Pahuvere, Paistu, Parika, Peetrimõisa, Pikru, Pinska, Pirmastu, Porsa, Puiatu, Pulleritsu, Põrga, Päri, Pärsti, Raassilla, Raudna, Rebase, Rebaste, Ridaküla, Rihkama, Riuma, Roosilla, Ruudiküla, Saareküla, Saarepeedi, Savikoti, Sinialliku, Soe, Sooviku, Suislepa, Sultsi, Surva, Taari, Tagamõisa, Taganurga, Tarvastu, Tinnikuru, Tobraselja, Tohvri, Turva, Tusti, Tõnissaare, Tõnuküla, Tõrreküla, Tänassilma, Tömbi, Unametsa, Uusna, Vaibla, Valma, Vanamõisa, Vanausse, Vanavälja, Vana-Võidu, Vardi, Vardja, Vasara, Veisjärve, Verilaske, Viisuküla, Vilimeeste, Villa, Vissuvere, Vooru, Võistre, Väike-Kõpu, Välgita, Väluste, Ämmuste, Ülensi 2013–2017 oli Viljandi vallavanem Ene Saar. Alates 2017. aastast on Viljandi vallavanem Alar Karu. Maakatastri statistika Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.08.2023. http://metaweb.stat.ee/view_xml.htm?id=4388196&searchText=0899, vaadatud 4.11.2017. Viljandi vald - positiivne : Strateegia, ettevõtted, statistika "Vabariigi valitsus kinnitas 29. detsembril 2016 Kolga-Jaani valla, Tarvastu valla ja Viljandi valla liitumise". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2017. Vaadatud 20. novembril 2017. Viljandimaa Omavalitsuste Liit: Maakonna omavalitsused ja juhid alates 1992. a. (PDF) Viljandi vald Viljandi valla kaart Viljandi valla ajaleht Üheskoos
Vaike Lapp

Vaike Lapp (13. detsember 1928 – 24. november 2015) oli eesti kultuuritegelane, Palamuse muuseumi asutaja ja esimene direktor. Ta lõpetas Tartu Arve- ja Plaanindustehnikumi raamatupidaja erialal. Seejärel töötas ta Tartus hoiukassas ehk tsentraalkassas nr 6733. Hiljem abiellus ta Palamuselt pärit kursusekaaslasega ja kolis Palamusele. Seal töötas ta masina-traktorijaamas ja koolis raamatupidajana, rahvamajas kunstilise juhina ning muuseumis direktorina ja giidina. Vaike Lapp on Palamuse valla aukodanik. 2009. aastal pälvis Vaike Lapp Jõgevamaa vapimärgi. 2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk "Värvikas muuseumirajaja lahkunud". Vooremaa 26.11.2015 Riina Mägi. Vaike Lapp: "Lutsule oleme kõik võlgu"[alaline kõdulink], Vooremaa, 13.12.2008 "Maavanema poolt antavad autasud". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. september 2014. Vaadatud 25. novembril 2012.
Hussain Shah

Syed Hussain Shah (urdupäraselt سيد حسين شاه; sündinud 14. augustil 1964 Lyaris Karachis) on Pakistani endine poksija. Shah sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Egerton Marcusile (Kanada) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta oli esimene ja on seni ainus Pakistani poksija, kes on olümpiamängudel võitnud medali. 24. suveolümpiamängude poksivõistlus. Seoul 1988. Tulemused inglise keeles Hussain Shah veebisaidil Olympedia (inglise)
Gattšina Püha Nikolai kirik

Gattšina Püha Nikolai kirik (vene keeles Церковь Святого Николая) on luteri kirik Gattšinas. Gattšina kivikirikut hakati kavandama 1825. aasta suvel keisri Paul I abikaasa Maria Fjodorovna initsiatiivil ning see ehitati aastail 1827–1828 D. Kvadri projekti järgi. Kirik pühitseti 22. oktoobril 1828 püha Nikolause auks. 1938. aasta detsembris kirik suleti. Teise maailmasõja ajal sai kirik tugevasti kahjustada. 1960. aastate alguses hoonet remonditi ning 1994. aasta aprillini kasutati seda spordikoolina. Restaureeritud Püha Nikolai kirik pühitseti 16. aprillil 1995. Kiriku koduleht