laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ulvi Tamm

Ulvi Tamm (sündinud 12. veebruaril 1959 Lehtses) on eesti muusikapedagoog ja kultuuritegelane. Ulvi Tamm alustas kooliteed 1966. aastal Lehtse 8-klassilises Koolis ning õppis mõnda aega ka Tapa Lastemuusikakoolis tšellot. Aastatel 1974–1978 õppis ta Tartu Pedagoogilises Koolis ning seejärel kaugõppes Tallinna Pedagoogilise Instituudi muusikaosakonnas orkestrijuhtimist. 1978. aastast elab ta Türil, kus on töötanud nii muusikaõpetaja kui ka koorijuhina. Türi poistekoori on ta juhatanud alates 1983. aastast. 1978–1989 töötas Ulvi Tamm Türi Keskkoolis, 1989–2004 Türi Majandusgümnaasiumis, 2003–2007 Sargvere Põhikoolis ja lasteaias ning 2004–2011 Väätsa Põhikoolis. Alates 2007. aastast on ta töötanud Rocca al Mare Kooli Vodja individuaalõppekeskuses ning 2014. aastast Türi Ühisgümnaasiumis. Alates 2006. aastast korraldas ta kümne aasta jooksul üle-eestilist laste ja noorte pärimusmuusika festivali "Regilaul uues kuues". 2009 Järvamaa kultuurihoidja 2011 pärimuskultuuri auhind eesti rahvamuusika tutvustamise ja levitamise eest koolinoorte seas 2015 Türi valla kuldne aumärk pikaajalise eduka töö eest muusikahariduse andmisel, Türi poistekoori juhendamisel ning noorte pärimusmuusikafestivali korraldamisel 2015 Järvamaa kultuuritegija aastapreemia 10. festivali "Regilaul uues kuues" korraldamise eest Ulvi Tamme isa oli Villem Tamm ja ema Milja Tamm. Persoon: Valge klaveri (Järva)maale tooja (Ulvi Tamm) Türi Rahvaleht, 30. aprill 2010, lk 6. Vodja kooli õpetajate nimekiri "Ulvi Tamm Türi Ühisgümnaasiumi lehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. november 2017. Vaadatud 12. novembril 2017. ""Regilaul uues kuues" koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. aprill 2010. Vaadatud 5. novembril 2011. Türilane Ulvi Tamm pälvis vabariikliku stipendiumi[alaline kõdulink] Delfi, 2. november 2011. 2015. aasta kuldse aumärgi saajad Türi valla lehel Järvamaal jagati preemiaid! Kultuurkapitali koduleht, 6.1.2016 Muusikaõpetaja otsib vaikust oma saarelt, Järva Teataja, 5. juuli 2009 Pidu algab koorilaulu tunnist, Maaleht, 9. juuli 2009 Persoon: Valge klaveri (Järva)maale tooja (Ulvi Tamm) Türi Rahvaleht, 30. aprill 2010, lk 6 Türilane Ulvi Tamm pälvis vabariikliku stipendiumi Delfi, 2. november 2011 Pärimuskultuuri auhinna sai regilaulu edendaja Ulvi Tamm Folkloorinõukogu, 2011
No-Big-Silence

No-Big-Silence (ka No Big Silence, lühendatult NBS) on eesti industrial metal'i ansambel, mis tegutseb alates 1995. aastast. Aastal 1989 alustas tegevust death metal'i ansambel Aggressor, mis otsustas 1995. aastal vahetada nii stiili kui ka nime, mistõttu saigi alguse industrial metal'it viljelev No-Big-Silence. 1995 alustas No-Big-Silence oma esimese albumi salvestamist ning astus Eestis üles ansambli Motörhead soojendajana. 1996. aastal esines No-Big-Silence Eestis, Lätis ja Ungaris ning 1995 ilmus bändi esikalbum "99". 1999. aastal astus No-Big-Silence soojendajana üles Metallica Eesti-kontserdil ja 2000 anti välja uus album, "Successful, Bitch and Beautiful", samal aastal soojendati ka Iron Maidenit ning järgmisel Rammsteini. 2003. aastal avaldas No-Big-Silence 1996–1999 salvestatud lood internetis albumina "Unreleased". 2004. aastal tegi No-Big-Silence koos Kosmikute ja Peeter Volkonskiga plaadi "Kuidas kuningas Kuu peale kippus" ning järgmisel aastal esineti koos Tiit Kikasega Leigo Järvemuusikafestivalil projektiga "Suurte masinate muusika", mis 2007. aastal avaldati ka DVD-l. 2006. aastal ilmus bändi kolmas album "War in Wonderland" ning 2009. aastal seni viimane album "Starstealer". "99" (1995) "Successful, Bitch & Beautiful" (2000) "Unreleased" (2003) "Kuidas kuningas kuu peale kippus" (2004, koos Kosmikute ja Peeter Volkonskiga) "War in Wonderland" (2006) "Suurte Masinate Muusika" (2007, DVD, koos Tiit Kikasega) "Starstealer" (2009) Marek Piliste (Cram) – vokaal (alates 1995) Villem Tarvas (Willem) – basskitarr, kitarr, taustavokaal (alates 1995) Kristo Kotkas (Kristo K) – kitarr, klahvpillid ja programmeerimine (alates 1995) Rainer Mere – trummid (alates 2008) Marko Atso – trummid (1995–2000) Kristo Rajasaare (Kristo R) – trummid (2000–2008) Raimo Jussila – basskitarr (1995–1996) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2011. Vaadatud 5. novembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ametlik koduleht No-Big-Silence andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) No-Big-Silence Allstarz.ee-s No-Big-Silence MySpace'is No-Big-Silence Estonianmetal.com lehel
Leon Best

Leon Julian Brendan Best (sündinud 19. septembril 1986 Nottinghamis) on Inglismaal sündinud Iirimaa jalgpallur. Leon Best mängib Premier League'i klubis Newcastle United ja Iirimaa jalgpallikoondises ründajana.
Demba Ba

Demba Ba (sündinud 25. mail 1985 Sèvres'is) on Prantsusmaal sündinud Senegali jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi kõrgliiga klubis İstanbul Başakşehir. 2007. aastast mängib Demba Ba Senegali jalgpallikoondises. 2011. aasta suvel sõlmis Ba lepingu Premier League'i klubiga Newcastle United. 2013–2014 mängis ta Londoni Chelseasse. 4. jaanuaril 2013 sõlmis Ba 3,5-aastase lepingu Londoni Chelseaga. Esimeses kohtumises Chelsea eest, Inglismaa karikavõistluste 3. voorus, lõi Demba Ba 5:1 võidumängus Southamptoni üle kaks väravat. Esimene värav Premier League'is tuli 16. jaanuaril samuti Southamptoni vastu.
Adrianoopoli lahing

Adrianoopoli lahing (324) – Constantinus Suur lõi kodusõjas Liciniust; Adrianoopoli lahing (378) – läänegoodid võitsid Ida-Rooma keisri Valensi vägesid. Adrianoopoli lahing (1205) – Teine Bulgaaria tsaaririik võitis Ladina keisririigi ristisõdijaid.
Adrianoopoli lahing (378)

Adrianoopoli lahing peeti 378. aasta 9. augustil 13 kilomeetrit Adrianoopolist (tänapäeva Edirne) põhja pool. Rooma keisririigi Ida-Rooma keisri Valensi juhitud vägi ründas Adrianoopoli lähistel laagris olnud läänegootide väge, mida juhtis Fritigern. Roomlased löödi puruks, kaks kolmandikku nende väest ja keiser Valens hukkusid. Hunnide eest taanduvad läänegoodid oli Rooma riigi aladele lubanud 376. aastal Valens, kes lootis neid rakendada Rooma sõjaväes. Traakiasse asunud läänegootide tekkinud näljahädaga rasket olukorda kasutasid omakasu peal väljas olevad Rooma ametnikud ja goodid tõstsid mässu. Gootide mahasurumiseks küsis Ida-Rooma keiser Valens abi Lääne-Rooma keisrilt Gratianuselt. Adrianoopoli lahing oli osa 376. kuni 382. aastani kestnud sõjast gootide vastu. Adrianoopoli lahingu kaotus vapustas Rooma maailma ning sundis lõpuks roomlasi gootidega läbi rääkima ja nende hõimu keisririigi piiridesse lubama. Uus keiser Theodosius I tegi mässajatega rahu ja seda rahu ei murtud kuni Theodosiuse surmani aastal 395. Läänegoodid, goodid Gooti sõda (376–382) Gooti sõda (535–554)
Edirne

Edirne (varem Adrianoopol) on linn Ida-Traakias (Türgi Euroopa-osas), Kreeka ja Bulgaaria piiri lähedal. Edirne on Edirne provintsi pealinn. Linn rajati nimega Adrianopolis (Aδριανούπολις) ja sai nime Rooma keisri Hadrianuse auks. Adrianoopol oli aastatel 1365–1453 Osmanite riigi pealinn. 2010. aastal oli linnas hinnanguliselt 138 793 elanikku.  Edirne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aleksandrs Čekulajevs

Aleksandrs Čekulajevs (sündinud 10. septembril 1985) on Läti jalgpallur (ründaja). Ta mängis viimati Fääri saarte klubis AB Argir. Čekulajevs, Aleksandrs
Roland Peets

Roland Peets (sündinud 20. novembril 1957) on Eesti riigiametnik. Ta oli Piirivalveameti peadirektor 2005. aasta novembrist kuni 2010. aastani, kui Piirivalveamet ühendati Politseiametiga ühtseks Politsei- ja Piirivalveametiks. Enne Peetsi juhtis Piirivalveametit alates 2000. aastast kindralmajor Harry Hein, kellel täitus 22. veebruaril 2005 piirvanus, kuid kaitseväe juhataja pikendas kindralmajori tegevteenistuslepingut 4. novembrini 2005.[viide?] Aastal 1992 töötas Peets Narva-Jõesuu kordonis inspektori ja kordoni ülema asetäitjana, aastatel 1992–1994 Ida-Virumaa regionaalse juhtimiskeskuse ülema asetäitjana ning 1994–1997 Ida-Viru piirivalvepiirkonna staabiülemana. 1997. aasta jaanuarist kuni 2005. aasta novembrini oli Roland Peets Kirde piirivalvepiirkonna ülem.[viide?] 22. oktoobril 2009 sai piirivalveameti peadirektor Roland Peets piirivalvebrigaadikindrali auastme. Ta oli Toila vallavolikogu esimees 2012. aasta kevadest kuni 2021. aasta sügiseni. 2002 Ida-Virumaa teenetemärk 2005 Kotkaristi IV klassi teenetemärk 2009 piirivalve brigaadikindral
Carnival Corporation & plc

Carnival Corporation & plc on maailma suurim rahvusvaheline kruiisilaevade ettevõte. Selle tütarettevõtete ja brändide Carnival Cruise Lines, Holland America Line, Cunard Line, P&O Cruises, Princess Cruises, Ocean Village, Seabourn Cruise Line, Costa Crociere, AIDA Cruises ja Ibero Cruceros all on maailmas 100 laeva. 1993. aastal nimetas laevaettevõte Carnival Cruise Lines end Carnival Corporationiks ja 2003. aastal sai koos Briti Carnival plc-ga Carnival Corporation & plc-ks. Ristiti 100. laev Kontserni ajalugu (inglise keeles) Carnival Corporation & plc koduleht
Riikidevaheline Lennunduskomitee

Riikidevaheline lennunduskomitee (vene keeles Межгосударственный авиационный комитет, МАК - mježgosudarstvjennõi aviatsionnõi komitet) on Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ) tsiviillennundust koordineeriv organisatsioon. Komitee loodi 1991. aastal, kui 12 endist Nõukogude Liidu liiduvabariiki ühinesid riikidevahelise tsiviillennunduse ja õhuruumi kasutamise kokkuleppega, mis kirjutati alla Valgevenes Minskis 25. detsembril 1991. Komitee peakorter asub Moskvas, Jakimanka linnajaos, Bolšaja Ordõnka tn 22/2/1. 2011. aasta seisuga on selle direktor Tatjana Anodina. MAK-i lennuõnnetuste uurimiskomisjon uurib lennuõnnetusi endistes Nõukogude Liidu vabariikides. Riikidevahelise lennunduskomitee liikmed on Aserbaidžaan, Armeenia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukraina, Usbekistan, Valgevene ja Venemaa. Eestil ja Lätil on olnud MAK-is vaatlejastaatus. 1999. aastal teatas Moldova, et kavatseb loobuda osalusest lennunduskokkuleppes ja seega ka MAK-is. Seni pole Moldova siiski veel MAK-ist lahkunud. MAK-i liikmestaatusest on loobunud Gruusia. Smolenski lennuõnnetus Jaroslavli lennuõnnetus Aerofloti lend 821 Armavia lend 967 S7 Airlinesi lend 778 Pulkovo Airlinesi lend 612 "History". General Department of Civil Aviation at the Government of the Republic of Armenia. Vaadatud 26.04.2010. "Cu privire la retragerea Republicii Moldova din Acordul privind aviaţia civilă şi utilizarea spaţiului aerian." Republic of Moldova. 4 May 1999. Retrieved on 5 November 2011. "Main" Interstate Aviation Committee. Retrieved on 24 June 2010 Shukla, Vinay. "Human Error Caused '10 Polish Aircraft Crash: Russia[alaline kõdulink]." Outlook India. 12 January 2011. Retrieved on 6 November 2011. "Crash: Aeroflot-Nord B735 at Perm on Sep 14th 2008, impacted ground while on approach to Perm". Home. Interstate Aviation Committee. 9 August 2001. Retrieved on 13 June 2011. "Evaluarea stării actuale şi a perspectivelor colaborării Republicii Moldova în Comunitatea Statelor Independente" Institute of Public Policy, on the Republic of Moldova. Retrieved on 5 November 2011. Riikidevahelise lennunduskomitee koduleht (RU/EN) Riikidevahelise lennunduskomitee koduleht (RU/EN) - old website
James S. Sherman

James Schoolcraft Sherman (24. oktoober 1855 Utica, New Yorgi osariik – 30. oktoober 1912 Utica) oli Ameerika Ühendriikide 27. asepresident. Ta oli ametis aastail 1909–1912. Sherman oli hariduselt jurist ning töötas advokaadina. 1884. aastal valiti ta Utica linnapeaks. 1886. aastal valiti ta Esindajatekoja liikmeks. Esindajatekoja liige oli ta aastatel 1887–1891 ja 1893–1909. Ta suri veidi enne 1912. aasta presidendivalimisi. 1911. aastal sai ta esimeseks ametis olevaks asepresidendiks, kes lendas lennukiga. Lend toimus New Yorgis ja kestis viis minutit.
Aado Hõimre

Aado Hõimre (kodanikunimi Adolf Himbeck, 25. detsember 1893 Tallinn – 28. november 1966) oli eesti näitleja. Ta lõpetas 1926. aastal Draamastuudio teatrikooli ning töötas aastatel 1921–1966 Eesti Draamateatris. Tammsaare loomingu kontekstis oli Aado Hõimre Eesti teatri esimene lava-Andres: 7. veebruaril 1932 esietendunud Draamastuudio Teatri lavastuses "Vargamäe". Lavastas selle Kaarli Aluoja, kujundas Päären Raudvee. Esimene lava-Pearu oli Johannes Kaljola, Krõõta mängis Aili Engelberg ja Mari oli Lo Tui. Romaani dramatiseeris Andres Särev Tema poeg oli eesti näitleja ja filmirežissöör Valdur Himbek. 1964 Eesti NSV teeneline kunstnik ""Tõe ja õiguse" esmaslavastus 80. Eesti Draamateater". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2020. Vaadatud 27. jaanuaril 2020. Aado Hõimre andmebaasis IMDb Aado Hõimre kino-teatr.ru kodulehel Aado Hõimre Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Charles W. Fairbanks

Charles Warren Fairbanks (11. mai 1852 Unionville Center, Ohio – 4. juuni 1918 Indianapolis, Indiana) oli Ameerika Ühendriikide 26. asepresident. Ta oli ametis aastail 1905–1909. Charles W. Fairbanks oli hariduselt jurist. 1897 valiti ta senati liikmeks. 1904. aastal valiti ta koos Theodore Rooseveltiga asepresidendiks. Tema järgi on nimetatud Fairbanksi linn Alaska osariigis.
509

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 505 | 506 | 507 | 508 | 509 | 510 | 511 | 512 | 513 | ► | ►► 509. aasta (DIX) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas neljapäeval. Arvu 509 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Vana-Rooma konsuliks oli Importunus. Kimmei, Jaapani keiser ...
508

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 504 | 505 | 506 | 507 | 508 | 509 | 510 | 511 | 512 | ► | ►► 508. aasta Pariisist sai Frangi riigi pealinn. Vana-Rooma konsuliks oli Celerus Venantius. ... ...
507

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 503 | 504 | 505 | 506 | 507 | 508 | 509 | 510 | 511 | ► | ►► 507. aasta Vana-Rooma konsuliks oli Anastasius I Frangid alistasid Chlodowech I juhtimisel läänegoodid Vouillé lahingus ja haarasid kontrolli Akvitaanias ... ... ...
Kaarel Karm

Kaarel Karm (kodanikunimi Kaarel Länts; 18. oktoober 1906 Narva – 2. august 1979 Tallinn) oli eesti näitleja. Ta õppis aastatel 1922–1925 Riigi Kunsttööstuskoolis dekoratsiooni erialal. Lavategevust alustas 1925. aastal Estonia Teatris (esialgu ooperis, operetis ja balletis). Oli aastatel 1932–1942 ja 1943–1949 Estonia Teatri ning 1942–1943 ja 1949–1979 Tallinna Draamateatri näitleja. Kaarel Karm on mänginud kuuldemängudes ja ka filmides, sealhulgas: "Tagahoovis" (1956) "Ühe küla mehed" (1961) "Me olime kaheksateistkümneaastased" (1965, rež. Kaljo Kiisk) "Kirjad Sõgedate külast" (1966) "Suvi" (1976, rež. Arvo Kruusement) 1946 Eesti NSV teeneline kunstnik 1956 Eesti NSV rahvakunstnik 1956 NSV Liidu rahvakunstnik 1949 ja 1959 Eesti NSV riiklik preemia Kaarel Karm andmebaasis IMDb
Dev

Devin Star Tailes (esinejanimega Dev; sündinud 2. juulil 1989 Tracys California osariigis) on Ameerika Ühendriikide laulja. Devi esimene ametlik singel "Bass Down Low" ilmus detsembris 2010. "The Night the Sun Came Up" (2011) "Bass Down Low" (2010) "In the Dark" (2011)
Alfred Mering

Alfred Mering (aastani 1936 Alfred Meering; 26. august 1903 Tallinn – 24. aprill 1988 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja. Ta lõpetas 1917. aastal Kohila ministeeriumikooli ja 1927. aastal Draamastuudio teatrikooli. Aastatel 1926–1929 oli Draamastuudio Teatri näitleja. Alfred Mering alustas lavategevust 1921. aastal Estonia koorilauljana. Pärast Draamastuudio teatrikooli lõpetamist töötas Ugala teatris, algul näitlejana, 1929–1932 näitejuhi ja näitlejana ning 1934–1936 kunstilise juhina. Aastatel 1932–1940 oli vaheajaga ka Vanemuise lavastaja ja näitleja. Aastatel 1941–1946 oli Eesti Draamateatris lavastaja ja näitleja, 1946–1965 Estonia näitejuht ja näitleja; 1966 oli Noorsooteatri näitleja, 1967–1984 jälle Tallinna Draamateatris näitleja. Teinud dramatiseeringuid (Ernst Särgava „Rahvavalgustaja”), kirjutanud lastenäidendeid ning libretosid (Edgar Arro ja Leo Normeti „Rummu Jüri”, koos Huko Lumetiga). Esinenud estraadinäitlejana, telelavastustes („Pildikesi Paunverest”, 1986) ja Eesti Raadio meelelahutussaadetes (sh „Meelejahutajas”). Ta on kirjutanud mälestusteraamatu "Elu lugu. Teatrimälestused" (1986). 1963 Eesti NSV teeneline kunstnik Tema tütar oli lavastaja ja näitleja Mai Mering. Alfred Mering. Eesti Entsüklopeedia Alfred Mering. Eesti Entsüklopeedia. Alfred Mering Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Alfred Mering kino-teatr.ru kodulehel Haud Tallinna Metsakalmistul
Käävikjooksik

Käävikjooksik (Calathus) on jooksiklaste sugukonda kuuluv mardikaliste perekond. Calathus ambiguus – lame-käävikjooksik Calathus cinctus Calathus erratus – kuiva-käävikjooksik Calathus fuscipes – lõuna-käävikjooksik Calathus melanocephalus – punaselg-käävikjooksik Calathus micropterus – sambla-käävikjooksik Calathus mollis
Kuiva-käävikjooksik

Kuiva-käävikjooksik (Calathus erratus) on liik mardikalisi käävikjooksiku perekonnast. Kuiva-käävijooksik andmebaasis eElurikkus
Punaselg-käävikjooksik

Punaselg-käävikjooksik (Calathus melanocephalus) on liik mardikalisi perekonnast käävikjooksik. Punaselg-käävijooksik andmebaasis eElurikkus
Olla või mitte olla

"Olla või mitte olla" on käibefraasina kuulsaks saanud väljend William Shakespeare'i teosest "Hamlet", mille lausub peategelane prints Hamlet. Olla või mitte olla? - See on küsimus! Mis oleks üllam: Vaimus taluda kõik nooled, mida vali saatus paiskab... või tõstes relvad hädamere vastu vaev lõpetada? Surra, magada. Muud midagi! Sest nõnda uinudes kaoks hingepiin ja kõik need tuhat häiret, mis meie liha pärib looduselt. See oleks lõpetus, mis hardasti on ihaldatav. Surra, magada? -Jah magada! Võib olla undki näha. Siin ongi konks! Sest see, mis unenäod meil võivad tulla selles surmaunes kui maise möllu puntrast pääseme, see paneb kõhklema. Siin peitub põhjus, miks viletsusel iga on nii pikk. Kes taluks aja piitsutust ja torkeid, rõhuja kalkust, kõrgi solvamisi, põlatud armu piinu, kohtu aeglust ja võimu jultumust ning jalahoope, mis malbe teenekus saab väärituilt kui ennast igaveseks vabastada võiks palja oraga? Kes koormat kannaks ja higistaks ning oigaks elu vaevus, kui kartus millegi ees pärast surma sel uurimata maal, kust ükski rändur ei tule tagasi; ei rabaks tahet, mis pigem talub tuntud halbusi, kui pageb teiste, tundmatute juurde? Nii kaalutlus teeb pelgureiks meid kõiki ja südiduse loomulikust jumest saab nukra mõtte põdur kahvatus ning lennukad ja tähtsad ettevõtted teelt targutuste tõttu kalduvad ja kaotavad teo nime... "Maris Peters: Eestis on tuntuim Shakespeare'i väljend "olla või mitte olla"". err.ee. 21.01.2016. Vaadatud 28.06.2018.
Aksel Küngas

Aksel Küngas (23. september 1933 Meriküla, Küti vald – 30. märts 1999 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavapedagoog. Aksel Küngas lõpetas aastal 1952 Rakvere 1. Keskkooli, aastal 1955 Tallinna Draamateatri õppestuudio ja 1956. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti filoloogina. Ta alustas lavategevust aastal 1950 Rakvere Teatris, töötas aastatel 1960–1972 näitlejana Eesti Draamateatris. Oli aastatel 1956–1959 Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse õppejõud, aastatel 1972–1982 ja 1985–1999 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi režiikateedri õppejõud (olles aastast 1988 dotsent) ja aastatel 1985–1992 režiikateedri juhataja. Aastatel 1982–1985 töötas ta Eesti Raadios lavastusala juhatajana (tegutsedes ka diktorina). Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 1987 1954 Oskar Luts/Hans Luik "Kevade" (Arno) 1961 Oskar Luts/Andres Särev "Tootsi pulm" (Oskar Luts) 1963 Egon Rannet "Haned" (Arne Lammas) 1968 Egon Rannet "Kriminaaltango" (Juki) 1968 Saul O'Hara "Abielu on ikka risk" (Perkins) 1971 Friedrich Dürrenmatt "Romulus Suur" (Caesar Rupf)
N. V. Gogol

N. V. Gogol (vene Н. В. Гоголь) on Venemaa vanim käigus olev ratasaurik, mis on valmistatud Nižni Novgorodis aktsiaseltsi Sormovo laevatehases ja uuesti kokku monteeritud Veliki Ustjugis 1911. aastal ning veel kord Petrogradis 1919. aastal. Aastatel 1939–1941 aurulaev põhjalikult moderniseeriti, ehitati täiesti uus alus, ja vanast laevast jäid ainult aurumasin ja aurukatlad. Aastatel 1958–1959 moderniseeriti põhjalikult katlad, söe asemel võeti kasutusele nafta. Aastatel 1994–1996 moderniseeriti põhjalikult interjööri, et see vastaks kruiisilaevade nõuetele. Omanik kasutab N. V. Gogolit Dvina jõel. Jõereisilaevade loend N.V. Gogol (1911) Laevainseneri J. L. Smirnovi raamatukogu PDF (vene keeles) Jõereisilaev Infofloti kodulehel (vene keeles) Ajaleht "Северный рабочий"[alaline kõdulink] (vene keeles) N.V. Gogol Infofloti kodulehel (vene keeles) N.V. Gogol (1911) Laevainseneri J. L. Smirnovi raamatukogu PDF (vene keeles)
Paugujooksik

Paugujooksik (Brachinus crepitans) on liik mardikalisi jooksiklaste sugukonnast. Ohuolukorras laseb ta tagakehast välja hüdrokinooni ja vesinikperoksiidi sisaldavat vedelikku, mis õhuga kokkupuutel plahvatab. Kesküla, Tõnu 2001. Paugujooksiku Brachynus crepitans (Linnaeus, 1758) (Coleoptera, Carabidae) leiust Saaremaal. A record of Brachynus crepitans (Linnaeus, 1758) on Saaremaa (Coleoptera, Carabidae). Lepinfo 12, lk 88. Paugujooksik andmebaasis eElurikkus Vandaalidele kuuma vahtu näkku, ERR, 13. aprill 2014
Tartu Püha Jüri kirik

Tartu Püha Jüri kirik ehk Suurkannataja Georgi kirik ehk Suurmärter Georgiuse kirik on õigeusu kirik Tartus. Kirik asub aadressil Narva maantee 105. Kirikut kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tartu Püha Georgi (Jüri) kogudus. 1845. aastal asutatud eesti õigeusu koguduse jaoks Tartus valmis Püha Jüri kirik (saksa k. Filial-Kirche zu St. Georg) 1870. aastal. Kogudust teenis ülempreester Pavel Aleksejev. Hoone sai Teises maailmasõjas kannatada ja taastati 1945. aastal. Jüri kirik oli Eestist pärit Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Aleksius II esimeseks töökohaks pärast Leningradi Vaimuliku Akadeemia lõpetamist. MPEÕK Tartu Suurmärter Georgiuse (Jüri) kirik Suurmärter Georgiuse (Jüri) kirik Юрьевский собор (Püha Jüri kirik)
Ionisatsiooniaste

Ionisatsiooniaste α on defineeritud kui α = ni/(ni + na), kus ni on ioonide arvuline tihedus ja na on aatomite arvuline tihedus. Elektronide tihedus on selle suurusega seotud keskmise ioonide laenguoleku <Z> kaudu: ne = <Z> ni , kus ne on elektronide arvuline tihedus.