Sangaste kihelkond

Sangaste kihelkond (lühend San; saksa keeles Kirchspiel Theal) oli kihelkond Tartumaa lõunaosas ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis. Kihelkonnakirikuks oli Sangaste kirik. Kihelkond asutati 13. sajandi esimesel poolel. Arvatavasti eelnes sellele samas paikkonnas asunud muinaskihelkond, kuid selle olemasolu ja piirid ei ole kindlalt teada. Allikates on kihelkonda esimest korda mainitud 1379. aastal, teistel andmetel Toyveli nime all 1272. aastal. Eesti esimese iseseisvusaja jooksul kuulus Sangaste kihelkond algul Tartumaa alla, 1920. aastal loodi uus, Valga maakond. Kuni 1939. aasta valdade reformini kuulus Sangaste kihelkonda 5 valda: Keeni, Kuigatsi, Laatre, Tõlliste ja Sangaste. Kihelkonnas paiknes 15 mõisat: üks kirikumõis ning 12 rüütlimõisat koos kahe kõrvalmõisaga. Lisaks veel 16 karjamõisat. Sangaste kirikumõis (Pastorat Theal) Iigaste (Igast) rüütlimõis Keeni (Könhof) rüütlimõis Kuigatsi (Löwenhof) rüütlimõis Laatre (Fölk) rüütlimõis Lota (Charlottenthal) rüütlimõis Pringi (Brinkenhof) rüütlimõis Puka e Vana-Puka (Bockenhof, Alt-Bockenhof) rüütlimõis Restu (Rösthof) rüütlimõis Sangaste (Schloß Sagnitz) rüütlimõis Tõlliste (Teilitz) rüütlimõis Uniküla (Unniküll) rüütlimõis Uue-Puka (Neu-Bockenhof) Puka kõrvalmõis Vaalu (Wahlenhof) rüütlimõis Vastse-Tõlliste (Neu-Teilitz) Tõlliste kõrvalmõis. Sangaste kihelkonnas on olnud ajaloo kestel ka Buchholzhofi, Halechti-Hatel-Fragenhofi, Kawalitzi, Roetkenshofi mõisad. Iigaste vald Keeni vald Kuigatsi vald Laatre vald Puka vald Restu vald Sangaste vald Tõlliste vald Uniküla vald Sangaste kihelkonna pärimuse kogumisega alustas Eesti Rahva Muuseum enne Esimest maailmasõda. Üks esimestest omandatud esemetest oli näiteks 1912. aastal muuseumile kingitud 200-aastane veimevakk Puka vallast. Aastatel 1923–1924 tehtud inventuuri järgi oli muuseumi kogudes Sangaste kihelkonnast 103 eri eset. 1. jaanuaril 1993 oli Sangaste kihelkonnast pärit esemete arv 327, nendest liigiliselt tekstiil ja ehted (nt vaibad, tanud, särgid, sukad, vööd, sõled) – 197, tehnika (nt lõngavalmistamine, kangakudumine, puu- ja metalltööriistad) – 29, veo-, kandmis- ja liikumisabinõud (kepid) – 3, arheoloogilised asjad – 7. Pärast 1993. aastat on Sangaste kihelkonnast kogutud veel 19 eset. Sangaste kihelkonna alad jäävad tänapäeval Valga maakonna Otepää ja Valga valla koosseisu. Sangaste kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 29. veebruar 2012) Täna räägime Valgamaa kirikutest: Sangaste Püha Andrease kirik. Valgamaalane, 30. juuni 2007. Sangaste alevik eestigiid.ee (vaadatud 29. veebruar 2012) Sangaste aleviku profiil Sangaste valla koduleht (vaadatud 29. veebruar 2012) Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 288–293. Muistsed külad ja läänid., Postimees (1886-1944), nr. 16, 17 jaanuar 1928 Sangaste kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 29. veebruar 2012) Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 388. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 288–293.