laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Šikotan

Šikotan (vene Шикотан, jaapani 色丹島 (Shikotan-tō)) on üks Väike-Kuriilidest. Pindala 182 km². Saar on künklik, kõrgusega 412 meetrit. Alates 1945. aastast Venemaa valduses. Jaapan peab saart endale kuuluvaks.
Polüvinüülatsetaat

Polüvinüülatsetaat ehk PVA on sünteetiline polümeer, mille leiutas Fritz Klatte 1912. aastal. Selle keemiline valem on (C4H6O2)n. Seda ei tohiks segamini ajada polüvinüülalkoholiga, mida samuti nimetatakse PVAks. PVA vesiemulsiooni kasutatakse laialdaselt poorsete materjalide jaoks mõeldud liimina. PVA liimid jaotatakse valgeks ja kollaseks liimiks. Kollane liim on lühema säilivusajaga, kuid niiskuskindlam, samas pole ükski PVA liim täiesti veekindel. Külmumise korral muutub PVA liim kasutuskõlbmatuks. PVA liim on veepõhine ning seda saab maha pesta sooja seebiveega, see on kahjulik ainult allaneelamisel ega erita mürgiseid aure. Liim kuivab kõige paremini toatemperatuuril, ventileeritult ja surve all. Tööstuslikult toodeti PVAd alguses, lisades etaanhapet atsetüleenile koos elavhõbedasoolaga.
Fritz Klatte

Fritz Klatte (28. märts 1880 Diepholz – 11. veebruar 1934 Klagenfurt) oli saksa keemik. Fritz Klatte leiutas 1912. aastal polüvinüülatsetaadi. Haigestus 1917. aastal tuberkuloosi ja suri sanatooriumis. Fritz Klatte Deutsches Kunststoff Museum lehel
PVA

PVA on mitmetähenduslik lühend, mis võib tähendada: polüvinüülatsetaat, liimina kasutatav polümeer populatsiooni elujõulisuse analüüs (inglise population viability analysis) polüvinüülalkohol P.V.A., Eesti ansambel
Rahuleid Kask

Rahuleid Julius Max Kask VR II/3 (4. detsember 1898 Nõva mõis, Harjumaa – 5. märts 1962 Indianapolis) oli eesti insener. Osales Vabadussõjas, lõpetas Berliini Tehnikaülikooli. 4. juulil 1936 valiti ta aktsiaseltsi "Telliskivitehased" juhatuse esimeheks. 1939–1940 Riigi Ehitusettevõtte "Ehitaja" direktor. 1944. aastal põgenes Kask Saksamaale, 1949. aastal siirdus ta USA-sse. Album academicum universitatis Tartuensis, II käide, Tartu 1994, lk. 25.
Ylle, Culle, Env, Muntelene, Tappete, Yalde, Melete ja Cake

Ylle, Culle, Env, Muntelene, Tappete, Yalde, Melete ja Cake olid Saaremaa maavanemad (seniores terrae), kes sõlmisid 27. augustil 1255 Saare-Lääne piiskopi esindaja, Liivimaa ordumeistri Sangerhauseni Annoga rahulepingu. Neil oli ühine pitsat. Muid andmeid pole nende kohta säilinud. Kairit Henno kohaselt on saarlaste nimed ilmselt laenud alamsaksa ja friisi keeltest, kus kasutati sarnaseid nimesid (Ylle – Yle, Ylo, Yltje, Ylje; Culle – Kolle, Kole; Env – Eno, Enno, Heno; Muntelene – Munte, Munt, Mynt, Moontie, Monte; Tappete – Tabbe, Tabbinthie, Tabicke, Taepke; Yalde – Jalt, Jalte, Jaldert; Melete – Mele, Melef, Melis; Cake – Kaeke, Keke, Kekke). Kairit Henno. Antroponomastika loengukursuse lühikonspekt. Eesti isikunimede ajaloost. Eesnimed. Jüri Uluots. Eestlaste lepingud võõrastega XIII sajandil. Rooma 1975.
Abhaasia lipp

Abhaasia lipp on Abhaasia Vabariigi lipp. Lipul on seitse võrdse laiusega horisontaalset laidu - vaheldumisi kokku neli rohelist ja kolm valget. Vardapoolses ülanurgas on purpurne laid mõõtmetega kolm horisontaallaidu x 0,38 lipu pikkust. Selle keskel asub valget värvi valge paremkäsi, mille kohal on poolkaares seitse valget viieharulist tähte.
Kawe Plaza

Kawe Plaza ehk Kawe maja on hoone Tallinna kesklinnas aadressil Pärnu maantee 15. Hoone valmis 30. oktoobril 1998. Hoone üldpind on 6420 ruutmeetrit, millest keldrikorrustel asub 1320 ruutmeetrit. Hoone projekteeris eesti päritolu Kanada arhitekt Henno Sillaste. Ta sai ühe omaniku Karl G. Wellneri kommivabrikandist vanaisa auks nimeks Kawe Plaza. Hoones asub Swedbanki kontor ja advokaadibüroo Luiga Mody Hääl Borenius. Vabariigi President Kawe Plaza avamisel Tallinnas 30. oktoobril 1998, 30.10.1998 Büroohoone Kawe Plaza sai nurgakivi, Õhtuleht, 21. august 1997 Kawe Plaza sai büroohoone ehitusloa Palace’i vastu - Postimees, 5. juuni 1997. Büroohoone Kawe Plaza sai nurgakivi - SL Õhtuleht, 21. august 1997. Vabariigi President Kawe Plaza avamisel Tallinnas 30. oktoobril 1998 Triin Ojari, Kawe Plaza Tatari tänaval, Eesti Päevaleht, 14. november 1998 Liivalossist Kawe Plazani - detsember 1998.
Kuulmine

Kuulmine ehk kuulmismeel (inglise hearing, audition) on elusolendite võime eristada nendeni jõudvaid helilaineid nende omaduste, nagu amplituudi (tugevuse) ja sageduse (helikõrguse) järgi mingi spetsiaalse (kuulmis)elundi (tavaliselt kõrva) abil. Kuulmismeel võimaldab tunnetada heliallika iseloomu, määrata selle asukohta ja liikumist ruumis. Imetajatel detekteeritakse helilaineid kõrvas, kus siseneva heli toimel tekkiv kõrvateo mehaaniline vibratsioon muundatakse sisekõrvas kõrvateo juurest lähtuvate paljude kuuldenärvide närviimpulssideks. Kuna kuulmine eeldab mehaaniliste stiimulite (molekulide vibratsioon) detekteerimist, siis sarnaselt kompimismeelega liigitatakse kuulmismeel mehhanosensatsiooni alla (inglise mechanosensation). Inimese kõrvaga kuuldav madalaim helisagedus on 16–20 Hz ning ülemine kuulmispiir ulatub lastel üle 20 000 Hz-i, kuid siis langeb eaga ja püsib pikka aega 16 000 Hz läheduses. Vanemas eas hakkab see jälle langema ja võib kõrges vanaduses alaneda isegi kuni 5000 Hz-ni. Tegemist pole siiski mitte selge ülemise sageduspiiri nihkumisega sageduses allapoole, vaid pigem esimest või teist järku inertse ahela sarnase kuulmise tundlikkuse sageduskarakteristiku muutumisega (murdesagedus(t)e nihkumisega sagedusalas allapoole), seda eriti just kuuldelävele lähedaste (madalate) helitugevuste juures. Tugevate helide puhul pole ealised muutused nii suured. Suurim kuulmisteravus on inimestel vahemikus 1000–5000 Hz, mis kattub suurel määral kõnehääles domineerivate helisageduste vahemikuga (~300–3500 Hz). Ka loomadel ühtib kuulmiselundi suurim tundlikkus liigiomaste häälitsuste omaga. Kuulmisomadusi on võimalik täpsemalt määrata audiomeetria abil. Kuuldelävi Audioloogia "Kuulmine". 1990. Eesti Entsüklopeedia. 5. köide.
Glogeri reegel

Glogeri reegel on ökogeograafiline reegel, mille kohaselt soojas ja niiskes kliimas elavad püsisoojased loomad on enamasti tumedamat värvi kui nende külmas ja kuivas kliimas elavad sugulased. See on seotud enama melaniiniproduktsiooniga soeniiskes kliimas, millega kaasnevad punakaspruunid toonid, ning vähemaga kuivas, millega kaasnevad hallikad toonid. Reegel on saanud nime saksa zooloogi Constantin Wilhelm Lambert Glogeri järgi. Gloger avaldas selle reegli 1833. Glogeri reegli üheks erandiks on rebase liigisisene varieeruvus (põhjapoolseis populatsioonides on värvus neil intensiivsem). Bergmanni reegel Alleni reegel Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus .
Foogt

Foogt (saksa k. Vogt, ladina k. ad vocatus ’abiks kutsutu’) oli feodalismiaegne kõrgem haldusametnik ja kohtunik. Foogt oli keskajal Lääne-Euroopas ja Baltimaades piirkonna kõrgeim haldusametnik (algselt maahärra esindaja) ja kohtunik, foogtikohtus. Foogt oli ka keskaegne kirikut või kloostrit kohtus esindav ja selle vara valitsev ametnik. Foogti ametikoht oli ka maahärra esindajast madalam ametnik, nt turufoogt. Saksa ordu hierarhias oli foogt madalam amet kui komtuur. Foogt tegeles peamiselt ordu võimu all olnud kohalike elanikega: kogus neilt makse ja lahendas nende tüliküsimusi. Foogte kutsuti tavaliselt paikkonna või põliselanike hõimunime järgi. Foogtkond Lossifoogt, Foogtikohus Linnafoogt Foogt, EE 3, 1988 Liivimaa vanem riimkroonika. 2003. Tõlkinud ja kommenteerinud Urmas Eelmäe. Lk 210
Constantin Wilhelm Lambert Gloger

Constantin Wilhelm Lambert Gloger (17. september 1803 – 30. detsember 1863) oli saksa zooloog ja ornitoloog. Uurides loomade pigmentatsiooni geograafilisi seaduspärasid, sõnastas ta oma 1833. aasta töös Glogeri reeglina tuntuks saanud bioloogilise reegli.
Valdemar I

Valdemar I ehk Waldemar I ja Valdemari (Waldemari) nime all on tuntud mitu valitsejat: Valdemar Knutsson ehk Valdemar I Suur oli Taani kuningas Valdemar I oli Rootsi kuningas Waldemar I oli Anhalti vürst Waldemar oli Brandenburgi markkrahv Waldemar oli Rostocki vürst Schleswigi hertsog (u 1152–1154) Valdemar I oli samanimeline Taani kuningas Valdemar I Valdemar I nime kannab Skandinaavia saagades ka Kiievi suurvürst Vladimir Püha. Woldemar I Valdemar II (täpsustus)
Carl Wilhelm Luther

Carl Wilhelm Luther (eesnimi ka Karlos, Carlos või Karl; 5. juuli 1859 Tallinn — 10. juuni 1903 Berliin) oli baltisaksa tööstur. Ta lõpetas 1885 Riia Polütehnikumi masinainsenerina, töötas Peterburis, alates 1887. aastast töötas A. M. Lutheri vabrikus osanikuna ja tehnilise juhatajana. Oli osaühingu "Volta" asutaja ja direktor. Tema isa Alexander Martin Luther oli baltisaksa päritolu kaupmees ja Tallinna raehärra, tema vend Christian Wilhelm Luther (ja ka tema poeg Martin Christian Luther). Poolvend Ferdinand Justius Luther oli Emmaste Immanueli koguduse esimene õpetaja, Käina Martini koguduse õpetaja ja Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetaja (tema poeg Ralf Luther oli teoloog ning Kuusalu Laurentsiuse- ja Tartu Ülikooli koguduse (saksa pihtkonna) õpetaja); vend Johannes Heinrich Luther oli Kadrina- ja Narva Johannese koguduse õpetaja.
Davise väin

Davise väin ühendab Labradori merd Baffini lahega ning eraldab Gröönimaad Baffini saarest. Laius umbes 360 km, sügavus umbes 800 m. Väin on nime saanud inglise meresõitja John Davise järgi.
Maamarssal

Maamarssal (saksa keeles Landmarschall) oli Vana-Liivimaal Liivi ordu kõrge ametnik-sõjajõudude juht (Liivimaa ordu maamarssal) ja hiljem kohaliku aadli seisusliku omavalitsuse kõrgem ametnik. Liivi ordu maamarssalile kuulus ordu Sigulda ordulinnus ja Malpils, Zaube, Skujene ja Nītaure lauamõisad ning talle allusid Leedu piiri ääres asuv Aizkraukle ordulinnus ja Miitavi ordulinnus. Hiljem Saaremaal Taani ajast ja Liivimaal Rootsi ajast 1643. aastast kuni aastani 1694 ja 1710–85 ja 1797–1917 kuni Venemaa keisririigi aja lõpuni, kohaliku aadli seisusliku omavalitsuse ehk Saaremaa ja Liivimaa rüütelkonna (Ritterschaft) kõrgem ametnik. Aastatel 1785–1797, Tallinna ja Riia asehalduskorra ajastul tegutses Eestimaal ja Liivimaal rüütelkonna aadlimarssal. Saaremaal oli asehalduskorrale eelnenud ajal rüütelkonna peamees, asehalduskorra ajal Liivimaa aadlimarssal ja seejärel Saaremaa maamarssal. Saaremaa ja Liivimaa maamarssal valiti Maapäeval 3 aastaks ja tema ülesandeks oli juhatada rüütelkonna üldkoosolekut ehk maapäeva (Landtag). 18. sajandist alates oli Saaremaa ja Liivimaa maamarssali ülesandeks esindada ka rüütelkonna huve Venemaa keisririigi keskvõimu juures. Liivimaa maamarssal Aadlikonvent Aadlimarssal Liivi ordu maamarssal Saaremaa rüütelkonna ajalugu
Keskpank

Keskpank on avalik-õiguslik põhiseaduslik institutsioon, mille ülesanne on hoida hinnastabiilsust ehk tagada raha ja raharingluse stabiilsus. Keskpangad mõjutavad hinnastabiilsust intressimäärade, raha hulga ja vahetuskursside kaudu, soodustades sel viisil majandustegevust ja seeläbi ka hindade üldist kasvu. Seda nimetatakse rahapoliitikaks. Rahapoliitika ei pea mõjutama suhtelisi hindu ehk näiteks seda, kui palju muutub toidu hind. Kui toidu hind tõuseb, aga muud tarbekaubad odavnevad ning kokkuvõttes on keskmine hinnatõus väike, siis keskpangal ei tarvitse intresse suurendada. Eestis täidab traditsioonilisi keskpanga ülesandeid Eesti Pank, mis kuulub euroala keskpanku ühendavasse Eurosüsteemi. Eesti Panga kui euroala keskpanga esmane ülesanne on hoida hinnatase euroalal stabiilsena. See tähendab, et inflatsioon ehk hinnataseme tõus peaks jääma keskmise aja jooksul allapoole 2% piiri, kuid püsiks selle lähedal. See loob majanduskasvuks tarvilikud eeldused Samuti täidab Eesti Pank teisi keskpanga põhiülesandeid:  korraldab sularaharinglust; osaleb finantsstabiilsuse tagamises; haldab Eesti välisreserve; koostab finantssektori ja maksebilansi statistikat; teostab järelvaatamist maksesüsteemide üle ning toetab nende arengut; nõustab valitsust Eesti ja euroala majanduspoliitilistes küsimustes. Oma ülesannete täitmiseks on euroala keskpankade süsteem valitsustest sõltumatu. See on võimalik vaid sel juhul, kui keskpank pole valitsuse pank ega rahakott, sest valitsusel võib tekkida kiusatus oma kulutuste katteks raha juurde trükkida. See aga hoogustaks hinnatõusu ehk inflatsiooni, mille ohjes hoidmine on keskpanga peamine ülesanne. Keskpanga sõltumatus ei saa olla absoluutne, vaid seaduses peavad olema sätestatud panga eesmärgid, millest sõltuvad tema tegevuse raamistik ja vastutus. Eestis reguleerib keskpanga tegevust Eesti Panga seadus ja oma tegevusest annab keskpank aru Riigikogule. Emiteerimistulu Keskpanga digiraha
KNAB

Kohanimeandmebaas (KNAB) on Eesti Keele Instituudi (EKI) kohanimeandmebaas. Sisaldab Eesti kohanimede ja välisriikide kohanimede andmebaasi. Peeter Päll. Maailma kohanimed. Eesti Keele Sihtasutus. 1999. ISBN 9985-9218-5-2 KNAB – EKI kohanimeandmebaas
Main

Main on jõgi Euroopas Saksamaal. Voolab valdavalt läände, moodustades suuri lookeid. Suubub Mainzi kohal paremalt Reini. Maini jõe ääres asuvad Bamberg ja Maini-äärne Frankfurt. Pikkus 524 km.
Dmitri Laptevi väin

Dmitri Laptevi väin (vene пролив Дмитрия Лаптева) ühendab Laptevite merd Ida-Siberi merega ning eraldab Uus-Siberi saari Aasia mandriosast. Laius 50 km, sügavus 10–14 meetrit. Nimetatud vene polaaruurija Dmitri Laptevi järgi.
Partitsell

Partitsell (inglise keeles condensed score, saksa keeles Particell) on muusikas partituuri erivorm, milles heliteose muusikaline materjal on esitatud tihendatud kujul võimalikult vähestel noodijoonestikel. Partitselli kasutatakse heliteose loomisel partituurieelse visandi või keeruka orkestriteose n-ö laiendatud klaviirina, milles reaalselt mängitavale klaveripartiile on informatiivsetel eesmärkidel lisatud keeruka partituuri muid olulisi partiisid.
Roheline haisulutikas

Roheline haisulutikas (Palomena prasina) on kilplutiklaste sugukonda kuuluv vaegmoondega putukaliik. Roheline haisulutikas on laialt levinud terves Euroopas, väga sage ka Eestis. Lutikas toitub taimemahlast; ta võib elada nii puudel, põõsastel kui ka rohttaimedel. Roheline haisulutikas on 10...15 mm pikkune tugev ning kolmnurkse kilbiga kaetud laia ja lapiku kehaga putukas. Lutika valmiku selg on üleni roheline, üksnes kattetiibade kilejad tipud on mustjaspruunid. Selja rohelisel pinnal on väikesed mustad täpid. Alumine külg on oranž. Lutika tundlad koosnevad pikkadest lülidest. Jäsemed on helerohelised. Lutikal on keha alla suunatud lüliline iminokk, mille sees paiknevad pisteharjased. Need surub ta mahla imemiseks taime kudedesse. Lutika rindmikus paiknevad külgedele avanevad vinanäärmed, millest ta eritab enesekaitseks ebameeldiva haisuga vedelikku. Roheline haisulutikas muneb oma munad mitmekaupa lehtede pinnale. Rohelise haisulutika valmik on Eestis levinud kogu suve ja varasügise jooksul. Roheline haisulutikas andmebaasis eElurikkus
Ökogeograafilised reeglid

Ökogeograafilised reeglid (ka bioklimaatilised reeglid) on bioloogilised seaduspärad organismide erinevuste kohta erinevatel laiuskraadidel või kliimavöötmetes. Ökogeograafilised reeglid on näiteks Alleni reegel, Bergmanni reegel ja Glogeri reegel.
Drake'i väin

Drake'i väin ühendab Atlandi ja Vaikset ookeani ning eraldab Tulemaa saarestikku Lõuna-Shetlandi saartest. Väina laius on umbes 1000 km. Väinas on jahe kliima. Puhuvad tugevad tormid, peamiselt läänest, väina läbib Läänetuulte hoovus. Talvel väina lõunaosa jäätub, esineb jäämägesid. Francis Drake Edelaväil
Orkestriteos

Orkestriteos on muusikas heliteos sümfooniaorkestrile, keelpilliorkestrile, puhkpilliorkestrile, estraadiorkestrile, rahvapilliorkestrile või muule orkestrile. Orkestriteos on kirja pandud kas partituuri, partitselli või klaviirina. Sümfooniaorkestri teose koosseisu lühendatud märkimisel kasutatakse järgmist skeemi: näiteks 1111 1110 Perc Arpa P-no Archi (65442): 1 flööt, 1 oboe, 1 klarnet, 1 fagott, 1 metsasarv, 1 trompet, 1 tromboon, 0 tuubat, 1 löökpillimängija, 1 harf, 1 klaver ja keelpillid (I viiuleid 6, II viiuleid 5, vioolasid 4, tšellosid 4, kontrabasse 2).
Avalik-õiguslik juriidiline isik

Avalik-õiguslik on juriidiline isik, mis on loodud seaduse alusel avalikes huvides (ühiskonna huvides). Avalik-õigusliku juriidilise isiku õigusvõime tekkimine, organid ja nende pädevus, põhikirja olemasolu jne nähakse ette selle konkreetse avalik-õigusliku isiku kohta käiva seadusega (nt Tartu Ülikooli seadus). Riik ja kohalik omavalitsusüksus osalevad tsiviilõiguslikus suhtes avalik-õigusliku juriidilise isikuna, kusjuures oma tsiviilõigusi ja kohustusi teostavad nad oma organite ja asutuste kaudu. Avalik-õiguslik juriidiline isik võib omada ainult selliseid õigusi ja kohustusi, mis ei ole vastuolus tema eesmärkidega. Juriidiline isik võib sarnaselt füüsilise isikuga omada tsiviilõigusi ja -kohustusi, välja arvatud neid, mis on omased üksnes inimesele. Eesti õiguskorras võib juriidilist isikut ka kriminaalkorras karistada rahatrahvi või sundlõpetamisega. Vajab täiendamist Riik kui avalik-õiguslik juriidiline isik teostab ühtlasi kontrolli kõigi juriidiliste isikute üle. notarid Eesti advokatuur kohaliku omavalitsuse üksused, näiteks Tallinna linn jne. Eesti Raadio, Eesti Televisioon Rahvusraamatukogu, Töötukassa jne. Tartu Ülikooli seadus
Qeshmi saar

Qeshmi saar (pärsia قشم (Qeshm)) on Iraanile kuuluv saar Pärsia lahes Hormuze väinas. Saart eraldab Iraani lõunarannikust Khowrāni väin, mis kõige kitsamas kohas on 1,8 km lai. Qeshmi saar on Pärsia lahe suurim saar pindalaga 1295 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 406 meetrit. Saar on 135 km pikk, kõige laiemas kohas 40 km ja kõige kitsamas kohas 9,4 km lai. See on 2,5 korda suurem Bahreinist ja 3 korda suurem Singapurist. Saar asub strateegiliselt tähtsas kohas: otse mandril on Iraani sadamad Bandar Abbas ja Bandar Khamir, 80 km kaugusel on Omaani sadam Khosab ja 180 km kaugusel on Araabia Ühendemiraatide sadam Rashia. Saare äärmises idaotsas on saare keskus Qeshm, kus elab 17 tuhat inimest ja mis asub kõigest 22 km kaugusel Bandar Abbasist. Üldse asub saarel 59 asulat ja saarel elab umbes 100 000 inimest. Qeshmis on lennujaam (IATA: GSM ICAO: OIKQ), millel on lennuühendus Teherani ja AÜE-ga. Saarel on Bahmani sadam ja hulk paadisadamaid. Tänapäeval rajatakse mandri ja saare vahele silda. Saarel on 300 km² suurune vabakaubandustsoon. Selle asutas 1991 Iraani valitsus eesmärgiga moodustada kogu Euroopa ja Lähis-Ida suurim vabakaubandustsoon. Samuti on Qeshmi saarel õigus ise uurida ja hallata oma maagaasivarusid. Saareelanike peamine tegevusala turismi, kaubanduse ja halduse kõrval on kalapüük. Põllumajandust on saarel vähe, kuid datlipalme ja meloneid kasvatatakse. Kagurannikukl kaevandatakse meresoola. Aasta keskmine temperatuur saarel on 27 °C. Kõige kuumem aeg on juunist augustini ja kõige külmem aeg oktoobrist jaanuarini. Keskmine sademehulk on 183 mm aastas. Saar kuulub UNESCO geoparkide võrgustikku. Saar on tuntud mangroovivõsastike poolest (Hara metsad). Keskkonnakaitsjate sõnul läbib Harat igal aastal 1,5% maailma lindudest ja veerand Iraani lindudest. Saare vaatamisväärsuste hulka kuuluvad portugallaste lossi varemed, ajalooline mošee, kloostrid, soolakaevanduse käigud, mitmesugused tiigid ja mangroovimetsad. Saare kohanimed pärinevad Elamiidide dünastia ajast, mis valitses mitusada aastat enne meie aega. Ptolemaios nimetas seda piirkonda 2. sajandil Aleksandriaks või Araakiaks ja Ammianus Marcellinus 4. sajandil Aleksandriaks. Saare tähtsa geopoliitilise asendi tõttu Pärsia lahe suudmes on teda vallutada püüdnud Elamiidid, Omaijaadid, Abassiidid, portugallased ja britid. 1622 hukkus lahingus saarel olevate Portugali vägedega William Baffin. 3. juulil 1988 lasi USA ristleja USS Vincennes saare läheduses juhitava raketiga alla tsiviilreisilennuki, Iran Airi Airbus A300. Õnnetuse tagajärjel hukkus 290 inimest. Lennuk kukkus merre 2,5 km kaugusel Qeshmi lõunarannikust.
Finsteraarhorn

Finsteraarhorn on mäetipp Šveitsis, Berni Alpide kõrgeim tipp ning Berner Oberlandi ja Berni kantoni kõrgeim punkt (4274 m). Geograafilised koordinaadid on 46°32' (46,5373°) N ja 8°08' (8,12615°) E. Mägi on järsu püramiidi kujuline. Teda ümbritsevad liustikud. Finsteraarhornile tõusid esimest korda 16. augustil 1812 Arnold Abbühl, Joseph Bortis ja Alois Volker. Pole teada, kas nad peatippu jõudsid. Tõestatud on tippu jõudmine 1829 Franz Hugi poolt 1829. aastal. Alpinistid alustavad mäkketõusu Finsteraarhornhüttest 3048 m kõrguselt. Baas asub mäe edelajalamil, mõned meetrid Fiescheri liustikust (Fieschergletscher) kõrgemal. Parimad kuud mäkketõusuks on juuli, august ja september. Foto Kaart
Allajahtumine

Allajahtumine (harvem kasutatud terminit ülejahtumine) on aine jahtumine alla temperatuuri, kus ta peaks siirduma teise faasi. Kui allajahtumise puhul aine jahtub ise, siis allajahutamise korral on see vahendatud (enamasti inimese poolt) protsess. Allajahtumine juhtub sageli gaasidega, samuti vedelike ja lahustega. Seejuures kalduvad alla jahtuma eriti viskoossed vedelikud; see võib viia amorfsete ainete tekkeni. Eriti sage on allajahtumine tahkete ainete vahelistel faasisiiretel. Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 17.03.2012)
Nessental

Nessental (ka: Nessenthal) on küla Šveitsis Berni kantonis Interlaken-Oberhasli ringkonnas Gadmeni vallas. Küla asub 925 km kõrgusel. Gentalhütten 2,25 km Schaftelen 2,54 km Grund 3,81 km Schwarzenthal 3,92 km Gadmen 4,24 km Auf dem Stock 5,08 Guttannen 5,7 km Tannen 6,11 km Innertkirchen 6,62 km Küla asub orus, mille nimi on samuti Nessental. See on Gadmeni oru alumine osa, mis Hofi juures ühineb Hasli oruga. Nessentali suubub Engstlenbachi külgorg Genteltal, mis laskub Engelbergi kurult (Engelberger Joch).
Sotsialistlik Partei (Holland)

Sotsialistlik Partei (SP, Socialistische Partij) on Hollandi sotsialistlik partei. Pärast 2006. aasta Hollandi parlamendivalimisi sai ta Hollandis suurte parteide hulka, võites valimistel 25 kohta 150st ja kasvatades kohtade arvu 16 võrra.
Sotsialistlik Partei

Sotsialistlik Partei on mitme partei nimi: Sotsialistlik Partei (Belgia) Sotsialistlik Partei (Holland) Sotsialistlik Partei (Portugal) Sotsialistlik Partei (Prantsusmaa) Albaania Sotsialistlik Partei Euroopa Sotsialistlik Partei Ata Meken
SP

SP või Sp või sp on mitmetähenduslik lühend: SP on sõjaväepolitsei Eesti sõjaväepolitsei SP on Sotsialistlik Partei (Holland) ...
Eesti Arboristide Ühing

Eesti Arboristide Ühing MTÜ (Estonian Arboricultural Society) on arboristide (puuhoolduse spetsialistide), dendroloogide ja konsultantide organisatsioon. Ühing tegutseb 2008. aasta suvest ning selle eesmärkideks on väärtustada arboristikutset (ühingu hinnangul on arborist see spetsialist, kes on teinud kutseeksami ning saanud arboristi kutsetunnistuse); selgitada avalikkusele õigete puuhooldusvõtete vajalikkust; parandada meie asulates kasvava kõrghaljastuse seisundit, dekoratiivsust ja elujõudu; kaitsta arboristide õigusi ja huve ning arendada nende kutseoskusi. Ühing osaleb arboristide kutsekvalifikatsioonisüsteemi ja õppekavade arendamises ning kutseomistamise protsessis ning kuulub Eesti esindajana Euroopa Puuhoolduse Nõukogusse. Ühingu koduleht