laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Haine

Haine (prantsuse [ʔɛn]), ka Hayne ( hollandi keeles Hene, saksa keeles Henne), on jõgi Belgias ja Prantsusmaal, Schelde parempoolne lisajõgi. Haine'i allikas asub Belgias Anderlues' territooriumil (179 meetrit üle merepinna), jõgi suubub Scheldesse Prantsusmaal Condé-sur-l'Escaut's (16 meetrit üle merepinna). Jõgi voolab läbi järgmiste suuremate asulate: La Louvière, Mons, Saint-Ghislain.  Haine – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Haine - État des lieux du sous-bassin hydrographique (prantsuse, hollandi ja saksa keeles)
Abimajand

Abimajand oli Nõukogude Venemaal ja Nõukogude Liidus käitise või asutuse juurde kuuluv põllumajandusettevõte, mis varustas selle töötajaid või hoolealuseid või kasvandikke põllumajandussaadustega.
Isetärkamine

Isetärkamine on varem võimalikuks peetud protsess, milles organismid sageli spontaanselt tekivad eluta ainest. Antiikajal arvati, et organismid võivad tekkida vahetult eluta ainest nt. lehetäid kastetilkadest ja ussid roiskunud lihast. Üha lihtsamate organismide biogeneesi tundma õppimisega kitsenes abiogeneesi mõiste hõlmama ainult väiksemaid organisme. Kuni 18.–19. sajandini peeti võimalikuks siseparasiitide ja mikroobide isetärkamist. Selle vaate kummutas lõplikult prantsuse teadlane Louis Pasteur, kes tõestas katsetega, et ka bakteritel on omasugused eellased ja nad ei teki eluta ainest. Elu teke Mikroorganismid (alaosast ajalugu) RNA maailma hüpotees Eesti Nõukogude Entsüklopeedia. Tallinn: Valgus. 1985. Lk 44.
Abioperatsioon

Abioperatsioon on tootmises teenindava iseloomuga operatsioon, näiteks vedu, kontroll. Põhioperatsioon
Riigilipp

Riigilipp on riigiasutuste hoonetel heisatav lipp ja sümbol omamaistel või rahvusvahelistel üritustel. Riigilipu kirjeldus ja kasutamise kord on määratud maa põhiseaduses. Rahvuslipp
Abiponi-mokovi keel

Abiponi-mokovi keele nime all on käsitletud Argentinas kõneldud väljasurnud abiponi keelt ning veel kõneldavat mokovi keelt. Need kuuluvad guaikuru keelte hulka.
Abiponi keel

Abiponi keel oli guaikuru keelte hulka kuuluv keel, mida kõnelesid Argentinas Chaco provintsi idaosas abiponid. ISO 639-3 keelekood on axb. Abiponi keel on teada 18. sajandist pärit dokumentide järgi. Arvatakse, et abiponi keel suri välja 19. sajandil. Sissekanne saidil Ethnologue.com
Châtelet

Châtelet on prantsuskeelne linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis. Châtelet sai linnaõigused 1825. aastal. Châtelet jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Magistraadihoone  Prantsusmaa – Vimoutiers  Itaalia – Casteltermini Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Châtelet – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles) Ajalooühingu koduleht
Mokovi keel

Mokovi (alternatiivnimed Mocovi, Mocobí, Mbocobí, Mokoví) on guaikuru keelkonda kuuluv keel, mida kõneldakse Argentinas. Ethnologue'i andmetel oli 2011. aastal mokovi keele kõnelejaid umbes 3000. Ethnologue'i 2000. aasta andmetel oli kõnelejaid 4530. World Oral Literature Projecti andmetel on rääkijate arv 4525. Keelt kõneletakse Santa Fe provintsi põhjaosas ning Chaco provintsi lõunaosas. Rääkijad on peamiselt üle 40 aasta vanad, kahes kogukonnas on ka lapsi, kuid väga tugeva hispaania keele mõju tõttu eelistatakse emakeele asemel hispaania keelt ning keele edasikandjaid ei ole. Viies koolis toimub kakskeelne õpe. Mokovi keeles on kasutusel ladina tähestik. Puudu on aga kindel arvsõnade süsteem, selle asemel kasutatakse erinevaid hulka näitavaid omadussõnu, nagu näiteks ?goyk – palju, ?wewk – mitu ja -a?wge – kõik. Sõnad 'üks' ja 'kaks' on vastavalt iñiateda ja iñabako. Sõnajärg on peamiselt SVO ehk subjekt - verb - objekt. Ka VOS ehk verb - objekt - subjekt on üsna levinud. Näide: sekinagir – me tervitame sind. Mokovi omadussõnadel ei ole kesk- ega ülivõrde vormi. Neid väljendatakse selle asemel sõnadega peg - pageg - rohkem ja calego - väga. Eitust väljendatakse negatiivse eesliitega, sqae- või se- Mokovi keeles on 23 konsonantfoneemi, kaks neist on hispaania keelest laenatud, ning kaheksa vokaalfoneemi, neli lühikest täishäälikut ning neli pikka. i – lühike e – lühike a – lühike o - lühike i: - pikk e: - pikk a: - pikk o: - pikk Mokovi keelel ei ole oma kirjasüsteemi, küll aga arendas üks grupp misjonäre 1950ndatel välja kirjutamise süsteemi toba keele jaoks, mis kuulub mokovi keelega samasse keelkonda ning seda kirjasüsteemi kasutati hiljem ka mokovi keele puhul, aga süsteem põhines ikkagi hispaania keele kirjasüsteemil. Ainus teada olev kirjutis mokovi keeles on üks piibel, mille on tõlkinud Alberto Buckwater. Mocovi multitree.org (vaadatud 17. jaanuaril 2014) Mocovi Ethnologue (vaadatud 17. jaanuaril 2014) http://etnolinguistica.wdfiles.com/local--files/tese%3Agrondona-1998/grondona_1998_mocovi.pdf http://www.zompist.com/same.htm Meieisapalve mokovi keeles Keelenäited
Muhv (rõivas)

Muhv on käte soojashoidmiseks mõeldud silindrikujuline riietusese. Muhv on tavaliselt valmistatud karusnahast. Muhv toodi naiste rõivamoodi 16. sajandil. 17.-18. sajandil kandsid seda ka mehed. 20. sajandiks oli see jäänud vaid naiste rõivastusesemeks. Tänapäeval ei ole muhv enam eriti populaarne. Muhvi järgi sai nime tegelane Eesti kirjandusklassikast, Eno Raua raamatu "Naksitrallid" üks peategelastest Muhv. Muhvi kandev naine
Sarž

Sarž on toimse sidusega tavaliselt ühevärviline villane, puuvillane või siidriie.
Rahvuslipp

Rahvuslipp on rahva (rahvuse) sümboliks olev lipp, mida kasutatakse selle rahva või rahvusega seotud pühade, tähtpäevade, rahvakogunemiste jt oluliste avalike või perekondlike sündmuste tähistamisel. Paljude rahvusriikide, sealhulgas ka Eesti puhul on rahvuslipp samane riigilipuga. Kui ametlikud lipu variandid on teineteisest erinevad, siis sageli (nt Hispaania ja paljude Ladina-Ameerika maade puhul) seisneb rahvuslipu ainus või peamine erinevus riigilipust riigivapi kujutise puudumises. Ametlik rahvuslipp on ka paljudel rahvastel, kellel oma rahvusriiki ei ole. Austraalia aborigeenide rahvuslipp Baski rahvuslipp Berberi rahvuslipp Eesti riigilipp ja rahvuslipp Flaami rahvuslipp Gröönimaa rahvuslipp Hispaania rahvuslipp Ingeri rahvuslipp Inglise rahvuslipp Krimmi (tatarlaste) rahvuslipp Kurdistani rahvuslipp Liivi rahvuslipp Romade (mustlaste) rahvuslipp Saami rahvuslipp Šoti rahvuslipp Rahvusvärvid
Aserbaidžaani NSV lipp

Aserbaidžaani NSV lipp oli 1920–1922 Punaarmee vallutatud Aserbaidžaani aladel moodustatud Aserbaidžaani NSV lipp, 1922–1936 Taga-Kaukaasia SFNV ja 1936–1991 NSV Liidu haldusüksuse Aserbaidžaani NSV lipp. Esimene lipp loodi 1921. aastal. See oli põhivärvilt punane ning vardapoolses ülanurgas oli roheline ristkülik, mis moodustas lipu pikkusest ja kõrgusest poole. Rohelisel olid kuldsed tähed "А.С.С.Р.". 14. märtsil 1925 kasutusele võetud lipu põhivärv oli ka punane, aga sellel oli vardapoolses ülanurgas kuldsed ristatud sirp ja vasar, nende kohal aga kuusirp, mille sees oli punane kuldse äärisega viisnurkne täht. Embleemist lehvi poole jäid aga kuldsete ladina ja araabia tähtedega kirjutatud lühend "ANSV" (Aserbaidžaani Nõukogude Sotsialistlik Vabariik). 1931. aastal võeti lipult araabia tähed ja jäid ainult ladina tähed "A.S.Ş.C.". 1937. aastal kaotati lipult kuusirp ja viisnurk, tähed aga paigutati sirbi ja vasara alla, ning muudeti "AzSSR"-iks, 1940. aastal omakorda "АзССР". 7. oktoobril 1952 sai Aserbaidžaani NSV endale uue lipu, see oli punane kangas, mille alaserva oli paigutatud sinine horisontaalne laid, ning vardapoolses ülanurgas olid kuldsed sirbi ja vasara kujutised, nende kohal aga punane kuldse äärisega viisnurkne täht. Sinine sümboliseeris Kaspia merd. Lipp oli kasutusel Aserbaidžaani iseseisvumiseni, 5. novembrini 1991. Aserbaidžaani NSV hümn Aserbaidžaani NSV vapp Aserbaidžaani lipp
Saint-Ghislain

Saint-Ghislain on prantsuskeelne linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis. Haine'i kallastel asuv Saint-Ghislain sai linnaõigused 1825. aastal. 15. sajandi alguses sündis seal helilooja Johannes Ockeghem. 2007. aastal valis Google Saint-Ghislaini oma uueks Euroopa andmekeskuseks (European datacenter). Saint-Ghislain jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Baudour Hautrage Saint Ghislain Vana magistraadihoone  Prantsusmaa – Saint-Lô, alates 1961 Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Saint-Ghislain – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles) Site du Cercle d'histoire et d'archéologie de Saint-Ghislain
Švaabimaa hertsog

Švaabimaa hertsogite loend hõlmab Švaabimaa hertsogkonda valitsenud valitsejaid. Švaabimaa oli üks viiest keskaegse Saksa kuningriigi hõimuhertsogkonnast, selle hertsogid kuulusid kõige võimsamate magnaatide hulka Saksamaal. Kõige tähtsam perekond Švaabimaal olid Hohenstaufenid, kes valitsesid seal lühikese vaheajaga aastatel 1079–1268. Enamasti olid Hohenstaufenid sel ajal ka Saksa-Rooma keisrid. Viimase Hohenstaufenist hertsogi Konradini surmaga lagunes ka hertsogkond, kuigi kuningas Rudolf I püüdis seda oma Habsburgide perekonna jaoks 13. sajandi lõpul taaselustada. Butilin (539–554), koos … Leuthari I (enne 552–554), koos … Haming (539–554), koos … Lantachar (kuni 548, Avenchesi piiskopkond) Magnachar (565, Avenchesi piiskopkond) Vaefar (573, Avenchesi piiskopkond) Theodefrid Leutfred (kuni 588) Uncilin (588–607) Gunzo (613) Chrodobert (630) Leuthari II (642) Gotfrid (kuni 709) Willehari (709–712, Ortenaus) Lantfrid (709–730) Theudebald (709–744) Burchard I (909–911, Burchardingid) Erchanger (915–917, Alaholfingid) Burchard II (917–926, Burchardingid) Hermann I (926–949, Konradinid) Liudolf (950–954, Saksi dünastia) Burchard III (954–973, Burchardingid) Otto I (973–982, Saksi dünastia) Konrad I (982–997) Hermann II (997–1003) Hermann III (1003–1012) Ernst I (1012–1015) Ernst II (1015–1030) Hermann IV (1030–1038) Heinrich I (1038–1045, Saali dünastia), roomlaste kuningas aastast 1039 ja Saksa-Rooma keiser aastast 1046 Otto II (1045–1048, Ezzonite dünastia) Otto III (1048–1057, Schweinfurtid) Rudolf I (1057–1079, Rheinfeldenid) Berthold I (1079–1090, Rheinfeldenid) Berthold II (1092–1098, Zähringenid) Friedrich I (1079–1105) Friedrich II (1105–1147) Friedrich III (1147–1152), roomlaste kuningas aastast 1152 ja Saksa-Rooma keiser aastast 1155 Friedrich IV (1152–1167) Friedrich V (1167–1170) Friedrich VI (1170–1191) Konrad II (1191–1196) Philipp I (1196–1208), kuningas aastast 1198 Otto IV (1208–1212), roomlaste kuningas aastast 1208 ja Saksa-Rooma keiser aastast 1209 Friedrich VII (1212–1216), roomlaste kuningas aastast 1212 ja Saksa-Rooma keiser aastast 1220 Henry II (1216–1235), kuningas aastast 1220 Konrad III (1235–1254), kuningas aastast 1237 Konrad IV (Konradin) (1254–1268), ka Sitsiilia ja Jeruusalemma kuningas Rudolf II (1289–90) Johann (1290–1313) 13. sajandil lagunes Švaabimaa hertsogkond arvukateks väikeriikideks. Mõned kõige tähtsamad vahetud järglasriigid: Järgneva sajandi jooksul omandati mitmed nendest riikidest Württembergi või Austria poolt, nagu eespool märgitud.
Suure slämmi turniirid

See artikkel räägib tenniseturniiridest. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Suure slämmi turniirid (täpsustus). Suure slämmi turniirideks (ingliskeelne nimetus Grand Slam tournaments) nimetatakse tennises nelja kõige tähtsamat iga-aastast turniiri. Nendeks on Austraalia lahtised meistrivõistlused (Australian Open), Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused (Roland Garros), USA lahtised meistrivõistlused (US Open) ning Suurbritannia lahtised meistrivõistlused (Wimbledon). Suure Slämmi turniiridel jagatakse kõige rohkem edetabelipunkte ja auhinnaraha. Enim suure slämmi turniire on meestest võitnud Rafael Nadal (18), Roger Federer (17) ja Pete Sampras (14). Naistest on enim võite Margaret Smith Courtil (24 võitu), Steffi Grafil on 22 võitu. Suureks slämmiks nimetataks seda, kui mängija võidab kõik neli suure slämmi turniiri ühe aasta sees. Esimesena sai sellega hakkama Donald Budge 1938. aastal. 1962. ja 1969. aastal tegi suure slämmi Rod Laver. Naistest on tennises suure slämmi võitnud Maureen Connolly (1953), Margaret Smith Court (1970) ja Steffi Graf (1988). Steffi Graf võitis samal aastal ka olümpiamängude üksikmängu turniiri. Sellest ajast pärineb ka kuldse slämmi termin. Graf on ainus üksikmängija, kes on kalendriaasta jooksul võitnud kõik viis nimetatud turniiri. Superslämmiks nimetataks kuue turniiri ehk mainitutele lisaks ka aastalõputurniiri võitmist. Steffi Graf's 1988 Golden Slam – an unprecedented achievement
Arg

Arg on palee Kabulis Arg on arginiini tähis. arg on aragoni keele ISO 639-3 kolmetäheline kood. ARG on Argentina riigikood
Liitlane

Liitlane on kellegagi liidus olev inimene või kellegi pooldaja, toetaja.
Jay Mohr

Jon Ferguson Mohr (sündinud 23. augustil 1970 New Jersey osariigis Veronas) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik. Eesti televaatajale on ta tuntud teleseriaalidest "Kummituselausuja", "Vallaline Gary" ja "Monk". Ametlik koduleht IMDb link puudub Jay Mohr andmekogus IMDb (inglise)
Christian Finnegan

Fletcher Christian Finnegan (sündinud 1. aprillil 1973 Albanys New Yorgi osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik. Ametlik koduleht Christian Finnegan andmekogus IMDb (inglise)
Jermak

Jermak Timofejevitš (vene keeles Ермак Тимофеевич; 1532 ja 1542 vahel – 5. või 6. august 1584) oli Moskva tsaaririigi kasakast väepealik, kes juhtis Ivan Julma valitsusajal Siberi vallutamist. Grigori Stroganov ja Siberi koloniseerimine Siberi khaaniriik Semjon Dežnjov Кто же ты, Ермак Аленин?, Военное обозрение, 1 августа 2013
Gruusia NSV lipp

Gruusia NSV lipp oli 1921–1922 Punaarmee poolt vallutatud Gruusia aladel moodustatud Gruusia NSV lipp, 1922–1936 Taga-Kaukaasia SFNV ja 1936–1991 NSV Liidu haldusüksuse Gruusia NSV lipp. Gruusia NSV lipp loodi 28. veebruaril 1922. See oli punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas olid kuldsed kirillitsatähed "ССРГ" ("GNSV" – Gruusia Nõukogude Sotsialistlik Vabariik).[viide?] 13. veebruaril 1937 muudeti lipul olevad tähed gruusiakeelseks ning kuni 1951. aastani oli kasutusel kaks lippu, ühel olid gruusiakeelsed tähed "GNSV", teisel aga "Gruusia" ja selle all "NSV".[viide?] 11. aprill 1951 sai Gruusia NSV uue lipu, selle põhivärv oli punane, mille vardapoolsesse ülanurka oli ruudukujuliselt paigutatud sinine päike. Päikese sees olid aga punased ristatud sirp ja vasar ning viisnurkne täht. Päikeseruudu kõrvale oli paigutatud sinine horisontaalne laid nii, et sellest ülespoole jäi sama lai punane laid. Sinine päike sümboliseeris pilvitut taevast, sinine laid aga Musta merd. Lippu kasutati 14. novembrini 1990 (26. märtsist 1989 oli mitteametlikult kasutusel ka Gruusia punamustvalge lipp). Gruusia NSV vapp Gruusia lipp
Jermak (täpsustus)

Jermak võib olla: Jermak, kasakast väepealik, Siberi vallutamise juht Jermak (laev 1898) Jermak (laev 1974) Jermak (eesnimi), vene mehenimi. Jermak (perekonnanimi) Aksu (Pavlodari oblast) (1993. aastani Jermak), linn Kasahstanis Pavlodari oblastis Jermak Angarsk
Katariina (eesnimi)

Aleksandria Katariina (legendi järgi 3. või 4. sajandil) oli pühak, kelle nimi levis laialt naisenimena. Seda nime kannavad: Katariina I (1684–1727) oli Venemaa valitseja alates 1725. Katariina II (1729–1796) oli Venemaa valitseja alates 1762. Aragóni Katariina (1485–1536) oli Inglismaa kuninganna 1509–1532. Siena Katariina (1347–1380) oli dominiiklasest pühak. Katariina Jee oli August Gailiti romaani "Toomas Nipernaadi" tegelane. Katariina Maria Kits (sündinud 1995) on eesti viiuldaja. Katariina di Medici (1519–1589) oli Prantsusmaa kuninganna Caterina de' Medici. Katariina Tamm on eesti näitleja. Katariina Roosipuu (endine Täht; sündinud 1975) on eesti kirjanik Karen Orlau. Katariina Unt (sündinud 1971) on eesti näitleja. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Katariina 300 naisel. Katariina on Eestis populaarsuselt 400. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Katariina vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 10,88 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,13. Katariina on keskmiselt 14 aasta vanune (mediaanvanus on 14). Püha Katariina Katariina (täpsustus) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2020. Vaadatud 2. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Katariina kogudus

Katariina kogudus on mitme koguduse nimi: Kadrina Katariina kogudus Karja Katariina kogudus Leesi Katariina kogudus Muhu Katariina kogudus Noarootsi Püha Katariina kogudus Saarde Katariina kogudus Vastseliina Katariina kogudus Võru Katariina kogudus
Katariina kirik

Katariina kirik või püha Katariina kirik on mitme kiriku nimi: Kadrina Katariina kirik Karja Katariina kirik Leesi Katariina kirik Muhu Katariina kirik Noarootsi Püha Katariina kirik Paide Püha Katariina kirik (hävinud 16.–17. sajandil) Valka Püha Katariina evangeelne luterlik kirik Viljandi Katariina kabel (hävinud 16. sajandil) Võru Katariina kirik Peterburi Püha Katariina kirik Lübecki Püha Katariina kirik Tallinna Püha Katariina kirik Tartu Katariina kirik Pärnu Suurmärter Katariina kirik Võru Suurkannataja Ekaterina kirik
Puntukas

Puntukas on rändrahn Leedus. Asub Anykščiaist 5 km lõuna pool Šventoji jõe ääres. See on mahult teine rändrahn Leedus. Selle kaal on umbes 265 tonni, pikkus 7,54 m, laius 7,34 m ja kõrgus 5,7 m (millest 1,5 m on maa all). Puntukase maht on umbes 100 m³ ja tihedus umbes 2,7 g/cm³. Suurim horisontaalne ümbermõõt on 21,39 m. Koostiselt on see rabakivi, mis sisaldab suuri kaalium-päevakivi kristalle. 1957. aastani peeti seda Leedu suurimaks rändrahnuks, praegu on selle tiitli omanik aga Barstyčiai rändrahn. 1943. aastal tahus Bronius Pundzius kivisse Steponas Dariuse ja Stasys Girėnase profiilid ja lõigu nende testamendist nende hukkumise 10. aastapäeva puhuks.
Mouscroni ringkond

Mouscroni ringkond oli üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis. 2019. aastal liideti Mouscroni ja Tournai ringkond Tournai-Mouscroni ringkonnaks. Ringkonna halduspiirides oli kaks valda ja üheksa osavalda. Comines-Warneton (Komen-Waasten) Mouscron (Moeskroen) Bas-Warneton (Neerwaasten) Comines (Komen) Dottignies (Dottenijs) Herseaux (Herzeeuw) Houthem (Houtem) Luingne Mouscron (Moeskroen) Ploegsteert Warneton (Waasten) Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Athi ringkond

Athi ringkond on üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis. 2019. aastal liideti Athi ringkonnaga Enghieni, Lessinesi ja Silly vald, mis varem olid Soignies' ringkonnas. Ringkond koosneb 11 vallast ja 82 osavallast. Ath Belœil Bernissart Brugelette Chièvres Ellezelles Enghien Flobecq Frasnes-lez-Anvaing Lessines Silly Anvaing Arc-Ainières Arbre Ath Attre Aubechies Basècles Bassilly Belœil Bernissart Blaton Bois-de-Lessines Bouvignies Brugelette Buissenal Cambron-Casteau Chièvres Cordes Dergneau Deux-Acren Ellezelles Ellignies-Sainte-Anne Enghien Flobecq Forest Fouleng Frasnes-lez-Buissenal Gages Ghislenghien Ghoy Gibecq Gondregnies Grandglise Graty Grosage Hacquegnies Harchies Hellebecq Herquegies Houtaing Hoves Huissignies Irchonwelz Isières Ladeuze Lahamaide Lanquesaint Lessines Ligne Maffle Mainvault Marcq Meslin-l'Évêque Mévergnies-lez-Lens Montrœul-au-Bois Moulbaix Moustier Œudeghien Ogy Ollignies Ormeignies Ostiches Papignies Petit-Enghien Pommerœul Quevaucamps Ramegnies Rebaix Saint-Sauveur Silly Stambruges Thoricourt Thumaide Tongre-Notre-Dame Tongre-Saint-Martin Ville-Pommerœul Villers-Notre-Dame Villers-Saint-Amand Wadelincourt Wannebecq Wattripont Wodecq
Charleroi ringkond

Charleroi ringkond on üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis. 2019. aastal lahutati Charleroi ringkonnast Manage'i ja Seneffe' vald, mis viidi üle Soignies' ringkonda. Ringkond koosneb 12 vallast ja 62 osavallast. Aiseau-Presles Chapelle-lez-Herlaimont Charleroi Châtelet Courcelles Farciennes Fleurus Fontaine-l'Évêque Gerpinnes Les Bons Villers Montigny-le-Tilleul Pont-à-Celles Acoz Aiseau Bouffioulx Brye Buzet Chapelle-lez-Herlaimont Charleroi Châtelet Châtelineau Couillet Courcelles Dampremy Farciennes Fleurus Fontaine-l'Évêque Forchies-la-Marche Frasnes-lez-Gosselies Gerpinnes Gilly Godarville Gosselies Gougnies Goutroux Gouy-lez-Piéton Heppignies Joncret Jumet Lambusart Landelies Leernes Liberchies Lodelinsart Loverval Luttre Marchienne-au-Pont Marcinelle Mellet Monceau-sur-Sambre Montignies-sur-Sambre Montigny-le-Tilleul Mont-sur-Marchienne Obaix Piéton Pironchamps Pont-à-Celles Pont-de-Loup Presles Ransart Rèves Roselies Roux Saint-Amand Souvret Thiméon Trazegnies Viesville Villers-Perwin Villers-Poterie Wagnelée Wanfercée-Baulet Wangenies Wayaux
Denominaal

Denominaal on sõna, mis on tuletatud noomeni tüvest. Eesti keeles on denominaalid näiteks armastama (sõna armas tüvest), müürima (müür), lapsik (laps), külmik (külm), soojus (soe, sooja), kõvasti (kõva). Deverbaal Eesti entsüklopeedia veebis [1][alaline kõdulink] (vaadatud 01.10.2012)
Monsi ringkond

Monsi ringkond on üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis. Ringkonna halduspiirides on 13 valda ja 80 osavalda. Boussu Colfontaine Dour Frameries Hensies Honnelles Jurbise Lens Mons Quaregnon Quévy Quiévrain Saint-Ghislain Angre Angreau Asquillies Athis Audregnies Aulnois Autreppe Baisieux Baudour Bauffe Blaregnies Blaugies Bougnies Boussu Cambron-Saint-Vincent Ciply Cuesmes Dour Élouges Erbaut Erbisœul Erquennes Eugies Fayt-le-Franc Flénu Frameries Genly Ghlin Givry Gœgnies-Chaussée Hainin Harmignies Harveng Hautrage Havay Havré Hensies Herchies Hornu Hyon Jemappes Jurbise La Bouverie Lens Lombise Maisières Marchipont Masnuy-Saint-Jean Masnuy-Saint-Pierre Mesvin Mons Montignies-lez-Lens Montignies-sur-Roc Montrœul-sur-Haine Neufmaison Nimy Noirchain Nouvelles Obourg Onnezies Pâturages Quaregnon Quévy-le-Grand Quévy-le-Petit Quiévrain Roisin Saint-Denis Saint-Ghislain Saint-Symphorien Sars-la-Bruyère Sirault Spiennes Tertre Thulin Villerot Villers-Saint-Ghislain Warquignies Wasmes Wasmuel Wihéries Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
Soignies' ringkond

Soignies' ringkond on üks seitsmest haldusringkonnast Belgias Hainaut' provintsis. 2019. aastal lahutati Soignies' ringkonnast Enghieni, Lessinesi ja Silly vald, mis viidi üle Athi ringkonda, ning La Louvière'i vald, mis viidi üle La Louvière'i ringkonda. Samast aastast kuuluvad Soignies' ringkonda Manage'i ja Seneffe'i vald, mis varem olid Charleroi ringkonnas. Ringkonna halduspiirides on 6 valda ja 31 osavalda. Braine-le-Comte Écaussinnes Le Rœulx Manage Seneffe Soignies Arquennes Bellecourt Bois-d'Haine Braine-le-Comte Casteau Chaussée-Notre-Dame-Louvignies Écaussinnes-d'Enghien Écaussinnes-Lalaing Familleureux Fayt-lez-Manage Feluy Gottignies Hennuyères Henripont Horrues La Hestre Le Rœulx Manage Marche-lez-Écaussinnes Mignault Naast Neufvilles Petit-Rœulx-lez-Braine Petit-Rœulx-lez-Nivelles Ronquières Seneffe Soignies Steenkerque Thieu Thieusies Ville-sur-Haine