laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aluspüksid

Aluspüksid on aluspesu hulka kuuluv riietusese, mida kantakse alakehal vastu ihu või teiste aluspükste peal (tavaliselt ülejäänud rõivaste all). Aluspükste kandmisel on mitmeid põhjuseid. Enamasti kantakse neid hügieenilistel eesmärkidel, et vältida rõivaste ja muude esemete määrdumist alakeha eritistega, külmakaitseks, mugavuse suurendamiseks, häbemepiirkonna ja tuharate varjamiseks, ka ilu pärast ning erootilistel eesmärkidel, et tõsta seksuaalset külgetõmmet. Kuigi aluspükse kantakse muuhulgas alakeha soojana hoidmiseks, et vähendada põie-, neeru- ja naistel munasarjapõletiku ohtu, võib meestel liiga soe aluspesu mõjuda halvasti spermatosoidide kvaliteedile. Aluspesu valmistamisel kasutatakse kõige rohkem puuvillast riiet, puuvilla sisaldavaid materjale (puuvill on tihti segatud elastaani või muude sünteetiliste kiududega) ning sünteetilisi mikrokiudseid materjale (näiteks lycra ja nailon). Vastavalt lõikele on aluspükstel mitmesuguseid nimetusi. Trussikud ehk lühikesed aluspüksid on ihul kantavad meeste aluspüksid, mis ulatuvad tuharate alumise piirini või sellest pisut allapoole. Varem olid kasutusel peamiselt laiad, vabalt langevad trussikud, nüüd kasutatakse enamasti selliseid, mis hoiavad vastu keha. Trussikute eesosas võib olla nööbitav või nööpideta pilu, mida saab kasutada urineerimise hõlbustamiseks. Nii meeste kui ka naiste lühikesi keha ligi hoidvaid aluspükse nimetatakse brief'ideks. Brief'id võivad erineda vöökoha kõrguse ja (kujuteldava) välisküljeõmbluse pikkuse poolest. Pepuvahepüksid ehk stringid on kitsad aluspüksid, mis eesosas katavad ainult häbeme piirkonda. Stringide alavormide seas on g-string ehk nöörstring, mille tagaosa kujutab endast kitsast tuharate vahel jooksvat riideriba, ning Ameerikas levinud jockstrap, mille tagaosa koosneb kahest laiast elastsest ribast, mis hoiavad suguti ja munandid kindlalt paigas. Stringide kohta kasutatakse inglise keeles ka nimetust athletic supporter ("sportlik toetaja"), sest nende algne eesmärk oli toetada ja fikseerida meeste suguelundeid, et vältida sportimisel tekkida võivaid vigastusi. Bokserid on pikema reieosaga mitteliibuvad aluspüksid. Liibuvad bokserid ehk bokser-brief'id on 1990. aastatel välja töötatud aluspüksid, mis on liibuvad nagu tavalised lühikesed aluspüksid, kuid pikema reieosaga nagu bokserid. Nende kohta kasutatakse ka väljendeid trunk (inglise keeles "tüvi") ja square-cut (inglise keeles "ruudukujuline"). Tavaliselt langevad laiali laotatud liibuvatel bokseritel laius ja kõrgus kokku. Pikad aluspüksid ehk pikk aluspesu on pahkluudeni ulatuvad aluspüksid. Neid kantakse kas sooja hoidmiseks (sealhulgas näiteks põlveliigeste kaitseks külma eest, mispuhul on need enamasti vastu keha hoidvad ning teiste aluspükste peal kantavad) või pidžaama osana (kujult laiad, vabalt langevad). On ka muid, tavaliselt spetsiaalse otstarbega aluspükste lõikeid. aluspesu alussärk pidžaama rinnahoidja bikiinid päevitusriided sekspesu lühikesed püksid šortsid mähkmed püksmähkmed "Esimesed aluspüksid saadi Eestis naistele jalga suure sunniga", Maaleht, 27. märts 2009 Made Uus. Aluspükste kasutuseletulek eesti maanaiste hulgas
Inari saamid

Inari saamid on osa saamidest, kelle põline asuala on Inari järve ümbruses Soomes. Inari saamid on piirkonna põlisrahvas. Inari saame eristab teistest saamidest keel, ajaloolised elatusalad ja rahvariided. Aastal 2008 kõneles kokku 279 inimest Inari saami keelt oma emakeelena. Etnilisi Inari saame on eri hinnangutel 700–900. Inari saamide põline asuala on olnud Inari järve ümbrus. Ajalooliselt on asuala võinud olla ka suurem. Lõunas kulgeb ajaloolise asuala piir Saariselkä juurest Ivalo jõe ülemjooksule, läänes Lemmenjokini ja sealt Vaskajoki kaudu Aksujärvi järveni. Loodes kulgeb piir Syysjärvi ja Säytsjärvi kaudu Iijärvi juurde ja sealt itta ümber Inari järve. Ka praeguse Soome–Norra piirist üle Norra poole peal Inari jõe kandis on võimalikult elanud inarinsaame, sellele viitavad kohanimed ja pärimus. Palju Inari saame elab ka väljaspool põlist asuala mujal Soomes ja teistes riikides. Inari saami keelt on kõneldud ja kõneldakse praeguse Inari valla järgmistes külades (soomekeelsed nimed sulgudes): Njellim (Nellim) Avveel (Ivalo) Menišjävri (Menesjärvi) Riemâšjuuhâ (Repojoki) Mosshâš (Tirro) Aanaar markkân (Inari) Kaamâs (Kaamanen) Ákšujävri (Aksujärvi) Čovčjävri (Syysjärvi) Ijjävri (Iijärvi) Čevetjävri (Sevettijärvi) Päärtih (Partakko) Alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskeva eurooppalainen peruskirja. Peruskirjan soveltaminen Suomessa. 4. valvontakierros A. Asiantuntijakomitean peruskirjaa koskeva raportti B. Euroopan neuvoston ministerikomitean suositus peruskirjan soveltamisesta Suomessa. Euroopa Nõukogu, Strasbourg, 14.3.2012. (Kasutatud 15.12.2016.) Inarinsaamelaiset. Anarâš, Siida. (Kasutatud 14.8.2010.) Kielâ. Anarâš. Inarinsaamelaiset. The Inari Sámis. Sámi musea Siida & Anarâškielâ servi, 2006. (Kasutatud 29.12.2016.)
Massiel

Massiel (kodanikunimega María Félix de los Ángeles Santamaría Espinoza; sündinud 2. augustil 1947) on Hispaania laulja. Ta võitis 1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse hispaaniakeelse lauluga "La la la".
Teach-In

Teach-In on Hollandi ansambel. Ansambel võitis 1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "Ding-A-Dong" Eurovisiooni ajal olid ansamblis Gettie Kaspers, Chris de Wolde, Ard Weenink, Koos Versteeg, John Gaasbeek ja Ruud Nijhuis.
Bodley raamatukogu

Bodley raamatukogu (inglise keeles Bodleian Library) on Oxfordi Ülikooli peamine teadusraamatukogu üle 12 miljoni trükisega. Raamatukogu asutas 1602. aastal inglise diplomaat ja õpetlane Sir Thomas Bodley.
22-Pistepirkko

22-Pistepirkko (hääldus [kakskütkaks pistepirkko]) on Soomes Utajärvil 1980. aastal moodustatud rokkansambel. 22-Pistepirkko muusikal on 1960. aastate Briti ja Ameerika garage rock '​i ja psühhedeelse roki mõjutused. Ansambli muusikat, laulusõnu ja mängustiili võib pidada väga isikupäraseks ja kergesti äratuntavaks. Kriitikute arvates on 22-Pistepirkko üks hinnatumaid Soome ansambleid. Aastal 1982 võitis toona veel noor ansambel esikoha Soome roki meistrivõistlustel. Varsti pärast seda ilmus bändil esimene EP. Nende 1984. aasta debüütalbum "Piano, rumpu ja kukka" oli peamiselt veel soomekeelne. Järgmine EP, "Ou Wee!", oli aga juba ingliskeelne, nagu ka järgmine album "Kings of Hong Kong" (1987). Viimati nimetatud plaat ja sellele järgnenud "Bare Bone Nest" (1990) teenisid kriitikute kiituse. 22-Pistepirkko tuntuim lugu "Birdy" on nende albumilt "Big Lupu" (1992). Bändi edukaim album on 1994. aastal ilmunud "Rumble City, LaLaLand". Ansambel säilitas oma kultusliku maine ja ka uuemad albumid, eriti "Drops & Kicks" (2005) ja "Lime Green Delorean" (2011) leidsid üsna hea vastuvõtu. Ansambel esines ka nimega The Others, mängides peamiselt 1950.–1970. aastate rock'n'roll '​i, garage rock '​i ja kantrimuusika kavereid. The Othersi nime all anti välja ka plaat "Monochromeset" (2006). Bändi nimi on võetud lepatriinulaste hulka kuuluva õnnetriinu (Psyllobora vigintiduopunctata) järgi. 2015. aasta juunis teatas bänd, et nad võtavad loomingulise puhkuse. 2016 andis P-K Keränen soolokontserte. P-K Keränen – vokaal, kitarr, süntesaatorid Espe Haverinen – trummid ja vokaal Asko Keränen – bass, süntesaatorid ja vokaal Neile lisaks on plaatidel "The Kings of Hong Kong", "Bare Bone Nest" ja "Big Lupu" muusikuna kaasa teinud kitarrist ja produtsent Riku Mattila, kes pole siiski ametlikult ansamblisse kuulunud. "Piano, rumpu ja kukka" (1984) "Kings of Hong Kong" (1987) "Bare Bone Nest" (1989) "Big Lupu" (1992) "Rumble City, LaLa Land" (1994) "Zipcode" (1996) "Eleven" (1998) "Downhill City" (1999) "Rally of Love" (2001) "The Nature of 22-Pistepirkko" (2002) "Drops & Kicks" (2005) "The Others: Monochromeset" (2006) "(Well You Know) Stuff Is Like We Yeah!" (2008) "Lime Green DeLorean" (2011) 2001. aasta Euroopa tuuril reisis koos 22-Pistepirkkoga režissöör Andreas Haaning Christiansen ja tegi selle põhjal dokumentaalfilmi "Sleep good, rock well". Laul "She's So Shy" kõlab rootslase Stefan Jarli filmis "From Misfits To Yuppies" (Mods Trilogy). Laulu "I'm A Moon Around You" on kasutatud Kanada režissööri Kate Melville'i filmis "Picture Day". Tarjolla Tänään Rokin Suomenmestari, Minna Koivunen, Tampereen Yliopisto, 2012, lk44-46 ja 79 22-Pistepirkko hajoaa toistaiseksi, yle.fi, Satu Kivelä 17.6.2015 Seotud 17.6.2015 22 Pistepirkko ‎– Sleep Good - Rock Well, A. H. Christiansen, DVD: BONE-0015, 2005 Puustinen, Viljami & 22-Pistepirkko: 22-Pistepirkko. Like, 2005. ISBN 952-471-321-7. {{cite book}}: tühi viide (juhend) 22-PP ametlik koduleht YLE Elav arhiiv: 22-Pistepirkko - Jealouse ja Joey YLE Elav arhiiv: 22-Pistepirkko - Birdy YLE Elav arhiiv: 22-Pistepirkko uskoi kokeellisuuteen ja nöyryyteen
Lapi ülikool

Lapi ülikool (soome keeles Lapin yliopisto, lühend LY, ladina keeles Universitas Lapponiensis) on ülikool Soomes Rovaniemi linnas. Aastani 1991 oli kõrgkooli nimi Lapin korkeakoulu, õppeasutus asutati 1. märtsil 1979. Ülikoolis on neli teaduskonda. Lisaks sellele kuuluvad ülikooli üksuste hulka Arktika keskus ja avatud ülikool. Aastal 2012 õppis ülikoolis 4685 põhiõppe üliõpilast, 346 kraadiõppurit, 127 välismaist kraadiõppurit ja 235 rahvusvahelist vahetusüliõpilast. Lisaks oli avatud ülikooli, täienduskoolituskeskuse ja väärikate ülikooli nimekirjades 6465 täiskasvanud õppijat. Aastal 2012 kaitsti Lapi ülikoolis 474 magistrikraadi ja 28 doktorikraadi. Kokku on Lapi ülikoolis töötajaid 647, sealhulgas 68 professorit. Lapi kõrgkool (Lapin korkeakoulu) asutati aastal 1979 nimellä, sellesse kuulusid kasvatusteaduste teaduskond, õigusteaduskond ja raamatukogu. Kõrgkoolis asutati hiljem, aastal 1982 ühiskonnateaduste teaduskond ja aastal 1990 kunstide teaduskond. Täienduskoolituskeskus ja keelekeskus asutati aastal 1983. Aastal 1985 asutati Põhja keskkonna- ja vähemuste õiguste instituut (PYVI) ja aastal 1989 Arktika keskus, aastal 1997 liideti instituut keskusega. https://web.archive.org/web/20160822031254/http://www.ulapland.fi/Suomeksi/Tietoa-yliopistosta/Esittely Lapi ülikool koduleht
LY

LY või Ly võib tähendada järgmist: LY ehk Lapin yliopisto (Lapi ülikool) Ly (eesnimi), naisenimi ...
Jerõdag

Jerõdag (lesgi keeles Яру Сув) on mägi Suur-Kaukasuses Peaahelikus. Halduslikult jääb mägi Dagestani lõunaossa Venemaal, asudes Aserbaidžaani piiri lähedal. Jerõdagi kõrgus on 3925 m Jerõdag on mägironijate hulgas populaarne koht. Mäe lääneseina kaudu tõustakse tippu paarikümnel erineval marsruudil, erineva raskuskategooriaga (Venemaa süsteemi järgi 4B kuni 6A). 2001. aastal lisandus 6B raskuskategooriaga nn. Voronini marsruut. 2002. aastal peeti sellel mäel Venemaa meistrivõistlused alpinismis kaljuronimise kategoorias. Rahvusvahelise alpinismifestivali "Dagestan-2011" raames tõusis 22. juulil 2011 Eesti alpinist Andres Hiiemäe koos kahe Venemaa alpinisti – Ivan Mirošnitšenko (Tšeljabinsk) ja Sergei Zurbulajeviga (Ulan-Ude) Jerõdagi tippu mäe lääneseina kaudu mööda nn. Poljakovi marsruuti (raskuskategooria 5B, esmaläbimine 1980). See tõus tunnistati festivali parimaks tõusuks. Jerõdagi läänesein. Poljakovi marsruut on tähistatud numbriga 18]. risk.ru Nn. Voronini marsruut (raskuskategooria 6B). alpclub.ur.ru Ajalugu 2010–. ajaveeb.alpinism.ee Jerõdagi läänesein. Poljakovi marsruut, millel 2011 ronis Andres Hiiemäe, on tähistatud numbriga 18. risk.ru Erydag, 3995 m, Caucasus. mountain.ru Първият алпийски заслон в Дагестан. climbingguidebg.com (bulgaaria keeles)
Læsø

Læsø on Taanile kuuluv saar Kattegatis. Asub 19 km kaugusel Jüütimaa rannikust. Saarel asub samanimeline vald. Saare pindala on 101,2 km² ja seal on 2100 püsielanikku. Suurim asula on Byrum. Vesterø Havni kaudu on parvlaevaühendus Frederikshavniga mandril. Læsø saar oli keskajal tuntud soolatootjana. Saare geoloogiliseks omapäraks on soolane põhjavesi (soolsus võib ulatuda 15%-ni). Tänapäeval on saareelanike peamised sissetulekuallikad turism, villatööstus ja kalandus. Læsø valla koduleht Vesterø Havni koduleht
Ramla senjööria

Ramla senjööria (prantsuse keeles Seigneurie de Ramla) oli ristisõdijate Jeruusalemma ladina kuningriigi läänivaldus. Selle senjöör oli Jaffa ja Ashkeloni krahvi vasall. Esimese ristisõja ajal oli moslemi elanikkond Ramla hüljanud, kuna sellel puudusid vajalikud kaitserajatised. Pärast linna ilma võitluseta alistumist 1099. aastal anti see vaimulik Roueni Robert’i võimu alla, kes peagi pühitseti Lydda ja Ramla ladina piiskopiks. Seega oli Ramla alguses vaimulik senjööria. Selline korraldus ei jäänud aga kauaks püsima ja Ramlast sai ilmalik valdus. Alates a-st 1106 oli see kastellaan Ramla Baudouini (surn. 1138) käes. Aastal 1126 sai senjööriast Jaffa krahvkonna osa. Pärast viimase krahvi Hugues II mässu 1134. aastal tehti Ramlast omaette valdus ja Baudouinist sai selle senjöör. Tema valdused päris poeg Rénier. Viimase õde Helvis naitus Ibelini Barisaniga, kellele kuulus Ramla lähedal Ibelini kindlus, ja abielu kaudu siirdus senjööria võimsa Ibelini suguvõsa kätte. Nad valitsesid Ramlat kuni 1187. aastani, mil see langes koos teiste ristisõdijate aladega Egiptuse sultani Salah ad-Dini kätte. Aijubiidide käes oli Ramla kuni aastani 1229, mil sellest sai uuesti Jeruusalemma kuningriigi valdus. 1244. aastal said Ibelinid senjööria tagasi, kuid 1260. aastal vallutasid selle Egiptuse mamelukid ja see läks lõplikult moslemite kätte. 1099–1106 Roueni Robert, Lydda ja Ramla piiskop 1106–1134 Ramla Baudouin (surn. 1138) (kastellaan) 1134–1138 Ramla Baudouin (surn. 1138) 1138–1147 Ramla Rénier (surn. pärast 1148) 1148–1151 Ibelini Barisan (Balian) (surn. 1151) 1151–1170 Ibelini Hugues (surn. 1170) 1170–1186 Ibelini Baudouin (surn. 1187) 1186–1187 Ibelini Thomas (surn. 1188) 1187–1229 Egiptuse Aijubiidide valdus 1229–1244 Jeruusalemma kuningriigi valdus 1244–1260 Ibelini Jean (surn. 1266) 1260 Egiptuse mamelukkide valdus Ramla (suguvõsa)
Brotherhood of Man

Brotherhood of Man on Suurbritannia ansambel. Ansambel võitis 1976. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "Save Your Kisses for Me". Ansamblil on olnud Suurbritannias kolm esikohasinglit: "Save Your Kisses for Me" (1976), "Angelo" (1977) ja "Figaro" (1978). Nicky Stevens (aastast 1972 tänini) Sandra Stevens (aastast 1972 tänini) Martin Lee (aastast 1972 tänini) Lee Sheriden (aastast 1972 tänini) Barry Upton (aastail 1982–84) John Goodison (1969–71) Tony Burrows (1969–70) Roger Greenaway (1969–71) Sue Glover (1969–72) Sunny Leslie (1969–72) Hal Atkinson (1971–72) Russell Stone (1971–72) Koduleht
Alphabeta

Alphabeta oli Iisraeli funkmuusika ansambel. Ansambel võitis koos laulja Izhar Coheniga 1978. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "A-Ba-Ni-Bi". Reuven Erez Lisa Gold-Rubin Nehama Shutan Ester Tzuberi Itzhak Okev
Milk and Honey

Milk and Honey (heebrea keeles זָבַת חָלָב‎ Khalav U'Dvash) oli Iisraeli ansambel. Ansambel võitis koos laulja Gali Atariga 1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "Hallelujah". Ansambli liikmed olid Re’uwen Gwitrz, Szmulik Bilu ja Jehuda Tamir. Shmulik Bilu suri 31. detsembril 2023 Tel Avivi Ichilovi haiglas 71-aastaselt.
Vietnami riigipeade loend

Vietnami riigipeade loend esitab Vietnami alasid valitsenud keisrite ja presidentide nimestiku aastast 937. Vietnami keisritega seostub enamasti mitu nime. Neil on sünninimi, peale surma omistatud templinimi ja postuumne nimi, samuti nendega seotud valitsusperioodi (ajastu) nimi. Siinses tabelis on ära toodud neist kaks olulisemat: esimesel kohal templi nimi ja sulgudes keisri/keisrinna sünninimi. Kõigi erandite puhul on tehtud vastav märge konkreetse nime juurde. Hilisemad keisrid on tuntud eelkõige just oma ajastu nime järgi. Sisetülide ja kodusõdade aegadel võis valitseda korraga mitu dünastiat. Nii aastatel 1533–1592 Mạci dünastia enda kontrolli all Põhja-Vietnami ja Lê dünastia Lõuna-Vietnami. Tây Sơni ajastu 1776–1802 oli teine pikem kodusõdade ja rahutuste periood, mil paralleelselt valitses mitu troonipretendenti. 1553–1789 juhtisid riiki tegelikult Trịnhi perekonna esindajad, kuigi troonil oli ametlikult Lê dünastia. Riigi lõunaosas valitsesid 1558–1775 de facto aga Nguyễnide perekonna esindajad. 1858–1945 valitsesid keisrid Prantsusmaa koloniaalvõimude alluvuses. Selles nimekirjas on esitatud Põhja-Vietnami ja Lõuna-Vietnami presidendid perioodil 1945–1976, mil Vietnami territoorium oli jagatud kahe riigi vahel. Selles nimekirjas on esitatud Vietnami presidendid peale Põhja-Vietnami ja Lõuna-Vietnami ühendamist Vietnami Sotsialistlikuks Vabariigiks 2. juulil 1976. Vietnam Vietnami valitsusjuhtide loend
Please Mr. Please

"Please Mr. Please" on populaarne laul, mille 1975. aastal laulis tuntuks Olivia Newton-John. Laulu autorid on Bruce Welch ja John Rostill, kes mõlemad olid Cliff Richardi bändi The Shadows liikmed. Welch salvestas laulu ise juba 1974. aastal, aga seda ei saatnud edu. Eesti keeles sai laul tuntuks Anne Veski esituses pealkirjaga "Vii mind, vii". Eestikeelsete sõnade autor on Jaak Veski. Laulu on salvestanud ka ansambel Lindpriid (albumil "Mundrid kapis tolmavad", 2015).
Collinsville

Collinsville on linn USA-s Illinoisi osariigis. See asub Madisoni ja St. Clairi maakonna territooriumil Missouri osariigi piiri lähedal Saint Louise linnast 20 km kaugusel põhjas ning kuulub Suur-Saint Louise linnastusse. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 24 366. Aastal 2010 oli elanikke 25 579. Linnas elab palju Itaalia päritolu inimesi. Collinsville asutati 1810. aastatel. Algselt oli asula nimi Unionville, kuid kuna Illinoisis asus juba selle nimega koht, muudeti see Collinsville'iks. Collinsville nimetati Collinside vendade järgi, kes sinna 1817. aastal Connecticutist elama asusid. Küla plaanistati 1837. aastal, kuid küla põhikiri võeti vastu alles 1850. aastal. 1872. aastal sai Collinsville linnaõigused. 1885. aastal valmis Collinsville'i linnavalitsushoone. 1870. aastatel hakati piirkonnas tegelema söekaevandamisega. Esimese maailmasõja ajal lintšiti seal sakslasest söekaevur Robert Prager. Pärast suurema tööstuse taandumist sai Collinsville 1950. aastatel Saint Louise magalarajooniks. Collinsville'is asub maailma suurim ketšupipudel. See on tegelikult linna veetorn ja selle kõrgus on 52 meetrit. Linna lähedal asub Monksi kääbas, mis on suurim inimeste rajatud muldehitis Põhja-Ameerikas. See on osa Cahokia ajaloopargist. Collinsville'i on nimetatud "maailma mädarõikapealinnaks". Piirkond on üks suurimaid mädarõikakasvatajaid riigis. Linnas toimub igal aastal rahvusvaheline mädarõikafestival. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. "History of Collinsville". Vaadatud 15.12.2016 Callary, Edward (2008). Place Names of Illinois. lk 76. University of Illinois Press. ISBN 0-252090-70-5. Germany and the Americas: O - Z. lk 900 (3. köide ed.). ABC-CLIO. 2005. ISBN 1-851096-28-0.{{cite book}}: CS1 hooldus: teised (link) "World's Largest Catsup Bottle". catsupbottle.com. Vaadatud 15.12.2016 "International Horseradish Festival". Vaadatud 15.12.2016 Strebel, Neal (2005). Collinsville [Collinsville postkaartidel]. Arcadia Publishing. ISBN 0-738533-66-1. Koduleht
Süleyman Soylu

Süleyman Soylu (sündinud 21. novembril 1969 İstanbulis) on Türgi poliitik, ta on Õigluse ja Arengu Partei liige. Ta oli 24. maist 2016 kuni 31. augustini 2016 Türgi töö- ja sotsiaalminister ja on 31. augustist 2016 kuni 4. juuni 2023 Türgi siseminister. Ta sündis aastal 1969 İstanbulis. Ta on lõpetanud İstanbuli ülikooli mänedžmendi teaduskonna. Ta on töötanud kindlustusfirmades. Poliitikasse asus ta aastal 1987 Demokraatliku partei noorsoo-organisatsiooni ridades. Ta on olnud partei piirkonna liider, aastatel 2008–2009 oli ta Demokraatliku partei liider. Aastal 2010 arvati ta Demokraatliku partei ridadest välja, kuna ta toetas Türgi konstitutsiooni referendumit. 5. septembril 2012 astus ta Õigluse ja Arengu Parteisse (teda kutsus sinna Recep Tayyip Erdoğan).
Hästholmen

Hästholmen on saar Soome lahes, Soome ranniku lähedal. Saar on 1,5 km pikk ja 0,6 km lai, maksimaalne kõrgus merepinnast on 16 m. Saarel asub Loviisa tuumajaam.
Marimekko

Marimekko Oyj on 1951. aastal Armi ja Viljo Ratia loodud Soome ettevõte, mis tegeleb tekstiili, rõivaste ja kodusisustuskaupade tootmisega. Marimekko müüb oma toodangut ligi 40 riigis. Võtmetähtsusega turgude hulka kuuluvad Skandinaavia maad, Põhja-Ameerika ja Kagu-Aasia piirkond. Ettevõtte töötajate arv on umbes 400. Marimekko aktsiad noteeriti Helsingi aktsiabörsil esmakordselt 1974. aastal. Armi Ratia juhtis Marimekkot 28 aastat kuni oma surmani 1979. aastal. Amer Group Ltd. omandas 1985. aastal Marimekko, mille aktsiad viidi Helsingi börsilt ära. Majanduskriis viis 1980. aastate lõpus ettevõtte pankroti äärele. 1991. aastatel omandas ettevõtte Kirsti Paakkanen, kelle juhtimise all hakkas Marimekko taas tugevalt kasvama ja kasumit tootma. Aastal 1999 noteeriti ettevõtte aktsiad uuesti Helsingi börsil. Ettevõtte positsioon tugevnes rahvusvahelistel turgudel märgatavalt 2000. aastatel, mil avati Marimekko brändipoed. Firma organiseeris üle maailma näitusi, mis aitasid kaasa Marimekko brändi tuntuse ja ettevõtte ekspordi kasvule. Tilinpäätöstiedote 2014 (pdf) About Marimekko Marimekko story
Olsen Brothers

Olsen Brothers (taani Brødrene Olsen, lühendatud variant Brdr. Olsen) on Taani rokkmuusika ansambel (duett). Ansambel võitis 2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "Fly on the Wings of Love". Ansambli asutasid 1972. aastal vennad Jørgen ja Niels Olsen. Ansambli esimene album "Olsen" ilmus 1972. aastal ja albumi hittlugu oli "Angelina".
Trükikiri

Trükikiri on teksti trükitehniliseks paljundamiseks vajalike tähtede, numbrite ja muude märkide komplekt. Igal komplektil ehk kirjatüübil on nimi, nt Times, Futura, Courier. Tekstitöötluses nimetatakse kindla kujuga ja nimega kirjamärkide komplekti fondiks. Arvutifonte (ingl computer font) on laias valikus ja neid lisandub järjest. Kirju (sh fonte) liigitatakse tüübi, suuruse ja laadi järgi. Kirjatüüpi iseloomustavad tunnused on eelkõige suur- ja väiketähtede kõrguse suhe, põhi- ja abijoonte jämeduse suhe, samuti seriifide olemasolu või puudumine. Kirjatüüpide hulgas on ka ehiskirju ja kirjutuskirju, s.t käsitsi kirjutatud kirja kujulisi trükikirju. Trükikirja suuruse ehk kirjakraadina mõistetakse tähtede kõrgust (suurtähe täppidest väiketähe alapikendusteni). Rea kõrgus – rea mõeldavast alusjoonest järgmise rea alusjooneni – valitakse keskmiselt 20% võrra suurem. Trükitehnikas mõõdetakse pikkusi (kirjasuurust, tähtede ja ridade vahekaugust) tüpograafilise mõõdusüsteemi ühikutes, mille lõid Prantsuse kirjavalajad Pierre-Simon Fournier ja François-Ambroise Didot 18. sajandil. Selle süsteemi põhiühik on tüpograafiline punkt (tähis p, ka dp, Didot’ punkt). 1879. aastal seostati punkt meetrisüsteemiga: 1 meetrile vastab 2660 punkti ja seega 1 p ≈ 0,376 mm. Suuremad ühikud on tsiitsero (12 p ≈ 4,50 mm) ja kvadraat (48 p ≈ 18 mm). Kui 1980. aastatel algas üleminek tinalaolt arvutil ladumisele, võeti kasutusele angloameerika tüpograafilise süsteemi punkt (tähis pt sõnast point), mida nimetatakse ka DTP-punktiks (ingl desktop point, ka PostScript point). Selle punkti suurus on 1/72 tolli, seega 25,4/72 ≈ 0,353 mm. Niisiis on DTP-punkt 6% väiksem kui Didot’ punkt. Tinalao ajastul väljendati kirjasuurusi üldiselt täisarvu punktidega. Levinumatel kirjakraadidel on ajalooliselt väljakujunenud nimed. Peamised kirjalaadid (kirjatüübi teisendid ja kirjaerisused) on järgmised: paks kiri kaldkiri ehk kursiiv allakriipsutus kapiteelkiri (väiketähekõrgused suurtähed) SUURTÄHTKIRI s õ r e n d u s Laialt levinud fontidel on eraldi nimedega teisendeid, näiteks Arial Arial Narrow Arial Rounded MT Bold Arial Black ladina kiri font kirjastiil Trükikiri (EE) Font (EE) Lembit Abo. Autori teatmik. Tallinn, Valgus, 2001 Ivar Sakk. AA kuni Zz. Tüpograafia ülevaatlik ajalugu. Tallinn, 2011 Andrus Rinde. Tekstmaterjal