1900

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1896 | 1897 | 1898 | 1899 | 1900 | 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | ► | ►► 1900. aasta (MCM) oli 19. sajandi 100. aasta. 10.–12. veebruar (vkj 29.–30. jaanuar) – Viljandis toimus V karskuskongress, kus uueks karskusseltside kesktoimkonna esimeheks valiti Villem Reiman. Reiman juhtis Eesti ala karskusliikumist 1917. aastani. 18. aprill (ukj) – kinnitati Peterburi Eesti Jõukarastuse Seltsi "Kalev" põhikiri. 13. mai (vkj 30 aprill) – Tallinnas Toompeal pühitseti sisse Aleksander Nevski katedraal. 25. juuni (ukj) – toimus Tartu-Riia jalgrattavõistlus, mille pikkus oli 226 versta (u 241 km). 30. juuni (vkj 18. juuni) – Tallinna saabus Viljandist esimene rong. 14. juuli (vkj 1. juuli) – hakkas kehtima riigi viinamonopol. Selle tagajärjel hakati kinni panema paljusid mõisakõrtse. 6. august (ukj) – Narvas toimus esimene jõumeeste võidutõstmine, kus kuuest osalejast võitis Mihkel Neelus. 2. detsember (vkj 19. november) – Tartus toimus Aleksander Lätte sümofooniaorkestri esimene kontsert. 17. detsember (ukj) – spordiselts Taara tähistas esimest aastapäeva. Pärnus hakkas tööle tselluloosivabrik Waldhof. Aleksander Läte asutas esimese sümfooniaorkestri. 14. jaanuar – Roomas esietendus Giacomo Puccini ooper "Tosca" . 14. märts – USA-s võeti kasutusele kullastandard. 14. aprill – Pariisis asutati Rahvusvaheline Jalgratturite Liit (Union Cycliste Internationale; UCI). 1. mai – toimusid suured pidustused seoses Pariisi maailmanäitusega. 14. mai – avati teised kaasaegsed olümpiamängud Pariisis (1900. aasta suveolümpiamängud). 24. juuni – Venemaa nõudis vene keele kasutuselevõtmist riigikeelena Soomes. 19. juuli – õnnistati sisse Pariisi metroo. 21. august – Pariisis kinnitati RHK-1 2. september – Suurbritannia annekteeris Transvaali. 14. oktoober – ilmus Sigmund Freudi raamat "Unenägude tõlgendamine". 3. november – Moskvas esietendus Nikolai Rimski-Korsakovi ooperi "Tsaar Saltaan". 7. november – William McKinley valiti teist korda USA presidendiks. 12. november – Pariisis suleti maailmanäitus, mida külastas 50 860 801 inimest. 30. november – väljastati patent nr 3183 esisillaveole. Sõiduk Carl-Gräf-Wagen asub praegu Viini tehnikamuuseumis. 1. detsember – Saksamaal toimus 1900. aasta Saksamaa rahvaloendus; rahvaarvuks saadi 56 miljonit. 9. detsember (vkj 26. november) – Riias asutati ametlikult korporatsioon Vironia, esimene eestlaste üliõpilaskorporatsioon. 14. detsember – Max Planck tegi Berliinis Saksa füüsikaühingu istungil ettekande. Seda päeva peetakse kvantteooria sünnipäevaks. Reginald Fessenden kandis esimesena raadio teel üle inimhäält.  Pikemalt artiklis Sündinud 1900 4. jaanuar – Mihkel Hurt, Eesti kohtunik 22. veebruar – Luis Buñuel, hispaania filmirežissöör 7. märts – Evald Aav, eesti helilooja ja koorijuht 29. märts – Erni Hiir, eesti luuletaja 30. märts – Herbert Must, Eesti kohtunik 10. mai – Cecilia Payne-Gaposchkin, Briti ja USA astronoom ja astrofüüsik 20. mai – Ferdinand Ilves, Puurmani ja Kursi vallavanem 23. juuni – Hugo Kolk, Eesti sõjaväelane 29. juuli – Antoine de Saint-Exupéry, prantsuse kirjanik ja lendur 13. august – Valfried Gutmann, Eesti sõjaväelane 3. september – Urho Kaleva Kekkonen, Soome 8. president 4. oktoober – August Mälk, eesti kirjanik 23. oktoober – Karl Jürison, Rohuteadlaste Koja esimees 5. november – Philip MacDonald, inglise stsenarist ja kirjanik 16. detsember – Ida Urbel, eesti ballettmeister ja lavastaja 19. november – Anna Seghers, Saksa kirjanik 27. detsember – Hans Stuck, saksa-austria autovõidusõitja  Pikemalt artiklis Surnud 1900 20. jaanuar – John Ruskin, inglise kirjanik, kunsti- ja ühiskonnakriitik 6. märts – Carl Bechstein, Saksa klaverivabrikant 6. märts – Gottlieb Daimler, Saksa insener ja leidur, esimesi autotööstureid 19. aprill – Ivan Aivazovski, Vene maalikunstnik 26. juuni – Jaan Jung, Eesti koolmeister, helilooja ja harrastusajaloolane 4. august – Issaak Levitan, Vene maalikunstnik 12. august – Wilhelm Steinitz, Austria/USA maletaja 12. august – Vladimir Solovjov, Vene filosoof, luuletaja, publitsist ja kirjanduskriitik 25. august – Friedrich Nietzsche, Saksa filosoof 30. november – Oscar Wilde, iiri päritolu inglise kirjanik 1900. aastal oli riikide rahvaarv miljonites järgmine: Hiina – 350 India – 294 Venemaa – 146; (Euroopa osas – 106,1) USA – 76,1 Saksamaa – 56,3 Jaapan – 45,4 Suurbritannia ja Iirimaa – 41,4 Prantsusmaa – 38,9 Itaalia – 32,4 Austria – 26,1 Belgia – 6,7 Holland – 5,1 Rootsi – 5 Šveits – 3,3 Taani – 2,2 Norra – 2,2 Pariisi Montmartre'i linnaosas tegutses 127 bordelli. Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 160 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 161