laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Akrüülkiud

Akrüülkiud on sünteeskiud, mida valmistatakse polüakrüülnitriilist. See on polümeerne ühend, mis koosneb ligi 1900 akrüülnitriili monomeerist ning mille molekulmass on ligi 100 000. 1930. aastatel uuriti polüakrüülnitriili kasutamist sünteeskiudude toorainena ja 1941. aastal sünteesis DuPont Co esimese akrüülkiu, mille patenteeris kaubamärginimetuse Orlon all. 1942. aastal toimus polüakrüülnitriilkiu katseketrus, kuid suures kogustes ei toodetud akrüülkiudu enne 1950. aastaid. 1950. aastal tõi The Du Pont Corporation turule villasarnase akrüüli tänapäevasele tuttaval kujul. Akrüülkiud kuulub enim modifitseeritud kiudude hulka. Definitsiooni kohaselt on akrüülkiuga tegemist siis, kui see sisaldab vähemalt 85% akrüülnitriili monomeere. Kui sisaldus on väiksem, vähimalt 35%, nimetatakse kiudu modifitseeritud akrüüliks ehk modakrüüliks. 2006. aastal olid suurimad akrüülkiutootjad Hiina, Lääne-Euroopa ja Türgi. Akrüülkiu staapelkiu pikkus on 25–150 millimeetrit. Kiu niiskussisaldus on väike ja see elektriseerub kergesti. Akrüülkiud kuulub kergete kiudude hulka, meenutab katsumisel villa ja akrüülkiust tooted on soojad, pehmed, kerged ning vähekortsuvad. Akrüüllõngast tooteid pole üldiselt vaja triikida. Akrüüllõnga ja sellest valmistatud esemeid iseloomustab suurepärane vastupidavus päikesevalguse, hallituse, mikroorganismide ja kõdunemise suhtes. Riidekoi vastsed akrüülkiudu ei söö, küll võivad nad aga süüa akrüül- ja villakiust segalõnga. Erinevalt naturaalsest villast on akrüülkiud tundlik kuumuse suhtes, akrüülkiust ese süttib kergesti ja põleb suure leegiga. Akrüülkiudu segatakse peamiselt lambavilla, mohääri, kašmiiri või puuvillkiuga. Püksiriide, vabaajarõivaste ja laste ülerõivaste kangaste jaoks segatakse akrüüli ka muude sünteeskiududega. Väga palju toodetakse akrüülkiust trikotaažtooteid, näiteks dresse, silmkoes kampsuneid jm. Akrüülkiust tehakse ka parukaid. Materjal on kergesti hooldatav, kuid ei talu trummelkuivatust ning kudumeid ei tohi kuumniiskelt töödelda, st aurutada. Plymouthi ülikooli juures tegutsev uurimisrühm analüüsis 2010. aastatel 12 kuu jooksul, kuidas käituvad koduste majapidamiste pesumasinais erinevad sünteeskiud erinevatel temperatuuridel ning erinevaid pesuaineid kasutades ja kui palju tekib selle juures mikroplasti. Tulemused olid jahmatavad: iga pesutsükliga võib sünteeskiust esemetest vette jääda enam kui 700 000 mikroskoopilist plastiosakest. Mikroplastiosakesed majapidamiste reovees läbivad osaliselt veepuhastusjaamade filtrid ning jõuavad jõgedesse ning maailmamerre. Akrüülkiud oli kõige suurem mikroplasti tekitaja: akrüülkiust esemete pesu võis anda kuni 730 000 mikroplastiosakest pesukorra kohta, viis korda enam kui polüestri-puuvilla segakiud ja umbes poolteist korda enam kui polüesterkiust esemete pesemine. https://www.sciencedirect.com/topics/chemistry/acrylic-fiber "D. Tuulik. Sünteetilised kiud (2). 2010" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 21. aprill 2021. Vaadatud 2. veebruaril 2020. L. Paddison. Single clothes wash may release 700,000 microplastic fibres, study finds. - Guardian, 27. September 2016 Sünteetilised kiud (2)
Mons-en-Barœul

Mons-en-Barœul on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Lille'i 3. kantonis. See on Lille'i linna agul ja külgneb sellega kirdes. Mons-en-Barœuli nimi tähendab mäge Barœulis, linn on ehitatud kergele künkale; Barœul oli endine territoorium (vaata ka Marcq-en-Barœul). Enne 16. sajandit on sellest maakonnast, mis oli ainult maapiirkond, vähe teada. 18. sajandi kaardid näitavad Mons-en-Barœuli väikese ilma kirikuta külana, taludega, mis olid hajutatud piki Lille'i-Roubaix' maanteed. See on Fivesi ringkonna, mis nüüd on Lille'i osa, endine sõltlane. Michel Butor sündis Mons-en-Barœulis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Lezennes

Lezennes on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Lille'i 4. kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Ronchin

Ronchin on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Lille'i 4. kantonis. See on Métropole européenne de Lille'i osa. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Jonathan Edwards

Jonathan Edwards on mitme tuntud inimese nimi: Jonathan Edwards, 18. sajandi ameerika teoloog Jonathan Edwards, Briti kolmikhüppaja Jonathan Edwards, raadioreporter Jonathan Edwards, USA muusik Jonathan Edwards, USA kelgutaja
Peloponnesos

Peloponnesos [pelop'onnesos] (Πελοπόννησος; ´Pelopsi saar´; peamiselt keskajal ka Morea 'moorpuu') on poolsaar Kreekas poolsaar Joonia ja Egeuse mere vahel, mida ühendab mandriga Kórinthose maakitsus. Peloponnesos on Balkani poolsaare lõunapoolseim osa. Peloponnesose poolsaare pindala on 21 400 km², elanike arv umbes 1 000 000. Peloponnesose poolsaarest suurema osa hõlmab Peloponnesose piirkond, põhjaosa kuulub Lääne-Kreeka piirkonda. Nii vana- kui ka uuskreeka keeles on Peloponnesose nimi Πελοπόννησος. Hääldus on vanakreeka keeles [pelop'onneesos], uuskreeka keeles [pelop'onnisos]. Nimi tähendab 'Pelopsi saar'. Müütiline kangelane Pelops olevat vallutanud kogu poolsaare. Kreeka keeles nimetatakse poolsaart veel Μωρέας (Moréas) ja Μωριάς (Moriás). See nimi (nagu ka ladina Morea, türgi Mora ja albaania More tulenevad sellest, et poolsaar on mooruspuumarja kujuline. Peloponnesost ühendab Kreeka keskosaga 42 km pikkune Kórinthose maakitsus (Isthmos). Maakitsust läbib 6,3 km pikkune Kórinthose kanal, mis rajati 1881–1893. Lõuna- ja kagurannikut liigestavad Messeenia laht, Lakoonia laht ja Argolída laht. Pinnamood on mägine. Peamiselt lubjakivist, marmorist ja konglomeraatidest koosnevad massiivid ning mäeahelikud (Hagios Eliase mäetipp Taygetose ahelikus 2404 m) vahelduvad nõgudega. Peloponnesose keskosa hõlmab Arkaadia karstiplatoo. Kliima on vahemereline kliima. Lääneosas kasvab frügaana, idaosas makja. Kohati on ka metsa. Peloponnesosel on õlipuu-, viinapuu- ja tsitrusviljade istandused. Palju on paljaid kaljusid. Peloponnesosel kasvatatakse viinamarju, millest saadakse korinte. Kasvatatakse ka tsitrusi, mooruspuud ja õlipuud. Peetakse lambaid ja kodukitsi. Kaevandatakse pruunsütt. Peloponnesoses on palju ajaloolisi paiku: Sparta linn, Olümpia ja Mükeene varemed.
Susan Brownmiller

Susan Brownmiller (sünninimi Susan Warhaftig; sündinud 15. veebruaril 1935) on Ameerika Ühendriikide feministlik ajakirjanik, kirjanik ja aktivist. Tema tuntuim teos on 1975. aastal ilmunud Against Our Will: Men, Women, and Rape ("Meie tahte vastaselt: mehed, naised ja vägistamine"). Raamatus väidab Brownmiller, et mehed kasutavad vägistamist oma domineerimise põlistamiseks ning naiste hirmu all hoidmiseks. New York Public Library valis teose üheks 20. sajandi 100 olulisema teose seast. Tema isiklik arhiiv on hoiul Harvardis, Arthur ja Elizabeth Schlesingeri nimelises Ameerika naiste ajaloo raamatukogus. Brownmiller sündis New Yorgis Brooklynis. Lapsena käis ta kaks korda nädalas East Midwoodi juudi kultuurikeskuses õppimas heebrea keelt ja juudi ajalugu. Ta õppis 1952 kuni 1954 stipendiumiga Cornelli Ülikoolis, kuid ei lõpetanud seda. Hiljem õppis ta New Yorgis näitlemist. Ta töötas 1959–1960 ajakirja Coronet tegevtoimetaja assistendina, 1961–1962 Albany Reporti toimetajana ja 1963–1964 Newsweeki sisepoliitika toimetuses. 1960. aastate teisel poolel oli ta NBC-TV reporter Philadelphias, kirjutas artikleid The Village Voice'ile ja töötas ABC-TV uudistetoimetuses. Alates 1968 oli ta vabakutseline ajakirjanik ja kirjanik, kelle raamatuarvustused, esseed ja artiklid ilmusid regulaarselt väljaannetes nagu The New York Times, Newsday, The New York Daily News, Vogue, and The Nation. Shirley Chisholm: A Biography (Doubleday, 1970) Against Our Will: Men, Women, and Rape (Simon and Schuster, 1975) Femininity (Linden Press/Simon & Schuster, 1984) Waverly Place (Grove Press, 1989) Seeing Vietnam: Encounters of the Road and Heart (Harper Collins, 1994) In Our Time: Memoir of a Revolution (Dial Press, 1990) My City High Rise Garden (Rutgers University Press, 2017)
Beaucamps-Ligny

Beaucamps-Ligny on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Lille'i 6. kantonis. See moodustati 1927. aastal Beaucampsi ja Ligny-en-Weppesi ühendamisega. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Suurbritannia ja Lõuna-Korea kaubandusleping

Suurbritannia ja Lõuna-Korea kaubandusleping on kaubandusleping Suurbritannia ja Lõuna-Korea vahel. Kaubandusleping koostati 9. septembril 2019 ja eeldatavasti jõustub pärast üleminekuperioodi lõppu. Leping on aluseks Suurbritannia ja Lõuna-Korea vahelistele majandus- ja kaubandussuhetele. See asendab ELi ja Lõuna-Korea kaubanduslepingu. See kaubanduskokkulepe hõlmab: kaupade ja teenustega kauplemist, sealhulgas sätteid päritolureeglite, soodustariifide ja -kvootidega, intellektuaalomandit, sealhulgas geograafiliste tähiseid, tehnilisi tegureid, kaubandustõkkeid, kaubanduse parandusmeetmeid, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid, tolli ja kaubanduse hõlbustamist, reegleid konkurentsi kohta, läbipaistvust, vaidluste lahendamist ja riigihankeid. Suurbritannia majandus Lõuna-Korea majandus Department for International Trade (9. september 2019). "UK-South Korea trade agreement". Suurbritannia valitsus (inglise keeles). London, Suurbritannia: Department for International Trade. Ptk: "Summary of UK-South Korea trade agreement". Vaadatud 02.02.2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Englos

Englos on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Lille'i 6. kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Hobuselihaskandaal

Hobuselihaskandaal oli skandaal Euroopa piirkondades, kui veiselihatoitudena pakutavate toitude koostises leiti deklareerimata või valesti deklareeritud hobuseliha, mõnedel juhtudel leiti veiseliha asemel ainult hobuseliha. Leiti ka veiselihatooteid, mis sisaldasid muude loomade liha, näiteks sealiha. Juhtum tuli avalikkuse ette 15. jaanuaril 2013. aastal, kui teatati hobuse DNA leidmisest Iirimaa ja Suurbritannia supermarketites müügil olnud külmutatud veiselihaburgerites. Juhtum puudutas ka Eestit, kus müüdi märgistusel kajastamata hobuseliha sisaldavaid konserve ning tarniti lihatööstusele tooraineks veiseliha asemel hobuseliha. "Taanis leiti veiselihakebabist sealiha". Eesti Rahvusringhääling. 26. märts 2013. Vaadatud 02.02.2020. "Suurbritannias leiti veiselihapihvidest hobuseliha". Eesti Rahvusringhääling. 16. jaanuar 2013. Vaadatud 02.02.2020. "Märgistamata hobuselihaga toodete müük Eestis sai kinnitust". Eesti Rahvusringhääling. 22. märts 2013. Vaadatud 4. veebruar 2020. "Nõo hobuselihaskandaalist: me ei pannud ELi kauba puhul tootekoodi tähele". 22. juuli 2013. Vaadatud 4. veebruar 2020.
Suurbritannia ja Šveitsi kaubandusleping

Suurbritannia ja Šveitsi kaubandusleping on kaubandusleping Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel. Kaubandusleping koostati 20. veebruaril 2019 ja eeldatavasti jõustub pärast üleminekuperioodi lõppu. Suurbritannia ja Šveitsi vaheline kaubanduskokkulepe on aluseks Suurbritannia ja Šveitsi majandus- ja kaubandussuhetele pärast Ühendkuningriigi lahkumist Euroopa Liidust. Suurbritannia ja Šveitsi leping hõlmab: kaubavahetust - sealhulgas sätted päritolureeglite, soodustariifide ja -kvootide ning mittetariifsete meetmete kohta geograafilised tähiseid - neid tähiseid kasutatakse toote identifitseerimiseks, mille kvaliteet, maine või muud omadused on seotud päritolustaatusega riigihankeid Leping ei sisalda mõnda vabakaubanduslepingutes tavaliselt leiduvat sätet. Näiteks teenuste ja intellektuaalomandi õiguste osas. Suurbritannia majandus Šveitsi majandus Department for International Trade (20. veebruar 2019). "UK-Switzerland trade agreement". Suurbritannia valitsus (inglise keeles). London, Suurbritannia: Department for International Trade. Ptk: "Summary of the UK-Switzerland trade agreement". Vaadatud 02.02.2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Eesti Kirjanike Liidu aastapreemia

Eesti Kirjanike Liidu aastapreemia oli kirjandusauhind, mida anti Eestis välja aastatel 1990–1993. proosa: Heino Kiik ("Arve Jomm") luule: Paul-Eerik Rummo ("Saatja aadress") laste- ja noorsookirjandus: keskkoolide õppematerjal "Eesti ajalugu", koostaja Silvia Õispuu, autorid Jüri Ant, Küllo Arjakas, Toomas Karjahärm, Mart Laar ja teised kirjanduskriitika: Bernard Kangro ("Eesti kirjakuulutaja eksiilis") publitsistika: Jaan Kaplinski (kodu- ja välismaises perioodikas avaldatud artiklite ja esseede eest) ilukirjanduslik tõlkekirjandus: Enn Soosaar (William Faulkneri eestindamine) Anu Saluäär (Skandinaavia kirjanduse eestindamine) ... laste- ja noorsookirjandus: Aino Pervik ("Kallis härra Q" ja "Sookoll ja sisalik") Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia
Ennetières-en-Weppes

Ennetières-en-Weppes on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Lille'i 6. kantonis. See on Métropole européenne de Lille'i osa. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Kaustregi

Kaustregi oli ühe hobusega veetav talvine veovahend. See oli varasema talureena kodarree üks eelkäija. Kaustreel olid madala peaga looduskõverad või painutatud jalased ning kolm-neli paari püsti jalastesse tapitud kodaraid ehk püstpuid, mis olid mõeldud reepõhja toestamiseks ja lumikatte peal sõitmisel kõrgemale tõstmiseks. Reepikkused kaustad olid pikisuunas tapitud kodarate otsa. Lihtne kaustregi oli veel 20. sajandi alguses tuntud kitsal alal Tallinnast Pärnuni. Kaustregi oli kasutusel ka naabrite juures: Kuramaal ja Soome lääneosas. Selle reetüübi tõrjus välja idapoolselt naaberalalt üle sebaregi. kodarregi madalregi regi sebaregi sidepulkregi Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 246
Perth

Perth on mitme koha nimi. Perth (Austraalia), Lääne-Austraalia osariigi keskus Perth (Šotimaa), linn Šotimaal Perth (Tasmaania), linn Tasmaanias Perthi jõgi Uus-Meremaal Perthshire ehk Perthi maakond
Idunn

See artikkel räägib mütoloogilisest tegelasest. Rootsi ajakirja kohta vaata artiklit Idun (ajakiri). Idunn (Iðunn) ehk Idun on jumalanna muinaspõhja mütoloogias. "Proosa-Edda" järgi oli ta aasidele igavest noorust võimaldanud õunte omanik. Ta oli luulejumala Bragi naine.
Heapsort

Heapsort on sortimisalgoritm, mis sarnaneb valiksortimise algoritmiga. Sarnaselt valiksortimisega jagatakse Heapsortis massiiv sorteerimata ja sorditud osaks. Sorteerimata massiivi osast luuakse täiuslik kahendkuhi, millelt eemaldatakse suurim liige. Eemaldatud liikmest saab sorditud massiivi osa esimene element. Eemaldamist jätkatakse, kuni massiiv saab sorditud. Heapsorti algoritmis on järgmised etapid: Sisendandmetest tuleb luua täiuslik kahendkuhi. Nüüd on suurim liige kuhja juurelement (massiivi esimene element). Eemalda suurim liige, asendades see kuhja viimase liikmega (kuhja viimane liige on massiivi sorteerimata osa viimane element). Kuhja suurus vähenes ühe võrra (eemaldatud kuhja suurimast liikmest sai sorditud massiivi osa esimene element). Vaheta juurelement oma suurima väärtusega alamtipuga, kuni kuhi vastab kuhja tingimusele (iga tipu väärtus on alamtippude omast suurem või sellega võrdne). Jätka 2. etapist algavaid tegevusi, kuni kuhjas on üks liige. Olgu { 6, 5, 3, 1, 8, 7, 2, 4 } massiiv, mida tahame sortida. Kõigepealt kuhjastame massiivi ja siis hakkame sortima. Kahendkuhja loomise ajaline keerukus on O ( log ⁡ n ) {\displaystyle O(\log n)} . Juurelemendi oma suurima väärtusega alamtipuga vahetamine, kuni kuhi vastab kuhja tingimusele, on ajalise keerukusega O ( n ) {\displaystyle O(n)} . Kokku tuleb Heapsorti ajaliseks keerukuseks O ( n log ⁡ n ) {\displaystyle O(n\log n)} . See ajaline keerukus on nii keskmisel kui ka halvimal juhul. Heapsorti mahuline keerukus on O ( 1 ) {\displaystyle O(1)} . Mestimissortimisel ajaline keerukus nii keskmisel kui ka halvimal juhul on O ( n log ⁡ n ) {\displaystyle O(n\log n)} , mahuline keerukus on aga O ( n ) {\displaystyle O(n)} . Seetõttu eelistatakse Heapsorti mestimissortimisele siis, kui sortimiseks kuluv mälumaht on oluline. Kiirsortimise keskmiseks ajaliseks keerukuseks on O ( n log ⁡ n ) {\displaystyle O(n\log n)} , aga üldiselt on see ikkagi kiirem kui Heapsort oma väiksema konstantse teguri tõttu. Kiirsortimise halvimaks ajaliseks keerukuseks on aga O ( n 2 ) {\displaystyle O(n^{2})} ja halvimaks mahuliseks keerukuseks O ( log ⁡ n ) {\displaystyle O(\log n)} . Seetõttu on Heapsort parem sortimisalgoritm siis, kui halvim ajaline ja mahuline keerukus on olulised. "HeapSort". GeeksforGeek. Vaadatud 29.01.2019. "Heap Sort Algorithm". Programiz. Vaadatud 29.01.2019. Karleigh Moore, Beakal Tiliksew, Gaurav Sharma, Geoff Pillingm, Alex Chumbley, Jimin Khim. "Heap Sort". Brilliant. Vaadatud 29.01.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) David Urbina (09.10.2017). "Heapsort". Medium. Vaadatud 29.01.2019.
Erquinghem-le-Sec

Erquinghem-le-Sec on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Lille'i 6. kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Escobecques

Escobecques on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Lille'i 6. kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Jalas

Jalas on ülespoole käänatud otsaga puust või rauast aluspind, mis on sõiduvahendi osa ning millel sõiduk (hrl. regi, kelk) aluspinda (hrl. lund või jääd) mööda edasi libiseb. Jalas oli ka mitmesuguste esemete (näiteks adra, toobri vms) vedamise hõlbustamiseks nende alla kinnitatav laud talumajapidamises. [1] "Eesti keele seletav sõnaraamat" 2009 [2] "Eesti murrete sõnaraamat", vaadatud 27.04.2020
Hallennes-lez-Haubourdin

Hallennes-lez-Haubourdin on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Lille'i 6. kantonis. See on Métropole européenne de Lille'i osa. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Viiri (kaubanduskeskus)

Viiri kaubanduskeskus (soome Kauppakeskus Viiri) on kaubanduskeskus Soomes Klaukkalas kilomeetri kaugusel küla keskusest ja see on Nurmijärvi valla suurim kaubanduskeskus. Seal on umbes 20 kauplust. Viiri veebileht
Loos (Nord)

Loos ([lɔs]) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Lille'i 6. kantonis. See on Métropole européenne de Lille'i osa ja Lille'i edelapoolne eeslinn. Geseke, Saksamaa Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Dominik Windisch

Dominik Windisch (sündinud 6. novembril 1989 Bruneckis Lõuna-Tiroolis) on Itaalia laskesuusataja. Tema suurim võit on seni 15 km (ühisstardist) kuldmedal 2019. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel Östersundis. Ta võistles Sotši 2014. aasta taliolümpiamängudel, kus sai sprindis 11. koha ja võitis segateatevõistluses pronksi (koos Karin Oberhoferi, Dorothea Wiereri ja Lukas Hoferiga). Pyeongchangi 2018. aasta taliolümpiamängudel võitis ta pronksmedali nii sprindis kui ka segateatevõistluses. Tema vend Markus Windisch on endine laskesuusataja. Dominik Windisch veebilehel BiathlonResults Dominik Windisch veebilehel BiathlonWorld
Santes

Santes on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Lille'i 6. kantonis. See on Métropole européenne de Lille'i osa ja Lille'i edelapoolne eeslinn. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Sequedin

Sequedin on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Lille'i 6. kantonis. Maureilhan (Prantsusmaa) Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Crespin (Nord)

Crespin on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Crespini linn asutati 648. aastal, kui Landelin ehitas Crespini kloostri. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Curgies

Curgies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Otoman

Otoman ehk türgi diivan on seljatoeta istumis- ja lamamissohva, millel võivad olla polsterdatud käetoed ja lahtised padjad. Mööbliese on nimetatud Osmanite riigi rajaja Osmāni (mugandatult Ottomani) järgi. Nimetus on levinud teistesse keeltesse prantsuse ja itaalia keele vahendusel, mööbliese levis Euroopas alates 18. sajandist. Inglise keele mõjul võidakse tänapäeval otomaniks nimetada ka üleni polsterdatud jalapinki või tumbataolist istet. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2020. Vaadatud 2. veebruaril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=otoman&F=M&C06=et Restaureeritud türgi diivan ehk ottoman 1930ndatest aastatest. – Mööbliravi (fotod) Tekstiiliga ümberkujundatud türgi diivan. – OMIT sadulsepa-ja polstritööd (fotod)
Henn Laanpere

Henn Laanpere (kuni 29. juunini 1936 Henn Laanbeck; 20. mai 1930 – 8. september 1995) oli eesti keemik. Ta õppis aastatel 1949–1954 Tartu Riiklikus Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas. Ta töötas õppejõuna Tartu Ülikoolis. Ta oli alates 1969. aastast Eestimaa Kommunistliku Partei liige. "Kroom, mangaan ja raud". Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1961 Henn Laanpere, Viive Utsal. "Praktiliste tööde valimik anorgaanilisest keemiast. 2. osa". Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, anorgaanilise keemia kateeder, 1966 "Tööstuskeemia. 1. osa: X klassile". Tallinn: Eesti NSV Haridusministeerium, 1979 EKP Tartu Linnakomitee. Liikmeksastumise toimikud. Лаанпере Хенн Вальтерович. Eesti Rahvusarhiiv, ERAF.148.80.197 Haud Tartu Aleksander Nevski kalmistul
Estreux

Estreux on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Hergnies

Hergnies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Hödr

Hödr oli skandinaavia mütoloogias aaside soost pime jumal, Odini ja Friggi poeg ning Baldri vend. Nooruses piinas Baldrit nägemus, mis ennustas ette tema surma. Tema ema lasi kõigil elusolendeil ja eluta asjadel vanduda, et nad ei tee Baldrile kunagi viga. Selle peale pidasid jumalad Asgardis pidu, loopides teda odade ja kividega ning need ei teinud Baldrile vähimatki viga. Kuid Frigg oli jätnud võtmata vande puuvõõrikult, pidades seda liiga väikeseks ja õrnaks taimeks, et sellest kahju karta. Loki juhendamisel lasi Hödr vibust puuvõõriku, mis tappis muidu haavamatu Baldri.
Suurbritannia ja Fääri saarte vabakaubandusleping

Suurbritannia ja Fääri saarte vabakaubandusleping on vabakaubandusleping Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja Fääri saarte vahel. Vabakaubandusleping koostati 8. augustil 2019 ja eeldatavasti jõustub see pärast üleminekuperioodi lõppu. Suurbritannia ja Fääri saarte vaheline vabakaubandusleping on ainult kaupa käsitlev kaubandusleping. See asendab kahepoolses kontekstis Euroopa Liidu ja Fääri saarte lepingu. Suurbritannia ja Fääri saarte vabakaubandusleping hõlmab: päritolureegleid, soodustariifi ja kvoote, tolli- ja energiaalased sätteid, sätteid asutuste kohta. Kuna leping hõlmab ainult kaupu, ei sisalda see vabakaubanduslepingutes tavaliselt leiduvaid peatükke, näiteks teenuseid ja intellektuaalomandi õigusi. Suurbritannia majandus Fääri saarte majandus Department for International Trade (8. august 2019). "Summary of the UK-Faroe Islands free trade agreement (FTA)". Department for International Trade (inglise keeles). London, Suurbritannia: Suurbritannia valitsus. Vaadatud 02.02.2020. Information on the trade agreement with the Faroe Islands...{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)