laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
KREANORD

KreaNord on ulatuslik Põhjamaade algatatud ühing, mille eesmärk on parandada piirkonna kultuuri- ja loomemajanduse raamtingimusi. Kreanord asutati 2008. aastal ja on Eestis tuntud Põhjamaade Ministrite Nõukoguna. Põhjamaade Ministrite Nõukogu oluliseks algatuseks on "Põhjamaade võimalused - vastus globaliseerimisele". Selle üheks osaks on Põhjamaade, kui piirkonna, profiili tõstmine selleks, et maailmalaval suuremat mõju avaldada. Loomemajandus on maailmas kasvavas järgus, mistõttu on oluline tagada selles valdkonnas juhtiv positsioon. Edukas "liikmesriik" püüdleb kultuuri- ja ärisektori partnerlusele. KreaNord vastab pädevusenõuetele esitades üldtuntud asutusi neile vastavate püüdlustega Põhjamaades. Seejuures on KreaNord võimeline esindama riigi seisukohti ja tagama riigi pingutused ja meetmete rakendamised koostöös Põhjamaadega, vastates samal ajal poliitilise programmi arengunõudlustele loomemajanduses. Distsiplineeritud KreaNord keskendub kogemuste, teadmiste ja arengu läbinud visioonidele, et hõlmata nii äri-kui kultuurisektorit. KreaNord aitab kaasa tõhustatud Põhjamaade koordineerimisele, koostab poliitilisi soovitusi ja algatab ühendatud-Põhjala arengu ja profileerimise tegevust. Turundustemise läbi viimine maailmaareenil nõuab teadmisi ja vahendeid. KreaNord tahab toetadada tegevusi Põhjamaades ja nende majandusharude töövõtjate omaalgatusi. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuli 2011. Vaadatud 18. aprillil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) KreaNordi koduleht
Roostepääsuke (perekond)

Roostepääsuke (Cecropis) on värvuliste seltsi pääsulaste sugukonda kuuluv lindude perekond. Pääsulaste sugukonnas on roostepääsukesed suhteliselt hiljuti välja arenenud linnurühm. Areng on kulgenud pesa keerukamaks muutumise suunas. Kõige vanapärasemad pääsulased pesitsevad avatud pesades, näiteks kivipääsuke ja suitsupääsuke. Nendest on arenenud suletud pesades pesitsevad pääsulased, näiteks räästapääsuke, ning neist omakorda need linnud, kes pesitsevad pika sissekäiguga suletud pesades, näiteks roostepääsuke ja kaljupääsuke. Perekonda kuulub 7 liiki. Eestis on kohatud eksikülalisena roostepääsukest (Cecropis daurica).
Lotka-Volterra mudel

Lotka-Volterra mudel on ökoloogias kiskja ja saaklooma vastastikku sõltuvat populatsioonidünaamikat kirjeldav matemaatiline mudel. Mudeli töötasid välja (sõltumatult) Alfred Lotka ja Vito Volterra. Tavaliselt esitatakse see mudel kahest võrrandist koosneva diferentsiaalvõrrandite süsteemina: d x d t = α x − β x y {\displaystyle {\frac {dx}{dt}}=\alpha x-\beta xy} d y d t = δ x y − γ y {\displaystyle {\frac {dy}{dt}}=\delta xy-\gamma y} kus y on kiskja (näiteks rebaste) arvukus; x on saaklooma (näiteks jäneste) arvukus; d y d t {\displaystyle {\frac {dy}{dt}}} ja d x d t {\displaystyle {\frac {dx}{dt}}} on vastavate populatsioonide kasvukiirused; t on aeg; ja α, β, γ ja δ on parameetrid, mis iseloomustavad neid kahte liiki ja nende interaktsiooni. Mudel võimaldab kirjeldada kiskja ja saaklooma püsivat kooseksisteerimist, kusjuures mõlema arvukus on võnkuv, teineteise suhtes faasinihkega.
Süsinikuskeleti hargnemine

Süsinikuskeleti hargnemine tähendab, et orgaanilise ühendi mingi süsinikuaatom on kovalentse sideme kaudu seotud kas kahe, kolme või nelja kõrvaloleva süsinikuaatomiga. Vastavalt hargnemise astmele on kasutusel järgmised nimetused: primaarne süsinikuaatom – seotud vaid ühe kõrvaloleva süsiniku aatomiga, seega siin hargnemist ei ole; sekundaarne süsinikuaatom – seotud kahe kõrvaloleva süsiniku aatomiga; tertsiaarne süsinikuaatom – seotud kolme kõrvaloleva süsiniku aatomiga; kvaternaarne süsinikuaatom – seotud nelja kõrvaloleva süsiniku aatomiga. Süsinikuskeleti hargnemise aste omab mõju ühendi stabiilsusele, nii et stabiilsemad on primaarset ja kõige vähem stabiilsed on kvaternaarset süsinikuaatomit sisaldavad ühendid: primaarne (tähistatakse 1°) > sekundaarne (2°) > tertsiaarne (3°) > kvaternaarne (4°). Näiteks polümeersetes ahelates on kvaternaarne ja tertsiaarne süsinikuaatom nõrgaks kohaks muutes selle kergemini degradeeruvaks ning oksüdeeruvaks. Ja vastupidi, liitumisreaktsioonides kvaternaarse ja tertsiaarse süsinikuaatomi teke on raskendatud, ning eriti, kui kõrvu tekiks kaks hargnemisega tsentrit. Funktsionaalrühma sisaldavate ühendite korral omab funktsionaalrühmaga (üldjuhul Y) seotud süsinikuaatomi juures (α-asendis) esinev hargnemise aste märkimisväärset mõju ühendi keemilistele omadustele. Tihti on mõju ka ühendi ß-asendis esineval hargnemisel. Eristatakse primaarseid (RCH2-Y), sekundaarseid (R2CH-Y) ja tertsiaarseid (R3C-Y) ühendeid. Näiteid: metanool CH3OH (0° alkohol), bensüülkloriid C6H5CH2Cl (1° kloriid), N,N-dimetüülaniliin C6H5N(CH3)2 (3° amiin), neopentüülalkohol (CH3)3CCH2OH (1° alkohol, mis sisaldab ß-asendis 4° süsinikuaatomi). Ka aktiivsete intermediaatide (vabad radikaalid, karbokatioonid, karbanioon) korral on aktiivse tsentri juures olevate süsinikuaatomite arv olulise tähtsusega intermediaadi stabiilsusele. Näiteks jagatakse karbokatioonid primaarseteks, sekundaarseteks ja tertsiaarseteks. Siin on oluliseks stabiliseerivaks teguriks hüperkonjugatsioon ja stabiilsus kasvab vastupidi ülaltoodule: +CH2(CH3) < +CH(CH3)2 < +C(CH3)3 Seega aine molekuli iseloomustamisel vaadeldakse funktsionaalrühmaga seotud süsiniku aatomit, kas funktsionaalrühm on seotud primaarse, sekundaarse või tertsiaarse süsiniku aatomiga. Teiselt poolt saavad alküülrühmad ja karbokatioonid, karbanioonid ning vabad radikaalid ise olla kas primaarsed, sekundaarsed või tertsiaarsed. Alküülrühm – hargnenud süsinikskeletiga rühmad Amiinid – primaarsed, sekundaarsed ja tertsiaarsed amiinid Kvaternaarsed ammooniumkatioonid Lineaarne molekul
Heikki Aaltoila

Heikki Johannes Aaltoila (aastani 1934 Aalto; 11. detsember 1905 Hausjärvi – 11. jaanuar 1992 Helsingi) oli soome helilooja ja dirigent. Aaltoila õppis Helsingi Konservatooriumis 1928–1934. Ta oli alates 1945. aastast Soome Rahvusteatri dirigent. 40 aasta jooksul (1934–1973) kirjutas ta muusika umbes 150 näidendile. Aaltoila lõi ka filmimuusikat. Ta tegi palju koostööd Edvin Laine ja Matti Kassilaga. Heikki Aaltoila teine abikaasa oli alates 1950. aastast Inkeri Hupli. Aaltoila oli ka ajalehe Uusi Suomi muusikakriitik. Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Rosalina Abejo

Maria Rosalina Madroñal Abejo (13. juuli 1922 Tagoloan – 5. juuni 1991 Fresno) oli helilooja ja dirigent ning nunn Virgin Mary's. Ta õppis kompositsiooni Filipiinide Naiste Ülikoolis. 1977. aastal kolis ta Ameerika Ühendriikidesse, kus õppis muusikat Eastman School of Musicus ja katoliiklikus ülikoolis Ameerikas. Ta õpetas kompositsiooni ja muusikateooriat Kansase Ülikoolis ja St Piusi Seminaris USA Kentucky osariigis. Enne seda ta reisinud, et rahastada reise ja osaleda rahvusvahelistel muusikafestivali konverentsidel. Abejo on saanud mitmeid auhindu, sealhulgas Vabariigi kultuuripärandisse auhinna (1967), Filipiinide "Iseseisvuspäeva auhinna" (1973), ta valiti presidendiks Filipiinide Sihtasutus Performing Arts in America 1980.
Eesti Põhjala Ühing

Eesti Põhjala Ühing (rootsi Föreningen Norden i Estland, inglise Norden Association of Estonia) on 20. oktoobril 1989 asutatud mittetulundusühing, mille eesmärk on arendada Eesti ja Põhjamaade rahvaste koostööd ja ühistegevust nende ajaloo, ühiste huvide ning kultuuritraditsioonide alusel. Ühing tegutseb koostöös Taani, Soome, Rootsi, Norra, Islandi, Gröönimaa, Fääri saarte ja Ahvenamaa Põhjala Ühingute ning neid ühendava katusorganisatsiooni Föreningarna Nordens Förbundiga. Eesti Põhjala Ühingu loomise ajendas 1989. aasta mais Rahvarinde büroosse sattunud norra ajakirjaniku Morten Bakkeli kiri, kus too juhtis tähelepanu Põhjamaades tegutsevaile Põhjala Ühingutele ja neid ühendavale liidule. Bakkel pakkus välja idee luua Eestis samalaadne ühing, avardamaks Eesti demokraatlike liikumiste kontakte Põhjamaades. Oleg Kangur ja Rein Tamsalu koostasid seepeale ühingu põhikirja ning kutsusid kokku asutamiskoosoleku, mis leidis aset 20. oktoobril 1989. Asutajaliikmeid oli 12: Mati Hint, Ülo Kaevats, Oleg Kangur, Marju Lauristin, Jüri Luik, Eino Muruste, Rein Tamsalu, Andres Tarand, Mari Tarand, Mart Tarmak, Sirje Trei ja Peeter Vihalemm. 1989 ja 1990. aasta valimiskampaaniate tõttu ühenduse tegevus soikus, kuid elavnes taas pärast esimest suurkogu, mis peeti 12. mail 1990 Kirjanike Maja saalis. Suurkogul osales 47 inimest ning sellel kinnitati põhikiri, kiideti heaks tegevussuunad, valiti juhatus ja esimees, kelleks sai Oleg Kangur. 20. maiks 1991 oli ühingul juba 328 individuaalliiget ning 10 kollektiivliiget. Allorganisatsioonid tegutsesid Tartus, Pärnus, Kilingi-Nõmmes, Kuressaares, Muhus ja Hiiumaal. Ühingul puudusid oma ruumid ning tegutseti Looduskaitse Seltsilt üüritud ruumides Tatari tänaval. Põhjala Ühingud Föreningarna Nordens Förbund Eesti Põhjala Ühingu koduleht
Krisostomus

OÜ Raamatukauplus Krisostomus on Eesti ettevõte, mis tegeleb raamatute ja ajakirjade tellimisega välismaalt ning raamatute jaemüügiga, korraldab raamatunäitusi, koolitusi jm. Raamatukaupluse Krisostomus asutas 1991. aastal Tõnn Sarv. Ettevõte asub Tartus aadressil Raekoja plats 11. Raamatukauplusel Krisostomus on esindused ka Lätis (Krisostomus Latvija) ja Leedus (Knygynas Krisostomus). OÜ Raamatukauplus Krisostomus äriregistris OÜ Raamatukauplus Krisostomus koduleht Krisostomuse raamatupood Facebookis
Lihula JK

Lihula JK on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Lihulas. Võistkond jalgpall.ee
Juta Bedia

Juta Bedia (aastani 1963 Juta Palm; 16. veebruar 1944 Pärnu – 22. november 1996 Thbilisi) oli eesti tõlkija. Ta õppis aastatel 1951–1962 Tallinna 20. Keskkoolis ja aastatel 1966–1973 Tbilisi võõrkeelte instituudis, mille lõpetas saksa filoloogina. Ta oli aastast 1978 Gruusia Kirjanike Liidu liige ja selle tõlkekolleegiumi teadustoimetaja-konsultant. Ta tõlkis raamatuid gruusia keelest eesti keelde, avaldas eesti perioodikas mitmete gruusia autorite tõlkeid ja Gruusias artikleid eesti kirjanduse kohta. Ta elas aastast 1963 Gruusias. Tema abikaasa oli gruusia põllumajandusteadlane Dato Bedia. Neil olid poeg ja tütar. Juta Bedia suri aastal 1996 Thbilisis ning ta on maetud aedlinna Bagebi kalmistule. Nodar Dumbadze "Päike" (LR 1977) Revaz Inanišvili "Keegi jääb bussist maha. Helesinine lõngakera" (LR 1979) Amiran Kusrašvili "Niisugune on päev", noorsooromaan (1981) Nodar Dumbadze "Igaviku seadus", romaan (1983) Othar Tšiladze "Valguse aasta", luulekogu, koos Ain Kaalepiga (1986) Guram Petriašvili "Pööningult leitud lood", (lasteraamat) (1990) Šotha Rustaveli "Kangelane tiigrinahas" (1991) Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat. Tallinn 2000.
Lääne-Nigula JK

Lääne-Nigula JK (aastani 2014 Taebla JK) on Eesti jalgpalliklubi, mis mängib 2011. aastast Eesti Meistrivõistlustel jalgpallis madalamas liigas lääne tsoonis. Klubi nime muudeti 2014. aastal seetõttu, et 2013. aastal ühines Taebla vald Lääne-Nigula vallaga. Meeskond on olnud aga vallapõhine, mõned mängijad ka Haapsalust ja Saaremaalt. Klubi on toetanud Cipax Eesti AS ja Lääne-Nigula vald.
Haapsalu kunstmuruväljak

Haapsalu kunstmuruväljak on 2008. aastal avatud kunstmuru kattega jalgpalliväljak Haapsalus, mis asub Haapsalu linnastaadionil. Haapsalu kunstmuruväljaku suurus on 90x45 meetrit. 2018. aastal sai uue katte. https://sport.delfi.ee/artikkel/83763227/haapsalu-sai-uue-kunstmuruvaljaku https://soccernet.ee/artikkel/haapsalu-kunstmuruvaljak-sai-uue-katte Haapsalu kunstmuruväljak sai uue katte
Aleksei Aleksejev (jalgpallur)

Aleksei Aleksejev (sündinud 14. aprillil 1989) on elukutseline Eesti jalgpallur. Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis JK Sillamäe Kalev.
Käolised

Käolised (Cuculiformes) on lindude selts. Eestis elab selle seltsi ainult ühe sugukonna kägulased (Cuculidae) üks liik – kägu (Cuculus canorus).
Rimo Hunt

Rimo Hunt (sündinud 5. novembril 1985 Haapsalus) on eesti jalgpallur, kes mängib Eesti III liiga jalgpalliklubis Tallinna FC Zenit. Esiliiga 2011 hooajal lõi Hunt 30 mänguga 35 väravat, aidates Tallinna Kalevil Meistriliigasse tõusta. 9. veebruaril 2012 liitus Hunt Levadiaga ja lõi 35 mänguga 11 väravat Meistriliiga 2012. aasta hooajal mille nad lõpetasid teise kohaga. Ta võitis oma esimese Meistriliiga tiitli 2013. aasta hooajal ja ta oli nii Levadia kui ka kogu liiga parim väravakütt 22 väravaga. 7. veebruaril 2015 liitus Hunt Kashastani kõrgliiga klubiga Kõzõlorda Kaisariga 28. jaanuaril 2016 liitus hunt Levadiaga ning määrati 2016. aasta hooajaks meeskonna kapteniks. A-koondise debüüdi tegi Hunt 3. juunil 2013 sõpruskohtumises Valgevene vastu. Esimese värava lõi 5. märtsil 2014 Gibraltarile. Uuendatud seisuga 22. november 2017 Evald Tipneri karikavõistlused Eesti Superkarikas, Premier Liga üleminekumängud Kõik mängud UEFA Euroopa Liigas Tallinna FC Levadia Meistriliiga: 2013 Evald Tipneri karikas: 2012 Eesti Superkarikas: 2013 Meistriliiga parim mängija: 2013 Eesti jalgpallikoondislaste loend "Rimo Hunt sõlmis Levadiaga lepingu - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!". Soccernet.ee. Vaadatud 22. november 2017. "FC Levadia". Fclevadia.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2013. Vaadatud 22. november 2017. "Rimo Hunt sõlmis lepingu Kasahstani klubiga". ERR Sport. 7. veebruar 2014. Vaadatud 22. november 2017. http://www.jalgpall.ee/protocol.php?st=&nteam_id=1&proto=821 Eesti – Valgevene 0:2 (0:1) http://www.jalgpall.ee/protocol.php?st=&nteam_id=1&proto=955 Gibraltar – Eesti 0:2 (0:0) Eesti Jalgpalli Liidu profiil Premium liiga profiil Transfermarkti profiil
Kägulased

Kägulased (Cuculidae) on lindude sugukond käoliste seltsist. Eestis elab vaid ühe selle sugukonna ühe perekonna kägu (Cuculus) üks liik – kägu (C. canorus). Euroopas (ainult Venemaal) esineb samast perekonnast veel üks liik. kägu jooksurkägu
Kihniö vald

Kihniö on vald Soomes Pirkanmaa maakonnas. Valla pindala on 390,50 km², millest 33,39 km² on siseveekogude all. Population growth biggest in nearly 70 years Valla koduleht
Liikumine Illegaalse Immigratsiooni Vastu

Liikumine Illegaalse Immigratsiooni Vastu (vene keeles Движение против нелегальной иммиграции, lühend ДПНИ) oli Venemaal tegutsenud äärmusrahvuslik ja rassistlik organisatsioon, mille tegevuse kohus 2011. aasta aprillis ekstremismisüüdistusel keelustas. Organisatsiooni deklareeritud eesmärgiks oli võitlus illegaalse immigratsiooniga ning seda seostatakse vägivallaaktidega immigrantide ja välismaalaste vastu. Organisatsioon asutati 2002. aastal. Aastatel 2002 kuni 2008 juhtis organisatsiooni Vladimir Basmanov. 2008. aastal valiti juhiks Aleksandr Belov ja 2010. aastal valiti organisatsiooni Rahvusliku Nõukogu etteotsa Vladimir Jermolajev. Liikumine oli üks nõndanimetatud Vene marssidel osalejaid. 2011. aastal tunnistas kohus organisatsiooni ekstremistlikuks ja selle tegevus keelustati. https://lenta.ru/news/2011/08/09/dpni/ Liikumise koduleht
Aleksei Aleksejev

Aleksei Aleksejev (ka Alexei Alexeev; sündinud 16. oktoobril 1974 Joškar-Olas Mari Eli Vabariigis Venemaal) on mari päritolu Eesti õpetaja ja filmilavastaja. Ta on lõpetanud 1994. aastal Marimaa Muusikakolledži näitlejana ja töötanud näitlejana Mari Noorsooteatris. 2000. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikooli kultuuriteaduskonna filmi ja video erialal dokumentaalfilmi režissöör-operaatorina. 2001. aastal täiendas end teatriajaloo alal Soomes Tampere Ülikooli humanitaarteaduskonna professori Panu Rajala juures. 2008. aastal lõpetas Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakooli magistriõppe professor Rein Marani juures filmirežissööri erialal. On õpetanud Eesti Kunstiakadeemias dokumentaalfilmi aluste kursust ja andnud Tallinna Ülikoolis mari keele algõppe kursust. On töötanud Tallinna Ülikoolis e-õppekeskuses videospetsialistina ja Saue Gümnaasiumis meediaõpetuse õpetajana. 1997. aastal osales ta Euroopa Liidu projektis „MUS-E“, mille raames tutvustas mari kultuuri ja õpetas mari folkloori Brüsselis, Milanos ja Budapestis. 2003. aastal asutas ta MTÜ Etnomeedia ja on selle juhataja. 2000 – Pärnu Rahvusvahelise Dokumentaal- ja Antropoloogiafilmide Festivali noore looja preemia 2008 – Eesti kodakondsus eriliste teenete eest „Seitsme järve vahel“ (1997) „Mari rahva pulmad“ (1998) „Püha mägi“ (2000) „Laulupidu Marimaal“ (2005) „Ohvriallikas“ (2009) „Sülem“ (2010) „Hiiepuu vägi“ (2011) „Südasuvi“ (2013) „Loomingurõõm“ (2014) „Lõikuspüha“ (2016) MA ELAN SIIN. Marilane Aleksei Aleksejev "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2017. Vaadatud 10. mail 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.riigiteataja.ee/akt/12770077 https://www.riigiteataja.ee/akt/12770077 Rein Sikk, Mari õpetaja keel läks sõlme Ehitajate teel, EPL, 27. oktoober 2012 Aleksei Aleksejev Eesti filmi andmebaasis Laul „Ma lendan“ Mees, keda president Meri kutsus külla, Harju Elu, 25. märts 2011 Koolis käisid kauged sugulased, Valgamaalane, 31. oktoober 2012
Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitseagentuur

Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitseagentuur (United States Environmental Protection Agency) on USA riiklik agentuur, mille eesmärk on kaitsta inimeste tervist ning keskkonda. Seda tehakse Kongressi poolt vastu võetud seaduste alusel. Agentuur loodi 1970. aastal. Muuhulgas vastutab EPA keskkonna vastu toime pandud kuritegude ennetamise ja avastamise eest, informeerib avalikkust keskkonda puudutavate seaduste jõustumisest ning paneb paika ja kontrollib õhu saaste ja vee reostuse ning ohtlike jäätmete ja ohtlike kemikaalide standardeid. Alates 2021. aastast on agentuuri juht Michael S. Regan "Our Mission and What We Do". Vaadatud 18.04.2011. Rosenbaum, W. A. "Still reforming after all these years: George W. Bush’s new era at the EPA". Environmental Policy: New directions for the Twenty-first century. Washington DC: CQ Press, 2003 http://www.epa.gov/
Kukerpuulised

Kukerpuulised (Berberidaceae) on kaheiduleheliste taimede sugukond tulikalaadsete seltsis. Selles sugukonnas on ligikaudu 570 liiki. Neist ligikaudu 450 liiki kuuluvad perekonda kukerpuu (Berberis). Achlys – liblikleht Berberis – kukerpuu Bongardia – bongardia Caulophyllum – kukerrohi Diphylleia – sirmleht Dysosma Epimedium – epimeedium Gymnospermium – nudiseemnik Jeffersonia – džefersoonia Leontice – lõvileht Mahonia – mahoonia Nandina – nandiina Podophyllum jalgleht Ranzania – kukerlill Vancouveria – kaptenilill
Ak Džol

Ak Džol (kirgiisi Ак Жол 'Valge Tee') oli Kõrgõzstani partei, mille algatas 2007. aasta parlamendivalimiste eel president Kurmanbek Bakijev. 2007. aasta oktoobris kinnitas partei Bakijevi esimeheks. Detsembris toimunud parlamendivalimistel sai partei 71 kohta 90-st. http://www.fergananews.com/news.php?id=7382
Trygve Bratteli

Trygve Martin Bratteli (11. jaanuar 1910 – 20. november 1984) oli Norra poliitik, Norra Töölispartei liige ning aastatel 1971–1972 ja 1973–1976 Norra peaminister. 1978. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
Hamrohhon Zarifi

Hamrohhon Zarifi (sündinud 1948; kuni 2007. aastani Zaripov) on Tadžikistani diplomaat ja poliitikategelane, välisminister aastatel 2006–2013. Aastatel 2002 kuni 2006 oli Zaripov Tadžikistani erakorraline ja täievoliline suursaadik Ameerika Ühendriikides. Aastatel 1995 kuni 2002 oli ta asevälisminister, riigi alaline esindaja OSCE jt rahvusvaheliste organisatsioonide juures Viinis ning erakorraline ja täievoliline suursaadik Austrias. Varem töötanud pedagoogilises instituudis, julgeolekuorganeis ja siseministeeriumis.
Mayra Sérbulo

Mayra Sérbulo Cortés (sündinud Jalapa del Marquézes Oaxacas Méxicos) on Mehhiko näitleja. Ta on mänginud ka Eesti telekanalitel näidatud filmides "Apocalyptos" ja "The Mexican". "Lo que Callamos las Mujeres" "La Heredera" "Vidas Robadas" "A Cada Quien Su Santo" "Cabeza de Vaca" (1991) "Wild Blue Moon" (1992) "Haciendo la lucha" (1993) "Novia que te vea" (1994) "Shadow of the Pepper Tree" (1995) "¿Que hora es?" (1996) "Un Embrujo" (1998) "The Mexican" (2001) "Y tu mamá también" (2001) "Cuento de hadas para dormir cocodrilos" (2002) "Mezcal" (2004) "Apocalypto" (2006) "La Zona" (2007) "Amar a Morir" (2009) "Espiral" (2009) "La noche que raptaron a Epifanía o Shakespeare lo siento mucho" "Ixok" Mayra Sérbulo Mayra Sérbulo in Decine 21. Mayra Serbulo Filmbugis
Lihamass

Lihamass ehk mehaaniliselt konditustatud liha (inglise keeles Mechanically Deboned Meat) on lihatoode, mis saadakse pärast käsitsi konditustamist järele jäänud kontide mehaanilisel töötlemisel. Mehaaniliste võtetega liha kontidelt eemaldamisel lihaskiu struktuur hävib või muutub nii, et see ei ole võrreldav tavalise lihaga. Lihamassi kasutatakse lihatoodete valmistamiseks, see võib aidata suurendada liha tootmisel saadavat majanduslikku kasu. Siiski on minevikus selle tootmismeetodiga seoses kerkinud esile potentsiaalsed ohud rahva tervisele, kaasa arvatud transmissiivse spongiforse entsefalopaatia (TSE) ehk hullulehmatõve risk. Mäletsejaliste kontide kasutamine toormaterjalina lihamassi tootmiseks on Euroopa Liidus keelatud alates 2001. aastast. TSE määruse läbivaatamise käigus 2006. aastal paluti komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatis mäletsejaliste ja muude liikide kontidest saadud lihamassi edasise vajaduse ja kasutamise kohta EL-is, sealhulgas tarbijatele suunatud teabepoliitika kohta. TSE määruse kohaselt on kõikides liikmesriikides keelatud veiste, lammaste ja kitsede kondiga liha või kontide kasutamine lihamassi valmistamiseks. Lisaks ei tohi veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud imporditud tooted sisaldada veiste, lammaste või kitsede kontidest mehaaniliselt eraldatud lihamassi ega olla saadud sellisest lihamassist. Teistelt liikidelt saadud lihamassi tootmine ja import on lubatud, kui järgitakse teatavaid hügieeni- ja märgistusnõudeid. KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE lihamassi edasise vajaduse ja kasutamise kohta Euroopa Liidus, sealhulgas tarbijatele suunatud teabepoliitika kohta
RSA Insurance Group

RSA Insurance Group plc (varasema nimega Royal & Sun Alliance) on Suurbritannia päritolu kahjukindlustuskontsern. Ettevõtte aktsiad on noteeritud Londoni börsil. Aktsia hinda jälgib börsi indeks FTSE 100. Eestis tegutseb RSA Eesti kaubamärgi all Taanis registreeritud RSA gruppi kuuluva kindlustusseltsi Codan Forsikring A/S-i Eesti filiaal.
Paasapäev

Paasapäiv ehk Issanda Muutmise püha on setude kirikupüha 19. augustil (vkj 6. augustil), mille ajal käiakse hommikul kirikus, kus pühitsetakse õunu, mida viiakse koos muude toitudega kalmistule. Mitmel pool on sel päeval peetud kirmast ja külastatud sugulasi. 20. sajandi alguses hakati peale õunte sööma paasapäeval ka muid puuvilju ning herneid. See on olnud veel värske mee proovimise päev. Obinitsas, Tailovas, Seretsovas ja muudes külades on see olnud oluline püha. Ka tänapäeval on näiteks Obinitsas paasapäev suur püha, kuhu sõidavad sugulased ja sõbrad üle Eesti kohale. Valmistatakse pühadetoidud ja käiakse 1952. aastal ehitatud Issanda Muutmise kirikus teenistusel, võetakse osa ristikäigust. Kalmistul kaetakse lähedaste haudadel lauad. Väga oluline on toidu pakkumine, jutlemine, kalmistul jalutamine ja sugulastega kohtumine. Õhtusel kirmasel esinevad aga ka mujalt tulnud laulikud. Lisaks sellele on 1990. aastatest alates kohalikus muuseumis avatud käsitöö- ja kunstinäitused ning õpikojad. Paasapäeval kaetakse kalmudele lauad Eesti Kirik, 22.08.2018 (vaadatud 22.04.2019) Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas