laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dembel

Dembel (Djoma, Dunai, Djomkin; 1978 – 4. juuni 2000) oli piirivalvekoer Rutja külas (Haljala vald, Lääne-Virumaa). Ta oli karmikarvaline terjer. Koer alustas teenistust 1980. aastal, patrullis piirivalvuritega Rutja külas. Kui Nõukogude Liidu väed lahkuma hakkasid, võeti koer autokastis kaasa, kuid Dembel hüppas autost välja ja põgenes. Ta jäi Rutja piirkonda peremehetult elama ja patrullis omapäi vanal marsruudil kuni kõrge eani edasi. Koera eest hoolitsesid Rutja kordoni piirivalvurid ja külaelanikud. Dembelil tekkis 20-aastaselt halvatus ja ta pandi magama. Koera haud asub endise kordoni, nüüdse Rutja noortelaagri aia veeres. Hauale istutati vaher ja paigaldati viskiklubi poolt põletatud kirjaga puuplaat, 2002. aastal paigaldasid kohalikud mälestuskivi, millel oli Dembeli kujutis ja kiri "Piiril surmani". Dembelit käib iga aasta haual mälestamas Viskiklubi. Liivlaste rahvamuusikaansambli Skandinieki asutaja Dainis Stalts pani koera loo liivikeelse laulu sisse. Kultuuriloolane Indrek Rohtmets jäädvustas Dembeli loo teosesse „Kultuurilooline Eestimaa”, mis on ilmunud ka inglise keeles. Soome filmimees Untamo Eerola talletas Dembeli loo kavatsusega näidata seda lühifilmina YLE TV 1 hommikuprogrammis. Koer Riku bareljeef Žorik Päevaleht, Eesti; Sikk, Rein (3. juuni 2002). "Legendaarne piirivalvekoer Dembel puhkab kivist ausamba all". Eesti Päevaleht. Vaadatud 17. märtsil 2023. Päevaleht, Eesti; Sikk, Rein (28. märts 1998). "Piirivalvekoer teenib surmani". Eesti Päevaleht. Vaadatud 17. märtsil 2023. "Eestimaa koera legend vapustas soome filmimehi". Koer.ee. Vaadatud 17. märtsil 2023. Päevaleht, Eesti; Sikk, Rein (26. november 2009). "Eestimaa koera legend vapustas soome ﬁlmimehi". Eesti Päevaleht. Vaadatud 17. märtsil 2023. "Video ∣ Raul Vaiksoo: ma tahaks, et eestlane ei oleks vandaal". ERR. 26. aprill 2018. Vaadatud 17. märtsil 2023. "Piirivalvekoera hauale peab paremini ligi pääsema". Uudised. 24. oktoober 2019. Vaadatud 17. märtsil 2023. "Legendaarsest Eesti piirivalvekoerast valmis lühifilm". Koerad. 26. november 2009. Vaadatud 17. märtsil 2023.
Vladimir Bulavin

Vladimir Ivanovitš Bulavin (Владимир Иванович Булавин; sündinud 11. veebruaril 1953 Stanovojes Lipetski oblastis) on Venemaa riigitegelane. Kuni 10. veebruarini 2023 oli Venemaa Föderaalse Tolliteenistuse ülem. 1975. aastal lõpetas Moskva Transpordiinseneride Instituudi automaatika ja telemehaanika erialal, mille järel töötas kuni 1977. aastani Pavlovski masinaehitustehases "Vošod" projekteerimisinsenerina. Alates 1977. aastast teenis NSV Liidu Riiklikus Julgeolekukomitees. Lõpetas 1979. aastal NSV Liidu KGB Kõrgema Kooli võõrkeelt oskava operatiivpersonali koolituskursuse. Suunati operatiivtööle NSV Liidu KGB direktoraati Gorki oblastis. 1992. aastal määrati ta Venemaa julgeolekuteenistuse FSB Nižni Novgorodi oblasti ülemaks. 2001–2006 oli ta samaaegselt Volga föderaalringkonna Venemaa FSB juhtide nõukogu esimees. 2006. aastal määrati Venemaa FSB asedirektoriks – 6. märtsil 2006 loodud riikliku terrorismivastase komitee aparaadi juhiks. 2. juunil 2008 määrati ta Vene Föderatsiooni presidendi dekreediga Vene Föderatsiooni Julgeolekunõukogu sekretäri esimeseks asesekretäriks. 11. märtsist 2013 kuni 28. juulini 2016 oli ta Venemaa Föderatsiooni presidendi täievoliline esindaja Loode föderaalringkonnas. 28. juulist 2016 kuini 10. veebruarini 2023 oli Venemaa Föderaalse Tolliteenistuse ülem, vabastati ametist seoses 70-aastaseks saamisega. 6. aprillil 2022 kehtestas USA talle seoses Venemaa kallaletungiga Ukrainale viisa- ja majandussanktsioonid. 25. veebruaril 2023 kehtestas Euroopa Liit tema suhtes sanktsioonid "seoses tema püüdlustega õõnestada kaubandus- ja tollipiiranguid, tagades paralleelimpordi Venemaale, ning otsese võimu teostamise eest tolliprotsesside üle ja Venemaa tolliseadustiku kehtestamise eest ebaseaduslikult annekteeritud Donetski, Luganski, Hersoni ja Zaporižžja aladel." https://web.archive.org/web/20161111061557/http://miit.su/index.php?option=com_content&view=article&id=196&Itemid=21 http://www.kremlin.ru/acts/bank/36863 http://www.kremlin.ru/acts/bank/41157 http://government.ru/news/47755/ https://www.federalregister.gov/documents/2022/04/18/2022-08183/notice-of-ofac-sanctions-actions https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:32023R0429&from=EN
Luknės

Luknės (žemaidi Loknės) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas Läti piiri ääres. Läti poolel paikneb küla vastas Lukne küla. Külla jääb Skuodase lahingu toimumispaik. Luknėsest sai nõukogude perioodil kohaliku kolhoosi keskasula. Aastal 1951 avati seal raamatukogu, aastal 1952 aga algkool (tänapäeval Skuodase Bartuva keskkooli filiaal). Ehitati ka kultuurimaja. Külas on Luknėse kalmistu. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Skuodo rajono savivaldybė Küla portaalis vietoves.Lt
Kalle Eomois

Kalle Eomois (sündinud 4. oktoober 1954 Antslas) on eesti endine filminäitleja. Ta on mänginud Kuslapi rolli filmides "Kevade" (1969) ja "Suvi" (1976). Ta lõpetas 1972. aastal autoremondilukksepana Linnakutsekooli nr 19 Tallinnas. Tallinna Linnaarhiiv, TLA.R-12.15.249. Leht 1p Kalle Eomois andmekogus IMDb Haud Viljandi Metsakalmistul
Tjamša

Tjamša on küla Venemaal Pihkva oblastis Pihkva rajoonis, Tjamša valla keskus. Tjamša asub 11 km Pihkvast edelas. 2021. aastal oli külas 2143 elanikku. Q127500549 Tjamša Yandexi kaardil
Polna

See artikkel räägib külast Venemaal. Tšehhi linna kohta vaata artiklit Polná. Polna on küla Venemaal Pihkva oblasti Oudova rajoonis Polna vallas. Asub Peipsi järve suubuva Želtša jõe ääres. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 209. http://pop-stat.mashke.org/russia-census-2010/pskovskaja.htm
Igor Komarov

Igor Anatoljevitš Komarov (Игорь Анато́льевич Комаро́в, sündis 25. mail 1964 Engelsis, Saraatovi oblastis) on Venemaa riigi- ja ärimees. Vene Föderatsiooni presidendi täievoliline esindaja Volga föderaalringkonnas alates 7. septembrist 2018. 1986 lõpetas majanduse erialal Moskva Riikliku Ülikooli. 1992–2002 töötas kõrgetel ametikohtadel finantsasutustes (Inkombank, National Reserve Bank, Sberbank). 2002–2008 kaevandus- ja metallurgiaettevõtte Norilski Nikel peadirektori asetäitja majanduse ja rahanduse alal. 2008–2009 Venemaa Tehnoloogiate Riikliku Korporatsiooni peadirektori nõunik. Maist augustini 2009 AvtoVAZi asepresident, 2009–2013 president. Alates 23. oktoobrist 2013 Venemaa kosmoseagentuuri Roskosmos juhataja asetäitja, 21. jaanuarist 2015 kuni 24. maini 2018 juhataja. 11. juulist 7. septembrini 2018 Venemaa teadus- ja kõrghariduse ministri asetäitja. Alates 7. septembrist 2018 Vene Föderatsiooni presidendi täievoliline esindaja Volga föderaalringkonnas. 18. septembril 2018 nimetas Venemaa president ta Vene Föderatsiooni Julgeolekunõukogu liikmeks. Seoses Venemaa kallaletungiga Ukrainale kehtestasid talle viisa- ja majandussanktsioonid 25. veebruaril 2022 Austraalia, 28. veebruaril 2022 Kanada, 18. märtsil 2022 Uus-Meremaa, 24. märtsil 2022 Suurbritannia, 6. aprillil 2022 USA, 7. septembril 2022 Ukraina. https://www.amic.ru/news/prezidentom-avtovaza-naznachen-igor-komarov-110073 https://www.zr.ru/content/news/467496-igor_komarov_tri_goda_u_rula_avtovaza/ http://static.government.ru/media/files/9Iq0qw9z2Do.pdf http://publication.pravo.gov.ru/Document/View/0001201805240018 http://www.kremlin.ru/acts/bank/43542 http://publication.pravo.gov.ru/Document/View/0001201809180023 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. detsember 2022. Vaadatud 17. märtsil 2023.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
1992. aasta suveolümpiamängud

1992. aasta suveolümpiamängud olid XXV nüüdisaegsed olümpiamängud, mis toimusid 25. juulist 9. augustini 1992 Barcelonas, Kataloonia autonoomse maakonna ja samanimelise provintsi halduskeskuses. Linna asutasid III sajandil eKr kartaagolased (Kartaago koloonia Barcino). Seejärel kuulus Barcino roomlastele, lõunagootidele, araablastele ja frankidele. Autonoomse Kataloonia pealinnaks sai Barcelona 1932. aastal. Barcelona asub Kirde-Hispaanias Vahemere rannikul, kõrgusel 0–180 meetrit üle merepinna, 47°25' põhjalaiust, 2°10' idapikkust. Bacelona kinnitati olümpialinnaks ROK-i 91. istungil Lausanne'is 17. oktoobril 1986. Varem oli Barcelona kandideerinud 1924, 1936, 1940 ja koos Madridiga 1972. aastal. Esimese hääletusvooru tulemused: Barcelona 29, Pariis 19, Brüssel 13, Brisbane 11, Birmingham 8, Amsterdam 5. Teise hääletusvooru tulemused: Barcelona 37, Pariis 20, Belgrad 11, Brisbane 9, Birmingham 8. Kolmanda hääletusvoor tulemused: Barcelona 47, Pariis 23, Brisbane 10, Belgrad 5. Barcelona kogus kolmandas voorus vajaliku häälte arvu. Ühe põhjusena võib Barcelona valikul esile tuua ka selle, et ROK-i president Samaranch oli sündinud Barcelonas. Eesti 1992. aasta suveolümpiamängudel olympic.org/barcelona-1992
Andres Dido

Andres Dido (ka Tiido; 1. september 1855 Riidaja vald – 29. august 1921 Pariis) oli eesti haridustegelane ja diplomaat. Dido sündis talupidaja perekonnas, õppis Tartu gümnaasiumis ning töötas seejärel koduõpetajana. Anarhistlikus tegevuses süüdistatuna saadeti ta asumisele, kust ta välismaale põgenes. Nii elaski ta elu lõpuni paguluses. Enne asumisele saatmist oli ta ka rahvusliku liikumise tegelane, osaledes Aleksandrikooli ja Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi tegevuses, kuuludes Eesti Kirjameeste Seltsi ning tehes kaastööd Sakalale. Paguluses kirjutas ta mitu artiklit Eesti olude kohta. "Ajaloo kasust" (artiklite kogumik alapealkirjaga "Sotsialist kapitalismi koolis"). Koostanud ja saatesõna: Hando Runnel. Sari "Eesti mõttelugu", nr 70, Ilmamaa, Tartu 2006, 504 lk M. M. (= Mihkel Martna), "Andres Dido †" – Päevaleht 1. september 1921, nr 231, lk 2; loetav ka võrgus aadressil dea.nlib.ee Meelik Kahu, "Ühest rahvusliku liikumise tegelasest" – Keel ja Kirjandus 1972, nr 9, lk 540–548 Meelik Kahu, "Andres Dido ajakiri "Õigus". Lehekülg eesti ühiskondliku mõtte ajaloost" – Keel ja Kirjandus 1981, nr 9, lk 542–548 ja nr 10, lk 618–623 Max-Emil Päss, "Läänlus Eesti ühiskondliku mõtte liikumises" – Akadeemia 2000), nr 7, lk 1387–91 Jaan Villem, "Helmelane Montmartre'ilt" – Mulkide almanahh, Tartu 2000, nr 10, lk 69–73 Tarvo Nurk, "Juba ammu enne Juhan Liivi" – Sakala Kalender 2003, Põltsamaa 2002, lk 67–73 Hando Runnel, "Dido" – Looming 2005, nr 11, lk 1689–94 (sisaldab ka Dido "Sõjalaulu" ("Sõalaul"), kus tõenäoliselt esmakordselt kasutati Eesti Vabariigi mõistet) Eero Medijainen, raamatu "Ajaloo kasust" arvustus – Ajalooline Ajakiri 2007, nr 1, lk 123–125 Väljavõtteid raamatust "Ajaloo kasust" kirjastuse kodulehel (PDF) Hando Runnel, "Andres Dido ja tema tähendus Eesti-mõtte loos" – Eesti Ekspress/Areen, 8. september 2005, lk B4 Tõnu Õnnepalu, "Seal, kus sandid saia söövad" (raamatu "Ajaloo kasust" arvustus) – Sirp 19. jaanuar 2007 Andres Dido Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Pakalniškiai

Pakalniškiai on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas. Külast algab Lendimase jõgi. Pakalniškiai ja Truikinai külade vahel on karjäär. Aastal 1965 avati külas algkool, mis aga aastal 1968 Didieji Rūšupiaisse üle viidi. Külas on Pakalniškiai kalmistu. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Skuodo rajono savivaldybė Küla portaalis vietoves.Lt
Trūbakiai

Trūbakiai (žemaidi Trūbakē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas Läti piiri ääres. Küla asub Apše jõe kaldal. Külas on Trūbakiai kalmistu. Külla jääb osaliselt Apšė biosfääri polügoon. Osaliselt ulatub sinna ka Natura 2000 linnukaitse ala Apšė jõgi ja selle org. Trūbakiaisse jääb Apšė botaaniline kaitseala. Küla kohta on kasutusel olnud ka nimekuju Ivoniškė. Esimene on isikunime Trūbakis mitmusevorm, teine kas Ivonase või Ivanase mitmusevorm. Trūbakiai moodustati XVI sajandil maareformi käigus. Hiljem kuulus see Skuodase mõisale. Aastal 1955 avati seal algkool. Muinsuskaitse all on sealne votiivkabel Pietà ja kahe inglikesega. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Skuodo rajono savivaldybė https://www.geoportal.lt/map/ Trūbakiai. – Mažoji lietuviškoji tarybinė enciklopedija. – Vilnius 1971. – Kd. 3. – Lk. 578 Koplytėlė su Pietos (2 skulpt.) ir 2 angeliukų skulptūrėlėmis
Tyler Motte

Tyler Motte (sündinud 10. märtsil 1995 St. Clairis, Michigani osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis New York Rangers. Aastatel 2013–2016 mängis Motte Michigani Ülikooli jäähokimeeskonnas. 2013. aastal valis Chicago Blackhawks ta NHL-i draft '​is 121. valikuna. Blackhawksiga sõlmis ta lepingu 2016. aasta aprillis ning debüteeris seejärel hooaja lõpus American Hockey League'is (AHL) Blackhawksi tütarklubis Rockford IceHogs. Blackhawksi meeskonnas debüteeris Motte NHL-is hooaja 2016/17 alguses. Esimese värava lõi ta NHL-is 21. oktoobril 2016 mängus Columbus Blue Jacketsi vastu. 2017. aasta juunis kaubeldi Motte suurema tehingu raames Blackhawksist Columbus Blue Jacketsi. Ta mängis hooajal 2017/18 nii Blue Jacketsi põhimeeskonnas kui ka AHL-is Blue Jacketsi tütarklubis Cleveland Monsters. 2018. aasta veebruaris kaubeldi Motte koos Jussi Jokineniga Thomas Vaneki vastu Vancouver Canucksi. Hooajal 2018/19 tegi Motte NHL-is seni oma resultatiivseima hooaja, kui lõi üheksa väravat ja andis seitse väravasöötu. Canucksiga pikendas ta lepingut 2019. ja 2020. aastal. 2022. aasta märtsis kaubeldi Motte New York Rangersi. Ta mängis seal vaid hooaja lõpuni. 2022. aasta septembris sõlmis ta üheaastase lepingu Ottawa Senatorsiga. 2023. aasta veebruaris kaubeldi Motte Senatorsist tagasi Rangersi. 2013. aastal võitis Motte USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel hõbemedali. USA jäähokikoondise koosseisus osales ta 2016. aasta maailmameistrivõistlustel. Lazerus, Mark (23. juuni 2017). "Blackhawks deal Panarin for Saad; ship Hjalmarsson to Arizona". Chicago Sun-Times. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuni 2017. Vaadatud 23. juunil 2017. "Canucks acquire Motte & Jokinen from Blue Jackets". NHL.com. 26. veebruar 2018. Vaadatud 26. veebruaril 2018. Shilton, Kristen (21. märts 2022). "New York Rangers sneak in just before deadline, complete deals for Andrew Copp, Tyler Motte". ESPN.com. "Senators agree to terms with forward Tyler Motte on a one-year contract". NHL.com. 14. september 2022. Vaadatud 14. septembril 2022. "Rangers Acquire Tyler Motte". NHL.com. 19. veebruar 2023. Vaadatud 19. veebruaril 2023. Tyler Motte NHL.com lehel Tyler Motte hockeydb.com lehel
August Einvald

August Einvald (1854–1889) oli eesti rahvusliku liikumise tegelane. Einvald sündis taluniku perekonnas, õppis Tallinnas ning oli hiljem samas ametnik. Tegi kaastööd Eesti rahvuslikele ajalehtedele Eesti Postimees, Sakala ning osales seltsiliikumiseks. Tema suurimaks teeneks oli aga kolmanda üldlaulupeo organiseerimine Tallinnas. August Einvald Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Beuvry

Beuvry on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Eeslinn Béthune'ist vahetult edelas, 37 km Lille'ist edelas, teede D945, D72 ja N41 ristumiskoha ümbruses. Kergetööstus ja väikepõllumajandus on asendanud hiljutise söekaevandamise. Linna nimi pärineb kopralt (vanaprantsuse keeles bièvre) ja on sajandite jooksul selle järgi muutunud: Berri; Beuvri; Bevery; Bouvry ja lõpuks Beuvry. 19. septembril 1784 lendasid Robert'i vennad ja M. Collin-Hullin oma vesinikuõhupalliga La Caroline Philippe III Alexandre Emmanuel François de Ghistelles'i palvel 6 tundi 40 minutit, kattes 186 km Pariisist Beuvrysse. La Caroline võlgnes oma disaini professor Jacques Charles'i ja Jean-Baptiste Marie Meusnier' tööle ning saavutas maailmas esimese üle 100 km pikkuse lennu. Ville de Beuvrysse püstitati kivist mälestusmärk vendade La Caroline'i maandumise 200. aastapäeva tähistamiseks 19. septembril 1784. Nüüd peetakse iga septembri lõpus pidustust la ducasse "du Ballon". Linn on saanud Croix de Guerre kaks korda: pärast Esimest maailmasõda ja uuesti pärast Teist maailmasõda. Söekaevanduslinn u. 100 aastat, viimane kaevandus suleti 1960. aastatel. Linn liideti naabrusesasuva Béthune'i linnaga 1993. aasta lõpul. Paljud Beuvry elanikud väljendasid aga oma rahulolematust tolleaegse otsusega, mille tulemuseks olid 1995. aasta kohalikud valimised, 1995. ja 1996. aasta petitsioonid ning 1996. aasta oktoobris erikomisjoni loomine, et anda arvamus Béthune'i linna territoriaalsete piiride muutmise eelnõude kohta eraldi Beuvry linna taasloomiseks. 1997. aasta septembris toimunud kohalike omavalitsuste valimised viisid lahutuseni ja Beuvryst sai 1997. aasta novembris taas iseseisev täisväärtuslik linn. St. Martini kirik, pärineb 16. sajandist. Vana tuuleveski Prévôté hoone (kuulus kunagi kloostrile). 16. sajandi häärber (l'Estracelles). 18. sajandi loss. Sõjakalmistu. Hemer, Saksamaa. Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Billy-Berclau

Billy-Berclau (pikardi: Bili-Bérclo) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Väike linn 16 km Béthune'ist idas ja 19 km Lille'ist edelas, teede D163 ja N47 ristumiskoha ümbruses. See asub Canal de la Deûle ja Canal d'Aire ühinemiskoha juures. Kergetööstus ja väikepõllumajandus on asendanud hiljutise söekaevandamise. Esimese maailmasõja ajal purustati linn täielikult. 27. märtsil 2003 tappis plahvatus dünamiidivabrikus neli inimest. Notre-Dame'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud. Prévôté hoone jäänused (kuulus kunagi kloostrile). Sõjakalmistu Saksa sõjakalmistu Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Lorenz Hart

Lorenz Milton Hart (2. mai 1895 New York – 22. november 1943 New York) oli ameerika libretist ja laulutekstide autor. Tegi viljakat koostööd helilooja Richard Rodgersiga. Lorenz Hart oli paljude Rodgersi 1920.–1930. aastatel loodud muusikalide (näiteks "Pal Joey", "A Connecticut Yankee", "On Your Toes" ja "Babes in Arms") libreto autor ning paljude Rodgersi viisistatud laulutekstide autor (teiste seas "Blue Moon", "The Lady Is a Tramp", "Manhattan", "Bewitched, Bothered and Bewildered" ja "My Funny Valentine"). Lorenz Hart Internet Broadway Database'is Lorenz Hart andmekogus IMDb (inglise)
Guntinas

Guntinas (žemaidi Gontėns) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas samanimelise jõe kaldal. Jõe järgi on küla ka nime saanud. Asula varasem nimekuju oli Kuineliai. Külas on Guntinase kalmistu. Külla jääb Laumė kivi. 1,8 meetri kõrgusel kivil armastanud udustel õhtutel istuda mütoloogilised vaimud (laumė'd) . Ka oli küla karjamaal "jäljega kivi", mis sealt hiljem lõhkumiseks ära viidi. Selle jäljekujulist lohku kutsuti pistrikujäljeks. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Skuodo rajono savivaldybė Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 123 lk. Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 126 lk.
Molekulide kontsentratsioon

Molekulide kontsentratsioon (tähis n või N) on molekulide arv ühes ruumalaühikus (SI-süsteemi järgi kuupmeetris).
Didieji Rūšupiai

Didieji Rūšupiai (žemaidi Dėdlė̄jė Rūšopē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas. Külla jääb osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala. Sinna ulatub ka Natura 2000 ala Luoba jõgi. Külast sai nõukogude perioodil kohaliku kolhoosi keskasula. Aastail 1954-1963 oli küla Pakalniškiai külanõukogu halduskeskuseks. Aastal 1963 avati seal raamatukogu, aastal 1968 aga algkool (aastal 1965 avati see Pakalniškiai külas, ent aastal 1968 viidi see üle Didieji Rūšupiaisse). Muinsuskaitse all on külas asuv votiivkabel kolmest skulptuurist skulptuurigrupiga nimega "Ilmutus". Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Koplytėlė su skulptūrine grupe "Apreiškimas" (3 skulpt.) Küla portaalis vietoves.Lt
Mažieji Rūšupiai

Mažieji Rūšupiai (žemaidi Mažiejė Rūšopē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas Luoba jõe ääres. Külla jääb osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala. Sinna ulatub ka Natura 2000 ala Luoba jõgi. Külast sai nõukogude perioodil kohaliku kolhoosi keskasula. Mažieji Rūšupiais on algkool ja Skuodase rajooni riiklik piima- ja veterinaariaamet. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Mažieji Rūšupiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XIV (Magdalena-México). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 504 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Oscar Hammerstein I

Oscar Hammerstein, ka Oscar Hammerstein I (8. mai 1846 Stettin, Preisi kuningriik – 1. august 1919 New York) oli ameerika ettevõtja ja impressaario. Ta oli Oscar Hammerstein II vanaisa. Hammerstein sündis Stettinis (tänapäeval Poola linn Szczecin) saksajuudi perekonnas. 18 aasta vanuses põgenes kodunt. New Yorki saabus ta 1864. aastal, kus sai ettevõtjaks. Eduka ettevõtjana ja ooperihuvilisena lasi Hammerstein New Yorgis ehitada kaheksa teatrimaja (sealhulgas Olympia Theatre, 1895) ning ühe teatri Philadelphias (Philadelphia Opera House, 1908). 1906. aastal, olles rahulolematu Metropolitan Operas etendavate ooperilavastustega, lasi Hammerstein ehitada oma kaheksanda teatri Manhattan Opera House'i (avati 1906), et Metropolitan Operaga konkureerida ja asutas Manhattan Opera Company. Ooperitrupp konkureeris küll üliedukalt, kuid ootamatult 1910. aastal lõpetas oma tegevuse. Väiksemal määral tegeles Hammerstein ka loometegevusega. Nii näiteks kirjutas ta muusika ja libreto operetile "Santa Maria". Operett lavastati 1896. aastal Olympia Theatre's. Oscar Hammerstein Internet Broadway Database'is
Skuodo Priemiestis

Skuodo Priemiestis on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas Skuodase lõunapiiril. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
Narvydžiai

Narvydžiai (žemaidi Narvīdē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas. Narvydžiai asub Läti piiri ääres Apše jõe kaldal. Külla jääb osaliselt Apšė biosfääri polügoon. Osaliselt ulatub sinna ka Natura 2000 linnukaitse ala Apšė jõgi ja selle org. Külas on Narvydžiai läti kalmistu. Seal asuvad ka kolm Narvydžiai kalmistut, mida hooldab Skuodase linn. Küla nimi on isikunime Narvydis mitmusevorm. Muinsuskaitse all on Narvydziai kalmistul asuvad metsavendade hauad. Aastal 1990 maeti sinna kaheksa Ersla küla metsades langenud metsavenda. Asula tekkis kas XV sajandil või XVI sajandi alguses. Algselt oli see Leedu suurvürstide valduses. Küla on esmamainitud 1568. aastal, mil see läänistati Jan Hieronimowicz Chodkiewiczile. XV sajandil rajati sinna kalmistu, mida kasutati XVIII sajandini. Aastal 1795 rajati küla aladele selle Skuodase poolse piiri äärde Skuodase kihelkonna kalmistu. XIX sajandil rajati praeguse küla idaossa Andreikiškise asundus, sinna asutati ka karjamõis. Toona kuulusid küla alad Skuodase mõisale. Aastal 1923 avati külas algkool. Aastal 1932 leiti sealt hõberahadest aare. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad. Aastal 1948 moodustati külas võimudega koos tegutsev rühmitus. Osa külaelanikest küüditati Siberisse. Kuni aastani 1949 oli küla kohaliku kolhoosi keskasula, hiljem osakonnakeskus. Aastal 1991 rajati külla kabel. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Skuodo rajono savivaldybė Lietuvos partizanų kapai Rimantas Jasas. Pergamentų katalogas. – Vilnius, 1980. – Lk. 244, dok. Nr. 613 Списокъ мировыхъ участковъ и волостей Ковенской губерніи, составленъ въ 1870 году. – Lk. 86 Iškasė lobį. – Lietuvos aidas – 1932, 7. juuli – Lk. 7 Mažoji lietuviškoji tarybinė enciklopedija. – Vilnius, 1968. – Kd. 2. – Lk. 666 Küla portaalis vietoves.Lt