laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
August Kingo

August Juhan Kingo VR I/3 (ka August Johan(n) Kingu; 28. märts 1894 Audru vald, Pärnumaa – 21. september 1965 Tallinn) oli eesti ettevõtja. Ta lõpetas 1912. aastal Pärnu Aleksandri Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1912–1913 Tartu Ülikoolis arstiteaduskonnas ja 1935–1936 õigusteaduskonnas majandust. Ta võttis vabatahtlikuna osa Esimesest maailmasõjast ja vabadussõjast. Ta teenis 1918. aasta lõpust suurtükiväelasena Eesti rahvaväes, oli 1919. aastal 1. suurtükiväepolgu 2. patarei ülem. Koos Richard Eldringiga (1871–1925) asutas 1925. aastal kudumistööstuse, mis peale äripartneri ootamatut surma registreeriti ümber August Kingo Mehaanilise Kudumise Tööstuseks, mis tegutses algul Paldiskis (oktoobrini 1927), siis Tallinnas Koplis (kuni 18.11.1929, mil läks pankrotti). Kingo võttis osa vapside liikumisest, oli "Võitluse" ärijuht, mille eest ka 1934. ja 1935. aastal vanglas istus. Kingo vahistati 30. märtsil 1948 ja mõisteti 10. juulil 1948 VNFSV KrK §58-1a järgi süüdi. 1925, 18. veebruar – Vabadusristi I liigi 3. järk "Vabadussõja ajaloo komitee". ERA.2124.3.229_61. Sakala Pühapäev: Sakala kaasaanne 20.08.1933 ERA.1868.1.1412, 1413 Vangide isiklikud toimikud, Kingo August Hans p, 13.03.-27.06.1934; 27.02.-10.05.1935; vt ka Päevaleht 93:1, 6.04.1934 Vabadussõjalaste juures keskvanglas https://web.archive.org/web/20180323031029/https://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavaler/11051/august-kingo Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 August Johann Kingu andmekogus Eesti ohvitserid 1918-1940 Haud Tallinna Metsakalmistul
Fulpmes

Fulpmes on küla ja vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Stubaitalis Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 937 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 16,77 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 4281 inimest. Fulpmes on rauatootmise keskus piirkonnas ja see asub Schlick 2000 suusapiirkonna jalamil. Naabervallad on Neustift im Stubaital läänes ning Telfes ja Mieders idas. Fulpmes on Innsbruckist lähtuva kitsarööpmelise raudtee Stubaitalbahn lõppjaam. Kohalik kirik Fulpmes Stubaitalbahn Stubaitalbahni lõppjaam Fulpmes Franz de Paula Penz (1707–1772) Clemens Holzmeister (1886–1983), arhitekt Michael Pfurtscheller (1776–1854) Gregor Schlierenzauer (1990–), suusahüppaja https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70310.pdf www.fulpmes.tirol.gv.at
Weverton Pereira da Silva

Weverton Pereira da Silva (enam tuntud nimega Weverton; sündinud 13. detsembril 1987 Rio Brancos) on Brasiilia jalgpallur, väravavaht. Ta mängib alates 2018. aastast Brasiilia kõrgliiga Brasileirão klubis Palmeiras. Weverton sündis Acre osariigis Rio Brancos. Aastatel 2012–2017 oli ta Paranaense põhiväravavaht. Brasiilia kõrgliigas mängis ta klubiga alates 2013. aasta hooajast. 2017. aasta detsembris sõlmis ta viieks aastaks lepinguga Palmeirasega. 2018. aastal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks. 2020. aastal valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu ja võitis samal hooajal klubiga Lõuna-Ameerika klubide meistrisarja Copa Libertadorese. Ta kuulus Brasiilia olümpiakoondisse 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril. Ta oli Brasiilia meeskonna põhiväravavaht. Saksamaa meeskonna vastu toimunud finaalmängus tõrjus ta penaltiseerias Nils Peterseni otsustava löögi, tuues Brasiiliale läbi aegade esimese olümpiakulla jalgpallis. Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 25. jaanuaril 2017 MM-i valikmängus Colombia vastu. Portuguesa Campeonato Brasileiro Série B: 2011 Atlético Paranaense Campeonato Paranaense: 2016 Palmeiras Campeonato Brasileiro Série A: 2018 Campeonato Paulista: 2020 Copa Libertadores: 2020 Allikas Palmeiras anuncia a contratação do goleiro Weverton, ex-Atlético-PR". Globoesporte.com. 15.12.2017. Vaadatud 23.3.2018 "Brazil soccer gold will be the memory Rio never forgets". Reuters. 21.8.2016. Vaadatud 22.3.2018 Weverton. soccerway.com. Vaadatud 3.3.2021 Weverton Pereira da Silva profiil Palmeirase kodulehel
MONOfilm

MONOfilm on Eesti filmistuudio. Filmistuudio asutas 1993. aastal Andres Sööt.. 1996 "Elasime Eestile", dokumentaalfilm 2001 "Konrad Mägi", dokumentaalfilm 2002 "Üksinda kiigel", dokumentaalfilm Madli Zobel, "Režissööride Rein Marani ja Andres Söödi ametilood". Bakalaureusetöö, Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni osakond, 2005, lk 80. MONOfilm Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 22.03.2018) MONOfilm Eesti filmi andmebaasis
Multi Film

OÜ Multi Film on Eesti filmitootja. OÜ asutasid 1999 Mikk Rand ja Raivo Möllits. 2001 "Pambu-Peedu" 2011 "Täitsa lõpp" ... Multi Film Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 22.03.2018) Multi Film Eesti filmi andmebaasis
Nafta Films

OÜ Nafta Films on Eesti filmisruudio. Ettevõte asutati 2009. aastal. 2015 "Supilinna Salaselts, mängufilm 2018 "Hea karjane, mängufilm ... Nafta Films Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 22.03.2018) Nafta Films Eesti filmi andmebaasis
Myth Film

OÜ Myth Film on Eesti filmitootmisettevõte. Ettevõtte asutas 1997 Helle Karis. 2004 "Reekviem kuusepuule", dokumentaalfilm 2013 "August välja!", dokumentaalfilm ... Myth Film Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 22.03.2018) Myth Film Eesti filmi andmebaasis
Allgemeine Ortskrankenkasse

Allgemeine Ortskrankenkasse (eesti keeles 'üldine kohalik haigekassa'; lühend AOK) on tervisekindlustusseltside võrgustik Saksamaal. Sellesse kuulub 11 õiguslikult sõltumatut tervisekindlustusseltsi, milles on kindlustatud üle 25,5 miljoni inimese (peaaegu üks kolmandik elanikkonnast). Rohkem kui 125 aastat on AOK olnud üks suuremaid ravikindlustusorganisatsioone Saksamaal, pakkudes teenuseid ja terviklikku arstiabi haiguse korral. Üksteist sõltumatut AOK-d hõlmavad tavaliselt üht või mitut liidumaad. Kogu riigis on 1380 filiaali. Neis töötab ligikaudu 61 000 inimest. AOK tagab haiguse korral optimaalse arstiabi ja pakub terviklikke ennetusettepanekuid. See hõlmab näiteks ettepanekuid tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse jne kohta. Koduleht
Polarfilm

OÜ Polarfilm on Eesti filmistuudio. Ettevõte asutati 1998. aastal. 2002 "Eesti piiril", dokumentaalfilm, režissöör Ants Vist 2012 "Kaleva müsteerium", dokumentaalfilm, režissöör Sigrid Reede ... OÜ Polarfilm Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 22.03.2018) OÜ Polarfilm Eesti filmi andmebaasis
Profilm

OÜ Profilm on Eesti filmistuudio. Ettevõte asutati 1996. aastal. 2006 "Inimese ja looduse tasakaal", dokumentaalfilm, režissöör Ago Ruus 2007 "Tuulepealsed leelod", dokumentaalfilm, režissöör Enn Säde ... Profilm Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 22.03.2018) Profilm Eesti filmi andmebaasis
RCE

RCE võib tähendada järgmist: RCE, Eesti filmistuudio ...
Ülle Paap

Ülle Paap (sündinud 3. jaanuaril 1948) on eesti karikaturist ja nahakunstnik. Õppis Juhan Liivi nim. Alatskivi Keskkoolis, seejärel aastatel 1966–1970 Tartu Kunstikoolis kunstilist kujundamist. 1972–1977 õppis Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis nahkehistöö eriala ja lõpetas selle cum laude. 1971–1972 töötas Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis paleontoloogia ja stratigraafia sektoris kunstnikuna. 1977–1983 Naha- ja Jalatsikombinaadis Kommunaar kunstnikuna (galanteriis). 1983–1984 töötas SKTB-s Desintegraator reklaamkunstnikuna ning 1984–1989 Eesti Rahvusraamatukogus raamaturestauraatorina. Alates 1989. aastast on vabakutseline kunstnik. Ülle Paabu nahkehistööd on nii Juhan Liivi luuleauhinna (karjasemärss) ku kai koolinoorte etluskonkursi auhindadeks. Tartu Kunstnike Liidu liige. Tema isa Albert Paap oli pallaslane Albert Paap, kes tudengipõlves õpingute kõrvalt ka mõnda aega Jorsa pseudonüümi all ajalehtedes karikatuure avaldas. Sellest on tuletatud ka Ülle Paabu pseudonüüm Jorsa Noorem, mille all ta on avaldanud karikatuure. Isikunäitused 1998 – “Tuljak”, Tartu Õpetajate Seminar 2001 – Ülle Paabu karikatuurinäitus, Alatskivi loss 2002 – Tõstamaa mõis 2007 – “Jäiväksi laulu”, Liivi Muuseum 2008 – “Põhi – lõuna”, Liivi Muuseum 2010 – karikatuurinäitus “Munad ilma kisata”, Liivi Muuseum Grupinäitus 1996 – köitekunstinäitus “Elul on hingemaa” Tartu Ülikooli Humanitaarraamatukogus koos Rein Maantoa, Kiira-Marianne Kadariku ja Katrin Sasiga Alatskivi Keskkool - Nimekamad vilistlased Niitra, Mare. Reedel selgub Liivi luuleauhinna laureaat. Sirp, 28. aprill 2010. "Eesti Nahakunstnike Liit - Ülle Paap". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. detsember 2009. Vaadatud 22. märtsil 2018.
Aakre kivikalme

Aakre kivivare Eesti muinasaegne matusekoht Tartu maakonnas Elva vallas Palamustel. Kamardunud kividest laotud kivikalme on piklik ja kirde-edelasuunaline. Selle kõrgus maapinnast on 0,30 cm, pikkus 59 m ja laius 25 meetrit. Kivikalmel kasvavad puud. Esimesena korraldas seal arheoloogilisi kaevamisi J. Sitzka 1895. aastal. Arheoloogiliste leidude dateerimise järgi kuulub kivikalme I aastatuhande I poolde. Aakre kivivare /Noppel, Rõngu kihelkonna kirjelduses 1926. a, lk 10 Aakre kivikalme kultuurimälestiste riiklikus registris
Eha Kaarus

Eha Kaarus (sünninimi Eha Voitka; 6. jaanuar 1923 Rõuge, Võrumaa – 19. veebruar 2014) oli eesti põllumajandustegelane. 1942. aastal lõpetas ta Kuremaa Kontrollassistentide Kooli. 1950. aastate esimeses pooles oli ta Tartu rajooni Kambja sovhoosi direktor, hiljem Sootaga sovhoosi direktor. Aastatel 1951–1959 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu III ja IV koosseisu saadik. Ta on maetud Põlva kalmistule. Uusi kontrollassistente. Eesti Sõna, 16. juuni 1942 Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kaarus, Eha Rudolfi tütar – Eesti NSV Ülemnõukogu saadik, Elva rajoon (1951) Eesti NSV Ülemnõukogu saadikukandidaat Kaarus, Eha Rudolfi tütar (1955) Eesti filmi andmebaas. Filmikroonika "Sovhoosidirektor Eha Kaarus". Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 9, 3/6 (1956). Režissöör Reet Kasesalu
Eha Ruven

Eha Ruven (21. aprill (vkj)/ 4. mai 1910 Tartu – 21. detsember 2002 Pärnu) oli eesti õpetaja. 1929. aastal lõpetas ta Tartu Linna Tütarlaste Gümnaasiumi. 1937. aastal lõpetas Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna cum laude. Ta oli korporatsiooni Amicitia liige. Töötas Pärnu 2. Keskkooli keemia ja loodusteaduse õpetajana. Aastatel 1955–1959 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseisu saadik. 1964 Eesti NSV teeneline õpetaja Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eha Ruven Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Ruven, Eha (1955) haud Uulu kalmistul
Markus Söder

Markus Thomas Theodor Söder (sündinud 5. jaanuaril 1967 Nürnbergis) on Saksamaa poliitik, alates 16. märtsist 2018 Baieri liidumaa peaminister (ministerpresident). Söder pärineb konservatiivsest protestantlikust perekonnast. Ta sai nii kesk- kui ka kõrghariduse Nürnbergis, lõpetades Erlangen-Nürnbergi Friedrich-Alexanderi Ülikooli 1991. aastal juristina. 1998. aastal sai ta samast ülikoolist õigusteaduse doktori kraadi. Poliitilist tegevust alustas gümnaasiumiõpilasena 1983. aastal, astudes samal aastal Kristlik-Sotsiaalsesse Liitu. Alates 1994. aastast on ta kõigil valimistel valitud Baieri Maapäeva liikmeks. Aastatel 1995–2003 oli ta konservatiivide noorteühenduse Junge Union Baieri organisatsiooni esimees, aastatel 2003–2007 Kristlik-Sotsiaalse Liidu peasekretär. Alates 2007. aastast on Söder järjepidevalt kuulunud Baieri liidumaa valitsusse: 2007–2008 oli ta liidu- ja Euroopa asjade minister, 2008–2011 keskkonna- ja terviseminister, 2011–2013 rahandusminister, 2013–2018 rahandus- ja arenguminister. 16. märtsil 2018 valis Baieri Maapäev ta 99 poolthäälega Baieri liidumaa peaministriks, sest senine peaminister Horst Seehofer sai Saksamaa liidukantsleri Angela Merkeli valitsuses siseministri ametikoha. Söder on abielus, tema perekonnas on üks tütar ja kaks poega. Ta on esimene Baieri peaminister, kes on protestant - Baieri on traditsiooniliselt katoliiklik, Söder on aga pärit liidumaa põhjaosast Frangimaalt, mis on traditsiooniliselt luterlik.
Improteater Impeerium

Improteater Impeerium on improteater Eestis. Teater on välja kasvanud 2013. aastal Eesti esimesest improteatrist – Eesti Improteatrist. Improteater Impeerium on ainuke improtrupp Eestis, mis koosneb kutselistest näitlejatest. Improteatri Impeerium näitlejad on improvisatsioonilise teatriga tegelenud juba 2009. aastast. 2020. aastal tähistati kümnendat tegevusaastat. Impeerium annab regulaarselt etendusi Tallinnas ja Tartus, vahel ka mujal (nt festivalil "FunniEST" 2020, RIIF 2019). Lisaks pakub teater ka tellimisvõimalusi (teatri, improteatri ja näitlemisalased töötoad, meeskonnakoolitused, etendused, meelelahutuskava, õhtu/päevajuhid) asutuste üritustele. 2020. aastal pälvis improteater Impeerium Eesti Artistide Agentuuri tunnustuse "Parim teenus 2020". 23. septembril 2023 avas improteater Impeerium Tallinnas Põhjala tehases (Ankru 10) oma teatrimaja – esimese statsionaarse improteatri teatrivormile spetsialiseeritud mängukoha Eesti teatri ajaloos. Teatrimajas toimuvad improteatri Impeerium etendused ja Impeeriumi õppestuudio tunnid (improteatri, teatri ja esinemisalased kursused ja töötoad). Seal mängivad oma etendusi ka teised trupid ning saali on võimalik rentida avalikeks ja eraüritusteks. 2020 – parim teenus 2020 "Võtab sõnatuks ehk komöödia väljamõeldud keeles" "Shakespeare ehk improviseeritud värsskomöödia" "Romantiline komöödia" "Rõud trip" "Kujutluse võim ehk koomiliste sketšide õhtu" "Laval koos külalisega" "Kirjaniku eksklusiivsetel tekstidel" "Mina olen...!" https://web.archive.org/web/20180323075230/http://www.teater.ee/teater_eestis/teatrid/Improteater_Impeerium.theatre_id-207 (vaadatud 23.03.2018). https://klassikaraadio.err.ee/1031191/delta-17-veebruaril-priit-voigemast-improteater-impeerium-klassikatahed/1017900 https://vemu.ca/index.php/et/events-sundmused/1791-24-jaanuaar-funniest-improteater-impeerium https://menu.err.ee/989591/improteater-impeerium-vallutab-maailma-festivale ERR (21. september 2023). "Delta. Improteater Impeerium avab oma teatrisaali | Delta 21. septembril: Aule Urb, impro-Impeerium, Semmarit, August Albo | Klassikaraadio". ERR. Vaadatud 25. septembril 2023. Eesti Artistide Agentuur Teatri koduleht Teatrist Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis https://www.facebook.com/improimpeerium https://www.instagram.com/improteater_impeerium/ https://improv.ee/organizations/xBftRP3CxPraQtMK https://cdn.website-editor.net/1566e5b4f3cd4035aacdf6e5cbfbad2d/files/uploaded/ER_mai_2014.pdf https://menu.err.ee/293949/improteater-impeerium-astub-tana-lavale-chicago-eesti-majas
Eesti Improteater

Eesti Improteater on Tallinnas tegutsev improteater. Teater asutati 2009. 2009 "Katusel kollane kass" 2011 "Impropositiiv" ... https://web.archive.org/web/20180323075620/http://www.teater.ee/teater_eestis/teatrid/Eesti_Improteater.theatre_id-202 (vaadatud 23.03.2018) Teatri koduleht Teatrist Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
Keemiline ühend

Keemiline ühend on keemiline aine, mis koosneb kahest või enamast keemilisest elemendist, mis on omavahel seotud keemiliste sidemetega. See on keemiliselt individuaalne aine. Keemilist ühendit iseloomustavad omadused: keemiline ühend on homogeenne; keemilise ühendi molekulis olevate koostiselementide suhteline sisaldus on muutumatu ja väljendatav täisarvudes, nii et igal ühendil on kindel koostise stöhhiomeetria; molekulis on aatomid seotud kindlas järjestuses ja kindlate keemiliste sidemete kaudu, nii et aatomite ruumiline asetus ja molekuli struktuur on üheselt määratletud; keemilisele ühendile vastab talle omane keemiline valem; keemilise ühendi koostises olevaid elemente saab lahutada vaid keemiliste reaktsioonide käigus; kõik ühendid lagunevad kuumutamisel, kuid enamasti mitte koostiselementideks; keemilise ühendi keemilised ja füüsikalised omadused erinevad tema koostises olevate elementide omadustest; enamik keemilisi ühendeid võib esineda tahkes, vedelas või gaasifaasis; keemilised ühendid jagatakse kahte põhiklassi: anorgaanilised ja orgaanilised ühendid. Keemilisteks ühenditeks ei loeta lihtaineid (nt O2, S8), ainete segusid (nt õhk, bensiin), sulameid (nt pronks) ega muutuva koostisega „mittestöhhiomeetrilisi” materjale (nt maakoore kristalsed kivimid ja mineraalid). IUPAC on välja töötanud keemiliste ühendite süstemaatilise nomenklatuuri. Lisaks sellele indekseerib Chemical Abstracts Service keemilisi ühendeid, nii et igal ühendil on kindel nn CAS-i registreerimisnumber (CAS registry number). Liitaine Faasisiire Supramolekulaarkeemia
Irina Begljakova

Irina Begljakova (26. veebruar 1933 – 19. märts 2018) oli Nõukogude Liidu kettaheitja. 1954. aasta Euroopa meistrivõistlustel Bernis võitis ta Nina Ponomarjova järel hõbemedali. Järgmistel, 1958. aasta Euroopa meistrivõistlustel Stockholmis sai ta neljanda koha. 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is võitis ta tulemusega 52.54 Olga Fikotová järel hõbemedali. Tema isiklik rekord kettaheites oli 52.71 (1956). Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas Moskvas arstina. "Andmed Sports-reference.com andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. oktoober 2012. Vaadatud 23. märtsil 2018.
Tallinna Kammerteater

Tallinna Kammerteater on Tallinnas aadressil Vabriku tänav 12 tegutsev teater. Teatri asutas 2013 Indrek Taalmaa. Mees, kes ei mahu kivile Midagi on viltu ... http://www.kammerteater.ee/lavastused (vaadatud 23.03.2018) Teatri koduleht
Kazimierz Doroba

Kazimierz Doroba (4. märts 1911 Varssavi – 16. november 1978 Sheffield, Inglismaa) oli Poola poksija. Ta sai Poola meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1936. aastal 3. koha ja 1937. aastal 2. koha ning raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1938. aastal 2. koha. Ta osales kaks korda poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) Eesti ja Poola maavõistlusel poksis. Ta kaotas oma kohtumise Anton Raadiku vastu kevadel 1938 ning võitis oma kohtumise Valle Leedi vastu sügisel 1938. Ta osales üldse rahvusvahelistel kohtumistel Poolat esindades aastatel 1934–1939 kokku 5 korral ning võitis neist 3 ja kaotas 2 kohtumist. Doroba teenis Teise maailmasõja ajal Suurbritannias dislotseeruvas Poola lennuväe (inglise keeles Polish Air Forces in Great Britain, poola keeles Polskie Siły Powietrzne w Wielkiej Brytanii) 307. ööhävitajate eskadrillis (inglise keeles 307 Polish Night Fighter Squadron, poola keeles 307 Dywizjon Myśliwski Nocny "Lwowskich Puchaczy"; eskadrilli hüüdnimi oli 'Lwówi öökullid') elektrikuna ning jäi pärast sõda elama Inglismaale. 13. Poola meistrivõistlused poksis. Łódź 1936. Tulemused inglise keeles 14. Poola meistrivõistlused poksis. Poznań 1937. Tulemused inglise keeles Kazimierz Doroba lehel Poola lennuväest Suurbritannias aastatel 1940–1947. Poola keeles
Inkeri

Inkeri (soome keelest tähenduses 'ingeri') võib tähendada järgmist: Inkeri, Eesti Ingerisoomlaste Liidu ajaleht Inkeri, Venemaal ja Soomes ilmunud ajaleht Inkeri, eakate päevakeskus Viljandis Inkeri, soomepärane naisenimi Inkeri, soomepärane perekonnanimi
Eestlased Kabböles

Eestlased Kabböles olid Soomes Kabböle kalurikülas Pernå vallas (soome Pernaja; praegu Loviisa linna ala) elanud eestlased. Tänapäeval on Kabböles elavad eestlaste järeltulijad soomestunud/rootsistunud. Esimesed eestlased jõudsid Kabbölesi 1906. Esimesena tuli 9 peret, kes kõik ostsid sinna endale ka maatüki. Hiljem saabus külla veel eestlasi. Esimese maailmasõja lõpus elas seal 12 eesti peret, ühtekokku 70–80 inimest. Külas tegutses eesti laulukoor, selts ja raamatukogu. Tuntud Kabböle eestlasi: Aleksander Warma (1890–1970), Arnold Walter Mikiwer (1906–1986). Soome eestlased
Uulu kalmistu

Uulu kalmistu on kalmistu Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Uulu külas. Uulu kalmistu rajati 1979. aastal. Kalmistu haldaja on Pärnu Haldusteenused kui Pärnu Linnavalitsuse hallatav ettevõte. Kalmistu asub Uulu rannamännikus Tallinna–Pärnu–Ikla maantee naabruses. Kalmistut ümbritseb Uulu-Võiste maastikukaitseala. Pärnu Postimees, 2. oktoober 2015 Pärnu Haldusteenused Uulu kalmistu kalmistute registris HAUDI
Soome muuseumiamet

Soome muuseumiamet (tõlgitud ka Soome muinsuskaitseamet; soome keeles Museovirasto, lühendatult MV) on Soome haridus- ja kultuuriministeeriumile alluv asutus, mis kogub, uurib ja säilitab soome kultuuripärandiga seotut. Asutuse direktor on Juhani Kostet. Asutus asutati 1972. Asutuses töötab 236 inimest (seisuga 31. detsember 2016). 2012. aastal oli asutuse aastaeelarve 21,5 miljonit eurot. Asutuse koduleht
Metsamaa Pärimustalu

Metsamaa Pärimustalu on SA Kihnu Kultuuriruumile kuuluv talukompleks, kus toimuvad pilli-, kunsti-, käsitöö- ja pärimuslaagrid, suveülikoolid, teatrietendused, külapeod, kontserdid ja näitused. Talus töötavad aasta läbi kohvik, käsitöötoad ja klubi. Kihnu saare lõunapoolses tipus asuvas Rootsikülas paiknev traditsiooniline talukompleksi kuuluvad muuhulgas rehielamu, ait, saun-väliköök ja maakelder. Kihnu Viiulifestival Suvine Pillilaager Kihnu Kunstilaager Kihnu Suveteater Kihnu Kudumisfestival Uusehitustena kuuluvad kompleksi veel ka suvise kunstisaalina tegutsev kuur ning tänapäevasem abihoone koos kõige vajalikuga. Metsamaa Pärimustalu koosseisus hakkavad peagi tööle ka koduloomad loomaaed ning Kihnu saare ühe sümboli – külgkorviga mootorratta – auks loodud mootorrattamuuseum. Pärimustalus saab vaadata Kihnu ja kihnlaste eluolust tehtud dokumentaalfilme, osaleda kohaliku käsitöö- ja kunsti õpitubades ning tellida kuulamiseks ehtne folkloorikontsert. Talus on eksponeeritud on Kihnule omased majapidamisriistad, rahvariided ja käsitöö. Metsamaa pärimustalu kohvikus pakutakse kohalikust toorainest valmistatud toite ja jooke ning saab nautida head kohvi. Kihnule tüüpiline 20. sajandi talukompleks kuulub SA Kihnu Kultuuriruumile alates 2008. aastast. Amortiseerunud hooned korrastati lõplikult Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks. 2018. aasta jaanuaris sai Metsamaa talu põhihoone põhjaliku renoveerimise käigus ka uue rookatuse. "Metsamaa pärimustalu vahetab riigi juubeliks kuube" – Pärnu Postimees, 1. detsember 2017 "Metsamaa pärimustalu abihoone valmib mais" – Pärnu Postimees, 4. mai 2017 "Metsamaa talust kujuneb pärimuskultuuri keskus" – Pärnu Postimees, 23. märts 2012 Kihnu avas pärimuskeskuse – Maavalla koda 2008 Metsamaa pärimustalu Kihnu saarel
Pro Estonia

"Pro Estonia" on Ultima Thule album, mis ilmus 1991 Soomes. Albumi tootis Megamania. A1 "Vader Rein" A2 "Tuvijäljed tuulepluusil" A3 "Väikse Peetri tänulaul" A4 "Kassitapp" A5 "Lennelda priiks" B1 "Polaarpäev" B2 "Liivi pastoraal" B3 "Hallaöö" B4 "Kuutõbiste tants" B5 "Eesti asi" https://www.discogs.com/Ultima-Thule-Eesti-Asi-Pro-Estonia/release/3416244 (vaadatud 23.03.2018)
Marie Kraja

Marie Kraja (24. september 1911 Zadar – 21. november 1999 Tirana) oli albaania ooperilaulja, sopran. Kraja sündis Dalmaatsia kuningriigis Zadaris katoliiklikus peres. Kui ta oli 6-aastane, kolis tema pere Shkodërisse. Aastatel 1930–1934 õppis laulmist Grazi konservatooriumis (lõpetas). Seejärel töötas ta õpetajana Shkodëri koolis ja hiljem naiste kõrgkoolis Instituti Femëror Nëna Mbretëreshë Tiranas. Ooperilauljana tegi kaasa ooperis "Lulja e Kujtimit" ja Prenkë Jakova ooperis "Mrika". Samuti esitas ta rolle Giuseppe Verdi "Traviatas", Mihhail Glinka "Ivan Sussaninis", Tšaikovski "Jolanthes", Mozarti "Figaro pulmas" jpm. Marie Kraja repertuaaris olid olulisel kohal Albaania rahvalaulud, mistõttu oli ta rahva seas tuntud ja armastatud. Talle anti Albaania rahvakunstniku aunimetus. "Sopranoja brilante Marie Kraja". Gazeta Vatra. 24. september 2017. Vaadatud 24. märts 2018.