laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Chipiona

Chipiona on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis. Linn asub Guadalquiviri jõe suudmes. Linna rajas Quintus Servilius Scipio 40. aastal eKr. Chipiona linnapea on Manuel García Moreno. Municipal Register of Spain of 2023 Linna ametlik koduleht
Rota

Rota on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis. Linna varasemad nimed olid: Asta Regia, Rooma Impeeriumi koosseisus Oraculum Menestei ja Speculum Rotae. Hiljem on linna mainitud ka nimega Oleastrum. Araablaste sissetungiga Hispaaniasse muudeti linna nimi Rabita Rutta'ks. Sellest nimest tuleneb linna tänapäevane nimi Rota. Municipal Register of Spain of 2023 Linna ametlik koduleht rota.com.es Rota turismiinfo Ameerika Ühendriikide mereväebaas Rotas (inglise keeles) U.S. Naval Hospital Rota, Spain website
El Puerto de Santa María

El Puerto de Santa María on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis. Linna varasemad nimed olid Puerto de Menestheo, Alcanate või Alcanatif ja Puerto de las Salinas. Aastal 1260 vallutas linna araablastelt Alfonso X ja nimetas Santa María del Puertoks. Tänapäevast nime kannab linn aastast 1500, sest linn oli kodusadamaks Christoph Kolumbuse laevale "Santa Maria". Koos Cádizi, Chiclana de la Frontera, Puerto Reali ja San Fernandoga kuulub see Bahía de Cádizi maakonda, kus elas 2018. aastal ligi 425 tuhat inimest. Ühtlasi on see osa suuremast linnastust, mis on elanike arvult kolmas linnastu Andaluusias. Municipal Register of Spain of 2023 Linna ametlik koduleht Fotogalerii
Louis Jourdan

Louis Jourdan (õieti Louis Gendre; 19. juunil 1921 Marseille – 14. veebruar 2015 Beverly Hills) oli prantsuse näitleja. Ta sai hariduse Prantsusmaal, Türgis ja Inglismaal, näitlejahariduse École Dramatique'is. Ta debüteeris filminäitlejana aastal 1939. Saksa okupatsiooni ajal jätkas ta filmides näitlemist, kuid pärast propagandafilmides osalemise keeldumisest ühines ta vastupanuliikumisega. Tema ainus poeg suri 1981 narkootikumide üledoosi tagajärjel. IMDb Mitteametlik lehekülg
Reus

Reus on linn Hispaanias Kataloonias Tarragona provintsis. Linn on Baix Campi maakonna keskus ja asub Tarragonast 14 kilomeetrit loodes. Linna keskuseks on Primi väljak (katalaani keeles Plaça Prim). Linna teenindab samanimeline lennujaam. Municipal Register of Spain of 2023 Linna ametlik koduleht Kataloonia Statistikainstituudi lehekülg linna kohta
Vitoria-Gasteiz

Vitoria-Gasteiz on linn Hispaanias, Baski autonoomse piirkonna pealinn ja Araba provintsi halduskeskus. Linn asub Zadorra jõe ääres. Vanalinn on hästi säilinud, seal asuvad Casa del Cordón, gooti stiilis Püha Maria katedraal, arheoloogiamuuseum ja Torre de Doña Otxanda, kus asub loodusteaduste muuseum. Abetxuko Municipal Register of Spain of 2023 Linnavalitsuse koduleht
El Niño

El Niño on nähtus, mis seisneb Vaikse ookeani idaosa pinnakihi soojenemises, millega kaasnevad vihmasajud tavaliselt kuiva kliimaga Peruu ja Ecuadori rannikul, põuad Austraalias jne. El Niño sagedus on keskmiselt kaks korda kümne aasta jooksul (tavaliselt 4...7 aasta järel). El Niño nähtuse põhjustab püsivate tuulte suunamuutus. Tavaliselt puhuvad tuuled piki Lõuna-Ameerika rannikut lõunast põhja ning keeravad ekvaatorile lähenedes läände ehk avaookeani suunas. Vee ärakanne pinnakihist põhjustab Lõuna-Ameerika rannikul tõusuhoovuse ehk külma ning toitaineterikka vee ookeanisügavustest ülespoole liikumise, mis muudab Vaikse ookeani idaosa heaks kalastuspiirkonnaks. El Niño korral muutub olukord vastupidiseks. Püsivad läänekaartetuuled toovad Lõuna-Ameerika läänerannikule sooja ning toitainetevaese vee, mille tõttu kaovad kalad ning muutub kliima mitmel pool maailmas. Ka El Niñole vastupidine olukord võib olla ebanormaalselt tugev ning põhjustada Lõuna-Ameerika rannikul tavalisest veelgi kuivema ilma (La Niña). El Niño ja La Niña ebaregulaarset vaheldumist nimetatakse ENSO (El Niño Southern Oscillation). El Niño tähendab hispaania keeles "poiss" või "jõululaps". Nimi pärineb Ecuadori ja Peruu kaluritelt, kes andsid sellise nime soojale hoovusele, mis saabus tavaliselt jõulude ajal ja kestis mitu kuud. Põhja-Atlandi ostsillatsioon La Niña Arko Olesk. "El Nino külvab taas surma, üleujutusi ja põudu". Postimees. 12.8.2002
Leóni provints

Leóni provints on provints Hispaanias Castilla-Leóni autonoomse piirkonna loodeosas. Provintsi elanike arv oli 498 223 (2006), rahvastiku tihedus 31,82 inimest/km². 2005. aastal registreeriti provintsis 3313 sündi ja 5731 surma, loomuliku iibe kordaja oli –3,85 promilli. Provintsi elanike arv kasvab teistest provintsidest ja välisriikidest sisserände tulemusel. Leóni provintsi aasta keskmine temperatuur on +10,8 °C, jaanuaris +3,1 °C, augustis +19,1 °C. Aastas sajab keskmiselt 560 mm, sealhulgas jaanuaris 61 mm ja augustis 16 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2642 tundi, sealhulgas jaanuaris 130 ja augustis 333 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003 https://www.elnortedecastilla.es/castillayleon/castilla-leon-encabeza-20180625122138-nt.html
A Coruña provints

A Coruña provints on provints Hispaanias Galicia autonoomses piirkonnas. Provintsi keskuseks on rannikul asuv A Coruña linn. A Coruña provintsi aasta keskmine temperatuur on +14,1 °C, jaanuaris +10,2 °C, augustis +18,8 °C. Aastas sajab keskmiselt 996 mm, sealhulgas jaanuaris 131 mm ja augustis 29 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 1964 tundi, sealhulgas jaanuaris 103 ja augustis 236 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003 https://www.ine.es/jaxi/Datos.htm?path=/t20/e245/p08/l0/&file=03002.px  A Coruña provints – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus Provintsi koduleht
Å

Å (å) on norra ja taani tähestiku 29. täht, rootsi tähestiku ja soome tähestiku 27. täht ja tšamorro tähestiku kolmas täht. Ta on ka vallooni tähestiku kolmas täht. Täht Å on rahvusvaheliselt kasutusel mõõtühik ongströmi tähisena. Täht tekkis täheühendist aa, mis vanapõhja keeles tähistas pikka a-häälikut. Ligatuuris hakati suure a-tähe kohale laduma väikest a-tähte, kuid ülemisest a-tähest sai aja jooksul ring. Å-tähte hakati kasutama rootsikeelsetes käsikirjades 15. sajandil (norra keeles esineb teda varemgi). Stockholmis toimus 1869 õigekirjanõupidamine, kus soovitati täht kasutusele võtta ka taani ja norra keeles. Mõned kirjanikud, nagu Henrik Ibsen ja Bjørnstjerne Bjørnson, tegidki seda. Norras võeti täht ametlikult kasutusele 1917, Taanis 1948. Norra keeles nimetatakse seda tähte bolle-a, sest trükkalid nimetavad sõõri bolle. Täheühendit aa, mis algselt oli tähistanud pikka a-häälikut, hakati hääldama [o] või [ɔ] (ümardatud madal tagavokaal). Niisugune tähistus oli ebaselge ja ebapraktiline, eriti uusnorra keeles (landsmål), kus näiteks sõnu sjåande ja sjaånde kirjutati ühtviisi "sjaaande". Norra õigekirjas võeti täht soovituslikuna kasutusele 1917 ja kohustuslikuna 1938. Rootsi keeles sai täht tavaliseks Olaus Petri katekismuse ja Uue Testamendi (1526) mõjul. Vajadus selle järele tekkis, kui pikk a, mida vanapõhja keeles tähistas á või aa, hakkas häälduma ümardatud madala tagavokaalina (IPA [oː]): Eesti keeles hääldatakse rootsi å-tähte [oo]. Taani õigekirjas võeti å aa asemel kasutusele 1948. Aastast 1955 on see taani tähestiku viimane täht. Kuigi å kuulub soome tähestikku ja traditsiooniliselt ka soome arvutite (ja kirjutusmasinate) klaviatuuri, ei esine ta soome sõnades, välja arvatud rootsi, norra ja taani nimed. Tähte tuntakse Soomes nimega "ruotsalainen oo" ('rootsi oo'). Standardi ISO/IEC 8859-1 järgi on Å kood 197 ja å kood 229. Unicode'is on Å kood U+00C5 ja å kood U+00E.  Å – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
Nekropol

Nekropol ehk surnute linn oli antiikaja kollektiivne matmispaik, mis moodustus tumulustest. Näiteks etruskide ainsad säilinud arhitektuurimälestised on nende nekropolid (umbes 6. sajand eKr), mis asuvad peamiselt Toscanas, Lazios ja Umbrias. Etioopias Aksumi obeliski endise asupaiga naabruses avastati arheoloogide rühma poolt kuninglik nekropol. Arheoloogid pidid paika ette valmistama Aksumi obeliski uuesti püstitamiseks – leiti suur hulk maa-aluseid kambreid ja kaarkäike, mida uuriti georadari ja elektrotomograafi abil. Alates 1970. aastatest on Aksumi lähedalt leitud hauakambreid, millest paljud on rüüstatud ning praegu on ainult üks neist olnud avatud ka turistidele. 1978. aastal loodud UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvad ka Teeba nekropolid. List of necropoleis
Tumulus

Tumulus on mullast kuhjatud künkaga tähistatud matmispaik. Ümarhaud, mis uuristati kivimassiivi. Etruskide hauakamber. Seni on leitud 6000 hauda, nendest 150 on maalingutega hauad. Etruskid kartsid surma. Nende surmadeemoniks oli Charon. Hauamaalingutel kujutati tantse ja mänge. Haudadesse tehti kivist “pehmeid asju”. Näiteks voodid, padjad. Kuna etruskid kartsid surma, siis matustel mängiti mänge ja tantsiti. 1985. aastal leiti 29 uut hauda. Nekropol
Å (täpsustus)

Å tähendab mitut asja. Å on mitmes tähestikus kasutatav täht. Å on rahvusvaheliselt kasutatav mõõtühik ongströmi tähis. Å ('jõgi') on mitme koha nimi. See on üks lühemaid kohanimesid U, Ö ja Y kõrval. Rootsis on 12 Å-nimelist kohta (need on enamasti kas üksikud talud või koosnevad mõnest majast), 5 Norras ja 1 Taanis. Å, küla Rootsis Östergötlandi läänis Norrköpingi vallas Å, küla Norras Lofootidel Moskenesi vallas Å, küla Norras Tromsi maakonnas Tranøy vallas
Aktsidents

Aktsidentsi (ladina accidens) all mõeldakse filosoofias seda, mis võib asjale omane olla või mitte olla, ilma et asi lakkaks olemast see, mis ta on. Aktsidentsi mõiste esineb esmakordselt Aristotelese filosoofias (vanakreeka keeles to symbebēkos). Aktsidents vastandub seal substantsile (vanakreeka keeles ousia) ning aktsidentside hulka kuuluvad kõik olevad, mis kuuluvad teistesse kategooriatesse peale substantsi. Need asjad ei ole iseseisvalt, vaid substantsis. Tänapäeva analüütilises filosoofias vaadeldakse aktsidentsi aktsidentaalse omadusena (juhusliku, kontingentse omadusena) ning mitteolulise (mitte-olemusliku omadusena), mis võib olla mööduv.
Aktsidents (täpsustus)

"Aktsidents" (ladina sõnast accidentia (mitmus sõnast accidens 'juhuslik nähtus') nähtavasti saksa sõna Akzidenz kaudu) on mitmetähenduslik sõna. Aktsidents on filosoofias see, mis võib asja juures olla või mitte olla, ilma et asi lakkaks olemast see, mis ta on. Aktsidents on trükis, mis pole raamat, brošüür ega perioodiline väljaanne (ajakiri, ajaleht).
Arbo Valdma

Arbo Valdma (sündinud 20. veebruaril 1942 Pärnus) on eesti pianist ja muusikapedagoog. Arbo Valdma lõpetas 1966 Tallinna konservatooriumi Bruno Luki klaveriklassis ja sai 1969 doktorikraadi Moskva konservatooriumis Nina Jemeljanova õpilasena. Ta oli klaveriprofessor Jugoslaavias Novi Sadis (1979. aastast) ja Belgradis (1984. aastast). 1992. aastast elab ja töötab ta Saksamaal Kölnis. Arbo Valdma on Euroopa Klaveriõpetajate Assotsiatsiooni (EPTA) asutajaliige. Tema tuntumad õpilased on Jasminka Stančul, Rita Kinka, Aleksandar Madžar, Zoltan Peter, Đorđe Milojković, Vladimir Valjarević, Dorian Leljak, Dejan Sinadinović. Prof. Valdma viib läbi klaveri meistrikursusi mitmel pool üle maailma, sealhulgas alates 2002. aastast oma sünnilinnas Pärnus. 1968 Eesti NSV pianistide võistluse 1. auhind 1980 heliplaadistuste võistluse 1. auhind Ljubljanas 1992 Eesti Muusikaakadeemia audoktor 2009 Pärnu vapimärk (Pärnu linna haridus- ja kultuurielu arendamise, elavdamise ja rikastamise ning aastatepikkuse meistrikursuste korraldamise eest) 2017 Pärnu aukodanik Arbo Valdma vend oli eesti helirežissöör Hannes Valdma. Rahvusvaheline klaveri SUVEUNIversiteet parnukontsert.ee Priit Kuusk. Pärnus kestab Arbo Valdma talveülikool pianistidele. ERR, 11. veebruar 2009.
Å (Rootsi)

Å on küla Rootsis Östergötlandi läänis Norrköpingi vallas. Elanike arv oli 2000. aastal 205. Küla nimi tähendab rootsi keeles 'väike jõgi'. Küla lühikese nime tõttu käib seal turiste, kes lasevad end maanteel nimesildi juures pildistada. Nimesilti rikutakse ühtelugu. Å külas on Å kirik, mis on Å kihelkonna keskus.
Å kihelkond

Å kihelkond on kihelkond Rootsis Östergötlandi läänis. Selle keskus on Å kirik Norrköpingi vallas Å külas. Kihelkonna pindala on 25 km², elanike arv 193 (1989). Å kogudus kuulub Linköpingi piiskopkonna Vikbolandeti ja Hammarkindi praostkonna Kuddby pastoraati. Å kihelkonnas on palju mälestisi, millest vanimad pärinevad kiviajast.
Å kirik

Å kirik on kirik Rootsis Östergötlandi läänis Vikbolandetil Å kihelkonnas Å külas, umbes 17 km Österköpingist idas. Kogudus kuulub Linköpingi piiskopkonda. Å kirik asub künkal keset avatud põllumaastikku. Foto
Presokraatikud

Eelsokraatikud ehk presokraatikud ehk Sokratese-eelsed filosoofid on tinglik nimetus filosoofidele, kes tegutsesid ajalooliselt "enne Sokratest". Õigupoolest arvatakse presokraatikute hulka ka mõned Sokratese (osalt nooremad) kaasaegsed, keda Sokrates ei mõjutanud. Et mõiste tegelik sisu ei ole puhtkronoloogiline, siis on nimetuse (ja mõiste) kasutajatele ette heidetud, et nad peavad Sokratesele eelnevat filosoofia ajalugu eelnevaks etapiks filosoofia arengus Sokratese ja Platoni filosoofia poole: nimetus ise soosib varasema filosoofia lihtsustamist sellest vaatest lähtudes. Joonia koolkond Mileetose koolkond Thales Anaximandros Anaximenes Archelaos Herakleitos Xenophanes Pütaagorlased Pythagoras Archytas Philolaos Eleaadid Parmenides Zenon Eleast Melissos Empedokles Atomistid Leukippos Demokritos Anaxagoras Pherekydes Sofistid Protagoras Gorgias Seitse tarka Füsioloogid Sokraatikud K. Joel. Der Ursprung der Naturphilosophie aus dem Geiste der Mystik, Jena 1903. Ritier, Preller. Historia critica philosophiae graecae, 9. trükk 1913. Kafka. Die Vorsokratiker, München 1921. K. Joel. Geschichte der antiken Philosophie, l, Tübingen 1921. J. Stenzel. Die Metaphysik des Altertums, München 1931. A. Rey. La jeunesse de la science grecque, Paris 1933. A. Covotti. I presocratici, Napoli 1934. H. Cherniss. Aristotle's Criticism of Presocratic Philosophy, Baltimore 1935; uustrükk New York 1964. P. M. Schuhl. Essai sur la formation de la pensée grecque, Paris 1934, 2. trükk 1949. W. Jaeger. Paideia, 3 kd, Berlin 1934–1947. Tõlge itaalia keelde Firenze 1936–1959. A. Maddalena. Sulla cosmologia ionica da Talete ad Eraclito, Padova 1940. O. Gigon. Der Ursprung der griechischen Philosophie. Von Hesiod bis Parmenides, Basel 1945, 2. trükk 1968. Giorgio Colli. La natura ama nascondersi, 1948. 2. trükk (toim E. Colli), Milano 1988. W. Jaeger. The Theology of the Early Greek Philosophers, Oxford 1947. Tõlge itaalia keelde Firenze, 1961. C. J. De Vogel. Greek Philosophy, Leiden 1950. E. Paci. Storia del pensiero presocratico, Torino 1957. G. S. Kirk, J. E. Raven. The Presocratic Philosophers. A Critical History with a Selection of Texts, Cambridge 1957; uustrükk 1984. W. K. C. Guthrie. A History of Greek Philosophy, 6 kd, Cambridge 1962–1981. F. M. Cleve. The Giants of Pre-Sophistic Greek Philosophy, The Hague 1965, 2 kd. Hans-Georg Gadamer (toim). Um die Begriffswelt der Vorsokratiker, Darmstadt 1968. Mourelatos (toim). The Pre-Socratics, Garden City (N.Y.) 1974. G. Reale. Storia della filosofia antica, Milano 1975, 5. trükk 1987, kd l, lk 43–281. J. Barnes. The Presocratic Philosophers, London, 1979, 2 kd. Klaus Held. Heraklit, Parmenides und der Anfang von Philosophie und Wissenschaft. Eine phänomenologische Besinnung, Berlin/New York 1980, ISBN 3-11-007962-3. A. Capizzi. La Repubblica Cosmica, Roma 1982. Eelsokraatikute fragmente eesti keeles
Kõrma

Kõrma on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas. Mädaoja mänd Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lavi

Lavi on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas. Küla on kuulunud Viru-Jaagupi kihelkonda. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas. Külas asuvad ohvrikivi, Lavi allikas ja Pühamänd. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Miila

Miila on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas. Külas asub hiiemägi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Veeris

Veeris on ümar kivi läbimõõduga 64...512 mm. Eestis on varem kasutatud ka purdsetete klassifikatsiooni, mille järgi nimetatakse veeristeks purdosakesi terasuurusega 10...100 mm. Veeriseid leidub tihti rannikul. Terasuurus Sinisalu, Rein & Kleesment, Anne (2002). Purdsetete granulomeetrilisest klassifikatsioonist. Eesti Geoloogiakeskuse Toimetised. 10/1. Lk 20–26. Raukas, A. (1964). Purdkivimite terasuuruse klassifikatsioon. Raukas, A. (1981). Purdkivimite ja purdsetete klassifikatsioon terasuuruse järgi.
Mõedaka

Mõedaka on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Männikvälja

Männikvälja (18. sajandi kaartidel Mennik) on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas. Küla läbib Rakvere–Rannapungerja maantee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nurkse

Nurkse on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Rägavere valda. Küla läbib Rakvere–Rannapungerja maantee. Küla lõunaosas on Mõdriku-Roela maastikukaitseala, mille juures olid endised Nõva (18. sajandi kaartidel Nowa), Valgesoo, Kuivajõe (Kuivajöggi) ja Uudeküla (Uudekülla) küla, viimase juures on olnud ka väike järv. Linnuse talu maadel on Nurkse linnamägi. Linnamäe kõrval edelas asub Varesemägi (Waresmäggi), millel paikneb vana kaardistustorn. Samas kohas paiknes Struve kaare punkt. Praeguse torniga oli see 1,6 m nihkes. 1977. aastal liideti Nurkse külaga Kaasiksoo küla. Võlumägi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Juhan Kormik (8. klass), juhendaja Maret Tralla. KUNDA JÕEÄÄRSED RÄGAVERE VALLA MAA-ALAL, Ferdinand von Wrangelli nimeline Roela Lasteaed-Põhikool, Roela 2012 http://muuseum.to.ee/Reprints/HTML/index.html?f_g_w_struvemeridiaanikaar.htm Marja Kallasmaa: artikkel "Nurkse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Nõmmise

Nõmmise on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Põlula

Põlula on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas. Põlulas oli mõis, kus tänapäeval tegutseb kool. 18. sajandi kaartide järgi on Põlula küla lähedal olnud väike järveke (vt Põlula kalakasvatuskeskus) ja kaks vesiveskit. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Uljaste (Vinni)

Uljaste (18. sajandi kaartidel Uljast) on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas. Küla juures on Uljaste järv ja Uljaste oos. Küla on esmamainitud 1468. aastal Taani hindamisraamatus. 18. sajandi kaartide järgi on külas olnud kõrts. 1870. aastal rajati külast läbi Balti raudtee Tallinna–Narva raudtee. 1926. aastal valmis kitsarööpmeline Sonda–Mustvee raudteeliin, mille harutee ulatus Uljasteni laiarööpmelise Tallinna–Narva raudteega samadel liipritel (kolmerööpaline raudtee). Maakonna piir eraldab Lääne-Viru maakonna Uljaste küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas paiknevast Uljaste külast. Küla läbib Tallinna–Narva raudtee, Lääne-Viru maakonnas paiknev Uljaste on Sonda raudteejaamast ja Kabala raudteejaamast võrdsel kaugusel. Uljaste külast läheb tee läände ajaloolisse Haansalu külla ja teine väiksem külatee lõunasse Rihula (tänapäeval Sae küla) suunas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kitsarööpmelised raudteed, Üldkasutatavad raudteed, Soda jaam, veebiviide Kohanimenõukogu asustusnimede töörühma arvamused ja ettepanekud, Lääne-Virumaa, 16.09.1997
Cedar Rapids

Cedar Rapids on linn Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis, Linni maakonna keskus. Asub Cedari jõe ääres. https://data.census.gov/cedsci/table?q=United%20States&tid=DECENNIALPL2020.P1, vaadatud 21.09.2021. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Linna koduleht
Uljaste

Uljaste on mitme koha nimi: Uljaste, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas Uljaste, küla Lüganuse vallas Ida-Viru maakonnas Uljaste kuplistik Uljaste oosi ja Uljaste järve kaitseala
Ulvi (Vinni)

Ulvi on küla Lääne-Viru maakonna, Vinni vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli küla Rägavere valla halduskeskus. Ulvi lasteaed Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Maggie Reilly

Maggie Reilly (sündinud 15. septembril 1956 Glasgow's) on šoti laulja, kes aastail 1980–1984 tegi koostööd inglise helilooja Mike Oldfieldiga. Sel perioodil esitas ta ka oma kuulsaimad lood: "Moonlight Shadow", "Five Miles Out", "Family Man" ja "To France". Aastal 1992 avaldas ta oma debüütalbumi "Echoes", albumi hittlugudeks said "Everytime We Touch", "Tears In The Rain" ja "Wait". Reilly on koostööd teinud ka Mike Battiga, Jack Bruce'iga, Simon Nicoliga, ansambliga Smokie jt. 3. märtsil 2007 esines Maggie Reilly Tallinnas. 1992 "Echoes" 1993 "Midnight Sun" 1996 "All the mixes" 1996 "Elena" 1997 "Elena: The Mixes" 1998 "The Best of Maggie Reilly: There and Back Again" 2000 "Starcrossed" 2001 "Save It for a Rainy Day" 2006 "Rowan" Maggie Reilly koduleht Angel Tears: mitteametlik fännileht
Viru-Kabala

Viru-Kabala on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas. Küla läbivad Sämi–Sonda–Kiviõli tee ja Sõmeru–Kabala tee. Samuti läbib seda Tallinna–Narva raudtee ning sellel asub küla piires Kabala raudteejaam. Kabala jaamahoone valmis koos raudteega 1870. aastal ja on säilinud autentsena, kuid ei ole ka kasutuses ja laguneb. Külas tegutses Viru-Kabala raamatukogu. Külast voolab läbi Pada jõgi. Selle põhjaosas asuvad Kabala soo ja Voorse Kassamäe soo. Kabala raudteejaam Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/view_xml.htm?id=4388196&searchText=9395, vaadatud 4.11.2017.
Ulvi

Ulvi on mitme koha nimi: Ulvi, küla Mustvee vallas Jõgeva maakonnas Ulvi, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas Ulvi on ka eesnimi.
Davenport

Davenport on linn Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis, Scotti maakonna keskus. Asub Mississippi jõe ääres. Linnas asub Saint Ambrose'i ülikool. Davenport asutati 1839. aastal pärast seda, kui saukid olid pärast Musta Hauka juhtimisel aastal 1832 toimunud vastuhaku mahasurumist sunnitud Mississippi-äärsest maast loobuma. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Linna koduleht