laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tallinna põllumeeste konvent

Tallinna põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Tallinna linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Iru, Rae, Tõdva, Naissaare ja Prangli vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Vladimir Roopere, Eduard Appelberg, Johannes Velleste, Martin Laast, Kustav Kurg, Viktor Päts, Johannes Mõisama, Gustav Laidma, Jaan Saar, Hans Kibovits, Hans Põldmäe, Jaan Virkepuu, August Birkan, Erik Milkop ja Tõnis Künnapuu. Tallinna põllumeeste konvendi täiskogu koosolek. Uus Eesti, 12. juuni 1940, nr. 155, lk. 6.
Lihula põllumeeste konvent

Lihula põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Lihula alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Lihula, Karuse ja Varbla vald. 17. augustil 1936 valiti konvendi liikmeteks Jüri Mets, Jaan Hell, Tõnis Viherpuu, Jaan Raudsepp, Voldemar Reimann, Martin Tammik, Ado Peensalu, Karl Laev, Jaan Brandt, Jaan Rähesoo, Mihkel Kuimann, Juhan Pärna, Andrei Ojangu, Mihkel Aru ja Georg-Robert Ervin.
Räpina põllumeeste konvent

Räpina põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Räpina alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Räpina, Veriora ja Orava vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Samuel Narusberg, Hendrik Zernask, Gustav Häidesk, Jaan Kuus, Eduard Kresson, Jaan Mälberg, Feodor Menov, Rudolf-Adalbert Raiesmaa, August Sibul, Ernst Haamer, Albert Niklaus, Richard Birnbaum, Alfred Kraak, Juhan Plado ja Daniel Mällo. https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:374551/322503/page/7
Kärdla põllumeeste konvent

Kärdla põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kärdla linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kõrgesaare ja Pühalepa vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Joann Marimaa, Friedrich-Espenbaum, Joann Kaev, Johannes Remmelkoor, Johannes Arusoo, Aleksei Maar, Anton Silde, Jüri Koit, August Tartu, Johannes Klee, Joann Laid, Johannes Tuisk, Villem Börjer, Peeter Küttim ja Julius Kask.
Merje Müürisepp

Merje Müürisepp (sündinud 16. jaanuaril 1975 Tapal) on eesti arhitekt. Keskhariduse omandas Merje Müürisepp Vinni-Pajusti Gümnaasiumis aastatel 1982–1993 ning arhitektuurialase kõrghariduse Tallinna Tehnikakõrgkoolis aastatel 1994–2001. Aastatel 2006–2007 läbis Merje Müürisepp Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri restaureerimise ja konserveerimise täiendõppe kursuse. Aastatel 1997–2006 töötas Merje Müürisepp arhitektuuribüroos Kolm Pluss Üks OÜ, 2005–2006 Tartu Linnavalitsuse arhitektuuriosakonnas arhitektina ja 2006–2010 Tartu Ülikooli arhitektina. Alates 2015. aastast töötab Merje Müürisepp Arhitektuuribüroo Sport OÜ-s ja on selle üks omanikest. Merje Müürisepa tuntumad tööd on eramu Tallinnas Naeri tänaval, kortermaja rekonstruktsioon ja laiendus Koidula tänaval Kadriorus ning terrassmajad Tiskres. Ülikooli arhitektina on Merje Müürisepp projekteerinud Tartu Üliõpilasmaja sisekujunduse ja ülikooli Iuridicumi aia kujunduse. Töid iseloomustavad mitmekülgne materjalikasutus, oskuslik planeering ja hea keskkonnatunnetus. Eramu Pirital, 2000 (Kolm Pluss Üks OÜ) Eramu Rohuneemes, 2002 (Kolm Pluss Üks OÜ) Eramu Pärnus, 2002 (Kolm Pluss Üks OÜ) Eramu Tallinnas Naeri 3, 2004 (Kolm Pluss Üks OÜ) E-Piim Põltsamaa Meierei tootmis- ja laohoone, 2006 (Kolm Pluss Üks OÜ) Korterelamu renoveerimine ja laiendus Kadriorus, 2006 (Kolm Pluss Üks OÜ) Eramu Pringi külas, 2006 (Kolm Pluss Üks OÜ) Ridaelamud Tiskres, 2007 (kaasautor Tiit Sild) MTÜ Tartu Üliõpilasmaja tudengipidula sisekujundus, 2008 Tartu Ülikooli Iuridicumi õppehoone haljastus, 2009 2009 The Baltic Brick and Roof Award, katuse kategooria võitja "Arhitektina töötab Merje Müürisepp". Universitas Tartuensis. 8. september 2006. Saar, Jüri (20. november 2008). "Ülikooli arhitekt võtab ideid unenägudest". Tartu Postimees. Ksenofontov, Andri. "Elamu Magasini kvartalis Tallinnas". MAJA 3-2005. Faucheur, Veronique. "Jalutades Koidula tänava aias". MAJA 3-2006. Ojari, Triin. "Koidula Street Apartment Building". mimoa.com.
Keila põllumeeste konvent

Keila põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Keila linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Harku, Saue ja Keila vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Juhan Ploompuu, Juhan Tui, Aleksander Tammisoo, Eduard Peanberg, August Alter, August Luhalaid, Johannes Rondik, Johannes Paalberg, Aleksander Kutser, Johannes Põldvere, August Ventsel, Osvald Leemann, Hans Reintam, August Kaps ja Johannes Reintalu. Keila konvent Tallinna piimaturgu korraldamas. Vaba Maa, 10. mai 1937, nr. 104, lk. 6.
Padise põllumeeste konvent

Padise põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Vasalemma külas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Nissi, Padise, Nõva ja Pakri vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Jakob Hiietamm, Gustav Klaamann, Rudolf Kuris, Johannes Trikk, Aleksander Laur, Kristjan Rannasalu, Richard Palmre, Eduard Uusmaa, Jaan Edovald, Aleksander Silver, Johannes Pillapart, Johannes Reinsalu, Johannes Ney, August Rosvald ja Jaan Neo.
Noarootsi põllumeeste konvent

Noarootsi põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Haapsalu linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Vormsi, Noarootsi, Riguldi, Oru ja Taebla vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Voldemar Allpere, Hugo Põlluste, Villem Niinelaid, Juhan Tormet, Jüri Pedruk, Aleksander Laving, Peeter Kopamees, Paul Treiberg, Anton Fagerlund, Hermann Bruus, Johannes Orgla, Aleksander Saar, August Trikk, Andres Vikström ja Johannes Ahlros.
Haapsalu põllumeeste konvent

Haapsalu põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Haapsalu linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Asuküla, Ridala ja Martna vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Aleksander Adler, August Rauendorf, Villem Maaker, Johannes Prooso, Gustav Tomberg, Anton Altmäe, Karl Valper, Priidu Iisberg, Gustav Mölder, Jaan Saagelmann, Friedrich Kelemit, Evald Langeberg, Gustav Kroon, August Kaubi ja Harald Karja. Jaanuaris 1939 taotles konvent Sotsiaalministrilt üheaastase sundusliku tööteenistuse sisseseadmist. Haapsalu konvent nõuab tööteenistust. Rahvaleht, 6. jaanuar 1939, nr. 5, lk. 8.
Kullamaa põllumeeste konvent

Kullamaa põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Silla alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Piirsalu, Kullamaa ja Kirbla vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Karl Aavekukk, Karl Tiitsmann, Jüri Kummisson, Jüri Aven, Johannes Saalberg, Eduard Arnover, Pärni Limberg, August Roomet, Ruut Kurepalu, Jaan Laurik, Juulius Tuulpärg, Johannes Zimmermann, Johannes Tohver, Aleksander Einlo ja Jüri Hellmann.
Märjamaa põllumeeste konvent

Märjamaa põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Märjamaa alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Märjamaa, Velise ja Vigala vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Mihkel Luht, Karl Tamberg, Johannes Vannastu, Hans Littover, Karl Oldekop, Gustas Viisemann, Karl Lutter, Mihkel Lauter, Jüri Kamarik, Mihkel Miil, Johannes Kaer, Karl Illimar, Jaan Üürike, Madis Reemann ja Jüri Jeeser.
Pärnu-Jaagupi põllumeeste konvent

Pärnu-Jaagupi põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Pärnu-Jaagupi alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Halinga, Are ja Kaisma vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Juhan Eensoo, Jaan Vunk, Arnold Prints, Johan Hansen, Hendrik Rehe, Aleksander Riid, Mart Uva, Mihkel Viljak, Mihkel Annusver, Joosep Johanson, Kristjan Kõnela, Peeter Teng, Albert Sinka, Aleksander Veersalu ja Andres Juuriksoo.
Lembit-Kaur Stöör

Lembit-Kaur Stöör (sündinud 8. detsembril 1976 Viljandis) on eesti arhitekt. Ta on õppinud Viljandi Valuoja Põhikoolis aastatel 1984–1992 ja Viljandi C. R. Jakobsoni nimelises Gümnaasiumis 1992–1995. Aastatel 1995–2001 õppis ta Eesti Kunstiakadeemias arhitektuuri. Stöör on töötanud aastatel 1999–2000 Indrek Näkk Arhitektid OÜ-s ja 2001–2008 arhitektuuribüroos KOKO Arhitektid OÜ. 2008. aastast töötab ta arhitektuuribüroos ÖÖ-ÖÖ OÜ. Tema projekteeritud on näiteks Kuldala elurajoon, Tallinna Inglise Kolledži võimla, Tallinna sünagoog ning Metro Plaza äri- ja büroohoone. Neid iseloomustab julge materjalikasutus, värvirohkus ning ülimodernne vormikeel. Lembit-Kaur Stööri on saatnud edu ka mitmel arhitektuurivõistlusel. eramu Viimsis, 2003 Kuldala elurajoon, 2004–2007 (kaasautorid Raivo Kotov, Margus Maiste, Tõnis Kimmel, Olga Batuhtina ja Margit Aule) Villa Merilo, 2007 Tallinna Inglise Kolledži võimla, 2007 (kaasautor Margus Maiste) Tallinna Sünagoog, 2007 (kaasautor Tõnis Kimmel) Rabaküla elurajoon, 2007 (kaasautorid Raivo Kotov, Margit Aule, Lea Laidra, Indrek Mikk, Tõnis Savi, Ülo-Tarmo Stöör) Villa Merirahus, 2008 (kaasautor Ülo-Tarmo Stöör) Metro Plaza äri- ja büroohoone, 2008 (kaasautorid Raivo Kotov ja Andrus Kõresaar) büroo-hotell Paldiski mnt-l, 2002 (kaasautor Raivo Kotov); 2. preemia Kuldala elurajooni planeeringu konkurss, 2004 (kaasautorid Raivo Kotov, Tõnis Kimmel, Margus Maiste); 1. preemia Tartu Vabadusesilla võistlus, 2005 (kaasautor Ülo-Tarmo Stöör); 3. preemia Kadaka Aiandi elamuala ideevõistlus, 2005; 1. preemia Viljandi Maagümnaasiumi juurdeehituse võistlus, 2006 (kaasautorid Ülo-Tarmo Stöör, Indrek Mikk); 1. preemia Eesti Vabariigi saatkonnahoone Riias, 2007 (kaasautor Ülo-Tarmo Stöör); 1. preemia 2007 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Tõnis Kimmeliga; Tallinna sünagoogi uudset ja traditsioonilist ühendava arhitektuurse lahenduse eest) 2018 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Martin Tago, Maia Grimitlihti, Raivo Kotovi, Andrus Kõresaare, Kristo Rämson, Kärt Loopalu ja Eleriin Tekkoga; Balti Jaama Turg) Tema isa on arhitekt Ülo Stöör. Eesti Arhitektide Liit, volitatud arhitektid V, Lembit-Kaur Stöör "Lembit-Kaur Stöör teeb isevärki maju" ehitus.ee, 27. märts 2008 Eva Laantee Reintamm: "Vault, Arch and the Pomegranate Tree" Estonian Art 1-2007 "Selgusid Riia saatkonna arhitektuurivõistluse võitjad" Eesti Välisministeeriumi pressiteade, 1. veebruar 2008 Tallinn Synagogue miesarch.com Karin Paulus. "Stöör, saatkonna ja sünagoogimees" Eesti Ekspress, 8. veebruar 2008 Triin Olvet. "Tallinna sünagoog valmib Karu tänavale maikuuks" Postimees, 18. mai 2005 Arhitektuuribüroo ÖÖ-ÖÖ OÜ
Pärnu põllumeeste konvent

Pärnu põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Pärnu linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Sauga, Paikuse, Tahkuranna ja Häädemeeste vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Jaan Viilik, Martin Koger, Kristjan Nurmoja, Tõnis Alasoo, Andres Heinluht, Kaarel Kandla, Voldemar Raba, Kustas Juhanson, Aleksander Kolla, Johann Laas, Kaarel Toomela, Voldemar Soovik, Jüri Kosenkranius, Daavet Martinson ja Nikolai Pull.
Viljandi põllumeeste konvent

Viljandi põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Viljandi linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Holstre, Tänassilma, Võisiku ja Viljandi vald. Esimees: Eduard Aasnurm. Juhatuse liikmed: Karl Moks ja Jakob Korts. Põllutöökoja liige: Hans Kunstal. Konvendi liikmed: Oskar Parvet, Jaak Koort, Tõnis Pedak, Jaan Põru, Jaan Siilak, Hans Mikk, Johan Reier, Julius Ott, Jaan Soots, Hans Karu, Johan Koni, Karl Vabrit (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Jaan Pullisaar (ühistegeliste asutuiste poolt), Marie Erits (maanaiste poolt). Konvendi piirkonnas 1796 talu, valimisõiguslikke majapidajaid 1936. aastal 1508, nendel kokku 98 562 puhaskasurubla. Talundite rahvastik kokku 8606 inimest, kellest talupidaja perekonnaliikmeid 6854 ja töölisi 1752. Maad konvendi piirkonna taludel 46 681 hektarit. Lehmade arv 7767. Konvent ei salli tööinspektorit. Vaba Maa, 22. november 1937, nr. 269, lk. 5.
Paistu põllumeeste konvent

Paistu põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Viljandi linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Rimmu, Kõpu, Raudna, Paistu ja Karksi vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johan Sumeri, Jaan Viilip, Heinrich Lauri, Karl Joosep, Julius Kõrb, Mihkel Laarmann, Peeter Kallit, Karl Laatsarus, August Roger, Johan Pruuden, Jüri Martinson, Märt Meet, Aleksander Arak, August Halme ja Juhan Hion.
Suure-Jaani põllumeeste konvent

Suure-Jaani põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Suure-Jaani linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Vastemõisa, Olustvere ja Taevere vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Jüri Soolo, Martin Mein, Julius Kool, August Vomm, Hans Vaga, Jaan Hansen, Ado Tirmann, Jaan Talur, Peet Siim, Johan Pooland, Johan Ihloff, Johan Johanson, Jaan Vahtramäe, Karl Hansen, Theodor Koppel.
Pilistvere põllumeeste konvent

Pilistvere põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Võhma alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kabala, Kõo ja Imavere vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Jaak Kask, Hans Sukk, Joosep Rätsepson, Jüri Martin, Jüri Vain, Mart Arro, Karl Rass, Jaan Ilumäe, Hans Leis, Bernhard Raadik, Hans Israel, Jaan Reinik, Tõnis Lükk, Martin Nõmmeots ja Vidrik Rebane.
Põltsamaa põllumeeste konvent

Põltsamaa põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Põltsamaa linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Põltsamaa, Lustivere ja Pajusi vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Aleksander Pedriks, August Lehtsaar, Arnold Martins, Hans Kalep, Karl Vulff, Juhan Rämma, August Tiimann, Karl Rump, Emil Mällo, Eduard Tael, Elmar Andressoo, August Laur, Ernst Alles, Julius Mänd ja Evald Kutsar.
Alatskivi põllumeeste konvent

Alatskivi põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Pala alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Saare, Pala, Kasepää, Peipsiääre ja Alatskivi vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks August Kivitare, Johannes Rüütel, Aleksander Soo, Johannes Elken, August Villemson, Aleksander Rips, August Pender, Gustav Kreos, August Piiri, August Tõruvere, August Lindpere, Eduard Paapsi, Johannes Vooder, Albert Lepik ja Villem Mihkelsoo.
Voldi põllumeeste konvent

Voldi põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Voldi alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kursi, Kaarepere, Saadjärve ja Kudina vald. Esimees: Eduard Matto. Juhatuse liikmed: Rudolf Suits ja Mihkel Selgis. Põllutöökoja liige: Voldemar Visser. Konvendi liikmed: Elmar Järviste, Paul Kahro, Leo Peetsu, Karl Pender, Osvald Abroi, Johannes Mugra, Ferdinand Ilves, Johannes Sikkar, Samuel Saul, Mihkel Melts, Eino Linnumägi (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Julius Annok (ühistegeliste asutuste poolt), Ada Pärlin (maanaiste poolt). Konvendi piirkonnas oli 1936. aastal 1702 talu, valimisõiguslikke majapidajaid 1429, nendel kokku 17 093 puhaskasurubla. Talundite rahvastik kokku 18 646 inimest,kellest talupidaja perekonnaliikmeid 7008 ja töölisi 1638. Maad konvendi piirkonna taludel kokku 41 092 hektarit. Lehmade arv 6803. https://agrt.emu.ee/pdf/chronicle/1996_2_annuk.pdf
Võnnu põllumeeste konvent

Võnnu põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kastre-Võnnu alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Meeksi, Ahja, Võnnu ja Mäksa vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Oskar Täll, Jaan Paap, Karl Punning, Jaan Käärik, Oskar Kripson, Gustav Pung, Karl Lenzius, August Plaks, Voldemar Sugasepp, Eduard Kübar, August Rootsmann, August Nursi, August Ahman, Oskar Laarman ja Peeter Saar.
Kambja põllumeeste konvent

Kambja põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kambja alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kuuste, Kiidjärve, Veski ja Kambja vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Osvald Treial, Oskar Savik, Jüri Ottas, Adolf Pastel, Rudolf Riives, Oskar Kull, August Kallas, Rudolf Lilla, Albert Kevend, Tavet Lall, Jaan Saks, August Nukk, Aleksander Kulasalu, Jaan Ots ja Raivo Niinekuru.
Elva põllumeeste konvent

Elva põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Elva linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Nõo, Elva, Konguta ja Rannu vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Herbert Pallon, Rudolf Maks, Johannes Palo, Meinhard Irs, Paul Timse, Peeter Lamp, Aleksander Saarema, Karl Põldoja, August Orav, Karl Püssa, Franz Martin, Endel Haljasmaa, Johannes Lõhmus, Hugo Kikerpill ja Oskar Halling.
Otepää Põllumeeste Konvent

Otepää Põllumeeste Konvent oli põllumeeste konvent Otepää linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Rõngu, Otepää, Pühajärve ja Aakre vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Rudolf Andrei, Samuel Kulasalu, Villem Susi, August Madissoo, Karl Lind, August Toom, Siegfried Sarv, Arnold Türk, Jaan Tilk, Johan Miks, August Jaama, Oskar Hint, August Tammiste, Karl UIbo ja Karl Käppa.
Hanno Grossschmidt

Hanno Grossschmidt (sündinud 7. oktoobril 1973 Tallinnas) on eesti arhitekt. Keskhariduse omandas Hanno Grossschmidt Tallinna 7. Keskkoolis aastatel 1980–1991, aastatel 1991–1993 õppis ta Tallinna Tehnikaülikoolis. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriosakonnas aastatel 1993–1997. 1998–1999 õppis ta Virginia Polütehnilises Instituudis (Virginia Polytechnic Institute and State University, USA). 1997. aastal töötas Hanno Grossschmidt Entec AS-is arhitekt-planeerijana ning 1998. aastal arhitektina arhitektuuribüroos Urbel ja Peil OÜ. 1998–1999 töötas ta arhitektina büroos Lee McAllister Architectural Consulting Services. Alates 1999. aastast töötab ta arhitektuuribüroos COO Arhitektid (alates 2004 HG Arhitektuur OÜ). Hanno Grossschmidti tuntumateks töödeks on Foorumi kortermaja-kaubanduskeskus Tallinnas, Rotermanni jahulao rekonstruktsioon ja juurdeehitis, Lootsi maja Tallinna sadamapiirkonnas ning Lasnamäe Kergejõustikuhall. Tema töid iseloomustavad oskuslik materjalikasutus, mänglevad vormid ja hea keskkonnatunnetus. 2003. aastal anti Hanno Grossschmidti projekteeritud Lasnamäe Kergejõustikuhallile tiitel "Aasta Betoonehitis 2003" ja Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia. Hanno Grossschmidt on alates 2001. aastast Eesti Arhitektide Liidu liige. Näituse “Matteus. Tartu linna arhitekt” kujundus, 1997 Näituse “Sajandialguse Tallinn” kujundus, 1998 Näituse “9596979899” kujundus, 1999 Kuressaare sanatoorium, 2000 Pärnu Kontserdimaja, 2002 (kaasautorid Katrin Koov ja Kaire Nõmm) Eramu Kakumäel, 2002 Lasnamäe Kergejõustikuhall, 2003 (kaasautorid Siiri Vallner ja Tomomi Hayashi) Lootsi maja, 2005 Foorumi kortermaja-kaubanduskeskus, 2007 (kaasautor Tomomi Hayashi) Rotermanni jahulao rekonstruktsioon ja juurdeehitis, 2008 (kaasautor Tomomi Hayashi, Yoko Azukawa) Kohtla-Järve kirik, 1995, 3. koht Hotell-Büroohoone Võrus, 1998, 1. koht Väike-Munamäe spordikeskus, 1998, ostupreemia Eesti Panga juurdeehitis, 1998, 3. koht Võru vana- ja kesklinna DP, 1999, 1. koht Tamme staadioni tribüünid, 1999, ostupreemia Pärnu keskraamatukogu, 1999, ostupreemia Kuressaare sanatoorium, 2000, 1. preemia Lasnamäe Kergejõustikuhall, 2000, 1. preemia 2003 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Siiri Vallneri ja Tomomi Hayashiga; Lasnamäe spordihoone kui Tallinnale oluline avalik hoone, kus selge ja innovatiivne idee teenib õnnestunult keskkonna muutmise eesmärki) 2003 tiitel "Aasta Betoonehitis 2003" (Lasnamäe spordihoone) 2010 Noore arhitekti preemia "Eesti Arhitektide Liidu liikmed, Hanno Grossschmidt". "Noore Arhitekti Preemia nominendid, Hanno Grossschmidt CV". Koov, Katrin. "Pärnu Kontserdimaja". MAJA 2-2003. Grossschmidt, Hanno. Hayashi, Tomomi. "Rotermanni Vana Jahuladu ja Uus Jahuladu". MAJA 3-2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Kaalep, Tõnu (23. mai 2005). "Paindlik hiiglane". Eesti Ekspress. HG Arhitektuur OÜ
Kanepi põllumeeste konvent

Kanepi põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kanepi alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kooraste, Valgjärve, Kõlleste ja Kanepi vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johan Pittin, Ernst Keller, Jaan Kelp, Aleksander Maala, Jaan Kallev, Otto Jõgi, Ilmar Lilliallik, Jaan Mühlberg, Arnold Mõrd, Hugo Leis, Elmar Saag, Eduard Lõhmus, Valter Leis, Eduard Väits ja Johannes Raig.
Põlva põllumeeste konvent

Põlva põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Põlva alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Laheda, Põlva ja Mooste vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Otu Sokk, Jaan Lepasson, Johannes Plado, Jaan Ilus, Richard Viiard, Jaan Soosaar, Samuel Kibena, Jaan Ritson, Johan Raudsepp, Peeter Piho, Julius Kottise, Gustav Loks, Albert Tamm, Elmar Ojamaa ja Daniel Polakes.
Võru põllumeeste konvent

Võru põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Võru linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Leevi, Võru, Sõmerpalu ja Kasaritsa vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Samuel Lutsuveer, Richard Andreson, Julius Keerberg, Jaan Kibena, Otto Tint, Julius Langer, Joosep Sokk, Peeter Kaust, Juhan Haagivang, Jaan Peterson, Oskar Kabun, Bruno Engelberg, Arnold Kann, Eduard Rikand ja Mihkel Nassar.
Rõuge põllumeeste konvent

Rõuge põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Rõuge alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Haanja, Rõuge, Varstu, Ruusmäe ja Mõniste vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Konrad Kõiv, Reinhold Urbanik, Gerhard Raup, Edgar Piir, Jaan Vaino, Artur Raha, Nikolai Sokk, Albert Kendra, Aksel Sprenk, Eduard Kokk, Aleksander Kütt, Aleksander Silman, Elmar Harju, Aleksander Koemets ja Eduard Leies.
Vastseliina põllumeeste konvent

Vastseliina põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Vastseliina alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Misso, Vastseliina ja Lasva vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Jefim Kaljuorg, Aleksander Pilt, Oskar Kiudsoo, Karl Tirul, Arnold Pilt, Gothard Sippol, Gustav Habersack, Nikolai Frey, Elmar Niilo, Nikolai Fluss, Valter Maad, Gustav Kenk, Eduard Rebane, Osvald Puusepp ja Alfred Truija.
Hingamiskeskus

Hingamiskeskus on organismi peaajus (täpsemalt piklikus ajus) paiknev närvirakkude rühm, mis reguleerib hingamist. Hingamisel kopsude maht vaheldumisi suureneb ja väheneb. See toimub rinnaõõne mahu muutumise tõttu. Sissehingamisel tõmbuvad roietevahelised lihased kokku ja roided liiguvad üles- ja väljapoole.Samal ajal tõmbub kokku rindkere altpoolt piirav vahelihas ja rindkere põhi laskub allapoole. Rinnaõõne ruumala suureneb ja õhk tõmmatakse kopsudesse. Väljahingamisel eelnimetatud lihased lõtvuvad, rinnaõõne ruumala väheneb ja õhk surutakse kopsudest välja. Kopsu osalevad sisse- ja väljahingamises passiivselt, sest nende endi lihased hingamises ei osale.