laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Moby Dick (Ungari ansambel)

Moby Dick on ungari thrash metal-ansambel, mis moodustati 1979. aastal Sopronis. Tegutses aastatel 1980–98 ja tegutseb uuesti aastast 2002. Tamás Schmiedl – kitarr, laul (1980–1998, 2002– ) Norbert Mentes – kitarr (1980–1998, 2002– ) Gábor Göbl – basskitarr (1988–1998, 2002– ) Péter Hoffer – trummid (1992–1998, 2003– ) Balázs Bertalan – trummid (2002) Tamás Rozsonits – trummid (1982–1992) Kurt Giczy – basskitarr (1983–1987) Miklós Jancsó – basskitarr (1980–1983) Gyula Bindes – trummid (1981–1982) Zoltán Horváth – trummid (1980–1981) 1990 – Ugass kutya! 1991 – Kegyetlen évek 1992 – Körhinta 1994 – Fejfa helyett 1996 – Indul a boksz 1997 – Tisztítótűz 2003 – Golgota 2005 – Se Nap se Hold 2011 – A holnapok ravatalán 2014 – Földi pokol 1993 – Atomtámadás 2006 – Moby Dick 25 éves jubileum 1994 – Memento (demolaulud) 1998 – Good Bye (best of) 2005 – BálnaVadÁszok (tribuut) 1999 – Moby Dick Búcsúkoncert VHS 2005 – Moby Dick Sziget 95 DVD 2006 – Moby Dick 25 éves jubileum DVD http://www.moby-dick.hu/
Djabe

Djabe on ungari džässansambel, mis asutati 1996. aastal. Albumid "Witchi Tai To" ja "Update" on valitud Ungari aasta parimaks džässi-/maailmamuusikaalbumiteks. Djabe DVD "Sheafs are Dancing" võitis rahvusvahelise autasu Prince Award ja Surround Musicu autasu. Tamás Barabás – basskitarr Attila Égerházi – kitarr András Sipos – laul Szilárd Banai – trummid Zoltán Kovács – klahvpillid Ferenc Kovács – trompet, viiul Djabe (CD 1996) Witchi Tai To (2CD 1998) Witchi Tai To Tour (VHS 1999) Lay-A-Loya (maxi-CD 1999) Ly-O-Lay Ale Loya (CD 1999) Tour 2000 (CD 2000) Újrajátszás (CD 2001) Update (CD 2001) Djabe Archive 1993–2000 (VHS 2002) Amit az Updateről még tudni lehet (CD 2002) Evolúció (CD 2002) Flying (DVD 2002) Live In Slovakia 2002 (CD 2002) Táncolnak a kazlak (CD ja raamat 2003, DVD 2004) Video archívum 2001–2002 (VHS 2003) Erre táncolnak a kazlak (maxi-CD 2003) Unplugged at the New Orleans (DVD 2003) Gödöllő – 2001. június 23. (CD 2004) New Orleans+ (CD 2004) Goes to festivals (CD 2005) Slices of Life / Életképek (CD 2005, DVD 2006) Tájak (2006) Táncoltak a kazlak (2DVD, 2006) Message from the Road (CD ja DVD 2007) http://www.djabe.hu/
Blankenfelde (Läti)

Blankenfelde on küla (mazciems) Lätis Jelgava piirkonnas Vilce vallas. Blankenfelde mõis
Rosenbach

Rosenbach võib tähendada järgmist: Rosenbach (aadlisuguvõsa) Rosenbach (Görlitz), vald Saksamaal ...
Kisõjärv

Kisõjärv (ka Kisejärv, Kiisajärv, Kisi järv, Küsajärv) on järv Võrumaal Rõuge vallas Kärinä külas. Kuulub Kisejärve järvestikku. Järv paikneb Haanja kõrgustikul. Järve ligidal asuvad Pahijärv, Lõuna-Pahijärv ja Vuhjärv. Järv on loode-kagu suunas pikliku kujuga. Taimestik on liigivaene: esineb kaheksa liiki makrofüüte. Kaladest domineerivad särg ja ahven, mõnevõrra vähem on haugi. Püütud on ka roosärge, kiiska, latikat, kokre jt. 2005. aastal leiti järvest 16.–17. sajandist pärinev ühepuupaat, mis on arvele võetud arheoloogiamälestisena. Ühepuupaat kultuurimälestiste riiklikus registris Kisõjärv Eesti looduse infosüsteemis
Obercunnersdorf

[[Pilt:|pisi]] Obercunnersdorf on asula Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis Kottmari vallas. Kuni 1. jaanuarini 2013 kuulus see Obercunnersdorfi valda.
Rummu järv

Rummu järv asub Harju maakonnas Kuusalu vallas Rummu külas. Järv paikneb Põhja-Eesti lavamaal. Järve kaldad on valdavalt turbased ja madalad. Taimestik on liigivaene: esineb 12 liiki makrofüüte. Järv on kalavaene. Püütud on hauge, ahvenaid, vähem kokri. Eesti järvede loend
Niedercunnersdorf

Niedercunnersdorf on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Kottmari vallas. Kuni 1. jaanuarini 2013 kuulus see Niedercunnersdorfi valda.
Oppach

Oppach (ülemsorbi keeles Wopaka) on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Oppachi vallas.
Averroes

Ibn Rushd (ladina keeles Averroës või Averroes; täisnimi araabia keeles أبو الوليد محمد ابن احمد ابن رشد‎ ʾAbū l-Walīd Muḥammad ibn ʾAḥmad ibn Rušd; lühemalt ابن رشد Ibn Rušd; Córdoba – 10. detsember 1198 Marrakech) oli hispaania-araabia filosoof ja arst. Tema loodud filosoofiasuunda nimetatakse averroismiks. Ta pidas sõnasõda ortodoksse islamiga. Keskajal tunti teda Aristotelese arvustajana. Ta pidas elu mõtteks armastust, kuna selle, ent ka mõistuse ja omavastutuse, vägi oli tema jaoks universumi peamine jõud. Marika Villa (26. juuli 2017). "Türklannast "Luther" reformib islamit". Eesti Ekspress. Ekspress Meedia AS. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. juuli 2017.
Oybin

Oybin (ülemsorbi keeles Ojbin) on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Oybini vallas.
François-Alphonse Forel

François-Alphonse Forel (2. veebruar 1841 – 7. august 1912) oli Šveitsi teadlane, kes rajas järveteaduse ehk limnoloogia. Vaatamata sellele, et ta töötas meditsiiniprofessorina Lausanne'i ülikoolis, köitsid teda rohkem järvede uurimine, nende bioloogia, keemia, veeringlus, vee setted, ja nende vastastikune mõju, mis panid aluse uuele distsipliinile – limnoloogiale. Foreli tähtsaim teos oli kolmeosaline "Le Léman", mille ta avaldas aastatel 1892–1904. Ta avastas hoovuste sageduse järvedes ja seletas siseveekogude rütmilisi võnkelaineid. Tema auks on nimetatud Genova ülikooli F.-A. Foreli Instituut.
Saksimaa kuurvürstiriik

Saksimaa Kuurvürstiriik oli iseseisev riik Saksa-Rooma riigis, pealinnaga Dresdenis. Saksimaa kuurvürstiriik tekkis aastal 1356, kui keiser Karl IV ülendas Saksi-Wittenbergi hertsogiriigi kuldbullaga kuurvürstiriigiks. Kuurvürstiriik lakkas olemast, kui aastal 1806 likvideeriti Saksa-Rooma riik ja viimane kuurvürst nimetas end Napoleon I nõusolekul Saksimaa kuningaks. Esimeseks kuurvürstiks sai Rudolf I Askaania dünastiast, kes oli olnud Saksi-Wittenbergi hertsog. Pärast Askaania dünastia väljasuremist päris Wettinite dünastiast pärit Meißeni markkrahv Friedrich IV Saksi-Wittenbergi valdused ja Saksimaa kuurvürsti tiitli. Tekkis uus Saksimaa kuurvürstiriik. Pärast Saksimaa kuurvürsti Friedrich II surma (1464) valitsesid vennad Ernst ja Albrecht algul koos, kuid aastal 1485 sõlmisid Leipzigis lepingu, millega jagasid Wettinite valdused ja tiitlid omavahel. Ernstile ja tema järglastele (Ernesti liin) jäid Saksi-Wittenberg (ka hilisem Kurkreis), suurem osa Tüüringist ja kuurvürsti tiitel. Albrechtile ja tema järglastele (Alberti liin) jäid Meißeni tuumikala ja Dresden ning Saksi hertsogi tiitel. 1485. aastal kaheks haruks jagunenud Wettinite dünastia vanem Ernsti liin jäi valdavaks kuni 1547. aastani ja mängis tähtsat rolli reformatsiooni alustamisel. Nende ülemvõim lõppes Schmalkaldeni sõjaga, kus protestantlik Schmalkaldeni Liit astus keiser Karl V vastu. Kuigi ise protestantlik, asus Albrechti liin keisri poolele; Karl V premeeris neid, sundides Ernsti liini loobuma oma õigustest kuurvürsti tiitlile ja maadele Albrechti liini kasuks. Albrechti liini Wettinid säilitasid enamuse Saksimaa territoriaalsest terviklikkusest, olles piirkonnas oluline võim. Noorem Albrechti liin valitses Saksimaa kuurvürstidena (1547–1806). August II Tugev, Saksi kuurvürstina Friedrich August I oli Saksimaa kuurvürst 1694–1733 ning ka Poola kuningas ja Leedu suurvürst aastatel 1697–1733. Nii Saksimaa kui Poola-Leedu troonil järgnes talle poeg August III (Saksi kuurvürstina Friedrich August II), kuigi Poola-Leedu troonil oli nende kahe vahel veel Stanisław Leszczyński. Kuurvürstiriigi valitseja Friedrich August III kuulutas end pärast Saksa-Rooma riigi lõppu (1806) kuningaks. Saksimaa kuurvürst Saksimaa hertsogiriik Saksimaa kuningriik
George Evelyn Hutchinson

George Evelyn Hutchinson (30. jaanuar 1903 Cambridge – 17. mai 1991 London) oli USA zooloog ja limnoloog. Hutchinson on tuntud eeskätt järvede uurijana ning teda peetakse moodsa limnoloogia isaks. Ka on ta Ameerika teoreetilise ökoloogia koolkonna rajaja. Ta sõnastas planktoni paradoksi. Hariduse sai ta Gresham's Schoolis ja Cambridge'i Emmanuel College'is. Pärast kahte aastat õpetamist Witwatersrandi ülikoolis Lõuna-Aafrika Vabariigis asus ta 1928. aastal tööle Yale'i Ülikoolis. Tema karjäär kestis seal nelikümmend kolm aastat. Oma elu lõpuaastad veetis ta Suurbritannias Londonis, kus ka suri. 1949 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 1950 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 1956 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks 1983 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 1991 – National Medal of Science "The Clear Mirror" (1936) "The Itinerant Ivory Tower" (1953) "A Preliminary List of the Writings of Rebecca West, 1912–51" (1957) "A Treatise on Limnology" (1957, 1967, 1975, 1993) Vol I "Geography, Physics and Chemistry" (1957) Vol II "Introduction to Lake Biology and the Limnoplankton" (1967) Vol III "Limnological Botany" (1975) Vol IV "The Zoobenthos" (1993) "The Enchanted Voyage" (1962) "The Ecological Theater and the Evolutionary Play" (1965) "Introduction to Population Ecology" (1978) "The Kindly Fruits of the Earth: Recollections of an Embryo Ecologist" (Yale University Press, 1979) Hutchinson sai 1941. aastal USA kodakondsuse. Myrdene Anderson. Sharing G. Evelyn Hutchinson's fabricational noise. Sign Systems Studies 2000, 28:388-396.
The Rise and Fall of Ziggy Stardust and the Spiders from Mars

"The Rise and Fall of Ziggy Stardust and the Spiders from Mars" on David Bowie' 1972. aastal ilmunud album. See jutustab loo Ziggy Stardustist. Ziggy on rokkstaar, kes ennustab ühtaegu nii Maa hukkumist viie aasta pärast, kuna kõik loodusressursid lõpevad, kui ka lootust, mille toovad kosmoserändurid, kes reisivad mustade aukude kaudu universumite vahel. Tulnukad saabuvad Ziggy viimase kontserdi ajal ning hävitavad ta otse laval laulu "Rock 'n' roll suicide" taustal, jagades tema aine endi vahel, et muutuda meie universumis nähtavateks. Ehkki Ziggyt ennast on peetud tulnukaks, on ta Bowie' tõlgenduses siiski vaid inimene, kes ennustab tulnukate saabumist. David Bowie' sõnul andsid Ziggy Stardusti kuju loomiseks inspiratsiooni Briti rokklaulja Vince Taylor, USA kantrilaulja Legendary Stardust Cowboy (Norman Carl Odam) ning tollal Bowie' riideid disaininud Kansai Yamamoto. Album jõudis Suurbritannia albumimüügi edetabelis 5. kohale. Hiljem on seda korduvalt valitud maailma kõigi aegade parimate albumite hulka. Album on mõjutanud paljusid tuntud rokkmuusikuid. "Five Years" - 4:42 "Soul Love" - 3:33 "Moonage Daydream" - 4:37 "Starman" - 4:16 "It Ain't Easy" - 2:57 (Ron Davies) "Lady Stardust" - 3:21 "Star" - 2:47 "Hang On to Yourself" - 2:38 "Ziggy Stardust" - 3:13 "Suffragette City" - 3:25 "Rock 'n' Roll Suicide" - 2:57 Kõikide laulude sõnade ja muusika autor on David Bowie, va "It Ain't Easy". William S. Burroughs, Sylvère Lotringer (2001). Burroughs live: the collected interviews of William S. Burroughs, 1960-1997. Semiotext(e). Lk 231. ISBN 1584350105. Vaadatud 5.11.2010.{{cite book}}: CS1 hooldus: kasutab parameetrit autorid (link)
Hüdrobioloogide loend

Siin on loetletud hüdrobiolooge # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y François-Alphonse Forel George Evelyn Hutchinson Arvi Järvekülg Külli Kangur Neeme-Õnneleid Mikelsaar Aare Mäemets Tiina Nõges Tarmo Timm Kaarel Vilbaste Sirje Vilbaste Richard Woltereck
Marcel Aymé

Marcel Aymé (29. märts 1902 Joigny, Prantsusmaa – 14. oktoober 1967 Pariis) oli prantsuse kirjanik. Ta kirjutas romaane, lühijutte, lastejutte ja näidendeid. Paljud tema teosed on ka ekraniseeritud. Teise mehe pea: näidend 4 vaatuses, Loomingu Raamatukogu, 1962, nr. 39 (255) Mees, kes käis läbi seina, Tallinn 1996, ISBN 5-7979-0615-5 Meie kiisul kriimud silmad, Tallinn 1997, ISBN 5-7979-0650-3 Marcel Aymé IMDb andmebaasis
Teo Krüüner

Teo Krüüner (sündinud 8. juulil 1943 Antslas) oli Nõukogude sõjaväelendur, endine Eesti õhuväe ülem on Eesti erusõjaväelane (kindralmajor). 1966 Tšernigovi Õhuväe Akadeemia (cum laude) hävituslendur-insenerina 1992 Norra Kaitsekolledži maakaitsekursus 1997 Taani Kuningliku Kaitsekolledži kaitsekontseptsioonide kursus 1999–2000 NATO Kaitsekolledži vanemohvitseride täienduskursus Roomas Krüüner teenis 1966–1991 Nõukogude sõjaväes, sai polkovniku auastme. Kuni 1995. aastani töötas Eesti Õhuväe peaspetsialistina. 1995–1996 oli õhuväe Staabi operatiivosakonna ülem, 1996–1998 õhuväe ülema kohusetäitja. 1998–2004 oli Krüüner Eesti Õhuväe ülem. 14. veebruaril 2003 ülendati ta brigaadikindraliks ja 20. juulil 2004 kindralmajoriks. 2000 Kotkaristi III klassi teenetemärk Kaitseväe teenetemärk Õhuväe teenetemärk Kaitseliidu teenetemärk Mereväe teenetemärk Usk ja Tahe III klass raudankur Läti Õhuväe aumärk Läti aulenduri märk Soome aulenduri märk Eesti lendurveteranide aumedal RT I 1995, 87, 1543. RTL 2003, 25, 371. RTL 2004, 102, 1662. Mõtõlus: 16 | Teo Krüüner; ERR Videoarhiiv
Hüdrobioloogia

Hüdrobioloogia on teadus eluprotsessidest vees, see on vee-elustiku ja elutingimuste (ökoloogia) uurimine. Suurt osa hüdrobioloogiast saab käsitleda kui ökoloogia alldistsipliini, Hüdrobioloogia on lähedalt seotud limnoloogiaga ning seda saab jagada vooluveekogude ökoloogiaks ja seisuveekogude ökoloogiaks. Üks hüdrobioloogia pioneere oli Karl Ernst von Baer. Ühe esimese rahvusvahelise hüdrobioloogia ajakirja rajas 1908. aastal Richard Woltereck. Eestis on hüdrobioloogilise uurimise keskuseks Eesti Maaülikooli Võrtsjärve Limnoloogiajaam. Veekogude eutrofeerumise uurimine; vee "õitsemine", veekogude fosforiga rikastumise protsessid ja järvede vee ringlus; paleolimnoloogia; molekulaarne ökoloogia; veehoidlate biomanipulatsioon; erinevate elementide aineringe veekogudes; heitvete mõju veekeskkonnale, vee (ise)puhastusvõime. hüdrobioloogide loend hüdrobioloogia mõistete loend mageveebioloogia mageveeökoloogia mereökoloogia
Ven

Ven (vanas kirjaviisis Hven, Hveen) on väike Rootsile kuuluv saar Sundi keskosas, Skånest (Rootsi) lääne pool ja Sjællandist (Taani) ida pool, Skånele pisut lähemal. Saare pikkus on 4,5 km, laius umbes 2,4 km. Saare lõunaosas on Backafall. Püsielanike arv on 360. Nad töötavad põhiliselt turismi alal. Tycho Brahe rajas 1576–1580 saare keskele Uraniborgi ja Stjerneborgi observatooriumi. Asukoht oli Kopenhaageni läheduse tõttu soodne. Ta töötas saarel 21 aastat. Saar oli Taani võimu all ning kuulus halduslikult Sjællandi juurde Birkerødi kihelkonna ja Kronborgi maakonna koosseisus. Aastal 1658 sõlmiti Roskilde rahu, millega Taani loovutas Rootsile Skåne. Rootsi kuningas Karl X Gustav pidas saart Skåne juurde kuuluvaks ning ähvardas sõjaga: "Kui ma Veni ei saa, siis ma murran rahu!". Ta sai Veni, kuid murdis ikkagi rahu. Rootsi saared  Ven – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Silpnimetus (absoluutne solmisatsioon)

Silpnimetus on muusikas absoluutses solmisatsioonis helikõrgust tähistav silp, mis vastab tähtnimetusele. Näiteks c solmisatsioonisilp on do, d solmisatsioonisilp on re jne. Alteratsiooni tähistamiseks lisatakse solmisatsioonisilbile alteratsioonimärgile ♯, , ♭, vastav sõna 'diees', 'dubldiees', 'bemoll' või 'dublbemoll': tähtnimetusele c vastab silpnimetus do tähtnimetusele cis vastab silpnimetus do-diees tähtnimetusele cisis vastab silpnimetus do-dubldiees tähtnimetusele ces vastab silpnimetus do-bemoll tähtnimetusele ceses vastab silpnimetus do-dublbemoll tähtnimetusele d vastab silpnimetus re tähtnimetusele dis vastab silpnimetus re-diees tähtnimetusele disis vastab silpnimetus re-dubldiees tähtnimetusele des vastab silpnimetus re-bemoll tähtnimetusele deses vastab silpnimetus re-dublbemoll tähtnimetusele e vastab silpnimetus mi tähtnimetusele eis vastab silpnimetus mi-diees tähtnimetusele eisis vastab silpnimetus mi-dubldiees tähtnimetusele es vastab silpnimetus mi-bemoll tähtnimetusele eses vastab silpnimetus mi-dublbemoll tähtnimetusele f vastab silpnimetus fa tähtnimetusele fis vastab silpnimetus fa-diees tähtnimetusele fisis vastab silpnimetus fa-dubldiees tähtnimetusele fes vastab silpnimetus fa-bemoll tähtnimetusele feses vastab silpnimetus fa-dublbemoll tähtnimetusele g vastab silpnimetus sol tähtnimetusele gis vastab silpnimetus sol-diees tähtnimetusele gisis vastab silpnimetus sol-dubldiees tähtnimetusele ges vastab silpnimetus sol-bemoll tähtnimetusele geses vastab silpnimetus sol-dublbemoll tähtnimetusele a vastab silpnimetus la tähtnimetusele ais vastab silpnimetus la-diees tähtnimetusele aisis vastab silpnimetus la-dubldiees tähtnimetusele as vastab silpnimetus la-bemoll tähtnimetusele asas vastab silpnimetus la-dublbemoll tähtnimetusele h | b vastab silpnimetus si tähtnimetusele his | b♯ vastab silpnimetus si-diees tähtnimetusele hisis | b vastab silpnimetus si-dubldiees tähtnimetusele b | b♭ vastab silpnimetus si-bemoll tähtnimetusele heses | b vastab silpnimetus si-dublbemoll
Tähtnimetus

Tähtnimetus on muusikas helikõrgust tähistav ladina tähestiku täht või tähtede kombinatsioon. Saksa süsteemis tähtnimetused tulenevad saksa keeleruumist pärit mõiste 'alusheli' (Stammton) nimetustest C, D, E, F, G, A ja H. Altereeritud heli tähistamiseks saksa süsteemis lisatakse alusheli nimetusele vastav sufiks. Alusheli altereerimisel pool tooni üles lisatakse vastavale tähtnimetusele sufiks –is; tervetoon üles lisatakse vastavale tähtnimetusele sufiks -isis; pool tooni alla lisatakse vastavale tähtnimetusele sufiks -es või -s (erandiks on H, mille puhul pool tooni alla altereeritud heli nimetus on B); tervetoon alla lisatakse vastavale tähtnimetusele sufiks -eses või -ses. Inglise süsteemis on alushelidele vastavad tähtnimetused C, D, E, F, G, A ja B. Seega saksa süsteemis H on inglise süsteemis B saksa süsteemis B on inglise süsteemis B♭ Altereerimise tähistamisel inglise süsteemis lisatakse vastavale tähtnimetusele vastav alteratsioonimärk. Näiteks altereerimisel pool tooni üles lisatakse vastavale tähtnimetusele dieesi (♯) märk; tervetoon üles lisatakse vastavale tähtnimetusele dubldieesi (Unable to parse music symbol x) märk; pool tooni alla lisatakse vastavale tähtnimetusele bemolli (♭) märk; tervetoon alla lisatakse vastavale tähtnimetusele dublbemolli () märk. Tähtnimetusega tähistatakse üldiselt absoluutset helikõrgust. Leo Semlek nimetab alushelide tähtnimetusi heli põhinimetusteks ja altereeritud helide tähtnimetusi tulendnimetusteks. 6. sajandi filosoof Boëthius kasutas klassikalise ladina tähestiku esimest 14 tähte nootide nimetamiseks kahe oktavi ulatuses, sest see ulatus oli tolle aja muusikas tarvitusel. Need tähed olid a, b, c, d, e, f, g, h, i, k, l, m, n, o (j jõudis tähestikku alles 16. sajandil). Need tähistasid noote tänapäevase süsteemi järgi suure oktavi a-st esimese oktavi g-ni. Kui hiljem laiendati ulatust kolmele oktavile, hakati kasutama korduvat järjestust a-st g-ni. Esimest oktavit tähistasid suurtähed (A, B, ..), teist oktavit väiketähed (a, b, ...) ja kolmandat kahekordsed väiketähed (aa, bb, ...). Kromaatilise helirea ülejäänud viis heli (nn klaveri mustad klahvid) lisandusid järk-järgult. Esimesena hakati märkima b madaldust, sest see tuli ette teatud laadides, kus taheti vältida dissonantset tritooni. Noodikirjas hakati madaldatud b-d märkima "ümmarguse b-ga" (b rotindum; sellest arenes hiljem madaldusmärk bemoll, ♭) ja seni b-ga märgitud nooti "nurgelise b-ga" (b quadratum; sellest arenes hiljem märk bekarr, ♮). Paljudes maades (nt Saksamaal ja Põhjamaades), asendus "nurgeline b" h-ga, kas saksakeelse sõna hart ('kõva, karm') tõttu või lihtsalt sarnasuse pärast. Tänapäeval on oktavi esimeseks noodiks c, sest sellelt algab lääne muusikas kõige levinum helirida, duur. C-duur on ainus duur, mis koosneb alushelidest. Silpnimetus
Lobatse

Lobatse on linn Botswanas kaguosas, asub 70 km Gaboronest lõunas. Linn asub maanteede ja raudteede ristumiskohas. Lobatse on üks Botswana vanimaid linnu ja tähtis majanduskeskus. Seal asub riigi suurim tapamaja ja Botswana ülemkohus.
Bernkastel-Kues

Bernkastel-Kues on linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal Bernkastel-Wittlichi kreisis Moseli (Mittelmoseli) ääres, Bernkastel-Kuesi liitvalla keskus. Geograafilised koordinaadid on 49°55' N, 7°4' E. Bernkastel-Kues on Nicolaus Cusanuse sünnikoht. See on viinamarjakasvatuse- ja turismilinn, riiklikult tunnustatud puhkekoht. Linn nimetab end rahvusvaheliseks viinamarja- ja veinilinnaks. Linna pindala on 23,66 km², elanike arv 6732 (31. detsember 2006), rahvastiku tihedus 285 in/km². Linnapea on Wolfgang Port (Kristlik-Demokraatlik Liit). Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Koduleht
Jelabuga

Jelabuga on linn Venemaa Tatarstanis, Jelabuga rajooni keskus. Asub Kama jõe ääres. Jelabuga oli Volga Bulgaaria piirikindlus. Linnaõigused sai 1780. aastal. Teise maailmasõja ajal oli linnas suur saksa sõjavangide laager. Linna elanikest oli 1989. aastal tatarlasi 34,3%, venelasi 58,7% ja tšuvašše 1,7%. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jelabuga elanikest tatarlasi 40,1% venelasi 52,1% ja tšuvašše 1,3%. 2005. aastast on linn erimajandustsoon. Linnas on naftatööstusettevõtted ja toodetakse sõiduautosid. Jelabugas on sündinud Ivan Šiškin. Seal surid Nadežda Durova ja Marina Tsvetajeva (sooritas enesetapu). 2007. aastal tähistati linna 1000. aastapäeva. http://www.elabugae.ru/
Sjælland

Sjælland on Taani suurim saar. Ta asub Fyni saare ja Rootsi (Skåne) vahel. Saar on Taani idaosas, Rootsi edelaranniku lähedal. Fyniga ühendab teda Suur-Beldi sild ja Rootsiga Sundi sild. Saare pindala on 7031 km². Mõnikord loetakse Sjællandit Läänemere suurimaks saareks, kuid olenevalt mere akvatooriumi piiritlemisest ei jää ta alati tervenisti selle mere sisse. Muul juhul on suurim saar Ojamaa (Gotland). Nimi (algselt (Sælland) tähendab 'Hülgemaa', sest saare rannikul olid tohutud hüljeste asurkonnad. Vanas taani keeles seostati sõnu sæl 'hüljes' ja sjæl 'hing', sest hülgeid peeti kadunud meremeeste hingedeks. Taani pealinn Kopenhaagen asetseb Sjællandi idarannikul. Teised tuntumad linnad on kunagine piiskoppide residents Roskilde, kus asub Roskilde toomkirik, ja Helsingør. Sjællandil elab 2,49 miljonit inimest (2011), neist suurem osa Kopenhaagenis ja selle ümbruses. Sjællandi rannad on põhiliselt madalad ja liivased, kuid on mõned erandid, sealhulgas lubjakiviklindid Stevnsklinti juures ning saviklindid. Saarel on künklik moreenmaastik ooside, moreentasandike ja muude moreentekkeliste pinnavormidega. Frederiksberg Helsingør Holbæk Kalundborg Kopenhaagen Køge Næstved Roskilde Slagelse Slangerup Sorø Vordingborg Vallensbæk http://www.dst.dk/pukora/epub/upload/14468/headword/dk/3.pdf Taani saared Sjællandi piirkond
Heptatoonika

Heptatoonika on seitsmeheliline diatooniline helirida. Nende heliread moodustuvad diatoonilise helirea helidest, kusjuures toonikaks võib saada ükskõik milline 7 helist. See on omane kõigile diatoonilistele heliridadele. Samuti on võimalik diatooniline atonaalsus – kõik astmed on võrdsed, ükski pole toonika. Kõik heptatooniliste heliridade astmikud sisaldavad viit tervetooni ja kaht pooltooni. Neile on antud Vana-Kreeka laadide nimetused: joonia, dooria, früügia, lüüdia, miksolüüdia, eoolia ja lokria. Et võrrelda neid tänapäeva mažoori-minooriga, peaks nad reastama kvintsüsteemina, sel juhul tõuseb esile nende mažoorsus-minoorsus. Mažoorne helirida f - g - a - h - c - d - e - f – lüüdia Mažoorne helirida g - a - h - c - d - e - f - g – miksolüüdia minoorne helirida h - c - d - e - f - g - a - h – lokria Mitmehäälse muusika ja harmoonia tekkimise ja arenemisega kaotab Lokria laad iseseisva laadina tähenduse vähendatud kvindi (>5) tõttu I ja V astme vahel, mis muudab toonikakolmkõla dissoneerivaks. Helirida Mažoorne helirida Minoorne helirida
Põhiheli (täpsustus)

Põhiheli (saksa keeles Hauptnote) on muusikas mitmetähenduslik sõna: põhiheli ehk põhitoon on harmoonilise võnkumise tulemusel tekkinud liitheli esimene osaheli, mile sagedus on põhisagedus. põhiheli ehk esiheli[viide?] on muusikas diatoonilise helirea esimene aste. põhiheli on helistiku esimene aste (toonika). põhiheli ehk akordi priim on heli, millelt ehitub akordi põhikuju. põhiheli all võidakse mõista ka alusheli. põhiheli on meetrilisse struktuuri kuuluv heli.