laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mika Kihlström

Mika (Mikael) Kihlström (17. märts 1969 Helsingi – 1. oktoober 2000 Helsingi) oli Soome poksija. Kihlström oli neljakordne Soome meister üliraskekaalus (üle 91 kg) aastatel 1991–1994. Ta osales ühe korra Eesti NSV - Soome sõpruskohtumistel ning võitis oma kohtumise 1991. aastal. Kihlström sai pronksmedali üliraskekaalus (üle 91 kg) 30. Euroopa meistrivõistlustel 1993. aastal (Bursas). Kihlström poksis septembrist 1995 kuni maini 2000 elukutselisena. Ta pidas kokku 14 kohtumist, millest võitis 11 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas 3 (neist 2 nokaudiga) kohtumist. Kihlström oli septembris 2000 puhastamas lahustiga ühe Helsingi poksisaali põrandat, kui lahustiaurud süttisid ja tema riided võtsid samuti tuld. Nädalajagu hiljem suri Kihlström saadud põletushaavadesse. Mika Kihlström veebisaidil BoxRec (inglise)
Georges Bataille

Georges Bataille (10. september 1897 Billom – 8. juuli 1962 Pariis) oli prantsuse kirjanik ja filosoof. Ta on mõjutanud kõiki poststrukturaliste, eeskätt Jacques Derrida'd ja Gilles Deleuze'i. "Madame Edwarda". Prantsuse keelest tõlkinud Hasso Krull. Tallinn 1993, 48 lk; ISBN 9985804007 "Silma lugu" (Histoire de l'oeil; romaan). Tõlkinud ja järelsõna: Hasso Krull. Tallinn 1993, 115 lk; ISBN 9985804031 "Emily Brontë" (Brontë romaanist "Vihurimäe"). Prantsuse keelest tõlkinud ja järelsõna: Hasso Krull – Vikerkaar 1995, nr 4, lk 65–73; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; ilmunud ka H. Krulli raamatus "Katkestuse kultuur. 35 teksti", Vagabund, Tallinn 1996, lk 177–187; ISBN 9985835131 "Kulutuse mõiste". Tõlkinud ja järelsõna: Hasso Krull – Vikerkaar 1995, nr 11, lk 68–82; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis "Arhitektuur. Muuseum. Tapamaja". Tõlkinud Ene Priimets – Sirp 18. september 1998, lk 19 "Jules Michelet". Prantsuse keelest tõlkinud Anti Saar; järelsõna: M. T. – Vikerkaar 2014, nr 1/2, lk 108–115 Jaanus Adamson, "Bataille'i lugu: silmad ja pisarad" (raamatust "Silma lugu") – Vikerkaar 1995, nr 4, lk 60–64; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; ilmunud ka J. Adamsoni raamatus "Läbirääkimised: kirjutisi 1995–2003", Veljesto, Tartu 2004, lk 69–80; ISBN 9985923766 Tiina Nagland, "Kirjandus ja religioon. Georges Bataille" (referaat: pühaduseteotusest Georges Bataille'i romaanis "Silma lugu", 1928, ja novellis "Madame Edwarda", 1941) – kogumikus: Tiina Aunin, "Võrdlev kirjandusteadus. I, Kirjandusteaduse interdistsiplinaarsus", TPÜ Kirjastus, Tallinn 2003, lk 89–94; ISBN 9985582918 Maurice Blanchot, "Sõprus" (järelehüüd Georges Bataille'le). Prantsuse keelest tõlkinud ja järelsõna: Anti Saar – Vikerkaar 2012, nr 1/2, lk 138–142; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
Ylämaa vald

Ylämaa on endine vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas. Asub Lõuna-Soome läänis. 1. jaanuaril 2010 ühines Ylämaa vald Lappeenranta linnaga. Ylämaa vald asutati 1929. aastal. Valla kagupoolseim osa Timperilä anti 1940. aastal üle Nõukogude Liidule. Hujakkala, Hyttilä, Häsälä, Ihaksela, Kallola, Lahnajärvi (keskus), Lavola, Nurmela, Nutikka, Paakkala, Rumpu, Sirkjärvi, Säämälä, Villala, Väkevälä, Ylijärvi
Hjalmar Pöhl

Hjalmar-Fritjof Pöhl (24. veebruar 1908 Tallinn – 12. juuni 1964 Maarianhamina, Ahvenamaa, Soome) oli eestirootsi vaimulik ja usuteadlane. Hjalmar Pöhli isa Hans Pöhl oli kooliõpetaja, eestirootslaste esimesi haritlasi ja rahvuslikke äratajaid. Hjalmar Pöhl lõpetas aastal 1928 Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1928–1933 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, õppis 1935–1936 ja 1940–1941 TÜ õigusteaduskonnas, lic. teol. (1954, Lundi Ülikool), lic. phil. (1956, samas). Seejärel jätkas ta õpinguid Uppsala Ülikoolis ja ordineeriti õpetajaametisse 5. juunil 1933 Skara toomkirikus piiskop Hjalmar Danelli poolt. Aastal 1933 teenis ta Rootsi praostkonna vikaarõpetajana. Aastal 1934 Tallinna Rootsi-Soome Mihkli kogudust. Kuna Karl Nilsson lahkus Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja kohalt, siis asus Hjalmar Pöhl aastal 1934 Vormsi koguduse õpetaja kohale. Samuti oli ta 1934–1944 tegev ka Rootsi meremisjoni õpetajana ja oli rahvusvahelise meremisjoni juhataja Tallinnas. 1936. aastal oli ta Läänemaa seltskondliku komitee liige. 1937–1944 EELK Rootsi praostkonna praost. Läks 1944 Rootsi, oli eestlaste kirikuõpetaja Stockholmi, Göteborgi ja Lõuna-Rootsi piirkonnas, 1954–1964 Lundi Södra Selleropi eestlaste koguduse õpetaja. 1941. aastal saatis ta Canterbury peapiiskopile protestikirja viimase bolševismimeelsuse tõttu. 1944. aasta sügisel aitas ta Eesti haritlaskonnal ja kultuuritegelastel põgeneda Rootsi oma laevukesel Triinu (teiste hulgas oli põgenejate seas ka helilooja ja dirigent Olav Roots perekonnaga, kes hiljem suundus edasi Colombiasse). Avaldanud töid usuteaduse alalt. Societas Ethica liige. Tema vend oli eestirootsi vaimulik Ivar Hans Poëll. Nende isa Hans Pöhl oli üks rannarootslaste juhte. Eesti-rootslaste usuline elu. // Jumala abiga edasi. Stockholm 1949 Contenu théologique de la critique Berdiaeff sur le marxisme et la communisme. // Charisteria Iohanni Kõpp octogenaria oblata. Stockholm 1954 Kas usk või usuteadus. // Issanda kiriku tööpõllul. Stockholm 1962 Kirik ja ühiskond. // Eesti Kirik (1964) Eesti Kirik nr 7/8 1964 (lk 116) "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide Eesti Kirik nr 2. 1958 Rootsi praost Eestis süüdistab. Eesti Sõna, 11. detsember 1941, nr 8, lk 4. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 II. Trt 1994. Lk 520 Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm 1984. Lk 97 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Tõnu Seero

Tõnu Seero (25. juuli 1957 Tartu – 27. september 1998 Tallinn) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik. Ta lõpetas 1975. aastal Tallinna 2. Keskkooli. Seero töötas Küberneetika Instituudis vaneminsenerina ja ajakirjanikuna noortelehes Säde, kus kirjutas teatri- ja raamatuarvustusi. Hiljem tegutses ta ajalehtedes Meie Meel, Eesti Sõnumid, Sõnumileht ja Õhtuleht kultuuriajakirjanikuna. Tema viimaseks töökohaks jäi Postimehe lisaleht Tallinna Postimees, kus ta jõudis töötada vaid nädala. Viimasel kolmel eluaastal andis ta ühtlasi ajakirjandustunde Tallinna Ühisgümnaasiumis. Seero intervjueeris mitmeid Eesti kultuuritegelasi, näiteks aastal 1993 Rahva Hääles Mart Susi, 1994 Eesti Sõnumites Peeter Oleskit, 1995 Sõnumilehes Aksel Tamme, Mati Rebast, Jaak Allikut, Arne Pajulat ja Mati Luike, 1996 Karin Hallast, Rein Veidemanni ja Juune Holvandust, 1998 Õhtulehes Aita Kivi, Priit Pärna ja Katri Helenat, Sõnumilehes Rein Raamatut ja Lea Valterit. Eesti Sõnumites intervjueeris ta Leelo Tungalt, Ave Alavainut, Kalev Rattust, Paul Himmat ja Peeter Kreitzbergi. Tema sulest ilmus üle 300 kultuuriteemalise artikli, raamatu-, teatri- ja kontserdiarvustuse. Seero teos "Paber kannatab kõik" võitis 1996. aastal Ajakirjanike Liidu ja Amerpapi huumorivõistluse, 1997. aastal ilmus temalt varjunime Zero all kogumik "Lahked inimesed ja õunasööjad". Esseekogumikus "Elu sumeduses" (Tallinn: Tuum, 2009) ilmunud miniatuuris "Kus inimesed elavad" meenutas Seerot tema kursusekaaslane literaat Kalev Kesküla. Seero suri infarkti. "Kaarel teab", Tallinn: Tallinna Sõnumid, 1994 "Jürimari pere lood", Tallinn: Monokkel 1995 (ISBN 9985540131), Tallinn: Tänapäev 2002 (ISBN 9985620712) "Lahked inimesed ja õunasööjad" (varjunime Zero all), Tallinn: RE Stuudio 1997 (ISBN 9985910036) "Kaarli lood", Tallinn: Ilo 2007 (koostanud Hille-Mai Seero, illustreerinud Kaie Lilleorg, ISBN 9789985578384) "Tubli lapse juturaamat", Tallinn: Tiritamm 2007 (illustreerinud Kadri Ilves, ISBN 9789985552346) "In memoriam Tõnu Seero" Tallinna Postimees, 29.09.1998 (Internet Archive, vaadatud 14.03.2018) "Suri ajakirjanik Tõnu Seero" Sõnumileht, 28. september 1998 (vaadatud 14.03.2018) "Meedikud tunnistasid keskealise ajakirjaniku enneaegselt surnuks" Eesti Päevaleht, 22. september 1998 (vaadatud 14.03.2018) Päring andmebaasis Index Scriptorum Estoniae (vaadatud 14.03.2018) Päring andmebaasis Index Scriptorum Estoniae (vaadatud 14.03.2018) Päring andmebaasis Index Scriptorum Estoniae (vaadatud 14.03.2018) Päring raamatukogukataloogis Ester (vaadatud 14.03.2018) Päring raamatukogukataloogis Ester (vaadatud 15.03.2018) Kalev Kesküla Tartu Linnaraamatukogu blogi "Nädala autor", 23. veebruar 2010 (vaadatud 14.03.2018) "In memoriam Tõnu Seero" Tallinna Postimees, 29.09.1998 (Internet Archive) Tõnu Seero "Rõõmus Tiit" Täheke 10/1997 (DIGAR)
Ringvaade (saade)

"Ringvaade" on Eesti Televisiooni päevakajaline meelelahutussaade, mille esimene saade toimus 2009. aasta suvel Marko Reikopi ja Anu Välba juhtimisel. "Ringvaade" pakub aktuaalsete teemade käsitlusi ja tööpäevajärgset meelelahutust, kus otse-eetris intervjuud vahelduvad päevakajaliste reportaažide ja videolõikudega. Tunniajane saade on eetris argipäeviti algusega kell 19. Eetrisse on toodud ka suvine lisasaade „Ringvaade suvel“. Algul tehti otsesaadet ETV stuudiost, novembrist 2009 jätkati Solarise keskuses asuvas pisikeses välistuudios. Viimane saade läks Solarisest eetrisse 27. oktoobril 2017. 30. oktoobrist 2017 tehakse saadet taas telemajas, esialgu 2. stuudiost, hiljem 3. stuudiost, mis on rajatud kunagisse telestuudiote maalisaali. "Ringvaade" on ETV üks populaarsemaid saateid, 7. septembril 2020 läks eetrisse 2000. saade. Juubelisaate puhul kutsuti esimest korda stuudiosse stuudiopublik. 2013. aasta sügisest juhivad saadet Marko Reikop ja Grete Lõbu, reporterid on Jüri Muttika, Christel Karits, Hannes Hermaküla ja Heleri All. Närep, Merilyn (07.09.2020). "GALERII | „Ringvaade" tähistas otse-eetris 2000. saadet! Reikop: ma ei oleks tavaelus kunagi joonud värsket rinnapiima". Õhtuleht. Vaadatud 12.02.2021. Aigi Viira: "Ringvaate" uus naissaatejuht Grete Lõbu: "Anu Välba asemele ei ole kerge tulla." Õhtuleht, 1. juuni 2013 Video: «Ringvaade» kolib esmaspäeval uude, peenesse stuudiosse, Postimees, Elu24.ee, 26. oktoober 2017 ERR.ee video ja fotod: Dušikabiin on minevik, "Ringvaade" kolib uude stuudiosse, menu.err.ee, 26. oktoober 2017 Saade "Ringvaade" Eesti Televisiooni kodulehel Ringvaade (2009) andmekogus IMDb (inglise)
Siirdemajandus

Siirdemajandus on ühest süsteemist teise siirduv majandus, nt sotsialismijärgne majandus, mis arendab klassikalise turumajanduse suunas; ka üleminekumajandus. Siirdeühiskond Üleminekuperiood
Karavan Vol.1

"Karavan Vol.1" on ansambli Karavan 1996. aasta album. Pärlipüüdja Vaikselt Seisvad seierid Väikest poissi tean Tund aega varem Talveöö Sulle Üks naine öös Uinu väikemees Külmast ilmast Rock'n'rolli lapsed Tulehoidja Tule oh tule Vaat mis juhtus Ainus soov Kõik mis kisub kaasa Kauge kõu Me armastame suplemist Tulen jälle
Kommunikatiivsed lausetüübid

Kommunikatiivsed lausetüübid on lausetüübid, mida eristatakse suhtluseesmärgi järgi. Lausetel võivad olla erinevad suhtlusülesanded: midagi väita, küsida, käskida, soovida või hüüda. Väitlausega teatatakse, jutustatakse, kirjeldatakse, seletatakse midagi kaasvestlejale või vastatakse esitatud küsimustele. Ma olen kirjanik. Õues sajab vihma. Eile käisid meil külalised. Küsilause on pöördumine küsimusega kellegi või millegi poole. Kirjaliku küsilause lõpus on küsimärk. Küsilause algab küsiva määr- või asesõnaga. Kui küsiv sõna puudub, siis paikneb lause alguses enamasti öeldis või õeldistäide, harvemini alus või mõni lause kõrvalliige. Juhtud sa homme Haapsallu sõitma? Valikküsilause võimalikud vastused on ette antud. Kas sa pesid käsi? Kumb on sinu pastakas, sinine või must? Eriküsilause võimalikud vastused ei ole ette antud. Kui palju raamatuid sa oled lugenud? Missuguse autoga te sõidate? Kuidas käsi käib? Käsklause väljendab käsku või keeldu, avaldab mõju kaasvestleja või kuulaja tahtele. Lause lõppu pannakse hüüumärk, kui käsk või keeld on väljendatud tunderõhuga. Rahulikus toonis lause lõppu pannakse punkt. Otsese käsu adressaat või allikas on kuulaja. Ole vait! Korista oma tuba ära. Tule minuga kaasa. Olgem sõbralikud! Kaudne käsk on kellelegi kolmandale suunatud. Las Mari läheb koju. Lapsed hakaku kiiremini jooksma. Soovlause väljendab soovi, igatsust, lootust, ähvardust või emotsionaalset suhtumist. Lause järele pannakse enamasti hüüumärk. Oleks minul ka sellised juuksed! Et sul okas kurku kasvaks! Jätku leiba! Emotsionaalsuse ja ilmekuse tõstmiseks kasutatakse soovlause alguses hüüdsõna, mille järele käib rõhutamise korral koma. Oi, sa oled nii naljakas! Hüüdlause väljendab emotsionaalset suhtumist, elamusi (rõõmu, vaimustust, ehmatust, kannatust, kaastunnet jne). Lause algul võidakse kasutada hüüdsõnu, mis võivad ka üksikult moodustada lause Oh!, Ennäe! jne. Samuti võib hüüdlauset alustada asesõna Kui kena võib üks mets olla!, hüüdlause võib olla muudetud sõnajärjega Oli mul seda haigust nüüd tarvis! Mihkla, K; Rannut, L; Riikoja, E; Admann, A (1974). Eesti keele lauseõpetuse põhijooned I. Mihkla, K; Valmis A (1979) Eesti keele süntaks kõrgkoolidele. Erelt, Mati; Erelt, Tiiu; Ross Kristiina (1997) Eesti keele käsiraamat.
Ansambel "Karavan" (1987)

Ansambel "Karavan" on ansambli Karavan 1987. aastal ilmunud album. Suvelaul Käopesa Talv mu toas Tagasitulija Head päeva Talv Kauge kõu Võõras Lõpulaul
Harlem (täpsustus)

Harlem on mitme koha nimi. Neist tuntuim on New Yorgi linnaosa Harlem. USA-s on aga teisigi samanimelisi kohti: Harlem on koht Florida osariigis. Harlem on linn Georgia osariigis. Harlem on linn Montana osariigis. Harlemi jõgi Kõik need kohad on nime saanud Hollandi linna Haarlem järgi. Harlem Yu on Taiwan laulja.
Tähelaev

"Tähelaev" oli portreesaadete sari, mis oli Eesti Televisiooni eetris aastatel 2004–2014 (pühapäeviti kell 10). Esimene saade läks eetrisse 2004. aasta jaanuaris, kui "Tähelaev" vahetas välja senise pühapäevase hommikuprogrammi "Pühapäevitaja". Viimane saade oli eetris 2014. aasta jaanuaris ja ühtekokku valmis sarjas 350 saadet. Tegemist oli 75-minutise portreesaatega, milles saate külaline rääkis oma elust, tööst, loomingust ja lähedastest. Sõna said portreteeritava kolleegid, mõttekaaslased ja pereliikmed. Stuudios oli üllatuskülalisi ja kõlas muusikat saatekülalise soovil või maitse järgi. Kindlat saatejuhti "Tähelaeval" polnud. Läbi aegade on "Tähelaeva" juhtinud Mati Talvik, Reet Linna, Margit Kilumets, Margus Saar, Piret Jõemägi, Meelis Kompus, Katrin Viirpalu, Grete Lõbu, Katrin Vaga jt. Külaliste seas on olnud Helgi Sallo, Marju Lauristin, Helle Meri, Siim Kallas, Mart Laar, Edgar Savisaar, Maarja-Liis Ilus, Tõnu Kaljuste, Anne Veski, Urve Tauts, Jaan Einasto, Hando Runnel jpt. Sarja toimetajad olid Anne-Mari Neider, Krista Taim jt, režissöörid Kalev Lepik ja Elo Selirand, produtsent Kaia Häelme. "Tähelaeva" saated ERR-i arhiivis
Oort (album)

"Oort" on ansambli Oort album. See anti välja 2001. Aeti mu mõtsa Neiukesed noorukesed Noodilood Labajalad Oles sina mulle tulnu Arg kosilane Mehetapja Maie Venna sõjalugu Orjapõlve valss Parmupillilugu Tee ilu Isa luige lugu
Veere, veere, päevakene

"Veere, veere, päevakene" on ansambli Oort plaat, mis koosneb rahvamuusikatöötlustest, enamasti seatud regilauludest. Pulmamarss Saaremaa põlemine Kohus koju minna Hukkaläinud laev Ninakad neiud Lase kiik käia! Torupillipolka Ema haual Öised orjad Veere, veere, päevakene
Suur härg (Oort)

"Suur härg" on ansambli Oort 2009. aastal ilmunud plaat (CD), mis koosneb eesti rahvamuusika töötlustest, enamasti seatud regilauludest. Tooni annavad mütoloogilised lüroeepilised laulud ("Suur härg", "Suur tamm", "Tähemõrsja") Kurg kündmas Lähme kuud kuulama Pruuditants Pakrilt Klopandi Kallis kiik Kus me lähme kolmekesti Suur tamm Tähemõrsja Memme vaev Suur härg Margus Haav. Oort, “Suur härg”. 24tundi.ee, 5. mai 2009. Margus Haav. Suur härg. Oort. Muusika 2009, nr 7, lk 57–58. Ott Heinapuu. Oort "Suur härg". Nädala plaat. Eesti Päevaleht, 16. mai 2009. Mart Kalvet. Oort “Suur härg”. Sünnitusabimuusika väljasurnud kariloomadele. Eesti Ekspress: Areen, 22. mai 2009. Martin Šmutov. Oorti uus plaat keskendub müütilistele regilauludele. Elu24.ee, 4. mai 2009.
Kõik müügiks!

"Kõik müügiks!" on ansambli Kuldne Trio album, mis ilmus 1996. aastal produktsioonifirma Bermuda kaudu. "Metsik häda" "Davai davai" "Devil coctail" "Shubidivuu" "Bim-bom" "Vanad sõbrad" "Kõik müügiks" "Trahteris" "Riist" "Lubja Raul" "Invaliidi tervitus" "Kört ja kama"
Göran Magnus Sprengtporten

Göran Magnus Sprengtporten (16. detsember 1740 – 13. oktoober 1819) oli Rootsi krahv ja Soome separatistliku liikumise juht, kes kavatses luua iseseisva Soome riigi Venemaa keisririigi kaitse all. Sprengtporten koostas ka iseseisva Soome riigi konstitutsiooni, mille eeskujuks oli Madalmaade põhiseadus.
Teadjamees

"Teadjamees" on ansambli Justament 2000. aastal ilmunud album. "Võitjad" "Mis juhtus eile?" "Kutse" "Kuutõbine" "Jänesel on suur jõud" "@-i laul" "Naer" "Laul, tants ja viin" "Vahtramahl" "Õhupall" "Virmalised" "Teadjamees" "Vaikselt" Teadjamees andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Aarne Anmann

Aarne Anmann (6. aprillil 1957 Tartu – 26. detsember 2020 Valga) oli eesti kirjanik. Alates 2001. aastast elas ta Valga linnas. Tegeles vähesel määral ka kirjastamisega (enda looming). luulekogu "Loomine ja kadu" (2007) sõjaromaan "Kuristiku serval kõndijad" (2008) luulekogu "Südametunnistuse mälestuseks" (2009) luulekogu "Kolm on õnnenumber" (2011) lühiromaan "Sturmwaldide mõisa saladused" (2012) lühinäidend "Sõjast - otse ja ilustamata". Kogumik "Lühinäidendid. Väärtuskasvatuse abivahend koolidele" (2012) kriminaalromaan "Visa hing Kilingi-Nõmmelt. Legendi sünd". Kaasautor Kivisildnik. 2013 kriminaalromaan "Visa hing Kilingi-Nõmmelt ja Karlova inimsööjad". Kaasautor Kivisildnik. 2013 luulekogu "Elavate surnute antoloogia". Üks kaasautoreid. 2013 kriminaalromaan "Visa hing Kilingi-Nõmmelt ja Donetski Lolita". Kaasautor Kivisildnik. 2014 luulekogu "Lõputu tänav". 2017 luulekogu "Tormilatern". 2018 Tema isa oli poksija Mihkel Anmann. Haud Tartu Rahumäe kalmistul
Võlanõustamine

Võlanõustamine on sotsiaalvaldkonda kuuluv kompleksne teenus, mis lähtub iga abivajaja personaalsetest vajadustest. Teenus on suunatud üksikisikutele, peredele ja leibkondadele, kellel on tekkinud või tekkimas võlgnevus ning kes ei ole iseseisvalt võimelised tekkinud võlgnevustega toime tulema. Võlanõustamise teenuse eesmärgiks on nõustada, kuidas võlgadega seaduslikult toime tulla ning ennetada ja leevendada võlgade tagajärjel tekkivaid muid sotsiaal-, majanduslikke ja tervislikke probleeme. "Mis on võlanõustamisteenus?". Eesti Võlanõustajate Liit. Vaadatud 30.11.2022.
Hella Kink

Hella Kink (26. aprill 1933 Tallinn – 9. juuni 2014 Tallinn) oli eesti geoloog. Ta tegeles peamiselt hüdrogeoloogia ning põhja- ja pinnavee kaitsega. 1951. aastal lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli, 1956. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogiaosakonna ja 1968. aastal Moskva Üleliidulise Ehitusgeoloogia Instituudi kaugõppeaspirantuuri. 1970. aastal kaitses ta geoloogia-mineraloogiateaduste alase kandidaadiväitekirja, mis käsitles Eesti kuivendatavate madalsoode geoloogiat ja hüdrogeoloogiat ning geofüüsikaliste meetodite kasutamisvõimalusi nende probleemide uurimisel. Aastail 1956–1962 töötas Hella Kink geoloog-kaardistajana Krasnojarski Geoloogiavalitsuses. Kodumaale naasnuna töötas ta aastail 1962–1965 insenerina Eesti Põllumajandusprojektis ja 1970–1973 teadurina Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudis ja seejärel kuni 2006. aastani Eesti NSV Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis, hilisemas Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituudis noorem- ja vanemteadurina, nõunikuna ja vetesaaste uuringute töörühma juhina. Ta on rohkem kui 200 teadustöö autor. Aastail 1968–1978 õpetas ta kohakaasluse alusel üld- ja hüdrogeoloogiat Eesti Põllumajanduse Akadeemias ning aastail 1978–1998 melioratiivset hüdrogeoloogiat ja hüdrogeoökoloogiat Tartu Ülikoolis. Ta on kuulunud Looduseuurijate Seltsi ja Tallinna Looduskaitse Seltsi juhatusse. Hella Kink oli üks peamisi "Eesti ürglooduse raamatu" koostajaid, ta algatas ka populaarse sarja "Loodusmälestised" väljaandmise ja oli selle kõige viljakam autor. Ta oli ka MTÜ Pakri Looduskeskus asutaja ja juhatuse liige. 1997 Eerik Kumari looduskaitsepreemia 1998 Tartu Ülikooli medal Tema isa oli eesti tehnikateadlane Aleksander Kink. Eesti ürglooduse raamat, nimeotsing rubriigis "Ajalugu ja inimesed" "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022.
Võlanõustaja

Võlanõustaja on spetsiaalse haridusega inimene, kes osutab abivajajale (tasuta) nõustamisteenust. Võlanõustaja kuulab ära, mõistab ja toetab võlaprobleemidega inimest, selgitab võlgnikule tema seaduslikke õigusi ja kohustusi, aitab suhelda võlausaldajate, kohtutäiturite, ametiisikute jt. asjaosalistega, aitab koostada pere-eelarvet, on abiks lahenduste leidmisel (realistlikud maksegraafikud, maksupuhkused, kompromisside sõlmimine jms.) Võlanõustamine
Juhan Lepasaar

Juhan Lepasaar (õieti Juhanes Lepasaar; kuni 20. oktoober 1936 Johannes Lippasaar; 13. mail 1921 Lepasaare talu, Oonurme küla, Tudulinna vald, Iisaku kihelkond, Virumaa – 12. jaanuar 2022) oli eesti looduskirjanik. Ta arreteeriti 12. jaanuaril 1949 Nõukogude okupatsioonivõimu poolt. 10. veebruaril 1951 määrati talle kümneaastane vangistus ning ta saadeti Karagandõ oblasti Žezkazgani vangilaagrisse, kust vabanes 1956. aastal. Tema artikleid on ilmunud ajakirjas Eesti Loodus, ajalehtedes Noorte Hääl ja Rahva Hääl ning rajoonilehtedes. 1989 "Laaneteedel". Valgus. Tallinn. 142 lk 1996 "Laanetagused. Alutaguse muistsest elust-olust". Tartu. 168 lk 1997 "Sooradadel. Matkamuljeid Alutaguselt". Tudulinna. 152 lk 2011 "Sooradadel". Toimetanud Ann Marvet. Pärandkoosluste Kaitse Ühing. Tartu. 2., parandatud ja täiendatud trükk. 176 lk 1998 "Liivatuisus. Sunnitöölise hingevalu laulud. Karaganda-DŽezkazgani vangilaagris Stepilaagri vang number GEE 368 1951. 1956. aastal". Oonurme. 52 lk "Ja metsad kohisevad, kohisevad...Metsavennad". Tudulinna. 208 lk 2000 "Sõjajumala armuke. Maarjamaa umbkaudne ajalugu". Oonurme. 124 lk 2003 "Kevadest kevadesse". Oonurme. 128 lk 2011 "Metsakandle keeltehelin". Eessõna Mall Hiiemäe, fotod Indrek Sell. Oonurme. 128 lk Ta on filmi «Kandlekuusk» (1994) peategelane. 1997 Eerik Kumari looduskaitsepreemia 2001 Kotkaristi raudrist 2003 Tudulinna valla aukodanik 2019 Eesti Looduskaitse Seltsi auliige https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=eqmgwqYbQN0G Juhan Lepasaar sai kätte Eerik Kumari looduspreemia juurde kuuluva kuldmärgi. ERR, 30. aprill 2016 https://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavaler/2348/juhan-lepasaar Loodusemees Juhan Lepasaar saab täna 100aastaseks. Põhjarannik, 13. mai 2021 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991