laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Birnlücke

Birnlücke (2665 m) on piirikuru Austria Kõrg-Tauerni mägede lääneotsas, Venedigeri rühma ja Zillertali Alpide vahel. Austria ja Itaalia vaheline piir kulgeb üle kuru 1919. aastast. Kuru moodustab piiri Austria Salzburgi liidumaa ja Itaalia Lõuna-Tirooli piirkonna, Krimmler Achentali ja Ahrntali orgude ning Rieserferner-Ahrni looduspargi ja Kõrg-Tauerni rahvuspargi vahel. Kuni Schengeni leppeni oli Krimmler Tauernis (2634 m) tavapärane piiripunkt. Piiripunktist mitte kaugel lõunas on Birnlückeni hütt (Rifugio Tridentina). See ehitati 1900. aastal ja nimetati kuru järgi. Nimi Birnlücke on vana kirjaviisi rikkumine. Juba 1888. aastal hakati kuru kutsuma Pyrlücke, Ahrni oru oja vanade nimede Pirra või Birlbac järgi. Itaalia nimi on Forcella del Picco.
Maurāni

Maurāni on küla (mazciems) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla keskosas. Maurāni jääb piirkonna keskusest Varakļānist 8,6 ja Riiast 199,6 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Maurāni bussipeatus. Aastal 1989 oli külas 32 elanikku, aastal 2004 aga 37 elanikku. Aastal 2009 oli külas 16 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Varakļānu novada Attīstības programma 2013 -2020 II. daļa. Pašreizējā situācija, lk. 33
Broki (Varakļāni vald)

Broki on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla lääneosas. Broki jääb piirkonna keskusest Varakļānist 9,2 ja Riiast 200,2 kilomeetri kaugusele. Aastal 2009 oli külas 6 elanikku. Vietvārdu datubāze
Pauniņi

Pauniņi (ka Pauneņi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla loodeosas. Pauniņi jääb piirkonna keskusest Varakļānist 12,5 ning Riiast 197,8 kilomeetri kaugusele. Külas asub Pauniņi kalmistu. Aastal 2009 oli külas 7 elanikku. Vietvārdu datubāze Varakļānu novada Attīstības programma 2013 -2020II. daļa. Pašreizējā situācija, lk. 82
Luha tee

Luha tee on tänava nimi mitmes Eesti asulas: tänav Lagedi alevikus Rae vallas tänav Kirbla külas Lääneranna vallas tänav Kumna külas Harku vallas tänav Maramaa külas Tartu vallas tänav Niidu külas Tori vallas tänav Urge külas Tori vallas tänav Vohnja külas Kadrina vallas Luha tänav Luha põik
Tauferer Ahrntal

Tauferer Ahrntal tähistab Ahri (itaalia: Aurino) jõe orgu, Pusteri oru kõrvalorgu Itaalias Lõuna-Tiroolis. See jaguneb tavaliselt Tauferer Taliks (Val di Tures), mis ulatub suubumisest Rienzi jõkke Brunecki lähedal kuni Sand in Taufersini, ning päris Ahrntaliks (Valle Aurina) kuni lähteni Prettaus. Org Kesk-Ida-Alpides moodustab Lõuna-Tirooli kirdepoolse osa Austria piiri ääres, mis eraldab Zillertali Alpid (põhjas ja läänes) Kõrg-Tauerni mäestikust (Rieserferneri rühm) (lõunas ja idas). Omavalitsused orus on Gais, Sand in Taufers, Ahrntal ja Prettau, Itaalia põhjapoolseim comune. Mühlwaldi omavalitsus ühtib Tauferer Ahrntali loodepoolse külgoruga, sealhulgas Nevesi veehoidla. Kagus suubub Reinbachi oja Sand in Taufersi juures Ahri; Rein in Taufersi küla ümbruskond on osa Rieserferner-Ahrni looduspargi looduskaitsealast. Orgu pääseb mööda riigimaanteed, mis kulgeb Bruneckist põhja poole Gaisi ja Sand in Taufersisse, kus Ahri kuristikku sisenemist tähistab Taufersi loss. Siit ulatub org jäge pidi kirdesse Prettau ja Birnlücke kuruni. Endine Taufersi raudtee ühendus Bruneckist Sand in Taufersini lõpetati 1957. aastal.
Klin

Klin on linn Venemaal Moskva oblastis, Klini rajooni keskus. Asub Moskvast 90 km loodes, Sestra jõe ääres. Esmamainitud 1317. aastal, linnaõigused sai 1781. 1851. aastast alates läbib linna Moskva-Peterburi raudtee. Linnas asub Pjotr Tšaikovski majamuuseum. Sergei Afanasjev Ilja Filatov Juri Karapajev Mark Prudkin Nikolai Stogov Ivan Ussagin "Rahvaloenduse andmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 20. augustil 2011. Klini koduleht http://www.klin.ru/
Grozas

Grozas (ka Grozi, latgali keeles Grozys) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla keskosas. Grozas jääb piirkonna keskusest Varakļānist 6,6 ning Riiast 197,6 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Grozase bussipeatus. Aastal 2009 oli külas 61 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Stradiņi

Stradiņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla keskosas maantee A12 ääres. Stradiņi jääb piirkonna keskusest Varakļānist 5,5 ja Riiast 196,6 kilomeetri kaugusele. Aastal 2009 oli külas 12 elanikku. Vietvārdu datubāze
Paavo Rantanen

Paavo Ilmari Rantanen (sündinud 28. veebruaril 1934) on Soome diplomaat ja poliitik. Paavo Rantanen töötas aastatel 1958–1988 Soome Välisministeeriumis. Ta oli Soome suursaadik Genfis aastatel 1981–1986. 1986–1988 oli ta Soome suursaadik Ameerika Ühendriikides. Paavo Rantanen oli Soome välisminister 1995. aasta 3. veebruarist kuni 13. aprillini. Juha-Pekka Tikka:"Suomi kuuluu kiinteästi Neuvostoliiton valtapiiriin" Verkkouutiset, 19. september 2019 Geneven-edustuston historia Suomi ulkomailla Paavo Ilmari Rantanen Prabook Finland Ministries, etc. rulers.org
Silenieki

Silenieki (latgali keeles Silinīki) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla keskosas maantee A12 ääres. Silenieki jääb piirkonna keskusest Varakļānist 5 ja Riiast 196,9 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Silakrogsi bussipeatus. Silenieki mänd ümbermõõduga 2,82 meetrit ja Silenieki vaher ümbermõõduga 3.77 meetrit on looduskaitse all. Silenieki muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Külas asub Silsi kalmistu. Aastal 2009 oli külas 8 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink] Varakļānu novada Attīstības programma 2013 -2020II. daļa. Pašreizējā situācija, lk. 82
Vladislav Dvoržetski

Vladislav Dvoržetski (vene keeles Владислав Вацлавович Дворжецкий; 26. aprill 1939 Omsk – 28. mai 1978) oli vene filminäitleja. Ta isa Václav Dvoržetski oli Kiievi poola teatri näitleja. 1956–1959 õppis Omskis kohalikus sõjaväelises meditsiinikoolis, mille lõpetas ämmaemanda kutsega. 1959–1961 teenis Nõukogude armees Sahhalini saarel rügemendi vanemvelskrina. 1964–1967 õppis Omski teatrikoolis. Alustas näitlejateed Omski teatris. Tema läbimurderolliks oli film “Põgenemine”. Dvoržetski spetsiifiliselt väljendusrikas nägu köitis režissööre Alovit ja Naumovit ning kindral Hludovi tegelaskuju oli filmi määratu edu üks peamisi vedrusid. Sellele järgnes sügavamõttelise bandiidi, varjunimega Krahv, roll kuritööfilmis ““Püha Lukase” tagasitulek”. Andrei Tarkovski “Solarises” oli tal küll episoodiline, kuid mällupugev osa. Suri 1978. aastal südameinfarkti. Mängis aastatel 1970–1978 18 filmis. 1967 – "Unustamatud aastad" ("Незабываемые годы") (filmilavastus) 1970 – "Põgenemine" ("Бег") – kindral Roman Valerjanovitš Hludov 1970 – ""Püha Lukase" tagasitulek" ("Возвращение "Святого Луки"") – retsidivist Mihhail Ivanovitš Karabanov 1971 – "Meil ​​pole aega oodata" ("Нам некогда ждать") – ataman Vadim Orlov 1972 – "Solaris" – piloot Henri Berton 1973 – "Tagasitulekut pole" ("Возврата нет") – Nikolai Jakovlevitš Nikitin, rindesõdur, kolhoosi esimees 1973 – "Sälgud mälu jaoks" ("Зарубки на память") – kommunist Petrea Raducan 1973 – "Pilvede taga on taevas" ("За облаками – небо") – piloot Sergei Rudnev 1973 – "Sannikovi maa" ("Земля Санникова") – Aleksandr Petrovitš Iljin, teadlane, ekspeditsiooni korraldaja 1973 – "Avatud raamat" ("Открытая книга") – Dmitri Dmitrijevitš Lvov, teadlane 1973 – "Aed" (lühifilm) ("Сад") – fotostuudio külastaja 1974 – "Kuni viimase hetkeni" ("До последней минуты ") – Jaroslav Galan, kirjanik 1975 – "Ainuke tee" (" Единственная дорога ") – Walter Holtz, Saksa ohvitser, konvoi juht 1975 – "Seal, silmapiiri taga" ("Там, за горизонтом ") – piloot Sergei Rudnev 1976 – "Kapten Nemo" ("Капитан Немо") – kapten Nemo ehk prints Dakkar 1977 – "Legend Ulenspiegelist" ("Легенда о Тиле") – Philip II , Hispaania kuningas 1977 – "Julia Vrevskaja" ("лия Вревская") – Aleksander II , Venemaa keiser 1978 – "Kohtumine kaugel meridiaanil" ("Встреча на далёком меридиане") – Nick Rennett, Ameerika füüsik 1978 – "Klassikaaslased" (" Однокашники") – Nikolai Vassiljevitš Lobanov, kõrge ametnik Vaher, Vaapo (03.11.2006). "Kindralimundris akušöör". Sirp. Vaadatud 6. augustil 2024.
Mazie Leimaņi

Mazie Leimaņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla keskosas. Mazie Leimaņi jääb piirkonna keskusest Varakļānist 8,4 ja Riiast 195,5 kilomeetri kaugusele. Aastal 2009 oli külas 18 elanikku. Vietvārdu datubāze
Krimmli kosed

Krimmli kosed (saksa: Krimmler Wasserfälle) on kogukõrgusega 380 m kõrgeim juga Austrias. Kosed asuvad Krimmler Ache jõel ja Krimmli küla lähedal Kõrg-Tauerni rahvuspargis Salzburgi liidumaal. Krimmli kosed on mitmetasandiline juga. Kosk algab Krimmler Ache oru tipust ja langeb allapoole kolmes etapis. Ülemine etapp langeb 140 m, keskmine 100 m ja alumine 140 m. Joa kõrgeim punkt on 1470 m merepinnast. Krimmler Ache on liustikuoja, mille vooluhulk on aastaajati suuresti erinev. Selle vooluhulk juunis ja juulis on 20 000 m³/h, samas veebruaris on see vaid 500 m³/h. Suurim mõõdetud vool oli 25. augustil 1987, kui see oli 600 000 m³/h. Pärast koski suubub jõgi Salzachi jõkke, mis voolab Inni, edasi Doonausse ja lõpuks Musta merre. Tagamaks, et turistid näeksid ilma raskusteta rohkem juga, ehitas Ignaz von Kürsinger Mittersillist raja kose ülemisse ossa. 1879. aastal parandas Austria Alpiklubi teed panoraamvaate pakkumiseks. Ligikaudu 400 000 inimest külastab koski aastas. Kose udune pihustus loob ideaalse kasvutingimuse sadadele sammaldele, samblikele ja sõnajalgadele. Ümbrus on elupaik 62 linnuliigile. Negatiivne mõju kohalikele elanikele on väikese küla kõrge liiklustaseme ja maantee erosiooni tõttu.
Lielie Leimaņi

Lielie Leimaņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla keskosas. Lielie Leimaņi jääb piirkonna keskusest Varakļānist 7,4 ja Riiast 198,4 kilomeetri kaugusele. Aastal 2009 oli külas 61 elanikku. Vietvārdu datubāze
Stabulnieki

Stabulnieki (ka Stabuļnīki) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla lääneosas. Stabulnieki jääb piirkonna keskusest Varakļānist 11 ja Riiast 195,9 kilomeetri kaugusele. Aastal 2009 oli külas 2 elanikku. Vietvārdu datubāze
Pinzgauer Lokalbahn

Pinzgauer Lokalbahn (varem Pinzgaubahn või Krimmler Bahn) on kitsarööpmeline raudtee Austria Salzburgi liidumaal. Raudtee järgib Salzachi orgu Zell am Seest Krimmlini Pinzgau mägede vahel. Lõik Mittersilli ja Krimmli vahel sai 2005. aastal üleujutuses kannatada ja taasavati 2010. aasta septembris.
Liechtensteinklamm

Liechtensteinklamm (Liechtensteini kuristik) on kuni 300 m kõrgete seintega eriti kitsas kuristik Austria Alpides 50 km Salzburgist lõunas. See on u. 4 km pikk ja saanud nime Liechtensteini vürsti Johann II järgi, kelle käiguteed paigaldati 1875. aastal. Kuristik on u. 4 km pikk, millest 1 km on puidust käiguteede kaudu külastajatele ligipääsetav (talvekuudel suletud). Selle sügavus on kuni 300 m ja mõnes kohas on see vaid mõne meetri laiune. Kuristiku lõpus on kosk. Aastas käib seal u. 100 000 külastajat. Mägioja Großarler Ache veed moodustasid kuristiku aastatuhandete jooksul. 1875. aastal alustasid Pongau Alpiklubi liikmed töid teha kuristik ligipääsetavaks, kuid raha puudumisel jäid need lõpetamata. Lähedalasuvas Großarlis jahimaja omanud Liechtensteini vürst Johann II annetas 600 kuldnat tööde laiendamiseks. Tööde lõppedes 1876. aastal nimetati kuristik vürsti helde annetuse auks ümber. Legendi järgi loodi kuristik siis, kui kurat, täis viha ja raevu ebaõnnestunud plaani pärast, lendas üle kanjoni, visates sellesse vett sellise jõuga, et raius kivi.
Mogens Lykketoft

Axel Mogens Leif Lykketoft (sündinud 9. jaanuaril 1946) on Taani poliitik. Ta kuulub erakonda Sotsiaaldemokraadid. Mogens Lykketoft lõpetas Kopenhaageni Ülikooli poliitikateaduste kandidaadikraadiga 1971. aastal. Üliõpilasena kuulus ta aastatel 1965–1970 sotsiaaldemokraatliku üliõpilasorganisatsiooni Frit Forum juhatusse ja oli aastatel 1968–1969 organisatsiooni esimees. 1966–1981 töötas ta Töölisliikumise Majandusnõukogus, kus oli alates 1975. aastast osakonnajuhataja. Alates 1981. aastast oli ta Folketingi liige. 20. jaanuarist 1981 kuni 10. septembrini 1982 oli ta Taani maksuminister. 25. jaanuarist 1993 kuni 21. detsembrini 2000 oli ta Taani rahandusminister ja 21. detsembrist 2000 kuni 27. novembrini 2001 Taani välisminister. Ta oli Sotsiaaldemoraatide esimees aastatel 2002–2005. Aastatel 2009–2015 kuulus ta Folketingi presiidiumisse. Alates 30. septembrist 2011 kuni 18. juunini 2015 oli Lykketoft Folketingi esimees. 2015. aasta septembrist kuni 2016. aasta septembrini oli ta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee esimees. Folketingi liige oli ta kuni 2019. aasta juunini. Mogens Lykketoft (S) Folketinget
Robežveipi

Robežveipi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla lääneosas. Robežveipi jääb piirkonna keskusest Varakļānist 9,7 ja Riiast 193,7 kilomeetri kaugusele. Aastal 2009 oli külas 23 elanikku. Vietvārdu datubāze
Aizkalnieši

Aizkalnieši on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla edelaosas maantee A12 ääres. Aizkalnieši jääb piirkonna keskusest Varakļānist 9,8 ja Riiast 191,1 kilomeetri kaugusele. Aastal 2009 oli külas 55 elanikku. Vietvārdu datubāze
Ciematnieki

Ciematnieki (ka Cīmotnīki) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla edelaosas maantee A12 ääres ja Teiči soo ning Teiči looduskaitseala serval. Ciematnieki jääb piirkonna keskusest Varakļānist 11,6 ja Riiast 191,1 kilomeetri kaugusele. Aastal 2009 oli külas 12 elanikku. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Kristakrogs

Kristakrogs on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla edelaosas maantee A12 ääres ja Teiči soo ning Teiči looduskaitseala serval. Kristakrogs jääb piirkonna keskusest Varakļānist 11,1 ja Riiast 189,9 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Bērzi bussipeatus. Aastal 2009 oli külas 16 elanikku. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Autotransporta direcija
Kärnkonn

Kärnkonn (Bufo) on perekond päriskonnaliste seltsist kärnkonlaste (Bufonidae) sugukonnast. Perekonda kuulub 17 liiki. Bufo bufo – harilik kärnkonn Bufo calamita – juttselg-kärnkonn e. kõre Bufo viridis – rohekärnkonn aaga ehk merikärnkonn, Rhinella marina, varasem nimi Bufo marinus
Indāni

Indāni on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla edelaosas Varakļāni kraavi kaldal ja Pelečāre Suursoo hoiuala serval. Indāni jääb piirkonna keskusest Varakļānist 11,1 ja Riiast 195,4 kilomeetri kaugusele. Aastal 2009 oli külas 8 elanikku. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Vutnāni

Vutnāni on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla lõunaosas. Vutnāni jääb piirkonna keskusest Varakļānist 9,7 ja Riiast 195,9 kilomeetri kaugusele. Aastal 2009 oli külas 30 elanikku. Vietvārdu datubāze
Stirniene

Stirniene (vanasti ka Tiltagals) on küla (vidējciems) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. Küla asub valla lõunaosas Varakļāni kraavi kaldal maantee A12 ja Krustpilsi ning Rēzekne vahelise raudtee ääres. Stirniene jääb piirkonna keskusest Varakļānist 8,8 ja Riiast 194 kilomeetri kaugusele. Seal asub postkontor. Sinna jääb Stirniene bussipeatus. Stirniene tekkis Ventspils-Moskva raudteele rajatud Stirniene raudteejaama juurde. Aastal 1814 ehitati sinna Stirniene kirik. Pärast aastat 2009 asus seal mõnda aega Varakļāni valla halduskeskus. Stirniene on ümbritsevate hajaküladega kokku kasvanud, sellega on liidetud endine Zalāni küla ja osa Aizkalniešist. Külas asub Stirniene kalmistu. Stirniene katoliku kirik on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis. Riikliku kaitse all on Stirniene (Tiltagalsi) muinaskalmed ehk Sõjahauad. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Varakļānu novada Attīstības programma 2013 -2020II. daļa. Pašreizējā situācija Varakļānu novada Attīstības programma 2013 -2020II. daļa. Pašreizējā situācija, lk. 82 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink] Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink]
Stirnienes muiža

Stirnienes muiža (ka Muiža, tõlkes Stirniene mõis) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas, Varakļāni valla halduskeskus. Küla asub valla lõunaosas. Stirnienes muiža jääb piirkonna keskusest Varakļānist 8,6 ja Riiast 194,9 kilomeetri kaugusele. Külas on Stirniene põhikool, rahvamaja ja raamatukogu. Sinna jäävad Stirnienes skola ja Stirnienes muiža bussipeatus. Stirnienes muiža on tekkinud endise Stirniene mõisa (Sterniany) keskuse juurde. Looduskaitse all on Muiža pärn ümbermõõduga 4,31 meetrit, lisaks saared ümbermõõduga 3,76 meetrit, 3,71 meetrit ja 5,04 meetrit. 1989. aastal oli külas 88 elanikku, 2009. aastal 59 elanikku. Vietvārdu datubāze https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Varakļānu novada Attīstības programma 2013 -2020II. daļa. Pašreizējā situācija, lk. 33
Muiža

Muiža (ka Barkavas muiža) on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Barkava vallas. Muiža asub valla lõunaosas. Sinna jääb Muiža bussipeatus. Küla jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Looduskaitse all on tammed ümbermõõtudega 4,55 ja 4,22 meetrit ning kuivanud mänd ümbermõõduga 3,43 meetrit. Aastal 2008 oli külas 50 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Maria Parr

Maria Parr (sündinud 18. jaanuaril 1981 Vanylvenis) on norra lastekirjanik. Ta kirjutab uusnorra keeles. Ta õppis Bergeni Ülikoolis põhjamaade kirjandust ja töötab õpetajana. Tema debüütteos "Vahvlist südamed" (uusnorra keeles "Vaffelhjarte") ilmus 2005. aastal, eesti keeles 2013. Raamat oli Brage kirjandusauhinna nominent ning 2011. aastal tehti selle põhjal Norras telesari. "Vahvlist südamed" on tõlgitud enam kui kümnesse keelde. Raamatu illustreeris Bo Gaustad. Laiema tuntuse saavutas Parr 2009. aastal raamatuga "Vilgukivioru Tonje" (uusnorra keeles "Tonje Glimmerdal"). Raamat võitis mitu kirjandusauhinda, teiste seas Brage kirjandusauhinna (Brageprisen) ja Eestis tõlkelastekirjanduse Paabeli Torni auhinna 2013. aastal. Tema kolmas ja seni viimane lasteraamat "Väravavaht ja meri" (uusnorra keeles "Keeperen og havet", 2017; eesti keeles 2018) võitis samuti Brage kirjandusauhinna ja veel mitu auhinda. Kõik kolm raamatut on ilmunud eesti keeles Riina Hanso tõlkes kirjastuses Eesti Raamat. 2008 Hollandi lastekirjandusauhind Hõbedane Krihvel 2009 Brage kirjandusauhind raamatu "Vilgukivioru Tonje" eest 2010 Norra kriitikute kirjandusauhind 2013 Paabeli Torni auhind raamatu "Vilgukivioru Tonje" eest 2017 Brage kirjandusauhind raamatu "Väravavaht ja meri" eest
Egert Milder

Egert Milder (sündinud 29. juulil 1989) on eesti laulja ja laulukirjutaja. Milderi soolokarjäär sai alguse 2018. aastal ühepäevase Euroopa-turneega, millega ta tähistas singli “Live+Love+Grow” ilmumist. Looga "Georgia On My Mind" astus Milder üles ka Gruusia tele- ning raadiosaadetes. Sama looga osales Milder ka 2020. aastal Eesti Laulu võistlusel, saades finaalis 4. koha. Milderi singel "Free Again" ilmus 2020. aasta detsembris, see laul jõudis "Eesti laulu 2021" finaali. Enne soolokarjääri kuulus Milder alternatiivroki kollektiivi Slippery Slope. Ta on koostööd teinud ka välismaiste laulukirjutajatega ja läbinud kursusi Berklee Muusikakolledžis. Ta on kirjutanud lugusid kohalikele popartistidele nagu Stefan, Liis Lemsalu ja Kerli Kivilaan . Milderi soolokärjäär algas 2018. aastal debüütsingliga "Live+Love+Grow". Singli ilmumist tähistas Milder ühepäevase Euroopa-turneega: Gruusia, Türgi ja Valgevene kaudu koju Eestisse sõites debüteeris ta 24 tunni jooksul oma esimest singlit neljas riigis. Raadio 2 valis singli 2018. aasta kümne parema loo hulka. Milderi teine singel, indie-folklugu “U” ilmus 2019. aastal ning loole filmiti video Colombias endise narkoparuni Pablo Escobari häärberis, Kariibi mere rannikulinnas Cartagenas ja Medellínis. "U" oli Raadio 2 eetris enim mängitud lugu. 2020. aastal osales Milder Eesti Laul 2020 võistlusel looga “Georgia (On My Mind)” ning saavutas finaalis 4. koha. Tegu oli Milderi esimese singliga, mis pälvis laiema rahvusvahelise tähelepanu ja viis Milderi esinema Gruusia tele- ja raadiosaadetesse. 2020. aasta teises pooles ilmus Milderi uus singel “Your Green is Better”. Laulu video filmiti ühes suures kurgikasvanduses. 2021. aastal osales Milder looga "Free Again" Eesti Laul 2021 võistlusel, kus ta jõudis finaali. 3. augustil 2017 abiellus ta Gruusias Piret Järvisega. Augustis 2020 sündis neil tütar Milli. 21. märtsil 2023 sündis neil poeg Max. "Estonian Singer Egert Milder Releases Pop Folk Song 'Your Green Is Better' | Music News". "VIDEO | Imeline kõrvapai! Egert Milder avaldas oma esimese soolosingli "Live+Love+Grow". 16. september 2018. "Gruusiast loo kirjutanud Egert Milder on seal meeletult populaarne: nädalaga sai kolm telesaadet läbi käidud". "Keda saadab edu? Eesti Laulu võitja selgub sel laupäeval". Kroonika. 4. märts 2021. "Liis Lemsalu ja Egert Milder avaldasid võistlusloole video". 3. veebruar 2015. "Kerli Kivilaan "Cold Love"". 2. detsember 2018. "Raadio 2 Aastahitil üheksanda koha saavutanud Egert Milder: mu lugu tuli õigel ajal ja õige sõnumiga". "Egert Milderi uus muusikavideo viib Pablo Escobari suvevillasse". 6. juuni 2019. "Fresh indie folk single U from Egert Milder". 6. märts 2019. "Egert Milder filmis video kurgikasvanduses". 11. september 2019. "Kõik Eesti Laulu finalistis on selgunud". 20. veebruar 2021. Piret Järvis-Milderi ja Egert Milderi perre sündis tütar, kes sai väga armsa nime: „Oleme ääretult õnnelikud!” Õhtuleht, 22. august 2020. "Egert Milder pani netikommentaatori paika: kas ei ole nii, et kui mees on lastega kodust ära, siis ema saab puhata?". Kroonika. 29. aprill 2023. Vaadatud 29. aprillil 2023.
Hilde Vandermeeren

Hilde Vandermeeren (sündinud 25. septembril 1970 Waregemis) on Belgia kirjanik. Ta on palju kirjutanud lastele ja noortele, aga ka täiskasvanutele mõeldud psühholoogilisi põnevikke. Õppis psühholoogiat hollandikeelses Belgia ülikoolis Katholieke Universiteit Leuven ja töötab täiskasvanute koolitajana. Eesti keeles on ilmunud tema lasteraamat "Operatsioon "Bernie välja!"" (Avita 2014, tõlkija Kristel Halman). Teose eest sai ta Hollandi lastekirjandusauhinna Hõbedase Krihvli. Raamatu illustreeris Lotte Leyssens. Koduleht (inglise keeles)