laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Heauusilm

Heauusilm on Eesti sotsiaalökoloogia klubi, mille eesmärk on teadvustada ja tegelda inimühiskonna ja looduskeskkonna probleemidega, seejuures näiteks survestada võimuorganeid. Klubi pole registreeritud Äriregistris. Klubi asutaja ja eestvedaja on Arni Alandi. http://epl.delfi.ee/news/melu/uus-e-postilist-uhendab-globaliseerumisvastaseid?id=50903689 (vaadatud 27.11.2018) http://epl.delfi.ee/news/melu/uus-e-postilist-uhendab-globaliseerumisvastaseid?id=50903689
Kirvesilm

Kirvesilm on kirve tömp osa, millesse kinnitub kirvevars. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 27.11.2018)
Kotkasilm

Kotkasilm on kotka silm. See on loomade silmadest kõige teravam. Kotkasilm (film) (inglise "Eagle Eye") Kotkasilm (soomusauto) ...
Võrk

Võrk on mitme tähendusega sõna. võrk ehk võrgulina, sellest valmistatud püünis (kalavõrk). võrk on niidist, nöörist vms kootud, sõlmitud või põimitud korrapärase augustikuga kangas, ka sellest valmistatud tarbeese. võrk on mõnede putukate eritatud võrguniitide põiming. võrk on ristuvate ja lõikuvate joonte, ka omavahel ühendatud liinide või ühenduste süsteem. võrk on mingil maa-alal paiknevate ühte liiki asutuste, rajatiste vms, ka kontakteeruvate isikute kompleks. võrk on sportmängudes (nt tennises, võrk- ja sulgpallis) väljakut poolitav nöörist piire, üle mille suunatakse palli. võrk ehk arvutivõrk. Võrk on tähtkuju. [1]. Eesti keele seletav sõnaraamat. 2009, vaadatud 21.04.2020.
Mäluseade

Mäluseade (inglise keeles data storage) ehk andmesalvesti (saksa keeles Datenspeicher) on infotehnoloogias funktsionaalne üksus, millesse saab andmeid paigutada (kirjutada), milles neid saab hoida ja millest neid saab võtta (lugeda). Liitsõnades (muutmälu, säilmälu, välismälu jt) tähendab mälu kogu adresseeritavat salvestusruumi töötlusseadmetes ja teistes mäluseadmetes, mida kasutatakse käskude täitmiseks. Mäluseadmed on laialdaselt kasutusel arvutites ja arvutisüsteemides. Mäluseadmete ehitus ja talitlus põhineb elektroonikal ja digitaaltehnikal. Varasemal ajal on andmeid töötlemiseks salvestatud mehaaniliselt perfokaartidele ja perfolindile, arvutitehnika algusaastail peamiselt magnetelektriliselt, vt trummelmälu, ferriitmälu, magnetlintsalvesti. Mäluseadmeid on võimalik liigitada mitmesugustel alustel. Liigitus toitesõltuvuse järgi: hävimälu – mäluseade, mille sisu haihtub (hävib) elektritoite katkemisel säilmälu – mäluseade, mille sisu ei haihtu elektritoite katkemisel Liigitus andmete kirjutamise ja lugemise võimaluste järgi: püsimälu (rahvusvaheliselt kasutatav lühend ROM) – mäluseade, mis oli algselt ainult loetav, edasiarendatud versioonid ka kirjutatavad muutmälu (RAM) – mäluseade, millesse saab andmeid kirjutada ja neid sealt lugeda, kusjuures ühesuguse kiirusega saab pöörduda mistahes (suvalise) mälupesa poole Liigitus salvestusmeetodi ja andmekandja järgi: pooljuhtmälu – mäluseade, milles andmed salvestatakse pooljuhtkristallil (RAM, ROM) magnetmälu – mäluseade, milles andmed salvestatakse magneeditava materjali selektiivse magneetimise teel ühe või mitme ketta lamedatele pindadele (kõvaketas) optiline mälu – seade, milles kasutatakse optilisi meetodeid (CD-ROM) Liigitus mäluseadme asukoha järgi: sisemälu ehk primaarsalvesti – mäluseade, millele protsessoril on juurdepääs andmete kirjutamiseks ja lugemiseks ilma sisend-väljundkanaliteta (sisemälu võib sisaldada teisi mäluliike, näiteks vahemälu ja registreid) välismälu ehk sekundaarsalvesti – mäluseade, mis paikneb antud seadmest (näiteks arvuti emaplaadist) väljaspool ja millele protsessoril on juurdepääs ainult sisend-väljundkanalite kaudu; välismäluks võib olla kõvaketas, pooljuhtketas, mälukaart ja mälupulk (niisuguseid suure mahutavusega sekundaarsalvesteid on nimetatud ka massmäludeks) Magnetsüdamikmälu IT terministandardi sõnastik Pooljuhtmäluseadmetega seotud mõisteid
Maastricht

Maastricht on linn Hollandi kaguosas, Limburgi provintsi halduskeskus, üks Hollandi vanemaid linnu. Asub Maasi jõe kallastel Belgia piiri ning Flandria ja Valloonia piiri lähedal. Vanade kirikute seas on Sint-Servaasi kirik 6. sajandist ja Onze Lieve Vrouwe kirik 11. sajandist. 17. sajandist pärineb Maastrichti raekoda. Linnas asub 1976. aastal asutatud Maastrichti ülikool, kunstiõppeasutus Jan van Eyck Academie, kunstiakadeemia Academie Beeldende Kunsten Maastricht ja Maastrichti Konservatoorium. Linnas on kunstimuuseum Bonnefantenmuseum, arheoloogiamuuseum Centre Céramique, kunsti- ja ajaloomuuseum Museum aan het Vrijthof, Rooma-aegsete jäänuste muuseum Museumkelder Derlon, Sint-Servaasi basiilika varakamber, Onze-Lieve-Vrouwe basiilika varakamber, Maastrichti Loodusmuuseum, koduloomuuseum Sint Pieteri Muuseum ja De Keyzeri Aurupruulikoda. Maastrichtis kirjutati 7. veebruaril 1992. aastal alla Maastrichti lepingule. Maastrichtis on arenenud keraamikatööstus. Linnast lõunas jõe ääres on Hollandi suurim tsemendivabrik, kuhu tuuakse merglit Sint Pietersbergist. Toodetakse ka autoosi, büroomööbli metallosi, paberit, klaasi, kondiitritooteid, elektroonikat ja jõelaevu. Linn on jõetranspordi- ja raudteesõlm. Maastrichti koduleht
Pooljuhtmälu

Pooljuhtmälu (ingl semiconductor memory) on elektrooniline mälu, mis on loodud pooljuhtkristalli (kiibi) pindkihis integraallülituse kujul. Andmed salvestatakse integraallülitusse binaarsete laenguolekutena, mis esitavad biti väärtust (1 või 0). Eri tüüpi mälude pikkade nimetuste asemel kasutatakse sageli suurtähtlühendeid, mis on saadud ingliskeelsetest nimetustest ja rahvusvaheliselt käibel. Pooljuhtmälud jagunevad andmete kirjutamise ja nende säilimise võimaluste järgi muut- ja püsimäludeks. Püsimälud, lühend ROM (Read-Only Memory): PROM (Programmable Read-Only Memory) – programmeeritav püsimälu EPROM (Erasable Programmable Read-Only Memory) – kustutatav programmeeritav püsimälu (see UV-kiirgusega kustutatav mälutüüp oli kasutusel 1990.aastail) EEPROM (Electronically Erasable Programmable Read-Only Memory) – elektrooniliselt kustutatav programmeeritav püsimälu, milles andmeid saab kustutada ja üle kirjutada baitide kaupa, Flash EEPROM ehk Flash ROM – välkmälu, elektrooniliselt kustutatav programmeeritav püsimälu, milles andmeid saab kustutada ja üle kirjutada andmeplokkidena, mis sisaldavad suure arvu baite Muutmälud, lühend RAM (Random Access Memory): SRAM (Static Random Access Memory) – staatiline muutmälu DRAM (Dynamic Random Access Memory) – dünaamiline muutmälu SDRAM (Synchronous Dynamic Random Access Memory) – sünkroonne staatiline muutmälu DDR SDRAM (Double Data Rate Synchronous Dynamic Random Access Memory); põlvkonnad DDR2 SDRAM, DDR3 SDRAM, DDR4 SDRAM GDDR (Graphics Double Data Rate) – graafikakaartide DDR-muutmälu Pooljuhttehnoloogia Mäluseade Pooljuhtmäluseadmetega seotud mõisteid
Vincenzo Viviani

Vincenzo Viviani (5. aprill 1622 – 22. september 1703) oli itaalia matemaatik ja füüsik. Ta oli Torricelli õpilane ja Galilei järgija. https://web.archive.org/web/20161220122043/http://www-gap.dcs.st-and.ac.uk/~history/Biographies/Viviani.html Ingliskeelne artikkel Vivianist Saint Andrewsi Ülikooli kodulehel
Mudelipõhine testimine

Mudelipõhine testimine on mudelipõhise disaini rakendus tarkvara või süsteemi testimise jaoks. Mudeleid kasutatakse, et näidata, kuidas testitav süsteem (system under test) peaks käituma, või näitamaks testimise strateegiaid ja -keskkonda. Mudel, mis näitab testitavat süsteemi, on tavaliselt abstraktne ja osaline väljendus soovitud süsteemi käitumisest. Tuletatud testjuhud (test cases) sellest mudelist on samal abstraktsuse tasemel olevad funktsionaalsed testjuhud. Sellised testjuhud moodustavad kokku abstraktse testkomplekti (abstract test suite). Abstraktset testkomplekti ei saa kasutada testitava süsteemi testimiseks, kuna nad on erinevatel abstraktsuse tasemetel. Käivitatav testkomplekt tuletatakse vastavast abstraktsest testkomplektist. Käivitatav testkomplekt suudab testitava süsteemiga suhelda. See saavutatakse abstraktsete testjuhtude vastavusse seadmisel mingite konkreetsete, sellele süsteemile mõeldud testjuhtudega. Mõned mudelipõhised testimiskeskkonnad sisaldavad piisaval hulgal informatsiooni, et genereerida käivitatavad testkomplektid automaatselt. Teistes keskkondades tuleb abstraktse testkomplekti elemendid viia vastavusse konkreetsete avaldiste või meetodi kutsetega tarkvaras. Mudelipõhine testimine liigitub musta kasti testimiseks (black-box testing), kuna testkomplektid on tuletatud mudelitest, mitte lähtekoodist. Suuremate süsteemide mudelipõhine testimine on siiani arenev valdkond. Tavaliselt ehitatakse mudelid enne või paralleelselt neile vastava süsteemiga, kuigi neid koostatakse ka juba valmis süsteemide jaoks. Tuntumad keeled testide genereerimiseks on UML, SysML, tuntumad programmeerimiskeeled, lõplikud automaadid ja matemaatilised formalismid. Mudelipõhine testimine kuulub pigem tarkvara arenduse, kui testide kirjutamise, alla. Arendusmeeskond ehitab rakenduse, mida on võimalik testida, ja loob mudelid funktsioonidest kasutaja vaatevinklist. Sedasi pole vaja testjuhte tuletada ja seega kaob vajadus testjuhtude hoolduseks. See aga ei tähenda, et toodet hooldama ei peaks. Hooldama peab siinkohal mudeleid arendusprotsessi käigus, mis aitab luua parema kvaliteediga tooteid. Mudelipõhise testimise protsess algab arendajate ja testijate koolitamisest ning õppida selle kohta on palju. Arendajad peavad aru saama testimisest ja testijad peavad õppima uue kontseptsiooni traditsiooniliste meetodite kõrvale. Seejärel tuleb mudeliseerimine integreerida arendusprotsessi, mis võib osutuda väljakutseks, kuna nõuab muutust tavalisest mõtteviisist tarkvara arenduse kohta. The Audiopedia. "What is MODEL-BASED TESTING". Vaadatud 27.11.2018. "MBT". Vaadatud 27.11.2018. Greg Sypolt (17.01.2018). "The Challenges and Benefits of Model-Based Testing". saucelabs.com. Vaadatud 30.11.2018.
Zaz

Zaz (kodanikunimega Isabelle Geffroy; sündinud 1. mail 1980 Toursis, Prantsusmaal) on Prantsuse laulja ja laulukirjutaja, kes ühendab oma loomingus džässi, souli, akustilise muusika ja šansooni. Tema esimene heliplaat "Zaz" ilmus 10. mail 2010, sellel ilmus ka tema tuntuim pala "Je veux". 2014. aasta World Music Awardsil nomineeriti Zaz kategooriates "maailma parim naisartist" ja "maailma parim live-esineja", kategoorias "maailma parim plaat" tema plaadid "Zaz" ja "Recto Verso", kategoorias "maailma parim laul" tema laulud "Si" ja "On Ira" ning kategoorias "maailma parim video" tema muusikavideo "On Ira".' "Zaz", 2010 (Play On, Sony Music Entertainment): plaatinaplaat Austrias, 3*Belgias, 2*Saksamaal, 2*Poolas, Venemaal ja 2*Šveitsis, 2*teemantplaat Prantsusmaal "Recto Verso", 2013 (Play On, Sony Music Entertainment): plaatinaplaat Poolas ja Šveitsis, teemantplaat Prantsusmaal, kuldplaat Austrias, Belgias, Saksamaal "Paris", 2014 (Play On, Warner Music Group): plaatinaplaat 2*Prantsusmaal ja 2* Poolas, kuldplaat Austrias, Saksamaal ja Šveitsis "Effet miroir", 2018 (Play On, Warner Music Group) "Sans tsu tsou Live Tour" 2011 "Sur la route" 2015 "Zaz : de saltimbanque chanteuse de rue... au sommet des charts !" (prantsuse). Purepeople. Vaadatud 28. mai 2010. "interview et live de Zaz, chanteuse aux actualités A2" (prantsuse). 2424actu. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2010. Vaadatud 28. mai 2010. koduleht Zaz portaalis imusic.am Zazi kontsert Istanbulis
Annegret Kramp-Karrenbauer

Annegret Kramp-Karrenbauer (sünninimega Annegret Kramp; sündinud 9. augustil 1962 Völklingenis Saarimaal) on Saksamaa poliitik, endine Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) esimees (2018–2021), Saksamaa kaitseminister (2019–2021) ja Saarimaa peaminister (2011–2018). Ta sündis aastal 1962 Völklingenis, kuid kasvas üles Püttlingenis. Aastal 1982 lõpetas ta Völklingenis gümnaasiumi. Aastast 1984 õppis ta politoloogiat ja õigusteadust Trieri ja Saarimaa Ülikoolis. Alates novembrist 2010 on Kramp-Karrenbauer kuulunud Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu presiidiumisse. Ta oli 10. augustist 2011 kuni 28. veebruarini 2018 Saarimaa peaminister. Ta oli 7. detsembrist 2018 kuni 16. jaanuarini 2021 Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) esimees, 17. juulist 2019 kuni 8. detsembrini 2021 oli ta ühtlasi Saksamaa kaitseminister. Ta on usutunnistuse poolest katoliiklane. Ta on 1984. aastast abielus mäeinsener Helmut Karrenbaueriga, neil on kolm last. Werdegang der Verteidigungsministerin, BMVg.de, Annegret Kramp-Karrenbauer, Vita der Verteidigungsministerin. (vaadatud 12. oktoober 2019) Annegret Kramp-Karrenbauer, Career of the Minister of Defence. (vaadatud 12. oktoober 2019)
Paikre prügila

Paikre prügila on prügila Pärnu maakonnas Paikuse asulas. Prügilat haldab OÜ Paikre (varasema nimega OÜ Paikuse Jäätmekäitluskeskus). Prügila ajalugu ulatub aastasse 2002, kui avati Paikuse prügila. Prügila vastab Euroopa Liidu nõuetele.[viide?] http://paikre.ee/ettevottest/ (vaadatud 27.11.2018) OÜ Paikre koduleht "Seitsmesajatonnine pettus. Kuus kuud prügiäris viis staažika roheeksperdi kohtu ette" Eesti Ekspress, 4. jaanuar 2023 "Kohus mõistis Pärnu prügifirma endistele juhtidele tingimisi karistuse" ERR, 4. mai 2023
Kiasma

Kiasma on Helsingis Mannerheimintiel asuv nüüdiskunsti muuseum. Ekspositsiooni põhiosa moodustab Riigi Kunstimuuseumi nüüdiskunsti kogu. Kiasma projekteerimise konkurss kuulutati välja 1992. aastal. Konkursil võisid osaleda Põhjamaade ja Baltimaade arhitektid, kutsututena osales 5 rahvusvaheliselt tunnustatud arhitekti. Konkursi võitis USA arhitekt Steven Holl. Muuseumi hakati ehitama 1996. aastal ja see avati 1998. aastal. Mais 2006 jõudis külastajate arv 2 miljonini. Kiasma koduleht (soome, inglise, rootsi, vene, hiina ja jaapani keeles)
Oru-Nõrava prügila

Oru-Nõrava prügila oli prügila Harju maakonnas Kose vallas Nõrava külas. Prügila avati 1985. Prügila suleti 2009. Prügilat haldas Radix Hoolduse OÜ. https://web.archive.org/web/20070816173739/http://www.keskkonnainfo.ee/failid/jaatmed/prygila2004.xls (vaadatud 27.11.2018)
Pullapää prügila

Pullapää prügila oli prügila Lääne maakonnas Ridala vallas Nõmme külas. Prügila avati 1961. Prügila suleti 2006. Prügilat haldas AS Ragn-Sells. https://web.archive.org/web/20070816173739/http://www.keskkonnainfo.ee/failid/jaatmed/prygila2004.xls (vaadatud 27.11.2018)
Uikala prügila

Uikala prügila on prügila Ida-Vru maakonnas Toila vallas Kukruse külas. Prügila avati 2002. Prügilat haldab AS Uikala Prügila. https://web.archive.org/web/20070816173739/http://www.keskkonnainfo.ee/failid/jaatmed/prygila2004.xls (vaadatud 27.11.2018) Koduleht "Uikala prügila kustutamisel on viga saanud kolm päästjat" ERR, 27. mai 2024
Ivars Seleckis

Ivars Seleckis (sündinud 22. septembril 1934 Riias) on läti filmilavastaja ja -operaator. Läti dokumentaalfilmi koolkonna esindaja Ivars Seleckise loomingut võib nimetada osaliseks ülevaateks Läti filmiajaloost, sest ta kuulus 1961.–1992. aastal operaatori või režissöörina enamiku Riia Filmistuudio dokumentaalfilmide tegijate hulka. Kuigi 1957. aastal lõpetas Seleckis Läti Põllumajanduse Akadeemia, asus ta juba 1958. aastal tööle Riia Filmistuudiosse operaatori assistendina. 1966. aastal lõpetas ta kiitusega Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi kinematograafiateaduskonna. 1967. aastal sai Seleckis juba Läti riikliku preemia operaatoritöö eest filmis "Aastareportaaž" ning 1968. aastal debüteeris ta dokumentaalfilmi režissöörina. Dokumentaalfilmi "Škersiela" ("Risttee") eest pälvis Ivars Seleckis nii Lätis kui ka rahvusvahelisel tasandil rohkelt auhindu, 1989. aastal tunnistati see Euroopa Filmiakadeemia auhinnaga parimaks Euroopa dokumentaalfilmiks. Lisaks mitmele Läti riiklikule Lielais Kristapsi filmiauhinnale on Seleckise dokumentaalfilmid pälvinud ka Euroopa filmiauhinna ning Robert J. Flaherty auhinna ja Joris Ivensi auhinna. 1992. aastani töötas Seleckis Riia Filmistuudios. Pärast stuudio tegevuse lõppu töötas ta kuni 1997. aastani Riia dokumentaalfilmistuudios, seejärel jätkas ta iseseisvalt dokumentaalfilmide tegemist. Ta on režissöörina teinud üle 30 dokumentaalfilmi ja kolm mängufilmi. Tema viimane režissööritöö on 2018. aastal loodud film "Turpinājums" ("Järg"). Operaatorina on ta teinud ligi 50 filmi. 1989 Euroopa filmiauhind ("Felix") 2005 Kolme Tähe orden 2018 PÖFFi elutööpreemia Ka tema vend Andris Seleckis (1947–2016) oli filmioperaator. Ivars Seleckis. Filmas.lv Ivars Seleckis. Looming.
Hiiob (oratoorium)

"Hiiob" on Artur Kapi 1929 valminud oratoorium. Teose tekst baseerub Vana Testamendi prohvet Hiiobi raamatule. Teose esiettekanne oli 1. märtsil 1931 Estonia teatris. http://opetaja.edu.ee/eesti_muusika/composers/kapp/hiiob.htm (vaadatud 27.11.2018) http://opetaja.edu.ee/eesti_muusika/composers/kapp/hiiob.htm Artur Kapp. Oratoorium Hiiob, ERRi digiarhiiv
Andris Seleckis

Andris Seleckis (6. november 1947 Riia – 20. veebruar 2016) oli läti filmioperaator. Ta lõpetas 1974. aastal Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi operaatori erialal ja oli seejärel Riia filmidokumentalistikakooli esindaja. Andris Seleckis oli paljude Läti filmi- ja teleoperaatorite esimene juhendaja. Aastatel 1970–1992 töötas ta Riia Kinostuudios. Ta oli terve rea mängufilmide operaator või operaator-režissöör ("Mõõk varjus", "Perekonnaalbum", "Suvi oli vaid üks päev" jne.). Selecksise loodud on Läti kinoajaloos olulised dokumentaalfilmid: "Kuni ohtliku piirini", "Ülemkohus", "Kõrge laul" ja mitmesugust kinokroonikat. Seleckis sai 1987. aastal dokumentaalfilmi "Augstaka tiesa" ("Ülemkohus") eest Läti NSV riikliku preemia. Lisaks sai ta riikliku filmipreemia "Lielais Kristaps" ja Riikliku Kultuurkapitali Fondi eluaegse stipendiumi. 1991. aasta jaanuaris osales Seleckis Riias riikliku tähtsusega objektide ümber barrikaadide püstitamisel kaitseks Nõukogude Liidu jõustruktuuride võimaliku rünnaku eest ning talle anti barrikaadide rajamisel osaleja märk. Tema vend on läti filmilavastaja ja -operaator Ivars Seleckis. Andris Seleckis. IMDb, vaadatud 21.08.2022. Lahkunud on operaator Andris Seleckis Lätlased filmivad Saaremaal "Turaida Roosi" (1975)
Esperantista Mondo

Esperantista Mondo oli esperantohuviliste organisatsioon Valgas. Organisatsioon asutati 1922 Peeter Ernitsa eestvõttel. Ernits oli pikk aega ka organisatsiooni esimees. 1932 tähistas organisatsioon oma 10. aastapäeva. [1] Valga esperantistide ühing 10-aastane. Vaba Maa, 6. detsember 1932, nr.287, lk.6 [2] Tartu Õpetajate Seminar 1828-1928 Tartu, 1929 lk.302
Sool (krüptograafia)

Krüptograafias on sool lisaturvameede räsitud paroolide kaitsmiseks räside lekke korral. Ajalooliselt on paroole hoitud algselt lihttekstina ning seejärel räsitud kujul ilma soolamata, ent ainult räsitud paroolid on osutunud murtavaks toore jõu meetodil ning sellest edasi arenenud sõnastikuründega. Sool on ühekordseks kasutamiseks genereeritud juhuslik andmehulk, mis lisatakse enne räsimist paroolile ning salvestatakse koos räsiga. Soolamine ei aeglusta paroolide murdmist toore jõu meetodil, ent takistab tõhusamate eelgenereeritud sõnastike ning vikerkaaretabelite kasutamist. Ilma soolamata paroolide räsimisel MD5 algoritmiga on tulemus selline: Siit on näha, et ründaja peab vaid ühe korra arvutama välja räsi sõnele "parool_123" ja ta teab räsi nähes kohe kõigi sama parooli kasutavate isikute paroole. Sellel põhimõttel toimivadki sõnastikuründed. Sama näide soolamisega: Nagu näha, on soolamisel ka samasuguste paroolide räsid erinevad ning ründaja ei tea ilma välja arvutamata sedagi, kas kahe kasutaja paroolid on identsed. Soolade korduvkasutus Sama soola kasutamine kõikide räside soolamiseks vähendab turvalisust, kuna identsetel paroolidel tekivad ikkagi identsed räsid. Lisaks, kui sool on teada, on lihtne genereerida sõnastik selle konkreetse soola jaoks, mis eemaldab kõik soola kasutamise eelised. Liiga lühike sool Kui sool on liiga lühike, on ründajal võimalik genereerida sõnastik iga võimaliku soola jaoks. Näiteks kui sool koosneb kolmest tähemärgist, on võimalike soolade koguarv 95^3 ehk 857 357, mis võib tunduda suur, aga kui sõnastik koosneb 1 MB levinuimatest paroolidest, on kõigi sõnastike kogumaht 837 GB, mis pole tänapäeval väga palju. Soolamine ei tee ühe konkreetse räsi murdmist keerulisemaks, vaid selle eelised tulevad välja paljude räside korraga murdmisel. Selle tõhusamalt tegemiseks genereeritakse sõnastikud levinumate paroolide ning nende räsidega ja võrreldakse murtavaid räsisid nendega. Korralikult soolatud paroolide räsid pole enam identsed ning seetõttu tuleb sõnastike asemel kasutada vähem efektiivset toore jõu meetodil murdmist. Varane Unix Esimesed soola implementeerivad Unixi süsteemid kasutasid modifitseeritud Data Encryption Standardi algoritmi funktsioonis crypt(). Et takistada kasutamast spetsiaalselt DES-i murdmiseks ehitatud kiipe, lisab crypt() 12-bitise soola, mille abil on sama parooli krüpteerimiseks 4096 võimalust. Moodne Unix Moodsamad Unixil põhinevad süsteemid on täiustanud turvalisust, kasutades funktsiooni crypt() asemel näiteks funktsiooni bcrypt(), mis kasutab 22-tähemärgist soola ja Blowfishi algoritmi DES-i asemel. Morris, R., & Thompson, K. (1979). Password security: a case history. Communications of the ACM, 22(11), 594–597. doi:10.1145/359168.359172 (inglise) Secure Salted Password Hashing - How to do it ProperlyKasutatud 19.11.2018 (inglise) CrackStationKasutatud 2018-11-19 (inglise) Garfinkel, S., Schwarz, A., & Spafford, G. (2011). Practical UNIX and Internet Security, 3rd Edition [raamat]. Peatükk 4.3: How Unix Implements Passwords. Kasutatud 28.11.2018 [1] (inglise) PasslibKasutatud 28.11.2018 (inglise)
Jāzeps Grosvalds

Jāzeps Grosvalds (24. aprill 1891 Riia – 1. veebruar 1920 Pariis) oli läti maalikunstnik. Jāzeps Grosvalds oli üks läti modernistliku maali teerajajaid, kes edukalt sidus oma loomingus Euroopa modernismi mõjud omaenese rahvusliku kunsti taotlustega. 1909.–1910. aastal õppis ta Münchenis Simon Hollósy maalistuudios-vabaakadeemias. 1910. aastal läks ta Pariisi, kus täiendas end erinevates eraateljeedes ja õppestuudiotes kuni aastani 1914, puutudes kokku Kees van Dongeni, Charles Guerini ja teiste kaasaegsete kunstnike loominguga ning La Palette'i Akadeemia kubismikoolkonnaga. Samal ajal kasutas ta võimalust uurida muuseumides nii vana kui uuemat Euroopa kunsti, nii prantsuse moodsat kunsti (Paul Cezanne, Andre Derain) kui ka vanade meistrite teoseid. Tema kunstnikukäekiri kaldub pigem abstraktsema laadi poole, seda iseloomustab süntees ja vormi lihtsustamine, samuti tinglik värvikasutus. 1914. aastal pöördus kunstnik tagasi Riiga ja asutas koos mõttekaaslastest kunstnikega Konrāds Ubānsi, Valdemārs Tone ja Aleksandrs Drēviņšiga kunstirühmituse "Zaļā puķe" (läti keeles 'roheline lill'), millest hiljem sai Ekspressionistide Rühm ning veelgi hiljem Riia Kunstnike Grupp. Portretistina pöördus Grosvalds ühena noortest läti kunstnikest sõjapõgenike ja läti küttide kujutamise poole. Kui algas esimene maailmasõda, astus Grosvalds sõjaväeteenistusse ning maalis mitmeid sõjastseene, nagu seeriad "Sõjapõgenikud" (läti keeles "Bēgļi") aastaist 1915–1917 ning "Läti kütid" (läti keeles "Latviešu strēlnieki") aastaist 1916–1917. 1917. aastal komandeeriti ta läänerindele, kus ta varsti astus Briti armee koosseisu, ühines 1918 ekspeditsioonigrupiga (British Expeditionary Group) ja reisis nendega läbi Araabia, Pärsia ja Kaukaasia. Reisidel nähtu on inspireerinud maalideseeria "Idamaad" (1918–1919). Pärast demobiliseerumist töötas Jāzeps Grosvalds Läti saatkonnas Pariisis. 1920. aastal suri ta grippi. 1925. aastal maeti tema põrm ümber Riiga Lielie kapi kalmistule. "Pariisi eeslinnad" (1914) "Valged ristid" (seeriast "Läti kütid", 1916) "Õudusunenäo rada" (1916) "Sõjapõgenik" (1917) "Tänav Bagdadis" (1918) "Oriendi maastik" (1918) Grosvalds Jazeps antonia.lv Jāzeps Grosvalds Google Art&Culture lehel Jāzeps Grosvaldsi elulugu ja illustratsioone teostest portaalis studija.lv (läti keeles) Jāzeps Grosvaldsist portaalis Alchetron.com (inglise keeles)