laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gísli Jónsson

Gísli Jónsson (17. august 1889 – 7. oktoober 1970) oli Islandi insener ja poliitik, Iseseisvuspartei liige. Aastal 1960 oli Gísli Jónsson Põhjamaade Nõukogu president. Gísli Jónssoni elulugu (islandi keeles)
Keskfraktsioon

Keskfraktsioon (taani keeles Midtergruppen, norra keeles Midtengruppen, rootsi keeles Mittengruppen, soome keeles Keskiryhmä, islandi keeles Flokkahópur miðjumanna) on Põhjamaade Nõukogu konservatiivne fraktsioon. Fraktsiooni esimees on Bente Dahl Taanist. Konservatiivse fraktsiooni liikmesparteid on:  Soome: Soome Keskerakond (Kesk.), Vihreä Liitto (Vihr.), Suomen Kristillisdemokraatit (kd)  Island: Framsóknarflokkurinn (F)  Taani: Det Radikale Venstre (RV), Venstre, Taani Liberaalne Partei (V),  Norra: Keskpartei (Sp), Kristeligt Folkeparti (KrF), Venstre (V)  Rootsi: Svenska Folkpartiet (SFP), Centerpartiet (C), Folkpartiet liberalerna (FP), Kristlikud Demokraadid (KD), Miljöpartiet (MP),  Ahvenamaa: Liberalerna på Åland (Lib) , Åländsk Center (ÅC)  Fääri saared: Sambandsflokkurin (sb), Sjálvstýrisflokkurin (Sjfl.), Miðflokkurin (Mfl.) Keskfraktsioon (inglise k.) Liikmesparteid (inglise k.) Keskfraktsioon (inglise k.)
Bente Dahl

Bente Dahl Jensen (sündinud 9. aprillil 1946 Århusis) on Taani poliitik, Det Radikale Venstre liige ja Keskfraktsiooni esimees. 8. veebruarist 2005 oli ta Folketingi liige, 13. veebruaril 2007 valiti ta tagasi.
Sigurður Bjarnason

Sigurður Bjarnason (18. detsember 1915 – 5. jaanuar 2012) oli Islandi poliitik, Iseseisvuspartei liige. Aastal 1965 oli ta Põhjamaade Nõukogu president. Biograafia, foto (islandi keeles)
Harald Nielsen

Harald Nielsen (18. november 1896 – 6. oktoober 1976) oli Taani poliitik, Venstre liige. 1966. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
Aleksei Adžubei

Aleksei Adžubei (vene keeles Алексей Иванович Аджубей; 10. jaanuar 1924 Samarkand – 19. märts 1993 Moskva) oli vene nõukogude ajakirjanik ja publitsist. Aastatel 1957–1959 oli ta ajalehe Komsomolskaja Pravda peatoimetaja, 1959–1964 ajalehe Izvestija peatoimetaja. Aleksei Adžubei oli Nikita Hruštšovi väimees. Adžubei õppis Moskva Ülikooli ajakirjandusteaduskonnas. Abiellus 1945. aastal Irina Skobtsevaga, lahutas, 1949. aastal abiellus oma kursusekaaslase Rada Hruštšovaga. 1951. aastal asus ta tööle Komsomolskaja Pravda toimetusse. Lisaks ajakirjanduslikule tööle saatis Adžubei oma äia Nikita Hruštšovi välisreisidel ja kirjutas tema kõnesid. Pärast Nikita Hruštšovi võimult kukutamist 1964. aasta oktoobris vabastati Aleksei Adžubei Izvestija toimetaja ametikohalt ning suunati tööle ajakirja Sovetski Sojuz, kus ta juhatas publitsistikaosakonda. Stagnaajal vaikiti Adžubei täielikult maha. Oma artikleid tohtis ta avaldada ainult varjunimega, ta kasutas pseudonüümi Rodionov. Uuesti ilmus Aleksei Adžubei avalikkuse ette perestroika ajal. 1992. aastast kui oma surmani oli Adžubei ajalehe Tretje Soslovie toimetaja. Aleksei Adžubei abiellus 1949. aastal oma kursusekaaslase Rada Hruštšovaga, kes oli ÜK(b)P Moskva linna- ja oblastikomitee I sekretär ja ÜK(b)P KK sekretäri Nikita Hruštšovi, hilisema Nõukogude Liidu juhi, tütar. Hruštšovi võimu ajal oli levinud ütlus "Не имей сто рублей, а женись как Аджубей" ("Ärgu olgu sul sada rubla, aga abiellu nagu Adžubei").
Per Nørgård

Per Nørgård (sündinud 13. juulil 1932 Gentoftes) on Taani helilooja. Aastal 1974 sai ta ooperi "Gilgamesh" eest Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna ja 1996. aastal sai ta Léonie Sonningi muusikaauhinna. Tema Kolmas sümfoonia on arvatud Taani kultuurikaanonisse.
Fääri saarte majandus

Fääri saarte majandusest moodustab valdava osa kalandus ja majanduse olukord sõltub otseselt rahvusvahelisest kalaturust. Sellest tulenevalt on majandus kergesti haavatav ning see andis eriti selgelt tunda 1990. aastate alguses, mil probleemid viisid Fääri saarte majanduse järgnevaks kümnendiks madalseisu. 19. sajandi keskpaigani oli põhiliseks tegevusalaks põllumajandus, millest peamise osa moodustab lambakasvatus, kuid tänapäeval annab see vähem kui 1% Fääri saarte SKP-st. Tulevikus loodetakse panustada pigem infotehnoloogia ja telekommunikatsioon sektorile, turismile ning nafta ammutamisele. Näiteks olid Fääri saared esimene piirkond maailmas, mis läks täielikult üle digitaaltelevisiooni edastamisele ning esimene Fääri ettevõte, mis noteeriti börsil, on naftaotsimisega tegelev Atlantic Petroleum (juunist 2005 Islandi börsil (ICEX) ja oktoobrist 2006 Kopenhaageni börsil). Fääri saarte rahvuslik lennufirma on Atlantic Airways. Tegutseb 2 kindlustusseltsi ja 4 panka, millest suurim on BankNordik (endine Føroya Banki). Kohalikule majandusele on oluliseks abiks iga-aastased subsiidiumid Taanilt, mis moodustavad kuni 6 protsenti Fääri saarte SKP-st. Fääri saared ekspordivad peamiselt kala ja kalatooteid. Imporditakse tarbekaupu, masinaid ja seadmeid, kütust ning muid tööstuskaupu. 2008. aastal oli ekspordikäive 848 miljonit USA dollarit ja impordikäive 983 miljonit dollarit. Elektrienergia toodang 2008. aastal oli 275,8 miljonit kWh ja tarbimine 264,4 miljonit kWh. 2009. aastal toodeti 275,5 miljonit kWh elektrit ning päritolu järgi jagunes see geotermaalseks (61%), hüdroenergiaks (34%) ja tuuleenergiaks (5%). 2009. aastal oli töötuse tase erinevatel andmetel 3,4% või 3,9%. November 2008 seisuga oli Fääri saartel tööjõudu 34 680 inimest, kes olid põhiliselt hõivatud kalanduses ja avalikus sektoris. 5. augustil 2009 esitasid kaks opositsiooniparteid Løgtingile ettepaneku võtta ametliku maksevahendina kasutusele euro. Euroopa Liidu, Norra, Islandi ja Šveitsiga on sõlmitud vabakaubanduslepingud ning tulevikus loodetakse saavutada liikmesus Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioonis (EFTA). Fääri saared CIA World Factbook Fääri saared Välisministeerium Uppskot til samtyktar um at taka upp samráðingar um treytir fyri evru sum føroyskt gjaldoyra Fääri saared Välisministeerium Fääri saared CIA World Factbook (inglise keeles)
Linné Ühing

Linné Ühing (inglise keeles Linnean Society of London) on aastal 1788 Londonis asutatud maailma vanimaid ja autoriteetsemaid bioloogiaseltse. Selts võttis nime Rootsi looduseuurija Carl von Linné järgi. Seltsi valduses on Linné herbaarium, zooloogiakollektsioonid jm, mille seltsi esimene president (juhtis seltsi aastail 1788–1828) James Edward Smith ostis juba 1783. (või 1784). aastal. Selts annab välja nii botaanika- kui ka zooloogiaajakirja. Hiljem on Linné ühinguid rajatud ka mujal: Austraalias – Uus-Lõuna-Walesi Linné Ühing (Linnean Society of New South Wales) 1874, Rootsis Svenska Linnésällskapet 1917 jt. Linné Ülikool Toomas Frey, Pilk üle Carl Linné koduläve 05/2007, [15. märts 2007]
Claudius II Gothicus

Claudius II (Imperator Caesar Marcus Aurelius Claudius Augustus, 10. mai 214 – september 270), tuntud ka kui Claudius II Gothicus, oli Vana-Rooma keiser oktoobrist 258 kuni 270. aastani. Võitles oma valitsemisajal edukalt alemannidega ning saavutas võidu Naissuse lahingus. Suri katku. Lisanimed: Germanicus maximus (268), Gothicus maximus (269), Parthicus maximus (270)[viide?] Vana-Rooma keisrite loend kuni riigi lahknemiseni Valerianus 253–260 Gallienus 253–268
Soovlause

Soovlause ehk optatiivlause on lausetüüp, mis väljendab soovi ja kuulub lause suhtluseesmärgi allharusse. Soov ei ole taotluslik, see tähendab, et kõneleja ei taotle kelleltki sündmuse teostamist. Soov väljendab üksnes suhtumist sündmusse, mis kõneleja teadmist mööda kas võib, kuid ei pea juhtuma, või on juba juhtumata jäänud. Soovlause öeldis on alati tingivas kõneviisis, kuna soovitav sündmus ei ole vaatlushetkel toimunud. Kui see ilm meid alt ei veaks! Et sul hästi läheks! Soovlausel on kolm põhilist ülesehitustüüpi: 1. Tingimusekujuline lause. Lause algab partikli ehk abisõnaga kui või verbi pöördelise vormiga. Kui pääseks sellest taagast! (kui-partikkel) Aitaks meid keegi! (finiitverb) 2. et-sihitislause kujuline lause ehk et-lause. Lause sisu on olevikuline või tulevikuline. Et see tüütu toiming juba lõppenud oleks! (tegevus toimub, on olevikuline) Et su keel kuivaks! (väljendatu (siinjuhul ülekantud tähenduses) toimuks tulevikus) 3. Verbita vaeglause. See lähtub soovi väljendava performatiivlause sihitisest, mida vormistab osastavaline nimisõnafraas. Siia alla kuuluvad ka verbita soovlaused, kindlates situatsioonides kasutatavad standardväljendid. Pikka iga! (←Ma soovin sulle pikka iga!) Uusi kordaminekuid! (Ma soovin sulle uusi kordaminekuid!) Head tervist! (Ma soovin sulle head tervist!) Tere õhtust! Tere päevast! Jõudu (tööle)! Jätku (leivale)! Soovi intensiivistatakse üldlaiendite ometi, ainult, vaid, no ja muude samataoliste üldlaiendite abil. No oleks ta ometi ettevaatlik! Et sa ainult ei komistaks ja oma pükse ei määriks! Et sul vaid keel ei väärataks! Kui soovlause verb on teises või mitmuse esimeses pöördes (kusjuures "meie" hulka kuulub ka kuulaja) ning tegevus on tegija tahtest sõltuv ega ole minevikuline, siis järeldub soovlausest tavaliselt käsk. Oleks teil minu jaoks veidigi aega! Et sa siit viie minuti pärast kadunud oleksid! Et me reaalsustunnet ei kaotaks! Soovi võib väljendada veel a) performatiivse väitlause või b) käsklause abil. Ma tahaksin, et üksteise mõistmine meie igapäevaellu tagasi tuleks. (väitlause) Olgu lõpp võhiklikkusel! (käsklause) Elagu meie vaba maa! (käsklause) Lausetüüp Väitlause Hüüdlause Küsilause M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993
A Thousand Suns

"A Thousand Suns" on Linkin Parki neljas stuudioalbum, mis ilmus 13. septembril 2010. "The Requiem" "The Radiance" "Burning in the Skies" "Empty Spaces" "When They Come for Me" "Robot Boy" "Jornada del Muerto" "Waiting for the End" "Blackout" "Wretches and Kings" "Wisdom, Justice, and Love" "Iridescent" "Fallout" "The Catalyst" "The Messenger"
Puhja kirik

Puhja kirik (ka: Puhja Püha Dionysiuse kirik) on kirik Puhja alevikus, Elva vallas, Tartu maakonnas. Varem jäi kirik Puhja kihelkonda. Kirikut kasutab Puhja kogudus. Gooti stiilis kivikirik ehitati aastail 1495–1499. Võimalik, et varem asus samas puukirik, mille ehitamisest 500 aasta möödumist on meenutatud 1862. aastal. Puukirik rajati tõenäoliselt samal ajal kui Kavilda linnus (Kawelecht) Tiesenhausenite poolt. Paika on esimest korda mainitud 1397. aastal (Pujen). Kirik on üks kolmest Lõuna-Eesti kõige vanemast kirikust ning on arvatud riiklike muinsusobjektide nimekirja. Kirik ehitati algul kolmelöövilise kodakirikuna, mis 1627. aastal osaliselt hävis. Säilinud on rikkalik konsooltorniga (hävinud osad asendatud puitdetailidega) läänefassaadi kujundus. Kirik on hea akustikaga ja seal korraldatakse nii kohaliku kui ka ülemaakonnalise tähtsusega kontserte. Kirikus asub haruldane mehaaniline Müllverstädti orel (ehitatud 1882). Kiriku juures on vana ait. 1999. aastal tähistati Puhja kivikiriku 500. aastapäeva. Puhja kiriku torn Puhja kirik Kivirist Puhja kiriku ukse kõrval Käsu Hansu mälestuskivi Puhja kiriku aias Ülaltvaade Puhja kirikule ja asulale 2022. aasta augustis Puhja valla vaatamisväärsused Puhja kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Lea Täheväli Stroh, Puhja kiriku niiskuskahjustuste ülevaatuse aruanne (lühiajalugu, kiriku välis- ja sisekujundus, pildid), 2003 "Puhja kirikus on kivipõrand", Eesti Kirik, 28.06.2005
Lause põhitüübid

Eesti lause põhitüübid on normaallause, kogeja-omajalause, olemasolulause. Need põhitüübid tekivad selle alusel, kas kolm subjekti, s.o grammatiline subjekt, tegevussubjekt ja suhtlussubjekt langevad lauses kokku või mitte. Samuti näitavad lause põhitüübid sõnajärjevõimalusi lauses. See, millise põhitüübina üks või teine situatsioon vormistub, oleneb eelkõige predikaadi leksikaalsest tähendusest. Normaallausele on iseloomulik, et grammatiline subjekt ehk alus on ühtlasi tegevussubjekt ehk teadlik tegutseja ja suhtlussubjekt ehk teema, s.t asub lause alguses. Normaallause peab sisaldama tüüpilist alust, mis on nimetavas käändes. Näiteks: Ta (alus, tegevussubjekt, teema) magab. Isa (alus, tegevussubjekt, teema) valmistab toitu. Laps (alus, tegevussubjekt, teema) on terve. Poiss (alus, tegevussubjekt, teema) on lasteaialaps. Kogeja-omajalauses on teemaks kogeja või omaja, mis on lauses sihitis või määrus, täpsemalt alalütlevas käändes valdajamäärus. Näiteks: Minul (määrus, teema, tegevussubjekt) pole huvitav joonistada. Tüdrukut (sihitis, teema, tegevussubjekt) hirmutavad suured koerad. Olemasolulause ehk eksistentsiaallause on oma olemuselt esitluslause, mis esitleb kuulajale uusi osalisi või uusi situatsioone, mis esinevad kuulajale tuntud kohas või ajal. Koha- ja ajaväljend võib lausest ka ära jääda, kui see on kõnesituatsiooniga üheselt määratud. Näiteks: Majas on diivan (diivan on lauses uus osaline, mida esitletakse). Õues sajab (sajab on lauses uus situatsioon, mida esitletakse). Tuiskab (see lause koosneb vaid ühest sõnast, mis märgib uut situatsiooni, mida esitletakse. Koha- ja ajaväljend on ära jäetud). Eksistentsiaallause eripäraks on nominatiiv- ja partitiivsubjekti vahelduse võimalus. See tähendab, et eksistentsiaallauses võib alus olla kas mitmuse nimetavas või mitmuse osastavas käändes. Näiteks: Vaasis on lilled või lilli (alus nimetavas või osastavas käändes). Meil on raamatud või raamatuid (alus nimetavas või osastavas käändes). Allikas Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. § 476.
1990. aasta etnilised kokkupõrked Kõrgõzstanis

1990. aasta etnilised kokkupõrked Kõrgõzstanis leidsid aset juunikuus, peamiselt Oši ja Özgöni ümbruses. 4.–8. juunini kestnud vägivallas hukkus üle 300 inimese, üle 450 sai raskelt vigastada. Perestroika ja Nõukogude Liitu haaranud tsentrifugaaljõud võimaldasid ka Kõrgõzstanis tekkida mitteformaalsetel poliitilistel ja ühiskondlikel liikumistel, mille eesmärgid olid tihtipeale rahvuslikult piiritletud. Seni valdavalt usbekkidega asustatud Ošis oli linnastumisprotsess haaranud ka kirgiise, vabast elamispinnast oli nappus. 1989. aastal tegi üks vastne liikumine ettepaneku jagada Oši piirkonna kirgiisidele usbekkide kolhoosi kasutamata maa. 2010. aasta märtsis esines rühm Kirgiisi Kommunistliku Partei usbekkidest liikmeid üleskutsega luua Kirgiisi NSV usbekkidega asustatud aladel autonoomne piirkond. Juunis puhkenud vägivalla ajendas konflikt maaküsimuses. Kuus meelt avaldanud usbekki tapeti, mispeale usbekid ründasid miilitsat ja kirgiise. Usbekkide esialgne ülekaal pöördus kui maapiirkondadest saabusid uued kirgiiside salgad. Kirgiisid nõudsid võimudelt endi relvastamist. Majaseintele kirjutati, kas elanikud on usbekid või kirgiisid. KGB hinnangul aitas vaenule kaasa vaesemate kirgiiside arvamus, et usbekkide jõukus kasvab, et nad kontrollivad turge ja on oma käitumises liiga vabaks muutunud. Usbekid omakorda leidsid, et peamiselt kirgiisidest koosnev miilits hoiab konfliktis kirgiiside poole. Vägivalla lõpetamiseks viidi konfliktipiirkonda 2000 Nõukogude õhudessantväelast. Nad jäid kohale kuueks kuuks. Dessantväelased saabusid loetud tundide jooksul peale vägivalla puhkemist ja neile anti luba vajadusel tappa. Sündmuste kohta käivitatud uurimiste raporteid ei avalikustatud. Õiguskaitseorganid registreerisid sündmustega seoses 3215 kuriteoepisoodi, algatasid 1500 süüasja, millest umbes 300 jõudsid kohtusse. 48-le isikule, kellest 80% olid kirgiisid, mõisteti pikk vanglakaristus mõrvade, tapmiskatsete ja vägistamiste eest. Kõrgõzstani iseseisvudes anti (vähemalt osadele) vägivallas osalenutele amnestia. REPORT OF THE INDEPENDENT INTERNATIONAL COMMISSION OF INQUIRY INTO THE EVENTS IN SOUTHERN KYRGYZSTAN IN JUNE 2010[alaline kõdulink], 2011 Kyrgyzstan—Political System[alaline kõdulink], BookRags. Viimati külastatud 13. augustil 2011. THE POGROMS IN KYRGYZSTAN, International Crisis Group, 23. august 2010. Май. Комментарии В.Л. Шейниса и Н.А. Омуралиева, Новое литературное обозрение, nr 84.
Katse väikese Albertiga

Katse väikese Albertiga oli uuring, mis tõestas empiiriliselt, et klassikaline tingimine toimib ka inimestel. Katse korraldasid 1920. aastal John B. Watson ja tema assistent Rosalie Rayner Johns Hopkinsi ülikoolis. John B. Watson soovis saada kinnitust tähelepanekutele, et laste reaktsiooni valjule helile põhjustas hirm. Watsoni arvates oli hirm kas kaasasündinud või tingimata vastus stiimulile. Ta leidis, et kui järgida klassikalise tingimise reegleid, siis võib õpetada last kartma sellist stiimulit, mida laps normaalsetel tingimustel ei kardaks. Katses osalenud väike Albert oli üheksakuune ning Johns Hopkinsi ülikooli alla kuuluva Phippsi psühhiaatriakliiniku töötaja poeg. Enne eksperimendi algust testiti väikese Alberti emotsioone, st talle näidati lühikest aega ja esimest korda elus valget rotti, jänest, koera, ahvi, karvadega ja karvadeta maske, puuvillast lõnga, põlevat ajalehte jms. Väike Albert ei väljendanud hirmu nähes ülaltoodud objekte. Katse ajal asetati Albert ruumi keskel olevale madratsiga kaetud lauale. Valge laborirott pandi lapse lähedusse ja lubati tal rotiga mängida, kusjuures siis laps rotti ei kartnud. Järgmistel katseseeriatel tekitasid eksperimentaatorid valju heli, lüües haamriga vastu raudpulka, lapse selja taga hetkel, mil ta rotti puutus. Heli kuuldes hakkas laps nutma, mis väljendas hirmu. Pärast mitut sellist kahe stiimuli seostamist esitati Albertile taas ainult rott (ilma valju helita). Kui rott ilmus, siis muutus Albert kartlikuks, hakkas nutma, pööras ja püüdis loomast eemale liikuda. Seega oli laps seostanud valge roti (esialgne neutraalne stiimul, nüüd tingitud stiimul) valju heliga (tingimata stiimul), mille tõttu tekkis Albertil tugev emotsionaalne vastus (algne tingimata vastus valjule helile, nüüd tingitud vastus rotile). Väike Albert üldistas oma reaktsiooni (nutmine) roti nägemisel ka teistele karvastele objektidele, nagu karvasele koerale, kasukale ja valge habemega jõuluvanamaskile. Katses ilmnesid järgmised tulemused: Kui esitada vali heli (tingimata stiimul), on tulemuseks hirm (tingimata vastus), mis on loomulik vastus. Kui esitada rott (neutraalne stiimul) üheaegselt valju heliga (tingimata stiimul), on tulemuseks hirm (tingimata vastus). Kui esitada rott (tingitud stiimul), on tulemuseks hirm (tingitud vastus), mis näitabki õppimist. Watson, J.B., Rayner, R. (1920). Conditioned emotional reactions. Journal of Experimental Psychology, 3, 1-14
535

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 531 | 532 | 533 | 534 | 535 | 536 | 537 | 538 | 539 | ► | ►► 535. aasta Johannes II järel sai paavstiks Agapetus I. Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Belisarius ja Decius Flavius Theodorus Paulinus. Bütsantsi väejuht Belisarios tungis Lõuna-Itaaliasse. Algas Gooti sõda. Krakatau hiidpurskega tekkis Sunda väin. Mitmes maailma paigas teatati ebatavaliselt külmast ja pimedast ilmast (vaata 535.–536. aasta kliimakatastroof). ... ... 8. mai – Johannes II, paavst
Vitšuga

Vitšuga on linn Venemaal Ivanovo oblastis, Vitšuga rajooni keskus. Asub 30 km Kinešmast edelas Volga lisajõe Vitšuga ääres. Linn rajati 1925. aastal 19 töölisküla ja mitme küla liitmise teel. 1932. aastal toimus Vitšugas leivanormide järsu vähendamise tõttu tööliste streik ja ülestõus, mille käigus kukutati linnas nõukogude võim. Linna saadeti sõjavägi. Mässu mahasurumise käigus hukkus mitusada töölist. Vitšuga on tekstiilitööstuse keskus.
Eesti kirjastuste loend

Siin on loetletud Eesti kirjastusi. Ajakirjade Kirjastus Aktsiaselts Medicina Atlex AS Avita Dharma kirjastus Dialoog (kirjastus) Do Nation Books Draakon & Kuu Eesti Ajalehed Eesti Digiraamatute Keskus Eesti Ekspressi Kirjastus Eesti Entsüklopeediakirjastus Eesti Keele Sihtasutus Eesti Kirjanike Kooperatiiv Eesti Kirjastus Orto Eesti Loodusfoto Eesti Raamat Eesti Riiklik Kirjastus Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus Eesti Ülikoolide Kirjastus EKSA Elmatar Ersen EurAsian Scientific Editions Fantaasia Fookus Meedia Gallus Grenader Kirjastus Hermes Huma Hea Lugu Hea Novell Hea Tegu Ilmamaa Ilukirjandus ja Kunst Inspiratsiooniraamatukogu (kirjastus ja e-pood) IPP (kirjastus) Kaarnakivi selts (kirjastus) Kentaur (kirjastus) Kirilind (kirjastus) Koolibri (kirjastus) KPD Kunst (kirjastus) Kupar (kirjastus) Künnimees (kirjastus) Lambri Raamat Legend (kirjastus) Leelo Kassikäpp Loeb (kirjastus) Loodus (kirjastus) Loodusajakiri Maarjamaa (kirjastus) Maurus (kirjastus) Nauding (kirjastus) Noor-Eesti Nõiaraamat Näo Kirik Olion Pedagoogiline Kirjandus Pegasus Perioodika Petrone Print Pilgrim Postimees Kirjastus Päike ja Pilv Paberikunst Randvelt Kirjastus Raudwara Rahva Raamatu Kirjastus Saara Kirjastus SE&JS Skarabeus (kirjastus) Sõprus (kirjastus) Tallinna Ülikooli Kirjastus Tartu Ülikooli Kirjastus TEA Kirjastus Teaduste Akadeemia Kirjastus Tiritamm Toledo TORE kirjastus Trak Pen Tänapäev Valgus (kirjastus) Varrak (kirjastus 1919) Varrak (kirjastus), asutatud 1991 Virgela Võluri Tagasitulek AS Äripäev Ühinenud Ajakirjad Tartu kirjastuste loend (1918–1940)
Võluri Tagasitulek

Võluri Tagasitulek OÜ on Eesti kirjastus. Selle eestvedaja on Lemmit Kaplinski. Kirjastuse blogi
Ahula Lasteaed-Algkool

Ahula Lasteaed-Algkool oli lasteaed-algkool Järva maakonnas Järva vallas Ahula külas. Lasteaed-algkool reorganiseeriti 2017. aastal ja liideti Albu Põhikooliga. 1992. aastal avati tavalises korterelamus Ahula Algkool. 1. septembril 2004 liideti algkool ja laste mängutuba ning uus õppeasutus hakkas kandma nime Ahula Lasteaed-Algkool. Kooli käsutuses oli algul kaks korterit, seejärel kogu maja. Ruumipuudus lahendati 2008. aastal valminud juurdeehitisega, kus alustas tööd sõimerühm. Lisaks koolile ja lasteaiale tegutsesid samas majas raamatukogu, postkontor ja noortekeskus. 31. august 1992 – avati Ahula Algkool (I ja II klass, kummaski 10 last). Kooli juhatajaks sai Marika Tamtik, õpetajaks Inge Kuusemaa. Koolimajas tegutses õhtuti ka muusikaring, mida hakkas juhendama Pille Väisanen. 1. aprill 1993 – alustas tööd Ahula Laste Mängutuba. September 1993 – klassiruumiks kohandati ka kolmas korter ning lisandus üks klassikomplekt ja uus õpetaja – Ingrid Külv. September 1994 – koolis oli juba neli klassi, kuigi II ja III klass liitklassina. Tööd alustas ka ettevalmistusklass. September 1995 – õpetajaks tuli Merle Martinson. 1997 – koolimaja sai katlamaja ja uued aknad. Ahula Algkool tähistas viiendat aastapäeva. 1998 – suvel kohendati koolimaja fassaadi. Kool sai arvutiklassi, esialgu kolme arvutiga, tööd alustas arvutiring (õp. Inge Kuusemaa). Kunstiõpetajaks tuli tööle Marika Niinsalu. 2000 – keldrikorrusele ehitati garderoob. Hakkas ilmuma Ahula Algkooli ajaleht Koolikas. 2001 – keldrikorrusel valmis söögisaal kooli ja lasteaia lastele. 2002 – Ahula Algkool pidas 10. aastapäeva. 2004 – Ahula Algkool ja Ahula Laste Mängutuba liideti Ahula Lasteaed-Algkooliks. 2007 – koolimaja keldris avati Ahula Noortekeskus. 2008 – koolimaja ette kerkis mänguväljak. 2008 – valmis lasteaed-algkooli juurdeehitis, kus alustas tööd sõimerühm. 2009 – kooli ja lasteaia tegemisi asuti kajastama ajaveebides. 2017 – lasteaed-algkool reorganiseeriti ja Ahula lasteaed liideti Albu Põhikooliga. Ahula algkooli ajaveeb Ahula lasteaia ajaveeb
Satiss

Satiss (vene Сатис) on kahe alevi nimi: Satiss, alev Venemaal Nižni Novgorodi oblastis Divejevo rajoonis Satiss, alev Venemaal Nižni Novgorodi oblastis Pervomaiski rajoonis Satissi jõgi
Imeni Stepana Razina

Imeni Stepana Razina on asula (töölisalev) Venemaal Nižni Novgorodi oblasti lõunaosas Lukojanovi rajoonis. Asula tekkis 1910 rajatava klaasitehase juurde. Aastal 1942 sai asula alevi staatuse. Asulas tegutseb Stepan Razini nimeline klaasivabrik, mis toodab klaastaarat.
Mariinski Possad

Mariinski Possad (tšuvaši Сĕнтĕрвăрри) on linn Venemaa Tšuvaši Vabariigis, Mariinski Possadi rajooni keskus. Asub Volga jõe vasakul kaldal 36 km kaugusel Tšeboksarõst. Linn tekkis Sundõri küla kohale ja sai praeguse nime ja linnaõigused 1856. aastal. Nimi anti linnale Aleksander II abikaasa Maria Aleksandrovna järgi. Q127416276 Mariinski Possadi koduleht