laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Freesimine

Freesimine on materjalide lõiketöötlemine pöörleva lõikeriistaga, mida nimetatakse freesiks. Frees võidakse paigaldada nii freespinki kui ka käsifreesmasinasse (näiteks ülafreesi). Mittelahtivõetavad tervikfreesid valmistatakse ühest tükist ning need on üldjuhul profiilsete lõiketeradega. Lahtivõetavate freeside (koostusfreeside) korpuse moodustab noavõll (freespea), mille külge kinnitatakse lõikurid. Freesimine on suure tootlikkusega ja eriti levinud töötlusviis nii metallide kui ka puidu puhul. Freesimise abil antakse toorikule soovitud mõõtmed, väliskuju ja pinnakvaliteet. Freesida võib muuhulgas sooni ja profiilseid pindu. On ka freesid pöördkehade töötlemiseks, metallide mahalõikamiseks, keermetamiseks, hammasrataste töötlemiseks jne. Koonusfreesimine
Batken

Batken on linn Kõrgõzstanis, Batkeni oblasti keskus.
Kara-Köl

Karaköl on linn Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis.
Kerben

Kerben võib tähendada mitut asja. Kerben on linn Kõrgõzstanis. Kerben on asula Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal. Kerbeni vald Mayen-Koblenzi kreisis
Baasalus

Baasalus on spetsiaalne töölaud, kuhu saab kinnitada rakise. Baasaluse pealispinnal on T-kujulised sooned ja avad rakiste kinnitamiseks. Kinnitusmehhanismina kasutatakse tavaliselt baasaluse sisemuses asuvaid pneumo- või hüdrosilindreid.
Kök-Džanggak

Kök-Džanggak on linn Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis. 2017-жылдагы Кыргыз Республикасынын облустарынын, райондорунун, шаарларынын, шаар тибиндеги кыштактарынын калкынын саны, Численность населения Кыргызской Республики на 1 января 2017 года
Treipink

Treipink on treimisel kasutatav tööpink. Treimisel antakse töödeldavale toorikule pöörlev liikumine ning ettenihe lõikeriistale (vastupidi freesimisele, kus pöörleb lõikeriist ja ettenihe antakse toorikule). Viimastel aastatel levivad üha rohkem CNC- ja APJ-treipingid, mida on eriti otstarbekas kasutada sari- ja masstootmisel. Metallilõiketreipink peab olema küllalt võimas, jäik (värisemiskindel), võimaldama suuri lõikekiirusi, pidama kaua vastu, töötamisel ohutu ja lühikese masinaaja ja abiajaga. Treipingi käigukast sai 19. sajandil eeskujuks autode käigukasti loomisel. Treipingi käigukastiga saab muuta pöörlemise kiirust ja suunda. Treipink on iidne tööriist, mis oli juba kasutusel Kreekas 13. ja 14. sajandil eKr. Kreekas Mycaneanis on leitud tõendusmaterjali treipingi olemasolust. Esipukk on paigaldatud masina korpusele. Pöörlev liikumine antakse juhikutel asuvalt elektrimootorilt käigukastile edasi kiilrihmadele ja rihmratta abil. Ettenihkekast on kinnitatud masina korpuse küljele, esipuki alla. See sisaldab kõiki mehhanisme, mis on vajalikud ettenihke või keerme sammude reguleerimiseks. Ettenihke või keerme sammude reguleerimine toimub vastavate trumlite abil, mis asuvad ettenihkekasti esiküljel. Supordigrupp Supordigrupp fikseerib ja käitab lõikamist. See koosneb viiest põhiosast: supordikast, supordiplaat, alumine liugur, risttugi ja ülemine liugur. Supordikast Supordikast on kinnitatud supordiplaadile. See sisaldab mehhanisme supordi piki- ja ristisuunaliseks ettenihkeks ning keermestamisel käigukruvi mutri käitamiseks, samuti supordi käsiettenihke mehhanismi. Supordiplaat Supordiplaat asub korpuse juhikutel. Kõik ülejäänud supordikasti osad on kinnitatud supordiplaadi külge. Alumine liugur liigub põikisuunaliselt supordiplaadi juhikutel. Lühikeste koonuste käsitreimiseks saab risttuge pöörata 90º alumise liuguri suunas mõlemas suunas ja fikseerida sobivate poltide ja mutritega soovitud asendisse. Ülemist liugurit, millele on kinnitatud nelja asendiga terahoidik, saab nihutada ainult käsitsi risttoe suunas. Seega võib saavutada lõiketera pikisuunalise, ristisuunalise ja kombineeritud ettenihke. Keermeindikaator See seade on kinnitatud supordikastile (käigukruvist vabastatud) keerme sammu jälgimiseks. Tagapukk Tagapukk on kinnitatud korpuse juhikutele. See on mõeldud töödeldava detaili kinnitamiseks tsentritevahelisel treimisel ning puurimiseks lõiketera manuaalse ettenihkega. Tugirauad Fikseeritud tugiraud on kinnitatud korpuse juhikutele ja liikuv tugiraud supordiplaadi külge. Kõik treipinkidest (inglise keeles) https://www.tooriistamarket.ee/sites/default/files/user_manual/XWS004.pdf
Nookat

Nookat (Ноокат, varem Эски-Ноокат Eski-Nookat) on linn Kõrgõzstanis Oši oblastis, Nookati rajooni halduskeskus. Asub 46 km kaugusel Ošist ja 1802 m kõrgusel merepinnast. Eskinookat on asutatud 1823. aastal ja sai linnaõigused 2003. aastal. 87,5% elanikest on usbekid, 9,7% kirgiisid.
Šopokov

Šopokov on linn Kõrgõzstanis Tšüj oblastis.
Turusild

Turusild on Tartu esimene ja 2008. aasta seisuga ainuke vantsild. Silla projekteerisid OÜ Tartu Arhitektuuribüroo ja K-Most, ehitas K-Most. Sild valmis aastal 2003. Turusild ühendab Tartu väliturgu Annelinnaga ning on ette nähtud ainult jalakäijatele, eraldatud lõigul saab sõita jalgratta ja väikese mopeediga. Silla pikkus on 251,5 meetrit ja rippuvat osa kannavad 7 paari vante. Sildeava kõrgus Emajõe veepinnast on 7,5 meetrit. Silla kandeposti otsas on hansakoget kujutav tuulelipp, mis kannab nime Lennuk. Tuulelipu autor on sepp Ivar Feldmann. Sild pälvis 2003. aastal Tartu linna kodanikelt aasta teo nimetuse.
Tikkpolt

Tikkpolt on polt, millel puudub poldipea. Tikkpoldi mõlemad otsad on keermestatud. Keermestatud osade vahel asub sile keermestamata osa. Valmistatakse kahte liiki tikkpolte: keermestamata osa läbimõõt on võrdne keerme nimiläbimõõduga. keermestamata osa läbimõõt on keerme nimiläbimõõdust väiksem.
Ridamus (ühendus)

Ridamus on Eestis tegutsev astronoomiahuviliste ühendus Ridamuse koduleht
Schönwölkau

Schönwölkau on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Põhja-Saksi kreisis. Valda kuuluvad Badrina, Brinnis, Hohenroda, Lindenhayn, Boyda ja Wölkau. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht (saksa keeles)
Wiedemari vald

Wiedemar on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Põhja-Saksi kreisis. Valda kuuluvad Wiedemar, Kölsa, Klitschmar, Peterwitz, Wiesenena, Rabutz, Werlitzsch. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht (saksa keeles)
Tigutorn

Tigutorn on 23-korruseline kõrghoone Tartus Emajõe paremkaldal. Seda ehitati 2006. aasta märtsist 2008. aasta märtsini. Juuli keskel 2007 jõudis Tigutorni ehitamine nii kaugele, et hoone tippu paigaldati pärg, tähistamaks täiskõrguse 89,92 m saavutamist. Detailplaneeringuga lubatud kõrgus oli 70 m. Tigutorn on oma 23 korrusega Tartu kõrgeim eluhoone. Hoone arhitektid on Vilen Künnapu ja Ain Padrik (Arhitektuuribüroo Künnapu & Padrik OÜ). Hoone tellija oli AS Linnaehitus ja projekteerija AS Tari. Betoonitöid tegi AS Kontek INT. Seoses hoone rajamisega hakati arutlema, kuivõrd sobiksid Tartusse kõrghooned, mis võistlevad kõrguselt Jaani kirikuga. Arvamusi diskussioonist: "Kõrghooned Tartus peaksid olema tehtud erakordselt delikaatselt ja heade projektidega." "Plasku on tavaline ja Tigutorn ei tundu tartulik." "Mõni maamärk Tartusse sobiks, aga sobiva kõrguse määramisel tuleks lähtuda linna mastaabist." Tigutornis on toimunud päästjate trepijooksuvõistlus "Kõrghoone kuningas". "Tigutorni kõrgus tekitab eri tõlgendusi". Eesti Arhitektide Liit 08.09.2006; [1] "Tartu linnasüda kibeleb pilvedesse". Tartu Postimees 18.06.2007; veebivariant [vaadatud 07.03.2016] Tigutorni koduleht "Ülisuur hinnalangus müüs Tigutornis üksikud korterid" Soov, 22. mai 2009
Zschepplini vald

Zschepplin on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Põhja-Saksi kreisis. Valda kuuluvad Zschepplin, Hohenprießnitz, Glaucha ehk Niederglaucha, Oberglaucha, Noitzsch, Krippehna, Naundorf, Rödgen, Steubeln, Göritz. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht (saksa keeles)
Zwochau vald

Zwochau oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Nordsachseni kreisis. 2013. aastal liideti ta Wiedemari vallaga. Valda kuulusid Zwochau, Grebehna.
Preislased

Preislased on väljasurnud rahvas, kes elas Läänemere kagurannal Preisimaal. Nad rääkisid balti keelte hulka kuuluvat preisi keelt. 10. sajandil alanud sõdades vallutati paganlik Pommeri. 11. sajandi alguses liideti see piirkond Poola kuningriigiga ning allutati kiriklikult roomakatoliku kiriku Gniezno peapiiskopkonnale. 12. sajandil toimunud vendi ristisõja tulemusel allutati ja ristiusustati Visla ääres ja sellest ida pool elanud lääneslaavlased – vendid. 13. sajandi alguses toimus sama Liivi ristisõja ja Eestimaa vallutamise tulemusel tänapäeva Läti ja Eesti alal. Alistatud territooriumide vahele jäid paganlikeks territooriumideks Preisimaa Kulmimaa, Pomesaania, Pogesaania, Warmia, Natangia, Sambija, Nardovia ehk Jatvingia, Skalvia, Sudovia ja Galindia – balti hõimudega asustatud alad. Preisi hõimude ja kristluse vastu võtnud Poola kuningriigi vahel, mis hakkas 12. sajandil lagunema sisemiste lahkhelide tõttu, toimusid vastastikused rüüsteretked, mis laastasid Preisimaa piirialasid, eriti Masoovia hertsogkonda ja Płocki piiskopkonda. Masoovia hertsog Konrad kutsus preislaste rüüsteretkede tõkestamiseks 1225. aastal appi Saksa ordu kõrgmeistri Hermann von Salza, lubades tasuks preislaste alistamise eest ordule Kulmimaa (saksa keeles Kulmland).  Pikemalt artiklis Preisi ristisõda Preislased saksastusid 17. sajandiks. balti keeled Põhjala ristisõjad vendi ristisõda
Mullikamber

Mullikamber ehk mullkamber on seade kiirete laetud osakeste registreerimiseks. Mullikambri leiutas 1952 USA füüsik Donald Glaser, kes pälvis selle eest 1960 Nobeli füüsikasuhinna. Mullikambrit täiustas USA füüsik Luis Alvarez, kes hakkas ülekuumendatud vedelikuna kasutama vedelat vesinikku. Ühtlasi hakkas ta mullikambris tehtud sadade tuhandete fotode analüüsimiseks kasutama arvutiprogrammi. Alvarez pälvis 1968 Nobeli füüsikaauhinna. Mullikambri abil saab registreerida paljusid niisuguseid osakesi, mida varem kasutatud analoogilise Wilsoni kambriga registreerida ei saanud. Ühtlasi saab selle abil osakeste kohta palju rohkem teavet kui Wilsoni kambris. Mullikambris on vedelik, mille temperatuur on lähedane keemistemperatuurile. Kiired laetud osakesed tungivad läbi kambri seinas oleva õhukese akna kambri tööruumi ning ioniseerivad ja ergastavad seal oma teel vedeliku aatomeid. Kui kambris rõhku järsult vähendada, siis läheb vedelik lühikeseks ajaks ülekuumendatud olekusse. Sel ajal kambrisse tunginud laetud osakesed jätavad oma teele aurumullidest koosneva jälje, sest ülekuumenenud vedelik hakkab keema eeskätt ioonide lähedal. Vedeliku tihedus mullikambris on tunduvalt suurem gaasi tihedusest Wilsoni kambris. Sellepärast saab mullikambriga tõhusamalt uurida kiirete laetud osakeste vastasmõju aatomituumadega. Mullikambri täidisvedelikuna kasutatakse vedelat vesinikku, propaani, ksenooni jm vedelikke.
Neeldumisdoos

Neeldumisdoos on füüsikaline suurus (tähis D {\displaystyle D} ) aines neeldunud ioniseeriva kiirguse energia aine massiühiku kohta (džauli kilogrammi kohta, J/kg). Kiirgusdoosi ühik on grei (tähis Gy). Neeldumisdoosi mõistega iseloomustatakse iga liiki ioniseeriva kiirguse toimet ainele. Kiirguskaitses on neeldumisdoos dosimeetriline alussuurus ekvivalentdoosi määramisel. Kiiritusravi korral kasutatakse neeldumisdoosi tähenduses termineid kiirgusdoos ja kiiritusdoos, mis tähendab neeldunud energiat kiiritatud koe kilogrammi kohta (mõõtühik samuti grei). Saab eristada surmavat doosi, maksimaalset ja minimaalset doosi, toksilist doosi ning efektiivset (mõju avaldavat) doosi. Inimesele on suurim ohutu kiirgusdoos 0,05 greid aastas. Kiirgusdoos üle 2 grei aastas põhjustab kiiritustõbe ja doosid 7–8 või rohkem greid aastas lõppevad peaaegu alati surmaga. Ekvivalentdoos Grei TEA entsüklopeedia 5. köide, 2010.
Döbelni kreis

Döbeln oli 1990–2008 kreis Saksimaa keskosas. Augustist 2008 osa Kesk-Saksimaa kreisist. Sulgudes on elanike arv seisuga 31. detsember 2006. Linnad: Döbeln (20 943) Hartha (8257) Leisnig (6854) Roßwein (7353) Waldheim (8884) Vallad: Bockelwitzi vald (2798) Ebersbach (1079) Großweitzscheni vald (3284) Mochau vald (2685) Niederstriegise vald (1340) Ostrau vald (4273) Ziegra-Knobelsdorfi vald (2323) Zschaitz-Ottewig (keskus Zschaitz, 1455)
Plasku

Emajõe Ärikeskus (kõnekeeles Pläsku/Plasku) on 1998. aastal valminud büroohoone Tartus Emajõe kaldal Rahu silla juures. Ehitise projekteeris arhitekt Indrek Vainu Kalle Rõõmuse arhitektuuribüroost. Kõrghoonest on saanud üks Tartu sümboleid ja orientiir, mida kasutatakse tihti teejuhatamisel. Emajõe Ärikeskuse arendaja on olnud AS Estiko. 1996. aasta oktoobris moodustasid Estiko ja Tartu linnale kuulunud AS Tarbus ASi Emajõe Ärikeskus. Sügisel 1997 alustas AS EMV ehitustöid ja 24. juulil 1998 oli büroohoone valmis. Ehitise maksumuseks kujunes 92 miljonit krooni (5,9 miljonit eurot). „Plasku on kindlasti üks tugevamini külge jäänud hüüdnimega hoone Eestis. Tegelikult ei kutsugi inimesed 1998. aastal valminud büroohoonet teistmoodi kui Plasku. Emajõe Ärikeskusena esineb see 14-korruseline klaasmaja ainult ametlikus kõnepruugis ja neile, kes Plaskut ei tea. Ja eks ole tegemist ka ühe tabavama nimega – ärikeskus näeb tõepoolest välja nagu hiiglaslik plasku. Ei tea, kas kõrghoone projekteerinud Kalle Rõõmuse arhitektuuribüroo ka selle peale mõtles?“ – 2006. aasta sügisel algasid Emajõe Ärikeskuse laiendustööd, mis lõppesid 2008. aastal. Emajõe Ärikeskuse juurdeehitise Tasku Keskuse projekteeris Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus ja selle ehitas YIT Ehitus. Juurdeehitis, vaade Võidu sillalt (juuli 2007) Juurdeehitis, vaade Vabaduse puiestee ja Uueturu tänava ristmikult (august 2007) Tasku Keskus Väinu Rozental. Plaskust on saanud Tartu maamärk. Äripäev Online (23. juuli 2003). Refereeritud: 6. august 2007. Monica Raud. Plasku, soomusrong ja triikraud. ÄP Online erileht (14. september 2005). Refereeritud: 23. juuli 2007. Emajõe Ärikeskuse koduleht Emajõe Ärikeskusest Kalle Rõõmuse arhitektuuribüroo kodulehel
Döbeln

Döbeln on linn Saksamaal Saksimaal Kesk-Saksimaa kreisis. 2008. aastani oli Döbelni kreisi halduskeskus. Seda kutsutakse ka Saapalinnaks. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Sadamateater

Sadamateater on black-box-tüüpi saal Tartus. Seal korraldatakse teatrietendusi, konverentse, vastuvõtte jm. Tartu Vanemuise teater annab seal statsionaaretendusi alates aastast 2001 ("Tähed hommikutaevas", "Paanika", "Maetud laps", "Kogutud teosed" jpm). Teatrimajad Vanemuine "Tartu Sadamateater lubab publikuleenneolematuid teatrielamusi" Eesti Päevaleht, 1. oktoober 2001
Kreis (Ungari)

Ungaris oli kreis (járás) 2. järgu haldusüksus 1983. aasta lõpuni. Kreisid loodi uuesti 2013. aasta alguses. Komitaadis (vármegye) on 6–18 kreisi, kokku oli neid 2016. aasta seisuga 174. Ungari kreiside loend
Nantes (täpsustus)

Nantes on mitme koha ja asja nimi. Nantes on linn Prantsusmaal. Nantes on linn ja vald Brasiilias São Paulo osariigis. Nantes on küla Portugalis. 'Nantes' on porgandisort.
Galeazzo Maria Sforza

Galeazzo Maria Sforza (24. jaanuar 1444 Fermo – 26. detsember 1476 Milano) oli Milano hertsog aastast 1466 kuni oma surmani 1476. Galeazzo oli Sforza dünastia rajaja kondotjeer Francesco I Sforza ja Bianca Maria Visconti poeg. Galeazzo Maria lõi sidemed Mantova valitsejatega abielludes Dorotea Gonzagaga; peale Dorotea surma aastal 1467 sai Galezzo abikaasaks Savoia hertsogi tütar Bona di Savoia. Galeazzo tapeti 1476. aastal Milano Santo Stefano kirikus. Peale Galezzo Maria surma sai Milano hertsogiks tema poeg Gian Galeazzo Sforza. Galeazzo Maria tütar Bianca Maria Sforza (sündinud 1472) abiellus hiljem Saksa-Rooma keisri Maximilian I-ga. Galeazzo Maria oli tuntud helde kunsti- ja eriti muusikapatroonina ent ka julma ja halastamatu türannina.
Hudžand

Hudžand (1936 kuni 1991 Leninabad) on linn Tadžikistanis, Sugdi vilajeti keskus. Asub Sõrdarja jõe ääres, Fergana oru alguses. Hudžand on suuruselt teine Tadžikistani linn. Linnas asus Kesk-Aasia kõrgeim (postamendiga 23 meetrit) Lenini kuju, 2011. aasta aprillis see demonteeriti. http://www.citypopulation.de/Tajikistan.html В Таджикистане демонтируют самый высокий памятник Ленину, vesti.ru, 21.04.2011.
Kulob

Kulob on linn Tadžikistanis Hatloni vilajetis.
Bohtar

Kurgonteppa (tadžiki Қурғонтеппа, pärsia قرغان‌تپه; varem venepäraselt ka Kurgan-Tjube) on linn Tadžikistanis, Hatloni vilajeti keskus. 2018. aastast kannab ametlikult nime Bohtar. http://prezident.tj/ru/node/16943 http://www.bokhtar.tj/
Istaravšon

Istaravšon on linn Tadžikistanis Sugdi vilajetis. Endine nimi Uroteppa (venepäraselt Ura-Tjube).
Konibodom

Konibodom on linn Tadžikistanis Sugdi vilajetis.
Isfara

Isfara on linn Tadžikistanis Sugdi vilajetis. Isfara Online Portal Isfara Photo Gallery
Hisor

Hisor on linn Tadžikistanis, vabariikliku alluvusega Hisori rajooni keskus.
Vahdat

Vahdat on linn Tadžikistanis, vabariikliku alluvusega Vahdati rajooni keskus. Varasemad nimed Ordžonikidzeobod (venepäraselt Ordžonikidzeabad) ja Kofarnihon.
Gafurov

Gafurov on linn Tadžikistanis Sugdi vilajetis.
Norak

Norak on linn Tadžikistanis Hatloni vilajetis. Linn rajati 1960. aastal Noraki paisu ehituse käigus.
Farhor

Farhor on linn Tadžikistanis Hatloni vilajetis.
Pandžakent

Pandžakent on linn Tadžikistanis Sugdi vilajetis Zarafšoni jõe ääres.
Pandž

Pandž on linn Tadžikistanis Hatloni vilajetis.
Ametiasutus

Ametiasutus on asutus, kus toimub ametlik asjaajamine. Ametiasutus on Eesti Vabariigi avaliku teenistuse seaduse § 2 lõike 1 kohaselt iga riigi või kohaliku omavalitsuse eelarvest finantseeritav asutus, mille ülesandeks on avaliku võimu teostamine. Ametiasutuses töötamist loetakse avalikus teenistuses olemiseks. https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=ametiasutus&F=M Avaliku teenistuse seadus
Riigiasutus

Riigiasutus on iga riigi kui halduse kandja asutus. Riigiasutused jagunevad vastavalt nende kuulumisele võimuharude juurde seadusandliku võimu asutusteks, täidesaatva riigivõimu asutusteks, kohtuasutusteks ja väljaspool võimude kolmikjaotust asuvateks asutusteks. Vastavalt sellele, kas riigiasutuse põhiülesandeks on avaliku võimu teostamine või avalike teenuste osutamine, jagunevad riigiasutused riigi ametiasutusteks ja riigi ametiasutuste hallatavateks asutusteks.
Brest (Prantsusmaa)

Brest on sadamalinn Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas, Finistère'i departemangu keskus. Linn asub Atlandi ookeaniga ühenduses oleva Bresti reidi (rade de Brest) ääres, Prantsusmaa mandriosa läänepoolseimast punktist Pointe de Corseni neemest 30 kilomeetrit idas. Linn ja reid on suure strateegilise tähtsusega, moodustades loodusliku sadama. Oma asukoha tõttu on Brest Prantsusmaa esimene sadam Põhja-Ameerikast tulnuile. Kuigi Nantesi ja Saint-Nazaire'i sadam on palju suuremad ja võtavad vastu palju suuremaid laevu, on laevandus endiselt Brestis olulise tähtsusega. Kaitstud asukoht reidil tähendab, et Brest on ideaalne sadam igat tüüpi laevadele (näiteks on linna mitu korda külastanud USA lennukikandja USS Nimitz). Juba alates kolmandast sajandist, Rooma riigi ajast, on tänapäevase Bresti alal tegutsenud mereväekindlus. Kindlus (Château de Brest) on kasutusel tänini ja kuulub mereväebaasi koosseisu; see on maailma vanim ikka veel kasutatav kindlus. Linnas paiknev Arsenal de Brest on Prantsusmaa suuruselt teine sõjasadam Touloni järel. Ka linna lähedal paikneb mitmeid sõjaväelisi rajatisi. Linnast lõunas, lahe lõunaosas asuv Île Longue'i poolsaar on Prantsusmaa ballistiliste tuumaallveelaevade kodusadam. Prantsusmaa esimene mereväeakadeemia avati 1752. aastal just Brestis, tänapäevane Prantsusmaa mereväeakadeemia (École navale) tegutseb Bresti vastaskaldal Lanvéoci vallas. Brestis on ehitatud Prantsusmaa sõjalaevastiku lipulaev, lennukikandja Charles de Gaulle. Prantsuse Merendusinstituut Populations légales 2021
Kohaliku omavalitsuse asutus

Kohaliku omavalitsuse asutus on valla või linna kui halduse kandja koosseisu kuuluv asutus. Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus eristab kohaliku omavalitsuse asutuste liikidena valla ja linna ametiasutusi, mille põhiülesanne on avaliku võimu teostamine, ja valla või linna ametiasutuste poolt hallatavaid asutusi, mille põhiülesanne on avalike teenuste osutamine kohalikul tasandil. Kohaliku omavalitsuse ametiasutused on avaliku teenistuse seaduse § 2 lõike 3 kohaselt valla- ja linnavolikogude kantseleid, valla- ja linnavalitsused, osavalla ja linnaosavalitsused, linnavalitsuse ametid ja kohalike omavalitsuste liitude bürood. Omavalitsuste ametiasutuste poolt hallatavad asutused on munitsipaalkoolid, munitsipaallasteaiad, kohaliku omavalitsuse kultuuriasutused, sotsiaalmajad, lastekodud jms.
Halduse kandja

Halduse kandja on haldusõiguse teoorias avaliku halduse ülesandeid täitev juriidiline või füüsiline isik. Kõige olulisem ja algsem halduse kandja on riik. Halduse kandjateks on samuti kohaliku omavalitsuse üksused ja muud avalik-õiguslikud juriidilised isikud. Halduse kandjaks võib olla ka eraõiguslik juriidiline isik või füüsiline isik, kui talle on seadusega või seaduse alusel sõlmitud halduslepinguga pandud avaliku halduse ülesandeid.
Täidesaatva riigivõimu asutus

Täidesaatva riigivõimu asutused on riigiasutused, mille ülesandeks on täidesaatva riigivõimu teostamine. Vabariigi Valitsuse seaduse § 38 kohaselt jagunevad täidesaatva riigivõimu asutused valitsusasutusteks, valitsusasutuste hallatavateks asutusteks ja Eesti kaitseväeks.
Väljaspool võimude kolmikjaotust asuvad asutused

Väljaspool võimude kolmikjaotust asuvad riigiasutused on Eesti õiguskorras: Riigikontroll ja Õiguskantsleri Kantselei. Võimude lahusus
Rutu mägi

Rutu mägi on Sakala kõrgustiku ja Viljandi maakonna kõrguselt teine mägi. Mäge peeti aastakümneid kõrgustiku ja Viljandimaa kõrgeimaks mäeks, kuid 2015. aastal avastasid Regio kartograafid ja Tartu Ülikooli geograafid sellest 5 km kirde suunas asuva 147 m kõrguse Härjassaare mäe, mis oli varem tähelepanuta jäänud. Mägi on osa Rutu mägedest. Selle kõrgus merepinnast on 145 meetrit. Mäe kaitseks on moodustatud Rutu maastikukaitseala. Mägi asub Viljandimaa lõunaosas Mulgi vallas. Geograafid avastasid Sakala kõrgustiku ja kogu Viljandimaa uue kõrgeima mäe Rutu mäed köidavad põneva pinnamoega. Sakala, 2. märts 2006.
Kuutsemägi

Kuutsemägi (ka Kuutse mägi) on Otepää kõrgustiku ja Valgamaa kõrgeim mägi, mis asub maakonna kirdeosas Otepää vallas Arula külas. Kõrgeim tipp asub 218 meetri kõrgusel üle merepinna. Nii suvel kui ka talvel on mäel võimalik tegeleda mitmete vabaajategevustega. Samuti on mäejalamil majutus. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2018. Vaadatud 9. märtsil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Königswalde

Königswalde on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis, Königswalde valla keskus.
Tartumaa trallam

Tartumaa trallamiks nimetatakse Folkloorifestival Baltica raames toimuvaid üritusi Tartus ja Tartumaal. I Tartumaa trallam – 22. juuni 1991 II Tartumaa trallam – 18. juuli 1992 III Tartumaa trallam – 5. juuni 1993 IV Tartumaa trallam – 8. juuli 1995 V Tartumaa trallam – 17. juuli 1998 VI Tartumaa trallam – 6. juuli – 7. juuli 2001 VII Tartumaa trallam – 21. juuli – 22. juuli 2004 VIII Tartumaa trallam – 16. juuli – 17. juuli 2007 IX Tartumaa trallam – 10. juulil 2010 X Tartumaa trallam – 4. juuli 2013 XI Tartumaa trallam – 23. juuni 2016 Tartumaa trallam tartu.ee
Königswalde (täpsustus)

Königswalde on mitme koha nimi: Königswalde, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Annabergi kreisis, Königswalde valla keskus Königswalde, Saksimaa linna Werdau linnaosa Lubniewice, linn Poolas (saksakeelne nimi) Království, Tšehhi linna Šluknovi linnaosa (saksakeelne nimi) Świerki, küla Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas (saksakeelne nimi) Königswalde vald