laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sadõr Džaparov

Sadõr Džaparov (sündinud 6. detsembril 1968 Keng-Suus) on Kõrgõzstani poliitik. Ta on olnud parlamendi liige ja peaminister ning alates 28. jaanuarist 2021 on ta Kõrgõzstani president. Džaparovi poliitiline karjäär algas 2005. aastal. 2008-2010 oli ta Riikliku Korruptsiooni Ennetamise Ameti eesotsas, aga vähese eduga - korruptsioon Kõrgõzstanis lokkas. Pärast 2010. aasta Kõrgõzstani revolutsiooni võitles Džaparov Kumtori kullakaevanduse riigistamise eest ja suurkorporatsioonide vastu, temast sai liikumise populaarne nägu. Kullakaevamise riigistamist soovivad meeleavaldused muutusid aina radikaalsemateks ning 2013. aastal piirasid protestijad ühel meeleavaldusel kohaliku kuberneri ümber ja lukustasid ta oma autosse kinni. Kirgiisi võimud defineerisid selle kohtus inimröövina ning mõistsid Džaparovi 11,5 aastaks vangi. Oma vanglakaristust kandis ta kuni 2020. aasta rahutusteni. Oktoobris puhkenud rahutuste ajal, mis algasid parlamendivalimiste kahtlaste tulemuste tõttu, vabastati Džaparov protestijate poolt ning Kõrgõzstani Riigikohus tühistas ta vanglakaristuse. Vanglast vabanenuna tegi Džaparov mitu katset saada peaministriks ning sundida tollane president Sooronbaj Džeenbekov tagasi astuma, saades lõpuks peaministriks määramise Džeenbekovi poolt 9. oktoobril 2020 ning alates 15. oktoobrist ka presidendi ametikoha kohusetäitjaks Ta oli mõlemal ametikohal kuni 14. novembrini 2020. 10. jaanuaril 2021 toimunud Kõrgõzstani presidendivalimistel saatis teda edu ja 79% kirgiisi rahvast toetas Džaparovi ametlikult presidendiks saamist. Samuti hääletas rahvas valimistel presidendi õiguste suurendamise üle, millele anti ka selge toetus. Džaparovi presidentuuri on iseloomustanud populistlike loosungite kasutamine, enda rahvapresidendina tutvustamine ning Venemaale lähenemine. 2023 Austuse orden (Venemaa) Agnieszka Pikulicka-Wilczewska (12.01.2021). "Kyrgyzstan's Sadyr Japarov: From a prison cell to the presidency". Aljazeera. "Kyrgyzstan president set to win new constitutional powers". DW. Aprill 2021. "Kõrgõzstani president lahkub ametist". ERR. 15. oktoober 2020, 18:45. Vaadatud 16.10.2020. "Kyrgyzstan ends state of emergency as nationalist consolidates power" (inglise). Reuters. 16.10.2020. Vaadatud 16.10.2020. Vladimir Isachenkov (16. oktoober 2020). "Kyrgyzstan's prime minister becomes acting president" (inglise). Moskva: AP. Vaadatud 17. oktoobril 2020. "Japarov Appears To Win Kyrgyz Presidential Election, Set To Get Sweeping Powers" (inglise). RFE/RL. 10.01.2021. Vaadatud 10.01.2021. "Nationalist Sadyr Zhaparov wins Kyrgyzstan's presidential elections". DW. 10.01.2021. Agnieszka Pikulicka-Wilczewska, Who is Kyrgyzstan’s new prime minister, Sadyr Japarov?, Al-Jazīrah, 15. oktoober 2020
Matt Frattin

Matthew Frattin (sündinud 3. jaanuaril 1988 Edmontonis Alberta provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Nur-Sultani Barõs ründajana paremäärel. Aastatel 2007–2011 mängis Frattin Põhja-Dakota Ülikooli jäähokimeeskonnas. Hooajal 2010–11 oli ta ülikooliliigas suurim väravakütt (36 väravat). 2007. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Toronto Maple Leafsi poolt 99. valikuna. NHL-is debüteeris ta 9. aprillil 2011. Esimese värava lõi ta liigas 19. novembril 2011 mängus Washington Capitalsi vastu. 2013. aasta juunis liitus ta Los Angeles Kingsiga. Hooaja 2013–14 lõpus mängis ta Columbus Blue Jacketsis. 2014. aasta juulis naasis Frattin Maple Leafsi, kuid mängis edaspidi peamiselt Maple Leafsi noorteklubis Toronto Marlies American Hockey League'is (AHL). Hooajal 2016–17 mängis ta AHL-is Stockton Heati ridades. 2018. aastal liitus ta Barõsiga. Hooaja 2017–18 lõpus mängis ta Šveitsi kõrgliiga klubis Lausanne HC ning naasis seejärel Barõsi. Hooajal 2019–20 mängis Frattin KHL-is Kaasani AK Barsi ridades. 2020. aasta mais liitus ta taas Barõsiga. Matt Frattin KHL.ru lehel Matt Frattin NHL.com lehel Matt Frattin hockeydb.com lehel
Vietalva vald

Vietalva vald (läti keeles Vietalvas pagasts) on vald Lätis Aizkraukle piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Klintaine, Aiviekste, Bebri ja Irši vallaga ning Madona piirkonna Bērzaune, Kalsnava, Vestiena ja Sausnēja vallaga. Valla pindala on 130 km². 2016. aasta seisuga elas seal 789 inimest. Aastal 2011 elas vallas 672 lätlast, 49 venelast, 17 valgevenelast, 5 ukrainlast, 18 poolakat ja 4 leedulast. Valla keskuseks on Vietalva küla. Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Vallas voolavatest jõgedest tähtsamad on Pelve ja Veseta. Aastal 1935 oli Vietalva valla pindala 81 km² ja seal oli 1256 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Sala ja Vietalva külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Vietalva külanõukoguga likvideeritav Sala külanõukogu, aastal 1960 aga Odziena külanõukogu. Aastal 1990 organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Pļaviņase piirkonda. Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Odziena mõisa häärber. Looduskaitse all on Jaunvēdersāpji tamm, Jurģīši hiidtamm, Ošlejase saar, Vietalva vaher, Alunēni hiidtamm, Jaunāsmuiža tamm, Klētnieki tamm, Bišugravise tamm, Ausekļise tamm, Koolitamm, Baltuži tamm, Vietalva kiriku tamm, Vietalva kõrtsi hiidtamm, Rušiņi künnapuu, Rušiņi tammed, Pendēri tamm, Šūšļi esimene tamm, Lācīši hiidtamm ja Beitāni hiidtamm. Valla lõunaosa asub osaliselt Veseta luhasoo hoiualal. Vallas on kolmteist küla. Valla keskus Vietalva on staatusega vidējciems ja seal oli 2020. aastal 159 elanikku. Teine sama staatusega küla on Odziena 53 elanikuga aastal 2020. Kaks valla küla on staatusega skrajciems – Jaunāmuiža 13 elanikuga aastal 2008 ja Zobēni 11 elanikuga aastal 2008. Üheksa valla küla on staatusega mazciems – Alunēni 20 elanikuga aastal 2008, Aparēni 9 elanikuga aastal 2008, Apaļi, Bites 9 elanikuga aastal 2008, Kaivēni 10 elanikuga aastal 2008, Rušēni 2 elanikuga aastal 2008, Siljāņi, Zaprauskas 9 elanikuga aastal 2008 ja Vecskolas 14 elanikuga aastal 2008. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Ethnic composition of Latvia 2011 Pļaviņu novads, vaadatud 16.10 2020 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. oktoober 2020. Vaadatud 16. oktoobril 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Vietalva vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vietalva

Vietalva on küla (vidējciems) Lätis Aizkraukle piirkonnas, Vietalva valla halduskeskus. Küla asub valla keskosas, endisest piirkonnakeskusest Pļaviņasest 20 km ja Riiast 137 km kaugusel. Külas asub aastal 1814 valminud luteri kirik. Vietalvast lõunas asub spordikompleks Mailes, külas toimub üks Läti SEB maratonisarja etappidest. 17.–24. augustil 1944 toimusid külas ja selle ümbruses lahingud 130. Läti laskurkorpuse ja Saksa vägede vahel, mille käigus sai kannatada ka Vietalva kirik. Sealsele vennaskalmistule on maetud 499 langenud Punaarmee sõdurit. Aastatel 2009–2021 kuulus asula halduslikult Pļaviņase piirkonda. Vietalvas on sündinud Läti poliitik Dagnija Staķe. 2015. aastal oli külas 240 elanikku, 2020. aastal 159. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze, vaadatud 16. oktoober 2020
Surnud 29. aprillil

Siin loetletakse 29. aprillil surnud tuntud isikuid. 1901 – Viktor Schröter, baltisaksa päritolu Venemaa arhitekt 1929 - Rudolf Nilsen, norra luuletaja 1951 – Ludwig Wittgenstein, austria filosoof 1951 – Hugo Pärtelpoeg, Eesti advokaat ja poliitik 1960 – Karl Tuvike, eesti luteri vaimulik ja kaitseliitlane 1980 – Alfred Hitchcock, Briti filmilavastaja ja stsenarist 1999 – Toivo Aare, eesti ajakirjanik 2004 – Julius Ridal, eesti advokaat 2011 – Ralf Parve, eesti kirjanik 2011 – Waldemar Baszanowski, Poola sportlane, olümpiavõitja 2011 – Vladimir Krainev, vene pianist ja klaveripedagoog, NSV Liidu rahvakunstnik 2011 – Teofila Reich-Ranicki, juudi päritolu kunstnik 2014 – Frank Budd, USA sprinter ja Ameerika jalgpallur 2014 – Bob Hoskins, inglise näitleja 2014 – Reuven Feuerstein, iisraeli psühholoog 2015 – Giovanni Canestri, itaalia vaimulik 2015 – Jean Nidetch, USA ettevõtja, Kaalujälgijate organisatsiooni kaasasutaja 2015 – Ewald Quak, saksa päritolu Eesti matemaatik 2016 – Dmõtro Gnatjuk, ukraina ooperilaulja (bariton) 2016 – Chen Zhongshi, hiina kirjanik 2016 – Renato Corona, Filipiinide Ülemkohtu peakohtunik 2016 – Alyson Bailes, briti diplomaat 2017 – George Genyk, USA Ameerika jalgpallur 2018 – Luis García Meza Tejada, Boliivia riigitegelane ja sõjaväelane 2019 – Aivar Leštšinski, eesti koorijuht 2019 – John Singleton, Ameerika Ühendriikide filmilavastaja, stsenarist ja produtsent 2019 – Josef Šural, tšehhi jalgpallur 2020 – Antero Jyränki, soome õigusteadlane 2020 – Maj Sjöwall, rootsi kirjanik, ajakirjanik, tõlkija ja graafik 2020 – Jānis Lūsis, läti odaviskaja 2020 – Eili Kukkur, eesti arhitekt 2020 – Trevor Cherry, inglise jalgpallur ja jalgpallitreener 2020 – Irrfan Khan, India näitleja 2020 – Yahya Hassan, palestiina päritolu Taani luuletaja
Ciążeń

Ciążeń on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Słupca maakonnas Lądeki vallas. Ciążeń asub Warta jõe paremal kaldal, Słupcast umbes 9 km lääneedelas ja Poznańist ligikaudu 65 km idakagus. Ciążeń sai linnaõigused 1260. aastal, kuid kaotas need 1309. aastal. Teist korda sai Ciążeń linnaõigused 1504. aastal, kuid kaotas need 1718. aastal. Wieś Ciążeń w liczbach Polska w liczbach Natalia Śmiechowska:Smart Inicjatywy w miejscowości Ciążeń Witryna Wiejska
Gertrudenlusti suvemõis

Gertrudenlusti suvemõis, ka Boustedti suvemõis, oli suvemõis Tallinnas, Marienthali suvemõisa kõrval (tänapäeva Mustamäe tee ääres). Linda Kolgo, Saksa-Eesti Kohanimed. , EESTI TEADUSTE AKADEEMIA, EESTI LOODUSEUURIJATE SELTS, Eesti Looduseuurijate Seltsi väljaanne. Abiks loodusevaatlejale nr 100. Tartu 2016, lk 45 Kohanimi: Gertrudenlust, www.eki.ee
Staatika

Staatika (kreeka δτατικε"tasakaaluõpetus") on klassikalise mehaanika haru, mis uurib: kehade tasakaalus püsimist neile rakendatud jõudude mõjul; jõusüsteemi taandamist, s.o kehale rakendatud jõusüsteemi asendamist samaväärse, kuid lihtsama jõusüsteemiga. Staatika põhiteoreem (Poinsot’ teoreem) on sõnastatud järgmiselt: Iga jäigale kehale rakendatud jõusüsteemi saab asendada taandamistsentrisse rakendatud jõusüsteemi peavektoriga ja jõusüsteemi peamomendiga taandamistsentri suhtes. Varignoni teoreem on sõnastatud järgmiselt: Kui jõusüsteem taandub resultandiks, siis resultandi moment mingi fikseeritud punkti suhtes võrdub kõigi vaadeldava jõusteemi jõudude sama punkti suhtes leitud momentide geomeetrilise summaga. Selleks, et paigalseisev või ühtlaselt sirgjooneliselt liikuv keha säilitaks oma paigalseisu või ühtlase sirgjoonelise liikumise, peab sellele rakendatud jõudude resultantjõud ja nende jõudude momentide algebraline summa võrduma nulliga. Formaalsemas sõnastuses on jõusüsteemi tasakaalu tingimused kirja pandud järgmiselt: jõusüsteem on tasakaalus parajasti siis, kui peavektor R {\displaystyle \mathbf {R} } ja mingi punkti O suhtes leitud peamoment M O {\displaystyle \mathbf {M} _{\mathrm {O} }} on võrdsed nulliga: R = ∑ i F i = 0 , M O = ∑ i M O ( F i ) = 0 {\displaystyle \mathbf {R} =\sum _{i}\mathbf {F} _{i}=0,\quad \mathbf {M} _{\mathrm {O} }=\sum _{i}\mathbf {M} _{\mathrm {O} }(\mathbf {F} _{i})=0} Kui keha tasakaalu tingimused on täidetud, siis ei pea keha tingimata paigal seisma. Ta võib liikuda ühtlaselt ja sirgjooneliselt (inertsiaalselt). Dünaamika Kinemaatika Andrus Salupere (2006). "Staatika" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2018-11-26. Vaadatud 2018. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend)
Daniel Everett

Daniel Everett (sündinud 1951) on Ameerika keeleteadlane. Ta on uurinud indiaani keeli, sealhulgas eriti pirahã keelt. How Language Began: The Story of Humanity's Greatest Invention. (2017)
Zbigniew Rau

Zbigniew Włodzimierz Rau (sündinud 3. veebruaril 1955 Łódźis) on Poola poliitik (Õigus ja Õiglus), jurist ja õigusteadlane. Ta lõpetas Łódźi Ülikooli õiguse- ja haldusteaduskonna 1977. aastal. 1980. aastal osales ta ametiühinguliikumise Solidaarsus tegevuses. Doktorikraadi omandas ta 1982. aastal ja järeldoktoriõpingud lõpetas ta 1996. aastal. Aastatel1981–1995 töötas Rau lektorina mitmes välismaa ülikoolis. Alates 1995. aastast oli ta Łódźi Ülikooli õppejõud. Aastatel 2015–2019 oli ta Łódźi vojevoodkonna vojevood. Alates 2019. aastast on ta Poola Seimi liige. 26. augustist 2020 kuni 27. novembrini 2023 oli ta Poola välisminister. Zbigniew Rau : Minister of Foreign Affairs Ministry of Foreign Affairs. Republic of Poland Prof. Zbigniew Rau - the new foreign minister of Poland Ministry of Foreign Affairs. Republic of Poland Poland. Ministries, etc. rulers.org
Rootsi rüütelkond

Rootsi rüütelkond on Rootsi aadelkonna seisuslik ühendus. 1626. aastast jaotati Rootsi rüütelkonna liikmed kolme klassi: esimene klass ehk härrasteklass (rootsi keeles herreklass), kuhu kuulusid krahvid ja vabahärrad, teise klassi ehk rüütliteklassi (riddarklass), nendest madalamad Rootsi Riiginõukogu perekonnad ja kolmandasse klassi (svenneklass) ülejäänud aadlisuguvõsad. Rootsi riigi ja rüütelkonnaga on tugevalt seotud Rootsi riigi Soome alade rüütelkonna liikmed. 1581. aastal moodustati Soome aladest Soome hertsogkond, mille valitsejaks oli Soome suurhertsogi tiitliga Johan III. Rootsi keskaegne põlisaadel (sv) (Banérid, Bielked, Brahed, Hornid, Natt och Dagid, Stenbockid, Stålarmid, Tre Rosorid jt immatrikuleeriti Rootsi rüütelkonda). Rootsi rüütelkond pidas Rootsi kuningriigi aadlimatriklit Stockholmi Rüütlimaja aadlimatriklis. Vene-Rootsi sõja (1808–1809)) järel Soome eraldamise järel Rootsist moodustus ka eraldatud Soome suurvürstiriigi Soome aadli Soome rüütelkond, kes omas juba aastast 1569. pärilikku aadliseisust. Rootsi introdutseeritud aadlisuguvõsade loend Rootsi introdutseerimata aadlisuguvõsade loend Soome rüütelkond, Soome rüütelkonna aadlimatrikkel Läänemereprovintside immatrikuleerimata aadlisuguvõsade loend Stockholmi Rüütlimaja koduleht
Vanaislandi keel

Vanaislandi keel on islandi keele vana keelekuju. Seda nimetatakse sageli ka vanapõhja keeleks, kuigi vanaislandi keel oli vaid üks selle murretest. Vanaislandi keeles 12.–13. sajandil kirjutatud Islandi saagad moodustavad enamiku säilinud vanapõhjakeelsetest tekstidest. 8.–14. sajandil kuulus vanaislandi keel vanapõhja keele Lääne-Skandinaavia harusse. Vanaislandi keelest on eesti keelde tõlkinud Mart Kuldkepp.
Stukmaņi

Stukmaņi (nõukogude perioodil Selga) on küla (vidējciems) Lätis Aizkraukle piirkonnas, Klintaine valla halduskeskus. Küla asub Daugava paremal kaldal maantee A6 ääres. Küla on tekkinud endise Stukmaņi mõisa keskuse juurde. Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda. Aastal 2015 oli külas 171 elanikku, aastal 2020 aga 176. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze, vaadatud 16. oktoober 2020
Sulgkaal (poks)

Sulgkaal on poksi kaalukategooria, milles võistlejad ei tohi kaaluda üle 126 naela ehk üle 57 kg. Tuntumad sulgkaalus poksijad on Orlando Salido, Chris John, Juan Manuel López, Celestino Caballero, Yuriorkis Gamboa, Elio Rojas, Israel Vazquez, Cristobal Cruz, Rafael Márquez, Rocky Juarez, Steven Luevano, Naseem Hamed, Marco Antonio Barrera ja Manny Pacquiao.
Poolraskekaal (poks)

Poolraskekaal on poksi kaalukategooria, mida määratletakse mitmeti. Olümpiamängudel tähistab see võistleja kaaluvahemikku 165–178 naela ehk 75–81 kg (jääb keskkaalu ja raskekaalu vahele). Profipoksis jääb see vahemikku 168–175 naela või 76–79 kg. Tuntumad poolraskekaalu poksijad on Bernard Hopkins, Tommy Loughran, Billy Conn, Joey Maxim, Archie Moore, Michael Moorer, Bob Foster, Ann Wolfe, Michael Spinks, Dariusz Michalczewski, Roy Jones Jr, Sergey Kovalev, Joe Calzaghe ja Zsolt Erdei.
Odze järv

Odze järv (ka Trakšēni järv, läti keeles Odzes ezers) on järv Lätis Aizkraukle piirkonna Aiviekste vallas. Järv asub Vidzeme kõrgustiku lõunanõlval metsasel maastikul merepinnast 92,1 meetri kõrgusel. Selle valgla on 7,1 km². Järves on üks saar. Kaldad on enamasti madalad ja tasased, kohati ka järsemad. Kaldaid palistab 20-100 meetri laiune kaldataimestiku riba, kus kasvavad kõrkjad, pilliroog, mõõkhein, alsid, hundinuiad, valge vesiroos, kollane ja väike vesikupp, kilbukad, tähk-vesikuusk, kaelus-penikeel, läik-penikeel ja ujuv penikeel. Põhi on kohati mudane, kohati liivane, kohati kruusane, kohati kivine. Sügavamal on põhjas poole meetri kuni meetri paksune sapropeeli kiht, mille all lasub järvelubi. Kaladest elavad järves koha, latikas, särg, ahven, haug, linask, nurg, roosärg, koger ja angerjas. Järve kallastel on mitu ujumiskohta, spordi- ja puhkebaas Mežezers, talispordikeskus Jaujas. Küladest jäävad Odze järve kaldale Mežezers, Trakšēni ja Ezerkrasti. Vietvārdu datubāze www.ezeri.lv Latvijas daba. Rīga : Preses nams.
Zaniemyśl

Zaniemyśl (saksa keeles Santomischel) on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Środa Wielkopolska maakonnas, Zaniemyśli valla halduskeskus. Zaniemyśl asub Środa Wielkopolskast umbes 11,5 km edelas ja Poznańi kesklinnast ligikaudu 32 km lõunakagus. Zaniemyśli on esmamainitud 1239. aastal. Zaniemyśl sai linnaõigused 1742. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Teist korda sai Zaniemyśl linnaõigused 1941. aastal, aga kaotas need 1948. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023016125052-0598546?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Historia Gmina Zaniemyśl Aktualności. Folder z mapą gminy Zaniemyśl Wydawnictwo Pomorza i Kujaw "PiK"
Dunalkas skola

Dunalkas skola (ka Dunalkas Skola, tõlkes Dunalka kool) on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Dunalka vallas. Küla asub valla keskusest Dunalkast 2 kilomeetri kaugusel. Seal asuvad Dunalka valla ajaloo hoidla ja Andrejs Spāģise nimeline Dunalka põhikool. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda. Küla juures kasvav tamm ümbermõõduga 4.06 meetrit ja kõrgusega 26 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2005 oli külas elanikke 19. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Järvakandi vallamaja

Järvakandi vallamaja on endine vallamaja Rapla kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Purku külas Rapla vallas Rapla maakonnas. Maja on ühekorruseline, osaliselt lakatubadega, viilkatusega, krohvitud seintega. Majas on säilinud trellitatud arestikamber. Maja ehitati 1885. aastal. Haldusasutus oli majas kuni 1960. aastani, kui kaotati Järvakandi külanõukogu. Aastatel 1955–1968 on majas Järvakandi kolhoosi kontor. Hiljem on maja olnud põhiliselt Järvakandi 8-klassilise Kooli/ Järvakandi Põhikooli kasutuses. Kuni 2008. aastani oli vanas vallamajas postkontor. Praegu (oktoobris 2020) on maja tühi ja laguneb. 1930. aastal püstitatud Järvakandi Vabadussõja mälestussammas oli pühendatud ka 1905–1906. aasta sündmustele ning karistussalga kättemaksuaktsioonis hukkunuile ja kannatanuile. Kolmanda Nõukogude okupatsiooni ajal 1950. aastal lõhuti sammas ning sellega kadus ka 1905–1906. aasta sündmuste mälestusmärk. 1966. aastal avati kivi koos 1905–1906. aasta sündmustele pühendatud mälestustahvliga hoopis endise vallamaja esiküljel (umbes 65 meetrit endisest sambast idakirdesse). Vallamaja loodenurgal on tänaseni säilinud marmortahvel, mis paigaldati millalgi kolmanda Nõukogude okupatsiooni ajal ja millel on tekst "Selles majas asus 1917–1918 a esimene Järvakandi valla töörahva saadikute nõukogu täitevkomitee". Foto: Robert Treufeldt, 9. oktoober 2020 Vaade esiküljele ja 1905–1906. aasta sündmustele pühendatud mälestuskivile Kirdesissepääs, sellest paremal on arestikambri aken Tagakülje vaade "Järvakandi". // Hanno Talving. "Eesti vallamajade ajaloo teatmik". Eesti Vabaõhumuuseum. Tallinn 2015. Lk 55 Ants Kruusimägi, Arvi Paidla. "73. 1905. a. ohvrite peksupaik Järvakandis". //Rapla rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Eesti Raamat. Tallinn 1974. Lk 53 "Järvakandi". // Eesti vallamajad. Estonian Commune Houses. Estnische Gemeindehäuser. Koostaja Hanno Talving. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 15 "Järvakandi". // Hanno Talving. "Eesti vallamajade ajaloo teatmik". Eesti Vabaõhumuuseum. Tallinn 2015. Lk 55 Pärandkultuuri objekt: "Järvakandi vallamaja" (654:VAL:001) "Järvakandi vallamaja (vasakul)". Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.554.0.182619 "Lapsed soome kelgu ja suuskadega Purku sidejaoskonna ees". Eesti Rahva Muuseumi fotokogu, ERM Fk 2896:665 "Järvakandi vallamaja". Foto: Hanno Talving, 1997. Eesti Vabaõhumuuseum, EVM N 380:511
Rychtal

Rychtal (saksa keeles Reichthal) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Kępno maakonnas, Rychtali valla halduskeskus. Rychtal asub Kępnost umbes 18 km edelas. Rychtal sai linnaõigused 1294. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Rychtal sai linnaõigused tagasi 1. jaanuaril 2024. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015708062-0208077?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Historia Rychtala Gmina Rychtal Michał Dobrołowicz, Paweł Kmiecik:34 nowe miasta w Polsce od 1 stycznia. Sprawdź listę RMF, 31. detsember 2023. Vaadatud 1. jaanuaril 2024
Alexander Kofkin

Aleksander Kofkin (sündinud 11. mail 1941) on Austria kodakondsusega Eesti toiduaineärimees, kes tegeleb Tallinnas äritegevusega ning omas kuni aastani 2011 Viimsis eraresidentsi. Talle kuuluvad näiteks Estkompexim Toitlustus OÜ ja Meriton Hotels AS. Eesti Rahvuskultuuri Fondi Alexander Kofkini fond toetab näitlejate ja lavastajate täiendusõpet välismaal. Tallinna Tehnikaülikooli Arengufondi Alexander Kofkini stipendiumiga toetati TTÜ Tallinna Kolledži üliõpilasi, et aidata kaasa üliõpilaste õppimismotivatsioonile ja akadeemilise personali järelkasvule Tallinna Tehnikaülikoolis. 2009 Tallinna teenetemärk Tallinna ettevõtluse, majanduse ja turismi arendamise eest Kofkini varjus pool, Äripäev, 19. märts 2015
Darth Plagueis

Darth Plagueis on tegelane George Lucase "Star Warsi" ulmemaailmas. Ta on üks kuulsamaid Sithi isandaid. Tegelast mainitakse esimest korda 2005. aasta filmis "Star Wars: Osa III – Sithi kättemaks".
Antiseptiline toime

Antiseptiline toime on 99% määral mikroobide hävitamine elusatel kudedel antiseptilise vahendi mõjul. Näo antiseptika jaoks on kõige parem salitsüülhapet sisaldav piiritus, mis ühteaegu ravib ka naha kontuuri ja vähendab aknest tekkinud põletikulist punetust. Karboksüülhapped Antiseptika
Millennium Falcon

Millennium Falcon on väljamõeldud kosmoselaev George Lucase "Star Warsi" filmisaagast. Seda kirjeldatakse kui ühte universumi kiireimat laeva. Kosmoselaeva juhivad Han Solo ja Chewbacca. Millennium Falcon eest Millennium Falconi kokpit