laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vanalestaadiuslus

Vanalestaadiuslus on luterlik lestaadiusluse äratusliikumise suurim suund, millel on pooldajaid peamiselt Soomes, Norras, Rootsis, Saksamaal, Venemaal, Eestis ja Ameerika Ühendriikides. Kuigi lestaadiuslus sündis Rootsis, on enim lestaadiuslasi soomlaste seas: eri arvestuste järgi on Soomes umbes 80 000 – 150 000 vanalestaadiuslast. Eestis on registreeritud nende kogudus Eesti Luterlik Rahuühendus. Vanalestaadiuslased kasutavad enda kohta ka nimetusi usklikud, Jumala lapsed, Siion, Jumala riik, elav kristlikkus, meie kristlikkus. Vanalestaadiuslaste tegevuse oluline juht on seurad ehk kokkutulek. Nad kogunevad kirikutesse, kodudesse või rahuühenduste hoonetesse kuulama jutlusi ja laulma kirikulaule ning vaimulikke laule oma lauluraamatust "Siioni laulud". Soome kohalike rahuühenduste katusorganisatsioon on Suomen rauhanyhdistysten keskusyhdistys (SRK). Tartus toimib SRK sõsarorganisatsioon, Eesti Luterlik Rahuühendus, Rootsis Sveriges Fridsföreningarnas Centralorganisation ja Ühendriikides Laestadian Lutheran Church. Peale iganädalaste kokkutulekute korraldab SRK igal aastal suvise kokkutuleku, mis on vanalestaadiuslaste suurim üritus. SRK teeb koos oma sõsarorganisatsioonidega misjonitööd mitmes riigis ning avaldab raamatuid ja helisalvestisi. Ühendusel on kolm rahvaõpistut ja kuus laagrikeskust, kus korraldatakse leerilaagrite hulgas ka teistsuguseid laagreid. Vanalestaadiuslased teevad misjonitööd 16 riigis. Vanalestaadiuslus on üks kolmest lestaadiuslaste liikumisest, mis on üksteisest 20. sajandi alguse lõhenemises eraldunud. Pärast seda on ette tulnud ainult üksikuid lõhenemisi. Liikumine on tugevalt kollektiivne ning rõhutab erinevaid usuasju võrreldes luterlusega. Tuntuimad vanalestaadiusluse jooned on eksklusiivne õpetus kogudusest, pattude andestus sõnadega "Jeesuse nime ja vere läbi on kõik patud andeks" ning muuhulgas televisioonisaadete, teatri, raseduse vältimise, homoseksuaalse käitumise, alkoholi tarvitamise ja abielueelse suguelu vastalisus. Eesti vanalestaadiuslased toimivad Eesti Luterlikus Rahuühenduses. Ühendus alustas tegevust 1996. aastal Tartus. Lisaks Tartule peavad vanalestaadiuslased kokkutulekuid praegu Tallinnas ja vahel ka teistes valdades. Eestis korraldatakse kokkutulekuid, suvekuud välja arvatud, igal kuul ühe nädalalõpu jooksul harilikult nii, et reedel ja laupäeval kogunetakse Tartus ja pühapäeval Tallinnas. Jutlustajad tulevad kokkutulekutele Soomest, aga kõned tõlgitakse eesti keelde. Kokkutuleku toimumiskohtadeks on kirikud ja kohalike vanalestaadiuslaste kodud. Mis on vanalestaadiuslus Nõnda me usume
Daliyya Itsik

Daliyya Itsik (kasutatakse ka nimekuju Dalia Itzik; heebrea keeles דליה איציק; sündinud 20. oktoobril 1952 Jeruusalemmas) on Iisraeli poliitik. Aastail 2006–2009 oli ta Iisraeli parlamendi Knesseti esimees, 1. juulist 15. juulini 2007 Iisraeli presidendi kohusetäitja, olles ühtlasi esimene naine mõlemal ametikohal. Ta sündis Iraagi juutide perekonnas. Ta on lõpetanud Jeruusalemma Efrata Õpetajate Seminari ning Jeruusalemma Heebrea Ülikooli bakalaureusekraadiga kirjanduse ja ajaloo erialal. Herzliyya Interdistsiplinaarsest Keskusest on ta omandanud ka õigusteaduse bakalaureuse kraadi. Töötanud õpetajana, astus ta Iisraeli Tööparteisse ja siirdus poliitikasse. Tema esimeseks silmapaistvaks poliitiliseks ametikohaks sai Jeruusalemma abilinnapea amet, kust ta valiti 1992. aastal Knessetisse. Sellest ajast on ta kuulunud kõigisse parlamendi koosseisudesse. Tööpartei valitsustes on ta olnud kaubandus-, keskkonna- ja sideminister. Novembris 2005 astus ta Ari'el Sharoni asutatud uude Kadima parteisse ning 4. mail 2006 valiti ta Knesseti esimeheks. Knesseti esimehe koht on riigis tähtsuselt teine ametikoht, seepärast, kui seksuaalses ahistamises süüdistatud president Moshe Katsav peatas 25. jaanuaril 2007 kolmeks kuuks oma volitused, täitis Itsik riigipea kohuseid. Pärast Katsavi tagasiastumist sama aasta 1. juulil vannutati ta 15 päevaks presidendi ajutiseks kohusetäitjaks. 15. juulil 2007 andis ta ameti üle uuele presidendile Shim'on Peresele. Daliyya Itsik on abielus ja kolme lapse ema. Ta valdab heebrea ja inglise keelt.
Väljapääs puudub

"Väljapääs puudub" (inglise keeles tuntud pealkirjade "Throttle" ja "No Way Up" all) on 2005. aasta põnevik, kus peaosa mängib Grayson McCouch. Finantsanalüütik Tom (Grayson McCouch) nõustub kaasa lööma Gavini (Adrian Paul) plaanis varastada pangaafääriga 10,6 miljonit USA dollarit. Kõik kulgeb edukalt, aga Tomil tekivad süümepiinad ja ta tahab kõike enne hommiku saabumist olematuks teha. Probleemiks saab aga tema auto, mis käima ei lähe, ja kuna on hilisõhtu, pole parkimismajas enam kedagi. Jalgsi majast välja pääseda pole ka võimalik, kuna uksed on lukus ja ainukest autokaldteed valvab suur maastur, mis Tomi väljapääsu takistab. Algab öö läbi kestev tagaajamisjaht, mille käigus saavad surma süütud kõrvalseisjadki. Grayson McCouch – Tom Weaver Adrian Paul – Gavin Matheson Amy Locane – Molly Weaver Dan Mundell – Eddie Throttle andmekogus IMDb (inglise) "No Way Up" DVD at andrico.ee
Anton Philipp von Saltza

Anton Philipp von Saltza (10. veebruar 1611 – 24. mai 1686) oli Eestimaa aadlik. Anton Philipp von Saltza sündis Eestimaa rüütelkonna peamehe Bernhard von Saltza ja Hedwig von Asserieni pojana. Talle kuulus Lehtse mõis ning tema vappepitaaf asub Niguliste kirikus. [1]
Nancy Himma

Nancy Himma (varem ka Nancy Rink ja Nancy Himma-Mantsik; esinejanimega Nancy; sündinud 23. mail 1965) on eesti diskolaulja. Muusikute suguvõsast pärit Nancy jõudis estraadile varieteelauljatarist ema Els Himma ja trummarist isa Lembit Himma (1931–2022) jälgedes. Nancy on lõpetanud Tallinna 24. keskkooli Koplis. Aastal 1994 esines Nancy Mainori tantsutrupiga Viking Line laeval, kus ta siis oma kavaga silma jäi ja ühiste tuttavate kaudu liikus ta edasi sooloartistina. Rohkem esinemisi oli Nancyl 1995–2000. aastatel, ent lauljana tegutseb ta siiani. Esimene singel oli "Mul luba loota" ja teisena sai loodud laul "Aeg peatub". Sellele järgnenud edukas singel "Hellalt hoida mind" on eestikeelne versioon Taylor Dayne'i laulust "Tell It To My Heart". Nancy ainus CD-album "Nancy" ilmus aastal 1996. 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Tallinna linna 5. ringkonnas Rahvaliidu nimekirjas. 2004–2009 oli Nancy Himma abielus ettevõtja Aivar Mantsikuga. Evelin Simon. “Mõtlesin, et mis ma kodus virisen, sellest pole nagunii kasu.”. ohtuleht.ee, 18. oktoober 2002 Nancy läheb mehele, kroonika.ohtuleht.ee, 21. juuli 2004 Nancy Himma lahutas kohtus abielu. Kroonika/Õhtuleht, 13. aprill 2009 Nancy andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Nancy Himma andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Noore Wertheri kannatused

"Noore Wertheri kannatused" on saksa kirjaniku Johann Wolfgang von Goethe 1774. aastal avaldatud kiriromaan, mis on üks olulisemaid teoseid saksa kirjanduses tormi ja tungi perioodist. Romaanil puudub väline tegevusliin. Sündmused on edasi antud läbi Wertheri kirjade oma sõbrale Wilhelmile. Sündmustik algab Wertheri kolimisega (väljamõeldud nimega) Wahlheimi külla. Seal vaimustub noor ja emotsionaalne Werther nii küla ümbritseva looduse ilust kui seal elavate talupoegade lihtsast olekust. Ühel peol kohtab Werther Lottet (Charlotte S.) – noort ja ilusat naist, kes pärast ema varajast surma on sunnitud hoolitsema oma väiksemate õdede-vendade eest – ning armub temasse silmapilkselt. Kuid Lotte on juba kihlatud ning nii peab nende vahekord jääma sõpruseks. Hoolimata hingevalust, jätkab Werther Lotte külastamist ning saab sõbraks ka tema kihlatu Albertiga. Lõpuks, leidmata hingerahu, otsustab Werther Wahlheimist lahkuda ning asub elama Weimarisse, kus ta alustab oma ametnikukarjääri. Kuigi alguses väidab Werther oma eluga rahul olevat, pettub ta peagi teda ümbritsevate ametnike kiibitsemises ja südametus karjerismis ning otsustab naasta Wahlheimi. Vahepeal on Lotte abiellunud ning Wertheri meeleheide süveneb veelgi. Lõpuks palub Lotte Wertherit, et ta neid nii sageli ei külastaks, kuna loodab nii vähendada Wertheri kannatusi. Werther mõistab, et üks kolmest, kas Lotte, Albert või ta ise, peab elust lahkuma. Suutmata kellegi haiget teha ning veel vähem kedagi tappa, otsustab ta enesetapu kasuks. Werther saadab Albertile kirja, kus palub kahte revolvrit, ettekäändega, et ta sõidab reisile. Pärast revolvrite saamist tulistab ta endale pähe. Werther maetakse vaikselt, ilma tseremoonia ning vaimuliketa. Wertheri efekt Peeter Olesk, "Romaaniülikool: J. W. Goethe "Noore Wertheri kannatused"" – Eesti Päevaleht 13. aprill 2007.
Wilhelmina

Wilhelmina (täisnimega Wilhelmina Helena Pauline Marie; 31. august 1880 – 28. november 1962) oli Madalmaade kuninganna aastatel 1890–1948. Ta sai võimule pärast oma isa, kuningas Willem III surma 23. novembril 1890. 30. aprillil 1948 loobus ta ise troonist oma tütre Juliana kasuks. Kuninganna Wilhelmina abikaasa oli prints Hendrik ja neil oli üks laps: printsess (kuninganna 1890–1948) Juliana (1909–2004).
Willem III

Willem III (täisnimega Willem Alexander Paul Frederik Lodewijk; 19. veebruar 1817 – 23. november 1890) oli Madalmaade kuningas ja Luksemburgi suurhertsog aastatel 1849–1890. Ta sai võimule pärast oma isa, kuningas Willem II surma 17. märtsil 1849. Pärast tema surma 23. novembril 1890 sai Madalmaade kuningannaks tema tütar Wilhelmina. Luksemburgi troon läks üle tema onupojale Adolphe'ile, sest seal kehtiv Saali õigus ei lubanud naisel valitsejaks asuda. Luksemburgi paljukeelsuse tõttu on ta tuntud ka Wëllem III (letseburgi keeles), Guillaume III (prantsuse keeles) ja Wilhelm III (saksa keeles) nime all. Kuningas Willem III esimene abikaasa oli Württembergi printsess Sophie ja neil oli kolm last: prints Willem (1840–1879) prints Maurits (1843–1850) prints Alexander (1851–1884) Teine abikaasa oli Waldecki ja Pyrmonti printsess Emma ja neil oli üks laps: printsess (kuninganna 1890–1948) Wilhelmina (1880–1962)
Philippe I (Belgia)

Philippe I (sündinud 15. aprillil 1960) on alates 21. juulist 2013 belglaste kuningas. Philippe Léopold Louis Marie (hollandipäraselt Filip(s) Leopold Lodewijk Maria) sündis 15. aprillil 1960 Liège'i printsi Alberti ja Paola Ruffo di Calabria vanima pojana. Tema ristivanemad olid kuningas Léopold III ja Donna Luisa Ruffo di Calabria. Ta õppis 1978–1981 Belgia Kuninglikus Sõjaväekoolis; pärast seda Oxfordi ülikoolis ja Stanfordi ülikoolis ning 1985 sai magistrikraadi politoloogias. 1980. aastal sai ta leitnandi auastme ning koos sellega omandas hävituspiloodi ja langevarjuri eriala. Ta õppis 1989 Kuninglikus Kõrgemas Kaitseväe Instituudis ning sai koloneli auastme. Kaksteist aastat hiljem, 25. märtsil 2001 sai printsist kindralmajor ja kontradmiral. Troonipärijana oli tema tiitel Brabanti hertsog. Printsi polnud kunagi seostatud ühegi naisega, seega tuli tema kihlus Belgia aadlisoost Mathilde d'Udekem d'Acoziga 1999. aasta novembris kõigile üllatusena. Nad abiellusid sama aasta 4. detsembril Brüsselis. Paaril on neli last: printsess Elisabeth (s. 2001) prints Gabriel (s. 2003) prints Emmanuel (s. 2005) printsess Eléonore (s. 2008) Philippe'i kuningaks saades sai tema abikaasast Mathildest esimene Belgia päritolu kuninganna. Kui troonil oli veel tema onu, kuningas Baudouin, koheldi Philippe'i kui troonipärijat, ehkki tegelikult oli nende vahel veel tema isa. Baudouini surma järel saigi kuningas Albertist, mitte Philippe'ist, nagu oldi arvatud. Hiljem sattus prints oma konservatiivse meelestatuse tõttu Belgia avalikkuse kriitika alla. Enne abielu kutsuti teda troonipärilusjärjekorrast välja astuma ning oma kohta loovutama mõnele kuningliku perekonna liberaalsemale liikmele. Juulis 2013 teatas kuningas Albert II, et loobub terviseprobleemide tõttu troonist. 21. juulil 2013 andis ta võimu üle kroonprints Philippe'ile, kellest sai esimene sellenimeline Belgia kuningas. Ta külastas aprillis 2019 Eestit. Prints Philippe'i Fond
Kauss

Kauss (murdes ka vaagen, vaanas, liud) on ümmarguse või ovaalse põhiplaaniga nõgus kõrgete äärtega sööginõu. Kaussi kasutatakse tavaliselt toidu hoidmiseks või mitmele inimesele serveerimisel. Mõnikord kausist ka juuakse või süüakse.
Kalbuse liigikaitseala

Kalbuse liigikaitseala oli Eesti kaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kaitseala pindala oli 127,6 hektarit. Kaitseala loodi 1992. aastal väike-konnakotka elupaiga kaitseks. 2010. aastal algatati määruse eelnõu Kalbuse liigikaitseala kaitse alla võtmise otsuse tühistamiseks. Põhjuseks toodi, et väike-konnakotkas polnud kaitsealal pikka aega pesitsenud ning tema pesapaik oli olemas väljaspool kaitseala, teised looduskaitseväärtused olid aga väikesed. Loodusobjektide loodusväärtuse puudumise tõttu arvati 7. juulil 2016 Eesti Vabariigi peaministri määrusega Kalbuse liigikaitseala kaitse alt välja. Sama määrusega arvati kaitse alt välja teinegi Viljandi maakonna liigikaitseala – Ikepera. Ikepera liigikaitseala ja Kalbuse liigikaitseala kaitse alla võtmise otsuse kehtetuks tunnistamineн. riigiteataja.ee
Leslie Nielsen

Leslie William Nielsen (11. veebruar 1926 Regina – 28. november 2010 Florida, Fort Lauderdale) oli Kanada näitleja. Nielsen mängis rohkem kui 100 filmis ja 150 telesarjas ning kehastas rohkem kui 220 tegelast. Tema näitlejakarjäär algas 1948. aastal telesarjades, kus tal õnnestus ainuüksi paari esimese tööaastaga kehastada pooltsada tegelast. Algul mängis ta draamades, vesternides ja armastusfilmides (koomilisi osi hakkas ta mängima alles vanemas põlves). Tema selle aja loomingust on kõige tähelepanuväärsemad rollid ulmefilmis "Forbidden Planet" (1956) ja katastroofifilmis "The Poseidon Adventure" (1972). Hiljem mängis ta paljudes komöödiafilmides, nende hulgas "Lennuk!" (Airplane!; 1980), sarja "Palja relvaga" kolmes filmis (Naked Gun; 1988, 1991, 1994), "Valedel jälgedel" (Wrongfully Accused; 1998), "2001: A Space Travesty" (2000) ja sarja "Õudne film" kolmes filmis (Scary Movie 3–5; 2003, 2006, 2008). Ta mängis neis tõsimeelseid tegelasi, kes ei tee väljagi nende ümber oleva olukorra absurdsusest, kuigi ta ise on sageli kaasa aidanud olukorra koomiliseks muutumisele. Kriitikud ei hinnanud tema rolle kõrgelt, teda ei esitatud kunagi ühelegi tähtsale filmiauhinnale kandideerima, aga rahvale tema filmid meeldisid ja sageli olid need rahalises mõttes edukad. Elutöö eest sai ta 1988. aastal tähe Hollywoodi kuulsuste alleele ja 2001. aastal Kanada kuulsuste alleele. Nielsen oli neli korda abielus. Tema esimene abikaasa (1950–1956) oli Dominica ööklubilaulja Monica Boyar, teine (1958–1973) Alisande Ullman, kolmas (1981–1983) Brooks Oliver ja neljas (2001 kuni surmani) Barbaree Earl. Teisest abielust sündisid tütred Maura ja Thea Nielsen. Nielsen oli suurema osa elust kurt ja kandis kuuldeaparaati. Sellest ajendatuna toetas ta ka Parema Kuulmise Instituuti. Leslie Nielsen andmekogus IMDb (inglise)
Inessa Armand

Inessa Armand (sündinud Élisabeth Pécheux d'Herbenville; 8. mai 1874 Pariis – 24. september 1920 Naltšik) oli prantsuse päritolu kommunist, kes veetis suurema osa oma elust Venemaal. Ta oli Vladimir Lenini armuke. Ta sündis peres, kus prantslasest isa oli ooperilaulja (lavanimega Théodore Stéphane) ja prantsuse-inglise päritolu ema oli Venemaa Keisririigi alam. Pärast isa surma asus ta 1889. aastal koos oma tädiga elama Venemaale. Tädi oli rikka vene tekstiilivabrikantide Armandite koduõpetaja. 19-aastaselt abiellus ta perepoeg Aleksandr Armandiga. Abielupaar avas vaeslaste kooli. Aastal 1903 liitus ta illegaalse sotsiaaldemokraatide töölisparteiga. Inessa jagas propagandalehti ning ta arreteeriti 1907. aasta juunis. Kohtuotsusega määrati talle kaks aastat riigisisest eksiili Mezenis Arhangelski kubermangus. Pärast Oktoobrirevolutsiooni oli ta Moskva Nõukogu välisliige. Hiljem oli ta Naissekretariaadi[küsitav] direktor. Aastal 1920 haigestus ta tuberkuloosi ravides koolerasse ja suri samal aastal, olles 46-aastane. Pavel Podljašuk. "Seltsimees Inessa". Vene keelest tõlkinud J. Kurm. Eesti Raamat, Tallinn 1968, 174 lk Staffan Skott. "Lenini armuke ja teisi vene saatusi: igavene Venemaa toona ja nüüd". Rootsi keelest tõlkinud Vladimir Beekman. Eesti Raamat, Tallinn 2001, 216 lk Boriss Sokolov. "Lenini naised". Vene keelest tõlkinud Margus Leemets. Argo, Tallinn 2009, 324 lk
Läti president

Läti Vabariigi president (läti keeles Latvijas Valsts prezidents) on Läti riigipea. Kuni 1997. aastani oli presidendi valitsusaeg kolm aastat ja pärast 1997. aastat neli aastat. Presidenti asendab Seimi spiiker. Läti riigipeade loend
Johan Vonlanthen

Johan Vonlanthen Benavidez (sündinud 1. veebruaril 1986 Colombias Santa Martas) on Šveitsi endine jalgpallur (ründaja). Ta esindas Šveitsi jalgpallikoondist aastatel 2004–2010 kokku 40 mängus ja lõi 7 väravat. Johan Vonlanthen debüteeris Šveitsi meistriliigas klubis Berni Young Boys 16-aastaselt. Esimesel hooajal mängis ta 9 kohtumises, neist 8-s algrivistuses. Kokku mängis ta Young Boysi eest 37 kohtumist ja lõi neis 6 väravat. 2003. aasta suvel läks ta PSV Eindhovenisse, kus ta mängis 29 kohtumist ja lõi neis 6 väravat. Eindhovenis mängis ta 1006. aastani, olles vahepeal laenul Brescia Calcios (9 mängu, 0 väravat) ja Breda NACis (32 mängu, 6 väravat). 2006. aasta suvel läks Vonlanthen mängima Salzburgi Red Bulli. Selles klubis pidas ta 85 kohtumist ja lõi 11 väravat. 2009. aasta suvel laenati ta üheks hooajaks FC Zürichisse, kus ta esimese 17 mänguga lõi 7 väravat. Šveitsi jalgpallikoondises debüteeris Vonlanthen 6. juunil 2004 Liechtensteini jalgpallikoondise vastu, sekkudes 81. minutil vahetusest. Vonlanthen osales 2004. aasta EM-i finaalturniiril, kus pääses platsile kahes viimases alagrupimängus, Inglismaa jalgpallikoondise vastu 84. minutil vahetusest ja Prantsusmaa jalgpallikoondise vastu algrivistuses. Šveits kaotas mõlemad mängud ja jäi alagrupis viimaseks, kuid Vonlanthen lõi 21. juunil Prantsusmaa vastu šveitslaste ainsa värava sel EM-il. Ühtlasi sai ta noorimaks mängijaks, kes iial EM-finaalturniiril värava löönud. Eelmise rekordi oli püstitanud Wayne Rooney kõigest 4 päeva varem, 17. juunil, kui ta lõi kaks väravat just Šveitsi vastu (Vonlanthen siis platsil ei viibinud). Vonlanthen on Rooneyst 3 kuud noorem. 2006. aasta MM-il ei saanud Vonlanthen osaleda reielihase vigastuse tõttu. Šveits võitis MM-il alagrupi, kuid langes seejärel välja penaltiseerias Ukraina jalgpallikoondise vastu, löömata ühtki väravat normaal- ja lisaajal ning suutmata realiseerida ainsatki penaltit. 2008. aasta EM-il osales Vonlanthen kõigis 3 finaalturniiri alagrupimängus, kuid mitte kordagi täit matši. Ta ei löönud väravaid. Šveits jäi alagrupis viimaseks. 2009. aasta alla 20-aastaste Euroopa meistrivõistlustel tohtis Vonlanthen osaleda – see õigus anti 1. jaanuaril 1986 või hiljem sündinuile. Šveits võitis 16 punktiga 8 mängust selle alagrupi, kus Eesti jäi viimaseks. Šveits jagas esikohta Hollandiga, kuid tunnistati võitjaks parema väravate vahe tõttu (+11 +7 vastu). EM-finaalturniirile pääsemiseks tuli läbida play-off Hispaania vastu. Šveits võitis kodus 2:1 ja kaotas võõrsil lisaajal 1:3 ega jõudnud finaalturniirile. Johan Vonlanthen on 175 cm pikk ja kaalub 69 kg.
Zulia osariik

Zulia osariik on 1. järgu haldusüksus Venezuela (osariik) lääneosas. Piirneb läänes Colombiaga. Zulia osariik asub Venezuela lahe ääres. Suurim siseveekogu on riimveeline Maracaibo järv. Peamine majandusharu on naftatööstus. Osariigis toodetakse 80% Venezuela naftast. Lõunaosas tegeletakse karjakasvatuse ja põllumajandusega. Halduslikult jaguneb 21 omavalitsusüksuseks. Zulia osariigi koduleht
Carla Bruni

Carla Bruni Tedeschi (sündinud 23. detsembril 1967 Torinos) on itaalia päritolu prantsuse laulja ja laulukirjutaja, endine supermodell, Prantsusmaa presidendi Nicolas Sarkozy abikaasa. Tema õde on Valeria Bruni Tedeschi. Carla Bruni on avaldanud kaks šansoonialbumit: "Quelqu'un m'a dit" (2003), produtsent Louis Bertignac; ja "No Promises" (2007. aasta jaanuar). Carla Bruni koduleht Meesteõgija, kes suutis ära võluda Prantsuse presidendi, Postimees, 29. detsember 2007
Pavlovski Possad

Pavlovski Possad on linn Venemaal Moskva oblastis, Pavlovski Possadi rajooni keskus. Asub Vohhonka ja Kljazma jõe liitumiskohas, Moskvast 68 km idas Moskva–Vladimiri raudtee ääres. Linn loodi 1844. aastal mitme küla liitmise teel, millest suurim kandis nime Pavlovo. Linnas asub Pavlovo-Vassiljevo[küsitav] mungaklooster. Pavlovski Possad on tuntud oma tekstiiltoodete poolest. Q126974795 Pavlovski Possadi koduleht
Wiltshire

Wiltshire on tseremoniaalkrahvkond Lõuna-Inglismaal. Krahvkonnas asub Stonehenge. Wiltshire jaguneb Wiltshire'i ja Swindoni tervikomavalitsuseks. Wiltshire'i tervikomavalitsus moodustati 2009. aastal Kenneti, North Wiltshire'i, Salisbury ja West Wiltshire'i ringkonna liitmise teel. https://www.citypopulation.de/en/uk/admin/ https://www.wiltshire.gov.uk/
Lääne-Sussex

Lääne-Sussex on tseremoniaalkrahvkond Lõuna-Inglismaal La Manche'i ääres. Ajalooline Sussexi krahvkond jagunes ida- ja lääneosaks juba 12. sajandil, kuid eraldi valitsused said alles 1888. aastal. Lääne-Sussex jaguneb seitsmeks omavalitsusüksuseks (ringkonnaks): https://www.citypopulation.de/en/uk/admin/ https://www.westsussex.gov.uk/
Ida-Sussex

Ida-Sussex on krahvkond Lõuna-Inglismaal La Manche'i ääres. Ajalooline Sussexi krahvkond jagunes ida- ja lääneosaks juba 12. sajandil, kuid eraldi valitsused said alles 1888. aastal. Ida-Sussex jaguneb kuueks omavalitsusüksuseks: Brighton and Hove (tervikomavalitsus) Eastbourne Hastings Lewes Rother Wealden Suurim linn on Eastbourne. http://www.eastsussex.gov.uk/
Arun

Arun on ringkond (district) Lõuna-Inglismaal Lääne-Sussexi krahvkonnas La Manche'i ääres. Ringkond on nime saanud Aruni jõe järgi. Aruni ringkond jaguneb järgmisteks valdadeks (civil parish): Aldingbourne Aldwick Angmering Arundel Barnham Bersted Bognor Regis Burpham Clapham Climping East Preston Eastergate Felpham Ferring Findon Ford Houghton Kingston Littlehampton Lyminster Madehurst Middleton-on-Sea Pagham Patching Poling Rustington Slindon South Stoke Walberton Warningcamp Yapton http://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/populationestimatesforukenglandandwalesscotlandandnorthernireland http://www.arun.gov.uk/
Kent

Kent on tseremoniaalkrahvkond Kagu-Inglismaal. Kent jaguneb 13 ringkonnaks: Koduleht
Skåne

Skåne all võidakse mõista Skåne lääni (haldusüksus Rootsis) Skåne maakonda (ajalooline maakond Rootsis)
Hermann von Salza

Hermann von Salza nime all on tuntud kaks sõjaväelast: Hermann von Salza oli üks Saksa Ordu silmapaistvamaid kõrgmeistreid Hermann Salza oli baltisaksa sõjaväelane
Dalarna lään

Dalarna lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis. Dalarna maakond Q129406980 Läänivalitsuse koduleht