laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Peterburi Polütehniline Ülikool

Peeter Suure Peterburi Polütehniline Ülikool (vene keeles Санкт-Петербургский политехнический университет Петра Великого; lühend SPbPU) on Peterburis asuv Venemaa tähtsamaid tehnikaülikoole, rahvuslik uurimisülikool. Ülikool asutati 1899. aastal. Varem on ülikool kandnud nimesid Peeter Suure Polütehniline Instituut (vene keeles (Политехнический Институт императора Петра Великого), Kalinini-nimeline Leningradi Polütehniline Instituut (Ленинградский Политехнический Институт имени Калинина).
Göteborgi Ülikool

Göteborgi Ülikool (rootsi keeles Göteborgs universitet) on Rootsi suuruselt teises linnas Göteborgis asuv ülikool. Ülikool asutati 1891 ja see on praegu tegutsevatest Rootsi ülikoolide seas vanuselt kolmas. Ülikoolis õpib 24 900 täiskoormusega üliõpilast.
Drusti

Drusti (varem Vecdrusti või Vecdrustu muiža) on küla (vidējciems) Lätis Smiltene piirkonnas, Drusti valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 185 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Raunast 20 ja Riiast 120 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale on Drustis veel põhikool, postkontor ja raamatukogu. Seal asub Drusti bussipeatus. Vaatamisväärsusteks on sealne luteri kirik, mis on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Kaitse all on ka kiriku kantsel, altar, orelirõdu ja organistipink. Kohaliku kaitse all on Drusti keskaegne kalmistu ja Žvīguri keskaegne kalmistu. Looduskaitse all on tamm Pagalma saimnieks (tõlkes 'hoovi omanik'). Asulat on esimest korda mainitud 1262. aastal. Tänapäevane asula tekkis Vecdrusti mõisa hoonetekompleksi juurde. Drustis on sündinud Heinrich Hagemeister ning baltisaksa maadeavastaja ja Alaska kuberner Ludwig von Hagemeister. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Rauna piirkonda. 2015. aastal oli Drustis 286 elanikku, 2016. aastal 271 ja 2021. aastal 264 elanikku. Drusti kogudus Vecdrusti mõis Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 8. veebruaril 2022. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 8. veebruaril 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Rubene

Rubene on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas. Külas on põhikool, raamatukogu ja postkontor. Rubene on Rubene kihelkonna keskuseks. Külas on Rubenes skola ja Rubene bussipeatus. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Rubene kirik, kiriku kantsel ja selle maalingud, kohaliku kaitse all on Rubene kihelkonnakooli hoone. Looduskaitse all on Rubene rahn. Osa külast jääb Gauja rahvusparki. Ümera alade ristimisel esimene lätlaste aladele ehitatud kirik just Rubenesse ja üks sealse koguduse vaimulikke oli Läti Henrik. Asula ehitati nõukogude perioodil välja kui Kocēni külanõukogu halduskeskus ja kolhoosi Kopsolis keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. 2006. aastal oli Rubenes 452 elanikku, 2015. aastal 414 ja 2021. aastal 412. Läti Ruumiandmete Agentuur https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. mai 2021. Vaadatud 19. mail 2021. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. mai 2021. Vaadatud 19. mail 2021. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Rubenē norisināsies Livonijas Indriķa dienas pasākumi". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2017. Vaadatud 7. märtsil 2017. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.  Rubene – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Iraagi põhiseadus

Iraagil on olnud mitu põhiseadust: Iraagi põhiseadus (2005), 2005. aastast kehtiv põhiseadus ...
Tüümuse epiteeli retikulaarrakud

Tüümuse epiteeli retikulaarrakud (ka tüümuse epiteliotsüüdid; ladina keeles epitheliocytus reticularis, inglise keeles thymic epithelial reticular cells; lühend ERC) on tüümuse struktuurides, nii tüümuse koores kui ka tüümuse säsis tuvastatavate tuumaga rakkude koondnimetus. Tüümuse epiteeli retikulaarrakud on ühendatud desmosoomide abil ja moodustavad võrgustiku, koos tümotsüütidega aga tüümuse parenhüümi ja tüümuse mikrokeskkonna. Tüümuse epiteeli retikulaarrakkude sekretoorsete osade funktsioonideks on tüümuse hormoonide (tümuliin, tümopoietiin) sekretsioon, tagamaks lümfotsüütide paljunemise ja küpsemise. Osade retikulaarrakkude ülesandeks on tümotsüütide ja antigeenide kokkupuutumise takistamine. Tüümuse epiteeli retikulaarrakud liigitatakse 6 rakutüübiks: epitheliocytus reticularis typi I – vooderdavad tüümuse kihnu, septa ja veresooni seestpoolt ning moodustavad vere-tüümuse barjääri; epitheliocytus reticularis typi II epitheliocytus reticularis typi III – II ja III tüüpi retikulaarrakud on tuvastatavad tüümuse koore välispinnal ja sees ning moodustavad lümfotsüütidega võrgustiku; epitheliocytus reticularis typi IV – sügavamal tüümuse koores paiknevad rakud, samuti tüümuse kortikomedullaarses tsoonis ja tüümuse säsis; epitheliocytus reticularis typi V – need rakud paiknevad Hassalli kehades ja nende läheduses; epitheliocytus reticularis typi VI – need rakud moodustavad Hassalli kehasid. T. Ito, T. Hoshino, Fine structure of the epithelial reticular cells of the medulla of the thymus in the golden hamster, Zeitschrift für Zellforschung und Mikroskopische Anatomie, 10. jaanuar 1966, 69. väljaanne, nr 1, lk 311-318, veebiversioon (vaadatud 2.12.2014)(inglise keeles) Saratha Kathiresan, THE EPITHELIAL RETICULAR CELL OF THE THYMUS, Sri Ramachandra Journal of Medicine, november 2007, veebiversioon (vaadatud 2.12.2014)(inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Epithelial reticular cell seisuga 2.12.2014.
Södermanland

Södermanland (lühendatult Sörmland) on ajalooline maakond (rootsi keeles landskap) Kagu-Rootsis. See piirneb Östergotlandi, Närke, Västmanlandi ja Upplandi maakonnaga, idast piirab seda Läänemeri.
Birvėta

Birvėta on jõgi Leedus ja Valgevenes, Dzisna parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Бірвета (Birveta), leedu keeles Birvėta, vene keeles Бирвета (Birveta). Jõe pikkus on 36,4 km (sellest 31 kilomeetrit Leedus) ja valgla 1607 km². Jõe langus on 8 m ja lang 0,3 m/km. Birvėta voolab välja Erzvėtase järvest Leedus Ignalina rajoonis, kuigi mõnes allikas loetakse jõe alguseks järve voolavat Kančiogina jõge, mis saab alguse Švenčionyse rajoonist. Sel juhul oleks jõe pikkus 68 kilomeetrit. Mõnda aega voolab jõgi Leedu-Valgevene piiril, läbides seejärel Valgevenes algul Pastavy ja seejärel Brasłaŭ rajooni. Valgevene territooriumil suubub Birvėtasse suurim lisajõgi Miadziełka. Jõgi suubub Dzisna jõkke Kaziany asula juures. Birveta jõest jõest Jõgi Valgevene kalapüügiportaalis
Miadziełka

Miadziełka või Mjadzelka on jõgi Valgevenes, Birvėta parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Мядзелка, vene keeles Мяделка või Мяделька (Mjadelka). Jõe pikkus on 50 km ja valgla on 775 km². Jõe langus on 34 m ja lang on 0,7 m/km. Miadziełka voolab välja Miadziełi järvest Valgevenes Minski oblasti Miadziełi rajoonis. Seejärel läbib jõgi Viciebski oblasti Pastavy rajooni. Jõe kaldal asub Pastavy linn. Ülemjooksul on jõe laius 10-15 meetrit, alamjooksul 20 meetrit. Oru laius on 250-400 meetrit. Suurim lisajõgi on Łučajka.
Müüriankur

Müüriankur on kinnitusvahend seinte nihkepinge takistamiseks ja kandetalade tugevdamiseks. Müüriankruid kasutatakse valdavalt vanemail kivihooneil. Müüriankrud on enamasti sepistatud ja kunstiliselt kujundatud. Dictionary of Architecture and Construction. C. M. Harris. New York: McGraw-Hill, 2006, lk 34. Kunstileksikon. A. Allas, A. Kala, M. Kalm, T. Külv, K. Paulus, I. Teder, M. Vallikivi. Tallinn: Eesti Klassikakirjastus, 2001, lk 293.
Lahkamine

Lahang ehk autopsia ehk obduktsioon ehk nekropsia (ka lahkamine, koolnuvaatlus) (obductio, autopsia) on loomade kehaelundite surmajärgne kirurgiline laiba uuring. Lahang on soovitatav teha teatud aja jooksul pärast indiviidi surma. Eristatakse kliinilist (surmapõhjuse ja surmaga lõppenud haiguse korral) ja kohtumeditsiinilist lahangut (kui surmaga võidakse seostada kuritegu, õnnetust, enesetappu, mürgistust, kutsehaigust või ravimenetlust jt). Surnud inimese kehaelundite uuringuid võib teha arst-patoloog. Lahkamise eesmärgiks on tänapäeval peamiselt surma põhjuse täpsem väljaselgitamine. Lahkamist kasutatakse laialdaselt kohtumeditsiinis. Loomulikul teel, haiguse või ka õnnetusjuhtumi tagajärjel surnud loomi lahkab tavaliselt veterinaar.  Pikemalt artiklis Korjus Surnud hiire lahang peab toimuma võimalikult kiiresti pärast hiire surma (erinevad põhjused ja kohad ning temperatuurid). Hiire surnukehas hakkavad surmajärgse autolüüsi protsessid toimuma üsna kiiresti pärast koolnukangestuse kadumist. Lühikese ajaga lüüsuvad mitmed elundid (omas tempos), alustades siseelunditest, lüüsuvad neerupealised, seedekulgla katteepiteel ja luuüdi, maks, põrn ja neerud, järgnevad süda, skeletilihased, sidekude, nahk ja luud. anatoomia digitaalne lahang "Meditsiinisõnastik", 395:2004. Chapter 1Introduction 1. General, veebiversioon (vaadatud 19.12.2014)(inglise keeles) Urmas Oja, Siim Lõvi, VIDEO: Digi-lahkamine loob inimesest täiusliku mudeli, keha kordagi lõikamata!, 22. september 2011, veebiversioon (vaadatud 19.12.2014) Tarmo Õuemaa, Emahundi lahkamine näitas, et Läänemaal elab veel 4-5 koerhunti, 7. märts 2014, veebiversioon (vaadatud 19.12.2014)
Viinhape

Viinhape (ehk 2,3-dihüdroksübutaandihape) on orgaaniline hape, mida leidub paljude puuviljade mahlas (viinamarjamahl) ja veinides ning seda lisatakse toiduainetele (E334) hapu maitse tugevdamiseks ja antioksüdandina. Viinhappe keemiline valem on HOOC-CH(OH)-CH(OH)-COOH. See on vees lahustuv valge kristalne aine. Kuulub see kahealuseliste karboksüülhapete klassi, molekulis on kaks kiraalsuskeset, mistõttu saab esineda erinevate stereoisomeeridena, kuid looduses esineb (+)-viinhape. Viinhappe soolasid nimetatakse tartraatideks ja neid kasutatakse meditsiinis. Viinhape eraldati esmakordselt umbes aastal 800 AD kaaliumtartraadist HOOC(CHOH)2COOK, mis sadeneb veinist ja on tuntud kui viinakivi. Viinhappe molekulis on kaks kiraalsuskeset, mistõttu esinevad neli modifikatsiooni: D-(-)- ehk (R,R)-viinhape, L-(+)- ehk (S,S)-viinhape, kahe eelmise ratseemiline segu ja meso- ehk (R,S)-viinhape. Viinhappe enantiomeerid (D- või L-) on olulised orgaanilise sünteesi lähteained teiste kiraalsete molekulide sünteesimisel. Karboksüülhapped Stereoisomeer
Douglas

Douglas oli Šotimaalt pärit aadlisuguvõsa. Suguvõsa esisia oli arvatavasti Theobaldus Flammatius (Theobald der Flemming), keda mainitakse 1147. aastal. Suguvõsa kanti Rootsi rüütelkonna aadlisuguvõsade loendisse krahvisuguvõsana nr 19. Rootsi liin kanti 1715. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal Härgla, Ontika mõis. vabahärra Robert Douglas (1611–1662), Rootsi sõjaväelane, Rootsi vägede ülemjuhataja Liivimaal krahv Gustav Otto Douglas (1687–1771), Venemaa keisririigi sõjaväelane ning riigitegelane, 1738–1740 Eestimaa kuberner krahv Robert Archibald Douglas (1754–1818), Virumaa Jõhvi ja Järvamaa Albu mõisnik, kreisimarssal Eesti šotlased Douglas nr 19, www.adelsvapen.com Robert Archibald Graf von Douglas (1754-1818), www.ra.ee/fotis
Fahrensbach

Fahrensbach (Varresbeck, Varensbach, Farensbach, Францбеков) oli Reinimaalt pärit baltisaksa aadlisuguvõsa. Reinimaalt liikus Wilhelm I Varresbecki jõe juurest Saaremaale. Mõni aeg hiljem Reinimaal suguvõsa liin katkes. Saaremaalt liikusid suguvõsa esindajad Liivimaale, Kuramaale, Venemaale jm. Suguvõsale kuulus eri aegadel Eesti alal Vaimõisa mõis. Wilhelm von Fahrensbach (Farensbach), Saare-Lääne piiskopi vasall, Jürgen Fahrensbach (1551/1552–1602), Liivimaa aadlik ja väepealik Liivimaa sõjas Wolmar Fahrensbach (1586–1633), Liivimaa sõjaväelane ja poliitik, Ruhja ja Tarvastu staarost Müller (Kunda)
Mengden

Mengden on Vestfaalist pärit baltisaksa aadlisuguvõsa. Suguvõsa esindajatest on esimest korda mainitud 25. juunil 1249 Ernestus de Mengede'd. Suguvõsal on kaks haru[küsitav]: Vestfaali ja Baltikumi. Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal Juuru, Keskvere mõis. Otto von Mengden, (1597–1681), Liivimaa mõisnik, aadlitegelane ja sõjaväelane Rootsi teenistuses (ooberst). Kusa (Kussen), Ogre (Ogershof) ja Lubeja (Lubey) mõisnik, esimene Liivimaa rüütelkonna maamarssal Vabahärra Gustav von Mengden (1627– 1688), vaimulik luuletaja, satiirik, helilooja, Rootsi armee kindralmajor, poliitik (Liivimaa maamarssal) ja mõisnik. Engelbrecht von Mengden, (1587 – 1648), Liivimaa provintsiaalpoliitik, sõjakomissar ja hiljem Liivimaa kindralkuberneri sõjanõunik, Liivimaa maamarssal ja aastast 1644 Tartu õuekohtu asepresident. Georg von Mengden (u 1628−1703), Preobraženski kaardiväepolgu komandör 1692−1696
Tödwen

Tödwen oli vana Eestimaa aadlisuguvõsa. Suguvõsa esiisa oli arvatavasti taanlasest rüütel ja 1266. aastast Tallinna kapten (saksa Hauptmann[küsitav]) Wogen Palnisun. Suguvõsa nimi pärineb Tõdva (saksa Tödwen) asulast, mis jäi Tallinnast 21 km lõunasse. Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal Saku, Rõngu mõis ja Tartu piiskopkonna Rõngu vasallilinnus.
Anşār al-Islām

Ansar al-Islam (arabia keeles ‏أنصار الإسلام‎, Anṣār al-Islām‚ Islami kaitsjad) on 2003. aastal asutatud kurdide islamistlik rühmitus Põhja-Iraagis. Kontaktid al-Qaida ja Ansar al-Sunnaga. Rahulike elanike vastu suunatud enesetapurünnakute tõttu on terroriorganisatsioon.
Karl Georg Wilhelm Rosen

Karl Georg Wilhelm Rosen (Jegor Fjodorovitš Rozen, 27. detsember (vkj. 16. detsember) 1800 Tallinn – 6. märts (vkj. 23. veebruar) 1860 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Vene rahvuslik luuletaja. Ta oli Mihhail Glinka ooperi "Ivan Sussanin" libreto autor. Ta kasvas üles Tallinnas. 19-aastaselt astus ta vabatahtlikult husaaride polku, kus õppis ära vene keele. Luuletajana debüteeris ta 1825. Tema mainele mõjusid halvasti see, et vene kirjandusringkonnad pidasid teda võõrkeelseks kirjanikuks, ja tema haiglane enesehinnang. 1827–28 elas ta Moskvas, 1828 läks erru ja kolis Peterburi, kus tutvus Aleksandr Puškini ja Anton Delvigiga. Rosen avaldas oma teoseid mitte ainult vene, vaid ka saksa keeles nii Tallinnas kui Tartus. Sealhulgas tõlkis ta Puškinit saksa keelde. 1831–33 andis Rosen välja iga-aastast almanahhi "Altsiona", milles avaldas kaasaegsete vene luuletajate Puškini, Pjotr Vjazemski, Vassili Žukovski, Vladimir Obolenski ja teiste loomingut. 1832. aasta almanahhis esmaavaldas ta Puškini näidendi "Pidu katku ajal", mis oli kirjutatud 1830. 1835–40 oli Rosen tsesareevitši (Venemaa troonipärija), pärastise Aleksander II sekretär. Sel perioodil 1836 kirjutas ta libreto Mihhail Glinka ooperile "Ivan Sussanin", algse pealkirjaga "Elu tsaari eest". Samal aastal avaldas Puškin enda asutatud ajakirja "Sovremennik" esimeses numbris Roseni artikli "Rütmist", milles Rosen pidas rütmi luule arenguks hädavajalikuks, ent kui luule on juba välja kujunenud, polevat rütmi enam tarvis. Rütmita luulele ennutas Rosen suurt tulevikku. Puškin kirjutas 2. aprillil 1834 oma päevikusse, et hindab Rosenit dramaturgina märksa kõrgemalt kui Nestor Kukolkini ja Aleksei Homjakovi. Sealjuures Kukolkin pidas iseennast kirjandusgeeniuseks, Puškinist paremaks, ja solvus Puškini peale väga, et see sama seisukohta ei jaganud.
Svolna

Svolna on jõgi Valgevenes ja venemaal, Drysa parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Свольна, vene keeles samuti Свольна Jõe pikkus on 99 km ja valgla on 1510 km². Svolna voolab välja Netšeritsa järvest Venemaal Pihkva oblasti Sebeži rajoonis. Suurem osa jõest jääb Valgevene territooriumile, seal on jõe pikkus 93 kilomeetrit. Svolna läbib Valgevene territooriumil Buzjanka ja Lisna järve. Jõgi voolab läbi Połacki madalikul, olles algul Rasony rajooni ja Vierchniadźvinski rajooni piiriks, alamjooksul läbib Svolna aga Vierchniadźvinski rajooni.
Töökeskkonnavolinik

Töökeskkonnavolinik on töötajate valitud esindaja töötervishoiu ja tööohutuse küsimustes. Eestis peab töökeskkonnavolinik olema kõikides ettevõtetes, kus töötab 10 või enam töötajat. Ettevõtetes, kus on mitu struktuuriüksust või kus töötatakse mitmes vahetuses, peab töökeskkonnavolinik olema igas struktuuriüksuses või vahetuses, kus töötab korraga üle kümne töötaja. Töökeskkonnavolinik(ud) valitakse töötajate üldkoosolekul. Töökeskkonnavoliniku volitused kehtivad kuni neli aastat. Töökeskkonnavoliniku ülesanneteks on: jälgida, et töökohas oleksid rakendatud töötervishoiu ja tööohutuse abinõud ning et töötajad oleksid varustatud töökorras isikukaitsevahenditega; osaleda oma töölõigus toimunud tööõnnetuse ja kutsehaigestumise uurimisel; teatada ohuolukorrast või töökeskkonnas avastatud puudusest viivitamata töötajatele ja tööandjale või tema esindajale ning nõuda tööandjalt puuduse kõrvaldamist võimalikult lühikese aja jooksul; tunda töötajatele kohustuslikke juhendeid ja õigusakte; jälgida, et töötajad saaksid töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas vajalikud teadmised, juhendamise ja väljaõppe. Töötervishoiu ja tööohutuse seadus
Pljussa vaherahu

Pljussa vaherahu oli Moskva tsaaririigi ja Rootsi kuningriigi vahel 10. augustil 1583. aastal Narva jõe parempoolse lisajõe Pljussa suudme juures sõlmitud rahuleping, mis lõpetas ajutiselt sõjategevuse Moskva ja Rootsi vahel Liivi sõjas. Enne rahuläbirääkimiste algust oli Pontus De la Gardie vallutanud 1580–1582 Karjalas Käkisalmi ning Ingeris Pähkinälinna, Kaprio, Jaama, Jaanilinna ja Narva. Vene vägi oli sunnitud Põhja-Eestist lahkuma. Sõjas Poola kuninga ja Leedu suurvürsti Stefan Batoryga vallutasid Rzeczpospolita väed Pihkva ning tsaar Ivan IV oli sunnitud sõlmima Jam-Zapolski vaherahulepingu Rzeczpospolitaga. Rahu sõlmimisele eelnesid läbirääkimised 1583. aasta maikuus, millel lepiti kokku relvarahus kahe kuu (juuni-juuli) jooksul. Rahuläbirääkimiste tulemused: sõlmiti vaherahuleping (vaidlusaluste territooriumite valdusküsimusi lahendada ei suudetud ja lõplikku rahulepingut ei sõlmitud) lepingut sõjavangide vahetamiseks ei sõlmitud, kuna rootslased nõudsid ühe vangivõetud venelase eest venelastelt nende poolt 3 vangistatu (soomlaste, rootslaste ja sakslaste) vabastamist. Vangide vabastamise lepingut valmistasid ette Oudova vojevood Mihhail Golovin ja Narva asehaldur Karl Henriksson Horn. Pljussa vaherahuga sai Rootsi kuningriik endale Liivi sõjas Moskva tsaaririigilt vallutatud alad: Eestis Narva, Jaanilinna ja Tartu ning neid ümbritsevad maad Ingerimaal Jaama ja Kaprio ning neid ümbritsevad maad Karjalas Käkisalmi lääni (rootsi keeles Kexholms län, vene keeles Корельский уезд) koos Käkisalmi linnuse ja Laadoga järve äärsete maadega Moskva tsaaririik säilitas Neeva jõe suudmeala koos Pähkinälinna linnusega ning piir kulges Karjala kannasel mööda Siestarjoke. Rootsi ja Moskva alade piirijõgi oli Ingeris Koporje maakonda ja Orehhovo maakonda eraldav Strelna jõgi. Pljussa vaherahu sõlmiti kolmeks aastaks, kuid 1585. aastal pikendati 1590. aastani. 1590. aastal puhkes jälle sõjategevus Rootsi ja Vene vahel, mille lõpetas 1595. aastal juba lõpliku Täyssinä rahu sõlmimine. Pljussas pikendati 28. detsembril 1585 Moskva tsaaririigi ja Rootsi kuningriigi vahel 1583. aastal sõlmitud vaherahu veel 4-ks aastaks alates 6. jaanuarist 1586 kuni 6. jaanuarini 1590. aastani. Vaherahuläbirääkimistel osalesid: Rootsi: 1. saadik Rootsi asehaldur Liivimaal ja Ingeris vabahärra Pontus De la Gardie ning saadikud Soome asehaldur, Rootsi Riiginõukogu liige Claes Åkesson Tott ja Eestimaa sjakomissar Claes Bielke Moskva: bojaar ja Jaroslavli asehaldur vürst Fjodor Šestunov ning duuma-aadlik Ignati Tatištšev Rahuläbirääkimiste tulemused: lepiti kokku vaherahu pikendamises veel 4 aastaks. kavandati 20. juulil 1586 uued läbirääkimised rahulepingu sõlmimiseks 1585. aasta Pljussa vaherahulepingu läbirääkimiste ajal hukkus 5. novembril Pontus De la Gardie Pljussa jõelt Narva jõele tulles paadisõidul. On arvatud, et Pljussa vaherahu koos 1582. aastal sõlmitud Moskva ja Rzeczpospolita vahel sõlmitud Jam-Zapolski vaherahuga lõpetas Liivi sõja. Ingeri, Rootsi Ingeri Peterburi kubermang Шаскольский, И. П. Была ли Россия после Ливонской войны отрезана от Балтийского моря?
Kvaader

Kvaader (keskladina keelest quadrus), ka kantkivi on puhtalt töödeldud välispinnaga müürikivi. Võib olla siledalt või jämedalt tahutud servadega. Eesti arhitektuur. Oskussõnastik. 1993
Ništša

Ništša on jõgi Valgevenes ja Venemaal, Drysa parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Нішча, vene keeles aga Нища. Jõe pikkus on 85 km ja valgla on 1380 km². Ništša voolab välja Ništša järvest Venemaal Pihkva oblasti Sebeži rajoonis. Suurem osa jõest jääb Valgevene territooriumile, seal on jõe pikkus 65 kilomeetrit. Ništša voolab Połacki madalikul, läbides Rasony rajooni. Oru laius on 100–200 meetrit, jõe laius aga 25–30 meetrit. Aastal 1959 ehitati jõele Klaścicy asulasse hüdroelektrijaam, aastal 1994 läbis see kapitaalremondi ja tegutseb taas.
Teemantkvaader

Teemantkvaader on teemanditaoliselt mitmetahuliseks ning siledaks lihvitud ja kitsa täkkerandiga raamistatud esiküljega kantkivi. Teemantkvaadrit kasutati peamiselt renessanss- ja barokkarhitektuuris fassaadidel, aga eriti hoone nurkade ja soklite kaunistamiseks. Eesti arhitektuuris leiab teemantkvaadri motiivi renessanssportaalidel Tallinna Mustpeade Majas ja Kiltsi mõisas Ridala kihelkonnas. Hilisemad näited on historitsistlikelt hoonetelt. Teemantkvaadrit käsitletakse rustika erijuhtumina. Eesti keeles on kasutatud teemantkvaadrimotiivi jaoks ka sõna teemantrustika Casa de los Picos, Segovia, Castilla-León Palacio Jabalquinto fassaad 15. sajandi lõpust, Baeza, Andaluusia Palazzo dei Diamanti, Ferrara Granovitaja Palata idafassaad, Moskva Kreml Teemantkvaadritega kaetud kolossaalpilastrid, Catania ülikool Katariina käiku viiv värav Tallinnas Historitsistlik maja Tartus Gildi 1 teemantkvaadritest krohvfriisiga Krohviga kujundatud teemantkvaadrimotiivid ERM endise peamaja kujunduses Sgrafiito-tehnikas maalitud illusoorsed teemantkvaadrid ja nurgakvaadrid, Český Krumlov Värskesse krohvipinda kraabitud illusoorsed teemantkvaadrid, Bauska ordulinnuse välissein Rustika Teemantliist Bossaaž Eesti arhitektuur. Oskussõnastik. 1993 15586 Kiltsi mõisa peahoone varemed kultuurimälestiste riiklikus registris http://www.rdklabor.de/wiki/Diamantquader https://fr.wikisource.org/wiki/Dictionnaire_raisonn%C3%A9_de_l%E2%80%99architecture_fran%C3%A7aise_du_XIe_au_XVIe_si%C3%A8cle/Bossage Eesti arhitektuur. Oskussõnastik, lk 27. 1993 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2018. Vaadatud 21. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Hammaslõige

Hammaslõige on miniatuurset talaotste rida meenutav ehisliist. Algselt oli hammaslõige joonia ja korintose templite friisil arhitraavi ja karniisi vahel paiknev ehisliist. Hammaslõige tekkis arhailise puitehitiste palgiotste abstraheerunud vormist. Hiljem esineb hammaslõige kõikides antiikkultuuri jäljendavates stiilides. Hammaslõikeks on nimetatud ka mitmeid klassikalise hammaslõikega vaid kaudselt sarnaseid ehisliiste nagu teemantliist ja sakkliist, mida kasutati seinte horisontaalliigenduse ning portaalide, konsoolide ja kapiteelide kujunduses. Kunstileksikon. Eestikeelne väljaanne. Kirjastus Kunst, Tallinn 2000 Eesti arhitektuur. Oskussõnastik. 1993
Baer

Baer (Baehr, Bähr, Baer või Bär) on mitme saksa kultuuriruumis oleva aadlisuguvõsa nimi: Baehr (Liivimaa aadlisuguvõsa) Baer (Eestimaa aadlisuguvõsa) (Baer Edle von Huthorn)
Berg

Berg on mitme aadlisuguvõsa nimi: Berg (Eestimaa aadlisuguvõsa) Berg (Kaarma) (Berg a. d. H. Carmel) Berg (Kandla) (Berg a. d. H. Kandel, Saaremaal Kärla kihelkonnas asunud Kandla mõisa järgi) Berg (Päri) (Berg a. d. H. Kattentack, Läänemaal Kullamaa kihelkonnas asunud Päri mõisa järgi) Berg (Liivimaa aadlisuguvõsa) Berg (Saaremaa aadlisuguvõsa) Berg (Reinimaa) Berg võib olla veel: Berg (riik), endine riik
Morpheus (täpsustus)

Sõna Morpheus võib tähendada: Morpheus on Vana-Kreeka mütoloogias unenäojumal. Morpheus on failijagamise programm. Morpheus on tegelane Larry ja Andy Wachowski filmist "The Matrix".