laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pilzno

Pilzno on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Dębica maakonnas, Pilzno valla halduskeskus. Pilzno asub Dębicast ligi 12 km edelas. Esimest korda on Pilznot ürikutes mainitud 1105. aastal. Magdeburgi linnaõigused sai Pilzno 1354. aastal. Pilzno kuulus aastatel 1975–1998 Tarnówi vojevoodkonna koosseisu. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813603064-0982345?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Pilzno. Historia miejscowości Wirtualny sztetl Pilzno gdziebylec.pl
UNESCO maailmapärand Valgevenes

Valgevene alal on UNESCO maailmapärandi nimistus neli objekti ja viis objekti kandidaati. Nimistusse on kantud: kolm kultuuripärandi objekti: Miri linnuse kompleks (2000) Radziwilli suguvõsa arhitektuuri-, elamis- ja kultuurikompleks Niasvižis (2005) Struve geodeetiline kaar (2005). Ühispärand Eesti, Leedu, Läti, Moldova, Norra, Rootsi, Soome, Ukraina ja Venemaaga üks looduspärandi objekt: Białowieża mets (1979, 1992, 2014). Ühispärand Poolaga nimistusse kandideerib alates 2004. aastast veel viis objekti UNESCO maailmapärand Valgevenes. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 21.september 2017) UNESCO maailmapärand Valgevenes. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
340 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 360. aastad eKr | 350. aastad eKr | 340. aastad eKr | 330. aastad eKr | 320. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 343 eKr | 342 eKr | 341 eKr | 340 eKr | 339 eKr | 338 eKr | 337 eKr | ► | ►► 340. aasta eKr ehk ab urbe condita CDXIV (414). Rooma konsulid olid Publius Decius Mus ja Titus Manlius Torquatus. Puhkes latiini sõda Rooma ja latiini linnade liidu vahel. ... ...
Kriminaalmenetlus Maria Pupino vastu

Kriminaalmenetlus Maria Pupino vastu (2005) C-105/03 on Euroopa Liidu Kohtu kaasus, mis riiki kohustust väärikalt suhtuda kannatanutele kohtuprotsessi käigus. Õiguslikult sellest otsusest tuletati riikide kohustuse tõlgendada Euroopa Liidu õigust kooskõlas õiguse üldpõhimõtetega, vältides contra legem tõlgenduse. Itaalia kohtud süüdistati Pupinot "korralekutsuvate meetmete kuritarvitamisega" ja "raske tervisekahjustuse tekkitamisega" oma hoolealuste vastu . Pupino korduvalt raputas lapsi, ähvardas neile anda rahusteid ja kleepida suule plaastreid ning takistas neil tualettruumi minekut. Lapsed tegude toimepanemise ajal olid alla viie aasta vanad. Ühele hoolealusele antud löögi tagajärjel lapsel tekkis kerge paistetus otsmikupiirkonnas. Itaalia kriminaalmenetlus on kaheastmeline: Käesolevas kaasuses tekitas probleeme see asjaolu, et enamus tunnistajaid olid alaealised kannatanud. Kohtu hinnangul ainuke mõistlik lahendus oli kasutada kannatanute eeluurimise etapis kogutud ütlusi ka menetluse teises etapis. Tol ajal kehtiva seaduse järgi see oli lubatud ainult erandlikes juhtudes (seksuaalkuritegude puhul). Tavaline menetlus aga ei lubaks sellist toimingut. Itaalia kohus esitas Euroopa Kohtule eelotsuse taotluse küsides, kas raamotsuse 2001/220/JSK «kas raamotsuse artikleid 2 ja 3 ning artikli 8 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi kohtul peab olema võimalus lubada väikestel lastel, kes põhikohtuasjaga sarnastel juhtudel väidetavalt on väärkohtlemise ohvrid, anda oma ütlusi väljaspool kohtuistungit ja enne selle toimumist korras, mis tagab nende kaitse vajalikul tasemel." Vastuseks eelotsuse küsimusele Euroopa Kohus ütles, et raamotsust tuleb tõlgendada järgides põhiõigusi. Antud kaasuses on põhiline põhiõigus õigus õiglasele menetlusele. Siseriikliku kohtu ülesanne tõlgendamisel on veenduda, et raamotsuse meetmete kohaldamine ei muuda isiku vastu suunatud kriminaalmenetlust ebaõiglaseks. Lõppkokkuvõttes Euroopa Kohus vastas eelotsuse küsimusele nii, et väikestele lastele peab olema võimalus anda oma ütlusi väljaspool kohtuistungit ja enne selle toimumist. Seega, antud kaasuse asjaolude põhjalt tuleb teha kriminaalmenetlus kahes etapis ning ära kuulata laste ütlusi enne kohtuistungit. "Asi C-105/03". "EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2012/29/EL". "Asi C-105/03 p 47".
UNESCO maailmapärand Moldovas

Moldova alal on UNESCO maailmapärandi nimistus üks objekt ja ootenimistus kaks objekti. Nimistusse on kantud: üks kultuuripärandi objekt: 2005 Struve geodeetiline kaar. Ühispärand Eesti, Leedu, Läti, Norra, Rootsi, Soome, Ukraina, Valgevene ja Venemaaga Ootenimistus on kaks objektiː üks kultuuripärandi objekt: 2017 "Orheiul Vechi arheoloogiline maastik" üks segapärandi objekt: 2011 "Bălți stepi tüüpilised mustmullad" UNESCO maailmapärand Moldovas. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 28. aprillil 2023) "Struve geodeetiline kaar". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 28. aprillil 2023) "Orheiul Vechi arheoloogiline maastik". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 28. aprillil 2023) "Bălți stepi tüüpilised mustmullad". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 28. aprillil 2023) UNESCO maailmapärand Moldovas. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 28. aprillil 2023)
Aseriaru

Aseriaru on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Küla on kuulunud Viru-Nigula kihelkonda. Aseri pank Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2021. aasta rahvaloendus, vaadatud 28.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
NSV Liidu Teaduste Akadeemia Geofüüsika Instituut

NSV Liidu Teaduste Akadeemia Geofüüsika Instituut, akronüüm GEOFIAN, (vene keeles Институт теоретической геофизики Академии наук СССР) oli NSV Liidu Teaduste Akadeemia teadusuurimisinstituut (1937–1955). NSV Liidu Teaduste Akadeemia Teoreetilise Geofüüsika Instituut rajati akadeemik Otto Schmidti initsiatiivil 28. jaanuaril 1937 Moskvas. Ta määrati seda juhtima. Schmidt jätkas ühtlasi ka senises ametis – Põhja-meretee Peavalitsuse ülemana. 1946. aastal liideti Teoreetilise geofüüsika instituudiga NSV Liidu Teaduste Akadeemia Seismoloogia Instituut; asutuse nimetuses toimus väike muutus: NSV Liidu Teaduste Akadeemia Geofüüsika Instituut. Direktoriametis jätkas 1949. aastani Otto Schmidt (kes seejärel oli samas kuni elu lõpuni osakonnajuhataja). Aastatel 1949–1955 juhtis instituuti geofüüsik Grigori Gamburtsev. Gamburtsev suri juunis 1955 teaduste akadeemias peetud istungil, kus arutati tema juhitava instituudi edasist saatust. 1955. aasta novembris Geofüüsika instituut reorganiseeriti ja selle baasil loodi kolm iseseisvat instituuti: NSV Liidu Teaduste Akadeemia Maa Füüsika Instituut NSV Liidu Teaduste Akadeemia Atmosfääri Füüsika Instituut NSV Liidu Teaduste Akadeemia Rakendusgeofüüsika Instituut Шмидт Отто Юльевич. warheroes.ru
Świątniki Górne

Świątniki Górne on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas, Świątniki Górne valla halduskeskus. Świątniki Górne asub Krakówi kesklinnast umbes 15 km lõunas. Esimesed andmed asula kohta (tolleaegse nimega Górki) on 11. sajandist. Küla oli Krakówi katedraalile kuuluv teenistuspaik. Elanikel oli kohustus teenida Krakówi katedraalis kirikuteenritena, valvuritena, kellalööjatena ja külastajate teejuhtidena krüptides. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Świątniki Górne 1772. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. Linnaõigused sai Świątniki Górne 1997. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212006144-0337774?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 7.10.2022. Historia Świątniki Górne
Irvala

Irvala on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Idas piirneb Irvala küla Püssi linnaga. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Irvalas 29 alalist elanikku. Hiljem on elanike arvuks märgitud 28 ja 26, samuti 31 ja 35. Varem on Irvala kuulunud Püssi valda. Külavanem on Paul Maalma. Irvalas on kolm kultusekivi (Irvala kultusekivid), mis on kaitsealused arheoloogiamälestised. Irvalas on sündinud laulja Jenny Siimon. OÜ ATM AUTO Kallikormi talu Ülle Kallikorm Rein Viin Irvala algkool Irvala tee (Kiviõlis) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Mapquesti kaart
Jānis Bordāns

Jānis Bordāns (sündinud 21. juunil 1967 Balvis) on Läti jurist ja poliitik, ta on 2014. aastast Uue Konservatiivse Partei liider. Ta oli aastatel 2012–2014 ja 23. jaanuarist 2019 kuni 14. detsembrini 2022 Läti justiitsminister. Ta lõpetas 1985. aastal Riia 39. Keskkooli. 1992. aastal lõpetas ta Läti Ülikooli õigusteaduskonnas. Ta töötas 1990. aastate alguses prokuratuuris. 1992. aastast töötas ta Väliskaubanduse ministeeriumis rahvusvaheliste suhete osakonnas. 1993. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta Läti Tee ridades seimi liikmeks. 5. juulist 2012 kuni 22. jaanuarini 2014 oli ta (erakonna Rahvuslik Liit Kõik Läti Eest! – Isamaale ja Vabadusele/LNNK ridades) Läti justiitsminister Valdis Dombrovskise kolmandass valitsuses. 23. jaanuarist 2019 kuni 14. detsembrini 2022 oli ta (Uue Konservatiivse Partei ridades) Läti justiitsminister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses. Jānis Bordāns on abielus ja tal on kolm last.
Tom Lister, Jr.

Thomas Duane "Tom" Lister, Jr. (24. juuni 1958 – 10. detsember 2020) oli Ameerika Ühendriikide näitleja. Tom lister, Jr. Online Tom Lister andmekogus IMDb (inglise)
UNESCO maailmapärand Lätis

Läti alal on UNESCO maailmapärandi nimistus kolm objekti ja ootenimistus kolm objekti. Nimistusse on kantud: kolm kultuuripärandi objekti: 1997 Riia ajalooline keskus 2005 Struve geodeetiline kaar. Ühispärand Eesti, Leedu, Moldova, Norra, Rootsi, Soome, Ukraina, Valgevene ja Venemaaga 2023 Kuldīga vanalinn Ootenimistus on kolm objektiː kaks kultuuripärandi objekti: 2017 "Grobiņa arheoloogiline ansambel" 2021 "Rundāle palee ansambel aia ja metsapargiga" üks segapärandi objekt: 2011 "Daugava ülemjooksu meandrid" UNESCO maailmapärand Lätis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 19. septembril 2023) "Riia ajalooline keskus". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 1. mail 2023) "Struve geodeetiline kaar". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 1. mail 2023) https://whc.unesco.org/en/list/1658 "Kuldīga vanalinn". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles] (vaadatud 19. septembril 2023) "Grobiņa arheoloogiline ansambel". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 1. mail 2023) "Rundāle palee ansambel aia ja metsapargiga". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 1. mail 2023) "Daugava ülemjooksu meandrid". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 1. mail 2023) UNESCO maailmapärand Lätis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 19. septembril 2023)
Kalvi

Kalvi on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Kalvis on supelrand ja 50 m üle merepinna ulatuv Kalvi pank, küla keskel asuvad Kalvi vasallilinnuse varemed ja Kalvi mõisasüda. Küla on kuulunud Viru-Nigula kihelkonda. 1970. aastatel oli Kalvi asunduse staatuses. 23.-24. juulil 1988 asutati Kalvis Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond (EKDE), mis 1992. aastal ühines koos kolme muu parteiga Rahvuslikuks Koonderakonnaks Isamaa. Küla järgi on nime saanud Toila kihistu Kalvi kihistik. Kalvi vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. KNAB (vaadatud 13.04.2018) Stratigraafia terminoloogia Kalvi küla tutvustus saidil eestigiid.ee
UNESCO maailmapärand Leedus

Leedu alal on UNESCO maailmapärandi nimistus viis objekti ja ootenimistus üks objekt. Nimistusse on kantud: viis kultuuripärandi objekti: 1994 Vilniuse ajalooline keskus 2000 Kura säär. Ühispärand Venemaaga 2004 Kernavė arheoloogiline ala (Kernavė kultuuriline kaitseala) 2005 Struve geodeetiline kaar. Ühispärand Eesti, Läti, Moldova, Norra, Rootsi, Soome, Ukraina, Valgevene ja Venemaaga 2023 "Modernistlik Kaunas. Optimismi arhitektuur 1919–1939" Ootenimistus on üks objektː üks kultuuripärandi objekt: 2003 "Trakai ajalooline rahvuspark" UNESCO maailmapärand Leedus. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 19. septembril 2023) "Vilniuse ajalooline keskus". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 1. mail 2023) "Kura säär". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 1. mail 2023) "Kernavė arheoloogiline ala (Kernavė kultuuriline kaitseala)". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 1. mail 2023) "Struve geodeetiline kaar". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 1. mail 2023) "Modernistlik Kaunas. Optimismi arhitektuur 1919–1939". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 19. septembril 2023) "Trakai ajalooline rahvuspark". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 19. septembril 2023) UNESCO maailmapärand Leedus. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 19. septembril 2023)
UNESCO maailmapärand Ukrainas

Ukraina alal on UNESCO maailmapärandi nimistus seitse objekti ja 16 objekti kandidaati. Nimistusse on kantud: kuus kultuuripärandi objekti: 1990 Kiievi Püha Sofia katedraal ümbritsevate sakraalehitistega ja Kiievi koobasklooster 1998 Lvivi ajaloolise keskuse ansambel 2005 Struve geodeetiline kaar. Ühispärand Eesti, Leedu, Läti, Moldova, Norra, Rootsi, Soome, Valgevene ja Venemaaga 2011 Bukoviina ja Dalmaatsia õigeusu metropoliidi residents 2013 Tauria Chersonesose antiiklinn ja selle chora. Krimmi okupeerimise tõttu 2014. aastal puudub Ukrainal objekti üle valdus 2013 Karpaatia regiooni puidust ''tserkvad'' Poolas ja Ukrainas. Ühispärand Poolaga üks looduspärandi objekt: 2007, 2011, 2017 Karpaatide ja teiste Euroopa regioonide muistsed ja põlised pöögimetsad. Ühispärand Albaania, Austria, Belgia, Bulgaaria, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia ja Sloveeniaga nimistusse kandideerib alates 1989. aastast veel 16 objekti 2013 Tauria Chersonesose antiiklinn ja selle ''chora''. Krimmi okupeerimise tõttu 2014. aastal puudub Ukrainal enda selle maailmapärandi nimistu objekti üle valdus ja seda valdab tegelikult Venemaa UNESCO maailmapärandi nimistusse kandideerivatest objektidest puudub Ukrainal endal viie objekti üle valdus ja neid valdab tegelikult Venemaa UNESCO maailmapärand Ukrainas. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 5. mail 2019) UNESCO maailmapärand Ukrainas. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 5. mail 2019)
Venemaa Teaduste Akadeemia Kosmoseuuringute Instituut

Venemaa Teaduste Akadeemia Kosmoseuuringute Instituut, akronüüm IKI, (vene keeles Институт космических исследований РАН) on Venemaa Teaduste Akadeemia teadusuurimisinstituut. NSV Liidu Teaduste Akadeemia Kosmoseuuringute Instituut loodi akadeemik Mstislav Keldõši initsiatiivil 15. mail 1965 Moskvas. 1991. aastast on instituudil praegune nimetus. 1965–1973 Georgi Petrov 1973–1988 Roald Sagdejev 1988–2002 Albert Galejev 2002–2018 Lev Zeljonõi alates 2018 Anatoli Petrukovitš Kõrge energia astrofüüsika Planeetide füüsika Kosmiline plasma Kosmiline ilm Interplanetaarne keskkond ja päikesetuul Maateadused Optilised-füüsikalised uuringud Kosmogeofüüsika Kõrge energia astrofüüsika Planeetide füüsika Kosmilise plasma füüsika Maa uuringud kosmosest Monitooringudtehissatelliitidega Kosmiline dünaamika ja matemaatiline infotöötlus Tuumaplanetoloogia Vaatluslik ja teoreetiline astronoomia ning raadiointerferomeetria Optilised-füüsikalised uuringud  Venemaa Teaduste Akadeemia Kosmoseuuringute Instituut – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Instituudi koduleht
Kestla

Kestla on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus Kestla küla Ida-Viru maakonna Aseri valla koosseisu. Nõukogude perioodil oli Kestla küla aastatel 1945–1954 Lüganuse külanõukogu koosseisus, 1954. aastast Aseri külanõukogu koosseisus. Küla on varem kuulunud Lüganuse kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
UNESCO maailmapärand Venemaal

Venemaa alal on UNESCO maailmapärandi nimistus 29 objekti ja 22 objekti kandidaati. Nimistusse on kantud: 18 kultuuripärandi objekti: 1990 Kiži kirikumõis 1990 Moskva kreml ja Punane väljak 1990 Peterburi ajalooline keskus ja sellega seotud mälestised 1992 Novgorodi ja ümbruskonna ajaloomälestised 1992 Solovetsi saarte kultuuriline ja ajalooline ansambel 1992 Vladimiri ja Suzdali valged mälestised 1993 Sergijev Possadi Troitse-Sergi suurkloostri arhitektuuriansambel 1994 Kolomenskoje Issanda Taevaminemise kirik 2000 Ferapontovo kloostri ansambel 2000 Kaasani kremli ajalooline ja arhitektuurne kompleks 2000 Kura säär. Ühispärand Leeduga 2003 Derbenti tsitadell, muinaslinn ja kindlusehitised 2004 Novodevitšje kloostri ansambel 2005 Jaroslavli linna ajalooline keskus 2005 Struve geodeetiline kaar. Ühispärand Eesti, Leedu, Läti, Moldova, Norra, Rootsi, Soome, Ukraina ja Valgevenega 2014 Bolgari ajalooline ja arheoloogiline kompleks 2017 Svijažski saarlinna Jumalaema Uinumise peakirik ja klooster 2019 Pihkva arhitektuurikoolkonna kirikud 11 looduspärandi objekti: 1995 Komi ürgmetsad 1996 Baikali järv 1996, 2001 Kamtšatka vulkaanid 1998 Altai Kuldsed mäed 1999 Lääne-Kaukasus 2001, 2018 Sihhote-Alini keskosa 2003 Uvs Nuuri valgla. Ühispärand Mongooliaga 2004 Wrangeli saare kaitseala loodussüsteem 2010 Putorana mägismaa 2012 Leena sammaste looduspark 2017 Dauuria maastikud. Ühispärand Mongooliaga nimistusse kandideerib alates 1996. aastast veel 22 objekti 2013 Tauria Chersonesose antiiklinn ja selle ''chora''. Krimmi okupeerimise tõttu 2014. aastal puudub Ukrainal selle maailmapärandi nimistu objekti üle valdus ja seda valdab tegelikult Venemaa UNESCO maailmapärandi nimistusse kandideerivatest objektidest puudub Ukrainal endal viie objekti üle valdus ja neid valdab tegelikult Venemaa UNESCO maailmapärand Venemaal. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 25. juulil 2019) "Pihkva arhitektuurikoolkonna kirikud". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 25. juulil 2019) UNESCO maailmapärand Ukrainas. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles UNESCO maailmapärand Venemaal. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
Koogu

Koogu on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Koogu küla kohas asus 13. sajandil Paimela küla. Koogu mõisa peahoone põles maha 1904, sellest on järel vaid varemed. Küla läbis Sonda–Aseri raudteelõik. Koogus on tankla ja kohvik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Andrea Bocskor

Andrea Bocskor (ungari keeles Bocskor Andrea; ukraina keeles Андрея Гейзівна Бочкор; sündinud 11. augustil 1979 Berehoves Berehove rajoonis Ukrainas) on Ungari poliitik. Ta on aastast 2014 Euroopa Parlamendi liige. Ta on parlamendi kultuuri- ja hariduskomisjoni aseesimees ja kuulub ELi-Ukraina parlamentaarse assotsieerimiskomitee delegatsiooni. Bocskor on Fideszi liige. Bocskor on sünnijärgne Ukraina kodanik. Ta on esimene Ukraina kodanikust Euroopa Parlamendi liige. https://www.europarl.europa.eu/meps/et/124712/ANDREA_BOCSKOR/home https://www.eurointegration.com.ua/news/2014/07/3/7023891/ https://www.europarl.europa.eu/meps/et/124712/ANDREA_BOCSKOR/home
Luigerahu

Luigerahu on 0,18 hektari suurune rahu Väinameres Ahelaiust idas. Saar kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala Laidelahe sihtkaitsevööndisse. Alla ühe meetri kõrgust saarekest katab suur hulk rändrahne ja väiksemaid kive. Selle tõttu, et need madalas vees suhteliselt hajusalt asetsevad, ei ole Luigerahu piire võimalik väga täpselt määrata. Saare rannajoone pikkus on 197 meetrit. Ahelaid. Hiiumaa laidude kaitseala, vaadatud 10.06.2007. Luigerahu Eesti looduse infosüsteemis
Rannu (Viru-Nigula)

Rannu on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Asub Aserist lõunas. Rannu on kuulunud Aseri mõisa alla ja Viru-Nigula kihelkonda. Rannu küla järgi on nimetatud Pakerordi lademe Kallavere kihistu Rannu kihistik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Stratigraafia info
Kõrkküla (Viru-Nigula)

Kõrkküla on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Külas paikneb Kõrkküla kivirist. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Czchów

Czchów (saksa keeles Weißenkirchen) on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas, Czchówi valla halduskeskus. Linn asub Dunajeci jõe ääres, Brzeskost ligikaudu 15 km lõunas ja Nowy Sączist umbes 25 km põhjas. Ürikutes on Czchówi mainitud juba 13. sajandi algupoolel, Magdeburgi linnaõigused sai 1355. aastal. Czchów kaotas linnaõigused 1928. aastal ja sai need tagasi 2000. aastal. Czchów. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
Ciężkowice

Ciężkowice on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tarnówi maakonnas, Ciężkowice valla halduskeskus. Ciężkowice asub Tarnówist umbes 24 km lõunas. Esimest korda on Ciężkowicet ürikutes mainitud aastatel 1123–1125. Magdeburgi linnaõigused sai Ciężkowice 1348. aastal. Ciężkowice kaotas linnaõigused 1938. aastal, kuid sai need tagasi 1998. aastal. Ciężkowice. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
Baieri keel

Baieri keel (omanimetus Boarisch, saksa keeles Bairisch; ungari keeles bajor) on läänegermaani keelepiirkonda kuuluv keel, mida kõneleb suur osa Baierimaast, enamik Austriast ja Lõuna-Tiroolist (Itaalia). Baierikeelne Vikipeedia Austriasaksa keel Viinisaksa keel
Phill Niblock

Phill Niblock (2. oktoober 1933 – 8. jaanuar 2024) oli Ameerika Ühendriikide helilooja, helikunstnik, fotograaf, dokumentalist ja videokunstnik ning ühenduse Experimental Intermedia direktor. Teda peetakse minimalismi üheks teerajajaks 20. sajandi muusikas. Niblock on tuntud oma eksperimentaalse heliloomingu poolest, milles ta kasutab eelsalvestatud heli ja mikrotonaalseid intervalle. Sünteesitud helile eelistas ta akustiliste ja elektroakustiliste instrumentide mitmekihilisi seadeid. Kontserte rikastas Niblock kaadritega oma videofilmidest. Hoolimata oma kõrgest east lõi Phill Niblock kaasa New Yorgi muusikaelus. Teadaolevalt pole Eestis Niblocki loomingut seni avalikult ette kantud. La Monte Young Phill Niblocki koduleht https://phillniblock.com Experimental Intermedia veebileht https://experimentalintermedia.org Muusika Bandcamp keskkonnas https://phillniblock.bandcamp.com Claire Marquet / ART_PRODUCTION portreefilm Phill Niblocki loomingust NIBLOCK’S SOUND SPECTRUM, With Invisible Rivers https://vimeo.com/groups/316962/videos/277460953 Ülevaateartikkel Phill Niblock at 85: Austere, Unpopular, Astounding Minimalism https://www.secondinversion.org/2018/10/02/phill-niblock-at-85-austere-unpopular-astounding-minimalism/ Phill Niblocki tutvustus Foundation for Contemporary Arts portaalis https://www.foundationforcontemporaryarts.org/recipients/phill-niblock
Bobowa

Bobowa on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas, Bobowa valla halduskeskus. Bobowa asub Gorlicest umbes 16 km lääneloodes. Bobowa sai Magdeburgi linnaõigused 1339. aastal. Bobowa kaotas linnaõigused 1934. aastal ja sai need tagasi 2009. aastal. Bobowa on traditsiooniliselt pitsikudumise keskus, seal korraldatakse rahvusvahelisi pitsikudumise festivale. Bobowa. Historia miejscowości Wirtualny sztetl XVII Międzynarodowy Festiwal Koronki Klockowej Centrum Kultury i Promocji Gminy Bobowa