Jalgpall 1920. aasta suveolümpiamängudel

Jalgpall 1920. aasta suveolümpiamängudel toimus 25. augustist – 5. septembrini. Jalgpall oli üks 154 võistlusest 1920. aasta suveolümpiamängudel, mis peeti Belgias Antwerpenis. See oli viies kord, kui jalgpall oli olümpiamängudel. Turniiril osales 14 riiki, millest 13 olid Euroopast ja ainsa Euroopa-välise riigina osales Egiptus. Esimestele olümpiamängudele pärast I maailmasõda ei kutsutud osalema konflikti sattunud riike (Saksamaad, Austriat ja Ungarit ega ka nende liitlasi Bulgaariat ja Türgit). Inglismaa Jalgpalliliit oli FIFA-st (koos Šotimaa, Iirimaa ja Walesiga) välja astunud pärast seda, kui oli tagasi lükatud nende Saksamaa, Austria ja Ungari föderatsioonide väljaarvamise nõue. FIFA aktsepteeris sellest hoolimata Suurbritannia jalgpallikoondise osalemist olümpiamängudel, leides, et teistel spordialadel olümpiamängudele pääsevatel riikidel ei tohiks ka jalgpalliturniirile pääsemist takistada. Kahe eelmise jalgpalli olümpiaturniiri kuldmedalistid inglased pidid kohe esimeses mängus pettuma, kuna nad kaotasid esimeses voorus 1: 3 Norrale. Finaali võitis võõrustaja Belgia Tšehhoslovakkia vastu (kes osales rahvusvahelisel võistlusel esimest korda ajaloos) pärast seda, kui tšehhid lahkusid protestiks väljakult ja seejärel diskvalifitseeriti turniirilt. Turniir lõppes skandaaliga, kui Tšehhoslovakkia meeskond marssis finaali keskel väljakult minema. Mängu juhtimine läks Briti kohtunikul John Lewisel täielikult käest. Matši iseloomustati kui rasket katsumust, kus mängiti rohkem mees mehe vastu kui jalgpalli. Belgia mängija ründas Tšehhoslovakkia väravavahti Klapkat, nii et see kaotas teadvuse, kuid kohtunik ei katkestanud mängu enne, kui Tšehhoslovakkia kaitsja võttis palli kätte, mille eest andis kohtunik Belgiale penalti ja Belgia läks 1:0 juhtima. Belgia teine ​​värav sündis suluseisust, kui kohtunik eemaldas platsilt Tšehhoslovakkia mängija, kes suluseisule tähelepanu juhtis. Tšehhi mängijate emotsioonid keesid üle ja meeskond lahkus väljakult. Belgia oli saanud esimesest ringist otse edasi pärast seda, kui Poola ei saabunud väljakule. Hõbe- ja pronksmedalistide väljaselgitamiseks toimus turniir veerandfinaalis kaotanud meeskondade (Itaalia, Norra, Hispaania ja Rootsi) osavõtul, et teha kindlaks, kes mängib Hollandiga teise ja kolmanda koha mängu. Võistlusel, mis korraldati väljalangemise põhimõttel, oli registreeritud 16 võistkonda, kuid Šveits loobus enne esimese vooru loosimist, mis tähendas, et Prantsusmaa oli esimese vooru mängust vaba. Esimesse vooru pääses 14 meeskonda, kusjuures võitjad ühinesid veerandfinaalis Prantsusmaaga ning võõrustaja Belgia sai esimeses voorus loobumisvõidu pärast Poola ilmumata jäämist. Belgia pidi mängima esimeses voorus Poolaga, kuid Poola ei jõudnud kohale (poolelioleva Poola-Nõukogude sõja tõttu); Tšehhoslovakkia v Jugoslaavia Hispaania v Taani Itaalia v Egiptus Norra v Suurbritannia Holland v Luksemburg Rootsi v Kreeka Holland v Rootsi Tšehhoslovakkia v Norra Prantsusmaa v Itaalia Belgia v Hispaania Tšehholovakkia v Prantsusmaa Belgia v Holland Belgia v Tšehhoslovakkia Pärast Tšehhoslovakkia diskvalifitseerimist oli Hollandi ja Prantsusmaa meeskonna vahel kavas mäng hõbe- ja pronksmedalite selgitamiseks, kuid Prantsusmaa loobus sellest, kuna enamik mängijatest olid juba koju naasmas. Seejärel korraldati veerandfinaalis väljalangenud nelja meeskonna vahel väljalangemisturniir, mille võitja mängis Hollandiga 2. ja 3. koha selgitamiseks. Itaalia v Norra Hispaania v Rootsi Hispaania v Itaalia Hispaania v Holland Jalgpall olümpiamängudel