laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Fornovo lahing

Fornovo lahing oli 6. juulil 1495. aastal Parmast 30 km edelas toimunud lahing Veneetsia liiga ja Prantsusmaa kuninga Charles VIII vägede vahel. Lahingu tulemusel õnnestus Veneetsia liigal lüüa Prantsuse kuninga väed ajutiselt välja Apenniini poolsaarelt. Fornovo lahing oli Itaalia sõdade esimene suurem lahing. Prantsuse Charles VIII armee koosnes prantslastest, Šveitsi palgasõduritest ja itaallastest; Veneetsia liiga väed koosnesid Milano ja Veneetsia väeosadest, mis olid suures osas kokku pandud palgasõduritest – itaallastest, dalmaatslastest, kreeklastest ja sakslastest. Lühikeses, umbes tund aega kestnud, kuid see–eest verises (kokku umbes kolm tuhat langenut) kokkupõrkes ei saavutanud kumbki pool otsustavat ülekaalu. Alessandro Beneditti, Diari de Bello Carolino Ch. 29-60 Book I
Damasias

Damasias oli Ateena esimene arhont (eponüüm) 583–581 eKr. Pärast esimest ametiaega ei tahtnud ta võimult lahkuda ning pikendas oma ametiaega veel üheks aastaks. Ta valitses kokku 26 kuud. Kui ta tahtis võimule jääda ka kolmandaks arhondiaastaks, sunniti ta jõuga võimust loobuma, arvatavasti vältimaks türanniat. Pärast Damasiase kukutamist suurendati arhontide arvu üheksalt kümnele. Samanimeline arhont valitses ka 639–638 eKr. Aristoteles, Ateena riigikorrast 13.2.
Ümbermatmine

Ümbermatmine on maetud säilmete üleskaevamine ja matmine teise kohta. Ümbermatmise sagedaseks põhjuseks on soov, et välismaal surnud ja maetud inimese kalm asuks kodumaal. Näiteks maeti 1990. aastal Konstantin Päts ümber Metsakalmistule.
Haud

Haud ehk kalm on paik, kuhu surnu säilmed on maetud. kalme surnuaed haudehitis hauasammas hauakivi hauaplaat hauarist
Aleksander Siimon

Aleksander Siimon (29. detsember 1900 Põgari-Sassi – 28. oktoober 1970) oli eesti sordiaretaja. Ta õppis algul Põgari-Sassi vallakoolis, seejärel aastatel 1914–1916 Haapsalus Nikolai koolis ja 1919–1922 Läänemaa ühisgümnaasiumis. Aastatel 1922–1927 õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, 1927–1929 Põllutööministeeriumi stipendiaadina Berliin-Dahlemi katsejaamas ja Oranienburgi aianduskoolis, osales Berliinis professor Erwin Bauri pärilikkusõpetuse kursustel. Ta lõpetas 1929. aastal Tartu Ülikooli cum laude, sai 1931. aastal väitekirjaga "Aluste ja oksa asendite mõju tolmuterade idanemisele teraliste ja luuviljaliste kultuursortidel" mag. agr. kraadi. Ta sai 1930. aastal põllumajanduslike ainete õpetaja ja 1935. aastal kutsekooli aiandusõpetaja kutse. Kaitses 1939. aastal Tartu Ülikoolis põllumajandusdoktori väitekirja "Untersuchungen über die gegenseitige Befruchtung der in Estland verbreiteten Apfelsorten". Ta oli Eesti esimene puuviljandusdoktor. Ta on aretanud 16 õunapuusorti. Nende seas on näiteks Talvenauding, Meelis, Tiina, Kaja, Sügisdessert, Sidrunkollane taliõun, Lembitu, Vahur ja Aia Ilu. Samuti on ta aretanud kaks maasikasorti. Aleksander Siimon on maetud Ridala kalmistule. 1957 Eesti NSV teeneline teadlane "Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. II osa (1918–1940)". Tartu 2003. Lk 184
Peeter Hoppe

Peeter Hoppe (sündinud 25. oktoobril 1960 Tartus) on Eesti erusõjaväelane. Peeter Hoppe alustas Kuperjanovi pataljonis rühmaülemana teenistust 1993. aastal. Hiljem oli ta sama pataljoni ülem. 2000–2002 teenis ta kaitseväe peastaabi operatiivosakonnas ning oli aastatel 2002–2005 maaväe staabi ülem. Ta on teeninud NATO ühendväejuhatuse staabis Brunssumis planeerimisosakonna jaoskonnaülemana. 15. detsembrist 2011 kuni 8. juulini 2013 oli Hoppe Kaitseväe Peastaabi ülem. Seejärel oli ta Eesti kaitseväe sõjaline esindaja NATO operatsioonide väejuhatuses. Peeter Hoppe saadeti erru 9. augustil 2016. 2002 Kotkaristi V klassi teenetemärk FOTOD: Kaitsevägi saatis pidulikult reservi kindralmajor Saare ja brigaadikindral Hoppe Mereväekapten Schvede võttis üle peastaabi juhtimise Eesti Kaitsevägi, 08.07.2013. Sõjaväeliste auastmete andmine (Vastu võetud 19.02.1996 nr 64) Sõjaväeliste auastmete andmine (Vastu võetud 11.02.1997 nr 7) Sõjaväeliste auastmete andmine (Riigikaitse kõrgeima juhi, Vabariigi Presidendi 18. juuni 1999. a käskkiri nr 66) Sõjaväeliste auastmete andmine (Vastu võetud 19.06.2002 nr 28) Sõjaväeliste auastmete andmine (Vastu võetud 19.06.2006 nr 144) 28. Sõjaväeliste auastmete andmine. 18.02.2013. Kaitseväe Peastaabi ülem, brigaadikindral Peeter Hoppe
Uus turg

Uus turg (saksa keeles Neuer Markt) oli Tallinna kesklinnas aastatel 1896–1948 tegutsenud kaubanduspiirkond. Uus turg asus Viru värava eesväravast ja Virumäest lõuna suunas, Jaani tänava ja Vene turu promenaadi vahel. See asutati Tallinna Linnavalitsuse korraldusel pärast turuplatsi likvideerimist Tallinna Raekoja platsil. Uue turu esimene turupäev oli 19. oktoobril (31. oktoobril) 1896. Enne turuplatsi organiseerimist asus piirkonnas Rootsi-aegse kaitseehitise Strömbergi reduudi ja Vene-aegse kaitseehitise Uue poolbastioni ja territoorium, mida kasutati linnakodanike haljasalana. Uus turg piirnes tänapäeval Pärnu maanteega kattuva, tolleaegse Jaani tänava osaga, Vene turu, Estonia puiestee, Estonia teatri hoone ja Saksa Teatri hoonega. Rajamise ajal piirnes Uus turg idas Vene turuga, Uue ja Vene turu vahelisel alal tegutsesid pärast 1896. aastat ajutistes hoonetes mitmesugused lõbustusasutused. Uuele turule ehitati vastu praegust Pärnu maanteed kivist vaekoda mõne äriruumiga, turu idaservale püstitati aastail 1900 turuhoone (Riia arhitekt Wilhelm von Stryk) toiduainete müümiseks, mis oli eelkõige mõeldud lihamüüjate tarbeks. Turuhoone Pärnu maantee poole ehitati 20. sajandi algul kaubaputkade read, ning turuplatsi suurendati veidi ida suunas. Kaubaputkad lammutati 1923. aastal ja see muutis turu avaramaks. Turu territooriumi ümbritsevate alade lääneossa, Uue turu äärsele haljasalale ehitati aastatel 1902–1903 Saksa Teatrile ajutine kerge puitteater, nn Interimstheater (Riia arhitekt Heinrich Scheel), mis süüdati 1905. aasta 15. oktoobril, ning aastatel 1908–1910 tänaseni säilinud Saksa Teatri hoone, aastatel 1911–1913 aga lõunaossa Estonia teatri hoone. Uus turg likvideeriti 1948. aastal, kui Keldrimäe asumis asutati uus Tallinna Keskturg. Uuel turul ajas sõjavägi 1905. aasta revolutsiooni ajal laiali Tallinnas toimunud meeleavalduse osalised. Sündmuse käigus hukkus 90 ja sai haavata üle 200 inimese. 1917. aastal püstitati sündmuse ja hukkunute mälestuseks Uuele turule aiaga piiratud puurist, mida ehiti pärgade ja punaste lilledega. 1931. aastal asendati algne puurist punasest graniidist bareljeefiga kaunistatud 1905. aasta revolutsiooni ohvrite monumendiga, mille autor oli kujur Juhan Raudsepp.
Riiklik Luureamet

Riiklik Luureamet (inglise keeles National Reconnaissance Office; NRO) on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumile alluv riigiamet, mille ülesanne on luuresatelliitide ehitamine ja käitamine USA föderaalvalitsuse jaoks. NRO kuulub Ameerika Ühendriikide luurekogukonda ning seda peetakse koos Luure Keskagentuuri (CIA), Riiklik Julgeolekuagentuuri (NSA), Kaitseluureagentuuri (DIA) ja Riikliku Ruumiandmete ja Luure Agentuuri (NGA) ühest viiest põhilisest Ameerika Ühendriikide luureagentuurist. Ameti peakorter asub Virginia osariigis Chantillys. NROl on satelliitide võrgustik, mis võimaldab koguda luureandmeid üle maailma. Põhiline osa kogutud andmeist saadetakse USA Kaitseministeeriumisse dešifreerimiseks. Vastavalt USA seadustele kasutavad NROst saadud infot peaaegu kõik seaduslikkust ja korda valvavad asutused. Asutust nimetatakse mõnikord naljatlevalt "No Restrictions on Orbit" ('orbiidil piiranguteta'). NRO direktor on alates 2019. aastast Christopher Scolese. Riiklik Ruumiandmete ja Luure Agentuur Riiklik Julgeolekuagentuur Riiklik Allveeluureamet Luuresateliit http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/taehelepanekuid-kriisiilmingutest-teaduses-ja-korghariduses/ NRO koduleht (inglise keeles)
Nöörkeraamika kultuur

Nöörkeraamika kultuur hakkas levima Eestis 3000. aasta paiku e.m.a. Savinõusid ilustati nöörijäljenditega, mis andis aluse nöörkeraamika kultuuri nimetusele. Teiseks iseloomulikuks tunnuseks olid venet ehk paati meenutavad, väga hoolikalt lihvitud ja sissepuuritud silmaaukudega kivikirved. Selliste kirveste põhjal on seda nimetatud ka venekirveste kultuuriks. Eesti alal levinud nöörkeraamika kultuur oli üks paljudest samalaadsetest, mida kohtab väga laialdasel maa-alal. Idas ulatusid nöörkeraamika kultuurid Volga ja läänes Reini jõeni, lõunas peaaegu Alpideni. Nöörkeraamika kultuuri rahvastik tegeles loomakasvatusega, pidades kodukitsi, lambaid, veiseid ja sigu. Ka maaviljelusel oli neil varasema kammkeraamika kultuuriga võrreldes suurem tähtsus. Uurimistöödel on avastatud tõendeid odra, nisu ja kaera kasvatamisest. Arvatavasti tegeldi aletamisega väikestel põllulappidel. Kuna tuli hävitas kamarakihi, siis hariti maad ennekõike kivi- ja puukõblaste abil. Esineb ka leide, mis viitavad kalastamisele ja jahile. Nöörkeraamika kultuuri asulad paiknesid piirkondades, kus leidus rohumaid koduloomadele ja sobivat mullakihti maaviljeluseks. Asulapaiku iseloomustab õhuke kultuurikiht ja vähesed leiud. Sellele on pakutud kaks seletust. Ühe oletuse järgi ei elatud pikemalt ühes kohas paigal, vaid otsiti uusi maid karjale ja põlluharimiseks. Teise arvamuse järgi võivad napid leiud hoopis näidata, et suuremad kogukonnad olid jagunenud omaette elavateks üksikperedeks, kes ei jätnud eriti palju arheoloogiliselt avastatavaid jälgi. Nöörkeraamika kultuuri iseloomustavad veel teistsugused matmiskombed. Kalmistud rajati asulatest väljapoole veidi kõrgematele küngastele. Surnud asetati maasse kaevatud haudadesse külili kägarasendis ja sageli üks või mõlemad käed pea all. Mõne tugevasti kägardatud luustiku puhul on arvatud, et surnu võis olla kinni seotud. Ühe arvamuse järgi võib see viidata muutustele usundis: surnuid hakati kartma. Paelkeraamika kultuur Kriiska, Jonuks, Kraas, Eesti muinasesemed: nöörkeraamika Tutulus‎
Kleisthenes

Kleisthenes (umbes 570 eKr – umbes 508 eKr) oli Ateena riigimees aristokraatlikust Alkmaioniidide suguvõsast. Kleisthenest peetakse demokraatliku korra alusepanijaks Ateenas. Pärast türann Hippiase kukutamist ja rahva poolehoiu võitmist alustas Kleisthenes 508 eKr esimesena maailmaajaloos demokraatlike reformide elluviimist. Riigivõimu hakati teostama rahvakoosolekutel, kus hääletati olulisemate seaduste poolt ja valiti kõrgemad ametiisikud ja väejuhte. Igal rahvakoosolekul osales 5000 kuni 6000 meest. Nelja sugukondliku füüli ehk hõimu asemele loodi Ateenas kümme territoriaalset haldusüksust (neid nimetati endiselt füülideks), mida juhtisid omavalitsuslikud kogukonnad ehk deemosed. Buleed suurendati 500 liikmeni ning liisuvõtmise alusel kuulus sinna igast füülist 50 esindajat (nimetati prütaaniaks). Prütaania juht vahetus iga päev. Samuti loodi 10 strateegi ehk väepealiku kolleegium, mis sai kõrgeima võimu organiks. Seati sisse killukohus ehk ostrakism – rahvakoosolekul pani iga kodanik kirja ühe isiku nime, keda ta pidas demokraatia vastaseks. Häälteenamusega süüdimõistetu saadeti kümneks aastaks eksiili. Sageli kasutasid mitmesugused rühmitused killukohust oma poliitiliste konkurentide kõrvaldamiseks. Cleisthenes biography. The Greek Family – Cleisthenes. Heiki Raudla "Kodanikuraamat", 1.1 Antiikaja demokraatia. ENE IV, lk 22, kirjastus Valgus, 1985 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2011. Vaadatud 22. detsembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Riiklik Julgeolekuagentuur

Riiklik Julgeolekuagentuur (ingl. National Security Agency; NSA) on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi haldusalas olev valitsusagentuur, mille ülesanded on sidekanalite kaudu edastatavate sõnumite kogumine (sh salajane pealtkuulamine), kogutud info analüüs ning valitsuse infoturbe tagamine sarnase pealtkuulamise vältimiseks. Agentuuril on koos Riikliku Luureametiga (NRO) suurim infotehnoloogiline luure- ja satelliidivõrgustik maailmas. Tulenevalt oma ülesannetest tegeleb NSA krüptograafia ja krüptoanalüüsi uuringutega. NSA peakorter asub Fort Meade'is Marylandi osariigis, umbes 16 km Washingtonist kirdes. Agentuur loodi 1952. aastal. Pikka aega ei tunnistanud USA valitsus selle agentuuri olemasolu üldse. Seetõttu kutsuvad naljahambad seda asutust "No Such Agency" ehk siis "Sellist asutust ei ole olemas". 2013. aastal puhkes rahvusvaheline luureskandaal, kui Edward Snowdeni lekitatud saladokumentidest selgus, et NSA oli jälgimisprogrammi PRISM raames jälginud sõbralike riikide juhtide telefonivestlusi ja e-kirjavahetust. Bondi-filmis "Surra veel üks päev" mängis Halle Berry Bondi tüdrukut, kes töötab NSA heaks.  Pikemalt artiklis Riikliku Julgeolekuagantuuri direktor NSA direktor on alates 2023. aastast kindral Timothy D. Haugh. Peakorter Fort Meade'is Marylandis: Administratsioon; Üldnõukogu; Planeerimine ja poliitika; Programmid ja vahendid Installeerimine ja logistika; Telekommunikatsiooni ja arvutitehnika teenistus; Rahvuslik krüptoloogiakool; Inseneriuuringud tehnilise teabehankedivisjon; Krüptograafilise varustuse divisjon. Signaalteabeoperatsioonid: A-grupp, NSV Liit ja idabloki riigid; B-grupp, Aasia kommunistlikud liikumised; C-grupp, Telekommunikatsioon; G-grupp, Üldine teabeliiklus; W-grupp, Teabehanke juhtimine ja haldus Julgeoleku keskteenistus: Ameerika Ühendriikide sõjaväe, Luure- ja julgeoleku juhtimiskeskus; Arlington Hall, Virginia; Vint Hill Farm, Warrenton, Virginia; Two Rock Ranch; Ameerika Ühendriikide sõjamerelaevastiku grupp; Nebraska Av, Washington; Sugar Grove, Lääne-Virginia; Winter Harbour, Maine; Ameerika Ühendriikide Lennuväe elektroonilise julgeolekujuhtimiskeskus; Kelly õhujõudude baas, San Antono, Texas; Buckley õhujõudude baas, Aurora, Colorado; Riikliku julgeolekuagentuuri baasid Ameerika Ühendriikide territooriumil; Yakima, Washington; Kent Island, Virginia Riikliku julgeolekuagentuuri meretagused (välismaised) baasid; National Reconnaissare Office/ Luure Keskagentuur Sunnyvale California Echelon Ronald William Pelton NSA koduleht, [1] The National Security Agency Declassified
2011.–2012. aasta maailma karikasari suusahüpetes

2011.–2012. aasta maailma karikasari suusahüpetes oli 33. ametlik maailma karikasarja hooaeg, mis algas 25. novembril 2011 Soomes Kuusamos. Hooaja jooksul hüpati 27 individuaalsel ning viiel meeskondlikul etapil. Viimane etapp toimus 18. märtsil 2012 Sloveenias Planicas. See oli maailma karikasarja esimene hooaeg, kus naistele korraldati eraldi sari. Varem oli naiste kõrgem sari Continental Cup. Naistel oli kavas 14 etappi. Seisuga 7. märts 2012 Ametlik tabel Seisuga 18. veebruar 2012 MK-etappide ajakava (fis-ski.com)
Ameerika Ühendriikide ministeeriumide loend

Ministeeriumid on valitsusasutused, mille juhid kuuluvad valitsuskabineti koosseisu.
Albatros

Albatros oli kruiisilaev, mis kuulus ettevõttele MS Albatros Shipping Ltd. (V.Ships Leisure SAM) ja mida käitas alates 2004. aastast Saksa kruiisifirma Phoenix Reisen. Laev ehitati Oy Wärtsilä Ab Helsingi laevatehases Soomes. Laevale tehasenumbriga 397 pandi kiil 1. juunil 1972 ja see lasti vette 19. jaanuaril 1973. Laev ristiti kui Royal Viking Sea, kuid hiljem on sel laeval olnud palju nimesid: 1991–1997 Royal Odyssey 1997–2001 Norwegian Star 2001–2002 Norwegian Star 1 2002–2004 Crown ja alates 2004. aastast sõitis laev nime Albatros. Ilus laev linnunimega Albatros Albatros lahkub Tallinnast 28. juulil 2012, ahter ees Kruiisilaevade loend Det Norske Veritas (inglise keeles) Det Norske Veritas (inglise keeles) "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 31.07.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles) Laeva kutsung, IMO-number, online-asukoht ja pildid saidil marinetraffic.com[alaline kõdulink] Ahtri pilt (inglise keeles) DNV-s andmed puuduvad Albatros Phoenix Reiseni kodulehel (saksa keeles) Laeva pildid (inglise keeles)
Huitbergi paekühm

Huitbergi paekühm (ka Hoitbergi bioherm, Hoitbergi korallriff) on riftilubjakivist paljand Läänemaal Vormsi saarel Suuremõisa külas. Geoloogiliselt on see üle 400 miljoni aasta vanune korallriff, mille mandrijää on siledaks lihvinud. Paljandunud pindadel võib näha muu hulgas kivistunud koralle, stromatopoore, trilobiite, brahhiopoode ja sammalloomi. Küngas on põhja-lõunasuunaline ja selle pikkus on umbes 70 m, laius 20 m ja kõrgus 2,5 m. Küngast katab õhuke pinnakate, mille all on arvukalt Pirgu lademe biohermse lubjakivi paljandeid. 1986. aastal tehtud puurimiste käigus tehti puursüdamiku alusel kindlaks, et biohermi paksus on umbes 11 m. Biohermikeha peakomponent on korallosis. Paekühmu juurde viib Huitbergi matkarada (1,5–2 km). Vormsi saare üks geoloogilisi vaatamisväärsusi – Huitbergi paekühm. Huitbergi paekühmu pinnal on näha iidsete organismide struktuure. Huitbergi paekühm Hoitbergi bioherm Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 20.04.2013) "Huitbergi matkarada (1,5–2 km)". RMK koduleht (vaadatud 23.12.2011) Hoitbergi bioherm Eesti geokogude infosüsteemis
Paula Fernandes

Paula Fernandes de Souza (stiliseeritult Paula Fernandes; sündinud 28. augustil 1984) on Brasiilia laulja. Tema kuulsamad laulud on "Meu Eu em Você", "Pra Você", "Não Precisa" ja "Sensações".
Ameerika Ühendriikide valitsusagentuurid

Agentuur (inglise keeles Agency) on Ameerika Ühendriikide valitsusastmestikus eraldiseisev asutus. Rühma kuuluvatel asutustel on üldiselt ministeeriumitega sarnane administratiivne ülesehitus ja struktuur, kuid erinevalt ministrist ei kuulu agentuuri juht valitsuskabinetti, vaid allub kas otse presidendile või on mõne ministeeriumi koosseisus. Alkoholi, Tubaka, Tulirelvade ja Lõhkeainete Amet (Bureau of Alcohol, Tobacco, Firearms, and Explosives; ATF) Luure Keskagentuur (Central Intelligence Agency; CIA / LKA) Kaitseluureagentuur (Defense Intelligence Agency; DIA) Föderaalne Juurdlusbüroo (Federal Bureau of Investigation; FBI / FJB) Ameerika Ühendriikide Eriolukordade Föderaalbüroo (Federal Emergency Management Agency; FEMA) Riiklik Aeronautika- ja Kosmosevalitsus (National Aeronautics and Space Administration; NASA) Riiklik Ruumiandmete ja Luure Agentuur (National Geospatial-Intelligence Agency; NGA) Riiklik Luureamet (National Reconnaissance Office; NRO) Riiklik Julgeolekuagentuur (National Security Agency; NSA) Keskkonnakaitseagentuur (United States Environmental Protection Agency; EPA) Narkootikumidevastase Võitluse Amet (Drug Enforcement Administration; DEA) USIA – Ameerika Ühendriikide Informatsiooniagentuur USA Luurering
Mihkel Pill

Mihkel Pill (7. jaanuar 1884 Kuressaare küla, Tarvastu vald – 19. juuni 1951 Jõgeva) oli eesti põllumajandusteadlane ja sordiaretaja, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946). Mihkel Pill sündis Oina talu omaniku Peeter Pilli peres. Aastatel 1894–1895 õppis ta Kuressaare vallakoolis, 1895–1898 Tarvastu kihelkonnakoolis, 1898–1905 Tartu Reaalkoolis. Aastatel 1906–1916 õppis Tartu Ülikoolis botaanika erialal, kuid ülikool jäi ametlikult lõpetamata, sest tema põllumajandusalast diplomitööd ei võetud vastu. 1906. aastast oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Pärast isa surma 1909. aastal oli ta 1910–1911 vanematekodus talunik, 1912–1919 Eesti Põllumeeste Seltsi ja Põhja-Liivimaa Põllumeeste Keskseltsi seemnevilja toimkonna asjaajaja. Ta abiellus 1914. aastal Marie Tomsoniga, neil sündis 1918. aastal tütar Ilme. Aastatel 1919–1940 oli ta Eesti Seemnevilja Ühisuse asutaja ja juhatuse liige, 1920–1951 Eesti Sordiparanduse Seltsi Jõgeva sordikasvanduse juhataja. 1947. aastal sai ta põllumajandusdoktori kraadi. 1946. aastast oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliige.[viide?] Uuris teraviljade ja lina agrotehnikat ja sorte, õlleodra ja nisu omadusi ning nisu saiajahuks sobivust. Tema uurimis- ja selgitustöö tulemusena suurenes Eestis nisu külvipind mitu korda, teda kutsuti „eesti saia isaks”. Säilitas rukkisordi 'Sangaste' ja levitas seda. Aretas 19 teraviljasorti, sh rukki-, talinisu-, suvinisu-, odra- ja kaerasorte ning 1 linasordi. Oli tänapäeva geneetika teooria esimesi rakendajaid maailmas. Avaldas üle 400 artikli ja raamatu.[viide?] 1945 Eesti NSV teeneline teadlane 1948 Stalini preemia Heino Kiik, "Dr. Mihkel Pill", Kirjastus "Valgus", 1968 Mihkel Pill Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Reine Koppel: "Mihkel Pill – mees, kelle suurust on raske üle hinnata"
Lehternahkiselaadsed

Lehternahkiselaadsed (Thelephorales) on selts seeni, mis kuulub klassi Agaricomycetes. Sellesse seltsi kuuluvad sugukonnad: Bankeraceae – mütsnarmikulised Thelephoraceae – lehternahkiselised
Kaitseluureagentuur

Kaitseluureagentuur (Defense Intelligence Agency; DIA) on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi koosseisu kuuluv sõjaväeluure agentuur, mille ülesanne on kaitsealase teabe kogumine. DIA allub staabiülemate ühiskomitee kaudu kaitseministrile. Agentuuri ülesanded on sõjaliste luureandmete pidev kogumine, töötlemine, hindamine, analüüsimine, seostamine ja levitamine. Muude eesmärkide hulka kuuluvad raskesti ligipääsevate teabeallikate tõhusam kindlaksmääramine, kaitseministeeriumi luuretegevuse tõhusam haldamine ning liiasuse kõrvaldamine organisatsioonis ja selle tegevuses. DIA juht on kindralleitnant Jeffrey A. Kruse. Pärast Teist maailmasõda oli USA-s luuretegevus killustatud. Luureandmeid kogus, töötles ning edastas riigisekretärile ja teistele valitsusasutustele kolm sõjaväeametkonda. See tähendas mitmes valdkonnas topelttööd ning oli kulukas ja ebatõhus. 1958. aasta kaitse ümberkorraldamise akt soovis neid puudusi parandada, määrates vastutuse USA relvajõudude ülemjuhatuse luureosakonnale. Ent vastutusliinid jäid ebaselgeks, kooskõlastus oli vilets ning esialgsed tulemused andmete usaldusväärsuse ja täpsuse osas olid puudulikud. President Dwight Eisenhower moodustas 1960 ühistöörühma, et leida paremaid mooduseid riigi sõjaväeluure korraldamiseks. Ühistöörühma soovitusel teatas USA kaitseminister Robert McNamara 1961. aasta veebruaris staabiülemate ühendkomiteele oma otsusest moodustada kaitseluureagentuur ning käskis neil luua kava koondamaks kogu sõjaväeluure kaitseministeeriumi alla. Töörühma juhtis USA õhujõudude kindralleitnant Joseph Carroll, kellest sai ka kaitseluureagentuuri esimene juht. Staabiülemate ühiskomitee avaldas kaitseministeeriumi direktiivi DIA moodustamise kohta 1. augustil 1961 ja DIA alustas tööd 1. oktoobril 1961. Koduleht
Hülgepüük

Hülgepüük (ka hülgeküttimine, hülgejaht) on jahinduse haru, mis seisneb hüljeste küttimises. Ehkki tänapäeval on hülgepüük muutunud teisejärguliseks, on see paljude rahvaste jaoks pikka aega olnud traditsioonilise elulaadi tähtis osa. Hüljeste levila ja eluviisi tõttu on hülgepüük olnud tähtis eelkõige põhjarahvaste seas piirkondades, kus meri talviti jäätub, mistõttu on võimalik küttida hülgeid lahvanduste lähedasel jääl. Nii on see inuittide jaoks olnud oluline elatusallikas kala- ja vaalapüügi kõrval. Eestis on hülgepüüki harrastanud peamiselt saarte elanikud, vähemal määral mandri rannarahvas. Tuntud on Kihnu ja Ruhnu rannarootsi hülgekütid. Tänapäeval praktiseeritakse hülgepüüki eelkõige viies riigis: kõige ulatuslikumalt Kanadas (sealse hülgetööstuse suurim turg on Norra), seejärel Namiibias, Gröönimaal, Norras ja Venemaal. Paljud riigid on seevastu keelustanud nii hülgepüügi kui ka mereimetajate püügi laiemalt. Hülgesaadustest on tarvitatud eelkõige nahka ja liha. Hülgepüügiks on pruugitud mitmesuguseid vahendeid sõltuvalt sellest, kas jahi käigus püütakse nahka kahjustustest hoida või mitte: harpuune, odasid, kirkasid, püsse, võrke jms. Hülgepüüki on harrastud juba aastatuhandeid. Arvatakse näiteks, et Vahemere munkhüljeste arvukus vähenes inimtegevuse tulemusel oluliselt juba Rooma riigi ajal. Hülgevõrk Hülgeõng Hülgeoda Käks Hülgepüss Vaalapüük "Antiikaeg andis hoobi vahemere munkhüljestele" ERR Novaator, 6. juuni 2022 Eesti kalanduse minevikust II, Stockholm: Eesti Kalurite Koondis
Voyager (1990)

Voyager on ristluslaev, mis kuulub ettevõttele All Leisure Holidays Limited (V.Ships Leisure UK Ltd.) ja mida käitab Briti kruiisifirma Voyages of Discovery. Laev ehitati Union Naval de Levante laevatehases Valencias, Hispaanias 1990. aastal. Laevale tehasenumbriga 185 pandi kiil 4. oktoobril 1988 ja see lasti vette 30. oktoobril 1989. Laev ristiti kui Crown Monarch. Hiljem on laev kandnud nimesid Nautican (1994–1996), Walrus (1996–2007), Jules Verne (2007–2008) ja Alexander von Humboldt (2008–2012). Alates 2012. aastast sõidab laev praeguse nime all. Det Norske Veritas (inglise keeles) Fakta om fartyg (rootsi keeles) Voyager Voyages of Discoveryi kodulehel (inglise keeles)