laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasium

Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasium oli keskharidust andnud õppeasutus, mis tegutses aastail 1911–1940. 1906. aastal asutas Gustav Narusbek erakaubanduskooli, mis tegutses Väike-Pärnu maantee 19a hoones, kuhu võeti vastu nii poisse kui tüdrukuid. Kool algas kahe klassiga õppetegevust 1906. aastal ja asutajaks oli Gustaw Narusberg ja tema abiliseks Georg Vestel. 1910. aastal andis Gustav Narusbek erakooli üle Tallinna Linnavalitsuse ülalpidamisele. Tallinna Linna Tütarlaste Kommertskool (vene keeles Ревельское городское женское коммерческое училище) (1911–1924) alustas tegevust 1. (vkj) / 14. septembril 1911 aadressil Viru tänav 6. Õppekeel oli vene keel, ent 85% õpilasi oli eesti rahvusest. Eesti iseseisvumine tõi kaasa eesti õppekeele ning 1920. aasta avalike algkoolide seadus lahutas gümnaasiumiastmest nooremad klassid eraldi Tallinna Linna 29. Algkooliks. Kommertsgümnaasiumi oli 1936. aastaks lõpetanud 20 lendu 1054 lõpetanuga. Kooli asutamise järel algas uue koolihoone kavandamine, milleks valiti linna vabade maa-alade seast Jaani kiriku vastas asuv Karjakaevu plats. Selleks oli vaja kustutada linnplaanilt sellele krundile kavandatud kitsas tänav ning pikendada Jaani tänav kaares Jaani kirikust mööda Vabaduse väljakuni. Ebasoodne piir Vene seltskondliku kogu hoonega sundis kavandama selle hoonekülje sopilisena. Koolihoone Estonia puiestee 10 valmis 1916. aastal. Tallinna Linna Tütarlaste Kommertskooli ja hilisema Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi direktorina tegutses 1911–1927 Heinrich Bauer ja 1928–1940 oli Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi ja Kaubanduskooli direktor Aleksander Veiderma. Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi (1924–1938) koolihoones tegutses ka 1906. aastal asutatud kutsekool – Tallinna Linna Tütarlaste Kaubanduskool (vene keeles Ревельская городская женская торговая школа), neil koolidel oli ühine direktor ja õpetajaskond. Tallinna 29. algkooli viimased klassid lahkusid sellest hoonest kevadel 1929. Õhtupoolikuti on selles koolimajas töötanud ka Tallinna Õpetajate Seminar, Kodumajanduskeskkool ja A. Pedusaare erakeskkool. Riigivanema otsusega 14. septembrist 1934 nr. 695 võeti koolivõrku Tallinna Linna Kaupmeestekool nelja-aastase kursusega. Selle kooli naisosakonna esimene klass algas tegevust 15. septembril 1934 Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi ruumides, Jaani tänav 13. Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 1068. Tallinna Majanduskool Tallinna Linna Poeglaste Kommertskool, mis asus Väike-Pärnu maantee 19a (Sakala tänav (algselt 51), nüüd 21), Tallinn Tallinna linna tütarlaste kommerts- ja kaubanduskool juubelipäevade eel, Päewaleht, nr. 242, 7 september 1936 Nr. 91. Riigikogu poolt 7. dets. 1922 a. wastuwõetud Awalikkude keskkoolide seadus., Riigi Teataja, nr. 155-156, 16 detsember 1922 Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasium. Tallinn, 1936 1068 Koolihoone, 1916. a. ja Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi hoone kultuurimälestiste riiklikus registris Tallinna Linna Tütarlaste Kommerts- ja Kaubanduskool, 1911-1944, Eesti Ajalooarhiiv, TLA.220
Kubermangugümnaasium

Kubermangugümnaasium (ka kubermangukool[viide?]) oli Vene keisririigi ajal enamasti kubermangulinnas asuv riiklik gümnaasium. Eesti alal olnud kubermangugümnaasiumide õppekeel oli saksa keel. Kubermangugümnaasiumi alamkooliaste oli kreiskool. Eesti alal tegutsesid Eestimaa kubermangus Tallinna Kubermangugümnaasium ja Liivimaa kubermangus Tartu Kubermangugümnaasium, Läti alale jäi Riia Kubermangugümnaasium. Kihelkonnakool
Stavanger

Stavanger on linn Norras, Rogalandi maakonna keskus. Asub Boknfjordi ääres. Asula on kokku kasvanud lõunas asuva Sandnesiga, moodustades Stavanger/Sandnesi asula. Stavanger on laevaehituse ja naftatööstuse keskus. Stavangeris asub Statoili peakorter. Linna paikneb Norra vanim toomkirik, 12. sajandist pärinev Stavangeri toomkirik. Stavanger oli 2008. aasta Euroopa kultuuripealinn. Jalgpalliklubi Stavangeri Viking mängib Norra kõrgliigas. Stavangeri rajamise aeg pole kindlalt teada. 11. sajandil oli Stavanger juba keskus, kuid linnaks saab teda õieti nimetada alles alates Stavangeri toomkiriku rajamisest. Toomkiriku ehitamist alustas 1125. aastal piiskop Reinald. Algaegadel oli Stavanger oluline põhiliselt Stavangeri piiskopkonna keskusena; piiskopkond hõlmas Rogalandi, Agderit, Hallingdali ja Valdresi. 12. sajandi lõpuks sai linn tasapisi ka haldus- ja majanduskeskuseks. Must surm laastas ka Stavangeri. 1425 sai ta siiski alevi (kjøpstad) privileegid, omavalitsuse ja kauplemisõiguse. Reformatsiooni ajal konfiskeeris Taani siit katoliku kiriku varad, kuid Stavanger säilis tähtsa usulise keskusena veel luterliku ajastu alguses. Tõeline kriis linna arengu saabus XVII sajandil. 1633 põles 2/3 linnast maha. 1671 käskis Taani kuningas Christian V viia piiskopiameti ja halduskeskuse Stavangerist ära, uude keskusse Christianiasse. 1680 otsustati Stavangeri linn hoopiski kaotada. 1690 saadi aleviõigused tagasi, kuid piiskop tuli uuesti Stavangerisse alles 1925. aastal. 18. sajandi lõpul oli Stavanger veel väikelinn alla 2500 elanikuga. 1809 oli aga Stavangeri elus pöördepunkt. Linna lähedale merre ilmus ennekuulmatul hulgal heeringaparvi ja nende püük sai nüüd peamiseks elatusallikaks kuni 1880. aastani, mil heeringad jälle kadusid. Esimene kalakonservitehas asutati 1873. Jaak Kangilaski. Norra, Tallinn: AS Koolibri, 2000  Stavanger – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mati Murumaa

Mati Murumaa (sündinud 19. novembril 1947 Pärnus) on eesti muusik ja näitleja. Ta lõpetas 1971. aastal Pärnu Õhtukeskkooli. Töötas 1972–1977 Pärnus orkestrandina ja 1978–1985 Endla teatris näitlejana. Osales ansamblites Kuldne Trio ja Keeris. 1988. aastal asus ta elama Ameerika Ühendriikidesse. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2008. Lk 80
Narva linnakool

Narva linnakool oli linnakool Narvas. Esimest korda on Narvas tegutsevat linnakooli mainitud 1501. aastal, sellega see on teadaolevalt vanuselt teine samatüübiline kool Eestis. Koolis õppisid Narva kodanike lapsed. Neile õpetati kirjutamist, lugemist ja ladina keelt. Kool asus Narva Jaani kiriku lähedal. Linnakool suleti 1846. aastal. 1726–1756 Ulrich Johann Herbers Johann Heinrich Lange Otto Wilhelm Masing (1763–1832), eesti pastor ja keelemees, õ-tähe tooja eesti kirjakeelde Harald Põld (1874–1939), usuteadlane, piibli­tõlkija, keele­teadlane, eesti keele grammatikate autor Eduard Säkk (1875–1943), Eesti insener, tööstur ja poliitik Otto Heinze (1877–1968), Venemaa keisririigi ja Eesti (kindralmajor) sõjaväelane Peeter Põld (1878–1930), eesti pedagoog Raimund Kull (1882–1942), eesti dirigent ja helilooja Albert Üksip (1886–1966), näitleja ja botaanik Johan Hansing (1888–1941), näitleja, lavastaja ja ühiskonnategelane Adolf Johannes Vedro (1890–1944), eesti helilooja August Alle (1890–1952), koduõpetaja, luuletaja, publitsist, ajakirjanik NARVAS TÄHISTATAKSE 500 AASTA MÖÖDUMIST ESIMESE KOOLI AVAMISEST 26.09.2001 Narva Kirikuraamatukogu LANGE, JOHANN HEINRICH Nädala juubilar OTTO WILHELM MASING 250 Kesknädal, 06.11.2013 "PERSOON: Harald-Wilhelm Põld". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2016. Vaadatud 18. märtsil 2016. "Veebruar Vaivara ja lähiümbruse ajaloos". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. märts 2016. Vaadatud 18. märtsil 2016. Peeter Põld 130 "RAIMUND KULL". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 18. märtsil 2016. Albert Üksip Hansing, Johan Adolf Johannes Vedro "ALLE, AUGUST". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. märts 2016. Vaadatud 18. märtsil 2016.
Jennifer Suhr

Jennifer Suhr (neiupõlvenimega Stuczynski; sündinud 5. veebruaril 1982 Fredonias New Yorgi osariigis) on USA kergejõustiklane (teivashüppaja). 2012. aastal tuli ta teivashüppes tulemusega 4.75 olümpiavõitjaks. 2016. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Portlandis võitis ta kuldmedali võistluste rekordiga 4.90. 2013. aasta märtsis püstitas ta teivashüppes sisemaailmarekordi, kui hüppas USA kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel Albuquerques 5.02 m, ületades sellega Jelena Issinbajevale kuulunud maailmarekordi ühe sentimeetriga. Ta parandas sisemaailmarekordit 30. jaanuaril 2016, kui ületas 5.03 m. Tema isiklik rekord teivashüppes välitingimustes on 4.92, mille ta püstitas 6. juulil 2008 Eugene'is. "Video: ameeriklanna ületas teivashüppes Isinbajeva võimsa maailmarekordi". Postimees Sport. 03.03.2013. Vaadatud 18.03.2016 Jennifer Suhr Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Madis Schmidt

Madis Schmidt (sündinud 6. septembril 1942 Kalmaru küla, Vändra vald, Pärnumaa) on eesti puhkpilliorkestri dirigent, fagotist ja muusikapedagoog. Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna Muusikakooli fagoti erialal Elmar Milkopi klassis ning 1971. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi fagoti erialal Rein Olsperti klassis. Schmidt on mänginud aastatel 1962–1976 Estonia ja 1962–66 Balti laevastiku mereväeorkestris. Ta on töötanud aastatel 1972–1976 Saku Muusikakoolis puhkpilliõpetaja ja dirigendina, juhatades ühtlasi Saku Õlletehase ning 1973–1975 tehase Silikaat puhkpilliorkestrit. Õpetajatööd jätkas Madis Schmidt 1976–1981 Vändra Lastemuusikakoolis ning juhtis samas dirigendina kultuurimaja orkestrit. Ta on asutanud 1981. aastal Pärnu-Jaagupi Lastemuusikakooli (1981–2000 direktor ja õpetaja) ning 1983. aastal selle filiaali, Kilingi-Nõmme Lastemuusikakooli (1983–85 direktor ja õpetaja). Perioodil 1977–2004 oli ta tegev ka Vabariiklikus Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestris ja juhatas dirigendina aastatel 1978–1982 Pärnu Sümfooniaorkestrit ning 1982–2008 Pärnu-Jaagupi puhkpilliorkestrit Halinga. Alates aastast 2000 on ta töötanud Pärnu Muusikakoolis õpetajana. Madis Schmidti õpilased on teiste seas olnud Artur Raidmets, Madis Mäekalle, Hando Põlluste, Priit Volmer, Taavi Reimets, Mari Kalmet, Liis Mäevälja ja Julia Žigun. EE Schmidt, Madis Tallinna Muusikakooli fagotieriala õpilane Madis Schmidt õpetaja Rein Olsperdiga tunnis. Pärnu-Jaagupi lastemuusikakooli direktor Madis Schmidt ja tema õpilased Jaanus Blauert ja Rain Luur. Pärnu-Jaagupi Muusikakool- Ajalugu Noored instrumentalistid noppisid auhinnalisi kohti Pärnu Postimees 30.03.2009
Andres Ild

Andres Ild (sündinud 28. augustil 1943 Pärnus) on eesti näitleja. Andres Ild lõpetas 1962. aastal Pärnu 2. Keskkooli. Töötas 1963–1964 Pärnus sidemontöörina. Ta oli aastatel 1964–1998 Endla teatri näitleja. Hiljem on ta mänginud Endla teatri lavastustes rollilepinguga. Andres Ild on mänginud 1972. aastal valminud filmis "Verekivi" Andrease rolli. 1988 Eesti NSV teeneline kunstnik 1981. aastal abiellus Andres Ild näitleja Juta Tintsiga. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 28 http://www.efis.ee/et/inimesed/id/7319
Villem Indrikson

Villem Indrikson (21. august 1944 Tallinn – 2. märts 1996 Tallinn) oli eesti näitleja. Ta lõpetas 1963. aastal Tallinna 4. Keskkooli, õppis 1964–1968 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas ning lõpetas 1976. aastal näitejuhtimise erialal Tallinna Pedagoogilise Instituudi. Ta oli 1972–1973 Rakvere Teatri, 1973–1986 Endla teatri ja 1988–1992 Vanalinnastuudio näitleja. 1986–1988 oli ta Tallinnfilmi ja 1989–1996 ETV režissöör. Villem Indrikson on maetud Liiva kalmistule. Tema abikaasa oli aastatel 1975–1991 ballettmeister ja tantsupedagoog Aita Indrikson. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2008, lk 29 Päring kalmistud.ee andmebaasis Villem Indrikson andmekogus IMDb (inglise)
Aru mõis (Karja)

Aru mõis (saksa keeles Arromois) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal. Mõisast on teateid alates 1519. http://www.mois.ee/pikknima.shtml (vaadatud 18.03.2016) Aru mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Aru mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Aru mõis (Karja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Koikla mõis

Koikla mõis (saksa keeles Koiküll) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal. Mõisast on teateid alates 1399. http://www.mois.ee/pikknimk.shtml (vaadatud 18.03.2016) Koikla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Koikla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Koikla mõis Eesti mõisaportaalis
Laugu mõis

Laugu mõis (saksa keeles Laugo) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 17. sajandi II poolel. http://www.mois.ee/pikkniml.shtml (vaadatud 18.03.2016) Laugu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Laugu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Metsküla mõis

Metsküla mõis (saksa keeles Metzküll) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 17. sajandil. http://www.mois.ee/pikknimm.shtml (vaadatud 18.03.2016) Metsküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Metsküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Metsküla mõis (Karja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Pamma mõis

Pamma mõis (saksa keeles Herrenhof) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 17. sajandil. http://www.mois.ee/pikknimp.shtml (vaadatud 18.03.2016) Pamma mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Pamma mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Parasmetsa mõis

Parasmetsa mõis (saksa keeles Parrasmetz) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal. Leisi külas Mustjala maantee käänukohal asus varem Jõe karjamõis, mille saksakeelne nimi oli Charlottenthal, aga 1781 nimetati seda Charlottendahl. Mõisast on teateid alates 1563. http://www.mois.ee/pikknimp.shtml (vaadatud 18.03.2016) Eesti kohanimeraamat, lk. 313 Parasmetsa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Parasmetsa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Parasmetsa mõis Eesti mõisaportaalis
Pärsama mõis

Pärsama mõis (saksa keeles Persama) oli riigimõis Karja kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati ajavahemikul 1731–1738 Pamma ja Leisi mõisast eraldatud aladest. Mõisale kuulus 701 ha mõisamaad, 2630,67 ha talumaad, 32 talu. http://www.mois.ee/pikknimp.shtml (vaadatud 18.03.2016) Pärsama mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Pärsama mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Triigi mõis (Karja)

Triigi mõis (saksa keeles Feckerort) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal. Mõis moodustati kõrtsikoha ja 5 adramaa põhjal, millest 2 asusid mere ääres ja 3 Angla vakuses. 1547 läks mõis Strykide suguvõsa valdusse ja sellest tulebki mõisa eestikeelne nimi. Mõisa saksakeelne nimi kirjutati sel aastal kujudel Feckel ja Feckerort. 1704 nimetati mõisa kujul Strikanhåf ja 1782 kujul Triki mois. Pärast Eesti iseseisvumist mõis likvideeriti ja moodustati Triigi asundus, mis 1977 nimetati ümber külaks. http://www.mois.ee/pikknimt.shtml (vaadatud 18.03.2016) Eesti kohanimeraamat, lk. 675 Triigi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Olbrüki mõis

Olbrüki mõis (saksa keeles Olbrück) oli rüütlimõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal. Saaremaa maamarssal Oskar von Ekesparre ostis Mõntu 1873. ja Sääre mõisa 1876. aastal. Ta päris Koltse mõisa 1889. aastal. Mõis rajati 19. sajandi lõpus Koltse, Mõntu ja Sääre mõisa ühendatud aladest. Elamiseks ehitati esinduslikuna välja Mõntu mõisasüda, ülejäänud olid de facto majandusmõisad. http://www.mois.ee/pikknimo.shtml (vaadatud 18.03.2016) https://personen.digitale-sammlungen.de//baltlex/Blatt_bsb00000345,00015.html Olbrüki mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Olbrüki mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Põdra mõis (Jämaja)

Põdra mõis (saksa keeles Pödra) oli Olbrüki mõisa kõrvalmõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal. http://www.mois.ee/pikknimp.shtml (vaadatud 18.03.2016) Põdra mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Torgu mõis

Torgu mõis (saksa keeles Torkenhof) oli riigimõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 14. sajandil. Torgu mõisavallas pandud perekonnanimesid: Aab, Hull, Raisk, Suurhans, Uisk. http://www.mois.ee/pikknimt.shtml (vaadatud 18.03.2016) Torgu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 18.03.2016) Torgu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Võru Kreutzwaldi Kool

Võru Kreutzwaldi Kool on põhikool Võru linnas aadressil Kooli 7. Kool asutati 2015. aastal. Kool kannab Eesti rahvuseepose "Kalevipoeg" autori Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nime. Kooli motogi on pärit "Kalevipojast": "Ülemaks kui hõbevara, kallimaks kui kullakoormad tuleb tarkus tunnistada." Peale koolimaja kasutab kool õppetööks Võru Spordikeskust, kunstmuruga jalgpalliväljakut ja Koreli oja äärseid võimalusi. Võru Kreutzwaldi Kool asutati 2015. aastal seoses Võru koolivõrgu uuendamisega Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi põhikooliosa ja Võru I Põhikooli baasil. Kool andis välja oma esimese almanahhi Lennuk 2021. aastal. Koolil oli alates 2015. aastast kuni 2023. aastani kasutusel eKool, alates 2023. aastast on kasutusel Stuudium. 2014–2019 Kaider Vardja alates 2019 Taavi Karu 2015 – Ere Tumm (Võru linna aasta õpetaja) 2016 – Merit Kund (Võrumaa aasta põhikooliõpetaja) ja Ene Liivamägi (Võrumaa aasta kooli õppejuht) 2017 – Ene Saaron (Võru linna aasta psühholoog) 2018 – Marju Purge (Võru linna aasta õpetaja) 2019 – Kaider Vardja (Võrumaa aasta õppeasutuse juht) 2020 – Leili Sõmer (Võru linna aasta õpetaja) 2021 – Kadri Paulus (Võru linna aasta õpetaja ja Võrumaa aasta klassijuhataja) 2022 – Liis Orro (Võru linna aasta õpetaja ja Võrumaa aasta klassijuhataja) 2023 – Maire Piiroja (aasta tugispetsialist) ja Marian Kikas (Võru linna aasta noor õpetaja) "Koolist". Võru Kreutzwaldi kool. Vaadatud 29. märtsil 2024. Barrus Arena. Võru FC Helios veebisait. "Võru Kreutzwaldi Kooli ajalugu". Võru Kreutzwaldi kool. Vaadatud 29. märtsil 2024. "Almanahh "Lennuk"". Võru Kreutzwaldi kool. Vaadatud 29. märtsil 2024. "Võru põhikooli direktoriks valiti Kaider Vardja". Võrumaa Teataja. 20. november 2014. Vaadatud 29. märtsil 2024. "Selgus Kreutzwaldi Kooli uus juht". Lõuna-Eesti Postimees. 24. juuli 2019. Vaadatud 29. märtsil 2024. Võru Kreutzwaldi Kooli koduleht
Lembit Kees

Lembit Kees (1. aprill 1931 Jälevere, Taevere vald – 4. oktoober 2000 Pärnu) oli eesti näitleja. Lembit Kees oli pärit taluniku perekonnast. Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja õppis 1952–1955 Draamateatri õppestuudios. Lembit Kees töötas Endla teatris 1957–1984 näitlejana ja 1995–2000 tulevalvurina. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 45
Õie Maasik

Õie Maasik (kodanikunimi 1958. aastast Õie Aus; 1. mai 1929 Tallinn – 27. oktoober 1992 Tallinn) oli eesti näitleja. Õie Maasik lõpetas 1947. aastal Tallinna 8. Keskkooli ja 1951. aastal Eesti Riikliku Teatriinstituudi. Õie Maasik töötas näitlejana 1951–1966 Endla teatris ja 1966–1984 Viktor Kingissepa nimelises Tallinna Riiklikus Akadeemilises Draamateatris. Õie Maasik on maetud Metsakalmistule. Õie Maasik oli abielus Evald Ausiga. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 73 Päring kalmistud.ee andmebaasis[alaline kõdulink]
Henn Jaaniste

Henn Jaaniste (2. aprill 1915 Taali vald – 28. detsember 1985 Pärnu) oli eesti näitleja. Henn Jaaniste oli pärit talupidaja perekonnast. Ta lõpetas 1935. aastal Pärnu kaubanduskooli, töötas 1937–1940 saeveskis. Teatritegevust alustas 1940. aastal Endla teatri operetikooris, oli aastani 1967 samas näitleja, seejärel lavastusalajuhataja ja rekvisiitor. Henn Jaaniste oli abielus Helga-Wilhelmine Jaanistega. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 31
Valga Poeglaste Gümnaasium

Valga Poeglaste Gümnaasium oli kool (poeglaste gümnaasium) Valga maakonnas Valgas aadressil Julius Kuperjanovi tänav 10. Koolikomisjoni 10. veebruari 1919. aasta otsusega asutati Valga Eesti Gümnaasiumi asemele kaks gümnaasiumi: Valga Poeglaste Gümnaasium ja Valga Tütarlaste Gümnaasium. Mõlemad gümnaasiumid alustasid tööd 25. veebruaril 1919. Esialgu töötasid mõlemad gümnaasiumid samas majas aadressil Vabaduse tänav 13, kuid eri korrustel. Valga Poeglaste Gümnaasiumi juhtis 1919. aasta sügiseni Olaf Sild, seejärel kuni kooli sulgemiseni 1932. aastal Tõnis Grünberg. Õpilasi oli algul 129. Valga Poeglaste Gümnaasium kolis Valga valgesse majja aadressil Julius Kuperjanovi 10 alles 1923. aastal, olles enne seda töötanud allüürnikuna mitmes eri majas. 1921. aastast tegutses kool koolihoones Jaani kiriku kõrval. Valga Poeglaste Gümnaasium ja Tütarlaste Gümnaasium suleti 1932. aastal ning sama aasta sügisel alustas tegevust uus kool – Valga Ühisgümnaasium. Valga Poeglaste Gümnaasiumi humanitaarharus õppis aastatel 1924–1929 tulevane kirjanik Bernard Kangro. Valga Gümnaasium Valga Tütarlaste Gümnaasium Valga Poeglastegümnaasiumi hoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 17.08.2022) Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK: Grünberg, Tõnis. https://web.archive.org/web/20160319080929/http://www.valgark.ee/isik/index.php?id=786 (vaadatud 19.03.2016) Valga Tütarlastegümnaasiumi hoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 17.08.2022)
Audentese Erakool

Audentese Erakool on eraüldhariduskool Tallinnas aadressil Tondi 84. Kooli direktor on Ahto Orav. Kool asutati 1995. aastal nimega Fontese Erakool. Alates 1997. aastast on kooli nimi Audentese Erakool. 2011. aastal alustas Audentese Erakool keskhariduse pakkumist rahvusvahelise õppekava (IB Diploma Programme) alusel. 2019. aasta septembril eraldati rahvusvaheline bakalaureuseõpe ja loodi uus kool, mille nimeks sai Audentese Rahvusvaheline Kool. Audentese Erakoolis saab keskharidust omandada e-gümnaasiumis. Audentes Audentese Rahvusvaheline Kool Audentese Spordigümnaasium International University Audentes https://web.archive.org/web/20160319082204/https://audentes.ee/erakool/uldinfo/erakoolist/ (vaadatud 19.03.2016) About the International School. Audentese Rahvusvahelise Kooli veebisait. Audentese Erakooli põhikiri. Audentese Erakooli veebisait. E-gümnaasiumist. Audentese Erakooli veebisait. Audentese Erakoolist. Audentese Erakooli veebisait. Kooli koduleht
Linda Paberit

Linda Paberit (13. detsember 1904 Särevere vald – 28. juuli 1954 Tartu) oli eesti näitleja. Linda Paberit oli pärit põllupidajate perekonnast. Ta lõpetas 1926. aastal Draamastuudio teatrikooli. Töötas 1926–1929 ja 1932–1940 Eesti Draamateatris, 1929–1931 Ugalas ning 1931–1932 Endlas. Hiljem töötas rebasekasvatuses. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2008, lk. 95
Eduard Ralja

Eduard Ralja (12. oktoober 1924 Vana-Suislepa vald, Tarvastu kihelkond, Viljandimaa – 25. november 1987 Pärnu) oli eesti näitleja. Eduard Ralja vanemad olid talunikud. Ta õppis 1932–1940 Tallinnas Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledžis, lõpetas 1942. aastal õhtukeskkooli ja 1969. aastal Viljandi Kultuurharidustöö Kooli. Oli 1947–1954 Tallinnas vabrikutööline. Töötas näitlejana 1954–1956 Ugalas, 1958–1960 ja 1968–1978 Viktor Kingissepa nimelises Tallinna Riiklikus Akadeemilises Draamateatris, 1960–1966 Endlas ja 1966–1968 Noorsooteatris. Alates 1978. aastast oli Eduard Ralja abielus Helle Kuningaga. Endla teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2008, lk. 105 Haud Pärnu Metsakalmistul