1918

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 | 1921 | 1922 | ► | ►► 1918. aasta (MCMXVIII) oli 20. sajandi 18. aasta.  Pikemalt artiklis 1918. aasta Eestis 13.–14. jaanuar (31. detsember 1917 – 1. jaanuar 1918 vkj) – Maanõukogu otsustas kuulutada Eesti iseseisvaks kohe, kui Saksa vägede sissetungi oht muutub vahetuks. Maanõukogu otsusega otsustati moodustada välisdelegatsioon, tutvustamaks maailmale Eesti olusid ning hankimaks ka rahvusvahelist tunnustust Maanõukogule. 12. jaanuar[küsitav] – 4. novembril 1917 loodud ning 3 päeva hiljem Tallinnas võimu haaranud Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee eesotsas Viktor Kingissepa ja Ivan Rabtšinskiga lõpetas tegevuse kõrgema täidesaatva organina. 13. jaanuar (vkj 31. detsember) – Paul Kulbuschist sai Tallinna ja kogu Eestimaa õigeusu kiriku piiskop. Tema uueks, pühitsetud nimeks saab Platon. 20. jaanuar (vkj 7. jaanuar) – Tallinnas algas teine eesti sõjaväelaste kongress, mis kestis 26. jaanuarini. 9. veebruar (vkj 27. jaanuar) – algasid valimised Eesti Asutavasse Kogusse. 14. veebruar (vkj 1. veebruar) – Eesti ja Nõukogude Venemaa võttis kasutusele juuliuse kalendri asemel uue kalendri. See tõi kaasa selle, et 1. veebruar loeti 14. veebruariks. 31. jaanuarile 1918 järgnes kohe 14. veebruar 1918. 18. veebruar – Maanõukogu Vanematekogu otsustas kuulutada välja Eesti iseseisvuse, panna paika iseseisvusmanifesti alused ja moodustada selle kirjutamiseks komisjoni (Juhan Kukk, Jüri Jaakson, Karl Ast, Ferdinand Peterson) 19. veebruar – algas Vene Balti laevastiku evakuatsioon Tallinnast 19. veebruar – Tallinnas Eesti Haritlaste Klubis toimunud Eesti poliitikute ja Maanõukogu Vanematekogu nõupidamisel moodustati Eestimaa Päästmise Komitee. 23. veebruar – Pärnu teatri rõdult loeti avalikult ette Eesti Vabariigi iseseisvusmanifest. 24. veebruar – kuulutati välja Eesti Vabariik ja määrati ametisse eesti Ajutine Valitsus. 25. veebruar – keskpäeval sisenesid Tallinna Saksa väeosad. Õhtuks lahkusid sadamast viimased Vene sõjalaevad. 4. märts – Saksa vägede pealetung peatus Narva jõe joonel. 5. aprill – Peterburi kubermangus elavate eestlaste delegatsioon esitas Tartu komandantuurile palve Saksa valitsuse kaitse alla saada. 15. aprill – mindi üle suveajale. 1. mai – Tartus avas äsjaasutatud kunstiühing Pallas esimese näituse. 3. mai – Suurbritannia valitsus teatas de facto tunnustusest Eesti Maapäevale. 4. mai – loodi Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Tallinna Osakond (ÜENÜTO). 13. mai – Prantsusmaa valitsus teatas de facto tunnustusest Eesti Maapäevale. 29. mai – Itaalia valitsus teatas de facto tunnustusest Eesti Maapäevale. 18. juuni – hakkas ilmuma Tallinna Päevaleht. 5. august – Tallinnas lõppesid Eesti teised meistrivõistlused kergejõustikus. 8.-12. november – üldstreik Tallinnas, kohalviibivate Saksa okupatsioonivõimude vastu 17. september – Tallinnas alustas tööd Eesti Tehnika Seltsi erikursused (hilisem Tallinna Tehnikum). 11. november – Eesti Ajutine Valitsus taasalustas oma tegevust. 11. november – asutati Eesti vabatahtlik riigikaitseorganisatsioon Kaitseliit. 11. november – Aleksander Hellat võttis Saksa okupatsioonivõimudelt üle Tallinnas politseivalitsuse asjaajamise ja varad politseimeistri abilt 12. november – heisati Tallinna Raekojale rahvuslik trikoloor ja raekoja saali kogunes 1917. aasta suvel valitud linnavolikogu. 13. november – võttis Aleksander Pallas üle Tallinnas linnaameti ning samal õhtul toimunud Tallinna linnavolikogu istungil valiti ametisse uus Tallinna linnavalitsus. 13. november – võtsid Eesti ajutise valitsuse volinikud Jüri Jaakson ja Peeter Põld üle Eestimaa provintsivalitsuse 15. november – võtsid Jüri Jaakson ja Jaak Reichmann Eesti ajutise valitsuse esindajatena üle Tallinna ringkonnakohtu ja rahukohtud 15. november – alustas endine Tallinna postkontori ülem Hindrek Rikand sideühenduste ülevõtmist 16. november – võeti üle Tallinna tolliamet 19. november – Riias sõlmiti Üleandmise leping Eesti ajutise valitsuse ja Saksamaa peavoliniku vahel. 24. november – lasti müügile esimesed Eesti Vabariigi postmargid. 28. november – Punaarmee koos Eesti punaväelastega vallutas Narva (Vabadussõja algus). 29. november – moodustati Eesti Töörahva Kommuun. Eesti kuulutas välja üldise sundmobilisatsiooni. 30. november – Eesti rahaühikuks sai Eesti mark, mis võrdus 100 penniga. Paralleelselt jäid käibima ka muud valuutad, nt tsaarirubla, duumarubla. 8. detsember – Punaarmee vallutas Võru. Venemaalt jõudis Soome kaudu Eestisse Johan Laidoner. Asutati vabatahtlik abiorganisatsioon "Ühistöö". 16. detsember – moodustati Kalevlaste Malev. 18. detsember – eraisikutel keelati raudteedel sõitmine. 20. detsember – Soomes moodustati Eesti Abistamise Peatoimkond. 21. detsember – Punaarmee vallutas Tartu. 23. detsember – loodi Eesti Sõjavägede Ülemjuhataja ametikoht, kelleks nimetati polkovnik Johan Laidoner. Ernst Põdder määrati riigi sisekaitseülemaks. 27. detsember – loodi Eesti Vabariigi Riigikontroll. 30. detsember – jäälõhkujal Suur Tõll jõudsid Tallinna esimesed Soome vabatahtlikud. 8. jaanuar – USA president Woodrow Wilson kandis ette oma "14 punkti programmi" Esimese maailmasõja järgse maailmakorralduse kohta. 28. jaanuar – bolševikud hõivasid Helsingi. 14. veebruar – bolševikud andsid Nõukogude Venemaal välja dekreedi maa-, vee- ja loodusvarade eraomandi tühistamise kohta. 16. veebruar – Leedu kuulutas end iseseisvaks. 18. veebruar – Saksa armee alustas esimeses maailmasõjas pealetungi Venemaa vägedele ning vallutas nädalaga Läti ja Eesti alad. 3. märts – Saksamaa, Austria-Ungari Bulgaaria, Türgi ja Nõukogude Venemaa sõlmisid Brest-Litovski rahu. 23. märts – Saksamaa tunnustas esimese riigina Leedu iseseisvust. 23. märts – Saksa "Pariisi Kahur" pommitas Pariisi enam kui 100 kilomeetri kauguselt. 25. märts – Valgevene kuulutas end iseseisvaks. ... 26. mai – Gruusia kuulutas end iseseisvaks vabariigiks. ... 16. juuli – bolševikud hukkasid Jekaterinburgis endise Venemaa keisri Nikolai II ja tema perekonna. 30. august – pärast kõnepidamist ühes Moskva tehases tehti Vladimir Iljitš Leninile nurjunud atentaat. ... 3. oktoober – Poola kuulutas end iseseisvaks. 24. oktoober – Ungari kuulutas end iseseisvaks. 28. oktoober – Tšehhoslovakkia kuulutas end iseseisvaks. 1. november – Lääne-Ukraina Rahvavabariik kuulutas end iseseisvaks. 9. november – Saksamaa Keisririigi keiser Wilhelm II loobus troonist ning kuulutati välja Saksa Vabariik. 11. november – lõppes Esimene maailmasõda. 12. november – Austria deklareeris liitumist Saksamaaga. 16. november – Ungari kuulutas end Austriast lahkulöönuna iseseisvaks. 18. november – Läti kuulutas end iseseisvaks. 29. november – Montenegro liideti Serbiaga. 1. detsember – Island sai iseseisvaks riigiks. 1. detsember – Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriik kuulutas end iseseisvaks riigiks.  Pikemalt artiklis Sündinud 1918 26. jaanuar – Nicolae Ceaușescu, Rumeenia diktaator 22. veebruar – Robert Wadlow, maailma pikim inimene 3. märts – Silvia Rannamaa, eesti noorsookirjanik ja novellist 20. aprill – Lucian Pulvermacher, vastupaavst ("Pius XIII") 14. juuli – Ingmar Bergman, rootsi filmirežissöör ja teatrilavastaja 18. juuli – Nelson Mandela, Lõuna-Aafrika Vabariigi president 5. oktoober – Heikki Siren, soome arhitekt 21. november – Mihhail Gluzki, Vene näitleja 11. detsember – Aleksandr Solženitsõn, Vene kirjanik ja dissident, Nobeli kirjandusauhind 1970 17. detsember – Woizlawa Feodora, Mecklenburgi hertsoginna 21. detsember – Kurt Waldheim, Austria poliitik 25. detsember – Anwar Sadat, Egiptuse poliitik, Nobeli rahuauhind 1978 31. detsember – Gunder Hägg, rootsi kergejõustiklane  Pikemalt artiklis Surnud 1918 8. jaanuar – Johannes Pääsuke, eesti filmioperaator 6. veebruar – Gustav Klimt, austria maalikunstnik ja graafik 10. veebruar – Ernesto Teodoro Moneta, itaalia patsifist, Nobeli rahuauhind 1907 13. veebruar – Kaarlo Julius Kalpa, soome vaimulik 23. veebruar – Adolf Friedrich VI, Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog 25. märts – Claude Debussy, prantsuse helilooja 27. märts – Martin Sheridan, USA kergejõustiklane 5. aprill – George Tupou II, Tonga kuningas 13. aprill (ametlik kuupäev) – Jüri Vilms, Eesti riigimees 13. aprill – Lavr Kornilov, vene kindral 17. aprill – William Hope Hodgson, inglise kirjanik 20. aprill – Carl Ferdinand Braun, saksa füüsik, Nobeli auhind 1909 21. aprill – Friedrich II, Anhalti hertsog 5. mai – Niko Phirosmani, gruusia maalikunstnik 17. juuli – Nikolai II, vene keiser 10. august – Aleksander Uurits, eesti kunstnik 13. september – Eduard, Anhalti hertsog 29. oktoober – Rudolf Tobias, eesti helilooja 19. november – Christian Hermann Ludwig Stieda, baltisaksa arstiteadlane füüsika – Max Karl Ernst Ludwig Planck keemia – Fritz Haber meditsiin – auhinda välja ei antud kirjandus – auhinda välja ei antud rahu – auhinda välja ei antud Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 187–188 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 188 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 189 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015)