laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

Eurovisiooni lauluvõistlus 2007 oli 52. Eurovisiooni lauluvõistlus. See toimus Soome pealinnas Helsingis Hartwall-areenal, 12. mail, poolfinaal 10. mail. Lauluvõistluse korraldajaks oli Soome riigitelevisioon YLE. Lauluvõistluse õhtujuhid olid Soome näitleja Mikko Leppilampi, saatejuht Jaana Pelkonen ja üllatussaatejuht Krisse Salminen green roomis. Võitjaks kuulutati 268 punktiga Serbia laul "Molitva", mida esitas Marija Šerifović . Osalejaid oli Eurovisiooni lauluvõistlusel 42. Poolfinaalis osales 28 riiki, kellest 10 parimat pääses finaali. Poolfinaalis osalesid 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse finaali viimased kümme riiki (välja arvatud suurriigid – Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa ja Suurbritannia). Lisaks 12 riiki, kes ei kvalifitseerunud 2006. aastal poolfinaalist finaali. Poolfinaalis olid ka debüteerivad riigid: Gruusia, Tšehhi, Montenegro ja Serbia. Ka naasvad riigid Ungari ja Austria pidid enne finaali osalema poolfinaalis.  2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Gällivare vald

Gällivare vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Piirneb läänes Norraga. Valla suuremad asulad on järgmised: Gällivare Hakkas Koskullskulle Malmberget Nilivaara Ullatti Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 Valla koduleht
Denzel Washington

Denzel Hayes Washington Jr. (sündinud 28. detsembril 1954 Mount Vernonis New Yorgi osariigis) on USA filminäitleja, kes võitis aastal 2002 Oscari parima näitleja kategoorias. Ta on 25. juunist 1983 abielus näitleja Pauletta Pearsoniga, neil on neli last: John David (sündinud 1983), kes on endine jalgpallur ja näitleja; Katia, kes lõpetas aastal 2010 Yale'i Ülikooli Bachelor of Arts kraadiga ning kaksikud Olivia ja Malcolm (sündinud 1991). Parima meeskõrvalosatäitja Oscar 1990. aastal rolli eest filmis "Au ja hiilgus" Parima meespeaosatäitja Oscar 2002. aastal rolli eest filmis "Treeningpäev" Los Angelese filmikriitikute parima meesnäitleja auhind 2001. aastal rolli eest filmis "Treeningpäev" Nominatsioon parima meeskõrvalosatäitja Oscarile 1988. rolli eest filmis "Cry Freedom" 1993. rolli eest filmis "Malcom X" Nominatsioon parima meespeaosatäitja Oscarile 2000. rolli eest filmis "Mees kui orkaan" Denzel Washington andmekogus IMDb (inglise) Denzel Washington andmekogus Filmiveeb
Regina

Regina on linn Kanadas, Saskatchewani provintsi pealinn. Regina on asutatud 1882. aastal, linnaõigused sai 1903. aastal. Canada 2021 Census History & Heritage Tourism Regina
Regina (seriaal)

"Regina" (originaalpealkirjaga Código Postal – 'sihtnumber') on Mehhiko seebiooper. Seriaali tegevus toimub Guerrero osariigi populaarses turismilinnas Acapulcos. Tsitaat seriaalist: "Telefonid on selleks, et vahemaad lühendada, mitte selleks, et vestlust pikendada." Ametlik veebileht
Aafrika kunst

Aafrika kunst on väga vana. On leitud keraamilist plastikat, mis on loodud e.m.a. Lääne-Aafrikas (Nigeeria, Kongo, Kamerun) on kõige enam levinud kunst meie mõistes. Ida-Aafrikas on visuaalse kunsti üks takistaja olnud islami usu levik. Aafrika kunsti euroopalikus mõttes hakati pidama kunstiks alles käesoleva sajandi alguses. Seda kunsti on vähe uuritud. Aafrika kunstist on saanud inspiratsiooni Giacometti, Max Ernst ja Picasso. Põhiliselt võime leida skulptuure, mis on valmistatud ühevärvilisest tumedast puidust. Sellest on tehtud vabaskulptuure, maske, tarbekunsti. Vahel on raske eristada, on kunstiteos mõeldud tarbeesemena või skulptuurina. Piir vabaskulptuuri ja tarbekunsti vahel on Aafrikas ebamäärasem kui kuskil mujal. Vabaskulptuuris valitseb üksikfiguuride ülekaal. Kujutatud on seisvas või istuvas poosis figuure. Proportsioonides on iseloomustavaks suur pea ja lühikesed jalad. Tihti on kujutatud esivanemaid, võlufiguure, jumalaid ja ajaloolisi isikuid. Aafriklaste kui loodusrahva kunst on vahetu, vaba ja julge. On tunda otsest kontakti puutumata loodusega. Pronksplastikat iseloomustab kõrge valutehnika. Seda leidub Kesk- ja Lääne-Sudaanis ning Zimbabwes. Aafrikas leidub ka kaljujoonistusi. Peamiselt kujutavad need mitmesuguseid jahistseene ning on mütoloogilise sisuga. Võime mainida kunstiteostena: pealikuiste Kongost, pronksreljeef Beninist (Nigeeria), pronkspea Beninist (Nigeeria) umbes aastatest 1500–1550.
Lähistroopiline kliimavööde

Lähistroopiline kliimavööde on vahekliimavööde, kus talvel valitseb parasvöötme õhumass ja suvel troopiline õhumass. Sõltuvalt kohalikkudest tingimustest lähistroopilises kliimavöödes eristatakse kolme kliimatüüpi: lähistroopiline vahemereline kliima mandrite läänerannikutel, lähistroopiline mussoonkliima mandrite idarannikul ja lähistroopiline mandriline kliima mandrite siseosas. Lähistroopiliste alade läänerannikutel on pehme ja vihmane talv ning soe ja kuiv suvi. Talvel valitsevad seal tsüklonid ja läänetuuled, mis toovad ookeanidelt niisket õhku. Suvel on lähistroopikasse nihkunud passaattuulte vöönd ja kõrgrõhkkond, seega on seal kuumad ja kuivad suved. Idarannikutel on talvel vähe sademeid ja temperatuurid on väga madalad kuna läänetuuled toovad mandrilt kuiva ja külma õhku. Suved on soojad ja niisked, kuna passaattuuled toovad ookeanilt niisket õhku. Mandrite keskosas valitseb aasta läbi kuiv õhk, talvel on seal temperatuurid madalad ning suvel kõrged. Suurim lähistroopiline ala paikneb Vahemere ääres: Kreeka, Portugal, Hispaania, Itaalia. Veel võib lähistroopilist kliimat leida Lõuna-Aafrikast, Lõuna-Austraaliast, Lõuna- ja Põhja-Ameerikast, Aasiast. Lähistroopilise vahemerelise kliima kliimadiagramm (Mosul, Iraak) Lähistroopilise mussoonkliima kliimadiagramm (Tōkyō, Jaapan) Lähistroopilise mandrilise kliima kliimadiagramm (Nukus, Usbekistan) Lähistroopika Kliimavööde
Pahk

Pahk, ka gall ja granuloom on farmaatsias ja bioloogias termin, mis tähistab mõnede taimede lehtedel, võrsetel, okstel või tüvel putuka elutegevuse tagajärjel taimekoest kujunenud kasvajataolisi moodustisi. Pahkade tekitajaiks on mitmed putukad erinevatest putukaseltsidest, näiteks pahkvaablased (Cynipidae), pahksääsklased (Cecidomyiidae), pahklestad (Eriophyidae), pahktäilased (Adelgidae), aga ka bakterid jt. Nende eritatavad ained kutsuvad taimes esile kudede paikse vohangu. Seda kasutavad putukad enda elupaigana. Türgi galle (Gallae turcicae) esineb portugali tammel ja neid põhjustab pahklane Cynips tinctoria. Hiina gallid (Gallae chinensis) tekivad hiina sumahhil (Rhus chinensis) ja nende tekitajaks on lehetäi Schlechtendalia chinensis. Türgi gallide teket põhjustav emasputukas muneb lehe sisse munad. Need ärritavad lehekude. Pahklase mune ümbritsev parenhüümkude hakkab vohama ja tekib pahk. Pahas areneb tõuk, kes eritab parkainerikast tumepruuni massi. Täiskasvanud putukas aga närib paha seina augu ja väljub, kui mingil põhjusel ta seda teha ei jõua siis hukkub. 90% Kesk-Euroopas tuntud 170 pahamoodustajatest putukatest elutseb tammedel. Ungari gallid (Gallae hungaricae) tekivad hariliku tamme lehtedel pahklase Cynips lignicola elutegevuse tagajärjel. Harilikult tammelt saadakse ka inglise galle, neid tekitab Adleria kollari. Galle kasutatakse droogina ja neid kogutakse sügisel. Tamme-pahkvaablase tekitatud pahad tammelehtedel, nn tammeõunad on oma parkainete sisalduse tõttu alates 2. sajandist kuni varauusajani, aga mõnes kohas 20. sajandini üks musta tindi koostisosi. kasepahk must pässik Ain Raal. "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia". Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2010. Lk 381-382 Ain Raal. "Seitse tervendavat puud". Tartu Ülikooli Kirjastus. 2012. Lk 130 "J. Lehtaru. Raudgallustindi korrosioon. - Renovatum anno 2006, lk 16" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2018. Vaadatud 17. detsembril 2018. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. detsember 2018. Vaadatud 17. detsembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Lõunamere saared

Lõunamere saared on Vaikse ookeani lõunaosa (Lõunamere) saared (Melaneesia, Polüneesia ning Mikroneesia saared, Hawaii saared). Seda nimetust kasutatakse tänapäeval põhiliselt turismi valdkonnas.
Lynx

"Lynx" on mitmetähenduslik sõna: Lynx on ilveste perekonna ladinakeelne nimetus Lynx on kopterimark Lynx on tekstipõhine veebibrauser Lynx oli Rootsi soomusauto Pansarbil m/39 Lynx, Iisraeli mitmelasuline raketiheitja Lynx, Saksamaal väljaarendatud jalaväe lahingumasin
Aragóni jõgi

Aragón on jõgi Hispaanias Navarras ja Zaragoza provintsis, Ebro jõe lisajõgi. Pikkus 195 km, valgala 8524 km2. Suuremad lisajõed on Zidacos ja Arga.
Vilimeeste

Vilimeeste on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Külas on Ärmä jõele paisutatud Annuse paisjärv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Veisjärve

Veisjärve (ka: Järve) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Külas asub Veisjärv, asustus paikneb järvest idas. 1977. aastal liideti Veisjärve külaga Järvekuru. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Veisjärve" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vanausse

Vanausse on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Vanausse oja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Viirelaiu tuletorn

Viirelaiu tuletorn on tuletorn Muhu vallas Viirelaiu kirdetipus. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 58° 32′ 41″ N, 23° 26′ 35″ E Viirelaiu tuletorn on üks väheseid raudplekist tuletorne. Algselt kandis tuletorn laiu muistset nime Paternoster (ladina keeles 'meie isa'), 1930. aastatel nimede eestistamise ajal nimetati ka tuletorn Viirelaiu tuletorniks. Arvatakse, et saarel oli ka enne 1857. aastat mingi meremärk, mis kandis nime "Paternoster". Praegune tuletorn on ehitatud 1881. aastal. Varasem puittorn ehitati 1857. aastal inglise insener Gordoni projekti järgi. Arvatakse, et saarel oli ka enne 1857. aastat mingi meremärk. Viirelaiu tuletorn on Eestis teadaolevalt vanim metalltuletorn. Pärast Teist maailmasõda kõrvaldati tugevasti vigastatud tornilt toeribad ja malmkonsoolid ning torn kaeti väljastpoolt 10–12 cm paksuse betoonkestaga. 2002. aastal tuletorn remonditi. Viirelaiu tuletorn on punase laternaruumi ja rõduga silindriline metalltorn kõrgusega 10,4 meetrit maapinnast. Tuletorn oli algusest peale plinktuledega. Selle jaoks oli olemas vastav ringleva ekraaniga mehhanism, mis töötas kellamehhanismi põhimõttel: osutile kinnitatud raskus vändati võllile, mis alla vajudes pani kogu süsteemi tööle. Laterna pöörlevat ekraani käitasid raskuspommid. Et tuletorn on suhteliselt madal, siis viidi pommidele suurema langemistee saavutamiseks sisemise, 25 cm läbimõõduga silinder ligi kahe meetri sügavusele kivivundamendi sisse. Väliskesta ja südamikusilindri vahel on keerdtrepp. Nõutava tule tagas tuletornis algul kahe tahiga Moris-tüüpi petrooleumilamp, seejärel töötas süsteem petrooleumiga, siis 1898. aastast alates atsetüleengaasil ja lõpuks elektritoitel. Elektrienergiat saab tuletorn praegu päikesepatareidest. Osaliselt on kirjeldatud mehhanism tornis säilinud tänapäevani. Viirelaiu tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
Unametsa

Unametsa (kohalik hääldus Unamõtsa) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tinnikuru

Tinnikuru on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas (varem Loodi vallas). Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Külas asub Tarvastu kalmistu, mis on arvele võetud kultuurimälestisena. Küla idapiiril voolab Tarvastu jõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatori muudatused, vaadatud 16.09.2018. Tarvastu jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Suislepa

Suislepa on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Külas asusid nii Uue-Suislepa kui ka Vana-Suislepa mõis. Uue-Suislepa mõisa peahoones tegutses kuni 2014. aastani Suislepa Lasteaed-Algkool. Külas asub ka Suislepa paljand. Külas asub Suislepa Püha Katariina kirik. Asula lõunapiir kulgeb mööda Õhne jõge. Suislepast on pärit Valdur Mikita. Uue-Suislepa mõisa peahoone Suislepa paljand Suislepa staadion Õhne jõgi Suislepa külas Suislepa tänav Suislepa vald Uue-Suislepa mõisa kalmistu Obriku lennuväli Suislepa kolhoos Suislepa rahvamaja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sooviku

Sooviku (ka: Kaarli) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas on olnud Kaarli karjamõis, samuti asuvad seal Tarvastu ordulinnuse varemed. Külast voolab läbi Tarvastu jõgi. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tarvastu jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Soe

Soe on kolme Eesti küla nimi. Soe, küla Võru maakonnas Võru vallas. Soe, endine küla Rõuge kihelkonnas, liideti 1977. aastal Kolepi külaga. Soe, küla Valga maakonnas Tõrva vallas. Soe, küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Soe on Soeküla nimevariant. Soe on linn Indoneesias. Soe (perekonnanimi) Lembit Soe, rallisõitja Soe mõis Soe oja voolab Viljandi maakonnas. Soe oja voolab Võru maakonnas. Soejärv on Lämmijärve nimevariant. Soojus
Soe (Viljandi)

Soe on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Soe külla rajati 1980. aastail Vambola kolhoosi keskus. Keskusehoone (arhitekt Raivo Mändmaa) ehitati ajaloolise Soe kõrtsi laiendusena. Hoone eriskummalisele arhitektuurile lisavad kaalu saalis asuv fresko ja itta avanev vitraažaken aken (kunstnik Robert Suvi). Tegemist on piirkonna ühe olulisema vaatamisväärsusega. Külast voolab läbi Soe oja, millele on paisutatud Soe paisjärv. Vambola kolhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 27.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koidu (Viljandi)

Koidu (ka: Kuressaare) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
The Tuberkuloited

The Tuberkuloited on 1991. aastal Sindis alguse saanud Eesti bänd. Ansambli suurim hitt on "Lilleke rohus". Teised tuntumad laulud on "Põhjamaa neid", "Tantsin valssi", "Tinasõdur", "Raadio", "Veneetsia tume öö", "Näkineiud", "Ainult kassid on väljas" ja "Süsimust roos". Uusim lugu on "Läänemere Aknal". Bändi muusika on kirjutanud peamiselt Alar Aigro. Tekstiautorite hulgas on Alar Aigro, Vallo Nuust, Ülo Järmut, Liisi Ojamaa, Tõnu Trubetsky, Andres Aule ja teisi. Aastal 2010 – ... Indrek Raadik (Summer) – laul Alar Aigro (Dr. Aigro) – bass Margus Jürima (Jux) – kitarr Meelis Laidvee (Laits) – süntesaator Andrus Uutsalu (Utsa) – bass Olav Kund (Olku) – trummid Koosseis aastal 2007: Sander Mets – laul Alar Aigro – kitarr Ivo "Belka" Orav – kitarr Meelis Laidvee – süntesaator Andrus Uutsalu – bass Eimel Kaljulaid – trummid Varasematesse koosseisudesse on kuulunud Indrek Raadik ehk Summer (laul), Olav Kund (trummid), Aivar Aigro (bass), Margus Jürima (kitarr), Ivo Orav (trummid), Meelis Tauk (kitarr). Marek Piigert (trummid) 1994 – Klassiõhtu 1994 – Lilleke rohus 1995 – Religioon 1997 – Õhtupimedas 1998 – 17 lillekest rohus 1999 – Vol 6, D-duur 2000 – "Kiirteel" 2001 – Unplugged (CD ja VHS) 2002 – Wiimane 2003 – Estraadialbum 2004 – Põlevad väljad (CD ja DVD) 2007 – "Mis sa teed" 2011 – "Võõras surm 20" Ansambel osales saates "Eesti muusika karikas", kus nad poolfinaalis ansambel Meie Mehele kaotasid. Teisel katsel kukuti välja esimeses voorus J.M.K.E. vastasena. Ansambel on korduvalt esinenud Eesti Televisiooni muusikasarjas "7 vaprat". Bänd sai nime menuka punkbändi The Exploited järgi, mis kuulus tollaste liikmete lemmikute hulka. Ansambel ei tegutse täiskohaga, vaid nn. "töö kõrvalt". Indrek Raadik on automüüja ja autosaate "Pöördes" üks saatejuhtidest, Alar Aigro veoautojuht. Koduleht The Tuberkuloited andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) "Indrek Raadik elab täispööretel automaailmas". Accelerista. 27. juuli 2022. Vaadatud 20. aprillil 2024. "Indrek Raadik õnnetusest Koit Toomega: panime korraliku hooga tiiki, kogu auto oli vett täis | Elisa Eesti". www.elisa.ee. Vaadatud 20. aprillil 2024. "Alar Aigro: isana jätsin joomise ja muusikutöö". www.ohtuleht.ee. Vaadatud 20. aprillil 2024. "Muusik ja veokijuht Alar Aigro: Iga maanteel treeniv jalgrattur on täielik loll oinas". Autogeenius. 12. september 2018. Vaadatud 20. aprillil 2024.
Petteri Hasa

Petteri Hasa (sündinud 13. jaanuaril 1971 Soomes) on soome trummar ja muusikapedagoog. Ta on mänginud ansamblites Smilers ja Dagö jm. Ta oli 15 aastat abielus Romi Hasaga (sündinud Romi Erlach), abielu lahutati 2020. aastal. Neil on tütar (sündinud 2005) ja kaks poega (sündinud 2007 ja 2009).. Praegu on ta abielus laulja Marilin Kongoga.[viide?] Greta Kaupmees. Raadiohääl Romi Hasa sai pärast lahutust sõpradelt õnnesoove: nüüd ma olen aru saanud, mida nad mõtlesid Kroonika/Delfi, 14.10.2021. "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk 450. "Romi Hasa sai kolmanda lapse". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. september 2009. Vaadatud 5. augustil 2011. Petteri Hasa andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Arjadi

Arjadi (ka: Arjandi) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Küla lähistel paikneb Arjadi soo ja voolab Arjadi oja. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ilbaku

Ilbaku on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Küla lähistel paikneb Ilbaku soo. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda. Külas on olnud Ilbaku karjamõis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 6.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ivaski

Ivaski on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda. Külas on sündinud maalikunstnik Johann Köler, kelle lapsepõlvekodus Lubjassaare talus asub Johann Köleri kodukoht-muuseum. Külast voolab läbi Vastemõisa oja, millele on paisutatud Paistu järv ja Poolaka järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 6.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jaska

Jaska (ka: Jaska-Allaküla, varem ka Jäska või Jeska) on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Külas paikneb tähetorn Orion, kus võib jälgida füüsikakatseid ning vaadata suuri pilte universumist. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda. Külast läbi ja küla kagupiiril voolab Pelda oja (Jaska oja), millele on küla lõunaosas Jaska paisjärv ja kagupiiril asuv Pelda järv. Külast saab alguse Luha oja, mis suubub küla põhjatipu lähedal Navesti jõkke. Luha ojasse suubub küla põhjaosas voolav Papioru oja. Ajalooliselt on külas olnud pühapaigana säilinud ohvrikivi. 1470. aastal läänistati Heinike van Jeszkesele 3 adramaad koos veskiga Olustvere vakuses, millest pärineb ka hilisema Jaska mõisa ja küla nimi. Poola-aegsetes revisjonides esineb küll Alaküla aga mitte Jaska, ometi on sealne veski 1592. aastal nähtavasti kinnistatud Friedrich Grundele. 1638. aasta maarevisjoni andmetel eksisteeris omaette Alaküla mõis, mille alla kuulusid sel ajal ka Kuiavere, Tääksi ja Mudiste külad. 1688. aasta revisjonist alates oli püsivalt olemas Jaska (Jäskemoise) mõis, millele oli allutatud Alaküla ja hiljem ka pool Kuhjavere küla. Jäska veski vastas asus Jäska kõrts, lisaks oli 1715. aastaks sama mõisa all rajatud ka teine veski Pelda ojale. Adolf Gras on Jaska 1640. aastal müünud Valentin Schillingile, kes käis seejärel de la Gardiede perekonnaga kohut nii Jaska kui ka Olustvere mõisa pärast. 1688. aastal haldas mõisa Tallinna kaupmees Berend Nyhusen, edasistes adramaarevisjonides esineb Jaska riigimõisana, mida haldas 1715 Heinrich Neuhusen, 1724/1738 kapten Jacob Schöningen, 1744/1758 major Carl Reinhold Handwig. 1789. aastast kuulus mõis Tšoglokovide, 1859. aastast Fersenite perekonnale. 1822. aastal oli olemas eraldi Jaska vallakohus, ka olid Jaskal 1850. aastast eraldi vallaeestseisjad, kuid 1866. aastal liideti ka Jaska mõisa alad Olustvere vallaga. 1977. aastal liideti Jaska külaga Löövi küla. Jaska mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 6.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Tähetorn Orion". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2019. Vaadatud 15. veebruaril 2019. Jaska küla Suure-Jaani vald Jaska järv (Olustvere Jaska järv, Jaska paisjärv) kalapeedia.ee Jaska ohvrikivi Pühapaikade andmekogu Heinrich von Hagemeister (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, 2. teil. Riia: Eduard Frantzen's Buchhandlung. Lk 205. Marja Kallasmaa: artikkel "Löövi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jälevere

Jälevere on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Külast voolab läbi Navesti jõgi. Küla lähistel paikneb Jälevere soo ja voolab Jälevere peakraav. Küla edelaservas asub 1,2 ha suurune tehisjärv. Küla läbivad Põhjaka–Tõrvaaugu–Võhma tee ja Võhmasaare–Jälevere tee. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Nimetu veekogu keskkonnaportaalis, vaadatud 1.02.2019.
Jaska järv

Jaska järv on kahe Eesti järve põhinimi: Karula Jaska järv asub Valga maakonnas Valga vallas Olustvere Jaska järv asub Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Jaskajärv asub Põlva maakonnas
Karjasoo

Karjasoo (ka: Karjasoo-Ojaküla, Ojaküla) on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda. 1977. aastal liideti Karjasoo külaga Toonoja küla. Karjasoo külas asub helilooja Mart Saare sünnitalu Hüpassaare. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Toonoja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kerita

Kerita on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda. Küla idapiiril voolab Pelda oja, millele on paisutatud Kerita järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kibaru

Kibaru on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda. Külas asub Labidakivi. Külast voolab läbi Lemmjõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Lemmjõgi Eesti looduse infosüsteemis