laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Admiral Makarov (fregatt)

Admiral Makarov on 2017. aasta 25. detsembril teenistusse võetud Venemaa mereväe fregatt, osa Musta mere laevastikust. "Fregatt Фрегат "Адмирал Макаров" передали заказчику" [Fregatt "Admiral Makarov" anti üle tellijale]. TASS. 25. detsember 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. detsember 2017. Vaadatud 26. detsembril 2017. David Axe (6. mai 2022). "The Russian Frigate 'Admiral Makarov' Might Be The Juiciest Target In The Black Sea". forbes.com (inglise). Forbes. Vaadatud 7. mail 2022. "Арестович опроверг слухи о потоплении российского фрегата "Адмирал Макаров"". LIGA (vene). 7. mai 2022. Vaadatud 8. mail 2022. Oleg Tšernõš. Миф о непобедимости почти разрушен. Что осталось от Черноморского флота России? BBC News Русская служба, 10. november 2022
Negrești

Negrești on linn Rumeenias Vaslui maakonnas. Negrești asub ajaloolises Moldova piirkonnas. Linna haldusalasse kuulub kuus küla: Căzănești, Cioatele, Glodeni, Parpanița, Poiana ja Valea Mare. Negreștit on esmamainitud 1590. aastal. Rajoonikeskuseks sai 1950. aastal. Linnaõigused anti Negreștile 1968. aastal. Despre Negrești Liceul Tehnologic "Nicolae Iorga" Negrești
Tsõrkunõ

Tsõrkunõ (ukraina keeles Циркуни) on küla Ukrainas Harkivi oblastis Harkivi rajoonis. Küla on asutatud 1775. aastal.
Nugis (perekonnanimi)

Nugis on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nugis 295 inimesel: 153 mehel ja 142 naisel. Perekonnanimede levikult oli Nugis meeste puhul 455. kohal ja naiste puhul 576. kohal. Nugis oli levinumaks nimeks vanuserühmas 0–4 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 3,17. Perekonnanimi Nugis oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 12,49 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Viljandimaal, Pilistvere kihelkonnas Arussaare mõisavallas talupojale perenimeks Nugis. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus Eestis valiti neljal korral uueks perekonnanimeks Nugis, kui loobuti nimedest Bauert, Holtmeier, Mielback, Teddermann. Samal perioodil ei loobunud nimest Nugis keegi. Edvin Nugis, eesti tehnikateadlane ja leiutaja (1938–) Erge Nugis, eesti sumomaadleja (1985–) Evi Nugis (Evi Gustel), eesti motosportlane (1935–2018) Tiit Nugis, eesti astronoom ja astrofüüsik (1942–) Vilma Nugis, eesti ujuja, suusataja ja laskesuusataja (1958–) Ülo Nugis, eesti poliitik ja majandustegelane (1944–2011) Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 07.05.2022) Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Nugis. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine (uus nimekuju): Nugis. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine (vana nimekuju): Nugis. Nugis statistikaameti andmebaasis
Alojz Peterle valitsus

Alojz Peterle valitsus oli Sloveenia valitsus, mis astus ametisse kohe pärast 1990. aasta valimisi, olles nii esimeseks demokraatlikult valitud võimuks pärast 1929. aastat. Valitsus asus ametisse veel Jugoslaavia osas, kuid tema ajal jõuti ka iseseisvaks saada, seega on tegemist ka esimese Sloveenia kui riigi valitsusega. Koalitsioon moodustati kommunismivastase opositsioonibloki DEMOS ümber, mille kuus liikmesparteid olid valimistel enamuse saanud. Kestus: 16. mai 1990 – 14. mai 1992 Võimule tulles nimetati valitsust veel Täidesaatvaks Nõukoguks, ka muud nimetused olid sellele vastavalt. Nimetusi muudeti 28. juunist 1991.
Loodusharidus

Loodusharidus (inglise keeles nature education) on loodusesse ja selle kasutamisse puutuvate teadmiste, oskuste ja hoiakute süsteemne edastamine. Loodusharidus on osa keskkonnaharidusest. Loodusharidus aitab lastel arendada tõhusaid suhteid neid ümbritseva looduskeskkonnaga ning parandada tundlikkust looduse ja sotsiaalsete suhete suhtes. Loodusharidus jõuab inimesteni näiteks üldhariduskoolide, muuseumide, loodusvaatluste, raamatute, ekskursioonide, õppeprogrammide, meedia ja huviringide kaudu. Loodusharidusprogrammid käsitlevad looduskaitse, loodushoiu ja selle väärtustamise, ühiskonna ja looduse suhte, kliimamuutuste ja pärandkultuuri teemasid. Loodusega saab paremini tuttavaks, minnes loodusesse ning kogedes seda kõigi viie meelega. Õppimise viimine siseruumidest välja ning kogemuslik õuesõppimine on olemas olnud ja arenenud 19. sajandist alates. Eelmise sajandi linnastumise kasvuga ning "loodusdefitsiidi häire" (inglise keeles nature-deficit disorder) tõusuga on hoiak formaalsesse õuesõppeharidusse palju muutunud. 1950. aastatel asutati palju loodus- ja metsakoole Skandinaavias, Euroopas ja Suurbritannias. Loodusharidust antakse Eestis väga laialdaselt ning keskkonnaamet ja RMK on keskkonna- ja loodushariduse suured edendajad. Loodusharidust annavad Tallinna loomaaed, Tartu loodusmaja, looduskoolid ja RMK külastuskeskused. Loomaaedade kõige üldisem eesmärk on looduskaitse, nii on määranud ülemaailmne loomaaedade strateegia. Tallinna loomaaia keskkonnahariduskeskuses tegutseb aasta ringi laste loomaaed, mis pakub lastele teavet loomade kohta. Sügiseti saavad alguse looduskooli huviringid, kuhu on oodatud lapsed neljandast eluaastast ning õpilased kuni gümnaasiumi lõpuni. Zookoolis on võimalik kooliklassidel korraldada loodusõpetuse, bioloogia- ja geograafiatunde. Valida saab töölehtede või aktiivõppeprogrammide vahel, mida korraldavad spetsialistid. Mõlemad toetavad riikliku õppekava läbimist. Tartu loodusmaja on mitmekülgne asutus, mille missioon on kujundada loodushariduse kaudu keskkonnasõbralikku mõtteviisi nii laste, noorte kui ka täiskasvanute hulgas. Tartu loodusmajas on õppeprogrammid koolidele ja lasteaedadele, õpitoad lastele ja täiskasvanutele ning huvikool väga erinevate huviringidega. Samuti on võimalik pidada lastesünnipäevi ning muid üritusi. "EKI ÜHENDSÕNASTIK 2022". Eesti Keele Instituut. 2022. Vaadatud 7. mai 2022.[alaline kõdulink] Uzun, F. V., & Keles, O. 2012. "The effects of nature education project on the environmental awareness and behavior". Procedia - Social and Behavioral Sciences, 46, 2912–2916. https://doi.org/10.1016/j.sbspro.2012.05.588 Vaadatud 7. mai 2022 "Loodusharidus: õppekäigud, loodushoid, õuesõpe". SelgeSiht OÜ. Vaadatud 7. mai 2022. "What is Nature Education?". Hand in Hand Nature Education. Vaadatud 7. mai 2022. "Loodusharidus". Tallinna loomaaed. Vaadatud 7. mai 2022. "Tartu loodusmaja". Vaadatud 7. mai 2022.
Serna (dessantkaater)

Projekt 11770 dessantkaater «Serna» (vene keeles mitmuses Десантные катера проекта 11770 «Се́рна») on Venemaal valmistatud dessantkaater. Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse tabas ja uputas Ukraina relvajõudude Bayraktar TB2 7. mail 2022 Serna-klassi dessantkaatrit siis, kui too oli sildunud Zmijinõi saare sadamas. 2023. aasta novembris hävitas MAGURA V5 meredroon Krimmi poolsaare lääneosas Tšornomorske sadamas ühe Serna-klassi ja ühe Ondatra-klassi dessantkaatri. Chao-Fong, Léonie. (8. mai 2022). Odesa hit by missiles as Ukraine claims it has sunk second Russian ship. The Guardian. Vaadatud 10. veebruaril 2024. Altman, Howard. (10. november 2023). Sea Drones Attack Russian Landing Craft In Crimean Port. The War Zone. Vaadatud 10. veebruaril 2024.  Serna (dessantkaater) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Odobești

Odobești on linn Rumeenias Vrancea maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas, Focșanist ligi 12 km loodes. Linna haldusalasse kuulub Unirea küla. Odobeștit on esmamainitud 1626. aastal. Alevi staatuse sai Odobești 1821. aastal. Linn on Odobești alates 1861. aasta novembrist. GALERIE FOTO: Odobeștiul se va înfrăți cu Negotino (Macedonia) Primaria Odobești, 24. juuni 2015 Istoric - Odobesti Pancarpatica
Costești

Costești on linn Rumeenias Argeși maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, Piteștist ligikaudu 21 km lõunas. Linna haldusalasse kuulub kuus küla: Broșteni, Lăceni, Pârvu Roșu, Podu Broșteni, Smei ja Stârci. Costeștit on ürikutes esmamainitud 1535. aastal. Suurel reedel, 18. aprillil 1930, hukkus Costești puukirikus tekkinud tulekahjus 116 inimest, enamus neist lapsed. Linnaõigused sai Costești 1968. aasta juunis. Orașul Costești Orașul Costești
Tsüklokross

Tsüklokross (inglise keeles cyclo-cross, CX, cyclocross) on jalgrattaspordi ala, mida harrastatakse maastikul ja mis hõlmab ettenähtud takistusi. Tsüklokrossi võistlused toimuvad tavaliselt sügisel ja talvel, siis kui jalgrattaspordi hooaeg on läbi. Võistlus kestab tavaliselt 40 minutit kuni 1 tund ning toimub 1–3-kilomeetrisel ringil. Tsüklokrossi rajal on kindlad rajaelemendid, nagu piire, trepp, liivalõik, kallakud, muda ja järsk mägi. Tsüklokrossi esimene ametlik võistlus toimus 1902. aastal Prantsusmaal, kui Daniel Gousseau korraldas esimesed Prantsuse meistrivõistlused tsüklokrossis. Spordiala oli olemas aga juba varem, kuid seda kutsuti torni tagaajamiseks (ingl steeple chasing). Ratturid valisid maastikul mõne objekti, näiteks kirikutorni, ning võitis see, kes esimesena kohale jõudis. Marsruudi valis igaüks ise ning tee kiiremaks läbimiseks ületati tavaliselt takistusi: roniti üle aedade või joosti läbi jõgede. Tsüklokorssi jalgratas on maantee- ja maastikuratta hübriid. Väljanägemiselt pigem meenutab maanteeratast, kuid geomeetria on pisut erinev, sest sellise jalgrattaga sõidetakse maastikul poris ja liivas ning ületatakse takistusi. Uuematel jalgratastel on ketaspidurid, et poristes tingimustes efektiivsemalt pidurdada. Jalgratta raam võimaldab kasutada laiemaid maastikumustriga rehve ja on disainitud nii, et raskesti läbitaval maastikul joostes oleks mugav ratast õlal kanda. https://www.cyclingweekly.com/ The ultimate guide to racing and training for cyclocross. Vaadatud 07.05.2022. https://moomoo.ee/ Mis on tsüklokross? Vaadatud 07.05.2022. https://www.primaleurope.com/[alaline kõdulink] A quick history of Cyclocross. Vaadatud 07.05.2022. [https://atsport.ee/2018/10/08/cyclocross-mis-see-veel-on/[alaline kõdulink] Cyclocross – mis see veel on? Vaadatud 08.05.2022. MTÜ CX Eesti MTÜ CX Eesti eesmärgiks on Eesti CX karikasarja etappide ja Eesti meistrivõistluste korraldamise juhtimine, et tagada kõigi võistluste ühtlaselt kõrge kvaliteet ja järjepidevus CX karikasari MTÜ CX Eesti korraldatav tsüklokrossi karikasari Eesti Jalgratturite Liit Eesti Jalgratturite Liit (lühend EJL) koordineerib jalgrattaspordiga seonduvat tegevust Eestis. EJL on Rahvusvahelise Jalgratturite Liidu (UCI) ja Euroopa Jalgratturite Liidu (UEC) liige. Kodulehelt on võimalik leida jalgrattavõistluste kalender, sealhulgas tsüklokrossi võistluse toimumiskohad ja -ajad.
Kuuauto

Kuuauto oli Apollo programmi kuulendudel kasutatud elektrimootoriga eriotstarbeline sõiduk, millega astronaudid Kuu pinnal ringi sõitsid. Esimest korda kasutas kuuautot Apollo 15 meeskond, kes kokku läbis 3 tunni ja 2 minuti jooksul 27,8 km. Oma kuuauto oli ka Apollo 16 ja Apollo 17 meeskonnal. Kuuauto kujutas endast kummiratastega kahekohalist sõidukit, mis peale astronautide kandis mitmesugust teadusaparatuuri ja Kuult korjatud pinnaseproove. Sõiduk arendas Kuu peal kiirust kuni 13 km/h ja kaalus Maa peal 210 kg. Lennu ajal paiknes kuuauto Apollo kuumooduli laskumisastme välisküljel. Kuule jõudes pidid astronaudid selle maha monteerima. Kuuauto tarvitas toiteks kaht 36 V patareid mahtuvusega 121 Ah. Lahkudes jäeti kuuauto Kuu pinnale, kus ta seisab tänapäevani. Leping kuuautode tootmiseks sõlmiti Boeinguga ja selle väärtus oli 19 miljonit USA dollarit. Peamine alltöövõtja oli Delco Electronics. Kuuauto valmimise tähtaeg oli 1. aprill 1971. Sellega sai Boeing hakkama, kuid projekti lõppmaksumus kujunes eelarvest poole suuremaks: 38 miljonit. Selle raha eest valmistati neli eksemplari, millest kolme kasutati lendudel Apollo 15–17 ja neljas läks pärast edasiste Apollo programmide tühistamist varuosadeks. Lisaks valmis hulgaliselt katseeksemplare: staatiline, mitteliikuv mudel, mida kasutati kindlakstegemiseks, kuidas astronautidel kuuautos kõige mugavam olla oleks, insenerimudel, mida kasutati alamsüsteemide projekteerimiseks ja integreerimiseks, 2 kuuendiku massiga mudelit, et harjutada kuuauto "lahtipakkimist" Kuu peal, õppemudel, millel astronaudid sõitma õppisid, massimudel, millega testiti kuuauto mõju kuumooduli struktuurile, tasakaalule ja juhtimisele, vibratsioonimudel, millega uuriti kuuauto vastupidavust startimise pingetele, ning veel üks mudel, millega testiti kõigi kuuauto alamsüsteemide koostööd. Kuukulgur
Mäger (perekonnanimi)

Mäger on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mäger 110 inimesel: 46 mehel ja 64 naisel. Perekonnanimede levikult oli Mäger meeste puhul 2307. kohal ja naiste puhul 1695. kohal. Mäger oli levinumaks nimeks vanuserühmas 80–84 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,49. Perekonnanimi Mäger oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 7,47 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Kärstna, Murikatsi, Leisi, Adila, Raka, Räsna, Uulu, Õisu ja Penuja mõisavaldades talupoegadele perenimedeks Megger, Mäker, Meker, Mägger ja Mäger. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus Eestis valiti kolmel korral uueks perekonnanimeks Mäger, kui asendati nimed Pinsel, Sadumov ja Seiman. Samal perioodil ei loobunud nimest Mäger keegi. Anni Mäger, eesti kunstnik (1977–) Berta Mäger, eesti kunstnik (1918–1999) Mart Mäger, eesti keele- ja kirjandusteadlane, luuletaja ja kriitik (1935–1993) Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 07.05.2022) Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Mäger. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine (uus nimekuju): Mäger. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine (vana nimekuju): Mäger. Mäger statistikaameti andmebaasis
Hiir (perekonnanimi)

Hiir on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Hiir 106 inimesel: 51 mehel ja 56 naisel. Perekonnanimede levikult oli Hiir meeste puhul 2023. kohal ja naiste puhul 2006. kohal. Hiir oli levinumaks nimeks vanuserühmas 75–79 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,80. Perekonnanimi Hiir oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 11,04 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Abja, Pahuvere, Kivijärve, Kärevere, Laeva, Meeri, Triigi, Aru, Purdi, Kambi ja Tõlluste mõisavaldades talupoegadele perenimedeks Iir, Ihr ja Hier(Hiir). 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus Eestis valiti nime Ihr asemele Iru, Raidma, Ronimõis ning Iir asemele Metsamaa, Palusaar, lisaks Hiir asemele Kalda. Võtta uueks nimeks Hiir ei soovinud keegi. Aimi Hiir, eesti bibliograaf (1902–1988) Erni Hiir, eesti luuletaja (1900–1989) Karin Hiir, eesti geoloog (1975–) Randar Hiir, Eesti NSV julgeolekutöötaja (1928–1984) Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 07.05.2022) Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Hiir. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine (uus nimekuju): Hiir. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine (vana nimekuju): Hiir. Hiir statistikaameti andmebaasis
Nicu Popescu

Nicu Popescu (õieti Nicolae Popescu; sündinud 25. aprillil 1981) on Moldova diplomaat ja poliitik. Nicu Popescu lõpetas 2002. aastal Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi bakalaureusekraadiga poliitikateaduste ja rahvusvaheliste suhete erialal. Seejärel õppis Kesk-Euroopa Ülikoolis Budapestis, sai 2003. aastal magistrikraadi rahvusvaheliste suhete ja Euroopa uuringute erialal ning 2009. aastal doktorikraadi poliitikateaduste erialal (magna cum laude). Aastatel 2005–2007 töötas ta teadurina Brüsselis Euroopa Poliitikauuringute Keskuses. 2007–2012 oli ta vanemanalüütik Euroopa Välissuhete Nõukogus Londonis. 2012–2013 oli ta Moldova Vabariigi peaministri välispoliitika ja eurointegratsiooni nõunik. 2013–2018 töötas ta vanemanalüütikuna Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudis. Ühtlasi oli ta aastatel 2015–2018 Barcelona Ülikooli majandusõiguse ja rahvusvahelise poliitökonoomia dotsent. 2016–2021 oli ta Pariisi Poliitikauuringute Instituudi dotsent. 2018. aastast kuni 2021. aasta juulini oli ta Euroopa Välissuhete Nõukogu Laiema Euroopa Programmi direktor. Nicu Popescu oli Moldova välis- ja eurointegratsiooni minister 11. juunist 2019 kuni 14. novembrini 2019. Teist korda oli ta Moldova välis- ja eurointegratsiooni minister alates 6. augustist 2021 kuni 29. jaanuarini 2023. Ühtlasi oli ta 6. augustist 2021 kuni 29. jaanuarini 2023 ka Moldova asepeaminister. Lisaks rumeenia keelele valdab Nicu Popescu inglise, vene ja prantsuse keelt. Nicu POPESCU Guvernul Republicii Moldova. Ministrul Afacerilor Externe și Integrării Europene Nicu POPESCU Government of Republic of Moldova. Ministry of Foreign Affairs and European Integration of the Republic of Moldova Moldova. Ministries, etc. rulers.org Kamil Całus:Moldova's pro-European government Ośrodek Studiów Wschodnich im. Marka Karpia Nicu Popescu European Council of Foreign Relations
Bilohorivka

Bilohorivka (ukraina keeles Білогорівка) on alev (linnalist tüüpi asula) Ukrainas Luhanski oblastis Sjevjerodonetski rajoonis. 2019. aastal elas asulas 852 inimest, pindala 3,26 km, asustustihedus 261,35 in/km², kõrgus merepinnast 604 m.  Pikemalt artiklis Bilohorivka kooli pommitamine Rindejoone lähedal asuva Bilohorivka koolimaja keldris oli varjul ligikaudu 90 inimest. 2022. aasta 7. mail, Venemaa invasiooni käigus Ukrainasse, tabas koolimaja hoonet pomm, 2 inimest hukkus, ligikaudu 30 pääses eluga, varemete alla jäi veel ligikaudu 60 Bilohorivka elanikku, keda ei õnnestunud päästa. 19. septembril 2022 saavutasid Ukraina väed asula üle kontrolli. Bilohorivka lahing Vene vägede purustatud sõjatehnika Bilohorivka lähedal 2022. aasta maikuus Purustatud koolimaja 2022. aasta maikuus Чисельність наявного населення України на 1 січня 2019 року. Державна служба статистики України. Київ, 2019. стор.47 Reuters (8. mai 2022). "Bombing of school in Ukraine kills two, dozens more feared dead - governor". Reuters (inglise). Vaadatud 8. mail 2022. Анастасія Калатур (8. mai 2022). "Від авіаудару по школі в Білогорівці попередньо 60 загиблих — Луганська ОВА". pravda.com.ua (ukraina). Ukrajinska Pravda. Vaadatud 8. mail 2022. Louisa Loveluck; Rachel Pannett; Jennifer Hassan (8. mai 2022). "Up to 60 feared dead after Russia bombs school in eastern Ukraine". washingtonpost.com (inglise). The Washington Post. Vaadatud 8. mail 2022. "Ukraine war: 60 people killed after bomb hits school, Zelensky says". bbc.com (inglise). BBC News. 9. mai 2022. Vaadatud 9. mail 2022. На Луганщині ЗСУ зачистили від окупантів Білогорівку (vaadatud: 22.09.2022) Patrick Jackson. Ukraine war: Dozens feared dead after bomb hits school. BBC News, 8. mai 2022 Live | Dozens feared dead after Russian bomb hits school. BBC News, 8. mai 2022
Udras (perekonnanimi)

Udras on perekonnanimi (võru keeles tähendab saarmast). 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Udras 223 inimesel: 100 mehel ja 123 naisel. Perekonnanimede levikult oli Udras meeste puhul 816. kohal ja naiste puhul 686. kohal. Udras oli kõige rohkem levinud nimi üle 85-aastaste vanuserühmas, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 3,41. Perekonnanimi Udras oli kõige sagedasem Võru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 16,06 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Võrumaal Viitina, Vastseliina, Vana-Antsla, Vana-Roosa, Vastse-Kasaritsa ja Võru mõisavaldades talupoegadele perenimedeks Utras, Uddras ja Udras ning Tartumaal Sangaste mõisavallas Udras. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus Eestis perekonnanime Udras ei asendatud teise vastu ega ka võetud uueks nimeks. Aivo Udras, eesti laskesuusataja (1970–) August Udras, eesti kadett (1901–1924) Erich Udras, eesti mustkunstnik (1939–) Grete Udras, eesti kõrgushüppaja (1988–) Kaija Udras, eesti murdmaasuusataja (1986–) Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 08.05.2022) Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Udras. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine (uus nimekuju): Udras. Udras statistikaameti andmebaasis
Lõunasaar

Lõunasaar (inglise keeles South Island, maoori keeles Te Wai Pounamu ('jaspisesaar') või Te Waka a Māui ('Māui kanuu') on saar Vaikse ookeani lõunaosas Uus-Meremaal. Saart eraldab Põhjasaarest 35 km laiune Cooki väin. Saar on piklik kirde-edela suunas. Pindala (151 757 km²) poolest on Lõunasaar Uus-Meremaal esimesel ning maailmas 12. kohal. Mööda Lõunasaart kulgevad Lõuna-Alpid. Lõunasaare ja kogu Okeaania kõrgeim punkt on Aoraki (Mount Cook, 3724 m). Saarel on seitse piirkonda: Canterbury, Marlborough', Nelsoni, Otago, Southlandi, Tasmani ja West Coasti piirkond. 2020. aasta juunis oli Lõunasaarel 1 187 300 elanikku. Kuigi Lõunasaar on kolmandiku võrra Põhjasaarest suurem, asub seal kõigest 24% Uus-Meremaa rahvastikust. Ent 19. sajandil, mil Uus-Meremaad koloniseerima hakati, elas suurem osa kolonisaatoreist Lõunasaarel, kus oli avastatud kulda. Põhjasaare elanike arv ületas Lõunasaare elanike arvu alles 20. sajandi algul, 1911. aastal elas Põhjasaarel juba 56% uusmeremaalasist. See näitaja on edaspidi üha suurenenud. 2018. aasta rahvaloenduse järgi on 84,8% Lõunasaare elanikest Euroopa, 10% maoori, 8,7% Aasia 2,9% Okeaania, 1,2% Lähis-Ida/Ladina-Ameerika/Aafrika ja 1,4% kindlaks määramata etnilise taustaga. Enamik asustusest on saare kagurannikul, kus on ka suurimad linnad Christchurch ja Dunedin. Esimene teadaolev eurooplane, kes jõudis Lõunasaarele, oli Hollandi meresõitja Abel Tasman. Ta saabus 1642. aasta detsembris saare põhjaotsas olevasse Golden Bay lahte, mille ta nimetas Mõrtsukate laheks. Tasman kaardistas Lõuna- ja Põhjasaare lääneranniku ja pärast kokkupõrget maooridega sõitis ta põhja poole Tongale. Tasman andis Uus-Meremaale ka nime Nieuw Zeeland Hollandis asuva Zeelandi provintsi järgi. Aastail 1769–1770 külastas Lõunasaart järgmine eurooplane James Cook, kes kuulutas saare Suurbritannia osaks ja andis saarestikule nimeks New Sealand. 4. septembril 2010 toimus saarel 7,2-magnituudiline maavärin, mis tekitas ulatuslikke purustusi, kuid hukkunuid ei olnud. 22. veebruaril 2011 tabas saart 6,3-magnituudiline inimohvritega maavärin (2011. aasta Uus-Meremaa maavärin). South Island New Zealand Regional Information & Travel Information. New Zealand Map - South Island [1]
Găești

Găești on linn Rumeenias Dâmbovița maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Târgoviștest ligikaudu 25 km lõunaedelas. Găeștit on esmamainitud 1498. aastal. 1967. aastal rajati Găeștisse keemiaseadmete tehas Utchim ja külmutusseadmete tehas Arctic Găeșt. Linnas asub kodutehnika tootja Arctic S.A. peakorter. 2021 Romanian census Prezentare Primăria Orașului Găești
Chitila

Chitila on linn Rumeenias Ilfovi maakonnas. Chitila asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, Bukaresti kesklinnast ligikaudu 12 km loodes. Linna haldusalasse kuulub Rudeni küla. Chitilat on esmamainitud 1660. aastal. 1950. aastal liideti Chitila Bukarestiga, kuid 1981. aastal sai jälle iseseisvaks asulaks. Linnaõigused sai Chitila 2005. aastal. Chitila România Geografică
Pucioasa

Pucioasa on linn Rumeenias Dâmbovița maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas Ialomița jõe ääres, maakonnakeskusest Târgoviștest ligikaudu 21 km põhjas. Linna haldusalasse kuulub kuus küla: Bela, Diaconești, Glodeni, Malurile, Miculești ja Pucioasa-Sat. Pucioasat on esmamainitud 1649. aastal. Pucioasa sai linnaõigused 7. detsembril 1929, kuid kaotas need 1952. aastal. 1968. aastal sai Pucioasa linnaõigused tagasi. Pucioasas asub etnograafia ja rahvakunsti muuseum. 2021 Romanian census Istorie Turism Pucioasa Pucioasa - places and people Colegiul National "Nicolae Titulescu" The Museum of Etnography from Pucioasa Museums of Dambovita  Pucioasa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis