laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Līči (Ģibuļi vald)

Līči on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla kaguosas. Küla asub merepinnast 51 meetri kõrgusel Vidusupe jõe ja Ventspils–Moskva raudtee ääres. Līči jääb valla keskusest Pastendest 9,5 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud Līči raudteejaama juurde. Aastail 1945-1963 tegutses külas põhikool. Aastal 2017 oli külas 19 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 14. Vietvārdu datubāze, vaadatud 18.04 2020 Ģibuļu ciema vēsture, 1986 a. Lk. 26
Gaviļnieki

Gaviļnieki (ka Gavilnieki) on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla keskosas. Küla asub merepinnast 38 meetri kõrgusel Ventspilsi–Moskva raudtee ja maantee A10 ääres. Gaviļnieki jääb valla keskusest Pastendest 12, piirkonna keskusest Talsist 17 ja Riiast 126 kilomeetri kaugusele. Külast idas asub Gaviļnieki kalmistu. Gaviļniekis kasvab looduskaitsealune hõberemmelgas ümbermõõduga 4,98 meetrit. 2015. aastal oli külas 15 elanikku, 2020. aastal oli elanikke 13. Vietvārdu datubāze, vaadatud 18.04 2020 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Kaļķciems

Kaļķciems (ka Kaļķu ciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla lõunaosas. Küla asub valla keskusest Pastendest 29, piirkonna keskusest Talsist 27 ja Riiast 127 kilommetri kaugusel. Kaļķciems tekkis endise lubjapõletusahju juurde. Vietvārdu datubāze, vaadatud 18.04 2020
Kaleši

Kaleši (vanasti ka Kalešmuiža) on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla lõunaosas. Küla asub merepinnast 59 meetri kõrgusel Kalešupīte oja ääres. Kaleši tekkis endise Kaleši mõisa (Kalitzen) keskuse juurde. Maareformi järel jagati mõisale kuulunud 24 hektarit maad 12 uusmaasaaja vahel taludeks. Aastal 1934 asutati külas Jānis Balodise eestvedamisel kultuuriselts Gaisma, millel oli 43 liiget. Selts tegutses mõisa viinaköögis, põhiliselt tegeleti koorilauluga, ent aeg-ajalt esitati ka näidendeid. Aastail 1945-1954 oli Kaleši kolhoosi Centība keskasulaks. Külas asuv Strautmaļi keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Kalešis asub mälestusmärk 1905. aasta revolutsioonis hukkunud küla elanikele. Aastal 2017 oli külas 13 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 15. Vietvārdu datubāze, vaadatud 18.04 2020 Ģibuļu ciema vēsture, 1986 a. Lk. 18 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Ģibuļu ciema vēsture, 1986 a. Lk. 10
Belaja

Belaja on mitme jõe nimi Venemaal: Belaja, Kama lisajõgi Belaja, jõgi Kamtšatka poolsaarel Belaja, Kubani lisajõgi Belaja on asula Venemaal Kurski oblastis.
Ruņķi

Ruņķi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla lääneosas. Küla asub merepinnast 45 meetri kõrgusel. Ruņķi jääb valla keskusest Pastendest 12, piirkonna keskusest Talsist 16 ja Riiast 126 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze, vaadatud 18.04 2020
Henry Tillman

Henry Durand Tillman (sündinud 8. jaanuaril 1960 California osariigis Los Angeleses) on USA endine poksija. Ta võitis raskekaalus (kuni 91 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta poksis detsembrist 1984 kuni septembrini 1992 elukutselisena ning pidas kokku 31 kohtumist, millest võitis 25 (neist 16 nokaudiga) ja kaotas 6 (neist 4 nokaudiga) kohtumist. 23. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1984. Tulemused inglise keeles Henry Tillman veebisaidil Olympedia (inglise) Henry Tillman lehel BoxRec. Inglise keeles
Kāņciems

Kāņciems (ka Kāņu ciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla lõunaosas. Küla asub merepinnast 42 meetri kõrgusel Kalvene järve ida- ja lõunakaldal. Kāņciems jääb valla keskusest Pastendest 17, piirkonna keskusest Talsist 22 ja Riiast 131 kilomeetri kaugusele. Kāņciems tekkis endise Kāņi karjamõisa juurde. Varem loeti seda Mordanga küla osaks. Külas asuv Līkumi talu (sealjuures ait, elumaja ja põllumajanduslik tootmishoone) on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Vietvārdu datubāze, vaadatud 18.04 2020 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2020. Vaadatud 18. aprillil 2020.
Tšõhõrõn

Tšõhõrõn (ukraina Чигирин, vene Чигирин) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Tšõhõrõni rajooni halduskeskus. Tšõhõrõn asub Tšerkassõst umbes 60 km kagus. Tšõhõrõn sai Magdeburgi linnaõigused 1592. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tšõhõrõni elanikest ukrainlasi 92,57%, venelasi 5,11%, mustlasi 1,04%, valgevenelasi 0,29%, armeenlasi 0,16% ja moldaavlasi 0,16%. Місто Чигирин Туристичний комплекс "Перший Кордон" Національний склад міст Datatowel.in.ua
Arkliņi

Arkliņi (ka Ārkliņi) on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla kirdeosas. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel. Arkliņi jääb valla keskusest Pastendest 5, piirkonna keskusest Talsist 4 ja Riiast 121 kilomeetri kaugusele. Arkliņit loeti varem Talsciemsi küla osaks. Külas asuvad vana ja uus Talsciemsi kalmistu. Aastal 2017 oli külas 32 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 31. Vietvārdu datubāze, vaadatud 18.04 2020
Pioneer

Pioneer (inglise keelde vanaprantsuskeelsest sõnast peon tulnud sõna, tähendab jalaväelast) võib tähendada mitut asja: pioneer – algataja; pioneerid - maaväe tegevust toetav relvaliik; pioneer – NSV Liidus 1922. aastal moodustatud lasteorganisatsiooni liige (hõlmas 10–15-aastasi); pioneer – täpsemalt pioner oli Eesti sõjaväes reamees inseneriväes. "Pioneer" – pressvorme, stantse jms seadiseid ja rakiseid tootev ettevõte Tallinnas Pioneer – jaapani elektroonikafirma Pioneer Corporationi kaubamärk "Pioneer" – seeria USA planeetidevahelisi automaatjaamu "Pioneer" – Eesti NSVs ilmunud noorteajakiri Pioneer, varasemate nimedega The Royal Vio ja Skandia, kino Tallinnas pioneerliik – taimestumata ala esmaasutaja Pioneeri saar "Pioneer" on Freddie laul Pioneer on kummituslinn USA-s Nevada osariigis Bioneer
Turkmuiža

Turkmuiža on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla idaosas. Küla asub merepinnast 57 meetri kõrgusel Dzelzupe jõe ääres. Turkmuiža jääb valla keskusest Pastendest 2,5 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Pastende mõisa Vecmuiža karjamõisa (Althof) juurde. Aastal 2017 oli külas 58 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 55. Vietvārdu datubāze, vaadatud 18.04 2020
Ludwig Herpel

Ludwig Herpel (7. oktoober 1887 – 19. oktoober 1934) oli saksa majandusteadlane. Tema välja töötatud ühistulise krediidiringi loomise põhimõtet rakendades hakati Saksamaal 1931. aastal, suure tööpuuduse ja sügava majanduskriisi olukorras, emiteerima kohalikku sularahavaba žiro-(hädaabi)raha, mille arveldused toimusid vaid ühistu pangakontol. 1932. aasta lõpuks oli seda programmi rakendanud juba 45 omavalitsust. Riigi Keskpank ja Finantsministeerium püüdsid seda tegevust lõpetada, kehtestades mitmeid seadusi ja rakendades sanktsioone, kuid alles 1934. aasta lõpus suudeti sularahata maksete kuritarvitamise vastase seadusega sellele lõpp teha.
Dravnieki

Dravnieki on endine küla Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi vallas. Küla jäi valla idaosas Talsi linna piiril ja jäi valla keskusest Pastendest 2,5 ning Riiast 124 km kaugusele. Külast läks läbi maantee V1406. Vietvārdu datubāze, vaadatud 18.04 2020
Jaunzemes

Jaunzemes on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla idaosas. Küla jääb valla keskusest Pastendest 5, piirkonna keskusest Talsist 2,5 kilomeetri ja Riiast 120 kilomeetri kaugusele. Jaunzemes on rajatud uuselamurajoonina Talsi linna lõunapiiri taha. Aastal 2017 oli külas 60 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 75. Vietvārdu datubāze, vaadatud 18.04 2020
Mordanga

Mordanga on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla lääneosas. Küla asub Kāņupe jõe ääres merepinnast 46 meetri kõrgusel Mordanga-Kāņi järve läänekaldal. Varem kandis Mordanga nime kogu selle järve ümbruskond, nii oli Mordanga osaks ka kogu Kāņciemsi küla. XVIII sajandil rajati Mordangasse klaasivabrik, mille juurde ehitati ka vesiveski. XX sajandi teisel poolel valmistati Mordangas savinõusid. Kalvene järve äärde jäävad kaks puhkebaasi - Kurpnieki ja Kalves. Mordanga järve ääres kasvab looduskaitsealune mänd. Aastal 2017 oli külas 10 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 16. Vietvārdu datubāze, vaadatud 18.04 2020 «I-albumi» Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Talsciems

Talsciems (vanasti ka Dzelzciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla kirdeosas. Küla asub merepinnast 60 meetri kõrgusel Dzelzupe jõe kaldal. Talsciems jääb valla keskusest Pastendest 4,6, piirkonna keskusest Talsist 3 ja Riiast 120 kilomeetri kaugusele. Varem loeti Talsciemsi küla osaks ka Arkliņit. Talsciems asub Talsi linna piiril; küla ja linna vahele jääb Talsi lennuväli. Külas sulatati Kuramaa hertsogiriigi ajal soomaagist rauda, sellest ka nimi Dzelzciems ehk tõlkes Rauaküla'. Aastal 2015 oli külas 94 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 145. Vietvārdu datubāze, vaadatud 18.04 2020 Ģibuļu ciema vēsture, 1986 a. Lk. 22
Bristoli nael

Bristoli nael on 2012. aastal Bristolis kasutusele võetud kohalik raha kohaliku majanduse ja tööhõive edendamiseks. Bristoli nael on seotud Suurbritannia naelsterlingiga. Raha emiteerib KOV ja sellega on ühinenud enam kui 800 ettevõtete, kes tunnustavad seda maksevahendina, samuti saab sellega tasuda kohalikke makse. Kui supermarketis makstud rahast 80% lahkub, siis see tagab kohaliku raharingluse (ringmajanduse) püsimise. Raha haldab tulu mittetaotlev sihtasutus Bristol Pound Community Interest Company koostöös Bristol Credit Unioniga, kes korraldab raha emissiooni ja selle vahetatavuse. 18.04.2020. "Bristol Pound Scheme Rules for Individual Members and Trader Members".{{netiviide}}: CS1 hooldus: numbrilised nimed: autorite loend (link)[alaline kõdulink]
Dangara

Dangara on alev Tadžikistanis Hatloni vilajetis. Asub Tairsu jõe orus. Dangara on Tadžikistani presidendi Emomali Rahmoni ja mitmete tema lähikondsete kodulinn. Asulat läbib Dušanbe-Kulobi maantee ja Bohtar-Kulobi raudtee.
Talsi lennuväli

Talsi lennuväli on sertifitseerimata lennuväli Talsi piirkonnas Ģibuļi vallas Talsi linna ja Talsciemsi küla vahel. Lennuväli rajati pärast Teist maailmasõda. Algul kasutati seda põllumajanduses ja tuletõrje otstarbel. 1950.–1960. aastail kasutati lennuvälja ka Läti linnade vahelisteks reisilendudeks. Lennuvälja kaguküljel asub suur angaariga platvorm. Tänapäeval toimuvad sealt vaid üksikud lennud, ent lennuvälja kasutatakse mudellennunduseks ja autosõiduõppeks. Lennuväljal peetakse seal ka Talsi linna rahvaüritusi. Forgotten airfields Talsu Tautas nams
Šoti torupill

Šoti torupill (gaeli keeles a' phìob mhòr; inglise keeles Great Highland bagpipe) on Šotimaale omane torupilli tüüp. Ehituselt koosneb šoti torupill nahast õhukotist, õhupuhumistorust, meloodiatorust (sõrmiline) ning kolmest burdoontorust (bass ja kaks tenorit). Pilli puitdetailid valmistatakse enamasti mustast dalbergiast. Šoti torupillide mängutraditsioon on laialt levinud ka suure šoti kogukonnaga välisriikides (näiteks Kanadas, Ameerika Ühendriikides, Austraalias ja Uus-Meremaal), samuti mitmetes endistes Briti impeeriumi asumaades (näiteks Indias, Nepalis, Malaisias ja Singapuris). Torupille on alates 18. sajandist koos trummidega kasutatud ka Briti armee mõnedes üksustes. "Bagpipe". Encyclopædia Britannica (inglise keeles). Vaadatud 18. aprill 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) David Waterhouse (7. veebruar 2006). "Great Highland Bagpipe". The Canadian Encyclopedia (inglise keeles). Vaadatud 18. aprill 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  Šoti torupill – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
George Sessions

George Sessions (1938– 29. veebruar 2016) oli ökofilosoof. Ta oli filosoofia õppejõud Sierra College'is, mis asub Rocklini linnas Californias. Koos Arne Naessiga sõnastas ta süvaökoloogia põhimõtted. Sessions, George 1994. Deep ecology as worldview. In: Tucker, M. E.; Grim, J. A. (eds.), Worldviews and Ecology: Religion, Philosophy and the Environment. Maryknoll: Orbis Books, 207–227. Sessions, George (ed.) 1995. Deep Ecology for the Twenty-First Century: Readings on the Philosophy and Practice of the New Environmentalism. Boston: Shambala. Glasser, Harold 2016. George Sessions (1938–2016). The Trumpeter 32(1): 1–4. Walker, Casey 2016. Remembering George Sessions.
Spāre (Ģibuļi vald)

Spāre on küla (vidējciems) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla lääneosas. Küla asub merepinnast 41 meetri kõrgusel Gulbji ja Spāre järvede vahel. Spāret läbivad Ventspils–Moskva raudtee ja maantee A10. Spāres asuvad rahvamaja ja kirik. Külas asub Ausma bussipeatus. Mõisahoones asub ka kohalik raamatukogu. Küla tekkis XIX sajandi teisel poolel Spāre raudteejaama juurde. See küla osa kannab ka Lielspāre nime. Teine küla osa kujunes nõukogude perioodil Spāre mõisa juurde, kui kohalik Ausma kolhoos rajas sinna oma tootmishooned. See osa külast kannab nime Vecspāre või Ausmas. Spāre kooli on esmamainitud 1760. aastal, seega on see piirkonna vanim kool ja Läti vanima maakool. Aastast 2009 oli see Pastende kooli filiaal, aastal 2012 aga kool suleti. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Spāre luteri kirik ja Spāre mõisa elumaja trepi käsipuud. Kohaliku kaitse all on küla lähistel asuv Spāre linnamägi. Lielspāre osas kasvab looduskaitsealune mänd ümbermõõduga 2,5 meetrit. Vecspāre osas kasvab looduskaitsealune mänd ümbermõõduga 3.35 meetrit, Spāre järve kaldal aga sanglepp ümbermõõduga 4.41 meetrit. Mõisa pargis kasvavad looduskaitsealustest puudest pensilvaania saar ümbermõõduga 3.9 meetrit, Spāre Suurpärn ümbermõõduga 3.53 meetrit, pärnad ümbermõõtudega 3.63 ja 4,4 meetrit ning saared ümbermõõtududega 4.3, 4.53 ja 4.7 meetrit.</ref> "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 18. mail 2020. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Ģibuļu ciema vēsture, 1986 a. Lk. 25 "Ģibuļu pagasts". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2020. Vaadatud 18. aprillil 2020. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2020. Vaadatud 18. aprillil 2020. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2020. Vaadatud 18. aprillil 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Monoodia

Monoodia (vanakreeka keelest μόνος monos 'üksi' + ὠδή ōdē 'laul') on Itaalias 16.-17. sajandil (u 1600–1640) sündinud ilmalik vokaalmuusika ja sellega seotud monoodiline muusikastiil, milles väljenduslik rõhk on poeetilisel tekstil ja ühe laulja lauldud meloodial. Mõiste võttis teadaolevalt esimest korda kasutusele Giovanni Battista Doni aastal 1635, defineerides monoodiat (monodie) ühe laulja poolt lauldud soololauluna, eristades seda nö "koroodiast" (chorodie), mis kujutas enesest koori poolt kas unisoonis või oktavis lauldud ühehäälset laulu. Doni räägib ka retsitatiivse stiili (stile recitativo) kontekstis "monoodilisest meloodiast" (melodia monodica) ja "monoodilisest stiilist" (stylus monodicus), kui ei kasuta samas retsitatiivi kohta sõna "monoodiline". Kõige suuremaks muutuseks võib lugeda muutust kompositsioonitehnikas: valitsevaks said duur- ja moll-helilaad ning varasema polüfoonia asemele, kus kõik hääled olid võrdsed ja iseseisvad, tuli monoodia- stiil, mille väljenduslikkus peitub peamiselt ühehäälses meloodias. Täpsemalt on see saatega monoodia: meloodiaga käib alati kaasas harmooniasaade, millel on samuti väga oluline roll. Vokaalne meloodia on selles stiilis väga tihedalt seotud tekstiga, jälgides täpselt deklamatsiooni rütmi ja kõnemeloodiat. Tänapäeval kasutatakse monoodia mõistet alates 16. sajandi lõpust soolohäälele loodud vokaalmuusika eristamiseks 17. sajandi keskel tekkinud kammerkantaadist. Samuti nimetatakse monoodiateks 17. sajandi alguse ooperite retsitatiive. Monoodiat oleks täpsem nimetada basso continuo-saatega lauluks, sest see ei esine praktiliselt kunagi ilma instrumentaalsaateta. Monoodia saatepillideks võisid olla lauto, kitarrone, teorb või klavessiin. Bassipartiid esitas tavaliselt violone või mõni samalaadne pill, mida võis kahendada kontrabass.
Füüsiline distantseerumine

Füüsiline distantseerumine on piisknakkushaiguste leviku piiramine vahetute füüsiliste kontaktide arvu vähendamise teel ning hoides vahemaad teistest inimestest piiskade suurima leviku kaugusest suuremana. Why The WHO Is Now Using The Phrase “Physical Distancing” Instead Of “Social Distancing”, iflscience.com
Spāre järv

Spāre järv (ka Spare järv, vanasti Spārnsezers, läti keeles Spāres ezers) on järv Lätis Talsi piirkonna Ģibuļi vallas. Järv asub merepinnast 26,8 meetri kõrgusel. Järves elavad karpkalad, latikad, linaskid, kogred, särjed, ahvenad, haugid, roosärjed, angerjad, sinna on lastud ka peledit. Järve kaldal asub Spāre küla. Kaldad on üldiselt madalad ja liivased. Väljavoolule on kuhjatud veetaseme tõstmiseks kive. Järv koosneb kahest laiemast osast, nende vahelisele kitsale kaelale rajati aastal 1967 tamm, mis on tõstnud järve lõunapoolse osa veetaseme põhjapoolsest 0,7 meetrit kõrgemaks. Järve kaldal maantee A10 ääres asub Veccepļi puhkebaas. Vietvārdu datubāze https://www.ezeri.lv/database/2256/ Ģibuļu ciema vēsture, 1986 a. Lk. 28
Lima

Lima ehk mutsiin (mucus) on paks kleepuv eritis loomadel ja taimedel. Limad jagunevad mitmeks tüübiks.
Ukraina politsei

Ukraina politsei (ukraina keeles Національна поліція України, Ukraina riiklik politsei) on Ukraina korrakaitse keskasutus. Ukraina politsei moodustati Petro Porošenko juhitud reformide käigus 3. juulil 2015 ning see asendas Ukraina miilitsa. Politsei allub Ukraina siseministeeriumile. Ukraina miilits lõpetas lõplikult tegevuse 7. novembril 2015 ning selle töötajad võisid pärast taustakontrolli ning täiendkoolitusi liituda politseiga. Pärast 24. veebruaril 2022 alanud Venemaa sissetungi Ukrainasse asus politsei abistama relvajõude riigi kaitsmisel. Politseinikud tagasid Ukraina tagalas korda, eskortisid vange ja korraldasid sõjavangide vangistust, seadsid üles kontrollpunkte ning otsisid ja pidasid kinni vaenlase luurajaid. Politsei eriüksuslased osalesid Kiievi kaitsmise ajal otseses lahingutegevuses. 1. märtsiks 2022 oli sõjas hukkunud 17 politseinikku, 50 saanud vigastada ja kaks jäänud kadunuks. Ukraina politsei ülesanneteks on tagada: avalik turvalisus ja kord inimõiguste ja -vabaduste turvalisus ja kaitse, samuti ühiskonna ja riigi huvide kaitse kuritegude uurimine ja ennetamine abi osutamine isikutele, kes isiklikel, majanduslikel, sotsiaalsetel põhjustel või hädaolukorrast tulenevalt vajavad sellist abi seadusega määratud piirides Irpinis ei saanud politsei sõjategevuse tõttu oma tööd jätkata, kuid 23. märtsil teatas, et taastas linnas enda tegevuse. 2. aprillil 2022 alustas Ukraina politsei eriotstarbeline polk Safari Butša linna puhastamist diversantidest ja Vene vägede kaasajooksikutest. 2023. aasta veebruaris teatas Ukraina politsei, et erisotstarbelisest polkudest Safari ja Tsunami ning eriülesannetega patrullpolitsei pataljonist Luhansk-1 moodustatakse Ründebrigaad Ljut. Peavalitsused oblastites KORD TOR - patrullpolitsei taktikalised üksused Strateegiliste uurimiste osakond (DSR) Eriotstarbeline polk Kõjiv Ründebrigaad Ljut Taktikalise eriüksuse KORD liikmed 2015. aastal Taktikalise eriüksuse KORD liikmed Krasnohorivkas 2017. aastal NPU auto NPU sõiduk 2017. aastal Rahvuspolitsei ühendatud ründepolgu Ljut võitlejad 24. veebruaril 2023 Kiievis Uuendatud teave Ukraina riikliku politsei kohta. Retrieved April 15, 2023. "Rapid Operational Response Unit destroys Russian tanks in the Kyiv region's Brovary district". Ukrainskaya Pravda. Vaadatud 10. septembril 2022. "Since start of Russia's invasion 17 Ukrainian policemen killed, 50 injured – National Police of Ukraine". Interfax-Ukraine. Vaadatud 10. septembril 2022. "Ukraine National Police". OSCE POLIS. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2022. Vaadatud 10. septembril 2022. ВИКТОРИЯ ПОДОРОЖНАЯ.В Ирпене возобновила работу полиция . KorrespondenT.net, 23.03.2022 (vaadatud: 23.03.2022) Украинские спецназовцы начали зачистку Бучи – видео - Liga Novosti, 02.04.2022 (vaadatud: 02.04.2022) Три підрозділи об’єднуються в штурмову бригаду МВС "Лють" (vaadatud: 20.02.2023) В 2018 году численность подразделения ТОР в составе Патрульной полиции вырастет в три раза - до 1800 человек (vaadatud: 04.05.2022) Наказ про затвердження положення про Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції (vaadatud: 04.05.2022)
Koldnõges

Koldnõges (Lamiastrum galeobdolon, sünonüümid Lamium galeobdolon, Galeobdolon luteum) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Koldnõges on Eestis tavaline metsaaluste taim. Ta on vastaka leheseisu ja kollaste õitega väike taim.
Mürmekofiilia

Mürmekofiilia on sümbiootiline suhe sipelgatega. Näiteks esineb mürmekofiilia paljude sinilibliklaste röövikutel. Mürmekofiilid on ka metspipar ja sinilill, kelle seemneid levitavad sipelgad. Lähedased mõisted (mürmekofiilia vormid) on mürmekohooria – sipelgate abil levimine mürmekotroofia – sipelgatest toitumine Mürmekofüüdiks nimetatakse mürmekofiilset taime. mürmekoloogia
Odessa Sõjaväeakadeemia

Odessa Sõjaväeakadeemia (ukraina keeles Військо́ва акаде́мія (м. Одеса)) on kõrgem sõjaline õppeasutus Ukrainas. 1992. aastal moodustas Ukraina Odessa Maavägede Instituudi (Одеський інститут Сухопутних військ). 2022. aasta augusti lõpus andis president akadeemia ülemale Oleksi Ševtšenkole brigaadikindrali auastme. Avatud uste päev 2016. aastal УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №520/2023. Присвоїти військове звання генерал-майора бригадному генералу ДЕЛЯТИЦЬКОМУ Дмитру Євгеновичу – начальнику Військової академії (м.Одеса), 24.08.2023 КАБІНЕТ МІНІСТРІВ УКРАЇНИ. П О С Т А Н О В А від 19 серпня 1992 р. N 490 Київ. Про реформу системи військової освіти. УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №605/2022 Про присвоєння військових звань. 1. Присвоїти військове звання бригадного генерала:полковнику ШЕВЧЕНКУ Олексію Миколайовичу – начальнику Військової академії (м.Одеса), 24.08.2022
Siivert (perekonnanimi)

Siivert on perekonnanimi. Perekonnanime Siivert (Siewert) on Eestis pandud Massu mõisavallas Hanila kihelkonnas ja Vaiste mõisavallas Varbla kihelkonnas, mõlemad Läänemaal. Nimede eestistamisel on Siiverti-nimelistele isikutele määratud uueks perekonnanimeks Sinisalu. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Siivert Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Luiz Henrique Mandetta

Luiz Henrique Mandetta (sündinud 30. novembril 1964 Campo Grandes) on Brasiilia arst-ortopeed ja poliitik. Ta oli 1. jaanuarist 2019 kuni 16. aprillini 2020 Brasiilia tervishoiuminister. Ta lõpetas Rio de Janeiros oleva Gama Filho Ülikooli arstina, seejärel spetsialiseerus ta ortopeediale Mato Grosso do Suli Föderaalülikoolis. Aastal 2010 valiti ta Brasiilia parlamendi alamkotta. 20. novembril 2018 kinnitas Mandetta tervishoiuministri ametikohale valitud president Jair Bolsonaro (ametisse asus ta 1. jaanuaril 2019). Rikkumiste süüdistuste kohta, kui ta oli Campo Grande tervishoiuminister, kinnitas Mandetta nädal enne kinnitust, et oli Bolsonaroga juhtumi üksikasjadest rääkinud. Tema sõnul ütles valitud president, et ainult kaebus pole põhjus tema kandidatuuri tõkestamiseks. Mandetta on 2020. aastal saanud laialdast tähelepanu seoses sellega, et ta käsitles Brasiilias koroonapandeemiat 2019–2020. Terviseminister on president Bolsonaroga mitmel korral vaielnud; Kui Mandetta on COVID-19 leviku tõkestamiseks kaitsnud sotsiaalseid distantseerimismeetmeid, siis Bolsonaro on selliste meetmete vastane ja kritiseerinud osariikide kubernere, kes rakendasid oma osariikides distantseerimismeetmeid Mandetta teatas 16. aprillil 2020, et Jair Bolsonaro vallandas ta töölt. Mandetta järeltulijaks tervishoiuministrina sai onkoloog Nelson Teich. Mandetta on vabamüürlane.