laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Złoczew

Złoczew on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Sieradzi maakonnas, Złoczewi valla halduskeskus. Złoczewit on ürikutes esimest korda mainitud 1496. aastal, linnaõigused sai 1605. aastal. 1870. aastal kaotas Złoczew linnaõigused, kuid sai need 1919. aastal tagasi. Teise maailmasõja ajal 3.–4. septembril 1939 mõrvasid 1. SS-Soomusdiviisi Leibstandarte SS Adolf Hitler sõdurid 200 linnaelanikku, 80% linnast põletati maha. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/051011814114-0976830?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Złoczew Encyklopedia PWN Sesja popularnonaukowa „Zbrodnie popełnione przez żołnierzy niemieckich we wrześniu 1939 r. na obszarze powiatów sieradzkiego i wieluńskiego” – Złoczew, 3 września 2009 Instytut Pamięci Narodowej
Pärg

Pärg oli võrukujuline pidulik peaehe, mida neiud kandsid lahtistel juustel. Keskajal oli pärg levinud Kesk-Euroopas, eriti Saksamaal. Sealt Baltikumi jõudnuna olid pärjad siinmail kasutusel mitmes variandis. Eestis kanti pärgi peamiselt Põhja- ja Kesk-Eestis. Lõuna-Eestis ja Saaremaal oli levinud peapael. Hiiumaal kanti erilaadsete pärgadena pruudipärgasid, milleks lõuna pool oli seppel ja põhja pool penik. Tüüpiline eesti pärg oli papist, puukoorest või laastudest käänatud võru laiusega 4–10 cm. Võru kattis värviline siid- või villane riie, kaunistatud litrite ja karraga. 18. sajandil hakati pärjale lisama kuklast rippuvaid siidilinte. Kaunid olid pruudipärjad, mis oli kaunistatud lisaks klaashelmeste, rahade ja rosettidega. Vändras, Lääne-Virumaal ja Harjumaal kanti ka nn kõrvadega pärgi. Setumaa neidudel olid kuklasse köidetavad vanikud. Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 224. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 156. Pärg, Eesti Rahva Muuseum
Krośniewice

Krośniewice on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Kutno maakonnas, Krośniewice valla halduskeskus. Krośniewicet on ürikutes esmamainitud 1387. aastal, linnaõigused sai 1442. aastal. 1870. aastal kaotas Krośniewice linnaõigused, kuid sai need 1926. aastal tagasi. Saksa okupatsiooni ajal oli aastatel 1943–1945 linna nimi Kroßwitz. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/051011902044-0969095?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Krośniewice. Historia miejscowości Wirtualny sztetl Amtsbezirk Kroßwitz territorial.de
Harilik liguster

Harilik liguster (Ligustrum vulgare) on taimeliik ligustri perekonnast, õlipuuliste sugukonnast. Kasvab põõsana. Pärismaine Kesk- ja Lõuna-Euroopas. Eestis metsistununa harva, peamiselt läänesaartel.
Andu Rämmer

Andu Rämmer (sündinud 27. märtsil 1964) on eesti psühholoog ja sotsioloog. Ta lõpetas 1994. aastal kaugõppes Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna sotsiaalpsühholoogia erialal. 1998. aastal sai ta Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonnas teadusmagistri kraadi psühholoogia erialal. Tema esimesed uurimused puudutasid muutusi sotsiaalses tunnetuses. Hiljem on ta põhjalikumalt uurinud väärtuste ja üldlevinud arusaamade kujunemist, innovatiivsete ideede levikut ja uute tehnoloogiate omaksvõttu avalikkuses. Suure osa tema teadustegevusest moodustavad noorsoouuringud – lisaks haridus- ja tööväärtustele ka noorsootöö problemaatika. Lisaks on ta õpetanud ainekursusi Tartu Ülikoolis, Tallinna Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis sotsiaalpsühholoogiast, avalikust arvamusest, mitmekultuurilistest ühiskondadest ja uurimismeetoditest. Oma psühholoogiat ja sotsioloogiat ühendavas teadustegevuses on ta lähtunud enamasti sotsiaalsete representatsioonide teooriast. Ta on uurinud ka väärtuste kujunemist. Tema doktoritöö teema oli "Sotsiaalse tunnetuse muutused Eesti siirdeühiskonna kontekstis". Andu Rämmer Päring andmebaasis inforegister.ee. Vaadatud 22. juunil 2024 TARTU ÜLIKOOL. Põhiõppe lõpetanud 1994.aastal TARTU ÜLIKOOL. Kõrghariduse esimese astme ja integreeritud õppe lõpetanud (alates 1985) Sotsiaalteaduskond. Magistriõppe lõpetanutele antud kraadid TARTU ÜLIKOOL. Magistriõppe lõpetamine. Vaadatud 22. juunil 2024 [1], Sotsiaalse tunnetuse muutused Eesti siirdeühiskonna kontekstis. Andu Rämmer Eesti Teadusinfosüsteemis
Groundscraper

Groundscraper ('maakraapija') on väheste korrustega, madal, kuid üsna piklik hoone, mis jätab mulje külili maadligi lamavast pilvelõhkujast. Eesti tuntuim nii-öelda maakraapija on Eesti Rahva Muuseumi hoone, mis asub Raadi-Kruusamäe linnaosas Tartus. pilvelõhkuja
Armunud Shakespeare

Armunud Shakespeare on 1998. aastal valminud film, mille lavastas režissöör John Madden. Film võitis 7 Oscarit: parim film, algupärane stsenaarium, naispeaosatäitja (Gwyneth Paltrow), naiskõrvalosatäitja (Judi Dench), kostüümidisain, kunstnikutöö ja filmimuusika. Armunud Shakespeare andmekogus IMDb (inglise)
The Squaire

The Squaire on piklik hotelli- ja büroohoone Frankfurdi lennujaama kõrval. Tegu on niinimetatud maakraapijaga.
432 Park Avenue

432 Park Avenue on ülikõrge 88-korruseline elamu pilvelõhkuja, mis asub New Yorgi suurima haljasala Central Parki läheduses. Kõrghoone kõrgus maapinnast on 425,5 meetrit. Billionaires' Row Park Avenue
One57

One57 on 73-korruseline pilvelõhkuja, mis asub Ameerika Ühendriikides New Yorgi suurima haljasala Central Parki läheduses 57th Streetil (Midtown Manhattanis). Kõrghoone kõrgus maapinnast on 306 meetrit. Billionaires' Row Central Park
Liguster

Liguster (Ligustrum) on taimeperekond õlipuuliste sugukonnast. Perekonda kuulub 40–50 liiki põõsaid ja väikesi lehtpuid. Osa liike igihaljad. Perekonna looduslik levila haarab Kesk- ja Lõuna-Euroopa, Põhja-Aafrika, Lõuna-Aasia ja Austraalia. Ligustrum acutissimum – teravalehine liguster Ligustrum compactum – tihe liguster Ligustrum delavayanum – delavay liguster Ligustrum henryi – henry liguster Ligustrum ibota – iboota liguster Ligustrum lucidum – läikiv liguster Ligustrum obtusifolium – tömbilehine liguster Ligustrum ovalifolium – ovaallehine liguster Ligustrum purpusii – purpuse liguster Ligustrum quihoui – hilisliguster Ligustrum sinense – hiina liguster Ligustrum tschonoskii – hokkaido liguster Ligustrum vulgare – harilik liguster Ligustrum walkeri – walkeri liguster
Rätik

See artikkel räägib üldmõistest. Meditsiini mõiste kohta vaata artiklit rätikside. Rätik ehk rätt on enamasti neli- või kolmnurkne riidest ese, millel on kindel otstarve. Rätikut võidakse kasutada näiteks õlgade (suurrätt), pea (pearätik) või kaela (kaelarätik) katmiseks, aga ka kaunistamiseks. Samuti kuivatamiseks või pühkimiseks. taskurätt jalarätt "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 01.08.2019)
53W53

53W53 on ülikõrge 82-korruseline pilvelõhkuja, mis asub New Yorgi suurima haljasala Central Parki lähedal, aadressil 111 West 53rd Street. Kõrghoone kõrgus maapinnast on 320 meetrit. Billionaires' Row  53W53 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
The Steinway Tower

The Steinway Tower on ehitamisel olev 82-korruseline pilvelõhkuja, mis asub New Yorgi suurima haljasala Central Parki lähedal, aadressil 111 West 57rd Street. Kõrghoone kõrgus maapinnast on 435 meetrit. Billionaires' Row
Działoszyn

Działoszyn on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Pajęczno maakonnas, Działoszyni valla halduskeskus. Linn asub Warta jõe paremal kaldal. Działoszyn sai linnaõigused 1412. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. 1. jaanuaril 1994 sai Działoszyn linnaõigused tagasi. Działoszyn on ehitusmaterjalide tootmise keskus. Seal asuvad tsemenditehased Warta ja Warta II. Historia Miasto i gmina Działoszyn Działoszyn Encyklopedia PWN
Sulejów

Sulejów on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Piotrków Trybunalski maakonnas, Sulejówi valla halduskeskus. Sulejów asub Pilica jõe ääres, Piotrków Trybunalski kesklinnast umbes 14 km idakagus. Sulejówi on ürikutes esimest korda mainitud 1145. aastal. 1176. aastal asutati seal tsistertslaste klooster. Linnaõigused sai Sulejów millalgi ajavahemikus 1279–1296. Rootsi invasioon 17. sajandi keskel ja suur tulekahju 1731. aastal vähendasid linna tähtsust. Sulejów kaotas linnaõigused 1870. aastal, kuid sai need uuesti 1927. aastal. Teise maailmasõja ajal pommitasid Luftwaffe lennukid 4.–6. septembril 1939 Sulejówi, mille tagajärjel hukkus 700 inimest ja hävis 70% linnast. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/051011710094-0968233?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Historia Sulejowa Gmina Sulejów Sulejów. History Virtual shtetl
Roberto Bolaño Ávalos

Roberto Bolaño Ávalos [rov'erto bol'anjo 'aavalos] (28. aprill 1953 Santiago – 15. juuli 2003 Barcelona) oli Tšiili kirjanik. Eesti keeles on ilmunud tema romaanid "Metsikud detektiivid" ("Los detectives salvajes", Tallinn: Koolibri, 2013, tõlkinud Klaarika Kaldjärv), "Tšiili nokturn" ("Nocturno de Chile", Tallinn: Kultuurileht, 2013, tõlkinud Kai Aareleid) ja "Liuväli" ("La pista de hielo", Tallinn: Kultuurileht, 2015, tõlkinud Ruth Sepp). 1999 Rómulo Gallegose auhind
Pajęczno

Pajęczno on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Pajęczno maakonna ja Pajęczno valla halduskeskus. Pajęczno asub Łódźist umbes 77 km lõunaedelas ja Częstochowast ligikaudu 39 km põhjas. Ürikutes on Pajęcznot esimest korda mainitud 1140. aastal. Linnaõigused sai enne 1276. aastat, kuid kaotas need 1870. aastal. Pajęczno sai linnaõigused tagasi 1958. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/051011809044-0932330?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Pajęczno Encyklopedia PWN
Tuszyn

Tuszyn on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Łódźi maakonnas, Tuszyni valla halduskeskus. Tuszyn asub Łódźi kesklinnast umbes 19 km lõunas. Tuszynit on ürikutes esimest korda mainitud 1223. aastal. Tuszyn sai linnaõigused 1416. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. Tagasi sai Tuszyn linnaõigused 1924. aastal. Lapsepõlves elas Tuszynis kirjanik Władysław Reymont. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/051011506114-0968569?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Tuszyn Encyklopedia PWN Władysław Stanisław Reymont culture.pl
Poddębice

Poddębice on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Poddębice maakonna ja Poddębice valla halduskeskus. Poddębice asub Łódźi kesklinnast umbes 37 km lääneloodes. Asula oli olemas juba 12. sajandil. Ürikutes on Poddębicet esimest korda mainitud 1388. aastal, linnaõigused sai 1400. aastal. 1870. aastal kaotas Poddębice linnaõigused, kuid sai need tagasi 1934. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/051011811034-0976400?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Poddębice Encyklopedia PWN
Zelów

Zelów on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Bełchatówi maakonnas, Zelówi valla halduskeskus. Zelów asub Łódźi kesklinnast umbes 35 km lõunaedelas. Ürikutes on Zelówit esimest korda mainitud 1402. aastal, linnaõigused sai 1957. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/051011701084-0968664?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Zelów Encyklopedia PWN
Nukumanu keel

Nukumanu keel on Paapua Uus-Guineas Bougainville'i autonoomses piirkonnas Nukumanu atolli saartel räägitav keel, mis kuulub Polüneesia keelte Ellice'i rühma. Keele rääkijaid oli 2015. aasta seisuga umbes 700. https://www.ethnologue.com/language/nuq Hammarström, Harald; Forkel, Robert; Haspelmath, Martin, toim. (2017). "Nukumanu". Glottolog 3.0. Jena, Germany: Max Planck Institute for the Science of Human History.
Żychlin

Żychlin on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Kutno maakonnas, Żychlini valla halduskeskus. Żychlin asub Kutnost 18 km idas. Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1332. aastal. Żychlin sai linnaõigused enne 1397. aastat. 1870. aastal kaotas Żychlin linnaõigused, kuid sai need tagasi 1924. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/051011902114-0969391?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Żychlin. Local history[alaline kõdulink] Virtual shtetl Żychlin Encyklopedia PWN
Wieruszów

Wieruszów on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Wieruszówi maakonna ja Wieruszówi valla halduskeskus. Wieruszów asub Łódźist umbes 105 km lääneedelas. Wieruszów sai linnaõigused 1368. aastal. 1870. aastal Wieruszów kaotas linnaõigused, kuid sai need 1919. aastal tagasi. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/051011818074-0937400?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Wieruszów Encyklopedia PWN
Valga depoo

Valga depoo on Valga raudteejaama juures paiknev vagunidepoo, mis kuulub ettevõttele Skinest Rail. AS Valga Depoo ajalugu ulatub aastasse 1895, kui Valga linnas avati auruveduri depoo. Valga depoo territooriumil on erinevatel ajahetkedel paiknenud nii auruveduri depoo, külmutusvaguni depoo, kui ka vaguni remondidepoo. 1969. aastal loodud Valga külmvagunidepoo vagunipargis oli 1980. aasta seisuga 1100 külmvagunit. Terves Baltikumis ainulaadses külmvagunidepoos töötas sel ajal üle 1700 inimese, olles seeläbi linna suurim tööandja. 1995. aastaks oli depoo töötajate arv langenud 700 inimeseni. Ettevõte erastati koos vagunipargiga AS Kahale 1996. aastal. Aastal 2000 depoo pankrotistus. 2005. aastal rajati depoo uue omaniku poolt keskkonnasõbralik vagunite hoolduskeskus. Tänapäeval pakub AS Valga depoo peamiselt kaubavagunite remondi teenust. Ettevõte suudab remontida kuni 2000 vagunit aastas. Firma pakub tööd ligi 70 inimesele. Valga depoo esine Kaubavagunid Valga depoos Valga jaam, vasakul depoohooned Depoo VALGA DEPOO; Koduleht Valga sai alguse raudteest (15.12.1995) Valga depoo ihkab kogu Eesti külmkaupade transiiti (27.11.1997) Kohus kuulutas välja Valga Külmvagunite Depoo pankroti (30.03.2000) Kohus arutab Valga Külmutusvagunite Depoo pankrotti (06.11.2000) Valka rajati vagunite hoolduskeskus (04.09.2005) Valga Depoo investeerib tsehhi uuendustöödesse 45 miljonit (17.04.2008) Valga depoo sai päikesepaneelid (26.02.2019) Depoo uus omanik lubab töö jätku (09.07.2014) Valga Depoo loodab töömahtu kahekordistada (09.10.2020) YouTube'i video: Valga külmutusvagunite depoo 1997-1999
Brzeziny

Brzeziny on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Brzeziny maakonna halduskeskus. Brzeziny asub Łódźi kesklinnast umbes 20 km idas. Brzeziny sai linnaõigused enne 1329. aastat. Oli 16. ja 17. sajandil oluline kultuurikeskus. Brzeziny Encyklopedia PWN
Aino Kartul-Najar

Aino Kartul-Najar (aastani 1972 Aino Päss, 1972–2007 Aino Kartul; 11. veebruar 1954 Kiviõli – 30. juuli 2019 Tartu) oli eesti teatritegelane, laulja (sopran) ja tantsija. 1973. aastal lõpetas Aino Kartul Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli akordioni erialal (õpetaja Elle Käppa). 1989. aastal stažeeris ta jumestajana Moskva Kunstiteatris ja 1991. aastal Tampere teatris. Aino Kartul oli pikka aega seotud Vanemuise teatriga. 1978. aastast osales ta Jaan Toominga lavastustes, 1981–1989 oli koorilaulja ja statist, seejärel jumestaja ja 1993–2006 jumestusala juhataja. 2004. aastal lõpetas ta Tartu Iluravi Erakooli ja 2005–2007 õppis Indias Jiva Ayur College'is Alka Babbari juures ajurveeda pantšakarma teraapiat. Hiljem tegutses ta massöörina, pidas loenguid ning tegi koolitusi jumestuse ja ajurveeda teemal. Samuti esines ta Tartu mustlastantsuansamblis Maljarka. 2005 – Eesti Teatriliidu tehnilise töötaja auhind Ta oli aastatel 1972–1998 abielus Tartu Ülikooli raamatukogu fonoteegi juhataja Avo Kartuliga (sünd. 4. veebruaril 1950) ja 2007. aastast Afzal Najariga. Emma Haussknecht (Osvald Tooming, "Musta Mandri kasupoeg", 1981) Maali (August Kitzberg, "Viina vanne", 1985) Lina, Lauljanna, Baleriin, Kristin (August Strindberg, "Unenäomäng", 1985) Sulla (Karel Čapek, "R.U.R.", 1986) Toatüdruk (Hendrik Lindepuu "Tol kevadel Tartus", 1987) Postimees, 2. august 2019, lk 21 A. Kartul, E. Valge. "Valguse ja varju mäng teatris" Intervjuu. Favoriit 1/1999 Kristel Rõss "Tartlannas elab sügav india hing" Tartu Postimees, 11. november 2003 "Eesti teatri biograafiline leksikon" Tallinn: Entsüklopeediakirjastus, 2000 Kristel Rõss "Idamaise hingega tartlanna hoogne elupööre" Arengutee Klubi / Nipiraamat, august 2011 Aino Kartul vaatab elu india tarkuse kaudu" Tartu Postimees, 30. mai 2001
Tallinna vagunidepoo

Tallinna vagunidepoo ehk Telliskivi depoo oli kuni 2015. aasta kevadeni tegutsenud vaguniremonditsehh (peamiselt reisivagunid), mis rajati algselt töökoja ja kuuekohalise veduridepoona aastatel 1873–1874. Depoo oli toona osa ettevõttest Balti Raudtee Peatehased. Vagunidepoo olemasolust annab tänaseks, lisaks ajaloolisele hoonele, aimu kaks depoo ette jäetud reisivagunit (Moskva rongi restoranivagun ja Edelaraudtee reisijatevagun), milles tegutseb Vagunrestoran Peatus ning DEPOO Turg. Vagunidepoo ja paremal Reisijate tänav, aasta 2010 Vanad vagunid depoo territooriumil, aasta 2011 Endine vagunidepoo, 2019 Tallinna-Kopli veduridepoo Raudteetransport Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: kuidas raudteetehased Telliskivi loomelinnakuna ümber sündisid Forte (11.02.2017) DEPOO Astri
Koluszki

Koluszki on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Łódźi maakonnas, Koluszki valla halduskeskus. Koluszki asub Łódźi kesklinnast umbes 25 km idas. Koluszki on raudteesõlm. Asulat on esimest korda mainitud 1399. aastal, linnaõigused sai Koluszki 1949. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/051011506074-0967831?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Koluszki Encyklopedia PWN
Anastassija Krasnosilska

Anastassija Radina (ukraina keeles Анастасія Олегівна Радіна; neiupõlvenimega Krasnosilska sündinud 23. juunil 1984 Kiievis) on Ukraina ühiskonnategelane ja poliitik. Kandideeris 2019. aasta Ukraina parlamendivalimistel erakond Rahva Teener nimekirjas Ukraina Ülemraadasse. Анастасия Красносельская. Секретная вседозволенность, или Как реформировать Службу безопасности Украины - ZN.ua, 12.05.2018
Łęczyca

Łęczyca on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Łęczyca maakonna halduskeskus. Łęczyca asub Łódźi kesklinnast umbes 37 km põhjakirdes. Asula oli olemas juba alates 9. sajandist. 1138–1144 oli Łęczyca kuningas Bolesław III Krzywousty lese Salomea residents. Nii aadlikud kui ka vaimulikud pidasid Łęczycas tihti nõupidamisi. Linnaõigused sai Łęczyca 1267. aastal. 13.–14. sajandil oli Łęczyca osastisvürstiriigi pealinn. 1331. aastal rüüstasid Saksa ristirüütlid linna. Alates 1352. aastast oli kuningalinn. Alates 17. sajandi keskpaigast kaotas Łęczyca senise tähtsuse. Local Data Bank, vaadatud 18.08.2022. Łęczyca. Local history Virtual shtetl Łęczyca Encyklopedia PWN
Mustlastants

Romatants[viide?] ehk mustlastants on koondnimetus romade eri rühmade loodud tantsude kohta. Üldjuhul on eri piirkondade romatantsud olnud tugevalt seotud kohalike tantsudega, näiteks on tuntud niisugused romatantsud Venemaal, Ungaris ja Hispaanias. Osa romatantse on juba ajalooliselt loodud eelkõige tasuliseks esitamiseks publikule. Tänapäeval on oluline osa romatantsust värvikates kostüümides lavatants, mida esitavad harrastus- või kutselised tantsuansamblid, kus paljud romatantsu esitajatest ei ole päritolult romad. Üldjuhul on romatants tempokas, sageli kulgeb see kiirenevas tempos. Tants sisaldab kiireid liigutusi ja keerukaid sammuskeeme. Naistele on tüüpilised laia joonega käeliigutused, mitmekihiliste seelikutega lehvitamine, keerutamine ja õlaväristamine, meestele hüpped, jalalöögid ning käelöögid puusade, rinna ja jalgade pihta. Romatants on lähedane flamenkole, meeste tantsu mõned elemendid ka stepptantsule. Saatemuusikas kasutatakse tihti viiulit, kitarri, rütmipille (nt tamburiin) ja laulu, eriti romaromansse. Eestis tegutsevad mitmed harrastajate või poolprofessionaalide mustlastantsuansamblid, nagu Maljarka, Romaška ja Romale, koreograafidest on üks tuntumaid on Lehti Kostabi. Peamiselt on Eestis levinud vene romatants. Tants on ka oluline osa Tartus toimuvate iga-aastaste mustlaskultuuri festivalide programmist.
Valentin Mesjats

Valentin Mesjats (vene keeles Валентин Карпович Месяц; 1. mai 1928 – 1. august 2019) oli Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane. Ta lõpetas 1953. aastal Moskva Põllumajanduse Akadeemia. 1962–1963 – Moskva oblasti RSN TK esimehe I asetäitja 1963–1964 – NLKP Moskva oblastikomitee II sekretär 1964–1965 – NLKP Moskva oblastikomitee sekretär 1965–1971 – Vene NFSV põllumajandusministri I asetäitja 1971–1976 – Kasahstani KP KK II sekretär 1976–1985 – NSV Liidu põllumajanduse minister 1985–1990 – NLKP Moskva oblastikomitee I sekretär 1971–1990 – NLKP KK liige 1974–1989 – NSVL Ülemnõukogu liige Detsembrist 1990 – liidulise tähtsusega personaalpensionär orden "Teenete eest Isamaa ees" IV järk (2008) viis Lenini ordenit Oktoobrirevolutsiooni orden Isamaasõja I järgu orden Tööpunalipu orden
Tartu depoo

Tartu depoo on Tartu raudteejaama juures asuv veduri- ja vagunidepoo, mida haldab AS Edelaraudtee gruppi kuuluv remondiettevõte AS Ühinenud Depood. Esialgne depoohoone ehitati 1880. aastate algul, kuid on hiljem ümber ehitatud. Aastal 2000 töötas depoos 180 inimest, tollal hooldati peamiselt Lõuna-Eesti liinidel sõitvaid reisironge. Tänapäeval leiab depoo minimaalset kasutust ja haruteed hoone ees on rohtunud. Elroni reisirongid kasutasid Tartu depoo teid kuni 2019. aastani. Tartu depoo esine aastal 2013 Depoohoone, 2021 Kaksikvedur 2TE116-1050 Tartu depoo ees aastal 2007 Tartu depoo esine heinamaa aastal 2021 Kanalid Tartu depoo ees GALERII: Kultuuripealinna külalisi tervitab rongijaamas silmatorkav kultuuritus, Tartu Postimees, 20.09.2023 Tartu raudteetöötajad ähvardavad streigiga (13.12.2000) Depoo langes rongisõja ohvriks (05.09.2001) FOTO: Rongid Stadler FLIRT Tartu depoos; Baltic Trains Picture Gallery YouTube-i video: 2TE116 seeria vedurid Tartu depoos
DAVA Foods Estonia

DAVA Foods Estonia AS on toiduainetetööstuse ja hulgimüügi ettevõte Eestis. See on aastal 2015 tekkinud Koks Munatootmine OÜ ja Muna Foods OÜ munatoodete tootmise ja turustamisega tegelev ettevõte ärinimega DAVA Foods Estonia OÜ, mis kuulub Skandinaavia DAVA Foods Group kontserni koosseisu. DAVA Foods Estonia AS toodab ja tarnib Eggo kaubamärgi all ligikaudu 40% Eestis toodetavatest munadest ja on seega suurim munade tootja Eestis. Talle kuulub Tallinna lähedal asuv Eesti suurim Kulli farm, kus on kuus kanalat, mis mahutavad 330 000 kana. Valged Lohmanni tõugu kanad annavad päevas umbes 250 000 muna. DAVA Foods Estonia AS omanikud on Taani ettevõte DAVA Foods Holding A/S (85%) ja Soome ettevõte Munakunta Oy (15%). 2018. aastal käive oli 8,87 miljonit eurot ja tegevuskahjum 30 484 eurot. Töötajate arv oli 38 inimest. Munamüüja hoidis miinusest kinni, Äripäev. Põllumajandus. 02.08.2019 (vaadatud 02.08.2019) DAVA Foods Estonia koduleht (vaadatud 02.08.2019) DAVA Foods Estonia AS koduleht
Sõbratsoon

Populaarses kultuuris on sõbratsoon (ingl. keeles: "friend-zone") olukord, kus üks sõpruse liige soovib astuda romantilisse või seksuaalsuhtesse, teine aga mitte. Üldiselt peetakse seda tagasilükatud isiku jaoks ebasoovitavaks olukorraks. Tsoonitunnetus on soovimatusse ja kaugesse suhtesse takerdumine. Väidetavalt lükati tagasilükatud inimene "oma" sõbra "tsooni" objekti. Sõbritsooni kontseptsiooni on kritiseeritud kui misogünistilist, kuna arvatakse, et kontseptsioon tähendab ootust, et naised peaksid seksima meestega, kelle vastu neil pole huvi, lihtsalt seetõttu, et mehed olid nende vastu toredad. See on tihedalt seotud niinimetatud "toredate kuttide sündroomiga". Terminoloogia Mõistet "sõbranna" saab verifitseerida, nagu ka lauses "Nii, ta on sind sõbraks teinud." on sõbratsoonis ja naine on tema vastumeelse soovi objekt. Isikut, kes teeb sõbraliku helistamise, nimetatakse sõbraks, samas kui isikut, kes saab sõbraks, nimetatakse sõbratsooniks. Mõistet "sõbratsoon" kasutatakse mõnikord "pick up artist" (PUA) kirjanduses, kus see moodustab osa PUA teooriatest meeste seksuaalse külgetõmbe kohta meestel. Taust Kirjanik Jeremy Nicholson avaldas ajakirjas Psychology Today, et romantiline jälitaja, et vältida otsekohe tagasilükkamist, kasutab sõbralikult käituvat nüanssi loodetud suhetes "tagauksena". Kui see meetod ei toimi, paigutatakse jälitaja järelikult sõbratsooni. Mõne psühholoogi sõnul meelitab sugudevaheline sõprus meest tõenäolisemalt oma naissõbra poole kui naine, ja ta hindab tõenäolisemalt oma huvi romantilise või seksuaalse suhte vastu.