laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tanel Võhma

Tanel Võhma (kuni 1935 Daniel Võhman; 2. veebruar 1898 Voka vald, Virumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti politseinik. Ta lõpetas Jõhvi kaheksaklassilises ministeeriumikooli 1913. aastal. Lühemat aega õppis 1917. aastal Helsingis Maria gümnaasiumis ja seejärel Narvas. Ta lõpetas 1928. aastal eksternina Narva Ühisgümnaasiumi ja 1933. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Akadeemiliselt kuulus ta Korporatsioon Ugalasse. 1917. aastast asus ta teenistusse Venemaa Põhjaraudteel ametnikuna, kuid samal aastal mobiliseeriti ta Esimesse maailmasõtta, Vene keisririigi sõjaväkke, kus teenis Viapori kindluses suurtükiväelasena. Märtsis 1919 astus vabatahtlikuna Eesti rahvaväkke ning osales Eesti Vabadussõjas, teenides esialgu Rakveres 5. Jalaväepolgus, hiljem viidi üle suurtükiväkke. Septembrist 1919 kuni reservi arvamiseni oli staabikirjutaja. Pärast Vabadussõja lõppemist 1920. aastal ja demobiliseerimist 1921. aasta lõpus töötas mõne kuu Kuie riigimõisas kirjutajana. 1923. aasta alguses teenis ta lühemat aega 1. Diviisi staabis inspektori jaoskonna kantseleis 2. järgu kantseleiametnikuna. Märtsis 1922 astus ta kaitsepolitsei teenistusse ning töötas kuni aasta lõpuni Narva jaoskonna vanemkantseleiametnikuna, kust tal aga koosseisu vähendamise tõttu tuli ametist lahkuda. 10. veebruaril 1923 astus Narva linna politseiteenistusse ja sai 2. jaoskonna rajooniülema kohusetäitjaks, 15. märtsil 1924 viidi ta üle Narva politseivalitsusse arveametnikuks. Mais 1925 asus ta kaitsepolitsei teenistusse ja määrati Narva jaoskonna nooremametnikuks. Järgnevalt töötas Narvas kaitsepolitsei assistendi ja vanemassistendina. 15. maist 1935 nimetati ta poliitilise politsei komissariks Pärnus ja alates 16. novembrist samal aastal Tartusse. 1938. aasta 25. juunil nimetati ta poliitilise politsei inspektoriks. Tanel Võhma vahistati NKVD poolt 16. juulil 1940 ja viidi Moskvasse, tema edasine saatus on teadmata. 1935 Kaitseliidu Kotkaristi IV klassi teenetemärk Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Leonhard Pruunmaa

Leonhard Pruunmaa (Leonhard Brunhof; 4. juuni 1894 Vorbuse vald, Tartumaa – 5. juuni 1942 Sverdlovski oblast Sevurallag) oli Eesti politseinik. Leonhard Brunhof osales Vene sõjaväes Esimeses maailmasõjas ja Eesti sõjaväes Vabadussõjas. Politseis teenis alates 20. augustist 1920, aastatel 1920–1923 ja 1925–1935 oli politseiteenistuses Tartus, 1923–1925 Tallinnas. 1930. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Alates 10. maist 1935 kuni 13. septembrini 1940 oli ta Siseministeeriumi Politseivalitsuse välispolitsei inspektor. Leonhard Pruunmaa arreteeriti 11. juunil 1941, mõisteti erinõupidamisel 28.02.42 VNSFV KrK §58-13 süüdistusega surma ja hukati. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 PRUUNMAA, Leonhard, Johan, s. 04.06.1894, okupatsioon.ee Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Boris Nykänen

Boris Nykänen (4. detsember 1897 Aegviidu – 18. november 1993 Aegviidu) oli Eesti politseinik. Ta osales Vene sõjaväes Esimeses maailmasõjas ja Eesti sõjaväes Vabadussõjas (ülendati 30. aprillil 1920 leitnandiks, teenis siis 2. ratsapolgus). Alates 13. oktoobrist 1920 teenis ta politseis, oli alates 20. juunist 1934 Tallinna-Harju abiprefekt. 1934. aastal oli ta Eesti Vabadussõjalaste Liidu varanduste likvideerimise komisjoni esimees. Nõukogude okupatsiooni algul, 5. juulist kuni 27. augustini 1940 oli ta raudteede prefekt. Boris Nykänen arreteeriti 21. septembril 1940 ja mõisteti erinõupidamisel 23. märtsil 1941 kaheksaks aastaks vangilaagrisse. 1948. aasta märtsis vabastati ta ennetähtaegselt, elas Lätis. 1949. mais arreteeriti ta uuesti ja saadeti erinõupidamise otsusega 31. augustist 1949 asumisele Novosibirski oblastisse, vabanes 16. juulil 1954. Ohvitseride andmekogu
Heinrich Rudolf Hertz

"Heinrich Hertz" suunab siia. Eesti vaimuliku kohta vaata artiklit Heinrich Hertz (vaimulik). Heinrich Rudolf Hertz (22. veebruar 1857 Hamburg – 1. jaanuar 1894 Bonn) oli saksa füüsik. Tema järgi on nimetatud sagedusühik herts. 1888 – Matteucci medal 1890 – Rumford Medal
Vaakumpump

Vaakumpump on seade, mis eemaldab gaasi molekulid suletud süsteemist, et maha jätta osaline vaakum. Vaakumpumpades kasutatakse odava ja töökindla variandina tugeva vaakumi loomiseks titaani filamente, kuna puhas titaan on väga aldis reageerima hapniku ja lämmastikuga. Määrdeõli või töövedelikuna kasutatakse vaakumpumpades vaakumõli. Vaakumpumpa kasutatakse näiteks vaakumdestillatsioonil, keemilisel sadestamisel aurufaasist, röntgenfotoelektronspektroskoopias.
Madis Pesti

Madis Pesti (15. detsember 1917 Velise vald – 11. juuli 1969) oli Eesti NSV riigitegelane ja haridusjuht. Ta lõpetas 1936. aastal Tallinna Reaalkooli, Teises maailmasõjas 249. Eesti Laskurdiviisi rindeleht Tasuja kaastöötaja. 1950. aastal NLKP Keskkomitee Kõrgema Parteikooli ja 1955. aastal NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia. Ta kaitses 1955. aastal ajalookandidaadi väitekirja "Eesti välispoliitikast 1934–1940". Ta töötas aastatel 1946–1947 EKP Keskkomitee instruktorina, 1950–1952 ajakirja Eesti Bolševik toimetajana, 1955–1957 ENSV TA Ajaloo Instituudi sektorijuhatajana, 1958–1959 EKP Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi direktori asetäitjana ja oli 1959–1968 Eesti NSV Kõrgema ja Keskerihariduse Komitee esimees. Ta oli abielus. Vanem poeg Olavi Pesti on ajaloolane, noorem poeg Arvo Pesti oli dissident ja eesti ühiskonnategelane. "Reaalkooli vilistlased". katsed.real.edu.ee. Vaadatud 29. juulil 2023. 249. Eesti Laskurdiviisi rindeleht Tasuja vastutavad töötajad, L.Aisenstadt, M.Pesti, J.Undusk ja E.Vahkal., www.meediateek.ee Eesti majanduse biograafiline leksikon. Kirjastus Ilo. Tallinn, 2003 Eesti nõukogude Entsüklopeedia, 6. kd. Kirjastus "Valgus". Tallinn, 1974. Madis Pesti Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Keith Andrews

Keith Joseph Andrews (sündinud 13. septembril 1980 Dublinis) on Iirimaa endine jalgpallur, poolkaitsja. Iirimaa jalgpallikoondisse kuulus Andrews aastatel 2008–2012. Andrews lõi 11. novembril 2011 Eesti jalgpallikoondise vastu värava UEFA Euro 2012 valikturniiri play-off'i esimeses mängus, mille Iirimaa võitis 4:0. Wolverhampton Wanderers Stoke City Hull City Milton Keynes Dons Blackburn Rovers Ipswich Town
Jonathan Walters

Jonathan Ronald Walters (sündinud 20. septembril 1983 Moretonis Inglismaal) on endine Iirimaa jalgpallur, ründaja. Walters mängis kogu klubikarjääri Inglismaal. Kõige edukamad olid aastad 2007–2010 Inglismaa esiliiga klubis Ipswich Town ja 2010–2017 Stoke Cityga Inglismaa kõrgliigas. Walters lõi 11. novembril 2011 Eesti jalgpallikoondise vastu värava UEFA Euro 2012 valikturniiri väljalangemismängude esimeses mängus, mille Iirimaa võitis 4:0. Blackburn Rovers Bolton Wanderers Hull City Ipswich Town Stoke City
Ali (film)

"Ali" on 2001 valminud USA biograafiline mängufilm, mis jutustab poksija Muhammad Ali eluloo. Filmis mängivad teiste seas Will Smith, Jamie Foxx, Jon Voight, Mario Van Peebles, Ron Silver, Jeffrey Wright, Mykelti Williamson, Jada Pinkett Smith, Joe Morton, Giancarlo Esposito ja LeVar Burton. Stsenaristid oli Gregory Allen Howard, Stephen J. Rivele, Christopher Wilkinson, Eric Roth ja Michael Mann. Režissöör oli Michael Mann. Film kandideeris parima meesnäitleja Oscarile (Will Smith) ja parima meeskõrvalosatäitja Oscarile (Jon Voight). Stsenaariumi algvariant, mille kirjutasid Howard ja Rivele, oli liiga pikk ja kohmakas, mistõttu Roth ja Mann tegid selle oluliselt ümber. Howardilt oli varem tellitud stsenaarium Ali elust filmile, mille produtsent pidi olema Jon Peters, (1994), kuid too film ei läinud käiku. Kriitikud tõstsid esile nii filmi häid kui ka halbu ülgi. Eriti laideti pikki stseene, kus peaosatäitja Smith istub muusika saatel rongis või jookseb läbi Aafrika küla, kuid midagi ei juhtu. Roger Eberti arvates film nende tõttu venib. Samuti leidis Ebert, vaataja ei saa Ali kohta teada midagi uut ning et film on halvasti monteeritud. Näitlejate mängu peeti üldiselt heaks, kuid paljude kriitikute arvates ei ole film hästi tehtud. Režissöör Spike Lee ütles intervjuus ESPN-ile, et ta ei saa aru, kuidas võis ühest 20. sajandi intrigeerivamast kujust teha nii igava filmi. Paljud Ali fännid peavad paremaks dokumentaalfilmi "When We Were Kings" (eestikeelne pealkiri "Poksikuningate heitlus").
Põhja puiestee

Põhja puiestee on tänav Tallinnas Kalamaja asumis. Tänav algab Balti jaama juures Kopli tänava ja Kesk-Kalamaja tänava ristmikul ning suundub paralleelselt trammiteega kirdesse, ristub Kotzebue tänavaga vasakult, Suurtüki tänavaga paremalt ja Niine tänavaga vasakult. Pärast Soo tänavaga ristumist suundub tänav itta ja ristub seejärel vasakult Kalasadama tänavaga, paremalt Suure Rannaväravaga ja vasakult Kursi tänavaga. Põhja puiestee lõpeb ristumisel Mere puiestee ja Sadama tänavaga. Põhja puiestee vanalinnapoolset külge ääristab Tallinna trammitee ning sellel poolel hoonestus puudub. Skoone bastioni ja Põhja puiestee ääres asus Balti Laevastiku staadion Põhja puiestee 7 // Kotzebue 1, Eesti Kunstiakadeemia õppehoone, mis on ajalooline trikotaažitööstuse hoone, endine AS Rauaniit trikootööstuse tehasehoone Põhja puiestee 17, Põhja Rimi ja Põhja puiestee apteek, Põhja puiestee 19 asus enne teist maailmasõda J. Puhk & Pojad autokauplus Põhja puiestee 21, Hotell Domina Inn Ilmarine, endise F. Wiegandi masinatehase hoonetekvartal Põhja puiestee 21A, Ilmarise kvartal, Põhja puiestee 21b, Hestia Hotel Ilmarine, Põhja puiestee 27 ja 27a, endise Tallinna Gaasijaama hoonestus, mille Tallinna gaasijaama vanad gaasimahutid on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 27919 Põhja puiestee 29, endine Tallinna Linna Elektri Keskjaama hoone. Tänapäeval Energiakeskus, Põhja puiestee 33, Kultuurikatel Põhja puiestee 35, Eesti Kaasaegse Kunsti muuseum Rannamägi, endine Skoone bastion Põhja puiestee on kandnud ka Rannavärava puiestee ja Troonipärija puiestee (Troonipärija puiestik) nime. Neste tankla Põhja puiestee ja Soo tänava nurgal Trammitee Põhja puiestee ääres, maaliinide bussijaama juures F. Wiegandi masinatehase valukoja lõunafassaad, Põhja puiestee 21 F. Wiegandi masinatehase masinatsehh, 1881–1883, Põhja puiestee 21 hoovis F. Wiegandi masinatehase administratiivhoone, 1881–1883, Põhja puiestee 23 F. Wiegandi masinatehase mehaanikatöökoda, 1912.a., Põhja puiestee 23 Ilmarise kvartal, Põhja puiestee 21A Tallinna Elektrijaama administratiivhoone, 1910–1913, Põhja puiestee 27 Põhja puiestee trammipeatus Põhja puiestee – Niine tänava ristmik Ilmarine AS Tehasehoone Põhja pst. 7, 1932. a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.12.2020) "Tehasehoone Põhja puiestee 21". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2022. Vaadatud 16. veebruaril 2022. Tallinna gaasijaama vana (II) gaasimahuti kultuurimälestiste riiklikus registris Tallinna Gaasijaama gaasimahuti Põhja pst. 27, 1926. a. kultuurimälestiste riiklikus registris ENERGIA AVASTUSKESKUS F. Wiegandi masinatehase valukoja lõunafassaad, 1881-1883 kultuurimälestiste riiklikus registris F. Wiegandi masinatehase masinatsehh, 1881-1883 kultuurimälestiste riiklikus registris P. Wiegandi masinatehase administratiivhoone, 1881-1883 kultuurimälestiste riiklikus registris P. Wiegandi masinatehase mehaanikatöökoda, 1912. a. kultuurimälestiste riiklikus registris 8197 Tallinna Elektrijaama administratiivhoone, 1910-1913 kultuurimälestiste riiklikus registris  Põhja puiestee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Royal Caribbean International

Royal Caribbean International on üks rahvusvahelise kontserni Royal Caribbean Cruises Ltd. viiest tütarettevõttest (teised on Celebrity Cruises, Pullmantur Cruises (koos lennufirmaga Pullmantur Air), Azamara Club Cruises ja CDF Croisières de France) ning üks maailma suurimaid laevaettevõtteid. Selle peakontor asub Miamis (Floridas) USAs. Royal Caribbean Internationali asutasid 1968. aastal, kui Royal Caribbean Cruise Line'i (lühend RCCL) Norra laevaettevõtted Anders Wilhelmsen & Company, I.M. Skauge & Company ja Gotaas Larsen. 1970. aastal võeti kasutusele esimene oma laev Song of Norway. 1971. aastal lisati veel Nordic Prince ning 1972. aastal Sun Viking, aga tunnustuse maailmas leidis RCCL alles 1982. aastal Song of America, maailma suuruselt teise laeva ehitamisega. 1986. aastal osteti supelrand ehk ranniku osa Haiti saarel ja hiljem Labadeel ainult oma kruiisilaevade reisijate jaoks. Soovi osta Carnival Cruise Lines ei viidud ellu Wilhelmseni vastuseisu tõttu. RCCLi omanikeks jäid ainult kaks partnerit: Skaugen ja Gotaas Larsen. 1988. aastal nimetati RCCL koos Admiral Cruise´iga Royal Admiral Cruises'eks, kuid see nimetus kaua ei püsinud. Pärast struktuuri muutmist võeti kasutusse oma aja suurim ristluslaev Sovereign of the Seas. Kaks aastat hiljem lisati Nordic Empress ja Viking Serenade ning osteti Little Stirrup Cay, mis nimetati ümber Coco Cay'ks. 1991. aastal võeti kasutusse Monarch of the Seas, 1992. aastal Majesty of the Seas ja 1993. aastal läks RCCL börsile. 1996. aastal sõlmiti leping Aker Yardsiga uude laevade ehitamiseks ja nimi Royal Caribbean Cruise Line muudeti pärast Celebrity Cruises'e ostmist Royal Caribbean Internationaliks ning selle nime all kasutatakse tänaseni maailma suurimaid laevu. Nimekiri ei ole täielik Labadee Coco Cay 2011. aastal alustas Royal Caribbean International' läbirääkimisi Ukraina valitsusega Must meri Jalta ja Sevastopoli sadamate moderniseerimiseks ja maailma suuremaid kruiisilaevade vastuvõtmiseks. Kruiisifirma ajalugu Det Norske Veritas (inglise keeles) Fakta om fartyg (rootsi keeles) Parents' horror as ANOTHER cruise ship worker faces sex abuse charges for 'raping girl, 14, in men's locker room' on Royal Caribbean luxury liner (inglise keeles) Royal Caribbean Jalta ja Sevastopoli sadamate moderniseerimisel (vene keeles) Royal Caribbean International koduleht (inglise keeles) Kruiisiettevõtte ajalugu "Royal Caribbean International Fakta om fartyg kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.12.2012. (rootsi keeles)
Alfredo Di Stéfano

Alfredo Stéfano Di Stéfano Laulhé (4. juuli 1926 Buenos Aires – 7. juulil 2014) oli Argentina jalgpallur ja jalgpallitreener. Aastatel 1953–1964 mängis Alfredo Di Stéfano Madridi Realis. Di Stéfano mängis kokku kolme riigi (Argentina, Colombia, Hispaania) rahvuskoondises. Hispaania meister (8): 1954, 1955, 1957, 1958, 1961, 1962, 1963, 1964 Euroopa karikas (1992. aastast UEFA Meistrite Liiga) (5): 1955–56, 1956–57, 1957–58, 1958–59, 1959–60 Euroopa aasta jalgpallur (2): 1957, 1959 Pichichi auhind (5): 1954, 1956, 1957, 1958, 1959 FIFA 100
Muda

Muda on veega segunenud kleepuv savikas-aleuriitne sete. Muda sünonüümiks peetakse mõnikord sõna "pori", mõnikord seda defineeritakse, nt "Eesti keele seletava sõnaraamatu" järgi on pori "vesine kleepuv pinnas". Muda on sõltuvalt veesisaldusest poolvedel või plastiline sete, mis võib tekkida väga mitmesugustes tingimustes, mille ühine joon on vee rohkus. Muda tekib, kui olemasolevad setted (muld, savi, aleuriit) küllastuvad veega. Muda üldtunnuseks on märgatav orgaanilise aine sisaldus, mis annab talle tumeda värvuse ja iseloomuliku lõhna. Samuti nimetatakse mudaks veekogude põhja settinud peent ja pehmet setet, mille eriliikideks on järvemuda ja järvelubi. Muda mattumisel ja sellele järgneval kivistumisel ning moondel võib mudast tekkida väga erinevaid kivimeid. Näiteks lubjakivi ja argilliit. Savi litifitseerumisel tekkinud kivimite edasisel moondel võib tekkida kõrge astme moondekivim gneiss. Muda, mida kasutatakse tervistavatel protseduuridel, nimetatakse ravimudaks. Muda pakub elupaiku paljudele loomadele (pelofiilid ja pelobiondid), näiteks kõikvõimalikud ussid, konnad, maod ja vähid. Mõned loomad, näiteks sead ja elevandid, püherdavad mudas, et end jahutada ja kaitsta päikesekuumuse eest. Leidub ka sellised loomi, kes toituvad mudast (pelofaagid). Mudaelustikku nimetatakse peloniks. Mudavool (suspensioonivool) Mudakuhjatis Mudastumine Aktiivmuda Kompostmuda Lubimuda Ravimuda Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 08.01.2012)
Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa Kolledž

Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa Kolledž on Tallinna Tehnikaülikooli koosseisu kuuluv kõrgkool Kohtla-Järvel. Ülikool asub aadressil Kohtla-Järve, Järveküla tee 75. Selle direktor on aastast 2019 Mare Roosileht. Kolledži lõpetajad saavad Tallinna Tehnikaülikooli diplomi, mis võimaldab neil hiljem jätkata oma haridusteed TTÜ või mistahes teise ülikooli magistriõppes. Tallinna Tehnikaülikool (tolleaegse nimega Tallinna Polütehniline Instituut) alustas Kohtla-Järvel insenerikoolitust 1959. aastal, kui linnas avati TPI Kohtla-Järve konsultatsioonipunkt. Aastatel 1969–1992 kandis õppeasutus TPI Kohtla-Järve üldtehnilise teaduskonna nimetust. Pärast taasiseseisvumist tegutseti Virumaa Kõrgkoolina ning 1. septembrist 2000 juba kolledžina. Kolledž pakub õppimisvõimalusi järgmistel erialadel: Päevane õppevorm (tasuta kohad) Masinaehitustehnoloogia. Eestikeelne õpe, mis kestab neli aastat. Rakendusinfotehnoloogia. Eesti- ja venekeelne õpe, mis kestavad neli aastat. Kütuste tehnoloogia. Venekeelne õpe, mis kestab neli aastat. Tootmise automatiseerimine. Venekeelne õpe, mis kestab neli aastat. Hoonete ehitus. Eestikeelne õpe, mis kestab neli aastat. Kaugõpe (tasuta ja tasulised kohad) Hoonete ehitus. Eestikeelne õpe, mis kestab neli aastat. Kütuste tehnoloogia. Venekeelne õpe, mis kestab viis aastat. Energiatehnika. Venekeelne õpe, mis kestab neli aastat. Erialad. TTÜ Virumaa Kolledž Ajalugu.[alaline kõdulink] TTÜ Virumaa Kolledž TTÜ Virumaa Kolledži koduleht Virumaa Kolledž. Tallinna Tehnikaülikooli koduleht
2011.–2012. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

2011.–2012. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises oli 31. ametlik maailma karikasarja hooaeg. Sarja esimene etapp toimus 19. novembril 2011 Norras Sjusjoenis ja viimane etapp peeti 18. märtsil 2012 Rootsis Falunis. Maailma karikasarja üldkarika võitis meeste arvestuses šveitslane Dario Cologna ja naiste arvestuses norralane Marit Bjørgen. Tabel punktide jagamisel 2011.–2012. aasta maailma karikasarjas murdmaasuusatamises meeste ja naiste arvestuses.
Tallinna kultuuriürituste loend

Siin loetletakse Tallinna linnas aset leidvaid, regulaarselt toimuvaid kultuuriüritusi: Animated Dreams Ariel Augusti TantsuFestival Avatud mänguväljad Birgitta Festival Credo Domus Revaliensis Eesti Filmi Päevad Eesti Mee Päevad Eesti Muusika Päevad Harmoonia päevad HeadRead Kalafestival Kalamaja Päevad Kassisaba Kevadpäev Keskaja päevad Koorifestival Tallinn Kultuuritehase Festival Kultuuriöö Lotmani päevad MOFF Nuq Treff Nõmme Kevad NYYD Pelgulinna päevad Pimedate Ööde filmifestival (PÖFF) Põhja-Tallinna Päev Robotex Sisemise Tarkuse Festival Tallinn Fashion Week Tallinn JazzOn Tallinn Music Week (TWM) Tallinna džässifestival (1949–1967) Tallinna graafikatriennaal Tallinna kammermuusika festival Tallinna kirjandusfestival Tallinna lillefestival Tallinna Merepäevad Tallinna päev Tallinna rahvusvaheline orelifestival Tallinna rakenduskunsti triennaal Tallinna Tudengipäevad Tallinna Uue Linna Päevad Tallinna vanalinna päevad Tallinna vapipäev Tallinna Visioonikonverents TEDxTallinn Toompäevad TriaLogos Uue Maailma Tänavafestival Õllesummer
Russki saar

Russki saar (vene остров Русский 'vene saar') on saar Venemaal Peeter Suure lahes. Halduslikult kuulub Vladivostoki linna. Pindala on umbes 97,6 km². Rahvaarv on 5204 inimest (2002). Saarel asub Kaug-Ida Föderaalne Ülikool. Russki saare reljeef on mägine. Saarel on 47 mäge, kõrgem neist on 291,2 m. Kaldad on kaljused. 2012. aasta 2. juulil avati aprillis valminud Russki saare sild, mis ühendab saart Vladivostoki mandrilise osaga. Sama aasta septembris toimus saarel Aasia ja Vaikse Ookeani Majanduskoostöö kohtumine. РИА-Новости[alaline kõdulink]
Kohtu tänav (Tallinn)

Kohtu tänav on Tallinna vanalinnas, Toompeal Vanalinna Toompea asumis asuv tänav. Kohtu tänav algab Toompeal Kiriku platsilt, itta suunas piirneb tänava lõpuosas paremalt poolt Kohtuotsa vaateplatsiga ja sumbub Rahukohtu tänavale. Tänav sai Toom-Kohtu tänava nimetuse 1882. aastal Toompeal Eestimaa rüütelkonna majas tegutsenud Eestimaa ülemmaakohtu järgi. Kohtu tänav 1, Eestimaa rüütelkonna hoone, Kohtu 2 /Kiriku plats 2/ Piiskopi tänav 2, Parun Tolli aadlisuguvõsa hoonestik. Kultuurimälestis nr. 3000 Kohtu 4, 1920. aastast Soome saatkonna hoone Algselt Bernhard Otto Jakob von Uexkülli residents, arhitekt Georg Winterhalter. Kohtu 6, Ungern-Sternbergi palee, Kohtu 8, Reinhold August von Kaulbarsi Kaulbarsi palee, Kohtu 10, hoones asus enne Teist maailmasõda Poola saatkond Tallinnas. Kohtu 12 // Toom-Rüütli tänava nurgal, Tiesenhauseni maja. Hoones tegutses enne teist maailmasõda Luscher & Matieseni veinivabrik, Eesti NSV algusaastatel Tallinna Veini- ja Mahlatööstus. Kohtu tänav 4 Kohtu tänav 8, Õiguskantsleri büroo Kohtu tänav 10, Portugali suursaatkond Tallinnas Tallinnas Tiesenhauseni maja, Kohtu tänav 12 3000 Elamu Kohtu t.2, 1798.a., Kultuurimälestiste riiklik register Saatkonna maja, www.finland.ee/public (vaadatud 17. august 2011) Kohtu 8 ajalugu Aadressraamatud > Eesti aadress-raamat 1938-1939 = Directory for Estonia 1938-1939 = Adressbuch für Estland 1938-1939 = Адресный указатель Эстонии 1938-1939. Välisriikide esindajad Eestis, lk 110–113
Helsingi vapp

Helsingi vapp (soome Helsingin vaakuna) on Helsingi linna vapp. See loodi 17. sajandil. Praegune vapp kinnitati 1951. aastal. Helsingi vapil on sinisel taustal paat, mille kohal on kroon.
Suur-Helsingi

Suur-Helsingi (soome Helsingin seutu, rootsi Helsingforsregionen) on regioon Soome lõunaosas, mille moodustavad 14 valda: neli pealinnaregiooni linna: Helsingi, Espoo, Kauniainen ja Vantaa ning Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Nurmijärvi, Sipoo, Tuusula, Vihti, Mäntsälä ja Pornainen. 2023. aasta seisuga elab Suur-Helsingis 1 583 038 inimest.[viide?]
Jagiellonia Białystok

Jagiellonia Białystok (ametlikult Jagiellonia Białystok Sportowa Spółka Akcyjna) on 1920. aastal asutatud Poola jalgpalliklubi, mille kodulinn on Białystok ja koduväljak Białystoki linnastaadion (poola Stadion Miejski w Białymstoku). Fail:Stadion Miejski - Białystok2.jpg Poola meistrivõistlused Võitja (1): 2023/24 Poola karikavõistlused Võitja (1): 2009/2010 Poola Super Cup Võitja (1): 2010 UEFA kõrgliigaklubide loend Białystoki linnastaadion (jagiellonia.pl) Jagiellonia Białystok (jagiellonia.pl) Klubi ametlik veebileht Jagiellonia (jagiellonia.net) Jagiellonia (jagiellonia.neostrada.pl) Jagiellonia (90minut.pl)
Hippodameia

Hippodameia (vanakreeka keeles Ἱπποδάμεια) oli vanakreeka mütoloogias kuningas Oinomaose tütar, Pelopsi naine, Atreuse ja Thyestese ema. Hippodameia isa püüdis tema abiellumist takistada, sest oraakel oli talle ennustanud surma väimehe käe läbi. Ta sundis tütre kosilasi võidu sõitma ning torkas nad neist mööda sõites odaga surnuks. Pelops võitis sõidu, olles pistinud Oinomaose kaarikujuhti Myrtilost, kes kinnitas peremehe kaariku vahanaeltega ja põhjustas nii Oinomaose surma. Hippodameia ja Pelopsi pulmade ajal ründasid joobnud kentaurid külalisi ja püüdsid röövida pruuti, ent kutsuti korrale. Hyginus, Fabulae 84