laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mardi Valgemäe

Mardi Valgemäe (10. november 1935 Viljandi – 15. märts 2020) oli eesti teatriteadlane, New Yorgi Linnaülikooli (CUNY) Lehmani kolledži inglise keele professor. "Ikka teatrist mõteldes" (esseid, päevikukatkendeid ja arvustusi), Välis-Eesti & EMP, Stockholm 1990, 188 lk; ISBN 9186116568 "Linn ja teater: lavamärkmeid mitmelt maalt" (esseekogumik), Vagabund, Tallinn 1995, 173 lk; ISBN 9985835034 "Kaugekõne: artikleid, arvustusi ja kirjanduskriitilisi kiasme", Vagabund, Tallinn 1999, 215 lk; ISBN 9985835387 "Eelarvamusi: täheldusi teatrist ja teatritekstidest", Vagabund, Tallinn 2003, 180 lk; ISBN 9985835689 "Pihtimusi: artikleid ja arvustusi lavakunstist ja kirjandusest", Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2009, 195 lk; ISBN 9789985792605 1991 Priit Põldroosi nimeline auhind 1996 Henrik Visnapuu preemia ("Linn ja teater") 1998 Eesti Kultuurfondi auhind (USA) viljaka töö eest teatrikunsti ja näitekirjanduse laias valdkonnas 2012. aastal valisid Lehmani kolledži üliõpilased Mardi Valgemäe aasta õppejõuks. 2013 Valgetähe IV klassi teenetemärk Mardi Valgemäe oli abielus Mare Kivijärvega. Neil oli kaks last, poeg Sven Mats ja tütar Monika Lea. Monika abielust Jonathan Senzeriga sündisid kolmikud Danika, Veronika ja Markus. Eestlane valiti New Yorgi kõrgkooli aasta õppejõuks Postimees, 15. mai 2012 Prof. dr. Mardi Valgemäe 70 Eestlased Kanadas, 2. detsember 2005 Suri hinnatud teatriteadlane Postimees 17. märts 2020 (digitaalne versioon)
Düsseldorfi ringkond

Düsseldorfi ringkond (Regierungsbezirk Düsseldorf) on üks viiest ringkonnast Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Düsseldorfi ringkond asub Nordrhein-Westfaleni loodeosas. See on Saksamaa suurima elanike arvu ja rahvastiku tihedusega ringkond. Sellele vaatamata on 52% pindalast põllumajandusmaad ja 1/7 metsaga kaetud. Düsseldorfi ringkond piirneb põhjas Münsteri ringkonna, idas Arnsbergi ringkonna, lõunas Kölni ringkonna ning läänes Hollandiga. Ringkonna pindala on 5291 km². Arvestuslik elanike arv oli 5 161 800 (31. detsember 2010), rahvastiku tihedus 980 inimest km² kohta. Halduskeskus on Düsseldorf. Ringkonnavalitsus asub aadressil Cecilienallee 2, 40474 Düsseldorf. Praegune valitsusjuht on Anne Lütkes (Bündnis 90/Die Grünen). Ringkond koosneb 5 kreisist kokku 56 kreisikuuluvusega vallaga ning 10 kreisivabast linnast (kokku 66 vallast). Düsseldorfi ringkonna valitsuse koduleht
Telma Hopkins

Telma Louise Hopkins (sündinud 28. oktoobril 1948) on USA laulja ning filmi- ja seriaalinäitleja. Telma Hopkins andmekogus IMDb (inglise)
Essence Atkins

Essence Uhura Atkins (sündinud 7. veebruaril 1972 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide seriaali- ja filminäitleja. Essence Atkins andmekogus IMDb (inglise)
Saga Sapphire

Saga Sapphire (varem Bleu de France (2008–2011), Holiday Dream (2004–2008), SuperStar Aries (2000–2004), SuperStar Europe (1999–2000), ehitatud kui Europa (1981–1999)) on ristluslaev, mis kuulub ettevõttele Saga Cruises II Ltd. ja mida käitab laevakompanii Saga Cruises. Laev ehitati Bremer Vulkani laevatehases Bremenis Saksamaal 1981. aastal ja võeti kasutusele 8. jaanuaril 1982. 2012. aastal kasutatakse laeva Läänemerel ja Norra fjordides. Ristluslaevade loend Germanischer Lloyd (inglise keeles) Saga Sapphire Saga kodulehel (inglise keeles)
Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskond

Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskond oli Tartu Ülikooli teaduskond, mis tegeles matemaatika ja informaatika õpetamisega ning uurimistööga nendes valdkondades. Teaduskond asus Tartus aadressil Liivi tänav 2 ning see liideti 2016. aasta alguses ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonnaga. Teaduskonna viimane dekaan oli Tõnu Kollo ja viimane prodekaan Varmo Vene. Teaduskond moodustati 1967 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna lahutamisel matemaatikateaduskonnaks ja füüsika-keemiateaduskonnaks. Selle viimane nimi oli teaduskonnal alates 2001. aasta veebruarist. 2010. aasta seisuga hõlmas matemaatika-informaatikateaduskond kolme instituuti: Matemaatika instituut Matemaatilise statistika instituut Arvutiteaduse instituut Tartu Ülikooli arvutuskeskus "Loodus- ja täppisteaduste valdkond". Eesti Teadusinfosüsteem. Vaadatud 17. detsembril 2023. "Tõnu Kollo CV, ETIS". www.etis.ee. Vaadatud 17. detsembril 2023. "Varmo Vene CV, ETIS". www.etis.ee. Vaadatud 17. detsembril 2023. Matemaatika ja statistika instituudi koduleht Arvutiteaduse instituudi koduleht
Karlová

Karlová on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Põhja-Slovakkias Žilina maakonna Martini ringkonnas. Küla on esmamainitud 1272. aastal. Karlová vallas elab 114 inimest, selle pindala on 1,833 km² ning keskmine kõrgus merepinnast 468 meetrit. Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku
Frans

Frans on asula ja vald Ida-Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Aini departemangus. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Päeva tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Päeva tänav (saksa keeles Sonnenstraße) on tänav Tartus Kesklinna linnaosas. Ta algab Tähe tänavalt ja on umbtänav. Tänava pikkus on 180 meetrit. Päeva tänava park
Era tänav

Era tänav (saksa keeles Privatstraße) on tänav Tartus Kesklinna linnaosas. See ühendab Riia tänavat Võru tänavaga ning on 200 meetrit pikk. Era 1 Era 2
Õuna tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Õuna tänav on tänav Tartus Tammelinnas. Ta algab Soinaste tänavalt. Peale Lemmatsi tänavaga ristumist kulgeb tänav kaarjalt, lõppedes samal tänaval. Tänava pikkus on umbes 530 meetrit.
Lemmatsi tänav

Lemmatsi tänav on tänav Tartus Tammelinnas. Ta algab Soinaste tänavalt, ristub Õuna, Kreegi, Pirni, Tihase, Linnu, Aardla ja Leevikese tänavaga ning lõpeb Raudtee tänaval. Tänava pikkus on 980 meetrit.
Vase tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vase tänav on tänav Tartus Karlovas. Vase tänav on põhja–lõunasuunaline, ühendab Saekoja tänavat Purde tänavaga ning on 80 meetri pikkune.
Bengt Gottfried Forseliuse tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Bengt Gottfried Forseliuse tänav on tänav Tartus Karlovas. Tänav algab Tehase tänavalt ja lõpeb Teguri tänaval ning ta on 120 meetri pikkune. Tänav on nimetatud Bengt Gottfried Forseliuse auks (Tartu linnavolikogu otsus 24. septembrist 1923).
Marlon Dumas

Marlon Dumas (täisnimega Marlon Gerardo Dumas Menjivar; sündinud 22. augustil 1975 Hondurases) on Hondurase päritolu Eesti arvutiteadlane, Tartu Ülikooli tarkvaratehnika professor. 1993–1996 õppis Dumas Pariisi Ülikoolis informaatikat (bakalaureusekraad), 1996–2000 Grenoble'i Ülikoolis informaatikat (magistri- ja doktorikraad). Varem on ta töötanud Queenslandi tehnikaülikoolis Austraalias lektori, dotsendi ja tarkvaratehnoloogia professorina. 2007. aastast töötab ta Tartu Ülikoolis. Tartus juhib Dumas rahvusvahelist tarkvaratehnika magistriõppekava. Dumas on avaldanud ligi 150 teaduslikku publikatsiooni, neid on kokku tsiteeritud enam kui 10 000 korda. Ta on juhendanud 28 magistri- ja 24 doktoriväitekirja, 2022. aasta kevade seisuga on tema juhendada veel 11 doktoriväitekirja. Ta on paljude IT-konverentside programmikomitee liige. Marlon Dumas on üks tsiteeritumaid teadlasi Eestis, tema juhtida on ka Tartu Ülikoolis tarkvaratehnika magistriõppe ingliskeelne õppekava. 2004 Queenslandi uurimisstipendium (Queensland "Smart State" Research Fellow) 2006 parima tarkvaraalase uurimistöö auhind 2010 rahvusvahelise äriprotsesside korralduse konverentsi teaduspreemia. 2014 Tartu Ülikooli aumärk 2021 Tartu Ülikooli medal Marlon Dumas on abielus eestlanna Inga Saarega, neil on tütar Maia (sündinud 2009). "Hondurasest pärit Eesti teadlane" Universitas Tartuensis, 14.05.2012 "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. Marlon Dumas Eesti Teadusinfosüsteemis "Hondurasest pärit Eesti teadlane" Universitas Tartuensis, 14.05.2012 "Marlon Dumas: unustage promomine, õppige aluseid!" Arvutimaailm, 9/10 Marlon Dumas and computer science YouTube
Akivo Lenzner

Akivo Lenzner (16. märts 1927 Tartu – 27. aprill 2012) oli Eesti arst ja mikrobioloog. Lenzner lõpetas Hugo Treffneri gümnaasiumi ning õppis Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas cum laude. 1953. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja, mille järel töötas TRÜ arstiteaduskonna mikrobioloogia kateedris. 1964. aastast oli ta kateedri juhataja, hiljem ka teadusprodekaan, alates 1974. aastast professor. 1973. aastal kaitses Lenzner doktoritööd inimese laktofloora teemal. Akivo Lenzneri teadustöö põhiteema oli inimese mikrofloorasse kuuluvate piimhappebakterite uurimine normi ja patoloogia tingimustes, sealhulgas kosmoselendude käigus. Ta oli inimese mikroobiökoloogia suuna rajaja nii Eestis kui ka endises NSV Liidus. Lenzneri juhendamisel valmis 14 väitekirja. 1992. aastal ta emeriteerus. 1996. aastal valiti Akivo Lenzner Venemaa meditsiinilis-tehniliste teaduste akadeemia akadeemikuks. Nekroloog ajakirjas Universitas Tartuensis[alaline kõdulink], 14.05.2012 Nekroloog ajakirjas Universitas Tartuensis, 14. mai 2012
Dmitri Nikolajevski

Dmitri Nikolajevski (sündinud 16. oktoobril 1985) on Eesti trummar. 2009. aastal astus ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia džässiosakonda. Ta kuulub Eesti Trummarite Liitu. "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. september 2020. Vaadatud 16. augustil 2015. "Staarid astusid muusikaakadeemiasse" Elu24, 10. august 2009
Thea Normet

Thea Normet (aastani 1968 Thea Heinrichson; sündinud 24. oktoobril 1942 Tartus) on eesti bioloog. Thea Normet on trükitöölise tütar. 1961. aastal lõpetas ta Ahja Keskkooli, 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. 1994. aastal sai Eesti Põllumajandusülikoolist loodusteaduse magistri kraadi väitekirjaga "Tallinna puittaimede lehtede parasiitseened". Normet oli 1968–1991 Tallinna Botaanikaaia botaanik, 1991–2000 nooremteadur. Thea Normeti uurimisvaldkond on puittaimede seenhaigused ja saastekahjustused. Üle 50 teadustrükise ja aimeartikli. Puude seisundist. // Tallinna taimestik. Tallinn 1986 Parasiitseentest Tallinna Botaanikaaia introdutseeritud taimedel. I. Puu- ja põõsaliikidel (kaasautor H. Karis). // Iluaiandus. Tallinn 1986 Parasitic micromycetes on trees and shrubs introduced to the Tallinn Botanical Garden from the Russian Far East (kaasautor H. Karis). // Teaduste Akadeemia Toimetised. Bioloogia 43 (1994) 1 Looduse õpperada. Tallinn 1999 Mürgiseid taimi meie ümber. Tallinn 2004 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Madis Norvik

Madis Norvik (4. jaanuar 1932 Tallinn – 20. detsember 2013) oli eesti keeleteadlane ja teadusorganisaator. 1950. aastal lõpetas Norvik Tallinna 1. Keskkooli, 1956 TÜ eesti filoloogia osakonna soome-ugri keelte erialal. 1958–1961 oli ta Keele ja Kirjanduse Instituudi (KKI) aspirant toponüümikas. Norvik oli 1956–1958 Viljandi 2. Keskkooli, õhtukeskkooli ja meditsiinikooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja, 1961–1968 KKI murdesektori nooremteadur, 1968–1985 KKI teadussekretär, 1985–1987 välissuhete teadussekretär, 1987–1995 direktori abi välissuhete alal. Madis Norvik oli Piret Norviku abikaasa. Madis Norviku uurimisvaldkond oli eesti keele toponüümika. Ta tegeles aastaid fennougristikaalase teadusorganisatoorse tööga, oli III rahvusvahelise fennougristide kongressi (Tallinn, 1970) sekretär, osales 1970–2005 NSV Liidu TA Nõukogude fennougristide komitee eestseisuse (kuni 1991) ja Eesti fennougristide komitee liikmena 8 rahvusvahelise fennougristide kongressi organiseerimises, oli umbes 20 aastat (kuni 1991) NSV Liidu ja Soome vahelise Teaduslik-Tehnilise Koostöökomisjoni keeleteaduse ning kirjanduse ja rahvaluule töörühma NSV Liidu poolne liige ja teadussekretär, 1994–2001 Soome Alfred Kordelini Sihtasutuse Eesti fondi esindaja Eestis. Ta oli instituudi 50. aastapäeva puhul koostatud "Eesti filoloogia poolsajand Teaduste Akadeemias: väljaannete bibliograafia 1947–1996" (Tallinn, 1997) lingvistikaosa bibliograafia ning ajakirja Keel ja Kirjandus koondregistrite (1978–1997, ilm 1988, 2005) koostajaid. Ta oli Soome Kirjanduse Seltsi korrespondentliige. Saanud Eesti Teaduste Akadeemia au- ja tänukirju. Ligi 20 teadustrükist. Isuri ja vadja keele sufiksi -zikko päritolust. // Emakeele Seltsi aastaraamat 5 (1959) Emakeele Selts ning Keele ja Kirjanduse Instituut eesti kohanimede kogujana ja uurijana. // Emakeele Seltsi aastaraamat 6 (1960) Kohanimedest Koka-, Koke-, Koki-. // Emakeele Seltsi aastaraamat 8 (1962) Miks on Järvemaa asemel Järvamaa? // Nonaginta. Tallinn 1963 Juhend kohanimede kogumiseks (koostaja). Tallinn 1967 Der Dritte Internationaler Finnougristenkongress. Третьий межд. Конгресс финно-угроведов. // Congressus Tertius Internationaler Fenno-Ugristarum Tallinae Habitus 17.–23. august 1970. I. Acta linguistica. Tallinn 1975 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Piret Norvik

Piret Norvik (aastani 1981 Piret Raud; sündinud 24. detsembril 1950 Võhmas) on eesti keeleteadlane, murdeuurija. Piret Norvik on loomaarsti tütar. 1969. aastal lõpetas ta Rakvere 1. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse osakonna soome-ugri keelte erialal. 1998. aastal kaitses ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistrikraadi lingvistikas väitekirjaga "Kirderannikumurde sõnavaralised suhted naabermurrete ja -keeltega". Ta oli 1974–1978 Keele ja Kirjanduse Instituudi murdesektori vanemlaborant, 1978–1986 nooremteadur, 1986–1997 KKI/EKI teadur, 1997–2001 assistent, 2001-2008 toimetaja ning 2008–2012 assistent. Tema uurimisvaldkonnad on Põhja-Eesti murrete sõnavaralised suhted, kontaktkeelte mõjutused Põhja-Eesti murretes, hõimuliikumine, Eesti–Ungari kultuurisuhted. Osalenud "Väikese murdesõnastiku" (I 1982, II 1989) koostamises, olnud "Eesti murrete sõnaraamatu" koostajaid ja toimetajaid. Saanud ETF-i grante Põhja-Eesti murrete uurimiseks ja Alfred Kordelini Sihtasutuse (Soome) abiraha murdetekstide raamatu "Käsmu randlaste jutte" avaldamiseks. Eesti külaliikumise edendajad. Üle 10 teadustrükise. Djoržan karjalaisten kansanlääkinnästä. // Kansa parantaa. Kalevalaseuran vuosikirja 63 (1983) Estnisch-ungarische Kulturbeziehungen in den Jahren 1869–1918. // Régi és peregrináció. Magyarok külföldön Magyarországon. A III. Nemzetközi Hungarológiai Kongresszuson: Szeged, 1991. augusztus 12.–16. Budapest–Szeged 1993 Die lexikalischen Beziehungen des nordöstlichen Küstendialekts zu den Nachbardialekten und -sprachen. Tallinn 1998 Kirderannikumurde sõnavaralisi suhteid. // Inter dialectos nominaque. EKI Toimetised 7 (2000) Käsmu randlaste jutte. Tallinn 2001 Die lexikalischen Einflüsse der Nachbarsprachen in den Mundarten Nordestlands. // Konfrontation und Identifikation, Die finnisch-ugrischen Sprachen und Völker im europäischen Kontext. Veröffentlichungen der Sociales Uralo-Altaica 59 (2002) 1974 Emakeele Selts 1984 Rahvusvaheline Hungaroloogia Selts 1990 Eesti–Ungari Selts Ta oli abielus Madis Norvikuga. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24 https://www.etis.ee/CV/Piret_Norvik/est# Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Piret Norvik Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Früügia

Früügia oli vanaaja maakond ja kuningriik Väike-Aasia loodeosas. Klassikalisel ajajärgul oli seal kuningriik. 12. sajandil eKr asustasid Anatoolia keskplatool endise Hetiidi suurriigi tuumikaladel Balkanilt tulnud hõimud, früüglased. Früüglased kuulusid tõenäoliselt indoeurooplaste hulka ja olid, kui uskuda kreeka ajaloopärimust, tunginud Väike-Aasiasse Euroopast umbes Trooja sõja aegadel. Früügia, mille pealinn oli Gordion, Früügia õitseaeg langes 8. sajandisse eKr, kui valitses kuningas Midas. Midase võimupiirid puutusid Anatoolia kaguosas kokku Assüüria omadega, lääne pool Anatoolias olid Midasel küllalt tihedad suhted kreeklastega. Gordion Anatoolia keskplatoo loodeserval arenes 9. – 8. sajandil eKr tugevalt kindlustatud ja küllalt rahvarohkeks keskuseks. Hiljemalt 8. sajandil võtsid früüglased kasutusele foiniikia tähestikust tuletatud kirja. 7. sajandil eKr purustasid Früügia kimmerlased, kelle tagasitõrjumiseks lõi järgnenud samanimeline kuningas Midas liidu Assüüria kuninga Sargon II-iga. Gordion purustati kimmerlaste poolt ja Midas tappis end. Seejärel langesid Früügia alad Lüüdia ja hiljem Ahhemeniidide Pärsia võimu alla. Makedoonia valitseja Aleksander Suure vallutuste ajal liideti alad Aleksander Suure impeeriumisse ja 2. sajandil eKr langes Früügia Pergamoni ja 133 eKr Vana-Rooma võimu alla Väike-Aasia provintsina. Gordioni sõlm
Kristina Nugin

Kristina Nugin (sündinud 10. juunil 1976 Tallinnas) on eesti pedagoogikateadlane. Kristina Nugin on töölise ja õpetaja tütar. 1994. aastal lõpetas Nugin Tallinna 37. Keskkooli, 1999 Tallinna Pedagoogikaülikooli eelkoolipedagoogika osakonna. 2001. aastal kaitses ta TPÜ-s magistrikraadi väitekirjaga "3- ja 4-aastaste laste intellektuaalne areng sõltuvalt keskkonnast" ning 2007. aastal doktorikraadi pedagoogikateadustes väitekirjaga "3–6-aastaste laste intellektuaalne areng erinevates kasvukeskkondades WPPSI-R testi alusel". Nugin oli 1996–97 Tallinna 59. lastepäevakodu kasvataja, 1997–98 Tallinna 37. keskkooli õpetaja, 1998–99 Eesti Lastekaitse Liidu projektijuht, 1999–2000 Tallinna Mustamäe linnaosavalitsuse lastekaitse spetsialist, 2002– TPÜ/TLÜ eelpedagoogika õppetooli lektor. Loengukursused: laps ja tema arengukeskkond, lapse tundmaõppimine, lapse arengu teooriad ja uurimismeetodid, lapse individuaalsed iseärasused. Koostanud õppevahendeid. Kristina Nugini uurimisvaldkond on eelkooliealise lapse intellektuaalne areng eri kasvukeskkondades. Olnud projekti "Lasteaia ja koduse kasvukeskkonna ning erinevate kasvatusmeetodite mõju koolieeliku intellekti ja sotsiaalse kompetentsuse kujunemisele" (1999–2002) põhitäitja ja projekti "Kool kui arengukeskkond ja õpilaste toimetulek" (2003–07) juht. Esinenud konverentsidel, olnud konverentsi "165 aastat lasteaia arengut Eestis" (TLÜ, 2005) korraldaja. TLÜ aukiri 2005. aasta parima õppevahendi eest. 16 teadustrükist. 3- ja 4-aastaste laste intellektuaalne areng erinevates kasvukeskkondades (kaasautor). // Lapse kasvukeskkond Eestis ja Soomes I. Tallinn, 2001 Arengukeskkonna mõju lapse intelligentsuse arengule (kaasautor M. Veisson). // Andekas laps muutuvas ühiskonnas. Tallinn, 2002 Intellectual, language and social development in early childhood (kaasautor M. Veisson). // Journal of Teacher Education and Training 2. Daugavpils Univ. 2003 The relationship between intelligence, linguistic and creativity development of preschool children with their developmental environment (kaasautor M. Veisson). // Lapse kasvukeskkond Eestis ja Soomes III. Tallinn, 2005 Laps ja ühiskond. // Laps ja lasteaed. Lasteaiaõpetaja käsiraamat. Tallinn, 2005 Kodu kui kasvukeskkond. // Laps ja lasteaed. Lasteaiaõpetaja käsiraamat. Tallinn, 2005 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Kristina Nugin Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Pedro Calderón de la Barca

Pedro Calderón de la Barca, täisnimega Pedro Calderón de la Barca y Barreda González de Henao Ruiz de Blasco y Riaño (17. jaanuar 1600 Madrid – 25. mai 1681 Madrid), oli hispaania kirjanik, kes on tuntud eelkõige oma näidendite poolest. Calderón de la Barca kuulsaim näidend on "La vida es sueño" (eesti keeles "Elu on unenägu", tõlkinud Jüri Talvet; Tallinn: Kunst, 1999). Eesti keeles on Jüri Talveti tõlkes ilmunud veel "El gran teatro del mundo" ("Suur maailmateater" Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2006) ja "Risti pühitsus" (Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2022).
Gotthold Ephraim Lessing

Gotthold Ephraim Lessing (22. jaanuar 1729 Kamenz – 15. veebruar 1781 Braunschweig) oli saksa kirjanik, filosoof ja publitsist. Teda peetakse üheks valgustusajastu silmapaistvamaks esindajaks. "Valitud teosed". Saksa keelest tõlkinud Ain Kaalep, Agnes Kerge, Rudolf Kulpa, Arnold Tulik, Viktor Tomberg, Voldemar Metsamärt; järelsõna: Villem Alttoa. Eesti Raamat, Tallinn 1965, 488 lk "Ernst ja Falk: vestlusi vabamüürlastele". Tõlkinud Krista Räni – Akadeemia 1992, nr 2, lk 242–267 ja nr 3, lk 467–487; loetav ka digitaalarhiivis siin ja siin; ilmunud ka raamatuna: "Ernst ja Falk: vestlusi vabamüürlastele" ("Ernst und Falk: Gespräche für Freimäurer"). Johannes Esto Ühing, Tartu 2003, 48 lk; ISBN 998592617X Franz Schiller, "Lääne-Euroopa uue aja kirjandusajalugu", I köide, RK "Teaduslik Kirjandus" Tartu 1941, lk 147–158 "XVIII sajandi väliskirjandus" (kõrgkooliõpik), Valgus, Tallinn 1973, lk 333–352
Ärieetika

Ärieetika on rakenduseetika haru, mis analüüsib äripraktikas ette tulevaid eetilisi ja moraalseid probleeme. Ärieetika kujunes välja 1970. aastate lõpul USAs. Ärieetika probleemistikku kuulub nt (valitseva) majandussüsteemi moraalne õigustatus, ettevõtte ühiskondlik vastutus, aktsepteeritava konkurentsi piirid, reklaami eetilisus. Meos, I., 2002. Filosoofia sõnaraamat. Tallinn, kirjastus Koolibri. 288 lk Blackburn, S., 2002. Oxfordi filosoofialeksikon. Tallinn, Vagabund. 520 lk. Meos, I., 2002. Filosoofia sõnaraamat. Tallinn, [[kirjastus Koolibri]. 288 lk. Mari Meel "Sissejuhatus ärieetikasse". Kirjastus Külim: Tallinn, 2000, ISBN 9985-850-67-X
Lüüdia

Lüüdia oli vanaaja ajalooline piirkond ja kuningriik Väike-Aasia lääneosas. Lüüdia elanike etniline päritolu on teadmata, nad kuulusid indoeuroopa Anatoolia keelegruppi, kuid arheoloogiliste väljakaevamiste tulemusel on tuvastatud hetiidide tugev mõju nende arengus. Lüüdia asus Väike-Aasia lääneosas Kaaria ja Müüsia vahel. Lüüdia pealinn Sardeis jäi Egeuse rannikust ainult u 150 km sisemaa suunas. Varaseimad teated Lüüdia kuningriigi kohta pärinevad umbes 1200 aastast eKr. 1000 aasta paiku eKr langes Lüüdia Früügia võimu alla. 7. sajandil eKr seda vormiti Lüüdias maailma esimesed kulla ja hõbeda sulamist, elektronist mündid ja hiljemalt 7. sajandiks võtsid lüüdlased omaks foiniikia tähestikul põhineva kirja. Lüüdia kuningriik oli ka kimmerlaste ründeobjektiks, kelle tagasitõrjumiseks lõi Lüüdia kuningas Gyges (u 680–650 eKr) liidu Assüüria kuninga Assurbanipaliga, kuid astus esialgse edu järel liitu hoopis Assüüriast lahku löönud Egiptuse valitseja Psamtikuga, sai seejärel kimmerlastelt rängalt lüüa ja hukkus. Kuigi tema järglane (u 650–615 eKr) Ardys taastas liidu Assüüriaga, ei hoidnud see ära Sardise rüüstamist kimmerlaste poolt. Umbes 600 eKr laienes Lüüdia kuningriik Egeuse mere ja Halyse jõeni, vallutades Früügia, Kaaria, Troasi ja Müüsia, ning hoidis tähtsamaid Musta mere kaubateid enda kontrolli all. 6. sajandi alguseks eKr allus Lüüdia kuningale kogu Anatoolia lääneosa ning 6. sajandi keskel eKr sundis Lüüdia kuningas teisi Väike-Aasia Joonia linnriike maksma tribuuti. Kuningas Alyattese ajal (u 600–560 eKr) toimunud sõda Meedia kuninga Kyaxaresega lõppes 585. aastal rahu ja liidulepingu sõlmimisega. Rahu- ja liidulepinguga jäi Anatoolia läänepoolne osa Lüüdiale. Viimasele Lüüdia kuningale Kroisosele (560–546 eKr) allusid peaaegu kõik Kreeka linnad Anatoolia läänerannikul ja kõik Anatoolia sisealad lääne pool selle keskplatood läbiva Halyse jõge (tänapäeva Kizil Irmak). 547/546. eKr asus Kroisos sõjaretkele Ahhemeniidide Pärsia kuningate kuninga Kyros II vastu, kuid sai lüüa. Kyros vallutas Sardeise ja liitis Lüüdia oma valdustega. Lüüdia langes Kyros II võimu alla Lüüdia satraapiana. 3. sajandil eKr vallutas alad Makedoonia valitseja Aleksander Suur. Hiljem langes ala Pergamoni ja Seleukiidide ning 133 eKr Rooma võimu alla Väike-Aasia provintsina. Trooja Smürna Epeiros Sardis Mileetos Väike-Aasia