laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ahnenblatt

Ahnenblatt on Windowsil põhinev suguvõsauurijate andmebaasi programm. Sellega on võimalik isikute kohta andmeid sisestada, säilitada ja töödelda ning sugupuid printida. Programmi autor ja arendaja on Dirk Böttcher. Programm on vabavaraline ning seda levitatakse kodulehe kaudu. Programm loodi saksa- ja ingliskeelsena, kuid on nüüdseks tõlgitud ka eesti, hispaania, hollandi, itaalia, poola, prantsuse, rootsi, rumeenia, serbohorvaadi, taani, tšehhi, türgi, ungari ja vene keelde. Programmi on lihtne andmeid sisestada ning ühelt isikult teisele liikuda. Samuti on lihtne lisada uusi isikuid. Programm võimaldab sisestada piiramatul arvul isikuid. Programm võimaldab GEDCOM andmesidet (nii importi kui ka eksporti). Programm võimaldab andmete väljatrükki sugupuuna või põlvnemistabelitena. Programmiga on võimalik andmeid esitada ka dokumendifailina (DOC, RTF), graafikafailina (JPG, TIFF jne), HTML- või PDF-failina. Programm võimaldab andmetele lisada piiramatult fotosid ja muid faile. Programmiga on võimalik koostada põlvnemistabeleid, järglastabeleid ja erisuguseid sugupuid. Programm võimaldab isikute otsingut ja teha statistikat ning märkab tehtud vigu. Programmi on võimalik installida ka mälupulgale. Programm teeb andmefailidest automaatselt varukoopiaid. Ahnenblatti brauser Ahnenblatti sisestusaken Ahnenblattist prinditud sugupuu Ahnenblatti saksakeelne koduleht Ahnenblatti kasutajate saksakeelne foorum Ahnenblatti ingliskeelne koduleht Ahnenblatti kasutajate ingliskeelne foorum Ahnenblatti programmi allalaadimine
Ludwig Nathanael Vick

Ludwig Nathanael Vick (1. jaanuar 1745 Muhu – 9. jaanuar 1810 Karula) oli Eesti vaimulik. Kasvas lastekodus (vanemad surid aastal 1755). Õppis usuteadust aastatel 1765–1767 (immatrikuleeriti 18. aprillil 1765) Halle Ülikoolis ja aastast 1767 (immatrikuleeriti 26. augustil 1767). Ordineeriti õpetajaks 14. augustil 1779. Oli aastatel 1779–1810 Karula koguduse õpetaja. Tema isa August Heinrich Vick ja vanaisa Heinrich Vick olid Muhu Katariina koguduse õpetajad, onu Heinrich Vick noorem oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja. Ta oli abielus Heinrich Vick noorema tütre Maria-Elisabeth Vickiga (oma onutütrega). Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Kulmi piiskopkond

Kulmi piiskopkond (saksa keeles Bistum Kulm või Bistum Culm; ladina keeles Dioecesis Culmensis; poola keeles Diecezja chełmińska) oli katoliku kiriku piiskopkond ja riik 13.–15. sajandil. Kulmi piiskopkond oli Preisimaa piiskopkonna otsene järglane, mis rajati 1215. aastal. Seetõttu võiks esimeseks Kulmi piiskopiks pidada Preisimaa misjonipiiskoppi Christianit. 1243. aastal rajati Kulmi piiskopkond ametlikult koos Ermlandi, Pomesaania ja Samlandi piiskopkondadega. Neljast vastrajatud Preisimaa piiskopkonnast oli Kulm ainus, mis paiknes juba varem kristlikul maa-alal. Seetõttu kujunesid sealsed valitsemisstruktuurid üpris ruttu: 1245. aastal asus ametisse esimene piiskop Heidenreich ning 1251. aastal rajati toomkapiitel. 1264. aastal inkorporeeriti viimane Saksa ordusse, ordu omandas ka 2/3 piiskopkonna diötseesist. Piiskopi stift (ilmalik valdus) moodustas ülejäänud kolmandiku, millest ta omakorda pidi kolmandiku andma toomkapiitlile. Kiriklikult allus Kulmi piiskop Riia peapiiskopile. Kulmi stiftis olid seega ilmalik ja vaimulik võim piiskopi käes, kes hoidis enda kontrolli all ka majanduselu ja seadusloomet. Siiski oli stiftis suur mõju ka Saksa ordul, kuna kohtu- ja sõjalist võimu teostavad stiftifoogtideks (neid oli Kulmi piiskopkonnas kaks: piiskopi ja kapiitli foogt) olid enamasti Saksa ordu rüütelvennad. 15. sajandil kasvas ordu mõjuvõim veelgi, kuna tänu pidevatele sõdadele Poolaga suurenes piiskopkonnas oluliselt Saksa ordu sõjaväe osakaal. Samas said piiskopid rohkem kaasarääkimisõigust Preisimaa välispoliitikas, mille ajamine oli seni olnud sisuliselt ordu ainuprivileegiks. Pärast Kolmeteistkümneaastast sõda Preisimaal sõlmitud Teise Thorni rahulepinguga läks Kulmi piiskopkonna ala 1466. aastal Poola kuningriigi võimu alla. Rahulepingus nõuti ka piiskopkonna minekut Riia peapiiskopkonna alt Gniezno peapiiskopkonda, kuid lähema sajandi jooksul seda siiski ametlikult ei juhtunud. Kulmi piiskopid kaotasid aga ilmaliku võimu ning toomkapiitel vabastati Saksa ordusse kuulumise kohustusest. Sellega likvideerus ka Kulmi piiskopiriik. Piiskopkond ise (poolapäraselt Chełmno piiskopkonnana) jäi püsima kuni 1992. aastani, mil see muudeti Pelplini piiskopkonnaks. Kuni 1566. aastani kuulus see paavsti vaatekoha järgi Riia peapiiskopkonda, seejärel Gniezno peapiiskopkonda. Pelplini piiskopkond kuulub Gdański peapiiskopkonda. Kulmi piiskoppide loend Ermlandi piiskopkond, Pomesaania piiskopkond Samlandi piiskopkond Riia peapiiskopkond
Kulmi piiskop

Kulmi piiskoppide loend loetleb Kulmi piiskopkonna ülemkarjaseid alates 13. sajandist kuni vürstpiiskopkonna likvideerimiseni 1466. aastal. Edasi vaata: Chełmno piiskoppide loend. 1215/1222/1231–1245: Christian Preisimaalt 1245–1263 Heidenreich (Ordo (Fratrum) Predicatorum, Dominiiklaste ordu) 1264–1274 Friedrich von Hausen (Ordo Teutonicus, Saksa ordu) 1275–1291 Werner OT 1291/92–1301 Heinrich Schenk OT 1303–1311 Hermann OT 1311–1316/19 Eberhard OT 1319–1323 Nikolaus Afri OP 1323–1349 Otto OT 1349–1359 Jakob OT 1359–1363 Johann I Schadland OP 1363–1381/85 Wikbold Dobilstein OT 1385–1390 Reinhard von Sayn 1390 Martin von Lynow OT 1390–1398 Nikolaus von Schippenbeil OT 1398–1402 Johann I, Oppelni hertsog 1402–1416 Arnold Stapel OT 1416–1457 Johann Marienau 1457–1479 Wicenty Kiełbasa, Poola kuninga Kazimierz IV kantsler
Ephraim Dietrich Hövel

Ephraim Dietrich Hövel (ka Hoewel ja Hofeldt; 3. juuli 1692 Brandenburg – 23. august 1758) oli Eesti vaimulik. Õppis usuteadust (immatrikuleeriti 20. aprillil 1714) aastast 1714 Halle Ülikoolis. Oli aastatel 1724–1758 Hargla koguduse õpetaja, olles aastast 1749 veel Tartu praostkonna praost. Tema väimees Heinrich Vick noorem oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Chełmno piiskoppide loend

Chełmno piiskoppide loend loetleb Chełmno piiskopkonna ülemkarjaseid alates 1466. aastast. Varasema kohta vaata: Kulmi piiskoppide loend. 1457–1479 Wincenty Kiełbasa 1480–1495 Stefan z Niborka 1496–1507 Mikołaj Chrapicki 1508–1530 Jan Konopacki 1530–1538 Johannes Dantiscus 1538–1549 Tiedemann Giese 1549–1551 Stanislaus Hosius (Stanislaw Hozjusz) 1551–1562 Jan Lubodzieski 1562–1571 Stanisław Żelisławski SOC 1574–1595 Piotr Kostka 1595–1600 Piotr Tylicki 1600–1610 Wawrzyniec Gembicki 1611–1613 Maciej Konopacki 1614–1624 Jan Kuczborski 1624–1635 Jakub Zadzik 1635–1639 Jan Lipski 1639–1646 Kasper Działyński 1646–1652 Andrzej Leszczyński 1653–1655 Jan Gembicki 1658–1661 Adam Koss 1662–1674 Andrzej Olszowski 1676–1681 Jan Małachowski 1681–1693 Kazimierz Jan z Bnina Opaliński 1693–1694 Kazimierz Szczuka 1699–1712 Teodor Andrzej Potocki 1719–1721 Jan Kazimierz de Alten Bokum 1723–1730 Feliks Ignacy Kretkowski 1731–1733 Tomasz Franciszek Czapski 1736–1739 Adam Stanisław Grabowski 1739–1746 Andrzej Stanisław Załuski 1747–1758 Wojciech Stanisław Leski 1759–1785 Andrzej Ignacy Baier 1785–1795 Karl von Hohenzollern-Hechingen 1795–1814 Franciszek Ksawery Rydzyński 1824–1832 Ignacy Stanisław Matthy 1834–1856 Anastazy Sedlag 1857–1886 Jan Nepomucen Marwicz 1886–1898 Leon Redner 1899–1926 Augustin Rosentreter 1926–1944 Stanisław Wojciech Okoniewski 1940-1945 Karol Maria Splett (apostellik administraator) 1945–1946 Andrzej Wronka (apostellik administraator) 1946–1972 Kazimierz Józef Kowalski 1973–1980 Bernard Czapliński 1981–1992 Marian Przykucki alates 1992 Pelplini piiskop Jan Bernard Szlaga
Priit Loog

Priit Loog (sündinud 6. jaanuaril 1984 Viljandis) on eesti näitleja. Ta lõpetas 2002. aastal Viljandi Maagümnaasiumi ja 2007. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia VI teatrilennu. 2007. aastast töötab näitlejana Endla teatris. Osaleja – "Electronic City" (2007) Osaleja – "Tsirkus!!!" (2007) Tõnu Truuvel – "Kangelane" (2007) Pjotr Ivanovitš Dobtšinski – "Revident" (2008) Ludvig Sander – "Pisuhänd" (2008) Sportlane – "Pommimäng" (2008) Super-Mario – "Mässajad" (2009) Joonas – "Ballettmeister" (2009) Ihukaitsja ja Näitleja – "Hingede öö" (2009) Hippolyte Tantain, Canivet ja Sulane – "Madame Bovary" (2010) Birk – "Röövlitütar Ronja" (2010) Andres – "Ära muretse, kallis!" (2010) Mr Darcy – "Uhkus ja eelarvamus" (2012) Richard Rõõmus – "Tuulepealne maa" (BEC, 2008) "Detsembrikuumus" (Ruut Pictures, 2008) "Vilde tee" (TV3, 2009) Paul Moorits – "Pilvede all" (Kanal 2, 2010–...) Tõnis – "Vasaku jala reede", 2012 Paul Mets – "1944", 2015 Andres – "Tõde ja õigus", 2019 Kaido – "Tume paradiis", 2023 Aleks - "Papsid", 2023 Uurija Vissak – "Tähtsad ninad", 2023 2018 Ants Lauteri nimeline auhind 2020 Pärnu teenetemärk (teenete eest näite- ja filmikunstis) Priit Loogi elukaaslane on Margit Paju. 2017. aastal sündis neil tütar Olivia. Priit Loog ajakirjas PERE JA KODU: Isa roll on mulle Vargamäe Andrese omast keerulisem lood.delfi.ee, 4. märts 2019 Priit Loog Endla teatri veebilehel Priit Loog andmebaasis IMDb Ott Karulin. Portree Viljandi Kultuuriakadeemia VI teatrilennust. Teater. Muusika. Kino 7/2007 Anniki Leppik. Priit Loog - läbinisti tavaline, kuid laval kangelane. Pärnu Postimees, 1. november 2009
Vilde tee (telesaade)

"Vilde tee" oli telesari, improvisatsioonikomöödia teatrilaval (Endlas) publiku ees. Saate formaat pärineb Saksamaalt ("Schillerstraße"). "Vilde tee" tootja oli Ruut Pictures. Sarja näitas TV3. Esimene osa oli eetris 2009. aasta sügisel, teine hooaeg 2010. aastal jäi viimaseks. Mängujuht oli Artur Talvik, lavastaja Tiit Palu. Piret Laurimaa Sepo Seeman Madis Milling Priit Loog Triin Lepik Külalistena astusid üles Peeter Oja, Mart Sander, Tanel Padar, Tarvo Krall jpt. Seriaali Vilde tee koduleht, TV3 Uus TV3 komöödiasari „Vilde tee“ kutsub salvestustele. Publik.ee, 4. september 2009 Liivi Šein. "Vilde tee" – koomika sünnib publiku silme all. Eesti Päevaleht, 19. september 2009 "Vilde tee" videod. Video. Youtube.com
Kohviradio

Kohviradio oli 2003. aastal asutatud mittetulunduslik Eesti internetiraadio, mis kasvas välja Eesti indieplaadifirmast Kohvirecords. Eesti raadiojaamade loend http://kohviradio.com/about
Hans-Jürgen von Maydell

Hans-Jürgen von Maydell (24. juuni 1932, Tallinn – 11. juuli 2010) oli saksa metsandusteadlane. Ta töötas Hamburgis Maailma Metsanduse Instituudis. Ta oli Eesti Maaülikooli audoktor aastast 1993. Biograafia Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Hardi Tullus

Hardi Tullus (sündinud 14. augustil 1956) on eesti metsateadlane. Ta lõpetas 1979. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse erialal. 1987. aastal kaitses Tartu Ülikoolis doktoritöö ökoloogia erialal "Keskealiste männikute struktuuri ja harvendamise mõju ökoloogiline analüüs", juhendaja Ivar Etverk. Detsembris 2020 valiti Hardi Tullus RMK nõukogu esimeheks. Ta on Üliõpilasselts Liivika vilistlane. RMK sai uue nõukogu esimehe. Ärileht, 11.12.2020 Hardi Tullus Eesti Teadusinfosüsteemis Hardi Tullus, Eukalüptid maailma metsanduses
Uruguay jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Uruguay jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Pedro Cea Consuelo Piriz Hector Scarone Pablo Dorado Carlos Riolfo Zoilo Saldombide Hector Castro Miguel Cappuccini Angel Melogno Victoriano Santos Iriarte Ernesto Mascheroni Lorenzo Fernandez Alvaro Gestido Santos Urdinaran Enrique Ballesteros Juan Carlos Calvo Pelegrin Anselmo Emilio Recoba Jose Nasazzi Pedro Petrone Domingo Tejera Jose Andrade Alberto Suppici Jalgpalli maailmameistrivõistlused
Valgusmikroskoop

Valgusmikroskoop on mikroskoop, mis kasutab nähtavat valgust ja läätsede süsteemi, et tekitada inimsilmale vaadeldavat suurendatud kujutist väikestest objektidest (esemetest). Mikroskoobi põhiosad on tuubuse otstes olevad objektiiv ja okulaar; tuubus on torukujuline osa, mis kinnitub mikroskoobi statiivi külge. Valgusallikast koondatakse valgus esemelaual olevale esemele. Objektiiv annab esemest suurendatud ja tõelise ümberpööratud kujutise, mida vaadeldakse okulaari kui luubiga. Statiivi küljes olevate seadekruvidega tuubust eseme suhtes nihutades saab kujutist teravustada. Valgusmikroskoobi kasuliku suurenduse määrab lahutusvõime, mis on parimal juhul umbes 2 μm. See on piisav näiteks rakutuumade ja bakterite, kuid mitte enam viiruste uurimiseks. Maksimaalne kasulik suurendus on umbes 1200, suuremad suurendused valguse difraktsiooni tõttu enam uusi eseme detaile esile ei too. Esimese kaheläätselise mikroskoobi valmistas 1665. aastal Robert Hooke. ENE 6. köide, 1992 Katrin Laas. Optilised süsteemid ja nende lahutusvõime – Mikroskoop Apertuur Optika Nurklahutus
Andres Joamets

Andres Joamets (14. november 1961) on eesti kitarrist. Ta on ansambli Chick 'N' Band liige. Varem on mänginud ansamblis MTJ. Kitarrist Laur Joamets on tema poeg. Andres Joametsa vennad on viiuldaja Lasse Joamets ja pianist Tanel Joamets. "Muusikahuvi kandub põlvest põlve" Tartu Postimees, 12. juuni 2006
Omakapital

Omakapital ehk netovara on vara väärtuse ja kohustiste vahe. Omakapital ehk netovara on jääkosalus raamatupidamiskohustuslase varades pärast tema kõigi kohustiste mahaarvamist. Äriühingu omakapitali moodustavad omanike investeeritud kapital (osakapital), kasutamata kasumi jääk ja reservkapital. Eesti Vabariigi äriseadustik sätestab äriühingute omakapitalile miinimumnõuded. Kui omakapital langeb alla nõutava miinimumi, on ettevõte kohustatud ette võtma ühe järgnevalt loetletud sammudest: viima omakapitali ja osakapitali suhte seadusega vastavusse, otsustama äriühingu lõpetamise, ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise või esitama pankrotiavalduse. Osakapital "RTJ 1 - Raamatupidamise aastaaruande koostamise üldpõhimõtted" (PDF). 08.01.2019. Vaadatud 15.12.2019.
Argentina jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Argentina jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Angel Bossio Francisco Varallo Manuel Ferreira Alejandro Scopelli Rodolfo Orlando Orlandini Fernando Paternoster Luis Monti Alberto Chividini Roberto Cherro Edmundo Piaggio Juan Evaristo Adolfo Zumelzu Ramon Muttis Carlos Spadaro Juan Botasso Pedro Suarez Carlos Peucelle Jose Della Torre Natalio Perinetti Attilio De Maria Guillermo Stabile Mario Evaristo Francisco Olazar Argentina jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Bagrationovsk

Bagrationovsk on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Bagrationovski rajooni keskus. Bagrationovsk asub Poola piiri ääres, Kaliningradist ligikaudu 43 km lõunas. Kuni 1946. aastani kandis linn saksakeelset nime Preußisch Eylau, poolakeelne nimevariant oli Pruska Iława või Iławka. Venekeelse nime sai linn vene (Gruusia päritolu) väejuhi vürst Pjotr Bagrationi järgi.
Gussev

Gussev (1945. aastani Gumbinnen) on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Gussevi rajooni keskus. 1724. aastal sai Gussev linnaõigused. 1945. aastani kuulus linn Ida-Preisimaa koosseisus Saksamaale ja kandis nime Gumbinnen. Aastatel 1818–1945 oli linn Gumbinneni kreisi keskus. 1946. aastal sai Nõukogude Liidu võimu all linna nimeks Gussev. Linnas on Venemaa sõjalaevastiku 11. armeekorpuse staap. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2023 года (с учётом итогов Всероссийской переписи населения 2020 г.), vaadatud 23.08.2023. David Axe (27. oktoober 2022). "12,000 Russian Troops Were Supposed To Defend Kaliningrad. Then They Went To Ukraine To Die". Forbes.
Gurjevsk

Gurjevsk on linn Venemaa Kaliningradi oblastis, Gurjevski rajooni keskus. Kuni 1946. aastani kandis saksakeelset nime Neuhausen, leedukeelne nimi oli Romuva.
Gvardeisk

Gvardeisk on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Gvardeiski rajooni keskus. Asulat on esmamainitud 1255. aastal preislaste Tapiowi külana. Tapiau lähistel asus ka muinaslinnus, mille kohale rajas Saksa ordu 14. sajandil linnuse. Kuni 1946. aastani kandis linn saksakeelset nime Tapiau, leedukeelne paralleelnimi oli Tepliuva või Tepliava, poolakeelne paralleelnimi oli Tapiawa. 1568. aastal suri seal Albrecht von Hohenzollern. 1722. aastal sai Tapiau linnaõigused. 1939. aastal oli Tapiaus 9272 elanikku. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2023 года (с учётом итогов Всероссийской переписи населения 2020 г.), vaadatud 23.08.2023. http://www.gvardeysk.org/
Jüaan

Hiina jüaan (hiina keeles 元 yuán, 'ring') on Hiina rahaühik, mille sümboliks on ¥. Eesti keeles kasutatakse ka normeerimata sõnakuju jüään, mis järgib vokaalharmooniat ja mille hääldus on hiinakeelsele lähedasem.[viide?] Hiina valuuta on renminbi (人民幣 rénmínbì, 'rahva raha'), peamiseks valuutaühikuks on jüään. Üks jüään võrdub kümne tsjaoga (角 jiǎo) , üks tsjao omakorda kümne fõniga (分 fēn). Jüaani kõnekeelne nimetus Hiinas on kuai (块 kuài), tsjao kõnekeelne nimetus on mao (毛 máo). Kirjamärki 元 kasutavad hiinlased ka mõnede välismaiste rahaühikute tähistamiseks, näiteks USA dollar on hiinlastele Ameerika jüaan (美元 měiyuán). "Eesti ja Hiina RV" Välisministeeriumi kodulehel. Jüaan renminbi (CNY / RMB) 1953-2019 (inglise, saksa, prantsuse keeles) Jüaani välisvaluuta sertifikaadid (FEC) 1980-1994 (inglise, saksa, prantsuse keeles)
Prantsusmaa jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Prantsusmaa jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Ernest Liberati Marcel Pinel Alex Villaplane Emile Veinante Marcel Langiller Alex Thepot Edmond Delfour Marcel Capelle Celestin Delmer Lucien Laurent Augustin Chantrel Jean Laurent Andre Tassin Etienne Mattler Nouma Andoire Andre Maschinot Raoul Caudron Prantsusmaa jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Türkmeenid

Türkmeenid on Kesk-Aasias elav turgi rahvas. Nad elavad peamiselt Türkmenistanis, Afganistanis, Iraani kirdeosas ja Iraagis. Türkmeenid räägivad enamasti türkmeeni keelt. Iraagi türkmeenid, keda vahel loetakse eraldi rahvaks, kõnelevad lõuna-aserbaidžaani keelt. Türkmeenide koguarvu hinnatakse 8 miljonile, neist 5,5 miljonit elab Türkmenistanis. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 29 türkmeeni. Süüria türkmeenid Päring Statistikaameti andmebaasist
Otto Reinhold von Holtz vanem

Otto Reinhold von Holtz (16. veebruar 1714 Vologda – 20. jaanuar 1785 Keila) oli rootsi-saksa päritolu Eesti vaimulik. Õppis usuteadust (immatrikuleeriti 22. juunil 1736) Halle ja (immatrikuleeriti 20. mail 1737) Jena Ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks 1. juulil 1741 klausliga, et ta (teda kutsuti 28. aprillil 1741 Iisaku koguduse õpetajaks) Iisaku koguduse õpetaja kohalt niipea ei lahku. Oli Paide ja Anna koguduse õpetaja (kutsuti mais 1744, introdutseeriti 12. augustil 1744) aastatel 1744–1756. Keila Miikaeli koguduse õpetaja oli (kutsuti 8. aprillil 1756) aastatel 1756–1785, Lääne-Harju praostkonna praostiks sai 26. septembril 1769. Otto Reinhold von Holtz seenior tegutses ka keele õpetajana Tallinna Kreiskoolis. Oli Eestimaa konsistooriumi assessor 30. augustist 1756 kuni 5. veebruarini 1784. Holtz oli aastal 1779 ilmunud eestikeelse jutluseraamatu üks korrektoreid, temalt on säilinud trükitud leinajutlusi. Otto Reinhold von Holtz oli rootsisaksa päritolu ja sündinud Vologdas, kus tema vanemad olid sõjavangis. Tema poeg Otto Reinhold von Holtz noorem oli Keila Miikaeli koguduse õpetaja, äi Reinhold Johann Winkler vanem oli Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja, Tallinna Oleviste koguduse õpetaja ja Tallinna superintendent. Evelin Povel, Kohtumised kirikuaias 3., Keila Leht, nr. 5, 5 veebruar 2021 Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Zelenogradsk

Zelenogradsk on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Zelenogradski rajooni keskus. Linn asub Läänemere rannikul, Kaliningradist ligikaudu 28 km põhjas. Kuni 1946. aastani kandis linn saksakeelset nime Cranz. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2023 года (с учётом итогов Всероссийской переписи населения 2020 г.), vaadatud 23.08.2023.
Krasnoznamensk (Kaliningradi oblast)

Krasnoznamensk on linn Venemaa Kaliningradi oblastis, Krasnoznamenski rajooni keskus. Asub Šešupė ääres Leedu piiri lähedal. Kuni 1938. aastani kandis saksakeelset nime Lasdehnen ja seejärel 1946. aastani Haselberg. Leedukeelne nimi on Lazdynai. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2023 года (с учётом итогов Всероссийской переписи населения 2020 г.), vaadatud 23.08.2023.
Nesterov

Nesterov on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Nesterovi rajooni keskus. Kuni 1938. aastani kandis linn saksakeelset nime Stallupönen. 1938–1946 oli linna saksakeelne nimi Ebenrode. http://www.ebenrode.info/
Ozjorsk (Kaliningradi oblast)

Ozjorsk on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Ozjorski rajooni keskus. Linn asutati aastal 1724. Linnaõigused sai aastal 1725 Preisimaa kuninga Friedrich Wilhelm I käest (ta oli isiklikult kohal). Kuni 1937. aastani kandis linn nime Darkehmen. Aastatel 1937–1946 kandis linn saksakeelset nime Angerapp (Angrapa jõe järgi). Linnast 8 km lõunas on Vene-Poola piir.
Polessk

Polessk on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Polesski rajooni keskus. Kuni 1946. aastani kandis linn saksakeelset nime Labiau.
Brasiilia jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Brasiilia jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Castilho Bellini Gilmar Dejalma Santos Dino Didi Mario Zagallo Oreco Zozimo Pelé Garrincha Nilton Santos Moacir De Sordi Orlando õieti Orlando Peçanha de Carvalho Mauro Joel Jose Altafini Zito Vava Dida Pepe õieti José Macia Vincente Feola Brasiilia jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Svetlogorsk

Svetlogorsk on linn Venemaa Kaliningradi oblastis, Svetlogorski rajooni keskus. Linn asub Läänemere rannikul, Kaliningradist ligikaudu 35 km loodes. Kuni 1946. aastani kandis saksakeelset nime Rauschen. 16. mail 1972 kukkus Svetlogorskis sõjaväe transpordilennuk An-24 lasteaiale. Hukkusid 24 last, 3 lasteaia töötajat ja 8 lennuki meeskonna liiget. Järgmiseks hommikuks oli õnnetuskohal lasteaia rusude asemel lilleklump. Liikluspiirangutest hoolimata kogunes matustele umbes kümme tuhat inimest. 1994. aastal rajati õnnetuskohale kabel. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2023 года (с учётом итогов Всероссийской переписи населения 2020 г.) Q126719912
Slavsk

Slavsk on linn Venemaa Kaliningradi oblastis, Slavski rajooni keskus. Kuni 1946. aastani kandis saksakeelset nime Heinrichswalde.
Ristimänd

Ristimänd on harilik mänd, mis on ristipuu. Iia ristimänd Kambja ristimänd Tilleoru ristimänd Rampe ristipettai Laatre ristimänd Kalana ristimänd Ristimänd Illuka külas
Rootsi jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Rootsi jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Karl Svensson Orvar Bergmark Sven Axbom Nils Liedholm Ake Johansson Sigvard Parling Kurt Hamrin Gunnar Gren Agne Simonsson Arne Selmosson Lennart Skoglund Tore Svensson Prawitz Öberg Bengt Gustavsson Reino Börjesson Ingemar Haraldsson Olle Håkansson Gösta Löfgren Henry Källgren Bror Mellberg Bengt Berndtsson Ove Olsson Georges Raynor Rootsi jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused