Poolmõis

Poolmõis (saksa keeles Landstelle) ehk maakoht oli XIX sajandil ja XX sajandi algul eksisteerinud enamasti väikese pindalaga põllumajanduslikult iseseisev mõis, millel puudusid rüütlimõisa õigused. 1864. aastal esimest korda välja antud Balti eraseaduses (artikkel 599) defineeriti rüütlimõis ja sätestati selle miinimumsuurus. Eestimaal pidi rüütlimõis olema vähemalt 150 tiinu (selle hulka ei kuulunud heina- ja karjamaad) suur. Liivimaal oli minimaalnõudeks 300 tiinu (selle hulka ei loetud veekogusid, soid ja muid kõlbmatuid maid). Kolmandik sellest pidi olema hea põllumaa (sks k Brustacker). Saaremaal loeti rüütlimõisaks mõisa, mille pindala oli vähemalt 162 tiinu ja kolmandik sellest oli hea põllumaa. Nendele minimaalmääradele mittevastavad mõisad kantigi maaraamatusse maakohtadena ehk poolmõisatena. Mõisad, mis küll ei vastanud kehtestatud suurusemäärale ja oleksid pidanud olema poolmõisa staatusega, kuid olid varem kinnistatud maaraamatusse (Saaremaal 1819, Liivimaal 1860 ja Eestimaal 1856), rüütlimõisa õigusi siiski ei kaotanud. Seetõttu võis mõni poolmõis olla mõnikord suurem rüütlimõisast. Poolmõisad võisid koosneda mõisa- (Hofsland) või talumaast (Bauerland) või mõlemast. Kaserahu (Birkenruh) (182 tiinu). Eraldati Pikvast 1884 Kaunissaare (Kaunisaar) (497 tiinu). Eraldati 1815 Peningist Kodila (Koddil) (597 tiinu). Kaotas rüütlimõisa õigused 1876 Koppelmaa (Koppelmann) (484 tiinu) Kose (Kosch) (17 tiinu). Eraldati Nehatust 1790 Kurkse (Kurks) (548 tiinu). Eraldati Ristist Kõltsu (Wellenhof) (101 tiinu). Eraldati Põllkülast 1806 Kädva (Kedwa). Purila poolmõis alates 1875 Luka (Lucca) (21 tiinu). Eraldati Rannamõisast 1849 Niitvälja (Eschenrode) (432 tiinu). Eraldati Leholast 1867 Nõmbra (Nömbra) (214 tiinu). Eraldati Alaverest 1855 Paasiku (Pasik) (780 tiinu). Eraldati Jägalast 1858 Pärnamaa (Pernama). Eraldati Nurmest Pühatu (Pühhat) (552 tiinu). Kaotas rüütlimõisa õigused 1864 Riidaku (Ridaka) (347 tiinu). Kaotas rüütlimõisa õigused 1877 Saida (Saida) (517 tiinu). Endine Nurme karjamõis Saumetsa (Saumetz) (215 tiinu). Kaotas rüütlimõisa õigused 1874 Sääsküla (Saesküll) (120 tiinu). Eraldati Saumetsast 1876 Võhmuta (Wechmuth) (151 tiinu). Eraldati Perilast 1895 Karlsruue (Carlsruh). Eraldati Arukülast Korba (Korba) (28 tiinu). Eraldati Silmsist 1822 Lehtmetsa (Lechtmetz) (384 tiinu). Eraldati Linnapest 1838 Metsamõisa (Karlsbrunn) (67 tiinu). Eraldati Võhmutast 1847 Prümli (Heidemetz) (283 tiinu). Rüütlimõis muudeti poolmõisaks 1868. Rava poolmõis Sandhofi (Sandhof). Eraldati Väinjärvest ja Rammas 1850. Preedi poolmõis Vahu (Wöhho) (110 tiinu). Eraldati Preedist 1823 Wiesenhof Hardu (Hardo) (309 tiinu) Kuuda (Kuda) (83 tiinu). Eraldati Tollist 1863. Rüütelkonnamõis Laiküla (Layküll) (858 tiinu). Kaotas rüütlimõisa õigused 1864 Leediküla (Lediküll) (130 tiinu). Eraldati Nõmkülast 1872 Männiku (Tannenhof) (388 tiinu). Poolmõis alates 1865 Nõmmpere mõis (Waldeck) (136 tiinu). Eraldati Lümandust 1875 Pargi (Parkhof) (34 tiinu). Eraldati popsikohana Kõrvetagusest 1828 Rumba (Rumba) (329 tiinu). Endine Vanamõisa karjamõis Saunja (Saunja) (534 tiinu). Eraldati Salajõest 1832 Sillamöldre (Silla) (43 tiinu) Suursoo (Moorhof) (1310 tiinu) Aravuse (Arrowus) (82 tiinu) Aruvälja (Arrohof) (143 tiinu). Eraldati Injust 1848-1850 Eigu (Kimmelshof) (90 tiinu). Eraldati Vohnjast 1858 Imukvere (Immokfer) (667 tiinu). Eraldati Veneverest Juhkentali ehk Joaorg (Joachimsthal) (28 tiinu). Eraldati Joalast 1881 Kullaaru (Kullarro) (275 tiinu). Eraldati Kloodist 1855 Lammasküla (Lammasküll) (324 tiinu) Lontova (Blücher) (48 tiinu). Sadam poolmõisa õigustes. Eraldati Kundast 1840 Meriküla (Merreküll) (3843 tiinu). Eraldati Laagnast 1862 Musi (Julienhof) (106 tiinu) Müüriku (Marienhof). Eraldati Väike-Maarja pastoraadist 1808, seejärel Vaost ja Kaarmast Nõmme (Nömme) (124 tiinu). Poolmõis alates 1865 Perevolok (145 tiinu) Prüningi (Ulrichsthal) (95 tiinu) Riigi (Wasahof) (805 tiinu). Hermamäe poolmõis alates 1881 Roodevälja (Rodewal) (137 tiinu) Siivertsi (Ferdinandshof) (100 tiinu). Eraldati Riigist Sillamäe (Sillamäggi) (107 tiinu). Eraldati Vaivarast 1850 Tammispea (Tammispäh) (172 tiinu). Eraldati Essust 1848. Kuulus viimase juurde taas aastast 1898 Tarakuse (Tarrakus) (502 tiinu). Eraldati Jõhvist 1863 Toomla (Thomel) (187 tiinu). Eraldati Andjast 1851 Ubja (515 tiinu). Eraldati Uhtnast 1875 Uhe (Uhhe). Eraldati 1874 Vallisaare (Usnowa) (1172 tiinu) Woldemarshof (16 tiinu) Ädara (Eddara) (260 tiinu) Kulli (Kulli) (369, 92 tiinu). Luteri kiriku vaimulike mõis Mäe-Nõmpa (Hoch-Nempa) (204 tiinu) Vahi (Franzenshütte) (100 tiinu) Baltisches Historisches Ortslexikon. Teil I. Estland (Einschiesslich Nordlivland). Herausgegeben von Heinz von zur Mühlen. – Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Bd I. Köln-Wien, 1985, xx. Whelan, Heide W. Adapting to Modernity. Family, Caste and Capitalism among the Baltic German Nobility. Köln, Weimar, Wien: Böhlau Verlag, 1999. Lk 88, allmärkus. Rosenberg, Tiit. Eesti mõisate ajalooline ülevaade. Lk 7-55. - Eesti mõisad. Tallinn: "Olion", 1994. Lk 17. Richter, Adolf. Richter´s Baltische Verkehrs- u. Adressbücher. III. Band: Ehstland. Riga: Im Selbstverlage des Herausgebers, 1900. Lk 1-98. Livländisches Adressbuch. 1900. Lk 120-154, 207-24. Märt Uustalu. Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal