laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Elieser Traugott Hahn

Elieser Traugott Hahn (15. august 1848 Komacha, Lõuna-Aafrika – 19. märts 1939 Burgdorf Hannoveri lähedal) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik. Elieser Traugott Hahn sündis Lõuna-Aafrikas hererode misjonäri perekonnas. Keskkooliõpingud lõpetas ta aastal 1867 Güterslohi Gümnaasiumis (asub praeguse Nordrhein-Westfaleni liidumaa territooriumil). 1867–1869 õppis ta Berliini ja Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Põltsamaa Niguliste koguduses Carl Peter Maurachi juures. Ordineeriti õpetajaametisse 19. detsembril (vkj) 1871 Tartu Jaani kirikus. Ta oli 1872–1874 Valjala Martini koguduse õpetaja. 1874–1886 töötas ta Rõuge Maarja koguduse õpetaja. Kõige kauem, aastatel 1886–1918 töötas ta Tallinna Oleviste koguduse õpetajana. Tallinnas tegutses ta veel usuõpetajana. Aastatel 1906–1914 oli ta tegev sisemisjoni edendamiseks moodustatud Püha Johannese Seltsis. Samuti oli ta Eestimaa Saksa Seltsi eestseisuse liige ja oli Põhja-Eesti kirikuõpetajate esindaja Saksa maanõukogus. Aastal 1918 emigreerus ta Saksamaale. 1919–1930 tegutses ta evangelisatsioonivaimulikuna. Ta suri 19. märtsil 1939 Hannoveri lähedal. Maeti ta 29. märtsil 1939 Kopli surnuaiale (ärasaatmine oli Tallinna Oleviste kirikust). Tema isa Carl Hugo Hahn oli misjonär Lõuna-Aafrikas hererode juures. Poeg Gotthilft Traugott Hahn, Tartu Ülikooli usuteaduse professor, mõrvati 19. jaanuaril 1919 kommunistide poolt Tartus krediitkassa keldris. Poeg Carl Hugo oli Harju-Risti ja Nissi koguduste õpetaja ja Saksimaa piiskop. Väimees Woldemar Paul Sielmann oli Pärnu Nikolai ja Tallinna Oleviste koguduste õpetaja. Poja Gotthilft Traugotti poeg Wilhelm oli teoloog ja poliitik (Baden-Württembergi liidumaa minister). https://eelk.ee/elulood/hahn_eliesertraugott.html Elieser Traugott Hahn Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Xarardheere

Xarardheere on linn Somaalia keskosas Mudugi provintsis India ookeani rannikul. Xarardheere on olnud Somaalia piraatide peamine keskus ja sadamalinn. Mais 2010 võttis islami võitlejate organisatsioon Hizbul Islaami linna oma kontrolli alla.
Tanegashima kosmosekeskus

Tanegashima kosmosekeskus (jaapani keeles 種子島宇宙センター Tanegashima uchū sentā; lühend TNSC) on Jaapani kosmoseagentuurile JAXA kuuluv kosmodroom Tanega saare kagurannikul. Kosmosekeskus asub Kagoshima prefektuuris, tema geograafilised koordinaadid on 30° 24′ 0″ N, 130° 58′ 12″ E. See on Jaapani suurim kosmosekeskus. Keskus loodi 1969. aastal. Kompleksi pindala on 9,7 km². Keskuses on kaks stardikompleksi, Yoshinobu ja Osaki. Yoshinobus on kaks stardiplatvormi. Peamiselt kasutatakse kanderakette H-IIA ja H-IIB, kuid ka väiksemaid kanderakette, mis on mõeldud teadusotstarbeliste suborbitaallendude jaoks. Tanegashima kosmosekeskuses ka koostatakse, testitakse ja jälgitakse satelliite nii radari kui optiliste seadmete abil. Yoshinobus on ka katseseade H-IIA kanderakettide esimese astme raketimootorite testimiseks. Koduleht (inglise keeles)
Maniema provints

Maniema provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Maniema asub riigi idaosas ning piirneb läänes Sankuru provintsiga, põhjas Tshopo provintsiga, idas Põhja- ja Lõuna-Kivu provintsiga ning lõunas Lomami ja Tanganyika provintsiga. Provintsi halduskeskus on Kindu. Teised suuremad linnad on Kasongo, Kalima, Kampene, Kibombo, Punia, Kabambare ja Lubutu. Provintsi läbib Lualaba jõgi. Maniemas leidub muu hulgas volframi-, tantaali- ja tinamaaki ning kulda. World Gazetter
Cape Cod

Cape Cod on poolsaar Ameerika Ühendriikide idarannikul Massachusettsi osariigis. Koos ümbritsevate saartega moodustab ta Barnstable'i maakonna. Aastal 1914 eraldati poolsaar mandrist umbes 165 meetri laiuse Cape Codi kanaliga. Üle kanali on ehitatud raudteesild ja kaks maanteesilda. Cape Cod on populaarne turismisihtkoht ja paljude filmide tegevuspaik. Ta on kuulus oma valgete liivarandade ja maaliliste majakate poolest. Poolsaarel on umbes 230 000 püsielanikku, kes tegelevad muu hulgas turistide teenindamise ning jõhvikate, austrite ja homaaride kasvatamisega. Cape Codi kliima on mõõdukam kui läheduses sisemaal. Atlandi ookeani mõju tõttu on temperatuurid tavaliselt suvel mõne kraadi võrra madalamad ja talvel mõne kraadi võrra kõrgemad. Poolsaar on tuntud oma pikkade kevadete poolest – teda jahutab talvest külm meri. Seevastu on seal pikk vananaistesuvi – suvest soe meri soojendab. Kõrgeim registreeritud temperatuur on +40 °C ja madalaim registreeritud temperatuur -12 °C. Harilikult esineb igal talvel 1–5 ööl öökülma, kuid on juhtunud ka öökülmadeta talvi. Seetõttu saavad Cape Codil kasvada taimed, mis pisut sisemaal ei kasva, näiteks teepõõsas, Ilex opaca, suureõieline magnoolia ja Albizia julibrissin on Cape Codis oma levila põhjatipus. Kliimat ei mõjuta soe Golfi hoovus, mis tükk maad lõuna pool, Virginias, mandrist eemaldub, vaid külm Labradori hoovus ja selle tulemusena tõuseb veetemperatuur meres harva üle +18 °C, välja arvatud poolsaare ja mandri vahele jäävas lahes. Cape Cod ulatub üsna kaugele merre ja sellepärast tabavad teda aeg-ajalt mööda Atlandi ookeani kulgevad orkaanid. Seni kõige laastavam orkaan tabas Cape Codi 1938. Tugevamaid kui 3. kategooria orkaane pole poolsaarel siiski mõõdetud. Aastas sajab keskmiselt 991 mm. See on Uus-Inglismaa kõige väiksem sademehulk. Kõige vihmasemad on jaanuar (98 mm) ja märts (95 mm). Kõige kuivemad on juuli (62 mm) ja august (65 mm). Väiksem sademete hulk ei tähenda suuremat päikesevalguse aega, sest pilves on ilm sama sageli kui mujalgi Uus-Inglismaal, aga udu esineb rohkemgi.
Laevajuht

Laevajuht on meresõidu asjatundja, kelle tööülesandeks on laeva juhtimine, laeva vahiteenistuse korraldamine ja pidamine ning inimelude ja varade säilitamise tagamine laevas riiklike, rahvusvaheliste, tehniliste, sotsiaalsete ning juriidiliste vahenditega. Kapteni kohuseid täitev laevajuht on üldvastutaja inimelude ja vara säilimise eest laevas. Laevajuht on laeva kasutamise ja juhtimise valdkonnas nõutavate erialaste teadmiste ja oskuste ning seda kinnitava tunnistusega isik; vahitüürimees on vastava tunnistusega laevajuht, kel on õigus täita laevas vahitüürimehe tööülesandeid; vanemtüürimees on vastava tunnistusega laevajuht, kel on õigus asendada hädaolukorras kaptenit; kipper on väiksema kui 200 kogumahutavusega laeva juhtimise õigusega laevajuht; kapten on sellekohase tunnistusega laevajuht, kel on õigus täita laevas kapteni tööülesandeid ja kohustusi. komandör on laevaülem mereväes. Laevajuhiks saab Eestis õppida kahes koolis: Merekool ja Tallinna Tehnikaülikooli Eesti Mereakadeemia. Merekoolis saab põhikooli baasil õppida vahitüürimeheks (täpsemalt: 500 ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees). 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimehe diplomi omanik võib töötada:  1) vahitüürimehena laeval, sõltumata selle kogumahutavusest;  2) kaptenina kohalikus rannasõidus väiksema kui 500-se kogumahutavusega laeval, kui tal on vähemalt kuus kuud meresõidupraktikat vahitüürimehena laeval kogumahutavusega 100 või enam. Eesti Mereakadeemias saab keskhariduse baasil õppida laevajuhiks, kes saab lõpudiplomi, mis annab õiguse töötada piiramatu kogumahutavusega laevadel üle kogu maailma. Selle diplomiga saab kogemuse ja praktikaga tõusta kuni kapteni auastmeni välja. "Laevapere liikmete koolitus- ja kvalifikatsiooninõuded ning diplomeerimise kord". Riigiteataja. 01.08.2020. Laevajuht Merevikis Kutsekoda, Kutseregister, Kutsestandardite register Laevajuht I Laevajuht II Laevajuht III Laevamehaanik IV
Chicago koolkond

Chicago koolkonnaks nimetatakse mitut koolkonda: Chicago koolkond majandusteaduses Chicago koolkond sotsioloogias Chicago koolkond arhitektuuris Chicago koolkond luules
Theodor Hans Wühner

Theodor Hans Wühner (13. veebruar (vkj) 1868 Tarvastu – 15. november 1959 Lübeck) oli eesti vaimulik. Ta õppis aastatel 1880–1887 Tartus gümnaasiumis ja seejärel 1887–1891 Tartu Ülikoolis usuteadust. Ülikooli lõpetas ta cand. theol. astmega. Prooviaastal oli ta Räpina Miikaeli koguduses Friedrich Gustav Masingi juures. Ordineeriti õpetajaametisse 31. oktoobril 1893. Oli aastatel 1893–1894 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja, 1895–1896 adjunktpastor Torma Maarja koguduses ja 1896–1900 Tartu Maarja koguduses. Aastatel 1900–1934 oli ta Karula koguduse õpetaja, kusjuures 1915–1917 oli ta välja saadetud Siberisse (Jenisseiskisse ja Krasnojarskisse). 1939. aastal läks ümberasujana Saksamaale ja oli aastatel 1940–1943 pastor Eichstädtis (praegu Dąbie Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Koło maakonnas). Emerituuris olles elas Göttingenis, Eutinis ja Lübeckis. Lübeckis ta ka 1959. aastal suri. Tema isa Hans Wühner oli eesti rahvusliku liikumise tegelane. Vend, märterpastor Richard Alexander Georg Wühner oli Valga Peetri koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Lexicon deutschbaltischer Theologen seit 1920, Bearbeitet von Wilhelm Neander
Emma Engdahl-Jägerskiöld

Emma Matilda Engdahl-Jägerskiöld (sünninimi Madsén; 26. aprill 1852 – 13. juuni 1930) oli Soome sopran. Emma Engdahl-Jägerskiöldi isa oli juveliir Peter Madsén. Tema ema oli Maria Carolina Sandel. Noor sopran õppis Pariisis ja Milanos. Emma Engdahl-Jägerskiöld töötas Helsingi Rootsi Teatri sopranina aastatel 1875–1880, kuni see teater suleti. Ta esines ooperilauljana Skandinaavias, Venemaal, Balti provintsides, Itaalias ja Saksamaal. Koostöös August Arppega asutas ta 1888. aastal oma ooperiseltsingu, mille juht ta oli 1890. aastani. Emma Engdahl-Jägerskiöld oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Emil Engdahl. Tema teine abikaasa oli apellatsioonikohtu assessor Christer Robert Otto Edgar Jägerskiöld. Kuka kukin oli: "Engdahl-Jägerskiöld, Emma Matilda" Wikiaineisto, 25.05.2010 Various distinguished Finland-Swedes: "Emma Engdahl-Jägerskiöld" Carl Nordling's Homepage, 25.04.2010 Pieni Tietosanakirja (1925-1928): "Engdahl-Jägerskiöld, Emma" Projekt Runeberg, 25.05.2010
Keelekorraldus

Keelekorraldus (vananenud termin: õigekeelsus; inglise language planning, corpus planning) on kirjakeele teadlik arendamine, rikastamine, stabiliseerimine ja ajakohastamine. Keelekorralduses otsitakse keeleideaali ning selle poole liikumiseks antakse keelesoovitusi ja fikseeritakse norminguid. Keelekorraldus jaguneb üldkeelekorralduseks, mis tegeleb keelekorralduse üldprobleemidega ja üldkeele korraldamisega, oskuskeelekorralduseks, mis arendab oskuskeelt, ja nimekorralduseks, mis tegeleb nimekasutuse uurimise ja nimede korrastamisega. Keelekorraldusteooria sisuks on keelekorralduse eesmärgid, põhimõtted, meetodid ja taktika. Maailma kuulsamate keelekorraldusteoreetikute hulgas on Einar Haugen, Joshua Fishman ja Valter Tauli.  Pikemalt artiklis Eesti keelekorraldus Eesti keelekorralduse eesmärgiks on hea eesti kirjakeel, mis täidaks riigi- ja rahvuskeelena suhtlusfunktsioone kõigil elualadel. Eesti keelekorralduse keskus on Eesti Keele Instituut, keelekorraldusküsimusi arutatakse Emakeele Seltsi keeletoimkonnas. Keelehoole Keelepoliitika Keelekaitse Kirjakeel EE 12. köide, 2003: 702. Erelt, T., 2002. Eesti keelekorraldus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 15 Tiiu Erelt "Eesti keelekorraldus" Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2002 Eesti rahvuslik keelekorraldus
Samosata Paulus

Samosata Paulus (200–275) oli Antiookia piiskop 260–268. Ta uskus monarhianismi ja tema õpetust peetakse adoptsionismi eelkäijaks.
This Is Heavy Metal

"This Is Heavy Metal" on Soome bändi Lordi heavy metal'i stiilis laul, mis ilmus digitaalselt singlina 9. augustil 2010. Singlina ilmus 200 tavaversiooni, mis müüdi maha Rokkikauppa kaudu. Laul ilmus sügisel ka Lordi albumil "Babez For Breakfast". Singli andis välja Sony BMG ja produtseeris Michael Wagener. Laulu esitati esmakordselt kontserdil 26. juunil 2010 Itaalias Gods of Metal festivalil. "This Is Heavy Metal" on ilmunud ka filmi "Saw 3D" soundtrack'il. LORDI Debuts New Song At Italy's GODS OF METAL Festival; Video Footage, Photos Available
Elmar Petersoo

Elmar Petersoo (10. veebruar 1902 Sadala vald, Laiuse kihelkond – 6. november 1970 Sault Ste. Marie, Ontario, Kanada) oli eesti vaimulik. Lõpetas Tartu Kommertsgümnaasiumi. Õppis aastatel 1924–1932 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (olles aasta vahepeal sõjaväeteenistuses). Prooviaastal oli ta Keila ja Laiuse koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 1. oktoobril 1933. Oli aastal 1933 Paldiski koguduse asetäitja õpetaja. Aastal 1933 valiti ta Jõelähtme koguduse õpetajaks, kus tegutses aastani 1944. Põgenes aastal 1944 perega Rootsi. Rootsis tegutses ta 1944–1951 Lõuna-Rootsi piirkonna õpetajana. Aastal 1951 siirdus ta Rootsist Kanadasse. Kanadas tegutses ta 1951–1970 Sault Ste Marie, Port Arthuri ja Sudbury koguduste õpetajana. Ka tema poeg Udo Petersoo oli vaimulik, 1990–2006 E.E.L.K. peapiiskop.
Maie Sepp

Maie Sepp (sündinud 24. augustil 1955) on eesti õpetaja. Ta on Tallinna Kivimäe Põhikooli direktor ja matemaatikaõpetaja. Maie Sepp on ise Kivimäe Põhikooli vilistlane. Ta alustas seal oma kooliteed 1962. aastal. Tema pojad on Kalle Sepp ja Lauri Sepp.
Kloorlubi

Kloorlubi ehk pleeklubi ehk kaltsiumkloriidhüpoklorit on segasoolade hulka kuuluv anorgaaniline ühend valemiga (CaCl)OCl ehk CaCl2 ∙ Ca(OCl)2. Seda võib vaadelda kaltsiumhüpokloriti, kaltsiumkloriidi ja kaltsiumhüdroksiidi seguna. Kloorlupja saadakse kaltsiumhüdroksiidi ehk kustutatud lubja kloorimisel:   2 C l 2 + 2 C a ( O H ) 2 ⟶   C a ( O C l ) 2 + C a C l 2 + 2 H 2 O {\displaystyle ~\mathrm {2Cl_{2}+2Ca(OH)_{2}\longrightarrow \ Ca(OCl)_{2}+CaCl_{2}+2H_{2}O} } . Saadakse kaltsiumhüpokloriti, kaltsiumhüdroksiidi, kaltsiumkloriidi ja kristallisatsioonivee molekulide moodustatud ühendite segu. Seda väljendatakse valemiga Ca(Cl)OCl. Õhus laguneb kloorlubi aeglaselt järgmise skeemi järgi:   2 C a ( C l ) O C l + C O 2 ⟶   C a C l 2 + C a C O 3 + C l 2 O ↑ {\displaystyle ~\mathrm {2Ca(Cl)OCl+CO_{2}\longrightarrow \ CaCl_{2}+CaCO_{3}+Cl_{2}O\uparrow } } .   2 C a ( C l ) O C l ⟶   2 C a C l 2 + O 2 ↑ {\displaystyle ~\mathrm {2Ca(Cl)OCl\longrightarrow \ 2CaCl_{2}+O_{2}\uparrow } } , termiline lagunemine   C a C l ( O C l ) + H 2 S O 4 ⟶ C a S O 4 + H C l + H O C l {\displaystyle ~\mathrm {CaCl(OCl)+H_{2}SO_{4}\longrightarrow CaSO_{4}+HCl+HOCl} } HCl + HClO ↔ Cl2 + H2O Kasutatakse peamiselt pleegitina ning desinfitseerimisvahendina.
Walter Gulick

Walter B. Gulick (sündinud 1938) on ameerika filosoof. Ta on uurinud Michael Polanyi pärandit, olles ühtlasi Polanyi ühingu liidreid. Ta on töötanud Montana Ülikoolis. Ta on õpetanud mitmetes Euroopa maades, sealhulgas Eestis (Tartu Ülikoolis 2010. aasta kevadsemestril).
Athenagoras

Athenagoras (kreeka keeles Ἀθηναγόρας; umbes 133–190) oli filosoof ja kristlik apologeet. Tema elust on vähe kindlat teada. Ta elas Ateenas, kuigi ei olnud sealt pärit. Ta formuleeris 177. aastal (enne Tertullianust), et Jumal on kolmainsusena oma väes üks isik, reaalselt aga üksteisest lahus. Püha Vaimu kohta ütles Athenagoras, et see on Jumala voorus, väljavoolav ja tagasipöörduv sära.
Juho Tolppola

Juho Tolppola (hüüdnimi TNT; sündinud 5. oktoobril 1981 Vantaas) on Soome poksija. Tolppola võistles harrastajana kuni 2001. aastani. Ta osales kokku 173 kohtumisel, millest võitis 135 ja kaotas 38 kohtumist. Tolppola oli kokku kolmekordne Soome meister: helveskaalus (kuni 48 kg) 1998. aastal, kärbeskaalus (kuni 51 kg) 2000. aastal ja kukk-kaalus (kuni 54 kg) 2001. aastal. Ta osales ühe korra Eesti-Soome maavõistlustel, kus võitis 1999. aastal oma kohtumise. Tolppola võitis pronksmedali kärbeskaalus (kuni 51 kg) 33. Euroopa meistrivõistlustel 2000. aastal (Tamperes). Tolppola poksis detsembrist 2001 kuni maini 2009 elukutselisena. Ta pidas kokku 29 kohtumist ning võitis neist 22 (neist 9 nokaudiga) ja kaotas 6 kohtumist (neist 1 nokaudiga) ning 1 kohtumine jäi viiki. Tema treener oli endise tuntud poksija Olli Mäe poeg Pekka, kes oli ühtlasi ka Tolppola mänedžer. Juho Tolppola veebisaidil BoxRec (inglise) Juho Tolppola koduleht
Žakett

Žakett on meeste kostüüm. Žaketti kuuluvad must pikk printsesslõikelise seljaosaga pintsak, halli-musta triibulised püksid, hall klassikaline vest, tiibkraega särk, plastroon e. ascot - kaelaside (halli-valgetriibuline), mustad Oxfordi tüüpi kingad.
Polanyi Ühing

Polanyi ühing (The Polanyi Society) on akadeemiline organisatsioon, mille liikmed on huvitatud Michael Polanyi vaimsest pärandist. Ühing asutati 1972. aastal. Ühing annab välja ajakirja Tradition & Discovery. Walter Gulick Polanyi Ühingu koduleht
Välesklane

Välesklane (Notoxus) on perekond mardikaliste seltsis. Neid iseloomustab eesselja sarvekujuline väljakasv. Notoxus brachycerus Notoxus hirtus Notoxus monoceros (sarvvälesklane) Notoxus trifasciatus
Sarvvälesklane

Sarvvälesklane (Notoxus monoceros) on mardikaline perekonnast välesklane. Sarvvälesklane andmebaasis eElurikkus "Sipelgas lepatriinu nahas" – pilt sarvvälesklasest.
7

◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 20. aastad eKr | 10. aastad eKr | 0. aastad eKr | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | ► | ►► Publius Quinctilius Varus sai Germaania asevalitsejaks. Illüürlased mässasid koos Pannoonia ja Dalmaatsiaga roomlaste vastu. Edessa kuningas Abgarus V kukutati. Alustati Concordia templi ehitamist Rooma foorumil (teistel andmetel 6; lõpetati 10). Strabon kirjutas Geographica (teistel andmetel 18). ... ...
August Loopmann

August Loopmann (8. aprill 1927 Leningradi kubermang, Volossovo lähedal – 22. november 2001 Tallinn) oli eesti maismaa hüdroloog, sooteadlane ja polaaruurija. Ta oli Euroülikooli professor. August Loopmann lõpetas 1949. aastal Väike-Maarja Keskkooli, 1954. aastal Tartu ülikooli ja 1965. aastal Leningradi Riikliku Hüdroloogia Instituudi aspirantuuri (sai geograafia kandidaadiks). Alates 1949. aastast osales veekogude kompleksses väliuurimises. Ekspeditsioonide käigus uuris jõgesid, järvi, soid ja liustikke nii Eestis kui ka Lääne-Siberis, Põhja-Jäämere-äärsetes piirkondades, Hollandis, Saksamaal, Lõuna-Prantsusmaal ja Antarktikas. Eestis uuris ta soode veerežiimi. August Loopmann töötas Antarktises Nõukogude Liidu Antarktika Ekspeditsiooni meeskonnas hüdroloogina 1983.-1984. aastal Schirmacheri ja Untersee oaasides, kus uuris koostöös vene ja saksa uurijatega alaliselt jääga kaetud mägijärvede nõgude morfoloogiat ja batümeetriat, peamiste ioonide hüdrokeemiat, äravoolu (kaasa arvatud selle toiteelementide ja isotoopide sisaldus) ning järvede veevahetust. Samuti töötas ta 1987.-1988. aastal Jetty oaasis (MacRobertsoni Maa) järvi. August Loopmann arvutas 1964. aastal Eesti saarte arvu ja 1996. aastal täpsustas ta andmeid nii uuemate kaartide järgi kui ka looduses. Töötas Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudis. Aastast 1998 oli ta Eesti Geograafia Seltsi auliige. Loopmann, A. (1971). Vesi kui loodusvara. Eesti Loodus, nr 4. Loopmann, A. (1974). Kuresoo. – Eesti Loodus, nr 5: 272–278. Loopmann, A. (1979). Eesti NSV jõgede nimestik. Tallinn: Valgus. Loopmann, A. (1984). Suuremate Eesti järvede morfomeetrilised andmed ja veevahetus. Tallinn: Eesti NSV Teaduste Akadeemia. Loopmann, A. (1996). Eesti meresaarte nimestik. Tallinn: Eesti Vabariigi Keskkonnaministeerium. Info- ja Tehnokeskus. Varia, Eesti kultuurileht SIRP, 05.04.2002 "August Loopmann. Loodusmõjudest: miks ja kuidas tekivad soos laukad ja älved?". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2012. Vaadatud 19. märtsil 2012. Hüdroloogia Eestis, EMHI kodulehel Eestist pärit Antarktika uurijatest Väikesaared, meie rannikumere aarded, Eesti Loodus, 2010, nr 6–7 Eesti Geograafia Seltsi koduleht Järvet, A.; Kaup, E. (2005). August Loopmann – hüdroloog ja sooteadlane ning Antarktika uurija. Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat (196–203). Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Valter Tauli

Valter Evald Tauli (kuni 1935. aastani Valter Poissman; 13. november 1907 Tallinn – 3. jaanuar 1986 Uppsala, Rootsi) oli eesti keeleteadlane, Eesti suurim keelekorraldusteoreetik. Valter Tauli oli oma vanemate Mart ja Sophie Marie Tauli ainus laps. Ta lõpetas 1926. aastal Tallinna Poeglaste Gümnaasiumi ning õppis 1926–1931 Tartu Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ning soome-ugri keeli. Aastatel 1931–1939 oli ta Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumi õpetaja. 1936. aastal kaitses Tauli magistritöö, mille põhjal kirjutas 1938. aastal raamatu "Õigekeelsuse ja keelekorralduse põhimõtted ja meetodid". 1939–1944 töötas uurijastipendiaadi ja assistendina Tartu Ülikoolis. 1944. aastal põgenes Valter Tauli Rootsi, kus oli 1945–1974 Uppsala ülikoolis arhiivitöötaja ja eesti keele dotsent. 1955. aastal omandas Lundi ülikoolis filosoofialitsentsiaadi kraadi, 1956 kaitses samas doktoritöö "Phonological Tendencies in Estonian". Tauli suri Uppsalas ja on maetud Uppsala kalmistule. Ta valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse. Peale keelekorralduse on Valter Tauli uurinud eesti keele grammatikat ja keeletüpoloogiat. Ta oli kümmekonna keeleteadusliku seltsi jm institutsiooni liige. „Keel on märkide süsteem mille peamine otstarve on suhtlemine (kommunikatsioon). Tuleb meeles pidada, et keel on vahend, mitte kunagi eesmärk .. Faktist et keel on vahend järgneb et keelt võib hinnata, muuta, reguleerida, parandada, ja et me võime luua uusi keeli oma soovil.“ – Valter Tauli, "Keelekorralduse alused" Tauli seisukoht oli, et ükski keel ei suuda väljendada kõike, keeled on kaugel täiuslikkusest. Ta väitis aga, et keele struktuuri elemente on võimalik objektiivselt ja kvantitatiivselt hinnata. Hindamise baasil saab keelekorraldus keelt plaanipäraselt parandada. Tauli võttis omaks Johannes Aaviku keelearendamise teooria põhialused, arendas neid edasi ja tutvustas Aaviku teooriat ka laiale maailmale. Tauli oli esimesi maailmas, kes hakkas rääkima keelekorraldusteaduse vajadusest. Tema 1938. aastal kirjutatud raamat oli esimesi sellealaseid süsteemseid ülevaateid maailmas. Tauli keelekorraldusteooria küpses 1968. aastaks ja ta defineeris selle järgnevalt: "Keelekorraldusteooria on teadus mis metoodiliselt uurib keelekorralduse eesmärke, printsiipe, meetodeid ja taktikat." "Õigekeelsuse ja keelekorralduse põhimõtted ja meetodid" Tartu, 1938 "Introduction to a Theory of Language Planning" Uppsala, 1968 "Keelekorralduse alused" Stockholm, 1968 "Eesti grammatika I. Hääliku-, vormi- ja sõnaõpetus" Uppsala, 1972 (inglise keeles 1973) "Eesti grammatika II. Lauseõpetus" Uppsala, 1980 (inglise keeles 1983) "Johannes Aaviku keeleuuendus. Kriitiline ülevaade" Stockholm, 1982 "Eesti keele korraldamisest ja normimisest" Eesti Keele ja Kirjanduse Instituudi toimetised 17. Stockholm, 1983 Tiiu Erelt "Eesti keelekorraldus", Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn, 2002 Foto
Athenagoras (täpsustus)

Athenagoras on olnud mitme tuntud kreeka inimese nimi: Athenagoras, filosoof ja kristlik apologeet (umbes 133–190) Athenagoras Makedooniast, kindral Athenagoras, Konstantinoopoli patriarh (1886–1972) Athenagoras, Thyateira metropoliit ja Lääne- ja Kesk-Euroopa eksarh (1884–1963) Athenagoras, Thyateira ja Suurbritannia metropoliit (1912–1979)
Paraguay vapp

Paraguay vapp on Paraguay riigivapp. Vapp on kasutusel alates aastast 1842. Selle kujundust on hiljem muudetud; viimati aastal 1990. Vapi keskel on iseseisvust tähistav kuldne "maitäht". Seda ümbritsevad palmi- ja oliivioksad, mis sümboliseerivad austust ja rahu. Paraguay lipp
Arvid Leopold Brasche

Arvid Leopold Brasche (21. jaanuar (vkj 9. jaanuar) 1878 Tallinn – 7. juuli 1938 Trockau, Baieri) oli Eesti vaimulik. Õppis 1890–1894 Keiserlikus Nikolai I Gümnaasiumis. Aastal 1895 alustas õpinguid Tartu Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas, kuid 1896–1900 õppis ta usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Märjamaal, Hageris ja Tallinnas. Ordineeriti õpetajaametisse 14. jaanuaril 1902 Tallinnas. Oli aastal 1902 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja. Töötas aastatel 1902–1931 Kullamaa ja Piirsalu koguduse õpetajana. Aastal 1933 oli ta Hirschfeldis õpetaja. 1934–1938 töötas ta Dobienis (Saksi-Anhalti liidumaal) õpetajana. Tema emapoolne vanaisa Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru koguduse õpetaja, lellepoeg Johannes Brasche oli Harju-Madise koguduse õpetaja. Isa Johann Heinrich Brasche oli Saarde ja Tallinna Toompea Kaarli koguduste õpetaja. Poolvend Christfried Brasche oli Juuru koguduse õpetaja ja teine poolvend oli arst, maletaja ja purjesportlane Ernst Brasche. Poeg Ulrich Brasche (1909–1984) oli lendur. https://eelk.ee/elulood/brasche_arvid.html http://eheluba.havike.eenet.ee/muuseum/?Vaimulikud