laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kolu (Kose)

Kolu on küla Harju maakonna Kose vallas. Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 97 inimest. Kõik olid eestlased. Kolu piires asuvad mitu muinsuskaitsealust kultuskivi. Külas tegutseb AS Klaasimeister, mis on üks Kose valla suuremaid tööstusettevõtteid. Kolu kõrts Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Bafoulabé

Bafoulabé on linn Malis Kayesi piirkonnas. Ta on samanimelise cercle'i keskus. Elanikkonna enamuse moodustavad hasongad, mandingod, soninked ja fulbed. Linn asub kohas, kus Bafingi ja Bakoye jõgi ühinevad Senegali jõeks. Kohalikus bambara keeles tähendab Bafoulabé kohtumist kahe jõega. Linnast 90 kilomeetri kaugusel asub Manantali hüdroelektrijaam.
Cercle

Cercle on haldusüksus Malis. Mali jaguneb kaheksaks piirkonnaks, mis omakorda jagatakse 49 cercle'iks ning need omakorda 703 vallaks. Prantsuse kolonisatsiooni ajal olid cercle'id väikseimad haldusüksused, neid juhtisid tavaliselt Prantsuse ohvitserid. Esimene cercle oli 1887. aastal rajatud Bafoulabé.
Banfora

Banfora on linn Burkina Fasos. Linn on kasvanud välja suhkrurootööstusest. Banfora asub 85 kilomeetri kaugusel Abidjani-Ougadougou raudteest. Eri etnostest elavad linnas bobod ja senufod. Linna lähistel asuvad unikaalsed kaljud, mis on populaarsed mägironijate hulgas.
Thiruvananthapuram

Thiruvananthapuram (varasem nimi Trivandrum) on India Kerala osariigi pealinn.
Batié (Burkina Faso)

Batié on linn Burkina Fasos, Noumbieli provintsi keskus.
Batié

Batié on mitme koha nimi: Batié, asula Burkina Fasos Batié, külade rühm Kamerunis
Kropotkin

Kropotkin on linn Venemaal Krasnodari krais. Asub Kubani jõe paremal kaldal. Linnaõigused sai 1921. aastal ja nime vürst Pjotr Kropotkini järgi. Q127117750
Krei

Krei on küla Harju maakonna Kose vallas Kose ja Kose-Uuemõisa alevike vahel. Küla edelanurk puutub kokku Tallinna–Tartu maanteega. Samast kulgeb läbi ka Kose–Jägala maantee. Krei küla läbib Pirita jõgi. Seal asus varem Breinthali karjamõis. Krei allikad Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pärandkultuuri objekt: Breinthali karjamõis (338:MOA:001)
Kuivajõe

Kuivajõe on küla Harju maakonna Kose vallas Tallinna–Tartu maantee ääres. Küla lääneosast voolab läbi Kuivajõgi. Külas asub Kuivajõe kõrtsihoone, mis on arvatud ehitismälestiseks. 1805. aastal sai kõrtsi juures alguse Kose-Uuemõisa sõjana tuntud talurahvaülestõus. Külas tegutses Kose-Uuemõisa ministeeriumikool, mille hoone on arvatud ajaloomälestiseks. 1962. aastast tegutseb külas Kuivajõe Meeskoor. Kuivajõe kõrtsihoone Kose-Uuemõisa ministeeriumikooli hoone Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kuivajõe kõrtsihoone kultuurimälestiste riiklikus registris 13 Kose - Uuemõisa ministeeriumikooli hoone kultuurimälestiste riiklikus registris
Liiva (Kose)

Liiva on küla Harju maakonna Kose vallas Tallinna–Tartu maantee ääres. Külas asub Kose-Risti krossirada. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nõmbra

Nõmbra on küla Harju maakonna Kose valla kirdenurgas. Küla läbib Kose–Jägala maantee. Seal lõppeb Kose–Ravila–Nõmbra tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nõrava

Nõrava on küla Harju maakonna Kose vallas. Küla lõunaosa on soine. Sinna jäävad Landja raba, Naisteraba, Leva soo ja Põlendraba. Samas asub ka Leva järv. Osa soodest ka kaitstud Mahtra looduskaitseala koosseisus. Küla lõunapiiril jookseb Tuhala jõgi. Külas asub kolm arheoloogiamälestist (kultuskivi, kivikalme ja kalmistu "Kalmemännik"). Nõrava külas on tegutsenud kool. Külas tegutses Oru-Nõrava prügila. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pärandkultuuri objekt: Koolikoht (338:KOO:001)
Oru (Kose)

Oru on küla Harju maakonna Kose vallas. Külas asus Oru mõis. Seal tegutsevad Oru põhikool, külakeskus ja raamatukogu. Samuti leiab sealt Oru Taimeõlitööstuse OÜ, Hiie kaupluse, Männiaru saunakompleksi ja Pubi Boka. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 441 inimest. Neist 423 (95,9%) olid eestlased. Küla lõunaosa läbib Tuhala jõgi. J. Lauristini nimeline kolhoos Oru külanõukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas Oru küla koduleht
Palvere

Palvere on küla Harju maakonna Kose vallas. Küla läbib Kose–Ravila–Nõmbra tee. 1. jaanuaril 2014 elas Palveres Rahvastikuregistri andmetel 158 inimest. Neist olid 84 mees- ja 74 naissoost. Küla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus, kui Paltauare, mil see oli 6 adramaa suurune. Palvere kool asutati 1784. aastal. Seal asus ka Palvere mõis, mis oli Ravila mõisa kõrvalmõis. 1872. aastal vahetas Paul von Kotzebue mõishooned maade vastu vallale ning 1874. aastal paigutas vald mõisa härrastemajja kooli ja vallavalitsuse. Hiljem asus seal ka vaestemaja. 1903. aastal ehitati uus vallamaja ja kogu hoone sai kooli käsutusse. Kuna hoones peeti 1905. aasta revolutsiooni ajal kihutuskoosolekuid, siis põletas karistussalk hoone 3. jaanuaril 1906 maha. 1909. aastal rajati maha põletatud hoone varemetele uus koolimaja ja 1910. aastal tuli koolijuhatajaks Jaak Õunapuu, kes pidas seda ametit järgmised 42 aastat. Kool kasvas järgnevatel aastatel kaheklassilisest vallakoolist kuueklassiliseks algkooliks. Palvere kolhoos moodustati 8. aprillil 1949. 1977. aastal liideti Palvere külaga Lenderma ja Maardu külad. Vana aida varemed Vana laut Vilama TÜ laudad Palveres Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Palvere Kose Kihelkonna Muuseum (vaadatud veebruaris 2022) Tiina Laansalu: artikkel "Lenderma" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Raveliku

Raveliku on küla Harju maakonna Kose vallas Ravila aleviku kõrval. Küla põhjapiir jookseb mööda Pirita jõge. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saula

Saula on küla Harju maakonna Kose vallas Pirita jõe ääres. Küla läbib põhja-lõunasuunaliselt Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Maantee ja jõe ääres asub ka Viikingite küla. Külas asuvad Saula Siniallikad ning neid ümbritseb Siniallikate looduskaitseala. Samuti asub külas Kämbla looduskaitseala. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sõmeru (Kose)

Sõmeru on küla Harju maakonna Kose vallas. Posti sihtnumber on 75115. Küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus 1241. aastal (Semaer). Küla põhjaosast voolab läbi Pirita jõgi. Jõe ääres asub muistne asulakoht. Kultuurimälestistest asub külas lisaks asulakohale ka üks kultuskivi. Sõmeru külas Pirita jõe ääres asus ka Sõmeru mõis, mis oli Ravila mõisa kõrvalmõis. Küla läbib Tallinna–Tartu maantee. Sõmeru külas asuvad Punamäe järv ja Paunküla Linajärv. Järvi ümbritsev ala jääb Paunküla maastikukaitseala koosseisu. 2000. aastal elas külas 43 inimest. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Külast Kose alla kodulehel (vaadatud 19. juulil 2014) 18054 Asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris 18055 Kultusekivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Tade

Tade on küla Harju maakonna Kose vallas Kose-Uuemõisa kõrval. Küla põhjaosa läbib Pirita jõgi ning selle idapiir kulgeb mööda Kuivajõge. Küla lõunaosa läbib Tallinna–Tartu maantee. Kultuurimälestistest asub külas üks kultusekivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 18057 Kultusekivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Tammiku (Kose)

Tammiku on küla Harju maakonna Kose valla loodenurgas. Külas asus Tammiku mõis. Küla kagunurgas asub arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht ja mitu kaitsealust kultusekivi. Küla läbib Vaida–Urge tee ja seal lõppeb Kolu–Tammiku tee. Küla põhjaosa kuulub Nabala-Tuhala looduskaitseala koosseisu. Vähikivi Tammiku radioaktiivsete ainete varastamine Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tuhala

Tuhala on küla Harju maakonna Kose vallas. Küla on eelkõige tuntud seal paikneva Tuhala karstiala poolest. Tuhala nõiakaev jääb aga naaberküla Kata territooriumile. Kata külas asuvad ka Tuhala kirik ja Tuhala kalmistu. Külas asus Tuhala mõisa keskus. Tuhala mõisa park on võetud kaitse alla. Tuhalast voolavad läbi Pirita ja Tuhala jõgi. Tuhala jõele on paisutatud ka Tuhala paisjärv. Pirita jõe ääres paiknevad Tuhala luht ja Otiveski luht. Osaliselt ulatub küla territooriumile Nabala-Tuhala looduskaitseala. Küla läbivad Vaida–Urge tee ja Kurna–Tuhala tee. Tuhalas on sündinud baltisaksa päritolu kartograaf ja poliitik Ludwig August Mellin (1754–1835). Seal tegutses ka külapiltnik Artur Puurand (1901–1976). Jaan Jensen (1904–1967) on maalinud Tuhala loodusvaateid. Kultuurimälestistest asub külas asulakoht. Tuhala kool (1639–1768) Tuhala maastikukaitseala Tuhala vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 18058 Asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris
Vardja (Kose)

Vardja on küla Harju maakonna Kose vallas Vardja–Ravila tee ääres. Külast voolab läbi Vardja oja, mis suubub küla põhjaosa läbivasse Pirita jõkke. Eesti NSV ajal asus Vardjas ENSV Tsiviilkaitse staabi linnaväline juhtimispunkt koos sidesõlmega sidesõlm nr. 68315[küsitav], linnasisene vabariiklik juhtimispunkt asus Tallinnas Rannamäe tee 1. ENSV juhtkonna linnaväline juhtkonnavarjend asus Kosel Kutsekeskkool nr 40 hoovis. Külas asus Tallinna Üksik-Päästekompanii ja asub Päästeameti logistikakeskus. Küla lõunaosa läbib Tallinna–Tartu maantee. Küla loodenurgas kulgevad Kose sanatooriumi tee ja Kose–Ravila–Nõmbra tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Sõjaväestatud päästeüksuste põhimääruste kinnitamine. Tallinna Üksik-Päästekompanii põhimäärus, RTL 1998, 220, 876
Bullterjer

Bullterjer on Suurbritannias Inglismaal aretatud koeratõug. Inglismaal olid härja- ja koeravõitlused vanasti väga populaarsed. Kui inglise parlament härjavõitlused 1835. aastal keelas, hakati pidama koeravõitlusi. Selleaegsed buldogid olid kerge kehaehitusega ja kõrgemate jalgadega. Koeravõitluse tarbeks oli aga vaja väledat ja paindlikku, kuid samas suure lihaskonnaga võitluskoera. Et saada veel võimsamaid ja järjekindlamaid koeri, ristati buldogeid terjeritega. James Hinks Birminghamist, suurepärane koertearetaja, aga kehv aretusalane arvepidaja, aretas arvatavasti valge inglise terjeri, dalmaatsia koera ja buldogi ristamise teel bullterjeri. Koerad olid valdavalt valget värvi ja tõuks tunnistati nad aastal 1887. Alles pärast II maailmasõda lisandusid tõustandardisse lubatud värvidena veel tiigritriibuline, kolmevärviline ja punakaspruun. Bullterjer oli aretatud spetsiaalselt võitluskoeraks. Tõugu iseloomustavad suurepärane lihaskond, hea hüppevõime ja mis peamine – võitlussituatsioonis neil peaaegu puudub valuaisting. Kaalub 17–26 kg, 40–55 cm kõrge. Karv tihe, lühike ja läikiv. Truu, kartmatu, vastupidav. Bullterjer on õigete kasvatusvõtete korral väga inimsõbralik ja perelembene loom. Vaatamata sellele on bullterjeri omamine mõnes riigis siiski keelatud. "BULL TERRIER" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 28.08.2017. "Bull Terrier" (inglise). Vaadatud 28.08.2017.
Viskla

Viskla on küla Harju maakonna Kose vallas Kose–Jägala maantee ääres. Küla on esmamainitud 1379. aastal nimega Visschele. Külas tegutseb 2005. aastast Viskla Külaarendamise Selts. 2021. aastal võitis Viskla Aasta küla aunimetuse. Kultuurimälestistest asuvad külas kaks asulakohta. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Küla ajaloost Viskla Külaarendamise Selts Viskla Külaarendamise Seltsi koduleht (vaadatud 12. juunil 2015) 18. juuni 2021, Aasta küla tiitli pälvis Viskla küla Harjumaalt 31. mai 2021 08:00, Aasta küla 2021 kandidaat: Viskla küla Küla ajaloost Viskla Külaarendamise Selts
Võlle

Võlle on küla Harju maakonna Kose vallas. 1977. aastal liideti Võlle külaga Lagesöödi. Küla on pikliku kujuga. Selle läänepiir kulgeb mööda Kose–Jägala maanteed. Lõunapiir jookseb küla lääneosas mööda Kose–Ravila–Nõmbra teed ja idaosas mööda Pirita jõge. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tiina Laansalu: artikkel "Lagesöödi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Fenoloogia

Fenoloogia on bioloogia haru, mis uurib looduse aastaajalisi ehk sesoonseid nähtusi, nende arenemist ja ilmnemise ajalist reeglipärasust. Põhineb loodusvaatlustel. Kvantitatiivse fenoloogia üks alusepanijaid on Tartu Ülikooli teadlane Arthur Joachim von Oettingen. Eesti looduskalender
Hara

Hara on mitme koha nimi: Hara on küla Kuusalu vallas Harju maakonnas Hara on küla Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas Hara laht Hara sadam Hara saar "Hara" on Eestis tegutsenud kirjastus.
Juminda

Juminda on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas Juminda poolsaarel. Juminda küla talude kaart (19. sajandi II pool) Juminda kivine rand Juminda tuletorn Juminda kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Allika (Kuusalu)

Allika on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nauru vapp

Nauru vapp on Nauru Vabariigi riigivapp. Vapp loodi pärast riigi iseseisvumist 1968. aastal ning võeti ametlikult kasutusele 1970. aastate alguses. Vapikilbi ülemises osas on kuldsel punutud taustal hõbedane (valge) fosfori alkeemiline sümbol. Vapikilbi alumise osa vasakul poolel on hõbedasel (valgel) taustal must fregatilind, kes istub siniste ookeanilainete kohal punasel ridval. Vapikilbi alumise osa paremal poolel on sinisel taustal õitega ilulehiku oks. Vapikilbi ümber on kujutatud hõimupealiku tseremoniaalsed atribuudid: palmilehtedest nöörid, fregatilinnusuled ja haihambad. Vapikilbi kohal on samasugune valge täht nagu Nauru lipul. Valge tähe kohal on lint, millele on kirjutatud "NAOERO" (Nauru naurukeelne nimi). Vapikilbi all on lint Nauru deviisiga "GOD'S WILL FIRST" (inglise keeles 'kõigepealt Jumala tahe'). Punutud kuldne taust sümboliseerib Nauru rahvast, fregatilind saare loomastikku, ilulehikuõied saare taimestikku, fosfori sümbol fosforiidi kaevandamist. Nauru lipp Vapi kujutis
Andineeme

Andineeme on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas, põhja pool Loo jõe suuet. 2013. aasta juulis oli küla pindala 333,90 ha, elanike arv 20 ja külavanem Mart Almers. Andineemel asub liivarannaga suvitus- ja puhkekoht (kunagine puhkebaas), samuti Nõukogude piirivalve aegne Andineeme tehnilise vaatluse post ja helgiheitja hoone. Küla jääb Lahemaa rahvuspargi lääneserva. Andineeme elanikest üks tuntumaid on näitleja Mari Lill. Andineeme rand Rippsild Loo jõel Samuli tammed Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Teistel andmetel 23: Rahvastik Kuusalu valla kodulehel (vaadatud 14. juulil 2013) Andineeme küla Kuusalu valla kodulehel (vaadatud 14. juulil 2013) Andineeme (Tsitre) tehnilise vaatluse post Kuusalu vallas Harju maakonnas, Projekt „Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs”. Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2018 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. november 2013. Vaadatud 14. juulil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2013. Vaadatud 14. juulil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Andineeme rand Andineeme küla kaart umbkaudu 1880. aastast Regio kodulehel
Sarner Aa

Sarner Aa 'Sarneni Aa' on jõgi Šveitsis Obwaldeni kantonis, mis ühendab Sarneni järve (Sarnersee) Alpbachi järvega. Tema veed jõuavad välja Reussi jõkke. Sarner Aa ääres asub Alpnach. Aa jõgi Teine foto Asukoht Šveitsi kaardil
Aru (Kuusalu)

Aru on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Aru külas on 19 elamuga kinnistut. 1290. aastal mainitakse Taani kuninga kinnituskirjas Kolga emakloostri konvendile muu hulgas Arweculle-nimelist kohta. Kindel Aru küla kirjalik mainimine ürikutes leiab aset 1586. aastal Kolga vakuraamatus, kus Kosu (Kosso By) all esineb pooladrik nimega Aroküla Hans. Kõrveaia talus asub helilooja Veljo Tormise sünnikoht. Aru küla piiril Kursi külas oli 1,1 hektari suurune Aru mootorsõidukite maastikusõiduala, mis asub Nõukogude ajal põhiliselt sõjaväepolügooni jaoks kasutatud Kosu kruusa- ja liivakarjääris, mille plaanitud varud on 2020. aastal kasutusele võtmiseks valmis pandud. Küla naabruses asub kaitsejõudude Soodla harjutusväli. Statistikaameti statistika andmebaas https://andmed.stat.ee/et/stat/rahvaloendus__rel2021__rahvastiku_paiknemine__elukoht-ja-soo-vanusjaotus/RL21003, vaadatud 20.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Aru maastikusõiduala RMK (vaadatud 19. juulil 2014) http://sonumitooja.ee/kursi-elanikud-on-mures-kosu-karjaari-tee-ohutuse-parast/ http://sonumitooja.ee/vabariigi-valitsus-asutas-soodla-harjutusvalja/
Haavakannu

Haavakannu on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ilmastalu

Ilmastalu on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Rahvastikuregistri järgi oli Ilmastalu külas 2020. aasta veebruari seisuga 36 elanikku. Ilmastalu külas asuvad Kuusalu liivakarjäär (Eesti Killustik OÜ) ja Kuusalu liivakarjäär II (Eesti Maavarade Grupp) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Rahvaarv Kuusalu valla külades". Valla koduleht. "Eesti Killustik OÜ karjääride loetelu". Eesti Killustik OÜ kodulehelt. "EMG karjääride loetelu ja asukohad". EMG kodulehelt.
Joaveski

Joaveski on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Küla läbival Loobu jõel asub Joaveski hüdroelektrijaam, mis rajati 1924. aastal toona külas tegutsenud papivabriku tarbeks. Joaveski joastik Joaveski järv Nõmmeveski Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaberla

Kaberla on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Kaberla kalmistu Kodasoo–Kaberla tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Bocholter Aa

Bocholter Aa [b'ohholter] 'Bocholti Aa' on jõgi Saksamaal ja Hollandis. See algab Lääne-Westfalenist, möödub Bocholti linnast ning suubub varsti pärast Hollandi piiri Isselisse. Aa jõgi Süstasõit Bocholter Aal
Kahala (Kuusalu)

Kahala on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Küla suurus on 18,3 km2. Külas oli 2020. aastal alla 100 elaniku. Külavanem on Janno Laende. Küla lõunaosa läbib Tallinna–Narva maantee (ehk Peterburi maantee), mis Kursile ja Hirvlisse viivat teed ületab viadukti kaudu, mille juurde kuulub liiklussõlm. Bussiliiklus toimub nii mööda vana Narva maanteed kui ka mööda Tallinna–Narva maanteed (Peterburi maanteed). Suur osa küla talusid paikneb Kahala järvest lõuna pool vana Tallinna–Narva maantee (Tallinna–Peterburi postitee) ääres (ametliku nimega Jõelähtme–Kemba maantee). Teine osa talusid paikneb Kahala-Liival lõuna poole Kursile ja Hirvlisse viiva tee ääres ja põhja poole Loo mõisa (Andineeme) viiva tee ääres. Seda Kahala osa on nimetatud ka Kahala-Liivaks, mis arvatavasti tuleneb seal paiknevast kruusa- ja liivakarjäärist. Sellel teeristil paiknes II maailmasõja ajal ja nüüdseks täielikult hävinud Kahala-Liiva kõrts. Seal lähedal toimusid sügislaadad, mille traditsiooni püütakse 2020. aastast jätkata. Nime kirjutusviis on pärast teadaolevat esimest mainimist Taani hindamisraamatus muutunud. Nime tähendus on mitmeti interpreteeritav. Külas asus 18. sajandi lõpus ehitatud Tallinna–Peterburi postimaantee Kahala postijaam. Kahalast Kaarnavälja talust on pärit Jakob Kalle esimese vabariigi poliitika-, põllu- ja pangandusmees, Kolga valla vallavanem, kelle kogu pere küüditati 1941. aasta märtsis ja Nõukogude võim hävitas kogu ta neljaliikmelise perekonna. Kaarnavälja talu asukohas on mälestuskivi. Kahala-Liival Loo jõel (Kursile viiva tee lähedal) paiknenud 19. sajandist pärit Kolga mõisale kuulunud vesiveski viidi 1962. aastal Eesti Vabaõhumuuseumi eksponaadiks. Kahala järve ja selle ümbruskonna käekäigust ja ajaloolisest pärandist huvitatud inimeste koondamiseks moodustati 2005. aastal Kahala Järve Külade Selts. Külal on 2016. aastast Kuusalu valla värvides lipp. Kahala hiiemets Kahala järv Hirvli–Vahastu tee Vahastu–Mustametsa tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. [1] "Kahala (EKI)". "Kahala vesiveski Vabaõhumuuseumis". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. november 2018. "Kahala külal on oma lipp" Sõnumitooja, 06.04.2016
Kahala

Kahala on mitme koha nimi: Kahala on küla Järva vallas Järva maakonnas Kahala on küla Kuusalu vallas Harju maakonnas Kahala on küla Türi vallas Järva maakonnas Kahala järv Kahala soo Kahala hiiemets Kahala postijaam
Aiwo ringkond

Aiwo ringkond (harva ka Aiue, varem Yangor) on ringkond Naurus. Aiwo ringkonnast valitakse kaks Nauru parlamendi liiget. Ringkonnas asub: Aiue tänav (Boulevard) suurem osa Nauru tööstusest; Uus paadisadam; OD-N-Aiwo Hostell; Mõned Nauru valitsusasutused; Nauru fosforiidi korporatsioon.
Anabari ringkond

Anabar on 1. järgu haldusüksus (ringkond) Nauru kirdeosas (geograafilised koordinaadid 0° 31′ S, 166° 57′ E). Ringkond piirneb edelas Ewa ja Baiti ringkonnaga, läänes Anetani ringkonnaga, kagus Ijuwi ringkonnaga ja lõunas Anibare ringkonnaga. Kõrgus merepinnast ulatub umbes 40 meetrini. keskmine kõrgus merepinnast on umbes 25 m. Ringkonna pindala on 1,5 km². Ta on riigi 14 ringkonna seas pindalalt 5. kohal. Ringkonna laius on 0,1...1,2 km, pikkus 0,1...1,4 km. Ringkonna elanike arv on 2006. aasta andmetel 810. Aastal 2004 oli elanike arv 855, millele vastab rahvastiku tihedus 577 in/km². Ringkonnas on protestantlik kabel. Anabari ringkond kuulub koos Anibare ja Ijuwi ringkonnaga Anabari valimisringkonda. Anabari ringkond on saanud nime ajaloolise Anabari küla järgi. Paul Hambruchi järgi tähendab "Anabar" 'vähe mulda' või 'kõva nagu kivi'. Nähtavasti on see vihje sealsele väheviljakale rannavööndile. Kuni 1968. aastani koosnes Anabari ringkond (Gau) 15 ajaloolisest külast: Nauru haldusjaotus Anabari valimisringkond
Münstersche Aa

Münstersche Aa [m'ünsterše] 'Münsteri Aa' on väike jõgi Saksamaal Westfalenis, Emsi lisajõgi. Jõkke voolab Krummer Bach 'kõver oja'. Aa jõgi