laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jüri Annusson

Jüri Annusson (11. juuli 1884 Annuse talu, Enge vald, Pärnumaa – 1965 USA) oli Eesti haridustegelane, poliitik, konsul ja keemik. Pärnu gümnaasium (lõpetas 1904) Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskond (1906–1910), omandas keemiakandidaadi kraadi Viljandi linnakooli õpetaja (1910–1911) Pärnu Eesti Kooliseltsi progümnaasiumi õpetaja (1911–1912) Tallinna Linna Tütarlaste Kommertskooli õpetaja (1912–1915) Tallinna Poeglaste Kommertskooli direktor (1915–1918) Tallinna koolivalitsuse (Tallinna linnavalitsuse haridusosakonna) juhataja (1918–1919) ajakirja Kasvatus toimetuse liige (1919–1921) ja peatoimetaja (1921) Riigikogu liige (1920–1923), hariduskomisjoni esimees ja haridusminister Ants Piibu valitsuses (1920–1921) Riigi Kesklaboratooriumi juhataja ja Tallinna Tehnikumi ning Kaevemehaanikute kooli õppejõud (1921–1925) Riikliku Katsekoja osakonnajuhataja (1924–1926) Eesti Vabariigi konsul New Yorgis (1926) New Yorgi Eesti Haridusseltsi kooli asutaja ja juhataja keemik Chicagos ja New Yorgis (1926–1937) keemik (põlevkivi uurija) Eesti Loodusvarade Instituudis (1938–1944) Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud (1938–1944) Tööstuslike Uurimiste Instituudi direktor (1942–1944) Balti Ülikooli orgaanilise keemia õppejõud Hamburgis ja Pinnebergis (1946) Eesti Üliõpilaste Seltsi liige Eesti Tööerakonna liige Tallinna Õpetajate Seltsi asutajaliige (1917) Eesti Õpetajate Liidu asutajaliige (1917), abiesimees ja esimees (1919–1922) Tallinna Rahvaülikoolide Seltsi asutajaid (1917) ja esimees (1917–1926) Eesti Haridusliidu asutajaid (1923) ja esimees (1924–1925) Ameerika Eesti Liidu president (alates 1933) Ajakirja Meie Tee (USA) toimetuse liige Ühe ajalehe halb kõmu Ameerika miljonäri Andruse pärandusest. Uus Eesti, 4. aprill 1936, nr. 93, lk. 3. Eesti naiste puudus Ameerikas. Uus Eesti, 2. veebruar 1938, nr. 32, lk. 5. Vestlus J. Annussoniga. Vaba Maa, 18. detsember 1937, nr. 292, lk. 30. Anton Õunapuu., Kasvatus nr. 6 1920 geni.com
Kodasoo–Kaberla tee

Kodasoo–Kaberla tee (registrinumbriga 11104) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 3,6 km. Tee saab alguse Tallinna–Narva maantee kolmekümne teisel kilomeetril Kodasoo külas. Tee läbib Kodasoo ja Kaberla küla. Tee lõpeb Jõelähtme–Kemba tee kolmeteistkümnendal kilomeetril Kaberla külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kaht truupi. Ühtegi bussipeatust teele ei jää. Tee on kaetud Kodasoo liiklussõlme piirkonnas asfaltbetoonkattega, ülejäänu on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad. Teega ristub esimesel kilomeetril üks Kodasoo liiklussõlme ühendustee.
Trinidad

Trinidad on saar Kariibi meres, kuulub Väikeste Antillide hulka. Trinidad paikneb Lõuna-Ameerika lähedal. Teda eraldavad sellest Mao Suu ja Lohe Suu väin. Saare pindala on 4828 km². Trinidadi põhjaosas kõrguvad mäed (Põhjaahelik) ulatuvad üle 900 meetri. Kõrgeimad tipud on Aripo mägi (940 m) ja El Tucuche (936 m). Trinidadi edelaosas asub maailma suurim loodusliku asfaldi leiukoht, Pitchi asfaldijärv. Trinidad kuulub koos Tobago saarega Trinidadile ja Tobagole.
Kiiu–Soodla tee

Kiiu–Soodla tee (registrinumbriga 11105) on kõrvalmaantee Kuusalu ja Anija vallas. Tee pikkus on 9,4 km. Tee saab alguse Jõelähtme–Kemba tee kahekümne esimesel kilomeetril Kiiu alevikus (Kuusalu vald). Tee läbib Kiiu aleviku ning Külmaallika, Rehatse ja Soodla küla. Tee lõpeb Jägala–Käravete maantee üheteistkümnendal kilomeetril Soodla külas (Anija vald). Tee ületab ühe silla (Soodla sild üle Soodla jõe tee kümnendal kilomeetril) ja 8 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Esimesed 0,7 km teed on mustkattega, edasi kuni 4,1 km-ni on tee asfaltbetoonkattega, ülejäänu on pinnatud kruusatee. Tee klass on V. Liiklussagedus on kuni 3,2 km-ni 1000...3000 autot ööpäevas, edasi 500...1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirang on tee esimesel kilomeetril (50 km/h). Valgustatud on 0,5 kilomeetrine lõik tee esimesel kilomeetril. Teega ristub teisel kilomeetril mitu Kiiu liiklussõlme rampi.
1959. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1959. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli neljas Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 11. märtsil 1959 Cannes'is Prantsusmaal. Selle võitis Holland. Suurbritannia saavutas esimest korda teise koha, sellele kohale on riik tulnud veel 15 korral. Peale lauluvõistluse lõppu esitati ainsat korda lauluvõistluse ajaloos uuesti esikolmiku laulud, mitte ainult võidulaul - kõigepealt Prantsusmaa kolmanda koha laul, siis Suurbritannia teise koha laul ning viimasena Hollandi võidulaul.
Airi Vipulkumar Kansar

Airi Vipulkumar Kansar (neiupõlvenimega Airi Viil, vahepeal Airi Ojamets; sündinud 8. novembril 1977 Tallinnas) on eesti kantrilaulja. Los Desperados Night Star Airi Ojamets & Snake Chick 'N' Band Kaie Seger & BlueHats Esimesest abielust Alar Ojametsaga on poeg Oliver (sündinud 17. novembril 1996), kooselust Indrek Hinnoga poeg Silver (sündinud 27. novembril 2001). Praegu on ta abielus hindu Vipulkumar Jethabhai Kansariga. "Too Blue to Cry" Ametlik koduleht (arhiveeritud)
Los Desperados

Los Desperados on Eesti ansambel, mis loodi 1996. aasta märtsis. Airi Ojamets (vokaal, kitarr; 1997–) Ivar Kannelmäe (kitarr, vokaal; 1996–) Dimka Dmitrenko (trummid; 1996–) Pikk Nilson (basskitarr; 1996–) "Too Blue to Cry" Mirka Agentuur Foto
Somaalia vapp

Somaalia vapp on Somaalia riigivapp. Vapp on kasutusel alates 10. oktoobrist 1956. Vapp koosneb helesinisest kuldse raami ja krooniga vapikilbist, mille keskel on valge täht. Kahel pool kilpi on leopardid, kummagi kaks esikäppa ja üks tagakäpp toetavad vastu kilpi. Teised tagakäpad toetavad vastu kahte oda, mis on kilbi all risti.
Chick 'N' Band

Chick 'N' Band on Eesti rock'n'roll'i ansambel, mis loodi 1995. aastal. Bänd on inspireeritud Jerry Lee Lewisest. Andu Kõiv ehk Tibu (vokaal; klahvpillid) Andres Joamets (kitarr) Leo Suurtee (basskitarr) Ilja Sharapov (löökriistad) "Live in Café Amigo" (2005) "Long Black Train" (2008) http://www.chicknband.eu/
Alastaro vald

Alastaro on endine vald Soomes Päris-Soome maakonnas. Alastaro elanike arv 29. veebruaril 2008 oli 2937. Alastaro hõlmas 258,12 km² suuruse maa-ala. 1. jaanuaril 2009 liideti Loimaa linnaga. Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019.
Tri-Tones

The Tri-Tones on Eesti Rockabilly-ansambel. Mari Laube (vokaal, kontrabass) Villu Viirsalu (trummid, vokaal) Artur Skrõpnik (kitarr, vokaal) Avo Laanemaa Peeter Karo Mariann Lants Igor Golovenko Kaarel Raidam Sven Valdmann The Tri-Tones - Facebook The Tri-Tones - YouTube The Tri-Tones - Instragram
Askaineni vald

Askainen (rootsi Villnäs) on endine vald Soomes Päris-Soome maakonnas. 1. jaanuaril 2009 ühines Masku vallaga. Askaineni pindala oli 95,96 km², elanike arv 957 (1. jaanuar 2008). Askainen oli üks Soome väiksemaid valdu. Vallas asuvas Louhisaari lossis on sündinud Carl Gustaf Emil Mannerheim. Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. Askaineni koduleht
Vilmos Voigt

Vilmos Voigt (sündinud 17. jaanuaril 1940 Szegedis) on ungari semiootik, folklorist ja etnoloog. Ta on käinud korduvalt Tartus ja esinenud seal loengutega. Ta valiti 2010. aastal Tartu ülikooli audoktoriks folkloristika ja semiootika alal. Katre Väli, Mari Niitra. Võime olla õnnelikud, et Jumal lõi Lotmani ja Tartu. Sirp 4 (1. veebruar 2008): 13. Intervjuu Vilmos Voigtiga "Tartu Ülikooli audoktorid". Tartu Ülikool. Vaadatud 13. detsembril 2022. Ungari Etnograafiamuuseumis 18. novembril 2005 Johannes Pääsukese näitusel peetud kõne
Boogie Company

Boogie Company on Eesti rockabilly-ansambel, mis loodi 2004. aastal. Andrus Kasesalu (vokaal, kontrabass) Marek Lillemägi (trummid) Oleg Davidovitš (kitarr, vokaal) Margus Jürisson (volkaal, klahvpillid, kitarr) Raigo Tipp (kitarr, vokaal) "Live @ American Beauty Car Show 2024" (Suurte Kitarristide Halduse (Eesti) 2024) "Mida Sa Mögised, Mees!" (Industrial Productions (Eesti) 2013) "God Is Dancing Jive" (AXR Records/Hyena Records (Soome) 2010) "Rockime ümber jõulupuu" (Vinge Records (Eesti) 2006) EP "Amerika" (EAA (Eesti) 2009) http://www.boogie.ip.ee/ https://www.facebook.com/boogiecompany/
Roland Posner

Roland Posner (30. juuni 1942 Praha – 26. mai 2020 Berliin) oli saksa semiootik. Ta töötas Berliini Tehnikaülikoolis. Ta oli ajakirja Zeitschrift für Semiotik toimetaja. Ta oli Rahvusvahelise Semiootika Assotsiatsiooni president aastail 1994–2004. Ta oli rahvusvahelise žestide uurimise ühingu asutajaid. Ta on külastanud Tartut aastail 1993, 2006 ja 2009. Lotman, J. 1990. Sechs Fragen zur semiotischen Analyse von Kultur: [Gespräch mit Roland Posner]. Zeitschrift für Semiotik 12(4): 375–380.
2. Bundesliga

2. Bundesliga (saksa keeles Zweite Fußball-Bundesliga) on Saksamaa klubijalgpalli tugevuselt teine liiga. Liiga käivitus 1974. aastal põhja- ja lõunatsooni jagatuna. Alates 1981. aastast on liiga üleriigiline. Hooajal 2024/25 mängivad liigas järgmised 18 klubi: Paksus kirjas on tähistatud kõrgliigasse tõusjad. Ametlik koduleht
Ecser

Ecser [ˈätšär] on asula ja suurvald (nagyközség) Ungaris Pesti komitaadis Budapestist kagus. Küla ainus mälestis on katoliku kirik 1740. aastast. Külas tantsitakse maailmakuulsat rahvatantsu "Ecseri pulm" (Ecseri lakodalmas). Küla vapil on kujutatud kirikut, rahvatantsu ja tamme, mis on küla kolm peamist sümbolit. Ecseri küla on kirjalikult esmamainitud 15. detsembril 1315, kuid küla eksisteeris juba 896. aastast, mil ungarlased saabusid nende praeguseaegse riigi territooriumile. Legendi järgi sai küla nime ungari suguharust pärit prints Árpádilt. Kui ta küsis küla nime kohta, ei osanud kohalikud elanikud talle vastata. Seega Árpád ütles külarahvale, et need kutsuksid seda küla ühe tamme (ungari keeles cser) järgi. Türgi võimu ajal (1526–1686) suri küla välja. Esimesed asunikud saabusid tagasi 1699. aastal. Rákóczi vabadusvõitluses (1703–1711) osales Ecseri külast 11 sõdurit. 18. sajandi alguses tõi küla omanik krahv Antal Grassalkovich sinna elama slovakke. Zlaté Klasy (Slovakkia) Kumbağ (Türgi)
Ujurlutiklased

Ujurlutiklased (Naucoridae) on sugukond putukaid lutikaliste alamseltsist. Ujurlutiklased on nii morfoloogiliselt kui ka eluviisilt väga sarnased hiidlutiklastega (Belostomatidae). Ujurlutiklased elavad enamasti tiikides ja teistes seisuveekogudes. Ujurlutiklased on levinud kogu maailmas. Ujurlutiklasi on teada umbes 20 perekonda 5 alamsugukonnaga. Cheirochelinae Cryphocricinae Laccocorinae Limnocorinae Naucorinae Eestis elab üks liik ujurlutiklasi. Ilyocoris cimicoides (Linnaeus,1758) – ujurlutikas  Ujurlutiklased – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Roman Abt

Carl Roman Abt (16. juuli 1850 Bünzen, Aargau – 1. mai 1933 Luzern) oli Šveitsi masinaehitusinsener, leiutaja ja ettevõtja. Carl Roman Abt sündis katoliiklikus peres. Tema isa oli suurnõunik ja tööstur Roman Abt. Carl Roman oli Joachim Wey lapselaps. Tema vennad olid põllumajandustegelane Heinrich Eugen Abt ja Siegfried Abt. Aastal 1872 lõpetas ta Zürichi Polütehnikumi diplomeeritud masinaehitusinsenerina. Ta oli Niklaus Riggenbachi õpilane. Ta töötas Oltenis ja Aaraus konstruktorina, 1879–1981 föderaalses posti- ja raudteeametis kontrolliinsenerina, 1881–1885 Pariisis üleminsenerina. Edaspidi tegutses ta vaba ettevõtjana. Carl Roman Abt tegi teedrajavaid leiutisi, sealhulgas Abti süsteemi hammasratasraudteede jaoks, mis kombineeris adhesioonvedureid ja hammasratasvedureid, ja automaatsed möödasõidukohad (Abti pöörang) köisraudteedele. Ta juhatas isiklikult 72 mägiraudtee ehitust kõigis maailmajagudes. Nende hulgas on Vispi–Zermatti raudtee, Gornergrati raudtee, Furka–Oberalpi raudtee ja Monte Generoso raudtee (kõik Šveitsis). Gotthardi raudtee seltsi presidendina pidas Carl Abt aastal 1903 eraraudteede riigistamisel Šveitsi riigiga läbirääkimisi. Kutsetöö ja leiutised tõid Abtile märkimisväärse jõukuse. Ta oli kunstitundja ning metseen. Aastatel 1904–1907 oli ta Šveitsi riikliku kunstikomisjoni liige ning 1905-1911 Šveitsi Kunstiühingu president. Roman Abt kogus eelkõige kullassepakunsti teoseid. Seejuures ei lasknud ta käest ühtki eriti ilusat või kunstiliselt huvipakkuvat münti ega medalit. 22. mail 1936 pandi tema müntide ja medalite kogu oksjonile. Hannoveri Tehnikaülikooli audoktor Carl Roman Abt oli abielus Anna Josepha Felberiga. Tšehhikeelne artikkel
Indrek Palu

Indrek Palu (sündinud 25. jaanuaril 1977) on eesti viiuldaja, helilooja ja muusikapedagoog. Ta on õppinud Pärnu Muusikakoolis viiulit ja lõpetanud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia jazz-viiuli erialal[viide?] ning Eesti Teatri- ja Muusikaakadeemia elektronmuusika heliloomingu erialal[viide?]. Indrek Palu töötab Pärnu Koidula Gümnaasiumis instrumendi-, ansambli- ja arvutimuusika õpetajana.[viide?] Ta tegutseb nii akustilise kui ka elektriviiulimängijana nii solisti kui ka ansamblistina Repoo Ensemble'is, džässduodes Kristo Käo ja Marek Taltsiga ning saksofonist Ivo Lille ansamblis Ivo Lille Group. Teinud koostööd koreograaf Kristjan Rohiojaga (Tallinna Tantsuteater). Helilooja-interpreet tegutseb ka vabaimprovisatsiooni vallas, viimasel ajal[millal?] koos flötist Leonora Palu ja laulja Priit Lehtoga. Koos Andrus Kallastuga (helilooja, dirigent, Pärnu Ooper ja Repoo Ensemble) on koostanud muusika kompositsiooniõpetuse gümnaasiumiastmele.
Kaija Kärkinen

Kaija Hannele Kärkinen (sündinud 9. septembril 1962 Sodankyläs) on soome laulja ja näitleja. Ta esindas Soomet lauluga "Hullu yö" 1991. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Itaalias, kus laul sai 6 punktiga 20. koha. YLE Elävä Arkisto: Kaija Kärkinen – Hullu Yö
René Cassin

René Samuel Cassin (5. oktoober 1887 Bayonne – 20. veebruar 1976 Pariis) oli prantsuse jurist ja kohtunik. Cassin lõpetas Aix-Marseille Ülikooli. Osales esimeses maailmasõjas, kus sai haavata. Aastatel 1920–1929 oli ta Lille'i Ülikooli õigusteaduste professor. Aastatel 1924–1938 oli Cassin Prantsusmaa esindaja Rahvasteliidus ning tegutses desarmeerimise ja rahvusvaheliste konfliktide lahendamise nimel. Teise maailmasõja ajal osales Cassin Prantsuse vastupanuliikumises. Ta oli esimesi, kes juunis 1940 ühines Londonis kindral Charles de Gaulle'iga. Liikumises Vaba Prantsusmaa tegeles ta juriidiliste küsimustega. Osaluse eest Inimõiguste ülddeklaratsiooni teksti koostamisel sai Cassin 1968. aastal Nobeli rahuauhinna. Cassin oli tegev ka ÜRO Inimõiguste Komisjonis ja Alalises Vahekohtus. 1941 – Vabastusorden 1963 – Nobeli rahuauhind 1971 – valiti Briti Akadeemia välisliikmeks 1972 – valiti Serbia Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks Auleegioni suurristi orden valiti Moraali- ja Poliitikateaduste Akadeemia liikmeks
Christine Guldbrandsen

Christine Guldbrandsen (sündinud 9. märtsil 1985 Bergenis) on norra laulja. Ta esindas lauluga "Alvedansen" Norrat 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Ateenas. Laul tuli 36 punktiga 14. kohale. Ta on avaldanud sooloalbumeid ning mänginud muusikalis "Hüljatud" Cosette'i rolli. "Surfing in the Air" (2003) "Moments" (2004) "Christine" (veebruar 2007) "Colors" (2011) Christine Guldbrandseni koduleht norra keeles An interview with Christine Guldbrandsen (en) Christine Guldbrandseni esinemine Eurovisioonis 20. mail 2006
Teräsbetoni

Teräsbetoni on Soome heavy metal-bänd, mis loodi 2002. aastal. Bändi muusika on üsna sõjakas. Tema laulude sõnad ülistavad paganlikku sõjamehe elustiili ja "metalli vennaskonda". Bändiliikmed ise on öelnud, et nad ei ole sealjuures surmtõsised ja võtavad asja mõnuga. Teräsbetoni muusikat on peamiselt mõjutanud Manowar ja teised sarnased bändid, nagu Dio ja Iron Maiden. Teräsbetoni andis 6. aprillil 2005 välja oma esikalbumi "Metallitotuus" ('metalltõde'), mis tõusis Soome albumite edetabelis 2. kohale. Tänapäevani on seda müüdud üle 32 tuhande eksemplari. 2006. aasta juunis ilmus bändi teine album "Vaadimme metallia" ('nõuame metalli'), mis tõusis samuti Soome albumite edetabelis 2. kohale. Juba esimesel päeval müüdi seda peaaegu 15 tuhat eksemplari. 1. märtsil 2008 valiti Teräsbetoni lauluga "Missä miehet ratsastaa" ('kuhu mehed ratsutavad') Soome esindajaks 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Eurovisiooni Soome eelvoorus 1. märtsil kogusid nad 38,9% häältest. 20. mail toimunud poolfinaalis said nad 79 punktiga 8. koha ja pääsesid finaali, kus kogusid 24. mail 35 punkti ja said 22. koha. See laul anti välja ka singlina, aga ei tõusnud Soome singlite edetabelis esikohale, vaid üksnes 2. kohale. 19. märtsil 2008 avaldas Teräsbetoni oma kolmanda albumi "Myrskyntuoja" ('tormitooja'), mis sisenes Soome albumite edetabelisse esikohal. 18. juunil 2011 esinesid nad Eestis Rabarockil. 2011. aasta augustis teatas bänd, et lõpetab ajutiselt tegevuse. Nad kinnitasid, et ei lähe laiali. 7. juulil 2013 korraldas bänd Turus oma tegutsemise 10. aastapäeva kontserdi. Turu valiti selle kohaks sellepärast, et bändi paljud varasemad kontserdid olid seal toimunud. Jarkko Ahola – laul, basskitarr Arto Järvinen – kitarr Viljo Rantanen – kitarr Jari Kuokkanen – trummid Metallitotuus (2005) Vaadimme metallia (2006) Myrskyntuoja (2008) Maailma tarvitsee sankareita (2010) Tähtisarja - 30 suosikkia (2012) Taivas lyö tulta (2005) Orjatar (2005) Vahva kuin metalli (2005) Metallisydän (2005) Älä mene metsään (2006) Viimeinen tuoppi (2006) Missä miehet ratsastaa (2008) Teräsbetoni (2003) Teräsbetoni tauolle Kaaoszine (soome keeles) Teräsbetoni koduleht Teräsbetoni MySpace Teräsbetoni Facebooki lehekülg Jarkko Ahola koduleht
Gösser

Gösser on põhjakääritatud õlle mark, mida toodab Gössi linnaosas Leobeni linnas Steiermargi liidumaal Austrias asuv ja 1860. aastal asutatud Gössi õlletehas. Gösser on eriti populaarne Austria lõunaosas. "Austria's Finest Beer" ("Austria parim õlu") "Gut. Besser. Gösser." ("Hea. Parem. Gösser.") Gösser Märzen (hele; alkoholisisaldusega 5,2%; müügil 0,5 l pudelis, 0,33 l pudelis, 0,5 l purgis, 0,33 l purgis) Gösser NaturRadler (hele; alkoholisisaldusega 2,0%; müügil 0,5 l pudelis, 0,5 l purgis) Gösser Zwickl (hele; alkoholisisaldusega 5,2%; müügil 0,5 l pudelis) Gösser Gold (hele; alkoholisisaldusega 5,5%; müügil 0,5 l pudelis) Gösser Spezial (hele; alkoholisisaldusega 5,7%; müügil 0,5 l pudelis) Gösser Stiftsbräu (tume; alkoholisisaldusega 4,2%, müügil 0,5 l pudelis) Gösser Bock (tume; alkoholisisaldusega 7,1%, müügil 0,5 l pudelis) Gösseri hele õlu (alkoholisisaldusega 5,2%; müügil 0,5 l pudelis) Gösseri tume õlu (alkoholisisaldusega 4,5%; müügil 0,5 l pudelis) Gösseri õlletehase koduleht
Mount Whitney

Mount Whitney on mägi Ameerika Ühendriikides California osariigis Sierra Nevada mäestikus. Mäe kõrgus on 4421 meetrit. Mount Whitney on USA kõrgeim mägi väljaspool Alaskat. Mount Whitney asub ainult 122 km kaugusel Põhja-Ameerika madalaimast punktist Surmaorust (86 m alla merepinna).
Viljandi linnavolikogu

Viljandi linnavolikogu on valimisõiguslike Viljandi linnakodanike valitud kõrgeim võimuorgan Viljandis. Praegu on ametis XVII koosseis, mis valiti neljaks aastaks 17. oktoobril 2021. Volikokku kuulub 27 liiget. Volikogu esimees on Helmen Kütt. Valimistulemuste alusel jaotusid kohad 27-liikmelises volikogus järgmiselt: Valimisliit Südamega Viljandis 8: Helmen Kütt, Juhan-Mart Salumäe, Kris Süld, Triinu Tints, Kristina Libe, Pille-Riin Lillepalu, Tonio Tamra, Erich Palm Eesti Reformierakond 7: Risto Kaljurand, Peep Aru, Rain Hüva, Timo Tints, Rein Triisa, Tiit Jürmann, Tõnu Juul Eesti Konservatiivne Rahvaerakond 4: Rein Suurkask, Kaido Kivisild, Kalle Kivistik, Tõnis Tulp ISAMAA Erakond 4: Helir-Valdor Seeder, Jane Koitlepp, Allan Praats, Marko Tiitus Eesti Keskerakond 2: Helmut Hallemaa, Priit Kaup Erakond Eesti 200 2: Ando Kiviberg, Kaspar Taimsoo 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valiti Viljandi linnavolikogu XVI koosseis neljaks aastaks 15. oktoobril 2017. Volikokku kuulus 27 liiget. Mandaatide jaotus volikogus on järgmine: Sotsiaaldemokraatlik Erakond 9, Reformierakond 8, Isamaa ja Res Publica Liit 6, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond 2, Keskerakond 2. Viljandi linnavalitsus Viljandi linnavolinike loend Linnavolikogu kontakt, www.viljandi.ee Viljandi linn, kov2017.valimised.ee/ Viljandi linnavolikogu
Ioánnis Theotókis

Ioánnis Theotókis (Ιωάννης Θεοτόκης; 1880 – 6. juuni 1961) oli Kreeka poliitik. Valiti seitse korda Kreeka parlamenti ja oli kolm korda Kreeka põllumajandusminister. Lühikest aega ka peaminister 5. jaanuarist 1950 kuni 23. märtsini 1950.
Marss (muusika)

Marss on valdavalt instrumentaalmuusika žanr. Marsi taktimõõt on 2/4 või 4/4. Sõjajumal Marsi järgi hakati nii nimetama sõjaväemuusikat, mida kasutati sammumise reguleerimiseks. Marsse on mitut liiki: Sõjaväemarss Pulmamarss Sportlik marss Lastemarss Leinamarss Marss iseseisva kontsertteosena või suurteose osana (ooperis, balletis)
Tantsumuusika

Tantsumuusika on muusika tantsu saateks. Tantsumuusika iseloom kujundab tantsulist liikumist. Tähtsal kohal on pulss, tempo ja mõnikord ka kindlad rütmifiguurid. Tantsumuusika järgi ei pea alati tantsima. Paljud heliloojad on kirjutanud tantsulisi palasid kontsertteostena esitamiseks.
Menuett

Menuett (prantsuse keeles menuet) on tants ja tantsumuusika žanr. Menueti taktimõõt on 3/4, tempo mõõdukas. Menuett on pärit Prantsusmaalt. Algul tantsis menuetti lihtrahvas, 17. sajandist sai sellest õukonnatants.
Gavott

Gavott on tants ja tantsumuusika žanr. Gavoti taktimõõt on 2/4 või 4/4, tempo suhteliselt liikuv. Gavott on pärit Prantsusmaalt. Alguses tantsiti seda lihtrahva hulgas, alates 17. sajandist muutus õukonnatantsuks.
Masurka

Masurka (poola keeles mazurek Poola maakonna Mazury järgi) on Poola päritolu tants ja tantsumuusika žanr. Masurka on kiire tempoga hüppetants 3/4 taktimõõdus. Kasutatakse palju punkteeritud rütme, iseloomulik on rõhk takti teisel või kolmandal löögil. Tänu masurka erksale rütmile on see tants stiliseeritud kujul levinud paljude heliloojate loomingus.
Polka

Polka on Tšehhi päritolu tants ja tantsumuusika žanr. Taktimõõt on 2/4, tempo kiire. Polkat iseloomustab kaheksandiknootides liikuv meloodia. 19. sajandil oli polka valsi kõrval üks populaarsemaid seltskonnatantse.
Ambroosiuse laul

Ambroosiuse laul on vanim lääne kirikulaul, mis levis Itaalias umbes 5. sajandist. Laul on nimetatud Milano piiskopi püha Ambrosiuse auks, kuigi Ambrosius ei olnud otseselt sellega eriti seotud. Ambroosiuse laulu meloodilist stiili iseloomustab paljude väikeste meloodiaosade pidev kordamine ja vaba kombineerimine, võimalikud on ka väikesed muutused, figuurivariatsioonid. Lihtsa süllaabilise stiili kõrval leidub ülipikki melisme (kuni 200 nooti silbi kohta). Tuntum Milano kaudu levinud laululiik on ambroosiuse hümn, mis võeti kasutusele kogu ladinakeelses kirikus. Kuigi võib arvata, et suur osa ambroosiuse lauludest pärinevad juba 4.– 5. sajandist, on esimesed loetavad käsikirjad meieni jõudnud 10.–11. sajandist.
Ambrosius

Püha Ambrosius (umbes 338 – 4. aprill 397) oli Milano piiskop, keda peetakse neljanda sajandi kõige mõjukamaks vaimulikuks. Ta valiti 374. aastal Milano piiskopiks veel enne, kui ta jõuti ristida. Temaga seostatakse sümboolselt lääne kirikumuusika sündi. Tema loodud on hulk hümnitekste, mis on käibel siiani. Tema järgi on nimetatud ambroosiuse laul.
Aura vald

Aura on vald Soomes Päris-Soome maakonnas. Aura elanike arv 31. jaanuaril 2008 oli 3836. Aura hõlmab 95,59 km² suuruse maa-ala. Population growth biggest in nearly 70 years Aura koduleht
Dragsfjärdi vald

Dragsfjärd on endine vald Soomes Päris-Soome maakonnas. Dragsfjärdi pindala oli 2248,61 km², sellest maad 271,93 km², elanike arv 3324 (1. jaanuar 2008). 1. jaanuarist 2009 on osa Kimitoöni vallast. Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. Kimitoöni koduleht
Kuusalu tee

Kuusalu tee (riiklik registreerimisnumber 11106) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 1,9 km. Tee saab alguse Jõelähtme–Kemba tee 24. kilomeetril Kuusalu külas. Tee läbib Kuusalu küla ja Kuusalu aleviku. Tee lõpeb Kuusalu aleviku südames Keskväljaku ringteel Kupu ja Kursi vallatee ristumisega. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kaht truupi. Bussipeatusi jääb teele üks: Kuusalu küla. Tee on 0,8 km-ni asfaltkattega, edasi mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 3000–6000 autot ööpäevas. Kiiruspiirang on Kuusalu liiklussõlmest kuni tee lõpuni (50 km/h). Sama teelõik on ka valgustatud. Teega ristub esimesel kilomeetril mitu Kuusalu liiklussõlme ühendusteed.