laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vaiste

Vaiste on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Ilmselt aasta 1919 paiku valmis metsaveoks mõeldud kitsarööpmeline raudtee, mis ühendas Vaiste sadamat Kilgi ja Änniksega. Tee pikkus oli 25 km ja see tegutses aastani 1950. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Raespa hoiuala Vaiste lõpp Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 7.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kitsarööpmelised raudteed
Sirp

Sirp on tööriist teravilja ja rohu (heina) lõikamiseks. Sirp on üks vanemaid lõikusvahendeid, neoliitikumi maaviljeluses kasutati tulekivist teradega sirpe. Ta koosneb eest kitsenevast, kaarjast kõverast terast ning lühikesest puust käepidemest. Rohusirbid on lühikesed, kuid väga kõverad. Muinaskreeklastel oli sirp maaharimise sümbol ning seetõttu ka Demeteri atribuut. Sirp ja vasar on talurahva ja proletariaadi liidu sümbol. Pronksiajal Eestis kasutusel olnud sirp oli väike ja suhteliselt sirge teraga. Vanem rauast sirbitüüp, mis võeti kasutusele 1. sajandil pKr, oli 3,5 kuni 4,5 cm laiuse kaarja teraga, mille külge oli needitud kõver vars. Seda kasutati veel 19. sajandil Lääne-Eestis ja saartel. Praegu tuntud vormi omandasid eesti sirbid keskajal. Eestis ja Baltikumis kasutati Vene aladelt siia levinud sirbitüüpi, millel 2,5 kuni 3 cm laiune tugevasti kaardus peenehambuline tera ning lühike sirge, sirbirootsu otsa kinnitatud vars. Sirp oli põhiliselt naiste tööriist, 19. sajandi keskpaigani lõigati sirbiga kõiki vilju, hiljem peamiselt rukist. Sajandi lõpus hakkas vikat sirpi viljalõikusel kõrvale tõrjuma. Võru murdes nimetatakse seda lõikeriista tsirp, sirbiga viljalõikus oli saarte murdes õsuma, lõunaeesti murretes põimima. heinatööriistad lõikeriistad põllutööriistad vikat Eesti Entsüklopeedia. 8. köide. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 1995. lk 521 Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 277 Sirbi pilt EPM-is
Soodla jõgi

Soodla jõgi on jõgi Põhja-Eestis. Jõgi saab alguse Ambla alevikust idakagu pool Karkuse soos ja suubub Jägala jõkke. Soodla jõgi on 72,6 km pikk ja 221,5 km² valglaga Jägala jõe suurim lisajõgi. Soodla jõge tuntakse ka Suuga jõe nime all. Soodla jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 11.03.2022.  Soodla jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hõbesalu

Hõbesalu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Külas asub Käomardi laht. Laudahooned Hõbesalu külas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 27.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Helmküla

Helmküla on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Aerofoto Varbla kirik Helmkülas Punamonument Varbla kiriku juures Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 27.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Aruküla (Lääneranna)

Aruküla on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Varbla valda. Külas asub Uue-Varbla mõisa süda. Mõisa peahoones tegutseb Varbla muuseum. Mõisa südamest linnulennult umbes 400 m kaugusele lõunaedelasse jääb Uue-Varbla mõisa kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 27.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Paatsalu

Paatsalu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Asub Paatsalu lahe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Endine Illuste küla on praegu Paatsalu küla osa. Jaan Teemanti sünnikohta tähistav kivi Paatsalu külas Vana hoone varemed Paatsalu külas Endine Paatsalu kauplus Illuste mõis Paatsalu mõis Paatsalu talu kalmistu Illuste mõisa kalmistu Paatsalu vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 3.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Paatsalu puhkekeskus
Paadrema

Paadrema (ka Paadremaa) on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. 1939. aastani oli Paadrema eraldi vald. 1. aprillil 1939, mil Paadrema vallas elas 1216 inimest, liideti see Varbla vallaga ja sinna kuulus Paadrema 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini. Valdade liitumise käigus muudeti ka Paadrema valduses olnud Tuhu küla halduslikku kuuluvust, mis liideti Lihula vallaga. Valla keskuses Hallivannis asusid vallamaja (praegu kasutusel elumajana), rahvamaja (1920. aastal magasiaidast ümber ehitatud), Paadrema algkool, konstaablijaoskond, postiasutus ja abimetsaülema punkt.  Pikemalt artiklis Paadrema algkool 1858. aastal asutas Paadrema mõisahärra parun von Uexküll Paadrema vallakooli. 1908. aastal valmis Hallivanni koolimaja, milles tegutses kool aastatel 1908–1976 ja 1981–2002. Aastatel 1976–1981 oli kool suletud. Taasavatud kool kandis ajavahemikul 1981–1990 nime Mõtsu Algkool, seejärel sai kooli nimeks Paadrema Algkool. Paadrema kool on olnud 7-, 6-, 4- või 3-klassiline. 2002. aastal otsustas Varbla vald Paadrema Algkooli õpilaste vähesuse tõttu sulgeda. Majas tegutses seejärel mõnda aega laste mängurühm. 7. oktoobril 2009 asutati Paadrema koolimaja haldamiseks ja Paadrema piirkonna külade koostöö edendamiseks MTÜ Paadrema Külaselts.  Pikemalt artiklis Paadrema Püha Kolmainu kirik  Pikemalt artiklis Paadrema kalmistu Paadremas asub Paadrema Püha Kolmainu kirik. Paadrema kalmistule on maetud kirjanik Karl Ristikivi. Paadrema looduskaitseala Paadrema soo Paadrema mõis Mõtsu mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 3.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Paadrema kool 100. Varbla valla infoleht, nr 8, 1. august 2008.
Tõusi

Tõusi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 6.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Metsapere (Hiiumaa)

Metsapere on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda. Metsapere küla piirneb idas ja põhjas Kaderna, läänes Laartsa, edelas Kitsa ning lõunas Nurste ja Kuusiku külaga. Kohanimi tuletub talunimest. Küla läbib Kitsa kraav. Metsapere kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Küla kujunes välja 19. sajandi keskpaiku. Metsapere kuulus 1977–1997 Kaderna koosseisu. Metsapere piirneb läänes Emmaste–Luidja maanteega. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 7.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Metsapere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Antsla jõgi

Antsla jõgi on jõgi Lõuna-Eestis. Jõe lähe on Lõõdla järves ja see suubub Väiksesse Emajõkke. Selle pikkus on 22 km ja valgla pindala 131,6 km². Antsla tähtsaim lisajõgi on Lambahanna oja. Antsla jõe muud nimed on Ravva-, Piiri- ja Ravva-Suntsi jõgi, Vaabina-Möldri-Toku-Tsiksi-Tiidu oja ning Vana-Antsla magistraalkraav. Antsla jõgi keskkonnaportaalis
Amme jõgi

Amme jõgi on jõgi Eestis, millest valdav osa asub Vooremaal ning lühike suudme-eelne osa Kagu-Eesti lavamaal. Amme jõge tuntakse ka muude nimede järgi, näiteks Aame, Ame või Amedi jõena. Jõelõik Kaiavere ja Elistvere järve vahel on Kõlajõgi või Kaiavere jõgi. Amme jõgi saab alguse Kuremaa järvest ja suubub Emajõkke. Jõe pikkus on 58,4 km ja valgla pindala 511,1 km². Jõgi läbib Kaiavere ja Elistvere järve. Asulatest jääb jõe teele Palamuse alevik, kus asuvad ka Palamuse Veskijärv ja Palamuse paisjärv. Lisajõgedeks on Kõla oja, Nava oja, Kirjasoo peakraav, Vara oja, Preedi oja, Lubja oja, Vedu peakraav, Kõrveküla kraav ja Mudajõgi. Jõe suudme lähedal asus tsistertslaste Kärkna klooster, mis asutati 1220. aastatel ning purustati 1559. Jõe alamjooks oli XX sajandi alguses veetee, mis suurema veega sobis puidu parvetamiseks. Jõest on püütud haugi, angerjat, särge, turba, rünti, tippviidikat, trullingut, lutsu, ahvenat ja võldast. Levinuim ja arvukaim kalaliik on särg. Amme Rock Amme jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 24.03.2022. Eesti sadamad, veeteed, kaubalaevastik ja laevasõit 1923/1924, lk. 17 Eesti jõed, EPMÜ ZBI, 2001, ISBN 9985-9293-0-6. Amme jõgi keskkonnaportaalis
Moldaavia ANSV lipp

Moldaavia ANSV lipp on Moldaavia ANSV lipp aastatel 1938–1940. Seda kasutati ka 1940–1941 Moldaavia NSV-s. Lipu aluseks on Ukraina NSV 1937. aasta lipp. Lipule lisati rumeeniakeelne Ukraina NSV lühend ja Moldaavia ANSV nimi ukraina ja rumeenia keeles.
Pitkjärv

Pitkjärv (ka: Pikkjärv, Koigi Pitkjärv, Koigi Pikkjärv) on järv Koigi rabas Koigi järvestikus Saaremaa vallas Saaremaal. Kõige sügavam on järve keskosa. Kaldad on järsud, turbased, põhi kaetud turbamudaga. Järv on nõrga läbivooluga. Kaldajoone pikkus 2425 m. Kõrgus merepinnast 9,7 meetrit. Eesti järvede loend
Naistejärv

Naistejärv (Naestejärv, Kaistjärv) on lõunapoolseim järv Koigi järvestikus Saaremaa vallas Saaremaal. Kõrgus merepinnast on 9,6 meetrit ja kaldajoone pikkus 850 m. Järve ümbritseb lage raba. Kaldad on turbased, enamasti järsud, loodesopis õõtsikulised. Järv on umbjärv, selle veevahetus on väga aeglane. Vesi on punakaspruun, nõrgalt läbipaistev. Naistejärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26. oktoobril 2014)
Valuutaturg

Valuutaturg (inglise currency market) on turg, kus kaubeldakse valuutaga. Avatud majanduse makroteooria tegeleb makromajanduslike aspektidega, käsitledes valuutaturgu kui üht valdkonda, kus riigi majandus sõltub kaubavahetusest ehk ekspordist-impordist. Riigipanga valuutavarud on otseses sõltuvuses väliskaubandusbilansist ja vastavalt vajadusele ostetakse juurde või müüakse välisvaluutat valuutaturul – tavaliselt maaklerfirma teenust kasutades. Rahvusvaheline valuutaturg FOREX (inglise foreign exchange market) kujutab kohta, kus teostatakse, kindlaksmääratud tingimustel (summa, vahetuskurss, ajavahemik) ostu-müügi tehingud. Valuutaturud: spot-turg ehk hetketurg, kus tehingud (spot-tehingud) ja tasumine teostatakse samal ajahetkel ja/või kuni 2 päeva ja turul kehtiva kursiga; forward-turg ehk tulevikuturg, kus kauba- või valuutatehingud (forward-tehingud) teostatakse tulevikus kokkulepitud hinna ja forvardi kursi alusel. Näiteks: täna sõlmitakse leping osta vastav kogus dollareid, kauba katteks, alles kuu aja pärast aga täna kokkulepitud kursiga. Valuutaturul osalevad: pangad: keskpangad, kommertspangad investeerimisfondid valuutabörsid maaklerfirmad firmad: väliskaubandusega tegelevad firmad eraisikud Areng 3000 aastat e.m.a hakati Lähis-Idas rahana kasutama kulda ja hõbedat. Kuna nende väärtused on erinevad, oli arvatavasti ka nende vahetusväärtusi kaubeldav, ehk võiks öelda, et valuutaturu alged ongi sealt ajast. Esimesed mündid vermiti Lähis-Idas, juba 700 aastat enne meie aega. Keskajal arenes riikide vahel kaubavahetus ja teadaolevalt esimesed valuutavahetajad olid itaallased, kes valuutat vahetades said vahendustasu ehk teenisid nii kasumit – tekkis valuutaturg. Olulisemad muudatused valuutaturul toimusid 20. sajandil. Tänapäevane valuutaturg kujunes 1970. aastatel, kui võeti maha piirangud ühe valuuta fikseeritud kursi süsteem teiste valuutade suhtes. Piirangute mahavõtmisele järgnes valuutakursside muutumine teise suhtes, tekkis uus äritegemise liik, kus kasumit teenitakse valuutakursside kõikumiselt, valuutaturu vaba süsteemi tingimustes, nõudluse ja pakkumise teel. ... Börs Forex Eesti panga valuutakursid Eesti esimene forexi blogi
Aiviekste jõgi

"Aiviekste" suunab siia. Läti asula kohta vaata artiklit Aiviekste küla. Aiviekste on jõgi Lätis, Daugava parempoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 114 km ja valgla on 9160 km². Jõe langus on 26,9 m ja lang on 0,23 m/km. Aiviekste voolab välja Lubānsi järvest. Ta voolab algul põhja suunas Madona ja Balvi piirkondade piiril, pöörab siis edelasse ning voolab läbi Madona piirkonna, läbides Lubāna ja Ļaudona, seejärel voolab Aizkraukle ja Jēkabpilsi piirkondade piiril ning suubub Daugavasse Jēkabpilsi ja Plavinase vahel. Aiviekste suurimad lisajõed on Balupe, Pedetsi, Kuja ja Vesela jõgi (kõik parempoolsed). Aiviekste ja Pedetsi jõgi moodustavad Vidzeme ja Latgale loodusliku piiri.
Mäger

Mäger (Meles meles) on kärplaste sugukonda kuuluv kiskjaline. Mäger elab urgudes, mida aastakümneid kasutades võivad moodustuda suured "mägralinnakud". Sellised linnakud võivad olla mitme korrusega ja üle 100 urusuudmega. Elab monogaamsete paaridena, vahel mitu perekonda koos. Mäger saab urge teha vaid sinna, kus on põhjavesi võimalikult sügaval ja kuhu ei kogune pinnavett. Eelistab liigirikkaid segametsi, kuid urge on leitud ka kuivadest männikutest ja isegi rabasaartelt. Tema urgusid kasutavad hiljem teised loomad, näiteks kährikud. Mäger on peamiselt öise eluviisiga ja alustab toiduotsinguid hämaras. Öine toiduring võib kujuneda mitme kilomeetri pikkuseks, see sõltub elupaigast ja toidu kättesaadavusest. Mägra jäljerada Segatoiduline. Aeglase ja kohmaka liikumise tõttu ei ole mäger võimeline saaki jälitama. Toitub ussidest, tõukudest, linnupoegadest ja -munadest, hiirtest, sisalikest, konnadest, ka raipest, marjadest, seentest, juurtest. Sügisese intensiivse toitumisega kogub talveks endale rasvavarud, mis võivad moodustada 50–60% kehakaalust. Mäger andmebaasis eElurikkus Mägrad on nuhtluseks muutunud, Eesti Päevaleht, 8. september 2010. http://www.looduspilt.ee/loodusope/?page=liigitutvustused_liik&id=188, Taavi Kask http://bio.edu.ee/loomad/Imetajad/MELMEL.htm
Ümmargune järv

Ümmargune järv on kahe Eesti järve nimi: Koigi Ümmargune järv asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõnnu Ümmargune järv asub Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas
Koigi Ümmargune järv

Ümmargune järv (ka Koigi Ümmargune järv) on järv Koigi rabas Koigi järvestikus Saaremaa vallas Saaremaal. Kõrgus merepinnast on 9 m ja kaldajoone pikkus 1150 m. Järv asub Koigi järve ja Pitkjärve vahel. Järvel on ühendus Koigi järvega. Ümmargune järv Eesti looduse infosüsteemis
Raske nafta

Raske nafta on nafta, mille API-indeks on väiksem kui 20. Rasked naftad on nn tavalisest naftast suurema tihedusega, viskoossemad, väiksema vesiniku ja süsiniku suhtega, sisaldavad enam raskeid metalle (põhiliselt vanaadiumit ja niklit) ja väävlit ning suhteliselt vähem kergeid süsivesinikke. Raske nafta ammutamine on tema suure viskoossuse tõttu keerukas ja kallis, mis teeb selle kaevandamise vedelama nafta olemasolul majanduslikult mittetasuvaks. Seetõttu on rasked naftad nende levimusega võrreldes vähekasutatud. Rasked naftad on tavalise nafta degradeerumise tulemiks. Selleni viib naftapüünistesse kogunenud süsivesinike kokkupuude meteoorse vee ja sellega kaasnevate bakteritega. Vesi viib naftast minema paljud vees lahustuvad kerged molekulid ning bakterid lagundavad mitmeid nafta koostises olevaid süsivesinikke, näiteks parafiine. Algsest naftakogusest võib sellise degradeerumise tagajärjel alles jääda kõigest 10%. Nafta ammutamisel pumbatakse reservuaari tavaliselt vett, et sellest kergem nafta koguneks reservuaari ülaossa ning oleks lihtsamini kättesaadav. Raskete naftade puhul on selline metoodika nende halva voolavuse tõttu mõttetu. Raske nafta kättesaamiseks tuleb teda kuumutamise läbi vedeldada, milleks kasutatakse peamiselt reservuaari juhitud kuuma veeauru. Peamiselt see teebki raske nafta vedelamast naftast kallimaks, sest vee aurustamisele kulutatav energia võrdub umbes kolmandikuga sellest, mida saadaks selle meetodi abil ammutatud nafta põletamisel. Tõrvaliivadest nafta eraldamiseks on kõige mõistlikum kaevandada setted koos naftaga ning eraldada nafta liivast maapinnal. Raske nafta moodustab nafta kogutoodangust umbes 2% ning selle osatähtsus on suurenemas. Rasket naftat leidub põhiliselt seal, kus ka tavalist naftat. Peamised leiukohad on Pärsia lahe ümbrus, Ameerika Ühendriigid (California), Kanada (Alberta), Kesk-Aasia, Itaalia, Kariibi meri, Mehhiko laht, Venemaa jne. Suurem osa raske nafta reservuaaridest paikneb Kriidi ja Paleogeeni kivimeis. Erandiks on Paleosoikumi vanusega leiukohad Kanadas ja Venemaal. Kanada Alberta provintsi leiukoht on maailma suurim. Asfalt
Hanau

Hanau on linn Saksamaa lääneosas Hesseni liidumaal Main-Kinzig-Kreisis. Asub Frankfurdist 18 km idas. Hanaut on esmamainitud 1143. aastal. Linnaõigused sai 1303. aastal. Linn oli Hanau krahvkonna ja hiljem Hanau-Münzenbergi krahvkonna keskus. 16. sajandi lõpus tekkis linna lähedale protestantidest põgenike asundus Neustadt, mis hiljem Hanauga liideti. Linn oli 19. sajandil demokraatliku liikumise keskus Saksamaal. Hanaust on pärit vennad Jacob ja Wilhelm Grimm ning Paul Hindemith. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Hanau koduleht
Weiden in der Oberpfalz

Weiden in der Oberpfalz on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal. Asub Oberpfalzis Naabi jõe ääres 35 km kaugusel Tšehhi piirist. Weideniga on liidetud mitmed ümberkaudsed asulad. Linn jaguneb 15 linnaosaks. Weideni linnaosade kaart Vana raekoda ja Oberer Markt Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Weideni koduleht
Milvi Koidu

Milvi Koidu (sünninimi Milvi Dunkelbach; 30. jaanuar 1930 Tallinn – 24. juuni 2004) oli eesti näitleja. Aastal 1948 lõpetas ta Tallinna 4. Tööstuskooli. 1948–1958 töötas trükikojas Kommunist trükitöölisena. 1958. aastal alustas ta näitlemist Lydia Koidula nimelises Pärnu Draamateatris, kus töötas kuni aastani 1961. Seejärel töötas 1961–1985 Vanemuise teatris. Ta tegi näitlejana kaasa ka kuuldemängudes ja telelavastustes. 1970 Eesti NSV teeneline kunstnik oli Eesti Näitlejate Liidu auliige Tema teine abikaasa oli näitleja Einari Koppel. "Milvi Koidu 30. I 1930 – 24.VI 2004". Sirp, 2. juuli 2004 Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Batman alustab

"Batman alustab" (originaalpealkirjaga "Batman Begins") on 2005. aasta USA mängufilm. Film on oma eelkäijatest tumedama tooniga ja räägib peategelase sisemistest võitlustest õiguse ja kättemaksu vahel. Kriitikutelt ja vaatajatelt sai film peamiselt kõrgeid hinnanguid. Noor poiss Bruce Wayne kukub kaevu, kus teda ründavad nahkhiired. Kuigi poisi isa Thomas ta päästab, jääb poiss nahkhiiri kartma. Seega kardab ta ka nahkhiire-sarnaseid tegelasi. Mefistofele ooperis. Ooperist väljudes satuvad Bruce ja tema vanemad vastamisi relvastatud röövli Joe Chilliga, kes tapab ta vanemad. Röövel saadakse hiljem kätte, kuid Bruce on sellest vahejuhtumist siiski endast väljas. Perekonna ülemteener Alfred Pennyworth kasvatab Bruce'i üles. 22-aastaselt naaseb Bruce kolledžist Gotham Citysse, et tappa Joe Chill, kuid maffiaboss Carmine Falcone takistab teda. Christian Bale (Batman / Bruce Wayne) Michael Caine (Alfred Pennyworth) Liam Neeson (Henri Ducard) Katie Holmes (Rachel Dawes) Gary Oldman (seersant James Gordon) Cillian Murphy (Hernehirmutis / dr Jonathan Crane) Morgan Freeman (Lucius Fox) Tom Wilkinson (Carmine Falcone) Rutger Hauer (William Earle) Ken Watanabe (Ra's al Ghul) Mark Boone Junior (detektiiv Arnold Flass) Colin McFarlane (komissar Gillian B. Loeb) Linus Roache (Thomas Wayne) Sara Stewart (Martha Wayne) Richard Brake (Joe Chill)
Chełm

Chełm [heum] on maakonnaõigustega linn Poola kaguosas Lublini vojevoodkonnas, Chełmi maakonna keskus. Asub 25 km kaugusel Ukraina piirist. Linna on esmamainitud 981. aastal vene kroonikas. 1240. aastal sai see Galiitsia-Volõõnia vürstiriigi pealinnaks (aastani 1272[küsitav]). https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/060611062011-0929902?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Chełmi koduleht
Honiara

Honiara on Saalomoni Saarte pealinn. Asub Guadalcanali saarel ja on Guadalcanali provintsi keskus. Elanikke 50 100 (2003).  Honiara – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ščara

Štšara (Шчара; Ščara) on jõgi Valgevenes, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. Jõgi algab Valgevene kõrgustikult. Ülemjooksul voolab valdavalt lõunasse, alamjooksul pöördub loodesse. Suubub vasakult Nemunasesse. Ščara pikkus on 325 km, valgala pindala 9990 km². Suurim jõeäärne linn on Słonim.  Ščara – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Värvikood

Värvikood on elektroonikas kasutatav elektritakistite markeerimissüsteem, kus värvidel on kindel väärtus ja tähendus vastavalt asukohale takistil. Värvikood lihtsustab oluliselt takistite markeerimist ja nendelt tähistuse lugemist. Markeeringu lugemist alustatakse sealtpoolt, kus on rohkem värve järjest või kus esimene värv ei ole hõbedane, kuldne või must. Tolerants näitab, mitme protsendi võrra võib takistus nominaalväärtusest erineda. Temperatuuritegur näitab takistuse suhtelist muutust temperatuuri muutumisel 1 kraadi võrra. Tegur võib olla nii negatiivne kui ka positiivne, näidates, kas temperatuuri kasvades takistus väheneb või suureneb. E6, E12, E24 takistusridade puhul kasutatakse 3+1 värvi. E48, E96, E192 takistusridade puhul kasutatakse 4+2 värvi.
Texel

Texel (hollandikeelne hääldus [Tessel]) on saar Põhjameres, üks Friisi saartest. Kuulub Hollandile. Pindala on 170 ruutkilomeetrit, kõrgus merepinnast kuni 25 meetrit. Saarel leidub liivaluiteid. Texeli saarel elab 13 600 inimest (2007. aasta andmed). Texeli saar ja asustamata Noorderhaaksi saar moodustavad Texeli valla.
Diferentsiaalvõrrandi üldlahend

Diferentsiaalvõrrandi üldlahendiks nimetatakse diferentsiaalvõrrandi lahendit, mis sisaldab määramatut konstanti C. See tähendab y=f(x,C), kus y=f(x) tähendab siin ja ka matemaatikas üldiselt mingit funktsiooni ning C on konstant ehk muutumatu arvuline suurus, mille väärtus antud juhul pole teada. Diferentsiaalvõrrandi erilahend
Diferentsiaalvõrrandi erilahend

Diferentsiaalvõrrandi erilahendiks nimetatakse diferentsiaalvõrrandi lahendit, mis saadakse üldlahendist konstandi C fikseeritud väärtuse C0 korral. See tähendab y=f(x,C0), kus y=f(x) tähendab siin ja ka matemaatikas üldiselt mingit funktsiooni ning C0 on konstant ehk muutumatu suurus, mille arvuline väärtus on teada. Diferentsiaalvõrrandi üldlahend
Diferentsiaalvõrrandi järk

Diferentsiaalvõrrandi järguks nimetatakse diferentsiaalvõrrandis esinevate tuletiste (või osatuletiste) kõrgeimat järku. Diferentsiaalvõrrand Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Mihhail Korhov

Mihhail Korhov (ukraina Михайло Корхов; inglise Michael Korchov; 24. november 1936 – 13. september 2019) oli Ukraina kabetaja. Ta oli kahekordne NSV Liidu meister rahvusvahelises kabes (1958 ja 1960). 1990. aastatel emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse.
Tirtsi jõgi

Tirtsi jõgi on jõgi Eestis Põhja-Saaremaal. Jõgi saab alguse Sauvere külas ja suubub Küdema lahte. Jõe pikkus on 14,8 km ja valgla pindala 46,6 km². Tirtsi jões leidub jõevähki. Vastavalt kalapüügieeskirjale on Tirtsi jões aasta läbi kalapüük keelatud, välja arvatud silmupüük silmumõrra ja silmutorbikuga ning vähipüük vähimõrra ja vähinataga. 1. septembrist 30. novembrini on keelatud püük meres suudmele lähemal kui 500 meetrit. Tirtsi jõgi keskkonnaportaalis
Kärla jõgi

Kärla jõgi on jõgi Saaremaal Saaremaa vallas. Jõgi saab alguse Jõempa külas Jõempa kurisute juures ja suubub Mullutu lahte. Jõgi on 16,8 km pikk ja selle valgla suurus on 111,5 km². Ülemjooks Kandla ojast ülesvoolu on suvel kuiv. Ülemjooksul voolab üks haru kõrgema veetaseme ajal Jõempa kurisutesse. Valdav osa jõest on kunstlikus voolusängis. Varem moodustas jõe ülemjooksu praegune Anepesa oja, kuid pärast maaparandustöödega veetaseme alandamist ei jõua vesi enam Kärla jõe algsest lähtest praeguse ülemjooksuni, vaid suubub madalsohu enne Jõempa kurisuid. Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda Läänesaarte alamvesikonda. Kärla jõge tuntakse ka Pae jõena. Kärla jõgi keskkonnaportaalis