laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ust-Luga sadam

Ust-Luga sadam (vene keeles Морской торговый порт Усть-Луга) on kaubasadam Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Ust-Luga asula lähedal. Sadam asub Soome lahe idaosas Luuga lahe rannikul. Sadam rajati ja seda arendatakse vastukaaluks Venemaast sõltumatute Läänemere-äärsete riikide sadamatele ning Venemaa transiitkaubanduse Läänemere sadamatest (Muuga sadam, Riia sadam, Tallinna sadam) sõltumatuse saavutamiseks. Sadama akvatooriumi pindala on 67,56 km². Sadamat hakati kasutama detsembris 2001 ja algul kasutati seda söeterminalina. Sadam lähedal Luuga jõe suudmes tegutses juba varem puiduterminal (vene keeles лесной терминал), mis liideti loodud sadamaga. Sadamat arendab OAO Kompania Ust-Luga (vene keeles ОАО «Компания Усть-Луга»). Sadama koduleht
Kivimäe tänav

Kivimäe tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Plangu tänav

Plangu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Uku tänav

See artikkel räägib Tallinna tänavast. Viljandi tänava kohta vaata artiklit Uku tänav (Viljandi). Uku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Vanemuise põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vanemuise põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu ja Kivimäe asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Värsi tänav

Värsi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Riia sadam

Riia (vaba)sadam (läti keeles Rīgas brīvosta) on kaubasadam Lätis Riias, Läänemere idarannikul Liivi lahe rannikul ja Daugava suudmes. Sadama pindala on 6348 ha. 2016 oli sadama kaubavedude maht 37 miljonit tonni. Suur osa sadama kaubavedudest on pärit SRÜ riikidest või suundub SRÜ riikidesse. Sõjalaevad Riia reisisadamas (2022) Liepāja sadam Ventspilsi sadam Sadama koduleht
Ljohhovo

Ljohhovo (vene keeles Лёхово) on mitme välismaa asula nimi: Ljohhovo on asula Pihkva oblastis Novorževi rajoonis Ljohhovo on asula Pihkva oblastis Neveli rajoonis Ljohhovo on asula Pihkva oblastis Opotška rajoonis
Ljohhovo (Novorževi rajoon)

Ljohhovo (vene keeles Лёхово) on küla Venemaal Pihkva oblastis Novorževi rajoonis Vehno külaasunduses. 2002. ja 2010. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. Данные Всероссийской переписи населения 2002 года: таблица 02c. М.: Федеральная служба государственной статистики, 2004.
Lõvi tänav

Lõvi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Lõvi tänav sai nime 29. veebruaril 2012. Tänav on saanud nime Pioneerpataljoni sümboli, lõvi järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 280
Andrea Orlando

Andrea Orlando (sündinud 8. veebruaril 1969 La Spezias) on Itaalia poliitik, ta kuulub aastast 2007 Demokraatliku Partei ridadesse. Ta on aastast 2006 Itaalia Parlamendi alamkoja liige. Ta oli aastatel 2013–2014 Itaalia keskkonna-, maa- ja merekaitse minister. 22. veebruarist 2014 kuni 1. juunini 2018 oli ta Itaalia justiitsminister. Ta sündis aastal 1969 La Spezias Liguuria maakonnas. Tast sai aastal 1989 Itaalia Kommunistlike Noorte Föderatsiooni La Spezia provintsi sekretär. Aastal 1990 valiti ta Itaalia Kommunistliku Partei La Spezia provintsi nõukogusse, hiljem juhtis ta Itaalia Vasakpoolse Demokraatliku Partei fraktsiooni. 2006. aasta Itaalia parlamendivalimistel valiti ta koalitsiooni "Oliivipuu" koosseisus Itaalia parlamendi alamkoja liikmeks. Samuti valiti ta Itaalia parlamendi alamkoja liikmeks 2008. aasta ja 2013. aasta Itaalia parlamendivalimistel. 28. aprillist 2013 kuni 22. veebruarini 2014 oli ta Itaalia keskkonna-, maa- ja merekaitse minister; 22. veebruarist 2014 on ta Itaalia justiitsminister. Ta kuulus aastani Itaalia Kommunistliku Partei ridadesse, aastatel 1991–1998 kuulus ta Itaalia Vasakpoolse Demokraatliku Partei ridadesse, aastatel 1998–2007 kuulus ta erakonda Vasakdemokraadid. Aastast 2007 kuulub ta Demokraatliku Partei ridadesse. Andrea Orlando koduleht (itaalia keeles)
Triinu Tamm (täpsustus)

Triinu Tamm on mitme isiku nimi. Triinu Tamm on eesti tõlkija ja toimetaja. Triinu Tamm (sündinud 1987) on eesti ehitusinsener. Triinu Tamm-Raudver (sündinud 22. juunil 1974 Haapsalus) on eesti viiuldaja ja pedagoog. Triinu Tamm-Raudver, EE
Triinu Tamm (ehitusinsener)

Triinu Tamm (sündinud 4. aprillil 1987) on eesti ekstreemsportlane (basejumper), langevarjur ja ehitusinsener. Ta on Eesti ainus naissoost BASE-hüppaja. BASE-hüpetega tegeleb ta alates 2009. aastast. Esimese hüppe tegi ta Prantsusmaal asuvalt 145 meetri kõrguselt sillalt. Madalaima hüppe on ta teinud 45 meetri kõrguselt antennilt. Ta on hüpanud alla Hispaanias, Austrias ja Türgis asuvatelt sildadelt ja kaljudelt. Ta on teinud üle 300 hüppe. 12. juulil 2017 hüppas ta alla Tallinna teletornist (kõrguselt 175 m). Peaaegu vertikaalselt kulgenud õhulend kestis vaid 13 sekundit. Langevari avanes 3 sekundit pärast lahtitõuget. Ta harrastab ka tavapäraseid langevarjuhüppeid. Sellel alal üritab ta 2017. aasta juulis festivalil Parasummer uuendada koos kaaslastega Eesti naiste rekordit kujundlendamises. Ta on lõpetanud Viljandis C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi. 2010. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna magistrikraadiga keskkonnatehnika erialal. Ta töötab Rotermanni kvartali tehnosüsteemide ehitusjuhina ning on tegev biogaasijaama ehituses. 2015. aastal, pärast Nepalis toimunud ohvriterikkaimat maavärinat, töötas ta kolm kuud taastamistöödel, kus ta ehitusinsenerina õpetas kohapeal maavärinakindlate majade ehitamist. Ta on pärit Sürgaverest. Kirsti Vainküla.Triinu Tamme ohtlikud lennud. 12. juuli 2017. ekspress.delfi.ee Otsing "Triinu Tamm". ttu.ee Triinu Tamm. facebook.com
Karl Adelbert

Karl Adelbert (eesnimi ka Kaarel; 31. mai 1877 Särevere vald, Türi kihelkond, Järvamaa – september 1939 Tallinn) oli Eesti ametnik ja vanglaülem. Ta lõpetas 1899. aastal Paide linnakooli. Ta alustas 1898. aastal tööd vanglate alal Tallinna eeluurimisvangla kantseleiametnikuna, oli 1905. aastal Lasnamäe vangla ülem ja hiljem Eestimaa kubermanguvangla ülema abi. 1908. aastal rändas Venemaale ning oli Tveri kubermangus ja linnas vanglaametnik, alates 1923. aastast ka Tveri vangla ülem. Ta opteerus 1920. aastal Eesti kodakondsusse ning naasis samal aastal Eestisse. Veebruaris 1921 määrati ta Keskvangla ülemaks. Ta kõrvaldati kaebuse peale novembris 1922 ametist ja alustati tema kohta kriminaaluurimist. 1923. aastal lõpetati uurimine kuriteokoosseisu puudumise tõttu. Ta oli hiljem eeluurimisvangla ja Harku vangimaja ülem ning vangimajade inspektor. "Moskva Kontroll-Opteerimise Komisjon". Eesti Rahvusarhiiv, ERA.36.2.119 Eesti Rahvusarhiiv, ERA.70.2.415
BASE-hüppaja

BASE-hüppaja (ka basejumper) on langevarjur, kes tegeleb BASE-hüppe spordialaga. Langevarjurit ja BASE-hüppajat eristab hüppamise koht. Langevarjur hüppab ainult õhus olevalt objektilt, ent BASE-hüppaja hüppab ainult maas olevalt objektilt. BASE-hüppaja hüppab varulangevarjuta. Triinu Tamm Toomas Talts Kirsti Vainküla (12. juuli 2017). "Triinu Tamme ohtlikud lennud". Eesti Ekspress. Ekspress Group. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuli 2017.
Kauksi külanõukogu

Kauksi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1963. Külanõukogu halduskeskus asus Järve külas. Kauksi külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Mooste valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Mooste vald likvideeriti ja Kauksi külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. Külanõukokku kuulusid Miiaste, Kauksi, Kanassaare, Järve, Labassaare, Suurmetsa, Hirmu ja Kiviküla. Kauksi külanõukogu likvideeriti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 18. jaanuari 1963 seadlusega ja selle alad jagati Mooste ja Peri külanõukogu vahel. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Kalev Katus, Allan Puur, Asta Põldma. Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika. Põlvamaa 1965–1990
Zmijivka

Zmijivka (variantnimi Zmiivka; ukraina keeles Зміївка; saksa keeles Schlangendorf) on küla Ukrainas Hersoni oblastis Berõslavi rajoonis. Külas elab 2759 inimest (2001). Külaga on liidetud hiiurootslaste küla Gammalsvenskby. Küla on mainitud 1852. aastal, mil ta sai loa luterliku pastoraadi rajamiseks. Venemaa Riiklik Ajalooarhiiv, 826-6-28 (esimene number sidekriipsudega eraldatud kolmeosalises viites tähistab fondi, teine nimistu ja kolmas säiliku numbrit)
NIHILIST.FM

NIHILIST.FM oli Eesti kultuuri- ja arvamusportaal, mis tegutses 2014–2017. Portaal koosnes kasutajate loodud sisust, mis tihti seisnes ühiskonnakriitikas ja ilukirjanduses. Portaali käivitasid Kaur Kender, Randel Uibo ja Jüri-Franciscus Lotman, kes olid tegevad kultuurirühmituses ZA/UM; selle toimetajate hulka on kuulunud Siim Sinamäe ja Mikk Pärnits. Väljaanne juhtis muuhulgas tähelepanu fentanüüliprobleemile Eesti ühiskonnas; 2016. aastal avaldati raamatuna "Kuidas minust sai HAPKOMAH" varem portaalis ilmunud ja palju tähelepanu pälvinud väidetava fentanüülisõltlase lood. 2014. aasta lõpus avaldas Kaur Kender NIHILIST.FM-is novelli "Untitled 12", mis tõi talle kaasa süüdistuse lastepornograafia levitamises. Aastal 2017 ilmus veebikeskkonnas avaldatud tekstidest kogumik "Nihilist.fm. Final Cut", mis tähistas portaali aktiivse tegevuse lõppu. Madli Kullaste, Henri Kõiv. "Nihilist.fm - must materjal". Müürileht. Stefan Peetri. "Arvustus. "FINAL CUT" kui post-eestlaslik arhiiv". kultuur.err.ee. Madli Kullaste, Henri Kõiv. Nihilist.fm – must materjal, muurileht.ee, 16. juuni 2015 Made Luiga. Uksed ühisele väljale, sirp.ee, 10. juuli 2015 Meelis Oidsalu. Nihilist.fm-i vastuoluline võitlus horisontaalse tsensuuriga. – Vikerkaar, 2016, nr 7/8. Sama tekst, kultuur.err.ee, 25. august 2016 Tiit Hennoste Nihika viimne ohe Eesti Ekspress, 13. september 2017 nihilist.fm
Hulk (koomiks)

"Hulk" on Marvel Comicsi avaldatud koomiks, millel on samanimeline peategelane. Esimest korda ilmus 1962. aastal. 1996. aastal on valminud joonissari "Hämmastav Hulk".
Villem Tomingas

Villem Tomingas (12. oktoober 1911 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 14. juuni 1990 Nõo vald, Tartu maakond) oli eesti agronoom. Ta õppis 1931–1937 ja 1945–1946 Tartu ülikooli põllumajandusteaduskonnas, Üliõpilasselts Liivika liige. Ta oli 1941 Õisu piimandusinstituudi õppe- ja katsemajandi juhataja, 1941–1942 Õisu ja 1942–1944 Heimtali riigimõisa valitseja. 1944–1945 Sootaga sovhoosi direktori kt ja peaagronoom, 1945–50 Tartu ülikooli Raadi õppe- ja katsemajandi direktor, siis kuni 1961 Saduküla ja Viiratsi sovhoosi peaagronoom. 1961–1968 Kehtna näidissovhoosi, 1969–76 Gagarini-nimelise näidissovhoostehnikumi direktor ja direktori asetäitja.
Corps Franconia München

Corps Franconia München on 1836. aastal München is asutatud Saksa üliõpilasorganisatsioon.
Jaan Teetsov

Jaan Teetsov (ka Jaan Tõõtsow, Jaan Teetso, Jan Teetsov; 20. veebruar 1884 Penuja vald, Pärnumaa – 8. veebruar 1942 Sverdlovski oblast) oli eesti põllumajandustegelane ja poliitik. 1920. aastate alguses korraldas ta Eesti Põllumajanduse Keskseltsi agronoomina piimaühistute loomist Saaremaal. Ta oli Eesti Maarahva Liidu, hiljem Põllumeestekogude liige ja organiseerija Saaremaal. Aastatel 1923–1932 oli ta II, III ja IV Riigikogu liige. 1935. aastast oli ta Saare maavalitsuse abiesimees (abimaavanem), 1939. aastast maanõuniku kohusetäitja, 1940. aastast põllumajanduse inspektor. Hukkus nõukogude vangilaagris Sverdlovski oblastis. Sõrve meiereidest. Nädalalõpp, 25. november 2016 "Meie parlament ja aeg". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2012. Vaadatud 14. juulil 2017. Saaremaa Maakonnanõukogu ja Maavalitsus aastail 1917–1940 "Saare maavalitsus 1917–2011". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuli 2017. Vaadatud 14. juulil 2017.
Korovino

Korovino (vene keeles Коровино; variantnimi Korovina; vene keeles Коровина) on mitme Venemaa asula nimi: Korovino on küla Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Korovino on küla Leningradi oblastis Lomonossovi rajoonis Korovino on küla Udmurtia vabariigis
Moloskovitsõ

Moloskovitsõ (soome keeles Moloskovitsa; vene keeles Молосковицы) on mitme Venemaa asula nimi: Moloskovitsõ on küla (vene keeles деревня) Leningradi oblastis Volossovo rajoonis Kaložitsõ külaasunduses. Moloskovitsõ kirik Moloskovitsõ kogudus Moloskovitsõ on asula (vene keeles посёлок) Leningradi oblastis Volossovo rajoonis Kaložitsõ külaasunduses. Asulas asub: Moloskovitsõ raudteejaam Moloskovitsõ on asula Leningradi oblastis Volossovo rajoonis Kurski külaasunduses
Vihula järv

Mitte segi ajada Vihula veskijärvega. Vihula järv (ka Vihula paisjärv või Vihula veehoidla) on paisjärv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vihula külas. Vihula järve pindala on 10,6 ha ja suurim sügavus 3,7 m. Järv on põhja-lõunasuunaline ja seda läbib Mustoja. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda. Kaladest leidub järves särge, ahvenat, haugi ning harvemini jõeforelli. Vihula järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.07.2017) Vihula järv Eesti looduse infosüsteemis Vihula järv keskkonnaportaalis
Basket Case

"Basket Case" on USA rokkbändi Green Day seitsmes laul ning kolmas singel albumilt "Dookie". Green Day solist Billie Joe Armstrong võitles närvihaigusega ning tema meelest ainus viis seda mõista oli see, et ta kirjutas laulu selle kohta. Laulu on esitatud sageli bändi tavakontsertidel alates 1992. aastast. Märkimisväärne juhtum oli 21. septembril 2012 Las Vegases üritusel iHeartRadio, kus kärbiti Usheri jaoks Green Day esinemisaega 15 minuti võrra. Märgates, et esineda on jäänud üks minut, lõpetas Armstrong poole pealt laulu ning vihastas, kukkudes ropendama ja karjuma. Lõpuks lõhkus ta kitarri ära, virutades selle vastu maad. Tekst kõlas järgmiselt: "Oh, p****e küll. Ma mängin teile uue kuradi laulu, p****e küll. Laske mul puhata, kurat! Üks minut jäänud. Üks minut jäänud, kurat. Annate mulle ühe kuradi minuti? Vaadake seda s**ast silti seal - üks minut. Las ma kurat ütlen teile midagi, las ma ütlen teile midagi. Ma olen olemas olnud juba aastast 1988, kurat! Ja te annate mulle ühe s**ase minuti?! T*ra, te vist teete minuga nalja! T*ra, te teete minuga nalja! Mida v***u! Ma ei ole mingi kuradi Justin Bieber, te litapojad! T*ra, see peab olema mingi nali. See on mingi kuradi nali. Mul on üks minut, üks minut jäänud. Nüüd pole enam midagi mul jäänud. Las ma näitan teile, mis kuradi tähtsus on ühel s**asel minutil!" Nende sõnadega võttis ta kaelast kitarri ja hakkas seda vastu maad peksma. Kohe liitus temaga bassist Mike Dirnt. Viienda löögi järel purunes kitarri kael. Seejärel tõstis Armstrong kitarri kaela kõrgemale ja karjus: "Üks minut. Jumal armastagu teid, kurat. Me tuleme tagasi!" Samas, kui Armstrongi kitarril purunes kael, läks Mike Dirnti basskitarr hoopiski pikuti pooleks.
Podmogilje

Podmogilje (vene keeles Подмогилье) on mitme Venemaa asula nimi: Podmogilje on küla Pihkva oblastis Ostrovi rajoonis Podmogilje 1 on küla Pihkva oblastis Palkino rajoonis Podmogilje 2 on küla Pihkva oblastis Palkino rajoonis
Skamja

Skamja (vene keeles Скамья) on küla Venemaal Leningradi oblastis Slantsõ rajoonis Zagrivje külaasunduses. Pärast Tartu rahu jäi küla Eesti alale Skarjatina valda ja hiljem Raja valda. Vabariigi Valitsuse otsusega 20. augustist 1940 tunnustati Viru maakonnas Vasknarva ja Raja vallas asuv Vasknarva alevik asulaks koos Narva jõe idakaldal asunud Skamja külaga nimega "Vasknarva“. Külas asus Skamja Püha Eliase kirik ja külas tegutses EAÕK Skamja Püha Eliase kogudus. http://www.vanadpildid.net/skamja-kula/county2 (vaadatud 14.07.2017) 1072. Vabariigi Valitsuse otsus 20. augustist 1940., Riigi Teataja, nr. 106, 21 august 1940
Mongoolia Altai

Mongoolia Altai (mongoli Монгол Алтайн нуруу) on mäestik Aasias. Kulgeb loode-kagu sihis, loodes ühenduses Altaiga, kagus jäktub Gobi Altai ahelikena. Kõrgus kuni 4362 meetrit.
Johan Haagivang

Johan Haagivang (ka Juhan Haagivang; 5. jaanuar 1878 Palometsa, Võrumaa – 30. oktoober 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli eesti omavalitsustegelane ja poliitik. Õppis Rõuge kihelkonnakoolis, seejärel oli talupidaja. 1903. aastast vallakohtu liige ja esimees. Aastatel 1913–1915 oli Kasaritsa vallavanem, 1915–1917 osales I maailmasõjas. Aastatel 1929–1932 oli ta IV Riigikogu liige. 1936. aastast oli ta Võru põllumeeste konvendi esindajana Põllutöökoja liige. Lisaks oli ta eri aegadel Võru maavolikogu juhataja, Võru ühispanga esimees, Rõuge kirikunõukogu esimees, Isamaaliidu Kasaritsa osakonna esimees, Kaitseliidu Võru linnaümbruskonna malevkonna abipealik ja Kasaritsa Põllumeeste Seltsi auesimees. 1934. aastast oli ta taas Kasaritsa vallavanem. 1937. aastal oli ta Rahvuskogu Teise Koja liige. 1939. aastal määras siseminister ta uue Kasaritsa vallavanemaks. Aastatel 1938–1940 oli ta Riiginõukogu maa, töö ja rahva heaolu komisjoni liige. Ta arreteeriti NKVD poolt 1941. aasta juunis, erinõupidamise otsusega mõisteti surma, hukati 1942. aastal oktoobris Venemaal Sosva vangilaagris. 1938 Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu II aste "Võrumaa seltskonnategelane ja põllumees J. Haagivang. Uus Eesti, 4. jaanuar 1938". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. aprill 2018. Vaadatud 14. juulil 2017. Juhan Haagivang 60-aastane. Postimees, 5. jaanuar 1938 Wallawalitsuste koosseis Lõuna-Eestis. Postimees, 4. märts 1939 "Represseeritute nimekirjad. Okupatsioonide muuseum". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuli 2017. Vaadatud 14. juulil 2017.
Sista

Sista (vene keeles Систа) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Falilejevo külaasunduses. Külast voolab läbi Sista jõgi. Külas elab 16 inimest (2010). Küla on esimest korda mainitud 1500.
Sista jõgi

Sista (vene keeles Систа, soome keeles Siestajoki) on jõgi Venemaal Leningradi oblastis, voolates läbi Volossovo, Kingissepa ja Lomonossovi rajooni ja suubudes Koporje lahte. Jõe pikkus on 64 km. Jõgi voolab läbi mitmest külast, näiteks Sista, Itšipino, Nežnovo.
Paavian

Paavian (Papio) on perekond pärdiklasi. Nad elavad kogu Aafrikas ja ka Araabia poolsaare lääneosas. Paaviani perekonda kuulub viis liiki: Papio anubis Lesson, 1827 – anuubis Papio cynocephalus (Linnaeus, 1766) – babuiin Papio hamadryas (Linnaeus, 1758) – hamadrill ehk mantelpaavian Papio papio (Desmarest, 1820) – sfinkspaavian Papio ursinus (Kerr, 1792) – karupaavian ehk tšakma mid-day online correspondent, When a 'gay' monkey ran amok raping men in an African village, 3. mai 2017 Wilson & Reeder,"Species of the World 3 ed", vaadatud 15. juulil 2017 Patoloogia S. Knauf, E. K. Batamuzi, T. Mlengeya jt, Treponema Infection Associated With Genital Ulceration in Wild Baboons, Veterinary Pathology 49(2) 292-303 Treponema pallidum: Kristin N. Harper, Robert D. Fyumagwa, Richard Hoare jt, Treponema pallidum Infection in the Wild Baboons of East Africa: Distribution and Genetic Characterization of the Strains Responsible, PLOS ONE, 20. detsembril 2012
Lombi kiivrik

Lombi kiivrik ehk kammkiivrik (Daphnia pulex) on Daphniidae sugukonda vesikirbu perekonda kuuluv vähilaadne. Ta on esimene vähilaadne, kelle genoom on järjestatud. Emaste isendite pikkus on 3–4 mm ja isastel 1–1,5 mm. Teda leidub Euroopa (sh Eesti), Ameerika ja Austraalia veekogudes. Lombi kiivrik andmebaasis eElurikkus
İsmet Yılmaz

İsmet Yılmaz (sündinud 10. detsembril 1961 Gürünis) on Türgi poliitik, ta kuulub Õigluse ja Arengu Parteisse. Ta oli aastatel 2011–2015 Türgi kaitseminister. Juulist novembrini aastal 2015 oli ta Türgi Suure Rahvuskogu spiiker. 24. maist 2016 kuni 10. juulini 2018 oli ta Türgi haridusminister. Ta sündis aastal 1961 Gürünis Sivasi provintsis. Aastal 1982 lõpetas ta Istanbuli Tehnikaülikooli merekooli mehaanikainseneri bakalaureusena, aastal 1987 lõpetas ta Istanbuli Ülikooli õigusteaduskonna, spetsialiseerudes mereõigusele. Seejärel sai ta magistrikraadi Maailma Merendusülikoolist Malmöst. Samuti sai ta politoloogia magistriks Marmara Ülikoolis. Ta on abielus ja ta on kolm last.
Tavaline sinikrabi

Tavaline sinikrabi (Callinectes sapidus) on sametkrabilaste sugukonda kuuluv krabiline. Liiki kirjeldas esimesena USA zooloog Mary J. Rathbun. Tavaline sinikrabi on pärit Põhja- ja Lõuna-Ameerikast. Euroopa vetes märgati teda esimest korda 1900. Nüüdisajal elab ta ka Lääne- ja Põhjameres, samuti Aasia vetes.
Podura aquatica

Podura aquatica on Poduridae sugukonda kuuluv hooghännaline; sugukonna üks neljast liigist. Liigi levila on holarktiline. Liik elab vaid seisuveekogude pinnal ja on raipesööja (inglise keeles scavanger). Isendite pikkus on kuni 1,5 mm ja nad on värvuselt enamasti sinakashallid, ent mõnikord ka peaaegu mustad. Väiksuse ja kehaehituslike omapärade tõttu saavad isendid hüpata ilma pindpinevust lõhkumata. Podura aquatica andmebaasis eElurikkus
Zolotaja Niva

Zolotaja Niva (vene keeles Золотая Нива) on küla Venemaal Omski oblastis Okonešnikovo rajoonis. Küla asub rajooni keskusest (Okonešnikovo) 13 km loodes. Külas elab 1299 inimest (2010). Küla asutasid 1895 eesti talupojad. Q127368175
Mihkel Veske puiestee

Mihkel Veske puiestee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav saab alguse Uueveski teelt (teisel pool kulgeb samas sihis Ilmarise tänav) ja suundub idakagusse. Tänav ristub Lydia Koidula tänavaga ja lõppeb Kalda puiesteega ristudes. Tänava pikkus on 241 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Ugala puiestee

Ugala puiestee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav saab alguse Musta teelt (teisel pool kulgeb vastassuunas Looga tänav) ja suundub kagusse. Tänav ristub Lina, Kullamäe, Endla, Pähkli, Jalaka ja Saare tänavaga ning lõppeb tupikuga. Tänava pikkus on 954 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Tamme tänav (Viljandi)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tamme tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. See paikneb edela-kirdesuunalisena Pärna tänava ja Lembitu puiestee vahel. Tänava pikkus on 174 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Saare tänav (Viljandi)

Saare tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav algab Ilmarise tänavalt ja suundub põhjakirdesse. Enne lõppemist Ugala puiesteel ristub tänav veel Lohu tänavaga. Tänava pikkus on 329 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Aleksander Kaal

Aleksander Kaal (ka Sander Kaal; 25. märts 1876 Uuemõisa vald, Saaremaa – 5. detsember 1941 Irkutsk) oli eesti poliitik. 15.06.1926–24.09.1926 oli ta Põllumeestekogude esindajana III Riigikogu liige. Astus Riigikogu liikme kohalt ise tagasi. Ta oli Pöide Põllumeeste Seltsi üks asutajaid, Kaitseliidu Pöide malevkonna kassapidaja, Pöide kirikunõukogu esimees ja Saaremaa esindajana Kirikukogu liige. Tal oli üheksa last (viis poega ja neli tütart). Vanim poeg Anton Johannes Kaal oli tunnustatud agronoom Saaremaal. Tütar Alma Vilhelmine Kaal sai tuntuks kirjanikuna. Kaheksas laps, Ilmar Kaal (1920–1985) oli õpetaja, Tornimäe kooli ajalooõpetaja ja direktor. Ilmaril oli neli last: Mati Kaal (s. 1946) – tunnustatud zooloog ja Tallinna Loomaaia direktor, Vambo Kaal (s. 1949) – poliitik ja Riigikogu liige, Peeter Kaal (s. 1953) ja Ülle Kruus (s. 1958) – kunstiajaloolane ja Adamson-Ericu muuseumi direktor. Aleksander Kaal suri 1941. aastal Irkutskis eeluurimisvanglas tüüfusse. "Meie parlament ja aeg. III Riigikogu, 15.06.1926–14.06.1929". Originaali arhiivikoopia seisuga 13.12.2013. Vaadatud 14.07.2017. Põllumees Aleksander Kaal 60-aastane. Uus Eesti, 25. märts 1936 Geni