laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Frost

Frost on Tromsøst pärit norra elektroonilise muusika ansambel. Duo liikmed on Aggie Peterson ja Per Martinsen. Ansambel loodi aastal 1997. Debüütalbum "Bedsit Theories" avaldati aastal 1998. Albumi väljaandmisele aitas teiste hulgas kaasa Röyksoppi laulja Torbjørn Brundtland. "Bedsit Theories" (1998) "Melodica" (2002) "Love! Revolution!" (2007) "Radiomagnetic" (2012) "Close To You" (1998) "Clouds Across The Moon" (1998) "Hope You'll Be There" (1998) "Endless Love" (1999) "Pharmacy" (2001) "Amygdala" (2002) "Sleepwalker" (2006) "One Hundred Years" (2007) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Frost (Norwegian band) seisuga 1.05.2009.
NRK1

NRK1 on Norra Riigiringhäälingu (norra Norsk rikskringkasting) põhikanal. NRK1 hakkas ametlikult tööle 1960. aastal, ehkki oli telesaateid regulaarselt edastanud juba 1958. aastast. Uudistesaate nimi on "Dagsrevyen". Koduleht Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:NRK1 seisuga 1.05.2009.
10Base2

10BASE2 on Etherneti arvutivõrk, kus kandjaks on 50-oomine koaksiaalkaabel (RG-58) ja süsteemi andmekiirus on 10 Mbit/s. Standardi järgi võib see kaabel olla kuni 185 meetri pikkune. Arvutid ühendatakse 10Base2 võrku BNC T-konnektorite abil. Kaabli otsad lõpetatakse 50-oomiste koormustakistustega – terminaatoritega. Kaabli üks ots peab olema maandatud. Ühele kaablile saab paigaldada kuni 30 arvutit või võrguseadet. Rohkemate seadmete ühendamiseks on vaja kaablit jätkata repiiteriga, mille korral tuleb järgida 5-4-3 reeglit, mis tähendab, et võrgus on kuni 5 segmenti, neid võib kokku ühendada 4 repiiteriga ja võrguseadmed võivad olla ühendatud ainult 3 segmendi külge. 10Base2 võrgus peavad kõik ühendused ja võrguseadmed olema kvaliteetsed, kuna kogu võrk lakkab töötamast kui vähemalt üks kontakt või ühendus katkeb. Sellist viga põhjustava sõlme leidmine on keeruline ja aeganõudev. Seetõttu on tänapäevased arvutivõrgud läinud üle 10BASE-T, 100BASE-TX või 1000BASE-T standardile, kus ühe kaabli katkemine (või lahtiühendamine) ei halva kogu arvutivõrku. 10BASE5 Siinvõrk
Veiko Märka

Veiko Märka (sündinud 2. november 1964 Tallinnas) on eesti luuletaja, proosakirjanik ja ajakirjanik. Ta lõpetas 1983. aastal Keila 1. Keskkooli, õppis 1996–2001 Tartu Ülikoolis. Ta on töötanud ajalehtedes Postimees ja Ekspress, aastast 2008 vabakutseline. Märka oli Tartu Noorte Autorite Koondise liige ja esimene esimees. Tema artikleid ja arvustusi on ilmunud paljudes meediaväljaannetes. "Tühja aju korinad." Luuletused. Tartu, EKS-i Kaasaegse Kirjanduse Keskus, 1997 ISBN 9985906934 "Keel tarretises." (Luuletused. Autori kaanekujundus). Tartu, V. Märka, 2001 ISBN 9985780450 "Töörahva elu." (Jutud, satiir.) Tartu, V. Märka, 2001 ISBN 9985781082 "Lendas üle marmortahvli." (Vesteid.) Tallinn, Jutulind, 2007 ISBN 9789949153206 "Põletada pärast lugemist" 2009 "Minu 1986. Tiigriaasta hullumajas" Mälestused. Petrone Print, 2016 "Lingvistiline MATS (Lühikesed, veel lühemad ja peaaegu nähtamatud lood)". Vabamõtleja, Tartu 2020 ISBN 978-9949-7475-0-4 Antoloogiates, kogumikes "Kivikuu: virolaista runoutta – eesti luulet" (Luuletused, rööptekst soome keeles. Autorid: Hasso Krull, Kristiina Ehin, Veiko Märka.) Tõlkinud Mart Velsker, Heli Laaksonen, Anu Laitila, Katja Meriluoto. Hannu Oittinen. Eessõna Anu Laitila. Helsinki, Lasipalatsi, 2002 ISBN 9525439127 "Tallinnasta pois: groteskia virolaista proosaa." (Jutukogu. Autorid: Olavi Ruitlane, Jüri Ehlvest, Aapo Ilves, Andrus Kivirähk, Kerttu Rakke, Peeter Sauter, Kauksi Ülle, Mehis Heinsaar, Matt Barker, Eeva Park, Kaur Kender, Veiko Märka, Urmas Vadi, Ervin Õunapuu, Jan Kaus, Veiko Belials, Karen Orlau, Indrek Hargla.) Toimetanud Raija Hämäläinen ja Hannu Oittinen. Helsinki, Absurdia, 2003 ISBN 9525516016 Muid artikleid Veiko Märka "Kuus, kes kuidagi kokku ei saa", Vikerkaar 1999, nr 2–3, lk 164–167 (loe artiklit siit) Veiko Märka "Siniste liblikatega võsaleeri jagamas", Võrumaa Teataja, 15.07.1999 Вейко Мярка "Дерево родственных языков и строевой лес (творчество молодых поэтов Эстонии в 1989–1999 гг. в зеркале этнофутуризма)". Soome-ugri Rahvaste Infokeskus Veiko Märka "Noored autorid ogalike ja kasside stiihias", Eesti Ekspress, 17.07.2006 Veiko Märka "Pann on tähtsam tööriist kui mõõk", Eesti Ekspress, 19.07.2007 Veiko Märka "Noorautorid läksid Põlvamaal väge täis", Eesti Ekspress, 17.07.2008 Koostaja, toimetaja "Emajõe kondor". (Luule- ja proosakogumik.) Tartu, Noorte Autorite Koondis, 2002 ISBN 9985785959 2019 Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse II preemia ("Lambasihver") "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. jaanuar 2021. Vaadatud 11. veebruaril 2017. Märka, Veiko. ETBL
Zoopark (relv)

Zoopark-1 (indeks 1L219M) (vene keeles Зоопарк-1) on algselt Nõukogude Liidus arendatud ja Venemaal valmistatud suurtükiväeluureradarisüsteem, mis on ette nähtud vaenlase kaudtulerelvade positsioonide avastamiseks. Uut vaenlase suurtükiväe vastast radarisüsteemi hakati Nõukogude Liidus välja töötama 1980. lõpus. Radari katsetamine algas 2002. aastal ja lõppes 2007. Relvastusse võetud ametlikult 18. veebruarist 2008. Radariga on võimalik lisaks lennutrajektoori järgi vaenlase kaudtulerelvade avastamisele juhtida ka oma kaudtuld ning jälgida mehitamata luurelennukeid ja helikoptereid. Radarisüsteemi on eksponeeritud mitmel näitusel. Zoopark-1M-i on kasutatud Vene-Ukraina sõjas. Radarisoomuk MT-LBu Kiirus: 62 km/h Sõidukaugus: 500 km Töövalmidusse seadmise aeg: 5 min Meeskond: 3 Tehnoabi ja seadmete veok Ural-43203 Täismass: 13675 kg Maksimaalkiirus: 85 km/h Abisoomuk MT-LB Tüüp: kolmedimensiooniline monoimpulssradar 1L259 Töösektor (horisontaal): 60° Töökõrgus (vertikaal): 40° Võimsus: 30 kW Avastamiskiirus: 70 positsiooni/min Trajektoori arvutamise kiirus: 20 sek Vaenlase kaudtulesüsteemide avastamiskaugus miinipildujad 81–120 mm: 13–17 km suurtükid 105–155 mm: 10–12 km mitmelasulised raketiheitjad 122–240 mm: 15–22 km taktikalised raketid: 40–45 km Oma kaudtulesüsteemide tulejuhtimiskaugus miinipildujad 81–120 mm: 18–22 km suurtükid 105–155 mm: 15–20 km mitmelasulised raketiheitjad 122–240 mm: 25–35 km ARK-1 Rõss 1L220-U “Zoopark-2” Сергей Морфинов. Среди трофеев украинской армии под Харьковом - разведывательный комплекс и станция управления "Орланами". И это далеко не всё - BBC, 13.09.2022 (vaadatud: 19.02.2023)
Trysilelva

Trysilelva on jõgi Norras Hedmarki ja Sør-Trøndelagi maakondade piiril. Ta on Trysilvassdrageti osa.
Hammerfesti vald

Hammerfesti vald (põhjasaami Hámmárfeasta) on vald Norras Finnmargi maakonnas. Ta hõlmab Kvaløya, Seilandi põhjaosa ja Sørøya idaosa. Valla suuremad asulad on Hammerfest (umbes 6800 elanikku) ja Rypefjord (umbes 1700 elanikku). Hammerfesti vallas Fuglenesis asub Struve geodeetilise kaare põhjapoolne otspunkt (70° 40′ 12″ N, 23° 39′ 48″ E). Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Hammerfesti vald
Hammerfest

Hammerfest on linn Norras Finnmargi maakonnas, Hammerfesti valla keskus. Asub Kvaløya saarel. Melkøya saarel asub sadam ja Statoili LNG gaasiterminal. Tettsteders befolkning og areal
Stortorvet

Stortorvet ehk Stortorget on väljak Norra pealinna Oslo kesklinnas Sentrumis. Ta piirneb Kirkegata, Møllergata, Grenseni, Torggata ja Kirkeristeniga. Teeviitadel arvatakse see alguspunktiks, kust hakatakse lugema kaugust Osloni. Aastal 1736 sai sellest vana turu (Christiania Torv) asemel linna keskturg. Praegu on seal lilleturg. Väljakul on Christian IV mälestussammas. Kuningas näitab parema käega: "Siia tuleb linn." Pronkskuju autor on Carl Ludvig Jacobsen. Alus on Grefseni graniidist. Ausammas avati 1880. Avamise ajal kritiseeriti ajalehtedes "Taani kuninga" kuju toomist linna. Väljaku ääres on majad numbritega 1...13 ja 2...8. Oslo toomkirik (Stortorvet 1) Christiania Glassmagasin (Stortorvet 9) Stortorvets Gjæstgiveri (Grensen 1) Asendikaart Asendikaart
Trond Einar Elden

Trond Einar Elden (sündinud 21. veebruaril 1970 Namdalseidis) on Norra endine kahevõistleja ja murdmaasuusataja. Elden on tulnud 19-aastaselt 1989. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis kahevõistluses maailmameistriks nii individuaalselt kui ka meeskondlikult. Meeskonnavõistluses kuldmedali võitnud meeskonda kuulusid veel tema vend Bård Jørgen Elden ja Trond Arne Bredesen. 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is kuulus ta kahevõistluses meeskonnavõistluses hõbemedali võitnud meeskonda. Individuaalvõistlusel sai ta üheksanda koha Albertville'is ja kaheksanda koha 1994. aasta OM-il Lillehammeris. 1993. aasta MM-il Falun sai ta individuaalvõistluses pronksmedali ja meeskonnavõistluses hõbemedali. 1999. aasta MM-il Ramsaus osales ta ainult meeskonnavõistluses, kus sai hõbemedali. Kahevõistluse maailma karikasarjas võitis ta viis etappi aastatel 1989–1991. Karikasarja üldarvestuses jäi tema parimaks kohaks hooajal 1990/1991 saavutatud kolmas koht. Kahevõistluses oli tema tugevamaks küljeks suusatamine ja kahevõistluse karjääri lõppedes osales ta hiljem murdmaasuusatamises MK-etappidel põhiliselt sprindidistantsidel. Murdmaasuusatamise maailma karikasarjas sai ta 2001. aastal kahel korral kaks teist kohta. Klubi tasemel esindas Elden Strindheim IL-i. 1992 Albertville'is hõbemedal meeskonnavõistluses (K-120/3x5 km) 1989 Lahtis maailmameister individuaalvõistluses (K-90/15 km) maailmameister meeskonnavõistluses (k-90/3x5 km) 1993 Faluns hõbemedal meeskonnavõistluses (K-90/3x5 km) pronksmedal individuaalvõistluses (K-90/15 km) 1999 Ramsaus hõbemedal meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km) 1988 Saalfeldens juunioride maailmameister meeskonnavõistluses (K-90/3x5 km) 1989 Hamaris juunioride maailmameister individuaalvõistluses (K-90/15 km ) juunioride maailmameister meeskonnavõistluses (K-90/3x5 km) 1990 Štrbské Plesos juunioride maailmameister individuaalvõistluses (K-88/15 km ) juunioride maailmameister meeskonnavõistluses (K-88/3x5 km) 3. koht: 1991 Trond Einar Elden osales kokku 87 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudis 16 korda ja neist 5 korral kõige kõrgemale astmele. Trond Einar Elden FIS-i kodulehel (inglise) (kahevõistlus) Trond Einar Elden FIS-i kodulehel (inglise) (murdmaasuusatamine)
Namsen

Namsen (lõunasaami keeles Nååmesje) on jõgi Norras Trøndelagi maakonnas. Jõe pikkus on 228 km ja valgla pindala 6000 km². Ta saab alguse Røyrviki vallast, voolab läbi Namdaleni ja suubub Namsosi linna lähedal Namsenfjordenisse.
Omadussõnafraas

Omadussõnafraas ehk adjektiivifraas on moodustatud põhisõna, s.o omadussõna või omadussõnalise asesõna ümber. Omadussõnafraasi tähistamiseks võidakse kasutada ingliskeelset lühendit AdjP – adjective phrase. Omadussõnafraas võib olla lauses nimisõna täiend: Meil on väga väike korter (väga väike on omadussõnafraas); öeldistäide: Ta on kingituse eest tänulik (kingituse eest tänulik on omadussõnafraas); seisundimäärus: Riided on jäänud päris kitsaks (päris kitsaks on omadussõnafraas). Omadussõnafraas on endotsentriline – selle fraasi põhisõna on lauseehituse seisukohalt võrdväärne fraasi kui tervikuga ja täidab lauses sellesama lauseliikme ülesannet, mida fraas tervikuna: See üritus oli ootamatult igav = igav (ootamatult igav on omadussõnafraas ja siin lauses öeldistäide, igav on omadussõna ja siin lauses öeldistäide). Mõnikord võib omadussõnafraasi kuuluda üldlaiendeid: ilmselt katkine, ikka hoolas. Omadussõnafraasi laiend võib väljendada situatsiooni osalist, situatsiooni ruumilisi, ajalisi, kvantitatiivseid või kvalitatiivseid karakteristikuid ja olla ehituselt nimisõna: lapsele paras; nimisõnafraas: rasketes töödes osav; kaassõnafraas: tütre üle uhke, vanaema vastu viisakas; tegusõna käändeline vorm: osav valetama; infiniitfaas: tubli kiiresti jooksma; omadussõna: kole valus; omadussõnafraas: jube koletu valu; hulgasõnafraas: kuue aasta vanune, poole maailma laiune; määrsõna: tõsiselt haige määrsõnafraas: täitsa tõsiselt vihane; kõrvallause: Ta lapselaps on usinam, kui ta ise samas vanuses oli. Omadussõnafraasi laiend on lauses fraasimäärus: väga suur, väljast kena, inimeste vastu ebaviisakas. Tegusõnafraas Nimisõnafraas Määrsõnafraas Kaassõnafraas Hulgasõnafraas Eesti keele käsiraamat: Süntaktilised üksused
Grensen

Grensen on tänav Norra pealinna Oslo kesklinnas St. Hanshaugeni linnaosas. Tänava nimi oli algul Grændsegaden, hiljem lühenes see Grændseniks ning nüüdne kirjapilt on "Grensen". Tänav kulgeb Stortorvetilt Professor Aschehougs plassini. Peale nende piirneb see Møllergata, Grubbegata, Akersgata, Smedkrokeni ja Pilestredetiga. Tänava ääres on majad nr 1–19 ja 2–28. Stortorvets Gjæstgiveri, Grensen 1 Asendikaart Asendikaart Kasutatud on norrakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 1.5.2009
Rindlause

Rindlause ehk parataks on lause, milles on vähemalt kaks öeldist , liitlause alaliik, mille osalausete vahel on rinnastusseos, näiteks järgmine lause: Anna pani saapad jalga ja astus uksest välja. Rindlause ei ole lause, kus rinnastusseoses olevaid öeldiseid on intensiivistatud, aga mitte tähenduslikult laiendatud, nt Tõnu muudkui köhis ja köhis. lause, mis sisaldab järgmisi sidendeid: nii(hästi) ... kui (ka), mitte niivõrd ... kui, nt Sellel peol ta nii tantsis kui ka laulis. Kõik rindlause osalaused peavad sisaldama öeldist. Osalaused peavad olema sama taseme laused, nii sisult kui ka vormilt enam-vähem võrdväärsed. Osalausete vahelise rinnastusseose vormistavad rinnastatud sidendid või osalausete kõrvutiasend. Sealjuures sidend ise ei kuulu ühegi osalause koosseisu. On olemas kaks rinnastuse tüüpi: ühendav ehk kopulatiivne rinnastus, mis saadakse sidesõna ja abil, mis ühendab sisu poolest kokkukuuluvad lauseosad, eraldav ehk disjunktiivne rinnastus, mis saadakse sidesõna või abil, mis lahutab sisu poolest erinevad lauseosad. Kumbki tüüp jaguneb omakorda markeerimata (harilikult sümmeetriline) alamtüüp, mille puhul osalaused on sisu poolest võrdsel tasemel, nad moodustavad lahtise rea ja neid saab ümber tõsta. Osalausete vaheline mittekohustuslik sidend ei oma lause mõistmisel kandvat rolli, nt Taevas on pilves, vihma sajab. vrd Taevas on pilves ja vihma sajab. markeeritud (asümmeetriline) alamtüüp, mille puhul 2 osalauset on omavahel sisuliselt nii seotud, et peavad olema kindlas järjestuses. Osalauseid rinnastav sidend mängib kogu lause mõistmisel olulist rolli, nt Talv oli juba käes, kuid karu püsis endiselt ärkvel. Markeerimata ühendav rinnastus moodustatakse jaatav-ühendavate sidesõnade ja või ning, eitav-ühendava sidesõna ega või osalausete kõrvutuse abil, nt Poiss võttis taskust spikri ja kirjutas sealt maha. Markeeritud ühendav rinnastus moodustatakse: sidesõnade aga, kuid, ent, kuna, vaid (näitavad vastandavat seost) abil, nt Isa läks aktusele, aga unustas lipsu koju. konnektiivide järelikult, seega, niisiis, seetõttu jt (näitavad järeldusseost) abil, nt Kell sai üks —– järelikult on veel aega. konnektiivide nimelt, see on, see tähendab jt (näitavad seletusseost) abil, nt Kass vaatas õnneliku näoga ringi —– see tähendab hiirega oli selleks korraks ühel pool. määruste seepärast, selle tulemusena jt (näitavad põhjuslikku seost) abil, nt Keegi lasi Pitsu tuppa, seepärast ongi kõik kohad porised. ajamääruste kõigepealt, seejärel, hiljem, lõpuks jt (näitavad ajaseost) abil, nt Praegu pesen aknaid, hiljem asun põrandate kallale. Markeerimata eraldav rinnastus moodustatakse sidesõna või või kas...või abil, nt Kas minna täna ooperisse või jääda lastega koju? Markeeritud eraldav rinnastus moodustatakse konnektiivide muidu või vastasel juhul/korral abil, nt Juku peab koolis käima, muidu tuleb suur pahandus. Rindlause kirjavahemärgistuse kohta saab lugeda siit
Stortorvets Gjæstgiveri

Stortorvets Gjæstgiveri on toitlustusasutus Norra pealinna Oslo kesklinnas Stortorveti ääres Christiania Glassmagasini vastas aadressil Grensen 1. Stortorvets Gjæstgiveri on tuntud muu hulgas seoses blitzlaste ja politsei kokkupõrgetega 1980. aastatel. Kasutatud on norrakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 1.5.2009.
Møllergata

Møllergata on Norra pealinna Oslo kesklinna St. Hanshaugeni linnaosa tänav. See viib Stortorvetilt Rosteds gate/Hausmanns gateni. Tänava jätk teisel pool neid tänavaid on Maridalsveien. Møllergata piirneb veel Grenseni, Skråninga, Eva Kolstads gate, Youngs gate, Hospitalsgata, Hammersborg torgi, Bernt Ankers gate ja Osterhaus' gatega. Tänava ääres on majad nr 5...53 ja 4...58. endine Oslo peapolitseijaoskond, praegu osa Regjeringskvartaletist (Møllergata 19) Møllergata kool (Møllergata 49) Youngstorget Hammersborg Hausmannskvartalene Fredensborg
Reumatoloogia

Reumatoloogia ehk reumaõpetus (ladina rheumatologia) on teadusharu ja sisemeditsiini ja pediaatria eriala, mis tegeleb sidekoe süsteemse ja lokaalse kahjustusega kulgevate nn reumaatiliste haiguste ennetamise, diagnostika ja raviga. Reumatoloogias loetakse reumaatiliste haiguste hulka – paljud liigeste, lihaste, pehmete kudede, luude ja sidekoe pärilikud haigused. Reumatoloogiaga tegelev eriarst või teadlane on reumatoloog. Reumaatiliste haiguste klassifikatsioon "Meditsiinisõnastik" 661:2004. Eesti Reumatoloogia Selts, Veebiversioon (vaadatud 28.12.2013)
Eidsbergi vapp

Eidsbergi vapp on Norra Østfoldi maakonna Eidsbergi valla vapp. Vapp kinnitati 16. märtsil 1962. Kuldsel kilbil on kujutatud karu, mis oli sealmail elanud Arnbjørn Jonssoni sümbol. Arnbjørn Jonsson oli Norra kodusõjas silmapaistnud sõdalane.
Okeanograafia

Okeanograafia ehk okeanoloogia on hüdroloogia haru. See on kompleksteadus, mis uurib maailmamere füüsikalisi, keemilisi, geoloogilisi ja bioloogilisi protsesse ning nähtusi. Maailmamere uurija on okeanograaf ehk okeanoloog. Maailmamerd uuritakse väga mitmest aspektist, seepärast jaguneb okeanograafia mitmesse valdkonda: Füüsikaline okeanograafia – uurib laineid, hoovusi, ookeani ja atmosfääri vastastikmõju, heli ja valguse levikut vees jms. Geoloogiline okeanograafia – teadus merepõhja geoloogiast. Uuritakse merede ja ookeanide põhja ehitust ja teket ning tehakse selle põhjal järeldusi mineviku kohta, mis omakorda aitab ennustada tulevikus asetleidvaid geoloogilisi protsesse. Keemiline okeanograafia – uurib merevee keemilist koostist, reostust ja selle likvideerimise võimalusi. Keemikuid vajatakse ka geoloogilise okeanograafia uurimisel, näiteks ookeanipõhja puursüdamike uurimisel jm. Bioloogiline okeanograafia – teadus mereelustikust. Tavaliselt tuntakse seda osa okeanograafiast merebioloogiana. Satelliitokeanograafia Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus National Oceanic and Atmospheric Administration NASA pildid ookeanidest kosmosest USGS-i meregeoloogia
Nukkvõll

Nukkvõll on nukkidega võll, mida kasutatakse masinates perioodiliselt korduvate protsesside juhtimiseks. Nukkvõlli kasutatakse laialdaselt sisepõlemismootorite gaasijaotusmehhanismides, kus nukkvõll hoolitseb sisselaske- ja väljalaskeklappide õigeaegse avamise eest. Nukkvõlli nukkide arv sõltub klappide arvust. Nukkvõlli käitatakse hammas- või hammasrihmülekande kaudu.
Silinder (mootori osa)

Kolb on mehhanismi osa, mis asub ja liigub reeglina silindris ning millele avaldatakse erineval moel jõudu, et see annaks sellest saadud energia edasi masinale või seadmele.Silindriks kutsutakse sisepõlemismootoris mootoriploki osa, mille sees liiguvad kolvid. Silindris toimub küttesegu põlemine ja soojusenergia muundamine mehaaniliseks tööks.
Norges Handelshøyskole

Norra Majanduse ja Ärijuhtimise Kool (norra keeles Norges Handelshøyskole, NHH) on õppeasutus Norras, mis annab kõrgharidust majanduses ja ärijuhtimises. Kool on asutatud 1936. aastal. Karl H. Borch Finn E. Kydland, Rootsi Panga auhind majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks, 2004 Jan Mossin Victor D. Norman, kaubanduse majandusteadlane, poliitik Agnar Sandmo Agnar Mykle, kirjanik Jo Nesbø, muusik ja kirjanik Amund Djuve, Dagens Naeringslivi peatoimetaja Jon Fredrik Baksaas, Telenori tegevdirektor Inge K. Hansen, Aker Kværneri president ja tegevdirektor Idar Kreutzer, Storebrandi tegevdirektor Jannik Lindbæk, Aker Solutionsi vanemasepresident Helge Lund, StatoilHydro tegevdirektor Johan Fr. Odfjell, Orkla esimees Dag J. Opedal, Orkla tegevdirektor Erling Øverland, NHO president Svein Aaser, DnB NOR-i endine tegevdirektor Kristin Clemet, poliitik. Haridus- ja teadustööminister. Praegu Civita direktor. Knut Arild Hareide, poliitik. Keskkonnaminister. Praegu Kristliku Rahvapartei esimees. Kristin Krohn Devold, poliitik. Kaitseminister. Praegu DNT peasekretär. Thorolf Rafto, inimõiguste aktivist ja innustaja Christian Thommessen, ÜRO Arenguprogrammi äri partnerluse osakonna direktor Knut Vollebæk, poliitik; suursaadik Ameerika Ühendriikides Koduleht
Red Harvest

Red Harvest on industrial metal'i ansambel Oslost. Nende 2002. aasta album "Sick Transit Gloria Mundi" nomineeriti Norra Grammy auhinnale ja alternatiivse Grammy auhinnale parima metal-albumi kategoorias. Ansambel moodustati 1989. aastal ning selle ajaga on nad avaldanud kaheksa albumit, kaks EP-d, ühe kontsert-DVD, ühe kompilatsioonalbumi ja ühe split-albumi Zykloniga. "Ocultica" (demo, 1989) "Psychotica" (demo, 1990) "The MazTürnation" (MCD, 1995) "New Rage World Music" (EP, 1998) "Nomindsland" (1992) "There's Beauty in the Purity of Sadness" (1994) "Hybreed" (1996) "Cold Dark Matter" (2000) (2001 USA) "New World Rage Music" (2001) "Sick Transit Gloria Mundi" (2002) "Internal Punishment Programs" (2004) "A Greater Darkness" (2007) "The Red Line Archives" (2008) "Zyklon / Red Harvest" (2003) "Harvest Bloody Harvest" (kontsert-DVD, 2006) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Red Harvest (band) seisuga 1.05.2009.
Tom Sandberg

Tom Sandberg (sündinud 6. augustil 1955 Mo i Ranas) on Norra endine kahevõistleja. Sandberg oli maailma kahevõistlejate tipus 1980. aastatel. Ta tuli 1982. aastal Oslos maailmameistriks 0,2-sekundilise vahega teiseks tulnud Konrad Winkleri ees. Samas sai ta hõbemedali meeskonnavõistluses, olles finišis sama ajaga kui Soome võistkonna ankrumees Jorma Etelälahti. Maailma karikasarjas võitis ta 1983–1984 hooajal esimest korda välja antud üldkarika. 1984. aasta taliolümpiamängudel Sarajevos tuli ta individuaalvõistlusel olümpiavõitjaks. Samal aastal Rovaniemis peetud MM-il võitis ta meeskonnavõistluses kuldmedali. Norra meistriks on Sandberg tulnud üheksa korda. 1984 Sarajevos olümpiavõitja individuaalvõistlusel (K-90/15 km ) 1982 Oslos maailmameister individuaalvõistlusel (K-90/15 km) pronksmedal meeskonnavõistluses (K-90/3x5 km) 1984 Rovaniemis maailmameister meeskonnavõistluses (K-90/3x10 km) 1974 Autransis hõbemedal individuaalvõistlusel (K-90/15 km ) 1975 Lietos juunioride maailmameister individuaalvõistlusel (K-90/15 km ) 1. koht: 1984 Tom Sandberg FIS-i kodulehel (inglise)
Oddvar Brå

Oddvar Brå (sündinud 16. märtsil 1951) on endine norra murdmaasuusataja, mitmekordne suurvõistluste medalivõitja ja 16-kordne Norra meister. 1972 Sapporos hõbemedal 4 x 10 km teatesõidus 1980 Lake Placidis hõbemedal 4 x 10 km teatesõidus 1974 Falunis pronksmedal 4 x 10 km teatesõidus 1978 Lahtis pronksmedal 4 x 10 km teatesõidus 1982 Oslos maailmameister 15 km maailmameister 4 x 10 km teatesõidus
Lõunasaami keel

Lõunasaami keel on kõige lõunapoolsema levikuga saami keel. Seda kõneldakse veel ainult Norra Snåsa ja Hattfjeldali vallas. Lõunasaame on umbes 2000, kuid keelt valdab vabalt ainult umbes 500 inimest. Lõunasaami keeles kasutatakse ladina kirja. A B D E F G H I Ï J K L M N O P R S T U V Y Æ Ö Å