Ukraina põgenikekriis

Ukraina põgenikekriis sai Euroopas alguse 2022. aasta veebruari lõpus pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse. Euroopas on registreeritud üle 6 miljoni Ukraina põgeniku, samas kui hinnanguliselt 8 miljonit inimest olid 2022. aasta mai lõpuks riigisiseselt ümber paigutunud. Ligikaudu veerand riigi kogurahvastikust oli 20. märtsiks oma kodudest Ukrainas lahkunud. 90% Ukraina pagulastest on naised ja lapsed, enamikul 18–60-aastastel Ukraina meestel on riigist lahkumine keelatud. 24. märtsiks oli Ukrainas kodudest lahkunud üle poole kõigist lastest, neist veerand oli ka riigist lahkunud. Invasioon põhjustas Euroopa suurima põgenikekriisi pärast Teist maailmasõda ja selle tagajärgi, see on esimene omataoline Euroopas pärast Jugoslaavia sõda 1990. aastatel, samuti ajaloos suuruselt neljas pagulaskriis, ja 21. sajandi suurim pagulaskriis. Valdav osa põgenikest sisenes esialgu Ukraina läänepoolsetesse naaberriikidesse. Umbes 3 miljonit inimest liikus seejärel kaugemale läände teistesse Euroopa riikidesse. 18. juuli 2023 seisuga olid UNHCRi andmetel kõige rohkem ukrainlasi taotlenud varjupaika või ajutist kaitset Poolas (1,6 miljonit), Saksamaal (1 miljon) ja Tšehhis (0,54 miljonit). 2022. aasta septembri seisuga dokumenteeris Human Rights Watch, et Ukraina tsiviilisikuid küüditati Venemaale. ÜRO inimõiguste büroo teatas: "On esitatud usaldusväärseid väiteid saatjata laste sunniviisilise küüditamise kohta Venemaa okupeeritud territooriumile või Venemaa Föderatsiooni." Ameerika Ühendriikide välisministeeriumi hinnangul on Venemaale küüditatud vähemalt 900 000 Ukraina kodanikku. Pärast invasiooni algust on Ukrainasse tagasi pöördunud üle 4,5 miljoni ukrainlase. Ukrainaga piirnevad Euroopa Liidu riigid on lubanud siseneda kõikidel Ukraina põgenikel ning Euroopa Liit on tuginenud ajutise kaitse direktiivile, mis annab ukrainlastele õiguse viibida, töötada ja õppida esialgu üks aasta mistahes Euroopa Liidu liikmesriigis. Mõned mitte-eurooplased ja mustlased on teatanud etnilisest diskrimineerimisest piiril. Krimmi annekteerimine Venemaa Föderatsiooni poolt ja sõda Donbassis, mis mõlemad on Vene-Ukraina sõja aspektid, olid alates 2014. aastast kaasa toonud juba üle kahe miljoni põgeniku ja riigisiseselt ümberasustatud isiku. Mõned meediaväljaanded on neid nimetanud Euroopa unustatud pagulasteks, nende jaheda vastuvõtu tõttu Euroopa Liidus, varjupaigataotluste suhteliselt madala edukuse ja meedia tähelepanuta jätmise tõttu. Rohkem kui miljon 2022. aasta eelset põgenikku, peamiselt Donbassist, lahkusid aastatel 2014–2016 Venemaale, samas kui Ukraina piires ümberpaiknenud inimeste arv oli 2016. aasta märtsiks kasvanud 1,6 miljonini Paljude läände suunduvate põgenike jaoks mängisid rongid Ukraina-siseselt ja naaberriikidesse reisimisel üliolulist rolli. Suuremat osa Ukraina rongiliiklust hõlmava Ukraina Raudtee tegevjuht Oleksandr Kamõšin hindas, et kolme nädala jooksul pärast invasiooni algust kasutas raudteevõrku 2,5 miljonit reisijat ning tippajal transpordis võrk 190 000 inimest päevas. Et tagada rongide võimalikult ohutu sõit, pidi võrk pidevalt kohanema maapealse olukorraga, näiteks kui rööpad said pommide tõttu kahjustada või kui need ei ole enam Ukraina kontrolli all. Rongid peavad liikuma aeglasemalt, kuna need on sageli ülekoormatud, et mahutada võimalikult palju inimesi, ning minimeerida kahjustatud rööbastele sõitmisega kaasnevat ohtu. Öösel lülitavad rongid ka tuled välja, et vähendada sihikule sattumise võimalust. Mitme Euroopa riigi, sealhulgas Austria, Belgia, Poola, Rumeenia, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Ungari, Tšehhi, Taani, Leedu, Hollandi, Poola, Rumeenia, Slovakkia ja Šveitsi raudtee-ettevõtted lubasid Ukraina põgenikel rongiga tasuta reisida. Teised põgenikud reisisid mootorsõidukitega või jalgsi, mõnes piiripunktis tekkisid mitme kilomeetri pikkused ummikud. Lennureisid ei ole Ukrainas saadaval, kuna riik sulges sissetungi päeval oma õhuruumi tsiviillendudele. Lvivi linn Ukraina lääneosas sai pagulaste peamiseks peatuspaigaks. Iga päev saabus linna, kus enne invasiooni oli 700 000 elanikku, kuni 100 000 põgenikku. Lvivist transpordivad rongid pagulasi sellistesse piiripunktidesse nagu Medõka ja Užhorod. Medõkast jätkab enamik põgenikke Poolasse Przemyśli ja sealt edasi mujale Euroopasse. Muud suuremad piiriületuskohad olid Rumeenias Siret; Ocnița ja Palanca, Moldovas; Beregsurány, Ungaris ja Vyšné Nemecké, Slovakkias. * Märkus. Venemaa arvud hõlmavad ukrainlasi, kes registreeriti 2022. aastal kõigis riigis viibimise vormides, sealhulgas 64 500, kellel oli pagulas- või ajutise varjupaiga staatus. Teiste riikide arvandmed on igas riigis kaitse saamiseks registreeritud pagulased või kui see arv pole saadaval, siis selles riigis elavana registreeritud pagulased. Pagulaste arv võib kiiresti muutuda ja on sageli vaid hinnanguline. Liikumisi riigist riiki ei pea tingimata ametlikult registreerima. Ukrainlastel on lubatud reisida mõnda Euroopa riiki ilma viisata ja neil võidakse lubada riigis viibida pikemat aega ilma eriloata. Mujal peavad nad varjupaika taotlema. Schengeni korra tõttu saavad pagulased, kes on sisenenud mistahes Schengeni riiki, reisida edasi teistesse Schengeni riikidesse ilma viisata ja piirikontrollita. ÜRO Humanitaarasjade Koordinatsioonibüroo prognoosis 27. veebruaril 2022, et kahe kuu pärast on Ukrainas 7,5 miljonit riigisiseselt ümberasustatud inimest, tervishoiuteenust vajaks 12 miljonit inimest ja sõja eest põgenejate arv võib ulatuda nelja miljonini. ÜRO pagulaste ülemvolinik (UNHCR) teatas, et olukord on Euroopa kõige kiiremini kasvav põgenikekriis pärast Teist maailmasõda. Novembri alguseks oli UNHCRi andmetel kogu Euroopas registreeritud Ukraina põgenike arv ligikaudu 7,8 miljonit. Kõige rohkem põgenikke võtsid vastu Venemaa (2,9 miljonit), Poola (1,5 miljonit), Saksamaa (1 miljon) ja Tšehhi Vabariik (0,4 miljonit). ÜRO Inimõiguste Ülemkomisjoni kommunikatsioonijuht nimetas Ukrainast väljarände kiirust "fenomenaalseks". 21. märtsil 2022 avaldatud ÜRO agentuuri Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni uuringust selgus, et 13,5% ümberasustatud inimestest oli ümberasustatud ka aastatel 2014–2015. Uuring näitas, et 60% põgenike leibkondadest reisis lastega ning sel kuupäeval Ukrainas ja väljaspool seda ümberasustatud ligi 10 miljonist inimesest 186 000 olid kolmanda riigi kodanikud. Naaberriigid on loetletud neisse saabunud põgenike arvu järgi. Poola ootas juba 15. veebruaril võimalikku Venemaa rünnakut Ukrainale. Poola valitsus palus kogukondadel valmistuda kuni miljoni põgeniku vastuvõtmiseks. 25. juuliks oli Poolas registreeritud üle 1,2 miljoni Ukraina põgeniku. Poola vähendas oluliselt tavalisi piiriformaalsusi ja teatas, et aktsepteeritakse erinevaid isikut tõendavaid dokumente. Pagulaste kogunemispunktid on avatud igas Poola osas. Kohalikud omavalitsused pakuvad tasuta majutust, toitu ja muid vajalikke asju. Peale selle pakub suur hulk kodanikke ja organisatsioone vabatahtlikult abi, tasuta majutust ja muud. Pagulastele mõeldud teabega veebisaidid on samuti ukrainakeelsed. Valitsus valmistab ette seadusmuudatusi, mis lihtsustaksid ukrainlaste töölevõtmist Poolas, praegu on vaja tööviisa, kuna ukrainlased on pärit väljastpoolt EL-i. Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Michel külastas 2. märtsil Poola-Ukraina piiripunkti ja kiitis Poola jõupingutusi. Paljud vaatlejad usuvad, et enamik jääb tõenäoliselt Poolasse ja teistesse Kesk-Euroopa riikidesse, sest "tihedad tööturud, taskukohased linnad ja juba olemasolev diasporaa on muutnud need riigid ukrainlastele atraktiivsemaks alternatiiviks, sest nende jaoks on Lääne-Euroopas valikuvõimalused väiksemad". Poolasse saabuvate põgenike arv on Euroopas võrreldamatu. Modelleerimishinnangud näitavad, et 1. aprilliks moodustasid ukrainlased (sealhulgas pagulased, aga ka varem Poolas elanud) 15–30% iga suurema Poola linna elanikkonnast. Näiteks moodustasid ukrainlased enne sõda Wrocławi kogu elanikkonnast 10%, 2022. aasta aprilliks oli see arv kasvanud 23%-ni Poola on vastu võtnud ligi 1,5 miljonit Ukraina põgenikku. Ränne on kaasa toonud Kagu-Poola suurima linna Rzeszówi rahvaarvu kasvu 50%, Varssavi elanikkond on kasvanud 15%, Krakówis 23% ja Gdańskis 34%. Ukraina põgenikel on õigus elada ja töötada kõikjal Euroopa Liidus. Neil on ka õigus saada poola kodanikega samu hüvitisi, sealhulgas tervisekindlustust, tasuta riiklikku haridust ja lapsetoetust. Vähem kui kuu pärast sissetungi asutas Poola valitsus abifondi, mida juhib Bank Gospodarstwa Krajowego (BGK) ja mis rahastab kõiki Ukraina pagulaste abistamiseks ja integreerimiseks mõeldud meetmeid ja programme. Euroopa Investeerimispank andis abifondile 600 miljoni euro suuruse laenu pärast esialgse 2 miljardi euro suuruse laenu lubamist juunis. Fondi jagab Bank Gospodarstwa Krajowego (BGK) kohalikele omavalitsustele ja teistele avalik-õiguslikele asutustele, kes võtavad vastu ja majutavad Ukraina põgenikke. Rumeenia valitsus oli 27. mai seisuga teatanud 989 357 ukrainlasest Rumeenias. Rumeenia kaitseminister Vasile Dîncu teatas 22. veebruaril, et Rumeenia võib vajadusel vastu võtta 500 000 põgenikku; esimesed pagulased saabusid kaks päeva hiljem. 15. märtsil teatas välisminister Bogdan Aurescu, et riiki on jäänud umbes 80 000 inimest. Rumeeniasse põgenenud ukrainlaste hulgas on suur hulk Ukraina etnilisi rumeenlasi. Ukraina võimude teatel tegelevad Venemaa väed Venemaa poolt okupeeritud Ukraina aladel inimeste sunniviisilise väljasaatmisega Ukrainast Venemaale, jättes nad põgenikeks. Venemaa valitsuse andmetel oli 26. maiks Venemaale läinud 971 417 põgenikku. Märtsis väitis Ukraina välisministeerium, et Venemaa poolt okupeeritud territooriumilt Donetskis ja Luganskis rööviti 2389 ukraina last ning küüditati Venemaale, samuti "mitu tuhat" Mariupoli elanikku. Aprilli lõpus teatati, et Ukraina ametnike hinnangul on Ida-Ukrainast küüditatud ja Venemaa lapsendamissüsteemi sattunud ukrainlastest laste arv kokku umbes 150 000. Vene meedia oli varem teatanud, et Donetskis paigutati vanemateta lapsed nende lapsendamisvõrgustiku kaudu vene vanemate juurde. Amnesty International teatas, et "filtreerimisena tuntud kuritahtlik ja alandav protsess on rahvusvaheliste inimõiguste ja humanitaarõiguse šokeeriv rikkumine. Meie uuringud näitavad, et paljud ümberasustatud ukrainlased satuvad tahtmatult Venemaale või Venemaa okupeeritud aladele. Tsiviilelanike väljasaatmine ja sunniviisiline üleviimine okupeeritud territooriumil on rahvusvahelise humanitaarõigusega keelatud ja võib kujutada endast sõjakuritegusid või inimsusevastaseid kuritegusid." Vene invasiooni algusest kuni 26. juulini oli Ukrainast Ungarisse saabunud 1 041 762 põgenikku. Kuna Schengeni ala piires piirikontrolli ei toimu, pole teada, kui palju inimesi on kolinud teistesse Schengeni riikidesse. 500 inimest kolmandatest riikidest saabusid rongiga Budapesti ja palusid politseilt abi; need olid enamasti Ukrainas elanud üliõpilased või võõrtöölised Aasiast ja Aafrikast. Moldova oli esimeste riikide seas, kes võttis vastu põgenikke Odessa ja Vinnõtsja piirkondadest. Moldova võimud on käivitanud kriisiohjamise keskuse, et hõlbustada põgenike majutamist ja humanitaarabi. 26. juuli seisuga oli Moldovasse sisenenud 549 333 Ukraina põgenikku. Moldova peaminister Natalia Gavrilița ütles 5. aprillil, et Moldovas viibib 100 000 põgenikku, kellest peaaegu pooled on lapsed. 11. aprillil teatas ÜRO, et Moldova "majutab hinnanguliselt 95 000 ukrainlast". Organisatsiooni Médecins Sans Frontières andmetel lahkub enamik pagulasi, kes ei jää Moldovasse, Rumeeniasse, Poolasse või teistesse Euroopa riikidesse. Moldova võttis kõigist riikidest vastu kõige rohkem pagulasi elaniku kohta, hoolimata sellest, et tegemist on Euroopa ühe vaeseima riigiga. Lähis-Ida Eye andmetel on see kaasa toonud sotsiaalsed pinged ja rahvusvahelist abi peeti ülioluliseks, et aidata Moldova institutsioonidel põgenikevooluga toime tulla. 22. märtsil hindas Financial Times, et 4% Moldova elanikkonnast on praegu pagulased, ja teatas, et Moldova valitsus on taotlenud rahalist abi hädaolukorraga toimetulekuks. 5. aprillil Berliinis toimunud konverentsil leppisid Saksamaa ja mitmed partnerid, sealhulgas Prantsusmaa, Rumeenia ja Euroopa Liit kokku Moldovale abi andmises 659,5 miljoni euro ulatuses. Moldova suhtub Venemaa sissetungi kriitiliselt oma sisekonflikti tõttu Venemaa toetatava Transnistriaga. Moldova valitsus pakub tasuta bussisõite ja Rumeenia on aidanud Moldoval inimesi Rumeeniasse kolida, et leevendada Moldovas valitsevat survet. 12. märtsil nõustus Saksamaa võtma vastu 2500 Moldovas viibinud põgenikku. 5. märtsil teatas Saksamaa, et võtab vastu täiendavalt 12 000 põgenikku. Transnistria ajaleht Novosti Pridnestrovya teatas 4. aprillil, et Transnistriasse saabus kokku ligikaudu 27 300 Ukraina kodanikku, kellest 21 000 taotles tähtajalist elamisluba. 8. märtsi seisuga oli Slovakkia vastu võtnud üle 140 000 inimese. 26. juuliks oli Slovakkiasse sisenenud 627 555 Ukraina põgenikku. Enamik põgenikke jätkas siiski kaugemale läände, peamiselt Tšehhi. Praeguseks on Slovakkias elama asunud umbes 80 000 põgenikku. Valgevene valitsuse andmetel oli 2022. aasta 29. maiks Valgevenesse saabunud 30 092 inimest. Ukrainal on assotsiatsioonileping Euroopa Liiduga ning alates 2017. aastast on biomeetriliste passidega ukrainlastel õigus viibida Schengeni alal viisavabalt 90 päeva. Pärast sissetungi Ukrainasse on komisjon kutsunud liikmesriike humanitaarsetel kaalutlustel lubama biomeetriliste passideta isikute riiki sisenemist ja sealviibimist ning liikmesriigid on seda teinud alates sellest, kui pagulased hakkasid üle piiri saabuma. EL-i Nõukogu nõustus 4. märtsil ühehäälselt rakendama esimest korda oma ajaloos ajutise kaitse direktiivi, et Ukrainast põgenevad pagulased ei peaks läbima Euroopa Liidu tavapärast varjupaigamenetlust. Ajutine kaitse on hädaabimehhanism, mis annab õiguse viibida EL-i liikmesriigis esialgu üheks aastaks, mida võib pikendada kuni kolme aasta võrra. Abisaajatel on kogu ELis ühtlustatud õigused, nagu elamine, juurdepääs tööturule ja eluasemele, arstiabi ja laste juurdepääs haridusele. Nõukogu ei võtnud vastu ümberasustatud isikute kvootide süsteemi, vaid jättis abisaajatele oma sihtkoha vaba valiku. Austria siseminister Gerhard Karner ÖVP-st ja liidukantsler Karl Nehammer teatasid, et Austria on valmis vastu võtma Ukrainast pärit põgenikke. Kõigil pagulastel on lubatud riigis viibida 90 päeva. 150 000 Austriasse saabunud Ukraina põgenikust on umbes 7000 asüüli taotlenud. Belgia varjupaiga- ja rändeküsimuste riigisekretär Sammy Mahdi kutsus 25. veebruaril Euroopat vastuvõttu koordineerima. Kaks päeva hiljem teatas arenguminister Meryame Kitir, et Ukrainale eraldatakse täiendavaks humanitaarabiks kolm miljonit eurot. 17. märtsiks oli Belgias ajutise kaitse saamiseks registreerunud 10 000 pagulast. 14. aprilliks oli Belgias registreeritud 30 807 pagulast. Kuni 5. märtsini oli Bulgaariasse saabunud ligikaudu 25 000 Ukraina põgenikku. 12. märtsiks oli nende arv ligi 70 000. 28. märtsiks umbes 125 500. 16. aprilliks oli Bulgaariasse sisenenud 185 055 Ukraina kodanikku, riiki jäi 87 439, kellest ligikaudu 25 000 olid lapsed. Pagulasameti esimees ütles Bulgaaria rahvusraadiole, et 24. augusti seisuga oli Bulgaariasse jäänud 91 903 Ukraina pagulast, kellest ligi 40% olid lapsed. Venemaa sissetungist 4. septembrini sisenes Horvaatiasse 21 676 Ukraina põgenikku, kellest üle 49,9% olid naised, 33,5% lapsed ja 16,6% mehed. Küprose siseministeerium teatas, et 9. märtsiks oli alates Venemaa sissetungi päevast Küprosele sisenenud umbes 3000 Ukraina põgenikku; 19 neist olid varjupaika taotlenud. 2022. aasta aprilliks oli nende arv umbes 10 000, samas kui 2023. aasta aprilliks oli see jõudnud 17 000-ni. Tšehhi Vabariik annab Ukraina põgenikele rahalist, humanitaar- ja muud tüüpi abi ning riiklikku majutust ja tasuta haridust nende lastele. Tšehhi Vabariik oli 7. märtsiks 2022 vastu võtnud üle 100 000 Ukraina pagulase, 10. märtsiks 2022 ligikaudu 200 000, 17. märtsiks 2022 üle 270 000, kusjuures nende arv on tõusnud üle 300 2022. aasta 23. märtsiks. 1. aprilliks 2023 oli riigis ajutise kaitse saanud kokku 504 107 ukrainlast, kellest 325 742 olid taotlenud oma pagulasstaatuse pikendamist pärast 2023. aasta märtsi. 68% pagulastest olid tööealised, kellest 65% olid naised ja 35% mehed, 28% lapsed ja 4% vanurid. 2022. aasta suvel võõrustas riik kõigist Euroopa riikidest elaniku kohta kõige rohkem Ukraina põgenikke. Riigi piirkondlikes pealinnades loodi Ukraina piirkondlike abi- ja abikeskuste võrgustik (Krajská asistenční centra pomoci Ukrajině), et aidata pagulastel saada registreerimist, majutust, tervisekindlustust või muud abi. 17. märtsil 2022 võttis parlament vastu Lex Ukrajina nime all tuntud seaduse, et hõlbustada pagulastel elamislubade saamist ja tervishoiuteenustele juurdepääsu, millele järgnes järgmisel aastal nelja järelmeetmete vastuvõtmise seadus. 25. märtsiks olid Taani võimud registreerinud Taani saabunuks umbes 24 000 ukrainlast, kellest ligikaudu pooled olid lapsed. Kuna ukrainlastele kehtivad viisavabad reeglid ja piirid on suures osas avatud, pole täpne arv teada. Võimude prognooside kohaselt võib see arv lõpuks ületada 100 000, kui sõda venib. Ukraina kodanikud, nende lähisugulased ja mitte-ukrainlased, kellel oli juba Ukrainas pagulasstaatus, võivad saada kaheaastase elamisloa (pikendusvõimalusega) ilma, et nad peaksid eelnevalt varjupaika taotlema. 1. aprilliks oli võimude andmetel Taani jõudnud umbes 30 000 põgenikku. 18. märtsiks oli Eestisse saabunud 25 190 põgenikku, kellest üle kolmandiku olid lapsed. Neist 6437 põgeniku jaoks oli Eesti transiitmaa, samas kui 18 753 kavatses Eestisse jääda. 31. märtsiks oli Eestisse saabunud 25 347 põgenikku, kellest umbes 40 protsenti olid alaealised. Eesti valitsusele laekus 13 289 ajutise kaitse taotlust. 2022. aasta 3. juuliks oli Eestisse sisenenud 49 016 Ukraina põgenikku. Venemaa sissetungi algusest 30. märtsini oli Soome immigratsiooniameti andmetel Soome sisenenud umbes 15 000 Ukraina põgenikku. Võimude hinnangul saabub riiki kuni 100 000 inimest. 10. märtsil teatas siseministeerium, et Ukrainast saabus Prantsusmaale 7251 inimest, kellest 6967 olid Ukraina kodanikud. Prantsusmaa siseministri Gérald Darmanini sõnul oli 16. märtsiks Prantsusmaale sisenenud vähemalt 17 000 Ukraina põgenikku. Peaminister Jean Castex külastas 24. märtsil neljapäeval Nice'is uut Ukraina põgenike vastuvõtukeskust ja ütles, et alates 25. veebruarist on Prantsusmaale sisenenud 30 000 Ukraina põgenikku. 30. märtsi seisuga oli Prantsusmaale saabunud umbes 45 000 ukrainlast, peamiselt naised ja lapsed. 27. aprilli seisuga sai Prantsusmaal varjupaigataotlejate toetust rohkem kui 70 000 pagulast ja 24. maiks Prantsusmaa immigratsiooni- ja integratsiooniameti andmetel üle 85 000 pagulase. 29. maiks oli see arv hinnanguliselt 93 000. Prefekt Joseph Zimet ütles, et juunis peaks see arv jõudma 100 000-ni. 4. juuli seisuga sai Prantsusmaal varjupaigataotlejate toetusest kasu enam kui 100 000 põgenikku. Riigi toetusel käivitati portaal nimega "Je m'engage pour l'Ukraine" ("Olen pühendunud Ukrainale"), mille eesmärk on koordineerida Prantsusmaa kodanike abi Ukrainale. Küsitlused näitavad, et 85% prantslastest toetab Ukraina põgenike abistamist. Gruusia koges Vene-Gruusia sõja ajal sarnaseid kogemusi ja seetõttu on grusiinid olnud Ukraina põgenike suhtes helded. ÜRO pagulasagentuuri andmetel oli Gruusias 2023. aasta jaanuari seisuga ametlikult registreeritud 25 101 Ukraina põgenikku kuid riigis viibivate registreerimata ukrainlaste koguarv pole teada. Gruusia on avanud ka mitmes linnas õppeasutused Ukraina lastele, et nad saaksid õppida oma emakeeles. Gruusia valitsus on loonud ukrainlastele varjupaigad, mis on saatnud riiki kuni 1000 tonni humanitaarabi ning "andnud varjupaika kuni 28 000 ukrainlasele", ütles peaminister Irakli Garibašvili 27. mail 2022. Esimesed põgenikud Ukrainast saabusid Brandenburgi 25. veebruari õhtul, liidumaa valmistus esialgselt umbes 10 000 inimese vastuvõtmiseks. Teised liidumaad lubasid oma abi. Lisaks otsustas Mecklenburg-Vorpommern peatada inimeste repatrieerimise Ukrainasse. 8. märtsil jõustus õigusnorm, mis seadustab ajutiselt nende ukrainlaste ja kolmandate riikide kodanike Saksamaale sisenemise ja elamise, kes elasid seaduslikult Ukrainas Venemaa sissetungi alguses. Saksamaa riiklik raudteefirma Deutsche Bahn lubas Ukraina passi või ID-kaardiga põgenikel Poolast Saksamaale suunduvatel kaugrongidel tasuta sõita. Ettevõte jagas ka tasuta pileteid põgenikele, kes soovisid jätkata teise sihtkohta; 17. märtsiks oli välja antud üle 100 000 pileti. Saksa Transpordiettevõtete Liit otsustas tühistada ka kõigi busside ja rongidega lühimaareiside tasud Ukraina pagulastele Saksamaal. Saksa meedias arutleti selle üle, kas Ukrainast pärit pagulaste kujutamisel on erinevusi teistest riikidest pärit põgenike kujutamisega, eriti nende puhul, kes saabusid 2015. aasta Euroopa rändekriisi ajal. Föderaalse siseministeeriumi andmetel oli 6. märtsi keskpäevaks Saksamaal registreerunud 37 786 Ukrainast pärit sõjapõgenikku; 14. märtsiks oli see arv jõudnud peaaegu 147 000-ni. 23. märtsiks oli Saksamaale sisenenud ligi 239 000 põgenikku. Siseministeerium teatas, et 10. märtsiks oli majutust pakkunud 300 000 eramaja. Ajutised varjupaigad ehitati sellistesse kohtadesse nagu endine Berliini Tegeli lennujaam ja Berliini Brandenburgi lennujaama 5. terminal. 1. märtsil kaalus Kreeka valitsus 100 000 etnilise kreeklase evakueerimist Mariupolist ja selle ümbrusest. Paljud esimesed põgenikud olid pärit Ukraina suurest etnilisest kreeka kogukonnast. 4. aprilliks oli Kreekasse saabunud üle 16 700 Ukraina põgeniku, kellest 5117 olid alaealised. Ajavahemikus 1. jaanuarist 25. aprillini taotles Islandilt asüüli 845 ukrainlast. 13. aprilli seisuga oli varjupaika taotlenud 748 ukrainlast, kellest 26 protsenti olid alla 18-aastased Märtsi alguses teatas Iiri valitsus, et kavatseb vastu võtta üle 100 000 põgeniku. Hiljem suurendati seda aga 200 000-ni. 11. aprilliks oli saabunud 21 000 põgenikku, kellest umbes 13 000 majutati riigi poolt pakutavale majutuskohale. Valitsus ootas aprilli lõpuks 40 000 ukrainlast. Novembri keskpaigaks oli Iirimaale tulnud üle 58 000 ukrainlase, mis moodustab üle 1% Iirimaa elanikkonnast. 2022. aasta novembris algasid Iirimaa 2022–2023 immigratsioonivastased meeleavaldused, mille käigus protesteeriti pagulaste saabumise vastu. Peaminister Mario Draghi sõnul oli kuni 9. märtsini 2022 Itaaliasse saabunud 23 872 Ukraina põgenikku, kes saabusid peamiselt Itaalia-Sloveenia piiri kaudu. Kolm päeva hiljem, 12. märtsiks oli see arv kasvanud 34 851-ni. 7. aprilliks oli see arv 86 066, ja 21. juuniks 137 385. Alates 2022. aasta märtsist on Itaalia valitsus kasutanud maffialt arestitud kinnisvara, et majutada Ukraina põgenikke. Läti siseministeerium oli juba 14. veebruaril koostanud plaani Ukrainast pärit suure inimeste sissevoolu puhuks. Läti valitsus kiitis 24. veebruaril heaks situatsiooniplaani ligikaudu 10 000 Ukrainast pärit põgeniku vastuvõtmiseks ja majutamiseks. Majutust lubasid pakkuda ka mitmed valitsusvälised organisatsioonid, omavalitsused, koolid ja muud asutused. 27. veebruaril lahkus annetustega Lublini umbes 20 vabatahtlikku elukutselist autojuhti, kes tõid tagasiteel kaasa Ukraina põgenikke. Esimesed pagulased hakkasid saabuma 26. veebruaril ja 2. märtsiks oli Läti vastu võtnud üle 1000 Ukraina põgeniku. 2. märtsil avati ametlik läti-, ukraina-, inglise- ja venekeelne portaal "Ukraina Lätisse" ja 7. märtsil, kui Lätti saabus 3000–4000 Ukraina põgenikku, avati Ukraina põgenike abikeskus. 9. märtsiks oli humanitaarviisa väljastatud 67 Ukraina kodanikule. Üha suureneva põgenikehulgaga toimetulekuks plaanitakse 14. märtsil Riia Tehnikaülikooli endises hoones avada teine Ukraina põgenike abikeskus. 20. märtsi seisuga on Riias registreeritud 6253 Ukraina põgenikku. Venemaa sissetungi algusest kuni 23. märtsini oli Lätti sisenenud 12 000 Ukraina põgenikku. Venemaa sissetungi algusest kuni 5. juunini oli Lätti sisenenud 31 960 Ukraina põgenikku. Sissetungi algusest kuni 23. maini sisenes Leetu ligi 53 700 Ukraina põgenikku, sealhulgas 21 300 last. Nendest ligi 5600 olid alla kuueaastased ning 2500 vanuses 65 aastat ja vanemad. Luksemburgi välisministeerium tervitas Euroopa määrusi ja avas 2022. aasta märtsi alguses Luksemburgi linna esimese vastuvõtukeskuse. 2022. aasta aprilli seisuga oli Luksemburgis umbes 5000 põgenikku. Enne invasiooni said ukrainlased lennata Hollandisse ja viibida seal kuni kolm kuud. Selle aja jooksul pidid nad ise endale majutuse leidma, kuna varjupaigakeskused olid juba "ülerahvastatud". Migratsiooniküsimuste riigisekretär Eric van der Burg ütles, et alati on rõhutatud põhimõtet, et pagulased tuleks võimalusel vastu võtta nende enda piirkonnas, kuid "nüüd on Euroopa nende piirkond". 27. veebruari seisuga oli Ukrainast Hollandisse saabunud alla 50 põgeniku. 8. märtsiks oli aga ainuüksi Rotterdami saabunud 325 Ukraina põgenikku. Kohalik ametnik ütles, et Rotterdam võtab vastu rohkem ukrainlasi kui algselt oodati, "meie inimesed teevad kõvasti tööd, et kohti leida." Justiits- ja julgeolekuministri Yesilgözi kirja kohaselt soovis Hollandi valitsus tagada Ukrainast pärit põgenikele 50 000 kohta. 16. märtsiks oli Amsterdami omavalitsus ostnud Jaava-Eilandis sadamas olevad laevad, et majutada 300 põgenikku. 2022. aasta lõpuks oli Hollandis registreeritud 85 210 põgenikku. Ukraina pagulased on saanud tasuta ühistranspordi. Oslo ühistranspordiamet Ruter on pakkunud tasuta sõite alates 4. märtsist 2022. Raudtee-ettevõte Vy pakub tasuta rongisõite vastuvõtukeskustesse. 25. aprilli seisuga oli Portugal Ukrainast vastu võtnud 33 106 põgenikku. Suurem osa põgenikest on Ukraina kodanikud, samas kui 5% on mitte-Ukraina kodanikud, kes elasid sissetungi ajal Ukrainas. Naispõgenikke oli 22 208, mehi 10 898 ja alaealisi 11 410. 6. aprilli seisuga oli saabunud 350 alaealist ilma vanema või seadusliku hooldajata. Enamasti saabusid need alaealised koos lähisugulastega, kuid 16 neist saabusid ilma saatjata; 7. aprilliks tõusis see arv 45-ni. 29. märtsi seisuga oli 1800 Portugali perekonda pakkunud kasuperehooldust. Portugali ametivõimud loodavad leida enamusele lähisugulased ja ainult väike osa vajab püsivat lapsendamist. Enne 2022. aasta invasiooni oli Portugalis juba 27 200 Ukraina immigranti. Kriisi tulemusel on Ukraina immigrantide kogukond tõusnud Portugali suuruselt teiseks, kasvades märtsis peaaegu kahekordseks, üle 52 000 inimese. See kogukond aitas korraldada põgenike transporti. 6. aprilliks õppis Portugali riigikoolides 2115 Ukraina pagulaslast. Tööhõive osas oli 2022. aasta 6. aprilli seisuga tööle võetud 359 põgenikku, 4261 registreeritud tööotsijana ja 2880 portugali keele kursustel. 6. aprilli seisuga oli Portugali sotsiaalkindlustus menetlenud 1412 Ukraina põgenike taotlust. Portugali valitsus kordas, et pole Ukraina põgenikele piiranguid seadnud. ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo andmetel viibis Serbias 2022. aasta 25. juuli seisuga 17 875 Ukraina põgenikku. Venemaa sissetungi algusest kuni 23. märtsini oli Sloveeniasse sisenenud üle 3000 põgeniku, 28. märtsiks 2022 oli Sloveeniasse sisenenud üle 7000 põgeniku ja 15. aprilliks oli see arv tõusnud 18 415-ni, enamik põgenikke liikus Sloveeniast edasi lääne suunas. Hispaania teatas, et 100 000 riigis juba elavat Ukraina kodanikku legaliseeritakse täielikult. See võimaldaks neil "töötada seaduslikult, et neil oleks juurdepääs haridus-, tervishoiu- ja sotsiaalpoliitikale", ütles peaminister Pedro Sánchez. Mitmed teised ametiasutused alates kohalikust kuni keskvalitsuseni teatasid valmisolekust võtta vastu rohkem Ukraina pagulasi. 31. märtsil 2022 teatas peaminister Sánchez, et 30 000 Ukraina põgenikule on ametlikult antud ajutise kaitse staatus, kuid eeldas, et see arv kasvab lähipäevil 70 000-ni. Paljud pagulased ööbisid sugulaste või sõprade juures ega olnud sellest veel võimudele teatanud. Hispaania kaasamis-, sotsiaalkindlustus- ja rändeministeerium kavandas Ukraina põgenike vastuvõtu-, tähelepanu- ja ümberpaigutamiskeskused (CREADE) Pozuelo de Alarcónis, Barcelonas, Alicantes ja Málagas, lahendades esimese kolme nädala jooksul ligikaudu 40 000 ajutise kaitse taotlust. 11. märtsi seisuga olid võimud registreerinud 5200 ukrainlast, kes on pärast Venemaa sissetungi Rootsi sisenenud. Kuna ukrainlastele kehtivad üleeuroopalised 90-päevased viisavabadused ja piiril registreerimine pole vajalik, arvatakse, et tegelik arv on tunduvalt suurem, tõenäoliselt umbes 4000 päevas. Prognooside kohaselt võtab Rootsi 2022. aasta esimesel poolel Ukrainast vastu umbes 76 000 põgenikku Juba varem oli Ukraina kodanikul (biomeetrilise passiga) võimalik Šveitsi siseneda ilma viisata, maksimaalne viibimisaeg oli kolm kuud. Justiitsminister Karin Keller-Sutter teatas 28. veebruaril, et edaspidi on teretulnud ka passita pagulased ning elamine ei ole enam ajaliselt piiratud. Föderaalvalitsus ja kantonid pakuksid majutust 9000 põgenikule. Justiitsminister Karin Keller-Sutter ütles 11. märtsil, et Šveitsis on registreeritud juba 2100 pagulast ja kokku võib sinna saabuda kuni 60 000 pagulast. 5. aprilli seisuga oli registreeritud 24 837 pagulast ja 18 149 neist olid juba saanud elamisloa. 2022. aasta oktoobriks oli Šveitsis umbes 70 000 põgenikku. Suurbritannia oli 13. märtsiks väljastanud umbes 1000 viisat. Suurbritanniat kritiseeriti nii rahvusvahelisel kui ka kohalikul tasandil põgenikele sisenemiseks liiga paljude bürokraatlike takistuste seadmise eest ning elamisloa andmise eest ainult pagulastele, kellel oli Ühendkuningriigis juba perekond. 4. märtsil teatas Ühendkuningriik, et Suurbritannia kodanikel ja Ühendkuningriigi Ukraina elanikel lubatakse Ukrainast sisse tuua oma laiendatud pereliikmeid. Peaminister Boris Johnson teatas, et riik võib vastu võtta 200 000 Ukraina põgenikku. 7. märtsil 2022 ütles Prantsusmaa siseminister Gerald Darmanin, et Briti ametnikud saatsid Calais tagasi paljud Ukraina põgenikud ja käskisid neil taotleda viisa Ühendkuningriigi konsulaatides Pariisis või Brüsselis. Emmanuel Macron kritiseeris Ühendkuningriiki ka Ukraina põgenike ebapiisava abistamise eest, kritiseerides konkreetselt Suurbritannia viisapoliitikat, mille kohaselt peavad taotlejad enne Suurbritanniasse sisenemist taotlema viisat isiklikult Brüsselis või Pariisis. 12. märtsil kuulutas Michael Gove välja skeemi "Kodud Ukrainale", mille kohaselt saavad britid, kes pakkuvad oma kodu Ukraina põgenikele, 350 naela kuus. 28. märtsil teatas siseministeerium, et on Ukraina pereskeemi raames välja andnud 21 600 viisat, millega saavad pagulased ühineda Ühendkuningriigis juba elavate pereliikmetega. Suurbritannia valitsust kritiseeriti aeglaste ja bürokraatlike protseduuride pärast Gove'i poolt varem välja kuulutatud kavas "Kodud Ukrainale". Pagulasnõukogu, Briti Punase Risti, Päästke lapsed ja Oxfami juhid tegid avalduse, hoiatades, et süsteem "tekitab niigi traumeeritud ukrainlastele suurt ahastust". 30. märtsiks oli selle kava alusel heaks kiidetud 2500 viisataotlust. 2022. aasta aprillis avaldas ajaleht The Times, et naispagulasi võib ähvardada ärakasutamise nende võõrustajaks pakkuvate Ühendkuningriigi meeste poolt. 13. aprillil palus UNHCR Ühendkuningriigil lõpetada üksikute briti meeste ja üksikute ukrainlannast põgenike kokku panemise, kuna naisi ähvardab seksuaalne ärakasutamine. 8. aprilliks oli Suurbritanniasse sisenenud kokku 12 000 Ukraina põgenikku. 1200 neist skeemi "Kodud Ukrainale" raames ja 10 800 Ukraina pereskeemi raames. Briti valitsus oli saanud ukrainlastelt 79 800 viisataotlust ja väljastanud 7. aprillini 40 900, kuid 22. aprilliks oli Ühendkuningriiki sisenenud vaid 21 600 pagulast ja 22. aprilliks mõlema kava alusel 27 100 põgenikku. 29. maiks oli see arv jõudnud 65 700-ni. 2022. aasta mais saabus Buenos Airesesse esimene humanitaarviisa alusel põgenikke vedanud eralennuk 9 reisijaga. Argentina valitsus on teatanud kavatsusest neid lende jätkata. Peaminister Scott Morrison ütles pärast Venemaa sissetungi veebruaris, et Ukraina kodanike viisataotlused saadetakse "kuhja tippu". Mitmed austraallased on avanud oma kodud Ukraina põgenike vastuvõtmiseks ning välja on antud üle 4000 viisa. 20. märtsil teatas föderaalvalitsus, et riiki saabuvatele või juba seal viibivatele ukrainlastele antakse ajutised humanitaarviisad, mis võimaldavad neil töötada, õppida ja tervishoiuteenuseid kasutada. 20. märtsiks oli Austraaliasse reisimiseks viisa antud umbes 5000 ukrainlasele ja kohale oli jõudnud 750. 3. märtsil teatas Brasiilia, et ukrainlased saavad pagulastena humanitaarviisad, mille kohaselt on varjupaigataotluse esitamiseks on aega 5 kuud. Ukraina-Brasiilia keskesinduse andmetel elab riigis umbes 600 000 ukraina päritolu inimest, kellest umbes 38 000 elab Prudentópolises. Brasiilia politsei andmetel oli 3. veebruarist 19. märtsini vastu võetud ligi 900 Ukraina põgenikku. 22. märtsil teatas riigi politsei, et Brasiilias on seni maandunud 1100 ukrainlast. 3. märtsil 2022 teatas Kanada valitsus plaanist ühendada Kanada kodanikud jäädavalt nende ukrainlastest pereliikmetega. Kanada immigratsiooni-, pagulaste ja kodakondsuse osakonna teatel lubab riik piiramatul arvul ukrainlastel taotleda ajutist Kanadasse jäämist ja väljastab tööluba ukrainlastele, kes on nende rändeskeemide alusel vastu võetud või ei saa turvaliselt Ukrainasse tagasi pöörduda. 17. märtsil 2022 käivitas valitsus Kanada-Ukraina erakorralise reisimise loa (CUAET), mis annab ukrainlastele ja nende peredele ajutiselt Kanadasse tulekuks viisa ning võimaldab neil seal töötada ja õppida kuni kolm aastat. Taotlejate arv ei ole piiratud ning välismaal asuvad taotlejad saavad taotleda veebis ja esitada oma biomeetria (sõrmejäljed ja foto). Veebitaotluse töötlemiseks kulub 14 päeva. CUAET-i alusel heakskiidetud ukrainlased saavad Kanadasse reisida kuni 31. märtsini 2024. Hiljem kohaldatakse nende suhtes standardseid immigratsioonimeetmeid. Kanada on koduks ligi 1,4 miljonile ukraina-kanadalasele, mis teeb Kanadast Venemaa järel Ukraina diasporaa suuruselt teise riigi. Ajavahemikus 17. märts kuni 8. juuli 2022 laekus CUAETi kaudu 1 084 599 taotlust, millest 784 272 kiideti heaks, 164 626 saabus Kanadasse nimetatud programmi raames. 2022. aasta märtsis teatas Kanada, et investeerib Ukraina pagulastele mõeldud uute immigratsiooniprogrammide elluviimiseks täiendavalt 117 miljonit Kanada dollarit. CUAET-skeemi alusel Ukrainast Kanadasse saabuvaid inimesi peetakse seaduslikult pigem ajutisteks elanikeks kui pagulasteks. Neile antakse õigus töötada või õppida Kanadas kolmeks aastaks, kuid nad ei saa automaatselt alalise elamisloa õigust nagu pagulased. See poliitika võeti vastu taotlemisprotsessi lihtsustamiseks ja kiirendamiseks. Konflikti puhkedes viibis Egiptuses hinnanguliselt 16 000–20 000 Ukraina turisti. Egiptuse valitsus aitas neil Egiptusest lahkuda, pakkudes tasuta lende Poolasse, Slovakkiasse ja Ungarisse. 4. märtsi seisuga oli riigist lahkunud ligi 4000 inimest. 2022. aasta 22. mai seisuga oli Iisraeli saabunud 36 600 ukrainlast, kellest 18 600-l oli õigus Iisraeli siseneda. 23. märtsi seisuga oli Iisraeli saabunud üle 15 200 Ukraina põgeniku, kellest vaid 4200 oleks muidu saanud kodakondsuse Lisaks veel 20 000 ukrainlast, kes olid konflikti puhkedes juba Iisraelis (turistiviisa või riigis ebaseaduslikult viibinud) peeti samuti pagulasteks ja neile anti luba seal viibida. 3. juulil 2022 tühistas Iisraeli ülemkohus Ukraina põgenike kvoodid Iisraelis ja lubas põgenikel piiramatult Iisraeli siseneda. Ukraina president tervitas otsust ja ütles, et see on märk "tõelisest arenenud demokraatiast" 2023. aasta jaanuari seisuga jäi Iisraeli 15 000 Ukraina põgenikku umbes 47 000 ukrainlasest, kes olid Iisraeli reisinud alates sissetungi algusest, kuid kellel ei ole Iisraeli tagasisaatmisseaduse alusel õigust saada kodakondsust. Iisrael ei andnud ühelegi 15 000-st pagulasstaatust. Haruldase sammuna avas Jaapan 15. märtsil oma piirid praeguse sõja eest põgenevatele Ukrainast pärit põgenikele Kabineti peasekretär Hirokazu Matsuno kinnitas 12. märtsil, et 29 ukrainlast on sisenenud Jaapanisse Hiroshimas sõprade või sugulaste juures peavarju otsima. Venemaa sissetungi algusest kuni 6. aprillini 2022 sisenes Jaapanisse 437 Ukraina põgenikku. Venemaa sissetungi algusest kuni 8. juunini 2022 oli Jaapanisse sisenenud 1222 Ukraina põgenikku. 8. juuniks 2022 oli prefektuuride andmetel kõige rohkem Ukraina põgenikke Tokyos (215 inimest), Fukuokas (92 inimest) ja Kanagawas (70 inimest). 8. juuniks 2022 oli 284 Ukraina pagulast alla 18-aastased Venemaa sissetungi algusest kuni 30. novembrini 2022 sisenes Jaapanisse 2158 Ukraina põgenikku. 30. novembriks 2022 oli prefektuuride andmetel kõige rohkem Ukraina põgenikke Tokyos (545 inimest), Osakas (154 inimest), Kanagawas (139 inimest), Fukuokas (122 inimest) ja Hyōgos (105 inimest). 30. novembriks 2022 oli 417 Ukraina põgenikku alla 18-aastased, 1463 olid vanuses 18–61 ja 278 olid vanemad kui 61. Mehhiko on alates 2022. aasta veebruarist kõige rohkem ukrainlasi vastu võtnud Ladina-Ameerika riik. Uus-Meremaa valitsus andis lubaduse vastu võtta 4000 Ukraina põgenikku. 2022. aasta juuliks oli Uus-Meremaale saabunud 227 ukrainlast. Filipiinide justiitsministeerium teatas, et riik on valmis vastu võtma Ukraina põgenikke ja varjupaigataotlejaid. President Rodrigo Duterte kehtestas 28. veebruaril 2022 direktiivi pagulaste, kodakondsuseta isikute ja varjupaigataotlejate kaitsmiseks rahvusvahelise õiguse alusel. Konflikti alguses teatas valitsus, et pikendab kahe kuu võrra tasuta viisasid enam kui 15 000 venelasele ja ukrainlasele, kes on käimasoleva konflikti tõttu Sri Lankasse jäänud. 3. märtsil teatas Türgi, et pärast Venemaa sissetungi on Türki sisenenud 20 000 Ukraina põgenikku. Siseminister Süleyman Soylu ütles, et Türgil on hea meel neid vastu võtta. 8. märtsiks on ametlikel andmetel riigis viibinud Ukraina põgenike arv 20 550, kellest 551 olid krimmitatari või meshethi türklaste päritolu. Türgist otsis varjupaika ka 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja Džamala, kes on krimmitatari päritolu. 23. märtsiks oli Ukraina põgenike arv tõusnud üle 58 000 piiri. 25. aprilli seisuga ületas Ukraina pagulaste arv Türgis 85 000 piiri. USA teatas 4. märtsil 2022, et ukrainlastele antakse ajutine kaitstud staatus. See mõjutas hinnanguliselt 30 000 Ukraina kodanikku USA-s. 24. märtsil 2022 teatas USA president Biden, et USA-sse võetakse vastu kuni 100 000 Ukraina põgenikku; eriti keskendudes neile, kellel on juba riigis perekond. 2022. aasta juuni seisuga oli USA pagulaste vastuvõtuprogrammi raames ümber asustatud vaid 300 ukrainlast. 2022. aasta lõpuks oli ligikaudu 85 000 ukrainlast kasutanud programmi "Uniting for Ukraine", mis võimaldab Ameerika sponsoriga põgenikel jääda Ameerikasse kuni kaheks aastaks. 21. detsembril 2022 teatas president Joe Biden oma kohtumisel Volodymyr Zelenskyy'ga, et USA on vastu võtnud ligikaudu 221 000 Ukraina põgenikku. Sellised organisatsioonid nagu UNICEF, ÜRO Pagulasamet, Rahvusvaheline Päästekomitee ja teised hakkasid pagulaste ja kriisist mõjutatud inimeste abistamiseks vastu võtma rahalisi annetusi. Teised, näiteks The Kyiv Independent, alustasid GoFundMe kampaaniaid, et koguda raha konkreetsetel põhjustel või üleskutsetel annetada füüsilisi esemeid. 10. mail võttis Ameerika Ühendriikide Esindajatekoda vastu seaduse, mis näeb ette 900 miljonit dollari eraldamist USA-s viibivatele Ukraina põgenikele eluasemeks, hariduseks ja muuks abiks. UNICEF aitab Ukraina lapsi ja põgenikke ka esmatähtsate tervishoiuteenuste, joogiveevarude ja haridusega. Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete eksperdirühm ja muud abiorganisatsioonid, nagu Inimkaubanduse Sihtasutus ja World Vision hoiatasid, et pagulasi ähvardab oht sattuda inimkaubanduse, ärakasutamise ja vägivalla, sealhulgas seksuaalse vägivalla ohvriks. Mure inimkaubanduse ja seksuaalse vägivalla pärast on teadvustatud pagulaskriisi ajal – kehv dokumentatsioon ja tuvastamine, keelebarjäärid ja suur pagulaste arv loovad inimkaubitsejatele võimalusi. Ukraina põgenik, kes jäi piiripunkti abistama, rääkis ajakirjanikele, et kutsus politsei kolmele transpordimärke hoidvale mehele, kes hiljem vahistati seksiäri eesmärgil naiste otsimise eest. Teine pagulane rääkis meestest, kes üritasid teda ja ta lapsi sundida kaubikusse, mis oli täis ainult naisi, ning keeldusid talle isikut tõendavat dokumenti näitamast ja üritasid teda hirmutada muude reisivõimalustega. Vähemalt üks mees vahistati kahtlustatuna 19-aastase pagulase vägistamises, kuna ta lubas talle tööd ja peavarju. La Strada töötas juhtumi kallal, kus Ukraina tüdrukutele pakuti pileteid Mehhikosse, Türki ja Araabia Ühendemiraatidesse, kohtumata neid kutsunud meestega. Euroopa Komisjoni siseasjade volinik Ylva Johansson ütles: "Meil on veebiteenustes mõningaid viiteid sellele, et nõudlus Ukraina naiste järele seksuaalsetel eesmärkidel on kasvanud." USA Today andmetel on "naiste ja tüdrukute ning ka poistega ebaseaduslik kaubitsemine piirkonnas hüppeliselt kasvanud, sealhulgas sunniviisiline seks ja sunnitöö, prostitutsioon, pornograafia ja muud seksuaalse ärakasutamise vormid". Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) andmetel on viimastel nädalatel Ukraina naiste veebiotsingud ja märksõnad, nagu eskort, porno või seks, Euroopa riikides järsult kasvanud. Poola, Rumeenia ja Slovakkia valitsused saatsid piiripunktidesse politseipatrullid, et jälgida kuritegelikku tegevust. Nii mehed kui naised on püüdnud rongi- ja bussijaamadest inimkaubanduse tarvis naispagulasi hankida. Poola valitsus võttis vastu seadusmuudatuse, millega tõsteti inimkaubanduse karistuse alammäär kolmelt aastalt kümnele ja laste seksuaalkaubanduse eest 10 aastalt 25 aastale. Berliinis instrueerisid Saksamaa võimud pagulastel mitte vastu võtma abi raudteejaamades asuvatelt inimestelt ning sakslastel registreerida oma abipakkumised kooskõlastatud veebilehtedel, mitte pöörduda otse pagulaste poole. Saksa politsei suurendas ka korrakaitsjate arvu raudteejaamades ning palus vabatahtlikel anda teada kahtlasest tegevusest raudteejaamades. UNICEF ja UNHCR väljendasid muret saatjata reisivate alaealiste pärast ning kutsusid naaberriike üles tuvastama ja registreerima lapsed enne ümberpaigutamisteenistustele saatmist. Samuti tõstsid nad esile mitmeid Ukrainas asuvaid institutsionaalseid hooldus- ja internaatkoole, kus õppis umbes 10 000 õpilast. Mõnes riigis on asenduskodudes või lastekodudes orvuks jäänud lastele loodud majutusvõimalused. UNICEF rajas naaberriikides "Blue Dot" turvaruumid, mis hõlmasid ka saatjata laste toetamist. Lisaks on eraldatud ja saatjata alaealistele teatud kaitse tagatud ajutise eestkoste süsteemi kaudu riigis, kuhu lapsed saabuvad. Ukraina võimude sõnul on tuhanded Venemaale saabuvad pagulased sunniviisiliselt ümber paigutatud filtreerimiskeskuste abil. Sõdiva poole sundväljasaatmine on inimõiguste rikkumine ja eksperdid hoiatavad, et Ukraina laste sunniviisiline saatmine Venemaale "lapsendamiseks" on genotsiidne tegu. RIA Novosti ja Ukraina ametnikud teatasid, et tuhandeid saadeti filtreerimiskeskustesse Penza oblastis, Taganrogis, Donetskis, Rjazanis, Jaroslavlis ja Venemaa poolt okupeeritud Ukraina linnades Dokuchaievskis, Iziumis ja Bezimennes. Ukraina valitsus väitis, et 400 000 Ukraina kodanikku on sunniviisiliselt viidud Venemaale, kus "mõned võidakse saata kuni Vaikse ookeani Sahhalini saareni". Teatati, et venelaste ja pagulaste maa-alused võrgustikud on aidanud Ukraina põgenikel Venemaalt ja Venemaa kontrollitavatelt aladelt lahkuda. Alates sõja algusest on Venemaalt Eestisse saabunud üle 20 000 ukrainlase. Human Rights Watch, ÜRO inimõiguste büroo, Amnesty International, Ameerika Ühendriikide välisministeerium ja The Intercept on teatanud ukrainlaste väljasaatmisest. USA välisministeeriumi andmetel on Venemaale küüditatud ukrainlaste arv 900 000 kuni 1,6 miljonit, viidates erinevatele allikatele, sealhulgas Venemaa valitsusele. Mõni päev pärast kriisi algust teatasid mõned Ukraina põgenikud piirivalvurite ja teiste ametivõimude mitte-eurooplaste ja mustlaste diskrimineerimise kohta. Teatati inimestest, kes olid sunnitud liikuma järjekordade tahapoole, tõsteti bussidest maha ja ühes teates said valvuritelt peksa. Mõned Ukraina indialased ütlesid, et nad muutusid sihtmärgiks pärast seda, kui India otsustas hoiduda Venemaa hukka mõistmisest ÜRO-s. Teadete kohaselt ahistasid ja ähvardasid Poola rahvuslased mõnda indialast ja aafriklast pärast nende Poolasse sisenemist. 1. märtsil tunnistas Filippo Grandi ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametist, et mitte-ukrainlaste diskrimineerimist on mõnel piiril esinenud, kuid ta ei uskunud, et see tuleneb riikide ametlikkust poliitikast. Erinevusi Ukraina pagulaste kohtlemise ja meedias kajastuse vahel võrreldes teiste rühmadega, eriti 2015. aasta Euroopa rändekriisi ajal, on kritiseeritud. Konkreetsed probleemid hõlmavad väidetavat karmimat kohtlemist ja rohkem piiranguid Süüria, Afganistani, Iraagi ja teistele põgenikele, erinevalt suhteliselt liberaalsest ja tervitavast vastusest Ukraina põgenikele. Mustlased on tihti halvemas olukorras, kuna neil puuduvad sageli humanitaarabi saamiseks vajalikud perekonnaseisudokumendid. Mõned kohalikud ametnikud on väidetavalt keeldunud Ukrainast pärit mustlastest põgenikke oma haldusalale vastu võtmast. "Refugees fleeing Ukraine (since 24 February 2022)". UNHCR. 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2022. Vaadatud 3. oktoobril 2022. "UNHCR: Ukraine, other conflicts push forcibly displaced total over 100 million for first time". "Needs Growing for over 8 Million Internally Displaced in Ukraine". "Ukraine". IDMC (inglise). Vaadatud 24. mail 2022. Ramsay, George (21. märts 2022). "A quarter of Ukrainians have fled their homes. Here's where they've gone". CNN. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. märts 2022. Vaadatud 21. märtsil 2022. "More than 4.4m Ukrainians flee war, UN says". The Guardian. 9. aprill 2022. Vaadatud 12. aprillil 2022. "UNICEF: more than half of children in Ukraine were forced to leave their homes". Meduza (Russian). 24. märts 2022. Vaadatud 3. aprillil 2022.{{cite news}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "One month of war leaves more than half of Ukraine's children displaced". UN News. United Nations. 24. märts 2022. Vaadatud 3. aprillil 2022. "'We couldn't stand it': the Ukrainians travelling for days to flee Russian bombs and rockets". The Guardian (inglise). 8. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2022. Vaadatud 8. märtsil 2022. "Protecting Ukrainian refugees: What can we learn from the response to Kosovo in the 90s?". 7. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2022. Vaadatud 9. märtsil 2022. "IntelBrief: China Seeks to Balance Its Interests as Russia's War on Ukraine Intensifies". The Soufan Center. 4. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2022. Vaadatud 9. märtsil 2022. Beaumont, Peter (6. märts 2022). "Ukraine has fastest-growing refugee crisis since second world war, says UN". The Guardian (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2022. Vaadatud 8. märtsil 2022. Keaten, Jamey (3. märts 2022). "UN refugee agency: 1 million flee Ukraine in under a week". AP NEWS (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2022. Vaadatud 8. märtsil 2022. "UN-Angaben: 500.000 Menschen aus der Ukraine geflüchtet". 28. veebruar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. veebruar 2022. Vaadatud 28. veebruaril 2022. "Waves of Ukrainian Refugees Overwhelm Poland". BusinessHala. 10. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2022. Vaadatud 15. märtsil 2022. "Forcible Transfer of Ukrainians to Russia". Human Rights Watch (inglise). 1. september 2022. Vaadatud 11. septembril 2022. "Human rights concerns related to forced displacement in Ukraine". OHCHR (inglise). Vaadatud 11. septembril 2022. "UN says 'credible' reports Ukraine children transferred to Russia". www.aljazeera.com (inglise). Vaadatud 11. septembril 2022. "Hundreds of thousands of Ukrainians forced to Russia, U.S. claims". POLITICO (inglise). 8. september 2022. Vaadatud 11. septembril 2022. "'They thought we were crazy': Why millions of Ukrainian refugees are coming home". Grid (Ameerika inglise). 18. juuli 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2023. Vaadatud 26. märtsil 2024. "Information for people fleeing the war in Ukraine". European Commission. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2022. Vaadatud 18. märtsil 2022. "Ukraine: Council unanimously introduces temporary protection for persons fleeing the war". www.consilium.europa.eu (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2022. Vaadatud 18. märtsil 2022. Kuznetsova, Irina (20. märts 2020). "To Help 'Brotherly People'? Russian Policy Towards Ukrainian Refugees". Europe-Asia Studies. 72, 2020 (3): 505–527. DOI:10.1080/09668136.2020.1719044. Vaadatud 10. märtsil 2022. "National Monitoring System Report on the Situation of Internally Displaced Persons - March 2020 - Ukraine". ReliefWeb. 21. jaanuar 2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. veebruar 2022. Vaadatud 9. märtsil 2022. Mitchneck, Beth; Zavisca, Jane; Gerber, Theodore P. (24. august 2016). "Europe's Forgotten Refugees". Foreign Affairs (Ameerika inglise). ISSN 0015-7120. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2022. Vaadatud 17. märtsil 2022. "Ukraine: Europe's forgotten refugees". openDemocracy (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2022. Vaadatud 17. märtsil 2022. Lyman, Rick (30. mai 2015). "Ukrainian Migrants Fleeing Conflict Get a Cool Reception in Europe". The New York Times (Ameerika inglise). ISSN 0362-4331. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2022. Vaadatud 17. märtsil 2022. "Ukraine's 'Invisible Crisis': 1.5 Million Who Fled War With Russia". United States Institute of Peace (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2022. Vaadatud 25. märtsil 2022. "Ukrainian refugees get no protection in Poland – Ukraine". ReliefWeb (inglise). 23. märts 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2022. Vaadatud 25. märtsil 2022. "Ukraine: World's unseen refugee crisis". www.aljazeera.com (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2022. Vaadatud 25. märtsil 2022. "UN says million people have fled". BBC News. 2. september 2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuni 2021. Vaadatud 17. märtsil 2022. "Report on the human rights situation in Ukraine 16 November 2015 to 15 February 2016". Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2022. Vaadatud 11. märtsil 2022. "Over 3 mln people live in conflict zone in Ukraine's east – UN report". Interfax-Ukraine. 3. märts 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 25. märtsil 2022. Keane, Fergal (15. märts 2022). "Ukraine's wartime rail chief has to be faster than the Russians tracking him". BBC News. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. Tahanovych, Yevhenia (20. märts 2022). "Ukrainian Railways Chief Says 'Honest' Belarusians Are Cutting Russian Supplies By Train". Radio Free Europe/Radio Liberty. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. "Trains run through the dark to keep Ukraine going". The Economist. 18. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. McLean, Scott; El Sirgany, Sarah; Streib, Christian (14. märts 2022). "The command center on rails: How Ukrainians are keeping trains on track in war". CNN. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. Burgess, Annika; Voloder, Dubravka; Barker, Anne (9. märts 2022). "Crowds line train stations in Germany and Poland to welcome Ukrainian refugees into their homes". ABC News. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. Times, The Brussels. "Germany, Austria announce free train transport for Ukrainian refugees". www.brusselstimes.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. veebruar 2022. Vaadatud 1. märtsil 2022. "European operators offer Ukrainian refugees free travel". Railtech. 27. veebruar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. märts 2022. Vaadatud 11. märtsil 2022. "Europe continues to support Ukrainian refugees". Railjournal. 4. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2022. Vaadatud 11. märtsil 2022. "France makes trains free for Ukrainian refugees". BlazeTrends. 1. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. märts 2022. Vaadatud 11. märtsil 2022. "EU rail companies offer fleeing Ukrainians free travel". Euractiv. 1. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2022. Vaadatud 11. märtsil 2022. "Informații pentru refugiații din Ucraina, despre călătoria GRATUITĂ cu trenul pe teritoriul României". 7. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2022. Vaadatud 6. aprillil 2022. Ledur, Júlia; Moriarty, Dylan; Rindler, Danielle; Blanco, Adrian (27. veebruar 2022). "Nearly 3 million people have left Ukraine, foreshadowing a massive humanitarian crisis". The Washington Post. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. Timmins, Beth (24. veebruar 2022). "Ukraine airspace closed to civilian flights". BBC News. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. Stevis-Gridneff, Matina (11. märts 2022). "Europe's trains take fighters to Ukraine, and bring back refugees". The New York Times. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. Gunter, Joel (7. märts 2022). "Chaos and tears as thousands try to catch a train out of Ukraine". BBC News. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. Zadorozhnyy, Petro; Kesaieva, Yulia; Tawfeeq, Mohammed; Federico-O'Murchú, Seán; Renton, Adam; Qiblawi, Tamara (18. märts 2022). "Russia has attacked Lviv. Here's why the western city is so important to Ukraine's defense". CNN. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. Posaner, Joshua (27. veebruar 2022). "Lviv: Ukraine's haven in the west". Politico. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. McDonnell, Patrick J. (2. märts 2022). "City in Poland's southeast becomes major travel hub for refugees from Ukraine". Los Angeles Times. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. "Almost 26,000 Ukrainian refugees have arrived in Moldova, Romania since invasion". Radio Free Europe/Radio Liberty. 25. veebruar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. Coakley, Amanda (4. märts 2022). "Anti-migrant town welcomes Ukrainian refugees in Hungary". Al Jazeera. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. Charbonneau, Louis (25. märts 2022). "Escaping the bloodshed: refugees reach Slovakia after fleeing Ukraine war". Human Rights Watch. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. "Refugees fleeing Ukraine (since 24 February 2022)". UNHCR. 2022. Vaadatud 4. juulil 2023. "België maakt 3 miljoen euro vrij voor humanitaire hulp Oekraïne". HLN.be. 27. veebruar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. märts 2022. Vaadatud 7. märtsil 2022. "Ukraine exodus is fastest growing refugee crisis in Europe since WW2 – UNHCR chief". Reuters (inglise). Reuters. 6. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2022. Vaadatud 8. märtsil 2022. "More than 1.2 million refugees flee Ukraine". France 24 (inglise). 4. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2022. Vaadatud 8. märtsil 2022. "Almost 6.5 Million People Internally Displaced in Ukraine: IOM". International Organization for Migration. 21. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. Jan Pallokat (15. veebruar 2022). "Polen bereitet sich auf Flüchtlinge vor" (saksa). Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2022. Vaadatud 1. märtsil 2022. "Information on the stay in Poland of persons fleeing from Ukraine – Urząd do Spraw Cudzoziemców – Portal Gov.pl". Urząd do Spraw Cudzoziemców (poola). Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2022. Vaadatud 5. märtsil 2022. "Frequently Asked Questions – Urząd do Spraw Cudzoziemców – Portal Gov.pl". Urząd do Spraw Cudzoziemców (poola). Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2022. Vaadatud 5. märtsil 2022. "Punkty recepcyjne – Urząd do Spraw Cudzoziemców – Portal Gov.pl". Urząd do Spraw Cudzoziemców (poola). Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2022. Vaadatud 5. märtsil 2022. "Hotele dla uchodźców. Samorządy szukają miejsc zakwaterowania Ukraińców". Rzeczpospolita (poola). Originaali arhiivikoopia seisuga 20. veebruar 2022. Vaadatud 5. märtsil 2022. Watch CNN reporter walk through Ukrainian refugee shelter in Poland. CNN. 1. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 2022. Vaadatud 2. detsembril 2022. "Mapa wielkiego serca. Tutaj widać, jak Polacy pomagają uchodźcom z Ukrainy". Spider's Web (poola). 2. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2022. Vaadatud 4. märtsil 2022. More than 700,000 Ukrainian refugees in Poland. ABC News. 4. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. oktoober 2022. Vaadatud 2. detsembril 2022. "#PomagamUkrainie". pomagamukrainie.gov.pl. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. märts 2022. Vaadatud 4. märtsil 2022. "домашня сторінка – Інформація для громадян України – Portal Gov.pl". Інформація для громадян України (ukraina). Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2022. Vaadatud 5. märtsil 2022. "Rząd maksymalnie uprości zatrudnianie Ukraińców. Chce tego m.in. branża handlowa". Businessinsider (poola). 2. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2022. Vaadatud 5. märtsil 2022. "Remarks by President Charles Michel after his meeting with Prime Minister of Poland Mateusz Morawiecki in Rzeszów" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2022. Vaadatud 7. märtsil 2022. Hinshaw, D.; Lovett, I. (10. märts 2022). "Two Ukrainian Refugees Enter Poland Every Three Seconds Right Now". The Wall Street Journal. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2022. Vaadatud 12. märtsil 2022. Marcin Wojdat; Paweł Cywiński (aprill 2022). "Urban hospitality: Unprecedented growth, challenges and opportunities. A report on Ukrainian refugees in the largest Polish cities" (PDF). Metropolie. Research and Analysis Centre, Paweł Adamowicz Union of Polish Metropolises. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. mai 2022. Vaadatud 10. mail 2022. wah (25. aprill 2017). "Już co dziesiąty mieszkaniec Wrocławia to Ukrainiec. Co miesiąc przyjeżdża kolejne 5 tys". Newsweek Polska (poola). Originaali arhiivikoopia seisuga 10. mai 2022. Vaadatud 10. mail 2022. "A solidarity package helps Poland integrate Ukrainian refugees". European Investment Bank (inglise). Vaadatud 27. jaanuaril 2023. Duszczyk, Maciej; Kaczmarczyk, Paweł (2022). "The War in Ukraine and Migration to Poland: Outlook and Challenges". Intereconomics (inglise). 2022 (3): 164–170. DOI:10.1007/s10272-022-1053-6. {{cite journal}}: parameeter |hdl-access= nõuab parameetrit |hdl= (juhend) "Rzeszow and other Polish cities welcome millions of Ukrainian refugees - Eurocities". eurocities.eu (Briti inglise). 21. märts 2022. Vaadatud 27. jaanuaril 2023. "Polish cities feel the strain of helping Ukrainian refugees". POLITICO (Ameerika inglise). 2. juuni 2022. Vaadatud 27. jaanuaril 2023. "Policies to support refugees from Ukraine". Eurofound (inglise). Vaadatud 27. jaanuaril 2023. "Housing support for Ukrainian refugees in receiving countries". OECD (inglise). Vaadatud 27. jaanuaril 2023. "Poland: Funding from the EC to support those arriving from Ukraine". ec.europa.eu (inglise). 28. oktoober 2022. Vaadatud 27. jaanuaril 2023. "Aid Fund". BGK (Ameerika inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2023. Vaadatud 27. jaanuaril 2023. "Press corner". European Commission - European Commission (inglise). Vaadatud 27. jaanuaril 2023. "Aurescu, pentru CNN: 460.000 de refugiaţi ucraineni au tranzitat România, dintre care 80.000 au rămas în ţara noastră". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 18. märtsil 2022. "EXCLUSIV – Mărturia unui român din Ucraina care a fugit de război în România: "Nord-bucovinenii nu prea sunt dispuși să lupte. Mulți habar nu au ce este o armă"". www.hotnews.ro. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2022. "Thousands of children 'kidnapped' by Russian forces, Ukraine claims". 9news. 23. märts 2022. "Омбудсмен Мария Львова-Белова: оставшихся без родителей детей из ЛНР и ДНР важно устроить в российские семьи". Инфо24.ru. 13. aprill 2022. Vaadatud 4. mail 2022. Holcomb, Jamie (25. aprill 2022). "Vulnerable Ukrainian children at risk of illegal adoption". www.euractiv.com (Briti inglise). Vaadatud 4. mail 2022. "Russia: 'Filtration' of Ukrainian civilians a 'shocking violation' of people forced to flee war". Amnesty International (inglise). 8. september 2022. Vaadatud 11. septembril 2022. "Cozi la punctele de trecere a frontierei cu Ucraina, pe sensul de intrare în R. Moldova. Președinta Sandu: "Suntem pregătiți să acomodăm câteva zeci de mii de oameni. Avem pregătite mai multe scenarii în cazul în care vom avea un flux mai mare de refugiați"" (rumeenia). Ziarul de Gardă. 24. veebruar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2022. Vaadatud 2. märtsil 2022. "Prim-ministra Gavrilița a oferit detalii despre măsurile întreprinse de autorități pentru gestionare fluxului de migrați. A fost creat Centrul unic de gestionare a crizei" (rumeenia). Ziarul de Gardă. 27. veebruar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2022. Vaadatud 2. märtsil 2022. Escritt, Thomas (6. aprill 2022). "Donors give 659.5 mln euros in aid to Moldova". Reuters. Vaadatud 6. aprillil 2022. "Daily Press Briefing by the Office of the Spokesperson for the Secretary-General". United Nations. 11. aprill 2022. Vaadatud 11. aprillil 2022. "Thousands of people flee bombings in south Ukraine and head west". Médecins Sans Frontières. 12. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. Popoviciu, Andrei (15. märts 2022). "Moldova greets Ukrainian refugee influx with compassion and wariness". Middle East Eye (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2022. Vaadatud 17. märtsil 2022. Joyner, Tom; Dole, Nick (19. märts 2022). "'We need to help … they are our neighbours': One of Europe's poorest nations is opening its doors to Ukrainians fleeing war". ABC News (Austraalia inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 22. märts 2022. Vaadatud 23. märtsil 2022. Foy, Henry (22. märts 2022). "Moldova calls for help to stay on feet following invasion of Ukraine". Financial Times. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. märts 2022. Vaadatud 23. märtsil 2022. Calugareanu, Vitalie; Ciochina, Simion (6. märts 2022). "Moldova shows solidarity with Ukrainian refugees". Deutsche Welle. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2022. Vaadatud 17. märtsil 2022. Foarfă, Cristina (15. märts 2022). "Refugees fleeing Ukraine to Moldova find onward passage to Romania". UNHCR (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 16. märts 2022. Vaadatud 17. märtsil 2022. Lombardi, Pietro (12. märts 2022). "Germany to take 2,500 Ukrainian refugees from Moldova". Politico. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. "Germany and partners pledge €659 million to Moldova to assist with Ukraine refugees". Deutsche Welle. 5. aprill 2022. Vaadatud 10. aprillil 2022. "В Приднестровье въехали свыше 27 тысяч украинских граждан". Novosti Pridnestrovya (vene). 4. aprill 2022. "How many refugees have fled Ukraine and where are they going?". BBC News (Briti inglise). 8. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2022. Vaadatud 8. märtsil 2022. "Update: Initial Assessment Report: Eastern Slovakia 5th March 2022 – Slovakia". ReliefWeb (inglise). 6. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2022. Vaadatud 8. märtsil 2022. "Regional Refugee Response Plan for the Ukraine Situation - Inter-Agency Operational Update: Czech Republic, March - June 2022 - Czechia | ReliefWeb". reliefweb.int. 15. juuli 2022. "How many Ukrainian refugees are there and where have they gone?". BBC News. 4. juuli 2022. "ETIAS for Ukrainians". ETIAS Visa. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2022. Vaadatud 12. märtsil 2022. "Ukrainians Have Made Nearly 49 Million Trips to EU, During Three Years of Visa-Free Travel". Schengen Visa Info. 19. juuni 2020. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2022. Vaadatud 12. märtsil 2022. Thym, Daniel (7. märts 2022). "Temporary Protection for Ukrainians: the Unexpected Renaissance of 'Free Choice'". EU Immigration and Asylum Law and Policy (Briti inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2022. Vaadatud 18. märtsil 2022. Liboreiro, Jorge (3. märts 2022). "EU agrees to trigger never-used law to host Ukrainian refugees". euronews (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2022. Vaadatud 3. märtsil 2022. "Putin droht weiter: Auch Innenminister will ukrainische Flüchtlinge aufnehmen". 27. veebruar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. veebruar 2022. Vaadatud 1. märtsil 2022. "In Österreich haben 7.000 ukrainische Flüchtlinge um Schutz gebeten". Kurier. Vienna. 17. märts 2022. Vaadatud 29. märtsil 2022. Lisa De Bode: Ook België zal Oekraïense vluchtelingen opvangen. In: standaard.be. 25 February 2022, retrieved 1 March 2022 (Dutch). België maakt 3 miljoen euro vrij voor humanitaire hulp Oekraïne. In: hln.be. Het Laatste Nieuws, 27 February 2022, retrieved 1 March 2022 (Dutch). "Belgian royal family funds hosting of Ukrainian families". POLITICO. 17. märts 2022. "25,000 refugees fleeing from Ukraine have entered Bulgaria". BNR. 5. märts 2022. Vaadatud 5. märtsil 2022. "Number of Ukrainian refugees in Bulgaria goes above 33,000, one third of them are children". BNR. 12. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2022. Vaadatud 13. märtsil 2022. "Bulgaria welcomes 2,500 more Ukrainian refugees". BNR. 28. märts 2022. Vaadatud 7. aprillil 2022. Council of Ministers of the Republic of Bulgaria (16. aprill 2022). "Bulgaria for Ukraine". Council of Ministers of the Republic of Bulgaria. Vaadatud 20. mail 2022. "Актуализират плана за временна закрила за бежанци от Украйна". "Hrvatska za Ukrajinu" [Croatia for Ukraine]. hrvatskazaukrajinu.gov.hr (horvaadi). 12. mai 2022. Vaadatud 12. mail 2022. Smith, Helena (11. märts 2022). "How European response to Ukraine refugees differs from UK". The Guardian. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2022. Vaadatud 14. märtsil 2022. "Revoke Russian investor passports, Zelensky urges Cyprus". France 24 (inglise). 7. aprill 2022. Vaadatud 8. aprillil 2022. Kiliaris, Kyriacos (29. aprill 2023). "Headquartering, Ukrainian refugees boost property market". Financial Mirror (Briti inglise). Vaadatud 4. juulil 2023. "Czech Republic takes in more than 100,000 Ukrainian refugees so far". Reuters (inglise). Reuters. 7. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2022. Vaadatud 8. märtsil 2022. "Ukrainian refugees arriving by the thousands at Prague's main train station". Radio Prague International (inglise). 10. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. märts 2022. Vaadatud 14. märtsil 2022. "Czech Republic on the verge of its capacity to handle more refugees". Expats.cz. 17. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2022. Vaadatud 17. märtsil 2022. Koper, Anna; Hoske, Felix; Filipovic, Branko (23. märts 2022). "A tale of 'cruelty' as Ukraine refugee exodus exceeds 3.6 million". Reuters (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 24. märtsil 2022. "V České republice je aktuálně 325 tisíc uprchlíků z Ukrajiny - Ministerstvo vnitra České republiky". "Regional Refugee Response Plan for the Ukraine Situation - Inter-Agency Operational Update: Czech Republic, March - June 2022". Reliefweb. 15. juuli 2022. Vaadatud 9. aprillil 2023. "Seznam Krajských asistenčních center pomoci Ukrajině". The Ministry of the Interior of the Czech Republic. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2022. Vaadatud 19. märtsil 2022. "Pro potřeby obyvatel Ukrajiny vznikla KACPU – Krajská asistenční centra pomoci Ukrajině". pozary.cz. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 19. märtsil 2022. Jeřábková, Dominika (17. märts 2022). "Uprchlíci z Ukrajiny dostanou snáz pobytové oprávnění, odklepli senátoři". novinky.cz. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2022. Vaadatud 19. märtsil 2022. "Se, hvor mange ukrainere, der er flygtet til din kommune: Lemvig har snart ikke boliger til flere" (taani). DR. 25. märts 2022. Vaadatud 31. märtsil 2022. Trolle, J.S. (4. märts 2022). "Udlændingestyrelsen: Mindst 4–6.000 ukrainere er kommet over den danske grænse" (taani). DR. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2022. Vaadatud 11. märtsil 2022. Krogh, K. (11. märts 2022). "Ingen ved, om Danmark skal hjælpe 600, 6.000 eller 20.000 ukrainere" (taani). Berlingske. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2022. Vaadatud 11. märtsil 2022. "Information til ukrainske statsborgere" (taani). NyIDanmark. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2022. Vaadatud 11. märtsil 2022. Oldager, M. (4. märts 2022). "Partier enige om særlov: Ukrainere skal have adgang til arbejdsmarkedet og uddannelse" (taani). DR. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2022. Vaadatud 11. märtsil 2022. "Se pressemødet: Regeringen vil ændre fordelingen af ukrainske flygtninge" [From the press conference: The government will change the distribution of Ukrainian refugees]. Altinget (taani). 1. aprill 2022. Vaadatud 17. aprillil 2022. "Tesfaye: 30.000 ukrainere er kommet til Danmark". Politiken (taani). 1. aprill 2022. Vaadatud 17. aprillil 2022. "More than 25,000 refugees have arrived in Estonia". Eesti Rahvusringhääling. 18. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2022. Vaadatud 19. märtsil 2022. "More than 600 Ukrainian refugees arrived in Estonia on Wednesday". Eesti Rahvusringhääling. 31. märts 2022. Vaadatud 1. aprillil 2022. Estonian Police (29. aprill 2022). "Eestisse saabunud Ukraina sõjapõgenike arv" [Number of Ukrainian war refugees arriving in Estonia]. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. aprill 2022. Vaadatud 29. aprillil 2022. "Vantaa varautuu ukrainalaispakolaisten auttamiseen" [Vantaa prepares to help Ukrainian refugees]. Vantaa-info (soome). 30. märts 2022. Vaadatud 31. märtsil 2022. Ataman, Joseph; Knight, Camille (10. märts 2022). "Thousands of Ukrainian refugees reach France". CNN. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2022. Vaadatud 11. märtsil 2022. "Guerre en Ukraine: "17 000 réfugiés ukrainiens ont été accueillis en France" (Darmanin)". laprovence (prantsuse). 16. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. märts 2022. Vaadatud 16. märtsil 2022. "Guerre en Ukraine: le plus grand exode sur le sol européen depuis la seconde guerre mondiale". Le Monde (prantsuse). 25. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2022. Vaadatud 25. märtsil 2022. In France, 30,000 Ukrainians have been counted upon entering the territory since the start of the Russian invasion. "Ukraine: la France, petite terre d'accueil des réfugiés ukrainiens". l'Opinion (prantsuse). 30. märts 2022. Vaadatud 30. märtsil 2022. "Plus de 70 000 réfugiés ukrainiens bénéficient de l'allocation pour demandeurs d'asile en France". le Parisien (prantsuse). 27. aprill 2022. Vaadatud 27. aprillil 2022. "Guerre en Ukraine : quelque 85 000 Ukrainiens réfugiés en France depuis le début du conflit". France tv info (prantsuse). 24. mai 2022. Vaadatud 24. mail 2022. GOV.UK (7. juuli 2022). "Ukraine Family Scheme and Ukraine Sponsorship Scheme (Homes for Ukraine) visa data". GOV.UK. Vaadatud 13. juulil 2022. "Pour les 100 000 réfugiés ukrainiens en France, un provisoire qui dure". liberation (prantsuse). 25. mai 2022. Vaadatud 25. mail 2022. "We have crossed the threshold of 100,000 Ukrainians in France". Le Monde. 2022. Vaadatud 14. juulil 2022. "L'État lance une plateforme pour les particuliers voulant héberger des réfugiés ukrainiens". huffingtonpost (prantsuse). 8. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2022. Vaadatud 10. märtsil 2022. "Je m'engage pour l'Ukraine". parrainage (prantsuse). Originaali arhiivikoopia seisuga 16. märts 2022. Vaadatud 5. märtsil 2022. "Rightwing presidential candidates' immigration 'obsession' belies reality of modern France". Financial Times. 6. aprill 2022. "Georgians come to the aid of Ukrainian refugees". Eurasianet. 27. aprill 2022. Vaadatud 29. mail 2022. "Georgians Offer Free Accommodation, Services to Stranded Ukrainians". Civil.ge (Ameerika inglise). 24. veebruar 2022. Vaadatud 27. mail 2022. Ukraine Refugee Situation, UN Refugee Agency, July 2022 "Ukrainian school opens in Tbilisi". Eurasianet (inglise). Vaadatud 27. mail 2022. "Public school in Black Sea city of Batumi opens classes in Ukrainian to welcome stranded students". Agenda.ge. Vaadatud 27. mail 2022. Röder, Isabel (25. veebruar 2022). "Erste ukrainische Kriegsflüchtlinge in Brandenburg eingetroffen". RBB (saksa). Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2022. Vaadatud 17. märtsil 2022. Bimmer, Doris; Brogsitter, Roana; von Löwis, Julian (24. veebruar 2022). "Deutschland bereitet sich auf Flüchtlinge aus Ukraine vor". Bayerischer Rundfunk (saksa). Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2022. Vaadatud 17. märtsil 2022. "BMI: Neue Ukraine Übergangsverordnung in Kraft getreten. Visumsfreier Aufenthalt auch für Drittstaatsangehörige" (saksa). Hessischer Flüchtlingsrat. 9. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 17. märtsil 2022. "UkraineAufenthÜV Ukraine-Aufenthalts-Übergangsverordnung". www.buzer.de. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2022. Vaadatud 9. märtsil 2022. Der Spiegel {{citation}}: puuduv või tühi pealkiri: |title= (juhend) Grieshaber, Kirsten (17. märts 2022). "Berlin train station turns into refugee town for Ukrainians". Associated Press. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. "Ukrainische Geflüchtete können in Deutschland ab sofort kostenlos Bus und Bahn nutzen". DSW21 (saksa). Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2022. Vaadatud 16. märtsil 2022. Johnson, Dominic (1. märts 2022). "Europas Flüchtlingspolitik: Auf der Flucht sind nicht alle gleich". Die Tageszeitung (saksa). Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2022. Vaadatud 17. märtsil 2022. Leubecher, Marcel (1. märts 2022). "Ukrainische Flüchtlinge: Die seltsame Verwunderung über die Aufnahmebereitschaft der Osteuropäer". Die Welt (saksa). Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2022. Vaadatud 17. märtsil 2022. "Faeser: Flüchtlingsaufnahme unabhängig vom Pass". Tagesschau (saksa). 6. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2022. Vaadatud 17. märtsil 2022. "Geflüchtete aus der Ukraine: Kommunen bitten um Hilfe". Tagesschau (saksa). 14. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2022. Vaadatud 14. märtsil 2022. "Berlin warns Ukrainian refugees about trafficking danger". Reuters. 15. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2022. Vaadatud 19. märtsil 2022. Bali, Kaki (1. märts 2022). "Die russische Invasion bedroht die griechische Minderheit in der Ostukraine". Deutsche Welle (saksa). Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2022. Vaadatud 16. märtsil 2022. "War in Ukraine: Over 16,700 Ukrainian refugees in Greece, 5,117 minors". Protothema (Greek). 3. aprill 2022. Vaadatud 5. aprillil 2022.{{cite news}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Alla vega 845 eru komin frá Úkraínu". www.mbl.is (Icelandic). Morgunblaðið. 25. aprill 2022. Vaadatud 25. aprillil 2022.{{cite news}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Búist við miklum fjölda flóttafólks eftir páska". www.ruv.is (Icelandic). RÚV. 13. aprill 2022. Vaadatud 14. aprillil 2022.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Holland, Kitty. "Ireland may take in more than 100,000 Ukrainian refugees, Minister says". The Irish Times. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2022. Vaadatud 7. märtsil 2022. "Ireland could take in 200,000 refugees from Ukraine, says Minister". The Irish Times (inglise). 22. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. märts 2022. Vaadatud 24. märtsil 2022. Bowers, Shauna (10. aprill 2022). "State has 'probably reached limit' of hotels for Ukrainian refugees, O'Gorman says". The Irish Times. Vaadatud 12. aprillil 2022. Moloney, Eoghan (14. aprill 2022). "40,000 Ukrainians expected in Ireland by end of April: "Kind of thing you see in movies except it's real"". Vaadatud 19. aprillil 2022. Phelan, Ciara (21. november 2022). "Number of Ukrainians supported in Ireland to exceed 70,000 by the end of the year". Irish Examiner. Vaadatud 6. veebruaril 2023. "Ukraine: Close to 24,000 refugees in Italy so far – Draghi – English". ANSA.it. 9. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2022. Vaadatud 11. märtsil 2022. "Ucraina: Viminale, arrivati in Italia 34.851 profughi – Ultima Ora". 12. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2022. Vaadatud 12. märtsil 2022. Italian Government (7. aprill 2022). "86.066 i profughi arrivati finora in Italia dall'Ucraina" [86,066 people have arrived in Italy so far from Ukraine]. Ministry of the Interior of Italy (itaalia). Vaadatud 7. aprillil 2022. To date, 86,066 people fleeing the conflict in Ukraine have arrived in Italy, 82,400 of them through the border and 3,666 checked by the Friuli-Venezia Giulia railway police department. These are 44,422 women, 9,173 men and 32,471 minors. The cities of destination declared upon entry into Italy are still Milan, Rome, Naples and Bologna. The increase, compared to yesterday, is 1,009 admissions into the national territory. Italian Government (21. juuni 2022). "Crisi Ucraina: 137.385 profughi giunti finora in Italia" [Ukrainian crisis: 137,385 the refugees that have arrived in Italy so far]. Ministry of the Interior of Italy (itaalia). Vaadatud 21. juunil 2022. 137,385 people fleeing the conflict in Ukraine have arrived in Italy so far, 130,164 of them through the border and 7,211 checked by the Friuli-Venezia Giulia railway police department. Out of the total, 72,365 are women, 21,224 are men and 43,796 are minors. The main cities of destination declared on entry into Italy are still Milan, Rome, Naples and Bologna. Italian Government (25. märts 2022). "Ucraina: Viminale, 622 beni confiscati a mafie per profughi" [Ukraine: Interior Ministry, 622 assets confiscated from mafias reserved for refugees]. ANSA (itaalia). Vaadatud 23. mail 2022. Italian Government (10. mai 2022). "Parma, altri sette appartamenti confiscati alla criminalità organizzata accoglieranno profughi ucraini" [Parma, seven more apartments confiscated from organized crime will welcome Ukrainian refugees]. Ministry of the Interior of Italy (itaalia). Vaadatud 23. mail 2022. "Interior Ministry plans potential accommodation for Ukrainian refugees". Public Broadcasting of Latvia. LETA. 14. veebruar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. veebruar 2022. Vaadatud 24. veebruaril 2022. "Latvia ready to take in Ukrainian refugees, visas for Russians to be suspended". Public Broadcasting of Latvia. 24. veebruar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2022. Vaadatud 24. veebruaril 2022. "First Ukrainian refugees arrive in Latvia". Public Broadcasting of Latvia. 26. veebruar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2022. Vaadatud 26. veebruaril 2022. "Volunteer drivers depart Latvia to pick up Ukrainian refugees". Public Broadcasting of Latvia. 27. veebruar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2022. Vaadatud 27. veebruaril 2022. "More than 1,000 Ukrainians have come to Latvia so far". Public Broadcasting of Latvia. 2. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2022. Vaadatud 2. märtsil 2022. "Online portal for Ukrainian refugees". Public Broadcasting of Latvia. 2. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2022. Vaadatud 2. märtsil 2022. Līcīte, Madara (7. märts 2022). "Help center for Ukrainians opens in Rīga". Public Broadcasting of Latvia. LETA. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2022. Vaadatud 7. märtsil 2022. "Latvia has issued 67 humanitarian visas to Ukrainians so far". Public Broadcasting of Latvia. LETA. 9. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2022. Vaadatud 9. märtsil 2022. Anstrate, Vita (9. märts 2022). "Second Ukrainian help center to be opened Monday in Rīga". Public Broadcasting of Latvia. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2022. Vaadatud 9. märtsil 2022. "Staķis: Rīgā ir pirmais Ukrainas bēgļu vilnis un noteikti ne lielākais". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. märts 2022. Vaadatud 21. märtsil 2022. Lasmanis, Jans (24. märts 2022). "Latvija trīskāršo uzņemamo Ukrainas bēgļu skaitu". neatkariga.nra.lv (läti). Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. "Latvijā reģistrēti 35 000 Ukrainas bēgļu". delfi.lv. 19. juuli 2022. "Per savaitę į Lietuvą atvyko beveik tūkstantis karo pabėgėlių iš Ukrainos". "Aufnahme von Menschen, die vor dem Krieg in der Ukraine fliehen". gouvernement.lu (saksa). 3. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2022. Vaadatud 16. märtsil 2022. "Luxembourg: Integrating Ukrainian refugees in education and the labour market system". 30. juuni 2022. Petra Vissers: De opvang is al overvol: Oekraïense vluchtelingen wacht in Nederland een weinig warm welkom. Arhiiviversioon seisuga 25. veebruar 2022 In: trouw.nl. 25 February 2022, retrieved 1 March 2022 (Dutch). Peter Groenendijk: Al honderden Oekraïense vluchtelingen in Rotterdam: 'Het gaat nu heel snel' Arhiiviversioon seisuga 9. märts 2022. In: ad.nl. 8 March 2022, retrieved 8 March 2022 (Dutch). Onze Parlementaire Redactie: Kabinet wil 50.000 plekken voor vluchtelingen Oekraïne: ook in leegstaande panden met noodbedden Arhiiviversioon seisuga 9. märts 2022. In: telegraaf.nl. 8 March 2022, retrieved 8 March 2022 (Dutch). Amsterdam. "Opvang Oekraïense vluchtelingen in Amsterdam-Oost". Amsterdam.nl (hollandi). Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 18. märtsil 2022. Gotaas Bonde, Yngvar (25. juuli 2022). "Byrådet ville at alle nye flyktninger skulle få gratis buss, trikk og båt. Over fire måneder senere gis tilbudet fortsatt bare til ukrainere" [The city council wanted all new refugees to receive free travel by bus, tram and boat. Over four months later, the offer is still only given to Ukrainians.]. Aftenposten (norra). Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuli 2022. Vaadatud 25. juulil 2022. Vy gir ukrainere gratis togreise til mottakssentre. I Vestland fylkeskommune får de gratis kollektivtransport. // Også i Oslo får ukrainske flyktninger gratis skyss med Ruter om de viser frem ukrainsk pass eller ID-kort. Ordningen kom på plass allerede 4. mars, én uke etter Russlands invasjon av Ukraina. "SEF já concedeu proteção temporária a mais de 33 mil refugiados ucranianos". ionline (portugali). Vaadatud 26. aprillil 2022. Henriques, Joana Gorjão (24. märts 2022). "Refugiados da Ucrânia em Portugal já são mais de 20 mil, cerca de 5% têm outras nacionalidades". PÚBLICO (portugali). Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2022. Vaadatud 25. märtsil 2022. "Dezasseis refugiados ucranianos menores chegaram a Portugal sozinhos". www.sabado.pt (Euroopa portugali). Vaadatud 7. aprillil 2022. Lusa, Agência. "Já chegaram a Portugal pelo menos 45 menores ucranianos não acompanhados". Observador (Euroopa portugali). Vaadatud 9. aprillil 2022. Henriques, Joana Gorjão (29. märts 2022). "Portugal recebeu 65 menores não-acompanhados da Ucrânia". PÚBLICO (portugali). Vaadatud 29. märtsil 2022. "Comunidade ucraniana passa a ser segunda maior residente em Portugal". Impala (Euroopa portugali). 22. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. märts 2022. Vaadatud 24. märtsil 2022. Lusa, Agência. "Mais de 25.000 refugiados com proteção temporária em Portugal". Observador (Euroopa portugali). Vaadatud 31. märtsil 2022. "Bus leaves Olhão to rescue group of Ukrainian women and children in Poland". Sul Informação (inglise). 2. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. märts 2022. Vaadatud 24. märtsil 2022. "Refugiados ucranianos: mais de 2 mil crianças integradas nas escolas portuguesas". SIC Notícias (Euroopa portugali). 6. aprill 2022. Vaadatud 6. aprillil 2022. Borges, Liliana (22. märts 2022). "Portugal já recebeu 17.504 refugiados e há 600 crianças ucranianas nas escolas portuguesas". Publico. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. märts 2022. Vaadatud 22. märtsil 2022. "Já foram celebrados 359 contratos entre refugiados e empresas portuguesas". MSN (Euroopa portugali). Vaadatud 6. aprillil 2022. "Ucrânia: Segurança Social atribuiu mais de 1400 prestações sociais a refugiados". Dinheiro Vivo (Euroopa portugali). 6. aprill 2022. Vaadatud 6. aprillil 2022. "Portugal vai continuar a "acolher o maior número possível" de refugiados, diz Governo". ionline (portugali). Vaadatud 29. märtsil 2022. "Secretária de Estado diz que não há número limite de refugiados a acolher por Portugal – Renascença". Rádio Renascença (Euroopa portugali). 8. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. märts 2022. Vaadatud 24. märtsil 2022. "Sierra Leone". OHCHR. "Accommodation Owners Offer to House Some 600 Ukrainian Refugees, Around 3,000 Now in Slovenia". Total Slovenia News. 23. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 23. märtsil 2022. "Vsak dan prvi - 24ur.com". www.24ur.com. de 2022, PorNewsroom Infobae28 de Febrero (28. veebruar 2022). "España anuncia la regularización de todos los ucranianos que viven en España". infobae (Euroopa hispaania). Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2022. Vaadatud 4. märtsil 2022. "Galicia se ofrece a acoger refugiados procedentes de Ucrania". Europa Press. 28. veebruar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2022. Vaadatud 4. märtsil 2022. "El Gobierno coordina con CCAA y ucranianos en España el plan de contingencia para recibir refugiados". Europa Press. 3. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2022. Vaadatud 4. märtsil 2022. "Sánchez anuncia que la cifra de refugiados de Ucrania pasará de 30.000 a 70.000 en pocos días". La Vanguardia (hispaania). 31. märts 2022. Vaadatud 31. märtsil 2022. "About 25,000 Ukrainian refugees have reached Spain so far, says minister". Yahoo news. Reuters. 21. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. märts 2022. Vaadatud 21. märtsil 2022. "El 61% de los ucranianos atendidos en los CREADE del Ministerio de Inclusión tiene estudios superiores". Ministerio de Inclusion, Seguridad Social y Migración. 5. aprill 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. aprill 2022. Vaadatud 12. aprillil 2022. "Över 4 000 flyktingar kommer till Sverige varje dygn" (rootsi). Sveriges Television. 11. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2022. Vaadatud 13. märtsil 2022. "Sweden expects 76,000 Ukrainian refugees in coming months – Migration Agency". Reuters. 11. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. märts 2022. Vaadatud 13. märtsil 2022. Keystone-SDA/sb (11. märts 2022). "Up to 60,000 Ukrainians could seek refuge in Switzerland". SWI swissinfo.ch (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 21. märts 2022. Vaadatud 21. märtsil 2022. SEM [@SEMIGRATION] (5. aprill 2022). "Dienstag, 5. April - die aktuellen Zahlen zur ukrainischen Flüchtlingssituation in der Schweiz: 24'837 (registrierte) Geflüchtete, davon haben 18'149 Personen den S-Status erhalten. #ukraineInfoCH t.co/V3N0l7JBHC" [Tuesday, April 5th - the current figures on the Ukrainian refugee situation in Switzerland: 24,837 (registered) refugees, 18,149 of whom have received S status. #ukraineInfoCH] (Tweet) (saksa). Originaali arhiivikoopia seisuga 14. aprill 2022. Vaadatud 2. detsembril 2022 – cit. via Twitter. "Refugees fleeing Ukraine (since 24 February 2022)". UNHCR. 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2022. Vaadatud 3. juunil 2022. "'Kyiv already feels cold', says Swiss president on visit". Swissinfo. 21. oktoober 2022. Vaadatud 25. oktoobril 2022. Casey, Ruairi (13. märts 2022). "'Shameful': UK's response to Ukraine refugee crisis criticised". Al Jazeera. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2022. Vaadatud 13. märtsil 2022. Walker, Shaun; Townsend, Mark (13. märts 2022). "Stranded and desperate, Ukrainian refugees wait for the Home Office reply. But it never comes". The Observer. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2022. Vaadatud 13. märtsil 2022. "Ukraine conflict: UK relaxes visa rules for refugees". BBC News. Märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2022. Vaadatud 3. märtsil 2022. "Ukrainian refugees are becoming the latest victims of a hostile bureaucracy that was two decades in the making". The Observer. 3. aprill 2022. Vaadatud 3. aprillil 2022. "France and Britain trade barbs over treatment of Ukraine refugees in Calais". Reuters. 6. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2022. Vaadatud 7. märtsil 2022. "France accuses UK of 'lack of humanity' over Ukrainian refugees". The Guardian. 6. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2022. Vaadatud 7. märtsil 2022. "Emmanuel Macron: UK not living up to "grand statements" on Ukraine's refugees". The Herald Scotland. 12. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2022. Vaadatud 14. märtsil 2022. Helm, Toby; Townsend, Mark (12. märts 2022). "Gove bids to end Ukrainian refugee chaos with £350 'cash for rooms' offer". The Guardian. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2022. Vaadatud 14. märtsil 2022. Hall, Rachel (14. märts 2022). "UK homes for Ukrainian refugees: how scheme is going to work". The Guardian. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2022. Vaadatud 14. märtsil 2022. "UK visa rule leaving refugees stranded in war-torn Ukraine, say charities". The Guardian. 29. märts 2022. Vaadatud 10. septembril 2022. Gentleman, Amelia; Halliday, Josh (28. märts 2022). "UK visa rule leaving refugees stranded in war-torn Ukraine, say charities". The Guardian. Vaadatud 30. märtsil 2022. Gallardo, Cristina (30. märts 2022). "Fewer than half of Ukrainian applicants have UK visas approved". Politico. Vaadatud 30. märtsil 2022. Bakht, Shayma; Kenber, Billy (9. aprill 2022). "Single British men offer beds to female refugees". The Times (inglise). Syal, Rajeev (13. aprill 2022). "Stop matching lone female Ukraine refugees with single men, UK told". The Guardian. Vaadatud 13. aprillil 2022. "Priti Patel apologises for low number of Ukraine refugees arriving in UK". The Guardian (inglise). 8. aprill 2022. Vaadatud 10. aprillil 2022. "Ukraine Family Scheme and Ukraine Sponsorship Scheme (Homes for Ukraine) Visa Data". UK Government. 21. aprill 2022. Vaadatud 22. aprillil 2022. Gentleman, Amelia (28. aprill 2022). "UK government admits to processing delays for Ukraine visas". The Guardian. Vaadatud 28. aprillil 2022. "Cinco ucranianos llegaron a Argentina gracias a un vuelo humanitario". Ámbito (hispaania). 8. mai 2022. Brown, Andrew (25. veebruar 2022). "Ukrainian visas prioritised after invasion". The Canberra Times. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2022. Vaadatud 18. märtsil 2022. Crellin, Zac (17. märts 2022). "As Ukrainians flee Russian invasion, ordinary Australians are opening their homes". The New Daily. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2022. Vaadatud 18. märtsil 2022. Clarke, Melissa (20. märts 2022). "Scott Morrison announces visas for Ukrainians, $50 million in military and humanitarian aid". ABC News. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. märts 2022. Vaadatud 20. märtsil 2022. "Brasil concederá vistos humanitários a refugiados ucranianos". CNNBrasil (Portuguese). Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2022. Vaadatud 5. märtsil 2022.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Como imigrantes e descendentes consolidaram Prudentópolis como a Ucrânia brasileira" (Portuguese). G1. 2. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2022. Vaadatud 5. märtsil 2022.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Brasil já recebeu 894 refugiados ucranianos, informa a Polícia Federal" (Portuguese). Metrópoles. 20. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 21. märtsil 2022.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Mais de 1.100 ucranianos desembarcaram no Brasil desde o início da guerra, diz PF" (Portuguese). CNN Brasil. 22. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2022. Vaadatud 6. aprillil 2022.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Immigration, Refugees and Citizenship Canada (1. märts 2022). "Additional Immigration Support for Those Affected by the Situation in Ukraine". www.canada.ca. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2022. Vaadatud 14. märtsil 2022. "Canada to welcome those fleeing the war in Ukraine". Government of Canada. 3. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2022. Vaadatud 6. märtsil 2022. Immigration, Refugees and Citizenship Canada (17. märts 2022). "Canada launches new temporary residence pathway to welcome those fleeing the war in Ukraine". www.canada.ca. Government of Canada. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. märts 2022. Vaadatud 23. märtsil 2022. "Canada-Ukraine authorization for emergency travel". www.canada.ca. Government of Canada. 17. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. märts 2022. Vaadatud 23. märtsil 2022. Nielsen, Nikolaj (22. märts 2022). "Canada steps forward to help EU with Ukrainian refugees". EUobserver (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 22. märts 2022. Vaadatud 23. märtsil 2022. https://www.cbc.ca/amp/1.6907999 "In Canada, world's second largest Ukrainian diaspora grieves invasion". TheGuardian.com. 3. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. märts 2022. Vaadatud 18. märtsil 2022. Immigration, Refugees and Citizenship Canada (7. oktoober 2022). "Ukraine immigration measures: Key figures". www.canada.ca. Vaadatud 8. oktoobril 2022. Brewster, Murray (10. märts 2022). "Trudeau meets Polish president to talk about getting Ukrainian refugees to Canada". CBC News. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2022. Vaadatud 14. märtsil 2022. "Why Ukrainian newcomers are not refugees and why that matters". CBC News. 25. juuni 2022. "More than 16,000 Ukrainian tourists are currently in Egypt's Red Sea resort cities: Ukrainian Embassy – Foreign Affairs – Egypt". Ahram Online. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. märts 2022. Vaadatud 19. märtsil 2022. "Egypt Flies Out Stranded Ukrainians to Neighbouring Europe for Free | Egyptian Streets" (Ameerika inglise). 7. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2022. Vaadatud 19. märtsil 2022. "Here are the numbers". facebook.com (Ameerika inglise). Vaadatud 22. mail 2022. Kershner, Isabel (23. märts 2022). "Ukraine War Ignites Israeli Debate Over Purpose of a Jewish State". The New York Times (Ameerika inglise). ISSN 0362-4331. Vaadatud 26. märtsil 2022. Winer, Stuart; staff, T. O. I. "Israel said to reach cap on non-Jewish Ukraine refugees, days after announcing limit". The Times of Israel (Ameerika inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2022. Vaadatud 17. märtsil 2022. Володимир Зеленський [@ZelenskyyUa] (3. juuli 2022). "I commend the decision of the Supreme Court of the State of Israel, which obliges the government of 🇮🇱 to abolish any additional restrictions on the entry of citizens of 🇺🇦. The rule of law and respect for human rights is exactly what distinguishes a true, developed democracy!" (Tweet) (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 20. oktoober 2022. Vaadatud 2. detsembril 2022 – cit. via Twitter. "Raped, abused, exploited: Ukrainian women seeking refuge in Israel find no haven". The Times of Israel. 4. jaanuar 2023. "Interior Japan to accept refugees from Ukraine". Nikkei Asia (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2022. Vaadatud 2. märtsil 2022. "ウクライナ避難民29人受け入れ 「親族や知人が日本にいる方」". FNNプライムオンライン (Japanese). 15. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2022. Vaadatud 24. märtsil 2022.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "２２歳のウクライナ女性が神戸に…大学が奨学生にする意向 一方で家族はウクライナに（MBSニュース） - Yahoo!ニュース". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. aprill 2022. Vaadatud 13. aprillil 2022. "【まとめ】日本国内のウクライナ避難民を支援する方法 | 世界のソーシャルグッドなアイデアマガジン | Ideas for Good". 21. juuni 2022. "ウクライナ避難民に関する情報/Українцям, які проживають в Японії. Інформація розміщена тут. | 出入国在留管理庁". 都道府県別ウクライナ避難民在留者数 (tr. "Number of Ukrainian refugees by prefecture") www.moj.go.jp accessed 20 January 2023 Llegada de rusos y ucranianos a Cancún, Mexico. El Economista. 9 de mayo de 2022. "Ukrainian Kiwis slam cost, red tape as just 227 refugees arrive in NZ". Stuff. 7. juuli 2022. Patag, Kristine Joy; Romero, Alexis (3. märts 2022). "Philippines to welcome Ukrainian refugees — DOJ". The Philippine Star. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2022. Vaadatud 5. märtsil 2022. "SL to extend visa for over 15, 000 Russian and Ukrainian tourists by two months – Business News". www.dailymirror.lk (English). Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2022. Vaadatud 2. märtsil 2022.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Cetinguc, Cem (7. märts 2022). "Interior Minister Soylu: Over 20,000 Ukrainian citizens were evacuated to Turkey amid Russia's invasion". P.A. Turkey (Ameerika inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2022. Vaadatud 8. märtsil 2022. "Over 20,000 Ukrainians arrive in Turkey, says top official". Hürriyet Daily News. 8. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2022. "Türkiye'ye ne kadar Ukraynalı geldi? İçişleri Bakanlığı açıkladı". TR Haber. 7. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2022. "Eurovision winner takes refuge in Turkey after forced to flee Ukraine". Hürriyet Daily News. 3. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2022. "İçişleri Bakanı Soylu: 58 bin Ukraynalı savaş sonrası Türkiye'ye geldi". BBC. 22. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 24. märtsil 2022. "Some 58,000 Ukrainians take shelter in Turkey, says minister". Istanbul: Hurriyet daily news. 23. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. märts 2022. Vaadatud 23. märtsil 2022. "U.S. offers temporary legal status to Ukrainians, citing Russian attack". CBS News (Ameerika inglise). 3. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2022. Vaadatud 4. märtsil 2022. "DHS Designates Ukraine for Temporary Protected Status". LIRS (Ameerika inglise). 3. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2022. Vaadatud 4. märtsil 2022. "Biden administration gives protected status to Ukrainians". Roll Call (inglise). 3. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2022. Vaadatud 16. märtsil 2022. Lucey, Catherine; Norman, Laurence (24. märts 2022). "U.S. Will Admit 100,000 Refugees Fleeing Ukraine, White House Says". The Wall Street Journal (Ameerika inglise). ISSN 0099-9660. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 24. märtsil 2022. "More than 71,000 Ukrainians have arrived in the U.S. since March". NBC News. 24. juuni 2022. Bruce Kennedy. (5 December 2022). "Ukrainian refugees in US 'have nowhere to return'". Al Jazeera website Retrieved 6 December 2022. "Remarks by President Biden and President Zelenskyy of Ukraine in Joint Press Conference". The White House. 22. detsember 2022. Vaadatud 23. detsembril 2022. "Ukraine invasion: Family 'overwhelmed' by donations for refugees". BBC News. 28. veebruar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. veebruar 2022. Vaadatud 1. märtsil 2022. Solis, Dianne; Choi, Hojun (28. veebruar 2022). "Where to donate to help Ukrainians". Dallas News (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2022. Vaadatud 1. märtsil 2022. "House approves $40B in Ukraine aid, beefing up Biden request". Associated Press. 11. mai 2022. "War in Ukraine: Support for children and families". www.unicef.org. "Human trafficking experts: States must urgently protect refugees fleeing Ukraine". Council of Europe. 17. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2022. Vaadatud 19. märtsil 2022. McGrath, Stephen (14. märts 2022). "Human traffickers target Ukrainian refugees arriving across borders". The Sydney Morning Herald. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2022. Vaadatud 19. märtsil 2022 – cit. via Associated Press. "Trafficking and sexual exploitation of Ukrainian refugees on the rise". Euractiv. 30. november 2022. "Ukrainian refugees increasingly targeted for sexual exploitation, research finds". The Guardian. 26. märts 2023. "War in Ukraine causes spike in refugees being recruited for prostitution". CNE News. 4. aprill 2023. Adler, Katya (27. märts 2022). "How the sex trade preys on Ukraine's refugees". BBC News (Briti inglise). Vaadatud 1. aprillil 2022. "Concern grows over traffickers targeting vulnerable Ukrainian refugees". France 24 (inglise). 12. märts 2022. Vaadatud 1. aprillil 2022. "How the sex trade preys on Ukraine's refugees". BBC News. 27. märts 2022. "Israel investigating suspected trafficking of 17-year-old Ukrainian refugee". The Times of Israel. 24. märts 2022. "Putin's war in Ukraine is driving a hidden horror: Sex trafficking of women and children". USA Today. 20. mai 2022. "Fears women and children fleeing Ukraine could end up in the hands of human traffickers". ABC News. 12. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2022. Vaadatud 19. märtsil 2022 – cit. via Associated Press. Fallon, Katy (12. märts 2022). "Children going missing amid chaos at Ukrainian border, aid groups report". The Guardian. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2022. Vaadatud 19. märtsil 2022. Fallon, Katy; Cundy, Antonia (25. märts 2022). "Vigilantes stalk Ukraine border as sex traffickers target fleeing women and children". The Guardian. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2022. Vaadatud 25. märtsil 2022. "Almost 100,000 children from orphanages evacuated amid war in Ukraine – La Prensa Latina Media" (Ameerika inglise). 6. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2022. Vaadatud 8. märtsil 2022. Wermus, Katie (7. märts 2022). "U.N. refugee agency focuses on fleeing Ukrainian kids as exodus continues". Newsweek (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2022. Vaadatud 8. märtsil 2022. "UNICEF To Support Refugees At 'Blue Dot' Safe Spaces". UNICEF UK. 3. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2022. Vaadatud 19. märtsil 2022. Hoff, Suzane; de Volder, Eefje (2002). "Preventing human trafficking of refugees from Ukraine. A rapid assessment of risks and gaps in the anti-trafficking response" (PDF). freedomfund.org. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 13. mai 2023. Vaadatud 26. märtsil 2024. Peter, Laurence (27. märts 2022). "Russia transfers thousands of Mariupol civilians to its territory". BBC News. Vaadatud 1. aprillil 2022. Julian Borger (27. mai 2022). "Russia is guilty of inciting genocide in Ukraine, expert report concludes". The Guardian. Vaadatud 29. mail 2022. Ганюкова, Ольга (10. aprill 2022). "Оккупанты создали в России лагерь для депортированных из Украины: там содержат более 400 человек". OBOZREVATEL NEWS. ""Не имели одежды, еды и предметов гигиены": в России обнаружили три лагеря для депортированных мариупольцев". ТСН.ua. 17. aprill 2022. "Россия создала близ Донецка фильтрационный лагерь для украинцев – разведка". LIGA. 24. märts 2022. "В Харьковской области оккупанты создают фильтрационные лагеря — Денисова". nv.ua. Ball, Tom (20. märts 2022). "Ukraine accuses Russia of killing 56 care home residents in Luhansk". The Times. Vaadatud 29. märtsil 2022. Сливченко, Алексей. "ФОТО. Оккупанты строят фильтрационные лагеря для украинцев". СПОРТ.UA. "Ukraine says 400,000 citizens have been forcibly taken to Russia". CBC. Associated Press. 24. märts 2022. "The underground networks of Russians helping Ukrainian refugees". Reuters. 11. mai 2022. "The Russian network helping Ukrainians flee the country". Financial Times. 19. mai 2022. Speri, Alice (september 2022). ""We Felt Like Hostages": Ukrainians Describe Forcible Transfers and Filtration by Russian Forces". The Intercept (inglise). Vaadatud 11. septembril 2022. "US: Hundreds of thousands of Ukrainians forced to Russia". AP NEWS (inglise). 8. september 2022. Vaadatud 11. septembril 2022. Fernandez, Bina (7. märts 2022). "Refugees, reporting and the far right: how the Ukraine crisis reveals brutal 'everyday racism' in Europe and beyond". The Conversation (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2022. Vaadatud 11. märtsil 2022. Pronczuk, Monika; Maclean, Ruth (1. märts 2022). "Africans Say Ukrainian Authorities Hindered Them From Fleeing". The New York Times (Ameerika inglise). ISSN 0362-4331. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2022. Vaadatud 1. märtsil 2022. "'Pushed back because we're Black': Africans stranded at Ukraine-Poland border". France 24. 28. veebruar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. märts 2022. Vaadatud 2. märtsil 2022. Stephanie Busari; Nimi Princewill; Shama Nasinde; Mohammed Tawfeeq. "Indian and African students fleeing Ukraine say they face racism at border". CNN. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2022. Vaadatud 3. märtsil 2022. Steavenson, Wendell (2. märts 2022). ""Svoboda! Liberté! Freedom!": the great flight from Ukraine to Poland". 1843 Magazine. The Economist. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2022. Vaadatud 2. märtsil 2022. Sadiq, Maheen (28. veebruar 2022). "Discrimination and racism as people flee Ukraine shared on social media – video". The Guardian. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2022. Vaadatud 12. märtsil 2022. "How Indians fleeing Ukraine ran into racism". The Times of India. 2. märts 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. Neeta Lal (1. märts 2022). "Ukraine crisis: Indian students claim mistreatment after New Delhi abstains from UN vote". South China Morning Post (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2022. Vaadatud 26. märtsil 2022. Tondo, Lorenzo; Akinwotu, Emmanuel (2. märts 2022). "People of colour fleeing Ukraine attacked by Polish nationalists". The Guardian (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2022. Vaadatud 12. märtsil 2022. White, Nadine (1. märts 2022). "UN admits refugees have faced racism at Ukraine borders". Vaadatud 30. märtsil 2022. You have seen reports in the media that there are different treatments – with Ukrainians and non-Ukrainians. Now our observations … is that these are not state policies – but there are instances which it has happened Zaru, Deena (3. märts 2022). "Many nonwhite refugees fleeing Ukraine caught in limbo at borders amid reports of discrimination". ABC News (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2022. Vaadatud 13. märtsil 2022. Ayman Mohyeldin (6. märts 2022). "Opinion – Ukraine's refugee crisis lays bare a dangerous media bias". MSNBC. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2022. Vaadatud 7. märtsil 2022. Fernandez, Bina (7. märts 2022). "Refugees, reporting and the far right: how the Ukraine crisis reveals brutal 'everyday racism' in Europe and beyond". The Conversation. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2022. Vaadatud 7. märtsil 2022. Szeto, Winston (2. märts 2022). "Former Syrian refugee cries foul at 'racist' media coverage of Ukraine war". CBC. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2022. Vaadatud 8. märtsil 2022. "Faced with discrimination, Ukrainian Roma refugees are going home". Euractiv. 14. aprill 2022. "Romani Ukrainian Refugees Refused Housing in Czech Republic and Sent to Germany". Prague Morning. 18. aprill 2022.