laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Biarmia (poeem)

"Biarmia" on komi õpetlase ja kirjaniku Kallistrat Žakovi (1866–1926) kirjutatud komi rahvuseepos. Eesti keeles ilmus "Biarmia" Arvo Valtoni tõlkes aastal 2015 (ISBN 9789949445813). Teos on saanud nime viikingiaegsetes saagades ja keskaja geograafias mainitud soome-ugri ajaloolise piirkonna Biarmia järgi. Žakov kirjutas "Biarmia" "Kalevalast" inspireerituna 1916. aastal, viibides oma sõnul kirjutamise ajal Soome metsades. Originaaltekst on kirjutatud vene keeles, koos komikeelse tõlkega ilmus raamat 1992. aastal. "Biarmia" koosneb 7000 reast. Tegu on tüüpilise šamaanieeposega. "Biarmia" räägib komide elust enne Novgorodi võimu ja kristluse tulekut. Arvo Valton (11.12.2015). "Tõlkes leitud eeposed". Sirp. Vaadatud 27.06.2017. Rein Taagepera (1999). The Finno-Ugric Republics and the Russian State. London: Hurst & Co. Lk 314. Kallistrat Žakov (2015). Biarmia. Kirjastuskeskus.
Wilhelm Walter

Wilhelm Arwed Walter (7/19. juuni 1860 Tartu – 9/21. aprill 1899 Tartu) oli Eesti arst. Tema isa oli Tartu kommertsbürgermeister Peter Walter. Ta õppis 1880–1888 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas (arst), korporatsioon Neobaltia liige. Ta oli 1890–1899 arst Mustvees, alates 1892. aastast ka Ninasi leprosooriumis. 1894. aastal abiellus ta Charlotte Thraemeriga. Album der Landsleute der Neobaltia 1879-1904. Jurjew 1908, nr 53 (10967), lk 65–66. Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat, nr 10967, lk 776 Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart, lk 418
Fianna Fáil

Fianna Fáil (iiri keeles 'saatuse sõdalased'; ametlik nimi Fianna Fáil – The Republican Party) on Iirimaa konservatiivne partei. Partei asutati 23. märtsil 1926. Tänapäeval on see üks kahest Iirimaa peamisest parteist. Fianna Fáil domineeris Iirimaa poliitikas suurema osa 20. sajandist.
Dresdeni reformeeritud kirik

Dresdeni reformeeritud kirik (Reformierte Kirche) oli 1894. aastal valminud reformeeritud kirik Dresdenis Ringtänava Wilhelm Külzi järgi nimetatud osa ääres (Dr.-Külz-Ring; algselt Ringtänav 17b, Ringstraße 17b). Kiriku projekti tegi arhitekt Harald von Bosse, kes kasutas eeskujuna endavalmistatud Peterburi Jaani kiriku projekti. Nurgakivi kirikule pandi 1892. aastal. Kirik sai 13. veebruaril 1945 rängalt kannatada Dresdeni pommitamisel. See ehitati 1948. aastal hädapäraselt üles ajutise kirikuna, pärast 1956. aastat tehti sinna erinevaid lõbustusasutusi. Hoone lammutati 1963. aastal.
Numbernotatsioon

Numbernotatsioon on noodikiri, milles muusika ülesmärkimiseks kasutatakse numbreid. Numbriga võib tähistada näiteks: helikõrgust heliklassi intervalli alusheli akordi helirea astet aplikatuuri takti taktimõõtu tupletit absoluutset kestust tempot helitugevust
Paikuse Kool

"Paikuse kool" suunab siia. Politsei- ja piirivalvekolledži õppeüksuse kohta vaata artiklit Politsei- ja piirivalvekolledži Paikuse õppeüksus. Paikuse Kool on põhikool Pärnu maakonnas Pärnu linnas Paikuse alevis. Kooli direktor on Anne Kalmus. Kool asutati 1990. aastal Paikuse Algkoolina, kus asus õppima 76 õpilast ja õpetas 7 õpetajat. 1995. aastal sai kooli nimeks Paikuse Põhikool. 2020/21. õppeaastal liitus põhikooliga Paikuse Huvikool ja kool kannab pärast seda nime Paikuse Kool. Kooli direktorid on olnud Urmas Sähka (1990–1999), Sirje Tuulemäe direktori kohusetäitjana (1999), Aare Külaots (1999–2019) ja Anne Kalmus (2019–...). https://pk.edu.ee/kontakt (vaadatud 14.01.2020). https://pk.edu.ee/uudised/paikuse-pohikool-kindel-algus-sinu-elule-kooli-moto (vaadatud 14.01.2020) Paikuse Kool (07.12.2020). "Paikuse Kooli arengukava 2021-2025" (PDF). Vaadatud 14.01.2021. Kooli koduleht
Dreamland

Dreamland oli lõbustuspark Coney Islandil Brooklynis Dreamland (õieti FOB Volturno ja Camp Baharia) oli USA sõjaväebaas Al-Fallūjah's Iraagis Dreamland on Area 51 hüüdnimi "Dreamland", Aztec Camera album, 1993 "Dreamland", Beat Circuse album, 2008 "Dreamland", Black Boxi album, 1990 "Dreamland", Joni Mitchelli album, 2004 "Dreamland", Madeleine Peyroux' album, 1996 "Dreamland", Robert Milesi album, 1996 "Dreamland", Robert Planti album, 2002 "Dreamland", Wild Belle'i album, 2015 "Dreamland", Yellowjacketsi album, 1995
Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledž

Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledž (ka Paikuse kool, varasema nimega Paikuse politseikool) on Sisekaitseakadeemia õppeüksus Pärnu maakonnas Pärnu linnas Paikuse alevis; Politsei- ja piirivalvekolledži üks kahest õppekeskusest (teine asub Harju maakonnas, Tallinnas, Kase 61). 31. mail 1990 allkirjastas Eesti peaminister Edgar Savisaar korralduse asutada Pärnumaal Paikusel Siseministeeriumi Politseikool, mis asus tegutsema senise alaealiste koloonia põhjal 1986. aastal loodud Erikutsekool nr 2 hoonekompleksis. Politseikool Paikusel asutati Vabariigi Valitsuse määrusega nr 116 1990. aasta 5. juunil. Eesti Politsei loomise aluseks olev Politseiseadus võeti vastu Eesti Vabariigi Ülemnõukogus 20. septembril 1990. Kool alustas 110 kadetiga, politseikooli esimeseks juhiks oli Jüri Merits, kes juhtis seda organisatsiooni 11 aastat (1990–2000). Politseikooli 1. lendu võeti vastu 110 noormeest, lõpetas 100. Politsekoolis hakati õpetama madalama astme politseitöötajaid (kordnikke ja abikonstaableid). Järgnevalt juhtisid politseikooli: Elmar Nurmela (2001–2002), Ralf Palo (2002–2004), Juhan Kubu (2004–2006), Aivar Toompere (2006–2015). 1997. aastal liideti Paikuse politseikool ja Tallinna politseikool ning uueks nimeks sai Politseikool, mis hakkas alluma Siseministeeriumi Politseiametile. 2004. aastal muudeti Politseikool Sisekaitseakadeemia Politseikolledži struktuuriüksuseks. 2010. aastal ühendati Politseikolledž ja Piirivalvekolledž ning uueks nimeks sai Sisekaitseakadeemia Politsei- ja piirivalvekolledž. Kolledžit on juhtinud lisaks Aivar Toomperele ka Priit Heinsoo (2015–2017) ja Kalvi Almosen (2017–2022) ning alates 2022. aastast Kristian Jaani. 05.06.1990 Politseikool (Eesti Vabariigi Siseministeeriumi Politseikool) 25.09.1992 Politseikool (Eesti Vabariigi Riikliku Politseiameti Politseikool) 1995–1997 Paikuse Politseikool (Politseiameti halduses) 25.08.1997 Politseikool (Politseiameti halduses) 01.09.2004 Sisekaitseakadeemia politseikolledži politseikool (Siseministeeriumi halduses) 01.02.2010 Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledži Paikuse kool 10.02.2017 Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledž (Paikuse õppeüksus) Erikutsekool avati 50 ja suleti 25 aastat tagasi, Paikuse Postipaun, nr 11, 17. november 2015 Tähtpäev: 28 aastat politseiharidust Paikusel, www.sisekaitse.ee Paikuse politseikool tähistas tagantjärele 30. sünnipäeva, www.err.ee, 25.09.2020 Tallinna Politseikooli liitmine Paikuse Politseikooliga ja Paikuse Politseikooli ümbernimetamine, RT I 1997, 57, 948 https://www.sisekaitse.ee/et/PPK (vaadatud 29.04.2020) (Politsei ja Piirivalvekolledži erialad Sisekaitseakadeemia kodulehel
Prantsuse Teaduslik Instituut

Mitte segi ajada Tallinnas tegutseva Prantsuse Instituudiga Prantsuse Teaduslik Instituut (lühend PTI) on Tartus tegutsev mittetulundusühing, mille eesmärk on edendada Eesti ja Prantsuse vahelisi suhteid kultuurivaldkonnas. PTI korraldab muu hulgas prantsuse keele kursusi ja suvekoole. PTI asutati 1922. Pärast Teist maailmasõda PTI tegevus katkes. PTI taasasutati 1991. PTI häälekandja on internetiväljaanne La Gazette de Tartu. Samuti annab PTI välja tõlkesarja "Suflöör". Eesti Alliance Française https://web.archive.org/web/20170628081759/http://www.prantsuseteaduslikinstituut.ee/ptit/ (vaadatud 28.06.2017) https://web.archive.org/web/20170628081839/http://www.prantsuseteaduslikinstituut.ee/ptit/index.php?option=com_content&view=category&layout=blog&id=31&Itemid=18 (vaadatud 28.06.2017) PTI koduleht
Dreamland (Robert Milesi album)

"Dreamland" on Robert Milesi debüütalbum. Album ilmus 1996. aasta 7. juunil Euroopas ning umbes kuu aega hiljem ka USA-s. USA versioonile lisati pala "One and One", milles laulab Maria Nayler. Too lisalugu osutus populaarseks ning anti hiljem välja ka singlina. 1996. aasta lõpus anti Saksamaal välja albumist uus versioon "Dreamland – The Winter Edition", millele lisati lood "For Us" ja Euroopa versioonist puudunud "One and One" ning jäeti välja "Fable (Dream Version)". Tänapäeval on albumi kolmest eri versioonist levinuim USA variant. Muusika autor on kõikidel lugudel Roberto Concina, välja arvatud laulul "One and One", mille autorid on Billy Steinberg, Rick Nowels ja Marie-Claire D'Ubaldo.
Lüganuse Kool

Lüganuse Kool (varem Lüganuse Keskkool, enne seda Püssi Keskkool) on põhikool Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganuse alevikus. Kooli direktor on Tõnu Lont. Esimesed kirjalikud teated koolist Lüganusel pärinevad 1644. Aastani 1926 tegutses kool Erra-Liival. Seejärel koliti vastvalminud Püssi kooli (6-klassiline algkool). Sõja ajal hävinenud Püssi mõisa varemeile ehitati eelnevalt valmis esinduslik paekivihoone. Hiljem nimetati õppeasutus Püssi 7-klassiliseks kooliks. 1956 sai kooli nimeks Püssi Keskkool. 1989 nimetati kool ümber Lüganuse Keskkooliks. 2018 muudeti gümnaasium põhikooliks. 2022. aastal plaaniti 60 õpilasega kool sulgeda, kuid lapsevanemad vaidlustasid selle otsuse kohtus. Õppeaastast 2024/25 liitub kool koos kahe teise Ida-Virumaa kooliga Kiviõli Riigikooliks. https://web.archive.org/web/20170628093626/http://rulequ.havike.eenet.ee/lyganu/index.php/ajalugu (vaadatud 28.06.2017) register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=13940" "Lapsevanemad said Lüganuse kooli sulgemise otsusele esialgse õiguskaitse" ERR, 4. mai 2022 Peegel, M. (2024). Paarkümmend väikekooli lõpetab tegevuse iseseisva asutusena. ERR, 2. veebruar 2024. 2. veebruar 2024, [1] Lüganuse Kooli koduleht Lüganuse Keskkooli kunagine koduleht
Rahvusvaheline Sotsiaalteaduste Rakenduslik Kõrgkool LEX

Rahvusvaheline Sotsiaalteaduste Rakenduslik Kõrgkool LEX oli 1992–2004 Tallinnas tegutsenud erakõrgkool. Kooli viimane omanik oli Riias tegutsev Balti-Vene Instituut. Koolil olid filiaalid Narvas, Pärnus, Jõhvis, Tartus ja Valgas. https://web.archive.org/web/20170628094824/http://www.le.ee/vana/?a=uudised&b=1267 (vaadatud 28.06.2017) http://www.postimees.ee/1439535/erakorgkool-lex-peab-uksed-kinni-panema (vaadatud 28.06.2017) http://www.postimees.ee/1439535/erakorgkool-lex-peab-uksed-kinni-panema http://parnu.postimees.ee/2105467/erakorgkool-lex-ei-pruugi-lopetada
Rakke Gümnaasium

Rakke Kool on kool Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Rakke alevikus. Kooli direktor on Tanel Kümnik. Kooli ajalugu ulatub aastasse 1787, kui tegutsema hakkas Sepu Hansu koolituba. Külakool asutati 1859. 1920.–1930. aastatel tegutses kool 6-klassilise algkoolina. 1944 nimetati kool Rakke 7-klassiliseks kooliks. 1957. aastal muudeti kool keskkooliks ja nimetati Rakke Keskkooliks. Aastast 1996 kandis kool nime Rakke Gümnaasium. 2016. aastal gümnaasium likvideeriti ja hoonet kasutab Rakke Kool. http://www.rakke.edu.ee/kool/kontaktid/ (vaadatud 28.06.2017) Rakke Gümnaasium Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 28. juuni 2017) Kooli koduleht Rakke Gümnaasium Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Rannu Kool

Rannu Kool on põhikool Tartu maakonnas Elva vallas Rannu alevikus. Kooli direktor on Ardi Küünal. Esimesed teated kooliharidusest Rannus pärinevad 1689 seoses Rannu köstrikooliga. 1919 avati Rannu 6-klassiline algkool. 1944 nimetati kool Rannu Mittetäielikuks Keskkooliks. 1961 sai kooli nimeks Rannu 8-klassiline kool. 1988 sai kooli nimeks Rannu Keskkool. Alates 2013. aasta sügisest tegutseb kool põhikoolina. Kooli kontaktid[alaline kõdulink] (vaadatud 28.06.2017) Kooli ajalugu[alaline kõdulink] (vaadatud 28.06.2017) "Rannu Kool". rannu.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2019. Vaadatud 18. aprillil 2019. Kooli koduleht
Retla-Kabala Kool

Retla-Kabala Kool on põhikool-lasteaed Järva maakonnas Türi vallas Oisu alevikus ja Kabala külas. Kooli direktor on Jaanus Roosileht. Kool asutati 2015. aastal Retla Kooli, Oisu lasteaia Kelluke ja Kabala Kool-Lasteaia liitmisel üheks õppeasutuseks. Kool tegutseb kolmes kohas: Oisu alevikus aadressil Retla tee 1 (põhikooli I, II ja III kooliastme tegevuskoht) ja Lasteaia tänav 7 (koolieelse lasteasutuse tegevuskoht) ning Kabala külas (koolieelse lasteasutuse ja põhikooli I ja II kooliastme tegevuskoht). ... Retla 9-klassiline Kool alates 01.09.1993 Retla Põhikool alates 01.09.1998 Retla Kool alates 01.09.2015 Retla-Kabala Kool Retla-Kabala Kool. Retla-Kabala Kooli veebisait. Retla-Kabala Kooli veebisait
Pededze vald

Pededze vald (läti keeles Pededzes pagasts) on vald Lätis Alūksne piirkonnas. Vald asub Venemaa piiri ääres. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni. Vald piirneb sama piirkonna Mārkalne, Liepna ja Jaunalūksne vallaga ning Petseri rajooniga. Valla pindala on 142 km². 2016. aasta seisuga elas seal 710 inimest. Valla keskus on Pededze küla, vallavanem on Daiga Vītola. Vald asub osalt Ida-Läti madalikul, osalt aga Alūksne kõrgustikul. Selle kõrgeim koht ulatub 162,2 m üle merepinna. Valla suurim jõgi on Pedetsi jõgi, teine tähtsam jõgi on Kudepi jõgi. Aastal 1935 oli Pededze valla pindala 126,5 km² ja seal oli 3040 elanikku. 1945. aastal moodustati vallas Jaseņeci, Ķurši ja Pededze külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Pedeze külanõukoguga likvideeritava Jaseņeci külanõukogu Lenini kolhoosi maad, aastal 1957 aga likvideeritav Ķurši külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Stuborova muinaskalmed, Jaseņica muinaskalmed ja Fiki muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Klementine muinaskalmed ja Pededze õigeusu kirik. Looduskaitse all on Demšani pärnad, Virguļica metsa pahaga kask, Kūdupe tammed, K. Ulmanise tamm, Tupicene kooli tamm ja Čistigi tamm. Valda jääb ka 745 ha suurune Virguļica metsa hoiuala. Aastal 2011 elas vallas 151 lätlast, 551 venelast, 3 valgevenelast, 11 ukrainlast, 2 poolakat ja 4 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Varem asus vallas ka Boinica küla. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Alūksnes novads, vaadatud 28.06 2017 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-4 12-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.06 2019 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.06 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 25.07 2017 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Pededze vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ridala Põhikool

Ridala Põhikool on põhikool Lääne maakonnas Haapsalu linnas Panga külas. Kooli direktor on Milve Viigand. Koolis tegutseb lasteaed. Kooli hoone valmis 1959 ja hoone on arvele võetud Eesti tähelepanuväärse 20. sajandi arhitektuuriehitisena. Koolimajas tegutseb ka Ridala raamatukogu. 1959–1971 Voldemar Pinn 1971–1972 Reet Jõgis 1972–1990 Kalev Tarkmeel 1990–2011 Lea Tuusov 2011– Milve Viigand http://www.ridala.edu.ee/wp/?page_id=69 (vaadatud 28.06.2017) http://register.muinas.ee/public.php?menuID=architecture&action=view&id=586 (vaadatud 28.06.2017) Kooli koduleht
Jean-Baptiste Girard

Jean-Baptiste Girard (21. veebruar 1775 Aups – 27. juuni 1815 Pariis) oli Prantsusmaa sõjaväelane (diviisikindral, 1809). Ta teenis sõjaväes alates 1794. aastast, sai haavata Berezina ja Lützeni lahingus. Ülendatud paruniks 26. oktoobril 1809. Saja päeva ajal juhtis ta 7. jalaväediviisi, sai 16. juunil 1815 Ligny lahingus surmavalt haavata. Napoleon I ülendas ta 21. juunil, vahetult enne oma troonist loobumist järgmisel päeval, Ligny hertsogiks. Aadlidiplomit ei jõutud talle anda ja seda tiitlit ei tunnustatud Louis XVIII poolt.
Aimable Pélissier

Aimable-Jean-Jacques Pélissier, Malahhovi hertsog (6. november 1794 Maromme – 22. mai 1864 Algiers) oli Prantsusmaa sõjaväelane (marssal, 1855). Ta osales Hispaania sõjakäigus, Alžeeria vallutamises ja Krimmi sõjas. Malahhovi lahingu võitmise eest ülendati ta marssaliks ja 22. juulil 1856 Malahhovi hertsogiks (duc de Malakoff). 1858–1859 oli ta suursaadik ühendatud Kuningriigis ja 1860–1864 Alžeeria kindralkuberner.
Ruila Põhikool

Ruila Põhikool on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Ruila külas. Kooli direktor on Tiia Rosenberg. Ruilas avati kool 1870. aastatel. 1926 muudeti kool 4-klassiliseks, 1930 6-klassiliseks, 1946 7-klassiliseks, 1962 8-klassiliseks ja aastast 1989 kannab kool nime Ruila Põhikool. http://ruilakool.ee/index.php?option=com_contact&view=category&id=81&Itemid=805 (vaadatud 28.06.2017) http://ruilakool.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=71&Itemid=555 (vaadatud 28.06.2017) Kooli koduleht
Sigtuna Eesti Gümnaasium

Sigtuna Eesti Gümnaasium oli 1945–1947 Rootsis Sigtunas tegutsenud eesti kool. Kooli lõpetasid kaks lendu, neis kokku 83 õpilast. Kool asutati Helge Haage ja Heinrich Marki eestvõttel ja Gustav Dahli ning H. Ödmanni kaasabil. Kooli lõpetajad: Karl Altau Virve Altau (Tarning) Maret Andersson (Matto), Hillar Anton Ellen Eichenbaum Tamara Eriksson (Muru) Laine Herman (Petri) Niina Hernes (Nursland) Rein Hinno Vambola Hurt Aino Inkapööl (Mitt) Ira Ilves (Rebane) Väino Jaanivald Marja Jaanivald (Mäelo) Valdek Jürisoo Ralf Kall Malle Kalm (Kaasik) Margus Kalmaru Mark Karell Taavi Kaups Henno Keskküla Dolores Kikkert (Konno) Yrjö Kinnunen Evi Kiremia (Lantov) Ralf Korpman Leonida Kõrnas Armas Laupa Astra Lawton (Kivi) Evi Leesment (Liidak) Toomas Lepik Linda Liigand (Rähesson) Evi Lindstead (Käär) Ingrid Liljehöök (Lukas) Vivian Luksep (Kotkas) Arvo Marits Ingrid Meredith (Talpak) Silvia Miller Väino Mälk Haivy Niit (Kiibus) Eha Olving (Engmaa) Sven Olving Kalle Onno Endel Paju Otto Paju Leida Piip (Klaar) Inge Puusepp (Raudava) Malle Pütsep (Mänd) Tea Pärnamäe Silvia Pärt (Kurist) Vilma Randma Leo Rannaleet Mary Robberts (Raiend) Udo Ronimiois Andreas Rosenberg Erik Saar Mall Seim (Matto) Elmo Sergo Erle Sergo (Kivilo) Vello Sermat Aksel Sinimets Inge Sjöstrand (Kolk) Evi Taimre (Laks) Valmar Tamm Eha Tent (Reinas) Eduard Tent Hilja Teose (Parts) Innar Teose Jaan Terasmäe Hans Treffner Meemo Trepp Lea Trepp (Kalberg) Õie Ussisoo (Maripuu) Vallas Vallas (Küün) Heldi Valvur (Reinson) Ester Vatsel (Keskküla) Hans Viikholm Uno Verner Mai-Liis Viirak (Lepni-Ronimois) http://www.eesti.ca/sigtunas-oli-60-aastat-tagasi-eesti-gumnaasium/article18091 (vaadatud 28.06.2017) Margus Kalmaru (2007). Estniska Gymnasiet i Sigtuna 945-1947. Taavi Kaups. Sigtunas oli 60 aastat tagasi Eesti Gümnaasium. Estonian World Review, 9. november 2007
Sinimäe Põhikool

Sinimäe Põhikool on põhikool Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Sinimäe alevikus. Kooli direktor on Aljona Kordontšuk. Sinimäe lapsed said kooliharidust alates 1869, kui asutati Vaivara kihelkonnakool. 1931 ehitatud koolimaja hävis sõjakeerises 1944. 1958 valmis koolimaja Pargimäel. 2012 sügisel oli koolis tulekahju, mistõttu järgmised aastad tegutseti eri kohtades, sh Sillamäe Gümnaasiumi hoonetes. 2014. aastal avati uus koolimaja. 2023. aasta seisuga õpib koolis 112 õpilast. http://www.sinimae.edu.ee/koolist/personal/? (vaadatud 28.06.2017) http://www.sinimae.edu.ee/koolist/ajalugu/? (vaadatud 28.06.2017) Kooli koduleht
In Time: The Best of R.E.M. 1988–2003

"In Time: The Best of R.E.M. 1988–2003" on ansambli R.E.M. teine ametlik parimate laulude kogumikalbum. 2003. aastal ilmunud album sisaldab lisaks lauludele nende albumitelt aastatest 1988–2001 ka kaks uut laulu ja kaks laulu filmide heliribadelt. Album oli Suurbritannias 2003. aastal müügiarvult 10. album ja 2000. aastate 50. album. Kõikide laulude autorid on Bill Berry, Peter Buck, Mike Mills ja Michael Stipe, välja arvatud seal, kus see on eraldi näidatud. "Man on the Moon" (albumilt "Automatic for the People", 1992) – 5:12 "The Great Beyond" (Buck, Mills, Stipe) (filmi "Man on the Moon" soundtrackilt, 1999) – 5:04 "Bad Day" (varem avaldamata, 2003) – 4:05 "What's the Frequency, Kenneth?" (albumilt "Monster, 1994) – 3:58 "All the Way to Reno (You're Gonna Be a Star)" (Buck, Mills, Stipe) (albumilt "Reveal", 2001) – 4:43 "Losing My Religion" (albumilt "Out of Time", 1991) – 4:26 "E-Bow the Letter" (albumilt "New Adventures in Hi-Fi", 1996) – 5:22 "Orange Crush" (albumilt "Green", 1988) – 3:50 "Imitation of Life" (Buck, Mills, Stipe) (albumilt "Reveal", 2001) – 3:56 "Daysleeper" (Buck, Mills, Stipe) (albumilt "Up", 1998) – 3:37 "Animal" (Buck, Mills, Stipe) (varem avaldamata, 2003) – 4:00 "The Sidewinder Sleeps Tonite" (albumilt "Automatic for the People", 1992) – 4:06 "Stand" (albumilt "Green", 1988) – 3:09 "Electrolite" (albumilt "New Adventures in Hi-Fi", 1996) – 4:04 "All the Right Friends" (filmi "Vanilla Sky" soundtrackilt, 2001) – 2:45 "Everybody Hurts" (albumilt "Automatic for the People", 1992) – 5:17 "At My Most Beautiful" (Buck, Mills, Stipe) (albumilt "Up", 1998) – 3:33 "Nightswimming" (albumilt "Automatic for the People", 1992) – 4:16
Tabasalu Kool

Tabasalu Kool on põhikool Harju maakonnas Harku vallas Tabasalu alevikus. Kool avati keskkoolina 1986. aastal. Seoses Tabasalu Gümnaasiumi avamisega 2021. aastal muudeti õppeasutus põhikooliks. Kooli rajamise idee pakkus 1980. aastal välja Ranna sovhoosi direktor Vello Lind. Koolimaja ehitati aastail 1984–1986. Tabasalu Keskkool alustas tegevus 1. septembril 1986 – samal ajal, kui alustas ka Tabasalu Muusikakool. 1996. aastast anti koolile nimi Tabasalu Ühisgümnaasium. 2020. aastal anti Tabasalu Muusikakoolile üle algklasside õppehoone ja 1. septembriks 2021 valmis hariduslinnak, kus on uus algklasside õppehoone. Sellest ajast on õppeasutuse nimeks Tabasalu Kool, sest gümnaasiumiklassid eraldati värskelt avatud riigigümnaasiumi – Tabasalu Gümnaasiumi. Kooli esimene direkto oli Ott Kasuri. 1996. aastal jõudsid kooli juhtida nii Juhan Sepp kui ka Aino Sokk, kuid 1999. aastal sai uueks direktoriks Mait Tõitoja. 2005. aastast juhtis kooli Harri Kõo, 2010. aastast Carolin Kadaja ja 2016. aastast Martin Öövel. 2022. aastal sai direktoriks Olga Saikovskaja. http://tyg.edu.ee/ajalugu (vaadatud 28.06.2017) Ajalugu Tabasalu Kool (vaadatud 8. jaanuaril 2022) Kooli koduleht Kooli vana koduleht
Tali Põhikool

Tali Põhikool-Lasteaed on põhikool-lasteaed Pärnu maakonnas Saarde vallas Tali külas. Kooli ajalugu ulatub aastasse 1863, kui asutati Tali vallakool. Vallakool tegutses aastani 1922. 1922–1940 tegutses kool 6-klassilise algkoolina. 1940 nimetati kool Tali Mittetäielikuks Keskkooliks. 1958 nimetati kool Tali Keskkooliks, 1960 nimetati Tali 8-klassiliseks kooliks. 1991 alustas kooli internaadihoones tööd Tali Lasteaed. Kooli direktor on Signe Post. https://web.archive.org/web/20170628132305/http://tali.ee/kool/tali-kooli-ajalugu/ (vaadatud 28.06.2017) https://web.archive.org/web/20170628131603/http://tali.ee/kool/opetajad/ (vaadatud 28.06.2017) Koduleht
Harlem Désir

Harlem Désir (sündinud 25. novembril 1959 Pariisis) on Prantsusmaa poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta oli aastatel 1999–2014 Euroopa Parlamendi liige. 9. aprillist 2014 kuni 10. maini 2017 oli ta Prantsusmaa Euroopa asjade minister. Ta sündis 1959. aastal Pariisis Martinique'ist pärit isa ja Alsace'ist pärit ema peres. Ta õppis Pariisi 1. Ülikoolis (Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne'is), kus ta sai 1983. aastal filosoofialitsentsiaadiks. Ta on teist korda abielus ja tal on kaks last. Usutunnistuse poolest on ta katoliiklane.