laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kolm ratsameest

"Kolm ratsameest" ("The Three Caballeros") on Walt Disney Feature Animationi 1944. aastal valminud täispikk multifilm. Multifilm kujutab Disney tegelaste seiklusi Ladina-Ameerikas, film toodeti osana stuudio hea tahte sõnumist Lõuna-Ameerikale. Peategelasteks on Piilupart Donald ja tema kaks sõpra - mehhiko kukk Panchito Pistoles ja brasiilia papagoi José Carioca. Multifilm esilinastus 21. detsembril 1944 Mexicos, Ameerika Ühendriikides näidati seda alates 1945. aasta veebruarist ja Suurbritannias sama aasta märtsist. Multifilm koosneb seitsmest raamjutustusega ühendatud segmendist. Filmi pikkus on 72 minutit.
Bojan

Bojan oli 11. sajandil elanud poolmüütiline vene laulik, kelle järgi on nimetatud bajaan. Bojan on "Loo Igori sõjaretkest" tegelane.
Nikolai Bogdanovitš

Nikolai Modestovitš Bogdanovitš (vene Николай Модестович Богданович; 1856 – 19. mai (6. mai vkj) 1903 Ufa) oli Venemaa keisririigi riigitegelane. Ta oli kolleegiuminõunik, Łomża asekuberner 18. oktoobrist 1887 kuni 15. märtsini 1890, riiginõunik, Liivimaa asekuberner 15. märtsist 1890 kuni 15. detsembrini 1892, Tobolski kuberner 10. detsembrist 1892 kuni 8. märtsini 1896, Ufaa kuberner 19. oktoobrist (29. okt.) 1896 kuni mõrvamiseni Sotsialistide-Revolutsionääride Partei poolt 6. mail (28. mai) 1903 ja tõeline riiginõunik (1903). Tema isa oli Peterburi sõjaakadeemia sõjandusajaloo professor, kindralleitnant ja sõjakirjanik Modest Bogdanovitš (1805–1882), kes oli luuletaja Ippolit Bogdanovitši (1743–1803) sugulane. biografija.ru: Богданович Николай Модестович Мученик долга: 19 мая день памяти Уфимского губернатора Н.М.Богдановича, злодейски убитого в 1903 году de:Modest Iwanowitsch Bogdanowitsch
Mulan

"Mulan" on Walt Disney filmistuudios 1998. aastal valminud täispikk multifilm. Film põhineb legendaarse hiina naissõdalase Hua Mulani lool.
Tehkem muusikat

"Tehkem muusikat" ("Make Mine Music") on 1946. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. See on Disney joonisfilmidest kaheksas. Teise maailmasõja ajal oli suur osa Walt Disney töötajatest Ameerika Ühendriikide armees, ülejäänud suunati valitsuse ülesandel tegema propagandafilme. Selle tulemusena oli Disney stuudios hulganisti lõpetamata filmiideid. Et sel raskel ajal töö ei seiskuks, anti välja kuus kogumikfilmi, mis koosnesid mitmetest omavahel sidumata segmentidest. "Tehkem muusikat" oli neist kuuest kogumikust kolmas. Film osales 1946. aasta Cannes'i filmifestivalil. "Festival de Cannes: Make Mine Music". festival-cannes.com. Vaadatud 3.01.2009.
Lusti ja lõbu

"Lusti ja lõbu" on Walt Disney animastuudio 1947. aastal valminud joonisfilm. Filmi levitas RKO Pictures. Film koosneb kahest segmendist: "Bongo" ning "Miki ja oavars". See film oli viimane, milles Walt Disney ise Mikile hääle andis, hiljem tegi seda Jimmy MacDonald. Filmi pikkus on 73 minutit.
Linn merepõhjas

"Linn merepõhjas" on aastal 1990 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. See on 1977. aastal valminud filmi "Päästesalk" järg. Seiklusliku filmi tegevus toimub Austraalia sisemaal. Filmi pikkus on 77 minutit. Film kogus aastatel 1989–1999 valminud Disney joonisfilmidest kõige väiksema piletitulu.
Pocahontas (joonisfilm)

"Pocahontas" on aastal 1995 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. See oli esimene Disney täispikk joonisfilm, mis tehti reaalse ajaloolise isiku (indiaani naine Pocahontas), temaga seotud sündmuste ja legendide põhjal, kuigi mõned olulised detailid lahknevad ajaloolisest tõest. Helilooja Alan Menken ja laulusõnade autor Stephen Schwartz tõid filmile parima filmimuusika Oscari, parima laulu Oscari sai lugu "Colors of the Wind".
Herakles (film 1997)

"Herakles" on 1997 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Film räägib Heraklesest. Herakles andmekogus IMDb (inglise) Herakles saidil Disney.com
Tarzan (film 1999)

"Tarzan" on 1999 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Film põhineb Edgar Rice Burroughsi romaanil "Tarzan of the Apes". Filmi režissöörid olid Chris Buck ja Kevin Lima ning stsenaristid Tab Murphy, Bob Tzudiker ja Noni White. Filmi tegemine läks maksma 130 miljonit USA dollarit. Piletitulu oli 448,2 miljonit dollarit.
Fantaasia 2000

"Fantaasia 2000" on aastal 1999 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. See on filmi "Fantaasia" järg.
Dinosaurus (joonisfilm)

"Dinosaurus" on 2000. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Filmi tegemise kulud olid 127,5 miljonit dollarit ning piletitulu peaaegu 350 miljonit, seega oli see 2000. aasta tulusaimate filmide edetabelis 5. kohal. Kriitikud pidasid heaks filmi visuaalset külge, kuid hindasid negatiivsemalt stsenaariumit ja tegelaskujusid. Filmi peategelased loodi arvutianimatsiooni abil, taust on enamjaolt võttepaikades filmitud. Film on 82 minutit pikk.
Kreisi keiser

"Kreisi keiser" (ingliskeelne originaalpealkiri "The Emperor's New Groove") on 2000. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Filmi pealkiri vihjab muinasjutule "Keisri uued rõivad", kuid filmil on muinasjutuga väga vähe ühist. Filmi peategelane on inkade impeeriumi isekas valitseja Kuzco. Stingi lauldud "My Funny Friend and Me" kandideeris parima filmilaulu Oscarile, kuid ei võitnud seda.
Atlantis: Kadunud kuningriik

"Atlantis: Kadunud kuningriik" on 2001 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. See oli Disney stuudio esimene teadusulmefilm. Joonisfilmi tegevus toimub 1914. aastal ning see räägib noormehest, kes püha raamatu abil loodab leida Atlantise. Filmi tegemist alustati pärast muusikafilmi "Jumalaema kiriku kellamees" valmimist 1996. aastal. Otsustati luua Jules Verne'ist inspireeritud seiklusfilm. Filmi visuaalne külg on väga iseloomulik Mike Mignola koomiksistiilile. Klingoni keele looja Marc Okrand mõtles valja ka Atlantise filmis kasutatava keele. Filmimuusika kirjutas James Newton Howard. Filmi tegemise kulud olid umbes 100 miljonit dollarit. Piletitulu oli 186 miljonit dollarit. Tagasihoidliku edu tõttu ei teinud Disney stuudio plaanitud järjesarja ega filmiteemalist veealust atraktsiooni Disneylandi. 2002. aastal avaldati film VHS-il ja DVD-l. Filmi pikkus on 95 minutit.
Must pada

"Must pada" on Lloyd Alexanderi raamat, mis ilmus esmakordselt 1965. aastal. See on "Prydaini kroonikate" teine osa. Raamat pakkus palju süžeeelemente 1985. aasta Disney animafilmile "Must pada".
Dumbo

See artikkel räägib kirjandusteosest. Joonisfilmi kohta vaata artiklit Dumbo (film 1941). New Yorgi naabruskonna kohta vaata artiklit Dumbo (Brooklyn). "Dumbo" on Helen Abersoni ja Harold Perli jutustus lastele, mis räägib elevandi ja hiire sõprusest. See ilmus 1939. aastal. Aastal 1941 tehti selle järgi joonisfilm "Dumbo".
O3spaces Workplaces

O3Spaces Workplace on Web 2.0 põlvkonna dokumendihalduse ja -koostöölahendus OpenOffice.orgi, StarOffice’i ja MS Office’i kasutajatele. O3Spaces Workplace toob dokumendihalduse ja -koostööfunktsioonid OpenOffice.orgi, StarOffice’isse ja MS Office’isse, sealhulgas reaalajalise versioonikontrolli, automaatse sisse- ja väljaregistreerimise ning dokumentide turvalisuse. O3Spaces Workplace annab valikuvabaduse. Saab (MS Windowsiga, Linuxiga, Solarisega või Mac OS X-iga) arvuti jaoks ise kontoritarkvara valida ning kasutada O3Spaces Workplace’i dokumendihalduse ja -koostöölahendusi (jaotatud) meeskondade, töörühmade ja osakondade jaoks. O3Spaces Workplace võimaldab organisatsiooni failide talletamist keskses ja turvalises dokumendihoidlas. Tuginedes rollidele ja õigustele võite üksikutele kasutajatele, rühmadele või osakondadele anda juurdepääsu failidele, kaustadele ja tööruumidele. O3Spaces Workplace pakub kolme peamist sisendpunkti. AJAX-il põhinev brauserikeskkond Töölauaklient Workplace’i hoidla failide brauseriga – Workplace Assistant Kontoritarkvara ja Outlooki lisandmoodulid O3Spaces on Java-põhine J2EE-ga ühilduv toode. Serveripõhise Web 2.0 AJAX-i rakendusena on O3Spaces paindlik ja mastaabitav lahendus. O3Spaces võimaldab kasutada avatud standardeid nii serveri kui ka kliendi poolel. Selline lähenemine annab eri riistvara ja operatsioonisüsteeme kasutavatele administraatoritele ja lõppkasutajatele võimaluse O3Spacesi funktsioonidest viimast võtta. O3Spaces kasutab järgmist: Java JRE 1.5.X või 1.6.X rakendusserver Tomcat (5.5.X) või 6.X andmebaasiserver PostgreSQL (8.2 või uuem), Microsoft SQL Server või Java DB (taotleda saab MySQL-i ja Oracle’i teisendusi) Lucene (otsingumootor) O3Spacesi server töötab järgmiste operatsioonisüsteemidega: Microsoft Windows 2000, 2003 Unix (Open) Solaris 10, AIX Linux (sealhulgas Ubuntu, Suse, Xandros, Mandriva, Redhat) Mac OS X O3Spaces Tehniline kirjeldus www.sharepointalternative.org Smartlink O3Spaces Partner
Knorr

Knorr on valmissuppidega tuntuks saanud toiduainetetööstuse ettevõte Saksamaal Heilbronnis. Praegu kuulub ta Unileveri gruppi.
Buldog

Buldogid on koeratõugude rühm. Kõik buldogid põlvnevad inglise buldogist. Inglise buldog Prantsuse buldog Ameerika buldog
Väikekodanlane

Väikekodanlus on nähtus, mis lähedalt seotud muretu eluviisiga inimesega. Väikekodanalne on inimene, kes hindab kõrgelt muretut ja mugavat elu, on skeptiline muutuste ja uudsuse suhtes ning piirab oma elu üsna konkreetselt ning turvaliselt. Väikekodanlus, mis seisneb tähenduste tarbimises, on muganduv nähtus - kõik ebameeldiv peidetakse ja unustatakse. Filister
Õiepõhi

Õiepõhi on õie osa, kuhu kinnituvad teised õie osad: tupplehed, kroonlehed, tolmukad, emakad. Enamasti on nad kinnitunud õiepõhjale ringidena või spiraalselt. Õiepõhi võib olla mitmesuguse kujuga: koonilisest lameda või nõgusa, pokaalikujuliseni. Koos õieraoga moodustab õie varreosa. Õis Õisikupõhi
Ivan Repjev

Ivan Nikolajevitš Repjev (vene Иван Николаевич Репьев; 1755 – 18. jaanuar 1833 Moskva) oli Venemaa riigitegelane, kirjanik ja tõlkija. Ta oli kubermangu prokurör Tallinnas, kolleegiuminõunik (1796), riiginõunik (1. jaanuar 1798), tõeline riiginõunik (21. oktoober 1800), Irkutski tsiviilkuberner 1801 kuni 1804, Liivimaa revisjonikomisjoni esimees Võnnu kreisis 1806, Liivimaa tsiviilkuberner 29. augustist 1808 kuni 13. maini 1811, senaator ja Püha Anna 1. klassi ordeni kavaler. Ta on maetud Novodevitši kloostrisse. Ta on tõlkinud saksa keelest vene keelde teosed: "Перемена в Эстляндии и описание пользы и преимущества новых учреждений и сравнение оных с древними ее привилегиями", Peterburi, 1788 August von Kotzebue melodraama: Menschenhass und Reue, 1789 (vene "Ненависть к людям и раскаяние: Комедия в пяти действиях, / сочинения господина Коцебу ; Перевел с немецкого коллежский советник Иван Репьев", Peterburi 1794) Draama "Сродник у города Архангельского", Peterburi, 1798 Примечания на сочинение доктора Шмита о изследовании свойства и причин богатств народных : / Часть первая / Перевел И. Р.[епьев], Riia, 1809 Ta oli abielus Anna Aleksandrovna Annenkovaga (1755–1826). Генерал-губернаторства biografija.ru: Репьев Иван Николаевич Recke, Johann Friedrich v.; Napiersky, Karl Eduard: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 3 köide L-R, Mitau 1831, lk.521
Kroonlehed

Kroonlehed on tavaliselt eredalt värvunud ja tupplehtedest suuremad lehekesed, mis moodustavad õiekrooni. Võivad olla osaliselt kokku kasvanud või jääda vabaks. Selle tunnuse põhjal eristatakse liitlehist ja lahklehist õiekrooni. Kroonlehe ülemist laiemat osa nimetatakse naastuks või naastukeseks, alumist kitsast osa pinnuks või pinnukeseks. Mõnikord moodustavad kroonlehe pinnu ja naastu piiril arenevad püstised väljakasved lisakrooni. Tupplehed Õiekroon Õis Taimede määramistunnused. - morfoloogia.weebly.com
Tolmukkond

Tolmukkond ehk androtseum on ühe taime õie tolmukate kogum. Tolmukate hulk tolmukkonnas on liigiti väga erinev. Samuti võivad tolmukad olla erineva kõrgusega. Eristatakse vaba tolmukkonda ja erineval määral kokkukasvanud liittolmukonda.
Karl Saral

Karl Saral VR I/3 (6. veebruar 1880 Kuigatsi vald, Valgamaa – 13. juuni 1942 Krivošeino rajoon, Tomski oblast) oli Eesti Maapäeva liige ja Eesti loomaarstiteaduse rajaja. Ta lõpetas aastal 1904 Tartu Veterinaarinstituudi. Ta oli 1907–1917 Harju maakonna ning 1917–1918 Tallinna linna loomaarst. Osales Vabadussõjas. Alates aastast 1919 töötas Tartu Ülikoolis, aastail 1926–1941 professorina. Oli 1919–1940 Veterinaarhaavakliiniku juhataja ning 1923–1931 ja 1936–1937 loomaarstiteaduskonna dekaan. Aastail 1931–1936 oli ta Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi esimees. Ta oli Eesti Ajutise Maanõukogu teine abiesimees 27. novembrist 1918 kuni 3. veebruarini 1919. 1939 valiti Tartu linnavolinikuks. 14. juunil 1941 küüditas NKVD ta koos abikaasaga Venemaale. Tema abikaasa Ebba Saral oli Eesti Naiskodukaitse Nõukogu esinaine. 2009. aastal tõi nende lapselaps Mari Saral Siberist vanaisa säilmed ja vanaema võimalikust matmispaigast kotitäie mulda, mis kõik sängitati Raadi Vana-Jaani kalmistule 1. juulil 2009 kell 15. 1920 Vabadusristi I liigi 3. järk Lapselaps tõi kallid Siberi mullast koju. Tartu Postimees, 26. juuni 2009. EE 8: 374. Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. II osa (1918–1940) Tartu 2003. Lk 184 Karl Saral Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Viljalehed

Viljalehed (megasporofüllid) on lehelise päritoluga elundid, mis kannavad seemnealgmeid.
Ernst Burchard von Mengden

Krahv Ernst Burchard von Mengden (vene Эрнст Бурхард фон Менгден; 1738 – 1797 Riia) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane. Ernst Burchard von Mengden oli Liivimaa maanõunik Riia kreisist ja Liivimaa Maanõunike Kolleegiumi liige. Riigikrahv (27. juulist 1779), Liivimaa tsiviilkuberner 26. veebruarist kuni 6. septembrini 1797 ja tõeline riiginõunik. Talle kuulus Volmari kreisis Lemsalu lähedal asunud Igate mõis (saksa Idsel; läti: Igates muiža) ja Kauguru mõis (saksa Kaugershof; läti: Kauguru muiža). Tema vanemad olid Liivimaa maanõunik, õuekohtu president, kammerhärra, Menģele (sks Altenwoga) vabahärra Johann Heinrich von Mengden (1701–1768) ja krahvinna Christina Elisabeth von Münnich (1711–1775). Tema emapoolne vanaisa krahv Burchard Christoph von Münnich (1683–1767) oli Venemaa kindralfeldmarssal ja isapoolne vanaisa, vabahärra Johann Albrecht von Mengden (1663–1720), Liivimaa poliitik ja maamarssal 1710. Ta abiellus 1767 Solms-Wildenfelsi krahvinna Elisabeth Constantia Sophie Friederikega (1741 Wildenfels – 1819 Tartu), kes oli krahv Heinrich Karl von Solms-Wildenfelsi (1706–1746) ja krahvinna Albertine Charlotte von (Bylandt-Rheydt) Bylandt-Palsterkampi (1721–1799) tütar. Abielust sündisid: Georg (1765–1812), rittmeister, Kauguri ja Mujēni (Mojahn) mõisnik; kindralleitnandi ja keisri tiibadjutandi Georg von Mengdeni (1836–1903) vanaisa Otto (1770–1811), kornet Генерал-губернаторства Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1,2: Livland, Bd.:2, Görlitz, u. 1935, lk. 1198 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1,2: Livland, Bd.:2, Görlitz, u. 1935, lk. 1209 Ernst Burchard von Mengden veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
1557

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1553 | 1554 | 1555 | 1556 | 1557 | 1558 | 1559 | 1560 | 1561 | ► | ►► 1557. aasta (MDLVII) oli 16. sajandi 57. aasta. ... 14. september – sõlmiti Posvoli leping, millega lõppes koadjuutorivaenus ja loodi salajane sõjaline kaitseliit Venemaa vastu. 16. sajandi keskpaigaks oli Eesti ala rahvaarv tõusnud 250 000 – 300 000 inimeseni. 15. veebruar – Vittoria Accoramboni, itaalia aristokraat, Bracciano hertsoginna 24. veebruar – Matthias, Saksa-Rooma keiser 31. mai – Fjodor I, Vene tsaar 2. jaanuar – Pontormo, itaalia maneristlik maalikunstnik 8. jaanuar – Albrecht Alkibiades, Brandenburg-Kulmbachi markkrahv 9. aprill – Mikael Agricola, Soome vaimulik ja soome kirjakeele rajaja 30. mai – Heinrich von Galen, Liivi ordu maameister 11. juuni – João III, Portugali kuningas 16. juuli – Anne Klevest, Inglismaa kuninganna 1. september – Jacques Cartier, prantsuse maadeavastaja täpne kuupäev teadmata – Reinhold von Buxhoeveden, Saare-Lääne piiskop Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 57
LK II

LK II ehk Leichter Kampfwagen II ('kerge lahingumasin') oli Saksamaa Esimese maailmasõja lõpus valminud kergetank ja LK I edasiarendus. Sellest valmistati kaks prototüüpi ja pärast katseid telliti 580 masinat. Seda tellimust suurendati mitu korda. Enne sõja lõppu ühtegi masinat teenistusse ei jõudnud. LK II loojaks oli Joseph Vollmer, kes pidas kergetanke perspektiivikamaks, kui samal ajal arendatavat K-Wagenit. Erinevalt LK I-st LK II torn ei liikunud. Relvastuseks pidi saama 57 mm või 37 mm kahur, kuigi plaaniti ka ühe-kahe 7,92 mm MG08/15 kuulipildujaga versiooni. Soomus oli ees, külgedel ja taga 12–14 mm paks, peal 8 mm ja põhjal 3 mm. Tankil oli kaks 150-liitrist bensiinipaaki, mis võimaldasid ilma tankimata läbida 60–70 kilomeetrit. Bensiinibaake kaitses eraldi 8 mm soomus. LK II suutis ületada 2 meetri laiusi kraave, kuid leiti, et väga segipaisatud maastikul ta hakkama ei saa. Mootoriks oli 4-silindriline Daimleri bensiinimootor võimsusega 60 hj (44,7 kW), mis eri andmetel andis maksimaalseks kiiruseks 14 km/h, 16 km/h või 18 km/h. Pärast sõda õnnestus sakslastel valminud tanke liitlaste relvakontrolli eest peita. Seda, kui palju masinaid sakslased tootsid, ei ole täpselt teada, aga 1921 müüdi Rootsile salaja 10 masinat 100 000 krooni eest. Rootsis pandi need mõningaste modifikatsioonidega Stridsvagn m/21 (Strv m/21) nime all kokku. Seal paigaldati tankile pöörlev torn ja 6,5 mm kuulipilduja. Meeskond koosnes 4 mehest ja tankis oli ka raadio. Selle põhjal loodi 1929. aastal Stridsvagn m/21-29, millel oli tornis 37 mm kahur või kaks kuulipildujat. Jõuallikana kasutati võimsamat Scania-Vabis mootorit. Ka Ungari ostis 1920. aastal alguses ühe, siis teise ja lõpuks veel 12 tanki, kokku 14 tükki. Kõik tankid anti Budapestis paiknevale Ungari Politsei Värvatute Koolile (RUISK). Tanke hoiti kuni 1928. aastani raudteevaguneis peidus ja 1930. aastate alguses olid pooled neist veel kasutuskõlblikud. LK III Rainer Strasheim. "The Leichte Kampfwagen (LK) Series of German Tanks" (Inglise k.). Originaali arhiivikoopia seisuga 29. jaanuar 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Chant, Christopher (2002). World Encyclopedia of the Tank. Second edition. Inglismaa: Sutton Publishing. Lk 46. ISBN 0750931477. Õun, Mati (1998). Wermachti tankid. Väike tankiõpik vana sõjatehnika huvilisele. Tallinn: Tammiskilp. Lk 5. "Achtung Panzer: First Panzers 1917–1918" (Inglise k.). Originaali arhiivikoopia seisuga 10. jaanuar 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Stridsvagn m/21 Youtube's
Lope de Vega

Lope de Vega ehk Félix Lope de Vega y Carpio (25. november 1562 Madrid – 27. august 1635 Madrid) oli hispaania kirjanik. Ta oli hispaania draamakirjanduse suurkuju, kirjutades arvatavasti 1500–2500 näidendit, millest on säilinud umbes 425. "El perro del Hortelano" ("Kadekops") "La viuda de Valencia" ("Lesknaine Valenciast") "El maestro de danzar" ("Tantsuõpetaja") "Peribáñez y el comendador de Ocaña" "Fuente Ovejuna" "El mejor alcade, el Rey" "El caballero de Olmedo" "La dama boba" "El amor enamorado" "El castigo sin venganza" ("Kättemaksuta õiglus") Eesti keeles on ilmunud Lope de Vega värssdraama "Sevilla täht" ("La estrella de Sevilla"; tõlkinud Ain Kaalep, Loomingu Raamatukogu 45, 1962).
Võidusammas

Võidusammas on sõjalist võitu tähistav monument, milliseid leidub paljudes maailma linnades: Vabadussõja võidusammas Tallinnas Siegessäule Berliinis Siegessäule Hamburgi linnaosas Altonas Siegessäule Hakenbergis Siegessäule Schwerinis Vabadussammas
LK III

LK III ehk Leichter Kampfwagen III (eesti k. kerge lahinguauto) oli Saksamaal enne Esimese maailmasõja lõppu Joseph Vollmeri projekteeritud kergetank. Tegemist oli LK II modifikatsiooniga, millel sarnaselt aasta varem välja lastud prantsuse tankiga Renault FT-17 pidid mootor ja käigukast paiknema masina tagumises osas, juht ees ja torn keskel. Relvaks planeeriti kas 57 mm või 20 mm Beckeri kahur. Seda tanki telliti 1000 tükki, kuid isegi prototüüp ei saanud enne sõja lõppu valmis. Rainer Strasheim. "The Leichte Kampfwagen (LK) Series of German Tanks" (Inglise k.). Originaali arhiivikoopia seisuga 29. jaanuar 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Chant, Christopher (2002). World Encyclopedia of the Tank. Second edition. Inglismaa: Sutton Publishing. Lk 47. ISBN 0750931477. "Achtung Panzer: First Panzers 1917–1918" (Inglise k.). Originaali arhiivikoopia seisuga 10. jaanuar 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Taadi keel

Taadi keel (ka Tat on iraani keelte edelarühma keel, mida räägivad taatlased ja mägijuudid. Kirjakeel pärineb keskpärsia pahlavi kirjaviisist. Taadi keel jaguneb põhjataadi e džuhuri e juuditaadi ja lõunataadi ehk muslimitaadi keeleks. Margus Kolga, Igor Tõnurist, Lembit Vaba ja Jüri Viikberg. Vene impeeriumi rahvaste punane raamat. Nyman&Nyman LNT, 1993, lk 291: "Taatlased". Taadi keel Ethnologue.com (inglise) Taatlased "Vene impeeriumi rahvaste punane raamat" (inglise) Aserbaidžaani keelte kaart. "Taadi / Tat / Жугьури Džuhuri" (PDF). Eesti Keele Instituut. 30.09.2012. Vaadatud 13.01.2024.
Vilkitski saar

Vilkitski saar on kahe saare nimi: Vilkitski saar Ida-Siberi meres Vilkitski saar Kara meres Vilkitski saared
Taatlased

Taatlased on taadi keelt kõnelev rahvas, keda 1979. aastal loendati Dagestanis 22 441, 1926. aastal Aserbaidžaanis 28 433 (koos mägijuutidega 70 000) ja Iraanis 300 000 ehk 92,3% kogu rahvast. Nad peavad end sassaniidide järeltulijaiks, aga ilmselt on siiski tegu 3.–4. sajandil sassaniidide vallutatud Kaukaasia iraniseerunud põliselanikega, kes on suutnud vastu panna hilisemale turgistumisele. Usutunnistuselt on enamik šiiidid. Kahes külas elavad Armeenia gregoriaani kristlased. Ülejäänud ehk mägijuudid on judaistid, keda käsitletakse ka eraldi rahvana. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 75 taatlast. Margus Kolga, Igor Tõnurist, Lembit Vaba ja Jüri Viikberg "Vene impeeriumi rahvaste punane raamat" Nyman&Nyman LNT 1993 lk 291 "Taatlased" Päring Statistikaameti andmebaasist Taadi keel Ethnologue.com (inglise) Taatlased "Vene impeeriumi rahvaste punane raamat" (inglise) Aserbaidžaani keelte kaart.
1635

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1631 | 1632 | 1633 | 1634 | 1635 | 1636 | 1637 | 1638 | 1639 | ► | ►► 1635. aasta (MDCXXXV) oli 17. sajandi 35. aasta. ... ... ... 27. august – Lope de Vega, hispaania kirjanik
Gelendžik

Gelendžik on kuurortlinn Venemaal Krasnodari krais Musta mere Gelendžiki lahe ääres. Halduslikult hõlmab 1227 km² suuruse ala, sealhulgas 102 km mereranda. 2012. aastal oli linna elanike arv 58 058. Gelendžiki kohal oli adõgeede asula, mis 15. sajandist kuulus Osmanite riiki. Aastal 1829 läks Venemaa koosseisu ja 1831 ehitati sinna kindlus. Krimmi sõja ajal lasksid venelased kindluse õhku ja lahkusid, kuid tulid 1857 tagasi ja asutasid 1864 Gelendžikskaja staniitsa. Aastal 1900 avati seal esimene sanatoorium. Aastal 1915 sai asula linnaõigused. Linnas asub delfinaarium. "Venemaa Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2015. Vaadatud 15. aprillil 2015. Gelendžiki koduleht