laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Apekalnsi kirik

Apekalnsi kirik on luteri kirik Lätis Alūksne piirkonna Jaunlaicene vallas Opekalnsi külas. Tegemist on merepinnast kõige kõrgemal asuva kirikuga Lätis. Hoone on kultuurimälestisena riikliku kaitse all, kaitse all on ka selle orel, altar ja kantsel. Kogudus sai alguse aastal 1683. Algne kirik oli puidust. Kihelkonnakirikuks sai see aastal 1732, mil Apekalnsi kihelkond eraldati Aluliina kihelkonnast. Praegust kirikut asuti selle asemele ehitama aastal 1774, samal aastal valmis ka kiriku altar. Kirik valmis aastal 1779. See ehitati 235 meetri kõrgusele Opekalnsi mäele, mille suhteline kõrgus on 35 meetrit. Lisaks altarile asuvad kirikus veel kunstimälestistena kaitse all olevad kiriku orel ja kantsel. Kiriku kroonlühtrid annetati kogudusele aastal 1895. Ernst Glücki eestvedamisel rajati kiriku juurde kaks kalmistut. Kirikutorn on 23 meetri kõrgune. Kuigi hoone on ehitatud barokkstiilis, on selle interjöör suhteliselt tagasihoidlik ja sisaldab klassitsistlikke elemente. Nõukogude perioodil läks sealne kogudus laiali ja kirik jäi tühjalt seisma. Sellele vaatamata remonditi hoonet aastail 1954 ja 1988, viimast korda aga aastal 1994. Tänapäeval tegutseb seal Opekalnsi kogudus, mis registreeriti aastal 1991. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.06 2019 https://www.facebook.com/pg/Opekalns/about/?ref=page_internal Materialen zur Kirchengechichte, E. H. von Busch lk. 549 Apekalna luterāņu baznīca Zudusī Latvija www.vietas.lv https://company.lursoft.lv/en/opekalna-evangeliski-luteriska-draudze/99500002593
Signe

Signe on skandinaavia päritolu naisenimi. See on levinud ka Eestis. Nimi on pärit muinasskandinaavia nimest Sighne, mis on moodustatud sõnadest sigr ('võitja') ja nýr ('uus'). 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Signe 1469 naisel. Signe on Eestis populaarsuselt 130. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Signe vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 32,15 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 19,23. Signe on keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus on 44). Norras oli 2012. aastal 5939 naist, kelle eesnimi oli Signe. 2017. aastal oli neid 5740, neist 3009 oli Signe ainuke eesnimi. Signe oli populaarsuselt 112. naisenimi. Rootsis hakkas nimi levima 19. sajandi lõpus ja muutus 20. sajandi alguses üheks tavalisemaks naisenimeks. 31. detsembril 2007 elas Rootsis 16 980 isikut, kelle üks eesnimi oli Signe, neist 7853 oli Signe esimene või ainuke eesnimi. 2017. aasta seisuga elas Rootsis 19 634 naist eesnimega Signe, neist 8002 oli see esimene või ainuke eesnimi. Signe oli Rootsis populaarsuselt 104. naisenimi. Soomes hakkas nimi levima 19. sajandi lõpus ja muutus eriti populaarseks 20. sajandi alguses. 1900–1919 sai eesnime Signe 3498 tüdrukut, 1920–1939 1378 ja 1940–1959 vaid 159 tüdrukut. Taanis elas 1. jaanuaril 2018 kokku 13 889 naist, kelle eesnimi oli Signe (2015 – 13 661 ja 2017 – 13 793). Taanis on levinud ka nime variant Sine, mis oli 2018. aastal 1954 naise eesnimi. Lätis elas 2018. aasta 31. märtsi seisuga 1626 Signe-nimelist isikut. Signe Falkenberg (sündinud 1962), eesti sporditegelane Signe Kivi (sündinud 1957), eesti kunstnik ja poliitik Signe Lahtein (1977–2018), eesti ajakirjanik Signe Lomp (sündinud 1969), eesti lavastuskunstnik Signe Paisjärv (1940–2016), eesti lauatenniosist Signe Pinna (1909–2008), eesti näitleja ja lavastaja Signe Ratso (sündinud 1960), eesti ametnik Signe Rosenberg (sündinud 1979), eesti majandusteadlane Signe Taremaa (sündinud 1955), eesti köite- ja nahakunstnik Signe Viggor (sündinud 1975), eesti keemik ja mikrobioloog Nime Signe statistika, Statistikaamet Navnestatistikk, Statistisk sentralbyrå SÖK PÅ NAMN – HUR MÅNGA HETER ...?, Statistiska centralbyrån Topplistan antal namnbärare i Sverige – kvinnor Nimipalvelu "Personvārda apraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. aprill 2019. Vaadatud 6. aprillil 2019.
Zeltiņi kirik

Zeltiņi kirik on luteri kirik Lätis Alūksne piirkonna Zeltiņi vallas Zeltiņi külas. See on Zeltiņi kihelkonnakirik. Hoone on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all. Esimene kirik ehitati Zeltiņisse 1668. aastal. Toona kuulusid sealsed maad Aluliina kihelkonda ja sealne kirik oli sisuliselt Alūksne kiriku abikirik-kabel. Praegune kirikuhoone valmis 1823. aastal. Selle projekteeris F. Ziegel. Hiljem kujunes kiriku juurde oma kogudus. Kirikuhoone on tellistest hoone altari kõrval asuva eenduva tiiva ja kaheksanurkse torniga, mida katab barokne tornikiiver. 1902. aastal sai Zeltiņi iseseisvaks kihelkonnaks ja kirikust sai kihelkonnakirik. 1966. aastal võõrandati kirikuhoone koguduselt. Aasta hiljem lammutati kirikutorn ja kirikukell müüdi metallisulatusettevõttele. Oreli sai endale Lēdurga kirik, altarimaalid Alūksne kirik. 1985. aastal hakati kirikuhoonet kasutama laohoonena. Hoone tagastati kogudusele 1994. aastal. 1995. aastal hakati kirikut remontima, taastati ka torn. Kuna aga hoone oli vahepeal pikka aega hooldamata, on seintest hakanud lubimaterjal välja kristalliseeruma. Kirikus on peetud heategevuskontserte. http://mantojums.lv/lv/piemineklu-saraksts/2817/ Materialen zur Kirchengechichte, E. H. von Busch lk. 543. http://www.zudusilatvija.lv/objects/object/4726/ www.vietas.lv
Vabatküla

Vabatküla on Eesti kohanimi: Vabatküla on Ida-Viru maakonna Kõrtsialuse küla variantnimi Vabatküla oli Viru maakonna Kolga-Saka küla variantnimi ... Vabaküla
XX

XX võib tähendada järgmist: "XX", Psychoterrori album ..
1011

1011. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad - 1010. aastad - 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad Aastad: 1006 1007 1008 1009 1010 - 1011 - 1012 1013 1014 1015 1016 ... ... ...
Caetera

Caetera on Austraalia meloodilise death metal'i ansambel. See asutati 2011. aastal Brisbane'is. Caetera tegevus sai alguse 2011. aastal, kui laiali läks ansambel Embrace Eternity ning kaks selle liiget – Alex Brierley ja Adrian Rosa – asutasid uue ansambli. Nendega liitus peagi pikaaegne sõber, laulja Phil O'Brien. Põhikitarristi rolli omandanud Jackson Price liitus ansambliga 2012. aastal. 2013. aastal avaldas ansambel kaks demolugu Bloodline Festivalil. Lood salvestas ja töötles Nathan Woodrow (Tall Poppy Productions). Demoalbumil ilmunud lugudele "Eviscerate" ja "Insania" salvestati samal aastal ka muusikavideod. Video loole "Insania" filmis Her Name Is Murder Productions esindaja Dave Blackley. 2016. aasta lõpul avaldas Caetera debüütalbumi "Echelon Oblitus", neljast loost koosneva EP. 2017. aasta detsembris Brisbane'is toimunud briti ansambli Paradise Lost kontserdil oli Caetera üks kahest soojendusansamblist. 2018. aastal tekkis Caetera tegevusse paus, ent juba 2019. mais oli ansambel Brisbane'i OdinSONFesti esinejate nimekirjas. Trent O'Neill – trummid Adrian Rosa – vokaal ja kitarr Jackson Price – kitarr Matt Bales – bass Alex Brierley – trummid Jason Dunn – trummid Phil O'Brien – vokaal 2013 – "Demo 2013" 2016 – "Echelon Oblitus" (EP) Encyclopaedia of Australian Heavy Metal. Caetera andmebaasis Metal-Roos. Damien Murphy. Mosh Pit Monday # 69 – Caetera Forever Falling Short, 17. juuli 2017. Demo cdbaby.com. Caetera triplejunearthed.com. Echelon Oblitus Encyclopaedia Metallumis. Anwar Rizk. News : Paradise Lost supports announced Metal Obsession, 25. august 2017. Kaydan Howison. Paradise Lost – Gig Review & Photo Gallery 14th December @ The Triffid, Brisbane QLD Wall of Sound, 15. detsember 2017. Caetera - Encyclopaedia Metallum: The Metal Archives Shannon-Lee Sloane. There’s a New Metal Fest in Town – From The Son Of Odin Himself, Get Ready For OdinSONFest! GC Live, 9. mai 2019. Brian Giffin. Encyclopaedia of Australian Heavy Metal. Dark Star: Katoomba, 2015 (3. trükk). (Google Booksis) Caetera - Encyclopaedia Metallum: The Metal Archives Caetera andmebaasis Metal-Roos Facebooki leht Songs Caetera Caetera - Forces of Hate (OFFICIAL MUSIC VIDEO) 5:32 (15 Feb 2017) Caetera - "Insania" Official Music Video 5:55 (10 Sep 2013)
1010

1010. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad - 1010. aastad - 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad Aastad: 1005 1006 1007 1008 1009 - 1010 - 1011 1012 1013 1014 1015 ... Renzong, Hiina keiser ...
Internet Society Estonia

Internet Society Estonia ehk Netikogukond on rahvusvahelise Internet Society kohalik organisatsioon, mille eesmärk on "esindada Eesti interneti­kasutajaid nende ühiste huvide kaitsel suhtluses kohalikul ja rahvusvahelisel tasandil". Alates 2013. aastast täitis rahvusvahelise Internet Society esinduse rolli Eesti Interneti Kogukond, kuid selle tegevus katkes ning esindamise võttis 2017. aastal üle spetsiaalselt selleks otstarbeks loodud mittetulundusühing. Aastatel 2018‒2019 osales Netikogukond koos Wikimedia Eestiga EL autoriõiguse direktiivi teavituskampaanias ja selle vastaste protestide korraldamisel. ISOC-EE (20. jaanuar 2018). "Netikogukond on surnud, elagu netikogukond!". ISOC-EE blogi. Internet Society Estonia koduleht
Saturday

Saturday, Ocean Colour Scene album "Saturday", Basshunter singel "Saturday", Fall Out Boy singel
Maroko supermarketikettide loend

See on Maroko supermarketikettide loend: Acima Aswak Assalam Atacadao BIM Carrefour Carrefour Market Coté Marché Costcutter Hanouty Happy Center Label' Vie Supermarkets Leader Price Marjane
Politsei- ja Piirivalveameti laevastik

Politsei- ja Piirivalveameti laevastik oli Politsei- ja Piirivalveameti teabehaldus- ja menetlusosakonna koosseisu kuulunud merendusüksus. Alates 2023. aastast viidi laevastiku laevad koos vastavate avamere ülesannetega üle mereväe koosseisu, kus neist moodustati patrull-laevade divisjon. Politsei käsutusse jäid vajalike ülesannete täitmiseks kaatrid, mootorpaadid ja hõljukid. Piirivalvelaevastiku põhiülesanded olid merepääste, reostustõrje ja patrullteenistus. Algselt kasutati laeva nimetähises lühendit PVL – "PiiriValveLaev" ja kolmekohalist numbrit, millele tavaliselt lisandus nimi. Hõljuki nime lühendina kasutati vastavalt PVH (H – hõljuk). Seoses organisatsioonis piirivalve mõju vähendamisega kärbiti hiljem lühenditest ka vastavad tähed PV. Kaotati ka vastav laeva ahtrilipp. Laevastikku kuulusid järgmised valvelaevad: PVL-101 Kindral Kurvits PVL-203 Raju PVL-103 Pikker PVL-112 Valve Väiksemad valvekaatrid, mootorpaadid ja sõudepaadid kuuluvad piirkondlike allüksuste koosseisu. Politsei- ja piirivalveametil on ka kolm hõljukit. Politsei- ja piirivalveameti laevade põhibaas oli Piirivalvesadam Kopli lahe idakaldal. Eesti Veeteede Amet Vabatahtlik merepääste Eesti merevägi Merekaitseliit "Politsei- ja piirivalveameti laevad alustavad tegevust mereväe laevastikus". ERR Uudised. Vaadatud 3. jaanuaril 2023. Politsei- ja Piirivalveameti laevastik Merevikis
1686. aasta kirikuseadus

1686. aasta kirikuseadus oli Rootsi kirikuseadus, mis kehtestati Karl XI ajal 1686. Seadus reguleeris riigi ja kiriku vahelisi suhteid. Rootsis kehtis see kirikuseadus kuni uue kirikuseaduseni, mis võeti vastu 1992. See seadus muutis seni formaalselt iseseisvalt tegutsenud ja ainult Rootsi kuninga kui kirikupea kaudu riigiaparaadiga seotud luteri kiriku sisuliselt valitsusasutuseks. Luteri kirikust sai puhtakujuline riigikirik ja kõik Rootsi kuningriigi alamad pidid olema selle liikmed. Eesti alal, mis oli tollal Rootsi riigi koosseisus, jõustus seadus 1690. aastate algupoolel. Kirkosta tuli osa valtionhallintoa 1600-luvun Ruotsi-Suomessa EVL.fi (vaadatud 17.03.2015) http://www.eha.ee/fondiloend/frames/struc_prop.php?id=565&lid=547 (vaadatud 21.08.2018)
Piret Lõhmus

Piret Lõhmus (sündinud 1. juulil 1974) on eesti bioloog, lihhenoloog. Ta kaitses doktoritöö Tartu Ülikoolis 2005. aastal teemal "Forest lichens and their substrata in Estonia". Ta töötab Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudis vanemteadurina. 2019. aasta Eesti teadusfoto võistlusel leidis tema video samblike soreede levitavast ämblikust žürii äramärkimist mittefotofailide kategoorias. Jõgiste, Kalev; Kuuba, Rainer; Viilma, Kaili; Korjus, Henn; Kiviste, Andres; Kalda, Aino; Parmasto, Erast; Jüriado, Inga; Lõhmus, Piret; Õunap, Heino. 2008. Metsade looduslikkuse taastamine. (Korjus, Henn; Kangur, Ahto; Aavik, Aiki, toim.) Tallinn: Halo Kirjastus, 1−128. Piret Lõhmus Eesti Teadusinfosüsteemis
Peterburi Eesti Jõukarastuse Selts Kalev

Peterburi Eesti Jõukarastuse Selts Kalev oli Peterburi eestlaste spordiselts, mis tegutses 1900-1917. Seltsi põhikiri kinnitati 18. aprillil 1900. Selts oli tollal üks Peterburi juhtivaid spordiorganisatsioone. Selts korraldas muu hulgas Venemaa meistrivõistlusi raskejõustikus. Seltsi eelkäija oli 1898 asutatud Peterburi Eesti Jõumeeste Ühisus, kuhu peale eestlaste kuulusid ka soomlased ja venelased. Eesti sport läbi aegade. Tallinn: Inreko Press, 1996. Lk 190 Tiit Lääne. Sport XX sajandil. Tallinn: Maalehe Raamat, 2002. Lk 7
Aluliina kirik

Aluliina kirik ehk Alūksne kirik on luteri kirik Lätis Alūksnes aadressil Pils ielā 25a. See on Aluliina kihelkonnakirik. Sealse ordulinnuse juures asuvat kirikut on esmamainitud aastal 1432. Ordumeister Burchard von Dreileben eraldas küll juba aastal 1341 raha linnuse juurde kiriku rajamiseks, ent pole teada, kas kirik tegelikult sinna ehitati. See kandis Maarja nime. Poola võimu ajal läks sealne kirik jesuiitide valdusse, misjärel hakati jumalateenistusi pidama nii Lāzberģi mõisas kui ka Zeltiņis, kuigi sealsed palvemajad allusid Aluliina kihelkonnale. 1683. aastal sai Ernst Glückist Aluliina pastor. Ta elas ka praeguse kirikumõisa ruumides, puutudes seal otseselt kokku lätlastega. Nii otsustas ta Piibli läti keelde tõlkida. 1688. aastaks oli Uue Testamendi tõlge valmis, 1694. aastaks oli aga kogu Piibel tõlgitud ja ka trükivalgust näinud. See oli väga oluliseks sammuks ühtse läti kirjakeele kujunemisel. Lisaks Piibli tõlkimisele tegeles Glück talurahvaharidusega: ta rajas nii Aluliina kui ka Volmari ümbrusse mitu talurahvakooli. 1687. aastal sai Glückist Koknese praost ehk Liivimaa üks mõjukamaid kirikutegelasi, kuigi ta jäi ka edasi Aluliina kihelkonda. Tema tegevus Lätis lõppes 1702. aastal, kui Vene väed vallutasid Aluliina ning viisid Glücki sõjavangi. Koos Glückiga viidi sõjavangi ka tema teenijanna ja kasutütar Marta Skawronska, kellest hiljem sai Venemaa keisrinna Katariina I. Praegust kirikuhoonet ehitati aastatel 1781–1788. Hoone projekteeris Christoph Haberland. Kirik sai koguduse patroonidelt Vietinghoffidelt kaks kroonlühtrit ja hõbedast veinikannu. Kirikuhoone on maakividest ja seda ehib 55,5 meetri kõrgune kellatorn. Torni tipus on klaasakendega vaateplatvorm, mis rajati Aluliina mõisniku soovil, kes tahtis sealt ümbruskonna maalilist maastikku imetleda. Aastal 1923 kirikuhoone elektrifitseeriti. Aastal 1935 paigaldati kiriku seinale mälestustahvel Aluliina vabastanud soome vabatahtlikele Põhja Pojad. Aastal 1999 kirikuhoonet remonditi. Aluliina kirik, selle neli ust, interjöör, kantsel ja altar on riikliku kaitse all olevad mälestised. Materialen zur Kirchengechichte, E. H. von Busch lk. 543 http://www.vietas.lv/objekts/aluksnes_evaneliski_luteriska_baznica/ www.vietas.lv] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. august 2018. Vaadatud 23. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://is.mantojums.lv/?id=&title=&type_group=&value_group=1&dating=&address=Al%C5%ABksne%2C&region=[alaline kõdulink] Koguduse koduleht
Egiptuse supermarketikettide loend

See on Egiptuse supermarketide loend: Abdullah AlOthaim Markets Abu Ashara Abu Zikry Alfa Supermarkets Awlad Ragab Carrefour Elmahmal (müüdud Awlad Ragabile) Fathallah Hyper One Kheir Zaman Lulu Hypermarket Makro o (Metro Cash & Carry, kinni pandud) Metro Markets (erinev Metro Cash & Carryst) Oscar Seoudi Spinneys Zad (kinni) Zahran
Didderse

Didderse on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis. Valla pindala on 7,41 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1311 inimest. Diddersel paikneb Braunschweigist põhjas, Harzi ja Lüneburgi nõmme vahel, otse Okeri kallastel. Teised suuremad linnad naabruses on Wolfsburg, Salzgitter, Wolfenbüttel, Gifhorn, Peine ja Celle. Didderse on esimest korda mainitud aastal 780. Endistel aegadel oli küla tuntud kui Tiddenhusen. Pärast vallareformi 1974. aastal kuulus Didderse Peine kreisi. See kestis vaid mõned aastad. 1981. aastal liideti Didderse Gifhorni kreisiga. Didderse on enamuses protestantlik. See moodustab kihelkonna koos Hillerse, Rolfsbütteli ja Neubrücki külaga. Gemeindeverzeichnis information system Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.papenteich.de
Samer el Nahhal

Samer Mohamed Elsais el Nahhal (tuntud ka esinejanimega OX; sündinud 11. juulil 1976 Espoos) on Soome muusik, ansambli Lordi endine basskitarrist. Lordiga kutsuti ta liituma 2005. aastal, kui bändist lahkus basskitarrist Kalma (Niko Hurme). OX lahkus ansamblist 2019. aasta suvel. 24. juulil 2020 ilmus tema sooloalbum "Supernova Kill Road". El Nahhali isa oli egiptlane, ema soomlane. Isa suri, kui Samer oli seitsmeaastane. Varases lapsepõlves elas ta nii Liibüas kui ka Iraagis. Iraani-Iraagi sõja eest kolis pere Soome. Samerit hirmutas sõja algus nii, et ta otsustas sõjaväkke mitte minna. El Nahhali lemmikbändid lapsepõlves olid W.A.S.P. ja Mötley Crüe. Ta alustas oma esimeses bändis esialgu kitarrimänguga, kuid vahetas selle basskitarri vastu. El Nahhal kuulus noorpõlves bändidesse nimedega Spoon ja Dead Lock. Basskitarri mängima ja bändi tegema hakkas ta 13-aastaselt. 1996. aastal õppis ta ka Los Angelese muusikainstituudis Bass Institute of Technology mille ta lõpetas 1998. aastal. Tema suurimaks eeskujuks ja mõjutajaks on olnud Nikki Sixx ansamblist Mötley Crüe. Sameri koletisekarakter OX on Minotauros, härg-mees. Kuna Niko Hurme kehastatud karakter Kalma oli olnud fännide seas väga populaarne, otsustas Lordi eestvedaja Tomi Putaansuu varakult, et Kalma mantlipärija karakter peab olema Kalma "suurem vend" ja kuuluma sarnasesse "pealuu"-tüüpi. Kui Putaansuu el Nahhalilt küsis, kes ta olla sooviks, pakkus samer esialgu Mad Max'i stiilis koletist, maanteesõdalast. Kaaludes teisi võimalikke variante, märkas Putaansuu, et el Nahhal meenutab härga. Ox tundus ka hea nimi ja nii sündiski härjast lähtuv tegelaskuju, kel sarved peas, rõngas ninas ning suured sõrakujulised saapad jalas. Lordi "Would You Love a Monsterman?" (2006 versioon) – basskitarr "Beast Loose In Paradise" (2008) – basskitarr "Bite It Like A Bulldog" (2008) – basskitarr "Deadache" (2008) – basskitarr "Babez For Breakfast" (2010) – basskitarr "To Beast or Not to Beast" (2013) – basskitarr "Scare Force One" (2014) – basskitarr "Monstereophonic (Theaterror vs. Demonarchy)" (2016) – basskitarr "Sexorcism" (2018) – basskitarr Kuigi Lordi albumi "The Arockalypse" plaadiümbrisel ja promofotodel on kujutatud OX, ei osalenud ta selle albumi salvestamisel, kuna tema liitumise ajaks oli salvestamine juba lõppenud. Sellel albumil mängib basskitarri veel tema eelkäija Niko "Kalma" Hurme. Sooloalbum "Supernova Kill Road" (2020) https://tuonelamagazine.com/playlist-of-my-life-samer-elnahhal/ Mie oon Lordi, 161–162
Tervis (Tartu spordiselts)

Tervis oli 1911-1913 Tartus tegutsenud spordiselts. Selts asutati 19. oktoobril 1911. Seltsi tegevus oli keskendunud kergejõustikule. 19. augustil 1912 korraldas selts kergejõustikuvõistlused, kus esimest korda Eestis võtsid osa ka naiskergejõustiklased. Eesti sport läbi aegade. Tallinn: Inreko Press, 1996. Lk 190 http://www.kergejoustik.ee/ruby3/-ajalugu/547-taehtsamate-kergejoustikusuendmuste-kronoloogiline-loetelu-aastail-1805-1957 (vaadatud 23.08.2018)
Meine

Meine on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis. Valla pindala on 38,73 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8556 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Abbesbüttel, Bechtsbüttel, Grassel, Gravenhorst, Meine, Meinholz, Martinsbüttel, Ohnhorst, Wedelheine, Wedesbüttel. Meine paikneb Braunschweigist põhjas, Harzi ja Lüneburgi nõmme vahel. Kesk-Saksa kanal läbib valda. Teised suuremad linnad naabruses on Wolfsburg, Salzgitter, Wolfenbüttel, Gifhorn, Peine ja Celle. Meinet on esimest korda mainitud aastal 1007. Endistel aegadel oli küla tuntud kui Meynum. Arvatakse, et Meine on palju vanem ja et see võidi püstitada Saksi sõdade ajal Karl Suure vägede poolt. 11. sajandist edasi oli Meine piirilinnaks Hildesheimi piiskopkonna ja Halberstadti piiskopkonna vahel. Viimane märkimisväärne tõus algas suhkrupeedivabriku ehitamisega 1883. aastal. 18. augustil 2011 avati Meines uus humanitaargümnaasium Philipp Melanchthon Gymnasium. Meine on peamiselt protestantlik. See moodustab evangeelse kihelkonna koos Meine, Abbesbütteli, Wedelheine, Wedesbütteli, Grasseli, Gravenhorsti, Ohnhorsti, Meinholzi, Martinsbütteli külaga, aga ka Vordorfi külaga. Katoliku kirik on 1971. aastal ehitatud Püha Andrease kirik. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gemeinde-meine.de Samtgemeinde Papenteich
Rötgesbüttel

Rötgesbüttel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis. Valla pindala on 10,83 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2241 inimest. Rötgesbüttel paikneb Braunschweigist põhjas, Harzi ja Lüneburgi nõmme vahel. Teised suuremad linnad naabruses on Wolfsburg, Salzgitter, Wolfenbüttel, Gifhorn, Peine ja Celle. Rötgesbüttelit on esmamainitud 1226. aastal. Endistel aegadel oli küla tuntud kui Rotlekesbutle . Nagu enamuse niinimetatud "-büttel" külade puhul, arvatakse, et Rötgesbüttel võis tekkida varem, 10. sajandil. Keskajal mõjutas külade arengut läbiv kaubatee Braunschweigist Hamburgi. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Samtgemeinde Papenteich
Tervis (Pärnu spordiselts)

Tervis oli 1921–1940 ja 1942–1944 Pärnus tegutsenud spordiselts. Selts asutati 10. märtsil 1921. Eesti sport läbi aegade. Tallinn: Inreko Press, 1996. Lk 190 Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Spordiselts Tervis Pärnus https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=eestispordileht19230201.2.14.10
Schwülper

Schwülper on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis. Valla pindala on 20,89 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7127 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Groß Schwülper, Hülperode, Klein Schwülper, Lagesbüttel, Rothemühle ja Walle Luterlik kirik Groß Schwülperis Peatänav Hülperodes Vana vesiveski Rothemühles Gemeindeverzeichnis information system Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.papenteich.de
Makkabi

Juudi Spordiselts Makkabi oli Eesti juutide spordiselts, mis tegutses 1921–1940. Selts tegutses mitmes Eesti linnas. Selts asutati 21. märtsil 1921. Tallinnas tegutsev selts andis 1936-1937 välja ka seltsi ajalehte, millest ilmus 5 numbrit. Eesti sport läbi aegade. Tallinn: Inreko Press, 1996. Lk 190 https://web.archive.org/web/20180823210545/https://erb.nlib.ee/?kid=11464264 (vaadatud 23.08.2018)
Püsivus

Püsivus on millegi muutumatus, stabiilsus. Püsivus (ökoloogia) Püsivus (Valga selts), spordiselts Valgas Püsivus (Kohila selts), spordiselts Kohilas ...
Püsivus (Valga selts)

Valga Spordiselts Püsivus oli 1921–1940 Valgas tegutsenud spordiselts. Selts asutati 20. augustil 1921. Eesti sport läbi aegade. Tallinn: Inreko Press, 1996. Lk 190
Vordorf

Vordorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis. Valla pindala on 19,26 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3023 inimest. Valda kuuluvad Eickhorsti, Retheni ja Vordorfi külad. Endistel aegadel oli igapäevane kõnekeel Vordorfis Ostfaali Papenteichi alamsaksa murre, samas kui kõnekeel koolis ja kirikus oli saksa keel. Tänapäeval on saksa keel murde enamasti asendanud. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.vordorf.de