Võru kreis

Võru kreis (saksa keeles Kreis Werro, Werrosche Kreis; vene keeles Верроский уезд) oli Venemaa keisririigi Liivimaa kubermangu haldusüksus. Kreis ehk maakond piirnes põhjas Riia asehaldurkonna / Liivimaa kubermangu Tartu kreisi, idas Pihkva kubermangu Pihkva maakonna ning edelas ja lõunas Valga kreisiga. Võru kreis loodi 1780. aastatel Riia asehaldurkonna Tartu kreisi lõunapoolsetest aladest, maakonnakeskus ja kreisilinn (1784) Võru linn aga asutati endise riigimõisa asemele. Võru kreis hõlmas enamiku tolleaegsest Põlvamaast, välja arvatud viimase põhjaosas asuvad Saverna, Maaritsa, Vastse-Kuuste ja Ahja ümbruskonnad, Võru kreisi ehk Võrumaa lääneosa hõlmas ka Hargla, Karula ja Kaagjärve ümbruse. 1780. aastatel väljakujunenud kreisipiiridesse jäi Võrumaa kuni Esimese maailmasõjani. Eesti iseseisvudes ja 1920. aastate haldusreformides siirdusid Võrumaa läänepoolsed alad tollal loodud Valga maakonna koosseisu. Võru kreisi kreisilinn oli Võru, kreisi kuulus algselt 8 kihelkonda: Hargla kihelkond (Kirchspiel Harjel), Kanepi kihelkond (Kirchspiel Cannapäh), Karula kihelkond (Kirchspiel Carolen), Põlva kihelkond (Kirchspiel Pölwe), Räpina kihelkond (Kirchspiel Rappin), Rõuge kihelkond (Kirchspiel Rauge), Urvaste kihelkond (Kirchspiel Urbs (Anzen)), Vastseliina kihelkond (Kirchspiel Neuhausen). Aja jooksul kihelkondade arv muutus, 19. sajandi keskel oli kihelkondi 17: Võru linna- ja maakihelkond Hargla kihelkond (Kirchspiel Harjel), Kanepi kihelkond (Kirchspiel Cannapäh), Kambja kihelkond (Kirchspiel Kamby), Karula kihelkond (Kirchspiel Carolen), Nõo kihelkond (Kirchspiel Nüggen), Otepää kihelkond (Kirchspiel Odempä), Puhja kihelkond (Kirchspiel Kawelecht), Põlva kihelkond (Kirchspiel Pölwe), Rannu kihelkond (Kirchspiel Randen), Räpina kihelkond (Kirchspiel Rappin), Rõngu kihelkond (Kirchspiel Ringen), Rõuge kihelkond (Kirchspiel Rauge), Sangaste kihelkond (Kirchspiel Sagniß, Kirchspiel Theal), Urvaste kihelkond (Kirchspiel Urbs (Anzen)), Vastseliina kihelkond (Kirchspiel Neuhausen), Võnnu kihelkond (Kirchspiel Wendau). 20. sajandi alguses olid Võru kreisis Võrumaal: Kambja kihelkond, Võnnu kihelkond, Nõo kihelkond, Rõngu kihelkond, Rannu kihelkond, Puhja kihelkond, Sangaste kihelkond, Otepää kihelkond, Karula kihelkond, Urvaste kihelkond, Kanapää kihelkond, Põlva kihelkond, Räpina kihelkond, Võru khk, Hargla kihelkond, Vastseliina kihelkond, Rõuge kihelkond. Võru ja Tartu kreisi kihelkonnad olid jaotatud sillakohtupiirkondadeks (Werrosches Ordnungsgericht, Dorpater Ordnungsgericht): sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Laiuse, Maarja-Magdaleena, Kodavere, Palamuse, Torma kihelkond sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Kursi, Äksi, Tartu, Nõo kihelkond sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Puhja, Rannu, Rõngu, Sangaste kihelkond sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Võnnu, Kambja, Otepää kihelkond sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Räpina, Põlva, Kanepi kihelkond sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Vastseliina, Rõuge kihelkond sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Hargla, Karula, Urvaste kihelkond Sillakohtud kaotati 1888. aasta 9. juuni "Läänemere-kubermangude politsei ümberkorraldamine" seaduse alusel, politseilised haldusülesanded anti üle Liivimaa kubermangu kreiside politseivalitsustele. Võru kreisi Võrumaa politseivalitsuse I jaoskonda kuulusid kihelkonnad: Räpina, Põlva, Võru mõis, Väimere ja Jaasu, Rõuge kihelkonnast, Löövi ja Pindi mõisad, Vastseliina kihelkonnast mõisad: Orava ja Lasva, kreischefi abilise elukoht oli Räpinas; II. jaoskond: Kanapää, Karola, Hargla ja Antsmõisad, kreisichefi abilise elukoht oli Vaabinas; III. jaoskond: Võru, Rõuge, Vastseliina, kreischefi vanema abilisega. Võru kreis kasutas asjaajamistes Venemaa keisrinna Katariina II määratud Võru vappi. Riia asehaldurkond Võru maakond Setumaa http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_gub_97.php?reg=21 Bornhaupt, Christian (1855). Entwurf einer geographisch-statistisch-historischen Beschreibung Liv-, Ehst- und Kurlands, nebst einer Wandkarte. Riga: W.F. Häcker. Lk 31. Lindanisa Adress-kalender 1910 aasta peale, 1910, lk 80 Bornhaupt, Christian (1855). Entwurf einer geographisch-statistisch-historischen Beschreibung Liv-, Ehst- und Kurlands, nebst einer Wandkarte. Riga: W.F. Häcker. Lk 39. 1.2.5.1.1. Maakondade politseivalitsused, www.eha.ee Liiwimaa kubermangu walitsus teatab, et 27. augustil uue Liiwimaa politsei kohaline sisseseadmine, Eesti Postimees ehk Näddalaleht: ma- ja linnarahvale, nr. 37, 14 september 1888, lk 2 Kreis Werro. Melioratsionsstatistik. Rahvusarhiiv, EAA.2059.1.69. Der Werrosche Kreis. Rahvusarhiiv, EAA.854.4.470. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Bornhaupt, Christian (1855). Entwurf einer geographisch-statistisch-historischen Beschreibung Liv-, Ehst- und Kurlands, nebst einer Wandkarte. Riga: W.F. Häcker. Lk 31. Võru kreisist Eesti mõisaportaalis