Ilmar Pihlak

Ilmar Pihlak (15. veebruar 1936 Paide – 21. juuni 2022) oli eesti tehnikateadlane. Ilmar Pihlak oli Oskar Pihlaku ja Irma Truupõllu poeg ning Ülo Pihlaku vend. Tema abikaasa oli teatrikunstnik Liina Pihlak. Ta on lõpetanud Tallinna 2. Keskkooli (Tallinna Reaalkool) 1954, Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitusteaduskonna teedeinsenerina autoteede erialal 1959; aspirant 1964–67. Tehnikateaduste kandidaat 1969 (Elamute Teadusliku Uurimise ja Eksperimentaalse Projekteerimise Keskinstituudi Linnaehituse Nõukogu Moskvas), väitekiri "Исследование закономерностей использования индивидуального транспорта в городе"; vanemteadur (linnatranspordi alal) 1971; dotsent 1982. Täiendusõpe: Volgogradis kateedrijuhatajate kursused linnaehituse alal 1985; Helsingi Tehnikaülikool 1988/89; Ungaris 1978/79, 1989/90; Illinoisi osariigi ülikool (USA) 1989; Arhitektide Liidu seminarid Soomes 1990, VIATEK Tapiola OYs linnaplaneerimise alal 1991–92; Rootsis (VTI, Traffic Safety Management) 1997. Riikliku Projekteerimise Instituudi (RPI) Kommunaalprojekt insener 1959–60, insener 1960, grupijuht 1960–62, projekti peainsener 1962–64; Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri kateedri tunnitasuline õppejõud 1967–2005. TTÜs 1967–2008: TU sektori (autoteede kateedri juures) vanemteadur 1967–74; arhitektuuri kateedri assistent 1974–75, vanemõpetaja 1975–77; ehitusmaterjalide kateedri dotsent 1977–92, juhataja 1990–92; ehitusteaduskonna kasvatusala prodekaan 1979–83; ehitiste projekteerimise instituudi dotsent 1992–94, arhitektuuri aseprofessor 1994–99; arhitektuuri õppetooli juhataja 1992–2004; arhitektuuriprofessor 1999–2004; erakorraline dotsent 2004; ehitusfüüsika ja arhitektuuri õppetooli erakorraline dotsent 2004–06, erakorraline professor 2006, emeriitprofessor 2006. aastast, erakorraline dotsent 2007–2008. 1991–1992 tegutses Soome konsultatsioonifirmas VIATEK Tapiola Oy. Linnaehitus (Tallinna ja Lasnamäe üldplaneeringud), linnatänavad (Eesti Projekteerimisnormid EPN 17 Linnatänavad, Eesti Standard EVS 843:2003 Linnatänavad); arhitektuuri ajalugu; liiklusohutus; linnaplaneerimise ja liikluskorraldusprojektide konsulteerimine ja ekspertiis; Suure Väina püsiühenduse tasuvusuuringute liiklusprognoosid. Liikluse planeerimine, sh autostumise taseme ja liiklusintensiivsuse prognoosimeetodid; elamuehituse struktuur. Osalenud Tallinna liiklusmudeli ja Eesti liiklusstandardite koostamises. Eesti Arhitektide Liidu liige 1967–, juhatuse liige 1973–87; Vabariigi Valitsuse Liikluskomisjoni liige 1992–99; Suure Väina püsiühenduse töögrupi liige 1997–2000; teadusajakirja Town Planning and Architecture (Vilnius) toimetuskolleegiumi liige 1998–; TTÜ ehitiste projekteerimise instituudi nõukogu liige, ehitusteaduskonna nõukogu liige 1979–92, 1997–99. Tallinna Reaalkooli vilistlaskogu esimees 2000–2006; Üliõpilaste Selts Raimla auvilistlane Eesti Televisiooni Nõukogu aukiri 1978; organiseerimiskomitee Gaudeamus IX tänukiri Balti liiduvabariikide üliõpilaste laulu- ja tantsupeo ettevalmistamise ja läbiviimise eest 1984; Eesti NSV Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi, Eesti Arhitektide Liidu, Eesti NSV Riikliku Ehituskomitee, Eesti Riikliku Kunstiinstituudi, TTÜ jt aukirjad 1986; TTÜ tänukiri 2006. Korvpall, teater, aiandus. Eesti Teaduse Biograafiline Leksikon, 3. köide Autostumise taseme kasvu tendentsid. // TPI Toimetised 616 (1986) Korteriprobleemi lahendamise võimalustest ja ehitatavate korterite struktuurist (kaasautor). // Ehitus ja arhitektuur (1987) 2 The problems of traffic and highway capacity in Estonia. – International Symposium on Highway Capacity. Karlsruhe, 1991 Autotiheysennuste ja autokantaennuste 1990–2010–2050. // Viatek Tapiola Oy, VESSU. Helsinki, 1992 Road safety differences between two neighbouring countries – Estonia and Finland (kaasautor). Malmö, 1999 Saarenmaan kiinteä yhteys (kaasautor). // Tie ja Liikenne (2000) 12 Linnatänavad (EVS 843: 2003) (kaasautor T. Metsavahi). Tallinn, 2003. Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 243, 246–247 Ehitusinsenerid TPI-st, 221 Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn, 2008, 320–321. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.