Eesti limused

Eestis on kindlaks tehtud umbes 165 liiki limuseid (Mollusca), nende seas nii teod kui karbid. Maismaal elab umbes 85 liiki tigusid (neist 14 kojata ehk nälkjad), mageveekogudes umbes 40 liiki tigusid ja 20 liiki karpe ning meres 15 liiki tigusid ja 8 liiki karpe. Limuseid uuriv teadusharu on malakoloogia. Eestis oli limuste esmaseid uurijaid Max Braun. Limuste uurimisega on hiljem põhjalikult tegelenud Juhan Vilbaste. Limuste uurijad on ühinenud Eesti Malakoloogia Ühingusse. Järgnevalt on toodud Eestis elavate limuseliikide (esialgu ebatäielik – siin hetkel 144 liiki) loend. Arion circumscriptus hall teetigu Arion fasciatus vööt-teetigu Arion hortensis võsa-teetigu Arion lusitanicus hispaania teetigu (Eestis võõrliik) Arion silvaticus mets-teetigu Arion subfuscus kollane teetigu Deroceras agreste põldnälkjas Deroceras laeve soonälkjas Deroceras reticulatum kirju nälkjas ehk kirjunälkjas Krynickillus melanocephalus (Eestis võõrliik) Lehmannia marginata klaasnälkjas Limacus flavus kollane keldritigu Limax cinereo-niger must seatigu ehk must-seatigu Limax maximus suur seatigu ehk suur-seatigu Malacolimax tenellus hele seenetigu Achanthinula aculeata ogatigu ehk oga-rõõnetigu Acroloxus lacustris liudtigu Ancylus fluviatilis napptigu Anisus leucostoma valgesuu-spiraaltigu Anisus vortex harilik spiraaltigu Anisus vorticulus soo-spiraaltigu Aplexa hypnorum loigutigu Arianta arbustorum kiritigu Bathyomphalus contortus rihmtigu Bithynia leachi lombi-keeristigu Bithynia tentaculata harilik keeristigu Bradybaena fruticum (Fruticola fruticum) põõsatigu Cepaea hortensis võsa-vööttigu Cepaea nemoralis salu-vööttigu Clausilia bidentata kahehambane sulgsuu Clausilia cruciata laane-sulgsuu Clausilia dubia mägi-sulgsuu Cochlicopa lubrica harilik kiirgtigu Cochlodina laminata harilik kedertigu Cornu aspersum kare viinamäetigu (Eestis võõrliik) Discus rotundatus kirju ketastigu Discus ruderatus harilik ketastigu Euomphalia strigella nabatigu Galba truncatula kaldatigu Gyraulus albus harilik lametigu ehk valkjas lametigu Gyraulus crista ribitigu ehk ribi-lametigu Gyraulus laevis väike lametigu Helix pomatia harilik viinamäetigu Hippeutis complanatus harilik läätstigu ehk läätstigu Hydrobia ulvae lamekeermene vesitigu Hydrobia ventrosa ümarkeermene vesitigu Lymnaea stagnalis mudatigu Macrocastra borealis mets-käävtigu Macrocastra plicatula harilik käävtigu Marstoniopsis scholzi (Amnicola steini) samblatigu Myxas glutinosa manteltigu Nesovitrea hammonis sarvjas jooniktigu Perforatella bidentata kakshammastigu Physa fontinalis harilik põistigu ehk põistigu Physella heterostropha ebapõistigu Planorbarius corneus sarvtigu Planorbis carinatus kiil-labatigu Planorbis planorbis väike labatigu ehk harilik labatigu Potamopyrgus antipodarum rändtigu Punctum pygmaeum täpptigu Radix auricularia kõrvik-punntigu Radix balthica munajas punntigu Radix ovata harilik punntigu Radix peregra piklik punntigu Ruthenica filograna filigraantigu Segmentina nitida liistaktigu Stagnicola glaber (Omphiscola glabra) sile sootigu Stagnicola palustris suur sootigu Succinea putris suur merivaiklane Theodoxus fluviatilis vesiking Trichia hispida karustigu Truncatellina sylindrica sale lootigu Vallonia costata ribi-valgetigu Valvata cristata ketas-sulgtigu Valvata piscinalis koonusjas sulgtigu ehk harilik sulgtigu Valvata pulchella madal sulgtigu Vertigo angustior vasakkeermene pisitigu Vertigo geyeri luha-pisitigu Vertigo pusilla sale pisitigu Viviparus contectus järve ematigu (või järv-ematigu) Viviparus viviparus jõe-ematigu (või jõgi-ematigu) Vitrina pellucida klaastigu Xerolenta obvia nõmmetigu suguk. Astartidae (roostekarplased) Astarte borealis (suur roostekarp) suguk. Cardiidae (südakarplased) Cerastoderma glaucum (söödav südakarp) Cerastoderma lamarcki (Lamarcki südakarp) suguk. Dreissenidae (rändkarplased) Dreissena polymorpha (rändkarp) suguk. Mactridae Rangia cuneata [võõrliik] suguk. Margaritiferidae (ebapärlikarplased) Margaritifera margaritifera (ebapärlikarp) suguk. Myidae (uurikkarplased) Mya arenaria (liiva-uurikkarp) suguk. Mytilidae (rannakarplased) Mytilus edulis (söödav rannakarp) Mytilus trossulus (söödav rannakarp) suguk. Pisidiidae (herneskarplased) Cingulipisidium crassum Cingulipisidium fedderseni Cingulipisidium nitidum Cingulipisidium peipsi Cingulipisidium pihkva Cingulipisidium tanuga Cyclocalyx fragilis Cyclocalyx obtusalis Cyclocalyx scholtzi Euglesa acuminata Euglesa casertana Euglesa fossarina Euglesa ponderosa Euglesa rivularis Europisidium alpinum Europisidium stelfoxi Henslowiana conica Henslowiana dupuyana Henslowiana henslowana Henslowiana lilljeborgi Henslowiana ruut Henslowiana suecica Henslowiana supina Hiberneuglesa hibernica Neopisidium moitesserianum Neopisidium torquatum Pisidium amnicum (hiid-herneskarp ehk harilik herneskarp) Pisidium inflatum (ümar herneskarp) Pseudeupera humerosa Pseudeupera pirogovi Pseudeupera subtruncata Pseudeupera tenuisculpta Pseudeupera turgida Pseudeupera volgensis Pulchelleuglesa pulchella Roseana globularis Tetragonocyclas milium Tetragonocyclas tetragona suguk. Sphaeriidae (keraskarplased) Amesoda scaldiana Amesoda solida Amesoda subsolida Musculium creplini Musculium lacustre Musculium ryckholti Musculium terverianum Nucleocyclas nucleus Parasphaerium nitidum Sphaerium corneum (harilik keraskarp ehk sile keraskarp) Sphaerium lacustre soo-leraskarp Sphaerium rivicola suguk. Tellinidae (lamekarplased) Macoma balthica (balti lamekarp) suguk. Unionidae (jõekarplased) Anodonta anatina (harilik järvekarp) Anodonta cygnea (suur järvekarp) Pseudanodonta complanata (ebajärvekarp ehk õhuke järvekarp) Unio crassus (paks jõekarp) Unio pictorum (piklik jõekarp) Unio tumidus (kiiljas jõekarp) Eesti limuste punane nimestik Eesti loomastik Eesti elustik Piret Kiristaja, Annelie Ehlvest, Liina Remm 2014. Eesti kojaga maismaatigude määraja. Tartu: MTÜ Loodusajakiri.