laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ahvenamaa rootsi keel

Ahvenamaa rootsi keel (rootsi keeles åländska) on Ahvenamaal kõneldav rootsi keele murre. Sealsel rootsi keelel on küll sarnasusi nii soomerootsi keele kui ka Upplandi piirkonna ajalooliste murretega, kuid seda peetakse üldiselt rootsi keele idamurde (östsvenska mål ehk rootsi keel, mida kõneldakse Soomes ja mida rääkisid ka eestirootslased) üheks variandiks. Rootsi keel on Ahvenamaa ainus ametlik keel ja keele staatust kaitseb självstyrelselag: seadus, mis tagab saare seisundi Soome autonoomse osana. Sarnaselt soomerootsi keelega puudub ka Ahvenamaa rootsi keeles teatud minimaalpaare eristav tooniaktsent. Kahest aktsendist, milleks on akuut (1. aktsent) ja graavis (2. aktsent), esineb sealses rootsi keeles vaid akuut. Seega hääldatakse nii sõna ˈandɛn ("part") kui ka sõna ˈanˈdɛn ("vaim") kui ˈandɛn. Ahvenamaa rootsi keelele on iseloomulikud mõned väljendusviisid. Näiteks topeltgenitiiv väljendis Vemses flicka/pojke är du då? ("Kelle tüdruk/poiss sa oled?"; tänapäeva rootsi keeles Vems flicka/pojke är du då) sisaldab vihjet sellele, et küsija võib küsitava vanemaid tunda: see on Ahvenamaa taolises väikeses kogukonnas ka tõenäoline. Üks Ahvenamaa rootsi keele teisi tunnuseid on sõna inte (mitte) asendamine sõnaga inga (ei, mitte keegi, ükski; rootsi keeles mitmuse vorm): Jag har inga varit där ("Ma ei ole seal olnud"). Üks tunnusjooni, mida Ahvenamaa rootsi keel jagab soomerootsi keelega, on sõnade inte (mitte), skulle (peaks) ja måste (peab) lühendamine vastavalt kui int, sku ja måst. Ahvenamaa rootsi keele murdesõnavara koosneb sõnadest, mis on kas iseloomulikud idapoolsele rootsi keelele või mis on Rootsis kõneldavas rootsi keeles kasutusest läinud (kuid siiski mõistetavad). Ajalooliste kontaktide tõttu leiab murdest ka soome, vene ja inglise keele jälgi. All on toodud valik Ahvenamaa rootsi keeles kasutatavaid murdesõnu ja väljendeid: Ahvenamaa keeled Soomerootsi keel Självstyrelselag för Åland 16.8.1991/1144 - 36 §. Åländska ord och uttryck. Bibliotek.ax. Andersson, Sven. "Notlage, notlösare och notgår: ordens betydelse i åländska folkmål". Osa sarjast "Skrifter utgivna av Historiska samfundet i Åbo". 1954. pp. 18–30. Ramsdahl, Carl. "Ryska lånord i åländskan". 1976. Sundberg, Eva. "Dialekten i Ålands nordöstra skärgård". Mariehamn, 1993. Svenblad, Ralf. "Med åländska ord". Mariehamn, 1996. Willandt, August. "Åländskt bygdemål". 1919. Ryska lånord i åländskan (vene keele laensõnad Ahvenamaa rootsi keeles) Kuula Ahvenamaa rootsi keelt
Suur Rannavärav (tänav)

Suur Rannavärav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis. 1938-1987 kandis tänav nime Suur-Rannavärava tänav. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016.
Tüve tänav

Tüve tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi ja Lilleküla asumis. Tänav sai nime 27. augustil 1930. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016.
Vahe tänav (Tallinn)

Vahe tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Rahumäe asumis. Tänav sai nime 1926. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016.
Vaksali tänav (täpsustus)

Vaksali tänav on või on olnud mitmes Eesti asulas: Vaksali tänav on Paides Vaksali tänav on Tartus Vaksali tänav on Narvas Vaksali tänav on Viljandis Vaksali tänav oli Tallinnas praeguse Jaama tänava varasem nimi Vaksali tänav oli Tallinnas praeguse Nunne tänava nimi aastatel 1950–1987 Vaksali tänav oli Rakveres praeguse Võidu tänava varasem nimi ...
Veski tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Veski tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis. Tänavat on Veskiks nimetatud esimest korda 1885, ehkki saksakeelne nimi Mühlengasse esineb allikates juba 1882. Veski tänav asus Imanta ja Mardi tänava vahel, Härjapea jõe ääres ja umbes samas kohas on praegu Võlvi tänav. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016.
Väike Rannavärav (tänav)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Väike Rannavärav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis. 1938-1987 kandis tänav nime Väike-Rannavärava tänav. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016.
Õuna tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Õuna tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Tänav sai nime 17. märtsil 1922. 1940 Õhu. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016.
Ülemiste tee

Ülemiste tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis. Tänav sai nime 29. aprillil 1936. Ülemiste tee ääres, Ülemiste tee 5 asus endise Tallinna Lihakombinaadi peahoone. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016. Endine lihakombinaat on varisemisohtlik, Õhtuleht, 6. august 2003
Ida tee

Ida tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Ida tee sai nime 1924. aastal. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub Merivälja idaosas. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 268
Kadri tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kadri tee on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis. Tänav sai nime 29. septembril 1926. Tänav on saanud nime Kadrioru pargi järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 44
Kaheküla tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kaheküla tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri ja Kakumäe asumis. Kaheküla tee sai nime 16. mail 1989. Tänav on saanud nime selle järgi, et ühendab kahe endise küla (Vismeistri ja Kakumäe) maid. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 270
Kanali tee

Kanali tee on tänav Tallinnas Kesklinna ja Lasnamäe linnaosas. Tänav sai nime 4. septembril 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016.
Kelluka tee

Kelluka tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Tänav sai nime 13. juunil 1958. Kelluka tee 21 asus kauplus Kelluka. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 22.12.2016) Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 50
Mars Orbiter Mission

Mars Orbiter Mission (MOM) (ka Mangalyaan) oli India kosmoseagentuuri, ISRO, kosmosesond mis uuris Marssi. Kosmosesond startis Marsile 5. novembril 2013 ja jõudis Marsi orbiidile 24. septembril 2014. Mars Orbiter Missioni eesmärgid olid katsetada tehnoloogiaid ja arendada planeetidevaheliste missioonide jaoks tehnikat, planeerimist ja sondi töös hoidmist. Teaduslike eesmärkide jaoks oli sondi pardal viis teadusinstrumenti. Mangalyaan on India esimene planeetidevaheline missioon ja ISRO-st sai Nõukogude Liidu kosmoseprogrammi, NASA ja ESA järel neljas kosmoseagentuur, mis on saatnud Marsile oma kosmosesondi. Indiast sai ühtlasi ka esimene Aasia riik, mis saatis Marsile kosmosesondi ja esimene riik maailmas, mil õnnestus see esimesel katsel. ISRO kaotas sondiga ühenduse aprillis 2022 ja kuulutas missiooni lõppenuks oktoobris 2022. ExoMars Trace Gas Orbiter Mars Express NSSDC:Mangalyaan The Hindu:Manmohan formally announces India's Mars mission RT:India's low-cost space mission reaches Mars orbit ISRO:MOM Mission Objectives IFL Science:India Successfully Launches First Mission To Mars BBC News:Why India's Mars mission is so cheap - and thrilling India's Mars Orbiter Mission has ended after 8 years. It was designed to only have a 6-month lifespan
UEFA Meistrite Liiga finaal 2017

UEFA Meistrite Liiga finaal 2017 oli Euroopa klubijalgpalli tähtsaima turniiri, UEFA Meistrite Liiga 62. hooaja (25. hooaeg selle ümbernimetamisest Euroopa Meisterklubide Karikalt UEFA Meistrite Liigale) finaalmäng. Mäng toimus 3. juunil 2017 Cardiffis Millennium Stadiumil. Meistrite Liiga turniiri korraldab UEFA. 2017. aasta finaalmängus kohtusid Itaalia jalgpalliklubi Juventus ja Hispaania Real Madrid. Mängu võitis 4:1 Real Madrid, kelle jaoks oli see 12. Meistrite Liiga tiitel. Finaali võitja teenis õiguse mängida UEFA Euroopa Liiga võitjate vastu 2017. aasta UEFA Superkarikal. Samuti kvalifitseeruti UEFA esindajatena 2017. aasta FIFA klubide maailmameistrivõistlustele. Vastavalt Prahas toimunud UEFA täitevkomitee istungil tehtud otsustele, teatati 30. juunil 2015, et finaalmäng toimub Millennium Stadiumil Cardiffis. 2016. aastal sai staadion koostöös Principality Building Societyga uue nime Principality Stadium. Kuid kuna UEFA määrused ei luba kasutada nimisponsorit, mis turniiri ei sponsoreeri, siis kutsuti ametlikus kirjas staadionit Millennium Stadiumina, finaalis National Stadium of Walesi nime all (Walesi rahvusstaadion).  Pikemalt artiklis UEFA Meistrite Liiga 2016/17 Märkus: Kõikides tulemustes on finalistide skoor märgitud esimesena (K: kodus; V: võõrsil). Finaali suursaadik oli endine Walesi rahvuskoondislane Ian Rush, kes tuli Liverpooliga kahel korral Euroopa karikavõitjaks (aastatel 1981 ja 1984). Kodumeeskond (administratiivse poole jaoks) selgitati lisaloosimisel, mis toimus pärast poolfinaalide loosimist. Juventus v Real Madrid UEFA Euroopa Liiga finaal 2017 UEFA Superkarikas 2017 "Majestic Real Madrid win Champions League in Cardiff". UEFA.com. Union of European Football Associations. 3. juuni 2017. Vaadatud 3. juuni 2017. "Felix Brych appointed Champions League final referee". UEFA.com. Union of European Football Associations. 12. mai 2017. Vaadatud 13. mai 2017. "Tactical Line-ups – Final – Saturday 3 June 2017" (PDF). UEFA.com. Union of European Football Associations. 3. juuni 2017. Vaadatud 3. juuni 2017. "Cardiff to host 2017 Champions League final". UEFA.com. 30. juuni 2015. "2016/17 Champions League: all you need to know". UEFA.com. Union of European Football Associations. Vaadatud 5. juuni 2016. "One Year Countdown to 2017 Champions League Final". faw.cymru. Football Association of Wales. 3. juuni 2016. Vaadatud 5. juuni 2016. Abbandonato, Paul (3. juuni 2016). "The Principality Stadium will have to change its name for the Champions League final next year". WalesOnline. Media Wales. Vaadatud 5. juuni 2016. "Ian Rush named ambassador for Cardiff final". UEFA. 23. august 2016. "Full Time Report Final – Juventus v Real Madrid" (PDF). UEFA.com. Union of European Football Associations. 3. juuni 2017. Vaadatud 3. juuni 2017. "Regulations of the UEFA Champions League 2016/17 Season" (PDF). UEFA.com. Union of European Football Associations. Vaadatud 29. juuni 2016. UEFA Champions League (ametlik koduleht) 2017 UEFA Champions League Final, UEFA.com
UEFA Meistrite Liiga finaal 2018

UEFA Meistrite Liiga finaal 2018 oli Euroopa klubijalgpalli tähtsaima turniiri, UEFA Meistrite Liiga 63. hooaja (26. hooaeg selle ümbernimetamisest Euroopa Meisterklubide Karikalt UEFA Meistrite Liigale) finaalmäng. Mäng toimus 26. mail 2018 Kiievi olümpiastaadionil Ukrainas. Meistrite Liiga turniiri korraldab UEFA. 2018. aasta finaalmäng peeti Inglismaa jalgpalliklubi Liverpooli ja Hispaania Real Madridi vahel. Mängu võitis 3:1 Real Madrid, kelle jaoks oli see 13. Meistrite Liiga tiitel. Finaali võitja teenis õiguse mängida UEFA Euroopa Liiga võitjate vastu 2018. aasta UEFA Superkarikal. Samuti kvalifitseeruti UEFA esindajatena 2018. aasta FIFA klubide maailmameistrivõistlustele. Vastavalt Ateenas toimunud UEFA täitevkomitee istungil tehtud otsusele, teatati 15. septembril 2016, et finaalmäng toimub Kiievi olümpiastaadionil. Kodumeeskond (administratiivse poole jaoks) selgitati lisaloosimisel, mis toimus pärast poolfinaalide loosimist. Real Madrid v Liverpool UEFA Euroopa Liiga finaal 2018 UEFA Superkarikas 2018 "Bale named Champions League final man of the match". UEFA.com. Union of European Football Associations. 26. mai 2018. Vaadatud 26. mai 2018. "Milorad Mažić to referee Champions League final". UEFA.com. Union of European Football Associations. 7. mai 2018. Vaadatud 7. mai 2018. "Tactical Lineups – Final – Saturday 26 May 2018" (PDF). UEFA.com. Union of European Football Associations. 26. mai 2018. Vaadatud 26. mai 2018. "Kyiv to host 2018 Champions League final". UEFA.com. Union of European Football Associations. 15. september 2016. Vaadatud 15. september 2016. "Tactical Line-ups – Final – Saturday 26 May 2018" (PDF). UEFA.com. Union of European Football Associations. 26. mai 2018. Vaadatud 26. mai 2018. UEFA Champions League (ametlik koduleht)
Tüve tänav (täpsustus)

Tüve tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Tüve tänav (Tallinn) Tüve tänav (Tartu)
Häme vapp

Häme vapp on samanimelise Soome ajaloolise maakonna vapp. Häme sai oma vapi Gustav I Vasa matustel aastal 1560. Punase taustaga vapikilbil on sammuv ilves, mille kohal on kolm hõbedast kuusnurkset tähte ja all neli hõbedast roosi.
Vabariigi Valitsuse korraldus

Vabariigi Valitsuse korraldus on Vabariigi Valitsuse õigusakti liik. Vastavalt Vabariigi Valitsuse seadusele on Vabariigi Valitsuse korraldus üksikakt, mida Vabariigi Valitsus annab seaduse alusel ja täitmiseks. Korralduse allkirjastavad peaminister ja riigisekretär. Korraldus jõustub selle allakirjutamisest, kui korralduses või seaduses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise aega. Üldjuhul avaldatakse Vabariigi Valitsuse korraldused Riigi Teatajas. Korralduse kui õigusaktiga võib Vabariigi Valitsus anda valitsusasutustele ülesandeid, nimetada ametisse ja vabastada teenistusest ministeeriumide kantslerid, moodustada valitsuskomisjone ja nimetada nende liikmed, kinnitada ministeeriumide ja Riigikantselei põhimäärused, eraldada rahalisi vahendeid valitsuse reservfondist jms. Vabariigi Valitsuse määrus Vabariigi Valitsuse seadus
Francisco Ramón de Eguía Letona

Francisco Ramón de Eguía Letona (15. mai 1750 Bilbao – 6. jaanuar 1827 Madrid) oli Hispaania regendinõukogu esimees 1823. aasta maist oktoobrini. Lühibiograafia
Arkna–Rakvere tee

Arkna–Rakvere tee (tee number teeregistris 17164) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 3,1 km. Tee algab Tallinna–Narva maanteelt Arkna küla lähedalt ja Rakveres jätkub Arkna teena.
Eisma–Kandle tee

Eisma–Kandle tee (registrinumbriga 17169) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 10,3 km. Tee algab Eisma küla juurest ja lõppeb Kandle küla juures, läbides Andi küla. Tee ületab Kandle küla juures Vainupea jõe.
Haimre–Sulu–Velise tee

Haimre–Sulu–Velise tee (registrinumbriga 20176) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 11,6 km. Tee algab Haimre küla juurest, läbib Sulu küla, Käriselja küla ja lõppeb Velise küla lähedal. Sulu küla juures ületab tee Vigala jõe.
Tarmo Miilits

Tarmo Miilits (sündinud 3. juulil 1970) on Eesti riigiametnik, 27. jaanuarist 2022 siseministeeriumi kantsler. Tarmo Miilits on lõpetanud Sisekaitseakadeemia sisejulgeoleku eriala. Aastatel 1990–2018 töötas ta eri ametikohtadel Politsei- ja Piirivalveametis (PPA, kuni 2010 Politseiamet), muu hulgas PPA arendusosakonnas rahvusvahelise koostöö büroo politseinõunikuna ja viimati peadirektori asetäitjana korrakaitsepolitsei alal (2010–2013). Aastatel 2018–2022 töötas ta Kaitsepolitseiametis. Jaanuaris 2022 nimetas valitsus Miilitsa siseministeeriumi kantsleriks. Aastatel 2013–2016 oli Tarmo Miilits Euroopa Liidu Afganistani politseimissiooni (EUPOL) asejuht. Afganistani missiooni ajaks tema teenistussuhe Politsei- ja Piirivalveametis peatati. 24. veebruarist 2016 on Tarmo Miilits teenistusastmelt politseikindralinspektor. 2008 – Kotkaristi III klassi teenetemärk ETIS Valitsus nimetas uueks siseministeeriumi kantsleriks Tarmo Miilitsa. Siseministeeriumi veebisait, 27. jaanuar 2022. Tarmo Miilits sai EL-i Afganistani politseimissiooni asejuhiks. postimees.ee, 20. aprill 2015. Tarmo Miilits saabus Afganistanist politseimissioonilt. Delfi, 22. detsember 2016. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Himmaste–Rasina tee

Himmaste–Rasina tee (registrinumbriga 18162) on kõrvalmaantee Põlva maakonnas. Tee pikkus on 18,1 km. Tee algab Himmaste külast, läbib Mooste aleviku, Eoste küla ja lõppeb Rasina küla juures.
Kivi-Vigala – Avaste – Vana-Vigala tee

Kivi-Vigala – Avaste – Vana-Vigala tee (registrinumbriga 20181) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 15,1 km. Tee algab Kivi-Vigala külast Silla–Jädivere teelt, läbib Ojapere, Vängla ja Avaste küla ning lõpeb Vana-Vigala küla juures ristudes taas Silla–Jädivere teega.
Gabriel de Císcar y Císcar

Gabriel de Císcar y Císcar (17. märts 1760 Oliva, Valencia – 12. august 1829 Gibraltar) oli Hispaania regendinõukogu liige 1823. aasta juunist oktoobrini. Lühibiograafia
Koikse–Jalase–Riidaku tee

Koikse–Jalase–Riidaku tee (registrinumbriga 20242) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 9 km. Tee algab Koikse külast, läbib Jalase küla ja lõppeb Riidaku küla juures Rapla-Märjamaa maanteega ristumisel.
Koikse–Purku tee

Koikse–Purku tee (registrinumbriga 20148) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 14,3 km. Tee algab Koikse külast ja lõppeb Purku küla juures. Tee ületab Vigala jõe.
Kõmsi–Mõisaküla–Salevere tee

Kõmsi–Mõisaküla–Salevere tee (registrinumbriga 16187) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 14,2 km. Tee algab Kõmsi külast, läbib teiste seas Mõisaküla ja lõppeb Salevere küla juures.
Lapiotsa–Soldina tee

Lapiotsa–Soldina tee (registrinumbriga 13149) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 3,5 km. Tee algab Tallinna–Narva maanteelt Lapiotsa paikkonna juurest (varem Lapiotsa küla) ja lõpeb Soldina küla juures.
Massu tee

Massu tee (registrinumbriga 16188) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 1,3 km. Tee algab Massu küla juurest, läbib Mäense küla ja lõppeb Ridase–Saastna teega ristumisel.
Saara Aalto

Saara Aalto (sünninimi Saara Sofia Aalto; sündinud 2. mail 1987 Oulunsalos) on Soome laulja ja laulukirjutaja. Muusikaga on Aalto tegelenud lapsepõlvest peale. Oma esimese muusikapala kirjutas ta juba viieaastaselt. 1998. aastal 11-aastaselt võitis ta Kotka merefestivali laste lauluvõistluse enda kirjutatud lugudega. Aalto on osalenud paljudes telesaadetes. 2007. aastal osales ta Soome talendisaates "Suomi Talent", kus ta jõudis esikolmikusse. 2012. aastal saate "The Voice of Finland" esimesel hooajal saavutas Aalto teise koha. 2016. aastal osales Aalto Suurbritannia laulusaate "The X Factor" 13. hooajal, mis tõi talle ülemaailmse tuntuse. Pärast teise koha võitmist allkirjastas ta lepingu kahe produktsioonifirmaga: Sony Music UK ja Sony Music Finlandiga. Aalto on osalenud kolm korda Eurovisiooni lauluvõistluse Soome eelvoorus. 2011. aastal osales ta lauluga "Blessed with Love" ja 2016. aastal lauluga "No Fear", mis kumbki tema enda kirjutatud. Mõlemal korral jäi ta teisele kohale. 2018. aasta veebruaris valiti ta lauluga "Monsters" Soome esindajaks 63. Eurovisiooni lauluvõistlusele. Saara oli üheksa aastat suhtes laulja Teemu Roivaineniga, kuid paar läks lahku 2013. aastal. Mõni aasta hiljem teatas Aalto, et on lesbi, ja avaldas foto koos sõbranna Meri Sopaneniga. Hiljem paar ka kihlus. Nad abiellusid 2020. aasta aprillis. 2016. aastal valiti ta Soomes aasta homoks. 2011 – "Blessed with Love" 2011 – "Enkeleitä – Angels" 2013 – "You Had My Heart" 2013 – "Ai De Zhu Fu" 2015 – "Tonight" 2018 – "Wild Wild Wonderland" 2019 – "Fairytale - Joulun taikaa" Iltalehti 06.02.16 Laulaja Saara Aalto valittiin Vuoden homoksi – ”Maailma menee eteenpäin” Vaadatud 11. detsembril 2019 Laulja koduleht YouTube'i kanal
Taebla–Kullamaa tee

Taebla–Kullamaa tee (registrinumbriga 16136) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 29,6 km. Tee algab Taebla aleviku ja lõppeb Kullamaa küla lähedal. https://web.archive.org/web/20160304110449/https://teeregister.riik.ee/mnt/index/report/road/show.do?resultID=60da9ae642979ae659c958af0b0f11&resultsOnPage=50&tableNum=1&pageNum=14 (vaadatud 23.12.2016)
Vabariigi Valitsuse määrus

Vabariigi Valitsuse määrus on Vabariigi Valitsuse õigusakti liik. Vastavalt Vabariigi Valitsuse seadusele on Vabariigi Valitsuse määrus õigustloov akt, mida Vabariigi Valitsus annab seaduse alusel ja täitmiseks. Määruse kui õigusaktiga sätestatakse sageli seaduse rakendamise detailsem kord. Vabariigi Valitsus annab määrusi ka valitsusasutuste ülesehituse, asjaajamise ja töö korraldamiseks, samuti teenistusliku järelevalve teostamiseks. Vabariigi Valitsuse määrused peavad tuginema seaduses või Euroopa Liidu õigusaktis antud volitusnormile ning olema kooskõlas seaduses või Euroopa Liidu õigusaktis sätestatud volitusnormi piiride, mõtte ja eesmärgiga. Vabariigi Valitsuse määruse allkirjastavad peaminister, määrusega reguleeritavate küsimuste valdkonna eest vastutav minister ja riigisekretär. Vabariigi Valitsuse määrused avaldatakse Riigi Teatajas. Vabariigi Valitsuse korraldus Vabariigi Valitsuse seadus Hea õigusloome ja normitehnika eeskiri. RT I, 29.12.2011, 228
Rõmeda–Põdruse tee

Rõmeda–Põdruse tee (registrinumber 17174) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 16,4 km. Tee algab Tallinna-Narva maanteelt Rõmeda küla lähedalt ja lõpeb Põdruse küla lähedal. Enne pikendamist kandis tee nime Liiguste–Põdruse tee ja oli 14,7 km pikkune. RTL 2005, 28, 390
Hent Kalmo

Hent-Raul Kalmo (sündinud 2. augustil 1979) on eesti õigusteadlane. Ta oli oktoobrist 2010 kuni 17. aprillini 2012 Eesti Vabariigi õiguskantsleri nõuniku kohusetäitja. 17. aprillil 2012 nimetas Riigikogu ta õiguskantsleri asetäitjaks-nõunikuks. Alates 1. jaanuarist 2017 kuni 10. oktoobrini 2021 oli ta õiguskantsleri koosseisuväline nõunik. Alates 11. oktoobrist 2021 on ta Eesti presidendi Alar Karise õigusnõunik. 1997–2003 Tallinna Tehnikaülikool, majandusteaduskond, BA (cum laude) 1998–2007 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, BA 2003–2004 Université Paris X-Nanterre, õigusteaduskond, MA (cum laude) 2003–2006 École Normale Supérieure 2009–2010 Harvardi Ülikool, LLM 2006–2014 Université Paris X-Nanterre, õigusteaduskond, PhD 2014 "Utoopiline Eesti" (essee) 2013 – Sirbi laureaat 2015 – Enn Soosaare esseistikapreemia (essee "Utoopiline Eesti") Eesti Teadusinfosüsteem Elektrooniline Riigi Teataja. "Õiguskantsleri asetäitja-nõuniku ametisse nimetamine". Riigikogu otsus, 17.04.2012. Avaldamismärge: RT III, 20.04.2012, 1. "Õiguskantsleri veebisait. Nõunikud. Hent Kalmo". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2020. Vaadatud 12. mail 2020. Karise õigusnõunikuks saab Hent Kalmo. Postimees, 22. oktoober 2021. Kalmo, Hent. Utoopiline Eesti. Vikerkaar, oktoober 2014. Hent Kalmo: "Külm sõda Narva jõel" Sirp, 26. mai 2023
Lipa–Mõisamaa tee

Lipa–Mõisamaa tee (registrinumbriga 20166) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 18,1 km. Tee algab Lipa külast, läbib Metsküla ja lõppeb Mõisamaa küla juures. Mõisamaa juures ületab tee Vigala jõe.
Yrjö Väisälä

Yrjö Väisälä (kuni 1906. aastani Yrjö Veisell; 6. september 1891 – 21. juuli 1971) oli Soome astronoom ja füüsik. Tema avastuste hulka kuulub 128 asteroidi ja 3 komeeti. Matemaatik Kalle Väisälä ja meteoroloog Vilho Väisälä olid tema vennad. Tema tütar Marja Väisälä oli samuti astronoom, kes avastas mitu asteroidi. Väisälä töötas välja mitu optikaelementide kvaliteedi mõõtmise meetodit. Samuti lõi ta mitmeid meetodeid samade elementide tootmiseks. Turu Ülikoolis kasutati asteroidide ja komeetide avastamiseks prof Väisälä juhtimisel ehitatud suurt Schmidt-Väisälä teleskoopi. Tema uurimisrühm avastas 7 komeeti ja 807 asteroidi. Yrjö Väisälä avastas aastatel 1935–1944 128 asteroidi. Ta nimetas mitmed neist enda sõprade järgi. Näiteks ühele väikeplaneedile pani ta prof Matti Hermann Palomaa järgi nimeks 1548 Palomaa. Ning kuna asteroidide nimed peavad üksteisest erinema rohkem kui ühe tähe võrra, pole näiteks USA California osariigis asuval Palomari Observatooriumil omanimelist asteroidi. Professor Väisälä järgi on nimetatud kuukraater Väisälä ning asteroidid 1573 Väisälä ja 2804 Yrjö. Turu Ülikooli astronoomiaosakonnale on pandud tema auks nimeks VISPA (Väisälä Institute for Space Physics and Astronomy). Öpik, Ernst (1971). "Y. Väisälä died 1971 July 21" (PDF). Irish Astron. Journ. 11: 159. Bibcode:1973IrAJ...11R.159O. vaadatud 23.12.2016. "Minor Planet Discoverers (by number)". Minor Planet Center. 20.06.2016. vaadatud 08.06.2016. Schmadel, Lutz D. (2007). Dictionary of Minor Planet Names – (1548) Palomaa. Springer Berlin Heidelberg. lk. 123. ISBN 978-3-540-00238-3. vaadatud 08.06.2016. Schmadel, Lutz D. (2007). "Dictionary of Minor Planet Names – (1573) Väisälä". Springer Berlin Heidelberg. lk. 125. ISBN 978-3-540-00238-3. vaadatud 08.06.2016. Schmadel, Lutz D. (2007). "Dictionary of Minor Planet Names – (2804) Yrjö". Springer Berlin Heidelberg. lk. 229–230. ISBN 978-3-540-00238-3. vaadatud 08.06.2016. "Tuorla Observatory". vaadatud 01.09.2014.