laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Inglise-eesti meresõnaraamat

"Inglise-eesti meresõnaraamat" on 2008. aastal ilmunud sõnaraamat. Raamatu koostas Merekeele nõukoda ja kirjastas Eesti Keele Sihtasutus. Raamat sisaldab üle 30 000 märksõna, samuti sama mahuka eesti-inglise terminiloendi; raamat sisaldab ka merendusega seotud lühendeid. 2013. aastal avaldati veebis sõnaraamatu elektrooniline variant, mida Merekeele nõukoda täiendab-parandab jooksvalt. Inglise-eesti meresõnaraamat Merevikis (vaadatud 30.08.2016) Meresõnaraamatu elektrooniline versioon Eesti Keele Instituudi kodulehel Inglise-eesti meresõnaraamat Merevikis
Album oeselscher Bauerntrachten

"Album oeselscher Bauerntrachten" (kirjutatud ka "Album öselscher Bauerntrachten") oli 1859 Kuressaares ilmunud Friedrich Sigismund Sterni raamat (album). Raamatus on 20 lehekülge pilte Saaremaa rahvarõivastest kihelkondade järgi. Esivanemate varandus. [Rahvateaduslik teatmik]. 1993. Toimetanud A. Vaserik. Tartu. Lk 147 Raamat digiteerituna DSpace'is
Arvo Lukner

Arvo Lukner (9. august 1938 – 9. jaanuar 2015 Tallinn) oli eesti poksija. Tema treener oli Martin Linnamägi. Ta oli I keskkaalus (kuni 71 kg) kahekordne Eesti NSV meister aastatel 1961–1962. Ta sai 1957. aasta Eesti NSV meistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 2. koha. Lukner osales aastatel 1960–1962 kolm korda Eesti NSV–Soome sõpruskohtumistel. Ta võitis oma kohtumise 1960. aastal ning kaotas oma kohtumise 1961. aastal ja 1962. aastal. 1959 – Nõukogude Liidu meistersportlane (ajateenistuse ajal Nõukogude sõjaväes) Arvo Lukner on maetud Tallinna Liiva kalmistule. "Arvo Lukneri sporditulemused". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2016. Vaadatud 30. augustil 2016. Eesti kalmistute register Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 380
Semiootikute loend

Siin on loetletud semiootikuid, krüptosemiootikuid ning semiootikasse panuse andnud mõtlejaid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Victoria Nichols Alexander Myrdene Anderson Edna Andrews Eugen Baer Mihhail Bahtin Mieke Bal Marcello Barbieri Roland Barthes Alexander Barulin Gregory Bateson Émile Benveniste Jeff Bernard Marc Blanchard Charles Kasiel Bliss Paul Bouissac Per Aage Brandt Søren Brier Henri Broms Algirdas Budrevičius Eric Buyssens Omar Calabrese Ernst Cassirer Igor Černov Paul Cobley Vincent Colapietro Eugeniu Coșeriu Marcel Danesi Terrence Deacon John Deely Gérard Deledalle Jacques Derrida Umberto Eco Claus Emmeche Achim Eschbach Paolo Fabbri Donald Favareau Jean-Marie Floch Jacques Fontanille Michel Foucault Boriss Gasparov Jacques Geninasca Carlo Ginzburg Dinda Gorlée Algirdas Greimas Indrek Grigor Jelena Grigorjeva Remo Gramigna Marina Grišakova Michael Halliday Louis Hjelmslev Jesper Hoffmeyer Mihály Hoppál Nathan Houser Robert Innis Vjatšeslav Vsevolodovitš Ivanov Roman Jakobson Yoshimi Kawade Adam Kendon Riste Keskpaik Roberta Kevelson Jean-Marie Klinkenberg Kaie Kotov Martin Krampen Gunther Kress Julia Kristeva Kalevi Kull Mihkel Kunnus Inga Külmoja Jacques Lacan Aléxandros Lagópoulos Eric Landowski Richard Lanigan Sara Lenninger Eva Lepik Peet Lepik Dominique Lestel Juri Levin David Lidov Airi Liimets Lauri Linask Kati Lindström John Locke Juri Lotman Mihhail Lotman Hermann Lotze Andres Luure Riin Magnus Timo Maran Solomon Marcus Anton Markoš Dario Martinelli Floyd Merrell Christian Metz Valdur Mikita Daniele Monticelli Charles Morris Mihai Nadin Eugene Nida Tatjana Nikolajeva Winfried Nöth Alin Olteanu Bruno Osimo Antonino Pagliaro Howard Pattee Charles Sanders Peirce Jerzy Pelc Paul Perron Susan Petrilli Ahti-Veikko Pietarinen Aleksandr Pjatigorski Johannes Poinsot Augusto Ponzio Irene Portis-Winner Roland Posner Luis Jorge Prieto Giorgio Prodi Ülle Pärli Katre Pärn Anti Randviir Joseph Ransdell François Rastier Silver Rattasepp Irmengard Rauch Tiit Remm Alain Rey Josette Rey-Debove Eddo Rigotti Linda J. Rogers Friedrich S. Rothschild Vadim Rudnev Jurgen Ruesch Silvi Salupere Ivan Sarailiev Virve Sarapik Ferdinand de Saussure David Savan Julius Schreider Thomas Sebeok Dmitri Segal Cesare Segre Patrick Sériot Harley C. Shands Michael Shapiro Thomas Lloyd Short Göran Sonesson Kathryn Staiano-Ross Juri Stepanov Frederik Stjernfelt Renata Sõukand Elin Sütiste Aleksei Šarov Sebastian Šaumjan Philip Tagg Eero Tarasti Vladimir Toporov Peeter Torop Juri Tsivjan Tatjana Tsivjan Sergei Tšebanov Tatjana Tšernigovskaja Aleksei Turovski Jakob von Uexküll Thure von Uexküll Jean Umiker-Sebeok Boriss Uspenski Jaan Valsiner Harri Veivo Andreas Ventsel Vadim Verenitš Anatoli Vetrov Vilmos Voigt Ester Võsu Katre Väli Andreas Weber Rulon S. Wells Wendy Wheeler Thomas Winner
Jüri Pere

Jüri Pere (sündinud 25. augustil 1939) on eesti metsandustegelane ja loodusfotograaf. Ta on pärit metsameeste perest, sündinud Roodul Kohtla metskonna metsniku esimese lapsena. 1960. aastal lõpetas praeguse Luua Metsanduskooli ning töötas taksaatorina metsakorralduses (Metsaprojekt) 1971. aastani. Seejärel asus ta tööle isa Paul Pere jälgedes fotograafina metsamajanduse ja looduskaitse ministeeriumi majandusuuringute laboris; hiljem töötas Riigimetsa Majandamise Keskuses kuni 2009. aastani. Ta on jäädvustanud Eesti metsamehi ja metsanduse ajalugu. Noorusaastate ulukijahi asemel on ta vanemas põlves pidanud vereta jahti, kus tema fotod on pälvinud ka auhindu. Fotograafiaga tegeleb tõsisemalt alates 1972. aastast. Ta on Eesti Metsateenijate Ühingu liige. Jüri Pere. Sajand loodusfotograafi ja metsamehe Paul Pere sünnist. Eesti Mets 1/2011 (vaadatud 1.09.2016) Looduse- ja metsapiltnik Jüri Pere 70. Eesti Mets, sügis 3/2009 (lk. 48) Tiit Hunt. Vereta Jaht 15. Eesti Loodus, 2012/05 (vaadatud 1.09.2016) Jüri Pere. Minu kohtumised looduses. Metsamees jaanuar-veebruar 2011, lk. 33-36. Metsamehe jälgedes. Jüri Pere. Eesti Metsateenijate Ühing. (vaadatud 30.08.2016)
Joniškėlise vald

Joniškėlise vald (leedu keeles Joniškėlio apylinkių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pasvalysi rajooni territooriumil. Valla pindala on 174 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2693 inimest. Valla keskus on Joniškėlise linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu . Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 25 , vallavanem on Sigitas Ilgutis. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid. Seniūnijos. Pasvalio rajono savivaldybė, vaadatud 30.08.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 30.08.2016.
Krinčinase vald

Krinčinase vald (leedu keeles Krinčino seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pasvalysi rajooni territooriumil. Valla pindala on 122 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1955 inimest. Valla keskus on Krinčinase alev (aastal 2011 oli seal 461 elanikku). Vallamaja asub aadressil Žalgirio g. 16, vallavanem on Remigijus Janušis. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid. Seniūnijos. Pasvalio rajono savivaldybė, vaadatud 30.08.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 30.08.2016.
Kootsaare kivilabürint

Kootsaare kivilabürint on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Reigi küla maadel (kihelkondliku haldusjaotuse järgi Reigi kihelkonnas) asuv kivilabürint. Labürint on rajatud 10–30 cm läbimõõduga kividest, see on mõõtmetega 6,2 × 7,8 meetrit ning säilnud on seitse kiviringi, ehkki 1986. aastal Urmas Seliranna juhatatud väljakaevamiste plaani põhjal on neid algselt olnud kaheksa. Kootsaares on eri teadetel asunud veel üks või kaks labürinti. Ühe võimalikku asukohta uuriti 1990. aastal, kus leiti kivikuhjatisi, mis võivad viidata lõhutud labürindile. 2014. aastal selgitati, et mälestise tähise paiknemiskohal midagi labürindile viitavat säilinud ei ole. Kootsaare labürindi, nagu ka teiste Eesti rannikuala kivilabürintide rajamist seostatakse rannarootslastega. Labürindi koopia oli Hiiumaal asunud Tahkuna kivilabürint. Eesti Rahvaluule Arhiivis leiduvate andmete järgi on labürinti kutsutud ka jeruusalemmaks ja selle olevat ehitanud laevahukust pääsenud meremees. Teine teade seostab labürindi rajamist laevahukust pääsenud sõduritega. Samuti on labürindi kohta räägitud, et meremehed mänginud seal enne teeleasumist, et tagada soodsat tuult ja reisi kordaminekut. Reppo, Monika (2015). "A hideout, fortified dwelling and labyrinths – archaeological investigations in Hiiumaa" (PDF). Archaeological Fieldwork in Estonia. 2014: 205–210. ISSN 1406-3972. Kraft, John; Selirand, Urmas (1990). "Labyrinths in Estonia" (PDF). Caerdroia. 23: 32–37. Originaali arhiivikoopia seisuga 8.10.2018. Vaadatud 9.05.2023.{{ajakirjaviide}}: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link) Eesti Rahvaluule Arhiiv (ERA) II, 229, LA 3 8911 Kivilabürint. – Kultuurimälestiste register
Namišiai vald

Namišiai vald (leedu keeles Namišių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pasvalysi rajooni territooriumil. Valla pindala on 65 km². 2011. aasta seisuga elas seal 910 inimest. Valla keskus on Namišiai küla. Vallavanem on Kęstutis Valantonis. Seniūnijos. Pasvalio rajono savivaldybė, vaadatud 30.08.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 30.08.2016.
Semiootika mõisteid

Siin on loetletud semiootika mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y abduktsioon ad hoc adum aktant aliquid stat pro aliquo analoogia arbitraarsus argument arhetüüp arhiseem artikulatsioon aseemiline kiri autokommunikatsioon autor binaarne opositsioon biohermeneutika biokommunikatsioon biosemiootika blisskiri brikolaaž bränd deiksis deduktsioon dekodeerimine dekonstruktsioon denotaat denotatsioon designaat diaadsus diagramm diakroonia ja sünkroonia diskursus diskursuseanalüüs eluilm embleem emiline ja etiline endosemiootika enesekirjeldus eneseküllasus episteem erinevus erinewus esitis esmasus fallibilism faneroskoopia füsiosemiootika fütosemiootika Frege kolmnurk figuur glossemaatika glototsentrism grafeem grammatika grammatoloogia hermeneutika hermeneutiline ring heterokommunikatsioon homoloogia hüpoikoon ideogramm ideoloogilisus ikoon ikonism indeks induktsioon insenersemiootika intentsionaalsus interpretant interpretatsioon intersemioos intertekstuaalsus intrasemioos isomorfism Jakobsoni kommunikatsioonimudel jälg kaart keel keel ja kõne keelemärk keelesemiootika keelevõime kehakeel kinesteetika kiri kirjandussemiootika kodeerimine kognitiivsemiootika kolmasus kommunikatsioon konflikt konnotatsioon kontekst konventsionaalsus kood kronotoop kultuur kultuurisemiootika kultuuritekst kunstitekst kvalitatiivsed meetodid kõne kõneaktide teooria linnasemiootika logo logotsentrism loogika loogilis-diskreetne teadvus lähtetekst maastikusemiootika meditsiinisemiootika meediasemiootika metafoor metakeel metakommunikatsioon metonüüm mimees mitteverbaalne kommunikatsioon mnemogramm modaalsus modelleeriv süsteem modernism motiveeritus mudel museem muusikasemiootika mäng märgikandja märgimudelid märgisüsteem märk müra müteem mütoloogiline teadvus müüt narratiiv narratoloogia nending nimetamine nimi objekt (Peirce) oksüümoron omailm oma ja võõras paradigma paradoks pasigraafia peremärk piktogramm pindstruktuurid poeetika polüseemia postmodernism poststrukturalism pragmaatika pragmatism Praha lingvistiline ring prokseemika propositsioon Proppi 'funktsioonid' psühhosemiootika pärisnimi reema representaamen representatsioon retoorika ruumisemiootika saatja sarnasus seem semanteem semantika semantiline kolmnurk semeem semiogenees semioloogia semioos semiootik semiootika semiootiline analüüs semiootiline lävi semiootiline ruut semiosfäär semiotsiid semioversum skeem signaal signifikaat simulaakrum simulatsioon sisuplaan sotsiosemiootika strukturalism struktuur suhe sümbol sümptom sünekdohh süntagma süntaks süntaktika süvastruktuurid zoomusikoloogia zoosemiootika žest taktiilne kommunikatsioon Tartu-Moskva semiootikakoolkond teade teatrisemiootika teema ja reema teisasus tekst tekstuaalsus tervitus topeltartikulatsioon triaadsus troop tsiteerimine tõlge tõlgend tõlgendaja tõlgitavus tähendus tähendusloome tähis tähistaja tähistamine tähistatav tähistatu tühi tähistaja vastuvõtja vene vormikoolkond verbaalne kommunikatsioon viipekeel visuaalsemiootika võimalikud maailmad võte väljend väljendusplaan õigussemiootika ökosemiootika üldnimi
Sauevälja

Sauevälja on paikkond Harju maakonnas Saue vallas Saue linna alal. Varem oli see paikkond küla staatuses. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. 1973 läks Saue alev koos Sauevälja küla ja endisaegse Saue mõisaga Tallinna Lenini rajooni alluvusse. Sauevälja külas on sündinud Eesti sõjaväelane Valdeko Aalperk. Eesti kohanimeraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Lk 596
Kääniku

Kääniku on mitme koha nimi: Kääniku on paikkond Harju maakonnas, varem küla Kääniku on paikkond Ida-Viru maakonnas, varem küla Kääniku mõis Kääniku mõisavald (Kääniku vald)
Künnapõhja

Künnapõhja oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Vaivina küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jõhvi kihelkonda ja jäi Konju mõisa alale, varem ka Päite mõisa alale. Küla kaotati 1977, kui see liideti Vaivina külaga. Küla on mainitud 1620 (Kynnepä). Küla järgi on nime saanud Toila kihistu Künnapõhja kihistik. Künnapõhja oja Eesti kohanimeraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Lk 291 Stratigraafia terminoloogia
Leedi (Kaiu)

Leedi oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Suurekivi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, kui see liideti Suurekivi külaga. Asulat on mainitud 1796 (Ledwa). Asula on nimetatud Leedi talu järgi. Eesti kohanimeraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Lk 308
Daugavpilsi raudteesild

Daugavpilsi raudteesild (ka Daugavpilsi kindlusesild, läti Daugavpils dzelzceļa tilts) on raudteesild üle Daugava jõe Daugavpilsis. Asub Daugavpilsi kindluse kõrval. Sild rajati Dünaburgis aastatel 1858–1862 insener Stanisław Kierbedźi projekti järgi Peterburi–Varssavi raudteele. Tarinduselt oli sild paralleelsete vöödega sõrestiksild all asuva sõiduteega. Sild avati rongiliikluseks üheteelisena 21. mail (vkj 9. mail) 1862. Seda silda sai kasutada ka loomtransport. Daugavpilsi kaitsel 1919–1920 silla keskmine ava õhiti 1919. aasta septembris. 1920. aastate alguses keskmine avaehitis taastati muudetud kujul: uus sõrestikferm oli ülemise kaarja kujuga. Teises maailmasõjas sild õhiti 27. juulil 1944. Hiljem purustatud sild taastati ja rekonstrueeriti paralleelsete vöödega sõrestiksillaks. Kolmeavalise silla pikkus on 400 m.  Daugavpilsi raudteesild – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lõssa Gora (Illintsi rajoon)

Lõssa Gora (ukraina keeles Лиса Гора) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 466. Pindala on 1,85 km².
Robert Kaliňák

Robert Kaliňák (sündinud 11. mail 1971 Bratislavas) on Slovakkia sotsiaaldemokraatlik poliitik, alates 25. oktoobrist 2023 Slovakkia asepeaminister ja kaitseminister. Ta oli 4. aprillist 2012 kuni 12. märtsini 2018 Slovakkia siseminister. Ta sündis aastal 1971 Bratislavas meremehest isa ja kooliõpetajast ema pojana. Pärast masinaehitustehnikumi lõpetamist astus ta aastal 1989 Bratislava Comeniuse ülikooli, mille õigusteaduskonna lõpetas aastal 1995. Sametrevolutsiooni ajal oli ta üliõpilasliikumise koordinatsioonikomitee liige. Aastal 1999 avas ta partneritega restoraniketi "Steam & coffee". Õige varsti pärast poliitikasse minekut lahkus ta ärimaailmast. Ta oli aastal 1999 erakonna "Suund - Sotsiaaldemokraatia" asutajaliige. Aastast 2001 kuulus ta erakonna juhatusse, aastast 2004 oli erakonna aseesimees.
Rossoša (Teplõki rajoon)

Rossoša (ukraina keeles Росоша) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 762. Pindala on 0,249 km².
Holõntšõntsi

Holõntšõntsi (ukraina keeles Голинчинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 1070.
Võšnivtšõk (Tšemerivtsi rajoon)

Võšnivtšõk (ukraina keeles Вишнівчик) on küla Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis Tšemerivtsi rajoonis. Elanike arv on 1897. Pindala on 2,25 km².
Nõžtšõi Oltšedajiv

Nõžtšõi Oltšedajiv (ukraina keeles Нижчий Ольчедаїв) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 420. Pindala on 1,3 km².
Pasvalysi vald

Pasvalysi vald (leedu keeles Pasvalio apylinkių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pasvalysi rajooni territooriumil. Valla pindala on 132 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3334 inimest. Valla keskus on Pasvalysi linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 5, vallavanem on Stanislovas Triaba. Jalakäijate sild Papyvesiais Talačkoniai Vytartai mõisa peahoone Sild Ustukiais Lisaks küladele on vallas ka Velniakalnise huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud. Seniūnijos. Pasvalio rajono savivaldybė, vaadatud 30.08.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 30.08.2016.
Silnõtsja

Silnõtsja (ukraina keeles Сільниця) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 849. Pindala on 3,47 km².
Pikasilla (Puka)

Pikasilla oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Purtsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõngu kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel. Külas on sündinud eesti teatriteadlane Lea Tormis ja näitleja Milvi Jürgenson.
Enesetapusild

Enesetapusild on sild, mida inimesed kasutatavad sageli enda tapmiseks, enamasti silla all olevasse vette või maapinnale hüppamise teel. Kõrgelt sillalt vette kukkumine võib olla surmav, ehkki ellujäänuid on näiteks ka umbes 70 m kõrguselt Kuldvärava sillalt allahüpanute (kiirusel u 120 km/h) seas. Kurva "edetabeli" eesotsas on Nanjing Shi Jangtse sild Hiinas, Ameerika Ühendriikides San Franciscos asuv Kuldvärava sild on teisel kohal. Koopman, John (Chronicle Staff Writer (2. november 2005). "LETHAL BEAUTY / No easy death: Suicide by bridge is gruesome, and death is almost certain. The fourth in a seven-part series on the Golden Gate Bridge barrier debate". San Francisco Chronicle.
Pikksaare

Pik(k)saare oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Reinu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel. Pikksaare soo
Pilguse

Pilguse on Saare maakonnas Jõgela külas asuv paikkond; varem oli Pilguse küla staatuses, mis kuulus Lümanda valda ja ajalooliselt Kihelkonna kihelkonda. Küla kaotati 1997. Pilgusel asus Pilguse Psühhiaatriahaigla. Pilguse laht Pilguse mõis Pilguse vald Pilkuse (Valga maakonnas)
Ühinenud Ajalehed

AS Ühinenud Ajalehed oli Eesti meediaettevõte, mis tegutses aastatel 2010–2016. Ettevõte loodi 2010. aastal, kui Pärnu Postimeest, Sakalat, Virumaa Teatajat, Järva Teatajat ja Valgamaalast välja andvad ettevõtted ühinesid (AS Ühinenud Ajalehed). 2015. aastal omandas ettevõtte kõik aktsiad AS Eesti Meedia. 2016. aastal ühines AS Ühinenud Ajalehed ettevõttega AS Postimees Grupp. https://web.archive.org/web/20160830150643/http://www.ajaleht.ee/ettevottest/ajalugu (vaadatud 30.08.2016)
Kuldvärava sild

Kuldvärava sild on rippsild üle San Francisco lahte Vaikse ookeaniga ühendava Golden Gate'i väina Põhja-Ameerikas. Sild ühendab San Francisco poolsaart Marini maakonnaga. Sellel on kuus sõidurada ning seda läbib kaks maanteed (U.S. Route 101 ja California State Route 1). Sild avati 27. mail 1937. Silla arhitekt on Irving Morrow, insener-tehnilise projekti tegi Saksa päritolu Ameerika ehitusinsener Joseph Strauss. Sild peab vastu 40,2 m/s tuulekiirusele ja 8,0 magnituudi tugevusele maavärinale. Silla kogukõrgus on 227,4 m ja sildeava 1280 m. Sillal on kaks peakaablit ning nende külge on ühendatud 250 paari vertikaalseid kaableid. Peakaablid lähevad üle kahe pülooni (tugiposti) ning on kinnitatud mõlemalt poolt betooni külge. Iga kaabel on tehtud 27 572 traadist. Mõlema peakaabli valmistamiseks kulub hinnanguliselt 130 000 km tsingitud terastraati. Mõlemal silla püloonil on kasutatud umbes 600 000 neeti. 2006. aasta seisuga oli sild maailma enesetapusildade seas populaarsuselt teisel kohal. Allahüpanu tabab vett kiirusega 120 km/h ja hukkub saadud löögi tagajärjel. Sild on olnud suletud kolm korda. Tuule kiiruse mõõtmiseks on paigaldatud kaks anemomeetrit, et vältida tuulega tekkivaid ohte. Sun Xiaoyu (28. september 2006). :zh=2000自杀者为何选择南京长江大桥？ [Why have 2,000 people killed themselves at the Nanjing Yangtze River Bridge?]. People's Daily (hiina). Originaali arhiivikoopia seisuga 19.02.2015. Vaadatud 30.09.2018. {{cite news}}: vigane väärtus: |script-title=: missing prefix (juhend)  Kuldvärava sild – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik veebileht (inglise keeles) "Images of the Golden Gate Bridge". San Francisco Public Library's Historical Photograph database. Marshal 'J' (Narrator) (1962). "The Bridge Builders". KPIX-TV. (A documentary film about the construction of the Golden Gate Bridge.) "Live Toll Prices for Golden Gate Bridge". Batolls.info. "San Francisco To Have World's Greatest Bridge". Popular Science. Märts 1931. "Golden Gate Bridge facts". sftodo.com. (Educational poster.) "End of Land Sadness – The history of Suicide and the Golden Gate Bridge". Golden Gate Bridge Movie.
Ala-Aitsra vald

Ala-Aitsra vald (saksa keeles Assikas-Adscher) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899. Valla alal asus Ala ja Aitsra mõis. Ala-Aitsra vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 30.08.2016) Ala-Aitsra vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Andja vald

Andja vald (saksa keeles Addinal) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Andja vald Maria vallaga. Valla alal asus Andja mõis. Andja vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 30.08.2016) Andja vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Angerja vald

Angerja vald (saksa keeles Angern) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Angerja vald Kohila vallaga. Valla alal asus Angerja mõis. Angerja vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 30.08.2016) Angerja vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Annikvere vald

Annikvere vald (saksa keeles Annigfer) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Annikvere vald Vihula vallaga. Valla alal asus Annikvere mõis. Annikvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 30.08.2016) Annikvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kuldvärava väin

Kuldvärav (inglise keeles Golden Gate) on Põhja-Ameerika läänerannikul asuv väin, mis ühendab San Francisco lahte Vaikse ookeaniga. 1937. aastal valmis San Francisco poolsaart ja Marini neeme ühendav Kuldvärava sild. Kuldvärava park Kuldvärava riiklik puhkeala
Edise vald

Edise vald (saksa keeles Etz) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Edise vald Jõhvi vallaga. Valla alal asus Edise mõis. Edise vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 30.08.2016) Edise vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ehmja vald

Ehmja vald (saksa keeles Echmes) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Ehmja vald Martna vallaga. Valla alal asus Ehmja ja Maalse mõis. Ehmja vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 30.08.2016) Ehmja vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Eistvere vald

Eistvere vald (saksa keeles Eigstfer) oli vald Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1896 ja siis liideti Eistvere vald Imavere vallaga. Valla alal asus Eistvere mõis. Eistvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 30.08.2016) Eistvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917