laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tonny Vilhena

Tonny Emilio Trindade de Vilhena (sündinud 3. jaanuaril 1995 Maassluisis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Panathinaikόs. Ta liitus 2003. aastal Feyenoordi noorteakadeemiaga. Klubi põhimeeskonnas tegi ta Hollandi kõrgliigas debüüdi 2012. aasta jaanuaris. Alates järgmisest hooajast on ta kuulunud Feyenoordi põhikoosseisu. Hooajal 2016–17 tuli ta klubiga Hollandi meistriks. 2019. aasta juuni siirdus ta Venemaa kõrgliigaklubisse FK Krasnodar. 2022. aasta jaanuaris läks ta laenule Espanyoli. 2022. aasta juulis läks Vilhena Espanyoli püsivalt üle, kuid kuu aega hiljem suundus ta üheks hooajaks laenule Itaalia kõrgliigaklubisse Salernitana. 2023. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Panathinaikόsega. 2011. ja 2012. aastal tuli ta Hollandi kuni 17-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Hollandi jalgpallikoondises tegi Vilhena debüüdi 2016. aastal. Tema isa on pärit Angolast ja ema on hollandlanna. Feyenoord Eredivisie: 2016–17 KNVB beker: 2015–16, 2017–18 Johan Cruijff Schaal: 2017, 2018
Concordia (LAV)

Concordia on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas. Concordia asutati misjonijaamana 1852. aastal. Samal aastal leiti piirkonnast vasemaaki. Vasemaagi kaevandamine Concordias kestis kuni 1930. aastate alguseni. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Concordia elanikest värvilisi 97,79%, mustanahalisi aafriklasi 1,00%, India või Aasia päritolu inimesi 0,58%, valgeid 0,26% ja teisi 0,38%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,52% inimesi, tsvana keelt 0,38% ja inglise keelt 0,22%. Concordia[alaline kõdulink] Experience Northern Cape Concordia InfoSA https://census2011.adrianfrith.com/place/364007
Margi keel

Margi keel on Nigeeria kirdeosas, Kamerunis ja Tšaadis kõneldav keel, mis kuulub Tšaadi keelte keskrühma ehk biu-mandara rühma. Kõnelejaid on umbes 160 000. Margi keeles on 4 vokaali: /a/, /i/, /u/ ja /ə̀/. Võõrsõnades eristatakse ka /ɛ/-d and /o/-d. Konsonantfoneemide arv pole selge, neid on 66 või 54 (kui labialiseeritud konsonante lugeda häälikujärjendiks /Cw/) või 36. Margi keeles 2 tooni (kõrge ja madal), näiteks minimaalpaar fá "aasta" - fà "talu". Grammatiline sugu puudub. Määratud artikkel esineb nimisõnale liituva sufiksina -árì, nt sál "mees" - sálárì "(see) mees", wù "puu" - wǎrì "(see) puu" Omadussõna järgneb põhisõnale: kákádə̀ bə̀lìn ('raamat uus'). https://www.ethnologue.com/language/mrt https://phoible.org/inventories/view/126#tipa https://phoible.org/inventories/view/126
Sauga

Sauga on alevik Pärnu maakonnas Tori vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli alevik Sauga valla halduskeskus. Alevikus tegutseb Sauga Põhikool. Sauga jõgi Sauga mõis Sauga raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 15.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
UMA

UMA või Uma võib tähendada järgmist: Universal Memory Access, informaatika mõiste UMA (ansambel), Eesti ansambel ...
Tyr (täpsustus)

TYR või Tyr võib tähendada järgmist: Tyr on muinaspõhja jumal Tyr on aminohappe türosiini lühend Tyr (Liibanon) on Liibanoni linn
Lasse Schöne

Lasse Schöne (sündinud 27. mail 1986 Glostrupis) on Taani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hollandi kõrgliiga klubis NEC. Schöne on kogu klubikarjääri mänginud Hollandis. 2002. aastal liitus ta SC Heerenveeni noorteakadeemiaga. 2006. aastal liitus ta klubiga De Graafschap, kellega võideti hooajal 2006–07 esiliiga ja tõusti kõrgliigasse. Aastatel 2008–2012 mängis Schöne Hollandi kõrgliiga klubis NEC. 2012. aasta aprillis siirdus ta Hollandi kõrgliiga klubisse Amsterdami Ajax. Hooaegadel 2012–13, 2013–14 ja 2018–19 tuli ta klubiga Hollandi meistriks. 2014. aastal valiti ta Ajaxi aasta mängijaks. 2019. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Genoa. 2021. aasta veebruaris naasis ta SC Heerenveeni, kus mängis kuni hooaja 2020–21 lõpuni. 2021. aasta juunis liitus ta taas NEC-iga. Taani jalgpallikoondises mängis Schöne aastatel 2009–2021 kokku 51 korda ja lõi kolm väravat. Debüüdi Taani jalgpallikoondises tegi Schöne 12. augustil 2009 sõprusmängus Tšiili vastu, lüües selles mängus kohe ka värava. Ta kuulus Taani koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. De Graafschap Eerste Divisie: 2006–07 Ajax Eredivisie: 2012–13, 2013–14, 2018–19 KNVB beker: 2018–19 Johan Cruyff Shield: 2013, 2019 UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2016–17
Eesti elektrotehnikateadlased

Eesti elektrotehnikateadlased k.a. kõrgkoolide õppejõud. Ustus Agur Helmuth Freymuth Juhan Laugis Paul Plakk Uudus Gerhard Randmer Helmut Erik Riikoja Endel Risthein Georg Samolevski (1922-1982) Hugo Tiismus Jaan Tomson Aleksander Voldek Hans Roland Wõrk
UDA

UDA või Uda võib tähendada järgmist: Uda (Jaapan), Jaapani linn ...
Tristan

Tristan võib tähendada järgmist: Tristan (rüütel), tegelane kuningas Arthuri legendides ning jutu "Tristan ja Isolde" nimikangelane Tristan (filmistuudio), Eesti filmitootja Tristan (nimi), eesnimi Tristan
Venterspos

Venterspos on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas Westonaria vallas. Venterspos on asutatud 1937. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ventersposi elanikest valgeid 63,60%, mustanahalisi aafriklasi 35,06% ja värvilisi 1,26%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,07% inimestest, inglise keelt 12,74%, tsvana keelt 11,01%, koosa keelt 6,37%, sotho keelt 5,74%, suulu keelt 4,48%, tsonga keelt 2,20% ja pedi keelt 2,12%. https://census2011.adrianfrith.com/place/765001
TON

TON või Ton võib tähendada järgmist: Ton (ajastu), geoloogia mõiste Ton (Trento), Itaalia vald ...
Tori

Tori on alevik Tori vallas Pärnu maakonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli see Tori valla keskuseks, praegu on selleks Sindi linn. Tori (saksa keelesːTorgel) asub Pärnust 27 km kaugusel kirdes Pärnu jõe ääres. Jõe vasakul kaldal asub keskdevoni liivakivipaljand, mida kaitstakse kui Tori põrgu kaitseala. Nimetus tuleneb paljandi kõige kuulsamast koopast – Tori põrgust, millega on seotud arvukalt rahvajutte. Alevikus asus raudteepeatus Tallinn - Pärnu raudtee ääres, kuid 2018. aastal see suleti. Alevikus on rahvamaja ja kirik. Püha Jüri koguduse kasutuses oleva kiriku kõrval asub skulptor Mati Karmini loodud Püha Jüri monument (2003). Tori sild rajati vahemikus 1956–1957 samal kohal asunud raudbetoonsilla (ehitatud 1936–1938) asemele, mis purustati teises maailmasõjas. Kuni Sõpruse silla valmimiseni Tartus oli see Eesti pikim sild (135,8 meetrit pikk). Eesti pikima silla tiitlit kandis ka varasem 129-meetrine raudbetoonsild. 2022. aastal ehitati Torisse uus sild. Tori mõisa on esmamainitud 1528. aastal. See oli algul ordukomtuuri peamõis ja kuulus hiljem riigile. 1934. aastal avatud Tori muuseum oli Eesti esimene kihelkonnamuuseum. See tegutseb Tori mõisahoones, mis on üks vanimaid tänapäevani säilinud puidust mõisahooneid Eestis. Alevikus tegutseb Tori Hobusekasvandus, mis tegeleb eeskätt Eesti tõugu Tori hobuse aretamisega. Toris paikneb arvukalt kultuurimälestisteks arvatud objekte. Lisaks mõisahoonetele ja kirikule on kultuurilooliselt olulisteks ja seega kaitsmist väärivateks peetud Tori kalmistut, kalmistu väravaehitist, Vabadussõja mälestussammast ning mitut endist ja praegust vallahoonet (vana vallamaja, uus vallamaja, valla arestikamber). Tori on mainitud rahvuseeposes "Kalevipoeg", kümnendas loos: "Lita, juudaliste ema, Tuli tuiskella Torista, Kus ta käinud vihtlemassa....." Tori kirik Tori valla arestimaja Tori kalmistu värav Tori mõisa kõrts Tori sild üle Pärnu jõe Tori liivakivipaljand Tori Põhikool Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 15.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tori põrgu. Tori.ee Tori mõis Mõisaportaal  Tori – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
127. luurelennugrupp

127. luurelennugrupp (saksa keeles Aufklärungsfliegergruppe 127, lühemalt AGr 127) oli Saksamaa õhujõudude Luftwaffe koosseisu kuulunud eestlaste poolt mehitatud üksus, mis loodi Sonderstaffel Buschmanni baasil. 127. luurelennugrupp formeeriti 1. aprillil 1943 senise eestlastega mehitatud Sonderstaffel Buschmanni asemel. Gerhard Buschmann viidi üle teise luurelennuväe üksusesse ning tema asemel sai grupi ülemaks senine sakslasest sideohvitser kapten (Hauptmann) Paul Lehmann 127. luurelennugrupp koosnes kolmest lennusalgast. Üksuse loomisel oli esimene neist mereluure (1. (See)/AGr 127), teine maalennu- (2. (Land)/AGr 127) ja kolmas täiendussalk (3. (Ergänzungs)/AGr 127). Esimene salk sai 1943. aasta märtsis uued lennukid – 15 mereluurelennukit Arado Ar 95. Arado luurelennukid võisid kanda kuni nelja süvaveepommi ning see võimaldas minna allveelaevade luurelt üle nende jahile. Salga ülemaks sai William Laanekõrb, see jäi edasi tegutsema Ülemiste lennusadamasse. Teine salk sai 1943. aasta mais-juunis Heinkel He 50 kerged luure- ja pommituslennukid. Pärast neile ümberõppimist saadeti salk Valter Reili juhtimisel Venemaale, Staraja Russa lähedal asunud Tulebja lennuväljale, kust asus sooritama öiseid pommituslende vastase lähitagalasse. Kolmandas salgas algasid 1943. aasta märtsis kursused lendurvaatlejate ettevalmistamiseks. Umbes kahekümne osalisega grupis õppisid vaatlejaiks nii üksuses seni üle koosseisu olnud lendurid kui ka mõned Eesti Vabariigi Sõjakooli lõpetanud maa- ja mereväe nooremohvitserid. Aprillis algasid ka pardalaskurite kursused. Lendurite väljaõppeni aga ei jõutud, kuna enne jõuti otsuseni avada Liepajas selleks lennukool. 1943. aasta sügisel sai kolmas salk omale Fokker C.VE kerged pommituslennukid ning saadeti samuti Venemaale, kus Pihkva lähistel asunud lennuväljal ühines 2. salgaga ning hakkas samuti öiseid pommituslende sooritama. 1. novembril 1943 kolisid mõlemad salgad Idritsa lennuväljale, kus neist moodustati 28. novembril uus üksus – 11. öölahingulennugrupp (saksa keeles Nachtschlachtgruppe 11), mille ülemaks sai senine 127. luurelennugrupi ülem hauptman Paul Lehmann. Tallinnas asunud salk jäi nüüdsest tegutsema üksiku mereluurelennusalgana (1./SAGr 127), mille ülemaks jäi ülemleitnant William Laanekõrb. Eesti mahajätmine 1944. aasta septembris viis lennuväelaste võitlustahte alla. Merelennusalgast lendas Tallinnast lahkumisel Rootsi kolm Arado Ar 95 lennukit. Mereluurelennusalga tegevus lõpetati Ida-Preisimaal Pillaus 12. oktoobril 1944. Heinkel He 50 Heinkel He 60 Arado Ar 95 Fokker C.VE Hendrik Arro, "Eesti lendurid lahingute tules", (Tallinn 1995)
Ternivka (täpsustus)

Ternivka on kohanimi: Ternivka, linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis Ternivka (Beršadi rajoon), Ukraina küla Ternivka (Krõvõi Rigi rajoon), Ukraina küla Ternivka (Krõžopili rajoon), Ukraina küla ...
Lise de la Salle

Lise de la Salle (sündinud 8. mail 1988) on Prantsuse klassikaline pianist. Ta hakkas klaverit mängima nelja-aastaselt ja esines esmakordselt 9-aastaselt kontserdiga Radio France'is 1997. aastal. Juba 12-aastaselt võitis ta 7. rahvusvahelise noorte pianistide võistluse Ettlingenis. 1999. aastal alustas ta õpinguid Pariisi Konservatooriumis, viimati õppis seal Bruno Rigutto meistriklassis. Tema õpetajad olid Pascal Nemirovski (aastatel 1998–2006) ja Geneviève Joy-Dutilleux. 2005. aastal lõpetas ta keskkooli. 2003 esimene CD 2018 "Paris - Moscou". Pariis 2018 2000 – esimene auhind 7. rahvusvahelisel noorte pianistide võistlusel Ettlingenis 2003 – esimene auhind Euroopa noorte kontsertesinejate võistlusel Pariisis Tema emapoolne vanavanaisa oli eestlasest sõjaväelane ja kunstitegelane Udo Einsild. Lise de la Salle'i koduleht. Inglise keeles Elulugu ja looming lehel Pianobleu.com. Prantsuse keeles Diskograafia lehel Discogs. Inglise keeles
Garies

Garies on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas, Kamiesbergi valla halduskeskus. Garies on asutatud 1845. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gariesi elanikest värvilisi 79,10%, valgeid 10,12%, mustanahalisi aafriklasi 9,03%, India või Aasia päritolu inimesi 0,52% ja teisi 1,24%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,88% inimesi, koosa keelt 0,93%, tsvana keelt 0,93%, inglise keelt 0,88% ja viipekeelt 0,49%. Garies Cape Namibia Route https://census2011.adrianfrith.com/place/365016
Suur tänav

Suur tänav on või oli mitmes Eesti asulas: Suur tänav (Jõgeva) Suur tänav (Narva) Suur kaar Suur puiestee, mitme tänava vanem nimevariant
Kuboes

Kuboes on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Richtersveldi vallas. Kuboesi peetakse namade kultuuri keskuseks. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kuboesi elanikest värvilisi 95,36%, mustanahalisi aafriklasi 0,63%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21% ja teisi 3,69%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,41% inimesi ja inglise keelt 1,27%. Kuboes, Northern Cape South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/363005
SUB

SUB või Sub võib tähendada järgmist: Sub (telekanal), Soome telekanal sub- on ladinakeelne eesliide tähenduses 'lähis-', alam-, all-, ala- sub ehk subito, noodikirjas kasutatav lühend tähenduses 'äkki' ...
Stefan

Stefan on mehenimi. Nime naissoost vorm on Stefanie. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 303. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Stefan 393 mehel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Stefan Eestis 460 mehel. Stefan oli populaarsuselt 285. mehenimi. Stefan (Rastorgujev), Vene vanausu vaimulik Stefan (Veljanovski), Makedoonia vaimulik Stefan Airapetjan, eesti laulja Stefan Kaibald, eesti võrkpallur ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/STEFAN[alaline kõdulink] (vaadatud 27.02.2019) https://www.stat.ee/public/apps/nimed/STEFAN[alaline kõdulink] Stefan statistikaameti andmebaasis
Sotsialismi Tee

Sotsialismi Tee võib tähendada järgmist: Sotsialismi Tee (Audru), ajaleht Sotsialismi Tee (Jõhvi), ajaleht ...
Olifantshoek

Olifantshoek on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis John Taolo Gaetsewe ringkonnas Gamagara vallas. Olifantshoek on ametlikult asutatud 1912. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Olifantshoeki elanikest värvilisi 47,71%, mustanahalisi aafriklasi 42,45%, valgeid 5,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,57% ja teisi 3,80%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 78,94% inimesi, tsvana keelt 10,22%, inglise keelt 2,13%, sotho keelt 1,33% ja koosa keelt 1,28%. Olifantshoek South Africa Info https://census2011.adrianfrith.com/place/362005
Dzirciems (Ugāle vald)

Dzirciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla loodeosas. Dzirciems jääb valla keskusest Ugālest 10,1, piirkonna keskusest Ventspilsist 28,5 ja Riiast 162 kilomeetri kaugusele. Küla asub maantee A10 ääres ja jääb Puze järve loodekaldale. Külas asub Puzes ezersi bussipeatus. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 03 2019 "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 19. mail 2020.
Mark Schmidt

Mark Schmidt (sündinud 1978) on Saksamaa arst. 2019. aasta veebruaris vahistati ta seoses veredopinguskandaaliga. Weltweites Doping-Netzwerk in Erfurt zerschlagen[alaline kõdulink], Ost-Thüringer Zeitung, 28. veebruar 2019 Allgemeinmedizin: Individualität garantiert, Ärzteblatt, 2014
Dzirnavas (Ugāle vald)

Dzirnavas on küla (mazciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla idaosas. Dzirnavas jääb valla keskusest Ugālest 8,2, piirkonna keskusest Ventspilsist 46,3 ja Riiast 148,3 kilomeetri kaugusele. Küla asub Engure jõe vasakul kaldal ja on tekkinud Ugāle kõrtsi ning veskikoha juurde. Ajalooline küla paiknes jõe mõlemal kaldal, tänapäeval eraldab jõgi küla ajalooliselt selle alla kuulunud Usma valda jäävast osast, mis on tänapäeval administratiivselt eraldiseisev Dzirnavase küla. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 03 2019
Ciesengure

Ciesengure on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla põhjaosas. Ciesengure jääb valla keskusest Ugālest 3,8, piirkonna keskusest Ventspilsist 40,7 ja Riiast 154,3 kilomeetri kaugusele. Küla asub Engure jõe kaldal. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 03 2019
Cirkale

Cirkale on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla lõunaosas. Cirkale jääb valla keskusest Ugālest 15,1, piirkonna keskusest Ventspilsist 53,2 ja Riiast 161 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Cirkale karjamõisa juurde (Zirkaln). Külas asub mälestusmärk külas 7. märtsil 1945 toimunud lahingus hukkunutele. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 03 2019 Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
Māteri

Māteri on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla keskosas. Māteri jääb valla keskusest Ugālest 8,9, piirkonna keskusest Ventspilsist 47,1 ja Riiast 160,2 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Āze karjamõisa juurde (Ahsen). Asula jääb endisest Māteri karjamõisast (Matern) lõunasse. Hiiepaik Māteri Kuradijälje kivi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Māteri muinasasula on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 03 2019 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2021. Vaadatud 2. märtsil 2019. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2019. Vaadatud 2. märtsil 2019.
Modes

Modes on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla põhjaosas. Modes jääb valla keskusest Ugālest 4,8, piirkonna keskusest Ventspilsist 38 ja Riiast 156,3 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Modese karjamõisa juurde (Moden). Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 03 2019
Rāpati

Rāpati on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla keskosas. Rāpati jääb valla keskusest Ugālest 11,5, piirkonna keskusest Ventspilsist 49,7 ja Riiast 163,1 kilomeetri kaugusele. Küla asub Krēziņģe jõe kaldal. Rāpati muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 03 2019 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2019. Vaadatud 2. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Sirgumi

Sirgumi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla lääneosas. Sirgumi jääb valla keskusest Ugālest 12,6, piirkonna keskusest Ventspilsist 50,7 ja Riiast 164,1 kilomeetri kaugusele. Küla asub Vēždūka jõe kaldal. Sirgumi on tekkinud endise Sirgumi karjamõisa (Sirgum) juurde. Sirgumi muinaskalmed ja vana Sirgumi küla asupaik on kohaliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Külas kasvav tamm (kõrgus 19.5, ümbermõõt 5.44 m) on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze, vaatatud 2. 03 2019 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2019. Vaadatud 2. märtsil 2019. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Finantskapital

Finantskapital on iga raamatupidamiskohustuslase majanduslik ressurss, mille väärtust saab mõõta rahas. Finantskapital jaguneb kaheks: omakapital ja võõrkapital. Omakapital on raamatupidamiskohustuslase jääkväärtus peale varadest kohustuste maha arvamist. Võõrkapital on raamatupidamiskohustuslase varade moodustamise ajutiste allikate nimetus. Finantskapitali põhieesmärk on kasumi suurendamine. Kasum tagab ettevõtte jätkusuutlikkuse ja tulukuse. Kasumi suurenedes kasvab ka raamatupidamiskohustuslase finantskapital. Põhikapital on raamatupidamiskohustuslase raha, mida kasutatakse põhivara ostmiseks, mis omakorda aitab raamatupidamiskohustuslasel kasumit teenida ja ei ole ostetud müügieesmärgiga. Tegurid, mis määravad põhikapitali nõuded Ettevõtte suurus Ettevõtte tüüp Omanike alginvesteeringu suurus Ettevõtte vanus Stardikapital on ettevõtte alustamiseks vajaminev finantsressurss, mida saab mõõta rahas. Stardikapitali eesmärk on katta kulud, kuni laekuvad tulud, mis suudavad katta kulud. Stardikapitali suurus selgub äriplaani koostamise käigus. Stardikapital võib olla tooraine, seadmed, hooned, rajatised, maa või muu selline, mida saab mõõta rahas. Algkapital on vara, mida läheb vaja äri alustamiseks. Algkapital on see osa stardikapitalist, mida nimetatakse omakapitaliks, kuid võib olla ka see osa omakapitalist, mille ettevõtja ise ärisse paneb. https://www.thebalance.com/the-three-primary-types-of-financial-capital-357332 https://www.investopedia.com/ask/answers/031715/what-difference-between-financial-capital-and-economic-capital.asp https://www.investopedia.com/terms/f/fixed-capital.asp https://en.wikipedia.org/wiki/Fixed_capital "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2019. Vaadatud 2. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Suur maailma atlas

"Suur maailma atlas" on Eesti Entsüklopeediakirjastuses 2005. aastal ilmunud atlas, mis on "Eesti entsüklopeedia" kaardiköide. Ilmus Eesti Entsüklopeediakirjastuse ja Läti kartograafiafirma Jāņa sēta ühistööna (ISBN 9985701917). Sisaldab üle 280 kaardi maailma ja Eesti kohta. Nimeregistris on 60 000 tuntumat maailma kohanime. "Suure maailma atlase" peatoimetaja oli Hardo Aasmäe. Kaartide valiku tegi Lev Vassiljev. Eesti regionaalsed kaardid koostasid ja kujundasid Regio kartograafid, ülejäänud kaardid kaardikirjastus Jana Sēta. Atlase koostamiseks kulus neli aastat ja ligi kümme miljonit Eesti krooni. "Maailma atlas" "Suur maailma loomade atlas" "Eesti sai rahvuskeelse maailma atlase" Regio (vaadatud 9. jaanuaril 2015) "«Suur maailma atlas» on tulekul" Sakala, 21.04.2005
Rietfontein

Rietfontein on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas, Dawid Kruiperi vallas. Rietfontein asub Namiibia piiri vahetus läheduses, linnas on piiripunkt. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rietfonteini elanikest värvilisi 92,50%, mustanahalisi aafriklasi 5,63%, India või Aasia päritolu inimesi 1,05%, valgeid 0,52% ja teisi 0,26%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,47% inimesi, viipekeelt 1,38%, tsvana keelt 1,00% ja inglise keelt 1,00%. https://census2011.adrianfrith.com/place/377006
Siilike

Siilike on deminutiivne vorm sõnast siil. Siilike võib tähendada ka järgmist: Puiga Lasteaed Siilike Saare valla lasteaed Siilike ...
Vanderkloof

Vanderkloof on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Renosterbergi vallas. Vanderkloof asub Oranje jõe ääres. Vanderkloof rajati Vanderkloofi tammi ehitajate majutamiseks. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vanderkloofi elanikest värvilisi 45,28%, valgeid 35,18%, mustanahalisi aafriklasi 17,83%, India või Aasia päritolu inimesi 0,41% ja teisi 1,30%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 90,08% inimesi, inglise keelt 3,14%, koosa keelt 3,06% ja tsvana keelt 1,74%. Vanderkloof Northern Cape Info https://census2011.adrianfrith.com/place/373001