laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Soomustatud auto

Soomustatud auto on auto, mille kere on tugevdatud soomuskaitse omadustega materjalide või detailidega. Soomustatud autosid kasutavad tsiviilotstarbel eri- ja turvateenistused või muud sisekaitsesuunitlusega jõustruktuurid peamiselt VIP-ide turvalisuse tagamiseks, isikkoosseisu operatiivtranspordivahendina või eriti hinnalise kauba, sealhulgas sularaha, transpordivahendina. Militaarotstarbel võidakse veokeid ja maastureid soomustada, kaitsmaks isikkoosseisu, tehnikat ja veetavat kaupa kuulide ja lõhkekehade kildude eest. Militaarotstarbel soomustatud autod täidavad peamiselt logistilisi ülesandeid. Ohtlike ülesannete täitmiseks kasutatakse spetsiaalseid soomuskerega soomusautosid. Tsiviilkasutuses autode soomustamise käigus püütakse auto välimust mitte muuta, et auto vähem kahtlust ärataks. Äratundmist vähendades on soomustatud ka väiksemaid autosid, näiteks Volkswagen Golfi. Mõningaid autosid soomustatutakse ka tehastes, näiteks Audi A6, Audi A8 ja S-klassi Mercedes. Ka Lincolnil ja BMW-l on tehases soomustatav mudel. Soomuskaitse kinnitatakse kas sõiduki kere pealispinnale või ehitatakse sisemusse, kus see ei pruugi olla lähema silmitsemiseta äratuntav. Soomuse sisseehitamine on eriti kallis ja töömahukas, kestab mitu nädalat ja maksab üle miljoni Eesti krooni. Kasutatakse ka kuulikindlaid klaase. Auto massi märgatava suurenemise tõttu tuleb ka mootor ja pidurid võimsamatega asendada. Soomustatud autode juures kasutatakse sageli teisigi turvameetmeid, mis suurendavad autosolijate ohutust muude õnnetuste korral: automaatne tulekustutusseade, tühjenemisvastased rehvid, plahvatuskindel kütusepaak, auto kaugkäivitus, rehvirõhu ja -temperatuuri juhtseade, sireen või häireseade ning sidesüsteem, mille abil autosolijad saavad autost väljas olijatega suhelda. Gaasirünnaku vastu võib auto hermetiseerida või tekitada autosse ülerõhu. Liiklusõnnetuse korral on soomustatud autod samuti tavalistest autodest palju ohutumad.
Mets-harakputk

Mets-harakputk (ka koerputk, penipütsk, koeraköömen, putkes; Anthriscus sylvestris) on sarikaliste sugukonna harakputke perekonda kuuluv rohttaim. Kasvab Eestis luha- ja rannaniitudel, rannavallidel, umbrohuna parkides ja aedades. Kasvab 20–70 cm kõrguseks. Harakputk on mitmelisulgjate liitlehtedega. Taime vars on vaoline. Valged väikesed õied on koondunud sarikõisikutesse. Viljaks on kaksikseemnised, mustad või tumepruunid, siledad, läikivad, tipu suunas ahenenud nokaks, pikkus 6–7 mm, laius 2 mm. Õisik Seemned Vars On lähedalt sugulane maitsetaimena kasvatatava aed-harakputkega. Maitsetaimena sobib kasutada ka mets-harakputke, kuigi tal pole aed-harakputkele omast, erilist aniisi maitsega sarnanevat maitset. Harakputke korjamisel loodusest tuleks olla väga ettevaatlik, sest paljud sarikalised on tugevalt mürgised. Aed-harakputk Harakputk Mets-harakputk andmebaasis eElurikkus Pilt Mets-harakputk
MTÜ Loodusaeg

MTÜ Loodusaeg on eesti mittetulundusühing, mis asutati 2005. aastal. Ühingu põhitegevuseks on elektroonilise ajakirja Loodusaeg väljaandmine, millega jätkatakse MTÜ Eesti Kaitsealade Liit alustatud tegevust. Ühingut juhib Teet Koitjärv.
Tönnis Johann von Bellingshausen

Tönnis Johann von Bellingshausen (26. juuni (vkj 16. juuni) 1634 – 30. november (vkj 20. november) 1695 Pada mõis) oli Eestimaa päritolu Rootsi sõjaväelane ja rüütelkonnategelane. Tönnis Johann von Bellingshausen sündis Pilkuse mõisniku Hermann von Bellingshauseni ja Pada mõisa pärija Margarethe von Löwenwolde pojana. Bellingshausen teenis Rootsi armees, kus sai ooberstleitnandi auastme. 1690–1691 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik. Talle kuulus Pada mõis. Tönnis Johann von Bellingshausen maeti Tallinna toomkirikusse. Tönnis Johann von Bellingshausen abiellus Dorothea von Engdesiga. Abielust sündisid: Tönnis Johann von Bellingshausen (surnud u. 1730), Pada mõisnik Anna Dorothea von Bellingshausen, abiellus Otto Reinhold von Wrangelliga ja hiljem Ewald Gustav von Schütziga Margaretha Elisabeth von Bellingshausen, abiellus Odert von Polliga Fabian Ernst von Bellingshausen, Rootsi major Bellingshausen "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland" Görlitz. 1930. Lk. 648–649
Sally von Kügelgen

Sally von Kügelgen (2. märts 1860 Tartu – 16. oktoober 1928 Rooma) oli baltisaksa maalikunstnik. Tema isa oli maastikumaalija Konstantin von Kügelgen (1810–1880), kellele 1842–1856 kuulus Nõmme mõis Väike-Maarja kihelkonnas. Kunstialaseid teadmisi sai Sally esmalt isa juhatusel, seejärel Julie Wilhelmine Hagen-Schwarzi juures. Ta täiendas end Peterburis Ivan Kramskoi juures ning vabakuulajana Peterburi Kunstide Akadeemias. Elas 1890. aastast alates pidevalt Roomas, külastades aeg-ajalt kodumaad. Sally von Kügelgen on loonud portreid ja kompositsioone, kasutades teiste meistrite maalidelt laenatud motiive. Ta on Pilistvere kiriku altarimaali autor. Tema valmistatud on ka Tallinna Kaarli kiriku altarifreskod, mis on Carl Timoleon von Neffi poolt Peterburi Iisaku katedraali jaoks tehtud kompositsioonide pealiskaudsed koopiad. "Metsamaastik" "Maastik" "Naise portree" "Lamava mehe akt" "Meesakt" "Kristuse sündimine. Eskiis Kaarli kiriku altarimaalile" "J. W. Goethe portree" Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2,1,: Estland, Bd.:1, Görlitz, 1930, lk.627
Valemivihik

Valemivihik on vihik, mille sisekaantele ja mõnedele sisulehtedele on trükitud õppeaine valemid ja reeglid. Valemivihikuid toodab Realister OÜ, mis on välja kasvanud õpilasfirmast 4Poega. Õpilasfirma 4Poega asutasid neli noormeest: Sten Saar, Erki Lipre, Reino Pent ja Mihkel Härm. Nad olid 11. klassi õpilased Tallinna 21. Koolis, kus õppisid majandust valikainena. Pärast õpilasfirmasid koordineeriva Junior Achievementi Arengufondiga tutvumist otsustati endid ettevõtluses proovile panna ning asutati 2003. aastal õpilasfirma 4Poega. Firma läbilöögitooteks said A4-formaadis ja spiraalköites kaustikud, mille sisekaantele olid trükitud matemaatika ja füüsika valemid. See idee käidi välja kahenädalase ajurünnaku tulemusena, milles otsiti uusi tooteid koolinoortele. Kõigepealt tuldi välja vihikute valmistamise mõttega ning lisandus idee lisada õppeainete valemid. Toode osutus populaarseks ning sellele tõid kinnitust õpilasfirmade laadad ning reklaami- ja müügipäevad koolides. Tööd kroonis edu konkursil Parim Õpilasfirma 2004, kus saavutati teine koht. Juunis 2004 loodi OÜ Realister, mis jätkas valemivihikute tootmist. Juunis 2006 asutati Lätis firma Realister SIA, mis toodab valemivihikuid ka Läti turule. Seal toodeti ja müüdi esimesel aastal 18 000 kaustikut. Ettevõte laienes ka Soome ning plaaniti laienemist Leetu ja teistesse lähiriikidesse. 2007/2008 õppeaastaks tõi Realister OÜ turule seitsme aine valemivihikud: füüsika, matemaatika, keemia, eesti keel, inglise keel, saksa keel ja vene keel. Lisaks vihikutes leiduvatele valemitele on sisse toodud ka mängud, trikid/nipid ja pabertaskud. 2008/2009. õppeaastal lisandusid bioloogia, ajaloo ja geograafia ning 2009/2010. õppeaastal muusika ja kirjanduse valemivihikud. 2017. aastal on saada 12 õppeaine B5-vihikut, 5 A4-vihikut ja neli vihikut algklassidele. http://www.formuluklade.lv http://www.valemivihik.ee/valemivihik/ http://www.valemivihik.ee
Guangdongi Raadio

Guangdongi Raadio (广东电台; Guăngdōng Diàntái) on raadiojaam Hiinas Guangdongis, mis levitab saateid sagedusel 91,3 MHz. Guangdongi Raadio
Toomas Neuman

Toomas Neuman (sündinud 22. aprillil 1953 Raplas) on eesti rakubioloog. Uurinud inimese neuraalsete tüvirakkude loomust ja nende kasutamist kliinilises meditsiinis. Tegeleb transkriptsiooni proteoomikaga ja süsteemibioloogiaga. Keskhariduse omandas Tallinna 4. Keskkoolis. 1976 lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. Doktoritöö kaitses 1983. aastal Moskva Arengubioloogia Instituudis. Selle teemaks oli "Tsükliliste nukleotiidide roll morfogeneetiliste potentsiaalide realiseerumisel kanade varases embrüogeneesis". Alates 2005. aastast oli Tallinna Tehnikaülikooli geenitehnoloogia õppetooli erakorraline dotsent. Hiljem asus täiskohaga töötama juhtivteadurina Protobios OÜs. "Kuidas allutada rakk inimese tahtele?" Horisont, 1/2016. lk 32 Toomas Neuman Eesti Teadusinfosüsteemis
Samniidid

Samniidid olid umbri-oski rühma kuuluvad itali hõimud, kes elasid Apenniini poolsaare kesk- ja lõunaosa mägialadel. Samnium alistati roomlaste poolt III sajandil e.m.a. Aastal 88. e.m.a. said samniidid nagu kõik itaalikud Rooma kodanikuõigused. Antiigileksikon. Tallinn: Valgus, 1985, lk 504.
Nepeani saar

Nepean on asustamata saar Vaikses ookeanis Norfolki saare lähedal. Pindala umbes 100 hektarit. Saar on madal, kõrgus kuni 30 meetrit.
Yumbilla

Yumbilla on kõrguselt kolmas juga maailmas. Juga asub Peruus Amazonase piirkonnas Bongará provintsis Cuispese ringkonnas. Juga avastati 2007. aasta juunis. Joa kõrgus on 895,4 meetrit ning see koosneb neljast voolust. "В Перу открыт один из самых высоких водопадов в мире" (vene). Originaali arhiivikoopia seisuga 14. mai 2013. Vaadatud 30. detsembril 2007.
Artturi Heikki Virkkunen

Artturi Heikki Virkkunen (19. oktoober 1864 Karunki – 17. november 1924 Espoo) oli moodsa Turu ülikooli esimene rektor ja Soome ajaloo professor. Doktoriväitekiri valmis tal 1896. aastal läänemeresoome rahvaste ajaloost nende iseseisvusajal kuni 12. sajandi lõpuni. Töö mõjutas tugevalt eesti rahva ajaloo uurimist. Ta viibis kirjutamise ajal 1890. aastate algul Tartus ja kasutas ülikooli ning Õpetatud Eesti Seltsi raamatukogusid, puutus kokku nimekate tollaste eesti teadlastega nagu arheoloog Richard Hausmann ja keeleteadlane Leo Meyer. Tiit Rosenberg. Eesti ja Soome ajaloolaste sidemetest enne 1940. aastat. Kultuurisild üle Soome lahe. Eesti kirjandusmuuseum. Tartu, 2005. Lühitutvustus Eduskunta lehel
Soomustransportöör

Soomustransportöör (Armored Personnel Carrier – APC) ehk sotra on kergelt soomustatud, ratastel või roomikul liikuv, isikkoosseisu transpordiks või relvasüsteemi kandmiseks valmistatud universaalkerega ja maastikuläbimisvõimega soomuk. Soomustransportööri põhiülesandeks on kaitsta veetavat allüksust (dessant) või relvasüsteemi meeskonda kuulide ning mürsu- ja miinikildude eest, tagades ühtlasi veetava allüksuse/süsteemi mobiilsuse. Neid kasutatakse põhiliselt järgmistel eesmärkidel (modifikatsioonidena): jalaväe või muu lahinguväeliigi (relvaliigi) jao transpordivahendina – põhiline kasutusala; liikuva välijuhtimispunktina või sidesõlmena; relvasüsteemi veduki või kandemasinana (platvormina); meditsiinisõidukina; lahinguluureallüksuse masinana; Enamik soomustransportööre on amfiibsed ja kergelt relvastatud. Relvaks on tavaliselt kuulipilduja või automaatkahur. Vahetus lahingutegevuses kasutatakse soomustransportööre nende nõrga soomuskaitse tõttu harva ja jalastunud lahinguallüksuse kaitse all. Rünnakul või kaitselahingus kasutatakse soomustransportööri pardarelvastust võimalusel tuletoetuseks eemalt sobivalt tulepositsioonilt. Soomustransportöörid võeti kasutusele enne II maailmasõda uue soomusvägede taktika väljatöötamise käigus. Uus taktikaline lähenemine nägi ette soomusvägede kontsentreeritud ja kaugele vaenlase positsioonide sügavusse ulatuvaid lööke. Soomusvägede pealetungi toetamiseks oli ühtlasi vajalik kaasata manöövrisse jalaväelasi, kes saaksid pidada tankidega sammu. Kuna tavalised veoautod ei taganud jalaväelasele piisavat kaitset ega olnud piisava maastikuläbivusega ning selleaegsed soomusautod ei mahutanud kuigi suurt meeskonda, töötati välja spetsiaalsed jalaväejao soomussõidukid. Maastikuläbivuse suurendamiseks tehti need algul põhiliselt poolroomikveermikega. Sõja käigus tõestasid taolised jao soomusmasinad end igati, eriti aga suuremastaapsetel pealetungioperatsioonidel. Pärast sõda jätkati soomustransportööride arendamist sõjakogemusi arvesse võttes. 1950.–1960. aastail töötati soomustransportööride eeskujul välja raskemini relvastatud ja roomikutel liikuvad jalaväe lahingumasinad, mis vastasid paremini kaasaegses lahingutegevuses osalemise nõetele. Soomustransportöörid arendati aga peamiselt 4- või 3-teljelisteks spetsiaalkerega ratassoomusveokiteks, mille põhiülesandeks ei olnud enam koos veetava allüksusega otsesesse lahingusse astuda. Selle asemel pandi rõhku roomiktehnikast paremale mobiilsusele, ökonoomsusele, lihtsusele ja väiksemale kaalule. Esimesi tänapäevaseid soomustransportööre oli Nõukogude Liidus valmistatud BTR-60. USA konstruktorid roomikutest rataste vastu siiski ei loobunud, vaid tegid oma peamise esimese sõjajärgse soomustransportööri M113 roomikmasinana. Üks esimesi sõjajärgses Euroopas valmistatud tänapäevase ehitusega soomustransportööre oli Saksamaa Liitvabariigis toodetud TPz Fuchs. Soomusauto Jalaväe lahingumasin "Sõjandussõnaus andis uuteks sõnadeks sotra, rauter ja reke". ERR. 26. september 2014. Vaadatud 29. aprill 2018.
Risoom

Risoom on taimede harunev või harunemata, horisontaalse, vertikaalse või tõusva suunaga, mitmeaastane, maa-alune võsu. Risoomi ülesanneteks on varuainete säilitamine, taime levik ning vegetatiivne paljunemine. Varuained kogunevad risoomi varreosasse. Taim levib risoomil asuvatest pungadest arenevate harude kaudu ja paljuneb pungadest arenevate maapealsete võsude ehk rametidega. Pungad võivad paikneda risoomil nii kogu ulatuses kui ka vaid sõlmekohtades. Risoomi kui varre muudendit eristab juurest see, et risoomil esineb taandarenenud soomusekujulisi lehti ja tipus on pung, juure tipus on juurekübar. Küll võib risoomil tekkida lisajuuri. Lisajuured võivad kinnituda risoomile kogu risoomi ulatuses (aediiris) või sõlmekohtades (orashein). Risoom on sümpodiaalne (ehk sümpoodium), kui ta pikeneb külgpungadest (seejuures võsud lähtuvad nii tipu- kui ka külgpungadest); monopodiaalne (ehk monopoodium), kui ta pikeneb tipupungadest (seejuures võsud lähtuvad külgpungadest). Tavaliselt risoom vanemas osas sureb ja kõduneb, nooremas osas kasvab ja haruneb. Seega võib üksik risoom elada väga kaua, näiteks paljudel rohttaimedel kümneid või koguni sadu aastaid. Ühest seemnest kasvanud risoom moodustab klooni ehk geneti. Elusa risoomiosa kaudu ühenduses olevate võsude kogum on kännis. Vars
Nosferatu

"Nosferatu" (originaalpealkirjaga "Nosferatu, eine Symphonie des Grauens") on 1922. aasta Saksamaa õudustummfilm. Omajagu stseene filmiti Orava linnuses toonases Tšehhoslovakkias. Max Schreck (krahv Orlok) Alexander Granach (Knock) Gustav von Wangenheim (Hutter) Greta Schröder (Ellen Hutter) Georg H. Schnell (hr Harding) Ruth Landshoff (hr Hardingu õde) John Gottowt (professor Bulwer) Gustav Botz (dr Sievers) Max Nemetz (Demeteri kapten) Wolfgang Heinz (Demeteri esimene tüürimees)
Hradčany

Hradčany on Praha linnaosa, mis ümbritseb Tšehhi kuningate residentsiks olnud Praha linnust. Hradčany asub Vltava vasakul kaldal. Hradčanys asuvad Loreto väljak, mitu kirikut, muuseumi ja kunstigaleriid. Praha lossi hakati rajama 9. sajandil. See on 570 meetrit pikk ja 130 meetrit lai. Väidetavalt on see maailma suurim loss. Hradčany pindala on 1,51 km². 1. märtsi 2001 seisuga oli seal 212 maja, kus elas kokku 2313 inimest. Hradčany oli eraldi omavalitsusüksus kuni aastani 1784, mil kõik neli Praha asumit kuulutati ühtseks linnaks. Ülejäänud kolm asumit olid Malá Strana, Staré Město ja Nové Město. Omavalitsuse sai aastal 1320 lossikrahvi Hynek Berka von Dubá ajal ning ta oli vanuselt kolmas omavalitsus Staré Město ja Malá Strana järel. 1598 andis Rudolf II talle kuningliku linna õigused. Hradčanys on olnud kolm suurt tulekahju: aastatel 1420, 1541 ja 1742. Taastamistöödel on muudetud majade ehitusstiili ja tänapäeval on Hradčanys valdavad barokkstiilis ehitised. Hradčanys Černíni palees asub tänapäeval Tšehhi välisministeerium. Saksi-Lauenburgi palee
Imre Sooäär

Imre Sooäär (sündinud 13. märtsil 1969 Tallinnas) on Eesti ettevõtja ja poliitik, endine Riigikogu liige. Imre Sooäär lõpetas 1987. aastal Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa 1. Keskkooli. Aastatel 1987–1989 õppis ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuuriteaduskonnas ja 1992–1993 Toronto Lennukoolis. Aastatel 2007–2012 õppis ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kompositsiooniosakonnas. Imre Sooäär on töötanud aastatel 1994–1996 Toronto Eesti Raadio peatoimetajana, aastatel 1992–1996 Giant Productionsi peaprodutsendina ja aastatel 1996–2003 OÜ Pädaste juhatuse esimehena. Alates 8. maist 2007 on ta Rahvusooperi Estonia nõukogu liige. Alates 2007. aastast on ta Euroopa Julgeoleku- ja Kaitseassamblee delegaat, tehnoloogia ja õhuruumi komisjoni liige; alates 2007. aastast on ta AS Saarte Liinid nõukogu liige. Alates 2011 on ta Vahemere Liidu Parlamentaarse Assamblee (EMPA) Eesti delegatsiooni esimees. Aastatel 1996–2003 oli Imre Sooäär Muhu vallavolikogu liige. Aastatel 2002–2006 oli ta Erakonna Res Publica liige ja aastatel 2006–2018 Eesti Reformierakonna liige. Imre Sooäär on olnud X, XII ja XIII Riigikogu liige. XII Riigikogu liikmeks sai Imre Sooäär Riigikogu juhatuse otsusega alates 6. aprillist 2011 justiitsminister Kristen Michali asendusliikmena. 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 2 ja sai 2102 häält, kuid ei osutunud valituks. Ta sai XIII Riigikogu liikmeks Keit Pentus-Rosimannuse asendusliikmena ja lahkus Riigikogust pärast Taavi Rõivase teise valitsuse volituste lõppemist 23. novembril 2016. 2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti Keskerakonna nimekirjas, kuid ei osutunud valituks. Kui Kalev Kallo mõisteti 30. novembril 2020 Riigikohtus korruptsioonikuritegudele kaasa aitamises süüdi, vabanes Imre Sooäärele koht XIV Riigikogus ning ta andis 7. detsembril 2020 ametivande. Tema volitused lõppesid 3. novembril 2021, kui Anneli Ott astus Eesti riigihalduse ministri kohalt tagasi ja naasis 4. novembril 2021 Riigikokku. "Äriregister (otsing nime järgi)". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2013. Vaadatud 11. veebruaril 2010. Imre Sooäär astub Reformierakonnast välja, ERR http://rk2015.vvk.ee/detailed-2.html http://rk2015.vvk.ee/elected-members.html http://www.riigikogu.ee/index.php?id=182447 "Imre Sooäär otsustas riigikogusse minna" ERR, 7. detsember 2020 CV Reformierakonna lehel Imre Sooäär: te ei saa matta meie laulu Postimees, 20. veebruar 2009 Imre Sooäär kaebas Äripäeva kohtusse Saarte Hääl, 30. juuni 2012 "Imre Sooäär: hirm on kõige nakkavam viirus" ERR, 7. detsember 2020
Wolfram von Eschenbach

Wolfram von Eschenbach (umbes 1170 – umbes 1220) oli saksa rüütel ja luuletaja, keda peetakse oma aja suurimaks eepiliseks luuletajaks. Minnesingerina kirjutas ta ka lüürilist luulet. Tema elust on vähe teada. Ajaloolistes dokumentides pole teda mainitud, ainukesed vihjed on tema teostes. Ta kirjutas idafrangi murdes ja ühes kohas kirjutab wir Beier ('meie, baierlased'). Selle ja veel mitme vihje järgi peetakse tema sünnikohaks Baieri idaosas Ansbachi lähedal asuvat Wolframs-Eschenbachi linna. Von Eschenbachi peateos on eepos "Parzival", mis tugineb Chrétien de Troyes' värssjutustusele "Li Contes del Graal".
Bilawal Bhutto Zardari

Bilawal Bhutto Zardari (urdu keeles بلاول بھٹو زرداری; sündinud 21. septembril 1988) on Pakistani poliitik. Alates 30. detsembrist 2007 on ta üks kahest Pakistani Rahvapartei esimehest. Alates 27. aprillist 2022 on ta Pakistani välisminister. Bilawal Bhutto Zardari pärineb poliitikute suguvõsast. Tema vanaisa Zulfikar Ali Bhutto oli aastatel 1971–1973 Pakistani president ja seejärel aastani 1977 Pakistani peaminister. 1979. aastal hukati ta sõjaväelise valitsuse korraldatud kohtuprotsessi tulemusel, kus ta mõisteti süüdi poliitilise oponendi mõrva korraldamises. Bilawali ema Benazir Bhutto oli samuti kahel korral Pakistani peaminister (1988–1990 ja 1993–1996) ning alates 1983. aastast Pakistani Rahvapartei esimees. Ta mõrvati 27. detsembril 2007. Poliitikas on tegev ka Bilawali isa Asif Ali Zardari, kes valiti 6. septembril 2008 Pakistani presidendiks. Ta on Asifi ja Benaziri ainus poeg; lisaks temale sündis nende abielust veel kaks tütart. Usutunnistuselt on kogu nende perekond šiiidid. Põhi- ja keskhariduse omandas ta Araabia Ühendemiraatides Dubai Rashidi poisslaste koolis. Koolis oli ta õpilaskogu esimeheks. Ta on tuntud mitmekülgse sportlasena. Bilawal on tegelenud põhjalikult taekwondoga, milles on omandanud musta vöö. Lisaks mängib ta kriketit, ratsutab ja tegeleb laskmisega. Keskkooli lõpetamise järel sooritas Bilawal Zardari edukalt sisseastumiseksamid Oxfordi Ülikooli, kus olid õppinud ka tema ema ja vanaisa. Alates 2006. aastast õpib ta Oxfordi Ülikooli Christ Churchi kolledžis ajalugu ja politoloogiat. 30. detsembril 2007 valis Pakistani Rahvapartei Bilawali tema mõrvatud ema asemel erakonna uueks esimeheks. Partei teiseks esimeheks valiti tema isa Asif Ali Zardari, kes jääb kuni oma poja ülikooliõpingute lõpuni partei tegelikuks juhiks. Kui varem kasutas ta ainult oma isa perekonnanime Zardari, siis nüüd lisas ta sellele ka ema perekonnanime Bhutto. Pakistan. Ministries, etc. rulers.org BBC Profile: Bilawal Bhutto Zardari (lühibiograafia inglise keeles) Bhutto erakonna juhiks nimetati 19aastane poeg Bilawal. Eesti Päevalehe veebiväljaanne, 30. detsember 2007 Kaldoja, Evelyn. Häbelik poliitikaprints verise pärandiga. Postimees, 5. jaanuar 2007
In Our Reach

In Our Reach on meloodilise hardcore'i ja skatepungi mõjutustega Eesti ansambel, mis loodi 2005. aasta kevadel Pärnus. Bändi lüürika on tugevalt sotsiaalkriitilise sõnumiga ja vasakpoolselt meelestatud. 2008. aasta alguses läks bänd (ajutiselt) lahku. In Our Reach on mänginud nii sise- kui ka välikontsertidel peaaegu kõikides Eesti linnades, kus hoolitakse alternatiivkultuurist. In Our Reach on osalenud mitmel noortebändide konkursil ning võitnud kolmanda koha 2006. aasta protestilaulude konkursil.[viide?] Joonas Krüger – kitarr ja taustalaul (2005–2008) Joosep Krüger – basskitarr ja taustalaul (2005–2008) Miko Schmuul – trummid ja taustalaul (2005–2008) Eneli Elbing – laul (2005–2006) Reelika Alunurm – laul (2006–2008) Edgar Hamburg – kitarr ja taustalaul (2007–2008) 2005 – If I Were Emo I'd Cry About It Too (demo EP) 2007 – Extreme Extraversion (1 lugu PASIDARYK PATS recordsi kogumikplaadil) 2008 – Lõpetamata plaat (4-looline EP, millest algselt pidi tulema LP) Bändi MySpace'i konto
Fines herbes

Fines herbes [finz'erb] (prantsuse keeles 'peened ürdid') on Prantsuse köögist tuntud maitseainesegu. Koosneb väga peenelt hakitud ürtidest. Klassikaline fines herbes'i nelik on aed-harakputk murulauk petersell estragon Nendele lisaks kasutatakse tihti ka majoraani, allikkressi, aed-piparrohtu ja mustnuppu, samuti koriandripealseid. Kõiki maitsetaimi tuleb traditsiooniliselt segada võrdsetes kogustes. Fines herbes'i valmistamiseks kasutatakse nii värskeid kui ka kuivatatud ürte. Sobib eriti hästi kasutada munatoitude juures, samuti kala- ja kanatoitudes, aurutatud või keedetud köögiviljade ning võiga. Et kuumutamisel ürtide maitseomadused ning aroom kannatavad, tuleks maitsesegu lisada toiduvalmistamise lõpusjärgus. Kuivatatud fines herbes'i ürte tuleks säilitada jahedas, kuivas ja pimedas kohas. Säilib pärast pakendi avamist 6–12 kuud. Kauplustes on müügil fines herbes'i kuivatatud segu, seda sageli "prantsuse ürtide" nime all. Tõelise maitseelamuse saamiseks tuleks aga osta värskeid maitsetaimi ja valmistada segu ise. Ürtide loend Hääldus
Lauseliige

Lauseliige on lause moodustaja süntaktiline funktsioon lauses. Lauseliikmed jagunevad kaheks: lause pealiikmed (alus ja öeldis), lause kõrvalliikmed (sihitis, öeldistäide, määrus ja täiend). Lauseliikme määratlemisel lähtutakse moodustaja sõnaliigist, grammatilise seose tüübist ning moodustaja konkreetsest grammatilisest vormist. Praktikas osutub ainult grammatilistest tunnustest lähtumine siiski natuke keeruliseks, sest üks või teine tunnus võib mingite asjaolude tõttu puududa, näiteks öeldisverb võib mitte ühilduda alusega lihtsalt sellepärast, et ta on kaudses kõneviisis, nt Poisid lugevat. Seetõttu võetakse enamasti appi ka sisuline tunnus. See on võimalik sellepärast, et tüüpjuhtudel on olemas vastavus süntaktilise ja semantilise funktsiooni vahel.  Pikemalt artiklis Lause pealiikmed Öeldis ehk grammatiline predikaat Alus ehk grammatiline subjekt Alus ja öeldis on predikatsiooniseoses.  Pikemalt artiklis Lause kõrvalliikmed Sihitis ehk grammatiline objekt Öeldistäide ehk predikatiiv Määrus ehk adverbiaal Täiend ehk atribuut
Zaire

Zaire (prantsuse Zaïre) oli Kongo Demokraatliku Vabariigi nimi aastatel 1971–1997. Zaire on provints Angolas. Zaire jõgi on Kongo jõe endine nimi.