laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
McAllen

McAllen on linn USA-s Texase osariigis Hidalgo maakonnas. Linn asub Mehhiko piiri kõrval Rio Grande ääres. Teisel pool piiri asub Mehhiko linn Reynosa. Mehhiko lahest asub McAllen 110 km läänes. Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 142 210. Elanike arvult on see Hidalgo maakonna suurim ja Texases 23. kohal. 86,7% elanikest moodustavad ladinaameeriklased. Linn asutati 1904. aastal, kui sinna jõudis raudteeliin St. Louis, Brownsville and Mexico Railway. Linn sai nime kohaliku maaomaniku John McAlleni järgi. 1909. aastal hakkas McAllenis ilmuma ajaleht McAllen Monitor. 1911. aastal sai McAllen linnaõigused. McAllenis on suurim rasvunud inimeste osakaal riigis. 2012. aastal oli 38,5% täiskasvanud elanikkonnast rasvunud. Selle tõttu on linna elanikkond ka väga halbade tervisenäitajatega. Diabeet on diagnoositud üle 21% elanikest. Linna läbivad kiirtee Interstate 2 ja maantee U.S. Route 83. Linna lõunaosas asub McAllen Milleri rahvusvaheline lennujaam. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. "US Newspaper Directory". Chronicling America. Washington DC: Library of Congress. Vaadatud 9. aprillil 2017. https://www.mcallen.net/
Pärnu piiramine (1710)

Pärnu piiramine oli 1710. aasta suvel Põhjasõja käigus aset leidnud sõjaline kokkupõrge, mil Vene tsaaririigi väed Rudolph Felix Baueri juhtimisel vallutasid Pärnu linna, mida kaitses Jakob Heinrich von Schwengelmi juhitud Rootsi garnison.  Pikemalt artiklis Põhjasõda Rootsi Läänemereprovintsides Pärnu linna Rootsi garnisoni juhataja oli ooberst Jakob Heinrich von Schwengelm. Garnison koosnes 1000-mehelisest Liivimaa jalaväerügemendist, lisaks veel ooberst Magnus Wilhelm von Nierothi 800-mehelisest jalaväerügemendist, 64-mehelisest salgast Uusimaa jalaväerügemendist ning 50-mehelisest traguniüksusest. Pärnu linnas oli ka ligi 180 kahurit, mida juhatas kapten Jakob Pettersson. 1710. aasta veebruaris koosnes Pärnu garnison 1690. mehest. Vene armeed juhatas kindralleitnant Rudolph Felix Bauer. Venelaste armee koosnes kuuest tragunirügemendist, kaasas oli ka hulk 12-naelaseid suurtükke. Baueri tragunid alustasid Pärnu piiramist 22. juulil. Baueri välilaager asus Sauga mõisas. Linnas elanud kõrgemad ametnikud, näiteks Magnus Wilhelm von Nieroth ja Gustav Adolf Strömfelt, lahkusid linnast. Linnas hakkas levima katk, millesse surid paljud sõdurid ning raeliikmed. 10. augustil kogunes linnas kokku sõjanõukogu, mille liikmeteks olid peale von Schwengelmi veel Gustav Carl von Schreiterfelt, Magnus Friedrich von Wolffelt, Niklaes von Vettern, Wolmar Gustav Lawi, Jakob Friedrich von Schwanewede ning kolm raehärrat. Nõukogu lõpuks sai osalejatele selgeks, et linna hoida ei ole võimalik. Järgmisel päeval alustas Schwengelm Baueri välistaabis läbirääkimisi ning linn alistus lõplikult 14. augustil. Pärnu vallutamise tähistamiseks anti Venemaal välja aumedaleid. Lk 274 (Sundberg, 2018) "Blockade & capitulation of Pernau, July-August 1710". Vaadatud 14.02.2024. Lk 332 (Bachmeister, 1774) Lk 275-276 (Sundberg, 2018) Lk 193-194 (Eesti rahva ajaloos, 1960) Lk 233 (Eesti rahva ajaloost, 1960) "Medal - Peter I Capture of Pernau 1710". Vaadatud 14.02.2024. Bachmeister, Hartwich Ludwig Christian. Beyträge zur Geschichte Peters des Großen. Kd. 1. Riia. 1774. Eesti rahva ajaloost Põhjasõja aastail 1700-1721. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus. 1960. Sundberg, Ulf. Swedish defensive fortress warfare in the Great Northern War 1702-1710. 2018.
Laili Pallon

Laili Pallon (varem Pitka; sündinud 24. märtsil 1952) on eesti õpetaja. Ta on töötanud Aruküla Põhikooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana alates 1979. aastast, juhendanud õpilaste raamaturingi ja aidanud korraldada kirjandusvõistlusi. 1997. aastast Eesti Emakeeleõpetajate Seltsi liige. Laili Pallon, õpetaja Sajandi 100 arukülalast. 31.08.2018.
Diego Delso

Diego Delso (sündinud 19. mail 1974 Alicantes) on Hispaania insener, vikipedist ja fotograaf. Ta õppis Zaragozas elektrotehnikat ning töötab Münchenis autode elektrooniliste juhtplokkide disaini alal. Alates 2007. aastast on ta Vikipeedia kaastööline. Sealhulgas on ta hispaaniakeelse Vikipeedia üks administraatoritest. Tähelepanu on pälvinud tema tegevus Wikimedia Commonsis, kus ta on 2024. aasta alguse seisuga lisanud üle 27 000 faili. Ühtlasi on ta enim selliseid fotosid lisanud fotograaf maailmas, mida Wikimedia Commonsi projektis on tunnustatud tiitliga "eeskujulik". 2014 – Wiki Loves Monuments, 10. koht 2016 – Wiki Loves Earth, 2. koht 2017 – Wiki Loves Monuments, 8. koht "Kvaliteetsel pildimaterjalil on Vikipeedia artiklites oluline roll" Wikimedia Eesti, 23. jaanuar 2024 "Meet Diego Delso, the amateur photographer who has taken the most featured pictures on Wikimedia Commons" Wikimedia Diff, 4. august 2016 "Winners Announced" wikilovesmonuments.org, 29. detsember 2014 "The top fifteen phenomenal winning photos from Wiki Loves Earth" Wikimedia Diff, 25. november 2016 "The winners of 2017" wikilovesmonuments.org, 14. detsember 2017 Koduleht "Kvaliteetsel pildimaterjalil on Vikipeedia artiklites oluline roll" Wikimedia Eesti, 23. jaanuar 2024 "1,000 Featured Pictures for Wikipedia: Interview with Diego Delso" Wikimedia Diff, 17. aprill 2024 "El ingeniero español que ha llenado de fotos la Wikipedia" El País, 27. mai 2024 (hispaania keeles)
Andréas Kontokánis

Andréas Kontokánis (uuskreeka keeles Ανδρέας Κοντοκάνης; sündinud 1981. aastal Ateenas) on kreeka fotograaf ja malekohtunik. Kontokánis töötab internetiturunduse konsultandina. 2007. aastal sai ta Rahvusvaheliselt Maleföderatsioonilt FIDE arbiitri ja 2008. aastal rahvusvahelise arbiitri nimetuse. Kontokánis on tegutsenud maleturniiridel malekohtuniku ja fotograafina. Kontokánis käis fotograafina septembris 2016 Bakuus toimunud 42. maleolümpial, kus tegi mitusada pilti, pea kõik need laaditi Wikimedia Commonsi andmebaasi. Allpool mõned tema Bakuus tehtud piltidest. Ju Wenjun Hou Yifan Dana Reizniece-Ozola Alattar Ghayda Magnus Carlsen Spyrídon Skémpris Aleksandr Grištšuk Pentala Harikrishna Vladimir Kramnik Jolanta Zawadzka Salem Saleh About me. andreas.photo Kontokanis, Andreas. ratings.fide.com Andréas Kontokánis FIDE andmebaasis Andréas Kontokánise koduleht
Mary Poppins (raamat)

"Mary Poppins" on briti autori Pamela Lyndon Traversi raamatusarja "Mary Poppins" esimene raamat. Raamatu peategelane on maagiline lapsehoidja Mary Poppins. Inglismaal ilmus raamatu esmatrükk kirjastuses Gerald Howe LTD 1934. aastal. Eestis avaldati raamat 1971. aastal. 1971. aasta väljaanne sisaldab lugusid ka raamatutest "Mary Poppins tuleb tagasi" ja "Mary Poppins avab ukse". Tervikuna ilmus raamat eesti keeles 2000. aastal kirjastuselt Sinisukk. "Mary Poppinsi" esimene raamat sisaldab 12 lugu: "Idatuul" "Vaba pärastlõuna" (Vive Tolli tõlkes "Vaba õhtupoolik") "Naerugaas" "Preili Lõokese Andrew" (Vive Tolli tõlkes "Miss Larki Andrew") "Tantsiv lehm" "Õnnetu teisipäev" "Linnunaine" "Proua Corry" (Vive Tolli tõlkes "Miss Corry") "Johni ja Barbara lugu" "Täiskuu" "Jõulukinke ostmas" "Läänetuul" "Mary Poppins by Travers, P. L.: Good (1934) First Edition. | Burnside Rare Books, ABAA". www.abebooks.com (inglise). Vaadatud 15. veebruaril 2024. "Mary Poppins, Pamela Lyndon Travers, Eesti Raamat 1971 | vanaraamat.ee". www.vanaraamat.ee. Vaadatud 15. veebruaril 2024. "Mary Poppins, Sinisukk 2000 | vanaraamat.ee". www.vanaraamat.ee. Vaadatud 15. veebruaril 2024. Travers, Pamela Lyndon (2000). Kass, Merike (toim). Mary Poppins. Sinisukk. ISBN 9985-73-252-9. Travers, Pamela Lyndon (1971). Mary Poppins. Tallinn: Eesti Raamat.
Termotuumareaktor

Termotuumareaktor on termotuumareaktsiooni läbiviimiseks vajalik seade. Et reaktsiooni maapealsetes tingimustes teostada, tuleb lahendada palju keerukaid probleeme. Esimene termotuumareaktor loodetakse ehitada Prantsusmaale Cadarache uurimiskeskusse osana rahvusvahelisest ITER uurimisprojektist. KSTAR JT-60SA Termotuumareaktsioon ITER - nuclear fusion project
Polevaja

Polevaja (vene keeles Полевая) on küla (деревня) Venemaal Kurski oblastis Kurski rajoonis, samanimelise külanõukogu keskus. 2010. aastal elas asulas 1575 inimest. "Drones attacked an oil depot in the Kursk region" [Droonid ründasid Kurski oblastis asuvat naftatehast]. mil.in.ua (inglise ja ukraina). Militarnõi. 15. veebruar 2024. Vaadatud 15. veebruaril 2024. http://polevaya.rkursk.ru/
Mary Poppins tuleb tagasi

"Mary Poppins tuleb tagasi" on briti kirjaniku Pamela Lyndon Traversi raamatusarja "Mary Poppins" teine raamat. Inglismaal ilmus teose esmatrükk kirjastuse Lovat Dickson & Thompson Limited väljaandel 1935. aastal. Eesti keeles ilmusid raamatu lood esimest korda 1971. aasta koondväljaandes "Mary Poppins". Selles väljaandes pärines teosest "Mary Poppins tuleb tagasi" viis lugu: "Tuulelohe", "Miss Andrew' lõoke", "Halb kolmapäev", "Õhupalle on mitmesuguseid" ja "Karussell". Tervikuna ilmus raamat eesti keeles 2001. aastal kirjastuselt Sinisukk. Raamatus "Mary Poppins tuleb tagasi" on kümme lugu: "Tuulelohe" "Preili Andrew' lõoke" (Vive Tolli tõlkes "Miss Andrew' lõoke") "Õnnetu kolmapäev" (Vive Tolli tõlkes "Halb kolmapäev") "Tohuvabohu" "Uustulnukas" "Robertson Ay lugu" "Vaba õhtu" "Õhupalle on igasuguseid" (Vive Tolli tõlkes "Õhupalle on mitmesuguseid") "Nellie-Rubina" "Karussell" "Mary Poppins Comes Back by Travers, P. L.: Poor Hardcover (1935) 1st Edition | Leakey's Bookshop Ltd". www.abebooks.com (inglise). Vaadatud 15. veebruaril 2024. "Mary Poppins, Pamela Lyndon Travers, Eesti Raamat 1971 | vanaraamat.ee". www.vanaraamat.ee. Vaadatud 15. veebruaril 2024. "Mary Poppins tuleb tagasi". www.raamatukoi.ee. Vaadatud 15. veebruaril 2024. Travers, Pamela Lyndon (2001). Mary Poppins tuleb tagasi. Sinisukk. Travers, Pamela Lyndon (1971). Mary Poppins. Tallinn: Eesti Raamat.
Mary Poppins avab ukse

"Mary Poppins avab ukse" on briti kirjaniku Pamela Lyndon Traversi raamatusarja "Mary Poppins" kolmas raamat, mis ilmus 1943. aastal. Eesti keeles ilmusid selle lood kõigepealt koondväljaandes "Mary Poppins" aastal 1971. Selles oli kaks lugu: "Kass, kes vaatas kuningale otsa" ja "Marmorpoiss". Tervikuna ilmus teos eesti keeles Peedu Haaslava tõlkes 2001. aastal kirjastuses Sinisukk. Raamatus on kaheksa lugu: "Viies november" "Härra Twigley soovid" "Kass, kes vaatas kuningale otsa" "Marmorpoiss" "Piparmündihobused" "Tõusulaine" "Kõik on õnnelikud" "Veel üks uks" "Mary Poppins avab ukse, P. L. Travers, Sinisukk 2001 | vanaraamat.ee". www.vanaraamat.ee. Vaadatud 15. veebruaril 2024. Travers, Pamela Lyndon (2001). Mary Poppins avab ukse. Sinisukk. ISBN 9985-73-328-2.
Ester

Ester (5. sajand eKr; heebrea keeles אסתר) oli naine kristliku Piibli Vanas Testamendis ja juudi Tanahis, Pärsia ja Meedia kuninga Ahasverose (Xerxes I) kuninganna, Estri raamatu kangelanna. Ester oli vaeslapsest hajala juuditar nimega Hadassa 'mürt', ent kui ta läks kuninga haaremisse, sai ta nime, mille all teda praegu tuntakse. See on süüria-araabia teisend pärsia sõnast satarah 'täht'. Ta oli benjaminlase Abihaili tütar. Tema perekond ei kasutanud kuningas Kyros II antud luba Paabeli vangipõlvest Jeruusalemma tagasi pöörduda. Ester elas koos sugulasest kasuisa Mordokaiga, kellel oli mingi amet Suusani palees. Ahasveros laskis end lahutada Vastist ning valis uueks abikaasaks Estri. Varsti pärast seda andis Ahasveros oma peaministrile, agaglasele Haamanile võimu ja voli tappa ja hävitada kõik juudid kogu Pärsia impeeriumis. Estri vaheleastumine hoidis selle kohutava katastroofi ära. Haaman poodi võllassse, mis ta oli lasknud Mordokai jaoks valmistada. Ja juudid seadsid oma imepärase pääsemise mälestuseks sisse iga-aastase puurimipüha. See juhtus umbes 52 aastat pärast Paabeli vangipõlvest vabanemist, Plataia lahingu ja Mykale lahingu aastal (479 eKr). Ester esineb Piiblis vaga, uskliku, julge, ettevaatliku ja otsusekindla naisena ja oma kasuisa sõnakuuleliku tütrena, kes juudi rahva heaks püüdis jagada kuninga soosingut oma kasuisaga. Ta pidi olema erakordselt veetlev, sest ta "leidis armu kõigi silmis, kes teda nägid" (Estri raamat 2:15). Pühakiri näitab teda Jumala tööriistana juudi rahva hävingu ärahoidmisel ning Pärsia juutidele turvalisuse, jõukuse ja rahu tagamisel. Selle üle, kas Ester on reaalselt eksisteerinud, on vaieldud. On olemas seisukoht, et Estri lugu on puhas väljamõeldis, mis oli mõeldud õpetlikuks allegooriaks. Estri ebaajaloolisusele viitavad sarnasused juutide puurimipüha ning jumal Marduki ja tema abikaasa Ištari auks peetud pärsia püha vahel, mida peeti nende võidu auks oma võistlejate Umani (kõlab nagu "Haaman") ja Mašti (kõlab nagu "Vasti") üle. Estri ajaloolisuse kasuks räägib see, et kreeka ajaloolane Herodotos mainib, et pärast kaotust ühes sõjas kreeklastega (vaata Kreeka-Pärsia sõjad) nõudis kuningas taga oma haaremit.
Peeter Tüür

Peeter Tüür (sündinud 10. septembril 1947 Muhu saarel) on eesti laevamehaanik. Peeter Tüür on lõpetanud Tallinna Merekooli ja Leningradi Admiral S. O. Makarovi nimelise Kõrgema Inseneride Merekooli. Töötas alates 1969. aastast parvlaevadel Severodvinsk, Sõprus, Suurupi, Vormsi, Tehumardi, Koguva nii Virtsu–Kuivastu kui ka Rohuküla–Heltermaa liinil. 1980. aastate algusest töötas ta kaubalaevadel esimese, teise ja vanemmehaanikuna. Teise mehaanikuna oli ta tööl ka Estline'i reisilaeval Estonia. Katastroofiööl (28. septembril 1994) pääses ta pärast üle kolme tunni kestnud vees ujumist. Pärast seda töötas Tallinki reisilaevadel Mare Baltikum, Tallink Star jt ning Saaremaa Laevakompanii parvlaeval Viire ja Veeteede Ameti jäälõhkujal Tarmo. Peeter Tüür sündis seitsmelapselises peres neljanda lapsena. Ta oli 52 aastat abielus füüsiku ja pedagoogi Janne Tüüriga. Neil on viis last: muusik Tõnis Tüür, kunstnik Reiu Tüür, arhitekt Mihkel Tüür, linnaplaneerija Maia Tüür ja filmiprodutsent Madis Tüür. Estonia protokollid: Kolmetunnise ujumise järel pääsenud mehaanik: visiiriga ei olnud ühtegi probleemi Delfi, 28. september 2014 Estonia huku aastapäev: lood inimestest Estonia pardal ei kustu Saarte Hääl, 28. oktoober 2023 Estonia 7.-ndalt tekilt pääsenud isikute tunnistuste kokkuvõte militaar.net, 10. detsember 2021 Investigation Report MV ESTONIA by the German Group of Experts estoniaferrydisaster.net, May 2000 "Makarovi Akadeemia Peterburis – Mereviki". mereviki.vta.ee. Vaadatud 15. veebruaril 2024. "VORMSI (parvlaev) – Mereviki". mereviki.vta.ee. Vaadatud 15. veebruaril 2024. "Viire (laev)", Vikipeedia, 19. oktoober 2023, vaadatud 15. veebruaril 2024 "Tarmo (laev 1963)", Vikipeedia, 23. jaanuar 2024, vaadatud 15. veebruaril 2024
Täiuslik sõbranna

Täiuslik sõbranna on põnevussugemetega Eesti draamasari, mis on toodetud Elisa Eesti AS poolt. Draamasari esilinastus PÖFFil ja on nähtav alates 16. 11.2023 Elisa Huubis. Loo keskmes on kliimaministeeriumis töötav Agnes Soosalu, kes on peagi rajatava tuulepargi üks eestvedajaid, kuid aja kulgedes hakkab Agnes saama anonüümseid ähvarduskirju. Väljapressija nõuab tuulepargi ehituse seiskamist või muidu teeb ta avalikuks Agnese 15 aasta taguse traagiliselt lõppenud peo tagajärjed, kus üks neljast sõbrannast jäi teadmata kadunuks. Osalised: Loviise Kapper, Melissa Mariel Korjus, Carolin Ligi, Katariina Libe Režissöör: Ergo Kuld Stsenarist: Reeli Reinaus Stsenaariumi konsultant: Tiina Lokk 1.   Elisa toob Pöffil välja oma Eesti ja Soome origiaalsarjad: https://poff.ee/uudis/elisa-toob-p-oe-f-fil-vaelja-oma-eesti-ja-soome-originaalsarjad/ 2.   Käimas on Elisa uue sarja „Täisulik Sõbranna“ võtted: https://www.elisa.ee/et/uudised/kaimas-elisa-uue-sarja-taiuslik-sobranna-votted 3.   Konstantiin Sednev Suur Galerii > Õhtu täis täiuslikke sõbrannasid. https://elu24.postimees.ee/7897833/suur-galerii-ohtu-tais-taiuslikke-sobrannasid-eesti-uus-naistesari-sai-piduliku-esilinastuse 4.   Täiuslik Sõbranna https://www.elisa.ee/et/eraklient/tv-elisa-elamus/elisa-originaalsarjad/taiuslik-sobranna
Mahlapuu

Mahlapuu on eesti perekonnanimi. Soomes ja Rootsis oli perekonnanime Mahlapuu kandjaid 2014. aastal 2 isikut. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mahlapuu 99 inimesel: 52 mehel ja 47 naisel. Perekonnanimede levikult oli Malapuu meeste puhul 1979. kohal ja naiste puhul 2522. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Mahlapuu vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,92. Nimi oli kõige sagedasem Võru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,31 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale Viljandimaal Helme kihelkonnas Vanamõisa mõisavallas nimeks Machlapu (normaliseeritult Mahlapuu). Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Mahlapuu aastatel 1936–1937 3 korral kasutusele isikute poolt, kes kandsid varem nime Andersen, Veidemann ja Zunz. Jaan Mahlapuu, Venemaa sõjaväelendur (1894–1917) Johann Mahlapuu, Eesti sõjaväelane (1888–1954) Madis Mahlapuu, eesti jurist (1956–) Riina Mahlapuu, eesti biokeemik (1951–) Mahlapuu Surnames. Vaadatud 15. veebruar 2024. Statistikaamet: Nimede statistika. Mahlapuu. Vaadatud 15. veebruar 2024. Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Mahlapuu. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Mahlapuu. Mahlapuu statistikaameti andmebaasis
Rasune konttümak

Rasune konttümak (Aurantiporus fissilis) on klassi Agaricomycetes torikulaadsete seltsi kuuluv liik seeni. Rasune konttümak andmebaasis eElurikkus.
Mereprügi Läänemeres

Sarnaselt teiste meredega on ka Läänemeres probleemiks mereprügi. Viimane Läänemere üldiseid rannaprügi koguseid hinnanud ülevaade on võtnud analüüsiks 2016–2021. aasta rannaprügi kogused ning selle järgi on piiriväärtuse (20 eset 100 m kohta) ületanud 11 piirkonda 16-st. Domineerivaks rannaprügi elemendiks oli erinevat tüüpi plastikprügi suurusega vähemalt 2,5 cm, millest enamik on seotud ühekordsete plastikesemete kasutusega. Eestis on riiklikul tellimusel ja süsteemselt kaardistatud makroprügi leidumist rannas alates 2012. aastast. Viimased tulemused, aastast 2021–2022 näitavad, et prügi kogused randades on suurenenud. Seire läbiviijate hinnangul on selle põhjuseks koroonapandeemia ajal kehtinud piirangud ning hiljem nende piirangute kaotamine. Pandeemia kaudseteks mõjudeks olid mh näiteks sagedasem toidu kaasa ostmine, rohkem värskes õhus (sh rannas) viibimine ja välitingimustes einestamine, hügieeni-, meditsiini- ja puhastustarvikute laialdasem kasutamine, toidu- ja esmatarbekaupade täiendav pakendamine. Need tegevused omakorda aga tekitavad rohkem prügi, mistõttu on need kõik ka tõenäolised põhjused, miks 2021. aasta sügiseks rannale ladestunud prügiesemete kogus kasvas ning kasv oli eriti märgatav plastist ja vahtplastist esemete kategoorias. HELCOM. Beach Litter (vaadatud 10.02.2024). Hoia Eesti Merd MTÜ. 2023. Merelise prügi seire Eesti rannikualadel 2021–2022.
Timo Simonlatser

Timo Simonlatser (sündinud 17. mail 1986) on Eesti murdmaasuusataja, sprinter. Timo kuulub Tamsalu AO Suusaklubisse. On kuulunud ka Eesti noorte murdmaakoondise MERKO tiimi (MERKO TEAM). Timo Simonlatseri treeneriks on Björn Kristiansen. Endine treener Arvo Orupõld. 2010 Vancouveris 27. koht klassikasprindis 2007 Sapporos: 25. koht klassikasprindis 2009 Liberecis 39. koht vabatehnikasprindis 2011 Oslos 47. koht vabatehnikasprindis 2005. aasta juunioride maailmameistrivõistlused Rovaniemis: 7. koht 4x10 km teatesõidus 11. koht vabatehnikasprindis 12. koht 10 km vabatehnikasõidus 2003. aasta Põhjamaade Noorte meistrivõistlustel Sysslebäckis: 5. koht 10 km vabatehnikasõidus 17. koht klassikasprindis 2004. aasta Põhjamaade Noorte meistrivõistlused Haanjas: 1. koht vabatehnikasprindis 21. koht 10 km klassikatehnikas Timo Simonlatser: pean ennast tagasi hoidma Virumaa Teataja 21. oktoober 2006 Timo Simonlatseri andmed Eesti Suusaliidu kodulehel
Lea Tuusov

Lea Tuusov (sündinud 25. aprillil 1946) on eesti koolijuht ja endine Eesti NSV komsomoli- ja parteitöötaja. 1964. aastal lõpetas ta Haapsalu 1. Keskkooli. 1972. aastal lõpetas ta kaugõppes Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika eriala. 1973. aastast oli ta ELKNÜ Haapsalu Rajoonikomitee esimene sekretär, hiljem EKP Haapsalu Rajoonikomitee orgosakonna juhataja. Aastatel 1985–1989 oli ta Haapsalu rajooni RSN Täitevkomitee esimees. Aastatel 1990–2011 oli ta Ridala Põhikooli direktor. 1976 medal "Eeskujuliku töö eest" Läänemaa Ühisgümnaasiumi vilistlased, 1964, 42. lend Nõukogude Õpetaja, 24. aprill 1976 Rahvusarhiivi meediateek. Lea Tuusov - EKP Haapsalu Rajoonikomitee orgosakonna juhataja, 1977 "Mari Jürjer. Kolme põlvkonna koolilood. Haapsalu: Läänemaa Ühisgümnaasium, 2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. veebruar 2024. Vaadatud 15. veebruaril 2024.
Juhan Paadam

Juhan Paadam (sündinud 7. märtsil 1947 Tallinnas) on eesti telerežissöör, -toimetaja ja -produtsent, kes on peamiselt töötanud Eesti Rahvusringhäälingus. Ta lõpetas 1965. aastal Keila Keskkooli ning jätkas haridusteed Tartu Riiklikus Ülikoolis, mis jäi lõpetamata. Ta omandas 1966–1968 aastatel Vanemuise teatri stuudios ja ETV õppestuudios režissööri assistendi oskused. 1976. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal cum laude. Paadam oli aastatel 1968–1970 režissööri assistent Eesti Televisioonis ning pidas seejärel ka režissööri ametit kuni 2002. aastani. 1977–1989 aastatel oli ta ka peatoimetaja ning 1989–2002 aastatel välissuhete osakonna juhataja. Aastatel 2002–2007 oli ta ETV juhatuse liige. Ta oli 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse peaprodutsent. Aastatel 1989–1994 oli ta ajalehe Turun Sanomat korrespondent ning aastatel 1997–2008 oli ta ka mitme teleprojekti produtsent. 2003 – Tallinna teenetemärk 2003 – Valgetähe V klassi teenetemärk "Teletegijate biograafiad". telekraat.ee. 15. märts 2021. Vaadatud 15. veebruaril 2024. Juhan Paadam Teenetemärkide kavalerid "Tallinn autasustab teenetemärgiga kaheksat inimest" Postimees, 30. jaanuar 2003
Guntramsdorf

Guntramsdorf on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas. Alam-Austria Industrievierteli osana on see hästi ühendatud riigi pealinna Viiniga. Kohalik raudteeteenus Badner Bahn ühendab Guntramsdorfi Viini keskringkonnaga põhjas ja populaarse spaakuurorti Baden bei Wieniga lõunas. Linnast läänes asub Wienerwald, Alpi eelmäestiku serv, kus on meelelahutuslikud metsaalad ja matkarajad, ja Guntramsdorfi kaguosa ulatub termilisse Viini nõkku. 1.-4. sajandil oli piirkond Rooma Pannoonia provintsi osa. Esimene dokumenteeritud mainimine linna tõenäolise asutaja krahv Guntrami kohta pärineb aastast 859, mil krahv Kozel kinkis Regensburgi kloostrile maad ja krahv Guntrami nimi näib olevat tunnistuste andmise nimekirjas. Pärast Austria anšlussi Natsi-Saksamaasse 1938. aastal sai Guntramsdorf Suur-Viini osaks, et taastada 1954. aastal oma staatus Alam-Austria osana. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Hennersdorf

Hennersdorf (või Hennersdorf bei Wien) on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas. Hennersdorf asub ringkonna kirdenurgas ja külgneb vahetult Viiniga. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Etüüd a-moll op. 25 nr. 11

Etüüd a-moll op. 25 nr. 11 on üheteistkümnes Frédéric Chopini etüüdide teisest kogust. "Talvetuuleks" nimetatav sooloklaveri tehniline uurimus on komponeeritud 1836. aastal ja nagu kogu op. 25, on see pühendatud krahvinna Marie d'Agoult'le, Franz Liszti armastatule, ning on Chopini järjekordseks austusavalduseks ta sõbrale, kes oli esitanud oma 1836. aastal kontserdil ka mõningaid tema etüüde. Chopini 24 etüüdi hulgast peetakse seda kõige raskemaks. Ameerika muusikakirjanik ja kriitik James Huneker on oma Chopini etüüdide Schirmeri väljaande eessõnas selle etüüdi kohta öelnud: "Väikese hingega mehed, ükskõik kui väledad poleks ka nende sõrmed, peaksid seda vältima."