laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Itaalia lennujaamade ja lennuväljade loend

Aguscello Prati Vecchi lennujaam Albenga lennujaam Alessandria lennujaam Alghero Fertilia lennujaam Alzate Brianza lennujaam Amendola lennujaam Ancona Falconara lennujaam Aosta lennujaam Aquino lennujaam Arezzo lennujaam Asiago lennujaam Aviano lennuväebaas Bari Palese lennujaam Belluno lennujaam Benevento Olivola lennujaam Bergamo Orio al Serio lennujaam Biella Cerrione lennujaam Bologna lennujaam Bolzano lennujaam Brescia Ghedi lennujaam Brescia Montichiari lennujaam Brindisi Casale lennujaam Ca' Negra lennujaam Cagliari Elmase lennujaam Calcinate del Pesce lennujaam Cameri lennujaam Capua lennujaam Carpi Budrione lennujaam Casale Monferrato lennujaam Caserta Grazzanise lennujaam Catania Fontanarossa lennujaam Cervia Pisignano lennujaam Comiso lennujaam Cremona Migliaro lennujaam Crotone lennujaam Cuneo Levaldigi lennujaam Decimomannu lennujaam Dobbiaco lennujaam Fano lennujaam Ferrara San Luca lennujaam Firenze Peretola lennujaam Foggia lennujaam Foligno lennujaam Forlì lennujaam Frosinone lennujaam Furbara lennujaam Genova Sestri lennujaam Gioia del Colle lennujaam Grosseto lennujaam Guidonia lennujaam L'Aquila Preturo lennujaam Lamezia Terme lennujaam Lampedusa lennujaam Latina lennujaam Lecce Galatina lennujaam Lecce San Cataldo lennujaam Legnago lennujaam Lucca Tassignano lennujaam Lugo lennujaam Marina di Campo lennujaam Massa Cinquale lennujaam Milano Bresso lennujaam Milano Linate lennujaam Milano Malpensa lennujaam Modena lennujaam Napoli lennujaam Novi Ligure lennujaam Olbia Costa Smeralda lennujaam Oristano Fenosu lennujaam Padova lennujaam Palermo Boccadifalco lennujaam Palermo lennujaam Pantelleria lennujaam Parma lennujaam Pavullo nel Frignano lennujaam Perugia lennujaam Pescara lennujaam Piacenza San Damiano lennujaam Pisa San Giusto lennujaam Pratica di Mare lennujaam Ravenna lennujaam Reggio Calabria lennujaam Reggio Emilia lennujaam Rieti lennujaam Rimini Miramare lennujaam Rivolto lennujaam Rooma Centocelle lennujaam Rooma Ciampino lennujaam Rooma Fiumicino lennujaam Rooma Urbe lennujaam Salerno Pontecagnano lennujaam Sarzana Luni lennujaam Siena Ampugnano lennujaam Sigonella lennuväebaas Taranto Grottaglie lennujaam Thiene lennujaam Torino Aeritalia lennujaam Torino Caselle lennujaam Tortolì Arbataxi lennujaam Trapani Birgi lennujaam Trento Mattarello lennujaam Treviso Istrana lennujaam Treviso Sant'Angelo lennujaam Trieste Ronchi dei Legionari lennujaam Udine Campoformido lennujaam Venaria Reale lennujaam Veneetsia Lido lennujaam Veneetsia Tessera lennujaam Vergiate lennujaam Verona Boscomantico lennujaam Verona Villafranca lennujaam Viterbo lennujaam Voghera Rivanazzano lennujaam
Jaapani lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Jaapanis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Narita rahvusvaheline lennujaam Haneda rahvusvaheline lennujaam Kansai rahvusvaheline lennujaam
Katari lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Kataris asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Doha rahvusvaheline lennujaam Hamadi rahvusvaheline lennujaam
Lõuna-Aafrika Vabariigi lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Lõuna-Aafrika Vabariigis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Bram Fischeri rahvusvaheline lennujaam Kaplinna rahvusvaheline lennujaam Kuningas Shaka rahvusvaheline lennujaam O. R. Tambo rahvusvaheline lennujaam
Läti lennujaamade ja lennuväljade loend

Aizpute lennuväli Cēsise lennuväli Cēsise vana lennuväli Cīrava lennuväli Daugavpilsi lennujaam Degumnieki lennuväli Dzērbene lennuväli Lennujaam "Jūrmala" Liepāja lennujaam Limbaži lennuväli Mālpilsi lennuväli Mārsnēni lennuväli Okte lennuväli Prauliena lennuväli Riia lennujaam Rumbula lennuväli Slampe lennuväli Spilve lennujaam Talsi lennuväli Vārme lennuväli Vecbebri lennuväli Ventspilsi lennujaam
Liibanoni lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Liibanonis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Beiruti Rafīq al-Ḩarīrī rahvusvaheline lennujaam
Luksemburgi lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Luksemburgis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Findeli lennujaam Nörtringeni lennuväli Useldingeni lennuväli Kitzebouri lennuväli
Malaisia lennujaamade ja lennuväljade loend

Kota Kinabalu rahvusvaheline lennujaam Kuala Lumpuri rahvusvaheline lennujaam Kuchingi rahvusvaheline lennujaam Langkawi rahvusvaheline lennujaam Melaka rahvusvaheline lennujaam Penangi rahvusvaheline lennujaam Senai rahvusvaheline lennujaam Subangi rahvusvaheline lennujaam
Maldiivide lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Maldiividel asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Gani rahvusvaheline lennujaam Hanimaadhoo rahvusvaheline lennujaam Maamigili lennujaam Velana rahvusvaheline lennujaam
Malta lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Maltal asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Malta rahvusvaheline lennujaam
Poola lennujaamade ja lennuväljade loend

Gdański Lech Wałęsa lennujaam Katowice rahvusvaheline lennujaam Krakówi Johannes Paulus II lennujaam Lublini lennujaam Poznańi–Ławica Henryk Wieniawski lennujaam Varssavi Frédéric Chopini lennujaam Varssavi-Radomi lennujaam Varssavi Modlini lennujaam Wrocławi Mikołaj Koperniku lennujaam
Prantsusmaa lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Prantsusmaal asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Lyon-Saint-Exupéry lennujaam Nice'i Côte d'Azuri lennujaam Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam Pariisi Orly lennujaam
Rootsi lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Rootsis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Göteborgi lennujaam Stockholmi Arlanda lennujaam Stockholmi Bromma lennujaam Stockholmi Skavsta lennujaam Visby lennujaam Ängelholm-Helsingborgi lennujaam
Singapuri lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Singapuris asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Changi lennujaam Seletari lennujaam
Venemaa lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Venemaal asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Šeremetjevo rahvusvaheline lennujaam Vnukovo lennujaam Pulkovo lennujaam
Rathinda amor

Rathinda on päevaliblikate perekond sinilibliklaste sugukonnas. Perekond koosneb ühest liigist Rathinda amor. Liik on omane Lõuna-Aasiale, eriti India Lääne-Ghatidele, Lõuna-India tasandikele, Bangladeshile ja Sri Lankale. Elutseb keskmise ja tugeva vihmasajuga džunglites ning võsametsades. Eelistab alustaimestikku, kuid teda võib näha ka metsateedel ja lagendikel. Liblika tiivaulatus jääb vahemikku 26-28 mm. Liblikal on mõlemal tagatiival kolm lühikest "saba" ehk kannust. Ülemine pool tiibadest on tumepruun ühe valge laiguga mõlema esitiiva keskel ja kahe oranži laiguga mõlema tagatiiva allosas. Tiibade alaosa on kollakas pruun peenikeste tumedepruunide triipudega ja kaetud täppidega. Mõlema tiiva serval on oranž ja valge triip. Liblikal on nõrk lennuvõime. Hoiab maapinna lähedale ja üldiselt ei püsi õhus kaua. Maandudes keerab ümber, astub kõrvale ja raputab oma kannuste kiude. See võib olla kiskjate segadusse ajamiseks, et nad ei saaks aru, kummal pool on liblika pea. Röövikud on kahvaturohelised ja nende keha katavad harjased, ogad ja karvatutid. Pea lähedal asuvad osad on hargnenud kaheks, viimastel osadel on kaks väljapoole suunatud oga. Nukk on roheline, kuid nukust liblika koorumise lähenedes muutub see pruuniks. Kõhu tagumine osa on roosa ja sile. Nukk on tagakeha tipuga lehestiku külge kinnitunud.  Liblikas toitub seebipuulistest, mürdilaadsetest ja mangodest, samuti madaraliste, kaksiktiibviljaliste, piimalilleliste, ja rihmvõõrikuliste sugukonna taimedest. Evans, W.H. (1932). The Identification of Indian Butterflies (2nd ed.). Mumbai, India: Bombay Natural History Society. Gaonkar, Harish (1996). Butterflies of the Western Ghats, India (including Sri Lanka) - A Biodiversity Assessment of a Threatened Mountain System. Bangalore, India: Centre for Ecological Sciences. Gay, Thomas; Kehimkar, Isaac David; Punetha, Jagdish Chandra (1992). Common Butterflies of India. Nature Guides. Bombay, India: World Wide Fund for Nature-India by Oxford University Press. ISBN 978-0195631647. Haribal, Meena (1992). The Butterflies of Sikkim Himalaya and Their Natural History. Gangtok, Sikkim, India: Sikkim Nature Conservation Foundation. Kunte, Krushnamegh (2000). Butterflies of Peninsular India. India, A Lifescape. Hyderabad, India: Universities Press. ISBN 978-8173713545. Wynter-Blyth, Mark Alexander (1957). Butterflies of the Indian Region. India, A Lifescape. Bombay, India: Bombay Natural History Society. ISBN 978-8170192329.
Rootsi Etnograafiamuuseum

Rootsi Etnograafiamuuseum (rootsi keeles Etnografiska museet) on Stockholmis aadressil Djurgårdsbrunnsvägen 34 asuv etnograafiamuuseum. Aastast 2016 on muuseumi eesotsas (rootsi keeles överintendent) Ann Follin. Muuseum sai iseseisvaks üksuseks 1900. Varem oli see Kuningliku Teaduste Akadeemia üksus. 1935 nimetati muuseum Rootsi Etnograafiamuuseumiks. Muuseumis on üle 200 000 arhivaali.
Karen Ellemann

Karen Ellemann Kloch (sündinud 26. augustil 1969 Charlottenlundis Gentofte vallas Pealinnapiirkonnas) on Taani poliitik, ta kuulub liberaalsesse erakonda Venstre. Ta oli aastatel 2009–2010 Taani sotsiaalminister, aastatel 2010–2011 Taani keskkonnaminister, olles ühtlasi Taani Põhjamaade koostööminister. Tema isa on endine Taani välisminister Uffe Ellemann-Jensen, isapoolne vanaisa oli Folketingi liige Jens Peter Jensen. Ta on lahutatud ja tal on kaks last.
Vidiškiai

Vidiškiai on alev Leedus Ukmergė rajoonis, Vidiškiai valla halduskeskus. Alev asub Šventoji jõe kaldal merepinnast 80–90 meetri kõrgusel. Vidiškiais on põhikool, postkontor ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on 1858. aastal ehitatud Vidiškiai kirik ja sealse kalmistu aastal 1880 valminud kabel. Alevis on õppinud ja mõnda aega elanud Leedu teisitimõtleja ja vaimulik Alfonsas Svarinskas. Vidiškiaid on kirjalikes allikates esmamainitud 1502. aastal, sealset mõisa aga 1596. aastal. Asula nimi tuleneb ilmselt isikunimest, nii on teada, et seal elas aastal 1562 keegi Jurgis Vidiškis, kes annetas sealsele abikirikule 300 krossi. Aastal 1664 valmis uus kirikuhoone, mille juures XVIII sajandi alguses hakkas tegutsema ka kihelkonnakool. Aastal 1840 põles sealne kirikuhoone maha ja nii rajati 13 aastat hiljem tänapäevane kirikuhoone, millest aastal 1856 sai kihelkonnakirik. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Видзишки. Alevis oli ka Kowarski, Kurkle, Towjany, Woitkuszki ja Żmujdki vallast moodustatud politseiringkonna keskus. Nõukogude perioodil oli Vidiškiai kohaliku kolhoosi ja rajooni maaparandusosakonna keskasulaks. Vidiškiai kirik Vidiškiai kalmistu Põhikool Vidiškiai kiriku kellatorn Vidiškiai kalmistu kabel Vidiškiai kiriku orel [1] „Vilnijos vartai“. vilnijosvartai.lt. Видзишки. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Kd. 6 (11) : Венцано — Винона. С.-Петербургъ, 1892., 234 lk. Alev Poola geograafilises sõnastikus Alev portaalis vietoves.Lt
Kadeni mänd

Kadeni mänd on kaitsealune mänd (ristimänd) Võru maakonnas Rõuge vallas Kadõni (varasema nimega Kadeni) külas Pärlijõe kaldal Veski talu alal. Puu võeti kaitse alla 1992. Puu ümbermõõt on 305 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 15 m. Kadeni mänd keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Kadeni mänd keskkonnaportaalis
Kandle mänd

Kandle mänd (ka Kandlemänd) on kaitsealune mänd Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Meelste asulas Tahkuna tee ääres. Puu võeti kaitse alla 1958. Puu ümbermõõt on 340 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 15 m. Kandle mänd keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Kandle mänd keskkonnaportaalis
Prohveti mänd

Prohveti mänd on kaitsealune mänd Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Liikatku külas Otsa talu alal. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu ümbermõõt on 307 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 14 m. Prohveti mänd keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Prohveti mänd keskkonnaportaalis
992

992. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad - 990. aastad - 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad Aastad: 987 988 989 990 991 - 992 - 993 994 995 996 997 Bolesław I Chrobry sai Poola vürstiks. ... Mieszko I
Punde puntrakuusk

Punde puntrakuusk (ka Väikuni viieharuline kuusk) on kaitsealune kuusk Võru maakonnas Antsla vallas Pihleni külas. See on Eesti jämedaim kuusk. Puu ümbermõõt (rinna kõrguselt) on 4,0 m. Puu võeti kaitse alla 2006. Tsuura kuusk Punde puntrakuusk keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) "Võrumaa, põlispuude kuningriik". www.loodusajakiri.ee. Vaadatud 15.06.2011. Punde puntrakuusk keskkonnaportaalis
Kaasiku Kalmumägi

Kaasiku Kalmumägi on muinasaegne matusekoht Lääne maakonna Lääne-Nigula valla Kaasiku ja Nõmme küla territooriumil. Arheoloogiliselt kaevamata kivikalme asub männimetsaga kaetud liivaseljandiku läänenõlval, mis on tänadeks ajaks ulatuslikult liivakaevandamistega rikutud. Seljandiku kõrgema osa pikkus on ida-lääne suunas ligikaudu 60 m pikk, laius aga 20–30 m, kõrgus maapinnast kümmekond meetrit. Paremini säilinud osa on ligi 30 m pikkune ja 10 m laiune. /F. Leinbock. Martna kihelkonna muinasjäänused 1923 (käsik AI arheoloogiasektori arhiivis) lk 14. Kaasiku Kalmumägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Konnametsa männid

Konnametsa männid on kaks kaitsealust mändi Võru maakonnas Võru vallas Võrumõisa asulas. Puud võeti kaitse alla 1958. 1998. aasta andmetel on ühe puu ümbermõõt on 273 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja teise puu oma 249 cm ning mõlema puu kõrgus 21 m. Konnametsa ristimännid keskkonnaportaalis, vaadatud 05.04.2018. Relve, H., 2000. Eesti põlispuud. Tallinn, lk 76–77. Konnametsa ristimännid keskkonnaportaalis Konnametsa ristimännid pühapaikade andmekogus
991

991. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad - 990. aastad - 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad Aastad: 986 987 988 989 990 - 991 - 992 993 994 995 996 ... ... En'yū, Jaapani keiser
Vaitkuškise mõis

Vaitkuškise mõis ehk Pašilė mõis (leedu keeles Vaitkuškio dvaras või Pašilės dvaras) on endine mõis Leedus Ukmergė rajoonis Pabaiskase vallas Vaitkuškises. Peahoone asub aadressil Parko g. 2, muinsuskaitse all on nii mõisa park kui ka peahoone varemed. XVI sajandi alguses rajasid Vaitkused mõisa kohta, kus varem oli mitu väikemaavaldust. 1550. aastal läks mõis Skorulskiste valdusse. 1764. aastal müüs Mykolas Skorulskis mõisa 160 000 kuldmündi eest Kossakowskitele. Kui 1862. aastal valmis uusgooti stiilis peahoone, oli mõisa omanik fotograaf Stanislovas Kosakovskis. Tema tädi Ewelina Hańska oli kirjavahetuses Honoré de Balzaciga, nii säilis mõisas asunud Kossakowskite suguvõsa arhiivis osa kirjaniku kirjavahetusest. Mõisas asus ka 12 000 teosega raamatukogu. Stanislovase surma järel jagati tema vanavarakogu laiali, uus omanik annetas sealjuures 2277 raamatut ka kohaliku raamatukogu tarbeks. Suur osa mõisa varadest sattus sealjuures Lyduokiai mõisa, sealhulgas 1347 raamatut. Vaitkuškise mõisa jäi alles 8032 raamatut. Tänapäeval on Vilniuses Leedu rahvusraamatukogus hoiul üle 5000 mõisast pärineva raamatu; tegemist on suurima ühest mõisast pärineva raamatukoguga, mis seal hoiul on. Mõisa paigutati 1939. aastal Teise maailmasõja tõttu Leedus interneeritud Poola sõdurid. Mõis ise võõrandati 1940. aastal. Teise maailmasõja ajal rajasid Saksa okupatsiooniväed mõisa territooriumile juutide geto. Mõisa peahoone oli pikk ja oli kokku ehitatud kontorihoonega, kus asusid mitmed ametiruumid. Peahoone paraadosas asusid kaks suurt nelinurkset saali. Peahoone vastas asus administratiivhoone, kus paiknesid ka tõllakuur, pesuköök ja piimaladu. Kokku koosnes mõisakompleks 22 ehitisest. Vaitkuškise mõisa peahoone põles II maailmasõja ajal maha ja säilinud on vaid selle varemed (mõisa torn on siiski taastatud). Varemeis on ka mõisa laut ja tallid. Osaliselt on säilinud mõisakompleksi ümbritsenud betoonist müür ja väravad, samuti on säilinud mõisa kuur. Peahoone varemed Talli varemed "Kultūros vertybių registras". Vaadatud 5. aprillil 2018. Vieta, kur nebevaikšto skrybėlėtos ponios (Vaitkuškio dvaro istorija)[alaline kõdulink] “Magazyn Wilenski” 1999 m. Nr. 2 – 5 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. aprill 2018. Vaadatud 5. aprillil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Vaitkuškio dvaras JOLITA ŽALGIRYTĖ. DIDINGOS PRAEITIES PĖDSAKAI VAITKUŠKYJE[alaline kõdulink] Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (leedu keeles) Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (leedu keeles)
Kollased kased

Haabsaare kollased kased on kaitsealused jalakalehised kased (Betula grossa) Võru maakonnas Antsla vallas Haabsaare külas. Puud võeti kaitse alla 1962. Puude ümbermõõdud jäävad vahemikku 0,28-0,75 cm ja kõrgused vahemikku 8-18 m. Kollased kased keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Kollased kased keskkonnaportaalis
Kaasjärve mänd

Kaasjärve mänd on kaitsealune mänd Võru maakonnas Võru vallas Sika külas Kaasjärve kaldal. Puu võeti kaitse alla 1962. Puu ümbermõõt on 330 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 15 m. Kaasjärve mänd keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Kaasjärve mänd keskkonnaportaalis
Incheoni rahvusvaheline lennujaam

Incheoni rahvusvaheline lennujaam (IATA: ICN, ICAO: RKSI, mõnikord viidatud kui Souli-Incheoni rahvusvaheline lennujaam) on Lõuna-Korea suurim lennujaam. Lennujaam on hinnatud maailma puhtamaiks lennujaamaks ja maailma parimaks transiitlennujaamaks Skytraxi poolt. Lennujaamas on golfiväljak, spaa, privaatsed magamiskohad, uisuväljak, kasiino, siseaiad ja Korea kultuuri muuseum.  Incheoni rahvusvaheline lennujaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
The Chainsmokers

The Chainsmokers on Ameerika produtsendi- ja DJ-ansambel, mis koosneb Alex Pallist ja Andrew Taggartist. EDM-poppi viljelev ansambel saavutas läbimurde 2014. aastal lauluga "#Selfie". Debüütalbum "Bouquet" ilmus 2015. aasta oktoobris ja sisaldas laulu "Roses", mis jõudis USA Billboard Hot 100 esikümnesse. Ansambel pälvis 2017. aastal Grammy auhinna parima tantsuloo kategoorias looga "Don't Let Me Down".
Aserbaidžaani lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Aserbaidžaanis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Bakuu Heydər Əliyevi rahvusvaheline lennujaam Lənkərani lennujaam Naxçıvani lennujaam
Alžeeria lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Alžeerias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Chlefi rahvusvaheline lennujaam Houari Boumédiène'i lennujaam Mohamed Boudiafi rahvusvaheline lennujaam
Angola lennujaamade ja lennuväljade loend

Albano Machado lennujaam Cabinda lennujaam Catumbela lennujaam Camaquenzo lennujaam Kuito lennujaam Lubango lennujaam Luena lennujaam Malanje lennujaam Menongue lennujaam Namibe lennujaam Ondjiva Pereira lennujaam Quatro de Fevereiro lennujaam Saurimo lennujaam Soyo lennujaam
Argentina lennujaamade ja lennuväljade loend

Ambrosio L.V. Taravella rahvusvaheline lennujaam Armando Tola rahvusvaheline lennujaam Enrique Mosconi rahvusvaheline lennujaam Felipe Varela rahvusvaheline lennujaam Fernando Piragine Niveyro rahvusvaheline lennujaam Jorge Newbery lennujaam Ministro Pistarini rahvusvaheline lennujaam San Carlos de Bariloche lennujaam
Roosisaare tammed

Roosisaare tammed on kaks kaitsealust tamme Võru maakonnas Võru vallas Roosisaare külas Vagula järve kaldal. Puud võeti kaitse alla 1992. Suurema tamme ümbermõõt on 439 cm (mõõdetuna 1,0 m kõrguselt) ja kõrgus 18 m. Teine tamm on väiksem ja suuremast tammest 300 m eemal. Roosisaare tammed keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Roosisaare tammed keskkonnaportaalis
Armeenia lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Armeenias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Shiraki lennujaam Zvarthnotshi rahvusvaheline lennujaam
Brasiilia lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Brasiilias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Brasília rahvusvaheline lennujaam Campo Grande rahvusvaheline lennujaam São Paulo Guarulhosi rahvusvaheline lennujaam Tancredo Nevesi rahvusvaheline lennujaam Val de Cansi rahvusvaheline lennujaam Viracopose rahvusvaheline lennujaam
Belgia lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Belgias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Antwerpeni lennujaam Brüsseli lennujaam Brüsseli Charleroi lennujaam Liège'i lennujaam Oostende lennujaam
Pivonija vald

Pivonija vald (leedu keeles Pivonijos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. Valla pindala on 165 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1454 inimest. Valla keskus on Ukmergė linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 39, vallavanem on Alvydas Gratkauskas. Vallale nime andnud Pivonija küla kohale rajati XX sajandi lõpus Ukmergė linna Pivonija mikrorajoon. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Pivonijos seniūnija. Ukmergės rajono savivaldybė, vaadatud 3.04.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 3.04.2018.
Bosnia ja Hertsegoviina lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Bosnias ja Hertsegoviinas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Banja Luka lennujaam Mostari lennujaam Sarajevo rahvusvaheline lennujaam Tuzla lennujaam
Bulgaaria lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Bulgaarias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Burgasi lennujaam Plovdivi lennujaam Sofia lennujaam Varna lennujaam
Auksi jalakas

Auksi jalakas on kaitsealune jalakas Viljandi maakonnas Viljandi vallas Välgita külas endise Auksi kooli pargis. Puu võeti kaitse alla 1958. Puu ümbermõõt on 519 cm (mõõdetuna 0,8 m kõrguselt) ja kõrgus 20 m. Auksi jalakas keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Auksi jalakas keskkonnaportaalis
Heistesoo lepp

Heistesoo lepp on kaitsealune lepp Hiiu maakonnas Hiiu vallas Heistesoo asulas. Puu võeti kaitse alla 1962. Puu ümbermõõt on 188 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt). Heistesoo lepp keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Heistesoo lepp keskkonnaportaalis
Iidase pärn

Iidase pärn on kaitsealune pärn Rapla maakonnas Kehtna vallas Vastja külas. Puu võeti kaitse alla 1964. Iidase pärn keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Iidase pärn keskkonnaportaalis
Iietse künnapuu

Iietse künnapuu on kaitsealune künnapuu Rapla maakonnas Rapla vallas Jalase külas Iietse talu alal. Puu võeti kaitse alla 1988. Iietse künnapuu keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Iietse künnapuu keskkonnaportaalis
Kahar pettai

Kahar pettai on kaitsealune mänd Põlva maakonnas Räpina vallas Väike-Veerksu külas. Puu võeti kaitse alla 1937. Puu ümbermõõt on 360 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 13 m. Kahar pettai keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Kahar pettai keskkonnaportaalis
Kitsesoo nõiakuusk

Kitsesoo nõiakuusk on kaitsealune kuusk Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kassinurme külas Tani talu alal. Puu võeti kaitse alla 1992. Puu ümbermõõt on 105 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m. Kitsesoo nõiakuusk keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Kitsesoo nõiakuusk keskkonnaportaalis
Mihkli sanglepp

Mihkli sanglepp on kaitsealune sanglepp Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Lilbi külas Mihkli talu alal. Puu võeti kaitse alla 1962. Puu ümbermõõt on 327 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m. Mihkli sanglepp keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Mihkli sanglepp keskkonnaportaalis
Mursi pärnad

Mursi pärnad on kaitsealusued pärnad Viljandi maakonnas Viljandi vallas Surva külas. Puud võeti kaitse alla 1964. Mursi pärnad keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Mursi pärnad keskkonnaportaalis
Nasva kadakad

Nasva kadakad on kaitsealused kadakad Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Nasva külas. Puud võeti kaitse alla 1962. Nasva kadakad keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Nasva kadakad keskkonnaportaalis
Oidika kadakas

Oidika kadakas on kaitsealune kadakas Saare maakonnas Saaremaa vallas Hindu külas. Puu võeti kaitse alla 1937. Oidika kadakast paarsada meetrit eemal kasvab teine kaitsealune kadakas: Uuetoa kadakas. Puu ümbermõõt on 168 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 9 m. Oidika kadakas keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn: Koolibri, 2003. Lk 109 Oidika kadakas keskkonnaportaalis
Ojasoo lehis

Ojasoo lehis on kaitsealune lehis Harju maakonnas Kose vallas Ojasoo külas Ojasoo mõisa pargis. Puu võeti kaitse alla 1958. Puu ümbermõõt on 482 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m. Ojasoo lehis keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Ojasoo lehis keskkonnaportaalis