laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Anna Lindh

Ylva Anna Maria Lindh (19. juuni 1957 – 11. september 2003) oli Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei poliitik, kes oli aastatel 1994–1996 Rootsi keskkonnaminister ja 1998. aastast kuni surmani Rootsi välisminister. 10. septembril 2003 ründas Serbia päritolu Mijailo Mijailović Lindhi Stockholmi kesklinnas asuvas kaubamajas ning pussitas teda mitu korda rindu, kõhtu ja käsivarde. Kiirabi viis raskelt vigastada saanud Lindhi Karolinska Ülikooli Haiglasse, kus ta järgmisel hommikul suri. Politsei tabas Mijailovići kuus päeva hiljem ning talle mõisteti eluaegne vangistus. "Rootsi välisminister Anna Lindh suri tundmatu pussitaja löödud noahaavadesse". Eesti Päevaleht. Vaadatud 26. märts 2019. "VAADE ROOTSI ELLU: Palme ja Lindh mõrvati, Rootsi poliitikute elu on ka praegu ohus". Õhtuleht. Vaadatud 26. märts 2019.
Meelis Milder

Meelis Milder (sündinud 5. aprillil 1958) on eesti tippjuht ja ettevõtja. Ta on lõpetanud 1976. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli matemaatika-füüsika eriklassi. 1976. aastal asus õppima Tartu Riiklikku Ülikooli majandusküberneetika erialale, mille lõpetas 1981. aastal. 1981. aastal asus tööle konsultatsioonibüroo Mainor juhtimiskonsultandiks. Aastatel 1984 kuni 1987 oli tootmiskoondise Baltika Valga õmblusvabriku direktor. 1987. aastal sai Meelis Milderist toonase õmblustootmiskoondise Baltika peadirektor ning pärast erastamist 1991. aasta septembris AS Baltika juhatuse esimees ja tegevjuht. Sellelt ametikohalt lahkus ta 26. juunil 2019, jäädes edaspidi ettevõttega seotuks Baltika Grupi nõukogu nõunikuna. Baltika juhina on Meelis Milderi maine vastuoluline. Ühest küljest on Milder tuntud Eesti ühe tunnustatuma juhi ja autoriteedina, teisalt aga on Baltika üleilmse finantskriisi järel pidanud kehvade majandustulemuste tõttu korduvalt investorite käest lisaraha küsima. Alates 2009. aastast on Baltika investoritelt kaasanud kokku 14 miljonit eurot ning 2019. aasta märtsis teatas, et küsib veel viis miljonit eurot lisaraha. 2019. aasta 27. juunil lahkus Meelis Milder Baltika tegevjuhi kohalt. Milder on Tartu Ülikooli juhtimise õppetooli külalislektor, Tallinna Kaubamaja nõukogu liige, Eesti Tööstus-Kaubanduskoja juhatuse liige ja mitmete iduettevõtete nõustaja. Alates 1. maist 2021 on Milder AS-i Wendre juhataja. 1993 EBS aasta ärijuht 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2005 Äripäeva aasta ärimees 2005 Eesti Liidrieeskuju 2007 usaldusväärseim börsiettevõtete juht 2018 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk 2023 Tartu Ülikooli Tänutäht Abikaasa Maire Milder, tütar Maria Johanna Milder. Väinu Rozental (24.04.2008). "Mister Baltika". Äripäev. "Rahahädas Baltika lõpetab Eestis tootmise ja koondab sadu inimesi". Postimees.ee. 18.03.2019. Tõnis Oja (18.08.2012). "Murenematu mainega äriliider". Postimees. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Tartu Ülikooli Tänutähe kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 27. oktoobril 2023.
Pürksi kalmistu

Pürksi kalmistu on Lääne-Nigula vallas Pürksi külas asuv keskaegne kalmistu, mis oli kasutusel 15. kuni 18. sajandini. Ajalooliselt jäi kalmistu ala Noarootsi kihelkonda, Nigårdsi (tänapäeval Nigase) talu maadele. Kalmistu tunnistati arheoloogiamälestiseks kultuuriministri 1997. aasta 1. septembri määrusega nr 59. Kohalike inimeste hulgas on kalmistut peetud katkukalmistuks. Üks katkukalmistu asub keskaegsest kalmistust 1,7 kilomeetrit kirdes, samuti tänase Pürksi küla piires. Nõukogude ajal ehitati kalmistul asunud Nigårdsi taluhoone asukohale Pürksi külanõukogu hoone. Ümbritsevast veidi kõrgemal asuva keskaegse kalmistu suurem osa jääb Nõmmküla–Aulepa–Österby teest läände. Kalmistu hinnanguline suurus oli 80 meetrit (ida-lääne suunas) korda 60 meetrit (põhja-lõuna suunas). Kuigi kalmistu pind on aastasadade jooksul mullatööde käigus olulisel määral lõhutud, on tõenäoline, et kalmistu alal on veel säilinud tervemaid matuseid. Kalmistu väiksem ja tänaseks lõhutud perifeerne osa jääb mainitud maanteest idasse Miku (tänapäeval Vana-Miku) talu maadele. Kalmistu alalt leitud luude kohta on andmeid alates 1920. aastatest. Kolhoosi kuuri ehitamisel 1950. aastate lõpus leiti 50–80 cm sügavuselt luustikke, mis olid kõik peaga läänekaarde asetatud. Hiljem külanõukogu hoone taha kaablikraavi kaevates leiti luustikke 1 meetri sügavuselt. Esemete leidmise kohta andmed puuduvad. Ka Nõmmküla–Aulepa–Österby teest idasse jäänud perifeersest osast on mullatööde käigus luutükke leitud. Lisaks on leitud matusejäätmeid kalmistust lõunas asuva Kolju tee piirkonnast. Sellest omakorda 10 meetrit lõuna pool tehti piimapunkti ehitamisel ulatuslikke mullatöid, kuid selle käigus matuste jälgi ei leitud. Hosby vana kalmistu Noarootsi kalmistu Kultuurimälestiseks tunnistamine – Riigi Teataja. Vaadatud 26.03.2019. 10058 Kalmistu • Mälestised. Vaadatud 26.03.2019. Maa-ameti kaardiserver (kultuurimälestised). Vaadatud 26.03.2019.
Tallinna Reaalkool (täpsustus)

Tallinnas on tegutsenud mitmeid reaalkoole: Tallinna Reaalkool Tallinna 2. Reaalkool (Tallinna 2. reaalkool) Tallinna 3. Reaalkool (Tallinna 3. reaalkool) Tallinna 4. Reaalkool (Tallinna 4. reaalkool) Tallinna 5. Reaalkool (Tallinna 5. Keskkool, Haabersti Vene Gümnaasium) Tallinna 6. Reaalkool (Tallinna 6. reaalkool) Tallinna 7. Reaalkool (Tallinna 7. reaalkool) Tallinna Tõnismäe Reaalkool Tallinna Saksa Poeglaste Reaalgümnaasium, saksakeelne, tegutses aastani 1939[küsitav]
Koidula

Koidula on mitme küla nimi: Koidula, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Koidula, küla Võru maakonnas Setomaa vallas Koidula, küla Kemerovo oblastis Venemaal. Koidula (eesnimi) Koidula (perekonnanimi) Lydia Koidula, eesti luuletaja Koidula tänav (mitmes Eesti asulas) Koidula, parvlaev Koidula (Pärnu rajooni kolhoos) Koidula (Harju rajooni kolhoos) Koidula (Tartu rajooni kolhoos) Lydia Koidula tänav (mitmes Eesti asulas) Lydia Koidula, Moskvitš-tüüpi, projekt 544, jõereisilaev
251 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 254 eKr | 253 eKr | 252 eKr | 251 eKr | 250 eKr | 249 eKr | 248 eKr | ► | ►► 251. aasta eKr oli 251. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DIII (503). Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Caecilius Metellus ja Gaius Furius Pacilus. Esimene Puunia sõda Panormuse lahingu võitsid Rooma väed. ... ...
252 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 255 eKr | 254 eKr | 253 eKr | 252 eKr | 251 eKr | 250 eKr | 249 eKr | ► | ►► 252. aasta eKr ehk ab urbe condita DII (502). Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Aurelius Cotta ja Publius Servilius Geminus. ... ... Abantidas, Sikyoni türann
253 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 256 eKr | 255 eKr | 254 eKr | 253 eKr | 252 eKr | 251 eKr | 250 eKr | ► | ►► 253. aasta eKr ehk ab urbe condita DI (501). Vana-Rooma konsuliteks olid Gnaeus Servilius Caepio ja Gaius Sempronius Blaesus. ... Philopoemen, Vana-Kreeka väejuht ...
254 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 257 eKr | 256 eKr | 255 eKr | 254 eKr | 253 eKr | 252 eKr | 251 eKr | ► | ►► 254. aasta eKr ehk ab urbe condita D (500). Rooma väed vallutasid konsulite Gnaeus Cornelius Scipio Asina ja Aulus Atilius Caiatinuse juhtimisel Panormuse (Palermo). Marcus Livius Salinator, Vana-Rooma väejuht, konsul 219 eKr. Areus II, Sparta kuningas
255 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 270. aastad eKr | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 258 eKr | 257 eKr | 256 eKr | 255 eKr | 254 eKr | 253 eKr | 252 eKr | ► | ►► 255. aasta eKr ehk ab urbe condita ID (499) Esimene Puunia sõda Kevadel võitsid Tunise lahingus kartaagolased maabunud Rooma vägesid. Aasta lõpus Kartaagost umbes 60 km kaugusel toimunud Adyse lahingus võitsid roomlased kartaagolasi, misjärel püüdsid kartaagolased roomlastega vaherahu sobitada. ... ...
Der Spiegel

Der Spiegel on Saksamaa nädalaleht, mis vahendab uudiseid maailmast. See on üks tuntumaid Saksamaa ajalehti. Ajalehte annab välja kirjastus SPIEGEL-Verlag. Ajalehe tiraaž on umbes 840 000 ja on sellega Euroopa suurim nädalaleht. Ajalehe peakorter asub Hamburgis. Ajalehe veebiversioon on Spiegel Online. Ajalehe esimene number ilmus 4. jaanuaril 1947. Koduleht
Delfi Meedia

AS Delfi Meedia (varem Ekspress Meedia) on Eesti meediaettevõte, mis kuulub Ekspress Gruppi. 2015 ühendas Ekspress Grupp oma tütarettevõtted AS Eesti Ajalehed ja AS Delfi üheks ettevõtteks, mis sai nimeks Ekspress Meedia. 1. septembrist 2022 kannab ettevõte nime Delfi Meedia. Ettevõte annab muu hulgas välja järgmisi väljaandeid: Eesti Ekspress, Maaleht, Eesti Päevaleht, Laupäevaleht LP, Anne & Stiil, Eesti Naine, Oma Maitse, Kroonika, Tervis Pluss, Maakodu, Jana, Pere ja Kodu. Samuti on ettevõte Eesti suurima uudisteportaali Delfi omanik. AS Ekspress Meedia Ekspress Grupp (vaadatud 26.03.2019) "Ekspress Meedia uus ärinimi on Delfi Meedia" ERR, 1. september 2022 https://www.ekspressmeedia.ee/ (vaadatud 25.03.2019) Koduleht
Värska

Värska on alevik Võru maakonnas, Setomaa valla keskus. Seda on esmamainitud 1585. aastal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli Värska alevik Põlva maakonna Värska valla keskus. Värska alevik kuulub Tsätski nulka. Alevik asub Mustoja suudmeala paremkaldal. Oja suue on kaitse all (Värska lahe hoiuala). Asula territooriumile jääb ka Õrsava järv Mustojal. Looduskaitsealustest üksikobjektidest asub seal Verhulitsa Laudsi pettäi. Värskas toodetakse Värska mineraalvett. 1967. aastal puuriti Värskas esimene mineraalvee puurkaev. 1973. aastal avati Värska sovhoosi mineraalvee villimise tsehh. Värskas asub Värska kuurortravikeskus, kuhu kuuluvad Värska sanatoorium ja veekeskus. Iga kolme aasta tagant toimub Värskas Setomaa laulupidu ehk Setu Leelopäevad. Alevikus tegutseb la 1998. aastal rajatud Värska talumuuseum (kuni 2019. aastani Seto talumuuseum). Värska sadam 1930. aastal Värska rand 1971 Verhulitsa Laudsi pettäi Värska Vesi AS Värska veekeskus Reegi maja Värska kordon Värska talumuuseum Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024. "Setomaa, delightful sight!" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 20. oktoober 2016. Vaadatud 19. oktoobril 2016. Seto Leelopäiv rahvakultuur.ee
Ohakasikk

Ohakasikk (Agapanthia villosoviridescens) on siklaste sugukonda kuuluv mardikas. Ohakasikk on 13–16 mm pikkune. Kattetiivad mustad, arvukate kollakashallide, tipu poole tihenevate karvatäppidega. Eesselja keskel kollane pikitriip, mis ulatub pea esiservani, 2 sama värvi külgtriipu. Tundlad kehast pikemad. Mustad jalad tihedalt kaetud hallide karvadega. Ohakasikk on levinud Euroopas, Kaukaasias, Kasahstanis ja Lähis-Idas. Lõuna-Eestis tavaline, Põhja-Eestis harvem. Elupaigana sobivad pigem niiskemad rohumaad ja niidud. Mardikad toidutaimedel, lennuvõimelised. Valmikud kooruvad mai lõpust alates ning neid leitakse kuni augustini. Ohakasiku elutsükkel vältab aasta. Ohakasikk on üks vähestest Eestis leiduvatest siklastest, kelle vastsed elavad rohttaimedes. Ohakasiku vastsed arenevad sarikaliste (nt harakputk ja heinputk) ja ohakate vartes (nt seaohakas ja soo-ohakas). Mõnikord sobivad vastsete arenguks ka teised rohttaimed, näiteks karuohakad, ristirohtud, harilik vesikanep, harilik puju ja kõrvenõges. Valmikud toituvad valdavalt sarikalistel ja korvõielistel. Emane närib munemiseks toidutaime varde väikese õõnsuse. Tavaliselt ei muneta ühele taimele rohkem kui kaks muna. Peale koorumist närib vastne ennast varre südamikku ja seda pidi kuni juurekaelani, mõnikord ka maa-alustesse osadesse. Siklase kohta on vastne ebatüüpiline, kuna võib taimevarde kaevandatud käigus kiiresti liikuda. Enne nukkumist lõikab täiskasvanud vastne taimevarre läbi ning rajab juurekaela lähedusse nukukambri, sulgedes käigu otsad taimse materjaliga. Ka nukk on liikuv ning võib nukukambris asukohta vahetada. Koorunud valmik lahkub säilinud varrejupist, närides selle külge väljumisava. Merivee, E. & Remm, H. (1973). Mardikate määraja. Tallinn: Valgus.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Miländer G. (1978). Eesti siklaste (Cerambycidae) määraja. Tartu. "Agapanthia villosoviridescens http://www.cerambyx.uochb.cz". Vaadatud 25.03.2019. {{netiviide}}: välislink kohas |Pealkiri= (juhend) Hickin, N. E. (1975). The insect factor in wood decay. Rentokil Library. "Agapanthia villosoviridescens http://www.thewcg.org.uk". Originaali arhiivikoopia seisuga 17.06.2014. Vaadatud 25.03.2019. {{netiviide}}: välislink kohas |Pealkiri= (juhend) Ohakasikk andmebaasis eElurikkus
Laoküla (Saaremaa)

Laoküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Henri (Pariisi krahv, 1933–2019)

Henri Philippe Pierre Marie d'Orléans (14. juuni 1933 Woluwe-Saint-Pierre, Belgia – 21. jaanuar 2019 Pariis) oli Prantsusmaa (Orléansi) kuningliku perekonna pea (kuningliku nimega Henri VII) ja Pariisi krahv 19. juunist 1999 kuni surmani.
Henri (Pariisi krahv, 1908–1999)

Henri Robert Ferdinand Marie d'Orléans (5. juuli 1908 Le Nouvion-en-Thiérache – 19. juuni 1999 Cherisy) oli Prantsusmaa (Orléansi) kuningliku perekonna pea (kuningliku nimega Henri VI) 25. augustist 1940 kuni surmani ja Pariisi krahv alates 1929. aastast.
Lilbi (Saaremaa)

Lilbi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jean (Guise'i hertsog)

Jean Pierre Clément Marie d'Orléans de Chartres (4. september 1874 Pariis – 25. august 1940 Larache, Maroko) oli Prantsusmaa (Orléansi) kuningliku perekonna pea ja Guise'i hertsog (kuningliku nimega Jean III) 28. märtsist 1926 kuni surmani.
Kõrge mätashari

Kõrge mätashari (Celosia pyramidalis, ka Celosia argentea plumosa) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik, mis on saanud nimetuse õisiku kuju järgi. Vanakreeka keeles on κήλεος "põlev". Mätasharjad on omapärase välimusega 20–40 cm kõrgused rühmataimed. Kõrge mätashari on mätasharja kuuluv taimeliik, mille perekonda kuulub lisaks veel 30–60 liiki. Taimeperekonna levikalaks on Ameerika, Aasia ja Aafrika lähistroopilised piirkonnad. Aafrika kultuuris on kombeks mätasharja keeta söömise eesmärgil, mis keedetuna ning maitsestatult meenutab lillkapsa maitset. Värvikirev kõrge mätashari on üheaastane või mitmeaastane suvelill, millel on harjataolised, pikad, mitmeharulised õisikud. Õisikus on väikesed üksikud õied koondunud tihedaks, laiaks kogumiks. Taime värvivalikus on punane, kollane, lilla ja roosa toon.Oma silmatorkavate ja erksate värvidega meelitab taim putukaid kohale, mille abil aitavad putukad taimel tolmelda ehk tegemist on putuktolmlemisega, kuid taim suudab ka omal abil tolmelda. Ühest taimest võib optimaalselt tolmlemise käigus kuni 43 000 seemet untsi kohta eralduda, mille eraldumispiirkond on ligi 400 meetrit. Troopilise päritoluga mätashari armastab soojust, mistõttu tuleb taimi külma ning külmade tuulte eest kaitsta. Mätasharjad õitsevad kõige paremini päikeselisel või poolvarjulisel kasvukohal. Mätashari talub ka vähest vihma. Talle sobivad keskmise viljakusega, veidi kuivemad mullad, mille pH tase jääb 5.5 kuni 6 vahemiku, eelistab õhu- ja toiteainerikast mulda. Ei talu niisket ega pehmet mulda, mis tekitavad kasvuhäireid. Ebasoodsate tingimuste tõttu võib taim hakata närtsima, taimevars mädanema, taimel ei moodustu õisi või kasv jääb kiduraks ehk jääb arengu normaalsest tasemest maha. Taime seemned istutatakse varakevadel istutuspotti, mida kastetakse regulaarselt. Vältida tuleb taime ülekastmist, sest mätashari ei talu seisvat vett ja seetõttu tuleb taim ka potis kasvades paigutada kaitstud kohta. Taime väetatakse iga kahe nädala tagant, et tagada taime maksimaalne kasvamine ning õitsemisperiood. Mätashari istutatakse avamaale kui öökülmade oht on möödunud ja ööd on muutunud soojemaks (taimi karastatakse eelnevalt). Taim istutatakse koos mullapalliga 15–30 cm vahedega maapinda. Täiskasvanud taim on 70–100 cm pikkune, taime õitsemisperiood on ligi kaheksa nädalat. Kuna mätashari ei talu isegi kõige väiksemat öökülma, istutatakse nad sügisel enne öökülmi potti ja tuuakse ruumi, kus nad õitsevad veel kaua. Närtsinud õied ja lehed nopitakse ära. Kekkilä. "Mätashari: istutamine ja kasvukoht". Vaadatud 01.04.2019. Reannan Raine (15.12.2018). "Celosia Plant Care Information". Vaadatud 01.04.2019. Seemnemaailm. "Mätashari: kirjeldus". Originaali arhiivikoopia seisuga 1.04.2019. Vaadatud 01.04.2019. Sakata Ornamentals Europe. "Mätashari: taimest". Originaali arhiivikoopia seisuga 12.08.2013. Vaadatud 01.04.2019. {{netiviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend)
Elsfleth

Elsfleth on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wesermarschi kreisis. Linna pindala on 115,15 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9117 inimest. Linn asub Hunte ja Weseri ühinemiskohas, Weseri vasakkaldal, Hude-Nordenhami raudtee ääres. Seal on evangeelne kirik, merekool (rakenduskõrgkool), sadam ja dokid. Elsfleth pakub palju vaba aja veetmise võimalusi, kuigi see on väike linn. See on ideaalne koht peredele, kes soovivad pääseda suurtest linnadest ja armastavad vabaõhutegevusi, mis ei piirdu ainult tennise ja jalgrattasõiduga. Läheduses asuv rannapiirkond ja purjetamise klubi "SWE" aitavad kaasa Elsflethi merelisele iseloomule. Nii teeb ka suurte laevade klubi "Großherzogin Elisabeth", sõbralikult nimega "Lissi". Suuremad naaberlinnad on Brake, Nordenham, Oldenburg ja Bremen. Friedrich Bolte (1860–1940), Hamburgi merekooli direktor Karl Schröder (1890–1966), maksukonsultant ja poliitik (SPD) Erich Zander (1906–1985), jurist, poliitik (CDU) Horst Karsten (1936–), mitmekülgne ratsutaja, olümpiamedalist Anton Günther (1583–1667) viis sisse Elsfleth Weseri tollimaksu Friedrich Wilhelm (1771–1815) Wilhelm von Freeden (1822–1894), matemaatik, loodusteadlane, okeanograaf Heinrich Emil Timerding (1873–1945), matemaatik, oli professor merekoolis Elsflethis 1900. aasta paiku Bernhard Müller (1887–1970), poliitik (SPD), elas Elsflethis Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.elsfleth.de
Maleva (Saaremaa)

Maleva on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Haljava kool

Haljava kool oli kool Harjumaal Haljava asulas. Kooli asutamise otsus tehti 1864. Kool avati 1867. 1867–1920 Haljava külakool 1920–1944 Haljava 6-klassiline algkool 1944–1945 Haljava 7-klassiline algkool 1945–1952 Haljava mittetäielik keskkool 1952–1962 Haljava 7-klassiline kool https://www.tlu.ee/sites/default/files/Eesti%20Pedagoogika%20Arhiivmuuseum/harju-jaani/haljava.html (vaadatud 25.03.2019) Koolist
Põldsinep

Põldsinep (Sinapis arvensis L) on Euraasiast pärit üheaastane umbrohi. Põldsinepit leidub aedades, tee ääres ja põldudel. Sinepiseemneid kasutatakse vürtsina. Taim kasvab kuni 60 cm pikkuseks. Varred on rohelised (võib esineda punakat pigmenti), enamasti siledad, kuid varrel võivad hajutatult olla ka jämedad karvakesed. Lehtedel on samuti karvakesed. Põldsinepit esineb enim põldudel, s.t kultiveeritud maal. Põldsinep konkureerib tugevalt pinnase toitainetega, vähendab teiste põllukultuuride saagikust. Ideaalne muld põldsinepile peaks olema toitaine- ja lubjarikas. On levinud kõikide põllukultuuride, eriti teraviljade hulgas. Põldsinep õitseb suvel ja sügisel (maist augustini) ning paljuneb seemnetega, korraga levib 200 kuni 2000 seemet. Tihtipeale õitseb kuni talveni. Põldsinepil on tihedad, kuldkollased kännasõisikud. Õisik on moodustunud neljast kroonlehest. Varre tipus on 4 tupplehte, millele kinnitub õisik. Tupplehed levivad horisontaalselt. Neid on 4, need on 4-5 mm pikad, piklikud ja kitsad, rullunud servadega. Seemned idanevad kevadel tavaliselt kuni 2 cm sügavusel. Kõrge õlisisaldus seemnetes tagab nende pika elujõulisuse (rohkem kui 35 aastat). Suve lõpus valminud seemned on ümmargused, 7-12 mm pikad, 1-2 mm jämedad, helepruunid/must-pruunid. Kaunad on sirged või kergelt kumerad, 4-5 cm pikad, 2 mm jämedad, kaetud lühikeste karvadega. https://www.cropscience.bayer.com/en/crop-compendium/pests-diseases-weeds/weeds/sinapis-arvensis http://www.eattheweeds.com/cutting-the-wild-mustard-brassica-sinapis-2/ http://www.herbiguide.com.au/Descriptions/hg_Charlock.htm https://www.minnesotawildflowers.info/flower/charlock
Sinep-lehtnaeris

Sinep-lehtnaeris ehk komatsuna (Brassica rapa var. perviridis) on lehtköögivili. See on põld-kapsasrohu teisend, samasse liiki kuuluvad ka naeris, misuuna, pekingi lehtnaeris ja itaalia lillnaeris. Komatsunat kasvatatakse tööstuslikult Jaapanis ja Taiwanil. Nimetus 'komatsuna' tuleb Jaapani keelest, 小松菜 (komatsuna), コマツナ ehk 'Komatsu roheline', viidates Komatsugawa külale, kus seda Edo perioodil rohkesti kasvatati. Sinep-lehtnaerist vokitakse, hapendatakse, keedetakse või lisatakse suppidele, või tarvitatakse toorelt salatites. See on suurepärane kaltsiumiallikas. Komatsuna lehti võib süüa igas kasvustaadiumis. Täiskasvanud taimel on need tumerohelised, sihvakate heleroheliste vartega, umbes 30 cm pikkused ja 18 cm laiused. Komatsunat kasvatatakse kõige rohkem kevadel ja sügisel, sest see talub vaid lühiajalist kuuma või külma. Mõnedes Aasia riikides kasutatakse seda ka loomasöödana. Sarepta kapsasrohi "小松菜 （こまつな） - 語源由来辞典". 語源由来辞典. Vaadatud 20.05.2015. Queensland Government, Department of Primary Industries and Fisheries. "Komatsuna: Commercial Production". Originaali arhiivikoopia seisuga 23.08.2009. Vaadatud 27.06.2007. "National Nutrient Database for Standard Reference Legacy Release. Basic Report: Mustard spinach, (tendergreen), raw", United States Department of Agriculture, Agricultural Research Service
Meedla

Meedla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.