laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Janokjärv

Janokjärv (ka Jänukjärv, Janutjärv, Jaanekjärv) asub Kanepi vallas Põlvamaal. Järve keskmine sügavus on 3,7 m, kõige sügavam koht on 9,3 m. Järve pikkus on 680 m ja laius 280 m. Järve pindala on 11,4 ha. Järvest voolab läbi Piigaste oja. Järvest väljuvat orgu nimetatakse Kooljaoruks (või Kuulmaoruks või Koolmaoruks). Tsähkna veski talu on olnud mõnda aega ka Anna Haava vanematekoduks. Kuulmaoru veerel, vaatega Janukjärvele on tähistatud koht, kus poeet kirjutas luuletuse "Järv leegib eha paistel". Järveäärses sovhoosisaunas ööbis legendaarne Krootuse EÕM-rühm (juunis ka TPL). Järve kõrvalt kulgevat teed pidi sõitis igal hommikul ja õhtul just samasugune PAZ-buss, kes malevlased töölt ära tõi, millega algas ka "Sigade revolutsiooni" film. Filmi režissöör Rene Reinumägi pärineb ise endisest Krootuse EÕM rühmast. Esimese vabariigi ajal oli üks talumees tahtnud heinakoormaga läbi oru minna. Enne orgu tuli mees hobuselt maha, et mäest alla hobuse kõrval kõndida. “Jõudnud mäe alla, jäänud ohjad talle jalgu ja ta kukkus maha. Hobune aga arvas, et teda ohjast tõmmati, ja keeras vankri perve otsa ning koorem kukkus mehele pääle.” Nii saanudki mees hukka. Samas pajatavat teised muistendid, et järve olla peaaegu tühjaks joonud Kalevipoeg ise. M. J. Eiseni kogutud materjalide järgi olla järves ka kuldsammas, mida võivat selge ilmaga näha. Oru nõlvadel on rohkelt kääpaid. Legendide järgi olla neisse maetud Põhjasõjas vaherahu ajal järve tühjaks joonud ja lõhkijoomise tõttu hukkunud sõdurid. Legendist on mitmesuguseid versioone: See oli Rootsi sõja ajal, kui oli verine kokkupõrge rootslaste ja venelaste vahel. Väed sõdisid teine teisel pool järve, nii et rootslased olid põhja pool ja venelased lõuna pool. Kange põua ajal oli järv järk-järgult kuivemaks jäänud. Et aga palju sõdijaid oli ja sõda 7 kuud järve ääres kestis, siis joodi see järv tühjaks. Pärast, kui järv oli tühi, kihutasid venelased rootslaste kannul läbi tühja järve. Pääle sõja oli järve jällegi vett kogunenud ja järv oli endine. Ja siis oligi selle järvele nimeks pandud “Januk” järv. Seejärv asub Valgjärve vallas, Võrumaal, Vana-Piigaste mõisa läheduses, Tiksi külas. Valgjärve vallas Tiksi talu juures on järv nimega Janukjärv. Põhjasõja ajal olnud lähedal orus palju Rootsi sõdureid haavatutena sääl maas. Neil olnud kange janu ja nad tahtnud järvest minna janu kustutama. Enne, kui nad aga sinna jõudsid, surid nad janusse. Sellest saanudki see järv nimetuse ja seda orgu, kus nad surid, hakatud kutsuma Kuulmeoruks. Võrumaal, Piigastes, Janutjärve ümbruses on palju Rootsi sõjaaegseid pikerkuisi ja ümarikke kääpaid. Janutjärv on kahe mäe vahel. Lahingu ajal on seisnud venelased ühel pool järve, rootslased teisel pool. Sõjamehed olla niivõrd janunenud olnud, et järve tühjaks joonud. Sellest saanudki järv nimetuse. "Järv leegib eha paistel. Anna Haava luuletuse sünnipaigas käisid Juhani Püttsepp ja Merilin Mühlberg" (PDF). Looduse sõber. 2014. http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=2 Janokjärvest Kalapeedias
Uulu mõisa kalmistu

Uulu mõisa kalmistu on kalmistu Pärnu kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Uulu külas Häädemeeste vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu jääb Uulu mõisa südamest linnulennult umbes 750 m kaugusele läände. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Staël von Holsteinid millalgi pärast 1845. aastat, kui suri tollase omaniku poja Reinhold Staël von Holsteini värske abikaasa Eleonore Staël von Holstein. Reinhold sai 1846. aastal omanikuks ning rajas 1880. aastal oma esimese abikaasa mälestuseks kalmistule kiriku. Kalmistule maetute üldarv pole teada, praegu on see jäetud maha ja rüüstatud. Kalmistul olev Eleonore Staël von Holsteini hauakamber on kaetud pinnasega ning seda tähistab kaks algse kalmistuvärava graniitposti. Eleonore Staël von Holsteini hauakamber on 1998. aastast riiklik kultuurimälestis. Tema mälestuseks rajatud kirik on 1998. aastast eraldi riiklik kultuurimälestis. 1845 – Eleonore Agnes Luise Marie Staël von Holstein (sündinud von Grote; 13. juuni (vkj) 1824 – 30. aprill (vkj) 1845) 1892 – Gotthard Reinhold Staël von Holstein (28. aprill (vkj) 1819 – 13. november (vkj) 1892) Kultuurimälestis nr 16818 "Uulu mõisa Stael von Holsteinide hauakamber" Kultuurimälestis nr 16817 "Uulu mõisa kirik" Tiiu Pukk. Ikla, Häädemeeste, Uulu. Maalehe Raamat. Tallinn 2000. Lk 80 Valdo Praust. "Mõisakalmistud". – Pärnumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 68 Valdo Praust. "Uulu mõis (Uhla)". – Pärnumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 223 Alo Särg. "Uulu (Uhla)". – Pärnumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 98–100 Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Pärandkultuuri objekt: "Uulu kirik" (848:KUL:002) Eesti looduse infosüsteemis Uulu mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Volkssturm

Volkssturm oli Saksamaa poolsõjaväeline maakaitsevägi teise maailmasõja lõpuperioodil. Hitler andis käsu Volkssturmi moodustamiseks 25. septembril 1944. Volkssturmi loomise otsus avalikustati 18. oktoobril 1944, Leipzigi lahingu aastapäeval. Volkssturmi kutsumisele kuulusid mehed vanuses 16–60 aastat, keda mingil põhjusel ei olnud varem sõjaväeteenistusse võetud. Volkssturmi kutsuti ligi 6 miljonit meest. Volkssturm allus NSDAP parteikantselei juhile Martin Bormannile, Volkssturmi sõjaväeline ülemjuhataja oli Heinrich Himmler. Volkssturm täitis julgestusülesandeid ja osales kindlustustöödel ning võitles ka rindel. Volkssturmi võitlejad olid enamasti erariietes ning kandsid käisesidet tekstiga "Deutscher Volkssturm – Wehrmacht". Osa Volkssturmi liikmeid kandis ka mundrit. Täpseid andmeid lahingutegevuses hukkunud Volkssturmi liikmete arvu kohta ei ole. Vähemalt 175 000 Volkssturmi liiget hukkus või jäi teadmata kadunuks. Der Volkssturm Lexikon der Wehrmacht Deutsche Volkssturm german-helmets.com Der Volkssturm Lebendiges Museum Online Das letzte Aufgebot - der Volkssturm Tiroler Bildungsservice Wolf Stegemann. Der Volkssturm war das letzte sinnlose Propaganda-Aufgebot mit Kranken, Jungen, Alten, Fußlahmen und Kurzsichtigen, um das Reich zu verteidigen Rothenburg unterm Hakenkreuz Volkssturm Lexikon Zweiter Weltkrieg
Embol

Embol on veresoones liikuv võõrkeha (näiteks õhumull, rasvakogumik, liikuma hakanud tromb vms), mis lõpuks suleb mõne veresoone haru.
Aneurüsm

Aneurüsm on veresoone seina väljasopistus. Eriti sagedad on aneurüsmid aordil ja teistel suurematel arteritel. Selle põhjuseks on arteri seina defekt, mis on sageli kaasasündinud, harvem vigastuse tagajärg.
Nexus 6

Nexus 6 (koodnimega Shamu) on Google'i ja Motorola Mobility poolt Androidi operatsioonisüsteemi kasutav nutitelefon, mis sarnaneb riistvara poolest teise generatsiooni Motorola Moto X-i telefoniga. Nexus 6 on kuues nutitelefon Google Nexuse seerias. Nexus 6 esitleti 15. oktoobril 2014, esimesed telefonid jõudsid poodi novembris 2015 USA-s maksab 32 GB mudel 649 $, 64 GB 699 $. Telefoni saab osta USA-s Google Play Store'i, Motorola Mobility, Best Buy, T-Mobile'i, AT&T, Sprinti, Verizon Wirelessi ja U.S. Cellulari kaudu. Eestis müüvad seda mudelit Tele2 ja mõned veebipoed. Nexus 6 on 2,7 GHz quad-core Snapdragon 805 protsessor 3 GB RAM-iga ning 32 või 64 GB sisemäluga. Telefoni aku mahutavus on 3220 mAh, mis laseb töötada telefonil kuni 6 tundi. Nexus 6 QHD AMOLED-ekraani diagonaal on 5,96 tolli, resolutsioon 2560 x 1440 (493 PPI). Telefonil on 13-megapiksline tagakaamera ja 2-megapiksline esikaamera. Telefonil puudub microSD-kaardi kasutamise võimalus, pole eemaldatavat akut ega FM-raadiot. Nexus 6 operatsioonisüsteemiks on Android 5.0 Lollipop, mis on uuendatav Android 6.0 Marshmallow. Android http://www.techtimes.com/articles/100568/20151028/unlocked-google-nexus-6-with-update-to-android-6-0-marshmallow-on-sale-32gb-349-64gb-399.htm Nexus 6 Teardown AnandTech - The Nexus 6 Review Nexus 6 christiantoday.com "Nexus 6 from Google and Motorola Mobility". Motorola. "Nexus 6". Google. Tele2 pood "Nexus 6 Delivers 6 Hours of Battery Life With 15 Minutes of Charging: Google".
Veenilaiendid

Veenilaiendid ehk vaariksid ehk veenikomud on veenide (eriti alajäsemeveenide) seinte väljavenimisest tekkinud laiad kohad (veeniklapid ei ulatu enam kokku ja veri voolab tagasi, sellest tekib omakorda suurem surve seintele). Põhjuseks on enamasti kaasasündinud veeniseinte "nõrkus", kuid otseseks tekitajaks on staatilised asendid (pikka aega ühel kohal seismine või istumine). Hemorroidid
Tallinna Euroopa Kool

Tallinna Euroopa Kool on Tallinnas tegutsev, rahvusvahelise kogukonna lastele mõeldud haridusasutus. Kool alustas tegevust 26. augustil 2013 Sihtasutus Innove struktuuriüksusena, et pakkuda Eestis resideerivale rahvusvahelisele kogukonnale õpet Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel välja töötatud õppekava järgi. 2016/2017. õppeaastal toimusid õpingud inglise, saksa, prantsuse, hispaania, itaalia, soome ja eesti keeles. 2016. aastal õppis ja töötas koolis ligi 190 õpilast ja 65 töötajat 40 riigist. Kooli koduleht
Tromboflebiit

Tromboflebiit on veenilaiendite tüsistus, mille puhul laiendites seisvas veres areneb põletik ja vere hüübimine, mistõttu tekivad trombid, mis muutuvad emboliteks. Tekib sagedamini aordil.
Michael Thompson

Michael Thomson on USA filosoof, kes tegeleb praktilise filosoofiaga. Ta on Pittsburghi Ülikooli filosoofiaprofessor. Life and Action: Elementary Structures of Practice and Practical Thought, Harvard University Press 2008. Koduleht Pittsburghi Ülikoolis
Kuninga tänav (Pärnu)

Kuninga tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. Kuninga tänav algab Õhtu ja Vana-Tallinna tänava ristumiskohast ning lõpeb Aia ja Karja tänava ristmikul. Tänav ristub veel Akadeemia, Vee, Nikolai, Pühavaimu, Lõuna, Hospidali, Hommiku ja Ringi tänavaga. Tänav külgneb ka Jakobsoni pargi ja Koidula pargiga. Kuninga tänav on ligikaudu 678 m pikkune. Akadeemia tänavast Lõuna tänavani on Kuninga ühesuunaline. Akadeemia ja Vee tänava vahelisel lõigul saab sõita vaid Vee tänava suunas. Vee tänava ja Lõuna tänava vahel on sõidusuund vastupidine ehk sõita saab jällegi vaid Vee tänava suunas. Tänav on olnud üks Pärnu tähtsamaid tänavaid, kuna see ühendas kahte ajaloolist linnaväravat. Tänav nimetati Kuninga tänavaks (saksa keeles Königstraße) ilmselt seetõttu, kuna see ühendas kahte linna kindlussüsteemi väravat, mis olid nimetatud Rootsi kuningate nimedega (Karl ja Karl Gustav). 1948. aastal nimetati tänav ümber V. Kingissepa tänavaks. 1989. aastal sai tänav tagasi Kuninga tänava nime. Kuninga tänav rajati 17. sajandi teisel poolel, kui Rootsi Kuningriik asus Pärnust ehitama moodsat merekindlust. Tänav ühendas kahte kindluse väravat – Riia ja Tallinna väravat. Algselt kandsid väravad Rootsi kuningate järgi Karli (Riia) ja Karl Gustavi (Tallinna) nime. Krunte hakati tänavale välja jagama 1674. aastal ja esimesed hooned valmisid sama sajandi lõpul. Paljud krundid jäid 1700. aastal alanud Põhjasõja tõttu siiski tühjaks. Ehitustegevus elavnes uuesti alles 18. sajandi keskpaiku. Lõik Lõuna tänavast Aia ja Karja tänava ristmikuni rajati 19. sajandi teisel poolel, kui Pärnu kustutati kindluslinnade nimekirjast ja linnavõim asus kindluse kaitsevalle tasandama. Uus tänavalõik ühendas kesklinna juba üsna suureks kasvanud Pärnu eeslinnaga, mida tollal kutsuti Riia aleviks. Kuninga tänav 3a – olümpiavõitja Jaan Taltsile projekteeritud omapärase arhitektuuriga elamu Kuninga tänav 15/Nikolai tänav 13 - kahekorruseline palkhoone. Hoone on rekonstrueeritud 2005. aastal restoraniks Edelweiss. Pärnu Eliisabeti kirik – Kuninga ja Nikolai tänava nurgal, Nikolai tänav 22 Kuninga 22 – Pärnu Maakohus Kuninga 24 – kunagine kaupmehe elamu Kuninga 26 ja Kuninga 28 – hoonetes asus Jacob Jacke kaubakontor Kuninga 25 – hotell Victoria Kuninga 29 – Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi hoone Kuninga 30 – Eliisabeti kiriku pastoraadihoone Tõnu Kann (7. jaanuar 2006). "Isikunimedega ristitud tänavad on haavatavad". Pärnu Postimees. Vaadatud 04.09.2020. Tõnu Kann (6. august 2011). "Kuningal tasub pea kuklasse ajada küll". Pärnu Postimees. Vaadatud 04.09.2020. Maja, kus aastail 1895-1919 asus trükikoda kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 10.02.2023) Kuningal tasub pea kuklasse ajada küll – Pärnu Postimees
Nabista järv

Nabista järv (valgevene keeles Возера Набіста, vene keeles Нобисто (Nobisto)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Miory rajoonis. Järv asub merepinnast 139,3 meetri kõrgusel. Nabista kuulub Absterna järvestikku. Järve valgala on 152 km². Kaldajoone pikkus on 12,6 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja soostunud, kohati ümbritseb järve õõtsik. Kalda ääres on põhi liivane, sügavamal katab põhja sapropeel. Suur osa järve pindalast on kaetud taimestikuga. Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Ukla järv

Ukla järv või Uklja järv (valgevene keeles Возера Укля, ka Укла, vene keeles Укля (Uklja)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis. Järv asub merepinnast 140,3 meetri kõrgusel ja kuulub Absterna järvestikku. Järve valgala on 69,3 km². Kaldajoone pikkus on 19,9 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja liivased, ida- ja lääneotsas soostunud. Järve lõunakallas on kõrge ja kaetud rändrahnudega. Litoraal on kitsas, kõigest 50–80 meetrit lai. Põhi on 3–3,5 meetri sügavuseni liivane, sügavamal katab põhja sapropeel. Ukla järvest voolab oja Absterna järve. Vee läbipaistvus on 3,5 meetrit. Ukla on eutroofne järv. Kaladest elavad järves haug, luts, ahven, koha, latikas, linask, särg ja roosärg. Järv valgevene kalapüügiportaalis
Harjalatt

Harjalatt ehk harjapärlin on rõhtasendis pruss, mille peale toetuvad sarikad. Arvo Veski. "Puitehituse käsiraamat". 1943. lk 7
Tuuleliist

Tuuleliist on kahepoolsete uste või akende sulgemisel tekkivat pilu kattev profileeritud liist. Tuuleliist paigaldatakse akende või uste kokkupuutekohale nii, et see ei segaks ukse või akna avamist ja sulgemist. Tuuleliist peab kinni tuult ning kaitseb sademete eest.
Lasíthi piirkonnaüksus

Lasíthi piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Λασιθίου) on Kreeka piirkonnaüksus Kreeta piirkonna idaosas. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Ágios Nikólaos. Lasíthi piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on: Ágios Nikólaose vald (1) Ierápetra vald (2) Oropédio Lasithíou vald (3) Siteía vald (4) https://www.statistics.gr/2021-census-legal-pop-results
Réthymno piirkonnaüksus

Réthymno piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Ρεθύμνου) on Kreeka piirkonnaüksus Kreeta piirkonna lääneosas. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Réthymno. Réthymnoni piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on: Ágios Vasíleiose vald (2) Amári vald (3) Anógeia vald (4) Mylopótamose vald (5) Réthymno vald (1) https://www.statistics.gr/2021-census-legal-pop-results
Ándrose piirkonnaüksus

Ándrose piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Άνδρου) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna põhjaosas. Piirkonnaüksuse halduskeskus on Ándros. Ándrose piirkonnaüksuse ainus vald on Ándrose vald. https://www.statistics.gr/2021-census-legal-pop-results
Mõistekaart

Mõistekaart on lähedaste mõistete omavahelisi seoseid kujutav graafiline illustratsioon. Mõistekaarti kasutatakse graafilise abivahendina teadmiste korrastamiseks ja visuaalseks esitamiseks. Mõistekaarte koostatakse enamasti mõne nähtuse täpsemaks kirjeldamiseks või teatud uurimisküsimusele vastuse otsimiseks. Mõistekaardi põhiühikuteks on: mõisted - esitatakse enamasti ringide või ristkülikutena mõistete vahelised seosed - esitatakse enamasti ringe või ristkülikuid ühendavate joonte või nooltena. Mõistekaart peegeldab kirjeldatava nähtuse käsitlemise paradigmat. Mõiste Ideekaart "Novak, J.D., Cañas, A.J. (2006). The Theory Underlying Concept Maps and How to Construct and Use Them. Florida Institute for Human and Machine Cognition" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29. november 2014. Vaadatud 24. novembril 2014. Zimmermann, M., Põldoja, H. Mõistekaart. LeMill
Muusikaõpetaja

Muusikaõpetaja on vastava muusikalise ja pedagoogilise hariduse saanud muusik, kes õpetab pillimängu või laulmist.
Vanamõisa mõisa kalmistu

Vanamõisa mõisa kalmistu on kalmistu Kirbla kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Seira külas Lääneranna vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu jääb Vanamõisa mõisa südamest linnulennult 1,3 km kaugusele lääne-edelasse. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Budberg von Bennighausenid tõenäoliselt millalgi pärast 1851. aastat, kui nad said mõisa omanikeks. Kalmistule maetute üldarv pole teada. Kalmistu on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid säilinud on hauatähiseid ja nende osi. 1858 – Reinhold (Roman) Friedrich Budberg von Benninghausen (10. veebruar (vkj) 1816 – 21. veebruar (vkj) 1858) 1907 – Otto Bernhard Budberg von Benninghausen (18. veebruar (vkj) 1850 – 17. veebruar (vkj) 1907), Reinholdi (Romani) poeg "Budbergide surnuaed". - Lihula vald. // Läänemaa pärandkultuurist. Koostaja Lembitu Tarang. Kullamaa 2007. Lk 72-73 Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Pärandkultuuri objekt: "Budbergide surnuaed (Hauametsa)" (411:HAT:002) Eesti looduse infosüsteemis Vanamõisa mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Tõstesild

Tõstesild on liigutatava silla tüüp mida saab mehhanismi abil tõsta horisontaalasendist vertikaalasendisse kogupikkuses. Selleks on silla ühte otsa kinnitatud ketid või vinnakud, mille abil silda liigutatakse. Mõnikord mõeldakse tõstesilla all kõiki liigutatavate sildade tüüpe. Tõstesildasid kasutati keskaegsetes kaitseehitiste väravate ees. Ohu korral sai silla püsti tõsta ning vaenlaene ei pääsenud üle vallikraavi. Vertikaalasendis sild raskendas ka ukse purustamist.
Narteks

Narteks (vanakreeka keeles νάρθηξ narthex 'kastike') on varakristlikus või bütsantsi arhitektuuris kiriku ühekorruseline eeskoda, mis paikneb hoone lääneportaali ees. Seda eeskoda ei loeta kirikuhoone osaks. Narteksis võib paikneda ristimiskivi. Algselt oli see kogunemiskoht patukahetsejatele ja ristitavatele, kes ei tohtinud täieõiguslikena jumalateenistusest osa võtta. Aatrium ehk paradiis Gavith
Madis Aesma

Madis Aesma (sündinud 4. märtsil 1982 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja muusik. Ta lõpetas 2005. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal. Madis Aesma. "Nõukogude tsensuurisüsteemi loomine ja organisatsiooniline väljakujunemine Eesti NSV-s 1940-41 ja 1944-53". Bakalaureusetöö Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna ajakirjanduse ja kommunikatsiooni osakonnas. Juhendaja professor Epp Lauk. Tartu 2005
Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeks

Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeks on Euroopa Nõukogu rahvusvaheline leping, mis sätestab Euroopa sotsiaalkindlustuse miinimumstandardid. Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeks allkirjastati 16. aprillil 1964 Strasbourgis. Koodeks on sisu poolest suuresti analoogiline Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooniga nr 102, kuid sätestab sellest kõrgema miinimumstandardite taseme. Koodeks sätestab miinimumstandardid üheksa sotsiaalkindlustushüvitiste liigi suhtes: arstiabi haigushüvitis töötushüvitis vanadushüvitis töövigastushüvitis perehüvitis emadushüvitis invaliidsushüvitis toitjakaotushüvitis. Koodeksi miinimumstandardid puudutavad: hüvitistega hõlmatavaid juhtumeid ehk kindlustatavaid sotsiaalseid riske - millistel juhtudel peavad lepinguosalised riigid hüvitisi maksma kaitstavate isikute kategooriaid - millised isikute rühmad peavad olema hüvitistega kaetud hüvitiste õiguse tekkimise kriteeriume - milliseid tingimusi on lubatud hüvitistele õiguse tekkimisel seada hüvitiste maksmise kriteeriume - kui kaua tuleks erinevaid hüvitisi maksta, millistel tingimustel on lubatud hüvitiste maksmine lõpetada hüvitiste taset - millisest tasemest hüvitise määr nn standardsetele hüvitisesaajatele ei tohiks olla väiksem. Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksi on ratifitseerinud 21 Euroopa Nõukogu liikmesriiki (sulgudes koodeksi jõustumise aasta antud riigi suhtes): Belgia (1970), Eesti (2005), Hispaania (2005), Holland (1968), Iirimaa (1972), Itaalia (1978), Kreeka (1982), Küpros (1993), Luksemburg (1969), Norra (1968), Portugal (1985), Prantsusmaa (1987), Rootsi (1968), Rumeenia (2010), Saksamaa (1972), Sloveenia (2005), Suurbritannia (1969), Šveits (1978), Taani (1974), Tšehhi (2001) ja Türgi (1981). Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksile viitab parandatud ja täiendatud Euroopa sotsiaalharta artikkel 12 paragrahv 2, mille kohaselt peab sotsiaalharta vastava sättega ühinenud riik: "tagama sotsiaalkindlustussüsteemi toimimise vähemalt sellisel tasemel, mis on vajalik Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksi ratifitseerimiseks". Eesti ühines Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksiga 19.mail 2004. aastal. Koodeks jõustus Eesti suhtes 20. mail 2005. aastal. Ratifitseerimisel tunnistas Eesti ennast seotuks 8 sotsiaalkindlustushüvitisi puudutava osaga 9-st. Eesti ei ratifitseerinud koodeksi töövigastushüvitisi puudutavat osa. Eesti on ühinenud ka Euroopa sotsiaalharta artikliga 12 (õigus sotsiaalkindlustusele). Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeks Parandatud ja täiendatud Euroopa sotsiaalharta Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksi ratifitseerimise seadus Välisministeeriumi teadaanne välislepingu jõustumise kohta Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeks BNSi uudis 4.jaanuar 2000 Eesti ühineb Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksiga
Belvedere

Belvedere (itaalia keeles 'kaunis vaade' < bel 'ilus' + vedere 'vaatama') on ilusa väljavaatega ehitis vaate nautimiseks. Selleks võib olla suvemaja, aiapaviljon või tornike katusel. Mitmel juhul (Vatikanis, Potsdamis, Viinis ja Pariisis) on belvedere'st tuletatud puhkelossi nimi. Belvedere'd olid eriti populaarsed renessanss- ja barokkarhitektuuris, mida taaselustas historitsism 19. sajandil ja 20. sajandi alguses. Villa Gazebo Gloriette Monopteer DEVEPARK_result4_1.pdf Pargiterminite seletussõnaraamat Kunstileksikon. Tallinn: Eesti klassikakirjastus, 2001, lk 56.
Abū Muş‘ab az-Zarqāwī

Abū Muş‘ab az-Zarqāwī (sünninimi Ahmad Fadeel al-Nazal al-Khalayleh; 30. oktoober 1966 – 7. juuni 2006) oli Jordaania päritolu islamist. Ta rajas 1999. aastal Afganistanis Herati lähedal Islamiriigi (IS) eelkäija, džihadistliku rühmituse Jama’at al-Tawhid wal-Jihad. Arvatakse, et al-Zarqawi saabus Afganistanist Põhja-Iraaki juba 2002. aastal.
Esino Lario

Esino Lario on asula ja vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Lecco provintsis. Asub keskmiselt 910 m kõrgusel merepinnast. Madalaim punkt on 554 m ja kõrgeim 2409 m merepinnast. Vallas on kaks asustuskeskust: Esino superiore ja Esino inferiore, mis asuvad umbes 900 meetri kõrgusel; väiksemad asulad on Cainallo umbes 1300 meetri kõrgusel ja Ortanella veidi vähem kui 1000 meetri kõrgusel. 2016. aastal toimus asulas Wikimania konverents. Esino Lario Keskväljak ja kohalik haldushoone Püha Viktori kirik Esino Larios Peetruse kirik Ortanellas https://demo.istat.it/?l=it  Esino Lario – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Kadri Hunt

Kadri Hunt (sündinud 15. novembril 1964 Tallinnas) on eesti laulja (alt) ja muusikaõpetaja. Ta lõpetas aastal 1987 Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal (Ants Üleoja klassis) ja aastal 2004 magistriõppe (Toomas Kapteni ja Jaan-Eik Tulve klassis). Ta on täiendanud ennast aastal 1996 Münchenis vanamuusika alal ja aastal 2001 Prantsusmaal gregooriuse laulu kursustel. Ta töötas aastatel 1988–1990 Nõmme Lastemuusikakoolis ja aastast 1989 Vanalinna Hariduskolleegiumis, olnud aastast 1995 Püha Miikaeli Poistekoori direktor. 2014 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2018 Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium Tema isa oli koorijuht ja muusikapedagoog Märt Hunt. Ta on olnud abielus muusikapedagoogi, pianisti ja kontsertmeistri Siim Polliga (1965–2014), nende lapsed on pianist Mihkel Poll ja viiuldaja Mari Poll. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide: A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 151–152.