laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Karjaküla

Karjaküla on alevik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Asub 3,5 km Keila kesklinnast loodes. Alevikus elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 345 inimest. Neist 131 (38%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanike arv 367. Aastatel 1992–2017 kuulus Karjaküla Keila valda. Karjakülas asub 35-kohaline sotsiaalkeskus, milles tegutseb ka pensionäride päevakeskus. Küla territooriumi lõunaosas asub AN-12 lennuk, milles tegutseb Keila Mudellennu Klubi. Karjaküla mõis Karjaküla tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas Kristjan Terase: "Lennuklubi juht: noori jääb paraku vähemaks" Harju Elu, 11. aprill 2014
Keila-Joa

Keila-Joa on alevik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Alevikus elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 389 inimest. Neist 262 (67,4%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 383. Aastatel 1992–2017 kuulus alevik Keila valda.  Pikemalt artiklis NSV Liidu õhukaitseväed Eestis#Õhutõrjeraketiväeosad 27. juunist 1946 tehti Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrusega nr 034 Harju rajoonis 423,2 ha suurune maaeraldus sõjaväebaasi loomiseks. Nimetatud alale asus õhukaitseüksus nr 03115, hiljem tuntuks saanud kui Keila-Joa lennuväli ja Keila-Joa raketibaas. Vene sõjavägi andis objekti Eesti Vabariigile tagasi 1993. aasta augustis . Keila juga Keila-Joa hüdroelektrijaam Keila-Joa mõis Keila-Joa siseteed Keila-Joa maasäär ja mattunud organogeensed setted Keila-Joa vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.03.2020. Statistikaameti andmebaas
Illurma

Illurma on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 74 inimest. Neist 64 (86,5%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 23. Külas asuv Kuusiku talu oli helilooja Konstantin Türnpu suvekodu. Suvekodu lähedal pargis on helilooja mälestussammas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas Illurma veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 10.05.2014) Illurma veebiportaalis eestigiid.ee
Keelva

Keelva on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 45 inimest. Neist 44 olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 29. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. Keila–Keila-Joa tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Kersalu

Kersalu on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 73 inimest. Neist 53 (72,6%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 20. Kersalu esmamainimiseks peetakse aastat 1392, mil Clawes Kele kinnistas poolteist adramaad vabatalupojale Nitcze Berndes szoene tho Kirczel. Küla on ajalooliselt kuulunud Keila mõisa koosseisu. 1867. a. Keila mõisa maksutoimiku järgi oli külas 9 talu (algne kirjapilt): Klemeti Andrese Toma Käspre Sepa Paiste Rannavälja Wannaaseme Liivaotsa mit Tiskre 1881 müüs Keila mõisnik parun Gottlieb von Meyendorff talunikele 10 talu: Tooma Kleemeti (Klemeti) Andrese Sepa (Seppa) Käspre Põlluotsa (Pollootsa) Paiste (Paeste) Korha Kruusaaugu (Krusiaugo) Aaviku (Aviko) Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. Kersalu joastik Põllküla juga Põllküla–Madise tee Klooga tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas Eesti Keele Instituut. "Eesti kohanimeraamat". Artikkel "Kersalu". Rahvusarhiiv. "EAA.2486.1.2918". Rahvusarhiiv. EAA.2840.1.14699. Tooma talu toimik, väljavõte Eestimaa aadli krediidikassa registrist.
Kloogaranna

Kloogaranna on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kloogarannas asub elektrirongide lõpp-peatus Kloogaranna. Ooteplatvorm jääb Lahepere lahe rannast umbes 50 meetri kaugusele. Rongiliin Kloogalt valmis juuniks 1960. Kloogarannas suubub merre Treppoja. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 213 inimest. Neist 204 (95,8%) olid eestlased. 1. jaanuaril 2015 oli elanikke 186. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. Suvel 2023 ilmus A. Veetamme 120-leheküljeline raamat rannast, asula loost ja suvitamisest. Kloogaranna pank Kloogaranna raudteepeatus Klooga rand Klooga jaama tee Kloogaranna tee Klooga tee Kloogaranna mere tee Klooga suvilate tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Kulna

Kulna on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Küla esmamainijaks on Henriku Liivimaa kroonika, kus selle nimi on esitatud kujul Culdale. Taani hindamisraamatus on see kirja pandud kui Guldan ja kuni 16. sajandini oli kasutusel nimi Guldena. Külanime praeguse variandi esimene üleskirjutus pärineb 1561. aastast (Gulna). On arvatud, et nime algupäraks on sufiksi -la abil sõnast "kuld" moodustatud tuletis. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 351 inimest. Neist 327 (93,2%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 71. Kulna territooriumil kasvab Liivaaugu tamm. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. Kulna–Vasalemma tee Kulna raudteepeatus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Peatükk XXII 9, lk 192–193 Paul Alvre. Eesti ja liivi keeleaines Henriku Liivimaa kroonikas, III : Kohanimed. Keel ja Kirjandus, 1985, nr 2, lk 101 Statistikaameti andmebaas
Käesalu

Käesalu on küla ja mõis Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kohati kasutatakse ka nime Käosalu. Praegused administratiivsed piirid ei lange kokku Käesalu põlisalaga. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 83 inimest. Neist 77 (92,8%) olid eestlased. Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas praegu külana määratletaval territooriumil alaliselt 23 inimest. Kõik olid eestlased. Vanim Käesalu asukaid nimetav kirjalik allikas pärineb aastast 1480. Küla kuulus kuni XVII sajandi alguseni Keila mõisa valduste hulka. Gustav II Adolf läänistas küla koos veel mitme endise Keila ordumõisa aladega Hans Hansson Elveringile ning sestpeale kuulus Käesalu Tuula mõisa alla. Käesalu mõisaline asundus sai alguse XVII sajandi esimesel poolel rajatud karjamõisast, mis eraldati Tuula mõisast tingimuslikult 8. juulil 1648. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. Keila–Keila-Joa tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas RL102: FAKTILINE JA ALALINE RAHVASTIK VALDADE ASULATES NING EESTLASTE ARV JA OSATÄHTSUS ALALISE RAHVASTIKU HULGAS
Laoküla (Lääne-Harju)

Laoküla on küla Harjumaal Lääne-Harju vallas. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 33 inimest. Neist 28 (84,8%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 40. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. Paldiski–Padise tee Laoküla tee Laoküla raudteepeatus Laoküla merelaager Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Laoküla

Laoküla on mitme koha nimi: Laoküla on küla Kaarma vallas Saare maakonnas Laoküla on küla Lääne-Harju vallas Harju maakonnas
Lehola

Lehola on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. Lehola küla asub Keila–Haapsalu maantee ääres. Leholast voolab läbi Lehola oja. Naaberkülad on Ohtu, Kulna, Luuri, Niitvälja ja Klooga. Küla asub umbes 5 kilomeetri kaugusel Keilast ja 30 kilomeetri kaugusel Tallinnast. Leholas on bussipeatus, kahe kilomeetri kaugusel on Kulna raudteejaam ja nelja kilomeetri kaugusel Niitvälja raudteejaam. Külas Laulasmaa Kooli Lehola koolimaja, kus on lasteaed-algkool, jalgpalli- ja korvpalliväljak ja Lehola raamatukogu. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 445 inimest. Neist 363 (81,6%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 537.  Pikemalt artiklis Lehola Kool Lehola Lasteaed-Algkool avati 1987. aastal. Kuni 2000/2001. õppeaasta lõpuni töötas kaks lasteaiarühma ja 4-klassiline algkool. Alates 2003/2004. õppeaastast oli kool 6-klassiline ja 2004. aasta sügisel lisandus veel ka kolmas lasteaiarühm. 2008. aastal avati Karjakülas kooli filiaalina lasteaia liitrühm. 1. septembril 2017 liideti Lehola Kool Laulasmaa Kooliga ja see on Laulasmaa Kool Lehola õppekoht. Lehola mõis (saksa keeles Lehhola) asutati arvatavasti 1620. aastatel. Mõisa esmaomanik oli Caspar Krämer. Peahoonest ida pool asub suur park, mis erandlikult ei paikne mitte hoone taga, vaid vasakul küljel. Mõisa suundus kaks teed. Tallinna–Keila–Haapsalu maanteelt suundus 300 meetri pikkune sirge sihitee otse peahoone keskteljele. Teine tee viis mõisasüdamest mööda pargi põhjakülge Ohtu–Niitvälja teele. Selle ääres paiknes ka mõisa tuulik. Teise maailmasõja järel oli mõisa peahoone kasutusel majandi kontorina ning hiljem kohaliku raamatukoguna. 1999. aasta tulekahju muutis hoone varemeiks, jättes alles vaid kaks korstent ja välisseinad. Kabetaja Arno Uutma (parim tulemus 1997. aasta Brasiilia kabe maailmameistrivõistluste pronks[viide?]) golfimängija ja -treener Enrico Villo (1998. aasta Eesti meister) sportlane Argo Ader Kulna–Vasalemma tee Lehola (perekonnanimi) Vasalemma sovhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas http://ajakirigolf.ee/pokker-versus-golf-kas-sport-voi-onnemang/
Maeru

Maeru on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 103 inimest. Neist 98 (95,1%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 87. Kuni 2017. aasta haldusreformini kuulus küla Keila valda. 1977. aastal liideti Maeru külaga Kangusti. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas Marja Kallasmaa: artikkel "Maeru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Meremõisa

Meremõisa on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 176 inimest. Neist 163 (92,6%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 83. Meremõisa küla piirneb Keila-Joa aleviku ning Merenuka, Käesalu ja Laulasmaa külaga. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. Keila–Keila-Joa tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Nahkjala

Nahkjala on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Vasalemma alevikust vahetult idas. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 47 inimest. Kõik olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 57. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. Vasalemma karjääri tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 6.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Valkse

Valkse on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 138 inimest. Neist 129 (93,5%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 54. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. Valkse küla territooriumil asub kunagise Aru mõisa mõisasüda. Karjaküla tee Keila–Keila-Joa tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Niitvälja

Niitvälja on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 143 inimest. Neist 106 (74,1%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 90. Niitväljal asub Baltikumi esimene 18-rajaline golfiväljak, mis valmis kevadeks 1993.. Seal asub ka lasketiir. Külas on Niitvälja raudteepeatus. Sinna jääb ka endise Niitvälja mõisa süda. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. Külas asub 2007. aastas väike autovärvimistöökoda Niitvälja Auto Niitvälja soo Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 7.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas Laupäeval avatakse Tallinna Golfiklubi Niitvälja 15. juubelihooaeg sport.err.ee 08. mai 2008 https://www.ejs.ee/jahilaskmine/ Niitvälja golf
Põllküla

Põllküla on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 40 inimest. Neist 38 (95%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 37. Aastatel 1942–1944 asus Põllkülas Ingerimaalt evakueeritud soomlaste, venelaste ja eestlaste karantiinilaager. Sarnased evakuatsioonilaagrid olid ka lähistel Kloogal ja Paldiskis. Nende laagrite kaudu evakueeriti 1942–1944 Soome üle 63000 sõjapõgeniku. Põllkülasse ja selle ümbrusse on maetud laagris surnud ümberpaigutamist oodanud sõjapõgenikud. 2018. aasta suvel avati kunagise laagri hauaplatsil mälestustahvel evakuatsioonilaagrite ja ingerisoomlaste evakueerimisoperatsiooni juhile Pentti Kaiterale. Põllküla algkoolis õppis 1944-1947 tõlkija Matti Piirimaa. Põllküla raudteepeatus Põllkülas hukkunud sõjapõgenike memoriaal Põllküla oja Põllküla juga Paldiski–Padise tee Põllküla–Madise tee Põllküla raudteepeatus Põllküla-Klooga-Paldiski sõjapõgenike laagrid Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas "Põllkülas avati ingerisoomlaste päästeoperatsioonile mälestustahvel". Soome suursaatkonna koduleht. 15.06.2018. Vaadatud 15.11.2018. Kadi Kristina Laine, "Matti Piirimaa biograafia", Akadeemiake 12/2016, lk 19-26 (vaadatud 06.06.2024)
Tuulna

Tuulna on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 355 inimest. Neist 336 (94,6%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 125. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. Klooga jaama tee Klooga suvilate tee Kibiste sild Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Tõmmiku

Tõmmiku on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 75 inimest. Kõik olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 65. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. Karjaküla tee Keila–Keila-Joa tee Karjaküla kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Allika (Saue)

Allika on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda. Küla piirneb põhjas Ruila külaga, läänes ja lõunas Mõnuste külaga, kagus Metsanurga külaga, idas Tagametsa külaga. Küla piiri pikkus on 14,7 km. Küla kirdeosas läbib küla kagu-loodesuunaline Ääsmäe-Kernu tee. Idapiiril kulgeb põhja-lõunasuunaline Tallinna–Pärnu–Ikla maantee. Küla läänepiiri taga asuvad Ruila järv ja Ruila raba. Nende kaitseks on moodustatud Ruila looduskaitseala, mis ulatub ka Allika küla territooriumile. Kagu-loode suunas läbib küla Vasalemma jõgi. Küla lõunapiiril suubub sellesse Haiba peakraav. Külas asub Härgesoo tiik. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hingu

Hingu on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda. Küla piirneb läänes Kibuna külaga, põhjas Kaasiku külaga, idas Pohla külaga. Küla piiri pikkus on 14,1 km. Küla läänepiiriks on Keila–Riisipere raudtee. Kirde-edela suunas läbib küla Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Lõunaosas on maantee küla idapiiriks. Kagu-lääne suunas läheb külast läbi Hingu oja. LaitseRallyPark Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaasiku (Saue)

Kaasiku on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda. Küla piirneb läänes Kibuna külaga, lõunas Hingu külaga, idas Laitse ja Vansi külaga, põhjas Lääne-Harju vallaga. Küla piiri pikkus on 19,6 km. Küla läänepiiriks on Keila–Riisipere raudtee. Küla põhjapiiril voolab Vasalemma jõgi. Ida-lääne suunas läbib küla Munalaskme–Laitse tee. Kaasikul on Laitse raudteepeatus, mille juurest kulgeb Vasalemma jõeni Laitse aiandusühistute tee. Küla lääne- ja lõunaossa on Nõukogude ajal rajatud aianduskooperatiive. Küla territooriumil leidub karstivorme ("Hundikurk")[viide?] ja on iidne asulapaik (arheoloogiamälestis). Küla lõunapiiril oleval puisniidul paikneb kaitsealuse liigi kahelehise käokeele (Platanthera bifolia) leiupaik (osaliselt Hingu küla territooriumil). Pajusoo allikas Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 02.05.2013) http://register.keskkonnainfo.ee/envreg/main#HTTPE4u13hgiW95njb3eFoLvrCp4s4ozxm (vaadatud 02.05.2013)
Kabila (Saue)

Kabila on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda. Küla piirneb edelas Laitse külaga, kagus Muusika külaga, lõunas Ruila külaga, loodes Lääne-Harju vallaga, kirdes Tuula külaga, idas Pällu külaga. Küla piiri pikkus on 17,6 km. Küla kaguosa läbib Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Küla edelapiiril voolab Vasalemma jõgi. Küla loodeosas laiub Suure-Aru soo, mille kaitseks on moodustatud Suure-Aru looduskaitseala. Küla lõunaosas asub arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistu. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 17911 Kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Kabila

Kabila on nii koha- kui ka isikunimi: Kohad Kabila on küla Saue vallas Harju maakonnas Kabila on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas Isikud Joseph Kabila, Kongo Demokraatliku Vabariigi president Laurent-Désiré Kabila, eelmise isa, riigi endine president Kabila mõis Kabila oja voolab Põhja-Sakala vallas, Lemmjõe parempoolne lisajõgi
Kabila (Põhja-Sakala)

Kabila on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Kabila küla Polli talu maadel asunud rahvapärimuse järgi kabel. Arvatavasti on küla selle järgi nime saanud. 1559. aasta revisjonis on Kabila küla Kabella nime all. XVIII sajandil asutatud Kabila kool töötas algkoolina 1923. aastani. Aastatel 1902–1909 asus Kabila koolimajas Vastemõisa kaheklassiline ministeeriumikool. XVIII sajandil loodud Kabila vallakool oli Vastemõisa vanim kool.[viide?] Haridusasutus tegutses 1923. aasta kevadeni, mil see ühendati Kildu kooliga. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Suure-Jaani valda. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kernu

Kernu on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda. Küla piirneb läänes Haiba külaga, lõunas Kustja külaga, idas Kirikla külaga, põhjas Mõnuste ja Kohatu külaga. Küla piiri pikkus on 11,7 km. Külas tegutseb Kernu Põhikool. Külas asub Kernu staadion. Kernu kadakas Riisipere–Kernu tee Kernu tee Kernu–Kohila tee Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kirikla küla

Kirikla on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda. Küla piirneb põhjas Kohatu külaga, läänes Kernu külaga, lõunas Kustja külaga, idas Rapla maakonnaga. Küla piiri pikkus on 11,5 km. Kernu–Kohila tee Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Metsanurga (Saue)

Metsanurga on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda. Küla piirneb loodes Allika külaga, edelas Mõnuste külaga, lõunas Kohatu külaga, idas ja põhjas Tagametsa külaga. Küla piiri pikkus on 10,4 km. Ääsmäe–Kernu tee Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mõnuste

Mõnuste on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda. Küla piirneb loodes Pohla külaga, kirdes Ruila, Allika, Metsanurga ja Kohatu külaga, kagus Kernu ja Haiba külaga ning lõunas Kustja külaga. Mõnuste küla territooriumile jäävad Ruila järv ja Ruila raba. Nende kaitseks on moodustatud Ruila looduskaitseala, mis ulatub osaliselt ka Allika ja Pohla küla alale. Mõnustes asub üks arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht. Küla läbib Riisipere–Kernu tee. Küla piiri pikkus on 29,7 km. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 17916 Asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris Mõnuste küla arengukava
Pohla

Pohla on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda. Küla piirneb loodes Hingu külaga, põhjas Laitse ja Ruila külaga, kagus Mõnuste külaga. Küla piiri pikkus on 15,5 km. Küla territooriumile ulatub Ruila looduskaitseala. Pohla külas asub Selja allikas. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ruila

Ruila on küla Harju maakonnas Saue vallas Vasalemma jõe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda. Ruila piirneb loodes Laitse ja Kabila küla, põhjas Muusika küla, edelas Pohla ja Mõnuste küla ning lõunas Allika külaga. Küla piiri pikkus on 19,6 km. Küla läbivad Ruila–Laitse tee ja Ääsmäe–Kernu tee. Külas asus Ruila mõis. Mõisa peahoones töötab tänapäeval Ruila Põhikool, tallis tegutseb ratsaspordibaas. Säilinud on ka muid kõrvalhooneid ja suur park. Külas asub Ruila paisjärv. Selle ääres paiknes varem Ruila vesiveski. Enne külapiiride muutmist jäi külasse Ukukivi. Ruila järv ja Ruila raba koos neid ümbritseva Ruila looduskaitsealaga jäävad Mõnuste küla territooriumile. Külas tegutseb Ruila raamatukogu. Külas käib koos Ruila mõisa segakoor. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vansi

Vansi on küla Harju maakonnas Saue vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda. Küla piirneb edelas Kaasiku külaga, mujal Laitse külaga. Küla piiri pikkus on 11,5 km. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.