Kusepõis

Kusepõis (ladina vesica urinaria) on inimese ja paljude selgroogsete (v.a linnud) vahelduva kuju ja asendiga lihaseline õõneselund, kuhu koguneb kusejuhadest uriin. Kusepõis talitleb kuseelundite süsteemi (urogenitaalsüsteemi) uriinireservuaari ja uriiniväljutuselundina. Elundit on täheldatud juba mõnedel kaladel. Kahepaiksetel ja roomajatel (kellel on kusepõis, nagu sisalikulised) on kusepõis klassifitseeritud kloaagi väljasopistusena. Terminologia Anatomica: A08.3 Kusepõis Terminologia Histologica: H3.06 Gray anatoomia: 11.1215. Inimkehas asetseb kusepõis normaalasendis häbemeliiduse (ehk sümfüüsi) ees. Täitudes kusepõie asend muutub. Kusepõie taga asetsevad: emastel: emakas, tupp isastel: pärasool, seemnepõiekesed, seemnejuhaampull (ampulla ductus deferentis). Kusepõiel eristatakse : kusepõietippu (apex vesicae urinariae) kusepõiekeha (corpus vesicae urinariae) kusepõiepõhja (fundus vesicae urinariae) kusepõiekaela (cervix vesicae). Kusepõie sein koosneb inimestel ja paljudel selgroogsetel seest väljapoole limaskestast, lihaskestast, submukooskihist ja adventitsiaalkestast. Limaskestas paiknevad retseptorid reageerivad kusepõie sisesele rõhule ning ärritus kutsub esile urineerimise. Kusepõie seina täitumustunnet ja reageerimist ärritusele saab normaalse füsioloogiaga (ka halvatud alajäsemetega inimestel) treeninguga mõjutada. Kusepõie seina suubuvad paarilise kusejuha suudmed. Urineerimise ajal kusitisulgur lõõgastub ja põieseina lihaskest kontraheerub, mis tingib põie tühjenemise, seetõttu nimetatakse põie lihaskesta ka koondnimetusega kuseväljutajalihas. Kusepõiekaelas, mis asub kusepõie ahenevas allosas ja millest saab alguse kusiti, moodustub välimisest pikilihaskihist sisemine kusitisulgur (ka sisemine kusitisuistik), mille talitlus ei allu tahtele ja sulgeb iseseisvalt sisemise kusitisuudme. Kusepõie maht (ka funktsioonid) on loomaliigiti erinevad, inimesel keskmiselt veerand kuni pool liitrit.Täitunud kusepõis käivitab tavaliselt kusemisrefleksi. Loomad aga kasutavad kusepõit ja selle sisu ka suhtlemisvahendina nn "märgistamine" (koertel, kassidel territooriumi märgistamine jpm). Kusepõit innerveerivad nii sümpaatiline kui parasümpaatiline närvisüsteem ja mitmed arterid, samuti toimub kusepõiest lümfi äravool. Inimestel võib esineda mitmeid kusepõie haiguslikke seisundeid, nagu infektsioonid, spasmid, kusepõiekivitõbi, kusepõiepõletikud, kusepeetus, kusepidamatus (rõhkinkontinents, sundinkontinents, ülevooluinkontinets jt), kusepõie kasvajad jpm. Terminologia Anatomica Neerud Närvisüsteem Veenid Hormoonid Mehekusiti Naisekusiti Kusepidamatus Kusemiskeskus Kusemisrefleks Urogenitaalsüsteem Tsüstoskoop Tsüstograafia Tsüstoskoopia Tsüstograafia Tsüstomeetria Meeli Roosalu.Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, lk 130, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9 Arne Lepp. Inimese anatoomia I osa. Liikumisaparaat, siseelundid, Tartu Ülikooli Kirjastus,lk 140, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8 Enn Ernits, Esta Nahkur, Koduloomade anatoomia, lk 223-235, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8 Franz-Viktor Salomon: Nervensystem, Systema nervosum. – Salomon/Geyer/Gille (toim). Anatomie für die Tiermedizin. Enke, Stuttgart, 2004, lk 376-378. ISBN 3-8304-1007-7 Google'i raamat http://www.unifr.ch/ifaa/Public/EntryPage/TA98%20Tree/Entity%20TA98%20EN/08.3.01.001%20Entity%20TA98%20EN.htm TA code A08.3.01.001 Terminologia anatomica veebiversioon (vaadatud 05.06.2013) Sissekanne saidil www.britannica.com (vaadatud 20.05.2013) Arne Lepp. Inimese anatoomia I osa. Liikumisaparaat, siseelundid, Tartu Ülikooli Kirjastus,lk 410, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8 Meeli Roosalu.Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, lk 130-131, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9 Enn Ernits, Esta Nahkur, Koduloomade anatoomia, lk 228, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8 Meeli Roosalu.Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, lk 131, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9 Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6 trükk, 371, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0 Arne Lepp. Inimese anatoomia I osa. Liikumisaparaat, siseelundid, Tartu Ülikooli Kirjastus,lk 411, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8 Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6 trükk, lk 370, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0 Meditsiinisõnastik, Tõlkijad Katrin Rehemaa, Sirje Ootsing, Laine Trapido,2004, Kirjastus Medicina, ISBN 9985-829-55-7