laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Oktoober 2021

Oktoober 2021, kroonika 2021. aasta oktoober algas reedel ja lõppes 31 ööpäeva pärast pühapäeval. Kuupäevad:   1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 ... ... Pandora paberite andmelekkega avalikustas Uurivate ajakirjanike rahvusvaheline konsortsium (ICIJ) 11,9 miljonit dokumenti, sealhulgas ligi 20 000 Eestit puudutavat dokumenti, mis paljastavad maksuparadiisides varifirmade kaudu äri ajavate poliitikute, äritegelaste ja kurjategijate tegevust. Jaapanis asus peaministri ametisse Liberaaldemokraatliku Partei esimeheks valitud Fumio Kishida. Kell 15.39 UTC leidis aset Facebooki ning selle tütarettevõtete Messenger, Instagram ja WhatsApp sotsiaalmeediaplatvormide töö katkestus. Ühendused suudeti taastada umbes 7 tunni pärast. Venemaa filminäitleja Julija Peresild ja filmilavastaja Klim Šipenko lendasid Baikonuri kosmodroomilt Sojuz MS-19 pardal kosmosesse ning jõudsid Rahvusvahelisse Kosmosejaama plaaniga alustada mängufilmi võtteid. ... Tansaania kirjanik Abdulrazak Gurnah pälvis Nobeli kirjandusauhinna. Pakistanis Belutšistani provintsis hukkus vähemalt 24 inimest 5,9 magnituudiga maavärinas. Afganistanis Kunduzis toimunud pommiplahvatuses šiiitide mošee juures hukkus üle 50 inimese. Austria liidukantsler Sebastian Kurz astus tagasi talle esitatud korruptsioonisüüdistuste tõttu. Eestis astus ametisse president Alar Karis. Eestis algasid kohaliku omavalitsuse volikogude valimised. Kell 9 algas elektrooniline hääletamine, kell 12 avati omavalitsuste ja Tallinna linnaosade keskuste jaoskonnad. Eestis lõppesid kohaliku omavalitsuse volikogude valimised. Roheneemesaarte presidendivalimised võitis 51,73 %-ga häältest José Maria Neves. Aleksei Navalnõi pälvis 2021. aasta Sahharovi auhinna. Ametis olev Barbadose kindralkuberner Sandra Mason valiti riigi esimeseks presidendiks. Usbekistanis toimusid presidendivalimised. Ametis olev president Shavkat Mirziyoyev sai ametlikel andmetel 80,31% häältest. Sudaanis toimus sõjaväeline riigipööre, mida juhtis kindral Abdel Fattah al-Burhan. Jaapanis toimusid üldvalimised. Parlamendis säilitas absoluutse enamuse Liberaaldemokraatlik Partei, mis sai 34,66% häältest ja 261 kohta parlamendis.
Salatoimikud (raamatusari)

"Salatoimikud" on kirjastuse Varrak ulmeraamatute sari, mis sai alguse 1996. aastal. Sarja kuulub kahes valikus kokku kümme kirjandusteost. Sarjas "Salatoimikud" on ilmunud järgmised raamatud: (kaanel sarja pealkiri kujul "The X Files. Salatoimikud") (kaanel sarja pealkiri kujul "The X Files")
Kostelec nad Labem

Kostelec nad Labem (saksa keeles Elbekosteletz, varem ka Elbkosteletz) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Mělníki ringkonnas. Kostelec nad Labem asub Elbe (Labe) jõe ääres, Mělníkist umbes 16 km lõunakagus ja Praha kesklinnast ligikaudu 19 km põhjakirdes. Kostelec nad Labemit on esmamainitud 1276. aastal, linnaõigused sai 1486. aastal. Kostelec nad Labemi vanalinn on alates 1. septembrist 2003 ajalooline linnakaitseala. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Sbor českobratrské církve evangelické Hrady.cz Kostelec nad Labem - památková zóna Národní památkový ústav. Vaadatud 22. juunil 2024
Herbert von Karajan

Herbert von Karajan (sünninimi Heribert Ritter von Karajan; 5. aprill 1908 Salzburg – 16. juuli 1989 Anif) oli Aaustria dirigent. Ta oli 1954–1989 Berliini Filharmoonikute dirigent. Teise maailmasõja ajal juhatas ta Berliini riigiooperit. Ta oli üks 20. sajandi silmapaistvamaid orkestrijuhte. Tema dirigeerimisel salvestatud muusikaga heliplaate on müüdud umbes 200 miljonit eksemplari. 1916–1926 õppis ta Salzburgi Mozarteumis. 1933. aastal dirigeeris ta esimest korda Viini filharmoonikuid. John Rockwell (17. juuli 1989). "Herbert von Karajan Is Dead; Musical Perfectionist was 81". The New York Times. pp. A1. Richard Osborne (4. aprill 2008). "Herbert von Karajan's Top 5 Recordings". National Public Radio.
Arvi Sommer

Arvi Sommer (24. mai 1966 Pärnu – 15. september 2021 Pärnu) oli eesti muusikapedagoog ja Pärnumaa puhkpillimuusika eestvedaja. Aastatel 1974–1981 õppis ta Pärnu Muusikakoolis metsasarve erialal. Pärast Pärnu 6. Keskkooli lõpetamist 1984. aastal õppis ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis metsasarve erialal (1984–1990, õpetaja Robert Kasemägi). Arvi Sommer oli Pärnu Muusikakooli vaskpilliõpetaja (2003–2021) ning Pärnu Linnaorkestri metsasarvemängija (1994–2017) ja noodikoguhoidja/lavameister (1994–2021). 2015 Pärnu aasta õpetaja
Hostinné

Hostinné (saksa keeles Arnau) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Trutnovi ringkonnas. Hostinné asub Elbe (Labe) jõe ääres, Trutnovist ligi 13 km läänes ja Hradec Královést umbes 37 km põhjas. Hostinné asub merepinnast 351 meetri kõrgusel. Hostinné vanalinn on alates 1. novembrist 1990 ajalooline linnakaitseala. Hostinnét on esmamainitud 1270. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Hostinné Místopisný průvodce po České Republice Hostinné : právní ochrana Národní památkový ústav History of the town Hostinné
Kabi (karika osa)

See artikkel räägib karika osast. Zooloogia mõiste kohta vaata artiklit Kabi. Kabi on karika, pokaali, ehispeekri, aga ka küünlajala, tsibooriumi või monstrantsi alt laienev jalg. Varakeskaegne Ardaghi karikas Tassilo karikas Gooti armulauakarika kabi on sageli hulksiirukujuline Tsiboorium, 1420-1430 17. sajandi ananasspeeker Pljevlja kloostri varakambris 18. sajandi tsiboorium Gooti monstrants Sedleci kloostrist Pärlitega barokkmonstrants 1700. aastate küünlajalg http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=kabi Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
Sensée

Sensée on jõgi Põhja-Prantsusmaal, mis läbib Pas-de-Calais' departemangu. Lähe asub Croisillesis ja jõgi läbib Lécluse'i valla. See läbib Arleux's Canal du Nord'i ja suubub Bouchainis kanaliseeritud Escaut'sse ehk Schelde jõkke. Jõgi on 47 km pikk: 27 km Canal du Nord'ist ülesvoolu ja 20 km Canal du Nord'ist allavoolu. Keskmine langus on 2,42%. Senséel on palju lisajõgesid: Cojeul, Trinquise, Hirondelle, Agache ja Naville Tortue. 10. sajandi dokument viitab jõele nimega Sensada. Nime päritolu on teadmata. Sensée kanal
Niilusoo

Niilusoo (ka Niilusoo raba) on soo Viljandi maakonnas Kolga-Jaani aleviku läheduses. "1267 inimest toetavad Niilusoo raba kaitse alla võtmist" Bioneer.ee, 18. juuni 2020 "Niilusoo raba kaitsjad kogusid kohtukulude katteks 10 000 eurot" Rohe.geenius.ee, 10. mai 2021 "NÄDALA RABA ⟩ Niilusoo" Sakala, 25. september 2021
Kabelilööv

Kabelilööv on kiriku külglöövi välisseina tugipiilarite vahele ehitatud kabelite rida. Kabelid avanevad kiriku interjööri suunas ja pole enamasti omavahel ühendatud. Kabelilööv lisati kiriku külglöövile sageli ehitise laiendamise eesmärgiga mõnes hilisemas ehitusjärgus, nagu kabelirida Poitiers' Notre-Dame-la-Grande'i kiriku põhjaküljel või Tartu toomkiriku puhul esmalt põhja-, seejärel lõunaküljele, kuid mõnikord juba kiriku püstitamisel (näiteks Albi katedraali kesklöövi piirab kabelilööv pärjana). Albi katedraali põhiplaan, kus kabelilööv ümbritseb pärjana kiriku ainsat löövi Pariisi Jumalaema kirikul on kabelilöövid mõlemal külglöövil Auchi katedraal 18 külgkabeliga Külgkabelid Konstanzi toomkiriku mõlema külglöövi küljes Lübecki toomkirik Lübecki Püha Katariina kirik – kabelilööv lõunaseinas Kabelipärg Parekklesion Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001. https://info.raad.tartu.ee/muinsus.nsf/ab1c1415ec476b26422568d40052482e/d0b69a08cf4442d5c2256cdf00259838?OpenDocument[alaline kõdulink]
Scarpe

Scarpe ([skaʁp]) on jõgi Prantsusmaa põhjaosas Hauts-de-France'i piirkonnas. See on Escaut' (Schelde) vasakpoolne lisajõgi. Jõe lähe on Berles-Monchelis Aubigny-en-Artois' lähedal. See voolab läbi Arras', Douai ja Saint-Amand-les-Eaux'. Jõgi lõpeb Mortagne-du-Nord'is, kus see suubub Scheldesse. Scarpe'i mägi Kanadas Albertas nimetati jõe järgi. Laevatatav veetee ja selle söepraamid on ka 19. sajandi kirjaniku Émile Zola romaanides. Jõe muutsid laevatatavaks tammid ja lüüsid rohkem kui u 2/3 selle pikkusest (67 km). See on jagatud Ülem-Scarpe'iks (Scarpe supérieure, 23 km, 9 lüüsi) Arras'st Courchelettes'i, Kesk-Scarpe'iks läbi Douai, ja Alam-Scarpe'iks (Scarpe inférieure, 36 km, 6 lüüsi) Douaist Escaut'ni. Kesk-Scarpe ei ole enam laevatatav, kuid sellest viib mööda suure võimsusega Dunkerque'i-Schelde kanal. Sellel jõel navigeeriti Escaut'st Douaini juba 638. aastal, kuid tähtsasse Arras' linna pääsuks oli vaja välklüüsidega täiustusi, milleni jõuti 1613. aastal. See jäi navigeerimiseks madalaks, erineva laiuse ja pikkusega lüüsidega, kuni seda 1840. aastatel Becquey gabariidiga parandati. Freycineti gabariidi laiendamine viidi lõpule u 1890. aastaks. Täna on Alam-Scarpe Douai ristmikust Saint-Amand-les-Eaux'ni suletud, kuna süvendamine ja uue omaniku ning operaatori leidmine on pooleli. Jõgi ja selle org olid Esimeses maailmasõjas olulised lahinguväljad. Scarpe'i org on alates 2020. aastast määratud kaitstud Ramsari märgalaks.
Hulksiir

Hulksiir on gooti arhitektuuris ehisraamistiku või muu dekoori osa, mis koosneb rohkem kui neljast üheks kujundiks seotud võrdsest kolmveerandringist. Lihtsaimad hulksiirud on viiest või kuuest osast koosnevad viisiksiir ja kuuiksiir, kolmiksiiru ja neliksiiru tavaliselt hulksiirude hulka ei loeta. Hulksiirumotiive esineb harva juba antiikehitistel, kuhu need arvatakse olevat jõudnud idamaadelt; motiiv on sage ka islami arhitektuuris. Lisaks akendele ja petikutele on hulksiiru motiivi rakendatud ka kaarekujunduses lehvikkaarena. Chirbat al-Mafdschari palee aken, Jericho, u 740 Hulksiirukujuline ümaraken Kairouani Suurel mošeel Ossiachi kloostrikiriku viisiksiiruga aken Kärntenis Stift Heiligenkreuz Alam-Austrias Kirik Castreloses Galicias, ristikujulise neliksiiruga ja hulksiirumotiivist raamistusega aken Puebla de Sanabria, Castilla-León Salisbury katedraali ristikäik Ümaraken Akershusi kindluses Kolmiksiir Neliksiir Kalasiirik Hulksiirkaar Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
Punane luuüdi

Punane luuüdi (ladina keeles Medulla ossium rubra) on luuüdi see osa, milles toimub aktiivne vereloome. Selles moodustuvad mitmesugused vererakud, mis kanduvad vereringesse. Noortel organismidel on luudes punast luuüdi rohkem kui vanadel.
Põhja-Sakala valla vapp

Põhja-Sakala valla vapp on Viljandi maakonnas asuva Põhja-Sakala valla vapp. Aastail 2005–2017 oli see Suure-Jaani valla vapp. Vapp võeti kasutusele 27. detsembril 1995 Suure-Jaani linna vapina. 2005. aastal ühinesid Suure-Jaani linn ja Suure-Jaani vald ning Olustvere ja Vastemõisa vallad ühtseks Suure-Jaani vallaks, mille sümboolikana võeti kasutusele endised Suure-Jaani linna sümbolid. 2017. aastal liitusid Võhma linn ning Kõo, Kõpu ja Suure-Jaani vallad ning ühendvalla sümboolikaks jäi varasem Suure-Jaani valla sümboolika. Punasel kilbil on põigiti hõbedane sõjasarv kuldsete kandevõrude, -keti ja huulikuga, selle peal on püstiasetsev hõbedase tera ning kuldse käepidemega mõõk. Vapi laiuse ja kõrguse suhe on 9:12. Põhja-Sakala valla lipp Lipust Põhja-Sakala valla kodulehel Põhja-Sakala valla lipp ja vapp Riigi Teataja, 29.12.2017
Tiido Laur

Tiido Laur (31. detsember 1882 Kohtla vald Virumaa – 1. august 1930 Tallinn) oli Eesti poliitik, Maapäeva liige ja arhivaar. Tiido Laur õppis Jõhvi ministeeriumikoolis ja Hugo Treffneri eragümnaasiumis, mille järel omandas Narva gümnaasiumis alg- ja kihelkonnakooli õpetaja kutse. Peale selle õppis Tomski õpetajate instituudis. Tiido Laur alustas teenistust Jõhvi vallavalitsuses vallakirjutaja õpilasena ja abilisena. Pärast seda töötas notari juures ja Eestimaa kubermangu maa- ja mereasjanduse keskasutustes ning Siberi raudteevalitsuses. 1905. aastal valiti ta koduvalla vallakirjutajaks. Tegutses vallavalitsuse ja -kohtukirjutajana 15 aastat, Kohtlas, Kernus ja Kohilas. 1917. aastal võttis Kohtla valla saadikuna Eesti Maanõukogu ja maakonnanõukogu valimistest osa ja valiti Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu liikmeks. Ta ei osalenud vastloodud Eesti Vabariigi Asutavas Kogus ega Riigikogus. Tiido Laur oli Eesti Maakondade Liidu esimese juhatuse liige ja sekretär. Aastatel 1921–1928 oli T. Laur Harju maavalitsuse liige ja mitmes osakonnas juhataja ja hiljem pikemat aega Harju maavalitsuse arhivaar. Seejärel töötas Pikalaenu pangas. Laur suri 1. augustil 1930 Tallinnas Tiido Lauri ei ole enam., Kaja, nr. 178, 3 august 1930 Jaan Toomla, Valitud ja Valitsenud: Eesti parlamentaarsete ja muude esinduskogude ning valitsuste isikkoosseis aastail 1917–1999 (National Library of Estonia, 1999), pp. 23, 294. Maaomavalitsus nr 18, Eesti Maakondade Liidu häälekandja 25. novembril 1925, lk 332-334
Monstrants

Monstrants (ladina sõnast monstrare 'näitama') ehk ostensoorium (ladina sõnast ostendere 'näitama', 'välja panema') on katoliku kirikutes kasutatav liturgiline nõu pühitsetud armulaualeiva (hostia) näitamiseks kirikulistele missa ajal ja kirikupühade protsessioonidel. Monstrants arenes välja püksiidist (pyxis) ja relikviaarist 13.–14. sajandil ning võeti kasutusele eeskätt seoses Kristuse Ihu pühaga. Pidulikumad monstrantsid valmistati väärismetallidest, neid kaunistati kalliskividega ja keerukate skulptuursete ehistega. Monstrantsi tugijalg ja kabi oli kujundatud nagu karikatel, sageli ka keskel asuva hoidmist hõlbustava pungisega. Gooti monstrantsid kujundati sageli miniatuursete kirikute taolistena, kus läbipaistvas klaaskuplis asuv kuukujulisesse klambrisse asetatud hostia oli ümbritsetud ažuursetest arhitektuursetest kaunistustest, nagu sambad, tornikesed, tugikaared ja fiaalidega kroonitud tugipiidad. 16. sajandil kujunes välja monstrantsitüüp, kus ümaras klaaskarbis asuvat hostiat ümbritses kiirtekujuline metallpärg, milletaolist kasutatakse tänapäevani. Gooti monstrants Sedleci kloostrist Hilisgooti vormides monstrants, 1490. aastad Vääriskividega barokkmonstrants, 17. sajand Monstrants akvamariinidega. 19. sajand, Portugal Augustus Pugin. Monstrantsi kavand. Yale Center for British Art Kaks tänapäeval kasutatavat monstrantsi: vasakpoolne traditsioonilisema, parempoolne lakoonilisema kujundusega Tabernaakel Tsiboorium Sakramendinišš Niguliste monstrants Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
Martin Kruusimaa

Martin Krusemann (ka Martin Kruusemann või Martin Kruusimaa; (10. november 1883 Sindi, Pärnumaa – 1957 Baltimore, Ameerika Ühendriigid) oli Eesti poliitik. Martin Krusemann teenis peale kooli lõpetamist 1899 aastal, viis aastat asutustes kirjutajana. Seejärel aga vahetpidamata kakskümmend kaks aastat tegutses valla, linna ja maakonna omavalitsuste juhtivatel kohtadel. Aastatel 1922–1927 Harju maakonna ajutine maavalitsuse esimees. Martin Krusemann oli Eesti Maakondade Liidu nõukogu liige ja juhatuse liige ning sekretär aastatel 1922–1924. Ta oli 1925 aastal lühemat aega II Riigikogu liige Põllumeeste Kogude nimekirjast, kui ta oli Riigikogu liige alates 7. oktoobrist 1925. Ta asendas Aleksander Lensmani. 7. novembril 1925 astus ta ametist tagasi ja tema asemele tuli Johann Ploompuu. Põllumeeste nimekirjad 2. riigikogu walimistel., Kaja, nr. 111, 29 aprill 1923 Martin Kruusimaa, omavalitsusetegelane, sünd. 10. nov. 1883. aastal Sindis Pärnumaal., Postimees (1886-1944), nr. 303, 9 november 1939 Martin Kruusimaa (Kruusmann), www.geni.com Maaomavalitsus nr 18. Jakob Sõnajalg, Eesti Maakondade Liidu häälekandja 25. novembril 1925, lk 315 "Juhatus ja liikmed". Riigikogu. Vaadatud 2. märtsil 2021.
Langley Uurimiskeskus

Langley Uurimiskeskus (Langley Research Center, ka NASA Langley) on NASA uurimiskeskus, mis asub Hamptonis Virginia osariigis. See on NASA vanim uurimiskeskus ning see piirneb Langley õhuväebaasi ja Chesapeake'i lahega. Uurimiskeskus tegeleb peamiselt aeronautika-alaste projektidega, kuid on osalenud ka kosmoselaevade, näiteks Apollo kuumooduli katsetamisel. NASA algusaegadel planeeriti Langley's ka mitmeid kosmosemissione. Langley Uurimiskeskust kaaluti ka Manned Spacecraft Centeri asukohana, kuid hiljem rajati see Houstonisse. Langley Uurimiskeskus rajati 1917. aastal NACA uurimiskeskusena. See on nimetatud Ameerika Ühendriikide astronoomi Samuel Langley auks. Keskuse programmidest kaks kolmandikku tegeleb aeronautikaga ning ülejäänud kosmosega. Lennumasinate ja kosmoselaevade uurimiseks ja arendamiseks kasutatakse rohkem kui 40 tuuletunnelit. Aastatel 1958-1962 asus Langley's kosmose rakkerühma peakorter. "Langley History". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuni 2021. Vaadatud 19. september 2021. "Wright and Langley". University of Houston. Vaadatud 19. september 2021. "Langley Research Center: 100 Years of Exploring Flight". Space.com. Vaadatud 19. september 2021.
Tarvastu valla vapp

Tarvastu valla vapp on Viljandi maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tarvastu valla vapp. Vapp kinnitati 13. mail 1997. Musta vapikilbi keskel on hõbedane tarva (ürgveise) pea, mida ehib punane paelornament, moodustades sõõrme ja silmaavad ning tarva peas oleva stiliseeritud krooni. Vapiloom on tulnud Tarvastu valla nimest sümboliseerides sellisena rahva püüdlusi, vankumatust ja tahet. Mulgi rahvarõiva traditsioonist võetud nn. "mulgi koloriit"- must, valge (vapil hõbe) ning mulgi kuube ehtiv punane kaaruspael annavad vapile värvid. Tarvastu valla lipp Viljandi maakond Tarvastu valla sümboolika valla kodulehel Tarvastu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Mihkel Lepik

Mihkel Lepik (sündinud 19. novembril 2004) on Eesti noorpoliitik, Sinise Äratuse Tartu juhatuse esimees. Ta on ka Tartu Linna Noortevolikogu liige. Mihkel Lepik on omandanud põhihariduse Tartu Erakoolis. "TARTU LINNA NOORTEVOLIKOGU KOOSSEIS". www.tartu.ee. 08.09.2021. Vaadatud 19.09.2021.
Kümnendlogaritm

Kümnendlogaritm on arvu logaritm alusel 10. Matemaatilises väljenduses esitatakse arvu x {\displaystyle x} kümnendlogaritmi ISO-standardi 80000-2 (2009) kohaselt kujul lg ⁡ x {\displaystyle \lg x} või log 10 ⁡ x {\displaystyle \log _{10}x} . Seega arvu kümnendlogaritm on niisugune arv, millega tuleb astendada arvu 10, et saada antud arv. Näiteks arvu x = 100 {\displaystyle x=100} kümnendlogaritm on 2, sest 10 2 = 100 {\displaystyle 10^{2}=100} . Veel näiteid: lg 1 = 0 ; lg 10 = 1 ; lg 1000000 = 6 ; lg 0 , 1 = − 1 ; lg 0,001 = − 3 {\displaystyle \lg \,1=0;\;\lg \,10=1;\;\lg \,1000000=6;\;\lg \,0{,}1=-1;\;\lg \,0{,}001=-3} . Arvu kümnendlogaritmi täisosa nimetatakse karakteristikuks ja murdosa mantissiks. näiteks arvu 250 logaritmi 2,3979… karakteristik on 2 ja mantiss 0,3979… . Enne taskuarvutite kasutusele võtmist 1970. aastail saadi arvu logaritm logaritmide tabelitest. Logaritmide kasutamine lihtsustas oluliselt tehteid (eriti suurte arvudega), sest võimaldab asendada korrutustehte liitmistehtega ja jagamise lahutamisega, samuti astendamise korrutamisega ja juurimise jagamisega. Näiteks korrutamiseks tuleb logaritmide tabelist vaadata tegurite logaritmid, need liita ja siis vaadata tabelist, millise arvu logaritm summa on. Kümnendlogaritmi vaadeldud omadustel põhineb ka arvutamine arvutuslükati abil.
Tveri oblast

Tveri oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Keskföderaalringkonnas ja piirneb Pihkva, Novgorodi, Vologda, Moskva, Smolenski ja Jaroslavli oblastiga. 1935–1990 kandis nime Kalinini oblast. Oblast asub Ida-Euroopa lauskmaal. Läänesosas asub Valdai kõrgustik (kõrgeim punkt 343 m). Oblastis on umbes 1000 jõge. Tähtsaim jõgi on oblastist alguse saav ning lõuna- ja idaosa läbiv Volga. Oblastist saab alguse ka Lääne-Dvina ehk Daugava jõgi. Oblastis on umbes 1700 järve. Suurim järv on Seliger (Selijärv). Suuremate järvede hulka kuuluvad ka Bologoje, Brosno, Velikoje, Volgo-I, Volgo-II, Kaftino, Kudinskoje, Peno, Pesotšnoje, Piros, Sabro, Svetloje, Serema, Sig ja Šlino. 54,8% oblasti territooriumist on kaetud metsadega. Levinuimad puuliigid metsades on kuusk, mänd, kask, haab, lepp, tamm. Oblastis on levinud ka pihlakas, toomingas, paju, pärn, vaher, jalakas ja saar. Oblast jaguneb halduslikult 35 munitsipaalrajooniks ja 8 linnaringkonnaks. Linnaringkonnad: Kimrõ Ozjornõi Ržev Solnetšnõi Toržok Tver Udomlja linnaringkond Võšni Volotšok Rajoonid: Andreapoli rajoon Belõi rajoon Bežetski rajoon Bologoje rajoon Firovo rajoon Kalinini rajoon Kaljazini rajoon Kašini rajoon Kessova Gora rajoon Kimrõ rajoon Konakovo rajoon Krasnõi Holmi rajoon Kuvšinovo rajoon Lesnoje rajoon Lihhoslavli rajoon Maksatihha rajoon Molokovo rajoon Nelidovo rajoon Olenino rajoon Ostaškovi rajoon Peno rajoon Rameški rajoon Rževi rajoon Sandovo rajoon Seližarovo rajoon Sonkovo rajoon Spirovo rajoon Staritsa rajoon Zapadnaja Dvina rajoon Zubtsovi rajoon Žarkovski rajoon Toropetsi rajoon Toržoki rajoon Vesjegonski rajoon Võšni Volotšoki rajoon Rahvaarv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 1 471 459, kellest 92,5% olid venelased, 1,5% ukrainlased ja 1% karjalased. Rahvaarv väheneb negatiivse loomuliku iibe ja väljarände tõttu (1990. aastal oli rahvaarv 1 674 000). 2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 369 400. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli rahvaarv 1 353 550. 2022. aasta alguses oli rahvaarv esialgsel hinnangul 1 228 698. Oblastis on 23 linna ja 30 alevit. Suuremad linnad on Tver (406 700), Ržev (62 400), Võšni Volotšok (54 600), Kimrõ (51 400), Toržok, Konakovo, Udomlja, Bežetsk, Bologoje ja Nelidovo. Eestlasi elas Tveri oblastis rahvaloenduste andmeil 1959. aastal 2662, 1970. aastal 1722, 1979. aastal 1300, 1989. aastal 840 ja 2002. aastal 443. "Tveri oblasti majanduslik ja geograafiline olukord". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2012. Vaadatud 25. detsembril 2012. "4turista". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. oktoober 2012. Vaadatud 25. detsembril 2012. "Rosleshoz". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. november 2012. Vaadatud 25. detsembril 2012. "Tveri oblasti metsaressursid". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2017. Vaadatud 1. juunil 2017. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. veebruar 2022. Vaadatud 3. veebruaril 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Oblasti koduleht
Viiratsi valla vapp

Viiratsi valla vapp on Viljandi maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Viiratsi valla vapp. Vapp on kinnitatud 11. detsembril 1995. Lainelõikelise kaldjaotusega vasakult poolitatud kilbi hõbedasel ülapoolel sinine roos, mustal alumisel poolel kaldasendis vasakule suunatud hõbedane tammeleht koos tõruga. Kilbi kaldjaotus viitab valla paiknemisele Sakala kõrgustikul . Lainejoon tähistab jõgesid ja Võrtsjärve. Sinine roos hõbedasel väljal on Viljandi linna heraldiline sümbol vahetatud värvides ning osutab sellisena Viiratsi valla ajaloolisele seosele Viljandi linnaga. Tammeleht tähistab Viiratsi vallas rikkalikult leiduvaid iidseid tammesid. Viiratsi valla lipp Viljandi maakond Viiratsi valla sümboolika valla kodulehel Viiratsi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Renzo Eusebi

Renzo Eusebi (sündinud 18. aprillil 1946) on itaalia maalikunstnik ja kaasaegse kunsti skulptor. Ta on Transvisionismo (1995) ja GAD (Dialectical Aniconism Group-1997) kunstiliste liikumiste kaasasutaja. Eusebi, Renzo, Itaalia Kunsti Entsüklopeedia
Jürgen Gansen

Jürgen Gansen (sündinud 9. detsembril 1989) on eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 2009 Rakvere Reaalgümnaasiumi. 2016. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (27.lend). Filmis "Rohelised kassid" mängis ta tülinorijat pargis. Alates 2016. aasta novembrist töötab ta näitlejana Kuressaare Teatris. https://rrg.kovtp.ee/35.-lend
BMW B48

BMW B48 on neljasilindriline turboga bensiinimootor, mis vahetas välja BMW N20 ning mida on toodetud 2014. aastast. Esimesena võeti see kasutusele F56 keretähisega Minil. BMW võttis selle mootori kasutusele 2015. aastal. B48 kuulub BMW modulaarsete mootorite seeriasse, kuhu kuuluvad kolmesilindrilised (B37 ja B38), neljasilindrilised (B48 ja B47) ja kuuesilindriline (B58). Sarnaselt oma eelkäija N20-ga on ka B48 mootoriplokk ja plokikaas valmistatud alumiiniumist. Muude sarnasuste hulgas võib nimetada ka twin-scroll turbolaadurit, kütuse otsesissepritset, muutuvat klapitõusu (Valvetronic) ning muutuvat klapiajastust sisse- ja väljalaskeklappidel (Double VANOS).