laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
2006. aasta Oscari auhinnad

2006. aasta Oscari auhinnad ehk 78. Ameerika Filmikunsti- ja Teaduste Akadeemia auhinnad anti kätte 5. märtsil 2006 Ameerika Ühendriikides Los Angeleses Kodaki teatris. Oscari auhindadega tunnustati valikut 2005. aasta parematest filmidest. Õhtujuht oli Jon Stewart. Nominendid: "Brokebacki mägi" "Capote" "Head õhtut ja õnn kaasa" "München" Võitja: "Kokkupõrge" Nominendid: George Clooney – "Head õhtut ja õnn kaasa" Paul Haggis – "Kokkupõrge" Bennett Miller – "Capote" Steven Spielberg – "München" Võitja: Ang Lee – "Brokebacki mägi" Nominendid: Terrence Howard – "Hustle & Flow" Heath Ledger – "Brokebacki mägi" Joaquin Phoenix – "Walk the Line - Nagu noateral" David Strathairn – "Head õhtut ja õnn kaasa" Võitja: Philip Seymour Hoffman – "Capote" Nominendid: Judi Dench – "Mrs Henderson esitleb" Felicity Huffman – "Transamerica" Keira Knightley – "Uhkus ja eelarvamus" Charlize Theron – "North Country" Võitja: Reese Witherspoon – "Walk the Line - Nagu noateral" Nominendid: Matt Dillon – "Kokkupõrge" Paul Giamatti – "Tuhkatriinumees" Jake Gyllenhaal – "Brokebacki mägi" William Hurt – "Vägivaldne minevik" Võitja: George Clooney – "Süriaana" Nominendid: Amy Adams – "Junebug" Catherine Keener – "Capote" Frances McDormand – "North Country" Michelle Williams – "Brokebacki mägi" Võitja: Rachel Weisz – "Ustav aednik" Nominendid: "Howli liikuv kindlus" "Laibast pruut" Võitja: "Wallace ja Gromit: Libaküüliku needus" Nominendid: "La bestia nel cuore" – Itaalia "Joyeux Noël" – Prantsusmaa "Kohe paradiisi" – Palestiina "Sophie Scholli viimased päevad" – Saksamaa Võitja: "Tsotsi" – Lõuna-Aafrika Vabariik Nominendid: "Capote" "Ustav aednik" "Vägivaldne minevik" "München" Võitja: "Brokebacki mägi" – Larry McMurtry ja Diana Ossana Nominendid: "Head õhtut ja õnn kaasa" – George Clooney ja Grant Heslov "Matšpall" – Woody Allen "The Squid and the Whale" – Noah Baumbach "Süriaana" – Stephen Gaghan Võitja: "Kokkupõrge" – Paul Haggis ja Robert Moresco "Brokebacki mägi" – Gustavo Santaolalla "It's Hard Out Here for a Pimp" – "Hustle & Flow" – Jordan Houston, Cedric Coleman, Paul Beauregard "Pingviinide marss" – Luc Jacquet, Yves Darondeau "A Note of Triumph: The Golden Age of Norman Corwin" – Corinne Marrinan, Eric Simonson "King Kong" – Joe Letteri, Brian Van't Hul, Christian Rivers, Richard Taylor "Geisha memuaarid" – Dion Beebe "Geisha memuaarid" – John Mhyre, Gretchen Rau "The Moon and the Son: An Imagined Conversation" – John Canemaker, Peggy Stern "Six Shooter" – Martin McDonagh "Geisha memuaarid" – Colleen Atwood "Narnia lood: lõvi, nõid ja riidekapp" – Howard Berger, Tami Lane "King Kong" – Mike Hopkins, Ethan Van der Ryn "King Kong" – Christopher Boyes, Michael Semanick, Michael Hedges, Hammond Peek "Kokkupõrge" – Hughes Winborne Robert Altman 8 nominatsiooni: "Brokebacki mägi" 6 nominatsiooni: "Kokkupõrge", "Head õhtut ja õnn kaasa", "Geisha memuaarid" 5 nominatsiooni: "Capote", "München", "Walk the Line - Nagu noateral" 4 nominatsiooni: "King Kong", "Uhkus ja eelarvamus", "Ustav aednik" Kolm Oscarit on saanud filmid "Brokebacki mägi" "Kokkupõrge" "King Kong" "Geisha memuaarid"
AK

AK või Ak või ak on lühend, mis võib tähendada järgmist: "Aktuaalne kaamera" (ETV uudistesaade) Arvamus, Kultuur (Postimehe kultuurilisa) Arvutikolledž Kalašnikovi automaat (автомат Калашникова): AK-47, AKM, AK-74, AK-101, AK-103, AK-107 Automatkarabiin: AK 4, AK 5 Alaska (USA postiteenistuse lühend) asutusesiseseks kasutamiseks Ak (ansambel) a/k (aianduskooperatiiv)
Tennessee Williams

Thomas Lanier Williams III (pseudonüümiga Tennessee Williams; 26. märts 1911 – 25. veebruar 1983) oli 20. sajandi üks prominentsemaid[viide?] USA näitekirjanikke. Nime "Tennessee" sai ta kolledžikaaslastelt oma lõunapärase aktsendi tõttu, samuti oli ta isa seotud Tennessee osariigiga. Aastatel 1948 ja 1955 võitis ta Pulitzeri preemia teoste "Tramm nimega "Iha"" ja "Kass tulisel plekk-katusel" eest. Tema näidendid "Klaasist loomaaed" ja "Iguaani öö" on auhinnatud New Yorgi näitekirjanduskriitikute Circle Awardsiga. Williamsi näidend "The Rose Tattoo" (mis oli pühendatud tema poiss-sõbrale Frank Merlole) pälvis parima näidendina Tony auhinna. Ta sündis Columbuses Mississippi osariigis. Kirjutamist alustas ta pärast ülikooli lõpetamist. Esimene tähelepanuväärsem teos ilmus 1940. aastal – näidend "Inglite taplus", mis pälvis ka Rockefelleri fondi preemia. "Klaasist loomaaed ja teisi näidendeid" ("Kaks eelmängu", "Klaasist loomaaed", "Tramm nimega "Iha"", "Iguaani öö" ja "Kaks järelmängu"). Inglise keelest tõlkinud ja järelsõna lk 315–333 "Tennessee Williams ameerika teatri taustal": Jaak Rähesoo. Eesti Raamat, Tallinn 1976 . Liidia Tsehhanovskaja, "Tennessee Williams ja plastiline teater" – Looming 1971, nr 5, lk 774–782 Liidia Tsehhanovskaja, "Tennessee Williams kriitikas" – Keel ja Kirjandus 1971, nr 5 "20. sajandi väliskirjandus" (kõrgkooliõpik). Valgus, Tallinn 1971, lk 629–633 Kadi Vanaveski, "Kes see keelab ..." ("Klaasist loomaaia" lavastusest Rakvere Teatris, lavastaja Toomas Suuman, esietendus 18. novembril 1989) – TMK 1990, nr 2, lk 44–45 Ülo Tonts, "Tõelist inimkogemust tabamas" ("Kass kuumal plekk-katusel", lavastaja Kaarin Raid) – TMK 1991, nr 3, lk 48–51 Andres Laasik, "Ameerika sangarite armastus ja hukk Eestimaa väikelinnades..." ("Orpheus allilmas", lavastaja Ossi Räikka) – samas, lk 56–59 Lilian Vellerand "Kui öö, siis öö" ("Iguaani öö", lavastaja Urmas Lennuk) – TMK 2001, nr 2, lk 24–27 Annika Namme, "Are Tennessee Williams's modernist techniques still relevant?" – Interlitteraria 7: "World drama on the threshold of the 21st century: tradition and avant-garde" / toim. Jüri Talvet. Tartu Ülikooli Kirjastus 2002, lk 409–419 Annika Namme, "The eclecticism of Tennessee William's plastic theatre: comparison with Brecht's epic theatre" – "Perspectives on English and American language and literature". Tallinna Pedagoogikaülikooli Kirjastus, 2002, lk 94–108
Valdemar-Eriku lääniõigus

Valdemar-Eriku lääniõigus (saksa k. Das Waldemar-Erich’se Lehnrecht) oli Harju- ja Virumaal Taani võimu perioodil kehtinud õigusnormide kogu[viide?], mis pidevalt täienedes sai üheks Balti Eraseaduse osaks. Valdemar-Eriku lääniõigus oli Harju-Viru rüütelkonna ja hiljem ka Vana-Liivimaa aadelkonna ja selle privileegide kujunemise alusdokument. Valdemar-Eriku lääniõigus hakkas kehtima Valdemar II Võitja ajal (1202–1241), läänistatud maavalduste pärandatavust oma Tallinna ja Rakvere vasallidele kinnitas ka kuningas (1252–1259) Christoffer I, kuid kirja pandi see Erik VI Menvedi ajal (1286–1319). Oma valitsusaja lõpus 1315. aastal kinnitas kuningas Erik VI lääniseaduse. Lääniõiguses oli 60 paragrahvi, see oli koostatud meeslääniõiguse põhimõtetele vastavalt ning sätestas maahärra, kelleks oli Taani kuningas, suhted vasallidega. Käsitles vasallide õigusi oma lääni suhtes, ka pärimist meesliini pidi ning kohtukorraldust ja kohtuprotsessi. Jungingeni armukiri Lään Harju-Viru õigus meeslään Peep Pillak, Eestimaa rüütelkond 750, Tuna 1/2003, lk 151
Lepo Sumera

Lepo Sumera (8. mai 1950 Tallinn – 2. juuni 2000 Tallinn) oli eesti helilooja. Ta oli Heino Elleri viimane õpilane. Oli Eesti Muusikaakadeemia professor, kultuuriminister aastatel 1990–1992 ning Eesti Heliloojate Liidu esimees. Lepo Sumera oli esimene helilooja Eestis, kes hakkas 1980. aastate lõpus kasutama komponeerimisel arvutit, ta rajas Eesti Muusikaakadeemia elektronmuusika stuudio ning oli selle esimene juhataja aastani 1999. Sumera loomingu olulisim osa on tema kuus sümfooniat. Nende kõrval lõi ta veel kolm instrumentaalkontserti (tšello- ja klaverikontsert ning Concerto grosso), väiksemaid teoseid orkestrile, hulganisti kammerteoseid, kantaate ning balletid "Anselmi lugu", "Ruumi suletud" ja "Sisalik". Lepo Sumera on kirjutanud muusika filmidele "Kõrboja peremees", "Naerata ometi" ja "Põrgu". Sumera looming on kontrastiderohke: ta vastandab huumori ja tõsiduse, diatoonika ja kromaatika, korrastatuse ja korratuse, rütmilisuse ja meetrumivabaduse. Sumera teosed kasvavad välja vähesest algmaterjalist ning on terviklikud tänu helilooja võimele komponeerida teos enne kirjapanekut peas valmis. Sumera helikeel muutus elu jooksul: 1970. aastatel on põhirõhk rütmil, 1980. aastatel kirjutas ta diatoonilistele laadidele toetuvat minimalistlikku muusikat, elu lõpus aga peamiselt kõlavärvipõhist muusikat. 6 sümfooniat: sümfoonia (1981) sümfoonia (1984) sümfoonia (1988) sümfoonia (1992) sümfoonia (1995) sümfoonia (2000) erinevad orkestriteosed "In memoriam" Tšellokontsert Klaverikontsert "Seenekantaat" kammermuusikat elektroonilist ja multimeediamuusikat lavateoseid Muusikat arvukatele filmidele, sh "Kevadine kärbes", "Naerata ometi", "Põrgu", "Varastatud kohtumine", "Kerjus", "Vaatleja" jpt. "Pärjaballaad". Mimeskid. Kolm pantomiimi. Käsikiri, lavastus ja lavakujunduse eskiis: Kalle Kurg. Vanemuine 1981. 1996 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (5. sümfoonia) 1996 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (uudne muusikaline lähenemine teostes "Shakespeare'i sonetid" ja "Eesti abielulüürikast") 1999 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (multimeediaetendus "Südameasjad") 1999 Suure Vankri auhind 2000. aastal asutati Lepo Sumera loomingu tutvustamiseks ja jäädvustamiseks Lepo Sumera Ühing. Ühing korraldab alates 2003. aastast Rahvusvahelist Lepo Sumera nimelist noorte heliloojate loomingukonkurssi. Alates 2016. aastast annab Eesti Heliloojate Liit koostöös Eesti Autorite Ühinguga välja Lepo Sumera nimelist heliloomingu preemiat. Pianist Kadri-Ann Sumera on tema tütar. Lepo Sumera nimelise heliloomingu preemia laureaat on Galina Grigorjeva. ERR, 19. september 2020. Sumera.ee Animafilm "Suur Tõll", 1980, Tallinnfilm "Suur Tõll" IMDB
Süda Koda

MTÜ Süda Koda loodi kohaliku elanikkonna initsiatiivil 1999. aastal Tallinna südalinnas paikkondluse alusel. MTÜ eesmärk on säilitada Süda ja Tatari tänava piirkonna miljöö, vältides sellesse sobimatute (kõrg)hoonete ehitamist. Pärast esimese sellise kerkimist Süda tänavale sooviti pidurdada linnaametnike ja kinnisvaraarendajate edasist "sissetungi" kõrghaljastusega romantilisse puitasumisse. 2000. aastal avaldas Süda Koda protesti Tallinna abilinnapea Ivar Virkuse ettepaneku vastu teha Tatari tänavast nn punaste laternate tänav. Süda Koja avaldus Õhtulehes
Adam Bremenist

Adam Bremenist ehk Bremeni Adam (saksapäraselt Adam von Bremen; enne aastat 1050 – 12. oktoober 1081/1085) oli saksa vaimulik, kes sai tuntuks ajaloolase ja kroonikuna. Eelkõige teatakse teda aastatel 1073–1076 koostatud neljaosalise kroonika "Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificium" (Hamburgi kiriku piiskoppide teod) autorina. Tema lapsepõlve kohta on vähe teada; teadmata on isegi täpne sünniaasta. Pärit oli ta tõenäoliselt Bambergist või Meissenist, kuid ka selle kohta puuduvad kindlad tõendid. On oletatud, et ta võis õppida Magdeburgi toomkoolis. Bremenisse kutsus ta aastal 1066 või 1067 tollane peapiiskop Adalbert Bremenist. Seal sai Adamist toomkapiitli liige ja aastal 1069 on mainitud teda Bremeni toomkooli juhatajana. Adami surma-aasta ei ole samuti teada, kõige varem võis ta surra 1081. aastal ja kindlasti ei toimunud see hiljem kui 1085. aastal. Neljaosaline kroonika "Gesta Hammaburgensis ecclesiae ponitificium", mida ta viimistles oma surmani, käsitleb Hamburg-Bremeni piiskopkonna ja Saksamaast põhja pool asuvate saarte ajalugu aastast 788 kuni kroonika kirjutamise ajani. Kroonika kolm esimest osa keskenduvad ajaloole ja neljas osa geograafiale. Teos on oluline: peamise kirjaliku allikana Põhjamaade ajaloo kohta enne 13. sajandit; keskaegse biograafilise ajalookirjutuse ühe parema näidisena; esimese Euroopa allikana, kus on mainitud Vinlandi ehk Põhja-Ameerika avastamist viikingite poolt. Bremeni Adam kasutas teadaolevalt esimesena ladinakeelset nime "Mare Balticum", millest kujunes hiljem Läänemere rahvusvaheline nimi. Lib. 4, Capitulum 17. "Praeterea recitatum est nobis, alias plures insulas in eo ponto esse, quarum una grandis Aestland dicitur, non minor illa de qua prius diximus. Nam et ipsi Deum christianorum prorsus ignorant, dracones adorant cum volucribus, quibus etiam litant vivos homines, quos a mercatoribus emunt, diligenter omnino probatos, ne maculam in corpore habeant, pro qua refutari dicuntur a draconibus. Et haec quidem insula terrae feminarum proxima narratur, cum illa superior non longe sit a Birca Sueonum." 4. raamat, 17. peatükk. Adam Bremenist kirjeldab saart, mille nimi on Aestland (Eesti), ning mille elanikud ei usu kristlaste jumalat. Selle asemel austavad nad draakoneid ja linde (dracones adorant cum volucribus), kellele nad ohverdavad kaupmeestelt ostetud inimesi. Neid vaadatakse enne hoolikalt, et nad oleksid terved ja et draakon ohvrit tagasi ei lükkaks. Ea Jansen: ""Baltlus", baltisakslased, eestlased"[alaline kõdulink] Tuna, 2005. Schmeidler, Bernhard (1917). [Link Adam von Bremen, Hamburgische Kirchengeschichte]. Hannover. {{cite book}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend) (saksa keeles) [Lehekülg raamatust, kus Adam Bremenist mainib Aestland - Eesti
Sarkis Kasjan

Sarkis Kasjan, tegelikult Sarkis Qosjan (vene keeles Саркис Оганесович Касьян (Тер-Каспарян); 1876–1937) oli Armeenia NSV poliitik. Ta oli Venemaa K(b)P Armeenia komitee esimees (1920), 1927–1931 Taga-Kaukaasia SFNV Kesktäitevkomitee esimees ja ühtlasi Armeenia NSV Kesktäitevkomitee esimees 1928–1930 (Armeenia NSV riigipea). 1931–1934 oli ta Taga-Kaukaasia ülemkohtu esimees. Sarkis Kasjan represseeriti.
Zgierz

Zgierz on linn Poola kaguosas Łódźi vojevoodkonnas, Zgierzi maakonna keskus. Asub 5 km kaugusel Łódźist ja 125 km kaugusel Varssavist. Zgierzi panoraam Zgierzi panoraam Zgierzi panoraam Püha Katariina kirik Zgierzi infoportaal (poola keeles)
Zgierzi maakond

Zgierzi maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonnas on viis linna: Aleksandrów Łódzki, Głowno, Ozorków, Stryków ja Zgierz. Zgierzi maakonnas on kuus valda: Aleksandrów Łódzki vald Głowno vald Ozorkówi vald Parzęczewi vald Strykówi vald Zgierzi vald  Zgierzi maakond – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ishizuchi

Ishizuchi (jaapani 石鎚山, Ishizuchi-san) on mägi Jaapanis Shikoku saarel Ehime prefektuuris Ishizuchi rahvuspargis. See on 1982 meetri kõrgune ja on seega saare ja kogu Lääne-Jaapani kõrgeim mägi. Ishizuchi on üks Jaapani seitsmest pühast mäest. Mäkke saab ronida juulist oktoobrini.
Bełchatówi maakond

Bełchatówi maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonnas on kaks linna: Bełchatów ja Zelów. Bełchatówi maakonnas on seitse valda: Bełchatówi vald Drużbice vald Kleszczówi vald Kluki vald Rusieci vald Szczercówi vald Zelówi vald
Brzeziny maakond

Brzeziny maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonnas on kaks linna: Brzeziny ja Jeżów. Brzeziny maakonnas on neli valda: Brzeziny vald Dmosini vald Jeżówi vald Rogówi vald
Kutno maakond

Kutno maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonnas on neli linna: Dąbrowice, Krośniewice, Kutno ja Żychlin. Kutno maakonnas on kümme valda: Bedlno vald Dąbrowice vald Krośniewice vald Krzyżanówi vald Kutno vald Łanięta vald Nowe Ostrowy vald Oporówi vald Strzelce vald Żychlini vald
Łaski maakond

Łaski maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Łaski maakond moodustati 1867. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Łaski maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonna ainus linn on Łask. Łaski maakonnas on viis valda: Buczeki vald Łaski vald Sędziejowice vald Widawa vald Wodzierady vald Łask Encyklopedia PWN. Vaadatud 29. oktoobril 2023
Łęczyca maakond

Łęczyca maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonnas on kaks linna: Łęczyca ja Piątek. Łęczyca maakonnas on seitse valda: Daszyna vald Góra Świętej Małgorzaty Grabówi vald Łęczyca vald Piąteki vald Świnice Warckie vald Witonia vald
Ida-Łódźi maakond

Ida-Łódźi maakond (poola powiat łódzki-wschodni 'Ida-Łódźi maakond') on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Łódźi linnas, mis maakonda ei kuulu. Maakonnas on kolm linna: Koluszki, Rzgów ja Tuszyn. Ida-Łódźi maakonnas on kuus valda: Andrespoli vald Brójce vald Koluszki vald Nowosolna vald Rzgówi vald Tuszyni vald
Makijivka

Makijivka (ukraina keeles Макіївка, vene keeles Макеевка Makejevka) on linn Ukrainas Donetski oblastis. Makijivka on Donetski naaberlinn ja on sellega kokku kasvanud. Makijivka on tähtis tööstuskeskus. Arenenud on terasetööstus ja söekaevandamine. 1931. aastani oli linna nimi Dmõtrijivsk (venepäraselt Dmitrijevsk). Rünnak Venemaa relvajõudude laagrile Makijivkas 14. november 2014. Ukrajinska Pravda. Valitsus kinnitas riigi kontrolli all mitteolevate asulate nimekirja (ukraina keeles) makeyevka.ru: Makijivka de facto võimude koduleht МАКЕЕВКА. Колонна боевиков. Танки (Venemaa lipuga veoautod terroristidega ja tankid Maijivka tänaval), YouTube, 12. juuni 2014, vaadatud 2014-06-12 8. august 2014. Infovastupanu. «Гуманитарная» помощь от РФ боевикам в Макеевке – колонна «Градов». VIDEO 7. november 2014. Ukrajinska Pravda. "Народный мэр" Макеевки был криминальным авторитетом и живет в доме за 10 млн (vene keeles) 13. mai 2015. Infovastupanu. Украинские разведчики нашли ракетные комплексы боевиков Точка-У (vene keeles)
Łowiczi maakond

Łowiczi maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonna ainus linn on Łowicz. Łowiczi maakonnas on üheksa valda: Bielawy vald Chąśno vald Domaniewice vald Kiernozia vald Kocierzew Południowy vald Łowiczi vald Łyszkowice vald Nieborówi vald Zduny vald
Opoczno maakond

Opoczno maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonnas on kaks linna: Drzewica ja Opoczno. Opoczno maakonnas on kaheksa valda: Białaczówi vald Drzewica vald Mniszkówi vald Opoczno vald Paradyżi vald Poświętne vald Sławno vald Żarnówi vald
Pabianice maakond

Pabianice maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakond moodustati 1. jaanuaril 1999. Maakonnas on kolm linna: keskus Pabianice, Konstantynów Łódzki ja Lutomiersk. Pabianice maakonnas on viis valda: Dłutówi vald Dobrońi vald Ksawerówi vald Lutomierski vald Pabianice vald
Pajęczno maakond

Pajęczno maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonnas on kaks linna: Działoszyn ja Pajęczno. Pajęczno maakonnas on kaheksa valda: Działoszyni vald Kiełczygłówi vald Nowa Brzeźnica vald Pajęczno vald Rząśnia vald Siemkowice vald Strzelce Wielkie vald Sulmierzyce vald
Piotrków Trybunalski maakond

Piotrków Trybunalski maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonnas on kolm linna: Rozprza, Sulejów ja Wolbórz. Piotrków Trybunalski maakonnas on 11 valda: Aleksandrówi vald Czarnocini vald Gorzkowice vald Grabica vald Łęki Szlacheckie vald Moszczenica vald Ręczno vald Rozprza vald Sulejówi vald Wola Krzysztoporska vald Wolbórzi vald
Poddębice maakond

Poddębice maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonnas on kaks linna: Poddębice ja Uniejów. Poddębice maakonnas on kuus valda: Dalikówi vald Pęczniewi vald Poddębice vald Zadzimi vald Uniejówi vald Wartkowice vald
Radomsko maakond

Radomsko maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonnas on kolm linna: Kamieńsk, Przedbórz ja Radomsko. Radomsko maakonnas on 13 valda: Dobryszyce vald Gidle vald Gomunice vald Kamieńsk vald Kobiele Wielkie vald Kodrąb vald Ładzice vald Lgota Wielka vald Masłowice vald Przedbórzi vald Radomsko vald Żytno vald Wielgomłyny vald
Rawa Mazowiecka maakond

Rawa Mazowiecka maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonnas on kaks linna: Biała Rawska ja Rawa Mazowiecka. Rawa Mazowiecka maakonnas on viis valda: Biała Rawska vald Cielądzi vald Rawa Mazowiecka vald Regnówi vald Sadkowice vald
Piotrków Trybunalski

Piotrków Trybunalski (saksa keeles Petrikau) on maakonnaõigustega linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Piotrków Trybunalski maakonna halduskeskus. Piotrków Trybunalski asub Łódźist ligikaudu 44 km lõunakagus. Piotrków Trybunalskit on esmamainitud 1217. aastal. Linnaõigused sai enne 1313. aastat (võimalik, et 1292. aasta paiku). Poola Kuningriigis ja Rzeczpospolitas oli Piotrków Trybunalski üks olulisi poliitilise elu keskusi. Aastatel 1455–1628 toimusid linnas Poola Seimi istungid ja kongressid. Teise maailmasõja ajal oli Piotrków Trybunalski geto esimene juudi geto Saksamaa poolt okupeeritud Poolas, mis asutati juba 8. oktoobril 1939. Esslingen, Saksamaa Maładziečna, Valgevene Rivne, Ukraina Velenje, Sloveenia Mosonmagyaróvár, Ungari Marijampolė, Leedu Vienne, Prantsusmaa Neath Port Talbot, Suurbritannia Ness Ziona, Iisrael Piotrków Trybunalski Encyklopedia PWN First Jewish ghetto established in Piotrkow Trybunalski ZACHOR Holocaust Remembrance Foundation Piotrków Trybunalski koduleht
Maastikuarhitektuur

Maastikuarhitektuur on kujunduseriala, mis pühendub maastiku kujundamisele. Kaasaegne maastikuarhitektuur pärineb 19. sajandi keskelt ning on end üles ehitanud muistsetele kujundustraditsioonidele: arhitektuuriline kujundus, aiakujundus, pargiarhitektuur, linnakujundus jne. Terminit "maastikuarhitektuur" kasutas esimesena Gilbert Laing Meason oma raamatus "Landscape Architecture of the Great Painters of Italy", mis ilmus 1828. aastal. Selle mõistega soovis Meason edasi anda Itaalia maalikunstnike töödel nähtavat looduse ja hoonete terviklikku harmooniat. Kuigi mõistet landscape architecture kasutas esimesena G. L. Meason, siis ligilähedast terminit kasutas teadaolevalt esimesena Jean-Marie Morel, kes pakkus 1804. aastal välja prantsuskeelse termini architecte-paysagiste, mida võiks eesti keelde tõlkida kui "maastikuarhitekt". Andrew Jackson Downing kasutas terminit "maastikuarhitektuur" maa-arhitektuuri (rural architecture) tähenduses. Esimese professionaalina kasutas maastikuarhitektuuri mõistet tänapäeva tähenduses Frederick Law Olmsted. Eesti Maastikuarhitektide Liit maastikuarhitekt park aiakunst islami aed jaapani aed Vita Sackwell-West Eesti Maastikuarhitektuuri Üliõpilaste Selts
Sieradzi maakond

Sieradzi maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonnas on neli linna: Błaszki, Sieradz, Złoczew ja Warta. Sieradzi maakonnas on kümme valda: Błaszki vald Brąszewice vald Brzeźnio vald Burzenini vald Goszczanówi vald Klonowa vald Sieradzi vald Złoczewi vald Warta vald Wróblewi vald
Skierniewice maakond

Skierniewice maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Skierniewice linnas, mis maakonda ei kuulu. Maakonnas ainus linn on Bolimów. Skierniewice maakonnas on üheksa valda: Bolimówi vald Głuchówi vald Godzianówi vald Kowiesy vald Lipce Reymontowskie vald Makówi vald Nowy Kawęczyni vald Skierniewice vald Słupia vald
Zduńska Wola maakond

Zduńska Wola maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonnas on kaks linna: Szadek ja Zduńska Wola. Zduńska Wola maakonnas on kolm valda: Szadeki vald Zapolice vald Zduńska Wola vald
Tomaszów Mazowiecki maakond

Tomaszów Mazowiecki maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonnas on kaks linna: Tomaszów Mazowiecki ja Ujazd. Tomaszów Mazowiecki maakonnas on kümme valda: Będkówi vald Budziszewice vald Czerniewice vald Inowłódzi vald Lubochnia vald Rokiciny vald Rzeczyca vald Żelechlineki vald Tomaszów Mazowiecki vald Ujazdi vald
Wieluńi maakond

Wieluńi maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonna ainus linn on Wieluń. Wieluńi maakonnas on kümme valda: Biała vald Czarnożyły vald Konopnica vald Mokrsko vald Osjakówi vald Ostróweki vald Pątnówi vald Skomlini vald Wieluńi vald Wierzchlasi vald  Wieluńi maakond – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Wieruszówi maakond

Wieruszówi maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonnas on kaks linna: Lututów ja Wieruszów. Wieruszówi maakonnas on seitse valda: Bolesławieci vald Czastary vald Galewice vald Łubnice vald Lututówi vald Sokolniki vald Wieruszówi vald
Skierniewice

Skierniewice on maakonnaõigustega linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Skierniewice maakonna halduskeskus. Gera, Saksamaa Châtelaillon-Plage, Prantsusmaa Purgstall an der Erlauf, Austria Náměšť na Hané, Tšehhi Levice, Slovakkia Szentes, Ungari Skierniewice koduleht