laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ujula tänav

Ujula tänav on tänav Tartus Ülejõel. Tänav algab Sauna tänavalt ja lõpeb Puiestee tänaval. Sel on ühine ristmik Liiva ja Lubja tänavaga. Selle pikkus on umbes 1,5 kilomeetrit. Ujula tänaval asus Tartu Teoloogia Akadeemia (Ujula 1a, hiljem Riia 22a). Ujula 2 tegutseb kauplus Meltsiveski (algselt kauplus Leninakan). Ujula tänav Tartus on kandnud ajalooliselt nimetusi Meltsiveski tänav, Maltsaweske-ulits, Meltsiweski ulits, (saksa keeles Malzmühlenstraße, Mühlen-Straße, an der Mühlenteich, vene keeles Солодомельничная ул, Солодо-Мельничная ул.) 1999. aastal kogus üliõpilaspoliitik Arne Otter üle 300 allkirja protestiks Tartu linnas kavandatud üldplaneeringu vastu, mis nägi ette Otteri kodutänava, Ujula tänava asfalteerimise ja muutmise põhiteeks. Plaani kohta avaldati vastakaid arvamusi. Ujula tänaval elanud jurist ja ettevõtja Tõnu Põder leidis, et kahesuunaline sõidutee tänavale ei mahu, üldplaneeringu projekti koordinaator Indrek Ranniku oli aga vastupidisel seisukohal. Tartu Ülikooli toonase prorektori, geoloog Volli Kalmu hinnangul oli Ujula tänava lõpuosa seisnud sajandeid majadeta, mistõttu kujuneb pehme pinnase vajumisega toimetulek raskeks. Meltsi tiik, Meltsiveski allikad ja Meltsiveski Ekspresskataloog 2005, lk. 54. Tartu kaart mõõtkavas 1:22 000 Ujula tn, EKI KNAB: Eesti - Eesti Keele Instituut, Eesti kohanimed (vaadatud 04.07.2021) Anu Mõistlik "Arne Otter päästab Tartus kodutänavat" Õhtuleht, 23. august 1999 (vaadatud 22. novembril 2012)
Supilinna tiik

Supilinna tiik on tiik Tartus Supilinnas, mis tekkis sinna 1950. aastatel, kui sellest kohast võeti pinnast ehitustööde jaoks. See tiik on väheseid järvekonna elupaiku Eestis. Samuti rohukonnale ja tiigikonnale ning on oluline toitumiskoht ka nahkhiirtele ning lindudele. 1998. aastal oli linnavalitsusel plaan ehitada üle tiigi autosild. Plaani ei viidud ellu. Kevadeti ja ka muul ajal, kui Emajões veetase tõuseb, voolab jõevesi ka Supilinna tiiki (tavaliselt voolab vesi tiigist jõkke) ja tõstab selle veetaset. Kuna tiik hakkas kinni kasvama, tehti sellele 2023. aasta sügisest kuni 2024. aasta kevadeni puhastustööd, puhastati setetest ja liigselt vohavast taimestikust. Ära veeti umbes 15 tuhat kuupmeetrit setteid. "Supilinna rabasupp muutub peagi jälle tiigiks". Tartu Postimees. 18. juuli 2023. Vaadatud 27. aprillil 2024. "Tartu haruldased konnad hävinguohus" Õhtuleht, 30. august 1999 "Reedel taasavatakse puhastatud Supilinna tiik". www.tartu.ee. 1. aprill 2024. Vaadatud 27. aprillil 2024. "Tartut üleujutusega ähvardav Emajõgi jätkab tõusmist" Eesti Päevaleht, 19. detsember 2008 ERR, Ode Maria Punamäe, Tartu | (13. september 2023). "Supilinna tiigis algasid kahepaiksete tagasimeelitamiseks puhastustööd". ERR. Vaadatud 27. aprillil 2024. "Äsja puhastatud Supilinna tiik haljendab kui riisipõld" Tartu Postimees, 5. juuli 2024 Piret Pappel. "Tiik sillata? Sild konnata?" Eesti Loodus Sihtasutuse Tähtvere Puhkepark plaan korrastada Supilinna tiik ja selle lähiala avalikuks puhkealaks (koos fotoga)
Anne kanal

Anne kanal on kunstlik veekogu Tartus Annelinnas. Kanal on kaheosaline, osade vahelt läheb läbi Sõpruse sild. Kanali I osa paikneb kesklinna pool, Emajõe suhtes ülesvoolu, II osa Ihaste pool ehk allavoolu. Anne kanali I osa on kasutusel supluskohana, selle kaldal asub Kanali park. Kanali ja Emajõe vahel kulgeb loodusrada, ümber kanali I osa on rajatud kergliiklustee. Kanali II osa Annelinna ja Emajõe vahel on kasutusel peamiselt veemotospordiks. Kanali mõlemas osas elavad kalad. Kanali I osal pole ühendusi teiste veekogudega, see toitub peamiselt sademetest ja põhjaveest, II osa on otseühenduses Emajõega. Anne kanal rajati algselt sõudekanalina, kuid neis plaanides ei arvestatud Sõpruse sillaga, mis kanali läbi lõikas. Ehkki tänapäeval on tehtud aeg-ajalt ettepanekuid kanali osad ühendada või kanali II osa pikendada, et anda sellele algupäraselt planeeritud funktsioon, ei ole see enam võimalik, kuna kanali tagumise osa äärde jääb Natura ala, mis on veelindude pesitsusala ja haruldaste taimede (eelkõige käpaliste) asukohana looduskaitse all. Anne kanal linnulennult
Tartu botaanikaaia tiik

Tartu botaanikaaia tiik on tiik Tartus, Tartu Ülikooli botaanikaaias. Tiik on jäänuk ajaloolisest vallikraavist. Tiigis on väike saar ning vees elavad kogred. "Botaanikaaed lööb oma vana ja väärika tiigi mudast puhtaks" Tartu Postimees, 26. veebruar 2004 "Tartu botaanikaaed palub inimestelt kiviabi" Tartu Postimees, 28. juuli 2011
Jaamamõisa oja

Jaamamõisa oja ehk Juudaoja on oja Tartus. Tartu äärest algav oja voolab paar kilomeetrit maa peal kuni Jaama tänavani, sealt edasi Annelinna tänavate alustes veetorudes ligi kolme meetri sügavusel ning suubub Emajõkke Turusilla juures. Selle kaldal asub endine Jaama mõis. Punamäe, Ode Maria (4. märts 2023). "Teadlased plaanivad Jaamamõisa oja Annelinna alt välja tuua". Eesti Rahvusringhääling. Vaadatud 4. märtsil 2023. Uudelt, Liina (16. veebruar 2023). "Teadlased tahavad Annelinnas välja kaevata maasse peidetud Jaamamõisa oja". Tartu Postimees. Vaadatud 4. märtsil 2023. Jaamamõisa oja kalad Tartus 11. oktoobril 2015 (video) "Teadlased plaanivad Jaamamõisa oja Annelinna alt välja tuua" ERR, 4. märts 2023
Arendaja

Arendaja võib olla inimene mitmel elualal. tarkvaraarendaja kinnisvaraarendaja mänguarendaja Arendusjuht
Tugiliik

Tugiliik ehk päiskiviliik (inglise keystone species) on liik, millel on suhteliselt väikesest arvukusest hoolimata koosluse funktsioneerimise ja selle struktuuri hoidmise seisukohalt suur tähtsus ning selle liigi kadumisel koosluse struktuur muutub. Koosluse tugiliikideks on sageli kiskjad. Klassikaliseks näiteks on merisaarmad, kes hoiavad meredes nn vetikametsi (inglise kelp forests) merisiilikute liigse ärasöömise eest. Kui merisaarmad sellisest ökosüsteemist kaovad või ära hävitatakse, siis võib ökosüsteemi funktsioneerimine tugevalt häiruda. Dominantliik Lipuliik Muutjaliik Primack, R. P., Kuresoo, R. & M. Sammul, 2008. Sissejuhatus looduskaitsebioloogiasse. Tartu: Eesti Loodusfoto, lk 372
Puidu tänav (Tartu)

Puidu tänav on tänav Tartus Veeriku linnaosas. See algab Ravila tänava lõpust ja on umbtänav (kulgeb kuni raudteeni). Tänava pikkus on 400 meetrit. Tänav jääb Ravila Tööstuspargi planeeringualasse.
Klaasi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Klaasi tänav on tänav Tartus Veeriku linnaosas, linna piiri lähedal. See algab Puidu tänavalt. Tänava pikkus on umbes 790 m. Klaasi tänav sai nime 15. märtsil 2007. Päring andmebaasist. Eesti kohanimed
Eerika tiik

Eerika tiik on tiik Tartumaal Kambja vallas. Tiigi pindala on 0,6 ha. EELISe infoleht
Populatsiooni elujõulisuse analüüs

Populatsiooni elujõulisuse analüüs (inglise population viability analysis, lühendatult PVA) on demograafiline populatsiooni riskianalüüs, mis ennustab matemaatika ja statistika meetodeid kasutades, kui suur on tõenäosus, et populatsioon jääb praeguste keskkonnatingimuste (sh inimmõju) juures mingi tulevase perioodi jooksul püsima. Tavaliselt eri liikide populatsioonide elujõulisuse ennustamisel kasutatakse erinevaid meetodeid. Primack, R. P., Kuresoo, R. & M. Sammul, 2008. Sissejuhatus looduskaitsebioloogiasse. Tartu: Eesti Loodusfoto, lk 370
Populatsiooni efektiivne suurus

Populatsiooni efektiivne suurus (inglise effective population size) on paljunevate isendite arv populatsioonis. Populatsioonigeneetilistes töödes kasutatakse tähist Ne. Mõiste võttis kasutusele USA geneetik Sewall Wright. Primack, R. P., Kuresoo, R. & M. Sammul, 2008. Sissejuhatus looduskaitsebioloogiasse. Tartu: Eesti Loodusfoto, lk 370
Riho Västrik

Riho Västrik (sündinud 4. augustil 1965 Abja-Paluojal) on eesti dokumentalist, stsenarist, filmiprodutsent ja ajaloolane. Aastatel 1988–2000 õppis Riho Västrik Tartu ülikoolis, kus sai bakalaureusekraadi ajaloo ja ajakirjanduse alal, 2000–2002 jätkas Tartu ülikoolis magistriõppes. Alates 2006. aastast õppis ta Balti Filmi- ja Meediakoolis magistriõppes produtseerimise erialal. 1987–1990 oli Riho Västrik VAT-teatri näitleja. 1990–1993 töötas ta Eesti Raadio Noorteraadio toimetuse juhatajana. 1993–1995 oli ta Reklaamitelevisiooni uudisteosakonna vastutav toimetaja. Alates 1996. aastast on Riho Västrik OÜ Vesilinnu juhataja. Aastatel 1997–2001 töötas ta Eesti Televisiooni uudistetoimetajana. Alates 2009. aastast õpetab ta Balti filmi- ja meediakoolis. Riho Västrik on Euroopa Dokumentalistika Võrgustiku (EDN) liige. Ta on Eesti Filmitootjate Liidu juhatuse liige. 1998. aastal osales ta esimesel Eesti ekspeditsioonil Himaalajasse. 2011. aasta juuli lõpul osales Riho Västrik Hermann Walteri ümbermatmisel Kotelnõi saarel. 1999 "Lumeleopard" 2003 "Kaali saladus" 2004 "Õhtumaa kaduvad liigid" 2004 "Jäägermeister" 2004 "Sõjapealik" 2004 "Karula rahvuspark" 2005 "Rannaniitude laulud" 2005 "Piisa torn" 2006 "Middendorffi jälgedes" 2006 "Nahkhiirte varjatud elu" 2008 "Muskusveise tagasitulek" 2008 "Otepää püss" 2008 "Tundras muutusteta" 2008 "Karukõnelejad" 2009 "Vanamees ja põder" 2009 dokumentaalsari "Terveilm" (koos Kadriann Kibusega) 2010 "Püha Jüri" 2010 "Suur jõgi" (koosneb kahest osast: "Reis Leena lättele" ja "Delta") 2011 "Elu lainetel" 2011 "Teekond Araratile" 2012 "Tuvid" 2014 "Maastiku mustrid" 2008 – Ve­ne dokumentaalfilmide auhind Kuld­ne Loor­be­riok­s dokumentaalfilmi "Mus­kus­vei­se ta­ga­si­tu­le­k" eest 2016 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta produtsent) Andres Keil "Riho Västrik: teadmisest on vähe, tahan kogeda". Eesti Päevaleht, 20.12.2008 Lühike CV Institute of Documentary Film kodulehel[alaline kõdulink] OÜ Vesilinnu koduleht "EFL koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. jaanuar 2012. Vaadatud 24. jaanuaril 2012. "Eestist pärit polaaruurija saab Siberis uue haua". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 4. augustil 2011. OÜ Vesilinnu koduleht Riho Västriku ja Kadriann Kibuse maailma käekäiku uuriv sari "Terveilm" ETV-s, ERR, 01.04.2009 Arukülas esilinastus dokumentaalfilm "Püha Jüri" Leena lätetel ja deltas – Riho Västriku ja Jaan Söödi õhtu – video OÜ Vesilinnu koduleht Randel Kreitsberg PERSOON. Riho Västrik, Siberis lihtsalt varuja, Kalastaja.ee
Mohamed Said Fofana

Mohamed Said Fofana (sündinud 1952 Forécariah's) on Guinea poliitik, kes oli 24. detsembrist 2010 kuni 29. detsembrini 2015 Guinea peaminister. Ta on õppinud majandusteadust ning töötanud muu hulgas Guinea kaubanduskojas ja kõrgema ametnikuna mitmes ministeeriumis. Ta ei kuulu ühtegi parteisse. 15. jaanuaril 2014 astus tema valitsuskabinet ametist tagasi, kuid juba 18. jaanuaril nimetas president Alpha Condé ta uuesti peaministriks. 23. detsembril 2015 teatas ta uuesti oma tagasiastumisest ja 29. detsembril sai uueks peaministriks Mamady Youla. Elulugu (prantsuse keeles)
Enda Kenny

Enda Kenny (sündinud 24. aprillil 1951) on Iirimaa poliitik, kes oli alates 9. märtsist 2011 kuni 14. juunini 2017 Iirimaa peaminister (taoiseach). Ta on alates 2002. aastast Fine Gaeli esimees. Aastast 2002 kuni valimisvõiduni 2011 oli ta opositsiooniliider. Aastatel 1994–1997 oli ta turismi- ja kaubandusminister. Ta on kuulunud parlamenti alates 1975. aastast ning on praeguse koosseisu staažikaim liige.
Albert Camille Vital

Albert Camille Vital (sündinud 18. juulil 1952 Toliaras) on Madagaskari sõjaväelane, Madagaskari peaminister (2009–2011). Vital õppis sõjakoolis Madagaskaril ja hiljem kõrgemas sõjakoolis Pariisis. Ta sai ka insenerihariduse Nõukogude Liidus. Ta oli Madagaskari armee ohvitser. 2009. aasta sündmustes, mille käigus Andry Rajoelina võimu haaras, ta otseselt ei osalenud. President Andry Rajoelina nimetas Albert Camille Vitali peaministriks pärast seda, kui oli poliitiliste jõudude kompromissina ametisse nimetatud peaministri Eugène Mangalaza ametist vabastanud. Vital oli peaminister 20. detsembrist 2009 17. oktoobrini 2011. 10. märtsil 2011 astus Albert Camille Vitali valitsus tagasi, järgides rahvusvaheliste nõustajate lepitusplaani. 16. märtsil 2011 nimetas Andry Rajoelina Vitali uue üleminekuvalitsuse juhina ametisse tagasi. 17. oktoobril 2011 astus Vitali valitsus ametist tagasi. Ta jätkas peaministri kohuste täitmist kuni ameti üleandmiseni Omer Berizikyle sama aasta 2. novembril. Madagascar Opposition Balks at Re-Appointment of Prime Minister Qui est Vital Albert Camille ?
Toliara

Toliara on linn Madagaskaril, Atsimo-Andrefana piirkonna halduskeskus. Linn oli ka varasema Toliara provintsi keskus. Linn asub saare edelarannikul Fiherenana jõe lõunakaldal. Selle geograafilised koordinaadid on 23° 21′ 0″ S, 43° 40′ 0″ E. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 101 661 inimest. Toliara on oluline sadamalinn ja kaubandussõlm, mille kaudu veetakse muu hulgas sisalit, seepi, kiukanepit, puuvilla, riisi ja maapähkleid. Linnas on siselende teenindav Toliara lennujaam. Toliara kesklinn Tänav kesklinnas Kohalik lennujaam
Jaama mõis

Jaama mõis (saksa keeles Jama) oli linnamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Tänapäeval jääb mõisasüda Tartu linna Jaamamõisa asumisse. Peahoone (ehitati 1847. aastal) praegune aadress on Puiestee tänav 126. Selles tegutseb Tartu Maarja Kool. Härrastemaja ees on park, mille servas voolab Jaamamõisa oja (Juudaoja). Jaamamõisa Jaamamõisa tänav Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 43 [1]. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 441 [2]. Jaama mõis portaalis visittartu.com
Jaamamõisa tänav

Jaamamõisa tänav on tänav Tartus Jaamamõisa ja Raadi-Kruusamäe linnaosa piiril. Jaama mõis Jaamamõisa oja
Narva maantee (Tartu)

Narva maantee on tänav Tartus Ülejõe ja Raadi-Kruusamäe linnaosas. Tänava pikkus on 2,8 km. Narva maantee algab Võidu sillalt, möödub Tartu Peetri kirikust ja Raadi mõisast. Tänav ristub esmalt Fortuuna (paremalt) ja seejärel Raatuse tänavaga (samuti paremalt), mis jätkub teispool Narva maanteed jalakäijate teena, viies üle Kaarsilla Raekoja platsile. Enne ristmikku paikneb maantee ja Emajõe vahel Holmi park. Pärast ristmikku jäävad Narva maantee äärde vasakul Tammsaare park ja Tartu Ülikooli Delta keskus (carem asus samas Oeconomicum), paremale Tartu linnamuuseumi hoone (nn Katariina maja ehk Pistohlkorsi maja, mis jäi kunagi Henningi platsi veerde), seejärel aga Tartu ülikooli ühiselamud, ristumised paremalt mitme väiksema tänavaga ning mäenõlva alla Püha Jüri õigeusu kirik. Delta juures pöördub Narva maantee järsult paremale ning tõuseb Narvamäkke, kus mäenõlval seisab kohe pärast ristmikku Staadioni (vasakul) ja Jaama (paremal) tänavaga vasakul Peetri kirik. Edasi kulgeb maantee Raadi suunas. Tuule tänavaga ristumiskoha lähedal kõrgendikul (maanteest paremal) asub arheoloogiamälestis Püha Jüri kalmistu. 2005. aastal tehti seal arheoloogilisi väljakaevamisi ning 2007. aastal ehitati Narva mnt poolsele küljele korruselamu. Raadi järve lõunakaldal pargis asusid Teises maailmasõjas hukkunute ja terroriohvrite ühishaud. Tänava vanim nimi on Narwische Weg, 19. sajandil Petersburger Straße, Peterburi tänav (esimese maailmasõja ajal lühikest aega Petrogradi tänav. Linnavolikogu otsusega 14. novembrist 1927 nimetati tänav Narva maanteeks, Eesti NSV-s oli tänava nimi kuni 2. märtsini 1989 Leningradi maantee. Tartu Linnamuuseum (Narva mnt 23) Tartu Ülikooli ühiselamud (Narva mnt 25, 27 ja 89) Tartu veterinaariinstituudi ja alates 1919 Tartu Ülikool loomaarstiteaduskonna hoone (Narva mnt 78) 1880. aastatest pärit puitelamu, kultuurimälestis (Narva mnt 86) 19. sajandi elamu, kultuurimälestis (Narva mnt 88) Tartu Peetri kirik (Narva mnt 104) Tartu Püha Jüri kirik, Narva maantee 105 19. sajandi puitelamu, kultuurimälestis (Narva mnt 107) 19. sajandi I poole puitelamu, kultuurimälestis (Narva mnt 113) 19. sajandi puitelamu, kultuurimälestis (Narva mnt 121) 19. sajandi puitelamu, kultuurimälestis (Narva mnt 123) 19. sajandi puitelamu, kultuurimälestis (Narva mnt 127) Raadi mõis (Narva mnt 177) Tartu linnamuuseumi nn Katariina maja, 2007 Vaade Narva maantee äärest läbi Holmi pargi Kaarsillale ja raekojale, 2012 Narva 27 ühiselamu, 2008 Narva maantee 86 Narva maantee 88 Narva 89 ühiselamu, 2008 Sepisvärav Narva maanteel Narva maantee 107 Puitelamu Narva mnt 113 Puitelamu Narva mnt 121 Puitelamu Narva mnt 123 Puitelamu Narva mnt 127 Jüri kirik Jüri kirik Vaade Peetri kirikule Narva maanteelt Theatrum Zootomicum, kunagine veterinaariahoone Theatrum Zootomicum Theatrum Zootomicum Theatrum Zootomicum Maxima pood Narva maanteel Koolujõgi [1] Tartu Ülikooli Veterinaarkliiniku hoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.01.2023)
Lohkva juudi kalmistu

Lohkva juudi kalmistu on kalmistu Lohkva külas Luunja vallas Tartu maakonnas. Kalmistu peavärav asub Tartu linna piirist umbes 100 m kaugusel Räpina maantee ääres. 1930. aastal taotles juudi kogukond Tartu linnavalitsuselt maad, et laiendada 1859. aastal Roosi ja Jänese tänava nurgale rajatud juudi kalmistut. Uus kalmistu rajati 1935. aastal, kui juudi kogukond oli ostnud Lohkval tuhande krooni eest 1576 m² maad. Kalmistu pühitseti 22. septembril 1935, esimesena maeti uuele kalmistule kasutusest väljajäänud pühi raamatuid ja jm rituaalesemeid. Kalmistu on sõidutee ääres piiratud krohvitud telliskivimüüriga. Müür on korrapäraselt liigendatud katustatud postidega. Müüri pinnal postide vahel on Taaveti täht. Müüris on sepisväravad. Linnapoolsel küljel on lippaed, vastasküljel võrkaed. Kalmistul on perpendikulaarsete teedega planeering. Värava juures asub abihoone. Kalmistul on kõrghaljastus. Kalmistu territooriumil tohib vastavalt juudi tavadele viibida ainult peakattega. Tartu juudi kalmistu Muinsuskaitseamet. "Kultuurimälestiste register". Lohkva kalmistu. Vaadatud 22.09.2021. Lohkva juudi kalmistu Kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste register, tartu.ee (vaadatud 1. mai 2012) "Raamatute matmisest juutidel". Postimees nr 260, 24. september 1935. Lk 4 Lohkva Juudi kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Tartu juudi kalmistu

Tartu juudi kalmistu on endine kalmistu Tartus. Kalmistu asub Roosi ja Jänese tänava ääres, vanausuliste kalmistu kõrval. Selle kalmistu kohta on kasutatud ka nimetust "vana juudi kalmistu", ehkki vana juudi kalmistu asub umbes 650 meetrit loode pool Jaani kalmistu kaguküljel. See kalmistu on seega "uus juudi kalmistu", veelgi uuem juudi kalmistu asub väljaspool Tartu linna piire Lohkva külas. Tartu vana juudi kalmistul ei olnud 1895. aastaks enam matmiseks ruumi. Juudi koguduse esindajad rabi Meier Kropman ja Elieser Ferkin kirjutasid Tartu linnavalitsusele maa saamiseks kirja. Linn andis uue kalmistu jaoks maad Tartu vanausuliste kalmistu kõrval Roosi ja Jänese tänava ristmikul. Tartu juudi kogukond maksis iga ruutmeetri eest linnale 1 kopika renti. Värava ja ümbritseva aia ehitamiseks annetas raha rikas juudi kaupmees Itschok Kahn. 1896. aastal ehitas kogudus kalmistule matusekambri. Tartu linn andis kalmistu juudi kogukonnale 2000. aastal. Tänapäeval kalmistut matmiseks ei kasutata. Algupäraste ehitistena on säilinud betoonist piirdemüür ja kaks mausoleumi kalmistu põhjaosas. Piirdemüüre uuendati 2015. aastal. Praegu kasutusel olev juudi kalmistu asub Lohkva külas. Tartu vana juudi kalmistu Lohkva juudi kalmistu Muinsuskaitseamet. "Kultuurimälestiste register". Tartu juudi kalmistu. Vaadatud 21.09.20201. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |vaadatud= (juhend) Vilja Kohler (26.11.2015). "Kõrge müüri taha peitunud vana juudi surnuaed ilmus nähtavale". Tartu Postimees. Vaadatud 21.09.2021. Tartu juudi kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Tartu vanausuliste kalmistu

Vanausuliste kalmistu on kalmistu Tartus. Kalmistu asub Jänese tänava ääres, Vana-juudi kalmistu kõrval. Vanausuliste kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Rahumäe kalmistu (Tartu)

Rahumäe kalmistu on kalmistu Tartus ja Lohkva külas Luunja vallas. Rajati 20. sajandi algul Tartu Peetri koguduse uue kalmistuna, seetõttu on seda nimetatud ka 'Peetri kalmistuks', mis aga põhjustab segiajamist Peetri koguduse teiste kalmistutega. Puidust kontorihoone ehitati 1910. aastal. Hiljem on kalmistut laiendatud ida poole, nii et tänapäeval on osa kalmistut Lohkva külas Luunja vallas. Tartus asub kalmistu Jaama tänava ääres (algselt nimetatud ka 'Räpina tee' ääres). Seetõttu on kalmistut nimetatud ka 'Jaama kalmistuks'. 1930. aastail maeti iga aasta mais või juunis kalmistu ühishaudadesse Vanas Anatoomikumis lahatud laipu (üle 30 aastas). Kalmistul asub 1996. aastal valminud Tartu krematoorium. Tartu Peetri kalmistu Vana-Peetri kalmistu Uus-Peetri kalmistu Tartu kalmistud "Veel Tartu surnuaedadest". Vaba Eesti Sõna = Free Estonian Word nr 7, 19. veebruar 1981. Lk 7 Helene Kepi surmateade. Postimees nr 159, 19. juuli 1921. Lk 4 "Okupatsiooniohvrid Tartus maetakse ümber". Kaja nr 119, 23. mai 1933. Lk 1 "Anatoomikumi surnud". Huvitav Shurnaal, talv 1933/34, lk 63–64 Rahumäe kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Tartu Krematoorium

Tartu Krematoorium on krematoorium Tartus Rahumäe kalmistul. Hoones on leinatalituste jaoks kaks saali – suur ja väike (nimetatud ka suur ja väike kabel). Hoone ehitati 1996. aastal (arhitekt Ott Ojamaa) projekti järgi. Koduleht
Tartu Aleksander Nevski kalmistu

Tartu Aleksander Nevski kalmistu on kalmistu Tartus. Kalmistu on praegusajal osa Pauluse kalmistust (selle kagunurgas). Aleksander Nevski õigeusu kogudus asutati 1914. aastal, Püha Aleksandri kirik ehitati Sõbra tänavale aastatel 1914–1915. 1917. aastal taotleti Pauluse kalmistu kõrval maad Aleksander Nevski koguduse kalmistu jaoks ja koostati surnuaia plaan. Kalmistu on regulaarse planeeringuga, hõreda kõrghaljastusega (valdavalt lehtpuud). Võru tänava poolsel küljel on lihtne betoonpostidele kinnitatud metallvärav ning metallist piirdeaed. Kalmistu lõunakülg on piiratud osaliselt sepisaiaga, osa metall-lehtedest valmistatud aiaga. Hästi on säilinud aastatel 1919–1921 ehitatud kabel. Tartu Aleksander Nevski kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Tsiviilkaitse

Tsiviilkaitse ehk kodanikukaitse on süsteem elanikkonna ja vara kaitseks, päästetöödeks eriolukordades ning elanikkonna hoiatamiseks. Tsiviilkaitseehitised on varjendid, juhtimiskeskused, laod jm, millele paljudes riikides kehtivad erinõuded. Kodanlik õhukaitse Kohalik õhukaitse Riigikaitse Ohutustehnika Vabatahtlik tuletõrjekomando
Ökosüsteemne käsitlus

Ökosüsteemne käsitlus (inglise ecosystem approach) on maa- ja veevarude ning eluslooduse terviklik majandamine, mis soosib nende kaitset ja säästvat kasutust õiglasel viisil. Ökosüsteemsest käsitlusest hakati lähtuma 1990. aastate teisest poolest, eriti pärast 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni jõustumist. Ökosüsteemse käsitluse järgi vaadeldakse inimest ja sotsiaalset organisatsiooni ökosüsteemi olulise osana. sidus juhtimiskorraldus sidus rannikukorraldus vesikondade tervikmajandamine ökosüsteemne juhtimiskorraldus ökosüsteemne tehnoloogia Bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, 1992. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 5.08.2011)
Maksimaalne jätkusuutlik saak

Maksimaalne jätkusuutlik saak (inglise maximum sustainabile yield, lühendatult MSY) on suurim teoreetiline saak (jätkusuutlik saak), mida on populatsioonist selle juurdekasvu kahjustamata võimalik välja püüda, küttida või muul viisil tarbida. Primack, R. P., Kuresoo, R. & M. Sammul, 2008. Sissejuhatus looduskaitsebioloogiasse. Tartu: Eesti Loodusfoto, lk 370