laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Saue Kool

Saue Kool on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Saue linnas. Saue Kooli direktor on Andres Pajula. Sauel hakati haridust andma 19. sajandil, kui seal tegutses külakool ehk Saue koolituba. 1921. aastal avati Sauel taas kool, mis tegutses kuni 1974. aastani. Saue 8-klassiline Kool suleti 1974. aastal koolivõrgu reorganiseerimise tõttu. 1. septembril 1985 Sauel uus kool - Saue Keskkool, mis kandis alates 1998. aastast nime Saue Gümnaasium. 1. septembril 2022. aastal alustas Laagris tööd Saue Riigigümnaasium ja Saue Gümnaasium jätkas põhikoolina. Kooli nimeks sai Saue Kool. Senise gümnaasiumi gümnaasiumiastmes õppivad noored said õiguse jätkata 1. septembril 2022 õpinguid Saue Riigigümnaasiumis. Kiisler, Vilja (1. september 2023). "Marko Kaljuveer: noored on targad, nad pole mingid lumehelbekesed!". Eesti Päevaleht. Vaadatud 1. septembril 2023. Ajalugu. Saue Kooli veebisait. Saue Kool veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 19.12.2015) Laagri alevikku rajatava riigigümnaasiumi nimi on Saue Riigigümnaasium. Saue valla veebisait. Haridus- ja teadusministri 2. oktoobri 2019. a määruse nr 46 „Laagri Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine. RT I, 10.08.2021, 8. Kooli koduleht
Lepplaane kool

Lepplaane kool oli kool Pärnu maakonnas Tori vallas Lepplaanes. Lepplaane koolimaja avati 1937. Maja projekteerisid August Esop ja Johannes Ilmas. Kool suleti 1966. http://www.parnupostimees.ee/607818/lepplaane-kula (vaadatud 19.12.2015) Lepplaane kool veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 19.12.2015)
Guingamp

Guingamp [gän'gan] on linn Prantsusmaal Côtes-d'Armori departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 62–126 meetri kõrgusel üle merepinna. Linna jalgpalliklubi En Avant de Guingamp mängib riigi kõrgliigas. Shannon (iiri keeles An tSionna), Iirimaa Aue, Saksamaa Populations légales 2021 Linna ametlik koduleht (prantsuse keeles)
Juankoski linn

Juankoski linn oli kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas. 2017. aasta alguses liideti see Kuopio linnaga. Juankoski vald loodi 1925. aastal. 28. veebruaril 1998 nimetati Juankoski linnaks. Tööpuudus oli linnas 2005. aasta lõpus 12,3%. Juankoskil on sündinud Juice Leskinen. 1995. aastal tema auks avatud mälestusmärgi autor on Villu Jaanisoo. Elanikkond Soome statistikaameti andmetel Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. "Juice Leskinen". Estofilia. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 14.05.2018. Juankoski koduleht
Novorossia

Uus-Vene, ka Novorossija, ka Uus-Venemaa (vene keeles Новороссия) oli piirkond Venemaa Keisririigis Musta ja Aasovi mere põhjarannikul 18. sajandi teisest poolest kuni aastani 1917.
Nemakščiai vald

Nemakščiai vald (leedu keeles Nemakščių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis Valla pindala on 114 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2112 inimest. Valla keskus on Nemakščiai alev (2011. aastal elas seal 748 inimest). Vallamaja asub aadressil Laisvės g. 27. Vallavanem on Remigijus Laugalis . Yliai Kryžkalnise autobussijaam Pašešuvys Kryžkalnis [1]. Raseinių rajono savivaldybė, vaadatud 19.12.2015. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 18.12.2015.
Narva Poeglaste Gümnaasium

Narva Poeglaste Gümnaasium ehk Narva meesgümnaasium (vene keeles Нарвская мужская гимназия) oli poeglaste kool Narvas. Gümnaasium kasutas õppehoonena aadressil Kraavi tänav 2 asuvat hoonet (Narva gümnaasiumi hoone). Tänapäeval tegutseb selles hoones Narva Vanalinna Riigikool. Gümnaasiumi eelkäijaks oli 1848. aastal Jamburgist üle toodud kõrgem maakonnakool (Нарвское высшее уездное училище), mis oli paigutatud endise linnakomandandi parun Velio majja. Hiljem otsustati rajada Narvas oma gümnaasium ja see ehitis rekonstrueeriti. Rekonstrueerimistööde ajaks 1875. aastal oli uus kool tööle pandud ajutistes ruumides paruness Arpshofeni majas Rüütli tänaval. Tulevase gümnaasiumihoone rekonstrueerimise järel viidi kreiskool kaheks aastaks Rüütli tänaval asunud hoonesse. 23. aprillil 1875 andis Riiginõukogu loa klassikalise progümnaasiumi avamiseks ja sellega muudeti kreiskool neljaklassiliseks poeglaste progümnaasiumiks, kus õppetöö algas 1. septembril. 22. veebruaril 1879 sai sellest kuueklassiline progümnaasium. 22. septembril 1881 (teistel andmetel 1887. aastal) muudeti progümnaasium keisri määrusega kaheksaklassiliseks täisgümnaasiumiks, mille nimetuseks sai Narva meesgümnaasium (Нарвская мужская гимназия). Selle nime all tunti gümnaasiumi kuni 1919. aastani. Narva Linnaduuma istungil 14. juulil 1919 otsustati liita Narva Poeglaste Gümnaasium Narva Tütarlaste Gümnaasiumiga ning nende põhjal asutati kaks ühisgümnaasiumi: eesti ja vene õppekeelega. Sellest ajast muutus endise Narva Poeglaste Gümnaasiumi nimi mitu korda: 1919/1920. õppeaastal – Narva Vene Keskkool (Нарвская русская средняя школа); 1921/1922. õppeaastal – Narva 2. Reaalgümnaasium (Нарвская 2-я реальная гимназия) ja seejärel Narva linna vene gümnaasium (Нарвская городская русская гимназия). ...1882... – Rudolf Keller (Келлер Рудольф Богданович) 1888–1893 – Aleksei Davidenkov (Давиденков Алексей Иванович) ...1895–1900... – Ivan Jevgenov (Евгенов Иван Михайлович) 1904–1906 – Konstantin Ivanov (Иванов Константин Алексеевич) Andrei Vassiljev (Васильев Андрей Васильевич) 1906–1921 – Aleksei Davidenkov Narva Tütarlaste Gümnaasium "Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2015. Vaadatud 20. detsembril 2015. Narva vana gümnaasiumihoone, Sirp, 28.01.2000 Олег Коченовский. Нарва. Градостроительное развитие и архитектура. Таллинн, Валгус, 1991 Нарвская мужская гимназия Давиденков Алексей Иванович Васильев Андрей Васильевич
Sauga Põhikool

Sauga Põhikool on põhikool Pärnu maakonnas Tori vallas Nurme külas. Kooli ajalugu ulatub aastasse 1820, kui Sauga rendimõisa maal Eametsa külas avati Sauga kirjutuskool. 1929. aastal ehitati uus koolimaja, mis 1936. aasta tulekahjus hävis. Seal koolimajas tegutses Sauga algkool.[viide?] 1938. aastal ehitati uus koolimaja, mida kasutab ka praegune kool. https://web.archive.org/web/20151219131259/http://www.saugakool.ee/kool-muutuvas-ajas (vaadatud 19.12.2015) Kooli koduleht
Vikatimees

Vikatimees on allegooriline väljend ja kujund, mis tähistab surma. See on abstraktse mõiste personifikatsioon. Vikatimehe kujund on kasutusel nii eesti kui ka paljudes muudes keeltes (inglise keeles näiteks Grim Reaper või Reaper Man). Vikatimehe kujund pärineb tõenäoliselt kahest allikast: Vana Testamendi Surmaingel ja vanakreeka mütoloogia tegelaskuju Kronos. Surmaingel figureerib paljudes erinevates religioonides. Islamis kutsutakse teda Azraeliks, kes kirjutab igavesti nimesid suurde raamatusse, seejärel neid kustutades. Inimene kirjutatakse raamatusse sündides ja kustutatakse surres. Judaismis on Surmaingli nimeks Malakh ha-Mavet. Babülonlased kutsusid surma Motiks. Surmaingel (Vikatimees) ei ole aga sugugi negatiivne kangelane vaid hea, püha ja oodatud isik, käskjalg, kellele Jumal on andnud volitused koguda hinged paradiisi. Teisest küljest võib Surmaingli ülesandeks, nagu kirjeldab Vana Testament, olla ka egiptlaste karistamine, kuid samas juutide säästmine. Aeg-ajalt aetakse Surmainglit segi Saatana, langenud inglite ja pimeduse jõududega.
Bassussarry

Bassussarry [bassu'sarri] on linn Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangus. Ta kuulub Ustaritz-Vallées de Nive et Nivelle'i kantonisse Bayonne'i ringkonnas. Linna territoorium asub 2–85 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on Paul Baudry. Axerimendi Behikenea Betbeder Borda Nasa Bordaberria Castanche Dorriotz Harrieta Juanita Juantipi Larrebure Lataste Luberri Martinaskoenea Moussans Oihenart Peillé Penen Portukoborda Urdains (loss) la Vigne Xemeto Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
National Geographic (täpsustus)

National Geographic võib tähendada: National Geographic Society, selts National Geographic, USAs ilmuv ajakiri National Geographic Eesti, ajakirja eestikeelne väljaanne National Geographic Channel, telekanal
Fricis Brīvzemnieks

Fricis Brīvzemnieks (kodanikunimi lätipäraselt Fricis Treilands, läti vana kirjaviisi järgi Brihwsemneeks-Treuland, 1. november 1846 Aizpute kreis Rokaiži – 15. september 1907 Riia) oli läti folklorist, noorlätlane, publitsist, luuletaja ja tõlkija. Teadlasena kogus ja avaldas ta palju folklooriteoseid. Ta sündis Rokaiži mõisa omaniku Treulandi peres. Tema ema suri varakult ja teda kasvatas vanaema, kes oli suur läti folkloori asjatundja. Aastatel 1859–1862 õppis ta Aizpute kreisi saksa koolis, 1864–1866 Gorki maamõõtmise koolis. Pärast kooli lõpetamist tahtis ta edasi õppida Peterburi Mäeinstituudis, kuid ei läbinud konkurssi ja 1867 alustas tööd Moskvas geodeesia osakonnas. Sel ajal tutvus ta Krisjanis Valdemarsi ja Krišjānis Baronsiga ning kirjutas slavofiilseid teoseid. Aastatel 1866–1887 elas ta Venemaal, õppis Moskva Ülikoolis ning tegi koostööd ülikooli loodusteaduste, antropoloogia ja etnograafia seltsiga. Fricis Brīvzemnieks on maetud Riia Lielie kapi kalmistule.
Ernests Dinsbergs

Ernests Dinsbergs ehk Ernests Dinsberģis (vana ortograafia järgi Dünsberga Ernsts; 24. jaanuar 1816 Ventspilsi kreis – 30. aprill 1902 Riia) oli läti pedagoog, luuletaja ja publitsist, sadakonna teose autor, koostaja ja tõlkija. Aastatel 1838–1878 töötas ta õpetajana Kubelė koolis. Osales noorlätlaste liikumises, töötas ajalehtedes Majas Viesi ja Pēterburgas Avīzes.
Mārtiņš Lapa

Mārtiņš Lapa ehk Lapas Mārtiņš (30. september 1846 Kārķi vald – 21. aprill 1909 Riia) oli eesti päritolu Läti luuletaja ja publitsist, saksa ja eesti keelest tõlkija, noorlätlane.
Bussunarits-Sarrasquette

Bussunarits-Sarrasquette [büssü'narits sarras'ket] on vald Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangus. Linna territoorium asub 195–782 meetri kõrgusel üle merepinna. Populations légales 2021 Erinevat infot valla kohta (prantsuse keeles)
Gerhard Grüneberg

Gerhard Grüneberg (29. august 1921 Lehnin – 10. aprill 1981 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigitegelane. Gerhard Grüneberg oli pärit töölisperekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1936–1939 müürsepaks ja töötas kuni 1941. aastani selles ametis. Mobiliseerituna võttis ta Wehrmachti koosseisus osa Teisest maailmasõjast. 1945. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Parteisse, millest sotsiaaldemokraatide sundliitmise järel sai 1946. aasta aprillis Saksamaa Sotsialistlik Ühtsuspartei. 1946–1947 oli ta partei organisatsioonijuht Oranienburgis. 1947–1948 oli Gerhard Grüneberg Gubenis Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei allorganisatsiooni esimene sekretär. 1949–1952 oli ta Brandenburgi ringkonna parteiorganisatsiooni sekretär. Kuni 1958. aastani oli Grüneberg Frankfurdi ringkonna parteiorganisatsiooni esimene sekretär. 1958. aasta veebruaris sai ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee sekretäriks ja Keskkomitee liikmekandidaadiks. Alates 1958. aasta septembrist oli ta Keskkomitee liige. 1959. aasta detsembris sai ta Saksamaa Sotsialistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaadiks ja 1966. aasta septembris liikmeks. Poliitbüroos oli ta vastutav põllumajandusega seotud küsimuste eest. Alates 1958. aastast oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige. Gerhard Grüneberg : Politiker; SED Munzinger SED-Führungsgremien : Übersicht über die Mitglieder und Kandidaten des Politbüros des ZK der SED (1949-1989) Bundesarchiv. SED- und FDGB-Archivgut
Sylvia Saint

Sylvia Saint (kodanikunimega Silvie Tomčalová, sündinud 12. veebruaril 1976 Kyjovis Tšehhoslovakkias) on tšehhi päritolu pornofilminäitleja ja pornomodell. 1997 – People's Choice Adult Award "Best Newcomer" 1997 – AVN Award "Best Tease Performance" 1998 – Penthouse "Pet of Month" 2000 – Hot d'Or "Best Tease Performance" 2005 – FICEB05 (Festival de Cinema Eròtic de Barcelona) "Ninfa from the public" parima näitleja auhind Märkus. Filmides on ta esinenud ka nimede Elaine, Renate, Silvia Saint, Silvia, Silvie, Silvia Sint, Sylvie ja Szilvia all. Sylvia Saint andmekogus IMDb (inglise)
Pagojukai vald

Pagojukai vald (leedu keeles Pagojukų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis Valla pindala on 109 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1529 inimest. Valla keskus on Kaulakiai küla. Vallamaja asub aadressil Liolingos g. 1. Vallavanem on Antanas Valantinas. Vosiliškise kirik Skirmantiškė Kaulakiai Paluknys II Lisaks küladele asub vallas veel Dvarviečiai huutor, kus aastal 2011 oli 0 elanikku. [1]. Raseinių rajono savivaldybė, vaadatud 19.12.2015. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 19.12.2015.
Paliepiai vald

Paliepiai vald (leedu keeles Paliepių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis Valla pindala on 92 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1942 inimest. Valla keskuseks on Sujainiai küla. Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 6. Vallavanem on Rasa Spurgienė. Gervinė Sujainiai paisjärv Blinstrubiškiai mõis Blinstrubiškiai V paisjärv [1]. Raseinių rajono savivaldybė, vaadatud 19.12.2015. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 19.12.2015.
Puhta mõtte ruum

"Puhta mõtte ruum" on Eesti dokumentaalfilm. Filmi tootis [[Pluss Null rühm] ja režissöör on Puu Estonia. Film valmis aastal 2015, selle võtteperiood oli mitme aasta pikkune. Filmi peaosa kannab filosoof ja luuletaja Jan Jõemets. Tegelaste hulgas on veel filosoof, tõlkija Margus Ott. "Dokumentaalfilm "Puhta mõtte ruum" toob vaatajateni eraku elu" ERR Kultuur, 11. detsember 2015
Narva Muusikakool

Narva Muusikakool (lühend NMK) on muusikakool Narvas aadressil Karja 3. 10. detsembril 1887 avati kohaliku muusikaseltsi juures Narva muusikakool, mis tegutses kuni 1911. aastani. 1922. aasta kevadel Narva muusikakool taasasutati. 1950. aastal jätkas kool tegevust kahekorruselises Narva 2. Keskkooli hoones aadressil Vabaduse 20 Narva Lastemuusikakoolina. 3. juunil 1992 sai Narva Lastemuusikakooli nimeks Narva Muusikakool. 1950. aastal oli koolis 3 õpetajat ja 38 õpilast, 2000. aastal oli koolis 52 õpetajat ja üle 400 õpilase. 2011. aastal liideti Narva Muusikakooliga Narva Koorikool. Narva Muusikakooli baasil oli loodud Narva Linna Sümfooniaorkester, mida juhatab Anatoli Štšura. Alates 1997. aastast korraldatakse Narva Muusikakooli osalusel Narvas rahvusvahelist Frédéric. Chopini konkurssi. Jenny Siimon (1905–1982) – ooperilaulja ja laulupedagoog Peeter Penna (1873–1943) – dirigent, organist ja pedagoog 1887– ? – kapellmeister Schmidt. 1931– ? – Peeter Penna 1950–1955 – Paul Sarv 1955–2004 – Tatjana Jegorova alates 2004 – Tatjana Gontšarova Narva muusikakooli ajaloost kooli kodulehel (vaadatud 19.12.2015). "Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2015. Vaadatud 20. detsembril 2015. "Narva muusikakooli arengukava" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2015. Vaadatud 20. detsembril 2015. Kooli koduleht
Kaarma kihelkonnakool

Kaarma kihelkonnakool oli Kaarma kihelkonna kihelkonnakool. Kihelkonnakooli koolimaja asus Kaarma-Aste maantee teisel kilomeetril. Koolimaja ehitati 1862. Kool suleti 1923. Hiljem kasutati koolimaja elamuna. Tuntud kooliõpetajaid oli koolis umbes 50 aastat õpetanud Mihkel Kallas. Kaarma kihelkonnakool veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 19.12.2015) Kaarma kihelkonnakool veebiportaalis eestigiid.ee
Kuie vallakool

Kuie vallakool oli Kuie valla vallakool Järva-Jaani kihelkonnas Kuie külas. Koolimaja ehitati tõenäoliselt 1877. aastal. Säilinud koolimaja viidi hiljem Eesti Vabaõhumuuseumi eksponaadiks, kus see avati 1. septembril 2000. Vabaõhumuuseumis olevas koolimajas tegutseb Kuie koolituskeskus. https://web.archive.org/web/20151219211145/http://evm.ee/est/ekspositsioon/uksikobjektid/kuie-koolimaja (vaadatud 19.12.2015)
Kuuda mõisakool

Kuuda mõisakool oli mõisakool Läänemaal Märjamaa kihelkonnas Kuuda külas. Mõisakool töötas aastatel 1845–1887. 1896. aastal seati koolimaja ruumides sisse leprosoorium (Kuuda leprosoorium). Kuuda õpetajate seminar Kuuda mõisakool veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 19.12.2015) Kuuda mõisakool veebiportaalis eestigiid.ee
Nudisti päevik

"Nudisti päevik" on 1961. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm. Ajalehe peatoimetaja Arthur Sherwood avastab jahil käies nudistide linnaku. Ta on šokeeritud, kuid saab aru, et sellest teemast saaks kirjutada ajalehes sensatsioonilise loo. Ta saadab noore naisajakirjaniku Stacy Taylori nudistide linnakusse, et ta kirjutaks artikli nende ebamoraalsest eluviisist. Ent Stacy Taylor avastab eneselegi üllatuseks, et nudistide looduslähedane ja loomulik eluviis talle meeldib. Ta kirjutab nudistidest kaks artiklit positiivses toonis. Vihane Sherwood kutsub Stacy toimetusse ja lubab ta vallandada. Stacy soovitab Sherwoodil endal nudistide linnakusse minna ja artikkel kirjutada. Sherwood lähebki sinna, et teemas selgust saada. Talle hakkab sealne eluviis meeldima, temast saab nudist ja ta kirjutab ajalehte positiivse loo. Davee Decker – Stacy Taylor Norman Casserly – Arthur Sherwood Dolores Carlos – Marie Allan Blacker Joan Bamford – Helen Maria Stinger – Eleanor Harry W. Stinger – John Brigitte Bernard
Järvakandi ministeeriumikool

Järvakandi ministeeriumikool oli ministeeriumikool Rapla kihelkonnas Purku külas. Koolimaja sai lõplikult valmis 1901, ministeeriumikool tegutses majas aastast 1899. Kooli hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. Järvakandi ministeeriumikool kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 19.12.2015) Järvakandi ministeeriumikooli hoone kultuurimälestiste riiklikus registris
Torma Põhikool

Carl Robert Jakobsoni nimeline Torma Põhikool on põhikool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tormas. 1820. aastal asutati Torma alevikus Torma kihelkonnakool. Aastatel 1846–1857 töötas koolis koolmeistrina Adam Jakobson. Õpilaste arv koolis kasvas, õppima asusid tüdrukud, avati saksakeelne klass. Adam Jakobson pööras erilist tähelepanu muusikaõpetusele (loodi neljahäälne laulukoor, tuntuks sai 1848. aastal asutatud endiselt tegutsev pasunakoor). Esimeseks pedagoogilise eriharidusega koolmeistriks Tormas oli Carl Robert Jakobson, kes õpetas kihelkonnakoolis pärast isa surma kolm aastat (1859–1862). Konflikt Torma mõisniku ja pastoriga sundis ta sellelt kohalt lahkuma. Jakobson pani suurt rõhku loodusteadustele, eriti geograafiale. Ta õpetas ka saksa ja vene keelt ning tutvustas lastele „Kalevipoega”. Paljudest kihelkonnakooli lõpetanutest said vallakoolide õpetajad. 1902. aastal hakkas lisaks kihelkonnakoolile Tormas tööle ka Võtikvere ministeeriumikool. See oli kaheaastane, kus õppisid kolmeaastase vallakooli lõpetanud. 1908. aastal valmis Lullikatkul kooli uus punastest telliskividest hoone. 1919. aastal muudeti see neljaklassiliseks algkooliks, mille juhataja oli Hans Jürgens. Kihelkonnakooli õpilaste arv kasvas 20. sajandi algul sajani. Kooli juhatasid sel ajal Gustav Kommusaar ja tema tütar Eugenie. Koolis õppis siis lapsi ka kaugematest valdadest. Ehitati uus koolimaja. Kool asus Torma kiriku lähedal Rahuorus. 1919. aastal muutis Eesti Vabariik kihelkonnakooli Torma Kõrgemaks Algkooliks, kus oli kuus klassi ja kus said õpinguid jätkata neljaklassiliste koolide lõpetanud. 1929. aastal liideti sellega Võtikvere 4-klassiline algkool ja ühendatud koolidest sai Torma 6-klassiline algkool, juhataja Richard Koppel. Torma Põhikool peab end kõigi nende koolide haridustöö jätkajaks. Õppetöö Torma Põhikoolis toimub endise ministeeriumikooli hoones, mida on juurdeehitustega laiendatud. 1957. aastal muudeti kool 7-klassiliseks, 1959. aastal 8-klassiliseks ja 1989. aastal 9-klassiliseks. 17. märtsist 1957 kannab kool Carl Robert Jakobsoni nime. Koolimaja vastas asub Carl Robert Jakobsoni mälestussammas ja koolimajas Jakobsoni tuba, kus hoitakse materjale Adam ja Carl Robert Jakobsoni tegevuse kohta. Ajalugu. Torma Põhikooli veebisait. C. R. Jakobson ja Jakobsoni tuba koolimajas. Torma Põhikooli veebisait. Kooli koduleht
Tallinna pirnõun

'Tallinna pirnõun' on aed-õunapuu suvisort. Seda nimetatakse ka 'Päärõunaks'. 'Tallinna pirnõun' on üks Eesti vanimaid õunasorte. Esimest korda on seda kirjeldatud juba 18. sajandi lõpul. Vili on keskmise suurusega, laikooniline, rohekas- või valkjaskollase põhivärvusega, tihti kaetud punaste triipudega. Viljaliha on rohekasvalge, pehme, magusa pirnimaitsega. Viljad valmivad augusti teisel poolel või septembri alguses, säilivad lühikest aega, ülevalminult muutuvad jahuseks. Õun · Tallinna pirnõun EMÜ Eesti puuviljade ja marjakultuuride sordivaramu
Raseiniai vald

Raseiniai vald (leedu keeles Raseinių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis Valla pindala on 137 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3277 inimest. Valla keskus on Raseiniai linn, mis aga valla koosseisus ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Maironio g. 38. Vallavanem on Rolandas Klusas. Gabšiai tiigid Ginčaičiai Gabšiai Norgėlai [1]. Raseinių rajono savivaldybė, vaadatud 20.12.2015. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 20.12.2015.
Šiluva vald

Šiluva vald (leedu keeles Šiluvos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis Valla pindala on 227 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2411 inimest. Valla keskus on Šiluva alev (2011. aastal elas seal 635 inimest). Vallamaja asub aadressil Bukoto g. 8. Vallavanem on Juozas Šlepas. Teised alevid vallas on Žaiginys (2011. aastal elas seal 335 inimest) ja Lyduvėnai (2011. aastal elas seal 99 inimest). Rinkšeliai Naudvaris Katauskiai Bedančiai Plauginiai tamm Lyduvėnai sild Žalpiai [1]. Raseinių rajono savivaldybė, vaadatud 20.12.2015. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 20.12.2015.
Viduklė vald

Viduklė vald (leedu keeles Viduklės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis Valla pindala on 174 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3582 inimest. Valla keskus on Viduklė alev (2011. aastal elas seal 1678 inimest). Vallamaja asub aadressil Kęstučio g. 16. Vallavanem on Daiva Ulinskienė. Eraldi asulad on lisaks küladele veel Šienlaukise raudteejaam (2011. aastal elas seal 130 inimest) ja Viduklė raudteejaam (2011. aastal elas seal 352 inimest); samuti ka Kriaukšlė ja Krupšė huutorid (aastal 2011 neis elanikke ei olnud). Viduklė raudteejaam Paupyse kirik Virgainiai muinaskalme Viduklė pastoraat [1]. Raseinių rajono savivaldybė, vaadatud 20.12.2015. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 20.12.2015.
Kliiniline surm

Kliiniliseks surmaks kvalifitseerub inimese surm siis, kui inimese pulss, südamelöögid ja hingamine katkevad, kuid taastuvad loetud minutite jooksul. Rohkem kui 4–6 minutit surmaseisundis viibimine põhjustab inimesele suure tõenäosusega ajukahjustusi. See on tingitud hapnikuvaegusest, hüpoksiast. Hapnik on hädavajalik aju närvirakkude elus püsimiseks. Seetõttu on esimesed 5 minutit kriitilise tähtsusega elustamise seisukohast. Kliinilisele surmale eelneb agoonia ja järgneb bioloogiline surm.
Kersti Vaks

Kersti Vaks (sündinud 27. veebruaril 1940 Tallinnas) on eesti klaasikunstnik. Ta on lõpetanud Tallinna 4. keskkooli 1959. aastal ning õppinud aastatel 1960–1966 ERKI-s, mille lõpetas klaasikunsti erialal. Ta töötas aastatel 1967–1972 Biarozaŭka klaasitehase Nioman (Valgevene NSV) kunstnikuna. 1972. aastast oli ta õppejõud praeguses Eesti Kunstiakadeemias, jätkates koostööd Niomani klaasitehasega. Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige 1970. aastast. 1980 – Kersti Linnamägi. "Kersti Vaks. Klaas". Näituse kataloog. Tallinn 1980. 1996 – Maie-Ann Raun. "Vaks, Kersti". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 564-565. Ardo Kaljuvee. "Kersti Vaksi aja värvid klaasis". 26. juuli 2008 Kersti Vaksi näitus "Klaashelmed" Eesti Klaasikunstnike Ühenduse kodulehel