laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Irina Paert

Irina Paert (aastani 2000 Irina Korovuškina, sündinud 20. mail 1970 Aleiskis Altai krais) on Eesti aja- ja kultuuriloolane. Irina Paert on sõjaväelase tütar. Ta lõpetas 1987. aastal Ukrainas Kramatorski 35. Keskkooli ja 1992. aastal Venemaal Uurali Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna. Magistrikraadi sai ta 1994. aastal Ungaris Kesk-Euroopa Ülikoolis väitekirja "The economic ethics of Old Believers in Russia" eest. Doktorikraad (Doctor Philosophiae) anti talle 1998. aastal Suurbritannias Essexi Ülikoolis väitekirja "Marriage, gender and Old Believer community in Russia, 1760–1850" eest. Teadlasekarjääri alustas Paert Essexi Ülikoolis, olles aastatel 1997–1998 ajaloo osakonna lektor ja 1998–1999 vanemassistent. Aastatel 2000–2001 töötas ta Manchesteri Ülikooli ajaloo osakonna külalisteadurina ja aastatel 2001–2005 Bangoris asuva Walesi Ülikooli kaasaegse Euroopa ajaloo lektorina. Alates 2006. aastast töötab Paert Eestis. Aastatel 2006–2011 oli ta Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudi nüüdiskultuuri uurimiskeskuse teadur ja vanemteadur, alates 1. jaanuarist 2012 töötab teadurina Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Tema abikaasa on helilooja Arvo Pärdi vanem poeg lendur Immanuel Pärt. Uurimisvaldkonnad: kultuuriajalugu; religiooni ajalugu; teise laine kultuurimuutused taasiseseisvunud Eestis. Uurimisgrupi "Religioon Venemaal, Kesk- ja Ida-Euroopas" koordinaator. Briti Slaavi ja Ida-Euroopa Uuringute Ühingu ja Vaimuliku Ajaloo Ühingu liige. Elisabeth Bakeri autasu (2002), Study-Leave Award by Arts and Humanities Research Council, UK (2004). 14 teadustrükist, sh 2 monograafiat. The paradox of gender: gender studies and history writing in Russia, 1988–98. // Gender & History 3 (1999) Старообрядчество Урала в годы сталинской "революции сверху": репрессии, протест и выживание. // Проблемы истории России. Екатеринбург, 2001 Regulating Old Believer marriage: religious dissent, legality and conversion in Nicholas I`s Russia. 1825–55. // Slavic Rew. 63 (2002) 1 Old Believers, religious dissent and gender in Russia, 1760–1850. Manchester 2003 "An unmercenary bishop": Ignatii Brianchaninov (1807–67) and the making of modern Russian orthodoxy in imperial Russia. // Slavonica 9 (2003) 2 Demystifying the Heavens: Religion and Khrushchev's anti-religious campaign, 1954–64. // Women in Khrushchev' Russia. Basingstokle, 2004 Preparing God's Harvest: the sect of wanderers in Imperial and Soviet Russia. // The Russian Rew. 64 (2004) 1 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Irina Paert Eesti Teadusinfosüsteemis Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Irina Paert Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Joel Paesalu

Joel Paesalu (sündinud 3. novembril 1949 Viru-Nigulas Virumaal) on eesti geofüüsik. Lõpetas 1968 Kunda Keskkooli, 1973 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna, oli 1978–1982 NSVL TA Maa Füüsika Instituudi kaugõppe aspirant, füüsikamagister (1993, TÜ), väitekiri "Results of tidal gravity variation studies in Tallinn in years 1976–1977 and 1985–1986". Oli 1973–1993 GI insener, nooremteadur, teadur, 1994– TTÜ füüsika instituudi assistent. Uurimisvaldkonnad: tahked maalooded, seismomeetria, gravimeetria. 13 teadustrükist. Tema isa Johannes Paesalu oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, tädi Erna Viitol oli skulptor, vanaonu Johannes Uustal oli Helme Maarja koguduse õpetaja, õde Ello-Rahel Karelson on biokeemik. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Arvo Lasting Meenutades õpetaja Johannes Paesalu 100. sünniaastapäeval Eesti Kirik 2. november 2011 Résultats des observationes des variations de marées de la pesanteur à Tallinn en 1976 et 1977. // Bull. d'Informations Observatoire Royal de Belgique 95 (1985) Влияние гравитационных аномалий на циркуляцию вод мирового океана (kaasautor). // Изв. АН ЭССР. Геол. 38 (1989) 4 Raskuskiirenduse uuringutest Eesti territooriumil (kaasautor H. Sildvee). // Eesti Füüsika Seltsi aastaraamat 5 (1995) An improvement of tidal gravity parameters determination for station 1102 Tallinn. // Proc. Est. Acad. Sci. Math. Phys. 47 (1998) 4 Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 84 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Joel Paesalu Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Otto Paesalu

Otto Paesalu (11. detsember 1934 Järvakandi vald (Rapla kihelkond) - 12. jaanuar 2023 Järvaküla, Elva vald) oli eesti loomakasvatusteadlane. Talupidaja pojana lõpetas Otto Paesalu 1954 Türi Põllumajandustehnikumi, 1959 EPA zootehnikateaduskonna, 1966–69 EPA aspirant. 1970 Põllumajanduskandidaat (EPA), väitekiri "Kanade kunstliku seemenduse tulemusi mõjutavad tegurid". Oli 1969–72 EPA noorem- ja vanemteadur, 1973–77 Balti Tsonaalse Lindude Haiguste Teadusliku Uurimise Labori vanemteadur, 1977–86 ELVI sigimisbioloogia osakonna vanemteadur, 1986–91 Eesti Punase Karja Riikliku Tõulava vanemzootehnik, 1992–2023 talupidaja. Uurinud linnukasvatust, kanade ja veiste kunstlikku seemendamist. Avaldanud 17 teadusartiklit. Seemenduspullide söötmine. Pullide vanuse ja aastaaja mõju sperma tootmisele. Seemenduspullide optimaalne kasutusrežiim. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide ELVI teaduslike tööde kogumik 55 (1983) Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses 27 (1983) Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 43 Agraarteadus (1994) 4, 479 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Alexis von der Pahlen

Alexis Magnus Hans von der Pahlen (23. mai / 4. juuni 1850 Palmse mõis – 7. august 1925 Stettin) oli baltisaksa päritolu Eesti geoloog ja paleontoloog, vabahärra. Alexis von der Pahlen oli poliitikategelase vabahärra Alexander von der Pahleni poeg. Alexis von der Pahlen sai alghariduse kodus, misjärel õppis Tallinna Toomkoolis. 1870–1873 õppis Tartu ülikoolis õigusteadust ja 1873–1875 mineraloogiat, mineraloogiakandidaat (1875, TÜ). 1876–1877 tegeles Peterburis paleontoloogilise uurimistööga, seejärel elas ja töötas oma mõisas Palmses ja Ilumäel, oli ringkonnakohtu asekohtunik, tegeles mõnda aega Vaida ja Palmse mõisate majandamisega ja uuenduste sisseviimisega põllumajandusse, 1908. aastast elas Tallinnas. Uuris Põhja-Eesti kvaternaarigeoloogiat, sealhulgas jää lihvivat toimet, Keri saare gaasiteket (diskuteeris Bruno Dossiga Keri saare geoloogilise ehituse ja sealse gaasi purske põhjuste üle, millele õige lahenduse andis August von Mickwitz) jm. 1873. aastal saatis ta akadeemik Friedrich Schmidti geoloogilisel uurimisreisil Eestimaal, raudteelõigul Ulvi mõisa lähedal avastas Alexis von der Pahlen maailma vanima meresiiliku, mis nimetati tema auks Bothriocidaris pahleni. Tema nime kannab teisigi fossiile (näiteks trilobiidid Ptychopyge pahleni ja Lichas pahleni ning peajalgne mollusk Cyrtoceras pahleni). Pahlenilt endalt ilmus 1877. aastal monograafia käsijalgsete perekonna Orthisina kohta, kus ta kirjeldas 15 liiki. Tema auks on saanud nime ka käsijalgsete perekond Pahlenella. Samuti püüdis ta Kunda jõeoru paljandite alusel määratleda Kambriumi kihtide järjestust ja põhjendada jää kulutaval toimel tekkinud pinnavorme. 1908. aastal asus elama Tallinna ja valiti 1909. aastal Eestimaa Loodusteadusliku Ühingu (asutatud 1875. aastal Eestimaa Kirjandusliku Seltsi sektsioonina) presidendiks. Ta korrastas ja täiendas selle seltsi juurde kuuluva muuseumi kogusid. Kogus rikkaliku mineraalide ja kivististe erakogu. Oli Verein für provinzielle Naturkunde esimees, Eestimaa Kirjanduse Ühingu auliige. Monographie der baltischen-silurischen Arten der Brachiopoden Ortisina. St. Petersbourg, 1877 Erwiderung auf Professor B. Doss Bemerkungen zu den geologischen Verhältnissen beim Kundaer Gletscherschliff und auf der insel Kokskär. Reval, 1914 Alexis abiellus 1877. aastal Lubow Anna Staël von Holsteiniga (1857–1902) ning neil oli neli last: Arend Dietrich von der Pahlen (1878–1945) Gustav Christian von der Pahlen (1883–1914) Olga Auguste Elisabeth von der Pahlen (1881–1929) Mathilde Kitty Olga von der Pahlen (1885–1918) Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide. Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 571 Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. Dorpat, 1889, 639 Eesti Entsüklopeedia 14, 352 Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 84 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Foto Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Sjunikhi maakond

Sjunikhi maakond on 1. järgu haldusüksus Armeenias.
Gerhard Pahnsch

Gerhard Pahnsch (19. jaanuar 1842, Tallinn – 26. märts 1880, Tallinn) oli Eesti botaanik. Gerhard Pahnsch oli baltisakslane. Õppis 1860–65 ja 1866–68 TÜ-s meditsiini. Oli 1866–68 koduõpetaja Tallinnas ja Nissi kihelkonnas Vardis, õpetaja Viljandis. Kogus gümnaasiumiõpilasena koos E. Russowiga taimi Tallinna ümbruses. Tema kogutud taimede nimestiku (790 nime) avaldasid trükis A. Üksip ja Th. Nenjukov LUS-i aruannetes. Beitrag zur Flora Estlands. // Archiv für die Naturkunde Liv-, Ehst- und Kurlands. Zweite Serie (1881) IX, 237–287 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 575 Eesti biograafiline leksikon. Täiendusköide. Tartu, Tallinn, 1940, 189 A. Üksip, T. Pahncsh. Verzeichnis der von Gerhard Pahnsch in Estland gesammelten und bisher nicht veröffentlichen Pflanzen. // Tartu Ülikooli j.o. LUS aruanded 47 (1943), 195–297 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Tiia Paide

Tiia Paide (sündinud 25. detsembril 1939 Tartus) on eesti põllumajandusteadlane. Lõpetas 1962 EPA agronoomiateaduskonna, stažeeris 1962–63 Velikije Luki Põllumajanduse Instituudis, 1968–72 EPA aspirant. Oli 1966–86 EMMI taimekaitse osakonna nooremteadur, 1987–96 vanemteadur, 1997 ja 1999–2001 ajutine teadur. Uurinud peamiselt herbitsiidide kasutamist põllukultuuridel, põhjalikumalt ristõielistel ja teraviljadel. Üle 80 artikli kogumikes ja perioodikas, kahe taimekaitse käsiraamatu kaasautor. Taimekaitse (kaasautor). Tallinn, 1982 Taimekaitse juhend teraviljakasvatuse intensiivtehnoloogias. Saku, 1987 Taimekaitse käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1995 Tuulekaera, orasheina ja kaheiduleheliste umbrohtude tõrje teraviljadel (kaasautor E. Tuubel). // Teaduselt põllule ja aeda. Jäneda, 1998 Keemiline umbrohutõrje teraviljadel (kaasautor E. Tuubel). Agronoomia 205 (1999) Herbitsiidid liblikõieliste seemnepõldudel (kaasautor H. Meripõld). // Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi Toimetised 15 (2001) Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 53 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Enno Pais

Enno Pais (sündinud 30. augustil 1944 Moskvas) on eesti matemaatik. Enno Pais on sõjaväelase poeg. Ta on lõpetanud 1962. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli, 1967 Moskva Ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskonna, 1973 Moskva Ülikoolis aspirantuuri. Oli 1967–70 ja 1973–77 TPI arvutusmatemaatika kateedri assistent, vanemõpetaja, lektor, 1977–81 matemaatika õppejõud Bamako Inseneride Koolis Mali Vabariigis Aafrikas, 1981–92 TPI matemaatika kateedri vanemõpetaja, 1993– TTÜ matemaatilise analüüsi ja rakendusmatemaatika õppetooli lektor. Koostanud õppevahendeid ja 7 üldhariduskooli matemaatikaõpikut. Uurimisvaldkond: osatuletistega diferentsiaalvõrrandid ja nende numbrilised lahendusmeetodid. О гладкости собственных функций сжатой пластины около угловых точек. // Дифференциальные уравнения IX, 9. Минск, 1973 Построение математических моделей итерационного расчета переходных характеристик элементов гидромеханических систем. // TPI Toimetised 632 (1987) On the Friedrichs' inequality. // TTÜ Toimetised 733 (1992) Kõrgem matemaatika (met juhataja). Tallinn, 1998 Matemaatika 7. klassile. 1., 2. Tallinn, 1998 Matemaatika 8. klassile. Tallinn, 1999, 2. trükk 2001 Matemaatika 9. klassile. Tallinn, 2002 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 376, 498 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Enno Pais Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Hugo Pais

Hugo Pais (19. oktoober 1918, Pärnu – 4. november 1968, Nienburgi kreis, Saksamaa) oli eesti loomaarstiteadlane. Hugo Pais oli linnaametniku poeg. Lõpetas 1938 Pärnu Linna Poeglaste Gümnaasiumi, õppis 1940–44 TÜ loomaarstiteaduskonnas. Põgenes 1944 Saksamaale, lõpetas 1947 Hannoveri Veterinaariaülikooli, veterinaariadoktor (1959, samas) väitekiri "Bestimmungen der alkalischen Serumphosphatase bei Knochen- und Lebererkrankungen des Hundes". Oli 1948–49 Hannoveri Ülikooli väikeloomade kliiniku assistent, 1949–68 Nienburgi kreisis assistent-veterinaararst. Uurinud väikeloomade, sh koerte haigusi. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 388 Riisipere, H. Hugo Pais. In memoriam. // Eesti Veterinaararst (1972), 17, 84 P/ais/, K., K/ukk/, J. Hugo Pais. // Fraternitas Tartuensis. V. Toronto, 1972, 223–224 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Aino-Helgi Paivel

Aino-Helgi Paivel (aastani 1961 Hinno, 1961–1972 Kartus; 27. veebruar 1936 Tallinn – 14. juuli 1988 Tallinn) oli eesti botaanik. Aino-Helgi Paivel oli teenistuja tütar ja Aleksei Paiveli abikaasa. Lõpetas 1954. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikonna bioloogiaosakonna. Aastatel 1963–1966 oli Tallinna Botaanikaaia aspirant, bioloogiakandidaat (1971, TRÜ), väitekiri "Amarülliliste, võhumõõgaliste ja liilialiste sugukonda kuuluvate sibul- ja mugulsibultaimede introduktsioon ning nende kasutamise võimalused Eestis". Oli aastatel 1959–1961 Eksperimentaalbioloogia Instituudi laborant ja aednik, 1961–1967 Tallinna Botaanikaaia aednik ja aspirant, 1967–1972 nooremteadur, 1972–1988 vanemteadur. Uuris sibultaimede taksonoomiat, morfogeneesi, introduktsiooni ja kasvatamist, selgitas välja Eesti tingimustes haljastamise seisukohalt perspektiivsed liigid ja sordid. Rajas Tallinna Botaanikaaias madalakasvuliste sibultaimede kollektsiooni (306 taksonit) ning laiendas oluliselt (460 taksoni võrra) hüatsintide, nartsisside ja tulpide kollektsiooni. Uurimaks sibultaimi nende looduslikes kasvukohtades ja taimmaterjalide Eestisse introdutseerimist, osales 1964–1984 kokku 12 ekspeditsioonil Moldovasse, Krimmi, Ees-Kaukaasiasse, Taga-Karpaatiasse, Tjan-Šani ja Taga-Kaukaasiasse. Kirjutas "Eesti entsüklopeediale" 30 sibultaimi käsitlevat artiklit. 17 teadustrükist, sh ühe monograafia, 25 aimeartiklit. Madalakasvulised sibullilled. Tallinn, 1974 Madalakasvulised sibultaimed Tallinna Botaanikaaias. // TBA 11 (1989) Introduction of bulbous plants in the Estonian SSR. // Sympozium Sbornik Posteru Okrasńe zahradnictví: 69 let zahradnickeho vyzkumu v Československu. Praha, 1987 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti entsüklopeedia 14, 352 Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1998, 98 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Alide-Johanna Pajoma

Alide-Johanna Pajoma (aastani 1936 Alide-Johanna Must; 27. veebruar 1911 Helme, Valgamaa – 25. jaanuar 1985 Tartu) oli eesti agronoom ja sordiaretaja. Lõpetas 1935 Kehtna Kõrgema Kodumajanduskooli, 1954 Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomiateaduskonna, põllumajanduskandidaat (1968, EPA), väitekiri "Kurgi avamaal kasvatamise võimalusi Eesti NSV tingimustes". Oli 1945–1953 Polli katsejaama ja 1953–1957 EMMI Kuusiku katsejaama nooremteadur, 1959–1979 Sakus EMMI vanemteadur köögiviljanduse alal. Uurinud mitmeid köögiviljasorte, täiustanud nende, eeskätt kurgi agrotehnikat, oli esimesi kurgi kasvatajaid kiletunnelite või kilemultši all, kaasautor valge peakapsa 'Kuusiku varajane' aretamisel. Avaldanud köögiviljade (peamiselt kurgi, tomati, peakapsa) agrotehnika, väetamise, paljundamise ja sordivaliku kohta u 50 artiklit ja mitu raamatut (osa kaasautorina). Varajase köögivilja kasvatamine (kaasautor). Tallinn, 1960 Tomati kasvatamine avamaal. Saku, 1962 Köögiviljanduse käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1964 Kurgikasvatus. Tallinn, 1979 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1998, 98–99 Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 62, 143 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Širaki maakond

Širaki maakond on 1. järgu haldusüksus Armeenias.
Anne Paju

Anne Paju (sündinud 2. märtsil 1950 Tartus) on eesti keemik. Anne Paju on teenistujate tütar. Ta lõpetas 1968. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemikuna. 1992. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Keemia Instituudis kaugõppeaspirantuuri, kaitses väitekirja "Prostaglandiinide E ja F analoogide süntees kupraatmeetodil" ja sai keemiamagistri kraadi. 2001. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikoolis doktorantuuri, kaitses väitekirja "Asymmetric oxidation of prochiral and racemic ketones by using Sharpless catalyst" ja sai doktorikraadi. Ta oli aastatel 1973–1980 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi insener, 1980–1984 Eesti NSV TA Orgaanilise Sünteesi ja Biopreparaatide Katsetehase katsetootja, 1984–1986 Keemia Instituudi nooremteadur, 1986–1993 teadur, 1993–2002 vanemteadur, 2002–... Tallinna Tehnikaülikooli keemiainstituudi vanemteadur. Uurimisvaldkond: looduslike ühendite süntees. Loonud 1,2-diketoonide asümmeetrilise oksüdatsiooni meetodi, uurinud selle rakendusi bioaktiivsete ainete sünteesil. Üle 40 teaduspublikatsiooni. Synthesis of ω-saturated 7-oxabicyclo[2.2.1]heptane analogues of thromboxane A2. Kaasautor. // Tetrahedron 51 (1995) Asymmetric Baeyer-Villiger oxidation of cyclobutanones. Kaasautor. // Tetrahedron Lett. 37 (1996) Direct Asymmetric Я-hydroxylation of я-hydroxyketones. Kaasautor. // Tetrahedron Lett. 38 (1997) Asymmetric oxidation of 1,2-cyclopentanediones. Kaasautor. // Tetrahedron Lett. 41 (2000) 35 Direct asymmetric Я-hydroxylation of 2-hydroxymethylketones. Kaasautor. // Tetrahedron 58 (2002) 36 Asymmetric oxidation of 3-alkyl-1,2-cyclopentanediones (1–3). Kaasautor. // Tetrahedron: Asymmetry 13 (2002), 14 (2003) A short enantioselective synthesis of homocitric acid-γ-lactone and 4-hydroxy-homocitric acid-γ-lactones. Kaasautor. // Tetrahedron 60 (2004) Tõnis Kanger, M. Kõpp, Anne Paju. Uued asümmeetrilised reaktsioonid ja nende katalüsaatorid. // Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2004. Tallinn 2004 Asymmetric synthesis of 2-alkyl-substituted 2-hydroxyglutaric acid-γ-lactones. Kaasautor. // Tetrahedron Lett. 47 (2006) Synthesis of chiral hydroxylated cyclopentanones and cyclopentanes. Kaasautor. // Tetrahedron: Asymmetry 17 (2006) Eesti Keemia Selts 2004 Eesti Vabariigi teaduspreemia (kollektiivis) Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2004. Lk 37 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Eesti Teadusinfosüsteem Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Kalju Paju

Kalju Paju (sündinud 21. märtsil 1952 Tartus) on eesti arstiteadlane ja patofüsioloog. Kalju Paju on talupidaja poeg. Lõpetas 1970 Tartu 2. Keskkooli, 1976 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1986, Leningradi Arstide Täiendusinstituut), väitekiri "Изменение реологических свойств крови при острой интоксикации этиловым алкоголем". Oli 1979–1986 TRÜ arstiteaduskonna patoloogilise füsioloogia kateedri assistent, 1986–1992 kateedri juhataja, dotsent, aastast 1992 ÜMPI patoloogilise füsioloogia õppetooli dotsent. Uurimisvaldkonnad: kardiovaskulaarsüsteemi patofüsioloogia, lihasrakkude energeetiline metabolism. Rahvusvahelise Südameuurimisühingu liige. Üle 40 teadustrükise. 2009 Tartu Ülikooli aumärk 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis" Thyroid hormones increase the contractility but suppres the effects of beta-adrenergic agonist by decreasing phospholamban expression in rat atria (kaasautor). // Cardiovascular Res. 35 (1997) 1 Lack of dystrofin is associated with altered integration of the mitochondria and ATPases in slow-twitch muscle cells of MDX mice (kaasautor). // Biohim. Biophys. Acta 1505 (2001) 2–3: Butadioon-monoksiimi toime mitokondrite ja ATPaaside integratsioonile südamelihases (kaasautor). // Eesti Arst (2003) 9 Compartmentation of energy metabolism in atrial myocardium of patients undergoing cardiac surgery (kaasautor). // Mol. Cell. Biochem. 270 (2005) 1 – 2 Kaltsiumist põhjustatud sarkomeeride kontraktsioon muudab mitokondrite ja ATPaaside vahelist interaktsiooni permeabiliseeritud südamerakkudes (kaasautor). // Eesti Arst (2006) 9 Structure-function relationship in regulation of the energy transfere between mitochondria and ATPases in cardiac cell (kaasautor). // Experim. Clin. Cardiol. 11 (2006) 3 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Teenetemärgi "100 semestrit Tartu Ülikoolis" kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 108 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 123 Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 184, 186 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.