laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
352

352. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad - 350. aastad - 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad Aastad: 347 348 349 350 351 - 352 - 353 354 355 356 357 ... ... Julius I, paavst
353

353. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad - 350. aastad - 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad Aastad: 348 349 350 351 352 - 353 - 354 355 356 357 358 ... ... Magnentius, Rooma vastukeiser
755

755. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad Aastad: 750 751 752 753 754 - 755 - 756 757 758 759 760 ... ... Abu Muslim
756

756. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad Aastad: 751 752 753 754 755 - 756 - 757 758 759 760 761 ... ... Cuthred, Wessexi kuningas
757

757. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad Aastad: 752 753 754 755 756 - 757 - 758 759 760 761 762 ... ... Stephanus II, paavst
758

758. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad Aastad: 753 754 755 756 757 - 758 - 759 760 761 762 763 ... ... ...
759

759. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad Aastad: 754 755 756 757 758 - 759 - 760 761 762 763 764 ... ... ...
750

750. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad Aastad: 745 746 747 748 749 - 750 - 751 752 753 754 755 ... 24. jaanuar – Leo IV, Bütsantsi keiser 775–780 ... Veviov, David (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst. Lk 181-183.
F-duur

F-duur ehk fa-mažoor on F-st üles ehitatud mažoorne helirida. F-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris f - g - a - b - c - des - e - f F-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris f - g - a - b - c - des - es - f Mažoor
B-duur

B-duur ehk si-bemoll-mažoor on B-st üles ehitatud mažoorne helirida. B-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris b - c - d - es - f - ges - a - b B-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris b - c - d - es - f - ges - as - b Mažoor
Es-duur

Es-duur ehk mi-bemoll-mažoor on Es-ist üles ehitatud mažoorne helirida. Es-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris es - f - g - as - b - ces - d - es Es-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris es - f - g - as - b - ces - des - es Mažoor
As-duur

As-duur ehk la-bemoll-mažoor on As-ist üles ehitatud mažoorne helirida. As-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris as - b - c - des - es - fes - g - as As-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris as - b - c - des - es - fes - ges - as Mažoor
Des-duur

Des-duur ehk re-bemoll-mažoor on Des-ist üles ehitatud mažoorne helirida. Des-duur helirida loomulikus mažooris des - es - f - ges - as - b - c - des Des-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris des - es - f - ges - as - heses - c - des Des-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris des - es - f - ges - as - heses - ces - des Mažoor
Ges-duur

Ges-duur ehk sol-bemoll-mažoor on Ges-ist üles ehitatud mažoorne helirida. Ges-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris ges - as - b - ces - des - eses - f - ges Ges-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris ges - as - b - ces - des - eses - fes - ges Mažoor
Ces-duur

Ces-duur ehk do-bemoll-mažoor on Ces-ist üles ehitatud mažoorne helirida. Ces-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris ces - des - es - fes - ges - ases - b - ces Ces-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris ces - des - es - fes - ges - ases - heses - ces Mažoor
MAJ

Maj võib tähendada mitut asja. maj või m.a.j ehk "meie ajaarvamise järgi" (vt pKr) maj on ka lühend, mis võib tähendada majandust või majorit Maj on eesnimi. Maj Sjöwall, rootsi kirjanik ja tõlkija Maj Sønstevold, rootsi helilooja Maj Helen Sorkmo, norra murdmaasuusataja Maj Britt Theorin, rootsi poliitik Maj on perekonnanimi. Fabio Maj, itaalia murdmaasuusataja Maj on laeva Admiral von Trotha endine nimi. Máj
AD

AD on: ladinakeelne lühend (Anno Domini 'Issanda aastal'), mida kasutatakse aastaarvu ees ja millele vastab eestikeelne lühend pKr ingliskeelne lühend väljendist art director ad.
Mihhailovka

Mihhailovka on linn Venemaal Volgogradi oblastis. Asub Medveditsa jõe ääres. Linn on asutatud 1762. aastal. 1948. aastal sai linnaõigused.
Page

Page võib tähendada mitut asja. Page on Šveitsi ansambel. Page on perekonnanimi. Ellen Page Jimmy Page Larry Page Patti Page Page, linn USA-s Arizona osariigis Page, Canberra eeslinn Austraalias Page, asum USA-s Minneapolises Page, küla USA-s Nebraska osariigis Page, linn USA-s Põhja-Dakota osariigis Page'i maakond Iowas Page'i maakond Virginias
Colorado jõgi

Colorado jõgi on jõgi Põhja-Ameerikas. Saab alguse Kaljumäestiku läänenõlvadelt umbes 2700 m kõrguselt. Voolab edela suunas läbi Colorado ja Utah' osariigi, Arizonas voolab läbi Suure kanjoni, pöördub lõunasse, mööda jõge kulgeb Nevada ja Arizona ning Arizona ja California osariigi piir. Mehhikos suubub jõgi California lahte. Jõel asub mitu paisjärve, näiteks Powelli järv ja Hooveri paisu moodustatud Meadi järv. Page'i linna lähedal moodustab hobuserauakäänaku[viide?]. Jõe ääres asub mitu rahvusparki. 2000. aastast alates on jõe vooluhulk kuivade ilmastikuolude tõttu tunduvalt vähenenud. Suuremad lisajõed on Gunnisoni jõgi, Dolorese jõgi, Green River, Dirty Devili jõgi, Escalante jõgi, San Juani jõgi, Paria jõgi, Little Colorado, Kanab Creek, Virgini jõgi ja Gila jõgi. Jõe pikkus on umbes 2330 km.
Colorado jõgi (Texas)

Colorado jõgi on jõgi Põhja-Ameerikas. Saab alguse Llano Estacadost, voolab läbi Ameerika Ühendriikide Texase osariigi kagusse. Suubub Mehhiko lahte. Pikkus 1380 km. Jõel on mitmed veehoidlad.
Vetluga

Vetluga [vetl'uuga] (vene Ветлуга) on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis, Vetluga rajooni keskus. 2002. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 9641, 1989. aasta rahvaloenduse järgi 10 190. Vetluga rajati 1636 ja sai linnaõigused 1778. Q127274412
Ruperti maa

Ruperti maa oli osa Briti Põhja-Ameerikast, mis hõlmas Hudsoni lahe vesikonna. See kuulus 200 aasta vältel de facto Hudsoni lahe kompaniile. Piirkond sai nime Reini printsi Ruperti järgi, kes oli esimene Hudsoni lahe kompanii kuberner. Inglise kuningas Charles II andis 1670. aastal kompaniile kaubandusmonopoli sellel alal. Monopol tühistati 1870. aastal. Hudsoni lahe kompanii müüs Ruperti maa Kanadale. Tänapäeval kuulub valdav osa Ruperti maast Kanadale.
Kstovo

Kstovo (Кстово) on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis, Kstovo rajooni keskus. Asub Volga paremal kaldal. Kstovo tekkis 15. sajandil ja sai linnaõigused 1957. Linnas asub sõjaväeinstituut, mis valmistab ette ohvitsere insenerivägedele. 2002. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 66 944, 1989. aasta rahvaloenduse järgi 62 414. Народная энциклопедия «Мой город». Кстово
Caruaru

Caruaru on linn Brasiilias Pernambuco osariigis. https://www.ibge.gov.br/estatisticas/sociais/populacao/22827-censo-demografico-2022.html?edicao=37225, vaadatud 24.10.2023. Caruaru koduleht
Külli Kangur

Külli Kangur (sündinud 25. märtsil 1949 Tartus) on eesti zooloog ja hüdrobioloog; bioloogiakandidaat (1977). Aastal 1972 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. Aastast 1977 töötab ta Zooloogia ja Botaanika Instituudile alluvas Võrtsjärve Limnoloogiajaamas. Aastast 1996 on ta Peipsi järve elustiku seire ja 1988. aastast Peipsi uurimisteema juhte. Tema abikaasa oli Andu Kangur. Neil on viis last. Külli Kangur valiti 2008 aasta emaks. Külli Kangur Eesti Teadusinfosüsteemis Aasta ema on teadlane Külli Kangur
Tarmo Timm

Tarmo Timm (sündinud 4. juunil 1936 Tartus) on eesti zooloog ja hüdrobioloog. Aastal 1958 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. Aastal 1983 kaitses ta Leningradis doktoritöö (kinnitatud 1984. aastal). Aastast 1958 töötab ta EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudis, 1961. aastast viimasele alluvas Võrtsjärve Limnoloogiajaamas. Ta on uurinud Eesti ja maailma väheharjasusse, keda kirjeldanud 26 uut liiki, ja Eesti veekogude zoobentost. Ta oli Üleliidulise Hüdrobioloogia Seltsi Eesti osakonna viimane esimees. Tema abikaasa oli Viivi Timm (1934–1997). Tema pojad on hüdrobioloog Henn Timm ja muusik Tõnu Timm. Tarmo Timm Eesti Teadusinfosüsteemis
Satpura mäed

Satpura mäed on mäestik India keskel. See kulgeb ida-lääne suunas Gujarati osariigi idaosast Araabia mere rannikust kuni Chhattisgarhi osariigini. Koos Vindhya mägedega eraldavad Satpura mäed Induse-Gangese madalikku Pakistanis ja India põhjaosas Dekkani lavamaast India lõunaosas. Mäestiku harjad on lamedad, lõunanõlvad laskuvad järsult Dekkani lavamaale. Satpura mägede kõrgus on kuni 1325 meetrit.
Pinta

Pinta on kõige põhjapoolsem Vaikse ookeani Galápagose saarestiku saartest. Selle pindala on 60 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 777 meetrit. Saar kuulub Ecuadorile. Pinta saare elevantkilpkonnad moodustasid eraldi alamliigi, mille viimane teadaolev isend oli 2012. aastal surnud Üksildane Jüri. Pintal oli kunagi suur kilpkonnade populatsioon, kuid saarele toodud metsistunud kitsede tõttu vähenesid mitme aastakümne vältel kilpkonnade toiduhankimise võimalused. Praeguseks on kitsed saarelt eemaldatud ning endine olukord hakkab aeglaselt taastuma.
Roger Waters

George Roger Waters (sündinud 6. septembril 1943 Great Bookhamis) on inglise laulja, basskitarrist ja helilooja, ansambli Pink Floyd asutajaliige. Pärast ansamblist lahkumist 1985. aastal jätkas Waters muusikukarjääri sooloartistina. Rogers Watersi isa, keda ta pole oma silmaga näinudki, sai 1944. aasta veebruaris Teises maailmasõjas surma. Sõda ja lapsepõlv ilma isata kajastub mitmes tema laulus. 1965. aastal asutas ta koos Syd Barretti, Richard Wrighti ja Nick Masoniga ansambli Sigma 6, millest hiljem kujunes Pink Floyd. Juba nende esimest albumit "The Piper at the Gates of Dawn" saatis edu. Roger Watersi loomingule on oma jälje jätnud noorpõlvesõber Syd Barretti uimastisõltuvus ja allakäik. Esialgu kirjutas Barrett enamiku bändi lauludest, aga tema halveneva tervise ja käitumise tõttu asendati ta 1967. aasta lõpus David Gilmouriga. Esialgu kartsid mänedžerid, et bänd ei ole ilma Barrettita enam sama menukas, kuid Watersi ja Gilmouri koostöö osutus veel edukamaks. Ansamblist Pink Floyd 1985. aastal lahkudes kuulutas ta ansambli laialiläinuks, kuid teised jätkasid Pink Floydi nime all tegutsemist. Waters hakkas tegutsema soolomuusikuna. 1970 "Music from 'The Body'" (koos Ron Geesiniga) 1984 "The Pros and Cons of Hitch Hiking" 1986 "Soundtrack "When the Wind blows"" 1987 "Radio K.A.O.S." 1990 "The Wall – Live 1990 in Berlin" 1992 "Amused to Death" 2000 "In the Flesh (Live)" 2002 "Flickering Flame - The Solo Years Volume 1" 2004 "To kill the child / Leaving Beirut" CD-singel 2005 "Ça Ira" 2007 "The Last Mimzy" (soundtrack koos Howard Shore'iga) http://www.roger-waters.com/ Adam Easton. Roger Waters gigs in Poland cancelled amid Ukraine backlash. BBC News, 25. september 2022
Donald Tusk

Donald Franciszek Tusk (sündinud 22. aprillil 1957 Gdańskis) on Poola poliitik, kes oli aastatel 2007–2014 ja on uuesti aastast 2023 Poola peaminister ning oli aastatel 2014–2019 Euroopa Ülemkogu eesistuja. Donald Tusk osales 2005. aasta Poola presidendivalimistel ja saavutas Lech Kaczyński järel teise koha. Teises voorus jäi ta Kaczyńskile alla, kogudes 45,96% häältest. Donald Tusk on olnud liberaaldemokraatliku erakonna Kodanikuplatvorm esimees. Parlamendivalimistel 2007. aastal sai Kodanikuplatvorm parima tulemuse ning moodustas valitsuse. 9. novembril 2007 nimetati Tusk Poola peaministriks, olles selles ametis 16. novembrist 2007 kuni 22. septembrini 2014. Augustis 2014 jõudsid Euroopa Liidu liikmesriigid kokkuleppele, et Donald Tuskist saab Euroopa Ülemkogu alaline eesistuja. Seetõttu esitas ta 9. septembril 2014 tagasiastumispalve peaministri ametikohalt, mille president Bronisław Komorowski 11. septembril ka rahuldas. Tusk jäi edasi peaministri kohusetäitjaks kuni Ewa Kopaczi valitsuse moodustamiseni. Aastatel 2019–2022 oli Tusk Euroopa Rahvapartei esimees. 11. detsembril 2023 valis Poola parlament Donald Tuski uuesti Poola peaministriks. Donald Tusk on kašuubi päritolu. 13. mai 2010 – Karl Suure auhind tegevuse eest Euroopa ühtsuse edendamisel 2012 – Euroopa poliitilise kultuuri auhind 2014 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk "Wybory prezydenckie 2005 – Wyniki ponownego głosowania". pkw.gov.pl, 2005. Vaadatud 7.12.2014. Poola keeles. "Poľským premiérom sa stal Donald Tusk". noviny.sk, 9. november 2007. Vaadatud 7.12.2014. Slovaki keeles. Maarja Roon (30. august 2014). "Euroopa Ülemkogu eesistujaks sai Donald Tusk, välisasjade esindajaks Federica Mogherini". err.ee. Vaadatud 24.11.2014. "Premier Tusk „wręczył papiery" prezydentowi. Jest dymisja rządu. Bronisław Komorowski przyjmie ją w czwartek". tvp.info (poola keeles). 9. september 2014. Vaadatud 24.11.2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Poola saab naispeaministri". ohtuleht.ee. 9. september 2014. Vaadatud 24.11.2014. Lauri Laugen (12. september 2014). "President Komorowski kinnitas Ewa Kopaczi ametlikult Poola peaministrikandidaadiks". delfi.ee. Vaadatud 24.11.2014. "Tusk laureatem nagrody Karola Wielkiego". rp.pl (poola keeles). 16. jaanuar 2010. Originaali arhiivikoopia seisuga 22.12.2014. Vaadatud 22.12.2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Hartmut Lüning (13. mai 2010). "Aachener Karlspreis für Donald Tusk". dw.de (saksa keeles). Vaadatud 22.12.2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Teenetemärkide kavalerid – Donald Franciszek Tusk". president.ee. Märts 2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 18.12.2014. Vaadatud 7.12.2014. Donald Tuski kampaanialeht
Maserati Ghibli

Maserati Ghibli on sportauto, mida tootis Itaalia autotootja Maserati aastail 1966–1973 ja 1992–1997. 2013. aastast on Maserati mudelivalikus taas Ghibli, mis on aga neljaukseline sportlik sedaan. Maserati Ghiblit esitleti 1966. aasta Torino autonäitusel. Auto disainis tol ajal Ghia disainistuudios töötanud Giorgetto Giugiaro. Mudelit hakati tootma 1967. aastal Carozzeria Vignale Torino tehases. Eesmootoriga kaheistmelise ja kaheukselise sportauto jõuallikaks oli 4,7-liitrine V8-mootor võimsusega 228 kW, mis võimaldas kiirenduseks 0–100 km/h 6,8 sekundit ja tippkiiruseks 248 km/h. Autole pakuti kas viiekäigulist manuaal- või kolmekäigulist automaatkäigukasti. 1969. aastal lisandus mudelivalikusse kabriolettversioon Ghibli Spyder ning 1970. esitleti mõnevõrra võimsamat mudelit Ghibli SS. Auto tootmine lõpetati 1973. aastal ning see asendati Bertone disainitud Maserati Khamsiniga. Kokkuvõttes oli Ghibli müük üsna edukas ning müügitulemused olid peamiste konkurentide Ferrari Daytona ja Lamborghini Miura omadest paremad. Tuntud omanike hulka kuulusid muuhulgas Sammy Davis Junior, Peter Sellers ja Jean-Paul Belmondo. Henry Ford nooremale kuulus koguni kolm Ghiblit. Maserati Ghibli Spyder Maserati Ghibli 1992. esitles Maserati uut luksuslikku Giugiaro disainitud kaheukselist ja neljaistmelist sportautot, millele pandi nimeks samuti Ghibli. Auto sai oma jõuallikateks 2-liitrise V6 biturbo, võimsusega 225 kW ja 2,8l V6 biturbo, võimsusega 211 kW. Kaheliitrine mudel oli mõeldud Itaalia turu jaoks, samas kui 2,8-liitrise mootoriga mudelid olid ekspordiks. Auto tippkiirus oli 260 km/h ja kiirendus 0–100 km/h oli 5,7 sekundit. Ghibli meenutas väga mudelit Maserati Shamal, kuid oli mõnevõrra kallim ja rikkalikuma varustusega. Auto sisemuse viimistlemiseks kasutati Connolly-nahka ja vahtrapuud. 1994. tehti auto sise- ja väliskujunduse juures mõningaid muudatusi, ning uuendati vedrustust ja lisati ABS-pidurid. 1996. uuendati autot veelgi ja see sai nimeks Ghibli GT. 1997. lõpetati mudeli tootmine ning selle asemel hakati tootma Maserati 3200 GT-d. Ghiblist valmistati ka võidusõidu- ja erimudeleid, sealhulgas Ghibli KS, Ghibli Open Cup ja Ghibli Primatist. Maserati Ghibli II Siiani tootmises olevat Ghiblit esitleti 2013. aasta Shanghai autonäitusel. Varasemast kaheukselisest kupeest oli saanud neljaukseline sedaan, mis oli esmakordselt Maserati ajaloos saadaval ka diiselmootoriga. Ghibli mootorivalikus on 3,0-liitrised V6 bensiinimootorid ja üks diiselmootor ning 3,8-liitrine V8 bensiinimootor 427 kW (580 hj). 2020. aastal lisandus valikusse 2,0-liitrise sisepõlemismootoriga hübriidajam, mis arendab 243 kW (330 hj) ja 450 Nm. Maserati Ghibli Maserati ametlik koduleht (mõlema Ghibli lühitutvustused ja tehnilised andmed inglise k.) Ghibli I ülevaade (inglise k.) Ghibli II ülevaade (inglise k.)
Äravoolutegur

Äravoolutegur on äravoolu (äravoolukihi) ja sadanud veehulga (sademetekihi) suhe. Äravoolutegur sõltub pinnasest, pinnamoest jt. Eestis jääb äravooluteguri suurus enamasti 0,3–0,5 sisse.
Moodswinger

Moodswinger on tavaliselt 12-keeleline, kromaatilise sõrmlauga elektrikeelpill. Moodswingeri leiutas Yuri Landman. Ta kohtus 2006. aasta märtsis USA bändiga Liars, et valmistada neile mingi pill. Kuue kuu pärast valmis tal kaks eksemplari elektrilisest jaapani keelpillil kotol põhinevast 12 keelega ja 3 roobiga muusikariistast, millest ühe sai bändi kitarrist ja trummar Aaron Hemphill ja teine jäi talle enesele. Seejärel hakkas bänd salvestama oma albumit "Liars", millel uudset pilli kasutati. Paljud kuulajad ajasid selle alguses klaveriga segi. 2008. aastal algas moodswinger'ite seeriatootmine. Moodswinger meenutab väliselt elektrikitarri, aga tegelikult on ta rohkem elektritsitter, sest tal ei ole sõrmlaua künniseid ega korralikku kaela. Elektroonikaosa pole ehitatud pilli kehasse nagu elektrikitarril, vaid kaela sisse. Kolmas roop jagab keeled kahte eri helikõrgusega ossa. Sõltuvalt sellest, kus keelt puudutatakse, tekitatakse harmooniline teine toon. Keel võngub rohkem või vähem, sõltuvalt kohast, kus kolmas roop keele suhtes asub. Seda saab seletada akustilise resonantsi ja mikrotonaalsusega. Harmooniliste sõlmede asukohas võngub keel rohkem kui mujal. Näiteks kui keel jagada 1/3 + 2/3, tekib puhas ülemtoon, aga kui 8/11 + 3/11, tekib ebaselge ülemtoon. Skaalale kantud värvilised punktid näitavad keele jagunemise kohti suhtes, mida väljendab murd, mille nimetaja ei ole suurem kui 7 (Moodswinger II-l kuni 8). Nendes kohtades esinevad harmoonilised kakskõlad. Selleks, et neid täppe oleks kergem eristada, on nad tähistatud eri värviga. Hall punkt jagab keele kaheks, punased täpid kolmeks, oranžid neljaks, kollased viieks, rohelised kuueks ja helesinised seitsmeks. Moodswinger II-l on ka tumesinised punktid, mis tähistavad kaheksandikke. Kaelaroobi lähedal märgitakse värviliste joontega kõrgemaid ülemtoone: halli joonega 1/8, punasega 1/9, oranžiga 1/10, kollasega 1/11, rohelisega 1/12 ja sinisega 1/16. Pillil on kolm skaalat: hariliku kitarri oma (võrdtempereeritud häälestus), pöördskaala (suured sammud sõrmlaua künniste vahel kaela juures ja väikesed keharoobi juures) ning eespool kirjeldatud mikrotonaalne skaala. Kolme roobi kasutamise korral koosneb tekkiv heli kolmest toonist: keele osa pehmelt kõlav lööktoon kereküljel, vastav ülemtoon mõlemal küljel ja keele paarilise võnkuv madal põhitoon peapoolel. Juuresoleval joonisel on kujutatud ülemtooni (üleval) ja vastava paarilise alamtooni (all) kombinatsioonid. Löögitoon on enamikul juhtudel sama mis ülemtoon. Eranditeks on 3/4, 3/5, 3/7, kus ülemtooniks on löögitooni kvint, ja 5/7, kus ülemtooniks on löögitooni terts. Kvindiring: E-A-D-G-C-F-Ais-Dis-Gis-Cis-Fis-B Liars - "Leather Prowler" (album "Liars", 2007) www.hypercustom.com Oddmusic - Moodswinger Meet Yuri Landman, maker of awesome guitars for music youth liars blonde redhead lightning bolt Pitchfork Media, 28-09-07 www.modernguitars.com Video Yuri Landman Moodswinger & Moonlander (revu.nl), 19-10-2007
Äravoolukiht

Äravoolukiht on mingi ajavahemiku vältel valglalt jõkke, järve, merre vm voolanud vee hulk pindalaühiku kohta. Tavaliselt väljendatakse seda millimeetrites aasta kohta (mm/a). Äravool Äravoolumaht Äravoolumoodul Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 01.03.2012)
F-moll

f-moll ehk fa-minoor on f-ist üles ehitatud minoorne helirida. f-moll helirida harmoonilismollis ehk harmoonilises minooris f - g - as - b - c - des - e - f f-moll helirida meloodilismollis ehk meloodilises minooris f - g - as - b - c - d - e - f - es - des - c - b - as - g - f Minoor
B-moll

b-moll ehk si-bemoll-minoor on b-st üles ehitatud minoorne helirida. b-moll helirida harmoonilismollis ehk harmoonilises minooris b - c - des - es - f - ges - a - b b-moll helirida meloodilismollis ehk meloodilises minooris b - c - des - es - f - g - a - b - as - ges - f - es - des - c - b Minoor
Es-moll

es-moll ehk mi-bemoll-minoor on es-ist üles ehitatud minoorne helirida. es-moll helirida harmoonilismollis ehk harmoonilises minooris es - f - ges - as - b - ces - d - es es-moll helirida meloodilismollis ehk meloodilises minooris es - f - ges - as - b - c - d - es - des - ces - b - as - ges - f - es Minoor
As-moll

as-moll ehk la-bemoll-minoor on as-ist üles ehitatud minoorne helirida. as-moll helirida harmoonilismollis ehk harmoonilises minooris as - b - ces - des - es - fes - g - as as-moll helirida meloodilismollis ehk meloodilises minooris as - b - ces - des - es - f - g - as - ges - fes - es - des - ces - b - as Minoor
Voronež

Voronež [vor'oonež] on linn Venemaal, Voroneži oblasti keskus. Asub Voroneži jõe alamjooksul, Oka-Doni madaliku lääneserval. Asutatud 1589. aastal. Rahvaarv rahvaloenduste andmetel (tuh. in.) Voronežis on mandriline paraskliima parajalt külma talve ja palava suvega. Veebruari keskmine õhutemperatuur on –6,5 °C ja juuli keskmine õhutemperatuur on 20,5 °C. Aasta keskmine õhutemperatuur on 6,9 °C. Aasta sademetehulk on 587 mm. Voroneži ülikool Novovoronež Gagarini ja Žukovski nimeline sõjaväeline lennuakadeemia (Военно-воздушная академия имени профессора Н. Е. Жуковского и Ю. А. Гагарина) https://rosstat.gov.ru/storage/mediabank/Bul_MO_2023.xlsx Rahvaloenduste andmed Voroneži ilm ja kliima http://www.voronezh.ru/ http://www.voronezh.net/
Ramenskoje

Ramenskoje on linn Venemaal Moskva oblastis, Ramenskoje rajooni keskus. Asub 40 km Moskvast kagus. Asutatud 1760. aastatel, linn aastast 1926. Linnas on jalgpalliklubi FC Saturn. Ramenskoje on tekstiilitööstuse keskus. Linna lähedal asub Ramenskoje lennujaam. 2014. aasta 9. septembril toimunud Ukraina droonirünnakus hukkus üks inimene, vigastusi sai kolm inimest, kahjustusi sai kaks elumaja. "Venemaa Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 1. juulil 2016. Un edificio residenziale danneggiato da un attacco di droni a Ramenskoye, nella regione di Mosca, il 10 settembre 2024. Rai News 24, 10. IX 2024 Conseguenze dell'attacco di droni ucraini sul condominio russo, vicino a Mosca. Rai News 24, 10. IX 2024 Rogo nel palazzo centrato dal drone ucraino a Ramenskoye in Russia: video dell'incendio. Rai News 24, 10. IX 2024 Nicole Wolkov; Grace Mappes; Angelica Evans; Haley Zehrung; Karolina Hird (10. september 2024). "Russian Offensive Campaign Assessment, September 10, 2024". understandingwar.org (Ameerika inglise). ISW. Vaadatud 11. septembril 2024. Footage published on September 10 reportedly shows the aftermath of a drone strike in Ramenskoye, Moscow Oblast, and Ramenskoye Urban Raion Acting Head Eduard Malyshev claimed that Ukrainian drones damaged two buildings in the raion. Harding, Luke (10. september 2024). "Ukrainian drone attacks kill one and force airport closures in Moscow". The Guardian (Briti inglise). ISSN 0261-3077. Vaadatud 10. septembril 2024.