laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaur (perekonnanimi)

Kaur on eesti perekonnanimi. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaur 284 mehel ja 312 naisel. Perekonnanimede levikult on Kaur meeste puhul 157. ja naiste puhul 164. kohal. Levinuim on see Võru maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 14,91. Karl Kaur, eesti lastearst (1900–1972) Max Kaur, Eesti poliitik (1969–) https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KAUR[alaline kõdulink]
Häädemeeste vald (täpsustus)

Häädemeeste vald on mitme üksteisele järgneva valla nimi: Häädemeeste vald (Häädemeeste kihelkond) Häädemeeste vald (1939) Häädemeeste vald (1990) Häädemeeste vald, moodustatud 2017. aastal
Tori vald (Türi kihelkond)

Tori vald (saksa keeles Torri) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1880–1892 ja siis liideti see vald Alliku vallaga. Tori vald (Türi kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Tori vald (Türi kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Unipiha vald

Unipiha vald (saksa keeles Unnipicht) oli vald Tartumaal Nõo kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Kodijärve vallaga. Unipiha vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Unipiha vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ahja metskond

Ahja metskond moodustati 1920. aastal. Metskonna koosseisu võeti Ahja, Vastse-Kuuste, Kiidjärve, Rasina ja Luke mõisa metsamaad. Metskonna kantselei asus Ahja mõisas. Arthur Stackelberg 1920–1922 Aleksander Vilimaa 1922–1925 Valdek Daniel 1925–1931 Heinrich Karu, revidentmetsaülem 1931–1932 Johannes Okas, revidentmetsaülem 1933–1941 Johannes Lukats 1942–1944 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 10. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Keskvere vald (Pöide kihelkond)

Keskvere vald (saksa keeles Keskfer) oli vald Saaremaal Pöide kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Uuemõisa vallaga. Keskvere vald (Pöide kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Keskvere vald (Pöide kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kolu vald (Türi kihelkond)

Kolu vald (saksa keeles Kollo) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893. Kolu vald (Türi kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Kolu vald (Türi kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mark Lascelles

Mark Lascelles (sündinud 4. juulil 1965 Londonis) on George Lascellesi ja tema teise abikaasa Patricia Tuckwelli ainus laps. Kuna Mark on sündinud väljaspool abielu (tema vanemad abiellusid 1967), ei kuulu tema ega ta järglased Briti troonipärimisjärjekorda ega Harewoodi krahvkonna pärijate hulka. Ta abiellus 8. augustil 1992 Andrea Kershaw'ga, neil on kolm last: Charlotte Patricia Lascelles (sündinud 24. jaanuaril 1996); Imogen Mary Lascelles (sündinud 23. jaanuaril 1998); Miranda Rose Lascelles (sündinud 15. juulil 2000). 16. juulil 2011 abiellus ta Judith Anne Kilburniga.
Kurista vald (Võnnu kihelkond)

Kurista vald (saksa keeles Kurrista) oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Võnnu vallaga. Kurista vald (Võnnu kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Kurista vald (Võnnu kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Laatre vald (Ruhja kihelkond)

Laatre vald (saksa keeles Moiseküll) oli vald Valmiera maakonnas Ruhja kihelkonnas. Vald moodustati 1866. Vallamaja asus tänapäeva Laatre küla aladel. Laatre vald kuulus Eesti vabariigis Pärnu maakonda. Selle alad hakkasid aastal 1939 kuuluma uude Rajangu valda. Laatre vald (Ruhja kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Maa-ameti kaardirakendused Laatre vald (Ruhja kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Tori vald (täpsustus)

Tori vald on olnud mitme valla nimi: Pärnumaal: Tori vald (Tori kihelkond) Tori vald (1939) Tori vald (1991) Tori vald, moodustatud 2017. aastal Järvamaal: Tori vald (Türi kihelkond)
Leevi vald (Rõuge kihelkond)

Leevi vald (saksa keeles Löweküll) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1876–1892 ja siis liideti see vald Pindi vallaga. Leevi vald (Rõuge kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Leevi vald (Rõuge kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Loodna vald (Kullamaa kihelkond)

Loodna vald (saksa keeles Pall) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti see vald Luiste vallaga. Loodna vald (Kullamaa kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Loodna vald (Kullamaa kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Loona vald (Kihelkonna kihelkond)

Loona vald (saksa keeles Kadvel) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kihelkonna vallaga. Loona vald (Kihelkonna kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Loona vald (Kihelkonna kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Maidla vald (Hageri kihelkond)

Maidla vald (saksa keeles Wredenhagen) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kirna-Kohatu vallaga. Maidla vald (Hageri kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Maidla vald (Hageri kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Misso vald (Vastseliina kihelkond)

Misso vald (saksa keeles Illingen) oli vald Võrumaal Vastseliina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866 –1939[viide?]. Vallamaja asus tänapäeva Misso aladel. Misso vald (Vastseliina kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Maa-ameti kaardirakendused Misso vald (Vastseliina kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 A. Kikkas, Misso vald Eesti klassisõjas, PROLETAARNE REVOLUTSIOON EESTIS, 1933 Nr. 14, lk 20-46
Neeruti vald (Otepää kihelkond)

Neeruti vald (saksa keeles Megel) oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Päidla vallaga. Neeruti vald (Otepää kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Neeruti vald (Otepää kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kevin Maltsev

Kevin Maltsev (sündinud 4. juulil 2000) on eesti suusahüppaja. Kevin Maltsev FIS-i kodulehel
Vittorio Emanuele

Vittorio Emmanuele on mitme valitseja ning valitsejasoo liikme nimi: Vittorio Emanuele I, Savoia, Piemonte ja Aosta hertsog, Sardiinia kuningas (1759–1824) Vittorio Emanuele II, Piemonte, Savoia ja Sardiinia kuningas, Itaalia kuningas (1820–1878) Vittorio Emanuele II, Itaalia kuningas, Etioopia keiser, Albaania kuningas (1869–1947) Vittorio Emanuele, Itaalia kroonprints, trooninõudleja (1937–)
Oru vald (Kose kihelkond)

Oru vald (saksa keeles Orrenhof) oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kose-Uuemõisa vallaga. Oru vald (Kose kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Oru vald (Kose kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Paunküla vald

Paunküla vald (saksa keeles Paunküll) oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. Vald eksisteeris 1870–1891 ja siis liideti see vald Triigi vallaga. Paunküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Paunküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Gavin Williamson

Gavin Alexander Williamson (sündinud 25. juunil 1976 Scarborough's) on Suurbritannia konservatiivne poliitik, parlamendiliige Sevenoaksi Lõuna-Staffordshire'i valimisringkonnast. Ta oli 2. novembrist 2017 kuni 1. maini 2019 Suurbritannia kaitseminister. Ta sündis aastal Scarborough's Scarborough' ringkonnas North Yorkshire'i krahvkonnas. Ta lõpetas Bradfordi ülikooli sotsiaalteaduste bakalaureusena. 2. novembrist 2017 oli ta Suurbritannia kaitseminister. 1. mail 2019 tagandas Theresa May ta ametist. Ta on abielus ja tal on kaks tütart. Gavin Williamsoni veebisait
Zavodski rajoon

Zavodski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 58 km². 2015. aasta seisuga elas seal 236 826 inimest. Rajoon loodi aastal 1938. Algselt oli see Stalini nimeline rajoon, ent aastal 1961 sai rajoon tänapäevase nime. Teise maailmasõja järel asuti rajooni alasid kujundama tööstuspiirkonnaks. Aastal 1951 rajati sinna üks kahest soojuselektrijaamast Minski linna piirides. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 1997. Rajooni kõrgeim punkt ulatub 219 meetrit üle merepinna, osalt asub see Svisłači jõe kaldal. Rajooni elanikest on valgevenelasi 84,73 %, venelasi 7,81 %, ukrainlasi 1,2 %, poolakaid 0,67%, juute 0,15%, aserbaidžaanlasi 0,12 % ja mustlasi 0,11%. Zavodski rajoonis on Minski linna rajoonidest kõige kõrgem valgevenelaste osakaal, ka elavad seal ligi pooled Minski mustlastest. Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Жылуновіча 17, rajooni juhib Alaksandr Vikienćjevič Darachovič. Tähtsamateks ettevõteteks on Minski autotehas, MZGT, Minski laagritehas. Linnaossa jääb ka Minski vabamajanduspiirkond. Rajooni läbib Minski metroo, sinna sõidavad ka trammid. Rajoonis asuvad Valgevene Riiklik majandusülikool ja Valgevene Vabariigi Riigikaitse ülikool, lisaks asuvad seal veel 35 üldhariduskooli. Zavodski rajoonis on ka Minski loomaaed. Seal asub Valgevene Riiklik Kunstiakadeemia, Rajooni territooriumile jäävad sellised linnaosad nagu Čyžoŭka, Anharskaja, Mały Traścianiec, Sosny, Šabany ja Paŭnočny linnak. История Заводского района – это часть истории г. Минска Перепись населения 2009. Национальный состав Республики Беларусь. Том 3. — Lk. 130—131. [1] Vaadatud 26. jaanuar 2018. Rajooni koduleht (vene keeles)
Leedu 2018. aasta taliolümpiamängudel

LTU Leedu osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis 9 sportlasega, kes võistlesid 3 spordialal. Leedut esindasid mäesuusatajad Andrej Drukarov ja Ieva Januškevičiūtė, murdmaasuusatajad Modestas Vaičiulis, Mantas Strolia ja Marija Kaznačenko ning laskesuusatajad Tomas Kaukėnas, Vytautas Strolia, Diana Rasimovičiūtė ja Natalija Kočergina. Tulemused ... ...
Peipsiääre vald (Kodavere kihelkond)

Peipsiääre vald oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1917–1939. Vallamaja asus tänapäeva Kolkja aladel. KNAB (vaadatud 25.01.2018) Maa-ameti kaardirakendused
Putkaste vald (Käina kihelkond)

Putkaste vald (saksa keeles Putkast) oli vald Läänemaal Käina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Käina vallaga. Putkaste vald (Käina kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Putkaste vald (Käina kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Roela vald (Palamuse kihelkond)

Roela vald (saksa keeles Rojel) oli vald Tartumaal Palamuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. 1893. aastal liideti Tarakvere vald. 1939. aasta reformiga moodustas Roela vald osa uuest Voore vallast. Roela vald (Palamuse kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Roela vald (Palamuse kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ruhnu vald (Ruhnu kihelkond)

Ruhnu vald (saksa keeles Runö) oli vald Saaremaal Ruhnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1950. Vallamaja asus Ruhnu külas. 1. aprillil 1939 oli vallas 282 elanikku; see oli väikseim vallaelanike arv kogu Eestis. Asukoha tõttu eraldiasuval väikesel saarel oli vald isoleeritud, seal elasid rannarootslased. Saarelise asendi tõttu ei muutunud 1939. aasta vallareformiga valla piirid. Esimene reformijärgne vallavanem oli Isak Melders. Vald kuulus Riigivolikogu 42. valimisringkonda, kust valiti Johannes Perens. Vald kuulus Sõrve põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Ruhnu vald (Ruhnu kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.01.2018) Maa-ameti kaardirakendused Ruhnu vald (Ruhnu kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Saare vald (Tarvastu kihelkond)

Saare vald (saksa keeles Saaremois) oli vald Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Kuressaare vallaga. Saare vald (Tarvastu kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 26.01.2018) Saare vald (Tarvastu kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Surju vald (Pärnu kihelkond)

Surju vald (saksa keeles Surry) oli vald Pärnumaal Pärnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Uulu vallaga. Surju vald (Pärnu kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 26.01.2018) Surju vald (Pärnu kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Suuremõisa vald (Vormsi kihelkond)

Suuremõisa vald (saksa keeles Magnushof) oli vald Läänemaal Vormsi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893. Suuremõisa vald (Vormsi kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 26.01.2018) Suuremõisa vald (Vormsi kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Sõtke vald (Märjamaa kihelkond)

Sõtke vald (saksa keeles Sötküll) oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Märjamaa vallaga. Sõtke vald (Märjamaa kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 26.01.2018) Sõtke vald (Märjamaa kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Leninski rajoon

Leninski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 26 km². 2015. aasta seisuga elas seal 217 130 inimest. Rajoon loodi aastal 1951, kuigi hoonestama hakati selle alasid juba aastal 1871, mil valmisid Moskva-Bresti raudtee ja Liibavi-Romno raudtee. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 1977. Rajoonis voolab Svisłači jõgi. Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Маякоўскага 83, rajooni juhib Piatro Šastak. Rajoonis asuvad Valgevene riiklik kunstimuuseum, Janka Kupala nimeline Riiklik Akadeemiline Teater, Valgevene Riiklik Nukuteater, Valgevene Vabariiklik Noorsooteater ja Valgevene Riiklik Tehnikaülikool, lisaks veel mitmed Valgevene Riikliku Ülikooli mitmed teaduskonnad. Leninski rajooni läbivad mõlemad Minski metroo liinid. Rajooni territooriumile jäävad sellised linnaosad nagu Sierabranka ja Łošyca. http://myfin.by/wiki/term/naselenie-minska [1] Vaadatud 26. jaanuar 2018. Rajooni koduleht (vene keeles)
Tammiku vald (Jõhvi kihelkond)

Tammiku vald (saksa keeles Eichenhain) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Jõhvi vallaga. Tammiku vald (Jõhvi kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 26.01.2018) Tammiku vald (Jõhvi kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Sangaste Rukkiküla

Sangaste Rukkiküla on Sangaste piirkonna koostöövõrgustik. MTÜ loodi 2008. aastal sihiga parandada turismiettevõtete koostööd ning suurendada sellega Sangaste piirkonna tuntust ja atraktiivsust turistide silmis. Hiljem laiendati suunitlust ja kirjeldati oma tegevusi Sangaste "elu-, töö- ja ettevõtluskeskkonna edendamine ühistegevuse kaudu". Lisaks turismiettevõtetele on selle liikmeteks astunud ka põllumajandus- ja toidutootmisettevõtted, vabaühendused ja aktiivsed kodanikud. 2018. aasta jaanuari seisuga kuulub MTÜsse 28 liiget. Sangaste Rukkiküla korraldab oma liikmetele koolitusi, tutvustab Eesti ja välisriikide messidel Sangastet turismisihtkohana ning propageerib rukist, eriti just Sangaste rukist. Osaletakse Sangaste Rukki Päeval, mida peetakse regulaarselt alates 2005. aastast. Valgamaa ettevõtluse auhind 2013 kategoorias "Ettevõtluse edendaja" "MTÜ Sangaste Rukkiküla". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2018. Vaadatud 26. jaanuaril 2018. Sangaste Rukkiküla liikmed (vaadatud 26. jaanuaril 2018) "Sangaste Rukkiküla on üks Eesti visiitkaart Milanos" pollumajandus.ee, 19. detsember 2014 "Valgamaa ettevõtluse edendaja tiitli saab Sangaste rukkiküla" Maaleht, 7. oktoober 2014 Koduleht
Tahu vald

Tahu vald (saksa keeles Schottanäs) oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1872–1891 ja siis liideti see vald Paslepa vallaga. Tahu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 26.01.2018) Tahu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Tahula vald

Tahula vald (saksa keeles Tahhul) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kaarma-Suuremõisa vallaga. Tahula vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 26.01.2018) Tahula vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Tamme vald

Tamme vald (saksa keeles Tammenhof) oli vald Tartumaal Rannu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1903 ja siis liideti see vald Rannu vallaga. Tamme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 26.01.2018) Tamme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Tammistu vald

Tammistu vald oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1917–1919. Vallamaja asus Tammistu külas. Tammistu-Kaarli vald KNAB (vaadatud 26.01.2018) Maa-ameti kaardirakendused
Tapiku vald

Tapiku vald (saksa keeles Tappik) oli vald Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1897 ja siis liideti see vald Pajusi vallaga. Tapiku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 26.01.2018) Tapiku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Tori-Kärevere vald

Tori-Kärevere vald (saksa keeles Torri und Kerrefer) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1880. Tori-Kärevere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 26.01.2018) Tori-Kärevere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Truuta vald

Truuta vald (saksa keeles Gertrudenhof) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Urvaste vallaga. Truuta vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 26.01.2018) Truuta vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kreek

Kreek ehk kreegipuu (Prunus insititia) on roosõieliste sugukonna ploomipuu perekonda kuuluv liik või hariliku ploomipuu alamliik (Prunus domestica insititia).
Kambja vald (täpsustus)

Kambja vald on olnud mitme üksteisele järgneva valla nimi: Kambja vald (Kambja kihelkond) Kambja vald (1939) Kambja vald (1991) Kambja vald, moodustatud 2017. aastal
Eneseteadlikkus

Eneseteadlikkus on enesekontrollivõime ja võime tunnustada ennast üksikindiviidina, kes seisab eraldi keskkonnast ning teistest üksikindiviididest. Teatud tundevarjundiga enesekohane hoiak ehk enesehinnang on omane igale suhtlevale inimesele. Enesele hinnangu andmine tähendab sisuliselt enese võrdlemist teiste inimestega. Minakäsitlust ehk minakontseptsiooni võib mõista kui tervikut, mis sisaldab inimese tundeid, hoiakuid, hinnanguid ning kirjeldavaid tunnuseid enda kohta. Väliselt väljendub inimese minakäsitlus käitumises ja iseloomujoontes ning seesmiselt selles, mida ta enda ja maailma suhtes tunneb. Eneseteadlik on inimene, kes on välja arendanud omaenda väärtuste tajumisvõime. Eneseteadlikkus kujuneb mitte üksnes pildist, mis meil iseenda kohta on, vaid ka sellest, millist pilti teised kellestki omavad. Peeglikatse "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2018. Vaadatud 26. jaanuaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Diana Reiss, Lori Marino, Mirror self-recognition in the bottlenose dolphin: A case of cognitive convergence, PNAS, 98 (10) 5937-5942; https://doi.org/10.1073/pnas.101086398, 2001. Frans de Waal, Joshua M. Plotnik ja Diana Reiss, Self-recognition in an Asian elephant, PNAS, 103 (45) 17053-17057, 2006. David DeGrazia. "Self-Awareness in Animals." In Robert Lurz (toim.), The Philosophy of Animal Minds (Cambridge University Press): 201-217. 2009. Sue Johnson, "Armastuse tähendus. Uus revolutsiooniline teadus armastusest.", 2014. Chris Musselwhite, tõlk Siim Tanel Tõnisson, Eneseteadlikkus ja edukas juht
Aimla metskond

Aimla metskond moodustati 1920. aastal Aimla, Olustvere, Lõhavere, Sürgavere, Tusti, Uue-Võidu ja Pärsti eramõisate, Suure-Jaani kirikumõisa ja Vastemõisa metskonna (2 vahtkonda) maadele. Johan Laretei 1920–1921 Arnold Sild 1921–1923 Nikolai Kivi 1923–1928 Johannes Laasme 1928–1929 Johannes Okas 1929–1933 Eduard Viirok 1933–1937 August Läänesaar 1937–1944 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 10. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Alatskivi metskond

Alatskivi metskond loodi 1920. aastal Alatskivi, Luunja, Kavastu ja Kokora mõisate maadel. Kantselei asus algselt Alatskivi Saluril. Rudlof Berg 1920–1922 Eduard Tinno 1922–1934 Paul Erik 1934–1939 Viktor Lõoke 1939–1944 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 11. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Anija metskond

Anija metskond asutati 1920. aastal Anija, Maardu ja Jägala mõisa, Pillapalu veski ja Kiiu-Kõrve veski maadel. Kantselei asus Anija Lilli karjamõisas. Osvald Mauring 1920–1934 Viktor Raude 1934–1944 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 11. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Kastryčnicki rajoon

Kastryčnicki rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 19 km². 2015. aasta seisuga elas seal 157 511 inimest. Rajoon loodi aastal 1938. Algul nimetati seda Kaganovitši rajooniks, praeguse nime sai rajoon aastal 1957. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 2000. Rajoon asub Moskva–Bresti raudtee ja Liibavi–Romno raudtee vahelisel alal, lisaks kuulub selle hulka veel mitu eraldiseisvat maatükki: Kaladzičy tööstuspiirkond, endine Sokałi alev ja Minski rahvusvaheline lennujaam. Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Чкалава 6, rajooni juhib Anatol Žukoŭski. Rajooni jaoks on väga oluline transport. Lisaks rahvusvahelisele lennujaamale jäävad sinna veel Lennujaam Minsk-1 ja Minski Keskraudteejaam. Tööstusettevõtted asuvad põhiliselt Kaladzičy tööstuspiirkonnas, sinna jäävad näiteks Minski lihakombinaat ja ehitusmaterjalide tehas Keramin. Rajooni läbib Minski metroo, sinna sõidavad ka trammid. Rajoonis asuvad Valgevene Riikliku Ülikooli peahoone, Valgevene Riiklik Kultuuri ja Kunstide Ülikool ning Valgevene Vabariigi Presidendi Avaliku Halduse akadeemia. Rajoonis asub ka Valgevene Põllumajandusraamatukogu. Rajooni territooriumile jäävad sellised linnaosad nagu Sokał, Siarova ja Kurasoŭščyna. История Заводского района – это часть истории г. Минска [1] Vaadatud 26. jaanuar 2018. Rajooni koduleht (vene keeles)
Antsla metskond

Antsla metskond (kuni 1927. aastani Vana-Antsla metskond) asutati 1920. aastal Mõniste, Vastse-Roosa, Vana-Roosa, Krabi, Kõrgepalu, Sänna, Tsooru ja Vana-Antsla mõisate maadel. Kantselei asus algselt Vana-Antsla Haabsaares. Theodor Eckmann 1920–1928 Arnold Sild 1928–1931 Aleks Melts, revidentmetsaülem 1931–1934 Oskar Soolepp, revidentmetsaülem 1934–1939 Eduard Okas, revidentmetsaülem 1939–1944 Harald Raig 1944 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 9. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Audru metskond

Audru metskond asutati 1919. aastal. Endisele Võlla riigimetskonnale liideti Audru, Tõstamaa, Pootsi, Ahaste ja Koima mõisa ning Audru kirikumõisa metsad. Kantselei asus algselt Audru metsaülema majas. Andres Mathiesen (1918), 1919–1920 Erich Puls 1920–1921 Paul Erik 1921–1934 Leo Ruuk 1934–1936 Paul Reim 1936–1939 Aleksander Vilimaa 1939–1941 Valdar Põder 1941–1944 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 11–12. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Mati Nigul

Mati Nigul (sündinud 1953), Eesti laskur Mati Nigul (sündinud 1962), Eesti ujuja
Avinurme metskond

Avinurme metskond asutati 1919. aastal endise Avinurme riigimetskonna maadel. Kantselei asus algselt Avinurmes. Peeter Pavars (1918), 1919–1920 Aleksander Lindeberg 1920–1927 Leo Ruuk 1927–1930 Lui Jõgi 1930–1934 Oskar Luiga 1934–1935 August Michelson 1936–1939 Friedrich Käämbre 1939–1940 Aleksander Ernits 1941–1944 Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 12. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144