laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rajacas

Rajacas oli peamiselt Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia- ja geograafiaüliõpilastest koosnev ühendus, mis loodi 1966. aastal. Esitati sõnalis-muusikalisi kavu. Rajacas võttis esimesena Eestis avalikul laval kasutusele musta huumori. Ühenduse loomisel osalesid geograafiaüliõpilane Ain Kallis, bioloogiaüliõpilased Toomas Sutt, Priit Pärn, Rein Tenson ja Nikolai Laanetu ning eesti filoloogiat õppiv Kalle Kurg. Esimene esinemine toimus 27. märtsil 1966 TRÜ klubis. Etendus pilas avalikke raadiosaateid. Aastatel 1966–1970 oli tegemist protsessi Rajacas (PR) nn algse trupiga, kuhu kuulusid lisaks eespool nimetatule ka Toivo Tasa, Mati Laane, Aarne Vaik, Ilmar Kotta, Jüri Kask ja Mihkel Zilmer. Hiljem tegutses Rajacas väiksemates koosseisudes nn uute lainetena. 2000. aastatel on korraldatud üritusi protsessi tegevuse avalikustamiseks. 30. novembril 2013 andis protsess Rajacas tõenäoliselt esimese omalaadse virtuaalse kontserdi maailmas. 2020. aastal ilmus nende esimene vinüülplaat, millel on väike valik aastatel 1966–1973 loodud lauludest. Priit Pärn, bioloog, lõpetas TRÜ 1970 Rein Tenson, bioloog, TRÜ 1970 Nikolai Laanetu, bioloog, TRÜ 1971 Aarne Vaik, bioloog, TRÜ 1971 Ilmar Kotta, bioloog, TRÜ 1971 Mihkel Zilmer, meditsiinibiokeemik, TRÜ 1971 Mati Laane, bioloog, TRÜ 1971 Jüri Kask, bioloog, TRÜ 1971 Ain Kallis, geograaf, TRÜ 1967 Lembit Laas, geoloog, TRÜ 1971 Taivo Kastepõld, bioloog, TRÜ 1971 Hillar Palamets. “Baba – eta sila” (Jutustab Ain Kallis) [1], Tartu Ekspress 22. veebruar 2012 Hillar Palamets. “Kuidas Majakast sai Rajacas.” (Jutustab Ain Kallis) [2], Tartu Ekspress 22. veebruar 2012. Toomas Jüriado. “Kallis, mees parteist “Parem ilm”". (Intervjuu Ain Kallisega) – Eesti Loodus 2012, mai, lk. 38. Baba – eta sila Tartu Ekspress Kuidas Majakast sai Rajacas Tartu Ekspress Rajacas Tartus ja Tallinnas Tartu Ekspress Rajacas Siberis Tartu Ekspress Eksklusiivne heliklipp: professorite ansambli Rajacas hittlugu «Eestimaa» Tartu Postimees Rajacas Rajacas (PR) kulg Rajacas Viru folgil 2008 Rajacas JukeboxAlive Folgiklubis Rajacas Rajacas - keegi teab miskit? Rada7 Legendaarne Rajacas tuleb taas kokku publik.delfi.ee http://www.rajacas.eu/sites/default/files/Rajacas_TPI_aulas.zip Rajacas / Songs
MTZ-82

Belarus MTZ-82 on Valgevenes Minski traktoritehases toodetud traktor. Esimesed MTZ-80/82-d tulid välja 1974. aastal. Neid traktoreid kasutati ka Eesti kolhoosides ja sovhoosides. Ülaltvaade metsahaagisega traktorile MTZ-82-L Puukooli istutamine traktoriga MTZ-82 Zillbachis 1987. aastal põllumajandusmasin traktor Belarus
Mäeinstituut

Mäeinstituut on Tallinna Tehnikaülikooli energeetikateaduskonna struktuuriüksus, kus õpetatakse, arendatakse ja uuritakse mäendust ehk maavarade uurimist, kaevandamist ja maavaraäri. Mäeinstituudis õpetatava õppekava nimetus on geotehnoloogia. Mäeinstituut asub aadressil Ehitajate tee 5, VII korpus, teine korrus. TTÜ Mäeinstituudi koduleht Mäeinstituut. TTÜ Mäeinstituut Facebookis
Tuulisui

Tuulisui oli kirjandus- ja kunstirühmitus, mis asutati Tartus 1940. aasta sügisel Kalju Lepiku ja Enn Kera algatusel. 1945. aastal jätkas rühmitus tegevust Stockholmis paguluses. Rühmituse manifestis, mis ilmus 1945. aastal koguteoses "Kisendad, kodumaa!", nõuti kirjanduselt ja kunstilt rahvuslikkust, kunstikavatsuslikkust, realismi ja üldinimlike väärtuste kaitsmist. Paguluses kuulusid rühmitusse Raimond Kolk, Kalju Lepik, Ilmar Talve. Rühmitusega olid lähedalt seotud Karl Ristikivi, Ilmar Laaban, Arvo Mägi. 1946. aastal ilmus rühmituse koguteos "Homse nimel". Seejärel hakkas rühmitus välja andma ajakirja Sõna. Sõna väljaandmine lõpetati kokkuleppel trükitud kultuuriajakirja Tulimuld kasuks. Bernard Kangro (1976). Eesti Rootsis. Lund. Raimond Kolk, "Tuulisui ja teised. Märkmeid aastaist 1945–1950" (mälestusi), Teataja, Stockholm 1980, 134 lk.; teine, täiendatud trükk: "Võrumaalt Stokholmi. "Tuulisui" ja teised", Faatum 1992, 160 lk. Leili Andre, "Üks kevad põues" (mälestusi) – Looming 1988, nr. 7, lk. 948–950 Raimond Kolk, ""Tuulisui" pärast Tartut" (mälestusi) – samas, lk. 951–955 Leili Andre, "Laul sinililledes (Veel "Tuulisuist")" – Keel ja Kirjandus 1994, nr. 12, lk. 747–748
Marakas

Marakas on ebamäärase helikõrgusega löökpill, idiofon. Tavaliselt mängitakse kahte marakat koos, kummaski käes üks. Marakas koosneb varrest, ümarast suletud kestast (algselt valmistatud pudelkõrvitsa kuivatatud viljakestast, tänapäeval ka puidust või plastist) ja selle sees olevatest seemnetest (või kuivatatud ubadest, hernestest vm).
Geotehnoloogia

Geotehnoloogia (ka geotehnika; inglise geotechnics) on inseneriteaduste haru, mis tegeleb maaressursside (maavarade (sealhulgas põhjavee) ja ehitustoe) kasutamise tehnikaga ja tehnoloogiaga ning allmaaehitamisega. Ta hõlmab mäendust ja rakendusgeoloogiat. Eestis õpetatakse geotehnoloogiat erialana Tallinna Tehnikaülikooli mäeinstituudis. Selle hariduse baasil saab taotleda mäeinseneri või geoloogiainseneri kutset.
Sherlock Holmesi seiklused

"Sherlock Holmesi seiklused" (inglise keeles The Adventures of Sherlock Holmes) on kaheteistkümnest Arthur Conan Doyle'i jutustustest koosnev kogumik, milles uurivad ja lahendavad juhtumeid detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Algselt ilmusid jutustused kuulsast detektiivist ajakirjas Strand Magazine (juuli 1891 – juuni 1892. Esimese kogumiku "Sherlock Holmesi seiklused" avaldas Inglismaal 14. oktoobril 1892 kirjastus George Newnes Ltd. "Skandaal Böömimaal" (A Scandal in Bohemia, 1891) "Punapeade liit" (The Red-Headed League, 1891) "Kadunud peigmehe juhtum" (A Case of Identity, 1891) "Boscombe'i oru mõistatus" (The Boscombe Valley Mystery, 1891) "Viis apelsiniseemet" (The Five Orange Pips, 1891) "Viltuse suuga mees" (The Man with the Twisted Lip, 1891) "Sinise granaatkivi mõistatus" (The Adventure of the Blue Carbuncle, 1892) "Tähnilise lindi mõistatus" (The Adventure of the Speckled Band, 1892) "Inseneri pöidla mõistatus" (The Adventure of the Engineer´s Thumb, 1892) "Kõrgest soost poissmehe mõistatus" (The Adventure of the Noble Bachelor, 1892) "Berülldiadeemi mõistatus" (The Adventure of the Beryl Coronet, 1892) "Punaste pöökide mõistatus" (The Adventure of the Copper Beeches, 1892) "Sherlock Holmesi seiklused" (Varrak 1992; tõlkija Krista Kaer) "Sherlock Holmesi seiklused" (Varrak 1996; tõlkija Krista Kaer) "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkijad Ester Heinaste, Krista Kaer, Villem Pedajas ja A. Tann) "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer) "Sherlock Holmesi ja doktor Watsoni seiklused" Adventures of Sherlock Holmes, aastatel 1984-1985 Suurbritannia Gradana filmisettevõttes toodetud 13-osaline seriaal, milles Jeremy Brett kehastab Sherlock Holmesi ja David Burke doktor Watsonit[1]. The Adventures of Sherlock Holmes. The Complete Sherlock Holmes. Camden House
Robert Austerlitz

Robert Paul Austerlitz (13. detsember 1923 Bukarest – 9. september 1994 New York) oli ameerika keeleteadlane ja etnoloog. Robert Austerlitzi isa oli Austria kodanik ja ema ameeriklanna. Ta kasvas üles saksa-, rumeenia- ja ungarikeelses keskkonnas. Ta käis Brașovis saksa- ja rumeeniakeelses koolis. 1938. aastal emigreerus pere USA-sse New Yorki. New Yorgis lõpetas ta 1950. aastal New School for Social Researchi filosoofia ja Columbia Ülikooli André Martinet' õpilasena lingvistika erialal. 1951–1953 õppis ta Helsingi Ülikoolis uurali ja altai keeli ning 1953–1954 nivhi keelt Tōkyō Ülikoolis. 1955. aastal kaitses ta Columbia Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi. Pärast seda läks ta tagasi Jaapanisse, kus uuris nivhi, oroki ja ainu keelt. 1965 valiti ta Columbia Ülikooli professoriks. Ta oli mitme ülikooli külalisprofessor. 1960–1965 oli ta koos Uriel Weinreichi, William Diveri ja André Martinet'ga ajakirja WORD toimetaja. 1975. aastast alates oli ta Interlingua Instituudi nõunik. 1990 valiti ta Ameerika Lingvistikaseltsi presidendiks. Robert Austerlitzi abikaasa oli matemaatik Rolf Nevanlinna tütar Sylvi Nevanlinna. Soome-Ugri Seltsi auliige Umeå Ülikooli audoktor (1986) Helsingi Ülikooli audoktor (1994) Ungari TA auliige (1986)
S.W.A.T. – politsei erirühm

"S.W.A.T. – politsei erirühm" (originaalpealkirjaga "S.W.A.T.") on 2003. aasta USA film Ameerika politsei erirühmast nimega S.W.A.T. Filmi lavastaja on Clark Johnson. Sissekanne TV3 veebilehel (vaadatud 29.06.2012) Sissekanne Filmiveebi saidil (vaadatud 29.06.2012)
Mati Laane

Mati Laane (sündinud 16. juulil 1946) on eesti aiandustegelane. Ta on õppinud Räpina Aiandustehnikumis, Tartu Ülikoolis botaanikat ja Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis arhitektuuri. Ta on töötanud Tartu ja Tallinna haljastusega tegelevates asutustes ja organisatsioonides aedniku ja aiandusarhitektina. Ta on ajakirja Aed toimetaja. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] "Aeda luues arvesta ka praktilisusega" Õhtuleht, 11. september 2004
Mäleta mind

"Mäleta mind" (inglise "Remember me") on USA 2010. aastal valminud romantiline draamafilm. Robert Pattinson kehastab filmis mässumeelset New Yorgi noorukit Tylerit, kellel on isaga (Pierce Brosnan) pärast perekonda lõhestanud traagilisi sündmusi keerulised suhted. Tyleri arvates ei suuda tema läbielamisi keegi mõista, kuni ebaharilik saatusepööre toob tema ellu Ally (Emilie de Ravin). Armastus on küll viimane asi, mis noorukil meeles mõlgub, kuid tüdruku innustav ja kummalisel kombel tervendav hing paneb noormehe temasse sügavalt armuma ning toob nooruki ellu rõõmu ja annab elule mõtte. Peagi tulevad päevavalgele nende kohtumise varjatud asjaolud, mis ähvardavad noori lahutada. Osades on Robert Pattinson, Emilie de Ravin, Oscari-võitja Chris Cooper, Oscari-nominent Lena Olin, Tate Ellington, Ruby Jerins ja Pierce Brosnan. Robert Pattinson – Tyler Hawkins Emilie de Ravin – Ally Craig Chris Cooper – Neil Craig, Ally isa Lena Olin – Diane Hirsch, Tyleri ema Pierce Brosnan – Charles Hawkins, Tyleri isa Martha Plimpton – Helen Craig, Ally ema Ruby Jerins – Caroline Hawkins, Tyleri väike õde Gregory Jbara – Les Hirsch Tate Ellington – Aidan Hall Kate Burton – Janine Peyton R. List – Samantha Chris McKinney – Leo "Mäleta mind" andmebaasis Box Office Mojo (inglise)
Skandaal Böömimaal

"Skandaal Böömimaal" (inglise keeles A Scandal in Bohemia) on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus ajakirjas Strand Magazine 1891. aastal. "Skandaal Böömimaal" kuulub kogumiku "Sherlock Holmesi seiklused". Sherlock Holmesi konsultatsioonile saabub Böömimaa kuningas. Peagi abielluvat riigipead on hakanud šantažeerima Irene Adler, endine ooperilaulja New Jerseyst, kellega von Ormsteinil oli nooruses salasuhe. Nüüd ähvardab naine kõik avalikustada, selle tõestuseks on mõned fotod. Kuningas palub Holmesil need enne laulatust tagasi tuua. Detektiivil õnnestub leida fotod. Kui Irene Adler taipab, kes on ta vastane, põgeneb ta koos abikaasaga mandrile. Tasuks tehtud töö eest sai Sherlock Holmes Adleri foto koos naise kirjutatud pühendusega "Sherlock Holmesile isiklikult". Sealtpeale nimetab kuulus detektiiv Irene Adlerit alati austavalt Naiseks suure algustähega. Sherlock Holmes doktor Watson Wilhelm Gottsreich Sigismund von Ormstein – Cassel-Felsteini suurvürst ja Böömimaa kuningas. Algul esitles end Böömimaa aadliku krahv von Krammina. Irene Adler – Ameerika seiklejanna Godfrey Norton – advokaat ühingust Inner Temple Wiggins – Baker Streeti vabatahtlike liider. Naakman, kes poeb oma tosina uulitsapoisiga kõikjale ja kuuleb kõike. Aitab Sherlock Holmesil tänavatelt infot koguda. Baker Street 221B (Marylebone, Westminster) – Sherlock Holmese elukoht. Langham Hotel (1c Portland Place, Regent Street, Marylebone, Westminster) – Böömimaa kuninga peatuskoht pealinnas. Brionny Lodge (Serpentine Avenue, St. John's Wood, Westminster) – Irene Adleri elukoht. St. Monica kirik (Edgware Road, Westminster) – Irene Adleri ja Godfrey Nortoni laulatuse koht. "Sherlock Holmesi seiklused" (Pikker 1992; tõlkija Krista Kaer; lk 7–28) "Sherlock Holmesi seiklused" (Varrak 1996; tõlkija Krista Kaer) "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkija Krista Kaer; lk 161–177) "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer; lk 5–20) The Abbreviations. The Canon by Jay Finley Christ. The Diogenes Club 221B Baker Street Langham Hotel
Viktor Vekselberg

Viktor Feliksovitš Vekselberg (vene keeles Виктор Феликсович Вексельберг, ukraina keeles Віктор Феліксович Вексельберг; sündinud 14. aprillil 1957 Ukrainas Lvivi oblastis) on Venemaa ärimees, Renova grupi omanik ja president, Tjumeni naftakompanii juhatuse esimees. Bloombergi miljardäride indeksi järgi on Vekselbergi varanduse väärtus 2012. aasta seisuga 18 miljardit dollarit. Alates 2010. aasta märtsist on Vekselberg kavandatava Skolkovo innovatsioonikeskuse, nõndanimetatud Vene Ränioru, koordinaator. 1. veebruaril 2007 andis Euroopa Liidu konkurentsiamet loa, mille alusel Vekselbergile kuuluv Sual võis ühineda Venemaa rikkaimale inimesele Oleg Deripaskale kuuluva alumiiniumi tootva kontserniga Rusal ja Glencore'i alumiiniumiüksusega. Sel moel tekkis maailma suurim alumiiniumitootja, millest Deripaskale kuulub 66%. Venemaal uus esirikkur, Äripäev, 23.10.2012 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 302 Vene miljardär plaanib Narva külje alla Slantsõsse õlitehast, Eesti Päevaleht, 16. juuni 2010 Venemaal uus esirikkur, Äripäev, 23.10.2012
Friedrich Axel von Howen

Friedrich Axel von Howen (10. august 1845 Tallinn – 1911 Tallinn) oli baltisaksa arhitekt. Ta oli ehitusinsener, Tallinna linnanõunik ja muinsuskaitsekomisjoni liige. Tema projekteeritud on muuhulgas Jüri, Rapla ja Iisaku kirikud, samuti oli ta Kuusalu kiriku ümberehitusprojekti autor. Parun Howen abiellus 24. mail 1874 Tallinnas Anna Friederike von Samson-Himmelstjernaga (1846–1925), kes oli Valingu mõisniku, Eestimaa maanõuniku (1862) ja Krediidikassa presidendi Ferdinand von Samson-Himmelstjerna (1816–1888) ja Rannamõisa mõisast pärit vabaproua Anna Wilhelmine von Budbergi tütar. Ristirahwa pühapäevaleht, 30. septembril 1890 [1] Samson-Himmelstjerna / Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, Estland, Bd. 3: Görlitz, 1930, lk. 219
Kurelised

Kurelised (Gruiformes) on lindude klassi kuuluv selts. Teadlased vaidlevad, milliseid liigid peaksid sinna kuuluma ja millised mitte. Belgia ornitoloog Verheyen on öelnud, et kureliste hulka tavatsetakse lugeda kõiki linnuliike, kes on küllalt suured, mõnevõrra ebatavalise välimusega ja teadmata süstemaatilise kuuluvusega. Viimaste uuringute andmetel on osa nendest "ebatavalistest kurelistest" kureliste seltsiga nõrgalt või üldse mitte seotud. Sellepärast arvatakse osa allpooltoodud linnurühmadest edaspidi omaette seltsidesse, aga veel ei ole teada, missugused nimelt. Välimuselt, siseehituselt ja eluviisilt on kurelised mitmekesised. Sagedamini pesitsevad nad soodes ja maapinnal, harvemini puu otsas. Väiksemad on 15–20 cm kõrgused, suuremad väljasurnud liigid on olnud üle 2 m kõrged. Kurelised on üks kõige iidsemaid lindude seltse. Nad eksisteerisid juba keskaegkonnas koos saurustega. Ühtlasi arenes selles seltsis lennuvõimetus kiiremini kui teistes tollastes linnurühmades: kolmandik väljasurnud kurglastest olid täiesti või peaaegu lennuvõimetud. Kureliste hulka kuulub alla kahesaja liigi. Toonekurelised ei ole kurelistega seotud, vaid on eraldi selts. "Loomade elu" eristab kureliste seltsis 9 alamseltsi: alamselts karkruigalised (Mesoenades, 3 liiki) alamselts ledikulised (Turnices, 16 liiki) alamselts kurelised (Grues) sugukond kurglased (Gruidae, 14 liiki) sugukond ruikkurglased (Aramidae, 1 liik) sugukond trompetlindlased (Psophiidae, 3 liiki) alamselts ruigalised (Ralli, umbes 145 liiki) sugukond ruiklased (Rallidae) alamselts päikeselinnulised (Heliornithes, 3 liiki) sugukond päikeselindlased (Heliornithidae) alamselts kagulised (Rhynocheti, 1 liik) sugukond kagulased (Rhynochetidae) alamselts päikesekurelised (Eurypygae, 1 liik) sugukond päikesekurglased (Eurypygidae) alamselts serieemalised (Cariamae, 2 liik) sugukond serieemalased (Cariamidae) alamselts trapilised (Otides, 23 liiki) sugukond traplased (Otididae). Aptornithidae (ruiklaste alamselts) Eogruidae (kurglaste alamselts) Ergilornithidae (kurglaste alamselts) Parvigruidae Songziidae Gastornithidae Messelornithidae Salmilidae Geranoididae Bathornithidae Idiornithidae Phorusrhacidae "Loomade elu", 6. kd., lk. 181
Adolfo Pérez Esquivel

Adolfo Pérez Esquivel (sündinud 26. novembril 1931 Buenos Aireses) on Argentina skulptor, arhitekt, patsifist ja Nobeli rahuauhinna laureaat (1980). Ta on tuntud eeskätt Ameerika Vabakaubanduspiirkonna (FTAA) loomise vastaste meeleavalduste juhina ning avalikkuse tähelepanu juhtijana Argentina politsei tegevusele alaealistest paramilitaarse organisatsiooni loomisel, mida ta ise on võrrelnud Natsi-Saksamaa Hitler-Jugendiga. Jorge Videla juhitud sõjaväelise diktatuuri valitsusajal 1977. aastal võeti ta Buenos Aireses vahi alla, teda piinati ning hoiti 14 kuud ilma kohtuistungita vangistuses.
Boeing 757

Boeing 757 on USA lennukiehitusfirma Boeing Commercial Airplanes kahemootoriline, keskmiste kauguste reaktiivreisilennuk. Lennuki saamislugu ulatub 1970. aastatesse, kui hakati planeerima järeltulijat 727le. Boeing 757 prototüüp 757-200 tegi esmalennu 19. veebruaril 1982. Esimene reisilennufirmana (operaatorina) sai sellised lennukid Eastern Airlines. Lennukil on mitmeid ühiseid jooni 767-ga, mida arendati samal ajal. 1998. aastal tuli välja versioon 757-300, mis on 7,11 meetrit (23 jalga) pikem ja mahutab 40 reisijat rohkem. 2004. aastani ehitati kokku 1050 Boeing 757 lennukit. Tiivaulatus: 757-200 38,05 m (124 jalga 10 tolli) 757-200F 38,05 m (124 jalga 10 tolli) 757-300 38,05 m (124 jalga 10 tolli) Pikkus: 757-200 47,32 m (155 jalga 3 tolli) 757-200F 47,32 m (155 jalga 3 tolli) 757-300 54,47 m (178 jalga 7 tolli) Kõrgus (koos kiiluga): 757-200 13,56 m (44 jalga 6 tolli) 757-200F 13,56 m (44 jalga 6 tolli) 757-300 13,56 m (44 jalga 6 tolli) Kabiini (salongi) laius 3,54 m (11 jalga 7 tolli) kõik 757-d Mootorid: 2 x 163 kN kuni 193 kN, turboventilaator Rolls-Royce RB211 Pratt & Whitney PW2037 PW2040 või PW2043 Suurim lennukaal: 757-200 115680 kg 757-200F 115680 kg 757-300 123600 kg Reisikiirus: 757-200 850 km/h (530 miili tunnis, 458 sõlme) 10 660 m (35 000 jala) kõrgusel 757-200F 850 km/h (530 miili tunnis, 458 sõlme) 10 660 m (35 000 jala) kõrgusel 757-300 850 km/h (530 miili tunnis, 458 sõlme) 10 660 m (35 000 jala) kõrgusel Lennuulatus: 757-200 7222 km (3900 meremiili), -200WL: 7600 km (4100 meremiili) 757-200F 5834 km (3150 meremiili) 757-300 6421 km (3467 meremiili) Reisilennulagi: 757-200 12 800 m (42 000 jalga) 757-200F 12 800 m (42 000 jalga) 757-300 12 800 m (42 000 jalga) Kütuse kogus: 757-200 43 490 l (11 489 gallonit) 757-200F 42 680 l (11 276 gallonit) 757-300 43 400 l (11 466 gallonit) Reisijate arv: 757-200 200 (2-klass), 234 (1-klass) 757-200F N/A 757-300 243 (2-klass), 289 (1-klass) Hind (2002. aastal): 757-200 65 miljonit USA dollarit 757-300 80 miljonit USA dollarit
EGS

EGS on lühend, mis võib tähendada: Eesti Geograafia Selts Eesti Genealoogia Selts ...
Eesti Geoloogia Selts

Eesti Geoloogia Selts (lühend EGEOS) on Eestis tegutsev ühiskondlik organisatsioon, mis ühendab Eesti geoloogiaasutuste töötajaid ja teisi geoloogiahuvilisi. Selts asutati 1989. aastal 1985. aastast tegutsenud Geoloogide Klubi baasil. Eesti Geoloogia Seltsi tegevusvaldkond on lai: ta korraldab arutelusid aktuaalsete geoloogiaprobleemide teemal, annab välja seltsi bülletääne, õpetab geoloogiahuvilisi kooliõpilasi, korraldab geoloogiateemalisi ekskursioone. Anto Raukas 1989–1994 Vello Klein 1994–1998 Rein Raudsep 1998–2002 Tarmo All 2002–2006 Alvar Soesoo 2006–2008 Meeme Veisson alates 2008 Eesti Looduseuurijate Seltsi geoloogiasektsioon Loodusajakiri uudistaja 24. aprill 2009 Eesti Geoloogia Seltsi koduleht
GNU Emacs

GNU Emacs on Emacsi perre kuuluv GNU projekti raames levitatav laiendatav, seadistatav, isedokumenteeriv tekstiredaktor. GNU Emacsi tuumas on Emacs Lisp interpretaator (lühemalt elisp), programmeerimiskeele Lisp dialekt teksti redigeerimise lisadega. Mõned GNU Emacsi omadused: sisutundlikud redigeerimisrežiimid paljude failivormingute jaoks, tekstist kuni lähtekoodini kuni XHTML-failideni; täiuslik dokumentatsioon koos õpetusega uuetele kasutajatele; laiendatav Emacs Lisp keeles; tugi paljudele keeltele ja nende tähestikele, sh kõik Euroopas kasutatavad ladina tähestikud, vene, kreeka, jaapani, hiina, korea, tai, vietnami, lao, etioopia ja mõned india keelte tähestikud; suur hulk laiendusi mis lisavad muud funktsionaalsust. Paljud neist on Emacsi distributsiooni sisse ehitatud, paljud eksisteerivad eraldi projektidena. GNU Emacsi koduleht
Pälk

Pälk ehk põuavälk - on kauge äike, mille puhul ei ole äikesemürinat kuulda suure vahemaa tõttu. Nähtav vaid öisel ajal.
Roheline kiir

Roheline kiir on optikanähtus, mis seisneb vahetult pärast päikeseloojangut või enne päikesetõusu esinevas rohetuses horisondi kohal. Nähtus on tavaliselt jälgitav vaid mõne sekundi jooksul. Selle tekkimise eelduseks on hästi läbipaistev atmosfäär (päike on loojudes pigem kollane kui punane). Rohelist kiirt põhjustab valguse refraktsioon atmosfääris: päikesekiired ei liigu mitte otsejoones, vaid pisut kaardudes, kusjuures kaardumise ulatus sõltub valguse lainepikkusest. Väiksema lainepikkusega sinakasrohelised valgusosised kaarduvad rohkem kui suurema lainepikkusega punased. Seega tekib hetk, kus punaste päikesekiirte jõudmine vaatlejani on juba horisondiga takistatud, kuid sinakasrohelised on veel nähtavad. Kui atmosfäär ei ole piisavalt läbipaistev, siis nähtus ei teki, sest atmosfäär neelab sinakasrohelise valguse.
Aivar Kuusk

Aivar Kuusk (sündinud 3. aprillil 1979 Tallinnas) on eesti meelelahutustegelane. TPÜ üliõpilasena uuris eesti vaesuskultuuri, oli aastatel 1997–2001 Tallinna Tudengipäevade eestvedaja ja Peda Folgi korraldaja. Töötas reisilaeva Georg Ots viimase kruiisijuhina. On Ärkamisaja Filmifestivali peakorraldaja. Kuuse turundusettevõte oli Äripäeva 2009. aasta andmete põhjal üks valdkonna efektiivsemaid. Tallinna Pedagoogikaülikoolis käärib seksiskandaal, Õhtuleht, 26. aprill 2001 CV: matkejuht, misjonär, prükkar. Nimi: Aivar Kuusk, Õhtuleht, 19. september 2000 Sõpruses teine Ärkamisaja ﬁlmifestival, Eesti Päevaleht, 23. september 2009 Keerulised ajad, kuid valgus paistab[alaline kõdulink], Äripäev, 6. oktoober 2009