laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sammlung verschiedener Liefländischer Monumente, Prospecte, Münzen, Wappen etc.

"Sammlung verschiedener Liefländischer Monumente, Prospecte, Münzen, Wappen etc." on Johann Christoph Brotze (1742–1823) koostatud 10-köiteline käsikirjaline teos. Teos sisaldab Liivimaa linnade, külade ja mõisate vaateid, üksikasjalikke pilte talurahva riietusest ja kommetest, samuti müntide, vappide ja monumentide jäljendeid. Brotze kasutas kogumikus ka Eduard Philipp Körberi, Johann Wilhelm Krause, Karl Gotthard Grassi ja Ernst Markus Ulprechti joonistusi. See on Läti ja Eesti ajaloo suurepärane allikas.[viide?] Sammlung verschiedener Liefländischer Monumente, Prospecte, Münzen, Wappen etc. E-kataloogis ESTER (vaadatud 26.09.2015) Brotze kogu: “Sammlung verschiedner Liefländischer Monumente ...”
Arnsbergi ringkond

Arnsbergi ringkond (Regierungsbezirk Arnsberg) on üks viiest ringkonnast Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Arnsbergi ringkond asub Nordrhein-Westfaleni kaguosas. Lääneosas asub osa Ruhri linnastust. Ringkond piirneb põhjas Münsteri ja Detmoldi ringkonnaga, idas Hesseni liidumaaga, lõunas Rheinland-Pfalzi liidumaaga ning läänes Kölni ja Düsseldorfi ringkonnaga. Ringkonna pindala on 8011 km². Arvestuslik elanike arv oli 3 552 021 (31. detsember 2013), rahvastiku tihedus 443 inimest km² kohta. Halduskeskus on Arnsberg. Praegune valitsusjuht on Diana Ewert (SPD). Ringkond koosneb 7 kreisist kokku 78 kreisikuuluvusega vallaga ning 5 kreisivabast linnast. Ringkonna valitsuse koduleht
Lehmja-Loo kivikalmed

Lehmja-Loo kivikalmed on muinaskalmed (tarandkalmed) Harju maakonnas Rae vallas. Kalmeid uuriti 1967-1968 Vello Lõugase juhendamisel. Kalmed on mitme rühmana ja suuremad on need endisaegse Lagedi mõisa ja Lehmja mõisa lähedal. Lehmja mõisa lähedal olev kalme sisaldas muu hulgas 4. ja 5. sajandist pärit põletusmatuseid. Lehmja-Loo kivikalmed veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 26.09.2015) Lehmja-Loo kivikalmed veebiportaalis eestigiid.ee
Throcyte

Throcyte on Eesti death metal'i raskemuusika ansambel, mis tuli kokku 2010. aasta kevadel ning jõudis esimese avaliku ülesastumiseni 2013. aastal. Bändi asutasid kitarristid/vokalistid Ants Reiu ja Kaspar Kull. 2013. aasta kevadel liitusid nendega bassist Haarold Toomsalu ja trummar Rainer Heinsar. Esimene kontsert toimus mais 2013 esmakordselt toimunud Tuska Metal Battle'i raames, millest võtsid osa mitmed mainekad Eesti metal-ansamblid. Pärast teist kontserti võttis koha bassistina sisse Franz Joosep Antson. 2014. aasta möödus Throcyte jaoks muutusterohkelt: Rainer liitus taas bändiga trummarina, kuid lahkusid Ants Reiu ja Franz Joosep Antson. 2014. sügisest tegutseb bändis Artur Ööpik (kitarr) ja Rauno Pärn-Mägi Räpinast (basskitarr). Kahe vokalisti asemel on nüüd üks. 2017. aastal lahkus bändist Rauno ning bassisti koha võttis sisse Tarvi Neemelaik. 2020 "Disaster" (album) Kaspar "Kapa" Kull – vokaal / kitarr (2010–...) Rainer Heinsar – trummid (2013–...) Artur Ööpik – kitarr (2014–...), Tarvi Neemelaik – bass (2017–...) Ants Reiu – vokaal / kitarr (2010–2014) Haarold Toomsalu – bass (2013) Franz Joosep Antson – bass (2013–2014) Rauno Pärn-Mägi – bass (2014–2017)
Maardu kivikalmete rühm

Maardu kivikalmete rühm on kivikalmed Harju maakonnas Maardu külas, endisaegse Maardu mõisa lähedal. Kalmeid pole küll arheoloogiliselt uuritud, ent on teada, et kivikalmete rühma moodustavad 21 kivikangrut. Arvatakse, et need kalmed pärinevad I aastatuhande teisest poolest eKr kuni I sajandist pKr. Kalmete lähedal asub 7 lohukivi. Maardu kivikalmete rühm veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 26.09.2015) Maardu kivikalmete rühm veebiportaalis eestigiid.ee
Mõigu-Peetri kivikalme

Mõigu-Peetri kivikalme on kivikalme Harju maakonnas Rae vallas Peetri alevikus endisaegse Mõigu mõisa alal. Kalme suurus on 15 × 13 m. Kalmetest on leitud põletusmatused. Leiumaterjalide põhjal on kalmed dateeritud eelkõige 3.–5. sajandisse, järelmatmisi on toimunud ka 5.–7. sajandil. Kalmeid uuriti 1975 Ülle Tamla eestvedamisel. Mõigu-Peetri kivikalme veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 26.09.2015) Lang, V. 2007. Baltimaade pronksi- ja rauaaeg. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus Mõigu-Peetri kivikalme veebiportaalis eestigiid.ee
Rannamõisa kivikalmed

Rannamõisa kivikalmed on kivikalmed Harju maakonnas Harku vallas Rannamõisas. Kivikalmete rühma moodustavad kolm kalmet: I, II ja III. I kalmet uuriti 1912 Artur Spreckelseni juhendamisel. I kalmest leiti nii põletatud kui põletamata luid, samuti paar rauast karjasekeppnõela, noa, pandla, naaskli jt asjade tükke. II kalmest leiti proovikaevamistel luusid ja savinõukildusid. III kalmet, mis on ühtlasi kalmeterühmast suurim, uuriti 1913-1914. Rannamõisa kivikalmed veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 26.09.2015) Rannamõisa kivikalmed veebiportaalis eestigiid.ee
Saha kivikalmed

Saha kivikalmed on kivikalmed Harju maakonnas Jõelähtme vallas Saha külas. Sahalt on leitud vähemalt 16 kivikalmet ja paar kalmeaset. Kalmerühma tähelepanuväärseima osa moodustavad kuus Välja talu juures paiknevat kivikalmet. Need kalmed rajati vahemikus I aastatuhat eKr kuni I aastatuhande alguses pKr. Saha kivikalmed veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 26.09.2015) Saha kivikalmed veebiportaalis eestigiid.ee
Suldeniit

Suldeniit on vulkaaniline kivim. Suldeniidiks nimetatakse ortleriidiga sarnaneva koostisega suure küünekivi sisaldusega andesiiti. Kivimit kirjeldasid aastal 1879 Monte Confinale mäel esimest korda Guido Stache ja von John. Suldeniit on ortleriidist noorem ning sisaldab plagioklassi ja ortoklassi; selles esinevad aktsessoorsed augiit, biotiit ja kvarts, selles võib esineda ka granaate. Suldeniiti on peale Itaalia eristatud ka Hiinas Shanxi provintsis. Ortleriit "The nomenclature of petrology, with references to selected literature" Justus Roth Petrographie. Bildung, Zusammensetzung und Veränderung der Gesteine, lk 156 "Geological Characteristics of Skarn Iron Deposits and Their Mineralization Material Source in the Pingshun Area,Shanxi Province". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2015. Vaadatud 26. septembril 2015.
Valkla bautakivikalmistu

Valkla bautakivikalmistu on bautakividest kalmistu Harju maakonnas Kuusalu vallas Salmistu küla lähedal. Kalmistu avastati 1937. Aastal 1937 uuriti kalmistut Osvald Saadre juhtimisel. Kalmistu rajati 3.-4. sajandil pKr. Kalmistult leiti hauapanustena ehtenõel, sõrmuseid, nugasid, naaskel. Hauapanuste järgi oletatakse, et kalmistu kuulus sealse piirkonna meresõitjatele, kes bautakivist kalmistu rajamisel juhindusid Kesk-Rootsi analoogidest. Valkla bautakivikalmistu veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 26.09.2015) Valkla bautakivikalmistu veebiportaalis eestigiid.ee
Detmoldi ringkond

Detmoldi ringkond (Regierungsbezirk Detmold) on üks viiest ringkonnast Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Halduskeskus on Detmold. Praegune valitsusjuht on Marianne Thomann-Stahl (FDP). Ringkond koosneb 6 kreisist kokku 69 kreisikuuluvusega vallaga ning ühest kreisivabast linnast (Bielefeld). Ringkonna valitsuse koduleht
Münsteri ringkond

Münsteri ringkond (Regierungsbezirk Münster) on üks viiest ringkonnast Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Halduskeskus on Münster. Praegune valitsusjuht on Reinhard Klenke (CDU). Ringkond koosneb 5 kreisist kokku 75 kreisikuuluvusega vallaga ning 3 kreisivabast linnast. Ringkonna valitsuse koduleht
Doha

Doha (araabia keeles الدوحة‎ ehk ad-Dawḥa või ad-Dōḥa) on Katari pealinn ja on ühtlasi ka riigi suurim linn. Dohas elab 1 351 000 inimest ja Doha suurlinna aladel kokku peaaegu 1,5 miljonit inimest. Doha asub Pärsia lahe ranniku ääres Ida-Kataris. Doha on väga kiire arenguga linn, kus elab rohkem kui pool kogu riigi elanikest, linn on ka Katari majanduslik keskus. Doha linn rajati 1820. aastatel Al Bidda lähedal, mis on praeguseks Doha äärelinn. Linn kuulutati 1971. aastal ametlikult Katari pealinnaks, siis kui Katar vabanes Suurbritannia võimu alt. Linn on Katari kaubanduslik pealinn ja Doha on ka arenev Lähis-Ida finantskeskus. Dohas asub Hamadi rahvusvaheline lennujaam, kust saab lennata maailma igasse maailmajakku peale Antarktika. Doha põhjaosas asub Katari Ülikool. Linnas on ka HEC Paris in Qatar. Linnas asub Doha purjetamisklubi, mis asutati 1956. aastal. Linnas asub Khalīfah' staadion, mis on spordikompleksi Aspire Zone osa. See on Katari jalgpallikoondise kodustaadion.[viide?] 2019. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused toimusid Dohas. "Doha Sailing Club". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2012. Vaadatud 23. mail 2012.
Jüri rauasulatuskoht

Jüri rauasulatuskoht on muistne rauasulatuskoht Eestis Harju maakonnas Rae vallas Jüri alevikus. Seda peetakse Eesti üheks vanimaks rauasulatuskohaks. Jüri rauasulatuskohas on soomaagist rauda tehtud alates varase rauaaja lõpust. Rauasulatuskoha tähistamiseks avati seal 1978. aastal kahest suuremast graniitrahnust mälestusmärk, millel on tekst "Siin Jüri külas sulatati soomaagist rauda meie ajaarvamise alguses". Rae rauasulatuskoht Jüri rauasulatuskoht veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 26.09.2015) Jüri rauasulatuskoht veebiportaalis eestigiid.ee
Kurt Oppelt

Kurt Oppelt (18. märts 1932 Viin – 16. september 2015) oli Austria iluuisutaja, paarissõitja. Kurt Oppelt ja Sissy Schwarz võitsid 1956. aastal Cortina d'Ampezzos toimunud taliolümpiamängudel paarissõidus kuldmedali. Samal aastal võitsid nad kuldmedali ka maailmameistrivõistlustel ja Euroopa meistrivõistlustel.
Parasmäe kultusekivid

Parasmäe kultusekivid on kultusekivid Harju maakonnas Jõelähtme vallas Parasmäe külas. Kultusekivid asuvad Parasmäe küla põldudel ja koplites. Pärast maaparandustöid on seal säilinud 18 kivi. Mõnedel kividel on lohke ka vertikaalkülgedel. Kive kasutati kultuskividena I aastatuhandel enne meie aega. Parasmäe kultusekivid veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 26.09.2015) Parasmäe kultusekivid veebiportaalis eestigiid.ee
Klaus Gysi

Klaus Gysi (3. märts 1912 Berliin – 6. märts 1999 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane. Klaus Gysi isa oli arst, ema töötas raamatupidajana. Klaus Gysi oli osaliselt juudi päritolu: tema isapoolne vanaema ja emapoolne vanavanaisa olid juudi rahvusest.1928. aastal astus Klaus Gysi Saksamaa Kommunistlikku Noorsooühingusse ja 1931. aastal Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis ta aastatel 1931–1935 rahvamajandust Frankfurdis, Pariisis ja Berliinis. Poliitilise tegevuse tõttu eksmatrikuleeriti ta 1935. aastal Berliini Humboldti Ülikoolist. Ta jätkas õpinguid 1936. aastal Cambridge'i Ülikoolis ja hiljem Pariisis. 1939–1940 oli ta Prantsusmaal interneeritud. Saksa okupatsiooni ajal oli ta põranda all ja võttis osa vastupanuliikumisest. Teise maailmasõja ajal tuli Klaus Gysi illegaalselt Berliini tagasi. 1946. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1945–1948 oli ta ajakirja Aufbau: Kulturpolitische Monatsschrift toimetaja. 1952–1957 töötas ta kirjastuses Volk und Wissen. 1957–1966 oli ta kirjastuse Aufbau juhataja. 1945–1977 oli ta Saksa DV Kultuuriliidu presiidiumi sekretariaadi liige, liidusekretär ja lõpuks presiidiumi liige. 1949–1954 ja 1967–1990 oli ta ka Rahvakoja (parlamendi) liige. 12. jaanuarist 1966 kuni 1973. aastani oli Klaus Gysi Saksa DV kultuuriminister. 1973–1978 oli ta Saksa DV suursaadik Itaalias, Vatikanis ja Maltal. 1979–1988 oli ta Saksa DV kirikuküsimuste riigisekretär. Saksa vasakpoolne poliitik Gregor Gysi (sünd. 1948) on Klaus Gysi poeg. Heike Schmoll. Die DDR und die Juden : Wolffsohn entlarvt Heuchelei auf einem Stilblütenteppich Frankfurter Allgemeine Zeitung, 1. detsember 1995 Klaus Gysi :SED-Funktionär, Minister für Kultur Jugendopposition in der DDR 3. März 1912 - DDR-Politiker Klaus Gysi wird geboren WDR, 3. märts 2012 Biographie Gregor Gysi Lebenslauf Was War Wann? Gysi, Klaus wissen.de Gregor Gysi geb. 1948 Lebendiges Museum Online
DC Comics

DC Comics (lühend DC) on 1934. aastal asutatud DC Entertainmenti osakond, mis avaldab koomikseid. DC kuulub Warner Brothersile, mis omakorda kuulub Time Warnerile. DC Comicsi tuntumateks superkangelasteks on Superman, Batman ja Wonder Woman. Alates 1930., 1940., 1950. ja 1960. aastatest on DC olnud Ameerika üks kahest suuremast koomiksite väljaandjatest koos Marvel Comicsiga (Ämblikmees ja Hulk). Ettevõtja Major Malcolm Wheeler-Nicholson rajas National Allied Publicationsi 1934. aasta sügisel. 1936. aastal anti välja esimene Detective Comicsi number. 1938. aastal anti välja esimene Action Comicsi number, kus tutvustati lugejatele esimest korda Supermani. Detective Comicsi 27. numbris 1939. aastal tutvustati lugejatele esimest korda Batmanit ja All Star Comicsi 8. numbris 1941. aastal Wonder Womanit. DC Comicsi nimi pandi ametlikult paika aastal 1977. Nimi tekkis Detective Comicsi lühendist. 1989. aastal sai DC Comics Time Warneri osaks.
Kanal 2

Kanal 2 on Ilmar Taska loodud eratelekanal Eestis. Esimesed saated olid eetris 1. oktoobril 1993. Tallinna oli algne sagedus R3 . Siis R 28 Pärast sai omale EVTV / RTV sageduse R12. Saatepäev algas animafilmiga "Kapsapea". Esialgu edastati programmi vaid nädalavahetustel, kuid alates 17. detsembrist iga päev. Kanal 2 kuulub Baltikumi suurimasse meediakontserni Duo Media Networks. 1. augustil 2017 lahkus Kanal 2 vabalevist, kuid 7. aprillist 2020 oli Kanal 2 taas vabalevis. 1. oktoobril 2020 lahkus Kanal 2 taas vabalevist. "Aiadetektiivid" "Ameerika Supermodell 11" "Armastuse meri" "Audrey Hepburn" "Da Vinci juurdlus" "Dexter" "Dexteri laboratoorium" "Imelised salasõbrad" "Jahtunud jälg" "Johnny Bravo" "Kaks rumalat koera" "Karvakerad" "Kasskoer" "Kass Oggy ja kurjad prussakad" "Kelgukoerad" "Kodus ja võõrsil" "Komissar Rex" "Kurjuse kannul" "Kutsikas Scooby-Doo" "Lastega kodus" "Lazlo laager" "Mehi jalaga segada" "Nip/Tuck" "Ohtlik piir" "Oravapoiss" "Õhus on armastust" "Räpane Mackey" "Supernatural" "Tee õnnele" "Terminaator – Sarah Connori kroonikad" "Tõelised kuriteod" "Täiuslik koduperenaine 3" "Unistajad" "Vennad ja õed" "Viimane tund – Tulistamine Põhja-Hollywoodis" "Viva Hollywood!" "Küladetektiivid" "Suur Komöödiaõhtu" "Canaverali neem" ("The Cape") "Sailor Moon" "Rooma" "Sõbrad" "Ühe miili klubi" "Santa Barbara" "Surematu" "Mootorratturhiired" "Ratsapolitseinik Fraser ja koer" "Rocko seiklused" "Tuvikesed" "20/20" "Detention" "Doc" "Jalgpallurite naised" "Lastetaltsutaja" "Meeleheitel koduperenaised" "Pahad tüdrukud" "Uurija Spencer" ("Psych") "Teadmata kadunud" "O.C." "Animaniakid" "Aiasaade" "Eesti staarid ahistajate küüsis" "Eesti vs. Jõekalda" "Ellujääja" "Jumalaga puberteet" "Kaks kanget – naabrite eri" "Kihnu Virve" "Kodusaade" "Kokasaade – Lusikas" "Nädalalõpp Kanal 2ga" "Krimi" "Pilvede all" "Reporter" (Suvereporter) "Saladused" "Sinu küljes kinni" "Suvehooaeg" "Tähtede sadu" "Võsareporteri jätkulood" "Ühtelaulmine" "Takso" "Aastad muusikas" "Baar" "Eesti kummitused" "Jazzi kokakool" "Kasvame koos" "Kuum hind" "Käsi kullas!" Laula mu laulu "Lihtsalt ja osavalt" "Lõuapoolik 2006" "Maalehega Portugalis" "Maamees otsib naist" "Mootorite maailmas" "Buss" "Eesti nokitseb" "Tantsud tähtedega" "Top10" "Tõehetk" "Tähed muusikas" "Meie kangelane" "Võsareporter" "Wigla Show" "Wremja" "Paragrahv" "Talendijaht" "Õpetajate tuba" Kanal 2 lahkub vabalevist Postimees, 21. juuni 2017 (vaadatud 21.06.2018) Kanal 2 koduleht
Armin Gernhardt

Armin Gernhardt (5. oktoober 1889 – oktoober 1933 Riia) oli eesti arstiteadlane. Lõpetas Peterburi Püha Anna kiriku kooli. 1916. aastal lõpetas Tartu Ülikooli keemia osakonna. Õppis seejärel Jena Ülikoolis arstiteadust, lõpetades stuudiumi 1923. aastal. 1924. aastal sooritas Tartu Ülikooli juures eksternina arsti lõpueksami. 1932. aastal kaitses Tartu Ülikoolis arstiteaduse doktori kraadi väitekirjaga "Inimese sülje suhkrustamisvõimest. Kliinilised ning farmakoloogilised uurimised". Töötas Tartu Ülikooli Sisehaiguste Kliiniku vanemassistendina ja Tallinna Diakonissi Haigla arstina. Järjekordne arstiteaduse doktor. Postimees, 13. märts 1932 E-kataloog ESTER. Gernhardt, Armin. Inimese sülje suhkrustamisvõimest: kliinilised ning farmakoloogilised uurimised. Tartu: Tartu Ülikool, 1932 End. Tartu arst suri Riias. Postimees, 22.oktoober 1933
Ortleriit

Ortleriit on vulkaaniline kivim. Ortleriidiks nimetatakse suldeniidiga sarnaneva koostisega suure küünekivisisaldusega porfüriiti. Ortleriidi päevakividest põhimassis sisalduvad küünekivi fenokristallid. Kivimit kirjeldasid aastal 1879 Monte Confinale mäel esimestena Guido Stache ja von John. Ortleriit on suldeniidist noorem. Ortleriit on rohekashall ning sisaldab lisaks põhielementidele ka plagioklassi ja ortoklassi; selles esinevad aktsessoorsed augiit, biotiit, magnetiit, püriit ja kvarts. Hilisemate uuringute kohaselt on ortleriit andesiit ja sisaldab lisaks veel kloriiti. Mineraali SiO2 sisaldus on 48–54%. Suldeniit "The nomenclature of petrology, with references to selected literature" Justus Roth Petrographie. Bildung, Zusammensetzung und Veränderung der Gesteine, lk 156 Igneous Rocks: A Classification and Glossary of Terms: Recommendations of the International Union of Geological Sciences Subcommission on the Systematics of Igneous Rocks R. W. Le Maitre, A. Streckeisen, B. Zanettin, M. J. Le Bas, B. Bonin, P. Bateman Cambridge University Press, 11. apr 2002 lk. 123 http://www.forgottenbooks.com/readbook_text/A_Handbook_of_Rocks_for_Use_Without_1000723171/161
Ohtu linnamägi

Ohtu linnamägi on soosaar muistne pelgupaik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Ohtu külas. Ohtu linnamägi on kaitse all alates 1964. aastast ja tunnistatud nüüdisajal riiklikuks kultuurimälestiseks. Oht linnamäe moodustab 1,0–1,5 m kõrgune ja 140–150 m läbimõõduga lauskjas kõrgendik, mida ümbritseb Ohtu raba. Rabasaarel puuduvad kaitserajatised ja kultuurkiht, mistõttu on seda arvatavalt kasutatud pelgupaigana. Soosaarel kasvab hõre puistu (peamiselt tammed) ja sellest viib üle Keila–Ohtu tee. Ohtu linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 27.09.2015) Ohtu linnamägi veebiportaalis eestigiid.ee
Baden-Baden

Baden-Baden on kreisivaba linn Baden-Württembergi liidumaal Saksamaal. Asub Edela-Saksamaal Schwarzwaldi piirkonnas Oosi jõe orus. Baden-Badeni kuumaveeallikaid hindasid juba roomlased, kes rajasid sinna oma asula Aurelia Aquensis. Linnaõigused sai umbes 1250. aastal. 18. sajandi lõpus sai tuntud kuurortlinnaks. Baden-Baden Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Baden-Badeni koduleht Wiki Baden-Baden
Sissy Schwarz

Elisabeth Schwarz; tuntud kui Sissy Schwarz (sündinud 19. mail 1936) on endine Austria iluuisutaja, paarissõitja. Sissy Schwarz ja Kurt Oppelt võitsid 1956. aastal Cortina d'Ampezzos toimunud taliolümpiamängudel paarissõidus kuldmedali. Samal aastal võitsid nad kuldmedali ka maailmameistrivõistlustel ja Euroopa meistrivõistlustel.
Kuusalu aardeleid

Kuusalu aardeleid on Harju maakonnas Kuusalu vallas Lauritsakivi lähedalt 1936 leitud arheoloogiliste esemete kogu (aardeleid). Leid sisaldas 410 münti, mis olid peamiselt Saksa päritolu, ent oli ka anglosaksi ja Araabia münte. Enamik münte olid vermitud 11. sajandi II poolel. Peale müntide sisaldas leid veel hõbeplekist rinnalehte, naastu katke, kaks hõbehelmest. Leiukoha lähedal asub veel kultusekivina kasutatud Lauritsakivi, ohvriallikas ja muinasasulakoht. Kuusalu aardeleid veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 26.09.2015) Kuusalu aardeleid veebiportaalis eestigiid.ee
Iluuisutamine 1956. aasta taliolümpiamängudel

Iluuisutamine 1956. aasta taliolümpiamängudel toimus 29. jaanuarist 4. veebruarini Cortina d'Ampezzo kunstjääga olümpiastaadionil.
László Nagy

László Nagy on mitme tuntud isiku nimi. László Nagy oli Ungari skaudiliikumise tegelane (1921–2009) László Nagy oli Ungari proosakirjanik, luuletaja (1925–1978) László Nagy oli Ungari iluuisutaja (1927–2005) László Nagy on endine Ungari jalgpallur (1949–) László Nagy on Ungari käsipallur (1981–) ...
Nığmet Nurmaqov

Nığmet Nurmaqulı Nurmaqov (Нығмет Нұрмақұлы Нұрмақов; transkriptsioonis Nõgmet Nurmakulõ Nurmakov; 25. oktoober 1895 Semipalatinski oblast – 27. september 1937 Moskva) oli kasahhi päritolu Nõukogude riigitegelane. Hukati repressioonide käigus. Rehabiliteeriti 1956.
David Jenkins

David Jenkins on mitme tuntud isiku nimi. David Jenkins on endine USA iluuisutaja (1936–) David Jenkins on endine inglise jalgpallur (1946–) David Jenkins on endine Suurbritannia kergejõustiklane, jooksja (1952–) ...
Alexander Abusch

Alexander Abusch (14. veebruar 1902 Kraków – 27. jaanuar 1982 Ida-Berliin) oli juudi päritolu Saksa ajakirjanik ja Saksa DV riigitegelane. Alexander Abusch sündis Krakówis kutsari perekonnas. 1902. aastal asus Abuschite perekond elama Nürnbergi. Rahvakooli lõpetamise järel õppis Alexander Abusch aastatel 1916–1919 kaubandust. 1916. aastal astus ta organisatsiooni Vaba Sotsialistlik Noorsugu (Freie Sozialistische Jugend (FSJ)) ja 1918. aastal Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. 1918–1923 osales ta revolutsioonilises tegevuses ja oli kahel korral riigireetmises süüdistatav. Alates 1921. aastast oli ta mitme kommunistliku ajalehe toimetaja. 1930–1932 oli ta ajalehe Die Rote Fahne peatoimetaja. Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel põgenes Alexander Abusch 1933. aastal Prantsusmaale. Pariisis oli ta 1934–1935 ajalehtede Unsere Zeit ja Der Gegenangriff peatoimetaja. 1935–1939 oli ta jälle ajalehe Die Rote Fahne peatoimetaja. Pärast Teise maailmasõja algust Alexander Abusch interneeriti, kuid ta põgenes 1940. aasta juunis vangilaagrist. 1941. aastal emigreerus ta Mehhikosse, kus ta oli ajalehe Freies Deutschland toimetaja. 1946. aasta juulis pöördus ta Saksamaale tagasi ja astus Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1946. aastal sai temast Saksa DV Kultuuriliidu osakonnajuhataja ja 1948. aastal Saksa Majanduskomisjoni (Saksa DV valitsuse eelkäija) liige. 1948–1950 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Eestseisuse liige. 1949. aastal sai ta Saksa DV Kultuuriliidu asepresident. 1950. aasta veebruarist juulini oli ta SSÜP Keskkomitee Poliitbüroo sekretariaadi liige, ta kultuuripoliitilise töö vastutav sekretär. Lisaks oli ta 1949–1950 Rahvakoja (parlamendi) liige. 1950. aasta juulis vabastati Abusch seoses Paul Merkeri afääriga ajutiselt kõigist poliitilistest ametistest. 1951. aasta suvel võeti ta tagasi tööle Saksa DV Kultuuriliitu. Alates 1953. aastast töötas ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee kultuuriosakonnas. 1954–1956 oli ta Saksa DV kultuuriministri asetäitja. 1956–1958 oli ta kultuuriministeeriumi riigisekretär. Alates 1957. aasta veebruarist oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige ja alates 1958. aasta novembrist taas Rahvakoja liige. 1958. aasta detsembrist kuni 1961. aasta veebruarini oli Alexander Abusch Saksa DV kultuuriminister. 1961–1971 oli ta Saksa DV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja kultuuri ja hariduse alal. 1972–1975 oli ta Saksa DV Kultuuriliidu asepresident ja seejärel alates 1975. aastast aupresident. https://www.munzinger.de/search/portrait/Alexander+Abusch/0/5824.html http://encyclopedia2.thefreedictionary.com/Alexander+Abusch http://www.bundesstiftung-aufarbeitung.de/wer-war-wer-in-der-ddr-%2363%3B-1424.html?ID=4 http://www.whoswho.de/bio/alexander-abusch.html
Messier 13

Messier 13 ehk Herkulese kerasparv (ka M13 ja NGC 6205) on kerasparv Herkulese tähtkujus. Messier 13 avastas 1714. aastal Inglise astronoom Edmond Halley. 1. juunil 1764 lisas Prantsuse astronoom Charles Messier selle oma kataloogi. Parve tähed paiknevad üksteisele väga lähestikku ja seetõttu ei eristatud parvest eraldi tähti enne 1779. aastat. Seda on hästi näha väikese teleskoobi või binokliga ja eriti selgetel öödel isegi palja silmaga. Herkulese kerasparv asub Maast 25 100 valgusaasta kaugusel. Selle läbimõõt on 145 valgusaastat ja see koosneb hinnanguliselt 300 000 tähest. Parve vanus on umbes 11 miljardit aastat. "Messier 13 (The Hercules Cluster)". NASA. Vaadatud 15. august 2020. "Messier 13: Hercules Globular Cluster". Messier Objects. Vaadatud 15. august 2020.
David Jenkins (iluuisutaja)

David Wilkinson Jenkins (sündinud 29. juunil 1936 Akronis Ohio osariigis) on endine USA iluuisutaja.
Iluuisutamine 1960. aasta taliolümpiamängudel

Iluuisutamine 1960. aasta taliolümpiamängudel toimus 19. veebruarist 26. veebruarini Ameerika Ühendriikides Squaw Valley talispordikeskuse Blyth Arena kunstjääl.