17. september

17. september on Gregoriuse kalendri 260. (liigaastal 261.) päev. Juliuse kalendri järgi 4. september (1901–2099). 1888 – esimene Põhja-Eestis asuv põllumeeste selts – Tallinna Eesti Põllumeeste Selts – sai tegevusloa. 1918 – Tallinnas alustas tegevust Eesti Tehnika Seltsi erikursused (hilisem Tallinna Tehnikum). 1919 – Vabadussõda: Pihkvas algasid rahuläbirääkimised Eesti ja Venemaa vahel. 1925 – Otepää ümbruskonnas algasid suured kaitseväe õppused: osa võttis 8000 meest, mitu lennukit, soomusrongid ja tankid. 1933 – Tartus avati Vabadussõja mälestussammas "Kalevipoeg". 1933 – toimus esimene mootorrataste Eesti Suursõit ehk TT (Tourist Trophy). 1941 – Teine maailmasõda: Saksa väed viisid lõpule Muhu vallutamise. 1941 – Teine maailmasõda: Saksa väed tungisid Saaremaale. 1944 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium võttis vastu maareformi seaduse kõigi aastatel 1940–1941 natsionaliseeritud maade taasriigistamise kohta. Endisele omanikule tohtis jätta kuni 20 (varem 30) hektarit. Lisaks kuulusid riigistamisele "rahvavaenlaste" ja peremeheta jäänud maad. 1982 – Tartus avati Ludvig Puusepa monument. 1991 – Eesti võeti vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni. 1997 – esitleti Tartu logo. 1171 – paavst Alexander III kirjutas Taani usklikele ette toetada piiskop Fulcot. 1394 – Charles VI andis käsu juudid Prantsusmaalt välja ajada. 1630 – asutati Boston. 1631 – Kolmekümneaastases sõjas lõi Rootsi Breitenfeldi lahingus Püha Rooma riiki. 1775 – Ameerika iseseisvussõda: Fort St. Jeani lahinguga algas Ameerika vägede invasioon Kanadasse. 1778 – USA sõlmis lepingu delavaaridega, esimese ametliku lepingu indiaanlastega. 1787 – Philadelphias kirjutati alla USA põhiseadusele. 1809 – Fredrikshamni rahuga lõppes Vene-Rootsi sõda. Soome läks Venemaa valdusse. 1862 – Antietami lahing, veriseim ühe päeva kestnud lahing Ameerika kodusõjas. 1871 – avati kaheksa kilomeetri pikkune Mont Cenisi tunnel, esimene suur tunnel läbi Alpide. 1894 – Hiina-Jaapani sõja suurim merelahing Yalu jõel. 1939 – Teine maailmasõda: Nõukogude Liidu väed e Punaarmee tungis Poolasse. 1939 – Taisto Mäki jooksis esimesena 10 kilomeetrit ajaga alla 30 minuti. 1965 – India-Pakistani sõjas peeti Chawinda lahing, mis on üks suuremaid tankilahinguid läbi aegade. 1976 – valmis esimene kosmosesüstik Space Shuttle Enterprise. Süstik oli mõeldud üksnes testlendudeks, sellel puudusid mootorid ja kuumakaitse. 1978 – Iisrael ja Egiptus kirjutasid alla Camp Davidi paktile. 1980 – pärast nädal aega kestnud streike Poolas Gdański Vladimir Lenini nimelises laevatehases asutati ametiühinguliikumine Solidaarsus. 1980 – Paraguays Asunciónis tapeti endine Nicaragua president Anastasio Somoza Debayle. 1983 – Vanessa Williamsist sai esimene mustanahaline Miss America. 1988 – Seoulis avati 1988. aasta suveolümpiamängud. 1991 – Eesti, Läti, Leedu, Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Marshalli saared ja Mikroneesia võeti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmeteks. 1991 – Internetti jõudis esimene Linuxi kernel (versioon 0.01). 2001 – pärast 11. septembri 2001 terrorirünnakuid avati uuesti New Yorgi aktsiabörs. See oli pärast ülemaailmset majanduskriisi pikim aeg, millal börs oli suletud. 2006 – Alaskal hakkas pärast enam kui 10 000-aastast vaikimist purskama Fourpeakedi vulkaan.  Pikemalt artiklis Sündinud 17. septembril 1743 – Nicolas de Condorcet, prantsuse filosoof ja matemaatik 1826 – Bernhard Riemann, saksa matemaatik 1832 – Sergei Botkin, vene arst 1857 – Konstantin Tsiolkovski, vene raketiteoreetik ja visionäär 1860 – Mihkel Martna, eesti poliitik ja ajakirjanik 1886 – Anton Irv, Eesti Vabadussõja kangelane 1899 – Mihkel Jürna, eesti kirjanik ja tõlkija 1904 – Jürgen Kuczynski, saksa ajaloolane ja sotsiaalteadlane 1906 – Junius Richard Jayawardene, Sri Lanka poliitik 1908 – Anna Ekston, eesti koreograaf 1909 – Johannes Bleive, eesti helilooja 1913 – Mira Lobe, Austria lastekirjanik 1916 – Mary Stewart, inglise kirjanik 1918 – Chaim Herzog, Iisraeli poliitik 1920 – Bernd Nielsen-Stockeby, baltisaksa ajakirjanik 1921 – Virgilio Barco Vargas, Colombia president 1922 – Agostinho Neto, Angola poliitik 1922 – Leo Normet, eesti helilooja ja muusikateadlane 1923 – Hank Williams, USA kantrilaulja 1925 – Peter Ladefoged, Briti foneetik 1926 – Jean-Marie Lustiger, juudi päritolu Prantsuse katoliku vaimulik 1926 – Viktor Palm, eesti keemik ja poliitik 1927 – Ago Aaloe, eesti geoloog 1935 – Ken Kesey, ameerika kirjanik 1939 – Vladimir Menšov, vene filmirežissöör 1939 – Astrid Relve, eesti kuuldemängulavastaja 1941 – Lembit Annus, Eesti ajakirjanik ja poliitik 1941 – Bob Matsui, USA poliitik 1941 – Hille Tänavsuu, eesti ajakirjanik 1946 – Heimar Lenk, Eesti ajakirjanik ja poliitik 1954 – Georg Sootla, eesti politoloog 1957 – Andris Piebalgs, Läti poliitik ja diplomaat 1958 – Janez Janša, Sloveenia poliitik 1977 – Rasmus Kagge, eesti ajakirjanik 1985 – Aleksandr Ovetškin, Venemaa jäähokimängija, vasakäär  Pikemalt artiklis Surnud 17. septembril 1944 – Eugen Habermann, eesti arhitekt 1948 – Ruth Benedict, USA antropoloog ja kirjanik 1964 – Richard Hugo Kaho, eesti bioloog, Tartu Ülikooli rektor 1938–1940, Riiginõukogu liige 1994 – Karl Popper, briti filosoof 1997 – Jan Peder Syse, Norra poliitik 2007 – Arvo Alas, eesti tõlkija ja diplomaat 2016 – Charmian Carr, Ameerika Ühendriikide näitlejanna ja laulja ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 154 ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015) "Kaido Korela: Tähtsündmusi Eesti ajaloost". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2017. Vaadatud 9. septembril 2017. "Eesti ÜROs | Välisministeerium". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2016. Vaadatud 23. juulil 2016. 17 September 1939 – the Soviet invasion of Poland Solidarity Gdansk Poland Australian Olympic Committee: Seoul 1988