laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mälk

Mälk on perekonnanimi või muinaseestlaste puhul ka eesnimi (omastavas: Mälgu). August Mälk (1900–1987), eesti kirjanik Raul Mälk (sündinud 1952), Eesti diplomaat ... Eesti Entsüklopeedia. 6. köide: Muther–Rakitse. Tartu: Loodus, 1936, lk 37.
Mängutoos

Mängutoos on karpi suletud kellamehhanismiga mänguriist, mis enamasti esitab üht pala. Eesti Entsüklopeedia. 6. köide: Muther–Rakitse. Tartu: Loodus, 1936, lk 43. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 12.11.2013)
Gloydius

Gloydius on maoperekond. Käesoleval ajal klassifitseeritakse perekonda Gloydius roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Gloydius blomhoffii (Boie, 1826) Gloydius brevicaudus (Stejneger, 1907) Gloydius halys (Pallas, 1776) Gloydius himalayanus (Günther, 1864) Gloydius intermedius (Strauch, 1868) Gloydius lijianlii Jiang & Zhao, 2009 Gloydius liupanensis Liu, Song & Luo, 1989 Gloydius monticola (Werner, 1922) Gloydius saxatilis (Emelianov, 1937) Gloydius shedaoensis (Zhao, 1979) Gloydius strauchi (Bedriaga, 1912) Gloydius tsushimaensis (Isogawa, Moriya & Mitsui, 1994) Gloydius ussuriensis (Emelianov, 1929) McDiarmid RW, Campbell JA, Touré T. 1999. Snake Species of the World: A Taxonomic and Geographic Reference, vol. 1. Herpetologists' League. 511 pp. ISBN 1-893777-00-6 (series). ISBN 1-893777-01-4 (volume). Peter Uetz & Jakob Hallermann, Gloydius Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 12.11.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne saidil Wikispecies
Itaalia lipp

Itaalia lipp on Itaalia Vabariigi ametlik lipp. Lipp on ametlikult kinnitatud 19. juunil 1946. Itaalia lipp on vertikaalsete väljadega rohe-valge-punane trikoloor. Värvitoonid Pantone värviskaala järgi on roheline PMS 340 ja punane PMS 485. Selle eeskujuks on Prantsusmaa lipp. Lipp sarnaneb Iirimaa ja Côte d'Ivoire'i lipuga, kuid nendel lippudel on punase asemel oranž, Côte d'Ivoire'i lipul on ka värvide järjestus teine. Transpadaani vabariik lipp Tsisalpiini vabariik lipp Itaalia vabariik lipp 1861–1946 1861–1946 1861–1946 1943–1945 2003 2004 2003–2006 Itaalia vapp Itaalia lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Palderjani tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Palderjani tänav on tänav Tartus Maarjamõisa linnaosas. See algab Tervise tänavalt, kulgeb põhjaloodesse, ristub Palsami tänavaga (paremalt) ja lõpeb Palderjani tänaval. 2013. aasta lõpul oli suurim majanumber Palderjani tänaval 8.
Teelehe tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Teelehe tänav on tänav Tartus Maarjamõisa linnaosas. See algab Tervise tänavalt, kulgeb põhjaloodesse ja lõpeb Palsami tänaval. 2013. aasta lõpul oli suurim majanumber Teelehe tänaval 12.
Piparmündi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Piparmündi tänav on tänav Tartus Maarjamõisa linnaosas. See algab Tervise tänavalt, kulgeb põhjaloodesse ja lõpeb Palsami tänaval. 2013. aasta lõpul oli suurim majanumber Piparmündi tänaval 11.
Kibuvitsa tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kibuvitsa tänav on tänav Tartus Maarjamõisa linnaosas. See algab Tervise tänavalt, kulgeb põhjaloodesse ja lõpeb Palsami tänaval ning on kokku ligikaudu 165 meetri pikkune. 2013. aasta lõpul oli suurim majanumber Kibuvitsa tänaval 11.
Sotsioloogia mõisteid

Siin on loetletud sotsioloogia mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aasialik tootmisviis Agraarühiskond Anoomia Antagonism Avalik arvamus Avatud maailmaühiskond Demograafia Digilõhe Digitaalne kihistumine Dramaturgia Ekspluateerimine Eliit Elukvaliteet Emantsipatsioon Emiline ja etiline Endogaamia Etnotsentrism Euroopastumine Feministlik sotsioloogia Frankfurdi koolkond Globaalne küla Grupp habitus hargmaisus Hawthorne'i efekt Heaoluühiskond Heaoluriik Homo sovieticus Homofoobia Hõim Identiteet Ideoloogia Imago Indiviid Infokihistumine Institutsionaliseerumine Institutsioon Internetisotsioloogia Isikukultus Karismaatiline võim Kodanlus Kommunikatsioon Konfessionaliseerumine Konfliktiteooria Kriitiline teooria Kriminoloogia Ksenofoobia Kultuuriantropoloogia Kultuuriimperialism Kuritegevus Kõrgkultuur Käitumiskultuur Külakogukond Loov klass Massikommunikatsioon Massiühiskond Moderniseerimine Märgistamisteooria Normaalsus Nüüdisühiskond Orjanduslik kord Passionaarne tõuge Perekond Personaalprintsiip Pidu Poliitika Poliitiline religioon Postindustriaalne ühiskond Prekariaat Prestiiž Primordialism Rahvas Rahvus Ratsionaalse valiku teooria Regionaalne identiteet Russofoobia Sallivus Seisus Siirdeühiskond Solidaarsus Sooideoloogia Sooline võrdõiguslikkus Sooroll Sotsiaaldarvinism Sotsiaalkapital Sotsiaalne fakt Sotsiaalne diferentseerumine Sotsiaalne kollaps Sotsiaalne kontroll Sotsiaalne kord Sotsiaalne mobiilsus Sotsiaalne norm Sotsiaalne roll Sotsiaalne sidusus Sotsiaalne staatus Sotsiaalne võrgustik Sotsiaalpsühholoogia Sotsiaalsus Sotsiaalökoloogia Sotsialiseerumine Sotsiomeetria Sotsiosemiootika Sotsiotehniline süsteem Stereotüüp Stigmatiseerimine Subkultuur Sugupool Suhtekorraldus Sundus Suurpere Tertius gaudens Toffleri ühiskonnaarengu lained Toksiline maskuliinsus Traditsioon Tööandja Tööpuudus ehk töötus Unelmate ühiskond Uusinstitutsionalism Vabatahtlikkus Vaesus Vaesuse tsükkel Vaesusindeks Võim Vähemusgrupp Väikekodanlus Väärtused Wertheri efekt Ühiskond Ürgkogukondlik kord
Hiiumaa (laev, 1966)

Hiiumaa (varem Taars (1966–1985), Hiiumaa (Хийумаа) (1985–1991), Hiiumaa 2 (1992–1996)) oli Saaremaa Laevakompanii parvlaev. Laeva oli tehasenumbri 36 all ehitanud P. Høivolds Mekaniska Verksted Kristiansandis Norras ja see valmis 21. mail 1966 ning sai nimeks Taars. 27. mail 1966 anti laev üle Taani laevakompaniile Sydfyenske Dampskibsselskab üle. Aastail 1966–1975 sõitis uus parvlaev liinil Nakskov–Spodsbjerg, aastail 1975–1984 liinil Tårs–Spodsbjerg ja 1984. aastal liinil Korsør–Lohals. Taani lipu all oli laeva kodusadam Spodsbjerg. 1985. aastal omandas laeva Eesti Merelaevandus, ja see hakkas sõitma 1985. aasta veebruaris Rohuküla – Heltermaa liinil. Kapten oli Oskar Kippel. Saaremaa Laevakompanii omandas aluse 1995. aastal ning seisma jäi laev 2006. aastal. Augustis 2008 müüdi laev lammutamiseks. Fakta om fartyg (rootsi keeles) M/F Taars (taani keeles) "Водный транспорт", 30 апреля 1985 года. Пополнение флота. (vene keeles) Laevakompanii müüs kaks vana parvlaeva vanarauaks Oma Saar, 22. august 2008 Laev shipspottingi kodulehel (inglise keeles)
Toomas Urb

Toomas Urb (sündinud 2. detsembril 1958 Tartus) on eesti laulja ja näitleja. Ta lõpetas 1978. aastal Tartu õhtukeskkooli ja 1984. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (11.lend). Aastatel 1984–1987 töötas ta Tallinna Riiklikus Akadeemilises Draamateatris. Aastast 1989 elab Ameerika Ühendriikides, Screen Actor's Guildi liige. Juba aastakümneid on vennad Toomas ja Tarmo Urb nii Eestis kui ka Ameerikas esinenud lüüriliste kammerlike lauludega. Üks nende armastatumaid laule on "Imeline laas" (viis: Tarmo Urb). Selle laulu sõnadeks sai pargist juhuslikult leitud luuletus, mille autoriks osutus Jaan Kross, kes oli selle 1957. aastal kirjutanud tulevasele abikaasale Ellen Niidule. Vennad Urbid esitasid seda laulu Jaan Krossi mälestuseks muusikalise järelehüüdena pärast tema surma nii Kaarli kirikus kui ka matusetalitusel Rahumäe kalmistul, samuti Jaan Krossi 100. sünniaastapäeva tähistamisel Tallinnas veebruaris 2020. 17. veebruaril 2020 kuulutas Postimehe kultuuritoimetus Toomas Urbi ekslikult surnuks. Oli abielus Viire Valdmaga aastatel 1982–1987. Abielust sündisid poeg Tom-Olaf Urb ja tütar Maria Urb. Toomas Urbi vend on Tarmo Urb. Nende isa õde oli Silvia Urb. Toomas Urbi vennapoeg on Johann Urb. 1984 Jaan Kross "Taevakivi" (Otto Wilhelm Masing) 1984 Heljo Mänd "Hõbejänesed" (Mõmmi) 1985 Mats Traat "Pommeri aed" (Kulpson) 1985 Alan Ayckbourn "Norman Vallutaja" (Tom) 1985 Aljaksei Dudarav "Reamehed" (Buštets) 1985 Aleksandr Mišarin "Seoses üleminekuga teisele tööle" (Gei) 1986 Shakespeare "Torm" (Pootsman) Jaan Krossi 100. sünniaastapäev tõi ka vennad Urbid üle aastate taas Eestisse. ERR Menu. 18.02.2020. Jaan Krossi matused: Meister kirjutas iseendale lahkumislaulu. EPL/Delfi, 07.01.2008. "Toomas Urbi lapsepõlvesõber Mart Riikoja | Elava inimese surnukskuulutamine on karm" Õhtuleht, 21. veebruar 2020 Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000. Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000. Laul "Imeline aas" (viis: Tarmo Urb, sõnad: Jaan Kross, esitavad vennad Urbid) YouTube'is Tarmo ja Toomas Urb pakkusid Leigol maailmaklassi kontserdielamuse. Buduaar, 10. august 2011
Maagen-klassi valvelaev

Maagen-klassi laevad olid külma sõja ajal Taanis ehitatud patrull-laevad ehk valvelaevad. Laevu oli kokku kaks ning need ei ole enam militaarkasutusel. Maagen-klassi laevad ehitati ja võeti teenistusse 1960. aastal Taanis Helsingøris. Kiilud pandi 15.01.1960, vettelaskmine toimus 19.03.1960 ja teenistusse arvamine 19.05.1960. Laevade ülesanne oli patrullteenistus Gröönimaa rannikul. 1991. aasta detsembris arvati mõlemad laevad teenistusest välja. Neist üks läks esialgu erakätte ja teine kingiti paari aasta pärast vastloodud Eesti mereväele, kust ta on praeguseks samuti teenistusest välja arvatud. Et laevade ülesanne oli teenistus karmides Põhjamere tingimustes, ehitati nad üsna merekindlateks. Külmade ja jäiste olude jaoks oli jäätugevdusega kere, mis võimaldas ühtlasi murda kuni poole meetri paksust jääd. Lisaks mootorile oli võimalik liikuda ka purjejõul. Vöörimastil oli mastikorv. Algul paigaldati relvastuseks laevade vööribakile 40 mm Boforsi automaatkahurid, mis osutusid liiga raskeks ja vahetati mõne aasta pärast 2–20 mm Orelikoni automaatkahuri vastu tekiehitise külgedel. Eestile kingitud laeval relvastust ei olnud ja kohapeal paigaldati 2-25 mm automaatkahur 2M3, mis hiljem siiski demonteeriti. Maagen Y384 – alates 1992. aasta juulist Nordane Shippingu omanduses, 1997 müüdud edasi USA-sse ja registreeritud Briti Neitsisaartel. Mallemukken Y385 – alates 29.03.1994 Eesti mereväes Ahti nime all, hiljem müüdud eraomandiks. Flådens Historie (taani keeles)
Allergoloogia

Allergoloogia on arstiteaduse eriala, mis tegeleb allergia ja muu ülitundlikkuse põhjuste, sümptomite ja raviga. Allergoloogia eriteadlane on allergoloog. allergia Eesti Immunoloogide ja Allergoloogide Selts "Meditsiinisõnastik" 31:2004. [1], Veebiversioon (vaadatud 12.11.2013)
Gunta Randla

Gunta Randla (neiuna Lukstina, sündinud 9. juunil 1943) on läti päritolu Eesti teatri- ja telekunstnik. Ta on lõpetanud Riias tarbekunstikooli ja pärast seda Eesti Kunstiinstituudis maali- ja teatrideko­rat­siooni eriala. 1968. aastal alustas ta kunstnikutööd Eesti Televisioonis. Aastatel 2000–2007 oli ta Musta­mäe laste loomingu maja teatrinukuringi õpetaja. "Õnnelik lõpp" (1972) "Mõmmi ja aabits" (1973–1976) "Väike nõid" (1975) "Meie maja tsirkus" (1977) "Onu Tik-Taki seiklused" (1981) "Kõige suurem sõber" (1988) "Hei, pöialpoisid!" (1988) "Kadekops" (1990) 1993 Eesti Teatriliidu kunstnikuauhind 2019 Valgetähe V klassi teenetemärk Gunta Randla on 1967. aastast abielus majandusteadlase Tiit Randlaga. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Randla, Gunta", "Eesti teatri biograafiline leksikon" (vaadatud 09.06.2023) Vürtsikas lätlanna, Postimees, 11. mai 2013 Gunta Randla: Lastega koos nukke tehes õppisin ka ise, Õpetajate Leht, 20. märts 2015 „Öeldi, et „Kõige suurem sõber“ võiks minna nii Soomes, Saksamaal kui ka Ameerikas, ainult mitte Nõukogude Eesti televisioonis!“, Õhtuleht, 29. detsember 2017 Kunstnik Gunta Randla: „Telenukkude päästmiseks on praegu tagumine aeg!”, Õhtuleht, 13. juuni 2018 Galerii: Gunta Randla juubelinäituse avamine, ERR, 18. juuni 2018 Galerii | Gunta Randla pani oma telenukud viimast korda näitusele, Õhtuleht, 16. detsember 2018 TEENETEMÄRK 2019 | Gunta Randla: „Mul ei ole lihtsalt sõnu! Süda kohe klopib, mis ta siis ei klopi!”, Õhtuleht, 29. jaanuar 2019 Teenetemärgi pälvinud Gunta Randla: loodetavasti pöörab see tähelepanu telemuuseumile, ERR, 29. jaanuar 2019 Gunta Randla lavastusest "Mõmmi ja sõbrad": ma loodan, et teatrisse tulevad vanaemad, ERR, 11. oktoober 2019
Jaunbūve

Jaunbūve (vene keeles Новое Строение) on Läti linna Daugavpilsi kõige suurema elanikkonnaga osa. Jaunbūve hakkas kujunema XIX sajandi keskpaigas. Peatänavaks oli Peterburi suunas viiv maantee, toona Шоссейная улицa (tõlkes Maantee tänav), praegune 18. novembra iela. Jaunbūve peatänav Laste ja noorte keskus Jaunbūve Piirkonda rajati tehased, kerkisid kirikud. Linnaosas on valdavalt puithooned, aga peatänava ääres on ka kivimaju. 1820. aastatel rajati linnaosa jaoks tuletõrjedepoo. Teise maailmasõja ajal hävisid paljud hooned. Linnaosa läbivad kõik Daugavpilsi trammiliinid. Vanausuliste palvemaja. Tagaplaanil katoliku kirik Jaunbūve luteri ja katoliku kirikud Jaunbūve vanausuliste kirik Püha Nikolai vanausuliste palvemaja ehitati aastail 1908–1928, uusgooti stiilis Daugavpilsi Martin Lutheri nimeline luteri kirik 1893. aastal, Neitsi Maarja Patuta Eostamise katoliku kirik aastail 1902–1905, Daugavpilsi Borisi ja Glebi katedraal (Läti suurima külastajate arvuga õigeusu kirik) valmis 1905. aastal. Vanim kirik piirkonnas on Jumalaema Maarja kannatuste õigeusu kirik, mis valmis 1877. aastal. Püha Nikolai vanausuliste palvemaja Daugavpilsi Martin Lutheri nimeline luterlik kirik Neitsi Maarja Patuta Eostamise katoliku kirik Katoliku kiriku seestvaade Daugavpilsi Borisi ja Glebi katedraal Õigeusu kiriku seestvaade "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2016. Vaadatud 13. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Viktoria Bogdanova

Viktoria Bogdanova (sündinud 24. detsembril 1994) on Eesti iluvõimleja. Tema kaksikõde Olga Bogdanova on samuti iluvõimleja, mõlemad valiti 2013. aastal maailma kauneimate iluvõimlejate hulka. Eesti Võimlemisliit valis ta 2012. aasta parimaks iluvõimlejaks. Suve Universiaad 2019 Napoli, Itaalias pronksmedali võitja pallikavas. 2020. aasta iluvõimlemise Euroopa meistrivõistlustel saavutas ta individuaalvõimlejate mitmevõistluses 14. koha. Ta on lõpetanud Tallinna Läänemere Gümnaasiumi ning saanud Tallinna Ülikoolis kehakultuuri erialal bakalaureusekraadi ja kehakultuuri õpetaja erialal magistrikraadi.[viide?] Iluvõimlejatest õed Viktoria ja Olga Bogdanova valiti maailma kauneimate naiste hulka, Buduaar, 12. oktoober 2013 Võimlemisliit valis aasta parimaks Viktoria Bogdanova, Postimees, 26. november 2012 "Viktoria Bogdanova saavutas iluvõimlemise EM-il karjääri kõrgeima tiitlivõistluste koha" ajakirisport.ee, november 2020 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. november 2013. Vaadatud 12. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Pruss

Pruss on palgist saadud saematerjal, mille külgmised osad (pindlauad) on ära saetud. Prussi, mille paksus on väiksem kui 10 cm ja laius ei ületa paksust üle kahe korra, nimetatakse prussikuks ehk peenprussiks. Laud Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 206
Casto

Casto on vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Castos. 417 meetri kõrgusel merepinnast asuva Casto asustustihedus on keskmiselt 88 inimest ruutkilomeetri kohta. Casto piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bione, Lodrino, Lumezzane, Marcheno, Mura, Pertica Alta, Vestone. Casto halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Alone, Auro, Briale, Comero, Famea, Malpaga. Santuario della Madonna della Neve Madonna della Neve pühakoda (Auro), ehituse algus 1527. aastal. Toponimi in dialetto bresciano AA. VV., Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani, Milano, GARZANTI, 1996, p. 180. https://demo.istat.it/?l=it  Casto – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Puhaskasurubla

Puhaskasurubla (ka: puhtakasurubla, maarubla) on endisaegne maa tulukuse hindamiseks ja maksustamiseks kasutatud ühik. Ühik võeti esimest korda kasutusele 1766. aastal Saaremaal. Algul tähendas see ühik maa-ala, millelt arvati saavat puhaskasumit 1 rubla väärtuses. Pindalaliselt oli see 0,45–3,57 ha põlispõlluala koos sinnakuuluvate kõlvikutega. Eesti alal kasutati seda ühikut 1944. aastani, kusjuures aastast 1939 kandis see nimetust hindepunkt. Adrasajandik Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 209
Brione

Brione on mitme paiga nimi. Brione – vald (comune) Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Brione – vald Itaalias Lombardia maakonnas Brione – vald Šveitsis Ticino kantonis
Push Up

Push Up oli 1990. aastate lõpus ja 2000. aastate alguses tegutsenud Eesti ansambel. Ansamblis laulis Margit Margusson. Lavale olid süntesaatorite taha kaasatud kaks noormeest, kes siiski suuremalt ise muusikat ei teinud. Enamiku ansambli lugude autoriteks on märgitud varjunimed Mr. Spider ja Mr. Up; oletatavasti on tegu ansambli Jam liikmete Mihkel Mattiseni ja Juss Tammega[viide?]. Ansambli mänedžer oli Aarne Valmis. Ansambel andis välja kaks albumit: "Geisha" (1999) ja "Teeme süsti" (2000). Tuntuimad lood on "Ämblikmees" ja "Seksikas mänguasi". Vikerraadio saates "Aeg peatub" intervjuus avalikustas Märt Rannamäe, et ansambli liikmed leidis Aarne Valmis ja meeshääl kuulub Mihkel Mattisenile . Esinejad: Roosileht Allan, Rannamäe Märt, Vlassov Jüri, Libe Taavi (17.07.2017). "AEG PEATUB. Vaibakloppimine ja suvetuurid". ERR. Push Up 32minut 51sekond.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Rütmimuusika

Rütmimuusika on koondnimetus, mille all mõeldakse enamasti teatud muusikastiile, sealhulgas džässi, bluusi ning eri kümnendite pop- või rokkmuusika stiile, aga ka ansamblimängu üldisemalt. Ennekõike on tegu mõistega muusikahariduses, mis hõlmab 20. sajandil väljaspool akadeemilist muusikat tekkinud muusikastiilide (bluus, džäss, popp, rokk jne) õppimis- ja õpetamismeetodeid. Võrreldes akadeemilise muusikaõppega, kus suur rõhk on noodikirja tundmisel ja selle täpsel esitusel, on rütmimuusikas oluliselt suurem tähtsus kuulmispõhisel õppel ja improvisatsioonil. Rütmimuusika termin võeti kasutusele 20. sajandi teisel poolel Taanis, et tähistada kõiki neid omaaegseid muusikastiile, mille õpetamist pidasid muusikaakadeemiad ja muud haridusasutused toona pigem sobimatuks. Nende hulka loetakse tavaliselt džäss-, bluus-, pop- ja rokkmuusika stiilid, aga sageli ka nn maailmamuusika või isegi estraadi-, ajaviite- ja lavamuusika. Kõikide nende nähtuste ühiseks tunnuseks oli paiknemine väljaspool traditsioonilise akadeemilise muusika(hariduse) valdkonda." Eesti keeles on rohkem või vähem sarnase tähendusega olnud kasutusel ka mõisted "kergemuusika", "estraadimuusika", "levimuusika", "pop-džässmuusika". Eestis õpetatakse rütmimuusikat nii alg-, kesk- kui ka kõrgkoolide tasandil. Kõrgharidust pakuvad Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ning TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia. Keskhariduskoolidest on rütmimuusika suund avatud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis (juba aastast 1977, mil esmakordselt Eestis avati toonane levimuusika osakond) ja ka Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis. Algkoolide osas on rütmimuusika hariduse tase piirkonniti väga erinev ja tihti edeneb pigem tänu kohalikult tegutsevale pilliõpetajale kui terviklikule haridussüsteemile. Edukalt on rütmimuusika õpet antud näiteks Viljandi, Pärnu, Kuressaare, Saue, Sillamäe ja muudes kohalikes muusikakoolides. Suur osa rütmimuusikaõppest toimub ka väljaspool riiklikke institutsioone. Suure osa moodustavad haridusmaastikul ka eraõpetajad, laulustuudiod, huvikoolid ja lisaks ka n-ö bändiruumid, kus õpitakse iseseisvalt, hankides infot peamiselt internetist ning helisalvestistelt (kuulmispõhine õpe). 30. septembril 2013 loodi Eesti Rütmimuusika Hariduse Liit, mille üheks peamiseks eesmärgiks on selle valdkonna hariduse edendajate koostöövõrgustiku loomine ja arendamine. Virgo Sillamaa "Rütmimuusika - millest me räägime?", Sirp, 23. oktoober 2013
Köömned

Köömned on hariliku köömne (Carum carvi) viljad, mida tarvitatakse droogi, sööda ja maitseainena, samuti parfümeerias. Need kuuluvad vanimate teadaolevate maitseainete hulka. Eesti köögis pruugitakse köömneid ennekõike peenleiva jt küpsetiste (köömneküpsised, köömnekook) hapukapsa ja kartulite maitsestamiseks. Läti traditsiooniliste toitude hulka kuulub köömnejuust. Skandinaavias on levinud köömneviin akvaviit. Köömned on ka Tuneesia maitsesegu tabil'i ja tšillipasta harissa koostisosa. Droogina kasutatakse köömnetest valmistatud teed – kas külma või sooja vesitõmmisena, alkoholitõmmisena ja pulbrina aga ka köömneleotisena (vannivees). Kuna köömned sisaldavad rikkalikult eeterlikke ja rasvaseid õlisid (umbes 3–7%), park- ja mõruaineid, soodustavad nad seedimist. Eeterlikud õlid leevendavad kõhukrampe ja puhitust, rahustavad magu ja ergutavad söögiisu. Kasutatakse kõhugaaside, kõhulahtisuse, nahaallergia, sügeliste, neerupõletike ja kuseteede põletike korral, südame tegevuse rahustamiseks jm. Köömneid kasutatakse ka söödamaterjalina. Võib asendada nõmm-liivateega (Thymus serpyllum L.). Ülitundlikkus sarikaliste sugukonna taimede suhtes. mustköömen Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 171 ,Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 575/2011, 16. juuni 2011, söödamaterjalide kataloogi kohta, Veebiversioon (vaadatud 17.11.2013) Alan Davidson, "The Oxford Companion to Food", Oxford University Press, lk 134, 1999, ISBN 0 19 211579 0 Aleksander Heintalu, Anneli Sihvart, "Vigala Sassi taimravi. 500 taime koduseks tervendamiseks.", Pegasus, lk 84, 2012, ISBN 978 9949 505 28 9
Centrs

Centrs on kohanimi. Centrs, asum Lätis Riia linna Keskrajoonis Centrs, Linnaosa Lätis Daugavpilsis Sunīši, seda nime nõukogude perioodil kandnud küla
18. novembra iela

18. novembra iela ('18. novembri tänav') on tänav Läti linnas Daugavpilsis, üks linna peatänavatest. Tänav on nime saanud sellest, et Läti Vabariigi iseseisvuspäev on 18. novembril. Tänav eraldab Centrsi ja Gajoksi linnaosasid, kulgedes nende vahel kunagi Daugava üleujutuste tõkkeks rajatud tammil. Seejärel läbib tänav Jaunbūve linnaosa, järgides endise Peterburi maantee trassi. Seal kandis ta kunagi Maantee tänava nime. Viimaks läbib tänav Vecstropi linnaosa, jätkudes linna piiri taga Rēzekne ja Krāslava suunas viiva maanteena. Tänavat mööda kulgevad kõik Daugavpilsi kolm trammiliini. 18. Novembri tänav Tänav Vecstropi vahel Kõrgemat kohta Jaunbūve lõunaosas tuntakse nime all Baznīcu kalns ehk Kirikumägi. Tänava äärde jäävad Daugavpilsi Martin Lutheri nimeline luterlik kirik (18. novembra iela 66) ja Daugavpilsi Borissoglebski õigeusu kirik, vaid veidi maad eemal asub Neitsi Maarja Patuta Eostamise katoliku kirik. Daugavpilsi Martin Lutheri nimeline luterlik kirik Daugavpilsi Borissoglebski õigeusu kirik Neitsi Maarja Patuta Eostamise katoliku kirik
Cietoksnis

Cietoksnis (vene keeles Крепость) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe põhjapoolsel kaldal. Cietoksnis tähendab läti keeles kindlust. Linnaosa sai alguse aastal 1810, kui vana Daugavpilsi keskuse asemele hakati rajama Daugavpilsi kindlust. Linnaosa hõlmab ka kindlusest põhja poole rajatud sõjaväelinnakut, kuhu aastal 1897 ehitati puidust Daugavpilsi Aleksander Nevski õigeusu kirik. Tänapäeval on linnaosa ja kindluse hooned kasutusel elamurajoonina, müüride vahel asuvad ka kaks Daugavpilsi Ülikooli ühiselamut. Linnaosa arengut piirab tunduvalt see, et Daugavpilsi kindlus on hästi säilinud ja kaitse all, kindlusemüüride vahel olevat linnaosa on väravate väikese mõõdu tõttu raske arendada. Daugavpilsi Aleksander Nevski õigeusu kirik Cietoksnise tänavad
Tervise tänav (Tartu)

Tervise tänav on tänav Tartus Maarjamõisa linnaosas. See algab Sanatooriumi tänavalt, kulgeb lääneedelasse, ristudes paremalt Aroonia, Kibuvitsa, Teelehe, Piparmündi ja Palderjani tänavaga, ning lõpeb Raja tänaval.
Puhkekodu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Puhkekodu tänav on tänav Tartus Maarjamõisa linnaosas. See algab Raja tänavalt ning kulgeb algselt lõunasse, teeb siis vastupäeva silmuse ning lõpeb iseendaga lõikudes. 2013. aasta lõpul oli suurim majanumber Puhkekodu tänaval 35.
Peedu tänav

Peedu tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas. See algab Tamme puiesteelt ning kulgeb algselt loodesse, pöördub siis edelasse ning lõpeb Raja tänaval. 2013. aasta lõpul oli suurim majanumber Peedu tänaval 16.