laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Christopher Judge

Douglas Christopher Judge (sündinud 13. oktoobril 1964 Los Angeles) on USA näitleja. Ta on tuntud "Tähevärav SG-1" tegelase Teal'ci kehastajana. Judge sai Oregoni ülikoolis jalgpallistipendiumi, kolis Oregoni ja mängis kolledžiliigas Ameerika jalgpalli. 1982 pälvis ta Casanova auhinna ehk teisisõnu valiti Oregoni ülikooli Ameerika jalgpalli meeskonna aasta uustulnukaks. Kuid enese sõnul teadis ta alati, et tema sportlaskarjäär on üksnes abivahend näitlejaks saamisel. Ülikoolis püüdis ta kõigepealt õppida meditsiini, juhuks kui tema näitlejakarjäärist ei peaks asja saama, kuid ta ei saanud selleks vajaliku matemaatikaga hakkama ja vahetas eriala. Ta läks üle psühholoogia erialale, aga viimaks lõpetas telekommunikatsiooni ja filmi erialal ning psühholoogia jäi tema kõrvalalaks. Viimasel õppeaastal võitis Judge konkursi, millega otsiti raadiosaatejuhti Oregonis. See oli MTV jutusaate tüüpi saade. Saadud kogemust kasutas ta agendi hankimiseks ja Los Angelesse elamaasumiseks. 1997 läks Judge sõbrale külla ja nägi, et see valmistub proovivõteteks. Judge'i hakkas see huvitama ja kui sõber ära käis, vaatas Judge järele, mis roll see on. See oli Tealc'i roll "Täheväravas". Seejärel helistas Judge oma agendile ja käskis tal end samuti nendele proovivõtetele saata, ähvardades, et muidu nende koostöö lõpeb. Proovivõtetel oli teistele rollidele 3 kandidaati, üksnes Teal'ci rollile 8–10. Judge võitis selle rolli. Kõigist "Tähevärava" näitlejatest pole keegi esinenud nii paljudes osades kui Judge. 2002 nimetati Judge parima ulmefilmi auhinna Saturn kandidaadiks meeskõrvalosatäitja kategoorias Teal'ci rolliga "Täheväravas". Ta ei saanud seda auhinda. Judge on kätt proovinud ka stsenaristina. Ta kirjutas nelja "Tähevärava" osa stsenaariumi. Enese sõnul lukustab ta ennast stsenaariumi kirjutamise ajaks tuppa ega lõpeta enne, kui lugu valmis, sest ta kardab, et tal pole piisavalt enesedistsipliini kord pooleli jäetud asja juurde tagasi pöördumiseks. Pärast seda, kui "Stargate" lõpetati, hakkas Judge kirjutama käsikirja uuele seriaalile "Rage of Angels" ("Inglite raev"). Ta soovis, et sellest saaks algus seriaalile, mille üks seeria kestaks tund aega. Sellega tahtis Judge näidata, et sellinegi seriaal, mille peategelane on neeger, võib olla äriliselt tasuv ja välismaalgi majanduslikult jätkusuutlik. Judge on afroameerika ja irokeesi päritolu. Tema noorem vend Jeff Judge on samuti näitleja. Mitteametlik ja ühemõtteline Christopher Judge Christopher Judge intervjuu Blockbuster UK-ga Stargate SG-1/Characters/Teal'C
Abalak

Abalak on küla Venemaal Tjumeni oblastis Tobolski rajoonis. Asub Tobolskist 20 km kagus Irtõši paremkaldal. Enne Siberi liitmist Venemaaga oli Abalak tatari küla. 1585. aastal võitsid Jermaki väed Abalaki lähedal lahingu tatarlastega. Külas asub 1783. aastal rajatud klooster ja selle juures turismikompleks. Kloostris asus Abalaki Jumalaema ikoon. http://abalak.wen.ru/ http://www.slavjanskaja.ru/abalak.html Abalaki klooster Wikimapias
Abatskoje

Abatskoje on küla Venemaal Tjumeni oblastis, Abatskoje rajooni halduskeskus. Asub Tobolskist 378 km idas Išimi vasakkaldal. Küla tekkis 1680. aastal rajatud sõjaväeposti juurde 1695. aastal. 1964–1992 oli Abatskoje alev.
Nikolai von Essen

Nikolai von Essen on olnud mitme Essenite suguvõsa liikme nimi: Nikolai von Essen (1839−1900), Annikvere ja Karula mõisaomanik Nikolai von Essen (1859–1897), Venemaa leitnant Nikolai von Essen (1860–1915), Venemaa admiral Nikolai von Essen (1880–1923), raudteeametnik Siberis Nikolai von Essen (1885-1945), Venemaa polkovnik, baltisaksa genealoog. Nikolai von Essen (sünd. 1886), Venemaa kapten Nikolai von Essen (sünd. 1897), Venemaa staabikapten, AS Franz Krulli direktor
Allan Murdmaa

Allan Murdmaa (4. august 1934 Tallinn – 15. november 2009) oli eesti arhitekt. Allan Murdmaa lõpetas Tallinna 22. Keskkooli 1952. aastal. Ta õppis aastatel 1952–1958 Moskva Arhitektuuriinstituudis. Allan Murdmaa töötas aastatel 1958–1960 Eesti Projektis, 1960–1962 Tallinna peakunstnikuna, 1963–1968 ja 1970–1976 õppejõuna Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, 1968–1970 Viljandi TSN TK ehitus- ja arhitektuuri osakonnas ning 1976–1981 ja 1987–1992 Eesti Maaehitusprojektis. Allan Murdmaa arhitektuuriloomingu moodustavad mitmesugused elamute, koolimajade ja kinode tüüpprojektid ning mitmed avalike hoonete sisekujundused (Gloria, Pegasus jt). Suure osa Allan Murdmaa loomingust moodustavad ka mitmesugused monumendid – Amandus Adamsoni, Eduard Vilde, Heino Elleri ja Oskar Lutsu mälestussammas, Tehumardi mälestussammas, Rakvere stalinismiohvrite monument ning Maarjamäe memoriaal. Eesti Ajaloomuuseumi arendusdirektori Mariann Raisma arvates on Maarjamäe memoriaal üks paremaid nõukogude ajal loodud monumente Eestis[viide?]. 1924. aasta 1. detsembri ülestõusu mälestussamba teostamise eest pälvis ta koos skulptor Matti Varikuga 1976. aastal Kristjan Raua preemia. Murdmaa oli Eesti Arhitektide Liidu liige. Tehumardi mälestussammas Tehumardi mälestussamba detail 1976 Kristjan Raua preemia (koos Matti Varikuga) Allan Murdmaa isa oli kunstnik Oskar Martinson ning ema Elsa Pinkowska. Tema vend Ivar Murdmaa oli meregeoloog, üks õde Mai-Ester Murdmaa on ballettmeister ja teine õde Kai Murdmaa on füüsik. Aastatel 1970–1988 oli ta abielus filmirežissöör Helle Karisega. Nende poeg Peter Murdmaa on operaator. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 1996. Lk lk 324. ISBN 5-89900-049-x. {{cite book}}: kontrolli parameetri |isbn= väärtust: invalid character (juhend) Hetlin Villak. Suri arhitekt Allan Murdmaa, EPL, 16. november 2009
Dzintars Ābiķis

Dzintars Ābiķis (sündinud 3. juunil 1952 Ventspilsis) on Läti poliitik. Ta lõpetas 1980. aastal Läti Riikliku Ülikooli (geograafiateaduskonna). 1993. aastani kuulus Läti Rohelisse Parteisse, 1993–1998 kuulus ta parteisse Läti Tee, 1998–2009 oli Rahvapartei liige. 2009–2011 kuulus parteisse Teise Poliitika Ühendus. Ta valiti 1990 Rahvarinde kandidaadina Läti NSV Ülemnõukogu saadikuks ja ta on olnud hiljem kõikide Saeima koosseisude liige kuni 2014. aastani. 2014. aasta Läti parlamendivalimistel ta ei kandideerinud. 2011. aastast kuulub parteisse Ühtsus. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2016. Vaadatud 18. juunil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Tallinna Visioonikonverents

Tallinna Visioonikonverents on üritus, kus enda ala spetsialistid käivad välja või genereerivad avatud diskussioonis uusi mõtteid ja ideid Tallinna linnaelu parandamiseks ja uuendamiseks. Konverents toimub iga aasta sügisel – septembris, oktoobris või novembris – mõne suurema kultuuriasutuse ruumides. Tallinna 8. visioonikonverents "Linn ja linnakultuur 22. sajandil" toimus lauluväljaku ruumides 22. novembril 2010. 28. septembril 2009 toimus Kumus konverents "Trammile!", mis keskendus ühistranspordi (kiirtrammi) eelisarendamisele ning integreerimisele teiste transpordiliikidega. Varasemate aastate konverentsiteemadeks on olnud "Tallinna energiaportfell – kullaauk või näpud põhjas" (2008), ¿Ääretu Tallinn? (2007) ja "Sünergiline Tallinn" (2006). Koduleht
Alba Iulia

Alba Iulia (saksa keeles Karlsburg, varem ka Weißenburg; ungari keeles Gyulafehérvár) on linn Rumeenias Transilvaanias, Alba maakonna keskus. Asub Mureși jõe ääres. Roomlased rajasid tänapäeva linna kohale Apulumi kindluse, mis oli XIII Gemina leegioni keskus. 1009. aastal sai Alba Iulia piiskopkonna keskuseks. 12. sajandil sai Ungari kuningalt linnaõigused. Aastatel 1571–1692 oli see Transilvaania vürstkonna pealinn. 1. detsembril 1918 kuulutati linnas välja Transilvaania liitumine Rumeenia Kuningriigiga. Kuningas Ferdinand krooniti 1922. aastal Alba Iulia õigeusu katedraalis uuesti kõikide rumeenlaste kuningaks. Linnas asub 1. Detsembri Ülikool ja Batthyáneumi raamatukogu, kus leidub palju haruldasi käsikirju ja inkunaableid. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikest 94,45% rumeenlased, 2,76% ungarlased ja 2,22% mustlased. Linna jalgpalliklubi FC Unirea Alba Iulia mängib Rumeenia esiliigas. 2021 Romanian census Alba Iulia ametlik koduleht (rumeenia, saksa, inglise keeles)
Katrin Sangla

Katrin Sangla (sündinud 30. juulil 1971 Tallinnas) on eesti jumestuskunstnik. Ta on olnud Helle Meri ja Evelin Ilvese jumestaja. 21-aastaselt rajas ta ettevõtte Katrin Sangla Make-up Studio, mille abil on ta kord aastas toimuvatel kursustel koolitanud kümneid jumestuskunstnikke, kelle seas on Margit Soosaar-Müürisepp, Meelis Krik, Anastassia Panasenko ja teised. 1993. aastal tuli Katrin Sangla jumestamises Eesti Vabariigi sisemeistriks[viide?]. 2002. aastal osales ta koos modell Katrina Tee, kunstnik Martin Saare, juuksur Tamara Korjagina ja stilist Gerly Tinniga Las Vegases maailmameistrivõistlustel. Sama võistluse individuaalarvestuses sai ta kuuenda koha. Otseselt ta eraklientuuri ei teeninda, kuid teeb projektipõhist koostööd paljudes meediavaldkondades: filmikunst, televisioon, fotograafia, ajakirjandus, reklaamindus, moedemonstratsioonid, võistlused; nii kodumaal kui ka välismaal (Venemaal, USA-s, Kuubal, Malaisias, Jaapanis, Soomes, Rootsis, Norras, Lätis ja Leedus). Ta kuulus Tallinnas toimunud 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse jumestamismeeskonda. Ta on olnud mängufilmide "Kuldrannake" [viide?] ja "Täna öösel me ei maga" [viide?] jumestaja. 2005. aastal ilmus Sangla kirjutatud raamat "Jumestamisest" (kirjastus Pilgrim). Samal aastal pidasid ajakirja Stiil lugejad teda aasta stiilseimaks naiseks. 1998 – Joe Blasco Make-up Schooli ilumeigikursus USA-s Orlandos; 2004 – Joe Blasco Make-up Centeri grimeerimiskursus USA-s Los Angeleses. Ta on olnud abielus režissöör Hindrek Maasikuga ja tal on kolm poega. 2022. aastal teatas ta ühismeedias, et paari abielu on lõppenud. Greta Kaupmees, "Katrin Sangla tuli meikijate MMil kolmandaks", Õhtuleht, 13. august 2002. http://www.makeupstore.se/eeet/mmagazine/index.php, Issue 7 M Magazine 2007 http://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?25036 Kersti Eero, "Stiilsed — Tanel Padar ja Katrin Sangla", Õhtuleht, 10. jaanuar 2005. Staarmeikar Katrin Sangla abielu tuntud filmimehega purunes Postimees/Elu24, 28.10.2022. Koduleht Tähelaev: Katrin Sangla, ETV, 11. oktoober 2009 Kadi Lehtmets, "Katrin Sangla laseb masinaga meigi näkku", Õhtuleht, 17. september 2004 Kadi Lehtmets, "Katrin Sangla õpetab naisi end ilusaks maalima", Õhtuleht, 8. juuli 2005 Britt Rosen, "Katrin Sangla, soe ja tugev", Postimees, 26. november 2005
John Stott

John Robert Walmsley Stott (27. aprill 1921 London – 27. juuli 2011 Lingfield) oli inglise teoloog. "Ristiusu alused", tõlkinud Arvi Siig, Logos 1993 "Sõna seletus: Johannese kirjad", tõlkinud Heikki Silvet, Logos, 2003, ISBN 139789949402182 "Sissejuhatus piibliteadusesse", Logos, 2000, ISBN 9985927419 "Elav kirik. Eluaegse pastori tõekspidamised", Kirjastus Allika, ISBN 139789985995495, 2009 In Memoriam The New York Times
NSV Liidu Kaitse Rahvakomissariaat

NSV Liidu Kaitse Rahvakomissariaat (vene Народный комиссариат обороны СССР; НКО СССР) oli NSV Liidu kõrgeim sõjaväeline asutus (rahvakomissariaat) 1934–1950, mida juhtis NSV Liidu Kaitserahvakomissariaadi rahvakomissar ja minister. 25. veebruari 1946. aasta NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu Presiidiumi määrusega liideti kaitse rahvakomissariaat ja sõjalaevastiku rahvakomissariaat ning neist moodustati NSV Liidu Relvajõudude Rahvakomissariaat. NSV Liidu riigikaitse keskorgan muudeti NSV Liidu valitsusorganite reformimise käigus juba 15. märtsil 1946 NSV Liidu Relvajõudude Ministeeriumiks, mida juhtis Jossif Stalin isiklikult. 25. veebruaril 1950. aastal reorganiseeriti NSV Liidu relvajõudude juhtorganid NSV Liidu Sõjaministeeriumiks (Военное министерство СССР) ja NSV Liidu Mereväeministeeriumiks (Военно-морское министерство СССР) 15. märtsil 1953. aastal reorganiseeriti NSV Liidu relvajõudude juhtorgan NSV Liidu Kaitseministeeriumiks. Kliment Vorošilov 1881–1969) (20. juuni 1934 – 7. mai 1940) Semjon Timošenko (1895–1970) (7. mai 1940 – 19. juuli 1941) Jossif Stalin (1878–1953) (19. juuli 1941 – 25. veebruar 1946)
Võrsumissõlmkond

Võrsumissõlmkond koosneb varre alumisel osal väga lähestikku asetsevatest võrsumissõlmedest.
Corbin Bleu

Corbin Bleu Reivers (sündinud 21. veebruaril 1989) on USA näitleja ja laulja. "Jump In!" (10. juuli 2007) "High School Musical 1 "High School Musical 2" (14. august 2007) "High School Musical 3: Senior Year" (21. oktoober 2008)
Homogeenne süsteem

Homogeenne süsteem on ainult ühest faasist koosnev süsteem. Keemias mõistetakse homogeense süsteemina ühtlast süsteemi, milles iga ruumiühiku keemiline koostis ja füüsikaline olek on ühesugune. Homogeenses süsteemis, milles on mitu keemilist ainet, on kõik komponendid jaotunud ühtlaselt kas molekulide, aatomite või ioonidena. Homogeenne süsteem ei hajuta valgust ja selle osiseid ei saa eraldada filtrimisel ega muul mehaanilisel teel. Tõelised lahused ja gaaside segud on enamtuntud homogeensed süsteemid. Suur osa keemilisi reaktsioone on homogeensed reaktsioonid, see tähendab, et toimuvad homogeenses segus (lahuses). Homogeense süsteemi vastand on heterogeenne süsteem. Nende kahe vahepealsed on kolloidsüsteemid (kolloidlahused). Homogeensus ja heterogeensus Heterogeenne süsteem
Heterogeenne reaktsioon

Heterogeenne reaktsioon on keemiline reaktsioon tahke aine või vedeliku pinnal. Reaktsioonid gaasi ja vedeliku, gaasi ja tahke aine ning vedeliku ja tahke aine vahel on heterogeensed. Heterogeense reaktsiooni korral on reageerivad ained harilikult adsorbeerunud, mistõttu nende reaktsioonide kineetika on keeruline. Märkimisväärne mõju reaktsiooni kiirusele on tahke faasi pindalal. Olulise osa heterogeensetest reaktsioonidest moodustavad reaktsioonid tahketel katalüsaatoritel, see on heterogeenne katalüüs. Heterogeensele reaktsioonile vastandub homogeenne reaktsioon. Heterogeenne süsteem Homogeenne reaktsioon
Heterogeenne süsteem

Heterogeenne süsteem on füüsikalis-keemiline süsteem, mis koosneb vähemalt kahest faasist. Heterogeenne süsteem on mitteühtlane süsteem, mis koosneb mitmest üksteisest piirpindadega eraldatud homogeensest osast, mis erinevad üksteisest koostise ja omaduste poolest. Heterogeenset süsteemi moodustavad komponendid on põhimõtteliselt üksteisest mehaaniliselt eraldatavad. Heterogeensed on näiteks paljud metallide sulamid, suspensioonid ning vedelik ja selle kohal olev küllastunud aur. Heterogeense süsteemi vastand on homogeenne süsteem. Nende kahe vahepealsed on kolloidsüsteemid (kolloidlahused). Heterogeenne reaktsioon Keskkonna heterogeensus Homogeensus ja heterogeensus
Angelina Švatška

Angelina Švatška (ka Anželina Švatška; sündinud 1971 Dnipropetrovskis) on ukraina ooperilaulja, metsosopran, Ukraina Rahvusooperi solist. Ta pälvis 2005. aastal Pärnus toimunud Klaudia Taevi nimelisel rahvusvahelisel ooperilauljate konkursil II preemia. Švatška on lõpetanud Kiievi konservatooriumi prof. G. Tuftina lauluklassis. Samuti omandanud kooridirigendi eriala. Aastast 2001 on ta Ukraina teeneline kunstitegelane. Lisaks Mirjam Helini rahvusvahelise lauljate konkursi diplomand (1999); Rahvusvahelise Altchevski nim. konkursi laureaat (2001); Tšaikovski nim. konkursi diplomand (2002) ja Klaudia Taevi nim. konkursi II preemia laureaat (2005). Angelina Švatška silmapaistvamate rollide seas on olnud Amneris ("Aida"), Carmen ("Carmen"), Marina Mnešek ("Boriss Godunov"), Delila ("Simson ja Delila"), Eboli ("Don Carlos") ning Laura ("La Gioconda"). Lühielulugu Moskva Suure Teatri kodulehel
Huiling Zhu

Zhu Huiling (sündinud 1982 Shanghai Hiina RV) on Hiina Rahvavabariigis päritolu ooperilaulja, metsosopran. Ta pälvis 2005. aastal Pärnus toimunud Klaudia Taevi nimelisel Rahvusvahelisel Ooperilauljate Konkursil II preemia. 2000. aastal lõpetas Zhu Shanghai Kõrgema Muusikakooli. Aastatel 2001-2007 õppis Hamburgi Muusika- ja Teatriülikoolis (prof. Ingrid Kremlingi juhendamisel). On ennast täiendanud Milano La Scala ja New Yorgi Metropolitan Opera meistriklassides. On Elise Meyeri rahvusvahelise konkursi I preemia võitja (2003) ning Klaudia Taevi nim. konkursi II preemia laureaat (2005). 2003/2004 hooajal oli solist Grazi ooperimajas Austrias. 2008/2009 hooajal oli solist Zürichi ooperis.
Andres Põime

Andres Põime (sündinud 10. august 1957 Tallinnas) on eesti arhitekt. Keskhariduse omandas ta aastatel 1964–1975 Tallinna 2. Keskkoolis ning arhitektuurialase kõrghariduse Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1975–1980. Aastatel 1980–1990 töötas ta projekteerimisinstituudis Kommunaalprojekt. Aastast 1991 töötab ta arhitektuuribüroos Studio 3 OÜ. Tema tuntumad tööd on Kadrioru restoran, kortermajad Nõmmel ja Kuressaares ning spaahotell Narva-Jõesuus. Tema töid iseloomustab funktsionalistlik lihtsus, lakooniline vorm ja mitmekülgne materjalikasutus. Lisaks uusobjektidele on Andres Põime teostanud hulgaliselt restaureerimis- ja rekonstrueerimisprojekte – Tallinna vana lennujaam, Kesklinna Vene Gümnaasium, Tondi kasarmud jne. Kuressaare raamatukogu-konverentsikeskus, 2002 (koostöös Tiit Kaljundi projektigrupiga) Restoran Kadriorg, 2002 Tallinna vana lennujaama rekonstrueerimine, 2002 Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasiumi (endise Lenderi Gümnaasiumi hoone) rekonstrueerimine, 2003 Hotel Barons rekonstrueerimine Tallinnas, 2003 eramu Pirital, 2003 Pirita Majandusgümnaasiumi juurdeehitus, 2003 Eramu Haabneemes, 2003 Korterelamu Nõmmel, 2004 Korterelamu Kuressaares, 2007 Tondi kasarmute rekonstrueerimine, 2007 Kalamaja Põhikooli hoone rekonstrueerimine, 2008 Eesti Vabariigi suursaatkond Pekingis, 2008 ümberprojekteeritud 2013, ehitatud 2013–2015 2002 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (algatus ehitatud keskkonna väärtustamiseks ja defineerimiseks riiklikul tasemel; Eesti arhitektuuripoliitika töögrupp: Andres Alver, Liina Gailand, Veljo Kaasik, Krista Kodres, Margus Koot, Tõnu Laigu, Jüri Lass, Heldur Meerits, Urmas Muru, Ebe Nõmberg, Andres Põime, Meeli Truu, Kalle Vellevoog) 1990 Eesti Arhitektide Liit Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 1996. Lk lk. 402. ISBN 5-89900-049-x. {{cite book}}: kontrolli parameetri |isbn= väärtust: invalid character (juhend) "Eesti Arhitektide Liidu liikmed, Andres Põime". Lindpere, Piret (9. veebruar 2004). "Pieteeditundeline ja suhtlemisaldis". Eesti Ekspress. "AB Studio-3 OÜ, tööde loetelu". Piret Lindpere. "Põime, Andres". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 402–403 AB Studio-3 OÜ Eesti Arhitektide Liit
Anna Samuil

Anna Samuil (vene keeles Анна Александровна Самуил; sündinud 1976 Permis) on Venemaa ooperilaulja, sopran. Ta pälvis 2001. aastal Pärnus toimunud Klaudia Taevi nimelisel Rahvusvahelisel Ooperilauljate Konkursil I preemia. Ta on õppinud nii viiulit kui ka ooperilaulu Moskvas Tšaikovski nimelises Konservatooriumis, mille lõpetas 2003 aasta Irina Arhipova vokaalklassis. Lisaks Klaudia Taevi nimelise konkursi esimesele preemiale on ta auhindu võitnud ka teistel mainekatel konkurssidel nagu rahvusvaheline Tšaikovski nimeline konkurss ja Glinka konkurss Venemaal, "Concorso Franco Corelli" ja "Concorso Riccardo Zandonai" Itaalias ja "Neue Stimmen" Saksamaal. Aastatel 2001-2004 oli ta Moskva Stanislavski ja Nemirovitš-Dantšenko nimelise ooperiteatri solist, kus tegi ja oma ooperidebüüdi. Aastal 2003 osales ta Klaudia Taevi konkursi raames Endla Teatris toimunud Linnar Priimäe lavastatud G. Verdi ooperis "Rigoletto", kus ta esitas Gilda rolli. Sellest sündmusest sai alguse traditsioon, et Klaudia Taevi konkursi võitja peapreemiaks on võimalus valida endale ooperiroll, mis kahe aasta pärast, järgmise konkursi ajal ette kantakse. Sama aasta sügisel debüteeris ta Violetta rolliga Daniel Barenboimi juhatusel Berliinis, Staatsoper Unter den Lindenis. Selle teatri solist on ta tänaseni. Anna Samuil on esinenud ka Milano La Scala's (Donna Anna, Freia, Gutrune), New Yorgis Metropolitan Operas (Musetta), Müncheni Riigiooperis (Violetta, Donna Anna), Dresdeni Semperoperis (Mimì), Hamburgi ooperiteatris (Adina, Fiordiligi, Donna Anna, Violetta), Valencia ooperiteatris (Donna Anna), Lyoni ooperis (Maria ooperis Mazeppa), Tel Avivis, Tokyos (Donna Anna, Rosalinde), USA-s Pittsburghis (Violetta, Tatiana), Baltimore'is (Mimì) ja Grand Théâtre de Luxembourgis (Violetta). Ta on tihe külaline kuulsatel festivalidel: Salzburg Festival (Tatjana), Aix-en-Provence'i ja Edinburghi festivalidel (Violetta, Maria), Glyndebourne'i, Verbier'i festivalide (Donna Anna) ja Arena di Veronal (Donna Anna) ja mitmetel teistel rahvusvahelistel festivalidel.
Viljandi kunstmuruväljak

Viljandi kunstmuruväljak on kunstmurukattega jalgpalliväljak Viljandis. Staadionil peavad mänge madalamate liigade ja noorte võistkonnad. Samuti on see varakevadel ja hilissügisel koduväljakuks meeskonnale Viljandi JK Tulevik. Väljakul on olemas tehisvalgustus. Viljandi linnastaadion
Suurjooks ümber Viljandi järve

Suurjooks ümber Viljandi järve on 1928. aastal alguse saanud vanim Eestis korraldatav jooksuüritus. Jooksurada teeb ringi Viljandi järve ümber ja selle pikkus on 12-13 km. Teekonna võib valida igaüks ise, kaks kontrollpunkti asuvad Orika sillal ja Viiratsi sillal. Suurjooksu start ja finiš on Viljandi linnastaadionil Mehed: M14, M16, M18, M21, M35, M40, M45, M50, M55, M60, M65, M70. Naised: N14, N16, N18, N21, N35, N40, N45, N50, N55, N60. Koduleht
Vöötkakk (perekond)

Vöötkakk (Surnia) on lindude perekond kaklaste sugukonnast. Perekonda kirjeldas esimesena André Marie Constant Duméril (1806). Tänapäeval elab üks liik – Surnia ulula (vöötkakk). Perekonna fossiilsetest liikidest on teada Surnia robusta (Pliotseeni lõpust Pleistotseeni alguseni) ja Surnia capeki (Pleistotseeni algus).