laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hagioskoop

Hagioskoop (kreekakeelsetest sõnadest άγιος hágios 'püha' ja σκοπός skopos 'vaatama') on väike vaateava keskaegse kiriku seinas, mis lasi pilku heita kiriku peaaltarile ja hostia ülestõstmisele ning võimaldas teenistusest osavõttu ka neile, kes mingil põhjusel ei saanud kirikusse siseneda, näiteks pidalitõbistele. Samal põhimõttel saab hagioskoobiks nimetada müüri läbiva sakramendiniši välisküljel olevat akent, mis võimaldab näha sakramendinišis asuvat pühitsetud hostiat. Hagioskoopi esineb ka Eesti keskaegses arhitektuuris. Vanematest kirikutest on ta 13. sajandil ehitatud Hanila Pauluse kiriku kooriruumi põhjaseinas, 15. sajandil tehti see ka Vormsi kiriku kooriseina . Pirita kloostri kirikul on see tänaseni nähtav läänefassaadi põhjalõigus väliskantslialtari all. Hagioskoobiga sakramendinišš on olnud Oleviste (tänapäeval väljast kinni müüritud), Haljala, Viru-Nigula, Juuru, Viru-Jaagupi ja Pühalepa kirikul. Evelyn Zagorski. 4.–16. sajandi kirikuarhitektuuri eesti-inglise-eesti seletav illustreeritud sõnastik. Magistriprojekt. Tartu, 2005. lk 19 https://laaneranna.ee/vaatamisvaarsused/hanila-pauluse-kirik/ "K. Alttoa. 101 Eesti pühakoda. Varrak, 2015" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 26. september 2019. Vaadatud 26. september 2019. Pirita klooster Merivälja teel. - eestigiid.ee A. Mänd. Oleviste kiriku keskaegsest sisustusest ja annetajate ringist. - Acta Historica Tallinnensia, 2014, 20, lk 3–50 http://www.eestigiid.ee/?SCat=10&CatID=0&ItemID=14 [https://web.archive.org/web/20190926140113/http://nagi.ee/photos/teeline69/11240577 "Vaade kirikule kaasiku poolt.Esiplaanil kabel. Viru-Jaagupi kirik (pühitsetud apostel Jaakobusele)."] https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=2145
Eesti Äriinglite Assotsiatsioon

Eesti Äriinglite Assotsiatsioon (lühendatult EstBAN, inglise keelest Estonian Business Angels Network) on varajase faasi investoreid ehk äriingleid ühendav organisatsioon Eestis. Organisatsiooni eesmärk on alustavatesse ettevõtetesse tehtavate seemneinvesteeringute mahu kasv. 2013. aastal investeerisid organisatsiooni liikmed 4,7 miljonit eurot, mis jagunes 83 investeeringuks 66 ettevõttese, 2018. aastal 7 miljonit eurot, mis jagunes 186 investeeringuks 99 eri ettevõttesse. EstBAN on 2013. aastast Euroopa Äriinglite Assotsiatsiooni (EBAN) liige. EstBAN loodi 2012. aasta detsembris ning selle esimesse juhatusse kuulusid Ivar Siimar, Allan Martinson, Marek Kiisa, Peeter Klanberg, Andrei Korobeinik, Hardi Kampus ja Harri Männistö. "EstBAN members invested €7M in 2018". EstBAN home page. 18. märts 2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. september 2019. "EstBAN Members Invest EUR 11.3 mln In Startups In 2017". EstBAN home page. 26. veebruar 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. september 2019. Ave Lepik (3. detsember 2012). "Erainvestorid asutasid äriinglite organisatsiooni". ITuudised.ee. EstBANi koduleht (inglise keeles)
Ovariohüsterektoomia

Ovariohüsterektoomia on kirurgiline menetlus, mille käigus eemaldatakse emaslooma emakas koos munasarjadega. Menetlust nimetatakse kõnekeeles ka steriliseerimiseks, kuigi õigupoolest on tegemist kastreerimisega. Ovariohüsterektoomia on eelistatuim meetod tiinuse vältimiseks loomadel, kellelt ei soovita järglasi. Alternatiivne meetod tiinuse vältimiseks on innatsükli mõjutamine hormonaalsete preparaatidega. Menetlust kasutatakse sagedamini kassidel, harvem koertel. Steriliseeritakse ka tuhkruid, merisigu ja teisi eksootikuid. Koertel ei ole ovariohüsterektoomiat soovitatav teha kahe kuu jooksul pärast poegimist ja ebatiinuse ajal. Esimesel juhul tekib ebatiinus ja teisel juhul võib jätkuda piima sekretsioon imetitest, mis allub halvasti ravile. Õige operatsioonitehnika kasutamisel esineb tüsistusi harva. Nahahaava lahtirebimine – sagedane tüsistus, tingitud peamiselt loomapoolsest haava vigastamisest. Haavainfektsioon – tekib aseptika ja antiseptika nõuete eiramise korral. Hemoperitoneum – tekib valesti asetatud ligatuuride tõttu. Peritoniit – tekib aseptika ja antiseptika nõuete eiramise korral. Tüsistusena esineb harva.
1931. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused

1931. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused toimusid Prantsusmaal Pariisis 23. kuni 30. augustini. Maailmarekord: 57.4 (1924) Johnny Weissmüller,  USA Euroopa meister 1927: 1.00,0 Arne Borg,  Rootsi Maailmarekord: 4.47,0 (1931) Jean Taris,  Prantsusmaa Euroopa meister 1927: 5.08,6 Arne Borg,  Rootsi Maailmarekord: 19.07,2 (1927) Arne Borg,  Rootsi Euroopa meister 1927: 19.07,2 Arne Borg,  Rootsi Maailmarekord: 1.08,2 (1928) George Kojac,  USA Euroopa meister 1927: 1.17,4 Eskil Lundahl,  Rootsi Maailmarekord: 2.44,6 (1931) Lionel Spence,  USA Euroopa meister 1927: 2.55,2 Erich Rademacher,  Saksamaa Maailmarekord: 9.36,2 (1928)  USA Austin Clapp, Walter Laufer, George Kojac, Johnny Weissmüller Euroopa meister 1927: 9.49,6  Saksamaa August Heitmann, Joachim Rademacher, Friedrich Berger, Herbert Heinrich Maailmarekord: 1.06,6 (1931) Helene Madison,  USA Euroopa meister 1927: 1.15,0 Maria Vierdag,  Holland Maailmarekord: 5.31,0 (1931) Helene Madison,  USA Euroopa meister 1927: 6.11,8 Marie Braun,  Holland Maailmarekord: 1.20,6 (1930) Bonnie Mealing,  Austraalia Euroopa meister 1927: 1.24,6 Willy den Turk,  Holland Maailmarekord: 2.44,6 (131) Lionel Spence,  USA Euroopa meister 1927: 3.20,4 Hilde Schrader,  Saksamaa Maailmarekord: 4.47,6 (1928)  USA Adelaide Lambert, Eleanor Garatti, Albina Osipowich, Martha Norelius Euroopa meister 1927: 5.11,0  Suurbritannia Marion Laverty, Valerie Davies, Ellen King, Joyce Cooper Euroopa meister 1927: Ewald Riebschläger,  Saksamaa Euroopa meister 1927: Hans Luber,  Saksamaa Euroopa meister 1927: Klara Bornett,  Austria Euroopa meister 1927: Isabelle White,  Suurbritannia Euroopa meister 1927: Ungari István Barta, László Czele, Tibor Fazekas, Márton Homonnai, Alajos Keserű, Ferenc Keserű, József Vértesy, János Wenk   *   Korraldajariik
Muuga (Viimsi)

Muuga on küla Harju maakonnas Viimsi vallas. Asub Muuga lahe ääres. Külas asub osaliselt Muuga sadam, mis kuulub ASi Tallinna Sadam koosseisu. Muuga sadama kõrval asub ka Muuga ülemine tulepaak, mis ehitati 1986. aastal. Küla territooriumil asub Eesti suuruselt teine hiidrahn Kabelikivi ning Hansumäe kivikülv (sealhulgas Hansumäe Keldrirahn). Muuga praegune külavanem on Andrus Pihel, kes valiti ametisse 16. juunil 2018. Küla idaosas Maardu tee ääres paikneb toidupood Meriste kauplus, lähedal Muuga aedlinnas Kallavere tee ääres asub ka toidupood Sinu Pood. Muuga külas asuvat Muuga bussipeatust teenindab Tallinna bussiliin 38 ja Viimsi valla bussid V6, V7, V7A ja V9. Muuga küla idaosa elamupiirkonna kõrval paiknevad bussipeatused Kabelikivi, Uus-Muuga ja Maardu veehoidla, mida teenindavad: Viimsi valla bussid V6 ja V7A, Maardu linna bussid 102, 103, 172, 173 ja Jõelähtme valla bussid J3, J6, J9, J16N ja J16T. Kabelikivi peatuses peatub ka Tallinna bussiliin 34A. Küla edelapiiril on Muuga tee kagupoolne osa. Muuga sadama lääneosa, mis jääb Muuga küla territooriumile, foto keskel viljaelevaator Muuga ülemine tulepaak Muuga bussipeatus Hansumäe Keldrirahn Muuga Kabelikivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Valiti Muuga külavanem". Viimsi vald. 16.06.2018. 360° aeropanoraam / aerofoto
Djirbali keel

Djirbali keel on Austraalias Queenslandis kõneldav väljasurev keel. 2016. aasta loenduse andmetel rääkis djirbali keelt kodus vaid 8 inimest. Djirbali keeles on mitmed omapärased omadused ja nähtused, mistõttu see on keeleteadlaste seas tuntud. Djirbali keele nimisõnad jagunevad nelja klassi: I – enamik elusolendeid, mehed II – naised, vesi, tuli, vägivald ja erilised loomad III – söödavad puu- ja köögiviljad IV – muud (kõik mis esimesse kolme klassi ei sobi) Djirbali keel on jagatud ergatiivsusega keel. Keeles on keeruline tabusüsteem. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. detsember 2018. Vaadatud 26. septembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Miiduranna

Miiduranna on küla Harju maakonnas Viimsi vallas. Külas asub Miiduranna sadam. Miiduranna tähtfort Viimsi Kunstikool Reidikai Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Long Islandi lahing

Long Islandi lahing ehk Brooklyni lahing toimus 27. augustil 1776. aastal Brooklyn Heightsis, pea kaks kuud pärast seda kui Kolmteist kolooniat (Ameerika Ühendriigid) olid ennast George Washingtoni juhtimisel senisest emamaast Suurbritannia kuningriigist iseseisvaks kuulutanud. Iseseisvussõja suurimas lahingus võitsid britid ameeriklasi, säilitades kontrolli strateegiliselt olulise New Yorgi sadama üle. Siiski tunnistas Suurbritannia kuningriik Ameerika kolooniate iseseisvumist ja sõltumatust Pariisi rahulepinguga aastal 1783. Bunker Hilli lahing
Dēliņkalns

Dēliņkalns ('pojamägi') on Alūksne kõrgustiku kõrgeim tipp. Künka absoluutne kõrgus on 271,6 meetrit ja suhteline kõrgus 71 meetrit. Küngas asub Veclaicene maastikukaitsealal, Alūksne piirkonna Ziemeri ja Jaunlaicene valla piiril.
Namiibia jalgpallikoondis

Namiibia jalgpallikoondis on Namiibia meeste rahvuskoondis jalgpallis. Namiibia jalgpallikoondis on kolmel korral jõudnud Aafrika rahvaste karikavõistluste finaalturniirile (1998, 2008 ja 2019), kuid pole alagrupist edasi jõudnud. Koondise kodustaadion on Windhoekis asuv Independence Stadium. Namiibia jalgpalliliidu koduleht Namiibia jalgpallikoondis FIFA kodulehel
Purekkari neem

Purekkari neem on Pärispea poolsaarest eenduv neem. Selle ots on Mandri-Eesti põhjapoolseim punkt (59° 40' 31" N). Neem on kivine. Selle pikkus on umbes 1,5 kilomeetrit. Purekkari neem asub Pärispea külas Kuusalu vallas. Ühtlasi jääb ta Lahemaa rahvuspargi alale. Neeme ja poolsaare ühinemiskohas asub Mähüots, neemest itta jääb Mohni saar. Neemel kasvab mitmesuguseid taimi. Puudest leidub seal mändi (ka selle roomavat vormi), haaba ja pihlakat, põõsastest põhiliselt kibuvitsa. Seal asub rändrahne, näiteks Purekkari Maasäärekivi. Purekkari esmamainiti Mellini atlases 1798 kujul Purrikarri. Sama nimekuju kasutati ka 1871. aastal. Neeme nimeks on liitnimi liigisõnaga "kari". Algselt ta oligi kari ja on ka Mellini atlases saarena kujutatud. Nime algusosa seostas Per Wieselgren sõnaga "purjekas", samas võib võrrelda ka tüvega "puri-", näiteks "purihammas", mis tuleb sõnast "purema". Eesti kohanimeraamat, lk. 521 Eesti kohanimeraamat, kaart 4 Eesti kohanimeraamat, lk. 507
Vojakkala

Vojakkala on küla Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas Loppi vallas, 20 km kaugusel Loppi kirikukülast, vahetult Tammela valla kõrval.
Sanook.com

Sanook.com (tai keeles สนุก.คอม) on 1998. aastal Tais asutatud uudisteportaal, mille rajas Poramate Minsiri. 2016. aasta juuni seisuga oli see populaarseim Tai veebisait. Alexa reitingu järgi on see külastatavuselt 1497. lehekülg maailmas (2019). Monruedee Jansuttipan (2. detsember 2011). "Sanook and Kapook.com founder Poramate Minsiri". bk.asia-city.com. Vaadatud 27.09.2019. Truehits.net(th), จัดอันดับเว็บ เรียกดูข้อมูล 6 มิถุนายน 2558 "Sanook.com Site Info". Alexa Internet. Originaali arhiivikoopia seisuga 27.09.2019. Vaadatud 27.09.2019. Sanook.com
Poramate Minsiri

Poramate Minsiri (tai keeles ปรเมศวร์ มินศิริ; sündinud 28. jaanuaril 1969) on Tai meediaärimees. ปรเมศวร์ มินศิริ. (2537). เรียนรู้ Foxpro 2.0-2.5. กรุงเทพฯ : วิศาสตร์. ปรเมศวร์ มินศิริ. (2537). เรียนรู้ Microsoft Foxpro 20-2.5. กรุงเทพฯ : เลี่ยงเชียง. ปรเมศวร์ มินศิริ. (2538). ท่องโลกอินเทอร์เน็ตด้วย Netscape Navigator Gold. กรุงเทพฯ : วิศาสตร์. ปรเมศวร์ มินศิริ. (2539). Internet สำหรับผู้ใช้ Windows. กรุงเทพฯ : วิศาสตร์. ปรเมศวร์ มินศิริ. (2539). ท่องโลกอินเทอร์เน็ตด้วย Netscape Navigator Gold. กรุงเทพฯ : เวฟฟอยท์. ปรเมศวร์ มินศิริ, ผู้แต่งร่วม. (2539). เรียนรู้ Windows95. กรุงเทพฯ : เวฟพอยท์. ณัฐฐยา พรรณพลีวรรณ, ปรเมศวร์ มินศิริ, นเรศ เดชผล, ศาสตรา กัลย์จารึก และพีรนุช สุวรรณรัตน์. (2547). โครงการชวนเพื่อนท่องเว็บไซต์ สำนักงานกองทุนสนับสนุนการสร้างเสริมสุขภาพ. กรุงเทพฯ : ม.ป.ท. Monruedee Jansuttipan (2. detsember 2011). "Sanook and Kapook.com founder Poramate Minsiri". bk.asia-city.com. Vaadatud 27.09.2019. "Poramate Minsiri ปรเมศวร์ มินศิริ". Harvard University. Vaadatud 27.09.2019.
Äigrumäe

Äigrumäe on küla Harju maakonnas Viimsi vallas. Äigrumäe tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Barry Stroud

Barry Greenwood Stroud (18. mai 1935 Toronto – 9. august 2019) oli Kanada päritolu filosoof, kes kirjutas muu hulgas skeptitsismist, David Hume'ist ja Ludwig Wittgensteinist. Ta sai doktorikraadi 1962 Harvardi ülikoolist, kus teda juhendas Morton White. Harvardis mõjutasid teda ka Burton Dreben, Williard Van Orman Quine, Rogers Albritton, Gwil Owen ja David Pears. Aastatel 1961–2016 õpetas ta California Ülikoolis Berkeleys. Õppeaastal 1986/1987 pidas ta John Locke'i loenguid. Hume, London: Routledge and Kegan Paul 1977, ISBN 0710086016 The Significance of Philosophical Scepticism, 1984 The Quest for Reality: Subjectivism and the Metaphysics of Colour, 1984 The Transparency of "Naturalism". – Proceedings and Addresses of the American Philosophical Association, 2009, 83 (2), lk 157–169. Engagement and Metaphysical Dissatisfaction: Modality and Value, 2011 Seeing, Knowing, Understanding: Philosophical Essays, Oxford University Press 2018, ISBN 9780198809753. 1987 Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige 1993 Briti Akadeemia korrespondentliige Jason Bridges, Niko Kolodny, Wai-Hung Won (toim). The Possibility of Philosophical Understanding: Reflections on the Thought of Barry Stroud, Oxford University Press, 2011, ISBN 9780195381658. Sképsis, Number 14 On Barry Stroud on Skepticism, 2016. Veebis. Publikatsioonide nimekiri The Study of Human Nature and the Subjectivity of Value, Tanneri loeng Buenos Aireses 7. juunil 1988 Intervjuu Brasiilia ajalehele, 2014
Penijõe–Aegviidu–Kauksi matkatee

Penijõe–Aegviidu–Kauksi matkatee on Eestit läänest itta läbiv tähistatud matkarada. Penijõe–Aegviidu–Kauksi matkatee kogupikkus on 615 kilomeetrit. Matkatee algab Matsalu rahvuspargist Penijõe mõisa juurest ja lõpeb Peipsi järve põhjakaldal Kauksis. Matkatee on rajanud ja selle taristut haldab RMK. Aegviidus RMK looduskeskuse juures ristub Penijõe–Aegviidu–Kauksi matkatee Peraküla–Aegviidu–Ähijärve ja Oandu–Ikla matkateega. Matkatee avati 2018. aastal RMK kingitusena Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks. Peraküla-Aedviidu-Ähijärve matkatee Oandu-Aegviidu-Ikla matkatee Penijõe-Aegviidu-Kauksi matkatee Penijõe-Aegviidu-Kauksi matkatee
Silmiksõlg

Silmiksõlg (saksa keeles Augenfibel, inglise keeles eye fibula) on kaarsõlg, mille kujundusele on iseloomulikud paarikaupa paiknevad silmataolised kujundid – augud, lohud või puntsiga löödud topeltringid – sõlekaarel. Silmiksõled olid Eesti alal kaarsõle tüüpidest ajaliselt vanimad, olles kasutusel juba rooma rauaaja alguses. Tüüp oli käibel 1.–3. sajandini, eesti sarja sõled isegi kuni 5. sajandini. Rootsi arheoloog Oscar Almgren jagas silmiksõled kolme suurde rühma: peaseeria silmiksõled preisi seeria silmiksõled (sellel on "silmad" ka sõlekaare alumises osas) eesti seeria silmiksõled (kujult väga sarnased peaseeria sõlgedele, kuid erinevustega ornamendis. On arvatud, et neid hakati sissetoodud sõlgede eeskujul kohapeal valmistama) Silmiksõled ja teised rooma rauaaja alguses Eestisse jõudnud sõled on väga sarnased mujal Euroopas samal ajal levinud sõlgedega. See viitab sidemetele kaugete aladega, kust saabunud esemeid ja ideid kohandati vastavalt kohalike eelistustele. Mitmed uurijad on pakkunud, et just Läänemere kagurannik on olnud Eesti jaoks peamine uudsete esemete vahendaja, kuna sealt on leitud väga palju sarnaseid sõlgi. K. Kirme. Eesti sõled. Kunst, 1986 M. Olli, M. Roxburgh. Pilguheit silmiksõlgedele – Eesti varaseimate sõlgede lugu. – Tutulus, 2017 M. Olli, M. Roxburgh. Pilguheit silmiksõlgedele – Eesti varaseimate sõlgede lugu. – Tutulus, 2017 Augenfibel. Mittelalter Wiki Silmiksõlg Pada tarandkalmest Silmiksõlg Jäbara tarandkalmest Silmiksõled TLÜ arheoloogia fotokogus (50 fotot)
Vähksõlg

Vähksõlg (saksa keeles Krebsfibel, soome keeles rapusolki) on vähki meenutava sõlekehaga kaarsõlg, iseloomulik keskmisele rauaajale. Eesti jaoks on tüüp erandlik, kaks Edela-Soomest imporditud 7.–8. sajandi vähksõlge on leitud Lagedi kalmetest. http://tutulus.ee/muinasesemed/kraud/615.html http://www.arheo.ut.ee/Baltimaad_401.htm Soomest leitud vähksõled (fotod ja muuseuminumbrid) Sülgoja juhuleid AI-7500 TLÜ arheoloogia fotokogus (1 foto)
Ambsõlg

Ambsõlg on kaarsõlg, mis kitsa sõlekeha, väikese terava kaare ja pikkade õlgadega meenutab kujult vibupüssi. Kujunes välja Rooma aladel ajaarvamise alguse paiku. Eesti aladele jõudis lõuna poolt 1. aastatuhande alguses rooma rauaajal ja elas kauem kui enamik teisi kaarsõle tüüpe. Eesti arheoloogilises materjalis leiab erineva kujuga ambsõlgesid. Nooremal rooma rauaajal esineb tagasipööratud jalaga ambsõlgi, mille jala peenenev ots on mähitud ümber kaare ja tagasipainutatud jalg moodustab nõelahoidja. Laialt levinud on peaoksaga ambsõled. Sõlgi on mõnikord ornamenditud ja kaunistatud rõngasgarnituuriga. Eesti kõige rikkalikuma kujundusega ambsõled on leitud keskmisest rauaajast pärit Kardla aardest. Hilised toretsevad ambsõled võisid küündida pikkuselt üle 10 cm (näiteks Jäbara kalmeist leitud 5. sajandi sõlg on 12 cm pikk), olles samas ka rasked ja kohmakamad kui varasemad. A. M. Tallgren dateeris suured ambsõled 10. sajandisse ja märkis ära nende täieliku eemaldumise germaani eeskujudest. http://muinasaeg.ee/louna-eesti-hobeaarded/ K. Kirme. Eesti sõled. Kunst, 1986 Rõngasgarnituuriga ja kullatisega kaunistatud ambsõled Kardla aardest Eestist leitud ambsõled TLÜ arheoloogia fotokogus (30 fotot) Ambsõled Wikimedia Commonsis Sketchfab: ambsõle 3D mudel
Öökullsõlg

Öökullsõlg on öökullipead meenutava ülaosaga erilise kujuga kaarsõlg. Latgalitele iseloomulik sõletüüp on olnud levinud Läti aladel, Eestis Palukülas on leitud üks, Põhja-Leedus kaks eksemplari, arheoloogiakogudes on ka mõned teadmata leiukohaga sõled. http://www.arheo.ut.ee/Baltimaad_402.htm https://i.pinimg.com/originals/d6/bb/ae/d6bbae88790ef25c6bae426a3512152c.jpg Paluküla peitleiu öökullsõlg AI-2483:33 TLÜ arheoloogia fotokogus (2 fotot) Öökullsõlega Läti postmark 1998. aastast Sketchfab: öökullsõle 3D mudel
Vana-Laitsna maastikukaitseala

Vana-Laitsna maastikukaitseala (läti keeles Veclaicenes aizsargājamo ainavu apvidus) on maastikukaitseala Lätis Alūksne piirkonnas Vana-Laitsna, Vastse-Laitsna, Ziemeri ja Mārkalne vallas ning Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Vana-Laitsna maastikukaitseala moodustati 1977. aastal Põhja-Vidzeme kultuurmaastike, bioloogilise mitmekesisuse ja loodusväärtuste kaitseks. Kaitseala kogupindala on 20 892 ha. Selle alale jäävad Korneti-Peļļi, Dēliņkalnsi ja Avotu mežsi looduskaitseala (Avotu mets). Vana-Laitsna maastikukaitseala põhjapiiriks on Eesti-Läti piir. Eesti poolel külgnevad Vana-Laitsna maastikukaitsealaga Paganamaa ja Väike-Palkna maastikukaitseala ning Luhasoo looduskaitseala. Veclaicene maastikukaitseala infovoldik Veclaicene maastikukaitseala Läti looduskaitseameti kodulehel
Cork

Cork on linn Iirimaal Lee jõe suudmes, Corki krahvkonna halduskeskus. Linn oli 2005. aastal Euroopa kultuuripealinn. Corki linnavalitsuse koduleht
Dättlikon

Dättlikon on omavalitsus Šveitsis Winterthuri piirkonnas Zürichi kantonis. Omavalitsuse pindala on 2,89 km². Dättlikonis elas (2016). aasta detsembri seisuga 780 inimest. http://www.daettlikon.ch
Indeksikaal

Indeksikaaliks nimetatakse analüütilises keelefilosoofias väljendit (osutavat väljendit), mille osutus sõltub süstemaatiliselt kontekstist. Paradigmaatilised näited on "sina", "mina", "tema", "siin", "täna", "homme". Indeksikaalidena käituvad ka näiteks tegusõnade ajavormid ja "nii" sõnaühendis "nii suur", mida saadab käte ettesirutamine ja üksteisest teatud kaugusel hoidmine. Puhaste indeksikaalide (näiteks "mina", "täna", "tegelikult" osutus ("sisu") on kontekstis nende keelelise tähendusega ("karakter") automaatselt ära määratud. Tõeliste demonstratiivide (näiteks näitav asesõna "see") puhul on edukaks osutamiseks kontekstis tarvis veel mingit lisandust, näiteks kõneleja žesti või erilist kavatsust. On vaieldav, millised väljendid on puhtad indeksikaalid ja millised on tõelised demonstratiivid. David Braun. Indexicals, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2015. Geoff Georgi. Demonstratives and Indexicals, Interneti filosoofiaentsüklopeedia David Kaplan. Demonstratives: An Essay on the Semantics, Logic, Metaphysics, and Epistemology of Demonstratives and Other Indexicals. – Joseph Almog, John Perry, Howard Wettstein. Themes from Kaplan, Oxford: Oxford University Press 1989, lk 481–563. Eesti keeles: Demonstratiivid: Essee demonstratiivide ja teiste indeksikaalide semantikast, loogikast, metafüüsikast ning epistemoloogiast, tlk Anto Unt. – Akadeemia, nr 10, 2017 – 1, 2018. David Kaplan. Afterthoughts. – Joseph Almog, John Perry, Howard Wettstein. Themes from Kaplan, Oxford: Oxford University Press 1989, lk 565–614. Eesti keeles: Järelmõtted, tlk Anto Unt. – Akadeemia, 2018, nr 2–5. Indrek Reiland. Kaplan, indeksikaalid ja demonstratiivid. – Akadeemia, 2018, nr 5. David Braun. Indexicals, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2015 Geoff Georgi. Demonstratives and Indexicals, Interneti filosoofiaentsüklopeedia
Metsakasti

Metsakasti on küla Harju maakonnas Viimsi vallas. Rahvastikuregistri andmetel on Metsakasti külas 579 elanikku (seisuga 01.10.2015). Riiasöödi tamm Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Küla koduleht Küla leht Facebookis
Energiamajandus

Energiamajandus tegeleb energia ammutamise, edastamise ja tarbimise korraldamisega. Energiamajandus on osa energeetika valdkonnast koos energiatehnika ja energiapoliitikaga.
Kari keel

Kari keel (varem ka kare keel) on bantu keelte hulka kuuluv keel, mida räägivad karid Kongo DV põhjapiiril ja Kesk-Aafrika Vabariigis. Kõnelejaid oli 1980. aastatel umbes 1000, kuid 21. sajandi alguse hinnangul võib keel olla peaaegu välja surnud. Kõnelejad on üle 70 aasta vanused. http://www.eki.ee/knab/lgv/nkbx.htm https://www.ethnologue.com/18/language/kbj/ http://endangeredlanguages.com/lang/586 https://glottolog.org/resource/languoid/id/kari1306
Przedecz

Przedecz (saksa Moosburg) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Koło maakonnas, Przedeczi valla halduskeskus. Przedecz asub Kołost umbes 24 km kirdes. Przedecz sai linnaõigused 1363. aastal. 1870. aastal kaotas Przedecz linnaõigused, kuid sai need 1919. aastal tagasi. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015809114-0949129?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Przedecz Encyklopedia PWN
Eelromaani kunst

Eelromaani kunst on ühendav mõiste Euroopas 5. sajandist, Merovingide dünastia algusest kuni 11. sajandini, romaani kunsti üle-euroopalise väljakujunemiseni käibinud arhitektuurile ja teistele kunstiliikidele. Seda kunstiperioodi iseloomustab klassikalise, eelkõige hilisantiikse Rooma, samuti varakristliku kunsti teemade ja kujundite segunemine, osalt Bütsantsi vahendusel, barbarirahvaste (esmajoones germaanlaste) kunsti elementidega ja nendest uuendusliku stiili kujunemine. Algusperioodil võib osaliselt kattuda rahvasterännuaja kunstiga. Palju eelromaani kunstile iseloomulikku esineb selginenud kujul hilisemas romaani kunstis. iiri-anglosaksi kunst ja anglosaksi arhitektuur ning kunst Briti saartel merovingide ja karolingide kunst Frangi riigis ottode kunst praeguse Saksamaa territooriumil läänegootide kunst ja Astuuria arhitektuur ning kunst Pürenee poolsaarel langobardide kunst Kataloonias, Aragonis ja Põhja-Itaalias Horvaatia eelromaani arhitektuur ja kunst https://www.wikiart.org/en/artists-by-art-movement/pre-romanesque-art#!#resultType:masonry https://www.khanacademy.org/humanities/medieval-world/romanesque1/a/a-beginners-guide-to-romanesque-architecture