laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sidus graaf

Sidus graaf on graafiteoorias graaf, milles iga kahe tipu korral leidub neid tippe ühendav ahel. Praktilistes ülesannetes ja rakendustes käsitletakse peamiselt sidusaid graafe. Teoreetilistes ülesannetes nagu isomorfismi tuvastamisel, taastatavuse selgitamisel jne käsitletakse nii sidusaid kui ka mittesidusaid. Väikseimat tippude arvu, mille eemaldamisel muutub graaf mittesidusaks, nimetatakse sidususarvuks k(G). Väikseimat servade arvu, mille eemaldamisel muutub graaf mittesidusaks, nimetatakse serv-sidususarvuks l(G). Üldiselt moodustavad suurema osa graafidest sidusad graafid. Näiteks kui kolmetipuliste graafide puhul on sidusaid 50%, siis kuuetipuliste puhul on neid 71,79% ja kümnetipuliste puhul juba 97,6%. Edasiselt suureneb see veelgi . Harary, F., Palmer, E. M, 1973. Graph Enumeration. Academic Press.
Hajuvusmõõdud

Hajuvusmõõdud ehk hajuvuse karakteristikud iseloomustavad tunnuse väärtuse hajuvust (teisiti öeldes, kas väärtused erinevad üksteisest palju või mitte). Kasutatavamad hajuvusmõõdud statistikas on: minimaalne ja maksimaalne element tunnuse väärtuste hulgas tunnuse väärtuste variatsioonrea ulatus alumine kvartiil ja ülemine kvartiil dispersioon ja standardhälve variatsioonikordaja
Alumine kvartiil

Alumine kvartiil on tunnuse väärtus, millest väiksemaid (või millega võrdseid) liikmeid on variatsioonreas ligikaudu 1/4 ehk 25%. Kvartiil Ülemine kvartiil
Ülemine kvartiil

Ülemine kvartiil on tunnuse väärtus, millest suuremaid (või võrdseid) liikmeid on variatsioonreas ligikaudu 1/4 ehk 25%. Kvartiil Alumine kvartiil
Variatsioonikordaja

Variatsioonikordaja on hajuvusmõõt, mis seisneb kogumi standardhälbe ja keskväärtuse suhtes. Variatsioonikordaja on ühikuta suurus ja ta esitatakse tavaliselt protsentides. Variatsioonikordajat kasutatakse tavaliselt siis, kui on vaja kahe kogumi hajuvust võrrelda, kuid teised hajuvusmõõdud võrdlemiseks ei sobi (näiteks andmed on võrreldamatud oma dimensiooni poolest).
Hai (täpsustus)

Haid ehk hailised on kõhrkalade selts. Hai on armeenlaste endanimetus. Al-Ḩayy on linn Iraagis. Hai on kiiljaht Hai ringkond on ringkond Tansaanias Kilimanjaro piirkonnas. HAI on Haiti ROKi maakoodide järgi
Nunavut

Nunavuti ala (inuktituti ᓄᓇᕗᑦ) on 1. järgu haldusüksus (ala) Kanada riigi põhjaosas. Suurem osa ala elanikest on inuitid. Nunavut moodustati 1. aprillil 1999 peamiselt Loodealadest eraldatud territooriumil. "Nunavut" tähendab inuktituti keeles 'meie maa'. Nunavuti pindala on 1 932 255 km2. Suurema osa Nunavuti territooriumist moodustavad saared. Kui Nunavut oleks iseseisev riik, oleks ta maailmas suuruselt 15. kohal. Nunavutis leidub järgmisi loodusressursse: kulda, pliid, tsinki, niklit, vaske ja teemante. 2011. aasta rahvaloenduse järgi elas Nunavutis 31 906 inimest ja 2006. aasta rahvaloenduse järgi 29 474 inimest. 83,6% elanikkonnast pidas ennast inuittideks. Provintsi suurim linn on Iqaluit, kus elas 2006. aastal 6184 inimest. Cape Dorset Canada 2021 Census Kanada Statistikaamet vaadatud 5.12.12 Kanada Statistikaamet vaadatud 20.02.11 Kanada Statistikaamet vaadatud 20.02.11 Nunavuti valitsuse koduleht
Ekspressioon

Ekspressioon on väljendus. Geeniekspressioon on geneetilise info avaldumine.
Saskatchewan

Saskatchewan võib tähendada mitut asja: Saskatchewani jõgi Kanadas Saskatchewani provints Kanadas Saskatchewan, 1954. aasta film
Otepää energiasammas

Otepää Energiasammas on skulptuur Otepääl Apteekrimäe kõrval Mäe tänaval. Sammas avati 1. oktoobril 1992. Skulptuur kujutab endast palgist sammast, millele on kinnitatud 12 karuteemalist sepist, mis valmistati Otepääl 3. juulil 1993 toimunud seppade konkursiks. Samba ja selle lähedusse mäenõlvale paigutatud istepinkide asukoht on sensitiivide valitud. Energiavälja tähistamise algatas tolleaegne Otepää linnapea Jaanus Raidal. Energiasammas sümboliseerib väidetavate positiivsete energiaväljade olemasolu Otepääl. Skulptuur "Energia"
Statistika mõisteid

Siin on loetletud statistika mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y absoluutne sagedus alternatiivne hüpotees alumine kvartiil andmeanalüüs andmed andmepunktide lähendamine andmete kirjeldamine andmete kogumine andmete modelleerimine anonüümimine Anscombe'i kvartett aritmeetiline keskmine arvandmed asümmeetriakordaja Cronbachi α diagramm dispersioon dispersioonanalüüs empiiriline jaotus erind faktoranalüüs graafik hajuvus hajuvusdiagramm hajuvusmõõdud I tüüpi viga II tüüpi viga imputeerimine interaktsioon isokvant juhuslik suurus kaalutud keskmine kahe valimi t-test keskmisele taandumise reegel keskväärtus kirjeldav statistika klassifikaator kogum korrelatsioon kumulatiivne sagedus kvantifikatsioon kvartiil lineaarne korrelatsioonikordaja matemaatiline statistika mediaan mitteparameetriline statistika mood normaaljaotus nullhüpotees paralleelkoordinaadid peakomponentide analüüs protsent põllumajandusloendus rakendusstatistika regressioonanalüüs ruutkeskmine sagedustabel standardhälve standardviga statistik statistika statistiline masintõlge statistilise testi võimsus statistiliste hüpoteeside kontroll struktuurdiagramm suhteline sagedus sõltumatu muutuja sõltuv muutuja tabel tarbimiskaal t-test tunnus turbulentse kovariatsiooni meetod usaldusnivoo valiidsus valikuuringute teooria valim variatsioonikordaja võrdlusdiagramm vähima olulise erinevuse test vähimruutude meetodi regulariseerimine vähiregister ühemõõtmeline regressioon üldistatud aditiivne meetod üldistatud lineaarne mudel üldkogum ülemine kvartiil
Demodikoos

Demodikoos ehk vagellesttõbi on perekonda Demodex kuuluvate parasiitide põhjustatud loomade naha karvafolliikuli ja rasunäärme ning seedekulgla algusosa limaskesta invasioonhaigus. Kuna vagellest on sageli osa normaalsest naha faunast ja demodikoosi haigestumine on tagajärg, tuleb välja selgitada põhipõhjus ja ravida seda. Üheks demodikoosi põhjuseks loomadel on puudulik söötmine, mis nõrgestab immuunsüsteemi. Koertel kasutatakse demodikoosi raviks kas amitraasi, ivermektiini, milbemütsiini või moksidektiini. Santarém, V., A., Farias M., R., Tostes, R., A. Demodectic mange in fattening pigs in São Paulo, Brazil. Veterinary Parasitology 131, 169–171. 2005
Saskatchewani provints

Saskatchewani provints on 1. järgu haldusüksus Kanadas. https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2021/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=E&SearchText=Saskatchewan&DGUIDlist=2021A000247&GENDERlist=1,2,3&STATISTIClist=1,4&HEADERlist=0 Provintsivalitsuse koduleht
Ontario (täpsustus)

Ontario on: Ontario provints Kanadas Ontario järv Põhja-Ameerikas Ontario jõgi Kanadas Ontario linn Ameerika Ühendriikides Californias
Maurice Ravel

Joseph-Maurice Ravel (7. märts 1875 – 28. detsember 1937) oli prantsuse impressionistlik helilooja ja pianist. Ravel elas Prantsusmaal, tema ema oli baski päritolu ja isa Prantsuse päritolu. Ravel ise pidas ennast paljuski klassitsistlikuks heliloojaks. Tema teostes on aga palju ka impressionismi ja ekspressionismi tunnuseid. Tema muusikal on täpne ja selge vorm, kasutab eredaid värvinguid. Ta huvitus džässmuusikast, aasia ja teiste rahvaste muusikast ning kasutas sealseid motiive oma loomingus. Ta oli ka väga hea orkestritundja. Selle heaks näiteks on tema tuntuim teos "Boléro". 1899 "Pavane pour une infante défunte" klaverile 1901 "Jeu d'eau" klaverile 1903 "Shéhérazade" metsosopranile ja orkestrile 1905 "Introduktsioon ja allegro" flöödile, klarnetile, harfile ja keelpillikvartetile 1908 "Rapsodie espagnole" orkestrile 1910 "Ma Mère l'Oye" kahele klaverile 1912 ballett "Daphnis ja Chloé" 1914 Trio klaverile, viiulile ja tšellole 1924 "Tzigane" viiulile ja klaverile 1925 "L'enfant et les sortilèges" 1928 "Boléro" orkestrile 1931 "Klaverikontsert G-duuris" Johannes Jürisson, "Rossinist Ravelini" (loengukonspekt muusikakoolide õpilastele). Eesti NSV Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeerium, Tallinn 1969, 192 lk Aleksandr Stupel, "Maurice Ravel" (lühiülevaade elust ja loomingust). Tõlkinud G. Tõnismann. Eesti Raamat, Tallinn 1974, 92 lk Leonid Entelis, "XX sajandi heliloojate siluette". Eesti Raamat, Tallinn 1976, 182 lk
Falkenau

Falkenau on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Flöha linnas. Kuni 2011. aasta oktoobrini oli Falkenau Falkenau valla keskus.
Frankenstein

"Frankenstein ehk Moodne Prometheus" (originaalpealkirjaga "Frankenstein; or, The Modern Prometheus") on Mary Shelley 1818. aastal kirjutatud romaan. Romaani nimitegelane on arst Victor Frankenstein, kes valmistab koletise. Eesti keeles on "Frankenstein ehk Moodne Prometheus" ilmunud korduvalt Boris Kaburi tõlkes (värsid, kommentaarid ja järelsõna Astrid Reinla, esmatrükk sarjas Mirabilia 1984, kordustrükid 2002, 2007, 2018) ning Malvina G. Vogeli mugandusena Jana Linnarti tõlkes (1999), "Frankenstein" (1910); "Life Without Soul" (1915); "Il Mostro di Frankenstein" (1920). "Frankenstein" (1931); "Frankensteini pruut" ("Bride of Frankenstein"; 1935); "Frankensteini poeg" ("Son of Frankenstein"; 1939); "Frankensteini vaim" ("The Ghost of Frankenstein"; 1942); "Frankenstein kohtub Huntmehega" ("Frankenstein Meets the Wolf Man"; 1943); "Frankensteini maja" ("House of Frankenstein"; 1944); "Dracula maja" ("House of Dracula"; 1945); "Abbott and Costello Meet Frankenstein" (1948). "The Curse of Frankenstein" (1957); "The Revenge of Frankenstein" (1958); "The Evil of Frankenstein" (1964); "Frankenstein Created Woman" (1967); "Frankenstein Must Be Destroyed" (1969); "The Horror of Frankenstein" (1970); "Frankenstein and the Monster from Hell" (1974). "Mary Shelley Frankenstein" ("Mary Shelley's Frankenstein"; 1994) Peeter Olesk "Romaaniülikool: Mary Shelley "Frankenstein"" EPL, 21.06.2007
Frankenstein (täpsustus)

"Frankenstein" on Mary Shelley romaan 1818. aastast. Victor Frankenstein on selle romaani nimitegelane, Frankensteini koletise valmistaja. "Frankenstein" on 1910. aasta film. "Frankenstein" on 1931. aasta film. "Mary Shelley Frankenstein" on 1994. aasta film. Ząbkowice Śląskie (saksa keeles Frankenstein in Schlesien) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas. Frankenstein on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis Frankensteini vallas. Frankensteini vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis. Frankenstein on asula Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal Kaiserslauterni kreisis Frankensteini vallas. Frankensteini vald on vald Rheinland-Pfalzi liidumaal Kaiserslauterni kreisis.
Frankensteini vald

Frankensteini vald on kahe valla nimi: Frankensteini vald, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis Frankensteini vald, vald Rheinland-Pfalzi liidumaal kaiserslauterni kreisis
Frankenstein (Saksimaa)

Frankenstein on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Oederani linna koosseisus. Kuni 1. jaanuarini 2012 oli asula Frankensteini valla keskus.
Manitoba provints

Manitoba provints on 1. järgu haldusüksus Kanadas. Manitoba pindala on 649 950 km². Provints piirneb idas Ontarioga, läänes Saskatchewaniga, põhjas Nunavuti ja Loodealadega ning lõunas USA Põhja-Dakota ja Minnesota osariigiga. Kirdes on Hudsoni laht. Manitobas on üle 110 000 järve ja seal valitseb mandriline kliima. 48% pindalast on kaetud metsaga. Manitobas elab palju jääkarusid. 2010. aastal elas Manitobas 1 232 654 inimest. Manitoba majandus põhineb suuresti loodusressurssidel. 2008. aastal oli Manitoba SKT 50,834 miljardit Kanada dollarit. 2009. aasta oktoobris oli töötus 5,8%. https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2021/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=E&SearchText=Manitoba&DGUIDlist=2021A000246&GENDERlist=1,2,3&STATISTIClist=1,4&HEADERlist=0 Kanada Statistikaamet vaadatud 20.02.11 Kanada Statistikaamet, vaadatud 21.02.11 Kanada Statistikaamet, vaadatud 21.02.11
Energiaväli

Energiaväli on paljude usundiliste ja alternatiivmeditsiini süsteemide järgi väidetavalt eksisteeriv ruumilise ulatusega esoteeriline energia, mis väidetavalt ümbritseb ja/või täidab näiteks kõiksust või elusorganisme. Traditsioonilises Hiina meditsiinis on qi (jaapani keeles ki) elujõud või energiavoog, mis ringleb kehas teatud kanaleid pidi ja mille liikumise häired arvatakse avalduvat haigustena. India usundites ja india meditsiinis on tuntud eluenergia praana, mis kontsentreerub kehas teatud sõlmpunktidesse tšakratesse. Eluenergia mõiste jõudis idamaistest usunditest New Age'i õpetustesse. Laialdaselt on levinud kujutelm elusolendeid ümbritsevast aurast, mille kaudu arvatakse olevat võimalik mõjutada inimese psüühikat või tervislikku seisundit. Ligikaudu samas tähenduses räägitakse energiaväljadest, bioväljadest, vibratsioonidest, kiirgustest, võnkumistest jms. Wilhelm Reich kasutas universaalse eluenergia kohta sõna "orgoon" (energia). Lähedalt seotud mõisted on näiteks eeterkeha ja peenmateeria. Lisaks bioenergiaväljadele on oletatud ka muud liiki energeetiliste nähtuste nagu universaalne infoväli, energoinformatiivne väli, egregor jt olemasolu. Eesti rahvausundis oli energiat tähistavaks sõnaks "vägi"; maausuliste arvavad väe olevat kõiges, sh inimestes, paikades, rituaalides jm. On võimalik, et selliste kujutelmade levikule on kaasa aidanud puudulikult mõistetud mateeria omadusi kirjeldavad füüsikateooriad, samuti seni kinnitamata füüsika ja metafüüsika piirimail paiknevad hüpoteesid (torsioonväli; William A. Tilleri, Karl Pribrami ja David Bohmi teooriad jms). Esoteeriliste energiaväljade olemasolu pole senini teaduslikku empiirilist kinnitust leidnud. Bioväli
Diskreetne matemaatika

Diskreetne matemaatika ehk lõplik matemaatika on õppeaine rakendusmatemaatika ja informaatika erialadel, mis koondab põhiliselt diskreetsete ja lõplike matemaatiliste struktuuridega seotud materjali, millel on rakendusi arvutiteadustes. See sisaldab tavaliselt hulgateooria, matemaatilise loogika, kombinatoorika, graafiteooria ning algebralise arvuteooria elemente. Tinglikult nimetatakse diskreetseks matemaatikaks ka matemaatika uurimisvaldkondi, kus vaadeldakse struktuure lõplikel ja loenduvatel hulkadel. Neis valdkondades ei ole otseselt kasutatavad reaalarvu ja piirväärtuse mõistel põhinevad meetodid. Diskreetse matemaatika alla kuuluvad eeskätt kombinatoorika, graafiteooria, kodeerimisteooria ja funktsionaalsete süsteemide teooria, niivõrd kui nad vaatlevad lõplikke struktuure. Laiemalt kuuluvad sinna ka näiteks matemaatiline loogika, algebra, arvutusmatemaatika ja tõenäosusteooria, niivõrd kui nad vaatlevad lõplikke struktuure. Ei ole ühtset kokkulepet, kas diskreetse matemaatika alla kuulub ka igasuguste loenduvate struktuuride uurimine. Lõplikust matemaatikast rääkides peetakse mõnikord silmas ainult lõplike struktuuride uurimist, mõnikord aga ka loenduvate struktuuride uurimist. Diskreetse matemaatika elemente on algselt sisaldanud kõik matemaatika harud. Vanaaja matemaatikas uuriti näiteks täisarvude omadusi, millest hiljem kasvas välja arvuteooria. Kombinatoorika ja diskreetne tõenäosusteooria arenesid 17. sajandist seoses mängude uurimisega. Diskreetses matemaatikas olulised algebra mõisted rühm, korpus, ring jne) on välja kujunenud klassikalise matemaatika raames. Matemaatiline loogika kujunes välja matemaatilise ranguse vajadustest. Tänapäeva diskreetsele matemaatikale iseloomulik lähenemine on tekkinud matemaatilise küberneetika raames praktiliste probleemide lahendamise vajadustest. Näiteks on arvutite kasutamine arvutamisel tinginud diskreetsete arvutusmeetodite väljaarendamise, millest kujunes arvutusmatemaatika. Arvutite kasutamine on stimuleerinud ka algoritmiteooria väljaarendamist. Praktilistest vajadustest on välja kasvanud ka kodeerimisteooria ja funktsionaalsete süsteemide teooria. Graafiteooria lätted on nii puhteeoreetilistes probleemides kui ka majandusteaduse ja elektrotehnika vajadustes. Suur osa diskreetse matemaatika probleeme on seotud lahenduvusega ning algoritmide väljatöötamisega. Diskreetse matemaatika raames on uuritud diskreetseid multiekstreemumülesandeid. Nende ülesannete puhul matemaatilises analüüsis rakendatavad ekstreemumülesannete lahendamise võtted tavaliselt ei tööta. Selliste ülesannete näideteks on optimaalsete käikude leidmine males ning Boole'i funktsioonide minimaalsete disjunktiivsete normaalvormide leidmine.
Ebasarikas

Ebasarikas ehk tsümoosne õisik ehk ebasarikõisik (inglise keeles cyme) on sümpodiaalne lihtõisik, mille kõik raod lõpevad õiega. Külgharud võivad seejuures olla suhteliselt pikad, ka pikemad peaharust. Ebasarika peamised tüübid on monohaasium, dihaasium ja pleiohaasium. Dihaasium on õisik, millel on järgmine ehitus: pearaag lõpeb õiega, millest allpool paikneb kaks külgharu, mis kumbki lõpeb õiega; nende õite raagudel on samuti kaks külgharu, mis lõpevad õiega, kummastki külgharust võib omakorda lähtuda kaks külgharu, millest kumbki lõpeb õiega; jne. Vahel võib pearao tipmine õis ka mitte välja areneda. Dihaasium esineb näiteks nelgilistel, loalistel ja linalistel. Monohaasiumil areneb tipmisest õiest allpool ainult üks külgharu, sellel omakorda ainult üks külgharu jne. Pleiohaasiumil on harudel külgharusid enamasti rohkem kui kaks. Õitsev kuradipuu Lapik luga ratsemoosne õisik ehk kobarõisik Trass, H. (toim.) 1965. Botaanika. Tallinn: Valgus, lk. 356. Vahel on eestikeelses erialakirjanduses kasutatud terminit "ebasarikas" üksnes dihaasiumi kohta, näit. Leht, Malle (toim.) 1999. Eesti taimede määraja. Tartu: EPMÜ ZBI, Loodusfoto, lk. 20. Dihaasiumi joonis ja fotod
Leherood

Leherood ehk rood on lehelabas kulgevad juht- ja tugikoe kimbud. Leheroodude alusel saab lehti jagada üheroolisteks ja mitmeroolisteks. Enamik taimi omab lehtede mitmeroolisust, üheroolised lehed on näiteks sammaltaimedel. Klassikalisel lehel saab eristada kesk- ehk pearoodu (nimetatakse ka I järgu rooks), neist jagunenud külgroodusid (ka II järgu rood) ja viimastest omakord jagunenud rood (III jne järgu rood). Lehtede kasvamisel toimub lehe roodumine enamasti korrapäraselt. Kõige ürgsemaks roodumistüübiks loetakse dihhotoomset roodumist, mille puhul taimerood hargnevad kaheks ja need omakorda kaheks jne, kusjuures need hargnenud rood omavahel enam ei ühine. Säärase leheroodumise tüüpiliseks näiteks on hõlmikpuu (Ginkgo biloba). Enamiku teiste taimede lehtede puhul on tegemist kas sulgroodumise või sõrmroodumisega, üheiduleheliste taimedel esineb ka rööp- ja kaarroodumist. Eriti korrapäraste sulg- ja sõrmroodsete lehtede roodude võrgustike korral saab eristada ka võrkroodseid lehti.
Lehelaba

Lehelaba on lehe peamine, fotosünteesiv osa. See on lehe kõige laiem, suurem ja silmapaistvam osa. Enamasti kinnitub lehelaba varrele rootsu abil, rootsuta lehelabad kinnituvad vahetult varrele, moodustades sageli lehetupe. Lehelabal saab eristada tipmist osa ehk lehetippu ja alumist osa ehk lehelaba alust. Elliptiline leht (g) Hõlmine leht Jagune leht Kilpjas leht (k) Kolmnurkne leht (t) Lantsetjas leht Lineaalne leht (c) Lõhine leht (p) Munajas leht (f, j) Mõlajas leht (i) Naaskeljas leht (a) Neerjas leht (l) Nooljas leht (s) Nõeljas leht (b) Odajas leht (r) Ovaalne leht Põigiline leht Rombjas leht (o) Soomusjas leht Sulghõlmine leht Sulgjagune leht Sulglõhine leht Südajas leht (n) Süstjas leht (d) Talbjas leht Äraspidimunajas leht (h) Äraspidisüdajas leht (m)
Aktinomorfne õis

Aktinomorfne õis ehk kiirjas õis ehk korrapärane õis on korrapäraselt asetunud õieosadega õis, mida saab vähemalt kahel eri viisil jagada sümmeetrilisteks poolteks. Sügomorfne õis
Haselbachtal

Haselbachtal on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi. Bischheim, Häslich, Gersdorf, Möhrsdorf, Reichenau, Reichenbach. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht (saksa keeles)
Astel

Astel on torkavaks moodustiseks moondunud oks, leht või abileht taime varrel. Astlad on taimede mehaaniline kaitse. Astel võib olla nii lihtne kui harunenud. Erinevalt ogast pole astel lihtsasti äramurtav. Astel tekib võrse sõlmel olevast pungast. See on võsu ilma tipupungata, mõnikord ka ilma külgpungadeta. Kõnekeeles ei tehta asteldel ja ogadel vahet ning mõlemaid nimetatakse okasteks, näiteks laulus "Ilma okasteta roose pole kandnud ükski pind", kuigi botaanilises mõttes on vastupidi: just okastega roose pole olemas. Roosidel on ogad. Astlad on mitmel roosõielisel, näiteks ka Eestis kasvaval vereval viirpuul (Crataegus sanguinea). Kaktustel on samuti astlad. Enamikul taimedel on astelde eesmärk taime kaitsmine, näiteks liiga ereda päikese, ärasöömise või muude kahjustuste eest. Paljud taimed kaotavad suurema osa oma veest nii, et see aurub lehtedes olevate õhulõhede kaudu, aga kui lehed on muundunud asteldeks või ogadeks, milles puuduvad õhulõhed, vähendab see aurumist, seetõttu on astlad ja ogad kõrbetaimedel tavalised. Mõnel taimel on astelde kõige tähtsam ülesanne kondenseerida veeauru. Ja mõnel sukulendil, näiteks vähearenenud juurestikuga kaktusel, on see koguni peamine meetod, kuidas taim endale vett hangib. Leidub kaktusi, näiteks perekondades Coryphanta ja Ferocactus, millel on nektariastlad. Et tolmeldajaid ligi meelitada, eraldavad nende astlad nektarit. Astelde maksimaalne pikkus kaktustel on 25 cm; nii pikad on need näiteks liikidel Cereus jamacaru ja Corryocactus brevistylus.
Araabia Ühendemiraatide riigipeade loend

Araabia Ühendemiraatide riigipeade loend loetleb presidente alates iseseisvumisest 1971. aastal. President valitakse iga viie aasta tagant seitsme emiraadi emiiride poolt. Sealjuures järgitakse aga tava, et presidendiks on Abu Dhabi emiir, ning peaministriks (ja asepresidendiks) Dubai emiir.
Laußnitzi vald

Laußnitz on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi. Laußnitz, Höckendorf, Glauschnitz. Valla koduleht (saksa keeles)
Großhartmannsdorf

Großhartmannsdorf on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Großhartmannsdorfi vallas. Kirik Vallavalitsus
Lichtenbergi vald (Bautzeni kreis)

Lichtenberg on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis. Kuni 2008. aasta augustini kuulus vald Kamenzi kreisi. Vallas on kaks asulat: Lichtenberg ja Kleindittmannsdorf. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Lohsa vald

Lohsa (ülemsorbi keeles Łaz) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Wittichenau linnast ida pool Kleine Spree jõe kaldal. Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi. Dreiweibern (Tři Žony), Driewitz (Drěwcy), Friedersdorf (Bjedrichecy), Groß Särchen (Wulke Ždźary), Hermsdorf/Spree (Hermanecy), Koblenz (Koblicy), Lippen (Lipiny), Litschen (Złyčin), Lohsa, Mortka (Mortkow), Riegel (Roholń), Steinitz (Šćeńca), Tiegling (Tyhelc), Weißig (Wysoka) ja Weißkollm (Běły Chołmc). Valla koduleht (saksa keeles)
Nebelschützi vald

Nebelschütz (ülemsorbi keeles Njebjelčicy) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi. Nebelschütz, Wendischbaselitz (Serbske Pazlicy), Miltitz (Miłoćicy), Piskowitz (Pěskecy) ja Dürrwicknitz (Wěteńca). Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht (saksa keeles)
Neukirchi vald (Bautzeni kreis)

Neukirch on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis. Neukirch Schmorkau Gottschdorf Weißbach Koitzsch Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Oberlichtenau vald

Oberlichtenau on endine vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi. 2009. aastal liideti Pulsnitzi linnaga. Oberlichtenau ja Niederlichtenau. Valla koduleht (saksa keeles)
Hilbersdorfi vald

Hilbersdorfi vald on vald Saksamaal Tüüringi liidumaal Greizi kreisis. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Hilbersdorf

Hilbersdorf on mitme koha nimi: Hilbersdorf, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Bobritzsch-Hilbersdorfi vallas Hilbersdorf, asula Saksamaal Tüüringi liidumaal Greizi kreisis Hilbersdorfi vallas Hilbersdorf, asula Saksimaal Vierkircheni vallas Chemnitz-Hilbersdorf, Saksimaa liidumaa Chemnitzi linna osa Hilbersdorfi vald Saksamaal Tüüringi liidumaal Greizi kreisis endine Hilbersdorfi vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis
Ohorn

Ohorn on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis, üleriigiliselt tuntud puhkekoht. Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi. Oberdorf, Mitteldorf, Röder, Fuchsbelle ja Gickelsberg. Valla koduleht (saksa keeles)
Hilbersdorf (Kesk-Saksimaa)

Hilbersdorf on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Bobritzsch-Hilbersdorfi vallas. 1. jaanuarini 2012 oli asula Hilbersdorfi valla keskus.