laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Põllküla mõis

Põllküla mõis (saksa keeles Pöllküll) oli rüütlimõis Harju-Madise kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Lääne-Harju valda, Põllküla lähedale. Mõis rajati 17. sajandil. Mõisa viimased omanikud enne 1919. aasta mõisate võõrandamist olid Tritthof'id. Põllküla mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 23.01.2016) Põllküla ms, www.eki.ee Põllküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Põllküla mõis (Harju-Madise khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Põllküla mõis Eesti mõisaportaalis
Seliküla mõis

Seliküla mõis (saksa keeles Selliküll) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. Mõis rajati 1849 Võhmuta mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Seliküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 23.01.2016) Seliküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Orgmetsa mõis

Orgmetsa mõis (saksa keeles Orgmetz) oli rüütlimõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal. Mõis rajati 17. sajandi I poolel. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Orgmetsa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 23.01.2016) Orgmetsa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vaida mõis

Vaida mõis (saksa keeles Wait) oli poolmõis Jüri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Rae valda. Mõis asutati 1630. aastatel. Mõisal oli aegade jooksul palju omanikke. Vaida mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 23.01.2016) Vaida mõis Eesti mõisaportaalis
Kihnu mõis

Kihnu mõis (saksa keeles Kühno) oli riigimõis Kihnu saarel Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Kihnu valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kihnu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Ühe mõrva kroonika

"Ühe mõrva kroonika" on 1965. aastal valminud Saksa DV mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Leonhard Franki romaanil "Jeesuse jüngrid". Filmi tegevus toimub 1950. aastate keskpaigas ühes Lääne-Saksamaa linnas. Oma ametisseastumise päeval lastakse maha linnapea Zwischenzahl. Tulistaja on noor juuditar Ruth Bodenheim, kes tahtis oma vanemate surma eest kätte maksta. Hoolimata kindlatest süütõenditest Ruthi vastu, sooviksid õiguskaitseorganid toimunu skandaali kartuses kinni mätsida. Erinevalt oma abikaasast dr. Martinist ei taha Ruth mahavaikimisega nõustuda. Ta ei soovi oma mineviku traumaatilisi elamusi unustada. Vanemate surm, milles Zwischenzahl SA-mehena kaasvastutav oli, ei anna Ruthile rahu. Ruth kogus varem Zwischenzahli süü kohta pealtnägijate tunnistusi ja dokumente, kuid ametivõimude poole pöördumine ei andnud mingeid tulemusi. Nii ei jäänudki tal muud üle, kui õigusemõistmine enda kätte võtta. Ruthi kindlameelsus avaldab prokurör dr. Hoffmannile sügavat muljet ja ta otsustab kohtus tema kaitsjaks hakata. Angelica Domröse – Ruth Bodenheim Ulrich Thein – dr. Martin Jiří Vršťala – dr. Hoffmann Bohumil Smida – dr. Schäure Martin Flörchinger – Zwischenzahl Willi Schwabe – Lion Bodenheim Antje Ruge – Esther Bodenheim Arno Wyzniewski – David Bodenheim Norbert Petznick – David Bodenheim lapsena Monika Lennartz – Johanna Helmut Schreiber – kapten Liban Stefan Lisewski – Steve Gisela Graupner – valvur Hans Klering – direktor Siegfried Weiß – dr. Rotholz Helmut Bruchhausen – sekretär Horst Quednow – politseiülem Bruno Müller – kohtunik "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. jaanuar 2016. Vaadatud 23. jaanuaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Uusaja filosoofia

Uusaja filosoofiaks nimetatakse õhtumaa filosoofia perioodi, mis algab esimeste loodusteaduse printsiipide sõnastamisega vastanduvalt keskaja skolastilisele filosoofiale ning lõppeb tänapäeva filosoofiaga. Enamasti ei nimetata uusaja filosoofiaks 20. sajandi filosoofiat ega tänapäeva filosoofiat. Uusaja filosoofia eripäraks peetakse eelkõige "mõistuse võidukäiku" mitmesugustes valdkondades. Loodusega seoses väljendub see eksperimentaalse loodusteaduse filosoofilises põhjendamises, ühiskonna puhul valgustuses ja valgustusfilosoofias, religiooni ja inimesekäsitluse puhul humanismi filosoofilises positsioonis. Uusaja filosoofiat on peetud inimese- ja mõistusekeskseks ning oma põhjenduslaadi poolest subjektifilosoofiaks. Uusaja filosoofiaga kaasneb ka epistemoloogia esiletõus filosoofilise uurimise põhiharuna. Esimeste uusaja filosoofidena nimetatakse enamasti Francis Baconit ja Galileo Galileid kui esimesi empiristliku loodusteaduse põhjendajaid, riigi- ja poliitikafilosoofia osas Niccolò Machiavellit, humanistliku inimesekäsitluse teoloogilise käsitlusega seoses Erasmust. Uusaja filosoofia ajaline piiritlemine ja periodiseerimine on väga kõikuv. Eri traditsioonides võidakse pidada uusaja filosoofiaks nii kogu filosoofiat alates renessansifilosoofiast kuni tänapäevani kui ka ainult 17. ja 18. sajandi filosoofiat. Seoses vaidlustega modernismi ja postmodernismi mõiste üle on uusaja filosoofia ajastuline ja sisuline piiritlemine ise filosoofiline probleem. Tuntumateks uusaja filosoofideks võib pidada René Descartesi, Immanuel Kanti ja Georg Wilhelm Friedrich Hegelit. Ratsionalism Empirism Filosoofia ajalugu
Lepa mõis

Lepa mõis oli mitme Eesti mõisa nimi: Lepa mõis (Põlva) (Leppa), Kähri mõisa kõrvalmõis Põlva kihelkonnas Võrumaal Lepa mõis (Hargla) (Leppenhof), Koikküla mõisa karjamõis Hargla kihelkonnas Võrumaal
Ranna mõis

Ranna mõis oli mitme Eesti mõisa nimi: Ranna mõis (Kihelkonna) (Ranna), Saaremaal Ranna mõis (Muhu) (Rannamois), Saaremaal Ranna mõis (Püha)) (Strandhof), Saaremaal Ranna mõis (Kodavere) (Tellerhof), Tartumaal Rannaküla
Kaunispe mõis

Kaunispe mõis (saksa keeles Kaunispäh) oli rüütlimõis Saaremaal Jämaja kihelkonnas. Nüüdisajal jääb see Saare maakonda Saaremaa valda. 1523. aastal läänistati Kaunispe külast ja Salme küla maadest neli adramaad Clawes von Ungernile. Neist kujunes mõis, mis kuulus 1572. aastal Jürgen von Ungernile. 1619. aastal omandasid mõisa Osten-Sackenid, kes olid mõisavaldajad 1786. aastani. 1786−1846 oli see perekond Kräftingi ja seejärel Nolckenite valduses. XIX sajandi lõpul omandasid mõisa Sengbuschid, kellelt see 1919. aastal võõrandati. Karjamõisa on nimetatud 1798. aastal Mellini kaardil. Mõis tükeldati 1922. aastal. Häärber oli tahumata maakivist hoone, mis ehitati XIX sajandi 2. poolel. Hoone nurgad olid dolomiidist. Kõrvalhooneid oli vähe, säilinud on tänapäeval maakivist ait. Park oli väike, selle ääres asus tiik. ERA.T, f. 76, n. 1, s. 3728, L 92 [1]. Baltisches historisches Ortslexikon. Teil I. Estland (einschließlich Nordlivland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1985. Lk 203. Buxhövden, F. von. Zweite Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialen zur Gütergeschichte Livlands, enthaltend Beiträge zu einer älteren Geschichte d. Oeselschen Landgüter und ihrer Besitzer. Riga: Nicolai Kymmel´s Buchhandlung, 1851. Lk 27-28 [2]. Praust, Valdo. Saaremaa mõisad. Tallinn: Tänapäev, 2006. Lk 78-79. Särg, Alo. Saaremaa mõisad. Tallinn: Argo, 2007. Lk 39. Tiesenhausen, C. J. H. von. Erste Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialen zur Gütergeschichte Livlands. Riga: N. Kymmel, 1843. Lk 186 [3]. Kaunispe mõis Kultuurimälestiste riiklikus registris Kaunispe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kauri mõis

Kauri mõis (saksa keeles Kauri) oli Sõtke mõisa kõrvalmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kauri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kaunivere mõis

Kaunivere mõis (saksa keeles Kaunifer) oli Kaarma-Loona mõisa kõrvalmõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Kaunivere mõisas on sündinud jalaväekindral Magnus Alexander Ludwig von Güldenstubbe. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kaunivere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kergu mõis

Kergu mõis (saksa keeles Kerkau) oli Kõnnu mõisa kõrvalmõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kergu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kellamäe mõis

Kellamäe mõis (saksa keeles Kellamäggi) oli riigimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kellamäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kilingi mõis

Kilingi mõis (saksa keeles Kurkund) oli rüütlimõis, hiljem riigimõis Saarde kihelkonnas Pärnumaal. Kilingi nimetus on tekkinud Schillingi perekonnanimest, mis nime kandvatele isikutele on kuulunud mõis ajavahemikus 1663-1752. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kuidas on tekkinud Löuna-Pärnumaa waldade nimed, Pärnu Päevaleht : ühiskondlik-poliitiline ajaleht, 6 september 1938 Pärnumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. A. Tammekann, toim. J. Kõpp, Edg. Kant. − Eesti IV. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1930. Lk 510 [1]. Kilingi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kirdalu mõis

Kirdalu mõis (saksa keeles Kirdal) oli Kurtna mõisa kõrvalmõis Hageri kihelkonnas Harjumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kirdalu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kiuma mõis

Kiuma mõis (ka Kioma mõis; saksa keeles Kioma) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Mõisa on esmamainitud 1495. aastal. Mõis kuulus 16. sajandil Kruse aadlisuguvõsale, 19. sajandil Nolckenite suguvõsale. Endise Kiuma mõisa süda asub tänases Aarna külas. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Herbert Ligi. Põlva ala 13.–17. sajandil. Põlva rajoonis: artiklite kogumik. Tallinn, 1978 Kiuma mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Koigi mõis (Ambla)

Koigi mõis (saksa keeles Koik) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Mõisa omanikud olid Mohrenschildtid. 1908. aastal omandas Koigi ja Aru mõisa parun Otto Gottlieb von Ungern-Sternberg (1845–1928), kes 1916. aastal kinkis Koigi ja Aru mõisa oma pojale Hermann Rudolf Otto von Ungern-Sternbergile (1877–1952). http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Koigi mõis (Ambla khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register Koigi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Koigi mõis (Ambla khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register
Kogula mõis

Kogula mõis (saksa keeles Koggul) oli riigimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kogula mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Koigi mõis (Pöide)

Koigi mõis (saksa keeles Koik) oli rüütlimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal. Mõisa omanikud olid Aderkasid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Saaremaa. Maateaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus. Toim. A. Luha. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus, 1933. Lk 707-708 [1]. Koigi mõis (Pöide) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Koorküla mõis

Koorküla mõis (saksa keeles Korküll) oli rüütlimõis Helme kihelkonnas Viljandimaal. Mõisa omanikud olid Anrepid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Koorküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Koigu mõis

Koigu mõis (saksa keeles Koik) oli rüütlimõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Mõisa omanikud olid Glasenappid ja Derfeldenid. Viimane omanik oli aastatel 1917−1919 Adele Sophie Friederike von Radloff (sündinud Hechel) (1857−1931). http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Koigu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Koltse mõis

Koltse mõis (saksa keeles Koltz) oli Olbrüki mõisa kõrvalmõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Koltse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Epistemoloogia mõisteid

Siin on loetletud epistemoloogia mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y A posteriori A priori Abduktsioon Adverbiaalne tajuteooria Aksioom Alususkumus Analüütiline otsustus Aposterioorne mõiste Aposterioorne teadmine Aposterioorne tõde Aposterioorne õigustus Aposterioorsus Aprioorne mõiste Aprioorne otsustus Aprioorne teadmine Aprioorne tõde Aprioorne õigustus Aprioorsus Apriorism Baasuskumus Deduktsioon Eksternalism (epistemoloogia) Empiiriline mõiste Empiiriline teadmine Empiiriline tõde Empiiriline õigustus Empirism Enesestmõistetavus Feministlik epistemoloogia Fundatsionalism Gettieri probleem Induktsioon Induktsiooniprobleem Intellektuaalne alandlikkus Internalism (epistemoloogia) Iseenesestmõistetavus Kahtlus Keeleline relativism Kindlus Kogemus Koherentism Loogiline empirism Mõistus Otsene realism Parima seletuse järeldamine Põhjend Põhjuslik tajuteooria Ratsionaalsus Ratsionalism Relativism Skeptitsism Sotsiaalepistemoloogia Sünteetiline otsustus Taju Teadmine Teoreem Tunnistus Tunnetusrelativism Tõde Tõejärgsus Tõenäolisus Tõesus Tõsikindlus Unenäoargument Usk Uskumus Välismaailma probleem Õigustus
Krabi mõis

Krabi mõis (saksa keeles Schönangern) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Mõisa omanikud olid Rosenid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Krabi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Krüüdneri mõis

Krüüdneri mõis (saksa keeles Krüdenershof, varem Lintz, Schwitzhof, Suitshof, Suitz ja Sutz) oli rüütlimõis Tartumaal Kambja kihelkonnas. Tänapäeval asub Põlva maakonnas Kanepi vallas. Krüüdneri mõisa kohta on esimesi teateid 1547. aastast (Hof tho Sutz), mil see kuulus Jürgen Fölckersahmile. Södermanlandi hertsog Karl IX läänistas selle Krüdeneri perekonnale, kelle järgi sai mõis oma praeguse nime. 1629. aastal doneeriti mõis Hermann von Gordianile ja 1658. aastal omandas selle Reinhold von Glasenapp. 1673. aastal läänistati mõis Schoultz von Ascheradeni suguvõsale, kelle valdusse jäi see 1840. aastani. 1840−1919 kuulus mõis Maydellidele. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 28-9 [1]. Kinnistute register. Nr 80. Krüüdneri [2]. Praust, Valdo. Tartumaa mõisad. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 148-149. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 28-29 [3]. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 170 [4]. Krüüdneri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Krüüdneri mõis Rahvusarhiivi Kinnistute registris Krüüdneri mõis Kultuurimälestiste riiklikus registris
Kukevere mõis

Kukevere mõis (saksa keeles Kuckofer) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Mõisa omanikud on olnud Douglased ja Wreded. http://www.mois.ee/jarva/kukevere.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kukevere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Kukevere mõis. Inventariseerimine, Kultuurimälestiste riiklik register Kukevere mõis, Eesti mõisaportaal
Kurge mõis

Kurge mõis (saksa keeles Kurküll) oli Lehtse mõisa kõrvalmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Läste külla Tapa valda Lääne-Viru maakonda. Kurge mõis rajati 18. sajandil, kuuludes 1706. aastal Hanz von Saltzale. 1739. aastal läks mõis edasi Karl Gustav von Wrangellile (surn. 1757). 1750. aastal sai omanikuks Christine Charlotte von Frisell. 1782. aastal sai mõisaomanikuks C.C. von Friselli poeg Christian David von Frisell (surn. 1799). Viimase vennatütar Charlotte Dorothea von Frisell (surn. 1813) abiellus 1811. aastal Alexander von Hoyningen-Huenega (surn. 1819) Lehtse mõisast ning sai ka Kurge mõisa omanikuks. 1840. aastal oli mõis veel iseseisev rüütlimõis, 1850 juba kuulus Lehtse mõisa alla. Kurge mõisa viimane omanik oli Friedrich Georg Alexander von Hoyningen Huene (surn. 1921) Kurge mõisa peahoone on tunduvalt ümber ehitatud, võib pärineda 19. sajandi lõpust. Säilinud kõrvalhooned seisavad tühjalt. Esialgne mõisahoone ei ole säilinud, see on tundmatuseni umber ehitatud elumaja. 1887. aastal valminud Kurge piiritusevabrik oli toona Järvamaa suurim, piiritusevabrikul oli telefoniühendus Lehtse mõisaga. 1914. aastal töötas Kurge piiritusevabrikus 27 töölist, 1920. aastal taastati piiritusetehase töö ning viinavabrik töötas 1979. aastani. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kurge mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Kurge mõis, www.tapamuuseum.ee
Kurevere mõis

Kurevere mõis (saksa keeles Kurrefer, Kurefer) oli Väike-Rõude mõisa kõrvalmõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) http://www.mois.ee/vallad/laane.shtml (vaadatud 31.01.2016) Kurevere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kupna mõis

Kupna mõis (saksa keeles Kupna, Kupnal) oli Küti mõisa kõrvalmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kupna mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Kupna mõis (Viru-Jaagupi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kurkse mõis

Kurkse mõis (saksa keeles Kurks) oli poolmõis Risti kihelkonnas Harjumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kurkse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kuuda mõis

Kuuda mõis (saksa keeles Kuda) oli poolmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Kuuda mõis eraldati Tolli mõisast 1863. aastal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kuuda mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Valgustus

"Valgustus" võib tähendada erinevaid asju, seisundeid jne. Valgustus, valguse rakendamine soodsate nägemistingimuste loomiseks Valgustus, uusaegne ratsionalism Valgustus, meeleseisund, eesmärk paljudes usundites Valgustusajastu
Kuusnõmme mõis

Kuusnõmme mõis (saksa keeles Kusnöm) oli rüütlimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Mõisa omanikud olid teiste seas Tollid, Hoyningen-Huened. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kuusnõmme mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Käblamõisa mõis

Käblamõisa mõis (ka Kablamõisa mõis; saksa keeles Kebbelhof) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna. 17. sajandil kuulus mõis Haapsalu krahvkonnale[viide?]. Käblamõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 16.01.2018) http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) http://www.mois.ee/vallad/laane.shtml (vaadatud 31.01.2016) Käblamõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Käblaküla mõis

Käblaküla mõis (saksa keeles Kebbeldorf) oli Käblamõisa mõisa kõrvalmõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) http://www.mois.ee/vallad/laane.shtml (vaadatud 31.01.2016) Käblaküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kuivastu mõis

Kuivastu mõis (saksa keeles Kuiwast) oli rüütlimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal. Mõisa omanikud olid Buxhoevedenid, sh Saaremaa maanõunik Matthias Christoph von Buxhoeveden (1754–1814) ja Saaremaa maamarssal Peter Wilhelm von Buxhoeveden (1784–1788). . http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kuivastu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kurtna mõis (Hageri)

Kurtna mõis (saksa keeles Kurtna) oli rüütlimõis Hageri kihelkonnas Harjumaal. Mõisa omanikud olid Wrangellid, Klugelnid, Fresed, Rehbinderid, Wulfsdorffid, Glanströmid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kurtna mõis (Hageri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Kurtna mõis (Hageri) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Kurtna mõis (Hageri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kärgula mõis

Kärgula mõis (saksa keeles Kerjel) oli rüütlimõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Mõisa omanikud olid Wahlid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kärgula mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kähri mõis

Kähri mõis (saksa keeles Heimadra) oli riigimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kähri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kärdlamõisa mõis

Mitte segi ajada Kärdla mõisaga (Kertel) Kärdlamõisa mõis (saksa keeles Kertelhof, vene keeles Мз. Кертельгофъ; Им. Кертельгофъ) oli Suuremõisa mõisa kõrvalmõis Hiiumaa Pühalepa kihelkonnas Läänemaal. http://www.mois.ee/pikknimk.shtml (vaadatud 23.01.2016)
Käsmu mõis

Käsmu mõis (saksa keeles Kasparwiek) oli Aaspere mõisa kõrvalmõis Haljala kihelkonnas Virumaal. http://www.mois.ee/pikknimk.shtml (vaadatud 23.01.2016) Käsmu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kärmu mõis

Kärmu mõis (saksa keeles Kermo) oli Aaspere mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Lääne-Viru maakonna Haljala valla Kärmu küla territooriumile. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) EKI KNAB (vaadatud 27.05.2016) Kärmu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Käända mõis

Käända mõis (saksa keeles Kända) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Mõisa omanikud olid Handtwigid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Käända mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kõnnu mõis (Pärnu-Jaagupi)

Kõnnu mõis (saksa keeles Könno) oli rüütlimõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. Mõisa omanikud olid teiste seas Staalid, Keyserlingid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kõnnu mõis (Pärnu-Jaagupi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kõnnu mõis (Torma)

Kõnnu mõis (saksa keeles Kondo) oli rüütlimõis Torma kihelkonnas Tartumaal. Mõisa omanikud olid Liphartid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kõnnu mõis (Torma) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kõnnu mõis (Võnnu)

Kõnnu mõis (saksa keeles Aya-Kondo) oli Rasina mõisa kõrvalmõis Võnnu kihelkonnas Tartumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Kõnnu mõis (Võnnu) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Leila mõis

Leila mõis (saksa keeles Leilis) oli Kalju mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) http://www.mois.ee/vallad/laane.shtml (vaadatud 31.01.2016) Leila mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Lehtmetsa mõis

Lehtmetsa mõis (saksa keeles Lechtmetz) oli poolmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Lehtmetsa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Lehtmetsa mõis, Kultuurimälestiste riiklik register
Lemmatsi mõis

Lemmatsi mõis (saksa keeles Ruhenthal) oli poolmõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 51 [1]. Lemmatsi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Leisi mõis

Leisi mõis (saksa keeles Laisberg) oli riigimõis Karja kihelkonnas Saaremaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Leisi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Fernando de la Rúa

Fernando de la Rúa (15. september 1937 Córdoba, Argentina – 9. juuli 2019 Loma Verde) oli Argentina poliitik. Ta oli Argentina president 10. detsembrist 1999 kuni 21. detsembrini 2001, mil ta astus Argentina majanduse kollapsini viinud finantskriisi tõttu tagasi keset suuri rahvarahutusi. Sel ajal öeldi: "que se vayan todos" ('mingu kõik [kes seni valitsesid]'). "Argentina uus president on Fernando de la Rua" Postimees, 26. oktoober 1999 "Argentiina vaevleb sügavas kriisis" Delfi, 22. detsember 2001
Loja mõis

Loja mõis (saksa keeles Loja) oli Suuremõisa mõisa kõrvalmõis Pühalepa kihelkonnas Läänemaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Loja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Libatse mõis

Libatse mõis (saksa keeles Wildenau) oli rüütlimõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. Mõisa omanikud olid Nasackinid, Derfeldenid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Libatse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Lepa mõis (Põlva)

Lepa mõis (saksa keeles Leppa) oli Kähri mõisa kõrvalmõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Lepa mõis (Põlva) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Libumäe mõis

Libumäe mõis (saksa keeles Libbomäggi) oli Väike-Rõude mõisa kõrvalmõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) http://www.mois.ee/vallad/laane.shtml (vaadatud 31.01.2016) Libumäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris