laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Andreas (eesnimi)

Andreas on mehenimi. See tuleneb kreekakeelsest genitiivivormist ἀνδρός andros (algvorm ἀνήρ anēr 'mees'). Nime tavaline naissoo vorm on Andrea (mõnel pool võib ka see olla mehenimi). Andreas, apostel Püha Andreas, teised sellenimelised pühakud Andréas, Kreeka ja Taani prints Andreas Aabel, norra näitleja Andreas Aabel, norra balletitantsija Andreas Leigh Aabel, norra arst ja luuletaja Andreas Aarflot, norra kirikutegelane Andreas Michael Agthe, Eesti vaimulik Andreas Anderegg, Šveitsi endine poksija Andreas von Antropoff, Eestimaa päritolu saksa keemik Andreas Gabriel Berg, Tartu kullassepp Andreas Birnbacher, saksa laskesuusataja Andreas Bjerre, rootsi õigusteadlane ja psühholoog Andreas Erlemann, eesti köster ja kihelkonnakooliõpetaja Andreas Faehlmann, lennundusinsener ja purjetaja Andreas Fröhlich, saksa näitleja Andreas D. Fröhlich, saksa eripedagoog Andreas Frühwirth, dominiiklaste ordumeister Andreas Goldberger, Austria suusahüppaja Andreas Hinkel, saksa jalgpallur Andreas Hollming, Eesti vaimulik Andreas Hüüs, Eesti e-sportlane Andreas Isaksson, rootsi jalgpallur Andreas Julle, eesti sõjaväelane Andreas Kalmus, eesti sõjaväelane Andreas Knopken, Liivimaa usutegelane Andreas Knüpffer, Eesti vaimulik Andreas Kofler, Austria suusahüppaja Andreas Kurrikoff, eesti vaimulik, rahvusliku liikumise tegelane Andreas Küttel, Šveitsi suusahüppaja Andreas Laas, eesti kirikuõpetaja Andreas von Langell, Venemaa riigitegelane Andreas Friedrich Lezius, Eesti vaimulik Andreas Meyer-Landrut, endine Saksamaa diplomaat Andreas Osiander, saksa usureformaator Andreas Palmroth, Eestis tegutsenud rootsi filosoof Andréas Papandréou, kreeka poliitik Andreas Patricius, poola humanist, filoloog ja vaimulik Andreas Paulus, saksa õigusteadlane Andreas Eduard Raehlmann, saksa arstiteadlane Andreas Raudsepp, eesti jalgpallur Andreas Reinberg, eesti riigiteenistuja Andreas Rosenberg, Eesti biofüüsik ja -keemik Andreas Sandhagen, Eesti ajaloolane ja politoloog Andreas Schening, Eesti vaimulik Andreas Schlütter, saksa suusataja Andreas Stålfot, Eesti vaimulik Andreas Steinbach, saksa maadleja Andreas von Steinberg, Liivi ordu maamarssal Andreas Tews, saksa poksija Andreas Thorkildsen, norra odaviskaja Andreas Unterberger, Austria ajakirjanik Andreas Ventsel, eesti kultuuriuurija ja semiootik Andreas de Velven, Liivi ordu maameister Andreas Vesalius, flaami anatoom ja arst Andreas Virginius, usuteadlane Andreas Virginius, Liivimaa kirikuõpetaja Andreas Weber, saksa bioloog ja ajakirjanik Andreas von Westfalen, Liivi ordu maameistri kohusetäitja Andreas Widhölzl, Austria suusahüppaja Andres Andre
Pulaski maakond

Pulaski maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis: Pulaski maakond Arkansase osariigis Pulaski maakond Georgia osariigis Pulaski maakond Illinoisi osariigis Pulaski maakond Indiana osariigis Pulaski maakond Kentucky osariigis Pulaski maakond Missouri osariigis Pulaski maakond Virginia osariigis
Turje oja

Turje oja on oja Harjumaal Kuusalu vallas Soorinna, Muuksi ja Tsitre külas. Tsitre klindisaare serva üleminekul moodustab oja Turjekeldri juga. Turje oja Turjekeldri joa kohal
El Dorado maakond

El Dorado maakond (El Dorado County) on maakond USA-s California osariigis Sierra Nevadas ajaloolise Goldi maakonna alal. Geograafilised koordinaadid on 38°78' N, 120°53' W. Maakonna halduskeskus on Placerville ja suurim linn South Lake Tahoe. Maakonna pindala on 4631 km², millest 200 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 181 058. Aastal 2000 oli elanike arv 156 299. Placeri maakond (põhjas) Douglase maakond (kirdes) Alpine'i maakond (kagus) Amadori maakond (lõunas) Sacramento maakond (läänes) Vaata ka: California kullapalavik El Dorado maakond moodustati 18. veebruaril 1850. aastal. El Dorado metsakaitseala D. L. Bliss State Park Emerald Bay State Park Folsom Lake State Recreation Area Tahoe metsakaitseala 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. El Dorado maakonna koduleht (inglise keeles)
Olimpi Korzjukov

Olimpi Korzjukov (15. detsember 1928 Mustvee, Tartumaa – 12. aprill 1971 Tallinn) oli Eesti ajaloolane. Ta oli Eesti Vabaõhumuuseumi üks asutajaid ja ühtlasi muuseumi esimene direktor (1957–1971). Olimpi Korzjukov maeti 16. aprillil 1971 Metsakalmistule. Esivanemate varandus. [Rahvateaduslik teatmik]. 1993. Toimetanud A. Vaserik. Tartu. Lk 146 Kalmistu andmed, kalmistu.ee, vaadatud 16. juuli 2013
Helmi Kurrik

Helmi Kurrik (9. september 1883 – 13. juuli 1960) oli eesti etnograaf. Ta sündis Tartus koolmeistri ja rahvusliku liikumise tegelase Juhan Kurriku ja tema abikaasa Wilhelmine Margareta Elisabeti kuuelapselise pere teise lapsena. Pärast koduõpetaja kutse omandamist 1900. aastal töötas ta selles ametis nii Venemaal, Soomes kui ka Prantsusmaal järgmised kümme aastat. Eestisse naasnuna töötas ta 1911–1914 Valga kaubanduskoolis prantsuse ja saksa keele õpetajana. Esimese maailmasõja ja Eesti Vabadussõja ajal töötas ta Tartus halastajaõena ning 1920. aastate algusest Tartu meteoroloogia observatooriumis kantseleiametnikuna. 1925. aastal asus ta Tartu ülikoolis õppima Eesti ja Põhjamaade ajalugu ja etnograafiat, kus ta õppis muuhulgas professor Arno Rafael Cederbergi käe all, kelle metodoloogiline lähenemine avaldas tema teadustööle olulist mõju. Õppis 1925–1935 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, mag. phil. 1939. Magistrikraadi kaitses ta etnograafia erialal 1939. aastal väitekirjaga "Veri söögimajanduses" (oponendid Gustav Ränk ja Ferdinand Linnus.) Aastast 1928 töötas ta Eesti Rahva Muuseumis, sealhulgas alates 1931. aastast rahvateaduse osakonna juhatajana. Kurriku peamiseks uurimisvaldkonnaks oli rahvuslik tekstiil, millises valdkonnas sai temast oma teadlaspõlvkonna juhtiv autoriteet. Üheks tema olulisemaks teoseks on 1938. aastal ilmunud „Eesti rahvarõivad“, mis pälvis 1939. aastal Raamatufondi I auhinna teaduskirjanduse alal. Tema teiseks uurimisvaldkonnaks oli toidukultuur, 1929. aastal avaldas ta Eesti Rahva Muuseumi Aastaraamatus artikli kamast ning samas 1932. aastal uurimuse vorstidest. Lisaks teadustööle tegeles ta ka rahvarõivaste populariseerimisega ning asutas 1938. aastal Eesti Rahva Muuseumi juurde rahvarõivaste nõuandebüroo, mis tegeles rahvarõivaste alaste konsultatsioonidega. Ta kureeris eesti rahvakunsti teemalised näitused 1929. aastal Helsingis ja Brüsselis, 1930. aastal Berliinis ja Vilniuses, 1933 Riias ja 1935 Pariisis. Teenete eest kultuurikoostöö vallas pälvis ta 1936. aastal Läti Vabariigi Kolme Tähe ordeni ning samal aastal ka Leedu Vabariigi Gediminase ordeni. 1944. aasta septembris põgenes ta koos oma õe Ellyga (1889–1981) Saksamaale Freiburgi. Järgnevatel aastatel töötasid mõlemad DP-laagrite haiglates Bad Rehburgis, Hannoveris ja Oldenburgis. 1951. aastal siirdusid õed USAsse, esmalt elati Fresnos, peagi koliti San Francisco lähedale Palo Altosse, kus Helmi Kurrik elas oma surmani 1960. aastal. Esivanemate varandus. [Rahvateaduslik teatmik]. 1993. Toimetanud A. Vaserik. Tartu. Lk 146 Metslaid, Marleen 2016. Poolelijäänud teadustöö. Helmi Kurriku elu keerdkäigud  20. sajandil. Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi, XLIV, lk 96-120. "Kes oli Helmi Kurrik?". Eesti Rahva Muuseum. Vaadatud 4.12.2019. Helmi Kurrik 60-aastane. Postimees, 9. jaanuar 1943, lk 3. Kurrik, Helmi 1929. Kama. Eesti Rahva Muuseumi Aastaraamat, V, lk 170–184. Kurrik, Helmi 1932. Vorstid. Eesti Rahva Muuseumi Aastaraamat, VIII, lk 112–154.
Shasta maakond

Shasta maakond (Shasta County) on maakond USA-s California osariigi põhjaosas. Maakonna halduskeskus on Redding. Maakonna pindala on 3847 km², millest 161 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 177 223. Aastal 2000 oli elanike arv 163 256. Tehama maakond (lõunas) Trinity maakond (läänes) Siskiyou maakond (põhjas) Modoci maakond (kirdes) Lasseni maakond (idas) Plumasi maakond (kagus) Shasta maakond moodustati 1850. aastal. 1852. aastal loovutati osa maakonna territooriumist Siskiyou maakonnale ja 1856. aastal osa Tehama maakonnale. Maakond on saanud nime Mount Shasta järgi. Shasta-Trinity metsakaitseala (osa) Whiskeytown National Recreation Area 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. 2020 United States Census, vaadatud 1.04.2022. Shasta maakonna koduleht (inglise keeles)
Selma Lätt

Selma Lätt (kuni 1937 Selma Kutti; 9. mai 1909 Õisu vald – 18. juuli 1969 Tartu) oli eesti folklorist. Ta on uurinud rahvakalendrit ja selleteemalisi töid avaldanud. Ta õppis aastatel 1929–1935 (ei lõpetanud) Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Aastatel 1937–1969 töötas Lätt Eesti Rahvaluule Arhiivis. Esivanemate varandus. [Rahvateaduslik teatmik]. 1993. Toimetanud A. Vaserik. Tartu. Lk 146 http://my.tele2.ee/kaidoko/synnipee/esymai/esy09mai.htm[alaline kõdulink] Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Ilmari Manninen

Ilmari Justus Andreas Manninen (2. september 1894 Viiburi – 14. juuni 1935 Helsingi) oli soome etnograaf. Teda peetakse eesti etnograafiaalase uurimis- ja muuseumitöö alusepanijaks. Manninen õppis aastatel 1912–1916 Helsingi ülikoolis ja sai 1922. aastal doktorikraadi väitekirjaga "Die dämönistischen krankheiten im finnischen volksaberglauben" ("Deemonlikud haigused soome rahvausundis"). Kuna Eestis ei olnud tol ajal etnograafilise eriharidusega inimesi, kutsus arheoloogiaprofessor Aarne Michaёl Tallgren Mannise Eestisse, et Eesti Rahva Muuseumi töö uutele teaduslikele alustele viia ja alustada Tartus eestikeelset etnograafiaalast õppetööd. 1922. aastal Eestisse kolinud Manninen õppis kiiresti ära eesti keele ning töötas aastatel 1922–1928 Eesti Rahva Muuseumi direktorina, kus ta algatas senise kvantitatiivse vanavara kogumise asemel muuseumi kollektsioonide plaanipärase täiendamise nii sisuliste kui ka geograafiliste lünkade likvideerimiseks, avaldas 1925. aastal esimese erialase sõnastiku („Etnograafiline sõnastik”) ning alustas samal aastal ka Eesti Rahva Muuseumi aastaraamatu väljaandmist. Muuseumi töös pidas ta oluliseks peaasjalikult ainelisele kultuurile keskendumist, milleks materjali kogumisel tuli lisaks esemetele endile koguda ka nende detailseid etnograafilisi kirjeldusi. Aastatel 1924–1928 töötas Manninen lisaks muuseumile ka Tartu ülikoolis etnograafiadotsendina, kus tema käe all õppis Eestis esimene põlvkond etnograafe (Helmi Kurrik, Aliise Moora, Ferdinand Linnus, Gustav Ränk, Eerik Laid jt). Kui ta Eestist 1928. aastal lahkus, jäi etnograafia õppetooli juhi koht 1930. aastate lõpuni vakantseks. 1929. aastast töötas Manninen Soome Rahvusmuuseumi etnograafiaosakonna juhatajana ja aastatel 1929–1931 ka Helsingi ülikooli soome-ugri rahvateaduse professori kohusetäitjana. Ilmari Manninen on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule. Etnograafiline sõnastik (1925) Eesti kannud (1926) Eesti kindad (1927) Eesti rahvariiete ajalugu (1927, kordustrükid 2009 ja 2017) Soome sugu rahvaste etnograafia (1929) Die Sachkultur Estlands I-II (1931–1933) Esivanemate varandus. [Rahvateaduslik teatmik]. 1993. Toimetanud A. Vaserik. Tartu. Lk 146 "Ilmari Manninen". Estofilia. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 04.05.2018. "Kes oli Ilmari Manninen?". Eesti Rahva Muuseum. Indrek Jääts ja Marleen Metslaid 2018. Eesti etnograafia ja eesti rahvuslus. Keel ja Kirjandus, 1-2, lk 118-135. "Ajalugu ja tänapäev". TÜ etnoloogia osakond. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. detsember 2019.
Kerni maakond

Kerni maakond (Kern County) on maakond USA-s California osariigi lõunaosas. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Bakersfield. Maakonna pindala on 21 140 km², millest 80 km² moodustab veepindala. See on pindalalt California kolmas maakond. Maakond hõlmab Central Valley lõunaosa. Maakonna idaosas asuvad Sierra Nevada mäestiku lõunanõlv ja Mojave kõrb. Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 882 176. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 839 631. Asustustihendus on 41,7 in/km². Põhilised tegevusalad on põllumajandus ja nafta ammutamine. Maakonnas asuvad California suurimad naftaväljad. Maakonnas asub Edwardsi õhujõudude baas. Tulare'i maakond (põhjas) Inyo maakond (kirdes) San Bernardino maakond (idas) Ventura maakond (lõunas) Los Angelese maakond (lõunas) Santa Barbara maakond (edelas) San Luis Obispo maakond (läänes) Monterey maakond (loodes) Kingsi maakond (loodes) Kerni maakond moodustati 1866. aastal. Maakond on saanud nime Kerni jõe järgi. Maakonna esimene halduskeskus oli Havilah. Alates 1874. aastast on selleks Bakersfield. 1899. aastal avastati maakonnas naftat. Aastatel 1910–1911 leidis Lakeview' naftaväljal aset üks maailma suurim naftaleke, kui läks kaduma 1,23 miljonit tonni naftat. Aastal 1926 avastati Kerni maakonnas mineraal kerniit. 21. juuli 1952 maakonda tabanud maavärinas hukkus 12 inimest. Interstate 5 U.S. Route 3955 State Route 14 State Route 33 State Route 41 State Route 43 State Route 46 State Route 58 State Route 65 State Route 99 State Route 119 State Route 138 State Route 155 State Route 166 State Route 178 State Route 184 State Route 202 State Route 204 State Route 223 Bitter Creek National Wildlife Refuge Carrizo Plaini rahvusmonument (osa) César E. Cháveze rahvusmonument Suure sekvoia rahvusmonument (osa) Kern National Wildlife Refuge Los Padrese metsakaitseala (osa) Sekvoia metsakaitseala (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. 2020 United States Census, vaadatud 1.04.2022. Kerni maakonna koduleht (inglise keeles)
Tsitre klindisaar

Tsitre klindisaar asub Harju maakonnas Kuusalu vallas Tsitre kohal, Soorinna ja Muuksi küla territooriumil. See on osa Põhja-Eesti klindist. Klindisaarelt lähtub Turje oja, mis klindi servast üleminekul moodustab Turjekeldri juga. Tsitre pank
Türi muuseum

Türi muuseum on Türi linnas asuv muuseum, mis tutvustab Türi pärandkultuuri. Muuseum avati 1995. aastal. Muuseumi püsinäitus kajastab Türi arengut kuni II maailmasõjani. Muuseum asub Eesti Ringhäälingumuuseumiga samas majas. http://www.tyri.ee/~muuseum/ (vaadatud 10.07.2013) Muuseumi koduleht
Felix

Felix (ladina keeles 'õnnelik') tähendab mitut asja: Felix (eesnimi), mehenimi Felix (perekonnanimi) AB Felix, Rootsi endine ettevõte Põltsamaa Felix AS, Eesti ettevõte Felix Airways, Jeemeni lennufirma 1664 Felix, asteroid Operatsioon Felix, sakslaste plaanitud operatsioon Gibraltari hõivamiseks Teises maailmasõjas Kass Felix, samanimelise animafilmi peategelane Arvutusmasin Felix, Venemaal kasutuses olnud mehaaniline arvutusmasin Eesti Kassikasvatajate Liit Felix
Türi valla ja Türi tehnika- ja maamajanduskooli muuseum

Türi valla ja Türi tehnika- ja maamajanduskooli muuseum (ka: Särevere muuseum[küsitav]) on Türi vallas Särevere külas asuv muuseum, mis muu hulgas tutvustab Türi tehnika- ja maamajanduskooli ajalugu. Muuseum asub endise Särevere mõisa härrastemajas, mis ehitati 1850–1860. Muuseum avati 1988. aastal. http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=106 (vaadatud 10.07.2013)
Avinurme koduloomuuseum

Avinurme koduloomuuseum on Mustvee vallas Avinurme asulas asuv muuseum, mis tutvustab Avinurme kultuuripärandit. Muuseum avati 1990. aastal pastoraadis. http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=71 (vaadatud 10.07.2013)
Jürimardi talumuuseum

Jürimardi muuseum on Järva vallas Metsla külas Jürimardi talu maal asuv muuseum. Aastast 2012 haldab muuseumi MTÜ Jürimardi talumuuseum. Palju muuseumi eksponaate pärineb 1875. aastal rajatud Jürimardi talust. http://jjaani.kovtp.ee/et/mtu-jurimardi-talumuuseum[alaline kõdulink] (vaadatud 10.07.2013) Muuseumist Järva-Jaani kodulehel (vaadatud 10.07.2013)
Järva-Jaani Tuletõrje Seltsi vanatehnika varjupaik

Järva-Jaani Tuletõrje Seltsi vanatehnika varjupaik (ka: Järva-Jaani vanatehnika varjupaik) on Järva vallas Järva-Jaani asulas asuv vanatehnikat eksponeeriv paik; Järva-Jaani Tuletõrje Seltsi filiaal. Vanatehnikast on esindatud muu hulgas Eesti NSV aegsed sõidukid, põllutöö-, teetöömasinad, tuletõrjetehnika. https://web.archive.org/web/20150404163238/http://www.jjts.ee/index.php/vanatehnika-varjupaik (vaadatud 10.07.2013) Filiaali koduleht (vaadatud 15.06.2013)
Harjuoru võimla

Harjuoru võimla on hoone Tallinna kesklinnas aadressil Toompea 3. Juugendstiilis Toomkooli spordihoone projekteeris 1907. aastal insener Arthur von Hoyningen-Huene. 1908. aastal valminud Eestimaa Rüütelkonna Toomkooli spordihoone juurde rajati tenniseväljak, mida talvel kasutati liuväljana. Enne teist maailmasõda oli Harjuoru võimla Noorte Meeste Kristliku Ühingu valduses. Pärast teist maailmasõda läks hoone spordiklubi Dünamo kasutusse. 7. augustil 1993 avati hoones Eesti esimene squash'i-klubi Tallinna Squashiklubi. 1994. aasta kevadel toimusid klubis esimesed Eesti meistrivõistlused squash'is. 2005. aasta novembris ostis hoone 45 miljoni krooni eest Eesti Kristlik Nelipühi Kirik. Ligikaudu 20 miljonit krooni maksma läinud renoveerimistööde käigus ehitati katusealuses välja kontoriruumid ja kaevati juurde keldriruumid. 2007. aastast tegutseb hoones Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku Toompea keskus. Ajaleht Eesti Kirik Ajaleht Eesti Päevaleht EOK kodulehel squash'ist
Mädajärve org

Mädajärve org (ka Vanajärve org) on soine org Pudisoo külas Kalda talust põhja pool. Sealsest soost lähtub lõuna poole nimeta Pudisoo jõe kõrvaloja ja põhja poole Sääsepauna oja. Nimi „Vanajärve“ ilmub katastrikaardil aastatest 1930–1944, nimi „Mädajärve org“ kõikidel põhikaartidel alates aastast 1996.
Sigarillo

Sigarillo (hispaania sõnast cigarrillo (algne tähendus 'sigarike')) on suitsetatav tubakatoode, mis kujutab endast tubakalehe sisse keeratud tubakapuru. Sigarillod on väiksemad ja lahjemad kui sigarid, ent suuremad ja kangemad kui tavasigaretid. "Võõrsõnade leksikon"
Hara oja

Hara oja (keskjooksul ka Ohrpa oja, ülemjooksul ka Sääsepauna oja) on oja Harjumaal Kuusalu vallas Pudisoo ja Pedaspea külas. Oja algab Pudisoo külas Mädajärve orust, kust voolub põhja suunas Hara teeni Pedaspea külas, mille juures pöörab tagasi lõunasse. Oja suubub Pudisoo külas Pudisoo jõkke. Hara oja keskkonnaportaalis http://pudisoo.com/pudisoo/mida-vaadata/
Meejaht

Meejahiks nimetatakse vanimat mee hankimise viisi, mille puhul mett otsitakse õõnsates puudes, kaljulõhedes ja mujal looduses leiduvatest mesilaspesadest. Meejaht on üks koriluse vorme: kärjed võetakse kaasa ja pesa ei pruugi taastuda. Meejahti tunti juba kiviajal, millest annavad tunnistust muistsed kaljujoonised. Cuevas de la Araña koobastikus Valencia lähedal Hispaanias on koopa seinal kujutatud inimest, kes liaanide küljes rippudes võtab mesilaspesast välja meekärgi. Kaljujoonise vanus on umbkaudu 8000 aastat. kodumesindus metsmesindus tarumesindus
Ööülikool

"Ööülikool" (ka "Raadio Ööülikool") on Jaan Tootseni toimetatud saatesari, mis on eetris Eesti Raadio kahel kanalil: Viker- ja Klassikaraadios. Alates 2000. aastast on toimunud üle saja kohtumise Eesti õppejõudude ja mõtlejatega. Selle aja jooksul on loenguid pidanud Kaia Lehari, Marju Lauristin, Peeter Laurits, Mihhail Lotman, Kalevi Kull, Andres Ehin, Hasso Krull, Hardo Pajula, Jaanus Rohumaa, Jaan Tätte, Irina Belobrovtseva, Lepo Sumera, Jaanus Harro, Mart Kalm, Evald Saag, Gunnar Aarma ja paljud teised. "Ööülikool" sai alguse ideest luua kuuldemänguline fiktsioon ühe ülikooli juures tegutsevast vaimsest vennaskonnast, kes kord nädalas kutsub endale külla ühe välislektori, keda nende koolis tavaliselt kuulata ei ole võimalik. "Ööülikooli" temaatika hõlmab humanitaarteadusi, muusikat, teatrit, filmi, kunsti, rahvuskultuuri ning ainevaldkonda, mida tinglikult võiks nimetada "inimene ja keskkond". Ööülikooli Raamatukogu Ööülikooli koduleht Valik Ööülikooli saateid MP3-vormingus Legendaarne «Ööülikool» jätab Eesti Rahvusringhäälinguga hüvasti, Postimees, 17. jaanuar 2023
Käkisalmi lään

Käkisalmi lään (soome keeles Käkisalmen lääni, rootsi keeles Kexholms län, vene keeles Кексгольмский лен, Корельский уезд) oli haldusterritoorium Rootsi kuningriigis ida-Soomes aastatel 1634–1721. Lääni keskus oli Käkisalmi (vene keeles Корела) ja Käkisalmi kindlus. Karjala piirkond kuulus 1323. aasta Pähkinäsaari rahulepinguga Novgorodi vabariigi valdustesse. Vene-Rootsi Kahekümneviieaastase sõja ajal vallutas Pontus De la Gardie Ingerimaal Jami, Koporje ja Ivangorodi linna (koos neid ümbritsevate maakondadega) ja Karjalas Käkisalmi lääni. Pljussa vaherahuga määratleti Rootsi ja Moskva alade piirijõeks Koporje maakonda ja Orehhovo maakonda eraldav Strelna jõgi. 1590.–1595. aasta Vene-Rootsi sõda oli Moskva tsaaririigile edukas. 1595. aastal sõlmitud Täyssinä rahulepinguga loovutas Rootsi Ingerimaa koos sealsete linnuste ja linnadega (Jaanilinn, Jam, Koporje, Schlüsselburg) ning Käkisalmi lääni, mis olid kõik saadud Pljussa vaherahuga. 1609. aastal Segaduste ajal, Venemaale trooninõudlejale Vassili Šuiskile esialgu appi kutsutud Rootsi armee Jakob De la Gardie juhtimisel okupeeris järk-järgult Loode-Venemaa alad Käkisalmi läänist Novgorodini (samuti Staraja Russa, Porhovi, Laadoga ja Oudova). Ingeri sõja lahingutegevuse käigus Rootsi ja Vene vägede vahel Soome lahe idaosa valdamise pärast toimunud nn. Ingerimaa sõja lõpetanud rahulepinguga sai Venemaa Rootsilt tagasi Novgorodi, Staraja Russa, Porhovi, Gdovi ja teisi alasid, kuid pidi loovutama Rootsile Ingerimaa koos Ivangorodi kindlusega (Jaanilinna), Jaama, Koporje, Nöteborgi (Schlüsselburgi kindluse) ja Laadogast läänes oleva Laadoga-Karjalaga Käkisalmi lääni, mille tõttu kaotasid venelased täielikult ühenduse Soome lahele ja Läänemerele. Stolbovo rahuga määratud piir kehtis Vene-Rootsi sõjani aastatel 1656–1658. 1658. aastal sõlmitud Vallisaare vaherahuga seda piiri muudeti, kuid taastati Kärde rahuga 1661. aastal ja kehtis kuni Põhjasõjani Loend on mittetäielik 1634–1636 Henrik Månsson 1636–1641 Magnus Nieroth 1641–1642 Henrik Piper 1642–1652 Reinhold von Metztacken 1652–1656 Jakob Törnsköld 1657–1660 Karl von Scheiding 1660–1674 Patrick Ogilwie 1674–1690 Berndt Mellin  Pikemalt artiklis Ingerimaa ja Käkisalmi kindralkuberner Käkisalmi Käkisalmi kindlus Carl Scheiding, www.adelsvapen.com
Hermogenes

Hermogenes (vanakreeka nimekuju Ἑρμογένης) on mitme ajaloolise isiku nimi: Hermogenes (floruit umbes 550 eKr), Atika pottsepp Hermogenes (floruit umbes 400 eKr), Kreeka filosoof Hermogenes Prienest (floruit umbes 200 eKr), Kreeka arhitekt Hermogenes (suri umbes 70), Aquileia Hermagorase nimevariant Hermogenes Tarsosest (floruit 2. sajandi lõpus), Kreeka retoorik ja ajaloolane Hermogenes (floruit 530. aastail), Bütsantsi ametnik ja sõjaväejuht Hermogenes (umbes 1530–1612), vene õigeusu vaimulik, Moskva ja kogu Venemaa patriarh Hermogenes (1858–1918), vene õigeusu vaimulik, Tobolski ja Siberi piiskop Hermógenes Fonseca (sündinud 1908, surmaaeg teadmata), Brasiilia jalgpallur
Nenad Vučinić

Nenad Vučinić (serbia kirillitsas Ненад Вучинић; sündinud 7. aprillil 1965 Belgradis) on Serbia korvpallitreener ja endine korvpallur. Ta oli aastatel 2008–2010 BC Kalev/Cramo peatreener. Tema juhendamisel võitis klubi 2008. aastal Eesti karikavõistlused ja 2009. aastal Korvpalli Meistriliiga.
Veselin Matić

Veselin Matić (serbia kirillitsas Веселин Матић; sündinud 21. juulil 1960 Belgradis) on Serbia korvpallitreener. Ta oli aastatel 2006–2008 BC Kalev/Cramo peatreener. Tema juhendamisel võitis klubi 2007. ja 2008. aastal Eesti karika.