laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Süvauuringute instituut

Eesti Teaduste Akadeemia Süvauuringute Instituut (ametlik ingliskeelne nimetus Institute for Advanced Study, Estonian Academy of Sciences; akronüüm SUI) on Eesti Teaduste Akadeemia juurde loodud akadeemiline asutus. Eesti Teaduste Akadeemia Süvauuringute Instituut asutati 24. aprillil 2013 Eesti TA üldkogu otsusega. SUI põhiülesandeks on läbi viia kõrgekvaliteedilist teadustööd, et tugevdada Eesti TA koostöövõimet riigi ja ühiskonnaga ning toetada akadeemiat tema seadusest tulenevate nõustamis- ja analüüsiülesannete täitmisel. Süvauuringute instituut lähtub oma tegevuses rahvusvahelise süvauuringute instituutide konsortsiumi (Some Institutes for Advanced Study) põhimõtetest: tagab uuringute kõrge teadusliku taseme; loob konkurentsipõhise liikmete valiku süsteemi; püüab saavutada stabiilse rahastamise ja on sõltumatu akadeemiline asutus. Süvauuringute instituudi teadusnõukogu kinniti Eesti TA juhatuse otsusega 7. juunil 2013. Teadusnõukogu koosseisu kuuluvad akadeemikud Mart Ustav (esimees), Jüri Engelbrecht, Ene Ergma, Mati Karelson, Ilmar Koppel, Enn Lust, Enn Mellikov, Leo Mõtus, Tarmo Soomere, Martin Zobel, Urmas Varblane, Eero Vasar ja Jaak Vilo. Süvauuringute instituut kuulub Eesti TA juhatuse alluvusse ja tegutseb selle kureerimisel. SUI direktori kinnitab tähtajaliselt (kuni viieks aastaks) ametisse akadeemia juhatus instituudi teadusnõukogu poolt läbi viidud avaliku konkursi tulemuste põhjal. SUI direktoril on õigus osaleda akadeemia juhatuse koosolekutel. Süvauuringute Instituudi juurde loodi neli töörühma: Teadlaskarjääri kontseptsiooni väljatöötamise töörühm (esimees akadeemik Ülo Niinemets). Töörühma koostatud esialgsed ettepanekud esitati Haridus- ja Teadusministeeriumile 4. detsembril 2014. Tippkeskuste meetme töörühm (esimees akadeemik Martin Zobel). Töörühm osales haridus- ja teadusministri määruse eelnõu "Teaduse tippkeskuste toetamine teaduse rahvusvahelise konkurentsivõime ning tippkvaliteedi tugevdamiseks" koostamisel. Teaduse rahastamise strateegia töörühm (esimees akadeemik Urmas Varblane). 17. juunil 2014 toimunud koosolekul otsustati jätkata tööd kolmes peasuunas: 1) strateegiline vaade teaduse rahastamisele; 2) operatiivne vaade teaduse rahastamisele; 3) ettevõtluse roll teaduse rahastamises. Teaduse strateegilise arengu tuumikkompetentsi töörühm (esimees akadeemik Tarmo Soomere). 2014. aasta oktoobris toimunud Eesti Teaduste Akadeemia presidendivalimistel lubas presidendikandidaat Mart Ustav, et valituks osutumisel tahab ta olulise osa oma energiast pühendada akadeemia süvauuringute instituudi käivitamisele. Eesti Teaduste Akadeemia Süvauuringute Instituudi PÕHIMÄÄRUS [1] akadeemia.ee Eesti Teaduste Akadeemia aastaraamat 2014. Lk 161–162. akadeemia.ee Eesti Teaduste Akadeemia presidendiks kandideerivad Mart Ustav ja Tarmo Soomere. Sirp. 10.10.2014
Dana Reizniece-Ozola

Dana Reizniece-Ozola (neiuna Dana Reizniece; sündinud 6. novembril 1981 Kuldīgas) on Läti poliitik, malefunktsionäär ja maletaja, naiste suurmeister (2001). Ta oli aastast 2014 Läti majandusminister (Laimdota Straujuma teises valitsuses) ning oli 11. veebruarist 2016 kuni 23. jaanuarini 2019 Māris Kučinskise valitsuses Läti rahandusminister. Jaanuaris 2021 määrati Reizniece-Ozola Rahvusvahelise Maledöderatsiooni (FIDE) tegevdirektoriks. Ühtlasi on ta FIDE juhatuse aseesimees (esimehe ametis on FIDE president Arkadi Dvorkovitš). Ta sündis ja kasvas Kuldīgas, kus sai keskhariduse. Seejärel õppis ta Ventspilsi Ülikooli Kolledžis. Reizniece-Ozola sai FIDE-lt 1999. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2001. aastal naiste suurmeistri nimetuse. Ta on tulnud kahel korral Euroopa noortemeistriks neidude U18-vanuseastmes (1998, 1999). Ta on võitnud noorte maailmameistrivõistlustel kaks hõbemedalit: 1995. aastal São Lourenços neidude U14- ja 1998. aastal Oropesa del Maris neidude U18-vanuseastmes. Ta on neljakordne Läti naiste malemeister (1998–2001). 2000. aastal mängis ta New Delhis naiste maailmameistrivõistluste turniiril (64 osavõtjat, nokautsüsteem), kus ta sai turniiritabelis 41. asetuse. Ta kaotas avaringis ja edasi ei pääsenud. Reizniece-Ozola on mänginud Läti naiskonna koosseisus kaheksal naiste maleolümpial (1998, 2000, 2004, 2006, 2010–2016) ja neljadel Euroopa naiste võistkondlikel meistrivõistlustel (1999, 2001, 2011, 2015). Ta on Europopa Maleliidu üks viiest viitsepresidendist. Ta on kolme tütre ema. Aastal 2011 abiellus ta Läti investeeringute ja arengu fondi direktori Andris Ozolsiga. 29. jaanuaril 2013 sünnitas ta neljanda lapse – poja. Dana Reizniece-Ozola (2010) Dana Reizniece-Ozola (2011) Dana Reizniece-Ozola (2016) Dana Reizniece-Ozola Brüsselis (2016) http://www.rulers.org/latgov.html Dana Reizniece-Ozola appointed as new Managing Director of FIDE. en.chessbase.com, 1. jaanuar 2021 FIDE Management Board. ratings.fide.com  Dana Reizniece-Ozola – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Dana Reizniece-Ozola FIDE andmebaasis
Kaarma lahing

Kaarma lahing oli 1261. aastal Saaremaal toimunud lahing Liivi ordu vägede, Saare-Lääne ja Tartu piiskopi vägede ning nende vastu sõdivate saarlaste vahel. Lahing oli üks saarlaste vastuhakke 1260.–1261. aasta ülestõusu jooksul. 1261. aasta algul tungisid orduväed üle merejää Saaremaale, kus üritasid vallutada Kaarma maalinnust. Esialgu rünnak ebaõnnestus, ent järgnenud välilahingus (tõenäoliselt Uduveres) saarlased kaotasid, ja orduvägedel õnnestus pärast seda maalinnusesse tungida. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 185.
Rakvere lahing (1268)

Rakvere lahing oli 18. veebruaril 1268 tõenäoliselt Kunda jõe (Kegola jõgi) ääres toimunud lahing Novgorodi ja teiste vene vägede ning Taani kuninga vasallide, Liivi ordu ja Tartu piiskopi vägede vahel. Lahingus said mõlemad pooled suuri kaotusi ja esimene lahing lõppes sellega, et taanlased ja sakslased pidid taanduma Rakvere linnusesse. Teine lahing lõppes venelaste kaotusega. Ühes nendes lahingutes hukkus teiste seas Tartu piiskop Alexander. The Chronicle of Novgorod, 1016-1471, Raymond Beazley, London 1914, lk. 101 Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 467.
Rakvere lahing

Rakvere-nimelisi lahinguid (või Rakvere piiramisi) on Eestis peetud mitmeid: Rakvere lahing (1268) Rakvere piiramine (1568) Rakvere piiramine (1572) Rakvere lahing (1574) Rakvere lahing (1581) Rakvere lahing (1603) Rakvere lahing (1704)
Ametkond

Ametkond on mingi haldusala keskasutus koos oma kõikide allasutustega. Eestis on ametkond nt Eesti Maksu- ja Tolliamet. Üldisemalt on ametkond ministeeriumide, peavalitsuste, ametite jms üldnimetus. ametkondlikkus riigiamet Ametkond Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 06.07.2015)
Ametkond (keskaeg)

Ametkond oli keskajal Eesti- ja Liivimaal majandus- ja halduspiirkond, mis kuulus maahärrale. Ametkondade ees olid ametimehed, kelle ülesannete seas oli ka korra tagamine talupoegade suhtes (politsei roll). Saaremaal, mis oli keskajal ja hiljemgi Taani valduses, funktsioneerisid ametkonnad 17. sajandi keskpaigani. Lihula ametkond Pühalepa ametkond Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 21. Kaljo Põllu "Hiiumaa rahvapärane ehituskunst". Tartu 2005, lk 37
Armuõigus

Armuõigus ehk arm oli Vana-Liivimaal privileeg, mille aadel sai anda vasallile läänivalduste pärimisõiguse kohta. Pärast 1397. aastat (Jungingeni armukiri) laienes armuõigus peale otsese meessoost läänijärglaste ka naissoost järglastele ja külgsugulastele. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 25.
Sigismund Augusti privileeg

Sigismund Augusti privileeg (ladina Privilegium Sigismundi Augusti) oli Liivi ordu aadlite palvekiri, mille nad 1561. aastal alistatutena esitasid Poola kuningale Sigismund Augustile ja mille kuningas ka rahuldas. Privileeg oli osa 1561. aasta Vilniuse lepingust. Privileeg kehtis 1561–1582, Liivimaa hertsogkonnas, pärast seda hakkasid kehtima Liivimaa konstitutsioonid. Privileegi järgi muu hulgas muutusid läänimõisad alloodideks, aadlikud säilitasid talupoegade sunnismaistamise ja piiramatu kohtuvõimu talupoegade üle. Liivimaa konstitutsioonid Liivimaa ordinatsioonid Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 511.
Aleksandra Tšudina

Aleksandra Tšudina (vene keeles Александра Георгиевна Чудина; 6. november 1923 – 28. oktoober 1990 Moskva) oli Nõukogude Liidu kergejõustiklane, võrkpallur ja maahokimängija.
Liivimaa konstitutsioonid

Liivimaa konstitutsioonid (ladina Constitutiones Livoniae) oli Liivimaa hertsogkonna haldamist reguleeriv seadus, mis kehtestati 1582. Enne seda seadust kehtis Poolale kuuluval Liivimaal Sigismund Augusti privileeg (1561). Liivimaa konstitutsioonide muutmisi on nimetatud Liivimaa ordinatsioonideks. Seaduse järgi sai kõrgeimaks kohalikuks ametiisikuks administraator kui kuninga asemik. Ühtlasi jaotati Liivimaa Võnnu, Pärnu ja Tartu presidentkonnaks, ja igasse presidentkonda asutati provintsiaalkonvent (ka maapäev) ja maakohus. Liivimaa ordinatsioonid Sigismund Augusti privileeg Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 293.
Liivimaa ordinatsioonid

Liivimaa ordinatsioonid (ladina Ordinationes Livoniae) olid Poola-Leedu seimi tehtud täiendus- ja muutmisotsused Liivimaa konstitutsioonide kohta. Liivimaa ordinatsioone oli kolm tükki: 1589, 1598 ja 1609. Liivimaa konstitutsioonid Sigismund Augusti privileeg Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 293.
Little Boy

Little Boy oli 6. augustil 1945 Jaapani linnale Hiroshimale heidetud tuumapommi koodnimi. See oli esimene tuumapomm, mida kasutati sõjapidamises. Little Boy heitis Hiroshimale pommitaja Boeing B-29 Superfortress, mille piloodid olid kolonel Paul Tibbets ja kapten Robert Lewis. Pommi võimsus vastas 13 kilotonnile trotüülile ning selle plahvatuses hukkus kohe umbes 75 000 inimest ja hävis enamik linna hoonetest. Pommi Little Boy töötas Manhattani projekti raames välja ülemleitnant Francis Birchi uurimisrühm. Pomm sisaldas 64 kg rikastatud uraani. Pomm kaalus umbes 4 tonni ja oli 3 meetrit pikk. Little Boy komponendid toodeti kolmes eri tehases, et ühelgi tehasel poleks terve pommi plaane. Little Boy tüüpi aatomipommid eemaldati relvastusest 1951. aastal. "Suri esimese aatomipommi heitnud mees". Õhtuleht. Vaadatud 9. august 2021. "70 aastat tagasi muutus Hiroshima peaaegu olematuks". Postimees. Vaadatud 9. august 2021. "70 aastat tuumapommi heitmisest Hiroshimale: hävingusadu õhust, mida pole maa peal nähtud". Delfi Forte. Vaadatud 9. august 2021.
Johannes Appelderinist

Johannes Appelderinist, 1202., 1218. ja 1224. aastal ajalooallikates mainitud rüütel, Riia piiskopi Alberti vend. Henriku Liivimaa kroonika järgi osales ta 1224. aastal Tartu vallutamisel ja oli esimene, kes linnusele tormi joostes mööda linnusevalli üles ronima hakkas. Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Peatükk XXVIII, kommentaar 14, lk 251
Virve Põldsam

Virve Põldsam (neiuna Aoveer, 1954–1957 Roolaid; sündinud 2. novembril 1933 Pankjavitsa külas Petserimaal) on eesti kergejõustiklane. 1954. aasta Euroopa meistrivõistlustel võitis ta Nõukogude Liidu koondises võisteldes odaviskes tulemusega 49.94 hõbemedali. Kulla võitis siis Tšehhoslovakkia esindaja Dana Zátopková maailmarekordiga 52.91. Ta on seitsmekordne Eesti NSV meister: 1952, 1957, 1960, 1961, 1963, 1965 ja 1970. Aastail 1952–1963 parandas 11 korda Eesti odaviskerekordit (43.70 – 56.47). Põldsami isiklikud rekordid: odavise – 56.47 kuulitõuge – 13.25 (1960) kettaheide – 38.62 (1962)
Loukás Papadímos

Loukás Papadímos (kreeka keeles Λουκάς Παπαδήμος; sündinud 11. oktoobril 1947 Ateenas) on Kreeka poliitik. 11. novembrist 2011 kuni 16. maini 2012 oli ta Kreeka peaminister. Ta sündis 1947. aastal Ateenas. 1966. lõpetas ta kolledži Ateenas ja 1970. aastal Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi USA-s füüsikateaduse bakalaureuse kraadiga. 1972. aastal sai ta sealsamas magistrikraadi elektrotehnikas ja 1977. aastal samas majandusteaduse doktori kraadi. Ta töötas aastatel 1973–1975 assistendina Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis, aastatel 1975–1977 assistendina Columbia ülikoolis ja aastatel 1977–1984 dotsendina Columbia ülikoolis.
Alexandra Popp

Alexandra Popp (sündinud 6. aprillil 1991 Wittenis) on Saksamaa jalgpallur. Ta mängib klubijalgpalli VfL Wolfsburgis ja Saksamaa naiste koondises. Ta on Saksamaad esindanud koondises 2011. ja 2015. aasta maailmameistrivõistlustel.
Aserbaidžaani keel

Aserbaidžaani keel kuulub turgi keelte hulka. Peale Aserbaidžaani kõneldakse seda Gruusias, Armeenias, Iraanis, Iraagis ja Türgis. Aserbaidžaani keel on väga lähedane türgi keelele. Aserbaidžaani keel kuulub oguusi keelte hulka, kuid tal on ka kõptšaki keeltele omaseid jooni. Aserbaidžaani keeles on suhteliselt palju pärsia ja araabia laensõnu. Aserbaidžaani kirjakeel, mis pärineb 13. sajandist, rajanes 1929. aastani araabia kirjal, seejärel võeti kasutusele ladina kiri ning 1939 vene tähestikul põhinev tähestik. Aastal 1991 mindi üle ladina kirjale. Iraanis kasutatakse araabia kirja. Hääldustabel: c – dž ç – tš ə – ä g – peenendatud ehk palataliseeritud g ğ – [γ] (g sarnane frikatiiv) ı – õ j – ž q – k ş – š x – h või hh y – j Rõhk on viimasel silbil. Tähestikkude vastavuse tabel: Aserbaidžaani keeled Aserbaidžaani kirjandus Vidadi Mamedov, "Aseri-eesti sõnaraamat", Eesti Keele Sihtasutus 2000. ISBN 9985-9260-5-6 Vidadi Mamedov, "Eesti-aserbaidžaani sõnaraamat", Eesti Keele Sihtasutus 2006. ISBN 9789985791745 Vikipeedia aserbaidžaani keeles Vikipeedia aserbaidžaani keele lõuna-aserbaidžaani variandis Aserbaidžaani nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Kim Kiyosaki

Kim Kiyosaki (sünninimi Kim Meyer) on ettevõtja, raamatute "Rich Woman" ja "Good Deal Bad Deal" autor, kinnisvarainvestor, raadiosaatejuht ja brändi Rich Woman looja. Kim Kiyosaki on miljonärist ettevõtja, investori ja mitme raamatu autori Robert Kiyosaki abikaasa. Kim Kiyosaki jagab oma õpetustes nippe, kuidas saada edukaks investoriks, kuidas alustada ettevõtlust ilma stardikapitalita ja kuidas jõuda finantsilise vabaduseni. Ta elas Ameerika Ühendriikides Oregoni osariigis ja läks õppima Hawaiile. Kooli ajal töötades sai ta aru, et palgatöö pole tema jaoks ning ta hakkas liikuma ettevõtluse suunas. Pärast abikaasa Robertiga kohtumist on nad saanud tuntud paariks, kes õpetab finantsilist intelligentsust. Nad abiellusid 1986. aastal ja elavad alates 1994. aastast Arizona osariigis. Kuidas saada jõukaks ilma stardikapitalita?, Edu Akadeemia blogi, 19. juuni 2015 Rich Woman
Eric Edmeades

Eric Edmeades (sündinud 18. märtsil 1970) on Kanada ettevõtja ja koolitaja. Edmeades keskendub oma koolitustel peamiselt sellele, kuidas luua jõukust läbi oma ettevõtte ja kuidas saavutada ettevõtlusvabadus. Ta on lava jaganud tuntud koolitajatega nagu Richard Bransoni ja Anthony Robbinsiga. Edmeades on üles ehitanud mitmeid ettevõtteid nii, et tema enda kohalolek pole vajalik. Ta on ostnud, kasvatanud ja müünud ettevõtteid erinevates valdkondades, nende seas mobiilindus, meditsiiniline treening, 3D kaamerate projekteerimine ja omanud Hollywoodi eriefektide stuudiot, kus valminud filmide nagu "Kariibi mere piraadid", "Transformers" ja "Raudmees" efektid. 4.–8. novembrini 2019 toimus Saku Suurhallis konverents Better You, kus esines ka Eric Edmeades. Edmeades on elanud Lõuna-Aafrikas, Kanadas, Iirimaal, Suurbritannias ja USAs. Praegu elab Turksi ja Caicose saartel. Edmeades abiellus oma tüdruksõbra Elisega juulis 2012. "Eric Edmeades Official Website" (inglise). Vaadatud 7. juulil 2015. Eric Edmeades: elu olgu nagu hea raamat, mitte piinav teos, mida lugeda ei suuda, Bestsales.ee, 6. november 2019 Eduka äri võtmeküsimused, Edu Akadeemia blogi 9. november 2014 Eric Edmeades Official Website
Sintautai

Sintautai on alev Leedus Šakiai rajoonis, Sintautai valla halduskeskus. Alev asub Penta jõe kaldal. Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1995 valminud katoliku kirik (selle kõrval seisab vana puidust pastoraadihoone, mis oli kirikuna kasutusel Teisest maailmasõjas kuni uue kiriku valmimiseni), samuti kiriku juures asuv Antanas Tatarė muuseum, Pranas Vaičaitise muuseum ja Juozas Pikčilingise muuseum. Suvalkija koloniseerimisel said aastal 1561 kolm venda Suntautavičid selles piirkonnas endale maad, kuhu kerkis hiljem küla. Aastal 1641 rajas Albrecht Radziwiłł sinna puidust kabeli. Hiljem kasvas selle juurde alev, mis sai aastal 1731 turuplatsi ja kaubanduslikud eesõigused. XIX sajandi alguses sai Sintautai kohaliku kihelkonna keskuseks. Toona oli seal vaimulikuks Antanas Tatarė, kes remontis kohaliku kiriku, püstitas selle juurde pastoraadihoone ja kellatorni ning rajas alevisse kooli. Teise maailmasõja ajal sai alev lahingutes kannatada; ka hävis sealne kirik. Nõukogude võimu ajal oli Sintautai kohaliku kolhoosi keskasula. Antanas Tatarė – Leedu vaimulik [1] Alev portaalis vietoves.Lt Alevi koduleht Sintautase kultuurikeskuse ("akadeemia") koduleht Monograafia alevi kohta
Griškabūdis

Griškabūdis on alev Leedus Šakiai rajoonis, Griškabūdise valla halduskeskus. Alevis on raamatukogu, kultuurikeskus ja keskkool. Vaatamisväärsusteks on radiaalplaneeringuga vana (põhiliselt XIX sajandist pärinev) alevi osa, aastal 1796 ehitatud kirik ja selle aastal 1933 valminud kellatorn. XVII sajandi alguses olid asula ümbruses suured laaned ja asustus puudus. Esimest korda on asulat mainitud Sintautase kiriku meetrikaraamatus (aastaist 1697–1706). Aastail 1742–1743 ehitati sinna puidust kabel, mida haldas Kudirkos Naumiestise karmeliitide klooster. Aastal 1765 sai Griškabūdisest alev. Aastal 1796 püstitati vana kabeli asemele uus kirik. Aastal 1819 avati alevis kihelkonnakool. Selle hoone põles aastal 1842 maha; kool avati taas aastal 1860. Alevit ennast laastasid suured tulekahjud aastail 1840 ja 1915. Knygnešystė ajal oli asula üks leedukeelse kirjanduse levitamise keskuseid. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude võimu ajal oli Griškabūdis kohaliku kolhoosi keskasula. Griškabūdis Griškabūdise kirik Griškabūdise kiriku eesuks Griškabūdise kellatorn Feliksas Bartkus – Leedu teoloog Ona Valiukevičiūtė – Leedu estraadilaulja Juozas Preikšas – Leedu piiskop Valentinas Gustainis – Leedu ajakirjanik [1] Alev portaalis vietoves.Lt Artikkel alevi karmeliitidest Alevi koduleht Alev Poola geograafilises sõnastikus
Elvīra Ozoliņa

Elvīra Ozoliņa (sündinud 8. oktoobril 1939 Leningradis) on Läti kergejõustiklane, odaviskaja. Võistlustel esindas Nõukogude Liitu. Rooma olümpiamängudel 1960. aastal võitis ta odaviskes olümpiarekordiga 55.98 kuldmedali. Hõbemedali võitis Dana Zátopková, pronksi leedulane Birutė Kalėdienė. Peafavoriidina Tōkyō olümpiamängudel 1964. aastal võitis ta odaviskes 5. koha, kusjuures neli viimast katset ebaõnnestusid. Pärast ebaedu Tokyo olümpiamängudel lasi ta pea kiilaks ajada. 1961., 1962., 1964., 1966. ja 1973. aastal tuli ta Nõukogude Liidu meistriks. Elvīra Ozoliņa püstitas kokku neli maailmarekordit: 57.92; 59.55 (1960); 59.78 (1963); 61.38 (1964). Tema abikaasa Jānis Lūsis oli odaviskaja, nagu ka poeg Voldemārs Lūsis, kes võistles olümpiamängudel 2000. ja 2004. aastal. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2012. Vaadatud 6. juulil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Tartu Mart Reiniku Kool

Tartu Mart Reiniku Kool on Tartus Vanemuise tänaval tegutsev põhikool. 2011. aastani kandis see nime Tartu Mart Reiniku Gümnaasium, kuid jagati 2011. aasta augustis Tartu Mart Reiniku kooliks ja Tartu Jaan Poska Gümnaasiumiks. Kooli sünnipäev on 24. augustil 1889. aastal, mil asutati Tartu I Kroonualgkool. Kooli asutaja, esimene juhataja ja õpetaja oli Mart Reinik. Tema nime kannab kool alates 1997. aasta 3. aprillist. Kool on kandnud eri nimesid: 1889-1917 Tartu I Kroonualgkool (aastast 1903 ka Tartu I Riigialgkool) 1918-1929 Tartu Linna VIII Algkool 1930-1941 Tartu Linna IX Algkool 1944-1949 Tartu IV Mittetäielik Keskkool 1949-1953 Tartu 4. Seitsmeaastane Kool, või Tartu IV Seitsmeklassiline Kool 1953-1961 Tartu 10. 7-aastane Kool 1961–1971: Tartu 10. 8-klassiline Kool 1971–1997: Tartu 10. Keskkool 03.04.1997–2011: Tartu Mart Reiniku Gümnaasium augustist 2011: Tartu Mart Reiniku Kool (põhikool) Kool võttis Tartus esimesena kasutusele kabinetsüsteemi. 8. juuli 2010. aastal otsustati Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumist moodustada Tartu Jaan Poska Gümnaasium ja Tartu Mart Reiniku Kool. Pärast gümnaasiumiosa eraldamist jäi Mart Reiniku Kool tegutsema aadressil Vanemuise 48, Jaan Poska Gümnaasium sai Vanemuise 35 hoone. Mart Reinik – 1889–1929 Paul Epler – 1930–1940 Kaarel Kotsar – 1944–1948 Juta Kotsar – 1948–1957 Arne Siibak – 1957–1970 Tarmo Kerstna – 1970–1984 Kaarel Kalmet – 1984–1985 Mart Oja – 1985–1988 Toomas Samm – 1988[küsitav]–2014 Enn Ööpik – alates 2014 Helene Beiman Tiiu Kutti Valentin Marvet Rein Pirk Varmo Pirk Rita Sermat Laine Ustav Ilmi Vari Kotsar, Juta 1950. Tartu IV Seitsmeklassilise Kooli tööplaani selgituseks. Nõukogude Kool 9: 545–569. Tartu Reiniku kool otsustati poolitada, Tartu Postimees, 8. juuli 2010 Kooli koduleht Kooli ajaloost
Efkleídis Tsakalótos

Efkleídis Tsakalótos (kreeka keeles Ευκλείδης Τσακαλώτος; sündinud 1960 Rotterdamis) on kreeka poliitik; 6. juulist 2015 kuni 28. augustini 2015 ja 23. septembrist 2015 kuni 9. juulini 2019 oli ta Kreeka rahandusminister (vasakradikaalse erakonna SYRIZA liige) Aléxis Tsíprase valitsuses. Ta sündis aastal 1960 Rotterdamis. Ta õppis majandust, politoloogiat ja filosoofiat Oxfordi Ülikoolis ja Sussexi Ülikoolis. Aastal 1989 kaitses ta filosoofiadoktori väitekirja Oxfordi Ülikoolis.
Mihaela Peneș

Mihaela Peneș (22. juuli 1947 Bukarest – 29. august 2024) oli Rumeenia kergejõustiklane, odaviskaja. Tema isiklik rekord odaviskes on 60.68 (1967).
Matti Järvinen

Matti Henrikki Järvinen (18. veebruar 1909 Tampere – 22. juuli 1985 Helsingi) oli soome odaviskaja. Ta püstitas ta kümme maailmarekordit: Tema vanem vend Akilles Järvinen oli mitmevõistleja, kes võitis kaks olümpiamängude hõbemedalit.
Marie-Louise Meilleur

Marie-Louise Fébronie Meilleur (sünninimi Chassé; 29. august 1880 Kamouraska, Québec – 16. aprill 1998 Corbeil, Ontario) oli Kanada prantslasest ülipikaealine, kes oli maailma vanim elav inimene alates Jeanne Calmenti surmast 4. augustil 1997 kuni enda surmani. 1900. aastal abiellus ta Étienne Leclerciga. Neil sündis neli last. Marie-Louise'i vanemad ja abikaasa surid 1911. ja 1912. aastal. 1915. aastal abiellus ta Hector Meilleuriga. Neil sündis kuus last. Pärast abikaasa surma 1972. aastal elas Marie-Louise algul tütre juures ja hiljem hooldekodus. Surres oli ta 117 aastat ja 230 päeva vana.