laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Robert Skov

Robert Skov (sündinud 20. mail 1996 Marbellas) on Hispaanias sündinud Taani jalgpallur, kes mängib vasaku ääreründaja või vasaku äärepoolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Hoffenheim ja Taani jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Taani klubis Silkeborg IF, mille meeskonnas debüteeris ta Taani kõrgliigas 2013. aastal. Klubi põhikoosseisu kuulus ta alates hooajast 2014–15. 2018. aasta jaanuaris liitus ta Taani kõrgliiga klubiga København. Hooajal 2018–19 tuli ta klubiga Taani meistriks. Taani kõrgliigas lõi ta sel hooajal 29 väravat, millega oli liigas suurim väravakütt. Lisaks valiti Skov liiga hooaja parimaks mängijaks. 2019. aasta juulis siirdus ta 10 miljoni euro eest Hoffenheimi. Esimese värava Saksamaa kõrgliigas lõi ta 1. novembril 2019 mängus SC Paderborni vastu. Taani jalgpallikoondises tegi Skov debüüdi 10. juunil 2019 EM-i valikmängus Gruusia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 5. septembril EM-i valikmängus Gibraltari vastu. 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril osales ta Taani olümpiameeskonna koosseisus. Silkeborg Taani esiliiga: 2013–14 København Taani kõrgliiga: 2018–19
Jens Stryger Larsen

Jens Stryger Larsen (sündinud 21. veebruaril 1991 Sakskøbingis) on Taani jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis Malmö FF ja Taani jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Taani klubis Brøndby, mille meeskonnas debüteeris ta Taani kõrgliigas hooajal 2009–10. Hooajal 2013–2014 mängis ta Taani kõrgliigas FC Nordsjællandi ridades. Aastatel 2014–2017 mängis ta Austria kõrgliigaklubis Viini Austria. 2017. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Itaalia kõrgliigaklubiga Udinese. Ta mängis seal kokku viis hooaega. Aastatel 2022–2024 mängis ta Türgi kõrgliigaklubis Trabzonspor. 2022. aastal võitis ta Trabzonsporiga Türgi superkarika. 2024. aasta jaanuaris sõlmis Stryger Larsen kolmeaastase lepingu Malmöga. Taani jalgpallikoondises tegi Stryger Larsen debüüdi 31. augustil 2016 sõprusmängus Liechtensteini vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Ta kuulus Taani koondisse 2018. ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel. "Jens Stryger Larsen ansluter till Malmö FF" (rootsi). Malmö FF. 22. jaanuar 2024. Vaadatud 24. jaanuaril 2024.
Aleksandar Dragović

Aleksandar Dragović (sündinud 6. märtsil 1991 Viinis) on Austria jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Serbia kõrgliiga klubis Belgradi Crvena Zvezda ja Austria jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Viini Austrias, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1997. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Austria kõrgliigas hooajal 2008–09. Aastatel 2011–2013 mängis ta kolm hooaega Šveitsi kõrgliiga klubis FC Basel, kellega tuli kõigil neil hooaegadel Šveitsi meistriks. Aastatel 2013–2016 mängis ta Ukraina kõrgliiga klubis Kiievi Dinamo, kellega tuli Ukraina meistriks hooaegadel 2013–14 ja 2014–15. 2016. aasta augustis sõlmis Dragović viieaastase lepingu Saksamaa kõrgliiga klubiga Leverkuseni Bayer. Hooajal 2017–18 mängis ta laenul Inglismaa kõrgliiga klubis Leicester City. 2021. aasta mais sõlmis ta kolmeaastase lepingu Belgradi Crvena Zvezdaga. Austria koondises tegi ta debüüdi 2009. aasta juunis. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 18. novembril 2014 sõprusmängus Brasiilia vastu. Ta kuulus Austria koondisse 2016. ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Viini Austria Austria karikas: 2008–09 Basel Šveitsi Super League: 2010–11, 2011–12, 2012–13 Šveitsi karikas: 2012 Kiievi Dinamo Premjer-Liga: 2014–15, 2015–16 Ukraina karikas: 2013–14, 2014–15 Ukraina superkarikas: 2016
Suessi kanali tõkestus

Suessi kanali tõkestus oli 2021. aasta 23. märtsi hommikul (05:40 UTC) alanud vahejuhtum, mille käigus vööri ja ahtriga kanali vastaskallastesse kinni jäänud konteinerilaev Ever Given tõkestas Suessi kanalis mõlemasuunalise laevaliikuse. Aluse ahter vabastati kanali läänekaldast kuus päeva hiljem, 29. märtsi hommikul. Alus vabastati täielikult pärastlõunal (13:05 UTC), ning seda hakati pukseerima Suurde Mõrujärve tehniliseks kontrolliks. Kanal avati laevaliikuseks sama päeva õhtupoolikul. "Suez Canal blockage: Ever Given ship begins moving". The Sydney Morning Herald (inglise). 29. märts 2021. "Suez Canal: How are they trying to move the Ever Given?" (inglise). BBC News. 29.03.2021. Vaadatud 29.03.2021. Safi, Michael (29. märts 2021). "Suez canal: Ever Given container ship freed after a week". The Guardian (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 29. märts 2021. Vaadatud 29. märtsil 2021. [Boskalis] announce that our team of experts, working in close collaboration with the Suez Canal Authority, successfully refloated the Ever Given on 29 March at 15:05 hrs local time, thereby making free passage through the Suez canal possible again Stevens, Pippa (29. märts 2021). "Suez Canal traffic resumes after cargo ship Ever Given is moving again" (inglise). CNBC. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. märts 2021. Vaadatud 29. märtsil 2021. Debre, Isabel; Magdy, Samy (29. märts 2021). "Canal service provider says container ship in Suez set free". Washington Post (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 29. märts 2021. Vaadatud 29. märtsil 2021. unclear when traffic through the canal would return to normal "Canal service provider says container ship in Suez set free". AP News (inglise). 29. märts 2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. märts 2021. Vaadatud 29. märtsil 2021. "With the Suez Canal Unblocked, the World's Commerce Resumes Its Course" (inglise). The New York Times. 30.03.2021. Vaadatud 30.03.2021. Marc Santora, Vivian Yee jt. Live Updates: Scramble Against Time to Free Ship Stuck in Suez Canal, The New York Times, 29. märts 2021 Suez Canal Live Updates: Aided by Moon and Tide, Giant Ship Partially Refloated, The New York Times, 29. märts 2021 29. märts 2021, Success of the refloating attempts of the Panamanian grounding container ship EVER GIVEN
Norskamine

Norskamine on une ajal ülemiste hingamisteede ahenemisest ja pehmesuulae vibreerimisest tekkiv tugev hingamisheli. kliinik.ee: Norskamine
Stevan Jovetić

Stevan Jovetić (serbia kirillitsas Стеван Јоветић; sündinud 2. novembril 1989 Podgoricas) on Montenegro jalgpallur, kes mängib ründaja või ründava poolkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Olympiakós ja Montenegro jalgpallikoondises. Tema klubikarjääri esimene klubi oli Serbia klubi Partizan, mille meeskonnas mängis ta Serbia kõrgliigas aastatel 2006–2008. Hooajal 2007–08 tuli ta klubiga Serbia meistriks. 2008. aasta mais sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Fiorentina. Hooajal 2011–12 lõi Itaalia kõrgliigas 14 väravat ja hooajal 2012–13 13 väravat. 2013. aastal liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Manchester City. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 29. jaanuaril 2014 mängus Tottenham Hotspuri vastu. Hooajal 2013–14 tuli ta Manchester Cityga Inglismaa meistriks. Kahe hooajal jooksul lõi Jovetić Inglismaa kõrgliigas kokku kaheksa väravat. 2015. aastal läks ta laenule Itaalia kõrgliiga klubisse Milano Internazionale, kellega sõlmis hiljem püsiva lepingu. Hooaja 2016–17 teises pooles mängis ta Internazionalest laenul Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla. 2017. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Monaco. Aastatel 2021–2023 mängis ta Saksamaa kõrgliigaklubis Hertha BSC. 2023. aasta septembris sõlmis ta lepingu Olympiakósega Montenegro jalgpallikoondises tegi Jovetić debüüdi 2007. aasta märtsis sõprusmängus Ungari vastu. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta 20. augustil 2008, kui sõprusmängus kohtuti taas Ungariga. 2021. aasta märtsi seisuga on Jovetić löönud koondises 31 väravat, millega on ta Montenegro jalgpallikoondise läbi aegade suurim väravakütt. Aastatel 2009 ja 2015 on Jovetić valitud Montenegro aasta jalgpalluriks. Partizan Serbia Superliga: 2007–08 Serbia karikas: 2007–08 Manchester City Premier League: 2013–14 Football League Cup: 2013–14 "Ο Στέβαν Γιόβετιτς στον Ολυμπιακό" (kreeka). Olympiacos FC. 4. september 2023.  Stevan Jovetić – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ancien régime

Ancien régime (prantsuse keelest 'vana kord') oli Prantsusmaal eksisteerinud poliitiline ja sotsiaalmajanduslik kord umbes 16. sajandi lõpust kuni Prantsuse revolutsioonini (1789. aastal), mis kukutas kuningavõimu ja mille tulemusena kaotati feodaalkord. Ancien régime'i ajale oli iseloomulik seisuslikkus. Kogu Prantsuse ühiskond jagunes kolmeks seisuseks: kleerus, aadel ja kolmas seisus (kodanlus, talupojad ja töölised). Poliitilises sfääris tugineti kuningate jumaliku õigusele valitseda oma alamaid. Absoluutne monarh (neist tuntuim Louis XIV) omas piiramatut võimu. Prantsusmaa kuningriik Absolutism Prantsuse revolutsioon Feodalism  Ancien régime – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Prantsusmaa krooni suuramet

Prantsusmaa krooni suuramet (prantsuse keele grand office de la couronne de France) oli keskaegsel Prantsusmaal, ancien régime-i ja Bourbonide restauratsiooni ajal Prantsuse õukonnas tähtis riigiamet (nn suuramet). Krooni suurametisse nimetas Prantsusmaa kuningas. Suurametite arv ja ülesannete ring aegade jooksul muutus. Suurametid ei olnud päritavad ega ka müüdavad, kuid eluaegsed. Kuningas Henri III valitses aastatel 1574–1589. Säilinud ürikutest on teada, et 1584. aastal oli Henri III õukonnas üheksa krooni suurametit, mis hierarhilises järjekorras olid järgmised: Prantsusmaa konnetaabel (connétable de France) Prantsusmaa kantsler (chancelier de France) Grand maître de France ('Prantsusmaa suurmajaisand') Grand chambellan de France ('Prantsusmaa suurkammerhärra') Prantsusmaa admiral (amiral de France) Prantsusmaa marssal (maréchaux de France) Grand écuyer de France ('Prantsusmaa suurrelvakandja') Grand maître de l’artillerie ('Artilleeria suurmeister') Grand voyer de France ('Prantsusmaa teede suurülevaataja') Prantsusmaa kuningriik
Josip Iličić

Josip Iličić (sündinud 29. jaanuaril 1988 Prijedoris) on Sloveenia jalgpallur, kes mängib ründajana Itaalia kõrgliiga klubis Atalanta ja Sloveenia jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Sloveenia klubis Bonifika, mille meeskonnas debüteeris ta hooajal 2007–08 Sloveenia esiliigas. Aastatel 2008–2010 mängis ta Sloveenia kõrgliigas NK Interblocki ridades ja hooaja 2010–11 alguses NK Mariboris. 2010. aasta augustis liitus ta Itaalia kõrgliiga klubiga Palermo. Hooaeg 2012–13 oli esimene hooaeg, mil Iličić lõi Itaalia kõrgliigas vähemalt kümme väravat. Aastatel 2013–2017 mängis ta Itaalia kõrgliigas Fiorentina ridades. Hooajal 2015–16 lõi ta Itaalia kõrgliigas 13 väravat. Hooajal 2018–19 valiti ta Itaalia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2019–20 lõi Itaalia kõrgliigas 15 väravat. 21 tabamusega (sh viis väravat UEFA Meistrite Liigas) oli Iličić hooajal 2019–20 Atalanta suurim väravakütt. 2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu Atalantaga. Aastatel 2017–2020 lõi ta kolmel hooajal järjest Itaalia kõrgliigas vähemalt üksteist väravat. Sloveenia jalgpallikoondises tegi Iličić debüüdi 11. augustil 2010 sõprusmängus Austraalia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. septembril 2013 MM-i valikmängus Küprose vastu. 2019. aastal valiti Iličić Sloveenia aasta jalgpalluriks. Interblock Sloveenia karikas: 2008–09 Palermo Coppa Italia: Teine koht 2010–11 Fiorentina Coppa Italia: Teine koht 2013–14 Atalanta Coppa Italia: Teine koht 2018–19
Albaania Rahvusraamatukogu

Albaania Rahvusraamatukogu (albaania keeles Biblioteka Kombëtare e Shqipërisë) on Albaania kõrgeim raamatukogundusasutus, mis asub pealinnas Tiranas. See asutati 1920. aastal ja pühitseti 1922. aastal. Kosovo Rahvusraamatukogu
M. Lüdigi nimeline Vändra Muusika- ja Kunstikool

M. Lüdigi nimeline Vändra Muusika- ja Kunstikool on huvikool Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vändra alevis aadressil Kooli 13. Vändra Muusikakool loodi 1962. aastal. 1980. aastal nimetati kool helilooja Mihkel Lüdigi 100. sünniaastapäeva auks M. Lüdigi nimeliseks Vändra Muusikakooliks. Mihkel Lüdig oli elanud ja töötanud Vändras alates 1934. aastast kuni surmani. 2021. aasta sügisest kannab kool nime M. Lüdigi nimeline Vändra Muusika- ja Kunstikool. Samast ajast tegutseb kool Vändra Gümnaasiumiga samades ruumides. Alates 2017. aasta sügisest kuni 2021. õppeaasta lõpuni oli M. Lüdigi nimelise Vändra Muusika- ja Kunstikooli direktor Toomas Toimeta. Alates 2021. aasta sügisest on kooli direktor Marget Privits. M. Lüdigi nimeline Vändra Muusikakool M. Lüdigi nimelise Vändra Muusikakooli veebisait
Tirana Kristuse Ülestõusmise katedraal

Tirana Kristuse Ülestõusmise katedraal (albaania keeles Katedralja Ngjallja e Krishtit) on Albaania Õigeusu Kiriku peakirik Tirana kesklinnas.  Tirana Kristuse Ülestõusmise katedraal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aleksandr Golovin (jalgpallur)

Aleksandr Sergejevitš Golovin (vene keeles Александр Сергеевич Головин; sündinud 30. mail 1996 Kaltanis) on Venemaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Monaco ja Venemaa jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Moskva CSKA-s, mille meeskonnas debüteeris ta Venemaa kõrgliigas 2015. aastal. Hooajal 2015–16 tuli ta CSKA-ga Venemaa meistriks. 2018. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Monacoga. Esimese värava lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 2. veebruaril 2019 mängus Toulouse'i vastu. 7. veebruaril 2021 tegi ta mängus Nîmes'i vastu esimese Venemaa mängijana Prantsusmaa kõrgliigas kübaratriki. 2013. aastal tuli Golovin Venemaa kuni 17-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Venemaa jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 7. juunil 2015 sõprusmängus Valgevene vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Ta on kuulunud Venemaa koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel, 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. Moskva CSKA Premjer Liga: 2015–16
Katusepilbas

Katusepilbas ehk katuselaast on pakust (pilpalõmmist) lõigatud õhuke puidutükk, millest mitmes kihis ja ülekattega ladumisel moodustatakse katusekate. Esimesi katusepilpa lõikemeistreid leidus Eesti aladel juba 17. sajandil, kuid laiemalt hakkas pilpakiskumine levima 19. sajandi teisel poolel, mil elujärje paranedes ja rehepeksumasina levides (ei saanud enam katusele sobivaid õlgi) hakati õlgkatuste asemel ehitama pilbaskatuseid. 20. sajandi algul oli Eestis ligi pooled, Lõuna-Eestis aga valdav osa katuseid tehtud pilbastest või laastudest. Katusepilpad kistakse valdavalt männist, aga sobivad ka kuusk ja haab, pilpaliimeistri ja pilpapingi ehk pilpajärje abil. Haava puuduseks on selle muudest puiduliikidest lühem vastupidavus, kuuse puhul on raske leida oksavaba materjali, männil pärast kuivamist poorid ei sulgu (erinevalt kuusest). Pilpad kistakse toorest puust, seisnud ja juba kuivanud puitu leotatakse paar nädalat vees. Levinud mõõtmed pilpal on pikkus 17 tolli (43 cm), laius 2,5 tolli (5 cm), männipilpa paksus 1/8 tolli (3 mm), haavapilbas kaks korda paksem. Toorest puidust saab siledamad pilpad, mida on ka kergem kiskuda. Ühe ruutmeetri katuse saamiseks kulub ligi sada pilbast. Käsitsi pilpakiskumine oli veel 1940. aastateni üsna tavaline Avinurmes ja mujal Alutagusel, kuid kahe-kolme mehega kasutatav pilpahöövel levis võrdlemisi vähe, kuna tõenäoliselt jõudis enne seda levida hobusemasin. 1930. aastatel hakkas mainitud lõikamisviise välja vahetama pilpalõikamine mootori abil. Eristatakse ka pilbast laastust: esimest lõigatakse käsitsi, teist masinaga. Kuna käsitsi lõigatud pilpad järgivad puusüüd ja ei lõhesta kiudusid, kestab pilbastest valmistatud katus kauem. Puitkatus võib vastu pidada 40–60 aastat, aga on teada ka sada aastat vastu pidanud puitkatused. Kestvus sõltub materjalist, lõikeviisist, paigaldusest, tihedusest, asukohast, hooldusest, katuse kaldest ja õhusaastest. Kui muud liiki puitkatuseid kaetakse sageli tõrvaga, siis pilbaskatust ei tõrvata, küll aga võib seda soovi korral katta Rootsi punasega. sindel Eesti taluarhitektuur puitkatus laudkatus kimmkatus Eichenbaum, Külli (2012). "Laastukatuste tegemine Vana-Võromaal". Eesti Rahvakultuuri Keskus. Vaadatud 29.03.2021. "Puitkatus. Tüübid, hooldus ja parandamine". Muinsuskaitseamet. Originaali arhiivikoopia seisuga 19.04.2021. Vaadatud 29.03.2021. Uus, Andres (2001). "Laastukatus" (PDF). Ehitaja. Vaadatud 29.03.2021. "Taluhoonetele nägusad ja kindlad katused. Katusepilpad, puukatused ja nende korrashoid". Maa Hääl. 19.04.1935. Vaadatud 29.03.2021. Viires, Ants (2006). Eesti rahvapärane puutööndus. Tallinn: Ilo. Lk 175.
Luke Adam

Luke Adam (sündinud 18. juunil 1990 St. John'sis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Nürnberg Ice Tigers. Aastatel 2006–2009 mängis Adam Quebec Major Junior Hockey League'is. 2008. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Buffalo Sabresi poolt 48. valikuna. Hooaja 2009–10 lõpus debüteeris Adam American Hockey League'is (AHL) Sabresi noorteklubis Portland Pirates. Hooajal 2010–11 oli ta AHL-is kõige resultatiivsem uustulnukas (29+33). Samal hooajal pälvis ta liiga hooaja parimale uustulnukale antava Dudley "Red" Garrett Memorial Awardi ja valiti AHL-i tähtede mängule. NHL-is debüteeris ta Sabresi meeskonnas 26. novembril 2010 mängus Philadelphia Flyersi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 7. detsembril mängus Boston Bruinsi vastu. Hooaeg 2011–12 on jäänud seni tema edukamaks hooajaks NHL-is (10 väravat, 10 väravasöötu). Kahel järgmisel hooajal mängis ta põhiliselt AHL-i klubis Rochester Americans. 2014. aastal valiti ta taas AHL-i tähtede mängule. 2014. aasta detsembris siirdus ta Columbus Blue Jacketsi, mille meeskonnas sai ta hooajal 2014–15 NHL-is kirja kolm mängu. Hooajal 2015–16 mängis Adam AHL-i klubis Hartford Wolf Pack. Alates hooajast 2016–17 on Adam mänginud Saksamaa kõrgliigas. Esimesed kolm hooaega mängis ta Adler Mannheimis, kellega tuli hooajal 2018–19 Saksamaa meistriks. Hooajal 2019–20 mängis ta Düsseldorfer EG-s. 2020. aasta novembris sõlmis ta üheaastase lepingu Ice Tigersiga. 2010. aastal võitis Adam Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Luke Adam NHL.com lehel Luke Adam hockeydb.com lehel
Artūrs Kulda

Artūrs Kulda (sündinud 25. juulil 1988 Leipzigis) on Läti jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Austria klubis EC VSV. Hooajal 2003–04 debüteeris ta Läti kõrgliigas HK Prizma meeskonnas. Seejärel mängis ta kaks hooaega Venemaa noorteliigades. Aastatel 2006–2008 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Peterborough Petes. 2006. aastal valis Atlanta Thrashers ta NHL-i draft '​is 200. valikuna. Hooaja 2007–08 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Thrashersi noorteklubis Chicago Wolves, kellega võitis samal hooajal Calder Cup'i. Thrashersi meeskonnas debüteeris Kulda NHL-is 12. veebruaril 2010 mängus Minnesota Wildi vastu. Aastatel 2008–2012 mängis ta suurem osa ajast AHL-is. NHL-is sai ta Thrashersi meeskonnas kahe hooaja jooksul kirja kuus mängu ja Winnipeg Jetsi meeskonnas hooajal 2011–12 üheksa mängu. 2012. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Novosibirski Sibir. Aastatel 2013–2015 mängis ta KHL-is Ufa Salavat Julajevi ridades. Seejärel mängis ta aastatel 2015–2017 Jokerites. Suurem osa hooajast 2017–18 mängis ta KHL-is Kunluni Red Stari ridades, hooaja lõpus lühikest aega Tšehhi kõrgliigaklubis Praha Sparta. Hooajal 2018–19 mängis ta KHL-is Tšerepovetsi Severstali meeskonnas. Hooaega 2019–20 alustas ta Riia Dinamos, kuid naasis seejärel Severstali. 2020. aasta detsembris liitus ta Saksamaa kõrgliigaklubiga Nürnberg Ice Tigers. Hooajal 2021/22 mängis ta Saksamaa kõrgliigas Krefeld Pinguine ridades. 2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu EC VSV-ga. Läti jäähokikoondise koosseisus on Kulda osalenud 2014. aasta taliolümpiamängudel ja 2022. aasta taliolümpiamängudel ning kaheksatel maailmameistrivõistlustel (vahemikus 2010–2022). 2014. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta turniiri peale kaitsemängijatest enim väravaid (kokku neli väravat). Tema noorem vend Edgars Kulda on samuti jäähokimängija. https://www.eliteprospects.com/player/11357/arturs-kulda (vaadatud 19.2.2023) Artūrs Kulda NHL.com lehel Artūrs Kulda hockeydb.com lehel
Ahto Kalja

Ahto Kalja (24. mai 1950 Viljandi – 22. oktoober 2018 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane, informaatik ja professor. Lõpetas Tartu 8. Keskkooli 1969; TPI mehaanikateaduskonna masinaehitustehnoloogia eriala cum laude 1974; Eesti NSV TA Küberneetika Instituudi aspirant 1977–1983; tehnikateaduste kandidaat 1983. Doktorikraad (Rakendusvaldkonna mudeliga ühtiv andmebaaside juhtsüsteem. DBMS for CAD application, juh. Enn Tõugu), Eesti NSV TA Küberneetika Instituut, 1983; vanemteadur 1983; dotsent 1992; professor 1997. Tallinna Elektrotehnika Tehase Teadusliku Uurimise Instituudi insener ja nooremteadur 1974–1977; Eesti NSV / Eesti TA Küberneetika Instituudi vaneminsener 1977–1979, nooremteadur 1979–1983, vanemteadur 1983–1984, masinprojekteerimise sektori juhataja 1985–1992, juhtivteadur 1992–1997; ajutine teaduslik-tehniline kollektiiv START, sektorijuhataja 1985–1988; Tampere Tehnikaülikooli (Soome) külalisteadur 1994; Stockholmi Kuningliku Tehnikaülikooli (Rootsi) külalisteadur 1995; Aarhusi Tehnikaülikooli (Taani) külalisteadur 1996; Tampere Tehnikaülikooli (Soome) külalisteadur 1999; RIA – Riigi Infosüsteemi Amet, X-tee projektijuht 2001–2014; TTÜs 1977–2018: automaatika kateedri tunnitasuline õppejõud 1977–1984; küberneetika baaskateedri vanemõpetaja 1985–1988; informaatikainstituudi dotsent 1992–1997; arvutitehnika instituudi süsteemitarkvara professor ja õppetooli juhataja 1997–2016; TTÜ Küberneetika Instituudi vanemteadur 1997–2016 ja osakonnajuhataja 1997–2014; TTÜ Küberneetika Instituudi tarkvarateaduse laboratooriumi vanemteadur 2016; infotehnoloogia teaduskonna tarkvarateaduse instituudi professor 2017–2018., Loodusteadused ja tehnika, arvutiteadused: andmebaasid, masinprojekteerimine, tehisintellekt, tarkvaratehnika. Avaldanud üle 160 teaduspublikatsiooni, 1 kasuliku mudeli kaasautor. Tema juhendamisel on kaitstud 9 magistri- ja 5 doktoritööd. , Paljude kodumaiste ja rahvusvaheliste konverentside organiseerija 1977–2018; Eesti-Soome Informaatikakomitee teadussekretär 1988–1998; infoseeria "Arvutustehnika ja andmetöötlus" toimetuse liige 1988–2011; Eesti TA / TTÜ Küberneetika Instituudi nõukogu liige 1990–2004, 2013–2016; Eesti Infotehnoloogia Seltsi volikogu liige 1993–2009; TTÜ arvutitehnika instituudi nõukogu liige 1997–2016; TTÜ infotehnika teaduskonna nõukogu liige 1997–2001; Acta Universitatis Latviensis, seeria Informatics toimetuse liige 2002–2012; Baltic Journal of Modern Computing toimetuskolleegiumi liige 1913–2018. NSV Liidu riiklik preemia teaduse ja tehnika alal (kollektiiv) 1987 Finalist with honourable mention for the eEurope Awards for eGovernment (kollektiiv) 2003 Haridus- ja teadusministri tänukiri Tarmo Robal'i I preemia väärilise doktoritöö juhendamise eest 2012 Läti Ülikooli audoktor 2014 Valgetähe IV klassi teenetemärk (e-riigi arendaja, TTÜ professor) 2014. , Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn : Tallinna Tehnikaülikool, 2008, lk. 101-102 Ahto Kalja Eesti Teadusinfosüsteemis Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Lugemine, fotograafia, automatkad, sport. Ahto Kalja Eesti Teadusinfosüsteemis
Kalda tänav (Kunda)

Kalda tänav on tänav Kunda linnas ja paikneb linna keskosas. Tänav on 312 meetrit pikk ja keskmise laiusega 15 meetrit. Kalda tänav saab alguse Kasemäe tänavalt. Tänav suundub põhja poole, ristudes Mäe tänavaga ning lõpeb Koidu tänava ristmikul. Peale ristmikku jätkub tänav Staadioni tänavana. Tänava lääneküljel on rajatud kõnnitee. Grossi Toidukaupade kauplus paikneb Kasemäe ja Kalda tänava ristmikul aadressiga Kasemäe 12. Kalda ja Koidu tänava ristmikul asub Kunda Noortemaja (Koidu 13). Tänava ääres asuvad veel korterelamud ja ühepereelamud, põhiliselt tänava lääneküljel. Kunda linna kaart "Teeregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. aprill 2021. Vaadatud 29. märtsil 2021. Geoportaal (vaadatud 29.03.2021) Vaade Koidu tänava ristmikult Kalda tänavale