laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Terra sigillata

Terra sigillata on teatud tüüpi keraamika pinnadekoor, selle loomiseks kasutatud tehnika ja ka selle tehnika rakendamise tulemusel sündinud esemete koondnimetus. Terra sigillata viljelemine sai alguse Vana-Kreekas ja jätkus aastatel 155 eKr–200 pKr Vana-Roomas. Tänapäeval on see vana tehnika taas meelde tuletatud ja uuesti kasutusele võetud. Vana-Kreeka keraamikas võeti kasutusele väga peeneteraline savi, millest moodustati veega segades suspensioon, mida kanti keraamilistele esemetele. Pärast poleeriti keraamikale kantud segu kõrgetasemeliselt ja teostati põletus, mille järel saavutas nõude pind sügava punaka värvitooni koos pehme läikega. Ka Vana-Roomas kasutati keraamiliste esemete loomisel terra sigillata tehnikat. Erinevalt kreeklastest võeti aga kasutusele uus meetod reljeefse dekoori saavutamiseks, mis seisnes varasema reljeefi pealekleepimise asemel vormi pressimises. Tehnika, mille valmistusviisid olid unustusse vajunud, ärkas uuele elule 20. sajandi keskpaigas, kui Ameerika Ühendriikides leiti, et antiikseid savianumaid ei kata tundmatu koostisega glasuur, vaid eriliselt töödeldud savilobri. Tehti hulk katseid Kreekas leiduvate savidega ja taasavastati terra sigillata loomise meetodid. Tänapäeval toimub nimetatud tehnika viljelemine natuke teistmoodi kui antiikajal. Näiteks kasutatakse pallsavi, mis on heade plastiliste omadustega, ning savi ja vee segule lisatakse vedeldajana kaltsineeritud soodat, mitte puutuhast välja pestud potast nagu Vana-Kreekas. Siiski on kogu protsessi eesmärgiks endiselt võimalikult peene savilobri saamine, aga tänapäeval osatakse seda teha mitut moodi. Kui saadav savilobri ei ole piisavalt peeneteraline, et seda oleks võimalik pärast keraamilisele esemele kandmist kasvõi sõrmega läikima hõõruda, ei ole tegu terra sigillata tehnikaga. Angoob Arretiumi keraamika Vanakreeka keraamika
Gävle

Gävle (vanem kirjapilt Gefle) on tiheasustusega paikkond Rootsis Gästriklandis, Gävleborgi lääni ja Gävleborgi valla keskus. Asub Gavleåni (Gävleåni) jõe suudmes. Gävle on tähtis sadamalinn, raudteede ristumispaik ja tööstuslinn. Tähtsamad tööstusharud on metsa-, toiduainete- ja terasetööstus. Linnas toodetakse Gevalia kohvi, mis on nime saanud Gävle ladinakeelse nime järgi. Gävle on üks vanemaid Rootsi linnu. Linnaõigused sai 1446. Ajaloolised ehitised on Püha Kolmainu kirik (1654), raekoda (1780. aastatest) ja Gävle loss (1583). Linnas asub Rootsi Raudteemuuseum. Linnas tegutseb jäähokiklubi Brynäs IF. Gävle jõulusokk Gävle kogudus Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Ela ja lase teistel surra (film)

"Ela ja lase teistel surra" (originaalpealkirjaga "Live and Let Die") on 1973. aasta USA mängufilm, kaheksas James Bondi sarja film. Selles filmis kehastas James Bondi esimest korda Roger Moore. Süžee põhineb Ian Flemingi romaanil "Ela ja lase teistel surra". Kui USA-s tapetakse kolm Briti agenti, saadetakse Bond sinna asja uurima. Kahtlusaluseks on San Monique'i saare peaminister dr Kananga. Saabudes New Yorki, elab Bond üle tapmiskatse. Mõrvarit otsides kohtub ta saladusliku mister Bigi ja ennustaja Solitaire'iga. Dr Kananga jäljed viivad Bondi San Monique'i saarele. Seal võidab ta esmalt Solitaire'i südame ja avastab ka laiuvad moonipõllud. Naasnud USA-sse, saab ta jälle kokku Mr Bigiga ning selgub, et Mr Big ja dr Kananga on üks ja seesama isik. Jätkuvalt on Bondil õnne nii krokodillifarmist (narkolaborist) põgenemisel kui ka ületamatul tagaajamisel mootorpaatidega. Otsustavad sündmused leiavad jälle aset San Monique'i saarel. Roger Moore (James Bond) Jane Seymour (Solitaire) Yaphet Kotto (Kananga / hr Big) David Hedison (Felix Leiter) Bernard Lee (M) Lois Maxwell (miss Moneypenny) Julius Harris (Tee Hee Johnson)
Taga-Baikali krai

Taga-Baikali krai on 1. järgu haldusüksus (krai) Venemaal Lõuna-Siberis. See moodustati 1. märtsil 2008 Tšita oblasti ja Aga Burjaadi autonoomse ringkonna liitmisel. Kuulub alates 2018. aastast Kaug-Ida föderaalringkonda. Piirneb Hiina ja Mongooliaga. Suuremad linnad on Tšita, Krasnokamensk ja Borzja. Elanikest 90% on venelased, 6% burjaadid. Krais on 31 rajooni: Aginskoje rajoon Akša rajoon Aleksandrovski Zavodi rajoon Balei rajoon Borzja rajoon Duldurga rajoon Gazimurski Zavodi rajoon Hiloki rajoon Kalari rajoon Kalga rajoon Karõmskoje rajoon Krasnokamenski rajoon Krasnõi Tšikoi rajoon Kõra rajoon Mogoitui rajoon Mogotša rajoon Nertšinski rajoon Nertšinski Zavodi rajoon Olovjannaja rajoon Ononi rajoon Petrovsk-Zabaikalski rajoon Priargunski rajoon Sretenski rajoon Šelopugino rajoon Šilka rajoon Zabaikalski rajoon Tšernõševski rajoon Tšita rajoon Tungiri-Oljokma rajoon Tungokotšeni rajoon Uljotõ rajoon  Taga-Baikali krai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Halmstad

Halmstad on tiheasustusega paikkond Rootsis, Hallandi lääni ja Halmstadi valla keskus. Asub Malmö ja Göteborgi vahel Nissani jõe suudmes. Halmstad sai linnaõigused 1307. aastal. Halmstadist on pärit Carl Bildt. Brogatan Storgatan Jonas Altberg (Basshunter), rootsi laulja, muusikaprodutsent ja DJ Halmstadi Eesti Selts Statistical localities 2020 Statistical localities 2020  Halmstad – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Terra sigillata (ravim)

Terra sigillata nime kandsid teatud tüüpi ravimikuulikesed, mida valmistati kaoliinist või Armeenia boolusest ja tarvitati kuni 20. sajandini. Kaoliini absorbeeriv toime mürkainete suhtes oli tuntud juba antiikajal. Seda savimineraali leidus näiteks Egeuse meres paikneval Lemnose saarel, kus seda Lemnose mullaks nimetati. Seda segati kodukitse verega ja saadud segust vormiti väikesed kuulikesed, mis tembeldati kitsepead kujutava templiga. Neid ravimikuulikesi nimetati sphragis aigos ja hiljem ladinapäraselt capra sigillum. Pärast seda, kui võim Vahemere piirkonnas läks muslimite kätte, muudeti selle universaalravimi kujundust ja kitsepea kujutis asendati poolkuuga. Maltal leidus samasugust savimulda, millest ravimikuule valmistati. Peale ristiusu vastuvõtmist hakati Maltal toodetud savikuule märkima mao kujutisega. See pidi osutama sellele, et apostel Paulus sai 61. aastal Maltal rästikult salvata, aga ei haigestunud. Need ravimikuulikesed kandsid nime terra sigillata ja neid müüdi paljudes apteekides veel kuni 20. sajandini. Viimastel sajanditel ei tarvitatud neid küll enam universaalse vastumürgina, vaid mao liighappesuse vastu. Selle vastu ravipastillid arvatavasti ka aitasid, sest puhast alumiiniumsilikaati tarvitatakse samal otstarbel tihti veel tänapäevalgi. Kuna ravimikuulikesi toodeti Maltal tunduvalt kauem kui Kreeka saartel, on ka nimi Terra sigillata laiemalt tuntud. Alkaloidid Terra sigillata
Borås

Borås on tiheasustusega paikkond Rootsis Västra Götalandi läänis, Boråsi valla keskus. Linna asutas 1621. aastal kuningas Gustav II Adolf. Boråsist sai tekstiilitootmise keskus. Esimene tekstiilitehas valmis 1834, juba mõne aasta pärast (1837) oli linnas 148 tekstiilitehast. Aastal 1944 töötas linnas 12 000 inimest 243 tekstiilitehases. Tänapäeval on linna suurim ettevõte Ericsson. Boråsist on pärit Ingvar Carlsson. 63 400 (2005) Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Timotheus Eberhard von Bock

Timotheus Eberhard von Bock (24. november (13. november vkj) 1787 Tartu – 23. aprill (11. aprill vkj) 1836 Võisiku mõis) oli baltisaksa päritolu Venemaa dissident ja sõjaväelane. Temast räägib Jaan Krossi 1978. aastal ilmunud romaan "Keisri hull". Timotheus Eberhard von Bock sündis Võisiku mõisniku Georg Karl Heinrich von Bocki ja Katharina Margaretha Berens von Rautenfeldi pojana. Bock astus vene sõjaväkke ja võttis osa Napoleoni vastastest sõdadest. Bock saavutas sõjaväes keisri ihukaitseväe polkovniku auastme. 1816. aastast elas ta Võisiku mõisas. 1818. aastal saatis ta keiser Aleksander I-le Venemaa konstitutsiooni projekti, milles taunis isevalitsust ja pärisorjust. Seepeale Bock vahistati ja 1818–1827 oli ta Schlüsselburgi kindluses vangis. Oma kirjas keisrile on ta öelnud: "Minu süda kuulub tervenisti ainult suurele rahvale, kellega tihedas ühenduses olen ma ette võtnud ja teoks teinud seda, mis kõige suurepärasem siin maailmas (...) Isegi, kui Venemaal puuduks aadelkond, hõivaks tema rahvas ikkagi silmapaistva koha tsiviliseeritud rahvaste hulgas. See, kellel endal on olnud võimalus võrrelda eri maade alamklasse, leiab, et vene habemik on esimesel kohal Euroopas oma religioossuse, kodumaa-armastuse, puhtsüdamlikkuse, toimekuse, taibukuse poolest. Ta kutsus ka liivimaalasi venestuma: "Me peame olema venelased, me võime saada venelasteks, saagem siis venelasteks." Ta loetles vaimustusega suurte vene luuletajate, skulptorite, kunstnike, heliloojate ja näitlejate nimesid ja rõhutas, et Venemaal on olemas suurte teenetega riigimehi, kes suudavad lahendada ülesandeid Euroopa mastaabis. Timotheus Eberhard von Bock lõpetas elu enesetapuga. Ta on maetud koos abikaasaga perekonnakalmistule. Timotheus Eberhard von Bock abiellus 1817. aastal eestlasest kutsaritütre Ewa Catharina Mättikuga. Abielust sündis: Georg von Bock (1818–1876), vene viitseadmiral Ta on peategelane Jaan Krossi romaanis "Keisri hull". Mikk Mikiveri samanimelises Draamateatri lavastuses 1984. aastal kehastas Bocki Paul Poom. Viljandi Ugala teatri lavastuses esitas seda rolli Peeter Tammearu. Bock (Lahmuse) Karl Hein. Ajaloolised isikud eesti ilukirjanduses. Estada, Tallinn 2012. Lk. 130 "Keisri hull (1984)". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. september 2017. Vaadatud 5. septembril 2017. "Keisri hull (2006)". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. september 2017. Vaadatud 5. septembril 2017. Lühike elulugu Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Homoloogia

Homoloogia on bioloogias mõiste, mis tähistab struktuurset sarnasust, vastandudes analoogiale kui funktsionaalsele sarnasusele. Homoloogia mõiste võttis kasutusele Richard Owen, ning see sai aluseks võrdlevale anatoomiale ja taksonoomiale, samuti organismide fülogeneesi rekonstrueerimisele. analoogia
Analoogia (bioloogia)

Analoogia on bioloogias mõiste, mis tähistab funktsionaalset sarnasust. Vastandub homoloogiale kui struktuursele sarnasusele. Näiteks kiili ja nahkhiire tiivad on analoogsed, ent mitte homoloogsed elundid. homoloogia
Annemarie Moser-Pröll

Annemarie Moser-Pröll (sündinud 27. märtsil 1953 Salzburgis) on endine Austria mäesuusataja. Ta oli 1970. aastatel edukaim naismäesuusataja, kes tuli kuuel korral maailma karikasarja üldvõitjaks. Moser-Pröll saavutas paremaid tulemusi kiirlaskumises, suurslaalomis ja Alpi kahevõistluses. 1972. aasta taliolümpiamängudel Sapporos sai ta kaks hõbemedalit (kiirlaskumine ja suurslaalom) ja viimasel võistlusaastal 1980. aasta taliolümpiamängudel Lake Placidis võitis ta olümpiakulla kiirlaskumises. Maailma karikasarja üldkarika võitis Moser-Pröll kuuel korral, millest viis tulid järjest 1971.–1975. aastani ja kuues 1979. aastal. Ta on saanud kokku 62 maailma karikasarja etapivõitu (36 kiirlaskumises, 16 suurslaalomis, 3 slaalomis ja 7 Alpi kahevõistluses). 2015. aastal ületas selle saavutuse Lindsey Vonn, kes sai 63 etapivõitu. Maailmameistrivõistlustel on Moser-Pröll tuli neli korda maailmameistriks ja võitnud ühe pronksmedali. 1980. aastal pärast olümpiavõitu lõpetas Moser-Pröll tippsportlaskarjääri ja siirdus ärisse. Tal on Kleinarlis kohvik Weltcup-Cafe Annemarie. Ta on 1974. aastast abielus Herbert Moseriga ja neil on 1982. aastal sündinud tütar Marion. 1972 Sapporos hõbemedal kiirlaskumises hõbemedal suurslaalomis 1980 Lake Placidis olümpiavõitja kiirlaskumises 1970 Val Gardenas pronksmedal kiirlaskumises 1972 Sapporos maailmameister Alpi kahevõistluses hõbemedal suurslaalomis hõbemedal kiirlaskumises 1974 Sankt Moritzis maailmameister kiirlaskumises 1978 Garmisch-Partenkirchenis maailmameister kiirlaskumises maailmameister Alpi kahevõistluses pronksmedal suurslaalomis 1980 Lake Placidis maailmameister kiirlaskumises Üldkarikas 1. koht: 1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1979 2. koht: 1977, 1978, 1980 Kiirlaskumise karikas 1. koht: 1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1978, 1979 2. koht: 1977, 1980 Suurslaalomi karikas 1. koht: 1971, 1972, 1975, 2. koht: 1973, 1979 3. koht: 1977, 1980 Slaalomi karikas 3. koht: 1970, 1971 Alpi kahevõistluse karikas 2. koht: 1980 Koduleht Annemarie Moser-Pröll FIS-i kodulehel (inglise)
Juhan Kotkas

Juhan Kotkas (21. märts (vkj)/ 2. aprill 1878 Nõo kihelkond, Tartumaa – 7. märts 1963 Võru) oli eesti viiuldaja, viiulipedagoog ja helilooja. Juhan Kotkas õppis 1900. aastate alguses Tartu Õpetajate Seminaris, seejärel eraõppeasutuses Peterburis ja Riia Keiserlikus Muusikakoolis. Ta esines viiuldajana Eesti esimeses sümfooniaorkestris 1900. aastal Tartus. Töötas laulu- ja muusikaõpetajana Pangodis, Tallinnas, Viljandis ja Võrus. Ta oli esimese eestikeelse viiulimängu õpiku ”Wiiuli kool” (1928) autor, samuti esimesi eesti rahva hulgast pärit vastava väljaõppega viiuliõpetajaid. Tema juures õppis umbes paarsada viiulimängu õpilast (muuhulgas Evald Turgan). Komponeeris koorilaule, viiuli- ja klaveripalu; neid on antud Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi fondidesse. Tema pojad olid Kallio Kotkas ja Kalevi Kotkas. Silvi Jansons. "Avastage Võru Kannel". 2000. ISBN 998560881X
Paispool

Paispool ehk drossel (saksa k Drossel ahendusseadis) on induktiivpool voolu piiramiseks, reguleerimiseks või stabiliseerimiseks. Paispoole kasutatakse nii madalsageduslikes kui ka kõrgsageduslikes elektriahelates. Induktiivsuse suurendamiseks on drosselitel magnetmaterjalist südamik: madalatel sagedustel elektrotehnilisest terasest (trafoplekkidest), kõrgematel sagedustel (alates mõnest kilohertsist) üldiselt ferriidist. Madalatel sagedustel kasutatakse paispoole vahelduvvoolu tugevuse piiramiseks (nt luminofoorlampides) ja reguleerimiseks, samuti alaldatud voolu lainjuse ehk pulsatsiooni silumiseks (näiteks alalisvooluühenduse seadmestikus kasutatakse siludrosseleid induktiivsusega kuni üks henri). Kõrgetel sagedustel kasutatakse drosseleid tõkestus- ehk filterelemendina (sageli kombineerituna kondensaatoritega), et takistada kõrgsageduslike võnkumiste levimist häirepingetena toitevõrgust elektroonikaseadmesse (ja vastupidi), samuti takistada häirepingete levimist seadmeosade vahel ja ühenduskaableid mööda seadmete vahel. Kõrgsagedusdrosselil võib olla pulga-, rõnga- või ristküliku-kujuline ferriitsüdamik. Kõrgetel raadiosagedustel kasutatakse ka südamikuta (õhksüdamikuga) paispoole. Kõrgsagedusdrosseleid valmistatakse samuti standardsete komponentidena (nagu takisteid ja kondensaatoreid) nimiväärtustega vastavalt normväärtuste reale E6 ja E12; lubatud tolerants on tavaliselt ±20 % või ±10 % nimiväärtusest. Pindmontaažiks mõeldud drosselite korpus võib olla risttahukakujuline. Sünfaasdrossel ehk sünfaasfilter (ingl common-mode choke) on ette nähtud tõkestama häiresignaalide edasipääsu. Drosseli mõlemad mähised on keritud samasuunaliselt, nii et neid vastassuunas läbivate voolude tekitatud magnetvood on samuti vastassuunalised ning kompenseerivad teineteist. Seetõttu mähised sinna- ja tagasiahelates kulgevale töövoolule induktiivtakistust ei avalda. Aga välistele häireväljadele, mille indutseeritud voolud lisanduvad seadme või liini sinna- ja tagasijuhtmele ühesuunaliselt (sünfaasiliselt), avaldavad mähised suurt induktiivtakistust, nõrgendadeski niiviisi häiresignaale. Niisugust drosselit kasutatakse näiteks impulsstoitelülituste sisendis ja väljundis ning ka spetsiaalsetes võrgufiltrites. Ferriitdrossel ehk ferriitfilter (ingl ferrite bead) on ühisfaasdrossel, mis saadakse kaabli ümber pikliku ferriitrõnga asetamisega. Magnetsüdamik, vaadeldaval juhul tegelikult ferriitmantel, moodustab koos selle sisse jäävate sinna- ja tagasisoontega sünfaasdrosseli, mille ühekeerulisteks mähisteks on mantli sisse jäävad kaablisoonte lõigud. Ferriitfiltreid kasutatakse andmekaablitel sissetunginud välishäirete nõrgendamiseks ja vahelduvvoolu-toitejuhtmetel nende kaudu edasikanduvate häirete tõkestamiseks. Ühest tükist ferriitsilinder paigaldatakse pistiku juurde ühenduskaabli valmistamisel. Valmiskaablile või kahesoonelisele ühendusjuhtmele saab asetada kahest poolsilindrist koosneva kokkuklõpsatava ferriitmantli. ENE, 2. kd. Tallinn, 1987, lk 164 Tehnikaleksikon" Valgus, Tallinn 1981, lk 73
Alert

Alert on asula Kanadas Nunavutis Ellesmere'i saare põhjatipu lähedal. See on maailma põhjapoolseim püsivalt asustatud paik. Alert asub 817 km kaugusel põhjapoolusest. Asula geograafilised koordinaadid on 82°28' N, 62°30' W. 2016. aasta rahvaloenduse andmeil elas seal 62 inimest. Lisaks neile viibivad seal ajutiselt ilmajaama ja Kanada relvajõudude raadiojaama töötajad. Alertis on lennuväli. Alertis on arktiline kliima. Aasta keskmine õhutemperatuur Alertis on –18,0 °C. Ainult juuli ja augusti keskmine temperatuur on positiivne, vastavalt +3,3 ja +0,8 °C. Detsembrist märtsini on kuu keskmine temperatuur alla –30 °C, kõige madalam veebruaris: –33,4 °C. Absoluutne miinimum on mõõdetud veebruaris (–50,0 °C). Novembrist aprillini on täheldatud temperatuure alla –43 °C. Lund võib sadada ükskõik millal. Märtsis ja aprillis pole kordagi plusskraade täheldatud, teistel kuudel on. Absoluutne maksimum on mõõdetud juulis (+20,0 °C), juuni ja augusti rekord on samuti üle +18 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 153,8 mm. Suved on märjemad: juulis on 27,8 mm sademeid, detsembrist märtsini 6,3–7,0 mm. Kui sademed lüüa lahku vihmaks ja lumeks, siis vihma tuleb ainult juunist septembrini, kokku 16,1 mm, sellest 11,1 mm juulis ja 4,0 mm augustis. Lund sajab kõige rohkem septembris: 33,6 mm. Juuli on 17,3 mm-ga augusti ja oktoobri (mõlemad 18,0 mm) järel neljandal kohal. Detsembrist märtsini sajab 7,5–8,7 mm lund. "Alert, Nunavut Canada". Come Explore Canada. Vaadatud 20. november 2020. "Life north of 80: Meet the people living at the top of the world". CBC. Vaadatud 20. november 2020.
Berend Johann von Bock

Berend Johann von Bock on olnud mitme inimese nimi. Berend Johann von Bock, baltisaksa poliitik, Loodi, Pahuvere ja Vardi mõisnik (1701–1769) Berend Johann von Bock, Päri ja Paeküla mõisnik (1745–1799) Berend Johann von Bock, Päri, Paeküla ja Riidaka mõisnik, eelmise poeg (1782–1863)
Rahvusvaheline planeedi Maa aasta

ÜRO Peaassamblee kuulutas 2008. aasta rahvusvaheliseks planeedi Maa aastaks, et parandada avalikkuse teadmisi maateadustest ning aidata ühiskonnal seeläbi jätkusuutlikumalt areneda. ÜRO Peaassamblee. "International Year of Planet Earth, 2008" (PDF) (inglise keeles). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 26. oktoober 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Eestikeelne koduleht Rahvusvaheline planeedi Maa aasta (inglise keeles)
Nizariidid

Nizariidid on islamiusuliste kogukond, šiiitide hulka kuuluvate ismailiitide suurim rühm. Neid on umbes 20 miljonit. Nad elavad põhiliselt Indias, Pakistanis, Tadžikistanis, Süürias ja paljudes lääneriikides. Erinevalt kõikidest teistest šiiitide harudest tunnevad nizariidid tänini elavat imamaati, mida antakse saadik (prohvet) Muhammadi suguvõsas tema tütre Fatima ja tema õepoja ‘Alī kaudu tänaseni edasi. Praegune ja 49. nizariitide imaam on Karim Agha Khan IV. Esimesed seitse on loetletud artiklis "Imaam". Enamik nizariite (umbes 75%) elab praegu Pakistanis ja neid kiusatakse rängalt taga. Halvasti käis käsi ka miljonitel Afganistani nizariitidel, kes elavad peamiselt keskprovintsides ja keda Taliban pitsitas. Pärast lühikest pausi tagasikiusamises on taas tugevnevad konservatiivsed jõud Afganistanis hakanud jälle nizariite diskrimineerima. Süürias elab umbes 200 000 nizariiti, kellesse suhtutakse suure sallivusega. Ka Tadžikistanis on umbes 200 000 nizariiti, kelle olukord on pärast kodusõda stabiliseerunud. Ida-Aafrikas on nad majanduslikus viletsuses ning Indias tunnevad nad ohtu hinduistliku fundamentalismi poolt, kuigi nad on seal seni saanud rahus elada. Ajaloost on nizariidid tuntud peamiselt assassiinide rühmituse kaudu, mis rajati pärast Fatimiidide kaliifi al-Mustassimi poja Nizari surma. Rühmituse rajaja Hassan as-Sabbah kuulutas end imaamiks ning alustas võitlust kõigi teiste moslemite vastu. Ta vallutas mitu Lääne-Iraani mägikindlust ning hakkas moslemiülikuid mürgipistodadega tapma. Oma jüngritele andis ta hašišit, millest usutakse ka rühmituse nimi tulenevat. Assassiinid purustati mongolite poolt 1258. aastal.
Berend Johann von Bock (1701–1769)

Berend Johann von Bock (12. aprill (vkj 1. aprill) 1701–1769 Võisiku mõis) oli Liivimaa poliitik. Berend Johann von Bock sündis Loodi mõisniku ja Rootsi ooberstleitnandi Wolmar Johann von Bocki ja vabaproua Anna Helene von Wrangelli pojana. 1742. aastal sai ta Liivimaa maanõunikuks ning hiljem Liivimaa õuekohtu assessoriks ja Liivimaa ülemkonsistooriumi presidendiks. Talle kuulusid Loodi, Pahuvere ja Vardi mõis. Berend Johann von Bock abiellus 1731. aastal Katharina Elisabeth von Oettingeniga (1715–1747). Abielust sündisid: Eva Juliane von Bock (1736–1817), abiellus Bernhard Reinhold von Roseniga Berend Ludwig von Bock (1738–1815), Loodi ja Vardi mõisnik Wilhelm Gustav von Bock (1742–1819), Pahuvere ja Vaimastvere mõisnik 1748. aastal abiellus Berend Johann von Bock Võisiku mõisa pärijanna Helene von Schulzega (surnud 1783), kes oli Wilhelm von Schulze ja Sophia von Ficki tütar. Abielust sündisid: Helene Henriette von Bock (1749–1833), abiellus Wilhelm Johann Zoege von Mannteuffeliga Anna Elisabeth von Bock (1754–1818), abiellus krahv Gustav Wilhelm von Dückeriga Georg Karl Heinrich von Bock (1758–1812), Võisiku mõisnik, Timotheus Eberhard von Bocki isa Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Kolmevõistlus (ratsutamine)

Kolmevõistlus on ametlik olümpiaala, millesse kuulub kolm samal hobusel sõidetud osavõistlust: koolisõit – 20×60 meetri suurusel platsil on vaja sooritada 6–8 minutit kestev programm, kus kohtunikud hindavad hobuse allüüre, soorituse täpsust punktisüsteemis 0–10; kross – hobuse võime ületada kiiresti kinniseid maastikutakistusi. Pika võistluse käigus hinnatakse hobuse vastupidavust. Kross on jagatud nelja osasse, mille pikkus ja liikumise tempo on erinevad; takistussõit – koosneb 10–15 mahaaetavast takistusest. Veterinaararst kontrollib võistluste käigus hobuseid ja veterinaarkontroll on võistluste tähtis osa. Võistluste lõpptulemus koosneb koolisõidus saadud punktidest, krossis saadud karistuspunktidest ja takistussõidu karistuspunktidest. Krossi osatähtsus on selgelt suurem kui kahel teisel osavõistlusel kokku. Esimest korda oli kolmevõistlus olümpiamängude kavas 1912. aasta suveolümpiamängudel Stockholmis. See kestis 5 päeva. Alates 1924. aasta suveolümpiamängudest Pariisis toimuvad võistlused kolmepäevastena: igal päeval üks ala. Esialgu kehtestati ratsaniku ja kogu tema varustuse miinimumkaaluks 75 kg, sest eeldati, et sõjaväehobused peavad suutma sellise kandamiga liikuda. Vajadusel lisati sadula külge raskusi ja vahetult pärast võistlust kaaluti võistlejad uuesti üle. Enne 1996. aasta suveolümpiamänge Atlantas vähendati piirkaalu 70 kilole, aga 1. jaanuaril 1998 kaotati piirkaal täielikult. Ajavahemikul 1997–2008 hukkus ratsutamisvõistlustel krossis vähemalt 37 sportlast, neist enamik Suurbritannias (14) ja USA-s (8). Vähemalt 25 surma põhjuseks oli hobuse kukkumine takistusel, tavaliselt ülepeakaela ratsanikule otsa. Tänapäeval kasutatakse eriti tähtsatel võistlustel niisuguseid takistusi, mis purunevad kontrollitud moel, kui hobune sellele otsa jookseb. Niimoodi välditakse olukordi, kus hobune teeb kukerpalli ja kukub ratsanikule peale. Peale selle nõutakse ratsanikelt ISO standardile vastava kiivri kandmist. Kanda tuleb ka kaitseriietust. Järjest rohkem levib õhkpadjaga rõivastuse kandmine, kusjuures õhkpadi läheb automaatselt õhku täis kohe, kui ratsanik hobuselt kukub. Minevikus kasutati hobustel väga vähe jalakaitsmeid. Tänapäeval on need üldlevinud iga taseme võistlustel. Need valmistatakse materjalidest, mis kas leevendavad põrutust või on väga kõvad ja tugevad.
Catalão

Catalão (portugali hääldus: [kɐtɐˈlɐ̃w]) on linn ja omavalitsusüksus Brasiilias Goiási osariigis. Catalão asub Paranaíba jõe kaldal. Catalão asutati 30. aprillil 1833, linnaks sai Catalão 1859. aastal. ftp://ftp.ibge.gov.br/Estimativas_de_Populacao/Estimativas_2016/estimativa_dou_2016.pdf http://population.city/brazil/catalao/#1 Catalão omavalitsuse veebileht (portugali keeles)