laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
24A

Tallinna bussiliin 24A sõitis Estonia teatri ja Kadaka asumi vahel. Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimus kõigil päevadel. Marsruut Estonia teatri suunal: Kadaka tee, Rehe põik, Kadaka puiestee, Mäepealse tänav, Raja tänav, Akadeemia tee, Eduard Vilde tee, Sõpruse puiestee, Endla tänav, Kaarli puiestee, Estonia puiestee, Teatri väljak. Marsruut Kadaka suunal: Teatri väljak, Estonia puiestee, Endla tänav, Suur-Ameerika tänav, Sõpruse puiestee, Eduard Vilde tee, Akadeemia tee, Mäepealse tänav, Kadaka puiestee,Rehe põik, Kadaka tee, Akadeemia tee.
25 (Tallinna bussiliin)

25 on endine Tallinna bussiliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Keskuse – Laagri alevik alates 1. novembrist 2012 kuni 31. augustini 2020. Bussiliin avati põhjusel, et suurendada liiklustihedust Laagri ja Mustamäe vahel ning võtta survet ülekoormatud liinilt 20A. Bussiliini teenindajana alustas firma MRP Linna Liinid. Tallinna linnavalitsus otsustas lõpetada lepingu bussifirmaga 2019. aasta 1. veebruaril, seega võttis liini teenindamise ette Tallinna Linnatranspordi AS. Bussimarsruudile lisati sama aasta 15. veebruaril mõlemas suunas Akadeemia tee bussipeatus Eduard Vilde teele. Buss sõitis liini 3 korda tööpäevas, mis tegi sellest liinist 16. juuni 2020 seisuga kõige hõredama bussigraafikuga liini Tallinna ühistranspordiliinide võrgustikus. Bussiliin liideti 1. septembril 2020 bussiliiniga 20A. Bussiliini väljumised olid kolm korda päevas kell 06.50 14.40 ja 17.00 Liini 25 pikkus oli ligikaudu 11 kilomeetrit ja bussi marsruut läbis Tallinnas Mustamäe ning Nõmme linnaosasid, liini lõpp-peatus asus Saue vallas Laagri alevikus. Bussi marsruut Keskuse peatusest oli järgmine: Keskuse tänav, Sõpruse puiestee, E.Vilde tee, Kadaka tee, Kadaka puiestee, Möldre tee. Uwe Gnadenteich (28.10.2012). "Veskimöldre elanikud soovivad korralikku bussiliini". Postimees. Vaadatud 14.08.2019. Indrek Kruus, Merili Nael, Toomas Pott (16.01.2019). "Tallinn lõpetab ettevõttega MRP Linna Liinid sõlmitud leppe". Eesti Rahvusringhääling. Vaadatud 14.08.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Alates 15. veebruarist 2019 muutub bussiliini nr 20A liikumistee ja muutuvad sõiduplaanid bussiliinidel nr 9, 11, 20, 20A, 25, 35 ja 46". Tallinna linnavalitsus. 13.02.2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.08.2019. Vaadatud 14.08.2019. "Sõiduplaanid". Tallinna Transpordiamet. Vaadatud 14.08.2019. "Muudatused Tallinna ühistranspordiliinidel alates 01.09.2020". tallinn.ee. 27.08.2020. Originaali arhiivikoopia seisuga 24.11.2020. Vaadatud 31.08.2020. "Bus route 25 on the map of Tallinn". WikiRoutes. 14.11.2016. Vaadatud 14.08.2018.
Lea Pähkel

Lea Pähkel (sündinud 22. novembril 1968) on Eesti jurist, prokurör. 1989. aastal lõpetas ta õpingud Tallinna Majandustehnikumi õigusteaduskonnas, 1995. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. 1989–1992 töötas ta Tallinna Perekonnaseisuametis inspektorina. 1992. aastal alustas Lea Pähkel Tallinna prokuratuuris stažöörina, hiljem sai temast abiprokurör ning prokurör. 2018. aasta oktoobrikuu seisuga töötab ta Põhja ringkonnaprokuratuuri III osakonnas (alaealiste ja lähisuhtevägivalla kuriteod).[viide?] 2022. aastal nimetati ta kohtunikuks. "Eesti prokurörid 2001" (Tallinn: Riigiprokuratuur, 2001) lk 47. "Prokuratuuri veebilehekülg (prokuratuur.ee). Põhja ringkonnaprokuratuuri kontaktandmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. oktoober 2018. Vaadatud 15. oktoobril 2018. President Karis nimetas ametisse üksteist uut kohtunikku
Flatiron District

Flatiron District on naabruskond, mis asub Manhattanil, New Yorgis, Ameerika Ühendriikides. Flatiron District on nimetatud Flatiron Buildingu järgi, mis asub 23 tänaval. Flatiron District on osa Manhattani viiendast piirkonnast.  Flatiron District – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Civic Center (Manhattan)

Civic Center on naabruskond, mis asub Lower Manhattanil Manhattani linnaosas New Yorgis Ameerika Ühendriikides. Naabruskonnas asub New Yorgi raekoda. Naabruskond piirneb Financial Districti, Tribeca ja Chinatowni ning Brooklyni sillaga. City Hall Park
Lower East Side

Lower East Side, tuntud ka kui LES, on naabruskond, mis asub Manhattani linnaosas, New Yorgis, Ameerika Ühendriikides. Lower East Side on 2,17 ruutkilomeetrit suur ja seal elab 72 957 inimest 2010. aasta seisuga. https://data.cityofnewyork.us/City-Government/New-York-City-Population-By-Neighborhood-Tabulatio/swpk-hqdp/data
East Village (Manhattan)

East Village on naabruskond, mis asub Manhattani linnaosas, New Yorgis, Ameerika Ühendriikides. East Village´is elavat inimest kutsutakse East Villageriks. East Village´is elab 2010. aasta seisuga 62 832 inimest. Tompkins Square Park
SoHo

SoHo (kasutatakse ka nimekuju Soho) on naabruskond, mis asub New Yorgi Manhattani linnaosas Lower Manhattanil. SoHo on saanud eelkõige tuntuks seal elavate kunstnike tõttu ning seal on palju kunstigaleriisid. Nimi SoHo on akronüüm sõnadest "South of Houston Street". SoHo on 30 hektarit suur. SoHo koosneb 26 kvartalist ning seal on kokku umbes 500 ehitist. Soho (London)
Graduaal

Graduaal, ladina graduale (gradus – ’aste’), "astmelaul", on psalmilaul pärast esimest piiblilugemist. Nimi on tulnud sellest, et psalmilaulja alustas laulu lugemispuldi trepiastmel seistes. Kuulub missa muutuva osa sisse (proprium missae). Graduaaliks nimetatakse ka missa laule koondavat roomakatoliku lauluraamatut ("Graduale Romanum", "Graduale Triplex"). Algselt oligi graduaal responsoorselt (psalmilaulja ja koor või kogudus vaheldumisi) esitatud psalm, kuid juba vanimates keskaja muusikakäsikirjades on psalmist jäänud vaid üks versus (tähistatakse märgiga ℣ (U+2123), mida enam ei esitata lihtsa psalmoodiana, vaid rikkalikult kaunistatuna, ja selle ette lauldakse melismaatiline responsum (tähistatakse märgiga ℟ (U+211F)). Võrreldes samuti psalmiteksti kasutava introitusega on graduaal meloodiliselt oluliselt huvitavam ja kaunistatuma viisiga missalaul, seal on palju standardvormeleid, niinimetatud rändavaid melisme, mis tavaliselt esinevad interpunktsioonimelismidena. Muusikateadlane Willi Apel on leidnud neid erinevaid kaunistusi ligikaudu sada. Alguslõigus on meloodia madalam ja rahulikum, versuses aga liikuv ja ulatub sageli suurtesse kõrgustesse. Graduaal kuulub missa osade hulka, mida on kõige varem hakatud seadma mitmehäälseks, juba St. Martiali koolkonna ja Notre-Dame'i koolkonna ajal. Mitmehäälseks kirjutati virtuoossed soololõigud responsoriumi alguses ja versus, samas kui korduvad kooriosad jäid ühehäälseks. Graduaalid on näiteks ka Perotinuse neljahäälsed organumid "Viderunt omnes" ja "Sederunt principes", mis kõlasid 1198. aastal Pariisi jõuluteenistustel piiskop Odo de Sully tellimusel. http://www.newadvent.org/cathen/06715a.htm https://termin.nlib.ee/view/3436 T. Siitan. Keskaja muusika enne 1300. Graduaal Clamaverunt iusti Kergonani kloostrikoori esituses Graduaal Viderunt omnes kloostrikoori esituses Perotinuse neljahäälne "Viderunt omnes", The Early Music Consort of London
Kyrie

Kyrie, translitereeritud vorm kreeka sõnast Κύριε (vokatiiv sõnast Κύριος, Kyrios 'isand'), missa alguses pärast introitust lauldav missa muutumatu osa (ordinarium missae) esimene laul, mis on, nagu näitab ta kreekakeelne tekst, üks missa vanimaid osi. Tegemist on väga vana palvetekstiga, (Kyrie eleison, vanakreeka Κύριε, ἐλέησον 'Issand, heida armu'), mis on kasutusel kõigis kristlikes jumalateenistustes. Nagu kõik missa ordinariumi osad, võivad Kyrie meloodiad olla erinevad, kolmest fraasist koosnev tekst on alati sama: Κύριε, ἐλέησον Χριστέ, ἐλέησον Κύριε, ἐλέησον Kyrie, eleison Christe, eleison Kyrie, eleison Tavaks on iga fraasi korrata kolm korda, seda juba alates 8. sajandist. Muusikaline vorm tunneb nelja põhilist skeemi: aaa aaa aab aaa bbb aaa' aaa bbb ccc' aba cdc efe' Viimane meloodialüli on alati rikkalikumalt kaunistatud. T. Siitan. Keskaja muusika enne 1300. Tallinn, 1989 http://www.newadvent.org/cathen/08714a.htm Kyrie portaalis Choral Public Domain Library (ChoralWiki) Kyrie Santo Domingo de Silose kloostri koori esituses Guillaume de Machaut' Messe de Nostre Dame, Kyrie Oxford Camerata esituses Josquin des Prez, Missa Pange lingua, Kyrie The Tallis Scholars esituses
Halvesbostel

Halvesbostel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 18,14 km². 31. detsembril 2017 elas seal 754 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Hollenstedt

Hollenstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 21,84 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3725 inimest. Vald asub umbes 25 km Hamburgist edelas ja 12 km Buxtehudest lõunas. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Regesbostel

Regesbostel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 16,27 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1059 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Põrgu Jaan

"Põrgu Jaan" on 2018. aastal valminud Eesti mängufilm. Osatäitjad: Meelis Rämmeld, Andres Lepik, Pääru Oja, Peeter Volkonski, Adele Taska, Egon Nuter, Villu Kangur, Anne Türnpu.
Rudolf Mannov

Rudolf Mannov (30. oktoober 1922 Harjumaa – 19. august 2004) oli Eesti NSV majandijuht. Aastatel 1941–1947 oli Nõukogude armees. Teenis algul Udmurdi ANSV-s Jakšur-Bodjas 134. ehituspataljonis, seejärel Eesti korpuse 23. laskurpolgus. 1947. aastal võttis osa kolhooside asutamisest. 1949. aastast Harjumaal kolhoosi "Nõukogude Eesti" juhatuse esimees. Aastatel 1951–1989 oli ta Harju rajooni "Rahva Võidu" kolhoosi juhatuse esimees. Ta oli NSV Liidu Ülemnõukogu VI koosseisu saadik ning Eesti NSV Ülemnõukogu IX, X ja XI koosseisu saadik. Ta on maetud Jüri kirikuaeda. 1958 Sotsialistliku töö kangelane 1983 Vabariigi suurte saakide meister 1989 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja "Eestlased Vene sõjaväes 1940–1945. Tallinn, 2009, lk 111" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 7. märts 2016. Vaadatud 15. oktoobril 2018. Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1981 Kalmistute register HAUDI Karl Helemäe. Rudolf Mannov. Tallinn: Eesti Raamat, 1982 ERR arhiiv. 40 aastat kolhoosiesimees. Rudolf Mannov
Vesiroosimardikas

Vesiroosimardikas (Donacia crassipes) on roomardika perekonda, poilaste sugukonda kuuluv liik mardikalisi. Vesiroosimardikate valmikud elavad taimede ujulehtedel, toitudes vesiroosi ja vesikupu lehtedest. Vesiroosimardikate munad, vastsed ja nukud elavad aga järvede vees. Vesiroosimardika eripäraks on jämedad reied (selle järgi ka tema ladinakeelne nimi – crassipes). Vesiroosimardikas andmebaasis eElurikkus
Roomardikas

Roomardikas (Donacia) on poilaste sugukonda kuuluv perekond mardikalisi. Eri liiki roomardikad toituvad veetaimede lehtedest: valmikud pealpool vett, vastsed tavaliselt sama liiki taime veealustest osadest. Perekonda kuulub 72 liiki. Donacia antiqua – tõmmu-roomardikas Donacia aquatica – triip-roomardikas Donacia bicolor – mõlk-roomardikas Donacia cinerea – ehmes-roomardikas Donacia clavipes – pilliroomardikas Donacia crassipes – vesiroosimardikas Donacia dentata – kõõluslehemardikas Donacia fennica Donacia impressa – soo-roomardikas Donacia obscura – tuhm-roomardikas Donacia semicuprea – partheinamardikas Donacia simplex – liht-roomardikas Donacia sparganii Donacia thalassina – kõrkjamardikas Donacia tomentosa Donacia versicolorea – penikeelemardikas Donacia vulgaris – purpur-roomardikas
Wenzendorf

Wenzendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 21,47 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1434 inimest. Piirkond on tuntud peamiselt külalähedase lennuvälja poolest, kuhu Blohm+Vossi lennukite tootmise haru Hamburger Flugzeugbau natsiajastul tehase ehitas. Valla 5 peamist küla on Wenzendorf, Wennerstorf, Klauenburg, Dierstorf ja Dierstorf-Heide. Wenzendorf on suurim jõulupuude kasvatuspiirkond Põhja-Saksamaal. Wenzendorfi küla asub umbes 25 km Hamburgist edelas. Wenzendorfi lennuväli asub umbes 2 km peamisest külast kagus. 1934. aastal hakkas Hamburger Flugzeugbau ehitama oma esimest lennukitehast Wenzendorfis ja rajas suure lennuvälja katselendudeks. Tehas hakkas tegutsema 1935. aastal, ehitades litsentsiga mudelit Dornier Do 23, millest esimene lendas 1935. aasta detsembris. Varsti pärast seda võttis ettevõte omale emaettevõtte nime Blohm+Voss, mille järgi seda peamiselt mäletatakse. Wenzendorfis koostati sõja ajal suurel hulgal lennukeid, peamiselt alltöövõtune teistele tootjatele. Need olid: Dornier Do 23 Dornier Do 17 Junkers W 34 Junkers Ju 86 Junkers Ju 88 Blohm & Voss BV 141 prototüübid ja tootmiseelsed partiid Blohm & Voss BV 155 prototüübid Blohm & Voss BV 40 prototüübid Messerschmitt Bf 109 Messerschmitt Bf 110 Messerschmitt Me 210 Messerschmitt Me 262 6. oktoobril 1944 sai tehas tõsiselt kannatada Ameerika Ühendriikide õhujõudude pommirünnakus ja kolm kuud hiljem hävines see peaaegu täielikult teises rünnakus. Täna on lennuväli palju väiksema suurusega. Sellel on üks 750 m pikk mururada ja seal tegutseb purilennuklubi Airbus HFB. Mõned vanad tehasehooned on muudetud vanadekoduks. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. [1]
Bendestorf

Bendestorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 3,88 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2427 inimest. Vald asub umbes 30 km Hamburgist lõunas. Bendestorfi on esmamainitud 970. aastal. Sõjajärgsetel aastatel oli Bendestorf tuntud oma filmistuudiote poolest, kus toodetud filmides esinesid Hildegard Knef (ka Hildegard Neff) ja teised tuntud Saksa näitlejad. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Harmstorf

Harmstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 5,97 km². 31. detsembril 2017 elas seal 829 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Gemeinde Harmstorf
Jesteburg

Jesteburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 27,97 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7966 inimest. Vald asub umbes 25 km Hamburgist lõunas ja 6 km Buchholz in der Nordheidest idas. Jesteburgis on kahe väikese jõe, Schmale Aue ja Seeve kokkuvool. Jesteburgi on esmamainitud 1202. aastal dokumendis, mille on allkirjastanud Bremeni peapiiskop Hartwig II. Loss, mis andis linnale oma nime, valvas arvatavasti Seeve ülepääsu 13. sajandini. Selle jäänuseid pole siiski veel leitud. Aastatel 1872/73 ehitati Buchholz in der Nordheide ja Lüneburgi vahele raudtee, mis läbis ka Jesteburgi. Liitlaste õhurünnakutes Hamburgile 1943. aasta jaanuaris visati Jesteburgile süütepomme, mitu hoonet hävitati. 19. aprillil 1945 lasti raudteesild Wehrmachti poolt õhku Briti vägede edenemise aeglustamiseks. Aastatel 1933 kuni 1945 Jesteburgi rahvaarv peaaegu kahekordistus, peamiselt põgenike arvel. Aastatel 1986/87 ehitati Niedersachsenplatzil üles Heimathaus. Heimathaus on 450. aastane hoone, mis pärineb Eyendorfist. Jesteburgis on ka Kunststätte Bossard, ekspressionistlik ühendkunstiteos. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla veebileht
Eyendorf

Eyendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 13,68 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1244 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla veebileht
Pank (seriaal)

"Pank" on kümneosaline Eesti telesari, mis valmis 2018. aastal EV 100 teledraamaseriaalide konkursi raames. Sari põhineb kaudselt tõsielulistel sündmustel. Sarja stsenaristid on Eero Epner ja Tarmo Jüristo, produtsent on Paul Aguraiuja. Sergo Vares – Toomas Pisuke Evelin Võigemast – Ülle Tamm Priit Võigemast – Kalju Tamm Gert Raudsep – Mati Iisak https://www.imdb.com/title/tt8943574/ https://www.facebook.com/seriaalpank/ Meedias "Heldur Meerits "Pangast": natuke on värvi juurde pandud, aga õhkkond on tabatud" ERR menu, 9. oktoober 2018 ""Panga" produtsent: tahtsime teha sarja, mida kõlbaks ka väljaspool Eestit vaadata" ERR menu, 10. oktoober 2018 "Telelinastuva "Panga" produtsent: tasub meeles pidada, et see kõik on fiktsioon" ERR menu, 18. oktoober 2018 "Pangajuhti kehastav Evelin Võigemast: tegelikult ma ei tea, mis on liitintress" ERR menu, 18. oktoober 2018 Kristjan Pihl ""Pealtnägija": rekordeelarvega "Pank" on töötajatele võlgu" ERR menu, 30. jaanuar 2019 Võrdlus tegeliku eluga Tõnis Oja "«Pank» – aga mis toimus tegelikult" Postimees, 18. oktoober 2018 Tõnis Oja "«Pank» 2. osa – aga mis toimus tegelikult" Postimees, 25. oktoober 2018 Tõnis Oja "«Pank» 3. osa – aga mis toimus tegelikult" Postimees, 1. november 2018 Tõnis Oja "«Pank» 4. osa – aga mis toimus tegelikult" Postimees, 8. november 2018 Tõnis Oja "«Pank» 5. osa – aga mis toimus tegelikult" Postimees, 15. november 2018 Tõnis Oja "«Pank» 6. osa – aga mis toimus tegelikult" Postimees, 22. november 2018 Tõnis Oja "«Pank» 7. osa – aga mis toimus tegelikult" Postimees, 29. november 2018 Tõnis Oja "«Pank» 8. osa – aga mis toimus tegelikult" Postimees, 6. detsember 2018 Tõnis Oja "«Pank» 9. osa – aga mis toimus tegelikult" Postimees, 13. detsember 2018 Tõnis Oja "«Pank» 10. osa – aga mis toimus tegelikult" Postimees, 20. detsember 2018
Pank (täpsustus)

Pank on finantsasutus Pank on lainetuse toimel kujunenud järsak "Pank" on Eesti teleseriaal
Kaugjahutus

Kaugjahutus on kaugküttega analoogne süsteem, kus eesmärgiks on hoonete kütmise asemel nende jahutamine ning selleks kasutatakse energiakandjana kuuma vee asemel külma vett. Kaugjahutus võimaldab kokku koguda hoonetes tekkivat jääksoojust, mida on keeruline kohapeal ära kasutada, aga mida saab rakendada näiteks kaugküttevõrgu tarbeks vee soojendamisel. Nõnda on see osa targa linna kontseptsioonist, sest võimaldab vähendada linna energianõudlust. Kui soojal aastaajal rakendatakse soojuse ärastamiseks külmakompressoreid koos soojuspumpadega, siis talvisel külmemal ajal on tavaline soojuse suunamine otse mõnda lähedal asuvasse suuremasse veekokku (meri, järv, jõgi), mis suurendab energiakasutuse efektiivsust. Kaugjahutuse põhilisteks klientideks on uued äri- ja kaubandushooned, kus on tarvidus jahutuse järele ligilähedaselt sama suur kui vajadus soojuse järele. Eestis rajati esimese linnana kaugjahutussüsteemid Tartus, kus tänapäeval tegutsevad Tartu Kesklinna Külmajaam (13 MW) ja Aardla Külmajaam (5,4 MW). 2018. aasta lõpuks peaks valmima ka Pärnu esimene jahutusjaam (7 MW). "Fortum Tartu avab Baltimaade esimese külmajaama" ehitusuudised.ee, 26. mai 2016 Margo Külaots: "Tark linn kasutab jääksoojust" Äripäev, 23. mai 2018 Kaugjahutus Fortum Tartu KÜTTE JA JAHUTUSE TÕHUSUSE VÕIMALUSED EESTIS Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, 2016 (lk 6) Fortum alustab Pärnu esimese jahutusjaama ehitamist Tööstusuudised.ee, 4. juuni 2018 Jahutustehnoloogia Energiatalgud Riho Kõks: Kaugjahutuse (KJ) võimalused Tartus AS Tartu Keskkatlamaja
Admiral Hipper

Admiral Hipper oli Saksamaa sõjalaev (ristleja). Laev nimetati saksa admirali Franz von Hipperi järgi. Laev ehitati 1935-1937. Laev võeti sõjateenistusse 29. aprillil 1939. Laeva pikkus oli 194,6 m (205,9 m) ja laius 21,3 m. 12.-17. juulini 1939 oli laev sõprusvisiidil Tallinnas. Laev hävis 3. mail 1945 pärast Suurbritannia õhurünnakut Kielile.
Tallinna Veerenni kirik

Tallinna Veerenni kirik oli Tallinnas Veerenni asumis asunud kirik. Algne aadress oli Veerenni tänav 4a, mis asus umbes tänapäevaste hoonete Vana-Veerenni tänav 4 ja 6 vahel. Kiriku rajas 1909. aastal insener Ernst Boustedti projekti järgi kõrvalhoonena oma krundile toiduainetööstur (rahvasuus "viljakohvikuningas") ja vabakoguduste (evangeeliumi kristlaste) liikumise tegelane Jakob Lilienthal (1871–1952). Seetõttu oli projektis selle ametlik nimetus "kuur" (vene keeles сарай sarai 'kuur'), rahvasuus aga Lilienthali ja tema venna köögiviljakasvatuse ja -tööstuse tõttu "kapsakuur" või lihtsalt "Lilienthali kirik". Saksa esimese okupatsiooni ajal 1918. aastal ehitati hoone ümber kirikupäraseks ning sellele lisati torn. Algse tagasihoidliku projekti tegi insener Karl Jürgenson, hilisema suurele mahule sobiva kõrge torniga lahenduse aga arhitekt Eugen Habermann. See oli oma 1200 iste- ja 3000 üldkohaga Tallinna (ja ka Eesti) suurim puitkirik, mille kõrge torn oli ka kõrgete Võllamäe ja Tõnismäe ümbruses üks tuntumaid maamärke. Hoones peeti vabakirikute konverentse, aga ka muid suurte rahvahulkade üritusi. Seda on peetud isegi Mandri-Euroopa üheks suuremaks metodisti kirikuks. Lilienthal müüs enda majandusraskuste tõttu 1930. aastal hoone metodisti kirikule. Metodistid ise loevad oma aega selles kirikus juba esimesest jumalateenistusest kevadel 1929. Viimase asjaolu tõttu on seda aega sageli ekslikult esitatud kiriku ehitamisajana. Ka pärast kiriku üleminekut metodistide kätte tunti seda rahvasuus edasi Lilienthali kirikuna. 1938. aastal ehitati hoone arhitekt Eugen Sachariase projekti järgi ümber, et kaotada lõplikult tööstushoonele iseloomulikke jooni ja teha hoone võimalikult kirikupäraseks. Kirik põles teises maailmasõjas märtsipommitamisel NSV Liidu lennuväe pommirünnaku ajal 9. märtsil 1944 maani maha. "Metodistid". // Entsüklopeedia Tallinn 1 (A-M). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2004. Lk 339 "Eesti Metodisti Kirik 1907–2007". Koostaja Toomas Pajusoo. Tallinn 2007. Lk 71-72 Robert Nerman. "Veerenni asumi süda oli Lutheri vabrik". Postimees, 15. august 2008. Lk 10 Aare Olender. "Kadunud vaated. Tallinna muutumine enam kui 400 fotol". Tänapäev. Tallinn 2014. Lk 148-149 "Metodistid". // Entsüklopeedia Tallinn 1 (A-M). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2004. Lk 339 Robert Treufeldt. "Tallinna puidust pühakojad". Sirp, 16. juuli 2015. Lk 11–12 Kalmar Ulm. "Märtsipommitamise varju jäänud nüansid: ajaloolane Kalmar Ulm näitab kultushooneid, mida tänapäeva Tallinnast enam ei leia". Postimees, 9. märts 2018