laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kikkapuu (perekond)

Kikkapuu (Euonymus L.) on puude ja põõsaste perekond kikkapuuliste sugukonnas.
Afseelia

Afseelia (Afzelia) on puude perekond liblikõieliste sugukonnast. Afseeliad on pärit troopilisest Aafrikast ja Aasiast. Afseeliate puit on seente ja putukate suhtes väga vastupidav, nii et ta ei vaja eraldi kaitset, ning väga hea soojusjuhtivusega. Teda kasutatakse köetavate põrandate parketina, uste, akende, laudade ja paatide materjalina ning (väikese hõõrdejõu tõttu) velodroomide pinnakattena. Puit on kollakas kuni helepruun ning värvub seismisel punakaspruuniks. Seda tuleb aeglaselt kuivatada, et ta ei deformeeruks. Seemned on punased või mustad ja neist tehakse keesid. Afzelia xylocarpa seemneid ja koort kasutatakse meditsiinis. Perekonnale andis Adam Afzeliuse järgi nime James Edward Smith 1798. Afseeliaid on kuni 13 liiki, nende seas Afzelia africana (aafrika afseelia) Afzelia bella Afzelia bipindensis Afzelia bracteata Afzelia pachyloba Afzelia palembanica Afzelia peturei Afzelia quanzensis (õnne-afseelia) Afzelia rhomboidea Afzelia xylocarpa Mõne süsteemi järgi kuulub perekonda ka kanuu-intsia (Afzelia bijuga). Perekonna prantsuskeelne kirjeldus saidil delta-intkey.com Afseeliapuidu hollandikeelne kirjeldus saidil houtinfo.nl
Randla

Randla ehk rannavöönd on mere või suurjärve põhja ja maismaad hõlmav vöönd, mida kujundab peamiselt lainetus. Randla jaguneb veealuseks rannakuks ehk rannanõlvaks ja maismaaliseks rannaks. Rannavööndi ehitust ja kujunemist uurivat teadusharu nimetatakse rannageoloogiaks. Kaarel Orviku (1974) on Eestis eristanud kulutus- ja kuhjerannavööndeid. Neil vöönditel on mõlemal 4 alltüüpi. Kulutusrannavööndid Pankrannavöönd Paerannavöönd Astangrannavöönd Moreenirannavöönd Kuhjerannavööndid Veeristikrannavöönd Liivarannavöönd Möllirannavöönd Turbarannavöönd Rannik Rannak Rand (Orviku, K.). (1974). Морские берега Эстонии. Таллин. 112 c
Aafrika afseelia

Aafrika afseelia (Afzelia africana) on puuliik liblikõieliste sugukonna afseelia perekonnast. See liik kasvab troopilises Aafrikas. Puud kasvavad 10–20 m, harva kuni 30 m kõrguseks. Aafrika afseelia puit on väga hinnatud (afseeliast rääkides peetakse sageli silmas just selle liigi puitu). Ta on termiitide suhtes vastupidav. Sellest valmistatakse parketti, mööblit, trumme ja majapidamistarbeid. Tema koort kasutatakse meditsiinis ja kalamürgina, lehti väetisena ja söödana, õisi kastmevürtsina. Puu on kasutusel ka maagias. Puidu ekspordi tõttu on see liik ohtu sattunud.
Star (laev)

Mitte segi ajada jahiklassiga Star. Star on Eesti reederi Tallink kiire parvlaev, mis on ehitatud 2007. aastal Aker Finnyardsi Helsingi laevatehases ja mis prahiti 2023. aasta kevadel Iirimaale, kus laev kannab nime Oscar Wilde. Star on 186 m pikk ja 27,7 m lai süvisega 6,5 m. Laeva kogumahutavus on 36 249 ja kandevõime 3500 t. Laev on kiire: suudab sõita 27 sõlmega. Laeva jääklass on 1A. Laeval on 4 MaK diiselmootorit, millest igaühe võimsus on 12 MW ja koguvõimsus 48 MW. Laeval on kohti 1900 reisijale. Kajutites on ööbimiskohti 520 reisijale. Lisaks on laeval 2000 rajameetrit autodele ja sinna mahub 450 autot. Stari ja Superstari liiniletulekul loobus Tallink Autoexpressi ja SuperSeaCati tüüpi kiirparvlaevadest ning teised laevakompaniid oma kiirparvlaevadest. Star võtab peale rohkem reisijaid ja lasti, aga peamine on võimekus iga ilmaga väljuda ja pidada kinni sõiduplaanist, lisaks võimaldab Stari jääklass sõita Tallinna–Helsingi liinil aasta ringi. Tallinna saabumine Star Tallinna Vanasadamas Star õhtul Star telliti 1. augustil 2005 Helsingis asuvast Aker Finnyardsi laevatehasest. Laevale tehasenumbriga 1467 pandi kiil 30. mail 2006. Laev lasti vette 23. novembril 2006 ja ristiti veel samal päeval. Uue kiire parvlaeva ristiema on Helsingi linnapea abikaasa Jaana Pajunen. Star anti tellijale üle 10. märtsil 2007 ja laev asus esmareisile 12. aprillil 2007. Star teenindas reisijaid aasta ringi kaubamärgi all Tallink Shuttle. Laeva projekt põhineb laeval SeaFrance Rodin, mis ehitati 2001 samas tehases ettevõttele SeaFrance. Esialgu polnud Starile plaanitud reisijakajuteid, hiljem otsustati ehitada kajutid 520 reisijale. Alates 2007. aasta aprillist kuni aprillini 2023 sõitis Star liinil Tallinn–Helsingi. Star tegi alates 12. aprillist 2007 kolm edasi-tagasi reisi päevas, sõit kestis kaks tundi. Esialgu kavandati reisi pikkuseks 1 tund ja 50 minutit, aga nii kiireks laev ei osutunud. Täislastis laeva lossimine ja laadimine kestab vähemalt tund. 2008. aastal hakkas sel liinil sõitma lisaks Starile ka Superstar, Tallinki teine kiire parvlaev. Tallink Grupp sõlmis 6. aprillil 2023 lepingu Iiri ettevõttega Irish Continental Group plc süstiklaeva Star pikaajaliseks prahtimiseks. Alus prahitakse esialgu 20 kuuks võimalusega pikendada lepingut kuni nelja aasta võrra ning ka laev välja osta. Star hakkas sõitma Iirimaa, Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa piirkonnas. Stari 2023. aasta kevade viimane väljumine Läänemerel toimus 1. mai õhtul Helsingist Tallinna. Alates maist 2023 kannab laev nime Oscar Wilde. A la carte – restoran Food Wave – Rootsi laud Quick & Easy – pitsa, hamburgerid Snack Time – kohv ja väikesed suupisted Sunset Bar Pub Seaport Burger King "Star (2007)". Originaali arhiivikoopia seisuga 31.07.2012. Vaadatud 19.10.2009.(rootsi keeles) marinetraffic.com Börsiteated[alaline kõdulink], aufgerufen am 16. Mai 2012  Star – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Allsvenskan

Allsvenskan (täisnimega Fotbollsallsvenskan) on Rootsi klubijalgpalli kõrgeim liiga. Liigas on alates 2008. aastast 16 meeskonda ning hooaja jooksul mängivad kõik klubid omavahel kaks korda (kodus ja võõrsil). Alates 1993. aastast kuulutatakse liiga parim meeskond automaatselt Rootsi meistriks jalgpallis ning võitjaklubile antakse Lennart Johanssoni karikas. Allsvenskani esimene hooaeg oli 1924–1925 ning siis tuli võitjaks GAIS. Esimest korda sai liiga Rootsi meistrisarja staatuse 1930–1931 hooajal. Aastatel 1982–1990 jätkasid liigahooaja parimad meeskonnad väljalangemissüsteemis mängitaval turniiril, et selgitada välja meister. Hooaegadel 1991 ja 1992 jagati pärast liigakohtumiste mängimist meeskonnad Meistrisarja (Mästerskapsserien) ja Kvalifikatsioonisarja (Kvalsvenskan). Meistrisarja klubide hulgast selgus Rootsi meister ja Kvalifikatsioonisarja meeskonnad võitlesid liigasse püsimajäämise nimel. Kokku on Rootsi meistriks tulnud 16 klubi. Kõige edukam on 26 võiduga Malmö FF. Järgnevad 13 võiduga IFK Göteborg ja IFK Norrköping. 2024. aasta hooajal mängivad liigas järgmised 16 klubi: Aastatel 1982–1992 selgitati Rootsi meister sellele järgneva play-off-turniiri käigus. Malmö FF (26 meistritiitlit) IFK Göteborg (13) IFK Norrköping (13) Djurgårdens IF (8) Helsingborgs IF (7) AIK (6) IF Elfsborg (6) Henri Anier – Kalmar (2016) Vitali Gussev – Trelleborg (2004) Marko Kristal – Elfsborg (1999 Siim Luts – Norrköping (2013) Tarmo Neemelo – Helsingborg (2006) Joonas Tamm – Norrköping (2011–2013) Ingemar Teever – Öster (2006) Andreas Vaikla – Norrköping (2016) Kristen Viikmäe – Gefle (2006) Indrek Zelinski – Landskrona (2003) Karol Mets – AIK (2019–2020) Erik Sorga – IFK Göteborg (2022) Rootsi jalgpalliliit
Arvid August Afzelius

Arvid August Afzelius (8. oktoober 1785 Fjällåkra, Broddetorpi kihelkond, Västergötland – 25. september 1871 Enköping) oli esimene rootsi rahvalaulude koguja, samuti tõlkija, ajaloolane ja luuletaja. Alates 1828. aastast kuni surmani oli ta Enköpingis pastor. Koos Erik Gustaf Geijeriga andis ta välja rootsi rahvalaulude kogumiku "Svenska folkvisor från forntiden" (3 köidet, Stockholm 1814–1816). Need ilmusid koos viisiga ja töödeldud kujul. See kogumik innustas rahvalaule koguma ning inspireeris heliloojaid. Ta tõlkis rootsi keelde Vanema Edda (1818) ja Hervarari saaga ning kirjutas Rootsi ajaloo Karl XII ajani "Swenska folkets sagohäfder", mis ei taotlenud niivõrd ajaloolist tõepära kui rahvalikku pilti ajaloost. Koos Rasmus Raskiga andis ta välja nii Vanema ku ka Noorema Edda. Tema luuleteoste seas on rahvalaulu viisile kirjutatud romanss (ballaad) "Näckens polska" (1812). Samuti kirjutas ta kirikulaule, sealhulgas "Dig skall min själ sitt offer bära". Aastal 1901 andis üks tema tütardest välja tema mälestused ("Minnen"). Ta oli ühingu Götiska Förbundet liige.
Comedy Central

Comedy Central on Ameerika Ühendriikide komöödiakanal. 2006. aastast töötavad selle kohalikud versioonid ka Euroopa riikides: Poolas, Saksamaal, Madalmaades, Itaalias, Ungaris, Rootsis, Ühendkuningriigis ja Iirimaal. 1. aprillil 2009 alustas tööd Uus-Meremaa versioon.
Summer Make Good

"Summer Make Good" on Islandi ansambli múm album. See anti välja plaadifirma Fat Cat poolt 2004. aastal. "Hú Hviss - A Ship" – 1:27 "Weeping Rock, Rock" – 6:18 "Nightly Cares" – 4:58 "The Ghosts You Draw on My Back" – 4:14 "Stir" – 2:41 "Sing Me Out the Window" – 4:42 "The Island of Children's Children" – 5:16 "Away" – 1:28 "Oh, How the Boat Drifts" – 5:11 "Small Deaths Are the Saddest" – 1:30 "Will the Summer Make Good for All of Our Sins?" – 4:02 "Abandoned Ship Bells" – 5:03 Samuli Kosminen – trummid ja löökpillid Eiríkur Orri Ólafsson – trompet, pianette, moog ja viled Ólöf Arnalds – kitarr, viola da gamba, stroh viiul, ksülofon ja vokaal Adam Pierce – harf ühes loos Halldór Arnar Úlfarson – halldorophone Austurbæjarskóli kooli tüdrukud – vokaal (lugu 2) Ársól Þóra Sigurðardóttir, Brynja Siggeirsdóttir, Halla Björg Sigurþórsdóttir Perla Hafþórsdóttir, Vigdís Perla Maack, Viktoria Sigurðardóttir 28. juunil 2004 avaldati albumist "piiratud tiraažiga esitlusväljaanne" (FATCD26B): kõvade ehiskattega kaantega joonistusi sisaldav raamat, mille tagakaane sisse on asetatud CD.
Kassinaeris

Kassinaeris (Malva L.) on taimede perekond kassinaeriliste sugukonnas. Perekonda kuulub umbes 25–30 liiki ühe-, kahe- ja mitmeaastaseid rohttaimi. Perekonna levilaks on Aafrika, Aasia ja Euroopa parasvööde, lähistroopika ja troopika. Malva aegyptia Malva aethiopica (Etioopia endeem) Malva alcea – roos-kassinaeris Malva assurgentiflora Malva brasiliensis Malva canariensis Malva cathayensis Malva cretica Malva dendromorpha Malva hispanica Malva microcarpa Malva microphylla Malva mohileviensis Malva moschata – muskus-kassinaeris Malva neglecta – harilik kassinaeris Malva nicaeensis Malva pacifica Malva parviflora – egiptuse kassinaeris Malva preissiana Malva pseudolavatera Malva pusilla – ümaralehine kassinaeris Malva qaiseri Malva rotundifolia Malva stipulacea Malva subovata Malva sylvestris – mets-kassinaeris Malva transcaucasica Malva tournefortiana Malva trifida Malva verticillata – männas-kassinaeris Kassinaeris andmebaasis eElurikkus.
Marcus Berg

Bengt Erik Markus Berg (sündinud 17. augustil 1986 Torsbys) on Rootsi jalgpallikoondise ja Rootsi kõrgliiga klubis IFK Göteborg ründaja. Tema vanem vend Jonatan Berg on samuti jalgpallur. Pärast noorjalgpallurikarjääri veetmist IFK Veleni ja Torsby IF-i klubides liitus Marcus Berg 17-aastaselt IFK Göteborgiga (2003. aastal). Debüüdi Rootsi kõrgliigas Allsvenskanis tegi ta 2005. aastal 19-aastaselt võõrsil mängus Malmö FF-i vastu, kus Berg vahetati sisse kohtumise üleajal. Oma esimese värava Allsvenskanis lõi Berg samuti samal hooajal võõrsil kohtumises Helsingborgs IF-i vastu. Läbimurde saavutas Berg 2007. aastal, kui ta lõi 17 Allsvenskani mängus 14 väravat. Tema tabamustel oli suur roll IFK Göteborgi meistriks tulemises 2007. aasta sügisel. Berg ise hooaega Rootsi liigas lõpuni aga ei mänginudki, sest 2007. aasta augustis müüdi ta 38 miljoni Rootsi krooni eest Hollandi kõrgliiga klubile FC Groningen. Bergi viimane mäng IFK Göteborgis oli võõrsil kohtumine Kalmar FF-ga, mille Göteborg võitis 5 : 0. Ka Hollandi kõrgliigas suutis Bergi kiiresti kohaneda ja luua endale väravaküti kuulsuse. Juba teisel liigamatšis AFC Ajaxi vastu lõi ta kaks väravat. 20. detsembril 2008 lõi ta Roda JC vastu ühes kohtumises koguni neli väravat. 17. juulil 2009 sõlmis Berg lepingu Saksa kõrgliiga Bundesliga klubiga Hamburger SV. FC Groningen ja Hamburger SV üleminekusummat ei avaldanud, kuid meedias kõneldi 10 miljonist eurost. Bergi leping klubiga kehtis 2014. aasta suveni. Rootsi koondises tegi Berg debüüdi 6. veebruaril 2008 võõrsil peetud treeningkohtumises Türgi vastu. Oma esimese värava rahvusmeeskonnas lõi ta 2009. aasta kevadel MM-valiksarja kohtumises Malta vastu. Berg kuulus ka 2009. aasta juunis Rootsis peetud U21 Euroopa meistrivõistlustel Rootsi koondisse. Rootsi esimeses alagrupimängus Valgevene vastu lõi Berg kolm väravat, andes suure panuse 5 : 1 võitu. Kaks väravat lisas ta 3 : 1 võidumängus Serbia vastu. Poolfinaalis Inglismaa vastu lõi ta veel kaks väravat, kuid eksis pärast 3 : 3 lõppenud normaal- ja lisaaega peetud penaltiseerias. Kokku lõi Berg U21 Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril seitse väravat, püstitades uue meistrivõistluste rekordi. Esituste eest anti Bergile nii meistrivõistluste parima mängija kui ka Adidas Golden Booti (kuldse saapa) auhind. Koondisekarjääri lõpetamisest teatas ta 2021. aasta juulis. Kokku mängis ta Rootsi koondises 90 korda ja lõi 24 väravat. Rootsi koondisega osales ta kolmel suurturniiril. IFK Göteborg Rootsi meistriliiga suurim väravakütt 2007 (14 väravat, jagas esikohta Razak Omotoyossiga) Rootsi meister 2007 Panathinaikόs Kreeka karikas: 2013–14 Al Ain UAE Pro-League: 2017–18 UAE President's Cup: 2017–18 Rootsi U-21 U21 EM-i parim mängija 2009
Jüri Dreimann

Jüri Dreimann (ametlikult Georgi Dreimann; 1. detsember 1861 Jaagupi küla, Häädemeeste vald – 15. juuli 1916 Tallinn) oli eesti raamatukaupmees ja kirjastaja. 15-aastaselt põdes ta rõugeid, mille tagajärjel jäi pimedaks. Kodukandis oli ta tuntud hüüdnimega Pime-Jüri. Dreimann kirjastas nii eesti algupärandeid kui ka tõlkeid rootsi, saksa ja vene keelest. Ta on maetud Tallinna Siselinna kalmistule. Aarne Vinkel, "Kui rändraamatukaupmees kippus kirjanduslukku", Keel ja Kirjandus 1962, 3, lk 168–175. Aldo Kals, "Pime kirjastaja Jüri Dreimann (1861–1916)", Emakeele Seltsi aastaraamat 33, Tallinn 1989, lk 102–113.
Björn Afzelius

Björn Svante Afzelius (27. jaanuar 1947 Stensholm, Huskvarna – 16. veebruar 1999 Göteborg) oli rootsi autorilaulude esitaja ning kirjanik. Ta kasvas üles Hökarängenis (Stockholmi vald) ja Landskronas. Aastal 1970 rajas ta Malmös koos Mikael Wiehe ja teistega sotsialistliku rokkansambli Hoola Bandoola Band, mis tegutses 1976. aastani. Hiljem esines ta solistina, osalt ka koos Mikael Wiehega. Teda mõjutas ameerika rokkmuusika ja ladinaameerika rahvamuusika. Ta kirjutas nii poliitilisi kui ka armastuslaule. Tema laulude koguarv on 150. Tema albumeid on müüdud üle 2,5 miljoni eksemplari. Ta korraldas solidaarsusüritusi, eriti Ladina-Ameerika vabadusvõitlusega. Ta suri kopsuvähki ja on maetud Göteborgi Västra kyrkogårdenile. "Vem är det som är rädd?" (1974) "För kung och fosterland" (1976) "Danska nätter" (1982; live ansambliga The Globetrotters) "Nio liv" (1985) "Riddarna kring runda bordet" (1987) "Nidaros - Live 1990" (1991) "Tusen bitar" (1996) "Tankar vid 50" (1997) "Elsinore" (1999) En gång i Havanna" (1993, romaan) Ametlik koduleht
Ivar Afzelius

Johan Fredrik Ivar Afzelius (15. oktoober 1848 Uppsala – 30. oktoober 1921) oli Rootsi õigusteadlane ja poliitik. Ta oli Johan Gabriel Richerti tütrepoeg ja filosoof Fredrik Georg Afzeliuse poeg. Ta oli 1898–1903 ja 1905–1915 Riksdagi esimese koja liige, 1912. aastast selle esimees (talman). Ta kuulus siseasjade komiteesse ja unioonikomiteesse. Aastast 1907 oli ta Rootsi Akadeemia liige. Ta oli Axel Afzeliuse isa.
Jon Lajoie

Jon Lajoie [lažuaa] (sündinud 21. augustil 1980 Montréalis) on kanada muusik, koomik, näitleja ja internetikuulsus. Jon sündis ja kasvas Saint-Hubertis Quebeci provintsis. 2001. aastal lõpetas ta Dawsoni kolledži teatrikursuse. Alates 2002. aastast mängib ta inglise-kanada muusikut Thomas Edisoni Prantsuse-Kanada seebiooperis "L'auberge du chien noir". Lajoie sai esmalt tuntuks oma internetivideotega. Tema esimene suurem hitt YouTube'is oli "Everyday Normal Guy", mis erinevalt tüüpilisest räpplaulust rääkis, kui igav on tema igapäevaelu ja kui nõrk mees ta on. Peatselt said populaarseks ka Lajoie teised videod nagu "2 Girls One Cup Song", "Show Me Your Genitals", "I Kill People" ja "Bastard Breaks Up". 30. jaanuaril 2009 ilmus Jon Lajoie debüütalbum "You Want Some Of This?", mis põhiliselt sisaldab lugusid tema internetivideotest, aga ka uut loomingut. Sügisel 2008 ja kevadel 2009 oli Jonil esimene turnee Kanadas ja USAs, kus ta esines oma püstijalakoomikukava ja muusikaga. Alates 2009. aastast on Jon üks peaosalisi telejaama FX komöödiasarjas "Liiga" ("The League"). Jon Lajoie ametlik koduleht Jon Lajoie YouTube'is
Elektronkonfiguratsioon

Elektronkonfiguratsioon on aatomifüüsikas ja kvantkeemias käsitletav elektronide paiknemine aatomis, molekulis või mõnes muus füüsikalises struktuuris. Aatomi elektronkonfiguratsiooni võib väljendada elektronvalemi või elektronskeemi abil. Kvantarv Orbitaal Aufbau printsiip [1] (Ingliskeelne lehekülg keemiliste elementide elektronkonfiguratsioonidest)
Loksins erum við engin

"Loksins erum við engin" on Islandi ansambli múm album, mis anti välja 2002. aasta mais plaadifirma Smekkleysa kaudu. Tegemist on piiratud tiraažiga islandikeelse versiooniga albumist "Finally We Are No One". "Svefn/sund" – 0:50 "Grasi vaxin göng" – 4:51 "Við erum með landakort af píanóinu" – 5:19 "Ekki vera hrædd, þú ert bara með augun lokuð" – 5:43 "Á bakvið tvær hæðir,,,,sundlaug" – 1:08 "K/hálft óhljóð" – 8:41 "Nú snýr óttinn aftur" – 3:56 "Sundlaug í buskanum" – 2:55 "Ég finn ekki fyrir hendinni á mér, en það er allt í lagi, liggðu bara kyrr" – 5:40 "Loksins erum við engin" – 5:07 "Sveitin milli sólkerfa" – 11:58 Loksins erum við engin MusicBrainzi lehel
Leo von Rohland

Leo von Rohlandi nime all on tuntud järgmised Aakre mõisnikud: Leo Theodor von Rohland (1811–1877), arst, aadeldati 1862. aastal Leo Ernst von Rohland (1842–1911), eelmise poeg, statistik, immatrikuleeriti Liivimaa rüütelkonda 1889. aastal
Rand

Rand on randla maismaaline osa. Ranna merepoolne piir on keskmine rannajoon. Maapoolse piiri määrab ajuveeaegse tugevaima tormilaine mõjupiir. kallas rannik rannak randla supelrand
Harten

Harten (vene keeles Хартен) on ilmselt Oldenburgist pärit literaadi- ja aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad suguvõsaliikmed Saksamaal. Suguvõsaliin algab Magnus Georg Harteniga (1713−1786), kes siirdus XVIII sajandi keskpaiku ilmselt Oldenburgist Riiga, kus temast sai Rootsi-aegse kindralkuberneri arhiivi arhivaar. Tema pojapojale Saaremaa superintendendile Hermann Johann Friedrich Hartenile (1794−1841) anti 1840. aastal Püha Stanislavi III klassi orden ja ta tõsteti aadliseisusse. Hermann von Harteni poeg kolleegiuminõunik Eduard Moritz von Harten (1829−1894) võeti 9. detsembril (vkj) 1866. aastal Saaremaa rüütelkonna matriklisse. Tema noorem vend riiginõunik Hermann von Harten (1842–1917) immatrikuleeriti 1909. aastal. Georg Friedrich Harten (1758−1834), Mustjala pastor, Saaremaa konsistooriumi assessor Hermann Johann Friedrich von Harten (1794−1841), Kaarma ja Mustjala pastor, Saaremaa superintendent ja Saaremaa konsistooriumi viitsepresident Karl Eduard Harten (1801−1882), Mustjala pastor-adjunkt, Vigala pastor, Maa-Lääne praostkonna praost, Kuuda seminari direktor Georg Julius Arthur von Harten (1827−1893), kindralmajor Eduard Moritz von Harten (1829−1894), meditsiinidoktor, kolleegiuminõunik Karl Eduard Harten (1833−1904), kindralmajor Moritz von Harten (1858−1938), meditsiinidoktor, tõeline riiginõunik Eduard von Harten (1860−pärast 1919), kindralmajor, eskadroni-, polgu- ja brigaadikomandör Karl Hermann von Harten (1870−1951), tõeline riiginõunik, Varssavi ringkonnakohtu liige Boris Harten (1899−1960), lipnik, metsnik Saaremaa: Mullutu (Mullut) (1893−1919), Saare (Holmhof) (1902−pärast 1909, rendivaldus), Sikassaare (Siksar) (poolmõis) Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 313-314. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 146-150 [1]. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelige Häuser B. Bd VII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1965. Lk 127-133. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd IV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1978. Lk 454. Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Clifford May

Clifford D. May (sündinud 1951) on Foundation for the Defense of Democracies president ja Committee on the Present Dangeri poliitikakomitee osakonna esimees. Ta on kolumnist, kelle kirjutised on ilmunud väljaannetes National Review Online ja The American Spectator. Ta oli 2007. aasta oktoobris ajalehe The Daily Telegraph koostatud mõjukate konservatiivide edetabelis 94. kohal ning ta liigitati vabariiklastest neokonservatiivide sekka. Tony Perkins.The most influential US conservatives: 81-100 - The Daily Telegraph, 29.10.2007
14 sõna

"14 sõna" on David Lane'i poolt kasutusele võetud deviis algses ingliskeelses sõnastuses "We must secure the existence of our people and a future for white children". Eesti keeles on see lause kasutusele võetud Tauno Rahnu tõlkes: "Meie ülimaks kohuseks on kindlustada valge rassi püsimajäämine ja luua tulevik meie valgetele lastele". Loosung põhineb tsitaadil Adolf Hitleri "Mein Kampfi" I köite 8. peatükist.
Rannik

Rannik on randlat ja sellega piirnevat mere või suurjärve põhja ja maismaad hõlmav vöönd. Ranniku maapoolne piir on lahepärasid, merepoolne aga poolsaarte tippe ühendav joon[viide?]. Kui rannikumeres leidub saari, moodustub ranniku piir mööda kõige merepoolsemate saarte merepoolseid külgi. Rannik jaguneb üldjuhul järskrannikuks ja laugrannikuks. Viimane jaotatakse järsakrannikuks ja lauskrannikuks. Eesti rannik, kaasa arvatud pankrannik, on täies ulatuses laugrannik. Järskrannik on näiteks fjordrannik. Rannikul on erinevaid vorme. Et rannajoonel kohtuvad maa, vesi ja õhk, siis on tegemist keerulise süsteemiga, mida mõjutab suur hulk tegureid. Peamine tegur on lainetus ja sellega kaasnev energia ning setete liikumine. Rannikute klassifitseerimisel võetakse arvesse nende dünaamikat ja arengut ning neid mõjutavaid tegureid. Sageli on raske esile tuua üht kindlat mõjurit. A. I. Jonin, P. A. Kaplin ja V. S. Medvedjev on välja töötanud järgmise rannikutüpoloogia, mille aluseks on rannikut kujundanud jõud. Rannikud, mille kujunemist meri on vähe mõjutanud. Rannik on kujunenud peamiselt geoloogiliste protsesside tulemusel ning olulist osa etendab algne pinnamood. Dalmaatsia rannik Fjordrannik Riasrannik Skäärrannik Limaanrannik Estuaarrannik Vulkaanrannik Rannikud, mille kujunemist mõjutab meri, kuid mitte lained. Peamised rannikut kujundavad jõud on vooluvesi, looded, elutegevus, termoabrasioon ja gravitatsioon. Deltarannik Alluviaalrannik Wattenmeer Korallrannik Mangroovrannik Jäätekkeline rannik Termoabrasiooni kujundatud rannik Rannikud, mis on kujundatud peamiselt lainete poolt. Liigitatakse vastavalt sellele, kuidas muutub rannajoone kuju. Sirgestuvad/õgvenduvad Sirgestunud Kulutusrannik Kuhjerannik Laguun Sekundaarsed Erinevaid rannikute liigitusi ja nimetusi on väga palju. Jonini ja Kaplini tüpoloogia on ainult üks paljudest. Näiteks järgmised nimetused on pärit teistest liigitustest. Araali rannik Laherannik Laidrannik Padumere rannik Õgurannik möllirand rand rannak randla
Herzogtum Lauenburgi kreis

Herzogtum Lauenburg on 2. järgu haldusüksus (kreis) Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal. Asub liidumaa kaguosas. Piirneb idas Mecklenburg-Vorpommerniga, lõunas Alam-Saksimaaga ja läänes Hamburgiga. 14. sajandist alates hõlmas suurema osa tänapäeva kreisist Saksi-Lauenburgi hertsogkond. 1876 liideti see Schleswig-Holsteini provintsiga, kuid hertsogkonna nimetus säilitati. Kreisis asub Lauenburgische Seeni looduspark. Herzogtum Lauenburgi kreis jaguneb 6 maakonnavabaks linnaks ja 8 maakonnaks (mis jagunevad 132 linnaks ja vallaks). Geesthacht Lauenburg/Elbe Mölln Ratzeburg Schwarzenbek Wentorf bei Hamburg Berkenthini maakond Breitenfelde maakond Bücheni maakond Hohe Elbgeesti maakond Lauenburgische Seeni maakond Lütau maakond Sandesneben-Nusse maakond Schwarzenbek-Landi maakond Herzogtum Lauenburgi kreisi koduleht