laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
OS X Mountain Lion

OS X Mountain Lion (varem Mac OS X) on operatsioonisüsteemi OS X üheksas väljalase Macintoshi arvutitele. OS X Mountain Lion (10.8) anti välja 25. juulil 2012 ja seda sai alla laadida Mac App Store'ist. Operatsioonisüsteem oli iOS-seadmetega paremini integreeritud kui selle järglane Mac OS X Lion. OS X Mountain Lioni järgmine versioon on OS X Mavericks. OS X Mountain Lion nõuab vähemalt 2 GB muutmälu ja 8 GB vaba ruumi kõvakettal ning vähemalt järgmisi Macintoshi arvuteid: iMac (Mid 2007 või uuem) MacBook (alumiiniumist Late 2008 või uuem) MacBook Pro (Mid 2007 või uuem) MacBook Air (Late 2008 või uuem) Mac Mini (Early 2009 või uuem) Mac Pro (Early 2008 või uuem) Xserve (Early 2009 või uuem) OS X Mountain Lion oli esimene operatsioonisüsteem, mis ei tööta vanematel Inteli Macintoshi 32-bitistelarvutitel, kuid kasutajad on leidnud viise, kuidas operatsioonisüsteem ka vanematel arvutitel tööle saada. Notification Center integreeriti operatsioonisüsteemi. Kõik teated operatsioonisüsteemilt ja ka rakendustelt on Notification Centeris. Samuti on kasutajal võimalik oma Facebooki ja Twitteri olekut muuta, ilma et peaks seda tegema veebibrauserist. Iga kasutaja saab ise valida, milliseid teateid tahab Notification Centerisse ja milliseid mitte. Alates OS X Mountain Lion-ist on märkmed eraldi rakendus (varem Maili rakenduses). Notes rakendus sünkroonib iOS-iga automaatselt kõik märkmed ja meeldetuletused. Messages on kiirsuhtlusrakendus, mis asendab nüüd iChati. Messages toetab ka Yahoo! Messengeri ja Google Talki. Game Center on integreeritud iOS-ist Mountain Lioni operatsioonisüsteemi. Kasutajad saavad mängida Macintoshi mitmikmänge omavahel Internetis, võrrelda punktisummasid ja suhelda. OS X Mountain Lionis on tehtud aku kasutamine efektiivsemaks (Late 2010 MacBook Air ja MacBook Prodel Retina ekraaniga). PowerNapiga laadib automaatselt tarkvarauuendused arvutisse. Lisatud on Gatekeeper, mis täiendab arvuti turvalisust. (Lisatud ka Mac OS X Lionisse tarkvarauuendustega). Muudeti ja töötati ümber mitmeid rakendusi: Calendar (varem iCal), Contacts (varem Address Book) jne. MobileMe asemel on nüüd iCloud. RSS on eemaldatud Mail ja Safari rakendustest. X11 on eemaldatud. Aku on ei näita enam automaatselt. Aku aega saab nüüd vaadata eraldi menüüst. Tarkvara uuendatakse nüüd Mac App Store'i kaudu. Mountain Lion arrives in Mac App Store. Artikkel veebilehel Macworld.com, 25. juuli 2012 OS X: About Gatekeeper. Artikkel Apple.com-i klienditoelehel, 23. märts 2016 The end is near for OS X Mountain Lion support. Artikkel veebilehel Computerworld.com, täiendatud 21. juulil 2015 OS X Mountain Lioni ametlik veebileht (eesti keeles)
Ivo Kuusk

Ivo Kuusk (aastani 1962 Ivo Jekimov; 8. august 1937 – 13. november 2023) oli eesti ooperilaulja (tenor), lavastaja ja muusikapedagoog. Ta oli pärit Tartumaalt Kongutast. 1962. aastal lõpetas Kuusk Tartu Muusikakooli klassikalise laulu erialal. Seal oli tema peamiseks erialaõpetajaks Rudolf Jõks. 1967. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi, kus tema erialaõpetaja oli algul Aleksander Arder, hiljem Viktor Gurjev. Jätkas õpinguid Moskvas Gnessinite-nimelises Muusikaakadeemias. 1962. aastal oli Kuusk akadeemilise meeskoori solist. Aastatel 1963 (novembris)–1967 ja 1978–2006 töötas ta solistina Estonia teatris. Pärast konservatooriumi lõpetamist töötas Vanemuises. Ivo Kuuse säravasse rollinimistusse kuulub üle 60 osatäitmise, sealhulgas Tamino (Mozarti «Võluflööt»), Pinkerton (Puccini «Madama Butterfly»), Lenski (Tšaikovski «Jevgeni Onegin»), Alfredo (Verdi «Traviata»), Faust (Gounod’ «Faust»), Cavaradossi (Puccini «Tosca»), Don José (Bizet’ «Carmen»), Edgardo (Donizetti «Lucia di Lammermoor»), Nemorino (Donizetti «Armujook»), Tom Rakewell (Stravinski «Elupõletaja tähelend»), Vaudemont (Tšaikovski «Jolanthe»), Erik (Wagneri «Lendav Hollandlane»), Jonas Kempe (Tubina «Reigi õpetaja»), Rodolfo (Puccini «Boheem»), Don Carlo (Verdi «Don Carlo»), Othello (Verdi «Othello»). Kuusk on töötanud muusikapedagoogina Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis ja Eesti Muusikaakadeemias. Tema õpilaste hulka kuuluvad Ain Anger, Lauri Vasar, Sirje Puura ja Väino Puura, Riina Airenne, Uku Joller, Vello Jürna, Aare Saal, Aile Asszonyi, Iris Oja, Olari Viikholm jpt. Kuusk on proovinud kätt ka lavastajana, tuues välja Cimarosa „Salaabielu“ (1976), Tšaikovski „Jolanthe“ (1978) ja Verdi „Rigoletto“ (1991) Vanemuises ning Mozarti „Così fan tutte“ (1980) ja Pergolesi „Teenijanna-käskijanna“ (1981) Estonias. 1973 Eesti NSV teeneline kunstnik 1981 Georg Otsa nimeline auhind 1983 Eesti NSV rahvakunstnik 1992 Eesti Teatriliidu muusikaauhind 1998 Eesti Teatriliidu muusikaauhind 2000 Harjumaa teatripreemia 2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk Eesti Entsüklopeedia 14, lk. 202–203. Tallinn 2000. ISBN 9985-70-064-3 Kaljola Kirt. Tartu rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1988, lk 229 Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool. Klassikalise laulu eriala. "Tartu Muusikakooli lõpetajad 1962". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2018. Vaadatud 13. septembril 2016. "Rahvakunstnikud: 50 | Ivo Kuusk". ERR. 8. august 1987. Vaadatud 13. novembril 2023. Estonia legendid. Paula Padrik, Ivo Kuusk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Ivo Kuusk (arst)

Ivo Kuusk (sündinud 21. oktoobril 1938 Pärnus) on eesti arst (gastroenteroloog) ja arstiteadlane. 1957. aastal lõpetas ta Pärnu 2. Keskkooli. 1965. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 1981. aastal kaitses meditsiiniteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Селективная малабсорбция лактозы среди эстонцев" (Laktoosi selektiivne malabsorptsioon eestlastel). Aastatel 1965–1970 töötas Pärnu Haiglas üldterapeudina, hiljem Pärnu polikliiniku gastroenteroloogina. 2000. aastatel tegutsenud eraarstina. Aastatel 1996–1999 oli ta Pärnu linnavolikogu liige. Ta on Eesti Keskerakonna liige. 1995 Eesti Vabariigi teaduspreemia arstiteaduse valdkonnas (kollektiivi liikmena) Eesti rahvusarhiiv. Ivo Kuusk, arst Кууск, Иво. Селективная малабсорбция лактозы среди эстонцев: автореферат кандидата медицинских наук. Тарту: Тартуский государственный университет, 1981 Vabariigi Valimiskomisjon. Valimiste arhiiv. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimised
Mac OS X Tiger

Mac OS X Tiger on viies Mac OS X väljalase Macintosh arvutitele. Mac OS X Tiger tuli välja 29. aprill 2005 ning see oli Mac OS X Panther-i järeltulija. Mac OS X Tiger-i järeltulija on Mac OS X Leopard. Suurimateks muutusteks operatsioonisüsteemis oli 64-bitine arvutiarhitektuur ning Spotlight ja Dashboard. Operatsioonisüsteem keskendus kiirele graafika töötlemisele ja otsingule. Sellega Microsoft tol ajal hakkama ei saanud, kuigi nad olid aastaid juba üritanud. Mac OS X Tiger sai viimased turvauuendused aastal 2010 ning see on kõige pikemalt toetatud Mac OS X väljalase ning see on ka viimane Mac OS X väljalase, mis toetab Mac OS 9 rakendusi. Tänapäeval kasutavad operatsioonisüsteemi veel paljud PowerPC kasutajad. Mac OS X Tiger oli muuhulgas ka esimene Mac OS X operatsioonisüsteem, mis toetas Inteli protsessoreid. Mac OS X Tiger töötab kõikidel Inteli protsessoritel alates versioonist 10.4.4. Miinimumnõuded PowerPC arhitektuurile on: PowerPC G3,G4,G5 protsessor, mille kiirus on vähemalt 300 megahertsi. FireWire tugi. 256 MB RAM muutmälu. Vähemalt 3GB vaba ruumi kõvakettal. DVD ROM (CD versiooni müük lõpetati 20. märtsil 2007) Spotlight – Apple Inc. otsingusüsteem Macintosh arvutitele. iChat – toetab nüüdsest videokõnesid. Safari – toetab nüüdsest RSSi. Mail – toetab nüüdsest Spotlight-i otsingumootorit. Dashboard – vidinate lisamine operatsioonisüsteemi. Automator – saab kirjutada skripte operatsioonisüsteemile. QuickTime 7 Xcode 2 Dictionary – sisseehitatud entsüklopeedia operatsioonisüsteemi. Grapher – 2D ja 3D graafikute disainimine. Mac OS X Tiger-is oli üle 150 muudatuse ja uue võimaluse. 14.september.2016 Mac OS X Tigeri tutvustus WWDCl 2004, youtube.com
Club Nacional de Football

Club Nacional de Football, lihtsamalt Nacional, on 1899. aastal asutatud Uruguay jalgpalliklubi, mis tegutseb Montevideos. Klubi mängib Uruguay kõrgliigas Primera División. Nacional on Peñaroli kõrval riigi üks kahest edukamast klubist ning nende kahe klubi omavahelisi kohtumisi tuntakse nimega Uruguayan Clásico. Klubi eelkäijad olid Uruguay Athletic Club ja Montevideo Football Club. Nacional hakkas Uruguay meistrivõistlustel osalema 1901. aastast ning tuli esimest korda Uruguay meistriks hooajal 1902. Klubi on tulnud Uruguay meistriks kokku 49 korral. Samuti on oldud edukad Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlustel Copa Libertadores, mis on võidetud kolmel korral. Klubi kodustaadion on Estadio Gran Parque Central. Klubi tunnusvärvid, punane, valge ja sinine, on pärit Uruguay rahvuskangelaselt José Gervasio Artigaselt. Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. Héctor Scarone (1917–1926, 1927–1931, 1934–1939) Hugo de León (1977–1980, 1988–1989, 1992–1993) Álvaro Recoba (1996–1997, 2011–2015) Sebastián Abreu (2001, 2004–2005, 2013–2015) Luis Alberto Suárez (2005–2006, 2021) Diego Godín (2006–2007) Fernando Muslera (2006–2007) Bruno Fornaroli (2006–2008, 2011) Sebastián Coates (2009–2011, 2014) Matías Vecino (2011–2013) Gastón Pereiro (2013–2015, 2023) Matías Viña (2017–2020) Sergio Rochet (2019–2023) José Luis Rodríguez (2022) Campeonato Uruguayo (49) 1902, 1903, 1912, 1915, 1916, 1917, 1919, 1920, 1922, 1923, 1924, 1933, 1934, 1939, 1940, 1941, 1942, 1943, 1946, 1947, 1950, 1952, 1955, 1956, 1957, 1963, 1966, 1969, 1970, 1971, 1972, 1977, 1980, 1983, 1992, 1998, 2000, 2001, 2002, 2005, 2005/06, 2008/09, 2010/11, 2011/12, 2014/15, 2016, 2019, 2020, 2022 Supercopa Uruguaya (2) 2019, 2021 Libertadorese karikas (3) 1971, 1980, 1988. Intercontinental Cup (3) 1971, 1980, 1988. Copa Interamericana (2) 1972, 1989 Recopa Sudamericana (1) 1989 Koduleht
Mustajõe (Vaivara)

Mustajõe on endine asum ja praegune paikkond Narvast edelas Auvere küla territooriumil, kus asuvad Eesti soojuselektrijaam ja Narva põlevkivikarjäär. Mustajõe vald Mustajõe murrak (üks Vaivara murrakutest) Mustajõe mõis Mustajõe piirivalvekordon Mustajõgi
Tuleviku

Tuleviku oli küla Virumaal Vaivara kihelkonnas praeguse Soldina küla alal.
Mudajõe

Mudajõe oli küla Virumaal Vaivara kihelkonnas praeguse Soldina küla alal.
Sundja

Sundja oli küla Virumaal Vaivara kihelkonnas praeguse Narva-Jõesuu linna Soldina küla alal. 1977 liideti Soldinaga. Sundja nimi tuleneb sõnast sundija 'kirikuteener; kubjas, kilter, mõisakäskija'. Marja Kallasmaa: artikkel "Sundja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 625.
Vallikraavi tänav (Rakvere)

Vallikraavi tänav on tänav Rakveres. See saab alguse Kreutzwaldi tänavalt, suundub lõuna poole ja kulgeb Rakvere Vallimäe lääneküljel, ristudes Linnuse, Sügise, Bastioni, Suve, Valli, Kraavi, Veere ja Varsakopli tänavaga, kuni ristub Annemäe teega, millest teisel pool jätkub Õie tänavana.[viide?] Tänava pikkus on umbes 850 meetrit ning sellele jääb kaks bussipeatust: Tarva ja Vallimäe.
Poks 1920. aasta suveolümpiamängudel

7. suveolümpiamängude võistlused poksis peeti 21.–24. augustini Belgias Antwerpenis. Võistluspaik oli Antwerpeni loomaaia avalike ürituste üks halle. Esimest korda võisteldi kaheksas kaalukategoorias. Ühest riigist või võistkonnast võis olla kuni 16 võistlejat, seega kuni kaks võistlejat ühe kaalukategooria kohta. Kokku osales 12 riigist 116 võistlejat. Vanim võistleja oli Frederick Grace (Suurbritannia; sündinud 29. veebruar 1884) ja noorim oli Cornelis van Dijk (Holland; sündinud 8. jaanuar 1904). Eesti ei saatnud veel olümpiamängude poksivõistlusele osalejaid. Kokku sai medaleid 8 riigi võistlejad. Kokku said olümpiasüsteemi punkte 10 riigi võistlejad. 16 võistlejat 9 riigist 12 võistlejat 7 riigist 17 võistlejat 10 riigist 16 võistlejat 10 riigist 18 võistlejat 10 riigist 17 võistlejat 9 riigist 11 võistlejat 6 riigist 9 võistlejat 8 riigist Poks 1920. aasta suveolümpiamängudel lehel Sports-Reference. Inglise keeles Poks 1920. aasta suveolümpiamängudel lehel Amateur Boxing Results. Inglise keeles
Anders Petersen

Anders Otto Petersen (16. detsember 1902 Kopenhaagen – 28. aprill 1966 Kopenhaagen) oli Taani poksija. Petersen oli kokku neljakordne Taani meister: kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) aastatel 1917 ja 1919–1920 ning sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1921. aastal. Esimest korda Taani meistriks tulles oli ta alles 14-aastane ning sai seetõttu hüüdnime "imelaps" (taani keeles Vidunderbarnet). Petersen sai kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) hõbemedali 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Frank DiGennarale (USA). Petersen poksis septembrist 1921 kuni septembrini 1935 elukutselisena ning pidas kokku 55 kohtumist, millest võitis 27 (neist 5 nokaudiga), kaotas 19 (neist 9 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 9 kohtumist. Taani meistrivõistlused poksis 1915–2000. Tulemused inglise keeles 7. suveolümpiamängude poksivõistlus. Antwerpen 1920. Tulemused inglise keeles Anders Petersen veebisaidil Olympedia (inglise) Anders Petersen (Pedersen) lehel BoxRec. Inglise keeles
Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat

"Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat" on Janno Jürgensi 2016. aastal valminud lühifilm. Filmitud on see Haapsalus, Linnamäel ja Parila koolimajas. Poeg ei ole oma isaga kaheksa aastat suhelnud, tütar ootab kannatamatult isa surma ja lapselaps tahab vihmaussi purki panna. Vana mees aga paneb visalt vastu ja istutab uusi lilli, teadmata, kas tema silmad nende õitsemist näevad. Režissöör: Janno Jürgens Stsenaarium: Anti Naulainen ja Janno Jürgens. Operaator: Mart Raun. Kunstnik: Eugen Tamberg. Muusika: Liisa Hirsch. Helirežissöör: Indrek Soe. Monteerija: Martin Männik. Produtsent: Kristjan Pütsep. Evald Aavik – Aleksander Tiina Tauraite – Marju Oliver Linnas – Karl Timur Ilikajev – Kryzsiek Rain Simmul – Martin Taavi Tõnisson – Raimond Janno Jürgens esitleb kodulinnas oma uut filmi. Lääne Elu nr. 105 (3901) Tasakaal toob lunastuse, SIRP, 9. september 2016 Pärandi jagamise kurbmäng, Postimees, 8. september 2016 Uus Eesti film: väheste sõnadega mõtlemapanev suhtedraama, Maaleht, 8. september 2016 FOTOGALERII: Haapsalus sündinud režissöör Janno Jürgens filmis kodulinnas tõsise suhtedraama, Läänlane, 8. september 2016 Lühifilmi vormis mõtisklus elu väärtustest, Eesti Päevaleht, 9. september 2016 Filmivestlus Janno Jürgensiga: võib-olla ma olen igav inimene, et mind sellised teemad puudutavad, ERR, 6. september 2016 TeatriKinos linastub eesti pärandidraama, Saarte Hääl, 17. september 2016 "Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat" filmiandmebaasis IMDB "Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat" Eesti Filmi Andmebaasis Ruben, A. (2016). Lugu 2019. aastal surnud inimesest [filmist "Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat“]. Teater. Muusika. Kino, nr 11, lk 75-79, ill. Selgusid Eesti «Oscarite» nominendid, Postimees, 27. veebruar 2017 Selgusid Eesti filmi- ja teleauhinnad 2017 nominendid, ERR, 27. veebruar 2017 Estonia Launches National Film and TV Awards, Film New Europe, 03. märts 2017
Ameerika suvi

"Ameerika suvi" on 2016. aastal valminud Eesti road movie. 2016. aastal käis Eesti kinodes filmi vaatamas 9773 inimest. “Ameerika suvi” on road movie sugemetega komöödia elust enesest, mis põhineb Eesti üliõpilaste tõestisündinud lugudel Ameerika Ühendriikides ukselt uksele raamatuid müües. Karismaatiline müügikunn Norris, hädavaresest motivatsiooniraamatute fänn Alan, seiklushimuline Läti tüdruk Anna ja kõige suhtes skeptiline Eesti poiss Martin leiavad end 8000 kilomeetri kaugusel kodust, Ameerika Ühendriikide kõrbelinnas, ukselt uksele raamatuid müümas. Neile lubati elu seiklust ja võimalust teenida palju raha – kuid kas kõik ikka on nii, nagu paistab? “Ameerika suvi” on Eesti esimene täispikk Ameerika Ühendriikides filmitud mängufilm, mis on tehtud guerilla-meetodil: väike entusiastlik meeskond, 18-tunnised võttepäevad, käepärased rekvisiidid ja filmimine tavaliste inimestega nende igapäevakeskkonnas USA California ja Nevada osariigi kõrbelinnades.[viide?] Einar Kuusk – Martin Helena Pruuli – Anna Kristo Viiding – Norris Jarmo Murumaa – Alan http://filmi.ee/wordpress/wp-content/uploads/2017/06/Kinolevi-2016.pdf Ameerika suvi andmekogus IMDb (inglise) Ameerika suvi jõudis Eesti kinodesse Forum Cinemase lehel Kinoveebi arvustus
The Most Beautiful Day

"The Most Beautiful Day" on 2015. aastal valminud Eesti postapokalüptiline ulmefilm "The Most Beautiful Day" (eesti keeles "Kõige ilusam päev") on Eesti esimene postapokalüptiline ulmefilm, mis räägib rändur Shermanist, kes jääb maa-alusesse punkrisse lõksu. Filmi lavastas ja stsenaariumi kirjutas Einar Kuusk, kes on ise ka peaosas. Einar Kuusk – Sherman The Most Beautiful Day andmekogus IMDb (inglise) Postimehe artikkel Elu24 artikkel HÖFFi artikkel
Distants (film)

"Distants" on režissöör Janno Jürgensi 2012. aastal valminud lühifilm, mis valiti A-klassi kuuluva Locarno filmifestivali lühifilmide võistlusprogrammi. Filmi stsenaristid on Janno Jürgens ja Anti Naulainen, peaosades Indrek Ojari ja Väino Laes. Ootamatult merele laskunud udus hulbib sihitult üksik paat. Mootor ei tööta ja nähtavus on sama halb kui paadis istuva isa ja poja suhted. Mehi halvav hirm jätab nad maailmaruumi kõiksusse üksi, vastamisi tundmatu ohuga. Kas nad pääsevad udust välja ja saavad oma suhetes puhtalt lehelt alustada? Või on juba lootusetult hilja ... "Distants" filmiandmebaasis IMDB "Distants" Eesti Filmi Andmebaasis Meelepete udusel merel. Sirp, 6. juuni 2013 Uhke lühifilm Teater Muusika Kino, juuni-juuli 2013 Eesti lühimängufilm “Distants” valiti mainekale Locarno filmifestivalile Sirp, 23. juuli 2012 "Distants" võitis Biškeki lühifilmifestivali Grand Prix' ERR, 20. detsember 2012 Janno Jürgensi "Distants" võitis Viini filmifestivalil auhinna ERR, 23. september 2013 Janno Jürgensi lühifilm "Distants" võitis Hispaanias auhinna ERR, 19. juuni 2013 “Distants” võitis Hispaanias festivalil Sirp, 27. november 2013
Kožuhhiv

Kožuhhiv (ukraina keeles Кожухів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 1243. Pindala on 0,354 km².
Širvėna vald

Širvėna vald (leedu keeles Širvėnos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Biržai rajooni territooriumil. Valla pindala on 258 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4116 inimest. Valla keskus on Biržai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Rotušės g. 25, samal aadressil kui Biržai linnavalitsus, vallavanem on Neringa Šijanienė. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid. [1]. Biržų rajono savivaldybė, vaadatud 12.09.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 12.09.2016.
Mac OS X Public Beta

Mac OS X Public Beta on Mac OS X tootepere esimene beetaversiooni väljalase, mis ilmus 13. septembril 2000. Mac OS X Public Beta oli mõeldud tarkvaraarendajatele eelkõige programmide ümberkirjutamiseks. Operatsioonisüsteemis olid sellised uued rakendused nagu TextEdit, Address Book, Sherlock, Dock ja Mail ning uus välimus, mida Apple kasutab tänapäevalgi. Mac OS X Public Beta järglane on Mac OS X Cheetah.
Jean Gachet

Jean Gachet (2. juuni 1894 Saint-Étienne – 4. veebruar 1968 Saint-Étienne) oli Prantsusmaa poksija. Gachet oli kokku kahekordne Prantsusmaa meister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) aastatel 1919–1920. Ta võitis 1920. aasta Prantsusmaa meistrivõistluste finaalis Paul Fritschi. Gachet sai sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) hõbemedali 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis oma vanale rivaalile, nüüdsele kuldmedali- ja olümpiavõitjale Paul Fritschile (Prantsusmaa). Nüüd oli Fritch saanud kaotuse eest Prantsusmaa meistrivõistluste finaalis revanši. Gachet poksis aprillist 1921 kuni novembrini 1923 elukutselisena ning pidas kokku 9 kohtumist, millest võitis 2 (neist 1 nokaudiga) ja kaotas 7 (neist 2 nokaudiga) kohtumist. Gachet tegutses hiljem poksitreenerina ja -kohtunikuna, pidas endanimelist poksisaali ning tegeles äriga. 7. suveolümpiamängude poksivõistlus. Antwerpen 1920. Tulemused inglise keeles Jean Gachet veebisaidil Olympedia (inglise) Jean Gachet lehel BoxRec. Inglise keeles
Eesti Maaülikooli Keskkonnakaitse Üliõpilaste Selts

Eesti Maaülikooli Keskkonnakaitse Üliõpilaste Selts (EMÜ KÜS) on mittetulundusühing. KÜS asutati 2001. aastal maastikukaitse ja maastikuhoolduse eriala üliõpilaste ühendamiseks. Alates 2005. aastast võivad seltsiga liituda kõik Eesti Maaülikoolis õppivad keskkonnast ja ühistegevusest huvitatud üliõpilased. EMÜ KÜS koduleht
Perseus (tähtkuju)

Perseus (ladina Perseus, lühend Per) on põhjataeva tähtkuju, mis jääb suures osas Linnuteele ja on nime saanud vanakreeka mütoloogilise kangelase Perseuse järgi. Perseus oli Zeusi ja Danae poeg, kes tappis Medusa ning päästis Andromeda merekoletise Ketose käest. Perseus on üks 48 Ptolemaiose loetletud tähtkujust. See katab tähistaevast 615 ruutkraadi ja on pindalalt 24. tähtkuju. Eestis on see vaadeldav aasta läbi. Heledaim täht on α Persei ehk Mirfak, mille näiv suurus on 1,79. β Persei ehk Algol on tuntud oma muutliku heleduse poolest, mis muutub 3,5 ja 2,3 tähesuuruse vahel 2,867 päevase intervalliga. NGC 869 ja 884 (h ja χ Persei) moodustavad palja silmaga nähtava kaksiktäheparve. Eestis tunti seda Kadri Sõela nime all. Eesti rahvapärimuse järgi olid Perseuse tähtkujus Küünlapäevatähed, mis moodustasid Ridamuse ühe haru. "Perseus Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Tähtkujud". Astronoomia.ee. Vaadatud 6. juuli 2018. "Interesting Facts About The Constellation Perseus". Astronomy Trek. Vaadatud 6. juuli 2018. "Perseus". Tartu Observatooriumi Virtuaalne Muuseum. Vaadatud 17. juuli 2019.
Vabalninkase vald

Vabalninkase vald (leedu keeles Vabalninko seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Biržai rajooni territooriumil. Valla pindala on 211 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2902 inimest. Valla keskus on Vabalninkase linn (2011. aastal oli seal 1057 elanikku). Vallamaja asub aadressil Balio Sruogos g. 11A, vallavanem on Lilija Vaitiekūnienė. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid. [1]. Biržų rajono savivaldybė, vaadatud 12.09.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 12.09.2016.
Dariusz Rosati

Dariusz Kajetan Rosati (sünninimi Gaetano Dario Rosati; sündinud 8. augustil 1946 Radomis) on Poola majandusteadlane ja poliitik. Ta oli aastatel 1995–1997 Poola välisminister. Aastatel 2004–2009 oli ta Euroopa Parlamendi liige.