laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kõnnukajakas

Kõnnukajakas (Larus relictus või Ichthyaetus relictus) on kajaklaste sugukonda kuuluv lind, kes pesitseb Kesk-Aasia soolajärvede ääres. Kõnnukajaka arvukust hinnatakse maksimaalselt 10 000 isendile. Ta pesitseb Mongoolias ja Kasahstanis, 1 pesitsuskoht on teada Venemaal ja 1 Hiinas. 1971. aastani peeti kõnnukajakat karbuskajaka alamliigiks. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2011. Vaadatud 25. mail 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Tšetnikud

Tšetnikud olid Jugoslaavia territooriumil aastatel 1941–1946 saksa ja ungari okupatsioonivägede vastu tegutsenud ebaregulaararmee sõdurid. Tegelesid diversioonide ja ebatraditsisooniliste sõjapidamisvahenditega (põletasid viljavarusid, lasid raudteid õhku, lõikasid telefoniliine läbi jne). 1942. aasta jaanuaris viis Ungari kindralstaap sisse eriti ranged julgeolekunõuded ning korraldas tšetnike ja kommunistide tabamiseks suure haarangu. Toimumisajal valitsenud külma ilma tõttu hüüdnime "külmad päevad" saanud puhastusoperatsiooni käigus tabati ja hävitati veidi üle nelja tuhande tšetniku ja kommunisti (enamuses serblased, kuid ka u 80 ungarlast, kes olid pea eranditult kommunistid). Kohati hukkus aga ka süütuid inimesi. Viimast laadi juhtumeid ei vaikitud maha, vaid riigipea Miklós Horthy isiklikult andis range käsu juhtunut uurida ja süüdlased vastutusele võtta. Ravna Gora(Равна Гора) Suvobor
Vincent Gallo

Vincent Gallo (sündinud 11. aprillil 1961 USA New Yorgi osariigis Buffalos) on USA näitleja ja filmirežissöör. Gallo sündis pere keskmise lapsena. Mõlemad tema vanemad olid emigreerunud Sitsiiliast. Ise on Gallo selle kohta öelnud, et ainult tõelised itaallased on pärit Buffalost. Kui Vincent Gallo oli 16-aastane, viskas isa ta kodunt välja, misjärel asus noormees elama New Yorki. Edasi rändas Gallo läbi suurema osa Euroopast ning pärast New Yorki naasmist hakkas tegelema maalikunstiga. 1981. aastal kirjutas ta muusika komöödiale "New York Beat Movie", hiljem harrastas mootorrattasõitu. 1980. aastate alguses oli ta ka breiktantsija, seejärel hakkas näitlejaks. Põhiliselt mängis Gallo väikese eelarvega indie-filmides, kuid tegi mõned rollid ka peavoolu filmides. Tuntuim neist on Martin Scorsese maffialugu "Goodfellas" ("Omad poisid", 1990). Maalimisega tegi Gallo lõpparve 1990. aastal, oma kunstnikukarjääri tipus. Ta on olnud Calvin Kleini modell. 1986. aastal Gallo tegi esimesed filmikatsetused lühifilmidega "If You Feel Froggy, Jump" ja "The Gunlover", mille ta ise produtseeris, lavastas, kirjutas ja ka mängis. Tema tippteoseks loetakse romantilist draamat "Buffalo 66", mis on autobiograafiliste sugemetega. Gallo kirjutas filmi stsenaariumi ja muusika ning lavastas filmi, samuti mängis ise peaosa. 2003. aastal kirjutas ja lavastas ta oma teise täispika mängufilmi. Gallo on mänginud mitmes ansamblis: The Plastics, Pork, Bohack, Gray ja Bunny. Viimases oli ta koos oma sõbra, näitleja Lukas Haasiga. Praeguseks lagunenud ansambel andis plaadifirma Warp Records kaudu välja CD "When".
Star (jahiklass)

Star on kaheinimese ühtsusklassi kiiljaht, mis konstrueeriti aastal 1911 ning mis on olnud vaheaegadega olümpiatel aastast 1932. LOA – üldpikkus – 6,922 mm LWL – veeliinipikkus – 4,724 mm B – lauis – 1,734 mm Laius kimmi kohal – 1,372 mm D – süvis – 1,016 mm Mass – 671 kg Masti kõrgus 9,652 mm S – suurpuri ja eespuri kokku 26.5 m² S – suurpuri – 20.5 m² S – eespuri – 6.0 m² 2008. aastal võistlesid rahvusvaheliselt selles klassis Ergo Kosk ja Kristjan Kruus 2012. aastal võistlesid rahvusvaheliselt selles klassis Alar Volmer ja Mihkel Kosk ISAF: Current rankings on keelyacht Star Stari klassiliidu veeb Stari disainimise ja kujunemise ajalugu
Henri Laupmaa

Henri Laupmaa (sündinud 14. märtsil 1975) on eesti IT-ettevõtja. Ta on olnud Eestimaa Looduse Fondi nõukogu liige ja on Eesti Instituudi nõukogu liige. Ta on õppinud Concordia Rahvusvahelises Ülikoolis rahvusvahelist ärijuhtimist (BA, 1997) ja Eesti Kunstiakadeemias graafilist disaini (lõpetamata). Henri Laupmaa on kuulunud aktsiooni "Teeme ära!" korraldusmeeskonda ja on osalenud TEDxTallinn korraldamises alates selle algusest 2009. aastal. Samuti on ta osalenud Creative Commonsi litsentside eestistamisel. Kuulub Vabariigi Presidendi mõttekoja liikmete sekka. 2012. aastal asutas Laupmaa koos Tiiu Sullakatko, Tanel Kärbi, Halina Mugame ja teistega Hooandja keskkonna. Laupmaa osales Rahvakogu töörühmas IT-tiimi juhina. Arendas aastatel 2010–2014 Community Toolsi tarkvara. 2015. aastal asutas ühisrahastusplatvormi Fundwise. Maksu- ja tolliameti andmetel oli osaühingul Fundwise 3. oktoobri 2023 seisuga ligi 33 000-eurone maksuvõlg, osaühingu kahjum oli 2022. aastal ligi 100 000 eurot. 3. oktoobril 2023 teatati, et Politsei- ja piirivalveamet kahtlustab Ukraina heaks annetusi kogunud Henri Laupmaad varade suures ulatuses omastamises. Tal on olnud probleeme ka võetud laenude tagasi maksmisega. 2015 aasta vabatahtlik ERR, Johannes Voltri | (24. oktoober 2023). "Henri Laupmaa on üle kandnud vähem kui poole toeta.me annetusrahast". ERR. Vaadatud 24. oktoobril 2023. https://www.elfond.ee/meist/noukogu https://estinst.ee/kontakt/ Toimkond Teeme ära! "TEDxTallinn 2009". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuli 2012. Vaadatud 4. märtsil 2013. "Muusika süütundeta" Eesti Päevaleht, 3. jaanuar 2005 Presidendi Mõttekoda: liikmed president.ee Vahur Afanasjev: "Henri Laupmaa annab ühiskonnale hoogu" Eesti Ekspress, 5. november 2012 Kaarel Tarand: "Pealelend. Tiiu Sullakatko ja Henri Laupmaa" Sirp, 30. august 2012 Tegijad Rahvakogu "DCBaltics speaker - Henri Laupmaa". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. oktoober 2012. Vaadatud 25. aprillil 2013. Prokuratuur kahtlustab toeta.me annetusplatvormi suure summa omastamises, ERR "Laupmaa on tagastanud ligi kaks kolmandikku toeta.me annetusrahast" ERR, 31. detsember 2023 "Küsis raha ja kadus: sarivõlglasest ärimees jäi miljonäridele võlgu" Äripäev, 31. jaanuar 2024 "Laupmaa ei tagastanud jaanuaris sentigi toeta.me annetusrahast ERR, 30. jaanuar 2024". ERR.ee. 30. jaanuar 2024. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.01.2024. Vaadatud 30. jaanuar 2024. Eesti Raadio: Üks lugu Video: Kuidas me ära tegime Presidendi mõttekoda
Rainer Nõlvak

Rainer Nõlvak (sündinud 28. septembril 1966) on eesti ettevõtja ja sportlane. Ta on Microlinki asutaja ja esimene juhataja, Curonia Researchi nõukogu esimees ja Eestimaa Looduse Fondi nõukogu esimees. 3. mail 2008 korraldati Nõlvaku ettevõtmisel üle-eestiline koristusaktsioon "Teeme ära 2008", mille käigus koristasid vähemalt 50 000 vabatahtlikku kõikjalt üle Eesti ligi 6000 tonni prügi.. Sellest kasvas peagi välja üleilme liikumine "Teeme ära! Maailmakoristus" 2008 Aasta kodanik 2008 Aasta vabatahtlik 2014 Valgetähe III klassi teenetemärk Rainer Nõlvak: lepime 1. mail venelastega ära, Päevaleht, 29. oktoober 2009 Eesti Vabariigi teenetemärgid, president.ee, vaadatud 16.06.2017 Aasta kodaniku tiitli sai Rainer Nõlvak – Postimees, 26. november 2008. Rainer Nõlvak: tere, Lembitu! – Postimees, 1. aprill 2010 Foto Äripäeva intervjuu Rainer Nõlvakuga Rainer Nõlvak saates "Kukul külas", 4. mai 2008, [1] Teeme ära: Koristuspäeval osales 50 000 eestimaalast, ilm.ee "Teeme ära 2008" numbrites, ilm.ee "Teeme ära 2008" koduleht Nationwide Clean-Up Campaign in Estonia (Reuters news) Vlad Livšits: Железный Райнер Нылвак король экологистики Rainer Nõlvak. Minu Eesti Eesti Ekspress, 23. detsember 2008 Nõlvak paneks 100 000 inimest kohalikke probleeme lahendama Postimees, 14. jaanuar 2009 Райнер Нылвак, помоги Марет Марипуу! DELFI, 16 января 2009 Minu Eesti "Teeme ära" otsib probleemidele ärategijaid. Põhjarannik, 28. märts 2009 Palju õnne! Astrid ja Rainer Nõlvak said pisitütre vanemateks, Maaleht, 15. juuni 2017
Ahti Heinla

Ahti Heinla (sündinud 2. mail 1972) on eesti programmeerija, ettevõtja ja investor. Üks Skype'i algatajaid ja kunagine Skype'i süsteemiarhitekt. 2013 ja 2014 osales NASA CC-s meeskonna Kuukulgur liidrina 2014. aastal asutas koos Janus Friisiga ettevõtte Starship Technologies. Ta töötab seal tehnilise direktorina. Ambient Sound Investments üks omanikest. 2007 Valgetähe V klassi teenetemärk 2008 aasta vabatahtlik 2014 aasta kultuurisõber Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). http://www.skype.com http://www.asi.ee
Leesi–Hara tee

Leesi–Hara tee (registrinumbriga 11272) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 8,7 km. Tee saab alguse Kuusalu–Leesi tee lõpus Leesi külas ning lõpeb Loksa–Hara tee lõpus Hara külas. Tee kulgeb läbi Leesi, Virve, Tapurla ja Hara küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 4 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Teega ristub üheksandal kilomeetril Hara tee. Tee on pinnatud kruusatee. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kahala–Andineeme tee

Kahala–Andineeme tee (registrinumbriga 11273) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 3,5 km. Tee saab alguse Jõelähtme–Kemba tee kahekümne kaheksandal kilomeetril Kahala külas ning lõpeb Kuusalu–Leesi tee viiendal kilomeetril Soorinna külas. Tee kulgeb läbi Kahala, Sõitme ja Soorinna küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Lameusside loend

Siin on loetletud lameusse. Selles nimekirjas on lameusside liigid ja teised taksonid. Muud zooloogia mõisted on loetletud loendites zooloogia mõisteid ja anatoomia mõisteid. Kogu bioloogias käibel olevad mõisted on loetletud loendis Bioloogia mõisteid. Kui taksonil on eestikeelne nimetus, siis see on paigutatud loendisse vastavalt oma kohale tähestikus. Taksoninimetuse järel on sulgudes ladinakeelne nimetus kursiivis. Edasi tulevad lühiandmed sugukondliku kuuluvuse (sgk) ja levila kohta, samuti leviku kohta Eestis: Eestis tavaline – kogu Eestis tavaline või sage Eestis kohati – Eestis kohati tavaline, kohati puudub või haruldane Eestis haruldane – Eestis haruldane või väga vähestes kohtades levinud # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y ainupõlvsed (Monogenea), klass alaaria (Alaria), perekond, sgk Diplostomatidae Alaria alata, sgk Diplostomatidae alveokokk-paeluss (Echinococcus multilocularis), sgk paeluslased Bdellocephala punctata, sgk Dendrocoelidae Bothrioplana semperi, sgk Bothrioplanidae Dugesiidae, sugukond ehhinokokk (Echinococcus), perekond, sgk paeluslased Gyrodactylus salaris, sgk Gyrodactylidae laiuss (Diphyllobothrium latum), sgk laiuslased laiussilised (Pseudophyllidea), alamklass Mesostoma, perekond, sgk Typhloplanidae nookpaeluss (Taenia solium), sgk paeluslased paelussid (Cestoda), klass piimjas planaar (Dendrocoelum lacteum), sgk Dendrocoelidae Planariidae, sugukond ripsussid (Turbellaria), klass
The Black Cat (film 1934)

"The Black Cat" on 1934. aasta USA õudusfilm. Boris Karloff (Hjalmar Poelzig) Béla Lugosi (dr Vitus Werdegast) David Manners (Peter Alison) Julie Bishop (Joan Alison (as Jacqueline Wells) Egon Brecher (majordomo) Harry Cording (Werdegasti teenija Thamal) Lucille Lund (Karen Werdegast Poelzig) Henry Armetta (politsei seersant) Albert Conti (politsei leitnant)
The Black Cat

"The Black Cat" on Edgar Allan Poe lühijutt. "The Black Cat" on 1934. aasta film. "The Black Cat" on 1941. aasta film. "The Black Cat" on 1981. aasta film. "The Black Cat" on 1995. aasta film. Black Cat
Hirvli–Vahastu tee

Hirvli–Vahastu tee (registrinumbriga 11275) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 5,4 km. Tee algus on Kahala tee ja Kursi-Raudoja tee ristmikult Kursi ja Hirvli küla piiril ning lõpeb Tallinna–Narva maantee 50. kilomeetril Vahastu külas. Tee kulgeb läbi Kursi, Hirvli, Sigula, Kahala ja Vahastu küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 1 truubi. Bussipeatusi teele ei jää. Teega ristub viiendal kilomeetril üks Vahastu liiklussõlme ühendusteid. Tee on tolmuvaba, pinnatud kruusatee, Vahastu liiklussõlmes asfaltkattega. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Tee kogu pikkuses on kiiruspiirang 60km/h ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Vahastu–Mustametsa tee

Vahastu–Mustametsa tee (registrinumbriga 11276) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 1,9 km. Tee saab alguse Tallinna–Narva maantee 50. kilomeetril Vahastu külas ning lõpeb Jõelähtme–Kemba tee 34. kilomeetril Mustametsa külas. Tee kulgeb läbi Vahastu, Kahala ja Mustametsa küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kaht truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Teega ristub esimesel kilomeetril üks Vahastu liiklussõlme ühendusteid. Tee on kruusatee, Vahastu liiklussõlmes asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Loksa–Viinistu tee

Loksa–Viinistu tee (registrinumbriga 11280) on kõrvalmaantee Loksa linnas ja Kuusalu vallas. Tee pikkus on 9,7 km. Tee saab alguse Liiapeksi–Loksa maantee lõpus Loksa linnas ning lõpeb Viinistu–Pärispea tee alguses Viinistu külas. Tee kulgeb läbi Loksa linna ning Loksa, Kasispea, Turbuneeme ja Viinistu küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 14 truupi. Teele jääb 5 bussipeatust: Ravikeskus, Kasispea, Ahju, Turbuneeme, Viinistu. Teega ristub alguses Loksa–Pärispea tee ja neljandal kilomeetril Kasispea–Ilumäe tee. Tee on Loksa linnas asfaltkattega, edasi kuni 7. kilomeetrini põlevkivituhkbetoonkattega ja edasi on tee mustkattega. Tee on Loksa linnas tänavaklassist, edasi on tee klass V. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Loksa linnas ja Viinistu külas (50 km/h). Teevalgustust esineb ainult teele jäävate külade piires. Loksa–Viinistu teed kasutatakse palju tervisespordiks. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 28. juulil 2008.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kotka–Valgejõe tee

Kotka–Valgejõe tee (registrinumbriga 11281) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 9,6 km. Tee saab alguse Liiapeksi–Loksa maantee üheteistkümnendal kilomeetril Kolgaküla külas ning lõpeb Valgejõe tee kolmandal kilomeetril Valgejõe külas. Tee kulgeb läbi Kolgaküla, Kõnnu, Parksi, Nõmmeveski, Vanaküla ja Valgejõe küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 7 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on täies ulatuses pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kemba–Kolgaküla tee

Kemba–Kolgaküla tee (registrinumbriga 11282) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 8,1 km. Tee saab alguse Jõelähtme–Kemba tee neljakümne esimesel kilomeetril Kemba külas ning lõpeb Liiapeksi–Loksa maantee kaheksandal kilomeetril Kolgaküla külas. Tee kulgeb läbi Kemba, Kõnnu, Kalme, Murksi ja Kolgaküla küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 9 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Esimene 0,5 kilomeetrit teed on asfaltkattega, edasi kuni 4,5. kilomeetrini on tee mustkattega, järgneb kruusatee, mis tee lõpus on pinnatud. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Loksa–Hara tee

Loksa–Hara tee (registrinumbriga 11283) on kõrvalmaantee Loksa linnas ja Kuusalu vallas. Tee pikkus on 7,9 km. Tee saab alguse Liiapeksi–Loksa maantee kuueteistkümnendal kilomeetril Loksa linnas ning lõpeb Leesi–Hara tee lõpus Hara külas. Tee kulgeb läbi eelnimetatud asulate. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 12 truupi. Teele jääb 6 bussipeatust: Loksa-Nõmme, Külaotsa, Lohja, Hara, Eindri, Hara side. Teega ristub teisel kilomeetril Mere tee. Tee on mustkattega. Loksa linnas on tee tänavaklassist, edasi on tee klassita. Liiklussagedus teel on 200-500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Loksa linnas (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Mere tee

Mere tee (registrinumbriga 11284) oli kõrvalmaantee Loksa linnas. Tee pikkus oli 1,3 km. Tee sai alguse Loksa–Hara tee teisel kilomeetril. Tee ületas üht truupi. Tee oli mustkattega. Tee oli tänavaklassist. Liiklussagedus teel oli kuni 200 autot ööpäevas. Teel oli kiiruspiirang 50 km/h. Endise riigitee ulatuses on tee liikluspind (aadressiobjekt).
Loksa–Pärispea tee

Loksa–Pärispea tee (registrinumbriga 11285) on kõrvalmaantee Loksa linnas ja Kuusalu vallas. Tee pikkus on 10,5 km. Tee saab alguse Liiapeksi–Loksa maantee lõpus Loksa linnas ja lõpeb Pärispea külas. Tee kulgeb läbi Loksa linna ning Suurpea ja Pärispea külade. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 15 truupi. Teele jääb 8 bussipeatust: Loksa bussijaam, Laevaremondi tehas, Tooma rahva, Mäe, Suurpea, Kõrve, Viinistu tee ja Pärispea. Teega ristub alguses Loksa–Viinistu tee ja kümnendal kilomeetril Viinistu–Pärispea tee. Tee on mustkattega. Loksa linnas on tee tänavaklassist, edasi on tee klassita. Loksa linnas on liiklussagedus 500–1000 autot ööpäevas, edasi on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas. Loksa linnas on kiiruspiirangud (50 ja 70 km/h). Tee on väga kurviderohke ja teevalgustus on vaid mõne bussipeatuse juures. Tee läbimiseks tuleb aega varuda, sest talviti on asfaldil jääd ja suviti liigub teel palju tervisesportlasi.
Tioolid

Tioolid ehk merkaptaanid on orgaanilised ühendid, mille iseloomulik funktsionaalrühm (tioolrühm, varem ka sulfhüdrüülrühm) koosneb ühest vesiniku ja ühest väävli aatomist. Tioolid on tugeva iseloomuliku lõhnaga mürgised vees lahustumatud ühendid. Nad on nõrgalt happelised ja moodustavad metallidega reageerides soolasid (tiolaate ehk merkaptiide). Lihtsaim tiool on metaantiool (CH3SH), lenduv ja spetsiifilise ebameeldiva lõhnaga aine. Lõhna järgi on ta avastatav juba siis, kui tema kontsentratsioon õhus on 2×10−9 g/m³. Seetõttu lisatakse metaantiooli näiteks kütte- ja majapidamisgaasidele, et lihtsustada gaasilekke avastamist. Seda hakati tegema pärast 18. märtsil 1937 Texases toimunud New Londoni kooliplahvatust, kus hukkus vähemalt 295 õpilast ja koolitöötajat ning mis on USA kõigi aegade suurima ohvrite arvuga õnnetus, mis koolis toimunud. Tioolid on vesiniksideme abil üsna nõrgalt seotud nii vee molekulidega kui omavahel. Sellepärast on neil madalam keemispunkt ning nad on vähem lahustuvad kui samasuguse molekulmassiga alkoholid. Tioolid ja tioeetrid on sarnase keemispunkti ja sarnaste lahustuvuse omadustega. Märkus. Mitte segi ajada dioolidega.
Poseidon

Poseidon (vanakreeka keeles Ποσειδῶν) on vanakreeka mütoloogias merejumal, Kronose ja Rhea poeg. Tema sümbol on kolmhark. Tema vaste vanarooma mütoloogias on Neptunus. Pärast Kronose surma jagasid tema kolm poega maailma omavahel ära: Zeus sai taeva, Hades allmaailma ja Poseidon mere, maad aga valitsevad nad kõik koos. Poseidonit peetakse sageli taltsutamatuks jumalaks, sest tema elemendiks on tormine meri. Poseidonit kujutati tihti kui jumalust, kes sõidab oma kuldsete merihobustega kaarikus üle vetesügavuse. Ta kandis võimast kolmharki, mis suutis mere hetkega möllama panna, tekitades ootamatu tormihoo. Tema naine on merenümf Amphitrite. Poseidonil on palju lapsi nii oma naise kui ka teiste naisolenditega (näiteks oli tal nereiid Thoosaga poeg Polyphemos). Jumalanna Athena meelehärmiks heitis ta ühte isegi gorgo Medusaga. Medusa maharaiutud peast hüppas välja tiivuline hobune Pegasos, kellest sai Poseidoni lemmikuid. Merejumala kultus oli kreeklaste seas laialt levinud, kuigi sadamalinnal Ateenal ei olnud temaga just kõige paremad suhted. Et ateenlased valisid oma linna kaitsejumalaks Athena, ujutas Poseidon maa veega üle, kuni Zeus osapooled lepitas. Kord palunud Kreeta saare valitseja Minos Poseidonilt, et see saadaks talle jumaliku märgi, ning samal ajal tõusis lainetest valge härg. Usukommete kohaselt oleks Minos pidanud härja ohverdama, kuid kuningas ei teinud seda. Poseidon solvus ja pani Minose naise Pasiphae härjasse armuma. Sellest armastusest sündis härja peaga olend Minotauros, kelle tappis Ateena kangelane Theseus.
Aisai

Aisai on linn Jaapanis Aichi prefektuuris Honshū saarel. Piirneb läänes Mie prefektuuriga. Linn moodustati 1. aprillil 2005 Saya, Tatsuta, Hachikai ja Saori omavalitsustest. 県民文化局県民生活部　統計課 | 愛知県, vaadatud 9.03.2021. Aisai koduleht (jaapani keeles)
Tsushima (täpsustus)

Tsushima on mitme koha nimi: Tsushima, Jaapani saar Tsushima, linn Aichi prefektuuris Tsushima, linn Nagasaki prefektuuris Tsushima lahing Tsushima provints
Harilik käokann

Käokann (Lychnis flos-cuculi) on nelgiliste sugukonda ja tulinelgi perekonda kuuluv taimeliik. Käokann eelistab kasvada niisketel muldadel, milleks võivad olla tavaliselt veekogude kaldad, puisniidud jt. Eestis sage. Käokanni varrelehed on kitsassüstjad, varre alumised lehed moodustavad kodariku, ja need on piklikmunajad. Käokanni kõik 5 kroonlehte on lõhestunud neljaks hõlmaks, mistõttu õis näib "rääbakana". Õie keskosas on lisakroon. Taime maapealse varre kõrgus on 30–80(90) cm. Õitseaeg juunist juulini (harva ka kuni augustini). Eesti taimede määraja (toim. M. Leht). 2007. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu, lk 111 Harilik käokann andmebaasis eElurikkus
Loots

Loots on elukutse ja ametinimetus. Lootsiks võib saada haritud ja kogenud meremees, kellel on laevakapteni kutse ning kes on sooritanud vajalikud erialaeksamid, mis on vajalikud selleks, et juhtida laevu ohutult reidilt sadamasse ja sadamast merele. Töö eripära seisneb selles, et töötatakse pikkade, tavaliselt 24- või 48-tunniste vahetuste kaupa sama sadama reidil või lootsijaamas. Vahelduvad aga laevad, need on erineva pikkuse, lasti ja käiguomadustega. AS Eesti Loots Lootsimise kord ning lootsi laevalemineku ja laevalt mahatuleku kohad @ eRT Lootsi kvalifikatsiooninõuded ning kutsetunnistuse ja lootsitasõidu loa vorm ning väljastamise tingimused @ eRT Lootsikviitungi vorm @ eRT Lootskapten Lootsikaater, Lootsilaev Lootsilipud
Kasispea–Ilumäe tee

Kasispea–Ilumäe tee (registrinumbriga 11286) on kõrvalmaantee Kuusalu ja Haljala valdades. Tee pikkus on 8,1 km. Tee saab alguse Loksa–Viinistu tee neljandal kilomeetril Kasispea külas (Kuusalu vald) ja lõpeb Palmse–Vatku tee kümnendal kilomeetril Vatku külas (Haljala vald). Tee kulgeb läbi Kasispea, Vihasoo ja Vatku külade. Tee ületab ühe silla (Vihasoo sild üle Loobu jõe tee kuuendal kilomeetril) ja 14 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Teega ristub seitsmendal kilomeetril Võsu–Kotka tee. Tee esimesed 2,3 kilomeetrit on pinnatud kruusatee, edasi kuni 5. kilomeetrini on kruusatee, tee lõpuosa on mustkattega. Tee on klassita. Kuni Võsu–Kotka teeni on liiklussagedus kuni 200 autot ööpäevas, edasi on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on teel alates 5. kilomeetrist (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Viinistu–Pärispea tee

Viinistu–Pärispea tee (registrinumbriga 11287) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 3,3 km. Tee saab alguse Loksa–Viinistu tee lõpus Viinistu külas ning lõpeb Loksa–Pärispea tee kümnendal kilomeetril Pärispea külas. Tee kulgeb läbi eelnimetatud külade. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 1 truubi. Bussipeatusi teele ei jää, aga Pärispea külas, kus tee ristub Loksa–Pärispea teega, asub Viinistu tee bussipeatus. Tee on kõvakattega, tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Viinistu küla tiheasustusega alal (50 km/h). Teevalgustus puudub. Loksa–Viinistu teed ületavad mitmed suurulukite rajad.
Ulliallika–Kolga tee

Ulliallika–Kolga tee (registrinumbriga 11288) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas Kolga alevikus. Tee pikkus on 2,1 km. Tee saab alguse Liiapeksi–Loksa maantee neljandal kilomeetril Ulliallika bussipeatuse juures ning lõpeb Kolga–Pudisoo tee teisel kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Kolga aleviku tiheasustusega alal (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.