laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vladimir Bobrinski

Krahv Vladimir Aleksejevitš Bobrinski (vene Владимир Алексеевич Бобринский; 14. oktoober (vkj 2. oktoober) 1824 – 3. juuni (vkj 22. mai) 1898 Smela, Kiievi kubermang) oli Venemaa riigimees. Kindralmajor (1863). Tõeline salanõunik. Ta oli pärit aadliperekonnast, krahv. 1846. aastal lõpetas ta Keiserliku Peterburi Ülikooli õigusteaduskonna. Sõjaväelised auastmed: kornet (1854), porutšik (1855), staabirittmeister (1856), rittmeister (1859), polkovnik (1861) ja kindralmajor (1863). Aastatel 1854–1855 osales ta Krimmi sõjas kindralfeldmarssal Ivan Paškevitši (1854. aasta juunis) ja kindral Mihhail Gortšakovi (alates 1854. aasta 10. juulist (ukj)) käskjalana. 1855. aasta mais ülendati ta keisri tiibadjutandiks. 1858. aasta jaanuaris viibis ta Pihkva ja Vitebski kubermangus ülesandega üles otsida ja väevõimuga tagasi saata Peterburi–Varssavi raudtee ehitusele sealt ärakaranud talupojad. 1863. aasta aprillis määrati ta Grodno sõjakuberneriks. Sama aasta mais ülendati ta kindralmajoriks ja arvati keisri kaaskonda. 1863. aasta augustis vabastati ta sõjakuberneri ametist omal soovil. 1868. aastal sai Bobrinski keisrilt ülesande viia läbi Nikolai raudteel ja Moskva–Kurski raudteel revisjon. Sama aasta juunis määrati ta teedeministri asetäitjaks. 1869. aastal määrati ta Pavel Melnikovi asemele Venemaa Keisririigi teedeministriks. Ta pooldas riigiraudteede erakätesse andmist (aastatel 1870–1871 anti erakätesse üle 1939 km raudteid). Ta üritas ebaõnnestunult riigis juurutada kitsarööpmelisi raudteid. 1871. aasta septembris vabastati ta ministri ametist tervislikel põhjustel. Tema isa Aleksei Bobrinski oli Katariina II lapselaps.
Viru oja

Viru oja (ka Välgita oja ja Saare oja) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi ja Põhja-Sakala vallas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi. Viru oja pikkus on 15 km, valgla pindala 28,9 km², langus 59 m ja lang 3,9 m/km. Oja saab alguse Võivaku külast 99,5 m kõrguselt ning suubub Taari külas 40,5 m kõrgusel vasakult poolt Tänassilma jõkke 26,8 km kaugusel selle suudmest. Välgita külas on ojale paisutatud Muraka järv, Saarepeedi külas Viru järv ja Taari külas Kehklase järv. Pärast Muraka järvest väljumist voolab oja mööda Tääksi-Välgita-Kehklase orgu lõunakagu suunas. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Tänassilma jõgi Muraka järv Viru järv Kehklase järv Tääksi-Välgita-Kehklase org Viru oja Eesti looduse infosüsteemis Viru oja keskkonnaportaalis Viru oja Eesti looduse infosüsteemis Viru oja keskkonnaportaalis
Kehklase järv

Kehklase järv (ka Kehklase paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Taari külas. Järve pindala on 1,8 ha, kõrgus merepinnast 46 m, valgla suurus 27 km² ja kaldajoone pikkus 1,032 km. Järv asub Tääksi-Välgita-Kehklase orus ning on paisutatud Viru ojale. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Kehklase järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Kehklase järv keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Kehklase järv Eesti looduse infosüsteemis Kehklase järv keskkonnaportaalis
Pegasus (tähtkuju)

Pegasus (ladina Pegasus, lühend Peg) on põhjataeva tähtkuju. Pegasus on üks Ptolemaiose Almagestis loetletud 48 tähtkujust. Vanakreeka mütoloogias oli Pegasus tiivuline hobune. Pegasuse tähtkuju katab 1121 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 7. kohal. Selle heledaim täht on Enif (ε Pegasi) tähesuurusega 2,38m ja kaugusega 672 valgusaastat. Eesti rahvaastronoomias asus Pegasuses Nelikanda. Eestis on Pegasus aasta läbi nähtav, kuid parim aeg vaatlemiseks on suvi. Pegasuses asuvad massiivne kerasparv M15 ja spiraalgalaktika NGC 7331. "Pegasus Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Constellations - part two". Andromeda–Indus. Vaadatud 18. september 2016. "Tähtkujud". Astronoomia.ee. Vaadatud 6. juuli 2018. "Pegasus Constellation: Facts & Notable Features". Space.com. Vaadatud 6. juuli 2018.
Delfiin (tähtkuju)

Delfiin (ladina Delphinus, lühend Del) on väike põhjataeva tähtkuju. Delfiin on üks Ptolemaiose Almagestis loetletud 48 tähtkujust. Vanakreeka mütoloogias seostatakse teda delfiiniga, kes päästis laulik Arioni, kelle mereröövlid merre viskasid. Delfiini tähtkuju katab 189 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 69. kohal. Selle heledaim täht on Rotanev (β Delphini) tähesuurusega 3,6m ja kaugusega 101 valgusaastat. Eesti rahvaastronoomias asus Delfiinis Väike Rist. Eestis on Delfiin nähtav aasta läbi, kuid parim aeg vaatlemiseks on suvi. http://www.ianridpath.com/constellations1.htm http://www.astronoomia.ee/tahistaevas/tahtkujud/
Kotkas (tähtkuju)

Kotkas (ladina Aquila, lühend Aql) on põhjataeva tähtkuju. Kotkas on üks Ptolemaiose Almagestis loetletud 48 tähtkujust. Kotka tähtkuju katab 652 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 22. kohal. Selle heledaim täht on Altair (α Aquilae) tähesuurusega 0,76m ja kaugusega vaid 17 valgusaastat. Eestis on Kotkas aasta läbi nähtav, kuid parim vaatlusaeg on suvi. PSR B1913+16 "Aquila Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "Constellations". Andromeda–Indus. Vaadatud 18. september 2016. "Tähtkujud". Astronoomia.ee. Vaadatud 18. september 2016.
Distants

Distants (ladina sõnast distantia) on vahemaa. Sõna on mitmes valdkonnas kasutusel terminina: ... "Distants" on Janno Jürgensi film 2012. aastast.
Howe' sõrestik

Howe' sõrestik, ka Howe' ferm, (inglise Howe truss) on metallpuitsõrestiku tüüp. Howe' sõrestiku patenteeris 1840. aastal USA sillaehitaja William Howe. Tema sõrestikku täiustas 1840. aastate teisel poolel ja 1850. aastate esimesel poolel vene sillaehitaja Dmitri Žuravski, seetõttu nimetati Venemaal sellist sõrestikutüüpi ka Howe'-Žuravski fermiks. Howe' sõrestikkonstruktsioonide vööd ja ristuvad diagonaalid tehakse puidust (palkidest või prussidest) ja postid ümarterasest tõmbidena. Howe' sõrestik oli levinud kandekonstruktsioonina sillaehituses, kus neid kasutati avadel 20–50 m sõiduteega ülal või all. Suure puidu- ja metallikulu tõttu ning vajadusega selliseid ferme kokku panna detailidest kohapeal kasutatakse tänapäeval Howe' sõrestikku harva.. Teises maailmasõjas leidsid kasutust purustatud sildade taastamisel metallpuitfermid metallist alumise vööga. Tavatingimustes on selliste fermide kasutus ebaotstarbekas lühikese ekspluatatsiooniea ja suure metallikulu tõttu. Гау-Журавского ферма. architect.academic.ru Пролетные строения со сквозными фермами Гау–Журавского. vse-lekcii.ru Leonid Allikas, Valdek Kulbach. "Puitkonstruktsioonid". Eesti Riiklik Kirjastus: Tallinn, 1962. Lk 355–356.
Lõunakolmnurk

Lõunakolmnurk (ladina Triangulum Australe. lühend TrA) on väike lõunataeva tähtkuju Linnuteel, mille kolm eredamat tähte moodustavad peaaegu võrdkülgse kolmnurga. Lõunakolmnurk katab 110 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 83. kohal. Heledaimad tähed on oranž hiid Alpha Trianguli Australis (1,91m) ja Beta Trianguli Australis (2,83m). Lõunakolmnurk on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias". "Triangulum Australe Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Triangulum Australe". Astronomy Trek. Vaadatud 6. juuli 2018. "Triangulum Australe The Southern Triangle". Ian Ridpath's Star Tales. Vaadatud 18. september 2016.
Lõunahüdra

Lõunahüdra (ladina Hydrus; lühend Hyi) on lõunataeva tähtkuju. Lõunahüdra katab 243 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 61. kohal. Heledaim täht Beta Hydri (2,8m), mis asub maast 24 valgusaasta kaugusel. Lõunahüdra on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias". Eestis Lõunahüdra vaadeldav ei ole. "Hydrus Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Hydrus, The Water Snake Constellation Facts and Mythology". Universe Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Hydrus". Astronomy Trek. Vaadatud 6. juuli 2018. "Tähtkujud". Astronoomia.ee. Vaadatud 6. juuli 2018.
Margit Rüütel

Margit Rüütel (sündinud 4. septembril 1983) on eesti endine tennisist. Seisuga 12. juuli 2010 oli Margit Rüütel WTA edetabelis 503. kohal, tema parim koht on olnud 162. (21. aprill 2008). Karjääri parim WTA koht paarismängus oli 192. (9. aprill 2007). 2015. aastal lõpetas ta tennisistina võistlemise. Ta oli Audentese Ülikooli ärikorralduse tudeng ja Audentese Spordiklubi liige. Ta lõpetas aastal 2009 Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna. Tema treener oli varem Rene Busch. 2008. aasta lõpus liitus Margit Rüütel Kaia Kanepi tiimiga. Viimati võitis ta 16. aprillil 2006 Kreekas toimunud Patrase 25 000-dollarilise auhinnafondiga tenniseturniiri, mille finaalis alistas ta Bosnia ja Hertsegoviina esindaja Mervana Jugić-Salkići 6:3, 4:6, 6:3. 2007. aasta üliõpilaste suveuniversiaadil Tais Bangkokis võitis ta hõbemedali, alistudes finaalis 1:6, 2:6 venelanna Alissa Kleibanovale. Ta osales Austraalia lahtistel mängudel 2 korda, Pariisi lahtistel mängudel 4 korda, Wimbledonis 2 korda ja Us Openil 3 korda. Margit Rüütel on (seisuga 12. juuli 2010) võitnud kuus ITF turniiri üksikmängus. http://sport.postimees.ee/?id=67468 http://www.wtatour.com/page/Player/Stats/0,,12781~7099,00.html Andmed WTA Touri kodulehel Biograafia ESBL-is
Tuvi (tähtkuju)

Tuvi (ladina Columba, lühend Col) on lõunataeva tähtkuju. Tuvi katab 270 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 54. kohal. Heledaim täht on α Columbae (2,65m). Tuvi on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius. Ta kujutas seda 1592 valminud taevagloobusel, kuid siis ei olnud sel nime. Hiljem nimetas ta selle Noa Tuviks (Columba Noachi). Selle nime all kujutati seda ka 1603. aastal Johann Bayeri täheatlases "Uranometria". "Columba Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. http://www.ianridpath.com/startales/columba.htm "Star Constellation Facts: Columba". Astronomy Trek. Vaadatud 6. juuli 2018.
Kerita järv

Kerita järv (ka Kerita paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kerita ja Võivaku küla piiril. Järve pindala on 5,6 ha, valgla suurus 15 km² ja kõrgus merepinnast 84,5 m. Järv on paisutatud Pelda ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Kerita järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Kerita järv keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Kerita järv Eesti looduse infosüsteemis Kerita järv keskkonnaportaalis
Purjed (tähtkuju)

Purjed (ladina Vela, lühend Vel) on lõunataeva tähtkuju. Purjed katavad 500 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 32. kohal. Heledaim täht on Gamma Velorum (1,7m). Purjed moodustas Nicolas Louis de Lacaille osast varasemast Ptolemaiose Almagestist tuntud vanakreeka tähtkujust Argo Laev (Argo Navis). Purjedes asub planetaarudu NGC 3132. "Vela Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Vela". Astronomy Trek. Vaadatud 6. juuli 2018. "Vela". Universe Today. Vaadatud 6. juuli 2018.
Lohe (tähtkuju)

Lohe (ladina Draco, lühend Dra) on põhjataeva tähtkuju. Lohe katab 1083 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 8. kohal. Heledaim täht on Eltanin ehk γ Draconis (2,4m). Thubani (α Dra, heledus +3,6m) juures oli taeva põhjapoolus 4500 aastat tagasi. Lohe on Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. Vanakreeka mütoloogias peeti seda hesperiidide õunu valvanud Ladoniks. Lohes asuvad Drakoniidide ja Kvadrantiidide meteoorivoolu radiandid. Kassisilma udukogu (NGC 6543) on esimene planetaarudu, mille spektri sai William Huggins 1864. aastal spektroskoobiga vaadeldes. "Draco Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Thuban is a former Pole Star". EarthSky. Vaadatud 6. juuli 2018. "Cat's Eye Nebula – NGC 6543". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018.
Vaal (tähtkuju)

Vaal (ladina Cetus, lühend Cet) on suur põhjataeva tähtkuju. Vaal katab 1231 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 4. kohal. Heledaim täht on β Ceti ehk Deneb Kaitos (2,04m). Ekliptika möödub Vaalast vähem kui 1 kraadi kaugusel ja seetõttu võivad Kuu ja planeedid ning osa Päikesest lühikest aega Vaala tähtkujus olla. 2022. aastal avastas Hubble'i kosmoseteleskoop Vaala tähtkujust tähe WHL0137-LS, mis on teadaolevalt kõige kaugemal asuv täht (asub 28 miljardi valgusaasta kaugusel). Tähelepanuväärne täht on veel Mira ehk ο Ceti, mis oli esimene vaadeldud muutlik täht ja sai seega omasuguste prototüübiks. Selle heledus võib muutuda kuni 1700 korda. Vaala tähtkujus asuvad mitmed süvataevaobjektid nagu NGC 247, NGC 1042, IC 1613. Ainus Vaala tähtkujus asuv Messier' kataloogi objekt on spiraalgalaktika Messier 77. Vaal on Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. Vanakreeka mütoloogias oli see merekoletis Ketos, kes saadeti Andromedat tapma ja kelle Perseus tappis. "Cetus Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 7. juuli 2018. "Hubble Detects Earendel, The Farthest Star Ever Seen. It's 28 Billion Light Years Away". ABP Live. ABP News. 31.3.2022. Vaadatud 21.4.2022 "The Night Sky in October 2014: We are all made of stars". The Telegraph. Vaadatud 7. juuli 2018. "The Cetus Constellation". Universe Today. Vaadatud 7. juuli 2018.
Suur Peni

Suur Peni (ladina Canis Major, lühend CMa) on lõunataeva tähtkuju. Suur Peni katab 380 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 43. kohal. Heledaim täht on Siirius ehk α Canis Majoris (−1,46m), mis on kogu tähistaeva heledaim täht. VY Canis Majoris on seni teadaolevalt Linnutee galaktika suurim täht. Suur Peni on Ptolemaiose loetletud 48 tähtkuju seas. Vanakreeka mütoloogias on seda seostatud mitme koeraga, näiteks Zeusi poolt Europele kingitud Lailapsiga. Eestis on Suur Peni nähtav sügis-talvisel perioodil. Selle otsetõus on 7 h ja kääne –20°. Messier 41 Hyginus, Astronomica ii.35 http://www.astronoomia.ee/tahistaevas/tahtkujud/
Laukasoo Suurlaugas

Laukasoo Suurlaugas on järv (laugas) Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Uuskülas. Järve pindala on 4 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kutskalomp

Kutskalomp on järv (lomp) Valga maakonnas Otepää vallas Meegaste külas. Järve pindala on 0,4 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lasteaia tänav (Kuressaare)

Lasteaia tänav on tänav Kuressaares. 20. sajandi algul kandis tänav nimesid Pruuli ja Kõrtsi tänav (saksa keeles Schäugasse, vene keeles Шиночная ул.). 1940.a sügisest Proletaari. Lasteaia ja Lossi tänava ristmikul asub Kuressaare Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas. Lasteaia (Pruuli 3) tänav 4, asus Kandla koda, 1918. aastal kuulus maja Ludwig von Güldenstubbele (1845–1917). Enne teist maailmasõda asus hoones pagaritööstus, Eesti NSV ajal leinamaja, praegu elektroonikapood. Lasteaia tänav 8 (endine Kõrtsi, Pruuli tänav), asus 1882. aastal ehitatud Meissneri hotell, mille rajajaks oli Friedrich Meissner. 1930. aastal ehitati hoone juurde kahekorruseline hoovimaja ja garaaž, Eesti NSV ajal asus hoones vene lasteaed. Kandla koda – Pruuli (Lasteaia 4) tänav 3 Lasteaia tn 4, register.muinas.ee (vaadatud 16.02.2022) "Villa Meissner". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2022. Vaadatud 17. veebruaril 2022.
Väike Peni

Väike Peni (ladina Canis Minor, lühend CMi) on väike põhjataeva tähtkuju. Väike Peni katab 183 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 71. kohal. Heledaim täht on kollakas kääbus Prooküon ehk α Canis Minoris (0,38m), mis asub 11,4 valgusaasta kaugusel. Väike Peni on Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. Eestis on Väike Peni nähtav talvel. Selle otsetõus on 8 h ja kääne 5°. Rahvaastronoomias olid Väikse Peni α ja β Suure Looga põhjaotsas. "Canis Minor Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 7. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Canis Minor, the Smaller Dog". Astronomy Trek. Vaadatud 7. juuli 2018. [www.astronoomia.ee "Tähtkujud"]. Astronoomia.ee. Vaadatud 18. september 2016. {{netiviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend)
Vähk (tähtkuju)

Vähk (ladina keeles Cancer) on sodiaagi tähtkuju (sümbol ♋), mis piirneb Lõvi, Ilvese, Kaksikute, Väikese Peni ja Hüdra tähtkujudega. Eesti laiuskraadil on Vähi tähtkuju hästi vaadeldav talvises taevas. Vähi tähtkuju katab 506 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 31. kohal. Päike asub Vähi tähtkujus 21. juulist 10. augustini.[viide?] Heledaim täht on Beta Cancri (β Cancri). Kokku kuulub tähtkujusse üle 120 tähe, neist vähemalt kümnel on teada planeete. YBP 1194 on Päikese-sarnane täht, millel on vähemalt kolm planeeti.[viide?] Vähi tähtkujus asuvad hajusparved M44 (Praesepe, Sõim) ja M67. "Tähtkujud". Astronoomia.ee. Vaadatud 7. juuli 2018. "Cancer Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 7. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Cancer, the Crab". Astronomy Trek. Vaadatud 7. juuli 2018. "Cancer Constellation". Messier Objects. Vaadatud 7. juuli 2018.
KÜS

KÜS on lühend, mis võib tähendada: Eesti Maaülikooli Keskkonnakaitse Üliõpilaste Selts korteriühistuseadus
Jäär (tähtkuju)

Jäär (ladina keeles Aries) on sodiaagi tähtkuju (sümbol ♈). See asub põhjataevas, olles Kaladest läänes ja Sõnnist idas. Jäär on 48 Ptolemaiose tähtkuju seas ja üks 88 tänapäeva tähtkujust. Jäära tähtkuju katab 441 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 39. kohal. Päike asub Jäära tähtkujus 20.märtsist 20.aprillini. Eesti laiuskraadil on Jäära tähtkuju hästi vaadeldav sügiseses taevas. Heledaim täht on Hamal (α Arietis, 2,01m). Kreeka mütoloogia järgi on Jäär Krios Khrysomallos, kuldne jäär, keda seostatakse Phrixose ja Helle ja Kuldvillaku müütidega. "Aries Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "Tähtkujud". Astronoomia.ee. Vaadatud 5. juuli 2018. "Hamal is an ancient equinox star". EarthSky. Vaadatud 5. juuli 2018. "CHRYSOMALLUS (Khrysomallos) - Golden-Fleeced Ram of Greek Mythology". www.theoi.com. Vaadatud 2. augustil 2023.
Veevalaja

Veevalaja (ladina keeles Aquarius, lühend Aqr) on sodiaagi tähtkuju (sümbol ♒). Eestis on Veevalaja tähtkuju hästi vaadeldav suvel ja sügisel. Veevalaja tähtkuju katab 980 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 10. kohal. Päike asub Jäära tähtkujus 16. veebruarist 12. märtsini. Vaatamata suurele ulatusele ei ole Veevalajas väga heledaid tähti. Heledaim täht on Sadalsuud (β Aquarii, 2,89m). Järgnevad Sadalmelik ehk α Aquarii (2,94m) ja δ Aquarii (Skat, 3,3m). Veevalajas asub Helixi udukogu, mis on meile üks lähimaid udukogusid. Eesti rahvaastronoomias asus Veevalajas Kolmkanda ehk Kerikand. "Tähtkujud". Astronoomia.ee. Vaadatud 7. juuli 2018. "Aquarius Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 7. juuli 2018. "Aquarius Constellation: Facts About the Water Bearer". Space.com. Vaadatud 7. juuli 2018. "Veevalaja". Tartu Observatooriumi Virtuaalne Muuseum. Vaadatud 7. juuli 2018.
Aperitiiv

Aperitiivid on kategooria alkohoolseid jooke, mida juuakse enne söögikorda ja mis ergutavad söögiisu. Need on tavaliselt kuivad (ilma suhkruta). Aperitiivid on näiteks absint ja vermut. Sõna "aperitiiv" tuleb prantsuse keele sõnast apéritif, mis omakorda pärineb ladinakeelsest sõnast aperire, tähendusega "avama". Vastanda digestiiviga, mida juuakse peale söögikorda ja mis on tavaliselt magus.
Maris

Maris on eesti naisenimi. Maris on Maria teisendnimi. Nimi on kirikuraamatuis esinenud juba sajandeid. Maris Hellrand, eesti ajakirjanik ja kodanikuaktivist Maris Jesse, Eesti tervishoiuametnik Maris Johannes, eesti raadioajakirjanik Maris Järva, eesti raadiosaatejuht Maris Laan, eesti geneetik Maris Lauri, Eesti majandusanalüütik ja poliitik Maris Loitmets, eesti keraamik Maris Meikar, eesti iluvõimleja Maris Mägi, eesti sprinter ja tõkkejooksja Maris Mändel, eesti ehitusajaloolane ja muinsuskaitse spetsialist Maris Nõlvak, eesti näitleja Maris Padjus, Eesti keskkonnaaktivist ja poliitik Maris Rattas, eesti geoloog Maris Sild, Eesti poliitik ja noorsooaktivist Maris Tammer, eesti kunstnik Maris Terno, eesti orienteeruja ja rogainija Maris Valk-Falk, eesti pianist, muusikapedagoog ja muusika­teadlane Maris-Lembi Balbat, eesti teatriloolane, teatri- ja filmikriitik Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 125
Per

Per või PER võib tähendada järgmist: Per, Skandinaavia eesnimi Per, 2007. aasta torm Per, Perseuse tähtkuju lühend PER on Peruu kolmetäheline maakood. PER on Perthi lennujaama IATA kood. PeR, Läti ansambel Pér, küla Ungaris
Leelo (eesnimi)

Leelo on eesti naisenimi. Julius Mägiste esitas nime Oskar Kallase ettepanekuna tähenduses 'laul, poeesia', kuid Leelu leidub juba 1914. aastal Mats Tõnissoni kalendris. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Leelo 319 naisel. Leelo on Eestis populaarsuselt 390. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Leelo vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 7,69 ning Järva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,5. Leelo on keskmiselt 49 aasta vanune (mediaanvanus on 52). Leelo Karp-Lumi, eesti estraadilaulja ja lauluõpetaja Leelo Keevallik, eesti keeleteadlane Leelo Kõlar, eesti pianist ja muusikaõpetaja Leelo Märjamaa-Reintal, eesti tõlkija ja kirjastaja Leelo Olm, eesti keemiainsener ja tselluloositehnoloogia eriteadlane Leelo Rivis, endine eesti käsipallur Leelo Talvik, eesti vokaalpedagoog Leelo Tungal, eesti kirjanik Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 105 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2020. Vaadatud 2. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Aive

Aive on eesti[viide?] naisenimi. Nime Aive nimepäev on 9. juuli.[viide?] 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Aive Eestis alla viiel mehel ja 560 naisel. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aive 1 inimesel. Aive Mandel, keeleteadlane, keeleõpetaja ja tõlkija Aive Matvere, haridustegelane Aive Mõistlik, pedagoog ja munitsipaalpoliitik Aive Pevkur, filosoof Aivi Nimede statistika (vaadatud 8. novembril 2019) Personvārdu datu bāze
Parheelia

Parheelia (kreeka keelest παρά pará – 'kõrval' ja ήλιος hélios – 'päike') ehk kõrvalpäiksed ehk ebapäiksed ehk päikesesapp on halode hulka kuuluv atmosfäärinähtus. Parheelia kujutab enesest Päiksest 22 kraadi paremal, vasakul või mõlemal pool asetsevaid valguslaike. Vaatlejal on seejuures mulje, nagu Päikse kõrval asuks teised, nõrgema valgusjõuga Päiksed. Kuigi parheelia puhul on tihti nähtavad ka vikerkaarevärvid, on parheelia tekkemehhanism vikerkaarest erinev. Parheelia tekib taevas Päikse läheduses, vikerkaar seevastu Päiksele vastupidises suunas. Samuti on erinevuseks, et parheelia tekib päiksekiirte peegeldumisel jääkristallidelt ning vikerkaar veepiiskadelt. Parheeliale sarnast atmosfääri valgusnähtust võib täheldada ka Kuu puhul. Kõrvalkuud võib näha teatud valgustugevuse puhul ning üldiselt ainult täiskuuga. Vanemas perioodikas on sarnast nähtust nimetatud näiteks ka päikesesabaks või ka päikesepostiks ning on arvatud et see tähendab suurt ilmamuutust, torme, sadusid ja tuiske. M. Sild, 1909. "Põllumees : põllu- ja aiatöö, karjakasvatuse ja piimatalituse, metsaasjanduse ja mesilaste pidamise ajakiris", Nr. 9-10, lk 179. 1933. "Maa Hääl : maarahva ajaleht", nr. 11, lk 5.
Kollaselehine kühmik

Kollaselehine kühmik (Melanoleuca cognata) on klassi Agaricomycetes hulka šampinjonilaadsete seltsi kühmiku perekonda kuuluv seeneliik. Kübar on ookerkollane kuni hallikaspruun, keskel tumedama kühmuga, 5–10 cm laiune. Jalg on sihvakas, õõnes ja pruunide pikikiududega. Kollaselehine kühmik on hea söögiseen. Kasvab valgusküllastes okasmetsades ja metsaservades maist oktoobrini. Kollaselehine kühmik andmebaasis eElurikkus
Maalimine

Maalimine on mingile pinnale visuaalsete kujundite tegemine maalimisvahenditega – värvi ning pintsli, sõrme või pahtellabidaga. Maalimisega tegeleja on maalija või maalikunstnik. Maalimise lõpptulemus on maal ehk maaling. joonistamine koopamaal laemaal maalikunst näomaaling seinamaal