laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Epiderm

Epiderm ehk epidermis on elusatest rakkudest koosnev kattekude taime lehtede, noorte varte ja viljade pinnal. Kattekoe rakud paiknevad tihedalt üksteise kõrval ning kaitsevad taime sisemisi kudesid kuivamise ja mitmesuguste kahjulike välismõjude eest. Epiderm on enamasti ühekihiline ega sisalda kloroplaste. Kihi moodustavad rakud on paksude rakukestadega ja võivad sisaldada peale tselluloosi ka muid ehituselemente, näiteks räni. Epidermi katab kutiikula või vahakiht. Epidermi moodustised: karvad papillid õhulõhed Epidermis olevate õhulõhede kaudu toimub taime gaasivahetus ehk hingamine. Taime noori juuri katvat sarnast kattekude nimetatakse epibleemiks. Taimekoed
Soemõisa

Soemõisa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tugikude

Tugikude ehk mehaaniline kude on kude, mis annab taime koorele tugevuse ja painduvuse ning hoiab teda murdumise ja rebenemise eest. Tugikoe rakud on prosenhüümsed, paksenenud ja puitunud kestaga, tihti surnud. Tugikude jaotatakse kaheks suureks rühmaks: kollenhüüm: rakud on elusad ja nende kestad on ebaühtlaselt paksenenud; esineb tavaliselt kaheidulehelistel taimedel; sklerenhüüm: rakud on ühtlaselt paksenenud seintega. Kui nad vananevad, siis nende tsütoplasma sureb. Juht- ja tugikoe rakud on sageli kimpudena koos. Selliseid erinevate rakkude kogumikke nimetatakse juhtkimpudeks. Neis sisalduv tugikude toestab juhtkimpe. Juhtkoe ülesanne on ainete transportimine taimes.
Tallima

Tallima on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Erituskude

Erituskude on taimekude, mille ülesandeks on tagada vedelate või tahkete ainete eritumine taimedest. Erituskoed võivad paikneda nii taimeelundite sisemuses kui ka välispinnal ja need on moodustatud eritüübiliste rakkude poolt. Eritamisele kuuluvaid aineid, milleks võivad olla näiteks vesi, piimmahl, nektar, parkained, valgud, eeterlikud õlid jms, kogutakse vakuoolidesse. Taimekoed Taimekoed
Põhikude

Põhikude on taime koed, mis moodustavad valdava osa taime massist. Põhikude koosneb õhukeseseinalistest elusatest rakkudest, mille vahel on suured rakuvaheruumid. Neis rakkudes toimuvad mitmed olulised protsessid: fotosüntees, varuainete ja vee säilitamine, gaasivahetus jne. Assimilatsioonipõhikude ehk klorenhüüm ehk mesofüll asub lehes või noorte varte esikoores. Rakkudes on palju kloroplaste ja seal toimub fotosüntees. Piklikud ja üksteise kõrval asuvad klorenhüümirakud moodustavad sammas- ehk palissaadkoe, kui aga rakkude vahel on suured rakuvaheruumid, nimetatakse seda kobe- ehk tohlkoeks. säilituspõhikude leidub juures, risoomis, varre keskosas ja seemnetes, viljades, sibulates, mugulates jne.. Säilituspõhikoe rakkudesse kogunevad varuained: tärklis- ja valguterad, lahustunud suhkrud, harvem õlitilgakesed. Viljades on rohkesti kromoplaste. Varuainete säilitamise ülesandega rakkude kestad võivad viljades olla tugevasti paksenenud, nagu näiteks asparil, kohvipuul, diospüüril või datlipalmil. veesäilituspõhikude sukulentidel ehk turdtaimedel, näiteks sugukondades piimalillelised, kaktuselised ning perekondades agaav, kukehari, soolarohi. Rakud on õhukesekestalised, paisumisvõimelised, veerohkete vakuoolidega. Kui vakuoolides on vett vähe, tõmbuvad rakkude kestad kortsu, rakkude veega täitudes sirguvad kestad uuesti. õhukude ehk aerenhüüm sisaldab suuri õhuga täidetud rakuvaheruume, sest rakud on kujult tähtjad. Esineb soo- ja veetaimedel, seal on aerenhüümil oluline osa gaasivahetuses. Lisaks aitab aerenhüüm veetaimedel püsida vees vertikaalasendis. Esikoore põhikude ehk esikoore parenhüüm asub epidermi ja kesksilindri vahel, selle rakud on vähespetsialiseerunud. säsi on varre keskosas paiknev vähespetsialiseerunud põhikude. Kuna põhikoe rakud on kujult enamasti parenhüümsed, nimetatakse põhikude tihti ka põhiparenhüümiks või lihtsalt parenhüümiks. Arusaamatuste vältimiseks tuleks siiski eelistada sisuliselt täpsemat mõistet "põhikude", tähistades sõnaga "parenhüüm" vaid rakkude tüüpi, sest ka teised koed võivad koosneda parenhüümsetest rakkudest. http://www.zbi.ee/~tomkukk/anatoom/anato3.htm http://www.zbi.ee/~tomkukk/anatoom/anato1.htm#2.2.
Asurad

Asura (sanskriti ja paali keeles asura ‘mittejumal’) on india mütoloogiates jumalike olendite nimetus, sageli nimetatud ka pooljumalateks. Kunagi olevat asurad asunud jumalate kombel Trāyastriṃśa taevas, kuni selle valitseja Indra nad sealt minema kihutas. Asurad elavad enamasti Meru mäe koobastes ja peavad jumalatega raevukaid võitlusi, kuigi jäävad alati kaotajateks. Asurate ja jumalate tüliõun on müütiline puu Tšittapātāli, mille juured asuvad asurate valdustes, viljad aga küpsevad taevas. Veedades liigitatakse jumalaid ja asuraid veel eri liiki jumalateks, hiljem muutusid asurad india mütoloogias aga deemoniteks. Budistlikus kosmoloogias moodustavad asurad ühe kuuest olemasolu valdkonnast ning nende olekut peetakse õnnetuks. Vadžrajaanas sümboliseerivad nad kadedust. Ida mõtteloo leksikon: asura[1] Marasinghe, M.M.J. (2009). Gods in Buddhism. Sarasavi Publishers. p. 87. ISBN 9789555738019.
Saika (Rõuge)

Saika on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Palli (Rõuge)

Palli on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Küla piiresse jääb väike osa Luhasoo maastikukaitsealast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saagri (Rõuge)

Saagri on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kattekude

"Kattekude" on mitmetähenduslik sõna. Kattekude ehk epiderm ehk epidermis on taimede teatud koeliik. Kattekude ehk epiteelkude on loomade teatud koeliik.
Soodi

Soodi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sormuli

Sormuli on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Söödi

Söödi ehk Söödü on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vaarkali (Rõuge)

Vaarkali on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tsolli

Tsolli on Võru maakonnas kahe küla nimi: Tsolli on küla Rõuge vallas Tsolli on küla Võru vallas
Trolla

Trolla on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Sellest külast on sirgunud kunstnik Navitrolla. Abikülä Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vorstimäe

Vorstimäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vungi

Vungi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. 19. sajandi lõpust 1963. aastani tegutses Vungi külas savitehas, mis tootis telliseid ja savinõusid. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Anna-Liisa Padosepp. Eesti piiriäärse küla arenemine ja hääbumine. Võru, 2011
Vänni

Vänni on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vihkla

Vihkla on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vastsekivi

Vastsekivi ehk Vahtsõkivi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Uue-Saaluse

Uue-Saaluse ehk Vahtsõ-Saalussõ ehk Vahtsõ-Saalusõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Küla keskel asub Kavadi järv, millest läände jääb Saaluse Alajärv. Asulat läbib ida-läänesuunaline Rõuge–Vastseliina tee. Sellega liituvad Haanja–Vaskna–Uue-Saaluse tee ja Räpo–Uue-Saaluse tee. Külas asuvad Uue-Saaluse mõisa varemed. Alates 2006. aastast tegutseb Uue-Saaluse külaselts. 1977. aastal liideti Uue-Saaluse külaga Hääli küla. Vana-Saaluse Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Uue-Saaluse mõisa varemed puhkuseestis.ee Uue-Saaluse külaselts rahvakultuur.ee Evar Saar: artikkel "Uue-Saaluse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vaalimäe

Vaalimäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Dharmalikud religioonid

Dharmalikeks religioonideks ehk seadmususunditeks on nimetatud India päritolu usundeid: hinduism, džainism, budism, sikhism. Taoismi liigitamine dharmalikuks religiooniks on vaieldav. Aabrahamlikud religioonid
Tõnkova

Tõnkova on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäe-Palo

Mäe-Palo ehk Mäe-Palu ehk Mäepalu ehk Kändra on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäe-Suhka

Mäe-Suhka on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Mäe-Suhka küla kõrval asub Ala-Suhka küla. Mäe-Suhka küla alale jäi endine Suhka küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäe-Tilga

Mäe-Tilga on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Mäe-Tilga järv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Märdimiku

Märdimiku on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Märdimiku karjamõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pausakunnu

Pausakunnu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vakari

Vakari on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tuuka

Tuuka on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Külas asub looduskaitse all olnud Klaasi tamm. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Looduskaitseväärtuse kaotanud üksikobjektid arvati kaitse alt välja". Keskkonnaministeerium. 5. jaanuar 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2018.
Tummelka

Tummelka ehk Tummõlka on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tsiiruli

Tsiiruli on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. 1977. aastal liideti Tsiiruli külaga Ausina. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Evar Saar: artikkel "Tsiiruli" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tsiamäe

Tsiamäe ehk Tseamäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Simula

Simula on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Küla läbib põhja-lõuna suunas Kose–Käbli tee. Järvedest asuvad seal Vällämäe Küläjärv, Vällämäe Peräjärv ja Vällamäe Vahejärv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sarise

Sarise ehk Sarisõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Küla piiresse jääb osaliselt Sarise järv ja osaliselt Tsilgutaja järv. Külast voolab läbi Tsilgutajasse suubuv Soodi oja. Seal asuvad Haavamägi, Kerigumägi ja Kõivõmägi. Sarise küla läbib Luutsniku–Ruusmäe tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Naapka

Naapka on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Külas asub looduskaitse all olnud Majori tamm. Mäe-Murati (endine küla) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Looduskaitseväärtuse kaotanud üksikobjektid arvati kaitse alt välja". Keskkonnaministeerium. 5. jaanuar 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2018.
Palanumäe

Palanumäe ehk Palunumäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Piipsemäe

Piipsemäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Palujüri

Palujüri on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Küla keskosas asub Palujüri järv, mis on oja kaudu ühenduses naaberküla piiresse jääva Hanija järvega. Küla lõunaosa läbib Palli–Ruusmäe tee. Palujüri lõunaossa jääb ka asundus, põhjaosa on metsa all. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Posti

Posti on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Peedo

Peedo on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pillardi

Pillardi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saluora

Saluora on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sardiinia

Sardiinia saar on saar Vahemeres, Itaalia Sardiinia maakonna põhiosa. Idas külgneb ta Türreeni merega, põhjas eraldatud Korsikast Bonifacio väinaga. Saare pindala on 23 816 km², koos väiksemate naabersaartega 24 090 km². Tugevalt liigestatud rannajoone kogupikkus on 1850 km. Saar on mägine, kõrgeim tipp on Punta La Marmora 1834 meetrit. Tegemist on iidse geoloogilise struktuuriga ning maavärinate oht on tunduvalt väiksem kui Itaalia mandriosas ja Sitsiilias. 2017. aastal elas saarel 1 651 793 inimest. Sardiinia pealinn on Cagliari. Sardiinias on kaks ülikooli – Sassari Ülikool ja Cagliari Ülikool. Piirkonnas räägitakse itaalia keelt ja sardi keelt Sardiinia kuningriik Costa Smeralda ( Monti di Mola, Montes de Mola) Jacques Couëlle (1902–1996) Savin Couëlle (1929–2020) Tomba dei giganti Gallura
Aakre

Aakre (kohakääne Aakresse) on küla, mis asub Tartumaal Elva vallas Purtsi jõe keskjooksul. Aakrest läände jääb Pühaste, lõunasse Rebaste, itta Pedaste ning põhja Koruste ja Raigaste. Vooluveekogudest on külas veel Vennaru peakraav. Helmi-Aakre liivamaardla kuulub riikliku tähtsusega kruusa ja liiva varude hulka. Aakre järgi on nimetatud Aakre metsandik ja endine Aakre metskond. Aakret esmamainiti 1557. aastal mõisana kujul Aicker ning 1582. aastal väikemõisana kujul Aiakar ja külana kujul Aiakiell. 1782. aastast pärineb nimekuju Ajakarre mois. Küla kuulus Rõngu kihelkonda ja Aakre valda. 1919. aasta maareformi tulemusel jagati Aakre mõis kruntideks ja moodustati asundus. Pärast teist maailmasõda jagunes asundus omakorda väiksemateks küladeks, mõisasüda jäi Kivirehe külla. Uuesti moodustati Aakre küla 1977. aastal, kui liideti järgmised külad: Kanaküla, Kivirehe, Matu, Tuuse, Undi, Veere, Väljaotsa ja Ägli. 10. septembril 1933 avati Aakre rahvamajas Vabadussõja mälestustahvel, mis eemaldati või lõhuti 1947. aastal. Aastatel 1939–1950 kuulus küla Aakre valda, 1945. aastast Aakre külanõukogusse ja seejärel 1973. aastast Puka külanõukogusse. 1973–1975 töötas mõisa peahoones Aakre Eriinternaatkool, mis viidi üle Kuigatsisse. Nõukogude ajal tegutses Aakres Aakre kolhoos, 1976. aastast oli seal Vambola kolhoosi keskus. Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus Aakre Puka valla koosseisus Valgamaale. Esimesena käsitles Aakre nime Matthias Johann Eisen, kes küla saksakeelsest variandist Ayakar lähtudes oletas alusetult, et nime varasem kuju võis olla Ainakaar 'heinakaar' või Ajatar 'metsavaim'. Viimast võrdles ta leedu sõnaga aitvaras 'luupainaja, tulihänd'. Aakre nimi on liitsõnaline. Selle esiosa on nähtavasti sama päritolu kui samuti Tartumaal asuva Aakaru küla nimes. Kuid erinevalt viimasest ei viita nime tagaosas miski sõnale kõrb : kõrve. Väga ettevaatlikult võiks oletada hääbunud kar-tüve metsa või soo tähenduses. Endise klubi-kontori ruumides tegutseb Aakre raamatukogu. Tegutseb ka Aakre rahvamaja, mille juures on küla võrkpalliplats. Aakre pargis asub Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud ja mälestusmärk. Külas on katlamaja, puurkaev, biopuhasti ja paistiik. Aakres asub AS Bacula moositsehh, puidufirma AS Kiilung ning mitu põllumajandusettevõtet. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018. Eesti kohanimeraamat, lk. 22 Aakre. Eesti kohanimeraamat. Noppeid Aakre ajaloost
Kibena

Kibena on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda. 2010. aastal elas Kibena külas 38 inimest. Kibena külas Vana-Liinamäe talu maadel on Kuigatsi linnamägi ehk Puka linnamägi. Külas on ka mitu tehisjärve, millest üks on avalikus kasutuses supluskohana. Küla nimi - Kibena - tähendab tartu murdekeeles tulesädet. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Puka valla ajaloost". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. aprill 2014. Vaadatud 9. mail 2011.
Kolli

Kolli on küla, mis asub Valgamaal Otepää vallas. Kollist kagusse jääb Puka alevik. Edelas asub Plika, loodes Rebaste ja kirdes Palamuste. Muudest kohtadest asuvad lähedal lõunas Tsopi, edelas Rehe ja läänes Koosa. Kolli oli 18. sajandil talu, mis kuulus Sangaste kihelkonda Puka mõisale. Talus elavat isikut nimetati 1758 Kolly Thootz ja 1805 Kolli Mang. Talu säilis 20. sajandini. Külana esmamainiti Kollit alles 1949 kujul Колли. 1977 liideti Kolli külaga Koosa ja Tsopi küla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda. Külas asub ohvriallikas Nuudaläte. Lisanime Kolli kasutati Päris-Soome maakonnas juba 15. sajandil. Samast ajast pärineb nimekuju Kolle. Sama lisanimi on Eestist teada 1624.–1627. aasta revisjonist, kus Aiaste külas elas Kolli Martt. Nime aluseks oli tõenäoliselt isikunimi Koll(i) või Kolle, kuid 15. sajandi lõpust on Novgorodist teada isikunimi Голь, mis pärineb sõnast голый 'väga vaene, puupaljas'. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Suur maailma atlas, lk. 190 Eesti kohanimeraamat, kaart 38 Eesti kohanimeraamat, lk. 229
Resto

Resto ehk Restu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Komsi

Komsi on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.