laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Solarolo Rainerio

Solarolo Rainerio on vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Solarolo Rainerios. 28 meetri kõrgusel merepinnast asuva Solarolo Rainerio asustustihedus on keskmiselt 91 inimest ruutkilomeetri kohta. Solarolo Rainerio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Gussola, Piadena, San Giovanni in Croce, San Martino del Lago, Scandolara Ravara, Voltido. Solarolo Rainerio halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: San Lorenzo Aroldo. https://demo.istat.it/?l=it  Solarolo Rainerio – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Spinadesco

Spinadesco on asula ja vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Spinadescos. 48 meetri kõrgusel merepinnast asuva Spinadesco asustustihedus on keskmiselt 92 inimest ruutkilomeetri kohta. Spinadesco piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Acquanegra Cremonese, Castelvetro Piacentino (PC), Cremona, Crotta d'Adda, Monticelli d'Ongina (PC), Sesto ed Uniti. DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 15. november 2013) https://demo.istat.it/?l=it  Spinadesco – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Aita Vaher

Aita Vaher (aastani 1986 Aita Mägi; sündinud 24. juulil 1963 Tallinnas) on vabakutseline näitleja, draama- ja kõnetehnika õpetaja. Ta on lõpetanud 1981. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1986. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana (12. lend). 2011. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias magistriõppe teatrikunsti ja teatripedagoogika ja 2015. aastal magistriõppe muusika interpretatsiooni alal. Ta töötas kutselise näitlejana aastatel 1986–1995 Nukuteatris ja 1995–1996 Von Krahli Teatris. 1996. aastast on ta vabakutseline näitleja. Lisaks tavalistele draamarollidele on ta laval lustinud klouni, miimi ja hääleimprovisaatorina. Üks tema tuntumaid näitlejarolle on olnud Eesti Televisiooni 1990. aasta üheksaosalises telelavastuses "Pätu" (stsenarist Astrid Reinla), kus ta mängis ema. Ta on viiel aastal osalenud Itaalia tsirkuse töös Sitsiilias, Horvaatias, Hispaanias ja Marokos. Tema abikaasa on akrobaat ja akrobaatikatreener Vello Vaher. Nad abiellusid 1986. aastal. Paaril on viis last: poeg Vootele Vaher ning tütred Lembi Vaher, Linda Vaher, Endla Vaher ja Lemme Vaher. 1986 Friedebert Tuglas / Rein Agur "Toome helbed" (Marie) 1987 Hans Christian Andersen / Tiiu Aasmäe "Pöial-Liisi" (Pöial-Liisi) 1988 Leelo Tungal "Tuhkatriinu" (Tuhkatriinu) 1989 Marcelijus Martinaitis "Tuhapart" (Tuhapart) 1990 Ansomardi "Jalgsemaa järv" (osaline) 1991 Libuše Lopejska / Hanka Krčulova "Kureke ja Hernetont" (kureke Aiko) 1992 Juhan Kallak "Jõuluvaimud" (Kerjatüdruk) 1993 Esko-Pekka Tiitinen "Metsakuninga kroon" (Jänes) 1994 Lewis Carroll / Eero Spriit "Alice imedemaal" (Hiir ja Unihiir) 1994 Henno Käo "Sünnipäev esikus" (Roosa kingalusikas) 1995 Johann Wolfgang von Goethe / Eero Spriit "Faustike" (Margareta jt) 1995 Lewis Carroll / Mart Kampus "Alice peegli taga" (osaline) 1995 Franz Kafka / Sven Kuntu "Protsess" (osaline) 1995 Kreutzwald / Mart Kampus Kivialuste Ristitütar" (esitaja) Telelavastus "Pätu" ERR-i arhiivis[alaline kõdulink]. Vaadatud 08.12.2020. Haldi Normet-Saarna. Intervjuu. Tsirkusedünastia looja Vello Vaher: Olen absoluutne karsklane ja seetõttu suudan olla trikkide jaoks keskendunud Pealinn, 08.12.2023. Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000.
Spino d'Adda

Spino d'Adda on vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Spino d'Addas. 84 meetri kõrgusel merepinnast asuva Spino d'Adda asustustihedus on keskmiselt 361 inimest ruutkilomeetri kohta. Spino d'Adda piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Boffalora d'Adda (LO), Dovera, Merlino (LO), Pandino, Rivolta d'Adda, Zelo Buon Persico (LO). Spino d'Adda halduspiirides asuvad järgmised asulad (nucleo abitato): Erbatico, Fornace, Fracchia-Fracina, Gamello ja Resega. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it "ISTAT - Dettaglio località abitate". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. november 2016. Vaadatud 15. novembril 2013.  Spino d'Adda – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Ticengo

Ticengo on asula ja vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Ticengos. 76 meetri kõrgusel merepinnast asuva Ticengo asustustihedus on keskmiselt 57 inimest ruutkilomeetri kohta. Ticengo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Casaletto di Sopra, Cumignano sul Naviglio, Romanengo, Salvirola ja Soncino. DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 15. november 2013) https://demo.istat.it/?l=it  Ticengo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Tornata

Tornata on vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Tornatas. 29 meetri kõrgusel merepinnast asuva Tornata asustustihedus on keskmiselt 50 inimest ruutkilomeetri kohta. Tornata piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bozzolo (MN), Calvatone, Piadena, Rivarolo Mantovano (MN). Tornata halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Romprezzagno. https://demo.istat.it/?l=it  Tornata – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Torre de' Picenardi

Torre de' Picenardi on vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Torre de' Picenardis. 37 meetri kõrgusel merepinnast asuva Torre de' Picenardi asustustihedus on keskmiselt 103 inimest ruutkilomeetri kohta. Torre de' Picenardi piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ca' d'Andrea, Cappella de' Picenardi, Drizzona, Isola Dovarese, Pessina Cremonese, Voltido. Torre de' Picenardi halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Ca' de Caggi, Canove de' Biazzi, Pozzo Baronzio, San Lorenzo Picenardi, Torre de' Picenardi. https://demo.istat.it/?l=it  Torre de' Picenardi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Provints (Kongo DV)

Provints on Kongo Demokraatliku Vabariigi 1. järgu haldusüksuse nimetus. Kongo DV jaguneb 25 provintsiks ja üheks keskalluvusega linnaks ehk pealinna-alaks. *Rahvaarv on hinnatud 2005. aastal valimisõigusega isikute arvu põhjal, eeldades, et nad moodustavad 33% kogu elanikkonnast. Aastatel 1988–2015 oli riik jagatud kümneks provintsiks ja pealinna-alaks. 2006. aastal vastu võetud põhiseadus sätestas haldusreformi käigus riigi jaotamise 26 provintsiks, mis pidi täide viidama kolme aasta jooksul, kuid protsess oli aeglane. 9. jaanuaril 2015 võeti vastu seadus uutest haldusüksustest ning määrati selle rakendamiseks tähtaeg 12 kuud.
Voltido

Voltido on asula ja vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Voltidos. 35 meetri kõrgusel merepinnast asuva Voltido asustustihedus on keskmiselt 34 inimest ruutkilomeetri kohta. Voltido piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ca' d'Andrea, Drizzona, Piadena, San Martino del Lago, Solarolo Rainerio, Torre de' Picenardi. AA. VV., Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani, Milano, GARZANTI, 1996, p. 715. https://demo.istat.it/?l=it  Voltido – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Esko-Pekka Tiitinen

Esko-Pekka Tiitinen (sündinud 1. detsembril 1956 Suonenjokis) on soome lastekirjanik. Ta on lõpetanud 1976. aastal Joensuu ülikooli lasteaiaõpetajana ja 1981. aastal Sibeliuse Akadeemia muusikaõpetajana. 1981. aastast on ta vabakutseline kirjanik. Lisaks väiksematele lastele mõeldud teostele on ta kirjutanud noorteromaani "Villapäät" (Helsingi, Tammi 2008). Eesti keelde on tõlgitud tema lasteraamat "Uudishimulik siilipoeg" (Tallinn, Ilo 2007). Ta on abielus ja tal on kolm last.
PocketBook International

PocketBook on E-tindi tehnoloogial (elektrooniline paber) põhinevate e-raamatu lugerite kui ka multimeedia lugerite ja Android -põhiste tahvelarvutite ülemaailmne tootja. Ettevõte rajati 2007. a. Peakorter asub Luganos (Šveits). Seadmed pannakse kokku Foxconnis (Wisky,Yitoa) ja teistes tehastes. Ettevõtte tooteid müüakse 30 riigis – kõikjal Euroopas ja SRÜ-s. 2012. a. sisenes PocketBook uutele turgudele: Slovakkiasse, Poolasse, Leetu, Lätisse ja Ungarisse. 2012. a. detsembri seisuga on PocketBook müünud 1 500 000 seadet.[viide?] PocketBook koduleht Foxconni koduleht
Wahoo

Wahoo on linn USA-s Nebraska osariigis, Saundersi maakonna halduskeskus. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4508. Aastal 2000 oli seal 3942 elanikku. Wahoo asutati 1870. Wahoo on nime saanud põõsaliigi purpur-kikkapuu (inglise keeles eastern wahoo) järgi, mida leidub Wahoo Creeki kaldal. Linna rajasid tšehhi, saksa ja skandinaavia asunikud. Wahoos on sündinud Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat George Wells Beadle, Pulitzeri preemia pälvinud helilooja ja dirigent Howard Hanson ning Oscari pälvinud produtsent, kirjanik, režissöör ja 20th Century Foxi kaasasutaja Darryl F. Zanuck. ""Find a County"". National Association of Counties. Nebraska. Vaadatud 15. november 2013. Fitzpatrick, Lilian Linder (1925). "Nebraska Place-Names". University of Nebraska Department of English. Kasutatud 15.11.2013. "History". City of Wahoo, Nebraska. Vaadatud 15. november 2013. Wahoo koduleht (inglise keeles)
Liechtensteini vürstide loend

Liechtensteini vürstide loend esitab Liechtensteini vürstide täielikku nimistu alates esimesele Liechtensteinide perekonna liikmele vürstitiitli omistamisest 1608. aastal. Samuti on nimistus ära toodud regendid, kes valitsesid tavaliselt vürstide alaealisuse või kõrge vanuse tõttu. Enne 18. sajandi algust ei kuulunud tänased Liechtensteini alad, tollased Schellenbergi ja Vaduzi krahvkonnad Liechtensteini vürstidele. Liechtensteinist sai vürstiriik 23. jaanuaril 1719. Esialgu oli see üks arvukatest väikeriikidest Saksa Rahvuse Püha Rooma Keisririigi koosseisus. Alates 12. juulist 1806 on tegu sõltumatu riigiga. Liechtensteini vürst Liechtensteini valitsusjuhtide loend Liechtensteini maafoogtide loend Liechtensteini maa-administraatorite loend Das Fürstenhaus von Liechtenstein
Tropidophis

Tropidophis on maoperekond. Perekond Tropidophis on roomajate andmebaasis ülemsugukonda klassifitseerimata (incertae sedis). Perekonda klassifitseeritakse järgmised maoliigid: Tropidophis battersbyi Laurent, 1949 Tropidophis canus (Cope, 1868) Tropidophis caymanensis Battersby, 1938 Tropidophis celiae Hedges, Estrada & Díaz, 1999 Tropidophis feicki Schwartz, 1957 Tropidophis fuscus Hedges & Garrido, 1992 Tropidophis grapiuna Curcio, Sales Nunes, Suzart Argolo, Skuk & Rodrigues, 2012 Tropidophis greenwayi Barbour & Shreve, 1936 Tropidophis haetianus (Cope, 1879) Tropidophis hendersoni Hedges & Garrido, 2002 Tropidophis maculatus (Bibron, 1843) Tropidophis melanurus (Schlegel, 1837) Tropidophis morenoi Hedges, Garrido & Díaz, 2001 Tropidophis nigriventris Bailey, 1937 Tropidophis pardalis (Gundlach, 1840) Tropidophis paucisquamis (Müller, 1901) Tropidophis pilsbryi Bailey, 1937 Tropidophis preciosus Curcio, Sales Nunes, Suzart Argolo, Skuk & Rodrigues, 2012 Tropidophis semicinctus (Gundlach & Peters, 1864) - kuuba mullaboa Tropidophis spiritus Hedges & Garrido, 1999 Tropidophis taczanowskyi (Steindachner, 1880) Tropidophis wrighti Stull, 1928 Tropidophis xanthogaster Domínguez, Moreno & Hedges, 2006. McDiarmid RW, Campbell JA, Touré T. 1999. Snake Species of the World: A Taxonomic and Geographic Reference, vol. 1. Herpetologists' League. 511 pp. ISBN 1-893777-00-6 (series). ISBN 1-893777-01-4 (volume). Peter Uetz & Jakob Hallermann, Tropidophis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 15.11.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Tropidophis seisuga 15.11.2013.
Xenophidion

Xenophidion on maoperekond. Perekond Xenophidion on roomajate andmebaasis ülemsugukonda klassifitseerimata (incertae sedis) ja süstemaatika pole päris selge, kuna osad autorid paigutavad perekonna sugukonda Xenophidiidae. Perekonda klassifitseeritakse järgmised maoliigid: Xenophidion acanthognathus Günther & Manthey, 1995 Xenophidion schaeferi Günther & Manthey, 1995. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Xenophidion Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 15.11.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Xenophidion seisuga 15.11.2013.
Tõuraamat

Tõuraamat on tõuregister, kuhu tõuaretusorganisatsioon kannab aretusprogrammi nõuetele vastavad loomad. Tõuraamatusse kantavad andmed erinevad tõuti ja loomaliigiti, ent pea kindlasti on seal andmed loomade põlvnemise, jõudluse ja välimiku kohta. Kui loom on kantud tõuraamatusse, siis antakse välja sellekohane sertifikaat ehk tõutunnistus. Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 392
Tõutunnistus

Tõutunnistus on sertifikaat, mis tõendab, et loom on kantud tõuraamatusse. Ühtlasi tõendab see ka looma sündi, päritolu, põlvnemist, jõudlust ja viljakust. Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 392
Messelophis

Messelophis on välja surnud maoperekond. Perekond Messelophis on roomajate andmebaasis ülemsugukonda klassifitseerimata (incertae sedis). Perekonna Messelophis klassifikatsioon pole päris selge. Perekonda liigitatud 2 maoliigi kivistisi on leitud üksnes Messelis (Saksamaal). †Messelophis variatus (Baszio 2004) – 48,6 kuni 40,4 MAT †Messelophis ermannorum (Schaal ja Baszio 2004) –48,6 kuni 40,4 MAT Fossilworks, Veebiversioon (vaadatud 15.11.2013) (inglise keeles) Fossilworks, Veebiversioon (vaadatud 15.11.2013) (inglise keeles)
Toivo Tõnson

Toivo Tõnson (sündinud 28. oktoobril 1955 Tõrenurme külas) on Eesti omavalitsuspoliitik. Toivo Tõnson on õppinud Tõrenurme algkoolis, Palamuse ja Puurmani Keskkoolis ning Võru Tööstustehnikumis puidutöötlemismasinate ja -seadmete tehnoloogi erialal. Toivo Tõnson sai Põltsamaa vallavanemaks 1996. aastal. 2003. aastast on ta olnud ka Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse esimees. Lisaks kuulub Tõnson Eesti Maaomavalitsuste Liidu juhatusse. Tõnson kuulub 2013. aasta märtsist Isamaa ja Res Publica Liitu. Enne seda kuulus ta Eestimaa Rahvaliitu. Toivo Tõnsonit on autasustatud 1997. aastal Kotkaristi kuldristiga teenete eest Eesti majanduspiiri kaitsmisel. Maakonna ja omavalitsuste juhid Kalevipoja tegude maalt. Koostaja Jaan Lukas. Tallinna Raamatutrükikoda 2007 Põltsamaa vallavanemana jätkab Toivo Tõnson, Põltsamaa.info, 15.11.2013
Uudismaa

Uudismaa on mineraalmaa või soo, mis on võsast ja/või metsast puhastatud, kuivendatud ja üles küntud, ning mida kasutatakse põllu või kultuurrohumaana. Uudismaid tekkis palju eeskätt Nõukogude perioodil, ka Eesti NSV-s[viide?]. "Ülesküntud uudismaa" (Mihhail Šolohhovi romaan) Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 400
Udo Vellend

Udo Vellend (sündinud 1. novembril 1948 Põltsamaal) on Eesti omavalitsuspoliitik, endine Põltsamaa linnapea. Udo Vellend lõpetas Põltsamaa Keskkoolis kaheksa klassi ja omandas keskerihariduse Tihemetsa Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikumis tehnik-mehaaniku erialal. Ta on õppinud Eesti Põllumajanduse Akadeemias põllumajanduse ökonoomikat. 1990. aastal valiti Vellend Põltsamaa Linna RSN Täitevkomitee esimeheks. Pärast seda, kui Põltsamaa sai 1991. aasta 12. detsembril omavalitsusliku staatuse, töötas ta Põltsamaa linnapeana. Linnajuhi ametist lahkus ta omal soovil 1993. aasta 15. juunil. Udo Vellend on olnud pikka aega Põltsamaa Jahiseltsi juhatuse esimees. Maakonna ja omavalitsuste juhid Kalevipoja tegude maalt. Koostaja Jaan Lukas. Tallinna Raamatutrükikoda 2007
Xenophidiidae

Xenophidiidae on madude sugukond. Sugukond Xenophidiidae on roomajate andmebaasis ülemsugukonda klassifitseerimata (incertae sedis). Sugukonda Xenophidiidae liigitatakse üksainus maoperekond: Xenophidion. [1], Veebiversioon (vaadatud 15.11.2013) (inglise keeles)
Ain Saviauk

Ain Saviauk (sündinud 10. oktoobril 1964 Põltsamaal) on vabakutseline lavastaja ja endine Põltsamaa linnapea. Ta on lõpetanud Põltsamaa Keskkooli, Tehnikakool nr 2 Tallinnas ja 1992. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia maakorralduse eriala. Ta oli aastatel 1993–1996 Põltsamaa linnapea. Ta kandideeris 2003. aasta Riigikogu valimistel 9. valimisringkonnas (Jõgeva ja Tartu maakond) Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica nimekirjas, kuid ei osutunud valituks. 1999 P. Bekes „Naisrannavalve silma all” Põltsamaa Amatöörteater 2001 L. Melf ,,Linnubassein ehk Kohvikook ja kalamari.“ Põltsamaa „Ellunäod” 2002 E. Albee „Kes kardab Virginia Woolfi?” Põltsamaa „Ellunäod” 2005 J. Svarts „Draakon” Teoteater 2006 A. Saviauk ,,ULM ehk Unistus Liivimaast“ Põltsamaa „Elunäod” 2006 M. Carr „ Kassirabal” MTÜ Jõgeva Linna Teater 2008 A. Saviauk „Rasputin” Põltsamaa Teater „Ellunäod” 2011 R. Teague jr. "Mängi minuga" Teoteater 2012 Saviauk/Alte „Teekond maailma lõppu” Eesti Näitejuhtide Teatritrupp 2012 A. ja B. Strugatski/Saviauk “”Hukkunud Alpinisti” hotell”, Jõgeva Linna Teater 2013 F. Dürrenmatt „Romulus Suur” Viljandi Seasaare Teater 2015 A. Pajur „Vilde naised 60 minutiga” Vilde teater 2015 F. Kafka “Protsess” Vilde Teater 2016 P. Süskind „Kontrabass” Suure-Jaani näitering Tegeltkah 2018 J. Knauth „Kuidas kuningas kuu peale kippus” Vilde teater 2018 J. Genet „Toatüdrukud” Lendteater 2022 E. Taylor „Suht juhuslik mõrv” Teoteater 2023 M. Ulman „Voodi all” Viljandi Seasaare Teater 2023 D. McGregor „Sinise konna nahk ehk Vino Veritas” Viljandi Seasaare Teater 2023 M. McDonagh «Üksildane lääs» KaRakTer ja Suure-Jaani näitering TegeltKah 2024 L. Aedmaa "Kui lapsed öös näevad und" Suure-Jaani näitering TegeltKah 2009 Eesti Teatriliidu sõnalavastuste žürii eriauhind 2016 Eesti Harrastusteatrite Liidu teenetemärk Eesti Maaülikooli vilistlased 1992 "Maakonna ja omavalitsuste juhid Kalevipoja tegude maalt". Koostaja Jaan Lukas. Tallinn 2007 http://www.vvk.ee/varasemad/r03/kandidaadid/2173.html
Kestust näitav määrus

Kestust näitav määrus on ajamäärus, mis näitab tegevusele kuluvat aega. Kestust näitavad määrused näitavad kui kaua tegevus kestab või kestis: Mart mängib päevad läbi arvutimänge.; Mari magas öösel kaheksa tundi. kui pikk on või oli sündmuse lõpulejõudmise aeg: Tiit käis poole tunniga poes.; Noor laulja sai kahe kuuga maailmakuulsaks. kui kaua kestab või kestis sündmuse tagajärg: Liisa jäi vanaema juurde kaheks tunniks.; Sõitsime kolmeks nädalaks puhkama. Kestust näitavad määrused on lauses tegusõna vabad laiendid. Kestust näitavaid määrusi on kolme liiki. Sündmuse kestust näitav määrus vastab küsimusele kui kaua?. Ta seisis järjekorras pool tundi. Kontsert kestis kaks tundi. Anna on päev otsa lugenud. Te olete kõik need aastad mulle valetanud. Esimene õhtu kulus teemasse sisse elamiseks. Vanaema rohis hommikust õhtuni. Sündmuse lõpulejõudmiseks kuluvat aega näitav määrus vastab küsimusele kui pika ajaga?, kui pika aja vältel?. Liisi sai kirjandi kolme tunniga valmis. Poole päevaga saime lilled istutatud. Mart jõudis Tartust kahe tunniga Tallinnasse. Esimese semestriga elab värske tudeng ülikooliellu sisse. Sündmuse tagajärje kestust näitav määrus vastab küsimusele kui kauaks?. Tädipoeg tuleb koolivaheajaks meile. Läksime emaga pooleks tunniks kohvikusse. Anni mõtles hetkeks, enne kui vastas. Kuniks isa pole tagasi, võivad lapsed mängida. Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, lk 82-85.
Maailma suurim kirves

Maailma suurim kirves (World's Largest Axe) on skulptuur Kanadas New Brunswicki provintsis Nackawicis. Kirve kõrgus 15 meetrit ja kaal üle 55 tonni. Kirvepea laius on 7 meetrit, betoonist "kännu" läbimõõt on 10 meetrit. Kirves valmis 1991. aastal. Kirve peasse on lisatud ajakapsel. Maailma suurim kirves Nackawicis Kirves ja park aastal 2005 Mill Ends Park – maailma väikseim park Newby-McMahon Building – maailma väikseim pilvelõhkuja "Town of Nackawic - Home of the World's Largest Axe". Vaadatud 15. novembril 2013. "World's Largest Axe". Tourism New Brunswick. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2012. Vaadatud 15. novembril 2013.
Jaunjelgava kreis

Jaunjelgava kreis (läti keeles Jaunjelgavas apriņķis, saksa Kreis Friedrichstadt, Hauptmannschaft Friedrichsstadt) oli Kuramaa kubermangu kuulunud haldusüksus Venemaa keisririigis Kuramaal. Kreis kuulus Selburgi Oberhauptmannschafti (hiljem 1864. aastast Dünaburgi kreis) (Die Oberhauptmannschaft Selburger või Die Selburgsche (Dünaburgsche) Kreis; Зельбургский обер-гауптманствo) koos Ilūkste kreisiga (Kreis Illuxt). Läti iseseisvumisel nimetati kreis 1920. aastal Jēkabpilsi maakonnaks (Jēkabpils apriņķis). Kreisis oli kaks linna: kreisilinn Jēkabpils (Kreisstadt Jakobstadt) ja Jaunjelgava (Friedrichsstadt). Jaunjelgava kreis keskuseks oli Jaunjelgava (saksa keeles Friedrichstadt), kreisi kuulus veel kaks kihelkonda (politischen kirschspiel): Sēlpilsi kihelkond (saksa Kirchspiel Selburg, läti Sēlpils draudzes novads), Nereta kihelkond (Kirchspiel Nerst, Neretas draudzes novads). Aizkraukle kihelkond (Kirchspiel Ascheraden). http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_gub_97.php?reg=19 Bornhaupt, Christian (1855). Entwurf einer geographisch-statistisch-historischen Beschreibung Liv-, Ehst- und Kurlands, nebst einer Wandkarte. Riga: W.F. Häcker. Bornhaupt, Christian (1855). Entwurf einer geographisch-statistisch-historischen Beschreibung Liv-, Ehst- und Kurlands, nebst einer Wandkarte. Riga: W.F. Häcker. Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1918), lk 601–632.
Viktor Balabin

Viktor Balabin (Виктор Петрович Балабин, 1811 – 4. november 1864) oli Vene diplomaat ja suursaadik. Aastatel 1860–1864 oli ta Venemaa suursaadik Austrias. Алфавитный указатель дипломатов (vene keeles)
Suurtükilaev

Suurtükilaev ehk vanemas keelepruugis suurtükipaat (ka kahuripaat) on rannikumerelt või siseveekogult peamiselt maavägedele tuletoetuse andmiseks mõeldud ja selleks peamiselt suurtükkidega relvastatud ning tavaliselt keskmine või väiksem sõjalaev. Tänapäeval märkimisväärselt enam ei kasutata. Suurtükilaevade veeväljasurve oli tavaliselt alla 3000 t. Suurtükilaevadeks on nimetatud ka algselt tsiviilotstarbelisi laevu, mis on sõja alates mobiliseeritud ja tuletoetuse andmiseks suurtükkidega relvastatud. Saksa suurtükilaeva Panther 1911. a Agadiris jõudemonstratsiooni eesmärgil ära kasutamise järgi on tulnud käibele ka väljend "suurtükipaadipoliitika" ehk "suurtükipaadidiplomaatia". Lembit (suurtükilaev) Suurtükikaater