laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Margas

Margas on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas. Küla asub valla kirdeosas, Riiast 186 km kaugusel Gulbene linna piiril. Küla jääb Asarupe ja Krustalīce jõe äärde. 2017. aastal oli külas 38 elanikku, 2022. aastal 41. Vietvārdu datubāze
Stradi

Stradi (vanasti ka Pāmeri, Pomeri või Paliena) on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas. Küla asub valla keskosas, Riiast 188 ja valla ning piirkonna keskusest Gulbenest 4,7 km kaugusel. Küla jääb merepinnast 112 meetri kõrgusele Krustalīce jõe kaldale. Stradi on vana küla, mis on nime andnud ka vallale. Kasvama hakkas asula nõukogude perioodil, mil sellest sai Kirovi-nimelise kolhoosi keskasula ja tehnopark. Asulas on raamatukogu. Sinna jääb Paliena bussipeatus. Aastal 2015 oli külas 194 elanikku, aastal 2017 aga 185 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 169. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Andrej Bajuki valitsus

Andrej Bajuki valitsus oli Sloveenia valitsus 7. juunist 30. novembrini 2000. Koosseisu info Sloveenia valitsuse kodulehel (inglise keeles)
Antani

Antani on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas. Küla asub valla põhjaosas Mellupe jõe ääres. Sinna jäi varem Stradi raudteepeatus. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Antani muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu ja Antani II muinaskalmed. Vietvārdu datubāze "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2020. Vaadatud 14. augustil 2022.
Black Hawk (täpsustus)

Black Hawk võib tähendada järgmist: Sikorsky UH-60 Black Hawk, sõjaväehelikopter Must Haugas (Black Hawk), indiaanipealik (eluaastad 1767–1838) Black Hawk, linn USA-s Colorado osariigis Black Hawki maakond, maakond USA-s Iowa osariigis Chicago Blackhawks, jäähokiklubi
Kelsey-Lee Barber

Kelsey-Lee Barber (2018. aastani Kelsey-Lee Roberts; sündinud 20. septembril 1991 East Londonis Lõuna-Aafrika Vabariigis) on Austraalia odaviskaja, kahekordne maailmameister. Ta tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2014. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Glasgow's, kus võitis pronksmedali. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis pääses ta finaali ning oli tulemusega 60.76 kümnes. 2018. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Austraalias Gold Coastis võitis ta kaasmaalase Kathryn Mitchelli järel hõbemedali. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas tuli Barber 66.56-ga hiinlaste Liu Shiyingi ja Lü Huihui ees maailmameistriks. 2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos viskas ta 64.56 ning võitis Shiyingi ja Maria Andrejczyki järel pronksmedali. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is tuli ta uuesti maailmameistriks, olles visanud finaalis 66.91. Barberi isiklik rekord odaviskes on 2019. aastal Luzernis visatud 67.70. Barber on sündinud Lõuna-Aafrika Vabariigis. Tema perekond kolis Austraaliasse 2000. aastal. Ta on 2018. aastast abielus kergejõustikutreener Mike Barberiga. https://www.eurosport.com/athletics/kelsey-lee-barber_prs385249/person.shtml https://www.abc.net.au/news/2015-02-06/australian-javelin-thrower-kelsey-lee-roberts-looking-to-make-i/6075570 Kelsey-Lee Barber Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Bonanza (Colorado)

Bonanza on linn USA-s Colorado osariigis Saguache'i maakonnas. Elanike arv on 2020. aastas rahvaloenduse kohaselt 17. Bonanza on teine kõige väiksema elanike arvuga linn Colorado osariigis (vähem elab elanikke ainult Jeffersoni maakonnas asuvas Lakeside'is). Bonanza on endine hõbedakaevanduslinn. Hõbeda leiukohad avastati Bonanza lähedal 1880. aastal. Juba järgmisel aastal sai Bonanza linnaõigused. USA rahvaloenduse järgi oli Bonanzas suurim elanike arv 1930. aastal, kui seal elas 445 inimest. Pärast seda hakkas elanike arv linnas kiiresti langema ja 1980. aastal elas linnas vaid kaheksa inimest. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.  Bonanza (Colorado) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis http://www.saguache.org/towns/bonanza/index.html
Zeltaleja

Zeltaleja on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas. Küla asub valla põhjaosas Mellupe jõe ääres. Asulas on Zeltaleja bussipeatus. Looduskaitse all on külas kasvav Zeltaleja tamm. Aastal 2007 oli külas 35 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Janez Drnovšeki neljas valitsus

Janez Drnovšeki neljas valitsus oli Sloveenia valitsus 30. novembrist 2000 kuni 19. detsembrini 2002.
Siljāņi

Siljāņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas. Küla asub valla põhjaosas Mellupe jõe ääres. Looduskaitse all on külas kasvavad Siljāņi tammed. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Mezīši

Mezīši on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas. Küla asub valla lõunaosas Mezītise järve ääres. Aastal 2007 oli külas 14 elanikku. Vietvārdu datubāze
Kinnunen (perekonnanimi)

Kinnunen on soomepärane perekonnanimi. Jorma Kinnunen (1941–2019), soome kergejõustiklane, odaviskaja Kimmo Kinnunen (sündinud 1968), soome odaviskaja Laila Kinnunen (1939–2000), soome estraadilaulja Sven Kinnunen (1930–2009), eesti tehnikateadlane, emeriitprofessor Tapani Kinnunen (sündinud 1962), soome luuletaja
Lejasstradi

Lejasstradi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas. Küla asub valla keskosas Krustalīce jõe ääres. Asulas on Lejasstradi bussipeatus. Looduskaitse all on külas kasvav Krustalīce Lejasstradi tamm ja tamm ümbermõõduga 5,5 meetrit. Aastal 2007 oli külas ligikaudu 35 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Ekaterina Velmezova

Ekaterina Velmezova (sündinud 3. veebruaril 1973) on keeleteadlane, tõlkija ja luuletaja. Ta töötab professorina Lausanne'i Ülikoolis ja külalisprofessorina Tartu Ülikoolis. Tema eriala on keeleteaduse ajalugu. Ta on tõlkinud vene keelde muuhulgas Jaan Kaplinski luulekogu "Tule tagasi helmemänd" ja Charles Bally raamatu "Le langage et la vie". Ta on avaldanud artikleid ja retsensioone ajalehes Sirp, luuletusi ajakirjades Võšgorod ja Tallinn ning mitmekeelse (vene, prantsuse, eesti) luulekogu "Время, конец и начало" (2021). Вельмезова, Е. В. (2004). Чешские заговоры: исслед. и тексты. М.: Индрик. Velmezova, Ekaterina (2007). Les lois du sens: la sémantique marriste. (Slavica Helvetica 77.) Bern. Вельмезова, Е. В. (2014). История лингвистики в истории литературы. М.: Индрик. Velmezova, Ekaterina (ed.) (2015). L'École sémiotique de Moscou-Tartu / Tartu-Moscou: Histoire. Épistémologie. Actualité. (Slavica Occitania 40.) Toulouse: Université de Toulouse-Le Mirail. Velmezova, Ekaterina; Kull, Kalevi; Cowley, Stephen J. (eds.) 2015. Biosemiotic Perspectives on Language and Linguistics (Biosemiotics 13.) Cham: Springer. Velmezova, Ekaterina; Fadda, Emanuele (eds.) 2022. Ferdinand de Saussure today: Semiotics, history, epistemology (Sign Systems Studies 50/1.) Tartu: University of Tartu Press. 2021. Время, конец и начало. Tartu: Dialoog. 2023. Тасму. Tartu: Dialoog. Балли, Ш. 2003. Язык и жизнь. М. Каплинский, Яан 2021. Вернись, янтарная сосна. (Поэтические вариации Екатерины Вельмезовой.) Tallinn: Aleksandra. Каплинский, Яан 2023. Под тенью янтарной сосны. (Переводы и поэтические вариации Екатерины Вельмезовой.) Tallinn: Aleksandra.
Samiņi

Samiņi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas. Küla asub valla keskosas Krustalīce jõe ääres. Vietvārdu datubāze
Nātiņi

Nātiņi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas. Küla asub valla loodeosas Krustalīce jõe ääres. Nātiņi jääb Gulbene linna piirile. Asulas on Tiltakalnsi bussipeatus. Looduskaitse all on külas kasvav Vainagi tamm ümbermõõduga 4 meetrit. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Mācītājmāja

Mācītājmāja on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas. Küla asub valla loodeosas. Mācītājmāja jääb Gulbene linna piirile. Asulas on Mācītājmāja bussipeatus. Looduskaitse all on külas kasvav paju ümbermõõduga 4,78 meetrit. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Stāķi

Stāķi on küla (lielciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas. Küla asub valla kirdeosas merepinnast 130 meetri kõrgusel, Riiast 188 ja valla ning piirkonna keskusest Gulbenest 4 km kaugusel. Küla rajati 1970. ka 1980. aastatel kui maaparandajate asula. Külas on raamatukogu, põhikool ja kultuurimaja. Seal asuvad Stāķi ja Stāķu centrsi bussipeatus. 2015. aastal oli külas 523 elanikku, 2017. aastal 504 ja 2022. aastal 463. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Šķieneri

Šķieneri on küla (lielciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas. Küla asub valla kirdeosas merepinnast 130 meetri kõrgusel, Riiast 187 ja valla ning piirkonna keskusest Gulbenest 4,1 km kaugusel. Küla rajati XX sajandil kui riikliku ettevõtte Lauktehnika tööliste asula. Šķieneris on Stāķi postkontor, seal on Šķieneri bussipeatus. Aastal 2015 oli külas 425 elanikku, aastal 2017 aga 398 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 360. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
2022. aasta meeste rannavõrkpalli Euroopa meistrivõistlused

2022. aasta meeste rannavõrkpalli Euroopa meistrivõistlused olid Euroopa Võrkpalliliidu CEV korraldatavad meeste Euroopa meistrivõistlused rannavõrkpallis. Võistlused toimusid 16.–21. augustil 2022 Münchenis, Saksamaal. Võistlustele pääsesid 32 paari. Võistluse võitsid esmakordselt David Åhman ja Jonatan Hellvig, kes esindasid Rootsit. Eestit esindasid võistlustel Kusti Nõlvak ja Mart Tiisaar, kes jõudsid 16 parema sekka. Eelringi pääses kvalifikatsioonide kaudu 32 rannavõrkpallipaari, kellest 24 pääsevad väljalangemismängudele. Võistkonnad jagati alagruppidesse loosi kaudu 22. juunil 2022. Eelringist pääsevad alagrupi võitjad otse 16 parema hulka. Alagrupi 2 ja 3 koht pääsevad 24 hulka. Alagrupis mängib iga võistkond kaks mängu. Esimeses mängus lähevad paarid vastamisi asetuse järgi (esimene ja neljas ning teine ja kolmas). Teises mängus lähevad vastamisi esimeste mängude võitjad omavahel ning kaotajad omavahel. Edasipääseja selgitamine: Võidetud mängud (mängud võidetud/mängud kaotatud) Kui võistkonnad jäävad viiki, siis arvestatakse võidetud punkte: 2 punkti: mäng võidetud 1 punkt: mäng kaotatud Kui võistkonnad on viigis ka selles arvestuses, siis CEV selgitab võitja alljärgnevas järjekorras: Geimide jagatis: järjestus selgitatakse kõigi võidetud geimide jagamisel kõigi kaotatud geimidega. Punktide jagatis: kui geimide jagatise põhjal viik püsib, selgitatakse järjestus kõigi saadud punktide jagamisel kõigi kaotatud punktidega. Alagrupimängud toimusid 16.–17. augustil 2022. Koduleht CEV EuroBeachVolley 2022 Reeglistik CEV EuroBeachVolley 2022 Alagruppide loosimine CEV EuroBeachVolley 2022 EM 2022 rannavõrkpall European Championships Munich 2022
Margarete Steiff

Margarete Steiff (24. juuli 1847 Giengen an der Brenz – 9. mai 1909 Giengen an der Brenz) oli saksa õmblejanna, kes karjääri algul tegi küll traditsioonilist õmblustööd, kuid 1880. aastal asutas pehmete mänguasjade valmistamise ettevõtte Margarete Steiff GmbH. 1902. aastal kujundas Richard Steiff pehme, liikuvate käppadega mänguasja Bear 55 PB. 1906. aastal sai maailma esimene kaisukaru tuntuks kui Teddy Bear USA presidendi Theodore Roosevelti, keda hüüti Teddyks, auks. Milvi Martina Piir. Naine ajas. Margarete Steiff.
Maa Õun

Maa Õun (saksa keeles Erdapfel 'maa' + 'õun') on vanim säilinud Maad kujutav gloobus. Selle valmistas saksa kaupmees ja kartograaf Martin Behaim aastatel 1490–1492. Maad kujutavaid gloobuseid tehti ka varem, kuid neid pole säilinud. Gloobusel ei ole kujutatud Ameerikat, sest Christoph Columbus naasis sealt alles 1493. aastal. Tänapäeval tähendab Erdapfel saksa keeles kartulit, gloobuse tegemise ajal ei olnud kartuleid veel Ameerikast Euroopasse toodud. Maa Õun asub muuseumis Nürnbergis.
Narva Raadio

Narva Raadio oli Narva kohalik raadiojaam, mis levis Narvas ja Ida-Virumaal, aga ka Lääne-Virumaal ja Jõgevamaal. Raadiojaam tegutses sagedusel 89,8 MHz. Praegu on sellel sagedusel jumorfm. Eesti raadiojaamade loend
Star FM Eesti

Mitte segi ajada raadiojaamaga Star FM. Star FM Eesti on Eesti raadiojaam, mis mängib vaid Eesti muusikat. Star FM Eesti on kuuldav Haapsalus ja Läänemaal 103,8 MHz, Võrus ja Võrumaal 94,8 MHz, Rakveres ja Lääne-Virumaal 88,5 MHz, Põltsamaal ja Jõgevamaal 95,8MHz, Tallinnas ja Harjumaal 95,8 MHz, Saaremaal 102,5 MHz, Valgas ja Valgamaal 90,8 MHz Tallinn 10A DAB+ 209,936 MHz Koeru 7A DAB+ 188,928 MHz Pehka 10A DAB+ 209,936 MHz Tartu 5A DAB+ 174,928 MHz Seljametsa 6A DAB+ 181,936 MHz Eesti raadiojaamade loend
Toome värav (Tallinn)

Toome värav ehk Toomvärav ehk Toompea vallivärav oli Tallinna muldkindlustusvööndi vallivärav Toompeal. Värav rajati 17. sajandi lõpul Tänapäeva Toompea tänava sihil ning Falgi tee ja Komandandi tee joonel asunud värav lammutati 1860. aastal.
Creede

Creede on linn USA-s Colorado osariigis, Minerali maakonna halduskeskus ja ainus omavalitsusüksus. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 257. Aastal 2010 oli elanikke 290. Creede on saanud nime 19. sajandi viimastel kümnenditel sealkandis tegutsenud kaevuri Nicholas C. Creede'i järgi. Esimesed valged asunikud saabusid praeguse Creede'i lähedale juba enne 19. sajandi keskpaiga. 1860. aastate lõpus avastati Creede'i lähedal esimene suur hõbedamaagisoon. 1880. aastate lõpus sai Creede'ist Colorado üks viimaseid suuri hõbedakaevandamise buumilinnu. Linna hõbedakaevandusi teenindas Denver and Rio Grande Western Railroadi raudteeliin. Sajandivahetuseks elas Creede'is ligi 1000 elanikku. Creede sai linnaõigused 19. mail 1892. 1890. aastate alguses suleti osariigi Denveris paljud hasartmänguasutused, mistõttu kolisid paljud need asutused Creede'i. See tõi linnas omakorda kaasa kuritegevuse kasvu ja seal leidsid peidupaiga paljud kuulsad kurjategijad ja lindpriid, teiste seas Soapy Smith ja Robert Ford. Creede'i kuulsus jäi aga üürikeseks, sest juba 1892. aasta juunis leidis linna äripiirkonnas aset suur tulekahju. Umbes samal ajal legaliseeriti Denveris taas hasartmängurlus ja paljud ettevõtted kolisid tagasi sinna. Lisaks tabas 1893. aastal paljusid Colorado hõbedakaevanduslinnu majanduslik langus. Hõbeda hind langes ja paljud kaevandused suleti. Koos sellega hakkas elanike arv linnas vähenema. Creede'is asub 12 meetrit pikk ja üle 270 kg kaaluv alumiiniumist kahvliskulptuur Creede Fork, mis on tuntud "Maailma suurima kahvlina". See avati 2012. aastal ning sellest on saanud kohalik vaatamisväärsus. Creede 1942. aastal Creede'i peatänav Creede Fork 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. https://www.creede.com/city-of-creede.html
I Love You Always Forever

"I Love You Always Forever" on Walesi laulja Donna Lewise debüütsingel tema debüütalbumilt "Now in a Minute" (1996). Laulu kirjutas Lewis ning produtseerisid Lewis ja Kevin Killen, see ilmus albumi esiksinglina USA-s 7. mail 1996 ja Ühendkuningriigis 26. augustil 1996. Laul on inspireeritud H.E. Batesi romaanist Love for Lydia, millest refrään on võetud. "I Love You Always Foreveri" muusikavideo YouTube'is
Tšulõmid

Tšulõmid, ka tšulõmitatarlased, on Venemaal Siberis elav turgi rahvas, kes kõnelevad tšulõmi-tatari ja vene keelt. Nad on nimetuse saanud Obi lisajõe Tšulõmi järgi, mille ääres nad elutsevad. Nad on arvatud Venemaa väiksearvuliste põlisrahvaste hulka. Nad elavad peamiselt Tomski oblasti Teguldeti rajoonis, eriti selle keskuses Teguldeti külas, lisaks Krasnojarski krai Tjuhteti rajoonis. Aastatel 1971–1984 sõlmitud tšulõmmide abieludest oli 55% puhul abikaasaks teise rahvuse esindaja. 2002. aasta Venemaa rahvaloenduse järgi elas riigis 656 tšulõmmi (54 neist elas linnades), kellest 77 kõneles tšulõmi-tatari keelt. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli tšulõmmide arv vähenenud 355-le, kusjuures keeleoskajaid oli nende hulgas 44. "Tšulõmitatarlased" on rahvale venelaste antud nimetus. Omanimetus lähtub hõimunimetustest Küärük, Kezik, Melez. Lemskaya, Valeriya. "World order variation in Chulym Turkic of Siberia" – Asadpour, Hiwa; Jügel, Thomas (toim; 2022). Word Order Variation: Semitic, Turkic and Indo-European Languages in Contact. Walter de Gruyter GmbH & Co KG. lk 181. ISBN 9783110790368. "The Chulym Tatars". The Red Book of the Peoples of the Russian Empire (inglise keeles). Eesti Keele Instituut. Vaadatud 15. august 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Axelsson, Per; Sköld, Peter (2011). Indigenous Peoples and Demography: The Complex Relation between Identity and Statistics. Berghahn Books. lk 244. ISBN 9780857450036. Farfán, José Antonio Flores; Ramallo, Fernando F. (toim; 2010). New Perspectives on Endangered Languages: Bridging gaps between sociolinguistics, documentation and language revitalization. John Benjamins Publishing. lk 89. ISBN 9789027287731. Olson, James Stuart; Pappas, Lee Brigance; Pappas, Nicholas C. J. (toim; 1994). An Ethnohistorical Dictionary of the Russian and Soviet Empires. Greenwood Publishing Group. lk 162. ISBN 9780313274978
Täpik

Täpik (Argynnis) on koerlibliklaste sugukonda kuuluv perekond päevaliblikaid. Perekonda kuulub umbes 40 liiki. Alamperekonna Speyeria liigid eraldatakse vahel iseseisvasse perekonda. Argynnis adippe – suur-pärlmuttertäpik Argynnis aglaja – hõbetäpik Argynnis ino (või Brenthis ino) – luhatäpik Argynnis laodice – niidutäpik Argynnis niobe – väike-pärlmuttertäpik Argynnis paphia – rohetäpik kannikesetäpik (perekond Boloria) kirburohutäpik (Boloria eunomia) peegeltäpik (Issoria lathonia) sootäpik (Boloria aquilonaris)
Pseudovene stiil

Uusvene stiil ehk pseudovene stiil (vene keeles псевдорусский стиль, неорусский стиль, русско-византийский стиль) on katustermin reale stiilidele, mis tekkisid Venemaa historitsismis 19. sajandi teisel veerandil. Uusvene stiili iseloomustab lähtumine Venemaa ajaloolisest arhitektuurist, eelkõige Peetri-eelse Venemaa arhitektuuri ja Bütsantsi arhitektuuri elementide eklektiline kombineerimine ja segamine. Uusvene arhitektuuristiili tõus langeb kokku ajaga, mil 19. sajandi Euroopas taastekkis huvi rahvusliku arhitektuuri vastu. Selles stiilis ehitised kujutavad endast Venemaa ajaloolise arhitektuuripärandi interpretatsioone ja stilisatsioone. Pole õige nimetada seda vanavene või vene stiiliks, sest enamik uusvene stiilis töötanud arhitekte ei rekonstrueerinud ega kasutanud mineviku arhitektuuritraditsioone, vaid ühendasid ajaloolise arhitektuuri üksikuid elemente muude rahvusvaheliste neostiilidega, 19.–20. sajandi vahetusel ka juugendstiili vormikeelega. vene-bütsantsi stiil (1825–1850, kohati kuni 1870. aastateni) Romanovite stiil (1870–1891) 19. sajandi lõpuaastate historitsism (1891–1900) nn uusvene modern (1900–1920) Esimene selgejoonelisem stiilisuund pseudovene stiilis, mida nimetatakse vene-bütsantsi stiiliks (1825–1850, kohati kuni 1870. aastateni), on täheldatav 1830. aastate kirikuehitistes, eriti linnades ja muudes suuremates asulates. Esimeseks selles stiilis ehitiseks peetakse Aleksander Nevski mälestuskirikut Potsdamis, mis pühitseti 1828. aastal ja mille arhitekt oli Vassili Stassov. Sellele suunale oli valitsuse lai toetus, sest stiil kehastas ideed Bütsantsi ja Venemaa vahelisest järjepidevusest. Vene-bütsantsi suunale kirikuehituses pani süstemaatilise aluse Konstantin Thon, kelle muidu klassitsistliku aluspõhjaga projektidesse olid lisatud vanavene ehituskunstist pärit vormid. Aastail 1838 ja 1844 ilmus temalt kaks albumitäit kirikute ideaalprojekte. Seda kirikuarhitektuuri iseloomustab Bütsantsi kompositsioonitehnikate ja arhitektuurimotiivide laenamine. Iseloomulikke näiteid: Päästja Kristuse katedraal, Relvapalat, Suomenlinna kirik, Jeletsi Taevaminemise kirik, katedraalid Tomskis, Doni-äärses Rostovis ja Krasnojarskis. Järgmise põlvkonna arhitektid arendasid vene-bütsantsi stiili edasi eklektilise historitsismi suunas. Eesti kirikutest on vene-bütsantsi stiilis näidisprojektide järgi püstitatud Haapsalu Maria-Magdaleena kirik, Mustvee Nikolai kirik ja Tallinna Aleksander Nevski kalmistu kirik (hävinud). Aleksander Nevskile pühitsetud mälestuskirik Potsdamis Moskva Lunastaja Kristuse katedraal Relvapalati hoone Suur Kremli palee Krasnojarski katedraal (hävinud) Rostovi katedraal Jeletsi Taevaminemise kirik Suomenlinna õigeusu kirik aastal 1908 Aastail 1870–1891 Wiesbadeni Jekaterina kiriku kuplid Peterburi Valatud Vere Päästja kirik Peterhofi Peeter-Pauli kirik Peterburi Jumalailmumise kirik Iževski Püha Miikaeli kirik 1891–1900 1900–1920 Tallinna Aleksander Nevski katedraal Pärnu Issandamuutmise kirik Toila-Oru Issandamuutmise kirik Sindi Jumalailmumise kirik Russian Revival architecture. – HiSoUR A. Pantelejev. Vene õigeusu kirikuarhitektuur. – Eesti kunsti ajalugu 4
Fabrizio Angileri

Fabrizio Germán Angileri (sündinud 15. märtsil 1994 Junínis) on Argentina jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Getafe. Argentina kõrgliigas debüteeris ta 2013. aasta veebruaris Godoy Cruzi meeskonnas. Aastatel 2019–2022 mängis ta Argentina kõrgliigaklubis River Plate. 2021. aastal tuli ta River Plate'iga Argentina meistriks. 2022. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Getafega. River Plate Argentina Primera División: 2021 Copa Argentina: 2019 Supercopa Argentina: 2019 Trofeo de Campeones de la Liga Profesional: 2021 Recopa Sudamericana: 2019 "Comunicado Oficial | Angileri". Getafe CF. 14. juuli 2022. Vaadatud 14. juulil 2022.
Toila-Oru Issandamuutmise kirik

Toila-Oru Issandamuutmise kirik oli 1899. aastal Vene suurkaupmehe Grigori Jelissejevi Toila-Oru lossi ansamblisse ehitatud õigeusu kirik. Kirik demonteeriti 1935. aastal, kui loss kujundati riigivanema suveresidentsiks. Kiriku arhitekt oli Jelissejevite perekonnaarhitekt, kunstiteadlane ja kirjastaja Gavril Baranovski. Uusvene stiilis kirik oli mõõtmetelt väike, kompaktse üldlahendusega ja viie saleda torniga katusel. Hoone nurka oli liidetud kirikust vaid veidi kõrgem neljatahuline kellatorn. Kirik valmis vaid kahe kuuga ja selle pühitses 16. augustil 1899 Riia ja Miitavi ülempiiskop Agafangel. A. Pantelejev. Vene õigeusu kirikuarhitektuur. - Eesti kunsti ajalugu 4 Oru loss ja park. - Toila kodulugu. Toila Gümnaasium[alaline kõdulink] Kirik 20. sajandi alguse fotol
Kolga (perekonnanimi)

Kolga on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kolga 242 inimesel: 114 mehel ja 128 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kolga meeste puhul 676. kohal ja naiste puhul 652. kohal. Kolga oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 0–4 aastat, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,67. Nimi oli kõige sagedasem Lääne maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 8,80 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Eesti kihelkondade 13 erinevas mõisavallas talupoegadele nimeks Kolga. Neist Tartumaal Võnnu kihelkonnas ja Võrumaal Urvaste kihelkonnas kahes vallas. Nimede eestistamise käigus võeti 1935. ja 1937. aastal Kolga uueks nimeks kolmel juhul, kui loobuti nimedest Kariler, Patska ja Sahliht. Marcus Kolga, väliseesti politoloog ja ajakirjanik (1973–) Margus Kolga, eesti riigiametnik ja diplomaat (1966–) Voldemar Kolga, eesti psühholoog (1947–2021) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 15.08.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kolga. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kolga. Kolga statistikaameti andmebaasis