laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kristi Roosmaa

Kristi Roosmaa (Kristi Roosmaa Tootell) (sündinud 10. juunil 1981 Pärnus) on eesti päritolu muusikalinäitleja ja modell. Ta on lõpetanud 2003. aastal Tartu Ülikooli Õigusinstituudi juristina. 2005. aastal lõpetas ta Ameerika Muusikali- ja Draamaakadeemia New Yorgis ja 2008. aastal Broadway Tantsukooli rahvusvahelise tantsuprogrammi. Kristi Roosmaa on esimene eesti muusikalilaulja, kes on kaks korda laulnud New Yorgi kontserdimaja Carnegie Halli laval solistina. Nellie Beezer's Melting Pot Follies of 1922 reading – dir. Phillip George (Amas Musical Theatre, NYC) Silk Stockings – Ensemble – McGinn/Cazale Theatre (Musicals Tonight, NYC) Nii On Meil Moes – Hope Harcourt – Linnahall (Smithbridge Productions, Eesti) Roberta – Anna – McGinn/Cazale Theatre (Musicals Tonight, NYC) The Christmas Revels – Nõid Louhi – Peter Norton Symphony Space (New York Revels, NYC) Broken English, Present Perfect workshop – Annika – Theatre Source (Playground, NYC) Hells' Kitchen – Annie/Stripper – Producers Club (Bridge Across Productions, NYC) Traumnovela – Ensemble – Barrow Street Theatre (Six Figures Theatre Company, NYC) Billionaires For Bush – Ensemble – Chelsea Piers (Billionaires For Bush, NYC) Helisev Muusika – Maria/Liesl – Pärnu linna projekt (Eesti) West Side Story – Maria – Pärnu linna projekt (Eesti) Metsluiged – Elise – Pärnu linna projekt (Eesti) The John Roberts Show – Saleswoman (supporting) – MTV Maury Show (reenactment) – Kiki (lead) – NBC Jaaneman – Spokesmodel (feat.) – Bollywood Productions The Janitor – Past Love (lead) – Boss Films & 750 Productions "Laulukarussell" 2006[küsitav], IV koht Rahvusvaheline improvisatsioonivõistlus O Sole Mio Estvokaal P. Springeri laulu "Thief In The Night" maailma esiettekande lindistus Näidishääl (sopran) raamatule "The Everything Singing Book" (Adams Media) Via Spiga – kingamodell Stuart Weitzman – kingamodell Sigerson Morrison – kingamodell Nine West – kingamodell Sam Edelman – kingamodell Original Dr. Scholl – kingamodell Franco Sarto – kingamodell Unity by Carlos Santana – kingamodell Sperry Top Siders – kingamodell Pink & Pepper – kingamodell Natural Sport – kingamodell Hale Bob and Zinc – kingamodell Chainson – kingamodell Born – kingamodell New York Cruise Line/World Yacht – reklaamimodell/pruut Cambridge Toefl Textbook 2006 – reklaamimodell/õpilane Stitch kevad kataloog ja kampaania – kübaramodell Wella – juuksemodell "Special" "Meil aiaäärne tänavas" "Muinaslugu Muusikas" Kristi Roosmaa on abielus Jonathan Douglas Tootelliga ja nad elavad Manhattanil New Yorgis. koduleht fännileht Roosmaa: Life is full of inspirations! Interview with New York based musical singer & actress Kutsuge Roosmaa Kristi Roosmaa esineb Cole Porteri muusikalis New Yorgis Muusikaliartist Kristi Roosmaa ei põe ette Eesti laulja astub Carnegie Halli lavale Eesti kaunitar debüteeris kuulsas Carnegie Hallis Pärnulanna murrab Broadway muusikaliärisse Kristi Roosmaa annab spordiaasta lõpupeole värvi vallutab muusikalimaailma
Ülle Kukk

Ülle Kukk (sündinud 18. novembril 1937 Tartus) on eesti botaanik ja looduskaitsja; bioloogiakandidaat (1973). Aastal 1960 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. Aastatel 1960–1962 töötas sealsamas ning ühtlasi ka ENSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudis. Aastatel 1965–1975 oli ENSV TA Tallinna Botaanikaaia teadustöötaja. Pärast seda oli 1976–1996 Eesti Metsainstituudis. Aastast 1996 EPMÜ Keskkonnakaitse Instituudis. Oma teadustöös on ta põhjalikult käsitlenud Eesti kaitsealuseid taimi ja pärismaiseid ilutaimi, ning tegelenud haruldaste ja kaitstavate taimede leviku, bioloogia, seire ja kaitsega. Ta on Eesti Orhideekaitse Klubi asutajaid ja ühtlasi ka juhatuse liige. Ta kuulub Berni konventsiooni taimestiku kaitse ekspertrühma. Ta on 1998. aastal ilmunud "Eesti punase raamatu" kaasautoreid. Kukk, Ülle 1972. Looduslikke dekoratiivtaimi. Tallinn: Valgus. Tema abikaasa oli algoloog Erich Kukk.
MacGyver

"MacGyver" on Ameerika Ühendriikide telesari ülimalt leidlikust salaagendist Angus MacGyverist, keda kehastab Richard Dean Anderson. Esimest korda jooksis sari telekanalis ABC 29. septembrist 1985 29. jaanuarini 1992. Sarja 139 osast kolm on kaheosalised, lisaks toodeti 1994. aastal televisioonis näitamiseks veel kaks iseseisvat filmi. Telesarja on filmitud näiteks Ameerika Ühendriikides California osariigis ning Kanadas Briti Columbia provintsis, sealhulgas Vancouveris. Eestis on telesarja näidanud Kanal 2 ja Kanal 12. MacGyver eelistab keerukate küsimuste lahendamisel toorele jõule mõistust. Tema suurimaks varaks on ta laiapõhjalised teadmised, loogiline mõtlemine ning võime lihtsaid vahendeid, kaasa arvatud alati kaasasolevat Šveitsi nuga, väga leidlikult kasutada. Sarja peamiseks tõmbenumbriks on pealtnäha väljapääsmatud ja tihtipeale eluohtlikud olukorrad, millest MacGyver kähku keerulisi seadeldisi kokku pannes välja tuleb. Kõik MacGyveri katsed ja leiutatu põhinesid näiliselt järele kontrollitud teaduslikel seaduspärasusil. Tegelikult andsid aga sarja kirjutajad endale aru, et enamiku MacGyveri ideede õnnestumiseks on vaja erakordselt palju õnne. Mõnel juhul, kui sarjas kodustest vahenditest lõhkeainet või muud ohtlikku valmistati, jäeti detailid meelega ähmaseks, et need ei ärgitaks vaatajaid kodus sama proovima. Allikas: Inglise viki. Esimesest kolmanda hooajani räägib telesari MacGyveri seiklustest, kui ta töötab algul Ameerika Ühendriikide valitsuse ja hiljem Fööniksi sihtasutuse (Phoenix Foundation) heaks. Alates neljandast hooajast keskendub tegevustik rohkem sotsiaalsetele probleemidele – näiteks jaos pealkirjaga "Võõrad" päästab MacGyver amišite küla, mille kohale kinnisvaraarendust plaanitakse. MacGyver on äärmiselt intelligentne ja elurõõmus telekangelane, kes, kui vähegi võimalik, lahkhelide juures vägivallatuid lahendusi eelistab. Ta keeldub lapsepõlves juhtunud õnnetuse tõttu relva kandmast. Muuhulgas seisab ta relvapoliitika karmistamise, loodushoiu, rasside võrdse kohtlemise ja vaeste abistamise eest. Ta näeb Fööniksi sihtasutuses töötamises head alternatiivi riigipalgal olemisele, kuna kahtleb valitsuse militaristlike võtete paslikkuses. Kõige sagedamini on seiklustes MacGyveri kaaslaseks tema parim sõber ja ülemus Pete Thornton, keda mängib Dana Elcar. Harvemini on MacGyveri kaaslaseks ta vana sõber ja lendur Bruce McGilli kehastatud Jack Dalton. MacGyveri peamise vaenlase Michael Des Barresi kehastatud Murdoci eesmärk on mitmetes jagudes MacGyverile ja Pete'ile kättemaksmine. Teised tegelased, kes esinevad enam kui ühes jaos "MacGyver: Atlantise kadunud varandus" (1994) "MacGyver: Viimsepäeva rada" (1994) MacGyveri viki (inglise keeles)
Hysteria

"Hysteria" on ansambli Def Leppard neljas album. See ilmus 1987. aastal ja on ansambli edukaim album läbimüügiga üle 20 miljoni plaadi. A-pool "Women" – 5:41 "Rocket" – 6:35 "Animal" – 4:02 "Love Bites" – 5:46 "Pour Some Sugar on Me" – 4:25 "Armageddon It" – 5:21 B-pool "Gods of War" – 6:37 "Don't Shoot Shotgun" – 4:26 "Run Riot" – 4:39 "Hysteria" – 5:54 "Excitable" – 4:19 "Love and Affection" – 4:37 Joe Elliott – vokaal Steve Clark – kitarr Phil Collen – kitarr Rick Savage – basskitarr Rick Allen – trummid
Malle Leht

Malle Leht (neiupõlvenimi Arend; sündinud 11. detsembril 1953 Tartus) on eesti botaanik; filosoofiadoktor (PhD; 1997). Aastal 1972 lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1977 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. Aastast 1977 töötab ta EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Aastatel 1992–1998 oli ta Tartu ülikoolis ja 1992–1995 EPMÜs õppejõud. Oma teadustöös on ta eeskätt uurinud roosõieliste (Rosaceae) ja liblikõieliste (Fabaceae) bioloogiat, eriti süstemaatikat ja morfoloogiat. Ta on üks 1998. aastal ilmunud "Eesti punase raamatu" autoreid, samuti osalenud teose "Balti floora" koostamisel ning 1999. ja 2007. aastal ilmunud "Eesti taimede määraja" toimetaja. Leht, Malle 2010. Eesti taimede määraja. (3. parandatud trükk.) Tartu: EMÜ, Eesti Loodusfoto. 1999 – Eesti Vabariigi teaduspreemia Tema isa oli meditsiiniteadlane Ülo Arend (1928–1991), ema Õie Arend (1927–2017) oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna lõpetanud mikrobioloog, vend Andres Arend on Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2017. Vaadatud 2. märtsil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Malle Leht Eesti Teadusinfosüsteemis
Kose–Purila tee

Kose–Purila tee (registrinumbriga 14) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Kose–Jägala tee kolmandal kilomeetril Kose alevikus. Tee pikkus on 39,1 km. Tee lõpeb Tallinna–Rapla–Türi tee 37. kilomeetril Röa külas. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Kose alevik, Vardja küla, Liiva küla, Marguse küla, Ojasoo küla, Harmi küla, Äksi küla, Habaja alevik, Vaopere küla, Kuimetsa küla, Oblu küla, Toomja küla, Kasvandu küla, Atla küla, Juuru alevik, Orguse küla, Maidla küla, Vankse küla, Purila küla, Kuku küla, Röa küla. Kose tee (Kose)
The Mummy's Ghost

"The Mummy's Ghost" on 1944. aasta USA õudusfilm. Lon Chaney juunior John Carradine Robert Lowery Ramsay Ames
The Mummy's Hand

"The Mummy's Hand" on 1940. aasta USA õudusfilm. Dick Foran Peggy Moran Wallace Ford Eduardo Ciannelli
Papüürus

Papüürus on paks paberisarnane kirjutusmaterjal, mida saadakse papüürus-lõikheina (Cyperus papyrus'e) säsist. Papüürust õpiti esimest korda valmistama 4000 aastat eKr ja sellest kujunes üks Vana-Egiptuse tähtsamaid ekspordiallikaid. Vaaraod muutsid papüürusetootmise monopoliks ja valvasid selle valmistamise saladust kiivalt. Pärast paberi laialdasemat levikut hakkas papüüruse valmistamine alla käima ja hääbus. Papüüruspaberi valmistamise kunst taasavastati alles 20. sajandil. Papüüruspaberi lehe valmistamiseks lõigati pilliroo vartes sisalduv säsi õhukesteks, umbes 40 cm pikkusteks ribadeks, niisutati neid veega ja asetati üksteise kõrvale kõvale alusele nii, et ribade ääred kattusid. Nende peale lisati kindla nurga all teine kiht ribasid. Veel märjad ribad tambiti üheks leheks kokku ning kuivatati seejärel pressi all. Pärast kuivamist siluti papüüruslehte ümara kõva esemega (näiteks kiviga). Et papüürus oli väga habras ja õrn materjal ega kannatanud murdmist ja õmblemist, ei saanud sellest valmistada raamatuid ning kirjutatut hoiti rullidena. Olgugi et esimesel aastatuhandel oli papüürus Põhja-Aafrikas, Aasias ja Vahemere maades laialdaselt levinud, on väljastpoolt Egiptust säilinud väga vähe papüürusürikuid. Selle põhjuseks on, et papüüruspaber on väga niiskustundlik, läheb kergesti hallitama ja hävib. Egiptuse kuiv kliima on papüüruse säilimiseks sobilik ning seetõttu on sealt leitud ka mitme tuhande aasta vanuseid papüürusrulle Uue Testamendi papüürused Uue Testamendi koodeksid
Muumia (film 1932)

"Muumia" (originaalpealkirjaga "The Mummy") on 1932. aasta USA õudusfilm. Boris Karloff (Im-ho-tep ehk Ardath Bey) Zita Johann (Helen Grosvenor / printsess Anck-es-en-Amon) David Manners (Frank Whemple) Arthur Byron (Sir Joseph Whemple) Edward Van Sloan (dr Muller) Bramwell Fletcher (Ralph Norton) Noble Johnson (nuubialane) Kathryn Byron (Frau Muller) Leonard Mudie (professor Pearson) James Crane (vaarao)
The Mummy's Tomb

"The Mummy's Tomb" on 1942. aasta USA õudusfilm. Lon Chaney juunior (Kharis) Dick Foran (Stephen Banning) John Hubbard (dr John Banning) Elyse Knox (Isobel Evans) George Zucco (Andoheb) Wallace Ford ("Babe" Hanson) Turhan Bey (Mehemet Bey)
The Mummy's Curse

"The Mummy's Curse" on 1944. aasta USA õudusfilm. Lon Chaney juunior Peter Coe Virginia Christine
Abbott and Costello Meet the Mummy

"Abbott and Costello Meet the Mummy" on 1955. aasta USA õuduskomöödiafilm. Bud Abbott (Peter Patterson) Lou Costello (Freddie Franklin) Marie Windsor (madam Rontru) Michael Ansara (Charlie) Kurt Katch (dr Gustav Zoomer) Richard Deacon (Semu) Mel Welles (Iben) Richard Karlan (Hetsut) Eddie Parker (tiitrites Edwin; Klaris)
Abbott and Costello Meet Dr. Jekyll and Mr. Hyde

"Abbott and Costello Meet Dr. Jekyll and Mr. Hyde" on 1955. aasta USA õuduskomöödiafilm. Bud Abbott (Slim) Lou Costello (Tubby) Boris Karloff (dr Henry Jekyll / hr Hyde) Craig Stevens (Bruce Adams) Helen Westcott (Vicky Edwards) Reginald Denny (inspektor) John Dierkes (Batley)
Werewolf of London

"Werewolf of London" on 1935. aasta USA õudusfilm. Henry Hull (dr Glendon) Warner Oland (dr Yogami) Valerie Hobson (Lisa Glendon) Lester Matthews (Paul Ames) Lawrence Grant (Sir Thomas Forsythe) Spring Byington (prl Ettie Coombes) Clark Williams (Hugh Renwick) J. M. Kerrigan (Hawkins) Charlotte Granville (leedi Forsythe) Ethel Griffies (pr Whack) Zeffie Tilbury (pr Moncaster) Jeanne Bartlett (Daisy)
She-Wolf of London

"She-Wolf of London" on 1946. aasta USA õudusfilm. June Lockhart (Phyllis Allenby) Don Porter (Barry Lanfield) Sara Haden (Martha Winthrop) Jan Wiley (Carol Winthrop) Lloyd Corrigan (detektiiv Latham) Dennis Hoey (inspektor Pierce) Martin Kosleck (Dwight Severn) Eily Malyon (majapidaja Hannah) Frederick Worlock (tiitrites Frederic Worlock; vastutav konstaabel Ernie Hobbs)
Pärgament

Pärgament on eriliselt töödeldud loomanahast (keskajal kitse- või vasikanahast) vastupidav, hele, läbipaistmatu materjal. Enne pärgamendi kasutuselevõttu kasutati kirjutusmaterjalina nahka. Pärgament on kasutusel alates 3. sajandist eKr. Pärgament on saanud nimetuse Väike-Aasias asunud (tänapäeval Lääne-Türgi) Pergamoni linna järgi, kus see antiikautorite andmetel kuningas Eumenes II ajal umbes 180 eKr leiutati. Papüüruse sissevedu oli Pergamonis keelatud. Peagi jõudis pärgament Euroopasse, tõrjudes sealt kõrvale papüüruse. Põhilise kirjutusmaterjalina kasutati pärgamenti 12. sajandini, hiljem asendas teda kaltsupaber. Pärgamenti valmistati töödeldud loomanahast, vaigust ja vetikatest. Ligi 1500 aastat tagasi hakati pärgamenti köitma ja kaantega katma. Pärgamendi eeliseks papüüruse ees oli tema suurem vastupidavus ja painduvus, sile pind ja heledam värvus. Lisaks oli võimalik kirjutada lehe mõlemale poole ja teksti sai maha kraapida. Värsket kirja sai pärgamendilt koguni kustutada, vana kirja sai ainult pimsskiviga maha hõõruda. Pärgamendi saamiseks töödeldi toornahku keemiliselt ja mehaaniliselt. Eri ajastutel on viljeldud erinevaid parkimistehnikaid (taimpark, valgepark, rasvapark jne). Toornahku hoiti tuhaleelises või kustutatud lubja lahuses, mille järel raamile paigutatud nahk kraabiti poolkuukujulise noaga karvadest ja lihajäänustest puhtaks, sidekude eemaldati kuni epidermini. Seejärel nahk kuivatati, siluti, poleeriti pimsskiviga ja hõõruti kriidiga sisse. Sel teel saadi õhuke ja sile materjal. Parkaineid ei kasutatud. Karvapool oli veidi kare ja muutus kollakaks, lihapool oli valge ja eriti sile. Lõpuks lõigati nahk joonlaua abil sobiva suurusega tükkideks. Mida õhem oli pärgament, seda kallimaks teda hinnati. Pärgamendist tehti luksusväljaandeid, lihtväljaanded kirjutati papüürusele. Olenevalt naha liigist ja töötlemisest liigitatakse pärgamente kirjutuspärgamendiks (mõlemalt poolt töödeldud vasikanahk) ja köitepärgamendiks (ühelt poolt töödeldud ja munavalge-apretuuriga viimistletud lambanahk). Pärgamentvalge Jaan Lehtaru, Veekahjustusega arhivaalide käsitsemine, Rahvusarhiivi juhis, 2010
Dracula (hispaaniakeelne film 1931)

"Dracula" on 1931. aasta hispaaniakeelne USA õudusfilm. Film põhineb Bram Stokeri 1897. aasta romaanil "Dracula". Carlos Villarías (tiitrites Carlos Villar; krahv Dracula) Lupita Tovar (Eva) Barry Norton (Juan Harker) Pablo Álvarez Rubio (Renfield) Eduardo Arozamena (Abraham Van Helsing) José Soriano Viosca (dr Seward) Carmen Guerrero (Lucia) Amelia Senisterra (Marta) Manuel Arbó (Martin) Geraldine Dvorak (pruut) Cornelia Thaw (pruut) Dorothy Tree (pruut)
The Climax

"The Climax" on 1944. aasta USA õudusfilm. Boris Karloff (dr Friedrich Hohner) Susanna Foster (Angela Klatt) Turhan Bey (Franz Munzer) Gale Sondergaard (Luise) Thomas Gomez (krahv Seebruck) June Vincent (Marcellina) George Dolenz (Amato Roselli) Ludwig Stössel (Carl Baumann) Jane Farrar (Jarmila Vadek) Ernö Verebes (Brunn) Lotte Stein (Mama Hinzl) Scotty Beckett (kuningas) William Edmunds (teatri hotellipidaja Leon) Maxwell Hayes (kuninga abi krahv Romburg) Dorothy Lawrence (prl Metzger)
Aino Kalda

Aino Kalda (kolleegide hulgas ka Anu Kalda, 19. august 1929 Tallinn) on eesti botaanik, brüoloog; bioloogiakandidaat. 1953. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. Aastatel 1959–1973 töötas Kalda Tartu Riikliku Ülikooli taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedris ja aastatel 1973–1996 Eesti Metsainstituudis. Aino Kalda uuris Eesti salu- ja laialehiste metsade taimekooslusi, eriti samblaid, samuti tegelnud Eesti kaitsealade taimkatte uurimise ja inventeerimisega. Ta on propageerinud Eesti taimestiku kaitset ja kirjutanud botaanikaalaseid aimeteoseid. 1982 Eesti NSV riiklik preemia 2004 Tartu Ülikooli aumärk 2015 Tartu Ülikooli medal Aino Kalda 80. Universitas Tartuensis 6: 66 (2009) "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Intervjuu Aino Kaldaga
Maleva

Maleva tähendab mitut asja: Maleva, küla Saaremaa vallas Saare maakonnas Maleva, ansambel Muhu vallast Maleva, aastatel 1909–1910 Viljandis välja antud ajaleht Maleva, Järvamaal enne Esimest maailmasõda tegutsenud spordiselts Malev Maleva tänav Kalevlaste Maleva
It Came from Outer Space

"It Came from Outer Space" on 1953. aasta USA ulmefilm. Algaja astronoom John Putnam näeb koos naise Ellen Fieldsiga oletatavat meteoori langemas nende maja lähedusse. John ronib meteoriidi tekitatud kraatrisse ning leiab sealt kosmoselaeva. Peagi mattub laev maapinna alla ning keegi ei usu Johni juttu. Varsti hakkab mitmetes inimestes toimuma seletamatuid muutusi. Nimelt on tulnukad nad vangistanud ja ise nende kuju võtnud, et selle abil oma kosmoselaeva katkiseid juppe tervetega asendada ja kosmosesse tagasi lennata. Richard Carlson (John Putnam) Barbara Rush (Ellen Fields) Charles Drake (šerif Matt Warren) Joe Sawyer (Frank Daylon) Russell Johnson (George) Dave Willock (Pete Davis) Robert Carson (reporter Dugan) Virginia Mullen (pr Daylon) Kathleen Hughes (George'i tüdruk Jane) Paul Fix (puudub tiitritest; nõukogu liige) Robert Henry (puudub tiitritest; Posseman)
Inkunaabel

Inkunaablid ehk hällitrükised (ladina keeles incunabula 'häll, varajane lapseiga, algus, päritolu') on 15. sajandi trükised, mis moodustavad ühe etapi üleminekul käsikirjaliselt raamatult trükikunsti vahenditega valmistatud raamatule. Hällitrükiseid on kahte liiki: ksülograafilised (üksiklehele graveeritud puuplaadilt tehtud tõmmis) ja tüpograafilised (Johann Gutenbergi juurutatud trükimenetlus trükipressiga). Enamik uurijatest kasutab sõna "inkunaabel" ainult viimaste kohta. Inkunaabel on metallist üksiktüüpidega trükitud leht või raamat. Tollal jäljendasid trükkalid veel käsikirjalisi raamatuid, trükikiri sarnanes käsitsi kirjutatuga, kasutati samu lühendeid, puudus tiitelleht. Pilte (miniatuure) ja suuri algustähti (initsiaale) maaliti pärast trükkimist käsitsi juurde. Trükiarv oli algul 100–300, sajandi lõpus, kui käsitsi illustreerimisest loobuti, kuni 2000 eksemplari. Kogu maailmas on inkunaableid säilinud 450 000, neist Eestis 127: 48 Tartu Ülikooli Raamatukogus, 48 Tallinna Ülikooli Akadeemilises Raamatukogus, 22 Tallinna Linnaarhiivis, 8 Eesti Rahvusraamatukogus, 1 Eesti Ajaloomuuseumis. Siia pole arvestatud neid hällitrükiseid, mis võivad asuda erakogudes. Eesti mäluasutustes asuvad hällitrükised on kirjeldatud HEM-andmebaasis. Sõna incunabula esimene teadaolev kasutus trükitööstuse terminina pärineb 1639. aastast. Seda oli kasutatud Bernhard von Mallinckrodti pamfletis "De ortu et progressu artis typographicae" ("Tüpograafiakunsti tõusust ja progressist"), kus esineb fraas prima typographicae incunabula ('trükikunsti esimene lapsepõlv'). Selles teoses on mainitud trükikunsti algusajana 1500. aastat ja tinglikult arvestatakse seda nii tänapäevani, kuigi see ei ole seotud mingi kindla sündmusega trükitööstuse arengus 1500. aasta paiku. Paleotüüp HEM-andmebaas
This Island Earth

"This Island Earth" on 1955. aasta USA ulmefilm. Jeff Morrow Faith Domergue Rex Reason Lance Fuller Russell Johnson
Eesti Orjanduslik Partei

Eesti Orjanduslik Partei oli ansambli Rosta Aknad muusikaprojekt. Partei asutamiskongress peeti 1990. aastal Tartus Tamme staadionil Tartu Muusikapäevade raames. Esitati 8 lugu, mille muusika autor ja solist oli Peeter Volkonski. Laulud olid Anakreoni, Archilochose, Sappho, Simonidese, Albert Uustulndi ja Matti Moguči sõnadele. Laulude sõnad
Kiirlaen.info

Kiirlaen.info on Eesti kiirlaenude ja SMS-laenude otsingumootor, mille omanik on Webistre Solutions OÜ. Kiirlaen.info alustas tegevust 2008. aasta juunis. Otsingumootor võrdleb eri kiirlaenuandjate pakutavaid laenutooteid ning järjestab tulemused omavaheliseks võrdluseks arvestuslikku intressi järgi päeva kohta. Alates 2008. aasta detsembrist avaldab Kiirlaen.info igakuiselt otsingumootori päringustatistikat. "Päevase intressi kalkulatsioon". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2009. Vaadatud 2. jaanuaril 2009. "Kiirlaen.info otsingustatistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2009. Vaadatud 2. jaanuaril 2009.
Frottola

Frottola on 14.–16. sajandi itaalia ilmaliku laulu tüüp, mis oli populaarne 15. sajandi lõpul ja 16. sajandi algul. Frottola oli enamasti lihtsas vormis salmilaul, millel on tihti ka refrään. Frottola't peetakse madrigali otseseks eelkäijaks. Sõna "frottola" on kasutatud katusterminina teatud tüüpi muusikaliste kompositsioonide kohta, mõned neist erilise teksti vormiga, nagu Sitsiilia ja Toscana strambotto, oda ja barzelletta. Frottola'd olid enamasti neljahäälsed. Nagu muuski 16. sajandi rahvalikuks pretendeerivas muusikas, domineeris ka frottola'tes ülemise hääle meloodia, teised hääled täitsid saatehäälte eesmärki ning neid võis mängida ka pillidega. Muusika oli akordilise ülesehitusega ja selge 3/4 või 4/4 meetrumiga. Häälte meloodiate ulatused olid väikesed ja need kordusid sageli. Frottola tekstid olid tavaliselt piiratud kirjandusliku väärtusega, vormilt tüüpiliselt kuuerealised salmid koos neljarealise refrääniga, millel oli sama muusika kui salmil. Frottola lihtne muusikaline vorm oli taotluslikus kontrastis selle ajastu pigem keeruka vokaalmuusikaga. 1530. aastate paiku hakkas frottola't seltskonnamuusikas asendama madrigalide laulmine. Frottola oli kõrgkihi muusika, ehkki viisideks võeti mõnikord rahvalikke meloodiaid. Isabella d’Este patronaaži all õitses frottola viljelemine Mantua õukonnas ja sai populaarseks ka mujal Põhja-Itaalia õukondades, eriti Ferraras ja Urbinos. Tuntuim frottola-tekstide autor oli Serafino dell'Aquila (surnud 1500). Kuulsaimad frottola'id kirjutanud heliloojad olid Bartolomeo Tromboncino (surnud 1535) ja Marchetto Cara (surnud 1530. aastatel). Vahel kirjutas sama autor nii muusika kui ka sõnad. Vormilt frottola'd, ehkki mitte nendeks nimetatud, on ka Josquini mõned ilmalikud kompositsioonid, nagu "El Grillo", "Scaramella va alla guerra" või vaimulik "In te Domine speravi". Erinevalt Firenze canto carnascialesco'dest on enamik tänaseni teada frottola'id ilmunud trükituna. Ottaviano Petrucci, esimene trükkal, kes teadaolevalt kasutas liigutatavaid trükitüüpe muusika kirjapanemiseks, trükkis Veneetsias ajavahemikus 1504–1514 11 raamatut frottola'id. Neist raamatuist pärineb suur hulk frottola'id kirjutanud heliloojate nimesid, kellest polegi suurt muud teada, nagu Giacomo Fogliano, Filippo de Lurano või Rossino Mantovano. madrigal villota villanella canzonetta balletto villancico https://www.britannica.com/art/strambotto https://www.britannica.com/art/frottola K. H. Wörner. Geschichte der Musik: ein Studien- und Nachschlagebuch. Vandenhoeck & Ruprecht, 1993 V. Murtomäki. Italialainen laulumusiikki. - https://muhi.uniarts.fi/ (õppematerjal rohkete illustratsioonide ja näidetega, soome keeles) Video: Marchetto Cara frottola "Io non compro più speranza" lautosaatega soololauluna Video: Antonio Caprioli frottola "Quella bella e biancha mano" neljahäälsena The Hilliard Ensemble esituses Video: Josquin Des Prez "El Grillo" neljahäälsena meeskvarteti esituses