laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maria Keres

Maria Konstantsia Keres (sünninimi Maria Konstantsia Rives; 24. aprill 1917 Viciebsk, Vitebski kubermang – 31. oktoober 2014) oli Eesti malesuurmeister Paul Kerese abikaasa. Maria Keres oli toeks oma abikaasale paljudel malevõistlustel, sealhulgas mitmel tippturniiril: Haagi-Moskva MM-turniiril (1948), pretendentide turniiridel Jugoslaavias (1959), Curaçaos (1962) ja Lääne-Saksamaal. Maria Rives õppis 1935–1941 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ning 1945 ja 1949–1952 ajaloo-keeleteaduskonnas, Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige. Kereste abielu sõlmiti detsembris 1941. aastal Tartus. Maria õppis sellal Tartu Ülikoolis slaavi filoloogiat, Paul matemaatikat. Keresed asusid elama esialgu naise ema korterisse Tartus Kastani tänaval, hiljem sai nende eluasemeks kolm tuba suurest korterist allkorrusel. 1944. aasta sõjasuvel oli Maria Keres lastega Tootsis, Paul samal ajal Rootsis mängimas. Kastani tänava korterist sai osa väärtuslikumaid raamatuid Harald Kerese juurde tähetorni viidud. Kuid juhtus nii, et kannatada said nimelt tähetorni viidud raamatud (seal tegutsesid hiljem punaarmeelased). 1944. aasta septembris otsustas Paul Keres pere Läände viia. Nad ootasid mootorpaati 22. septembril Matsalu lahe loodenurgas Puise rannas, kuid paati Rootsist ei saabunud oodatud ajaks, vaid palju hiljem, mil Nõukogude Punaarmee oli kogu rannapiirkonna hõivanud. 1950. aastate keskel lasi Paul Keres oma perele ehitada Nõmmel Õie tänaval Peeter Tarvase projekti järgi terrasiitkrohvist välisviimistlusega kahekorruselise eramu. Pärast Paul Kerese surma (1975) nimetati 1976. aastal see osa Õie tänavast, kus paiknes ka Kerese eramu, Paul Kerese tänavaks. Maria Keres elas selles majas kuni oma elu lõpuni. Maria Keresel sündis abielust kolm last: Peeter (20. oktoobril 1942), Kadrin (13. novembril 1943) ja Krista (9. märts 1954 – 6. august 2004). Pojapoeg Paul Keres on vandeadvokaat. Maria Keresel oli kaks õde. Üks neist elas Tallinnas, teine Kanadas Montréalis. 1967. aastal sõitis maailmanäitusele EXPO 1967 Montréali NSV Liidu delegatsioon, mille koosseisus oli ka Paul Keres. Raha kokkuhoidmiseks majutati eestlasi kohalike kodudesse ning juhuse tahtel sai Paul Keres öömajale ja kostile oma naiseõe juurde. Hüvasti, grand old lady Maria Keres!. arvamus.postimees.ee, 9. november 2014 "Mälestusi Paul Keresest". Eesti Raamat, 1983. Lk 87 "Paul Keres. Mälestusi. Materjale. Kirju". Olympia, 2015. Lk 581 "Paul Keres. Mälestusi. Materjale. Kirju". Olympia, 2015. Lk 251 "Väikese vabariigi uhkus ja vali". eestimale.ee, 14. jaanuar 2016 Sirp, nr. 1, 8 jaanuar 1993. dea.digar.ee Unustatud majad: Kerese maja esindab ajatut modernismi. nommesonumid.blogspot.com Paul Keres – Nõukogude Liidu kodanik, Eesti uhkus. Sirp.ee, 6. juuni 2006 Maria Konstantsia Keres. geni.com "Mul oli hea elu, sest oli hea mees". elu.ohtuleht.ee, 7. jaanuar 2004 Suri maletaja Paul Kerese lesk Maria Keres. sport.ohtuleht.ee, 4. november 2014 "Mul oli hea elu, sest mul oli hea mees," ütles malegeeniuse lesk Maria Keres. lood.delfi.ee, 2. oktoober 2018
Gallizien

Gallizien ([ɡaˈliːt͡si̯ən]; sloveeni Galicija) on linn Austria Kärnteni liidumaa Völkermarkti ringkonnas. Gallizien asub Lõuna-Kärntenis Rosentali ja Jauntali piiril. Vellach voolab läbi selle. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Globasnitz

Globasnitz (sloveeni: Globasnica) on linn Austria Kärnteni liidumaa Völkermarkti ringkonnas. Märkimisväärne osa (42,1%) rahvastikust on Kärnteni sloveenid ja sloveeni keel on teine ametlik keel omavalitsuses. 1920. aasta Kärnteni plebistsiidis oli Sankt Jakob üks 17-st Kärnteni omavalitsusest, kus enamik elanikkonnast (52%) hääletas Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriiki (Jugoslaavia) annekteerimise poolt. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Neuhaus (Kärnten)

Neuhaus (sloveeni: Suha) on vald Austria Kärnteni liidumaa Völkermarkti ringkonnas, u. 4 km Sloveenia piirist. Neuhaus asub Jauntali äärmises idaosas Drava jõest lõunas. Neuhausi (Newenhavse) on esmamainitud 1288. aastal; Leiflingi asulat on esmamainitud 1154. aastal kui Liwuelich ja Schwabeggi asulat 1212. aastal kui Castrum Swabec. Heunburgi krahvid ehitasid Neuhausi lossi 13. sajandi lõpul. 1958. aastal loodi praegune Neuhausi omavalitsus, kui liideti Leiflingi ja Schwabeggi omavalitsus. Neuhausi loss Leiflingi loss Patek-Mühle talumuuseum Heiligenstadti palverännukirik Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Ruden (Austria)

Ruden (sloveeni: Ruda) on linn Austria Kärnteni liidumaa Völkermarkti ringkonnas. Ruden asub Jauntali idaosas, Dravat põhja pool, Wallersbergi, Liesnabergi ja Weißeneggeri mägede vahel. Ruden on populaarne peatuspaik paljudele inimestele selle loodusimede ja inimeste tõttu. Üks vaatamisväärsusi on Jörg Haideri sild. Rudeni kirik Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sankt Kanzian am Klopeiner See

Sankt Kanzian am Klopeiner See (sloveeni: Škocjan v Podjuni) on vald Austria Kärnteni liidumaa Völkermarkti ringkonnas. Sankt Kanzian asub Jauntalis Völkermarkti veehoidlast lõunas u. 7 km Völkermarktist. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
V Riigikogu valimised

V Riigikogu valimised toimusid 1932. aasta 21.–23. mail. Valimiste eel toimus poliitilisel maastikul suurem ümberkujunemine kui ühinesid ühelt poolt põllumeeste erakonnad Ühinenud Põllumeeste Erakonnana tuntuks saanud ühendusse (tegelik nimi Põllumeeste Kogud ja põllumeeste, asunikkude ja väikemaapidajate koondus) ning teisalt liitusid Rahvaerakond, Tööerakond, Kristlik Rahvaerakond ja majaomanike ühendus Rahvuslikuks Keskerakonnaks. Hääleõiguslikke 737 930 (armeeta) Osalus: 495 313 (67,1%) pluss armees 8587 Kehtetud hääled: 3388 armeega; 0,7% Maksvad hääled: 500 512; 99,3% V Riigikogu valimised : 21.-23. maini 1932 / [koostanud A. Tooms] ; Riigi Statistika Keskbüroo = Élections au parlement : de 21.-23. mai 1932 / Bureau Central de Statistique de l'Estonie. Ilmunud Tallinn : Riigi Statistika Keskbüroo, 1932 (Narva : M. Minis) Eesti rahvas käis sirmi taga. Rahvaleht, 24. mai 1932, nr. 60, lk. 2. Rahvasaadik saab võtta. Rahvaleht, 26. mai 1932, nr. 61, lk. 4. Mis Toompeal lahti. Rahvaleht, 31. mai 1932, nr. 63, lk. 4.
Sittersdorf

Sittersdorf (sloveeni: Žitara vas) on linn Austria Kärnteni liidumaa Völkermarkti ringkonnas. Sittersdorf asub linnulennult u. 10 km Sloveenia piirist. Läbi selle voolavad Vellach ja Suchabach. Valla suurimad veekogud on Gösselsdorfi järv ja Sonneggeri veehoidla. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel olid 19,8% rahvastikust Kärnteni sloveenid. Tichoja kirik Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Koditsill

Koditsill (ladina keeles deminutiiv codicillus või codicilli < codex 'raamat, arveraamat, koodeks') on testamendile hiljem tehtud lisand (lisadokument), mis testamenti mõnes üksikasjas muudab.
Serhi Šaptala

Serhi Šaptala (sündinud 5. veebruaril 1973 Kostjantinõvkas Smila rajoonis Tšerkassõ oblastis) on Ukraina sõjaväelane. Nimetati 2020. aastal operatiivväejuhatuse Lääs ülemaks. Ukraina Relvajõudude Kindralstaabi ülem 28. juulist 2021 kuni 9. veebruarini 2024. 2021 – kindralleitnant 2018 – kindralmajor 2015 – Ukraina kangelane 2015 – Bohdan Hmelnõtskõi ordeni III järk Командувачем військ ОК «Захід» призначено Героя України генерал-майора Сергія Шапталу (vaadatud: 13.07.2022) УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №327/2021 Про призначення С.Шаптали начальником Генерального штабу Збройних Сил України, 28.07.2021 Ucraina: Zelensky sostituisce anche il capo di stato maggiore. Rai News 24, 9. II 2024 УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №425/2021. Про присвоєння військового звання. Присвоїти військове звання генерал-лейтенанта генерал-майору ШАПТАЛІ Сергію Олександровичу — начальнику Генерального штабу Збройних Сил України. 24.08.2021 Указ Президента України: Про присвоєння С. Шапталі звання Героя України, 18 лютого 2015 року № 93/2015 Указ Президента України № 108/2015. Про відзначення державними нагородами України. Нагородити орденом Богдана Хмельницького III ступеня: ШАПТАЛУ Сергія Олександровича - полковника, 26.02.2015
Hall teetigu

Hall teetigu (Arion circumscriptus) on teeteo perekonda kuuluv liik nälkjaid. Eestis elab pärismaisena.
Vööt-teetigu

Vööt-teetigu (Arion fasciatus) on teeteo perekonda kuuluv liik nälkjaid. Eestis elab pärismaisena.
Võsa-teetigu

Võsa-teetigu (Arion hortensis) on teeteo perekonda kuuluv liik nälkjaid. Eestis elab pärismaisena.
Mets-teetigu

Mets-teetigu (Arion silvaticus) on teeteo perekonda kuuluv liik nälkjaid. Eestis elab pärismaisena.
Erki Silvet

Erki Silvet (kuni 7. jaanuarini 1937 Sulsenberg; 10. mai 1922 Tallinn – 29. september 2006) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane ning Eesti jurist ja õiguskeele arendaja. Ta oli Saksa okupatsiooni ajal aastatel 1941–1944 Nõukogude tagalas. Ta lõpetas 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. 1947. aastast Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumis 1951–1956 osakonnajuhataja 1958–1960 NSV Liidu Ülemnõukogu Teataja eestikeelse väljaande toimetaja 1960–1971 osakonnajuhataja 1971. aastast Eesti NSV Justiitsministeeriumis 1971–1976 Eesti NSV justiitsministri asetäitja, kellele allusid Eesti NSV JM: 1) kohtute osakond, 2) rahvamajanduse õigusteeninduse osakond, 3) õiguspropaganda osakond, 4) bülletään Nõukogude Õigus, 5) kantselei. 1976–1985 Eesti NSV justiitsminister Eesti Justiitsministeeriumis 1990. aastast justiitsministeeriumi nõunik, kes juhtis ministeeriumi juures tegutsenud õigusterminoloogiakomisjoni tööd. Ajakirja Õiguskeel asutaja, aastatel 1995–2005 väljaande peatoimetaja. Oli justiitsministeeriumi juures tegutsenud õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise keskkomisjoni esimehe asetäitja ja liige. Hiljem õigusnõunikuna tegeles õigusloomega, koostas paarkümmend seaduseelnõud, neist mahukamad olid pärimisõiguse ja 2000. aastal jõustunud notariaadiseaduse eelnõu. 1951 NLKP liige 1958 lõpetas NLKP Keskkomitee Kõrgema Parteikooli 1976 valiti ta EKP Keskkomitee juhtorganitesse, oli Eesti NSV justiitsministrina EKP Keskkomitee liikmekandidaat Erki Silvet suri 29. septembril 2006 ja maeti 9. oktoobril 2006 Rahumäe kalmistule. Ta on kirjutanud ja koostanud õigusartikleid, peamiselt pärimisõiguse ja valimiskorra teemadel. "Eesti NSV Justiitsministeerium kümnendal viisaastakul". Nõukogude Õigus 1977, nr 1 1980 – Eesti NSV teeneline jurist 2002 – Valgetähe V klassi teenetemärk "Silvet, Erki". Eesti Nõukogude Entsüklopeedia, lisaköide. Tallinn 1978. Lk 206 ENSV Ministrite Nõukogu juures asuv Juriidiline Komisjon (1960 - 1990), The National Archives of Estonia Haud Tallinna Rahumäe kalmistul "Silvet, Erki". Eesti nõukogude entsüklopeedia, lisaköide. Tallinn 1978. Lk 206 Vana kooli mees, Eesti Päevaleht, 11. jaanuar 2001 Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Kollane keldritigu

Kollane keldritigu (Limacus flavus) on keldriteo perekonda kuuluv liik nälkjaid. Eestis elab pärismaisena.
Petzen

Petzen (saksa keeles) või Peca (sloveeni keeles) on kõrgeim mägi Ida-Karawankides, kõrguselt teine mägi Põhja-Karawankides ja kõige idapoolsem 2000 m mägi Sloveenias. See on vägev mägi, millel on iseloomulik lavamaa kuju ja millest ulatuvad välja kivised tipud. Mägi külgneb Meža ja Topla orgudega põhjas ja idas ning Jauntaliga põhjas ja on Hochobirist eraldatud Bela oja kitsa oruga. 2/3 mäest asub Austrias ja 1/3 Sloveenias. Mägi saavutab oma suurima kõrguse Kordeži pea (sloveeni: Kordeževa Glava, saksa: Kordeschkopf, 2125 m) mäeharjal. Piir kulgeb üle selle. Mägi koosneb triiase ajastu wettersteini lubjakivist ja wettersteini dolokivist. Möödanikus kaevandati mäest pliid ja tsinki, šahtid kuulusid Topla ja Mežica kaevandustele. Pliitsingimaak esineb kesk- ja ülemtriiase karbonaatkivimites, mis ladestunud anoksilises supralitoraalses merekeskkonnas. Lisaks maagile avastati mäe seest mitmeid haruldasi mineraale, nagu vulfeniiti ja kaltsiiti. Mäel asuvasse kaevandusse pääseb mägijalgratastega. Madalamad nõlvad Sloveenia poolel on metsased, kuid kõrgematel nõlvadel on erinevad alpitaimed, sealhulgas mitu liiki lilli. Mägihütt ehitati Väike-Pecale (sloveeni: Mala Peca; 1665 m) 1928. aastal, see põletati Teise maailmasõja ajal maha ja ehitati 1957. aastal uuesti üles. 1936. aastast seisab selle kõrval Kyrillose ja Methidose kabel. Kuningas Matjaži järgi Matjaži koopaks nimetatud mahajäetud süvend on ajalooline mälestusmärk. Selles on magava kuninga pronkskuju. Kuju disainis 1958. aastal skulptor ja alpinist Marjan Keršič, pronksi valas skulptor France Rotar ja koopasse pandi 1962. aastal.
Eurofoobia

Eurofoobia mõiste võib viidata kolmele erinevale ideele: Rassiline vihkamine eurooplaste ja Euroopa päritolu rahvaste (valgete) vastu Euroskeptilisus, vaenulikkus või vastuseis eurooplaste ja mitte-eurooplaste seas Euroopa integratsiooni ja Euroopa identiteedi vastu (nt vastuolu ELi olemasolule) Euroopavastasus, vaenulikkus või vastuseis eurooplaste ja mitteeurooplaste seas euroopluse vastu (nt ELi väärtuste vastu)
Benoît Rivière

Benoît Marie Pascal Rivière (sündinud 14. septembril 1954 Brive-la-Gaillarde'is) on Prantsusmaa katoliku vaimulik. Alates 2006. aastast on ta Autuni, Chaloni ja Mâconi piiskop ning Cluny abt.
Seebergi sadul

Seebergi sadul (saksa: Seebergsattel, sloveeni: Jezerski vrh), ka lihtsalt Seeberg (Jezersko) on kõrge mäekuru (1218 m), mis ühendab Bad Eisenkappeli Austria Kärnteni liidumaal Jezerskoga Sloveenia Kärnteni piirkonnas. See asub Lõuna-Lubjakivialpides, Karawankide mäestiku (läänes) ja Kamnik–Savinja Alpide (idas) vahel. Maantee üle kuru on tõenäoliaselt Rooma päritolu, viies Drava orust Noricumi provintsis Aquileia suunas. Piiri kurul rakendati pärast Austria-Ungari lagunemist 1919. aasta Saint-Germaini rahuga. Täna suundub Seebergi maantee (B 82) Austria poolelt üles piirile kurul. Otse Sloveenia piiripunkti taga asub võõrastemaja. Sloveenia poolel laskub riigimaantee nr. 210 Seebergilt alla Jezerskosse, kust avaneb panoraamvaade Kamniki Alpidele. Seebergi sadul on tuntud ka kui Kärnteni Seeberg, et eristada seda Steiermargi Seebergist Põhja-Lubjakivialpides.
Hälvati Hiiealune

Hälvati Hiiealune on looduslik pühapaik Lääneranna valla ja Lihula kihelkonna Hälvati külas. Kultuuriminister tunnistas Hälvati Hiiealuse kultuurimälestiseks 1997. aastal. Hälvati Hiiealune kultuurimälestiste registris
Klaasnälkjas

Klaasnälkjas (Lehmannia marginata) on liik nälkjaid. Eestis elab pärismaisena.
Ohvripärn

Ohvripärn ehk Iie pärn on pühapuu Tõstamaa kihelkonna Pärakülas, mis praegu kuulub Pärnu linna. Kultuuriminister tunnistas Ohvripärna kultuurimälestiseks 1997. aastal. Päraküla Ohvripärn kultuurimälestiste registris
Raymond Séguy

Raymond Gaston Joseph Séguy (8. detsember 1929 Rieupeyroux – 21. märts 2022) oli Prantsusmaa katoliku vaimulik (emeriitpiiskop). Ta oli 1981–1987 Gapi piiskop ning 1987–2006 Autuni, Chaloni ja Mâconi piiskop ja Cluny abt.
Kotavakeelne Vikipeedia

Kotavakeelne Vikipeedia (kotava keeles Wikipedia) on Vikipeedia kotavakeelne versioon. Kotavakeelne Vikipeedia sai täieõiguslikuks Vikipeediaks 29. juulil 2020. Enne seda oli see alates 26. oktoobrist 2017 inkubaatoris, kuid tegelik entsüklopeediakirjutamine toimus aadressil www.kotava.be. Seal on 29 207 artiklit, millega see on artiklite arvult 118. keeleversioon, ja 35 577 lehekülge. Seal on 5691 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 23) ja 6 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Kotavakeelne Vikipeedia
Gösselsdorfi järv

Gösselsdorfi järv (saksa: Gösselsdorfer See; sloveeni: Goslinsko jezero) on järv Austria Kärnteni liidumaal. Suuresti mudane järv asub Eberndorfi ja Sittersdorfi omavalitsuste vahel. Seda iseloomustavad ulatuslikud pillirookaldad ja külgnev märgala. Järv on osa suuremast kaitsealast.
Yves Marie Audrein

Yves Marie Audrein (14. oktoober 1741 Gouarec – 19. november 1800 Quimper) oli Prantsusmaa poliitik ja vaimulik. Rahvuskonvendi liikmena hääletas ta Louis XVI surmamõistmise poolt. Alates 1798. aastast oli ta Finistère'i konstitutsiooniline piiskop, kuni tapeti šuaanide varitsuse poolt.
Kamniki-Savinja Alpid

Kamniki–Savinja Alpid (sloveeni: Kamniško-Savinjske Alpe) on Lõuna-Lubjakivialpide mäestik. See asub Põhja-Sloveenias, peale põhjapoolseima osa, mis asub Austrias. Mäestiku lääneosa nimetasid teadlased Belsazar Hacquet ja Franz Xaver von Wulfen 1778. aastal Kamniki linna (Stein) järgi Kamniška Bistrica jõe orus Kamniki Alpideks (saksa: Steiner Alpen). Selle idaosa nimetas alpinist Johannes von Frischauf 1875. aastal Solčava asula (Sulzbach) ja peamise jõe Savinja (Sann) ülemjooksu järgi Savinja Alpideks (Sanntaler Alpen) või Solčava Alpideks (Sulzbacher Alpen). Kamniki–Savinja Alpid asuvad Karawankide mäestikust lõuna pool Austria ja Sloveenia piiril, ulatudes Sava jõest läänes Savinjani idas, kus asuvad külgnevad Sloveenia Eelalpid koos Pohorje mäestikuga, Celje künkad Dravinja jõe ääres, samuti Sava kõrgustik. Loodes on Bad Vellachisse viiv Vellachi oja org nii Austria Kärnteni liidumaa kui ka kogu Austria lõunapoolseim punkt. Kogu peaahelik on täna Sloveenia osa. Ajalooliselt moodustas see Sise-Austria Kärnteni, Steiermargi ja Kraini hertsogkondade vahelise piiri. Kolmikpunkt asus Kärnteni Rinka mäel (sloveeni: Koroška Rinka). Skuta mäel on ka väike liustik, mis on Lõuna-Alpide idapoolseim liustik. Olulisimad tipud on: Grintovec – 2558 m Kočna – 2540 m Skuta – 2532 m Ojstrica – 2350 m Storžič – 2132 m Planjava – 2394 m Brana – 2253 m Koroška Rinka – 2433 m Mrzla gora – 2203 m Krofička – 2083 m Kalški greben – 2224 m Kokku ületavad 2000 m 28 tippu. Sloveenia osa kogupindala on u. 900 km². U. 3/4 pinnast on kaetud metsaga ja paljud kõrgemad tipud on kõledad ja kivised. Olulisimad mäekurud on Seebergi sadul (sloveeni: Jezersko sedlo) Austria Kärnteni ja Sloveenia Jezersko vahel, samuti Pavliči sadul. Sloveenia poolel on suusapiirkond, samas kui Vellachi oru turism keskendub tervisekeskustele. Kamniki–Savinja Alpid; kõrgeim tipp pildil on Storžič Kamniki–Savinja Alpid vaadatuna Kranjist Kranj ja taustal Kamniki–Savinja Alpid Osake Kamniki–Savinja Alpidest, esiplaanil Kamniki põhjapoolsed agulid Kamniki–Savinja Alpid vaadatuna Kärntenist
Selemon Barega

Selemon Barega Shirtaga (amhara keeles ሰለሞን ባረጋ; sündinud 20. jaanuaril 2000 Gurage tsoonis) on Etioopia pikamaajooksja. 2016. aastal tuli ta 5000 meetri jooksus juunioride maailmameistriks ja 2017. aastal 3000 meetri jooksus noorte maailmameistriks. Tema esimesed täiskasvanute tiitlivõistlused olid 2017. aasta maailmameistrivõistlused Londonis, kus ta sai 5000 meetri jooksus viienda koha. 2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis võitis ta 3000 meetri jooksus hõbemedali. 2018. aastal tuli ta 5000 meetri jooksus Teemantliiga üldvõitjaks. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas võitis ta hõbemedali. 2020. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs tuli ta 10 000 meetri jooksus olümpiavõitjaks. Ta sai sellega Miruts Yifteri, Haile Gebrselassie ja Kenenisa Bekele järel neljandaks etiooplaseks, kes on tulnud meeste 10 000 meetri jooksus olümpiavõitjaks. 2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis võitis ta 3000 meetri jooksus esikoha ajaga 7.41,38. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis võitis ta 10 000 meetri jooksus pronksmedali. 2024. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Glasgow's võitis Selemon 3000 meetri jooksus Josh Kerri ja Yared Nuguse'i järel pronksmedali. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis sai ta 10 000 meetri jooksus seitsmenda koha. Väljas Sees Selemon Barega Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Elaine Thompson-Herah

Elaine Thompson-Herah (sündinud 28. juunil 1992 Manchesteri vallas) on Jamaica sprinter. Ta võitis 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis 200 meetri jooksus Dafne Schippersi järel hõbemedali. 4×100 m teatejooksus tuli ta Jamaica nelikuga maailmameistriks. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros tuli ta olümpiavõitjaks nii 100 kui ka 200 meetri jooksus (vastavalt 10,71 ja 21,78). 2020. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs kaitses Thompson-Herah 100 meetri jooksus olümpiavõitu, joostes aja 10,61, mis tähistas olümpiarekordit, Jamaica rekordit ja kõigi aegade teist aega. 200 meetri jooksus tuli ta teist korda olümpiavõitjaks Jamaica rekordi ja kõigi aegade teise tulemusega 21,53. Kolmanda kulla lisas ta 4×100 m teatejooksus, joostes rahvusrekordi püstitanud Jamaica naiskonnas teist vahetust. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis Thompson-Herah hõbemedali 4×100 m teatejooksus ning pronksmedali kaasmaalaste Shelly-Ann Fraser-Pryce'i ja Shericka Jacksoni järel 100 meetri jooksus. 2016., 2017. ja 2021. aastal tuli ta 100 meetri jooksus Teemantliiga üldvõitjaks. Elaine Thompson-Herah Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel
Kodanikuallumatus

Kodanikuallumatus (inglise keeles civil disobedience) on kodaniku aktiivne keeldumine kuuletuda riigis kehtivatele seadustele või määrustele. Margus Elings. Kodanikuallumatus. Käitumis-, sotsiaal- ja terviseteaduste doktorikooli terminoloogiaveeb
Tumbukakeelne Vikipeedia

Tumbukakeelne Vikipeedia (tumbuka keeles Wikipedia) on Vikipeedia tumbukakeelne versioon. Tumbukakeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal. Seal on 18 647 artiklit, millega see on artiklite arvult 131. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Tumbukakeelne Vikipeedia
Etüleenoksiid

Etüleenoksiid (ehk epoksiid ehk IUPAC-i nomenklatuuris oksiraan) on orgaaniline ühend, toatemperatuuril eeteritaolise lõhnaga värvitu gaas. Etüleenoksiidi toodetakse keemiatööstuse tarbeks redoksreaktsiooniga etüleenist katalüüsi abil, kuid seda sisaldub väikses koguses ka välisõhus (kuhu see eraldub autode heitgaasidest ja tubakasuitsust). Etüleenoksiidi segu õhuga on tule- ja plahvatusohtlik. Etüleenoksiid on 1,52 korda raskem kui õhk. Etüleenoksiidi toodetakse tööstuslikult etüleenist redoksreaktsiooniga, mille juures kasutatakse katalüsaatorina hõbedat. Etüleenoksiidi kasutatakse meditsiiniseadmete ja -vahendite steriliseerimiseks ning toorainena keemiatööstuses. Tööstuses kasutatakse etüleenoksiidi paljude tarbekaupade, nagu detergentide, paksendajate, lahustite ja plasti valmistamisel. Etüleenoksiid on inimorganismile toksiline, vähki ja mutatsioone tekitava, ärritava ja narkootilise mõjuga. Euroopa Liidus tuleb kõik etüleenoksiidi sisaldavad toiduainetööstuse tooted tagasi kutsuda olenemata sellest, kui suur on selle osa lõpptootes. Enamasti satub etüleenoksiid tootesse tooraine või lisaaine kaudu, mida on päritoluriigis eelnevalt steriliseeritud salmonellabakteri vastu. Eestis tegeleb etüleenoksiidiga saastunud toodete turult tagasikutsumisega Põllumajandus- ja Toiduamet. Etüleenoksiid steri.ee Etüleenoksiid www.evikon.ee "Petrochemicals". Martin B. Hocking, in Handbook of Chemical Technology and Pollution Control (Third Edition), 2005 Tabel 2. Teatavad tubakas leiduvad inimeste jaoks kantserogeensed ained Etüleenoksiidi sisaldavate toodete tagasi kutsumine
Estremenjukeelne Vikipeedia

Estremenjukeelne Vikipeedia (estermenju keeles Wikipedia en estremeñu, ka Güiquipedia) on Vikipeedia estremenjukeelne versioon. Estremenjukeelsele Vikipeediale pandi alus 2007. aastal. Seal on 3756 artiklit, millega see on artiklite arvult 228. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Estremenjukeelne Vikipeedia
Avadhikeelne Vikipeedia

Avadhikeelne Vikipeedia (avadhi keeles अवधी विकिपीडिया) on Vikipeedia avadhikeelne versioon. Avadhikeelsele Vikipeediale pandi alus 2020. aastal. Seal on 2473 artiklit, millega see on artiklite arvult 252. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Avadhikeelne Vikipeedia