laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kauba tänav (täpsustus)

Kauba tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Kauba tänav Haapsalu linnas Kauba tänav Kohtla-Järve linnas Järve linnaosas Kauba tänav Kuressaare linnas Kauba tänav Pärnu linnas Kauba tänav Rakvere linnas Kauba tänav Rapla linnas Kauba tänav Tallinna linnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis Kauba tänav on endine tänav Tartu linnas Kauba tänav Viljandi linnas Kauba tänav asub linnadest veel Kehras, Kiviõlis, Suure-Jaanis, Tapal ja Võhmas. Kauba tänav on ka Kadrina alevikus Kadrina vallas, Valjala alevikus Saaremaa vallas ja Jõõdre külas Haapsalu linnas.
Nimede Eestistamise Keskbüroo

Mitte segi ajada Nimede Eestistamise Liiduga Nimede Eestistamise Keskbüroo (lühend NEK) oli 1934-1940 tegutsenud organisatsioon, mis tegeles nimede eestistamise temaatikaga. Büroo asutati novembris 1934. 1934-1936 juhtis bürood Adam Randalu ja seejärel Arnold Taioste. Bürood rahastati Riiklikust Propaganda Talitusest. Nimede Eestistamise Liit Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Nimede Eestistamise Keskbüroo (vaadatud 11.09.2018) Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Nimede Eestistamise Keskbüroo
Lohu tänav (täpsustus)

Lohu tänav on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus: Lohu tänav Elva linnas Lohu tänav Lagedi alevikus Lohu tänav Mustvee linnas Lohu tänav Märjamaa alevis Lohu tänav Sindi linnas Lohu tänav Tallinna linnas Lohu tänav Viljandi linnas Lohu tänav Vändra alevis
Roheline tänav

Roheline tänav on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus: Roheline tänav Abja-Paluoja linnas Roheline tänav Kallaste linnas Roheline tänav Keava alevikus Roheline tänav Keila linnas Roheline tänav Kohila alevis Roheline tänav Kohtla-Järve linnas Roheline tänav Kolkja alevikus Roheline tänav Kuusiku alevikus Roheline tänav Lehtse alevikus Roheline tänav Mõisaküla linnas Roheline tänav Narva-Jõesuu linnas Roheline tänav Paide linnas Roheline tänav Pärnu linnas Roheline tänav Põltsamaa linnas Roheline tänav Sillamäe linnas Roheline tänav Sindi linnas Roheline tänav Sinimäe alevikus Roheline tänav Tallinna linnas Roheline tänav Tapa linnas Roheline tänav Tartu linnas Roheline tänav Valga linnas Roheline tänav Viljandi linnas
Mercure Hotels

Mercure Hotels on hotellikett, mida omab AccorHotels. 2018. aasta juunis oli Mercure Hotelsil rohkem kui 790 hotelli 63 riigis.
Delta Hotels

Delta Hotels on rahvusvaheline neljatärni hotelli- ja kuurordikett, mida omab täielikult Marriott International. Delta Hotelsi hotellid ja kuurordid asuvad peamiselt Kanadas, kuid 2015. aastal avati ka hotell Ameerika Ühendriikides. Delta Hotelsil on Kanadas ja USAs kokku 36 hotelli ja kuurorti.
Scandic Hotels

Scandic Hotels on rahvusvaheline hotellikett, mida omas Hilton Worldwide kuni 2007. aastani ja praegu EQT Partners. Hotelliketi peakorter asub Stockholmis Rootsis. Keti hotellid asuvad peamiselt Põhjamaades (Rootsis, Norras, Soomes, Taanis, Islandil, Fääri saartel), aga ka Belgias, Saksamaal ja Poolas.
Four Points by Sheraton

Four Points by Sheraton on rahvusvaheline hotellibränd, mida omavad Starwood Hotels & Resorts ja Marriott International. Ettevõtte koosseisus töötab maailmas rohkem kui 300 hotelli Four Points by Sheratoni brändinimega.
JW Marriott Hotels

JW Marriott Hotels on rahvusvaheline luksushotellikett, mille omanik Marriott International. Hotellikett on nimetatud Marriott Internationali asutaja John Willard Marriotti järgi. Luksushotelliketil on maailmas kokku 83 hotelli, esimene hotell avas uksed 1984. aastal Washingtonis Ameerika Ühendriikides.
Country Inn & Suites by Radisson

Country Inn & Suites by Radisson (CI&S), Country Inns & Suites By Carlson on rahvusvaheline hotellikett, mida omab Radisson Hotel Group. Country Inns & Suitesi hotellid on enamjaolt omatud ja opereeritud frantsiisde poolt, kellel on kokkulepped Radisson Hotel Groupiga. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2019. Vaadatud 2. juulil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Eesti kultuuritegelaste pensionikassa

Eesti kultuuritegelaste pensionikassa oli 1935–1940[viide?] eksisteerinud pensionikassa, kust maksti toimetulekupensione neile kultuuritegelastele, kes saavutasid teatud vanadusea või kaotasid enne vanadusikka jõudmist oma loometöö võime. Kassa esimees oli Juhan Vasar. Kassa loodi 1935 Eesti valitsuse otsusega. Kassa andis välja igal aastal ilmuvat jätkväljaannet. See ilmus 1935–1940. https://kulka.ee/meist/ajalugu (vaadatud 11.09.2018) Eesti Kultuurtegelaste Pensionikassa ... a. tegevuse ülevaade ja rahaline aruanne E-kataloogis ESTER
Eesti Demokraatlik Liit

"Demokraatlik Liit" suunab siia. Venemaa erakonna kohta vaata artiklit Demokraatlik Liit (Venemaa). Eesti Demokraatlik Liit (lühend EDL) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1992–1999. Erakonna esimees oli Miina Hint. Erakond asutati 29. jaanuaril 1992. Erakonna häälekandja oli Maarja Maa. Oktoobriks 1998 ei olnud erakonnas enam 1000 liiget ja seetõttu erakonna tegevus 14. detsembril 1999 sundlõpetati. https://web.archive.org/web/20181130093037/http://www.erakonnad.info/erakond/reg/vana/edl.html (vaadatud 11.09.2018) Erakonnast erakonnad.info andmebaasis
Šventežerise vald

Šventežerise vald (leedu keeles Šventežerio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. Valla pindala on 153 km². 2011. aasta seisuga (enne Teizai valla liitmist, kus elas 1361 inimest) elas vallas 919 inimest. Valla keskuseks on Šventežerise alev, kus 2011. aastal oli 295 elanikku. Vallavanem on Liana Audzevičienė. Vald on tänapäevastes piirides aastast 2017. aastast, mil Lazdijai vallaga ühendati kaheksa küla: Verstaminai, Gurčiškė, Kurdimakščiai, Kamenka, Murgai, Lozarka, Papečiai ja Pagiriai. Valda jääb üks Leedu suuremaid järvi – Dusia. Šventežerio seniūnija. Lazdijų rajono savivaldybė. Šventežerio seniūunija. Lazdijų rajono savivaldybė , vaadatud 11.09.2018. TAR, 2016-09-15, Nr. 23606 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 11.09.2018.
Aleksandr Šapovalov

Aleksandr Šapovalov (sündinud 28. veebruaril 2003 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (ründaja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FC Flora. 2019. aasta juulis siirdus mängima Saksamaa Bundesliga klubi SC Freiburgi akadeemiasse. 23. veebruaril 2021 liitus Šapavalov Tallinna JK Legioniga, kus ta tegi oma kõrgliiga debüüdi 23. märtsil 2021 mängus Nõmme Kalju FC vastu. 4. veebruaril 2022 sõlmis Šapavalov 3-aastase lepingu Tallinna FC Floraga. 2023. aasta teiseks pooleks läks Šapavalov laenule JK Tallinna Kalevisse. Uuendatud seisuga 17. november 2023 Eesti karikas Eesti Superkarikas, Üleminekumängud Kõik mängud UEFA Euroopa Konverentsiliigas Kõik mängud UEFA Meistrite Liigas Tallinna FC Flora Premium liiga: 2022, 2023 Eesti ründetalent jätkab arengut Saksamaa tippakadeemias postimees.ee, 30. juuli 2019 Tallinna JK Legion-Nõmme Kalju FC jalgpall.ee, 28. märts 2021 Aleksandr Šapovalov sõlmis Floraga 3-aastase lepingu fcflora.ee, 4. veebruar 2022 Kas Sappineni asendaja? Flora tõi meeskonda tagasi talendika ründaja ja andis talle Sappineni vana numbri postimees.ee, 4. veebruar 2022 Ametlik: Flora laenas Šapovalovi Kalevile soccernet.ee, 31. juuli 2023 Aleksandr Šapovalov Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Aleksandr Šapovalov koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Transfermarkti profiil
Šventežeris

Šventežeris on alev Leedus Lazdijai rajoonis, Šventežerise valla halduskeskus. Alev asub Sūduva kõrgustikul 0,152 km² suuruse Šventezerise järve ääres. Šventežerises on postkontor, raamatukogu ja keskkool (viimase juures tegutseb ka koduloomuuseum). Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1882 valminud katoliku kirik. Alevi rajas Trakai kastellaan Jurgis Radvila, kes jagas sealse maa oma pärisorjadele. Aastal 1598 rajas ta nõnda tekkinud alevisse ka kalvinistliku kiriku, moodustades nii sealse kihelkonna. Aastal 1631 sai sealseks vaimulikuks Samuelis Boguslavas Chilinskis, kes tõlkis Piibli leedu keelde (tegemist pole küll esimese tõlkega, küll oli aga see tõlge varasematest laiema levikuga ja on varaseim säilinud tõlkeversioon). Aastast 1650 on teada, et alevisse oli rajatud turuplats. Teise põhjasõja ajal alev laastati, sinna jäi elama 47 peret. Aastal 1663 muudeti sealne kirik katoliku kirikuks. Aastal 1746 ehitati selle asemele uus, aga too hoone põles aastal 1863 maha. Alev oli Radziwillide omandis aastani 1783, mil see kujunes Preisimaa kuningate valduseks. Aastal 1824 läks mõis Myszkowskite valdusse. Aastal 1863 jagati sealsed valdused; alev läks taas Radziwillide valdusse, sealne mõis hakkas kuuluma aga Burakadele. Alev kasvas mõnevõrra aastail 1920–1930, mil sealse mõisa maavaldused laiali jagati. Nõukogude ajal oli alev kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 1971 kirjutas leedu kirjanik (hilisem poliitik) Kazys Saja sealsest elust novelli „Šventežeris“. Vallamaja Kool Postkontor Alevi vaade Šventežerise järv [1] Święto Jeziory Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. Kd. XI: Sochaczew – Szlubowska Wola. Warszawa 1890. Alev portaalis vietoves.Lt
Kučiūnai vald

Kučiūnai vald (leedu keeles Kučiūnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. Valla pindala on 66 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 805 inimest. Valla keskuseks on Kučiūnai küla. Vallavanem on Lina Marcinkevičienė. https://www.lazdijai.lt/lit/Apie-seniunija/3171[alaline kõdulink] Kučiūnų seniūnija[alaline kõdulink]. Lazdijų rajono savivaldybė , vaadatud 11.09.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 11.09.2018.
Kalmu tänav

Kalmu tänav on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus: Kalmu tänav Leisi alevikus Kalmu tänav Lihula linnas Kalmu tänav Viljandi linnas
Eesti Maarahva Erakond

Eesti Maarahva Erakond (lühendatult EME) oli Eesti agraarerakond, mis eksisteeris aastatel 1994–1999/2000. Eesti Maarahva Erakond kasvas välja Eestimaa Maarahva Kongressist ja asutati 29.septembril 1994. aastal. Partei esimeheks valiti Arnold Rüütel. 1995. aasta Riigikogu valimistel sai valimisliit, mille koosseisus EME kandideeris – Koonderakond ja Maarahva Ühendus –, 32,2% häältest ja 41 kohta parlamendis. Aastatel 1995–1999 oldi osalised valitsuskoalitsioonides (Tiit Vähi teine valitsus, Tiit Vähi kolmas valitsus, Mart Siimanni valitsus). 1996. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel osales EME 9 omavalitsuses oma nimekirjaga ja 18 omavalitsuses valimisliidus. Samal aastal peeti liitumisläbirääkimisi Eesti Maaliiduga (EML) ja uue erakonna nimeks pidi saama Eesti Maarahva Liit, kuid ühinemisest ei saanud asja. 1999. aasta Riigikogu valimistel said ühises[viide?] nimekirjas kandideerinud EME ja EML 7,3% häältest ja 7 kohta. Nimekirjas osalema oli kutsutud ka Arenguparteid ja Eesti Sinist Erakonda, aga need ei võtnud pakkumist vastu. Sama aasta kohalikel valimistel osales EME 8 omavalitsuses oma nimekirjaga ja 1 omavalitsuses valimisliidus. 1999. aastal muudeti erakonna nimi Eestimaa Rahvaliiduks (ERL). 2000. aastal ühinesid sellega Eesti Maaliit ning Eesti Pensionäride ja Perede Erakond, uueks esimeheks sai Villu Reiljan. 2003. aastal ühines Rahvaliiduga ka Erakond Uus Eesti. Tõnis Saarts. Persistence and decline of political parties: the case of Estonia. East European Politics, 2015, Vol. 31, No. 2. Lk 214 Vahur Kalmre. [Postimehe valimisteatmik 1995.] Postimehe kirjastus 1995, lk 35 Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE). Erakonnad.info Stefano Braghiroli, Vassilis Petsinis (2019). Between party-systems and identity-politics: the populist and radical right in Estonia and Latvia. European Politics and Society, lk 16 Koostajad: Alo Heinsalu, Arne Koitmäe, Leino Mandre, Mihkel Pilving, Priit Vinkel; toimetaja: Gerli Eero. Valimised Eestis 1992-2015 : statistikat ja selgitusi. Vabariigi Valimiskomisjon, 2015. Lk 101 Heinsalu jt 2015, lk 103 EMEst erakonnad.info andmebaasis
Eesti Pensionäride Erakond

Eesti Pensionäride Erakond (lühend EPE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 2001–2007. EPE viimane esimees oli Jaan Kundla. 20. augustil 2005 ühines EPE Eesti Keskerakonnaga. 2007 kustutati EPE Äriregistrist. EPE asutasid 27. mail 2001 need endise Eesti Pensionäride ja Perede Erakonna liikmed, kes ei soovinud ühineda Eestimaa Rahvaliiduga. https://web.archive.org/web/20181130093057/http://www.erakonnad.info/erakond/reg/vana/epe.html (vaadatud 11.09.2018) EPEst erakonnad.info andmebaasis
Kučiūnai

Kučiūnai on küla Leedus Lazdijai rajoonis, Kučiūnai valla halduskeskus. Küla asub Sūduva kõrgustikul Alna jõe kaldal. Kučiūnais on postkontor, kultuurimaja, raamatukogu ja põhikool. Vaatamisväärsus on katoliku kirik. Küla on esmamainitud 1685. aastal. 1907. aastal moodustati selle juurde kihelkond. Kirikut hakati esitama 1938. aastal, hoone valmis 1996. aastal. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. [1] Kučiūnų parapijos istorija - Lina Pileckienė – Alytus: Albagrafija, 2007. – 40 lk. – ISBN 978-9986-639-12-1 Küla portaalis vietoves.Lt
Eesti Pensionäride ja Perede Erakond

Eesti Pensionäride ja Perede Erakond (lühend EPPE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1991–2000. EPPE viimane esimees oli Mai Treial. 10. juunil 2000 liitus EPPE Eestimaa Rahvaliiduga. EPPE asutati 7. detsembril 1991. Kuni 10. juunini 1994 kandis EPPE nime Eesti Demokraatlik Õigusliit (lühendatult EDÕL). 1994–1997 kandis EPPE nime Eesti Pensionäride ja Perede Liit (lühendatult EPPL). https://web.archive.org/web/20181130055749/http://www.erakonnad.info/erakond/reg/vana/eppe.html (vaadatud 11.09.2018) EPPEst erakonnad.info andmebaasis
Eesti Rahva Jäägerpartei

Eesti Rahva Jäägerpartei (lühend ERJP) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1994–1998. ERJP esimees oli Asso Kommer. ERJP asutati 12. novembril 1994. Oktoobriks 1998 ei olnud ERJPs 1000 liiget ja seetõttu ERJP tegevus sundlõpetati. https://web.archive.org/web/20181130093112/http://www.erakonnad.info/erakond/reg/vana/erjp.html (vaadatud 11.09.2018) ERJPst erakonnad.info andmebaasis
Eesti Rahvuslik Eduerakond

Eesti Rahvuslik Eduerakond (lühend EREE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1993–1998. EREE esimees oli Ants Erm. EREE asutasid 13. septembril 1993 need, kes olid lahku löönud Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Parteist. Oktoobriks 1998 ei olnud EREEs enam 1000 liiget ja seetõttu EREE tegevus sundlõpetati. https://web.archive.org/web/20181130093107/http://www.erakonnad.info/erakond/reg/vana/eree.html (vaadatud 11.09.2018) EREEst erakonnad.info andmebaasis
Eesti Rahvuslik Erakond

Eesti Rahvuslik Erakond (lühend ERE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1991–1999. ERE esimees oli Elmut Laane. ERE asutati 26. oktoobril 1991. Asutamise algusest kuni 4. maini 1994 kandis ERE nime Õigusvastaselt Represseeritute Rahvuslik Erakond (lühendatult ÕRRE). Oktoobriks 1998 ei olnud EREs enam 1000 liiget ja seetõttu ERE tegevus 14. detsembril 1999 sundlõpetati. https://web.archive.org/web/20181130055754/http://www.erakonnad.info/erakond/reg/vana/ere.html (vaadatud 11.09.2018) EREst erakonnad.info andmebaasis
Eesti Talurahva Erakond

Eesti Talurahva Erakond (lühend ETRE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1994–1998. ETRE esimees oli Jaan-Hans Kuks. 1998 ühines ETRE Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakonnaga ja moodustati uus erakond: Rahvaerakond. ETRE asutati 5. novembril 1994. https://web.archive.org/web/20181130055815/http://www.erakonnad.info/erakond/reg/vana/r.html (vaadatud 11.09.2018) ETREst erakonnad.info andmebaasis
Eesti Kodu (erakond)

Erakond Eesti Kodu (lühendt EK) oli Eesti erakond, mis eksisteeris aastatel 1994–1998. Erakonna Eesti Kodu esimees oli Kalju Põldvere. Eesti Kodu asutati 24. aprillil 1994. Oktoobriks 1998 ei olnud Eesti Kodus 1000 liiget ja seetõttu erakonna tegevus sundlõpetati. https://web.archive.org/web/20181130093047/http://www.erakonnad.info/erakond/reg/vana/ek.html (vaadatud 11.09.2018) EKst erakonnad.info andmebaasis
Erakond Eestimaa Ühtsus

Erakond Eestimaa Ühtsus (lühend EÜ) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 2001–2002. EÜ esimees oli Igor Pissarev. 21. detsembril 2002 ühines EÜ Vene Erakonnaga Eestis. EÜ asutati 3. augustil 2001. https://web.archive.org/web/20181130093137/http://www.erakonnad.info/erakond/reg/vana/eu.html (vaadatud 11.09.2018) EÜst erakonnad.info andmebaasis
Lõuna-Eesti Kodanike Erakond

Lõuna-Eesti Kodanike Erakond (lühendatult LEKE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1994–1998. LEKE esimees oli Alar Sepp. LEKE asutati 17. novembril 1994. Oktoobriks 1998 ei olnud LEKEs 1000 liiget ja seetõttu LEKE tegevus sundlõpetati. https://web.archive.org/web/20181130093157/http://www.erakonnad.info/erakond/reg/vana/leke.html (vaadatud 11.09.2018) LEKEst erakonnad.info andmebaasis
Põhja-Eesti Kodanike Partei

Põhja-Eesti Kodanike Partei (lühendatult PEKP) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1994–1998. PEKP esimees oli Karli Eskusson. PEKP asutati 19. novembril 1994. Oktoobriks 1998 ei olnud PEKPs 1000 liiget ja seetõttu PEKP tegevus sundlõpetati. https://web.archive.org/web/20181130093216/http://www.erakonnad.info/erakond/reg/vana/pekp.html (vaadatud 11.09.2018) PEKPst erakonnad.info andmebaasis
Vene Ühtsuspartei

Vene Ühtsuspartei (lühend VÜP) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1997–2002. VÜP esimees oli Alfrida Liivak. 2002 ühines VÜP Vene Erakonnaga Eestis. VÜP asutati 25. oktoobril 1997. https://web.archive.org/web/20181130093236/http://www.erakonnad.info/erakond/reg/vana/vup.html (vaadatud 11.09.2018) VÜPist erakonnad.info andmebaasis
Õigusliku Tasakaalu Erakond

Õigusliku Tasakaalu Erakond (lühendatult ÕTE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1994–1999. ÕTE esimees oli Peeter Tedre. ÕTE asutati 25. oktoobris 1994. ÕTEle panid aluse vastupanuliikumise "Õiguslik Tasakaal" liikmed. Selle liikumise alla koondusid inimesed, kes jäid ilma kodu erastamise võimalusest. Oktoobriks 1998 ei olnud ÕTEs 1000 liiget ja seetõttu ÕTE tegevus 14. detsembril 1999 sundlõpetati. https://web.archive.org/web/20181130093211/http://www.erakonnad.info/erakond/reg/vana/ote.html (vaadatud 11.09.2018) ÕTEst erakonnad.info andmebaasis
Nisu tänav (täpsustus)

Nisu tänav on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus: Nisu tänav Käärdi alevikus Nisu tänav Rakvere linnas Nisu tänav Tallinna linnas Nisu tänav Tartu linnas Nisu tänav Tõrvandi alevikus Nisu tänav Viljandi linnas
Mooni tänav (täpsustus)

Mooni tänav on tänav mitmes Eesti linnas, alevis ja alevikus: Mooni tänav Jõhvi linnas Mooni tänav Järvakandi alevis Mooni tänav Kehra linnas Mooni tänav Kose alevikus Mooni tänav Kuressaare linnas Mooni tänav Luige alevikus Mooni tänav Narva linnas Mooni tänav Paldiski linnas Mooni tänav Paralepa alevikus Mooni tänav Pärnu linnas Mooni tänav Raasiku alevikus Mooni tänav Rakvere linnas Mooni tänav Saku alevikus Mooni tänav Tallinna linnas Mooni tänav Tartu linnas Mooni tänav Viljandi linnas Mooni tänav Võhma linnas Mooni tänav Võru linnas
Vidzeme kõrgustik

Vidzeme kõrgustik (läti keeles Vidzemes augstiene) on kõrgustik Läti keskosas Vidzeme alal. Kõrgustiku kõrgeim koht on Gaiziņkalns (312 m üle merepinna). See on ühtlasi Läti kõrgeim koht.
Tunnustusrist

Tunnustusrist (läti keeles Atzinības krusts) on Läti riiklik autasu (teenetemärk). Teenetemärk asutati küll 1938. aastal, aga teated sarnasest autasust ulatuvad aastasse 1710, kui Kuramaa hertsog Friedrich III Wilhelm Kettler asutas Tunnustusordu (l’Ordre de la Reconnaissance) "tänuks Jumalale" Kuramaa taastumise eest Põhjasõja sündmuste järel (et in memoriam recuperatae Curlandiae).[viide?] Autasu antakse lätlastele või välismaalastele, kellel on tähelepanuväärseid teeneid Läti teaduse, kultuuri või hariduse valdkonnas. 2012 Evelin Ilves 2015 Henrik Hololei 2019 Arti Hilpus, 2. klass (suurohvitser) 2019 Arvo Pärt, 2. klass (suurohvitser) 2019 Toomas Asser, 3. klass (komandör) 2019 Tõnu Kaljuste, 3. klass (komandör) 2019 Alar Karis, 3. klass (komandör) 2019 Urmas Klaas, 3. klass (komandör) 2019 Karl Pajusalu, 4. klass (ohvitser) 2019 Ragnar Kond, 5. klass (kavaler) 2019 Margus Konnula, 5. klass (kavaler) 2019 Lembit Vaba, 5. klass (kavaler) 2019 Livia Viitol, 5. klass (kavaler) Par Atzinības krusta piešķiršanu. Ordeņu kapitula paziņojums Nr.7, Rīgā 2019.gada 8.aprīlī. Latvijas Vēstnesis, 10.04.2019., Nr. 72 (6411), oficiālās publikācijas Nr.: 2019/72.8.
Diena

Diena ('päev') on Läti ajaleht. Ajalehe suuromanik on Mait Laidvee, 52% osalusega. Ajalehel on veel eestlastest rahastajaid. Väikeomanik on Rīgas Tirdzniecības osta. Ajalehe esimene number ilmus 23. novembril 1990. Ajalehe peatoimetus asub Riias. Aastast 2013 on ajalehe peatoimetaja Gatis Madžiņš. Ajalehel on mitmeid lisasid: Sporta Diena, Mini Diena, Skolas Diena, KDi, Senioru Diena, TV Diena ja Sestdiena. 2015 oli ajalehe tiraaž 31 000 eksemplari. Ko Eduleht "Izdevniecība Dienas bizness piesaista investoru" [Ärileht Dienas bizness meelitas rahastajat]. Diena (läti). Dienas Mediji. 28. detsember 2022 [28.12.2022]. Originaali arhiivikoopia seisuga 28.12.2022. Vaadatud 28. detsembril 2022.
Juuli Mäoma

Juuli Mäoma (perekonnanimi ka Meoma; sünninimi Juuli Rõõmusaare 23. jaanuar vkj/5. veebruar 1907 Vana-Vändra vald, Vändra kihelkond, Pärnumaa – 18. märts 1985 Tallinn) oli eesti kirjanik, libretist ja stsenarist. Ta lõpetas 1926. aastal Vändra Põllumajandusliku Ühisgümnaasiumi. Ta on kirjutanud novelle, kuuldemänge, filmistsenaariume ja operetilibreto. Tema looming on üldiselt jäänud käsikirjadesse. 1937 Libreto operetile "Tatra tüdruk" (helilooja Priit Ardna; esietendus 9. oktoobril 1937 Estonia teatris Tallinnas) "Eesti teatri lavastuste andmebaas". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. september 2018. Vaadatud 12. septembril 2018. Juuli Rõõmusaare looming Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi kogus Haud Tallinna Metsakalmistul
Väikegild

Väikegildi nime on kandnud mitmed gildid: Pärnu Väikegild Tartu Väikegild Riia Väikegild Suurgild
Viestursi orden

Viestursi orden (läti keeles Viestura ordenis) on Läti riiklik autasu (orden). Orden on nimetatud 13. sajandil tegutsenud semgalite väejuhi Viestursi (Vesthard) järgi. Ordenit anti välja 1938–1940. Orden taasasutati 2004. Ordenit antakse Läti või välismaa tsiviilisikutele või sõjaväelastele, kel on tähelepanuväärseid teeneid Läti ees. 1939 Juhan Oja 2012 Riho Terras Rein Vaabel
Matsi poeg Mats

Matsi poeg Mats oli 1908. aastal Tallinnas ilmunud satiiriajakiri. Matsi poeg Mats oli järjeks eelnevalt ilmunud Matsi poeg Ats väljaandele, kasutades ka samasugust kujundust. Ajakirja andis välja kirjastus Teadus ja trükiti Tallinnas Voldemar Ehrenpreisi (Woldemar Constantin Ehrenpreis) trükikojas. Ajakirjas oli 16 lk. Ilmus ainult 1 number, hinnaga 10 kopikat. August Jansen - illustreerija ja karikaturist, pseudonüümiga Jaan Seen Aleksander Promet - illustreerija ja karikaturist, pseudonüümiga Parmumeter. Esikaane kujundus. "Meie Mats" (1902) > "Nalja Madis" (1903) > "Nalja Liisa" (1904) > "Meie Matsi vastane" (1905) > "Uus Meie Mats" (1906) > "Meie Mats" > "Päris Meie Mats" (1907) > "Matside Mats" (1907) > "Sakste Mats" (1908) > "Matsi poeg Ats" (1908) > "Matsi poeg Mats" (1908) > "Meie Mats Ise" (1908) > "Vana Meie Mats" (1914) "ERB". Matsi poeg Mats. Originaali arhiivikoopia seisuga 12.09.2018. Vaadatud 12.09.2018.
Toidutare.ee

Toidutare.ee on Eesti toiduportaal. Portaalist leiab infot nii toitude kui ka toiduvalmistamise kohta. Portaali peatoimetaja on Manona Paris. Portaali omanik on 1. juunist 2018 AS Õhtuleht Kirjastus. http://toidutare.ee/ (vaadatud 11.09.2018) Koduleht