laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Toomas Kokk

Toomas Kokk (sündinud 27. novembril 1936 Tartus) on eesti arst. Toomas Kokk sündis raudteelase perekonnas esimese lapsena. Tema isa oli Viktor Konrad Kokk (1903–1971), ema Julie Kokk (Rimm) (1909–1986), vend Ants Kokk (1946–1994), õde Tiiu Kütt (Kokk) (s. 1938). Lõpetas 1955 Tartu Raudteetranspordi Tehnikumi ja 1965 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Töötab alates 1965. aastast Märjamaa Haiglas, olles peaarst 1965–1975, seejärel sisearst. Toomas Kokk oli abielus Valentina Kokkiga (1935–2012) ja neil on kaks last. Meistersportlane laskespordis (vabapüstol), mitmekordne Eesti meister, mitme Eesti rekordi omanik. Märjamaa vallavolikogu mitme koosseisu liige, Maarjaristi II klassi hõberisti kavaler (sellega autasustatakse Eesti Vabariigi ja välisriikide kodanikke, kes on andnud suure panuse Märjamaa valla sotsiaal-, majandus-, haridus- või kultuurielu arengusse). Toomas Kokk. Märjamaal on haigla olnud 155 aastat Biograafia ESBL-is
Toonekurglased

Toonekurglased (Ciconiidae) on lindude sugukond toonekureliste seltsist. Sugukonnas on 19 liiki, mis tavaliselt paigutatakse 6 perekonda: irvnokk (Anastomus) Anastomus lamelligerus ehk Hiator lamelligerus (must-irvnokk) Anastomus oscitans (valge-irvnokk) toonekurg (Ciconia) Ciconia abdimii ehk Sphenorhynchus abdimii (savanni-toonekurg) Ciconia boyciana (ida-toonekurg) Ciconia ciconia (valge-toonekurg) Ciconia episcopus ehk Dissoura episcopus (villkael-toonekurg) Ciconia maguari ehk Euxenura maguari (roo-toonekurg) Ciconia nigra (must-toonekurg) Ciconia stormi ehk Dissoura stormi (sunda toonekurg) Ephippiorhynchus Ephippiorhynchus asiaticus ehk Xenorhynchus asiaticus (pugal-toonekurg) Ephippiorhynchus senegalensis (sadulnokk-toonekurg) Jabiru (jabiru-toonekurg) Jabiru mycteria ehk Ephippiorhynchus mycteria (jabiru-toonekurg) Leptoptilus (marabu) Leptoptilos crumeniferus (marabu ehk aafrika marabu) Leptoptilos dubius (india marabu ehk argala Leptoptilos javanicus (väikemarabu) Mycteria Mycteria americana (muda-toonekurg) Mycteria cinerea ehk Ibis cinerea (rand-toonekurg) Mycteria ibis ehk Ibis ibis (roosa-toonekurg) Mycteria leucocephala ehk Ibis leucocephala (ehis-toonekurg)
Rändlinnud

Rändlinnud on linnud, kes vahetavad elukohta vastavalt aastaajale. Igal aastal rändab maailmas umbes 50 miljardit lindu, sealhulgas umbes 5 miljardit Euroopa ja Aafrika vahet[viide?]. Eestis on tüüpilisteks rändlindudeks näiteks kuldnokad, pääsukesed. Lindude ränne Hulgulinnud Paigalinnud
Cali

Cali (ametlikult Santiago de Cali) on linn ja vald Colombia lääneosas, Valle del Cauca departemangu halduskeskus. Cali on 2 068 387 elanikuga (2005) Colombia suuruselt kolmas linn. Tegelikult on elanikke tunduvalt rohkem, kui statistika näitab, sest paljudel vaestel elanikel puudub elamisluba ja paljusid pole elanikena arvele võetud. Cali asub ligi 1000 meetri kõrgusel merepinnast. Linna läbib Cauca jõgi. Ekvaatori läheduse tõttu valitseb ühtlaselt soe kliima. Keskmine temperatuur on aasta läbi 24 °C. Päeval võib see küündida 33 kraadini ja öösel langeda alla 20 kraadi. Ligikaudu kolmandik ajast sajab vihma. Cali linna asutas 25. juulil 1536 Francisco Pizarro armee ohvitser Sebastián de Belalcázar. Cali on Colombias armastatud peolinn.[viide?] Ööelu on seal põnev ja mitmekülgne.[viide?] Cali on tuntud ka salsapealinnana.[viide?] Lisaks salsamuusikale armastatakse ka reggaeton'i, merengue't ja ballenato't. 1971. aastal peeti linnas Panameerika mängud. Cali satelliidifotol Iglesia la Ermita Cali kartell Cali koduleht (hispaania keeles)
Clarence Darrow

Clarence Seward Darrow (18. aprillil 1857 Kinsmani asula, Trumbulli maakond, Ohio – 13. märts 1938 Chicago) oli USA advokaat. Tema tuntuimad kohtuasjad olid teismeliste mõrvarite Leopoldi ja Loebi kaitsmine 1924 ning Scopesi kohtuasi, milles küsimuse all oli evolutsiooni õpetamise õiguspärasus Tennessee osariigis 1925. Mõlemad mainitud kohtuasjad Darrow kaotas. Clarence Darrow oli Amirus ja Emily Darrow poeg. Tema isa oli abolitsionist ja tema ema oli naisõiguslane. Ta õppis Michigani juurakõrgkoolis ja 1878 sai ta Ohios advokaadiks. Peatselt kolis ta Chicagosse ja asus tööle raudtee-ettevõtte juristina. 1894 otsustas ta poolt vahetada ja kaitses USA raudteelaste ametiühingujuhti Eugene V. Debsi, kes oli organiseerinud Pullmani streigi. Ametiühingutegelasi kaitses ta suurkompaniide vastu veel mitu korda. 1895 esines ta oma esimeses mõrvaprotsessis, kaitstes Patrick Eugene Prendergasti, kes oli mõrvanud Chicago linnapea Carter Harrisoni. Darrow kaitse rajanes väitele, et Prendergast olevat hull, kuid kohus tunnistas tolle süüdivaks ja mees hukati samal aastal. Darrow' viiekümne mõrvaprotsessi hulgas oli see ainus, kus tema kaitsealune hukati. Leopold ja Loeb olid kaks väga intelligentset noormeest jõukatest Chicago peredest, keda süüdistati 14-aastase poisi Bobby Franksi tapmiseks. Leopold ja Loeb olevat seda teinud sellepärast, et uskusid endid olevat Nietsche kirjeldatud superinimesed, kelle kohta ei kehti harilikud seadused, ja et nad olevat soovinud sooritada täiuslikku mõrva. Mõlemad mõisteti eluks ajaks vangi. Doktor Ossian Sweet oli neeger, kes ostis maja linnaossa, mille teised elanikud olid valged. Rassistid püüdsid tema peret kodust välja ajada ja tungisid jõuguna tema koju, kus üks valge mees lasti maha. 11 neegrit vahistati mõrvasüüdistusega. Darrow kaitses neid. Tema sõnul oli mõrvasüüdistus puhas eelarvamus. Kui neegrijõuk oleks proovinud valget peret oma kodust välja ajada ja too ühe neegri tapnud, poleks keegi valgeid süüdistanud, vaid Darrow sõnul oleks neile autasu antud. Darrow viimane sõna kestis 7 tundi ja kõik neegrid mõisteti õigeks. The Clarence Darrow Home Page
Marjalutikas

Marjalutikas (Dolycoris baccarum) on kilplutiklaste sugukonda kuuluv vaegmoondega putukaliik. Ta on laialt levinud põhjapoolkera metsavööndis. Eestis tavaline. Marjalutikas on 10...15 mm pikkune tugev ning kolmnurkse kilbiga kaetud laia ja lapiku kehaga putukas. Marjalutika seljal on selgepiiriline peamiselt rohekates ja punakaspruunides toonides muster. Selle pinda ilmestavad väikesed mustad täpid. Lutika kattetiibade tipud on kilejad ja paiknevad puhkeolekus teineteise peal. Alakehal ja jäsemetel on peened, ainult luubi abil nähtavad karvakesed. Tundlad koosnevad vahelduvate tumedate ja heledate vöötidega pikkadest lülidest. Jäsemed on helepruunid. Tal on keha alla suunatud lüliline iminokk, mille sees paiknevad pisteharjased. Need surub ta mahla imemiseks taime kudedesse. Lutikas toitub taimede mahlast; ta võib elada nii puudel, põõsastel kui ka rohttaimedel, kasutades toitumiseks nii lehti kui ka marju. Häirimisel eritab marjalutikas enesekaitseks vinanäärmetest ebameeldiva lõhna ja maitsega vedelikku. Näärmed paiknevad lutika rindmikus ning avanevad külgedel. Marjalutikas muneb oma munad mitmekaupa lehtede pinnale. Marjalutika valmik on Eestis levinud kogu suve jooksul, eriti aga suve teisel poolel. Marjaga koos suhu sattunud lutika tunneb igaüks eksimatult ära iseloomuliku väga ebameeldiva nn lutikamaitse järgi. Marjalutikas andmebaasis eElurikkus
Koinee

Koinee oli antiikajal kreeka ühiskeel. See tekkis hellenismi ajal pärast Aleksander Suure vallutusi, kõigi kreeka keele murrete segunemisel. Koinee on kreeka sõna. Eesti õigekeelsussõnaraamat annab koinee [keel] vasteks "eri murdeid või keeli kõnelevate keelekollektiivide suhtlemiskeel". Ülekantud tähenduses ka "segakeel". kreoolkeel pidžin
2008. aasta juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused

2008. aasta juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused toimusid 8.–13. augustini Poolas Bydgoszczis. MM-i ametlik koduleht MM-i tulemused
Adirondack

Adirondack on tavaliselt Apalatšide koosseisu arvatav mäestik USA New Yorgi osariigi kirdeosas Ontario järve ja Champlaini järve vahel. Ta on Kanada kilbi jätk. Kõrgeim tipp on Mount Marcy (1629 m üle merepinna). Adirondacki piirkonnas on palju järvi. Enamikku neist on kahjustanud happevihmad. Mäed on metsased. Mägede piirkond on turismipiirkond, kus käiakse nii suvel kui ka talvel. Adirondackis paikneb ka talispordikeskus Lake Placid, kus toimusid 1932. aasta taliolümpiamängud ja 1980. aasta taliolümpiamängud. Varem olid piirkonna tähtsad elatusallikad metsaraie ning rauamaagi ja grafiidi kaevandamine. Praegu on need tegevused rangete piirangute all. Aastal 1964 kuulutati Adirondack riiklikuks mälestiseks.
Rasvumus

Rasvumus (adipositas) on rasvkoe ülemäärane rasvasisaldus, mis on tingitud sellest, et toitumisel on saadud rohkem energiat, kui organism vajab. Rasvumuse kriteeriumiks on WHO definitsiooni järgi kehamassiindeks, mis ületab 30 kg/m2. Rasvumiseks peetakse aga kehamassi suurenemist vähemalt 15–20% üle normaalse. Inimkeha on rasvunud ainult siis, kui liiga suur rasvaprotsent on ülekaalu põhjuseks. Rohkem kui 95% juhtudest on põhjuseks ebaõige toitumine, pärilikud tegurid ja vähene liikumine [viide?]. Rasvumust võivad põhjustada ka ainevahetushäired, näiteks Cushingi sündroom ja kilpnäärme alatalitlus. Rasvumus võib kaasa tuua näiteks kõrgvererõhktõve, suhkurtõve, arterioskleroosi või podagra. Varajane suremus on rasvunutel 10% suurem kui normaalse kehakaaluga inimestel[viide?]. Negatiivse energiabilansi saavutamiseks piiratakse toitumist, näiteks ravipaastumise teel[viide?], või suurendatakse kehalist aktiivsust. Bariaatria Eesti entsüklopeedia 8. köide, 1995.
Mfecane

Mfecane ('ärev aeg') oli suulude jõhker imperialism teiste Lõuna-Aafrika hõimude suhtes aastatel 1816–1828 Shaka juhtimisel.
Adipiinhape

Adipiinhape ehk adiphape ehk 1,6-heksaandihape ehk heksaandihape ehk 1,4-butaandikarboksüülhape (toidulisaainena E 355) on karboksüülhapete hulka kuuluv keemiline aine. Keemiline valem on HOOC–(CH2)4–COOH. Adipiinhape on valge kristalliline aine. Sulamistemperatuur on 152 °C. Seda sisaldub näiteks peedimahlas. Adipiinhapet saadakse tsükloheksaani (reaktsioon dihapnikuga), tsükloheksanooli või tsükloheksanooni oksüdeerimisel. Ta on üks nailoni ja muude polümeeride lähteaine. Nailonit saadakse adipiinhappe reaktsioonist diamiinidega. Näiteks reaktsioon heksametüleendiamiiniga annab nailon-6,6. Adipiinhapet on ka paljude vaikude lähteaine. Adipiinhappest saadakse ka uretaani ja vinüüliühendeid.
Ādigranth

"Ādigranth" (pandžabi keeles 'alusraamat') on sikhismi püha raamat. Lõpliku kuju omandas see 1704, kui sikhismi kümnes guru Gobind Singh viis ta lõpule ning teatas, et ta jääb sikhide viimaseks guruks ning edaspidi on nende õpetajaks "Ādigranth". Raamatus on ligi 6000 hümni, mis pärinevad eeskätt sikhide gurudelt. "Ādigranth" on sikhide templites austusobjektiks. Raamatu originaal põles 1684 Amritsaris ära. Linnart Mäll, Märt Läänemets, Teet Toome "Ida mõtteloo leksikon: Lõuna-, Ida-, ja Sise-Aasia", lk 5
Tšerkessid

Tšerkessid (endanimetus адыгэ, adõgee) on üks adõgee rahvastest, elupaigaga Karatšai-Tšerkessias. Tihti loevad tšerkessid end suurema adõgee ehk tšerkessi rahva osaks. Tšerkesside arvukust hinnatakse 60 tuhandele, neist 50 tuhat elab Karatšai-Tšerkessias. Tšerkesse elab ka Lähis-Idas, kuhu arvukalt adõgeesid pages 19. sajandi teisel poolel. Tšerkessid kõnelevad kabardi-tšerkessi keele tšerkessi murret. Aastatel 1928 kuni 1957 oli tšerkessidel omaette autonoomne oblast. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist on tšerkessid nõudnud autonoomia taastamist, aga ka suurema, kõiki adõgee rahvaid ühendava Tšerkessi Vabariigi loomist. Adõgee tšerkesside genotsiid Andres Herkel. Tšerkessi genotsiid ja Sotši olümpia Diplomaatia, august 2010
Tšerkessid (koondmõiste)

Tšerkessideks laias mõttes nimetatakse Tšerkessiast pärit adõgeesid, kabardiine ja tšerkesse ning nende lähedasi sugulasrahvaid. Lähis-Idas arvatakse tšerkesside alla ka abhaasid ning mõnikord ka teised pärast Põhja-Kaukaasia ja Tšerkassia vallutamist Venemaa poolt (1864) sinna ümber asunud rahvad. Pagulusse läks umbes 80% elanikkonnast. Süürias, Jordaanias, Iisraelis, Iraagis, Türgis ja mujal Lääne-Aasias elab umbes 1,2 miljonit tšerkessi. Vene-Tšerkessi sõda Tšerkesside genotsiid
Adidas

Adidas AG on Saksa päritolu rahvusvaheline korporatsioon, mille tegevusalade hulka kuuluvad spordijalatsite, -rõivaste ja -aksessuaaride disain ja tootmine. Korporatsiooni peakontor asub Baieri liidumaal Herzogenaurachis. Adidas oli kõigepealt spordijalatsite, hiljem ka sporditarvete ja -rõivaste kaubamärk. See on registreeritud 1949 ja kuulub firmale Adidas AG. Adolf Dassler hakkas 1920 valmistama linasest riidest treeningjalatseid jooksjatele. Hiljem hakkas ta tootma jalgpallisaapaid, mis olid libisemise vältimiseks varustatud tema leiutatud metalltihvtidega. 1924. aastal asutas ta koos vanema venna Rudolf Dassleriga pereettevõtte Gebrüder Dassler, Sportschuhfabrik. Saksa sportlased kandsid Dassleri jalatseid juba 1928. aasta suveolümpiamängudel. Neid kandis ka Jesse Owens. Kaubamärk registreeriti siis, kui Adolf Dassler asutas 1949. aastal eraldi ettevõtte. Kaubamärgi nimi on kokku pandud Adolf Dassleri hüüdnimest Adi ning tema perekonnanime esimestest tähtedest. Adidase kaubamärgi all on litsentsiga jalatseid toodetud ka välismaal. Esimesena tegi seda Norra ettevõte Gjøvik Skofabrik aastatel 1956–1985. 1956. aasta suveolümpiamängudel kasutas Adidas AG esimese ettevõttena oma toodete reklaamimiseks tuntud sportlasi. 1960. aastateks oli sellest saanud juhtiv spordijalatsite kaubamärk. Tollal hakati tootma ka spordirõivaid ja palle. Pärast Adolf Dassleri surma juhtis 1978–1984 ettevõtet lesk Käthe Dassler ning 1985–1987 poeg Horst Dassler. 1983. aastal rajas Horst Dassler sponsoriseltsi International Sports, Culture and Leisure (ISL), mis tegi tihedat koostööd ROK-i ja FIFA-ga ning nende juhtide Juan Antonio Samaranchi ja João Havelange'iga. Horst Dasslerit peeti spordimaailma mõjuvõimsaimaks isikuks. 2001. aastal läks ISL pankrotti. 1989. aastal kujundati perekonnaettevõte ümber aktsiaseltsiks. Aastatel 1990–1993 kuulus see Prantsuse ettevõtjale Bernard Tapie. 1990. aastatel ettevõte restruktureeriti ja tootmine viidi üle Aasiasse. 1995. aastal noteeriti Adidas AG börsil. 1997. aastal võeti üle 1947. aastal asutatud Prantsuse ettevõte Salomon S. A., mis tootis muu hulgas golfivarustust (kaubamärk TaylorMade ning suuski ja muud suusavarustust. Ettevõtte nimeks sai adidas-Salomon AG. See oli Nike järel suuruselt teine sporditarvete tootja maailmas. 2005. aastal müüdi Salomoni grupi talisporditarvete osa Soome sporditarvete tootjale ettevõttele Amer Sports Corp. Kaubamärk TaylorMade jäi Adidasele. 2006. aastal võeti üle konkurent, peamiselt spordijalatseid tootnud Reebok International Ltd. Kontserni nimeks sai jälle Adidas. 2011. aastal toodi turule uued jalgpallisaapad PREDATOR® adiPower. AdiPoweri kasutajad on näiteks Nani, Kaká, Robin van Persie. Logol on 1949. aastast saadik kolm triipu. "Adidas Group History". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. veebruar 2015. Vaadatud 5. veebruaril 2017. Koduleht
Korealased

Korealased on rahvas Aasias Lõuna- (45 miljonit) ja Põhja-Koreas (24 miljonit). Neid elab veel Korea piiri lähedal Hiinas (~ 2 miljonit) ja elas ka Venemaa Kaug-Idas. Sealt aga küüditati nad 1937. aastal Usbekistani ja Kasahstani, kus on korealasi kokku umbes 400 000. Lisaks on neid Jaapanis (700 000) ning USA-s ja Kanadas (1 miljon). Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 159 korealast, neist 86 Tallinnas. Korealased räägivad korea keelt. Traditsiooniliselt on korealaste hulgas olnud levinud budism, konfutsianism ja Korea šamanism. Tänapäeval on Lõuna-Koreas suhteliselt palju kristlasi (32% elanikkonnast). Esimesed inimesed asusid Korea poolsaarele pronksiajal, kuid need polnud tänapäeva korealaste esivanemad. Protekorealased saabusid Mandžuuriast esimestel sajanditel enne meie ajaarvamist, levisid pikkamööda poolsaart mööda lõuna poole ja seal varem elanud hõimud, tänapäeva jaapanlaste esivanemad, rändasid Jaapanisse. Korealased kuuluvad mongoliidsesse rassi. Kraniomeetriliste uuringute põhjal on korealased lähemal mongolitele ja kasahhidele kui hiinlastele ja jaapanlastele. Päring Statistikaameti andmebaasist http://www.worldpopulationstatistics.com/south-korea-population-2013/
Adiafoorid

Adiafoorid (vanakreeka ja ladina adiaphora) on filosoofias ja teoloogias eetika seisukohast neutraalsed, hea ja halva vahepealsed asjad. Nad ei ole head ega halvad ning õnn (õndsus) neist ei olene. Mõiste pärineb stoitsismist. Stoitsismi järgi on hea ainult voorus ja halb ainult pahe. Kuulsus ja kuulsusetus, rikkus ja vaesus, tervis ja haigus, ilu ja inetus, andekus ja andetus, elu ja surm on adiaphora. Seevastu Epikuros seda mõistet ei tunnistanud. Immanuel Kant eitas adiaphora olemasolu. "Kombeõpetuses üldse (...) on väga tähtis mitte tunnistada moraalselt vahepealseid asju, ei tegudes (adiaphora) ega inimeste iseloomudes, nii palju kui see võimalik on; sest sellise kahemõttelisuse korral on kõikidel maksiimidel oht oma kindlaksmääratust ja kindlust kaotada." Hea ja halva meelestuse vahel ei ole midagi vahepealset. "Moraalselt ükskõikne tegu (adiaphoron morale) oleks üksnes loodusseadustest tulenev tegu, millel pole seega kõlbelise seadusega kui vabaduse seadusega mitte mingit pistmist, sest ta pole fakt ning tema suhtes ei leia aset ega ole vajalik ei käsk ega keeld ega ka mitte luba (seaduslik lubamine)." Kuri on inimene ainult seeläbi, et ta on seaduse vastu, võttes oma maksiimi sisse seadusest kõrvalekaldumise. Adiaphora kohta on klassikaline kirjakoht 1. kirjas korintlastele. Vastuseks korintlaste küsimusele, kas kristlased tohivad süüa ebajumalatele ohverdatud toitu, kirjutab Paulus: Söök ei vii meid Jumalale lähemale. Kui me ei söö, ei jää me millestki ilma, ega saa me mingit kasu, kui sööme. Vaadake aga, et see teie meelevald kuidagi ei saaks komistuseks nõrkadele! (8:8,9) Teisal aga ütleb Paulus: Ja kõik, mida te iial teete sõnaga või teoga, seda tehke Issanda Jeesuse nimel, tema läbi Jumalat Isa tänades! (Pauluse kiri koloslastele 3:17) Pietism on alates 17. sajandist hukka mõistnud näiteks tantsimist, kaardimängu ja teatris käimist, enamik teisi kristlasi peab neid adiafoorideks. Adiaforistlikud vaidlused
Adiafooride tülid

Adiafooride tülid olid reformatsiooniajal vaidlused selle üle, kas katoliiklikud kultusevormid säilitada kui adiafoorid või neist loobuda. Aastal 1548 püüdis Karl V nn Augsburgi interimiga ühendada oma võimu alla nii protestandid kui ka katoliiklased. Philipp Melanchthon lükkas selle tagasi viidates asjaolule, et ta ei taga õigeksmõistmist usu läbi kui põhjapanevat õpetust. Hiljem nõustus ta Leipzigi interimiga, otsustades, et õpetuslikud küsimused, mis ei puuduta õigeksmõistmist usu läbi, on adiafoorid. Enamik luterlasi eesotsas Matthias Flaciusega ei nõustunud aga selle kompromissiga. Adiafooride tülid kestsid 1549–1552. Nad puudutasid ka muusikat, tantsu ja ehtimist. Konkordiavormelis (1577) määratleti adiafoorid kui "kirikuriitused, mida Jumalasõna ei käsi ega keela". Siiski ei tohi usklikud järele anda isegi mitte adiafooride küsimustes, kui "Jumalasõna vaenlased" neid peale suruvad. Augsburgi usutunnistus ütleb, et Kiriku tõelise ühtsuse jaoks piisab nõustumisest Evangeeliumi õpetuse ja sakramentide jagamise asjus. Inimlikud traditsioonid (inimeste rajatud riitused ja tseremooniad) ei pea olema igal pool ühesugused.
Kaika suveülikool

Kaika suveülikool (võru keeles Kaika suvõülikuul) on võru ja laiemalt lõunaeesti keelele ja kultuurile pühendatud igasuvine mitmepäevane ettekannete ja etlemistega üritus. Suveülikoolis on esitatud Madis Kõivu, Bernard Kangro, Kauksi Ülle, Sven Kivisildniku ja teiste võrukeelseid näidendeid. Kaika suveülikoolidest kasvas välja Võru instituudi loomise mõte. Igaks Kaika suveülikooliks valitakse rektor, kes vastutab suveülikooli sisu eest. Korraldamisel aitavad rektorit Võro Selts VKKF ja toimumiskoha kohalik rahvas. Seni on peetud järgmised Kaika suveülikoolid: 1989 Kaika (Karula kihelkond) 1990 Loosi (Vastseliina kihelkond) 1991 Obinitsa (Mokornulk, Setomaa) 1992 Kuutsi (Hargla kihelkond) 1993 Sulbi (Urvaste kihelkond) 1994 Põlva (Põlva kihelkond) 1995 Lüllemäe (Karula kihelkond) 1996 Viitina (Rõuge kihelkond) 1997 Viluste (Räpina kihelkond) 1998 Põlgaste (Kanepi kihelkond) 1999 Kaika, Lepistu (Rõuge kihelkond) 2000 Mehikoorma (Räpina kihelkond) 2001 Pikakannu (Rõuge kihelkond) 2002 Misso (Vastseliina kihelkond) 2003 Urvaste (Urvaste kihelkond) 2004 Vastse-Roosa (Hargla kihelkond) 2005 Vana-Koiola (Põlva kihelkond) 2006 Valgjärve (Kanepi kihelkond) 2007 Ruusa (Räpina kihelkond) 2008 Kaika (Karula kihelkond) 2009 Orava (Vastseliina kihelkond) 2010 Haani (Rõuge kihelkond) 2011 Kanepi (Kanepi kihelkond) 2012 Hargla (Hargla kihelkond) 2013 Mooste (Põlva kihelkond) 2014 Osula (Urvaste kihelkond) 2015 Räpina (Räpina kihelkond) 2016 Tsiistre (Vastseliina kihelkond) 2017 Korneti (Rõuge kihelkond) 2018 Kaika (Karula kihelkond) 2019 Meerapalu (Räpina kihelkond) 2020 Mõniste (Hargla kihelkond) 2021 Võru linn ja Kirumpää (Rõuge kihelkond) 2022 Rõuge (Rõuge kihelkond) 2023 Mammaste (Põlva kihelkond) Harju Ülle 2011. Kodonõ suvõülikuul. Uma Leht 23.8, lk. 3. Kaika suvõülikuul Kaikal. (1990). Tarto: Eesti Kostabi-$elts. Kaika suvõülikuul Lüllemäel. (1996). Võro: Võro Instituut. Kaika suvõülikuulõ kogomik I-VIII. (1997). Võru: Võro Instituut. Reimanni Nele, Tenderi Tõnu (toim.). Lõunaeesti keelest ja kiräkeelest. Võro: Võro Instituudi toimetused 3, 1998. Kaika suvõülikuulõ kogomik IX-XI. (2003) Võro: Võro Selts VKKF. Kaika suveülikoolidest Võru Instituudi kodulehel
Guinea laht

Guinea laht on Atlandi ookeani ekvaatori-lähedane osa Lääne-Aafrikast lõunas. Lahes asuvad São Tomé ja Príncipe saared. Laht jaguneb väiksemateks lahtedeks: Benini ja Biafra laht.
Riigipeade ja valitsusjuhtide koondtabel

See on koondtabel praegu võimul olevatest riikide riigipeadest ja valitsusjuhtidest. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Riigipeade loendid riigiti Valitsusjuhtide loendid riigiti Riigipeade loend 1938
Adiantum

Adiantum (Adiantum) on adiantumiliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaimede perekond. Perekonna nimi tuleb kreeka keelest ja tähendab 'ei saa märjaks'. Sellega näidatakse taimede võimet vihmana pealesadav vesi maha poetada, ilma et lehed märguksid. Adiantumi liike on üle 200, enamik troopikas ja lähistroopikas. Nad kasvavad troopikas ja lähistroopikas, peamiselt Andides, Ida-Aasias (Hiinas leidub neid 40 liiki) ja Uus-Meremaal (10 liiki). Juusadiantum kasvab Lõuna- ja Lääne-Euroopas looduslikult. See on vastupidav ilutaim, mis sobib ka niiskesse jahedasse ruumi. Adiantumid eelistavad kasvada varjus. Nad kasvavad vee lähedal ja kaljudel, mõned adiantumid on epifüüdid. Adiantumi vars on lühike või pikk, roomav kuni poolpüstine ja harunenud. Lehed on suured, helerohelised ja tugevalt lõhestunud, moodustades lehviku äraspidimunajatest, trapetsikujulistest või kiiljatest leheosadest. Leherootsud on pikad ja läikivad, värvilt tumedad, vahel isegi mustad. Lehelaba on sulgjagune, liht- kuni viielisulgjas. Steriilsed lehed on kujult sageli teistsugused kui fertiilsed lehed. Leheseis on vahelduv või vastastikune. Adiantumi eoskuhjad on ümarad või piklikud. Tavaliselt paiknevad nad sulglehekese serva lähedal. Adiantumitele on iseloomulik eoskuhjasid kattev pöördunud leheserv. Adiantumite risoom on lühike. Risoom on kaetud tuhmide pruunide või mustade soomustega. Adiantumi lehed sisaldavad triterpenoide, flavonoide, lipiide, steroide, fenoolkarbonüülhappeid ja nende derivaate, proantotsüanidiine ja eeterlikke õlisid. Paljusid adiantumeid kasvatatakse toataimena või lõikelillena. Eestis on toataimena tuntud karvane, kaunis, talbjas, saba-, varvas- ja õrn adiantum. Eesti avamaal saab looduslikult kasvatada himaalaja adiantumit. Kõige külmakindlamad adiantumid on aleuudi ja varvas-adiantum, mis on omavahel nii lähedalt sugulased, et neid peetakse sama liigi alamliikideks. Adiantum anceps (sarnasadiantum) Adiantum capillus-veneris (juusadiantum) Adiantum caudatum (saba-adiantum) Adiantum chilense (tšiili adiantum) Adiantum formosum (kaunis adiantum) Adiantum hispidulum (karvane adiantum) Adiantum macrophyllum (suurelehine adiantum) Adiantum pedatum Adiantum pedatum var. aleuticum (aleuudi adiantum) Adiantum pedatum var. pedatum (varvas-adiantum) Adiantum peruvianum (peruu adiantum) Adiantum raddianum (talbjas adiantum) Adiantum reniforme (neerjas adiantum) Adiantum tenerum (õrn adiantum) Adiantum trapeziforme (trapetsadiantum) Adiantum venustum (himaalaja adiantum) Adiantum[alaline kõdulink] TEA 2008