laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Severina Vučković

Severina Vučković (sündinud 21. aprillil 1972 Splitis) on Horvaatia laulja. Ta esindast lauluga "Moja štikla" Horvaatia 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Ateenas. Finaalkontserdil sai ta 56 punktiga 12. koha. Severina – 1989 Dalmatinka – 1993 Trava zelena – 1995 Moja stvar – 1996 Djevojka sa sela – 1998 Paloma nera - Live album – 1999 Ja samo pjevam – 1999 Pogled ispod obrva – 2001 18 velikih hitova – 2002 Virujen u te - Najbolje uživo – 2002 Virujen u te - DVD – 2003 Severgreen – 2004 Moja štikla – 2006 Zdravo Marijo – 2008 Dobrodošao u klub – 2012 Koduleht
Sibel Tüzün

Sibel Tüzün (sündinud 29. septembril 1971 İstanbulis) on Türgi pop- ja rokklaulja. 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Türgit lauluga "Süper Star". Finaalkontserdil sai ta 91 punktiga 11. koha.
Gisela

Gisela võib tähendada järgmist: Gisela (eesnimi), naisenimi Gisela, Pippin Lühikese tütar Gisela oli Franz Joseph I tütar Gisela on Hispaania laulja Gisele Giselle
Pirates of the Sea

Pirates of the Sea on Läti ansambel. See esindas Lätit lauluga "Wolves of the Sea" 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis, kus saadi 83 punktiga 12. koht.
Genesis

Genesis (kreeka sõnast γένεσις 'sünd, loomine, algus, põhjus, teke, päritolu') on mitme asja nimi või pealkiri. "Genesis" on Esimese Moosese raamatu ladinakeelne pealkiri. Genesis on inglise progressiivse roki ansambel. Genesis on organisatsiooni Humane Society of the United States jagatav auhind. Genesis oli NASA kosmoseaparaat, sond. "Genesis" on Dua Lipa laul albumilt "Dua Lipa"
Diana Gurtskaja

Diana Gurtskaja (gruusia keeles დიანა ღურწკაია (Diana Gurtskaia); sündinud 2. juunil 1979 Suhhumis) on megreli rahvusest Gruusia-Vene pime laulja, Venemaa rahvakunstnik. Ta õppis Thbilisis pimedate koolis ning hiljem Moskvas Gnessinite-nimelises instituudis laulmist. Ta elab Moskvas. Ta valiti lauluga "Peace Will Come" Gruusia esindajaks 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laul tuli finaalkontserdil 11. kohale. 1. märtsil 2014 kirjutas alla Venemaa kultuuritegelaste pöördumisele, mis toetas president Vladimir Putini poliitikat Ukrainas, sh Krimmis. Toetab Venemaa patriarhi Kirilli ideed keelata Venemaal abordid. Jaanuaris 2018 registreeriti Gurtskaja Putini usalduisisikuks 18. märtsil 2018 peetud presidendivalimistel. Aastal 2018 oli ta ka Sergei Sobjanini usaldusisik Moskva linnapea valimistel. 21. septembril 2005 abiellus ta advokaat Pjotr Kutšerenkoga (1977–2023), kes juunis 2021 edutati Venemaa kõrgharidusministri asetäitjaks ja kes suri 20. mail 2023 naastes tööreisilt Kuubalt. 2006 Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik 2010 Sõpruse orden 2014 Austuse orden 2022 Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik Diana Gurtskaja ametlik biograafia 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lehel
Olta Boka

Olta Boka (sündinud 13. septembril 1991 Tiranas) on Albaania laulja. Ta esindas lauluga "Zemrën e lamë peng" Albaaniat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis. Finaalkontserdil sai ta 55 punktiga 16. koha.
Euclea

Euclea on igihaljaste lehtpuude ja põõsaste perekond eebenipuuliste sugukonnast. Perekonda kuulub 20 liiki, mis kasvavad Aafrikas, Komooridel ja Araabia poolsaarel. Osal liikidest on väärtuslik, eebenipuiduga sarnanev puit. Euclea divinorum Euclea natalensis Euclea pseudebenus Euclea racemosa
Arno Suislep

Arno Suislep (sündinud 6. mail 1980 Haapsalu[viide?]) on eesti laulja ja helilooja. Ta on tegev olnud bändides Irdhing ja Melotrap. Ta oli saate "Eesti otsib superstaari" teise hooaja üks superfinaliste ning tuli saates 2. kohale. Ta sai võitja otsustanud rahvahääletusel 47,1%. Võitis Jana Kask. Läänemaa silmapaistva esindamise eest konkursil "Eesti otsib superstaari" valiti ta maakonna 2008. aasta tunnustatud kultuuritegijate hulka. "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2019. Vaadatud 10. märtsil 2018. SUVEINTERVJUU Arno Suislep: minu muusika erineb Superstaari saates esitatust, Eesti Päevaleht, 30. juuli 2008
Õisik

Õisik (inflorescentia) on taimevartel olevate õite kogum. Enamasti moodustub taime õisik suhteliselt väikestest õitest. Õisiku peaeesmärk on tolmeldajatele (enamasti putukatele) taime õie nähtavakstegemine. Mõnikord on väikesed õisikud omakorda liitunud, siis räägitakse liitõisikust. Üksikute õite arv õisikus, samuti õisikute suurus on väga varieeruv, vahel ka ühe liigi piires, puude korral võib juhtuda, et isegi ühe isendi piires. Õisikuid liigitatakse paljude tunnuste põhjal. Olulisimad tunnused on see, kuidas üksikud õied on varre küljest kasvanud, õite puhkemise aeg ja viis, kuidas üksikud õied on õisikus rühmitunud. Laias laastus võib varrel paiknevaid õisikuid liigitada kahte suurde rühma: lihtõisikud ja liitõisikud. Liitõisikud koosnevad lihtõisikutest. Lihtõisikud liigitatakse kahte peamisse tüüpi. Monopodiaalsed ehk ratsemoossed (ehk kobarõisikud) on sellised, kus ülemine pung jätkab kasvamist ja külgmiste õite moodustamist, aga päris tipuõit ei moodustugi, ehkki vahel võib mõni viimasena valminud õitest selle koha üle võtta. Sümpodiaalsed ehk tsümoossed (ehk ebasarikõisikud) on sellised, kus kõige ülemine õis valmib esimesena ja õitseb ära. Kõik ülejäänud õied kasvavad välja mitte tipupungast, vaid külgmistest pungadest. Kobarõisikute seas eristatakse: kobarat (racemus) pead ehk tähka (spica) pähikut (spicula) pöörist (panicula) tõlvikut (spadix) nutti (capitulum) korvõisikut (calathidium) kännast (corymbus) sarikat (umbella). Ebasarikõisikutel saab eristada kolme põhitüüpi: monohaasium dihaasium pleiohaasium õis
Liitõisik

Liitõisik on õisik, mis koosneb lihtõisikutest. Õied paiknevad peatelje harudel. Näiteks paljudel sarikalistel on liitõisikud (liitsarikas).
Tõri

Tõri (ladina ochrea) on botaanikas liitunud abilehtedest taime vart ümbritsev moodustis ülevalpool sõlmekohta. Tõrve esineb näiteks kõrrelistel ja tatralistel. Keeleke
Sügomorfne õis

Sügomorfne on õis, mida ainult ühe lõikepinnaga saab jagada kaheks sümmeetriliseks pooleks. Sügomorfsed õied on paljudel huulõielistel, kannikeselistel ja mailaselistel. Aktinomorfne õis
Nikolai Olem

Nikolai Olem (27. juuni 1901 – 26. jaanuar 1938) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1925). 1935. aastal viidi ta 9. üksik-jalaväepataljonist üle Pioneerpataljoni. Ta suri kopsupõletikku.
Keit Triisa

Keit Triisa (sündinud 25. juulil 1991) oli üks telesaate "Eesti otsib superstaari" teise hooaja finaliste. Ta langes välja esimeses finaalsaates. Vanemad panid ta neljaselt muusikakooli eelkooli. Ta lõpetas Viljandi muusikakooli klassikaosakonna klaveri erialal ja 2008. aasta kevadel sama kooli pop-džässiosakonna laulu erialal. Ta on õppinud mitmes laulustuudios kokku ligi kaheksa aastat. Tegutses kolm aastat ansamblis KVELD, mis esines Õllesummeril, Tudengijazzil ja Noortebändil. Ansambli esitatud lugu "Õhtu" märgiti Raadio 2 saates "Pleier" nädala demoks. Keit Triisa on osalenud Ugala teatri noortestuudios ning mänginud lavastustes "Väike merineitsi" ja "Charley tädi". Alates 2011. aasta kevadest kuulub ta bändi Nion, mille eestvedaja on muusik Karl Kanter. Nioni debüütalbum ilmus 2012. kevadel. Ta osales võistlusel Eesti Laul 2010 Lenna Kuurmaa ja Iiris Vesiku taustalauljana, Eesti Laul 2011 Outloudzi taustalauljana ning Eesti Laul 2013 Anisa Vänikveri taustalauljana. Keit Triisa MySpace'is Dailymotion: Keit Triisa TV3 saates "Eesti otsib superstaari" S02E11
Oktoobrirevolutsiooni orden

Oktoobrirevolutsiooni orden (vene keeles oрден Октябрьской Революции) oli 31. oktoobril 1967 Oktoobrirevolutsiooni 50. aastapäevaks loodud teenetemärk NSV Liidus. See oli kas üksikisikule või rühmale antav autasu väljapaistvate teenete eest sotsialismi ja kommunismi ehitamisel. See orden oli NSV Liidus tähtsuselt teisel kohal, esimene oli Lenini orden. Ordeni märk kujutas endast punast viisnurka, mille haarade vahel on kuldsed kiired. Viisnurga keskel on ristleja Aurora, millel oli oluline osa Oktoobrirevolutsioonis. Selle peal on punane lipp sõnadega "Oktoobrirevolutsioon" vene keeles. Märgi allosas on sirbi ja vasara embleem. Ordeni lint oli punane, ning selle keskel oli viis sinist triipu. Ordenit kanti vasakul pool rinnas. 1. jaanuari 1995 seisuga oli ordeniga autasustatud kokku 106 462 korda. Eesti NSV-s oli 1. jaanuari 1990 seisuga Oktoobrirevolutsiooni ordeni saanud 527 isikut ja 7 kollektiivi. Viimane autasustamine Oktoobrirevolutsiooni ordeniga Eesti NSV-s toimus aastal 1988. 1971 Kolhoos "Rahu" Põlva rajoonis V. I. Lenini nimeline Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaat Puuvillakombinaat "Kreenholmi Manufaktuur" tehas "Dvigatel" Tootmiskoondise "EestiPõlevkivi" Ahtme kaevandus 1976 Puuvillakombinaat "Balti Manufaktuur" 1977 Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaat Lenini orden Rahvaste Sõpruse orden Tööpunalipu orden Orden "Austuse märk" Ordeni asutamise seadlus koos statuudi ja kirjeldusega (vene keeles) Oktoobrirevolutsiooni orden.
Punklaulupidu

Punklaulupidu on Rakveres toimuv laulupidu, kus laulukoorid esitavad tuntud eesti punklaule. Esimene punklaulupidu korraldati Rakveres 7. juunil 2008. Selle idee autor ja teostaja oli Üllar Saaremäe, peojuht Peeter Volkonski, kunstnik Hardi Volmer ja peadirigent Hirvo Surva. Peo eel toimus rongkäik Rakvere kesklinnast Rakvere Vallimäele. Laulupeo avas kõnega Eesti president Toomas Hendrik Ilves. Peo alguses avati punkvabadussammas. Peost võttis osa 71 laulukoori 1700 lauljaga. Kuulajaid oli umbes 5000. Pärast laulupidu toimus punkbändide kontsert, kus esinesid Süütu Vanaema, ZLO, Streptococcus Pyogenes, Singer Vinger ja The Flowers of Romance. II punklaulupidu toimus Rakveres 2011. aastal, kus 3000 koorilauljat esitasid anarhiahõngulisi pungihitte. III punklaulupidu "Aju puudutus" toimus Rakveres 2015. aastal. Dirigentideks olid Peeter Volkonski, Tiiu Sommer, Edmar Tuul, Jüri-Ruut Kangur, Heldur-Harry Põlda, Lauri Breede, Keio Soomelt, Kuldar Schüts ja Kuno Kerge. Dirigendipulti astus ka Punklaulupeo eestvedaja Üllar Saaremäe, kelle sõnumiks oli mure Eesti kultuuri pärast. IV punklaulupidu toimus Rakveres 2018. aastal. "Punklaulupeo 10 aastat" raames esitati kolmelt toimunud Punklaulupeolt tuttavaid lugusid. Punklaulupeo kava Liina Luhats: "Punklaulupeo tuli asus Tallinnast Rakvere poole teele" Kalev, 5. juuni 2008 Jaanus Kulli "Punkar Tõnu Trubetsky: Eesti punk on mandunud" SL Õhtuleht, 7. juuni 2008 Kaire Kenk: "Päike, president ja Volkonski "Die Woche" – Eesti punk elab!" SL Õhtuleht, 9. juuni 2008 Maris Meiessaar: "Punklaulupidu moondas subkultuuri rahvuslikuks uhkuseks" Eesti Päevaleht, 9. juuni 2008 SUUR GALERII | Rakveres peeti maha kolmas, kirev ja lustlik Punklaulupidu Õhtuleht, 22. august 2015 Pildigalerii Punklaulupidu 2008 (video) Punklaulupidu 2011 (video) Punklaulupidu 2015 (video)
Burgutši

Burgutši on asula Türkmenistanis Lebapi vilajetis Afganistani piiri lähedal. Kõrgus merepinnast on umbes 242 m. Asulas on raudteejaam.
Robert E. Howard

Robert Ervin Howard (22. jaanuar 1906 – 11. juuni 1936) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik. Teda peetakse seiklusulme mõõga ja maagia alamžanri (inglise keeles sword and sorcery) rajajaks. Howardi tuntuim tegelaskuju on kimmerlane Conan ehk Barbar Conan, kelle tuntuim kehastaja filmis on olnud Arnold Schwarzenegger. Howard sündis Peasteris Texase osariigis. Hiljem kolisid tema vanemad Cross Plainsi väikelinna, kuhu ta jäigi elama. Tema isa töötas arstina. Howard õppis kohalikus põhikoolis ja Brownwoodi keskkoolis. Mõnda aega õppis ta ka kolledžis ning seejärel alustas tegevust vabakutselise kirjanikuna. Howard oli mõjukas nii kirjanikuna kui ka ulmeajakirjade kirjastaja ja toimetajana. Tema väljaannete kaudu leidsid tee kirjandusse paljud Ameerika ulmekirjanikud. Draakoni tund 1999, kirjastus Fantaasia, tõlkinud Eva Luts Conan ja Musta Ranniku kuninganna 1999, kirjastus Elmatar, tõlkinud Jaana Peetersoo Conan ja Punane Kants 2000, kirjastus Elmatar, tõlkinud Jaana Peetersoo Conan ja värelev vari 2000, kirjastus Elmatar, tõlkinud Jaana Peetersoo Pimeduse rahvas: seiklusjutud Barbar Conani autorilt 2002, kirjastus Fantaasia, tõlkinud Jüri Kallas Aed täis hirmu 2003, kirjastus Fantaasia, tõlkinud Eva Luts Solomon Kane'i lood 2008, kirjastus Fantaasia, tõlkinud Eva Luts ja Iris-Barbara Jeletski Kuningas Kull ja Bran Mak Morn 2008, kirjastus Fantaasia, tõlkinud Kristi Liivamägi, Eva Luts ja Luisa Veer Punane Sonja 2011, kirjastus Fantaasia, tõlkinud Eva Luts Elevanditorn 1995, Mardus 1995/1, tõlkinud Marek Laane Thuzun Thune'i peeglid 1995, Mardus 1995/1, tõlkinud Marek Laane Põrgutuvid 1995, Mardus 1995/1-2, tõlkinud Martin Kivimets Koletis katusel 1997, Mardus 1997/1, tõlkinud Guido Kobra Assurbanipali leek 1998, Mardus 1998/4-5, tõlkinud Martin Kivimets Vaikuse Vangitorn 1999, Mardus 1999/2, tõlkinud Mario Kivistik Villefere'i metsas 2002, võrguajakiri Algernon 2002/aprill, tõlkinud Jüri Kallas Ära kaeva mulle hauda 2015, kogumikus Hirmu ja õuduse jutud, tõlkinud Silver Sära Barbar Conan Solomon Kane Alas, Urmas. Robert E. Howard. Mardus 1995, nr 1: lk 11.
Eliis Pärna

Eliis Pärna (abielus Eliis Pärna-Kundla; sündinud 27. juulil 1989) on eesti poplaulja ja produtsent. Ta elab Keila-Joal ja on õppinud Gustav Adolfi Gümnaasiumis. Laulmist hakkas ta õppima kolmeaastaselt. Pärast seda on laulnud nii laulukooris kui ka tegelenud soololauluga. Ta on õppinud Balti Filmi- ja Meediakoolis audiovisuaalse meedia erialal, teinud 2020. aasta seisuga kolm tudengifilmi ning mänginud filmis "Klassikokkutulek 2: Pulmad ja matused" (2018) episoodilist rolli. Ta on töötanud ajakirjas Just! ning olnud 2013. aastast mõnda aega Delfi TV videote ja reklaamklippide produtsent. Ta on juhtinud saateid (nt telesaadet "Täna võib" TV3-s ja netisaadet "Rambivalgus"). 2021. aasta jaanuarist töötab ta TV3 Grupis veebimeedia juhi ja arendajana. 2008. aastal oli ta saatesarja "Eesti otsib superstaari" teise hooaja finalist, kes langes välja viiendas finaalsaates. 2018. aastal esitas ta duetis Gerli Padariga Eesti Laulu finaalis Imre Sooääre laulu "Taevas" (poolfinaalis esitasid nad sama laulu inglise keeles ja pealkirjaga "Sky"). Laul saavutas 10. koha. 2018. aastal kirjutas ta koos Meelis Meriga laulu "Addiction", millest sai TV3 kodumaise krimiseriaali „Lõks“ tunnuslugu. Laulu esitab Eliis Pärna ise. Eliis Pärna-Kundla TV3 Grupi online meedia juht TV3 grupi kodulehel, vaadatud 13.09.2022. TV3 programmijuht Raimo Kummer lahkub ametist, kanaliga liitub loovjuhina Urmas Eero Liiv Turundajate Liit, 11.01.2021. Eesti Laul 2018 finaal | Eliis Pärna ja Gerli Padar "Taevas" ERR Menu, 03.03.2018. KUULA | Eesti laul 2018 finalist Eliis Pärna esitles uut lugu "Addiction" Kroonika/Delfi, 23.04.2018. "Lauljatar Eliis Pärna leidis belglasest kallima: "Me jooksime kokku tänaval."" Õhtuleht, 13. veebruar 2013 "Delfis alustas tööd Delfi TV produtsendina Eliis Pärna" bestmarketing.ee, 28. august 2013
Final Fantasy IV

Final Fantasy IV (ファイナルファンタジーIV, Fainaru Fantajī Fō) on konsooli arvuti-rollimäng (RPG) toodetud ja välja antud Square'i (nüüd Square Enix) poolt 1991. aastal Final Fantasy seeria neljanda osana. Esimesena anti välja Jaapanis Super Famicomile, kuid peale väikeste muutuste tegemist anti välja Super Nintendo Entertainment System-ile, hiljem ka TOSE poolt Sony PlayStationi 1-le ja teistele konsoolidele. Mais aastal 2007 kuulutas Square Enix välja uusversiooni tegemise. Mängija võtab tegelase Cecili, Baroni kuningriigi Must Rüütel, üle kontrolli. Ta peab päästma maailma kurja Golbezi käest. Ta peab rändama mööda maailma ja üritama takistada Golbezi kristalle saamast.
Final Fantasy V

"Final Fantasy V" (ファイナルファンタジーV, Fainaru Fantajī Faibu) on konsooli arvuti-rollimäng (RPG), mille tootis ja andis välja Square (nüüd Square Enix), ja "Final Fantasy" sarja viies osa. Anti välja 1992. aastal. Mäng on välja antud konsoolidele Super Nintendo Entertainment System, Game Boy Advance ja Sony PlayStatyon 1. Mängu "Final Fantasy V" on ostetud üle 2 miljoni eksemplari.
Final Fantasy VI

"Final Fantasy VI" (ファイナルファンタジーVI, Fainaru Fantajī Shikkusu) on (RPG) Square poolt (nüüd Square Enix) toodetud ja välja antud konsoolipõhine arvuti-rollimäng, mängusarja "Final Fantasy" kuues osa. Anti välja 1994. aastal. Põhja-Ameerikas anti välja nimega "Final Fantasy III". Mäng keskendub mässajatele, kes tahavad impeeriumile vastu hakata. "Final Fantasy VI" sisaldab rohkem kaklusi kui varasemad mängud. "Final Fantasy VI" on "Final Fantasy" sarja mängudest kõige tegelasterikkam.
Henry Leppnurm

Henry Leppnurm (sündinud 12. augustil 1982) on Pärnust pärit muusik, kes mängib nii trumme kui ka kitarri. Tegutsenud ansamblites Ainus Seadus, Vennaskond, The Flowers of Romance, Resistance, Ajastu jt.
Janna Ilmanen

Janna Ilmanen on Soome näitleja. Ta mängis aastatel 2008–2010 lapsnäitlejana Soome telesarjas "Varjatud elud" Aino Kaukovaarat. Samas sarjas aastatel 2007–2008 Sofia Salini mänginud Tiia Ilmanen on tema vanem õde.
Beauforti meri

Beauforti meri (inglise keeles Beaufort Sea, prantsuse keeles mer de Beaufort) on meri Põhja-Ameerika looderannikul. See on Põhja-Jäämere osa Alaska põhjaranniku ja Kanada Arktika saarestiku vahel. Ümbritseb Loodealade, Yukoni, Alaska ja Arktika saarestiku rannikut. Beauforti mere pindala on 450 000 km². Meri sai nime Briti hüdrograafi Francis Beauforti järgi. Merre suubuvad Mackenzie jõgi ja mitu väikest jõge.  Beauforti meri – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Harilik nõiakold

Harilik nõiakold (Circaea alpina) on pajulilleliste sugukonda nõiakolla perekonda kuuluv rohttaimeliik. Taime lehed on vastakult, südajad, leheserv on lainjashambuline. Leheroots on pikk, olles peaaegu lehelabaga ühepikkune. Õied on valged ja väikesed (kroonlehed 2-3 mm pikad); tupp- ja kroonlehti on 2, tolmukaid 2. Taime varre kõrgus on 5–25(30) cm (Ibidem). Harilik nõiakold õitseb juunist (harva ka mai lõpust) augustini. Harilik nõiakold võib pori-nõiakollaga anda hübriidi vahelmise nõiakolla. Kasvukohana eelistab niiskemaid alasid nagu lodud. Eesti taimede määraja (toim. M. Leht). 2007. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu, lk 198 Harilik nõiakold andmebaasis eElurikkus
Timothy Jarman

Timothy Michael Jarman (sündinud 28. august 1985 Inglismaal) on eesti muusik ja poplaulja. Timothy Jarman osales 2008. aastal telesaatesarjas "Eesti otsib superstaari". Ta langes välja teises finaalsaates ja sai 9. koha. Ta on õppinud tšello ja klaveri eriala muusikakoolis. Inglismaalt Eestisse kolinult elas ta Viljandis, kuid 2008. aastal abiellus ja kolis Pärnusse. Eveli Rebane. Superstaari-Tim: Eesti sült on jäle, ehkki mu naisele meeldib! Õhtuleht.ee, 09.05.2009.
Taavi Immato

Taavi Immato (sündinud 21. augustil 1988) on eesti poplaulja. Taavi Immato lõpetas 2007. aastal Tallinna Inglise Kolledži, Balti Filmi- ja Meediakooli (BFM) audio-visuaalse meedia rahvusvahelise bakalaureuseõppes 2010. aastal ning sama õppeasutuse televisiooni ja dokumentalistika erialal magistriõppes 2012. aastal. 2016. aastal lõpetas ta Estonian Business Schooli (EBS) bakalaureuseõppes rahvusvahelise ärijuhtimise erialal cum laude. Taavi on õppinud viis aastat CVT hääleseadetehnikat WAF Laulu- ja Tantsukoolis Maikeni ja Bert Pringi juhendamisel ning osalenud muusikalides "Fame", "Hüljatud" ja "Päkapikkude jõuluime". Taavi Immato võistles telesaadetes "Kaks takti ette" ja "Eesti otsib superstaari", millest viimases jõudis 10 finalisti hulka (langes välja neljandas finaalsaates). 2009. aasta suvest on Taavi ansambli Shanon solist.
Artur Rassmann

Artur Rassmann (sündinud 13. aprillil 1988). Ta oli üks "Eesti otsib superstaari" teise hooaja finaliste. Artur langes välja seitsmendast finaalsaatest. Mõni aasta hiljem osales ta ka Soome lauljate võistluslikus telesaates "Idols", kuid finalistide hulka ei pääsenud. Tal on oma bänd RockCrime. Ta on laulnud mitmel lauluvõistlusel, teinud bände ja lõpetanud muusikakooli kitarri erialal.
Final Fantasy VIII

Final Fantasy VIII (ファイナルファンタジーVIII, Fainaru Fantajī Eito) on 1999. aasta konsooli arvuti-rollimäng, mis on toodetud ja välja antud Square (nüüd Square Enix) poolt. See on Final Fantasy seeria kaheksas osa ning on mõeldud mängimiseks Sony PlayStation 1-le. Mängu lugu keskendub noorte palgasõdurite grupile, kes kistakse rahvusvahelisse konflikti. Samuti peavad nad peatama kurja nõiatari, kes manipuleerib sõja käiku enda isikliku kasu pärast. 13 nädalat pärast välja andmist oli mängu müüdud juba 50 miljoni USD eest, tehes sellest kõige kiiremini müünud Final Fantasy mängu. Hiljem valiti Final Fantasy VIII Jaapani ajakirja Famitsu poolt parimate mängude seas 22. kohale.
Heinrich Veromann

Heinrich Veromann (29. oktoober 1926 – 14. oktoober 1991 Tartu) oli eesti ornitoloog. Ta on uurinud Eesti linnustikku, lindude eluviisi ja rännet. Käsitlenud eriti valge-toonekure levikut Euroopas, tema arvukuse dünaamikat Eestis ja asustusajalugu. Ta oli 1945 Saksa sõjaväes, 1945–47 vangilaagrites. Töötas 1958–64 Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudis vanemlaborandina, 1972–80 vaneminsenerina, 1980-85 nooremteadurina ja 1985–91 vanemteadurina. Ta oli 1964–69 Eesti NSV Riikliku Etnograafiamuuseumi laborijuhataja, 1964–72 Tartu Noorte Loodusesõprade Maja õpetaja ja direktor. Ta lõpetas 1975 kaugõppes Tartu ülikooli saksa filoloogina. Bioloogiakandidaadi väitekirja kaitses 1984. Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi fenoloogiakomisjoni esimees 1966–72 ja 1977–90, ornitoloogiasektsiooni aseesimees 1974–85 ja esimees 1985–91. Veromann, Heinrich 1978. Pääsukesed. (Sari 'Pääsuke' 1.) Tallinn: Valgus. Veromann, Heinrich 1980. Valge-toonekurg. (Sari 'Pääsuke' 5.) Tallinn: Valgus. Leibak, Eerik; Lilleleht, Vilju; Veromann, Heinrich (toim.) 1994. Birds of Estonia: Status, Distribution and Numbers. Tallinn: Estonian Academy Publishers. Rootsmäe, Lemming; Veromann, Heinrich 2006. Hallvares. Tartu: Eesti Loodusfoto. Tema abikaasa oli Siiri Veromann ning pojad on Heikki-Rein Veromann ja Peeter Veromann. Kasutatud on Eesti Entsüklopeedia kd. 10 andmeid. H. Veromanni haud Tartus Raadi kalmistul
Peeter Veromann

Peeter Veromann (sündinud 9. juunil 1963) on eesti bioloog ja kirjastaja. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina ja töötanud TA Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Ta on kirjastuse Eesti Loodusfoto asutaja ja juht. Tema isa oli ornitoloog Heinrich Veromann (1926–1991) ja ema Siiri Veromann (1938–2023). Tema vend on näitleja Heikki-Rein Veromann. Tema abikaasa on entomoloog Eve Veromann.
Final Fantasy IX

Final Fantasy IX (ファイナルファンタジーIX, Fainaru Fantajī Nain) on konsooli arvuti-rollimäng (RPG) toodetud ja välja antud Square Soft'i poolt (nüüd Square Enix), ja Final Fantasy seeria üheksas osa. Anti välja 2000. aastal. Final Fantasy IX on kolmas ja ka viimane mäng seerias, mis oli tehtud Sony PlayStation 1-le. Mäng leiab aset Gaia maailmas. Final Fantasy IX juhtum keskendub sõjale mitme rahva seas, mis algas ambitsioonika kuninganna poolt. Mängija järgnevad vargale, Zidane Tribale, kes ühineb teistega, kes tahavad sõja lõpetada. Hiljem saavad tegelased aru, et kuninganna on vaid salapärase mehe hüpiknukk. Final Fantasy IX pöördub tagasi traditsionaalsete Final Fantasy mängude juurde.
Final Fantasy X-2

"Final Fantasy X-2" (ファイナルファンタジーX-2, Fainaru Fantajī Ten-Tsū) on konsooli arvuti-rollimäng (RPG), mille tootja ja väljaandja on Square (nüüd Square Enix). Mäng tehti Sony PlayStation 2-le ning see kuulub "Final Fantasy" sarja. Mäng avaldati 2003. aastal ja on "Final Fantasy X-i" järg. Mäng järgneb Yunale, kes otsib lahendusi poliitilistele probleemidele sõja ennetamiseks.
Final Fantasy XI

"Final Fantasy XI" (ファイナルファンタジーXI, Fainaru Fantajī Irebun), tuntud ka kui "Final Fantasy XI Online", on massively multiplayer online role-playing game ehk (MMORPG) toodetud ja välja antud Square'i (hiljemSquare Enix) poolt. Mäng kuulub "Final Fantasy" sarja. Jaapanis ilmus mäng Sony PlayStation 2-le 16. mail 2002 ja PC-le sama aasta novembris. Põhja-Ameerikas ilmus mäng PC-le 28. oktoobril 2003 ja Sony PlayStation 2-le 23. märtsil 2004. Euroopas ilmus ainult PC-versioon, 17. septembril 2004. Xbox 360 versioon ilmus üle maailma aprillis 2006. Mäng leiab aset fantaasia maailmas Vana'diel, kus ülesandeid täites tuleb arendada oma tegelase oskusi. Jaanuaris 2004. aastal teatas Square Enix, et mängul on rohkem kui 500 000 kasutajat.