laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Arnljot Eggen

Arnljot Eggen (13. august 1923 Tolga – 4. veebruar 2009 Oslo) oli norra kirjanik. Ta kirjutas luuletusi, näidendeid ja lasteraamatuid. Arnljot Eggeni debüütluulekogumik "Eld og is" ilmus 1951. aastal. Ta on saanud Norra kirjanduskriitika auhinna (norra Den norske Kritikerprisen for litteratur või Kritikerprisen) lasteraamatu "Den lange streiken" eest. Melsomi auhinna on ta saanud lauluraamatu "Bakside-viser" eest 1971. aastal ja luulekogumiku "Det flyktige varige" eest 1995. aastal. Ta kirjutas nii bokmål'is kui ka nynorsk'is. Melsomi auhind (1971, 1995) Norra kirjanduskriitika auhind (1981) Doblougi auhind (1985)
Sverre Fehn

Sverre Fehn (14. august 1924 Kongsberg – 23. veebruar 2009) oli norra arhitekt, Pritzkeri auhinna laureaat. Økerni vanadekodu Oslos (1995; koos Geir Grungiga) Hedmarki muuseum Hamaris Norra liustikemuuseum Fjærlandis (1991) Aukrusti keskus Alvdalis (1996) Ivar Aaseni keskus Ørstas (2000) Norra fotograafiamuuseum Hortenis (2001) 1989 – valiti Ameerika Arhitektide Instituudi auliikmeks 1997 – Pritzkeri auhind
Bernard Spilsbury

Sir Bernard Henry Spilsbury (16. mai 1877 – 17. detsember 1947) oli inglise kohtuarst.
Liar

"Liar" on Vanilla Ninja singel albumilt "Traces of Sadness". Singel ilmus 24. mail 2004. "Liar" (Radio-Edit) – 3:36 "Liar" (Unplugged-Version) – 3:35 "Liar" (Extended-Version) – 8:38 "Heartless" – 3:49
St. Hanshaugeni linnaosa

St. Hanshaugen on linnaosa Oslos kesklinnast põhja pool. Linnaosa on nime saanud seal asuva St. Hanshaugeni pargi ning St. Hanshaugeni asumi järgi. St. Hanshaugenis asub Bisletti staadion ja Oslo vanim säilinud ehitis, Gamle Akeri kirik. Seal asuvad ka Nordre gravlund, Vår Frelsers gravlund ja Vestre Akeri kalmistu. St. Hanshaugeni linnaosa koduleht
Brundtlandi komisjon

Brundtlandi komisjon ehk Maailma Keskkonna- ja Arengukomisjon (World Commission on Environment and Development, WCED) oli 1983. aastal ÜRO juures moodustatud ja Gro Harlem Brundtlandi juhitud komisjon, mille ülesandeks oli säästliku arengu põhimõtete määratlemine.  Pikemalt artiklis Brundtlandi aruanne Komisjon esitas oma aruande "Meie ühine tulevik" ("Our Common Future") 1987. aastal. See (tuntud ka kui "Brundtlandi raport") sisaldab muu hulgas laialt tuntud jätkusuutlikkuse definitsiooni: "Jätkusuutlik areng on niisugune praeguse põlvkonna vajaduste rahuldamine, mis ei tee seda tulevaste põlvkondade vajaduste rahuldamise arvelt".
Munchi muuseum

Munchi muuseum (norra keeles Munch-museet) on muuseum Norras Oslos, mis tutvustab Edvard Munchi loomingut ja elu. Muuseumi rahastasid Oslo linnakinod ja Jaapani ettevõte Idemitsu Kosan co. Ltd. See avas uksed 1963. aastal, kunstniku 100. sünniaastapäeval. Kollektsioon koosneb Munchi töödest ja artiklitest, mille kunstnik pärandas Oslo linnale. Lisa saadi tema õe Inger Munchi käest (maalid ja kirjavahetus) ning osa teostest saadi vahetuste kaudu (topelttõmmised jne). Tulemusena on muuseumil praegu üle poole kunstniku maalidest ja vähemalt üks tõmmis igast tema trükisest. Kogu sisaldab 1100 maali, 4000 joonistust, 18 000 tõmmist, 6 skulptuuri, 500 trükiplaati, 2240 raamatut ja palju muid esemeid. Muuseumi hoone projekteerisid arhitektid Gunnar Fougner ja Einar Myklebust. Myklebust mängis tähtsat rolli ka muuseumi laiendamisel ja renoveerimisel 1994. aastal, Munchi 50. surma-aastapäeval. 2005. aastal ehitati muuseum ümber, et suurendada turvalisust. Pühapäeval, 22. augustil 2004 röövisid kaks maskeeritud meest muuseumist kaks Munchi maali, "Karje" ja "Madonna", kasutades ära tulekahjualarmi. Röövlid põgenesid musta Audi A6-ga, mille politseinikud leidsid hiljem mahajäetuna. 31. augustil 2006 leidis Oslo politsei maalid üles. "Munchi muuseumi koduleht: muuseumist". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. mai 2012. Vaadatud 14. aprillil 2009. "Politsei leidis Munchi «Karje» ja «Madonna» üles" Postimees, 1. september 2006 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Munch Museum seisuga 11. aprill 2009. Munchi muuseumi koduleht
Andrus Tins

Andrus Tins (s. 1978) on eesti muusik, laulusõnade ja muusika autor. Ta on ansambli Metsatöll asutajaliige ja Metsatöllu albumite "Terast Mis Hangund Me Hinge", "Hiiekoda" ja "Iivakivi" muusika ja sõnade kaasautor. Tins on kuulunud samuti ansamblisse Must bass läks üle tee.
Altevatnet

Altevatnet (põhjasaami Álddesjávri, arvatavasti 'ohvrikoha järv') on paisjärv Norras Troms og Finnmargi maakonnas Bardu vallas, teisel pool Rootsi piiri asuvast Torneträskist põhjas. Altevatnet on suuruselt Norra kümnes ja Tromsi maakonna suurim järv. Tema pindala on 79,7 km² ning suurim sügavus 99 m. Järv on väga pikliku kujuga, fjordilaadne, pikkus 41 km, laius keskmiselt 2 km. Valgala on pindalaga 1254 km². Suurimad sissevoolavad jõed on Oustoelva ja Gámasjohka idas ning Koievasselva läänes; lühikese Oustoelva jõe kaudu on järv ühenduses Leinavatni järvega. Läänetipust voolab välja Barduelva jõgi, väljavool on tõkestatud 1957–1960 ehitatud tammiga, mille abil järve veetase on reguleeritav kõrgusvahemikus 472–489 m. Veehoidla reservuaari reguleeritav maht on 1,027 km³, vee-energiat kasutavad Barduelva jõel asuvad Innseti, Straumsmo ja Bardufossi elektrijaam. Domineeriv kalaliik on arktika paalia, muud liigid on järveforell, luts, haug ja ahven. Läänekaldal asub umbes 400 suvilat. Jørn Sandnes, Ola Stemshaug (toim). Norsk stadnamnleksikon, 4. utgava. Norske Samlaget, Oslo 1997, ISBN 8252149057 De største innsjøene i Norge. Norges vassdrags- og energidirektorat, 1. aprill 2009, vaadatud 3.04.2015. Lov om vassdrag og grunnvann, kap 21 Olje- og energidepartementet, tabel 21.4
Sarpsborg

Sarpsborg on Norra Fredrikstad/Sarpsborgi asula Sarpsborgi vallale kuuluv osa, Sarpsborgi valla ja endise Østfoldi maakonna halduskeskus. Seda nimetatakse linnaks. Asub Glåma jõe kaldal 85 km Oslost lõunas. Sarpsburg on vanuselt kolmas linn Norras. Olav Püha pani asula nimeks 1016. aastal Borg ja kuni Olavi surmani 1030. aastal oli see Norra pealinn. Rootsi sõjavägi hävitas linna 1567. Enamik linnaelanikke rändas Glåma jõge mööda allavoolu ja asutas seal uue linna. 1569 külastas seda Taani ja Norra kuningas Frederik II, kelle järgi see sai nimeks Fredrikstad. Mõned inimesed jäid ka Sarpsborgi alale elama. 1839 sai Sarpsborg uuesti linnaks. Tänapäeval on Sarpsborg ja Fredrikstad kokku kasvanud ning moodustavad Fredrikstad/Sarpsborgi asula, kus on üle 120 000 elanikku. 1960. aastatel oli Sarpsborg kuulus jalgpallimeeskonna Sarpsborg FK poolest, praegu aga rohkem jäähokimeeskonna Sparta Warriors järgi. Tänapäeval on linna tugevaim jalgpalliklubi Sarpsborgi Sparta. Sarpsborgis asub Borregaardi tselluloosi- ja paberitehas. Skjebergi linnaosas on suur pronksiaja asulakoht. Jernbanegata Sarpsborgis Sarpsborgi kesklinn, Roald Amundseni värav  Sarpsborg – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Barduelva

Barduelva (põhjasaami keeles Álddesjohka) on jõgi Norras Tromsi maakonnas Bardu ja Målselvi vallas. Jõgi saab alguse Altevatneti järvest ja suubub Målselva jõkke. Pikkus umbes 70 km. Jõel on Innseti HEJ (102 MW), Straumsmo HEJ (130 MW) ja Bardufossi HEJ (35 MW). Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Barduelva seisuga 11.04.2009.
Skien

Skien on linn Norras, Telemargi maakonna, Skieni valla halduskeskus. Skienist on pärit Henrik Ibsen. Skien on kokku kasvanud Porsgrunniga ja moodustab Porsgrunni/Skieni asula. Skien on Jõhvi sõpruslinn.  Skien – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sarpsborgi vald

Sarpsborgi vald on vald Norras Østfoldi maakonnas. Valla keskus on Sarpsborg, mis on osa Fredrikstad/Sarpsborgi tiheasustusega paikkonnast. Praegune Sarpsborgi vald on moodustatud 1992 Sarpsborgi linna, Varteigi valla, Skjebergi valla ja Tune valla liitmise teel. Seepärast nimetatakse teda ka linnaks. 2019. aastani kuulus vald Østfoldi maakonda. Sarpsborgi valla sõpruslinnad on Berwick-Upon-Tweed (Suurbritannia), Forssa (Soome), Grand Forks (USA), Petlemm (Iisrael), Struer (Taani) ja Södertälje (Rootsi). 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Aleksandr Dedjuško

Aleksandr Viktorovitš Dedjuško (vene keeles Александр Викторович Дедюшко; valgevene keeles Аляксандр Віктаравіч Дзядзюшка, 20. mai 1962 – 3. november 2007) oli vene näitleja. Sündinud Vaŭkavyskis. Valgevene päraselt Alaksandr Dziadziuška. Aleksandr Dedjuško ja tema perekonna mälestussait
Magerøya

Magerøya (põhjasaami keeles Máhkarávju) on saar Norra põhjaosas Troms og Finnmargi maakonnas Nordkapi vallas. Saare pindala on 436,6 km², kõrgeim punkt ulatub 417 m üle merepinna. Saarele on iseloomulik mägine tundramaastik, kohati kasvab tundrakaske. Magerøyal asub Nordkapi neem, mis pakub turistidele suurt huvi. Et suurendada külastajate arvu, rajati aastatel 1993–1999 Nordkapi tunnel, mille pikkus on 6,87 km ja mis küündib 212 m merepinnast allapoole. Rajamise ajal oli see maailma pikim ja sügavaim merealune tunnel. Isegi suvel võib tunnelis tekkida udu või jää. Hurtigruteni parvlaevad ühendavad Magerøya saart Honningsvågiga; sooja Põhja-Atlandi hoovuse tõttu on meri saare ümber jäävaba. Vaade Euroopa maanteelt E69 Sissepääs Nordkapi tunnelisse Skarsvågi küla
Padrun

Padrun on vint- või sileraudsetes tulirelvades kasutatav laskemoonaliik. Süütepõhimõtte järgi liigitatakse padruneid ääretulepadruniks ja kesktulepadruniks. Padrun koosneb reeglina kuulist, hülsist ("kestast") koos süütekapsliga ja hülsis asuvast heitelaengust püssirohust. Monoliitse heidetava kuuli asemel võivad hülsis olla haavlid või kartetšid, samuti näiteks valgus/signaal leeklaengud. Padrunite liigitus eesmärgi järgi: lahingupadrunid (teravmoon), paukpadrunid, gaasipadrunid. Vastavalt relvale ehk kaliibrile eristatakse: vintpüssipadruneid ehk kuulipildujapadruneid, (poolpikki) automaadipadruneid, revolvripadruneid, püstolipadruneid, mida kasutatakse püstolites ja püstolkuulipildujates sportrelvapadruneid. Paukpadruneid kasutatakse lasu imiteerimiseks ja neil kas puudub kuul või on kuul tehtud materjalist, mis puruneb hõlpsalt tulistamisel relva raua suudmele paigaldatud lõikuri abil. Õppepadrunid on kahjutud ja neid kasutatakse väljaõppes kas näidistena või laadimisharjutusteks. STANAG 4172 5.56×45mm NATO, eellane on .223 Remington STANAG 2310 7.62×51mm NATO, eellane on .308 Winchester STANAG 2310 9×19mm NATO ehk Parabellum STANAG 4383 12.7×99mm NATO ehk .50 BMG Browning machine gun 9x19 mm 5.56x45mm NATO 7.62x51 mm 12.7x99 mm 5.45×39mm AK-74, A-91, AK-101, AK-102 7.62×39mm, AK-47, AKM, A-91, RPD, RPK 7.62×54mmR Mossin-Nagant, SVD-63, SV-98 9×18mm Makarov, selle eellane on 9×18mm Ultra, Makarovi püstol 12.7×108mm DŠK, ŠVAK, Berezin UB, Afanasjev A-12.7, JakB-12.7 C.I.P. Commission Internationale Permanente pour l'épreuve des armes à feu portatives, Permanent International Commission for the Proof of Small Arms Relvaseadus, § 12. Tulirelvade liigitamine
Barbara Ward

Barbara Mary Ward (23. mai 1914 – 31. mai 1981) oli Briti majandusteadlane. Ta oli üks esimesi, kes esitas jätkusuutliku arengu mõiste. Osade allikate kohaselt lõi ta koos Dubos, Renéga tehnosfääri kontseptsiooni. Ward, Barbara; Dubos, René 1972. Only One Earth: The Care and Maintenance of a Small Planet. Suffolk: Penguin Books.
Alden

Alden on saar Norras Vestlandi maakonnas Askvolli vallas Dalsfjordeni merepoolse osa Vilnesjordenist mere pool Atløy ja Tvibyrge (idas) ning Værlandeti (läänes) vahel. Saare pindala on 3,4 km². Nimi on õigupoolest mäenimi, mis tähendab 'kõrge, väljapaistev'. Rannik on järsk. Kõrgeim punkt on Norskehesten (460 m), mis on tuntud meremärk, sest ta paistab kaugele. Mäge hüütakse ka Den norske hest ('Norra hobune'). Saare lõunaosas on Aldeni talu.
Oma laulu ei leia ma üles

"Oma laulu ei leia ma üles" on eesti laul, mille meloodia autor on Valter Ojakäär ja sõnade autor Leelo Tungal. Laulu kirjutas Valter Ojakäär 1966. aastal, selle esmaesitajaks oli Heli Lääts. Videosalvestis laulust Heli Läätse esituses on osaks Eesti Telefilmi muusikafilmist "Meloodia 67". 1974. aastal salvestas plaadifirmas Meloodia laulu eesti ja vene keeles Jugoslaavia laulja Ljiljana Petrović. 1998. aastal ilmunud Valter Ojakääru kogumikalbumil "Meeletu maailm" esitab laulu Ilona Aasvere (Tiit Kikase seade). Ansambel Metsatöll tegi laulust oma töötluse, mis ilmus 2005. aastal albumil "Terast mis hangund me hinge 10218". Metsatöllu esituses kasutati laulu 2008. aastal esilinastunud seriaali "Tuulepealne maa" tunnusmuusikana. Valter Ojakääru 85. sünnipäeva kontserdil esitas laulu "Oma laulu ei leia ma üles" Evelin Pang. Laulu on esitanud ka Tallinna Ülikooli kammerkoor 2009. aastal Eesti Televisiooni võistlussaates "Laululahing". 2012. aastal ilmunud albumil "Kuldne põld" esitab sama laulu Maarja-Liis Ilus. ERR arhiiv. Laulu lugu: "Oma laulu ei leia ma üles" (2014) ERR arhiiv. Meoodia 67 (1967) ERR arhiiv. Valter Ojakäär - 85 (2008) YouTube: "Oma laulu ei leia ma üles" esitab Heli Lääts YouTube: "Oma laulu ei leia ma üles" 4K Upscaled "Oma laulu ei leia ma üles" andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Jostedalsbreen

Jostedalsbreen või Jostedali liustik on suurim liustik Mandri-Euroopas. Liustik paikneb Lõuna-Norra läänerannikul Sogn og Fjordane maakonnas. Teravmägede saarestikus on ka suuremaid liustikke. Jostedalsbreen asub Lusteri, Balestrandi, Jølsteri ja Stryni vallas. Piirkonna kõrgeim koht on Lodalskåpa 2083 m kõrgusel. Liustik on 480 km² suurune. Jostedalsbreeni rahvuspark asutati 1991. aastal, selle pindala on 1310 km². Norra liustikud Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Jostedalsbreen seisuga 5. aprill 2009.
Frami muuseum

Frami muuseum (norra keeles Frammuseet) on muuseum, mis räägib Norra polaaravastus- ja uurimisretkedest. Muuseum asub Oslos Bygdøy saarel, uurimislaeval Fram. Muuseum avati 20. mail 1936 ja see tutvustab Norra polaaralade avastamist ja uurimist ning kolme polaaruurijat Fridtjof Nansenit, Otto Sverdrupit ja Roald Amundsenit. Muuseumis eksponeeritakse samuti polaaralade loomi, näiteks jääkarusid ja pingviine. Offisielt nettsted Frammuseets offisielle facebook side Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Fram Museum seisuga 5.04.2009.
Viikingilaevade muuseum

Viikingilaevade muuseum (norra Vikingskipshuset 'Viikingilaevamaja') asub Bygdøy poolsaarel Oslos, Norras. See on osa Oslo Ülikooli Kultuuriajaloo muuseumist. Muuseumis eksponeeritakse selliseid viikingiajastu laevu nagu Osebergi laev, Tune laev ja Gokstadi laev ning leide Borre kääbastest ja mujalt. 1913. aastal tegi Oslo arheoloogiaprofessor Gabriel Gustafson ettepaneku ehitada hoone 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses leitud viikingiaegsete esemete jaoks. Osebergi ja Gokstadi laeva oldi juba aastaid hoitud ajutistes hoonetes Oslo ülikooli juures. Hoone rajamiseks kuulutati arhitektuurikonkurss, mille võitis Arnstein Arneberg. 1926. aastal valmis ruum Osebergi laeva jaoks. 1932. aastal valmisid ruumid Gokstadi ja Tune laeva jaoks. Teine maailmasõda lükkas muuseumi täielikku valmimist edasi. 1957. aastal valmisid viimased ruumid ning sinna viidi ülejäänud Osebergi kalmest saadud leiud. 2006. aastal toetas Oslo Ülikool Norra Ajaloomuuseumi plaani viia laevad ja muud hauapanused tulevasse muuseumi Bjørvikas. Norras tekitas see elava arutelu. Laevade teisaldamise vastased väidavad, et laevad ja hauapanused on transportimiseks liialt õrnad. Laevade äraviimise pooldajad väidavad, et senine muuseum on tuleohtlik ja ülerahvastatud. http://www.khm.uio.no/vikingskipshuset/ Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Viking Ship Museum (Oslo) seisuga 5. aprill 2009.
Emanuel Vigeland

Emanuel Vigeland (2. detsember 1875 Halse – 22. detsember 1948 Oslo) oli Norra maalikunstnik, Gustav Vigelandi noorem vend. Emanuel Vigeland on tuntud oma altarimaalide ja kirikutesse tehtud freskode, klaasimaalide ja skulptuuride poolest. Ta rajas endale mausoleumi, mis asub Oslos Slemdalis. http://www.emanuelvigeland.museum.no/museet.htm
Minnesund

Minnesund on asula Norras Vikeni maakonnas Eidsvolli vallas koha juures, kus Mjøsa järve lõunasopist saab alguse Vorma jõgi. Pindala on 0,78 km². Sihtnumber on 2092 Minnesund. Asula nimi oli algselt Minne. Ta on saanud nime Minne talu järgi. Talu nimi tuleb vanapõhja sõnast Minni ('suue'): talu oli kohas, kus Vorma Mjøsast välja voolab. Kui linna tehti raudteejaam, siis nimetati see Mindesundi jaamaks, et vältida segiminekut Minde jaamaga Bergeni lähedal. See andiski asulale uue nime. Elanike arv oli: 2005: 488 (1. jaanuar) 2007: 474 (1. jaanuar) (rahvastiku tihedus 608 in/km²) 2008: 494 (1. jaanuar) Vorma läänekaldal on uus väiketööstuspiirkond. Asula on oma asendi tõttu alati olnud transiitliiklussõlm. Varem viis üle jõe parv. Hiljem ehitati vana Minnesundi sild (Gamle Minnesundbrue), uus Minnesundi sild (Nye Minnesundbrue; avati 1993), mille ületab maantee E6, ja Minnesundi raudteesild, mille ületab Dovrebanen. Minnesundis oli Minnesundi jaam, mis on lammutatud. Maanteelt E6 lähtub põhja poole Gjøviki suunas riksvei 33 ja lõuna poole Vormsundi suunas Vorma idakaldal riksvei 177. Minnesundist läänes on Stensby haigla. Minnesundis asub järvelaevanduse muuseum Mjøssamlingene, kus on muu hulgas eksponeeritud 1840ndate aegne töökoda. Area and population of urban settlements (US) 2000 - 2019. Statistika Keskbüroo, vaadatud 20.05.2020. Store norske leksikon
Brynjulf Bergslien

Brynjulf Larsen Bergslien (11. november 1830 Vossi vald – 18. september 1898 Oslo) oli norra skulptor. Brynjulf Bergslien õppis aastatel 1853–1861 Kopenhaageni skulptorite Jens Adolf Jerichau ja Herman Wilhelm Bisseni juures. Aastal 1861 kolis ta Kristianiasse, kus veetis kogu oma ülejäänud elu, välja arvatud aasta 1864, mil reisis Roomas. Brynjulf Bergslieni tuntakse eelkõige tänu 1875. aastal valminud Oslo kuningalossi ees seisvale Karl III Johani monumendile, kuid ta on portreteerinud ka mitut väljapaistvat norralast; nende hulgas on kirjamees Peter Asbjørnsen (1891), näitleja Johannes Brun (1902) ja luuletaja Henrik Wergeland (1881). Ta valmistas ka Christian IV monumendi visandi, kuid seda ei teostatud. Brynjulf Bergslieni õpilaste seas olid teiste hulgas ka Gustav Vigeland ja Wilhelm Rasmussen. Tema vend oli maalikunstnik Knud Bergslien. Aastal 1901 nimetati Brynjulf Bergslieni auks tänav Oslos Frogneri linnaosas Homansbyeni asumis Bergslieni tänavaks. Brynjulf Bergslien Karl III Johani monument Oslo kuningalossi ees Peter Christen Asbjørnseni portree Selles artiklis on kasutatud artikleid no:Brynjulf Bergslien ja sv:Brynjulf Bergslien seisuga 12. aprill 2009. ning artiklit Store Norske Leksikonis
Minnesundi raudteesild

Minnesundi raudteesild on Dovrebanenil asuv raudteesild Norras Vikeni maakonnas Eidsvolli vallas Minnesundis. Sild ületab Vorma jõe kohas, kus see Mjøsa järvest alguse saab. Seda silda arvatakse Vorma jõe ja Mjøsa järve piiriks. Sild on tehtud terasest ja kivist. Sildeavasid on 12, suurim sildeava on 82 m. Kogupikkus on 362 m või 363 m. Sild ehitati 1879 Eidsvolli ja Hamari vahelise raudtee Hedmarksbaneni osana ning avati 1879. Keskmine sildeava laiendati 1913. aastal 62 meetrilt 82 meetrile. Selleks tuli keskmisi sambaid nihutada. Aastal 1925 ehitati sild ümber kombineeritud maantee- ja raudteesillaks, millel on kummalgi pool raudteesilda üherajaline sõidutee. Aastal 1959 ehitati uus maanteesild (Minnesundi vana sild) ning 1965 lammutati raudteesilla maanteesosad. Praegu on sild kasutusel Dovrebaneni osana. Riiklik teede, sildade ja teedega seotud kultuurimälestuste kaitseplaan (Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner) nägi ette Minnesundi raudteesilla, Minnesundi vana silla ja Minnesundi uue silla ning 1800. aastast pärineva parvekai kaitse alla võtmise. Riigiantikvaar (Riksantikvaren) võttis 17. aprillil 2008 kaitse alla mõlemad maanteesillad, kuid raudteesild jäi kaitse alla võtmata. Norra sildade loend broer.no Store Norske Leksikon Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner (alajaotus Minnesundi teede kohta; pdf) Riksantikvaren: Forskrift om fredning av broer i Statens vegvesens eie (pdf) Sissekanne saidil broer.no Store Norske Leksikoni
Grip

Grip on mahajäetud kaluriküla Norras, see asub Kristiansundi valla koosseisu kuuluva Gripi saarestiku suurimal, Gripholmeni saarel. Esimesed märkmed asustusest Gripis pärinevad 9. sajandist. Hansa liidu ajal hoogustus kalaeksport Norra kaluriküladest, kaasa arvatud Gripist. Küla kuulus enne reformatsiooni 1536. aastal Norra peapiiskopile. 1728. aastal ostis Trondheimi kaupmees Hans Horneman kuningas Frederik IV käest Gripi küla. Külas elanud kalamehed pidid oma saagi müüma kaupmeestele nende määratud hinna eest. Kokkulepe kehtis 1893. aastani. 1796. aastal hävitas torm suurema osa kalurikülast ning sama juhtus ka 1804. aastal. Esimesed muulid rajati aastal 1882 ja sadam, kus olid võimelised randuma väikesed laevad, ehitati aastal 1950. Rahvaarv saarel on kõikunud juba sajandeid. Praegune tühi küla oli kunagi asustatud ja toimekas koht. Kalapüügi kõrghooaegadel elas seal ligi 2000 kalameest, kes purjetasid ja sõudsid Gripi kõikjalt, et püüda turska. II maailmasõja ajal rahvaarv vähenes. Grip jäi inimtühjaks, kui Hildur ja Kasper Larsen sealt viimasena 1974. aastal enne jõule lahkusid. Hüljatud kalurimajadest on saanud populaarsed suvilad. Suviti on Gripis ligikaudu 250 alaliselt elavat inimest. Saarel puudub veeallikas, kogutakse vihmavett, tualettides lastakse peale merevett ja pesupesemiseks sõidetakse linna. Vanasse koolimajja on ehitatud võõrastemaja ja postkontor. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Grip (Norway) seisuga 12.04.2009.
Knud Bergslien

Knud Larsen Bergslien (1827 Vossi vald – 27. november 1908 Kristiania) oli norra maalikunstnik ja kunstiõpetaja. Knud Bergslien õppis kunsti Antwerpenis (1844–1852), Pariisis (1850–1851) ja Düsseldorfis (1855–1869). Üks tema eeskujudest oli Adolph Tidemand. Knud Bergslieni tuntumad teosed on "Birkebeinerne" (1869) ja "Oskar II kroonimine" (1875). Knud Bergslien oli muu hulgas Kristiania kunstikooli direktor. Tema õpilaste hulgas olid Christian Skredsvig, Edvard Munch, Harriet Backer, Lauritz Haaland ja Halvdan Egedius. Knud Bergslieni vend oli skulptor Brynjulf Bergslien‎. Kunstnik Carl Fredrik Diriksi portree Peter Christen Asbjørnseni portree (1870) "Birkebeinerne" Selles artiklis on kasutatud artikleid en:Knud Bergslien no:Knud Bergslien ja fi:Knud Bergslien seisuga 12. aprill 2009.
Trondheimi lennujaam

Trondheimi lennujaam ehk Trondheimi Værnesi lennujaam (norra keeles Trondheim lufthavn, Værnes) on lennujaam Norras Trøndelagi maakonnas Stjørdali vallas. Lennujaam asub Trondheimist ligikaudu 35 kilomeetrit ida pool. Trondheim on suuruselt neljas Norra lennujaam. 2008. aastal tehti seal 57 402 lennuliigutust ja reisijaid oli 3 474 264. Riigisiseseid lende pakuvad neli lennufirmat 18 sihtkohta. Rahvusvahelisi lende pakuvad samuti neli lennufirmat 14 sihtkohta, sealhulgas igapäevaseid lende Amsterdami, Kopenhaagenisse, Londonisse ja Stockholmi. Kõige tähtsam sihtkoht on Oslo, kuhu lennatakse lennukiga Boeing 737 päeva jooksul 33 korda.