laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
The Mission

The Mission (inglise keeles "missioon" või "misjon") tähendab mitmesuguseid asju: "The Mission" on 1986. aasta Briti draamafilm (režissöör Roland Joffé) "The Mission" ehk "Cheung fo" on 1999. aasta Hongkongi löömafilm (režissöör Johnnie To) "The Mission" on plaat Roland Joffé 1986. aasta filmi muusikaga, mille kirjutas helilooja Ennio Morricone The Mission (ansambel) ehk The Mission UK on Briti gootiroki ansambel, mis asutati 1986. aastal "The Mission" on ansambli Captain Jack plaat 1996. aastast "The Mission" on ansambli Royal Hunt plaat 2001. aastast "The Mission" on laul ansambli 30 Seconds to Mars 2002. aasta plaadilt 30 Seconds to Mars (plaat) "The Mission" on laul ansambli Puscifer 2009. aasta plaadilt ""C" Is for (Please Insert Sophomoric Genitalia Reference Here)" "The Mission" on John Williamsi muusikapala, mida kasutavad tunnusmeloodiana telekanali NBC uudisteprogrammid "The Mission" on 1985. aasta episood telesarjast "Amazing Stories", mille režissöör oli Steven Spielberg "The Mission" on Texase Ülikooli San Antonio tervisteaduste keskuse uudiskiri La Mission Missioon Misjon Misjon (usundilugu)
Douglas Walker

Douglas Walker (sündinud 28. juulil 1973 Invernessis) on Suurbritannia kergejõustiklane, kelle põhialad on 200 m jooks ja 4×100 m teatejooks. 1997 pronksmedal 4×100 m teatejooksus (38,14) 1998 Euroopa meister 200 m jooksus (20,53) ja 4×100 m teatejooksus (38,52) 100 m jooks – 10,31 – 11. juuni 1997, Barcelona 200 m jooks – 20,35 – 26. juuli 1998, Birmingham Douglas Walker Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Janu (Valev Uibopuu romaan)

"Janu" on Valev Uibopuu 1957. aastal Rootsis ilmunud romaan. Romaani peategelaseks on teismeline tütarlaps Maria, kes põeb luutuberkuloosi. Noor uuenduslike võtetega arst otsustab ta ravi muuta, kasutades lahaseid ja rohket viibimist värskes õhus. Paranedes jälgib neiu aastaringi aias, kogeb esimest armumist ja pettumusi. Romaanile pakub raamistust sama neiu eakana, kes vaatab toonasele aastale tagasi kui kauneimale ajale oma elust. Romaani taust on autobiograafiline: Uibopuu põdes samuti noorena luutuberkuloosi. Romaan anti Eestis välja 1997. aastal (kirjastus Kupar). Kirjanik ja kirjanduskriitik Karl Ristikivi pidas "Janu" Uibopuu tippteoseks ning leidis, et see on ka tema loomingu humanistlikem ja optimistlikem raamat. Ülo Tonts "Raamatud elu ja surma piiril". Eesti Päevaleht, 24. aprill 1997 Ülo Tonts "Väikese maailma avarus". Õhtuleht, 26. september 1997
Geir Moen

Geir Moen (sündinud 26. juunil 1969 Mossis) on Norra endine kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja). 1995 maailmameister 200 m jooksus (20,58) 1994 Euroopa meister 200 m jooksus (20,30) ; hõbemedal 100 m jooksus (10,20) 100 m jooks – 10,08 – 16. august 1996, Kristiansand 200 m jooks – 20,17 – 1. september 1996, Rieti Geir Moen Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Félix J. Palma

Félix J. Palma (täisnimega Félix José Palma Macías; sündinud 16. juunil 1968 Sanlúcar de Barramedas) on hispaania kirjanik. Tema tuntumad romaanid on "El mapa del tiempo" (2008) ("Ajakaart") ja "El mapa del cielo" (2012) ("Taevakaart"). Palma loomingut on mõjutanud eelkõige Ladina-Ameerika ja ingliskeelsed autorid, enda suurimaks mõjutajaks peab ta Argentina kirjanikku Julio Cortázari. Hispaanias peetakse teda silmapaistvaks kirjanikuks. Eesti keeles ilmus Félix J. Palma romaan "Ajakaart" 2010. aastal Maria Kalli tõlkes kirjastuses Fookus Meedia. Teos räägib ajas rändamisest. 2008. aastal pälvis see Premio Ateneo de Sevilla auhinna. "Ajakaart" ja "Taevakaart" kuuluvad Palma nn viktoriaanlikku triloogiasse, triloogia kolmas osa "El mapa del caos" ilmus 2014. aastal. 2001 – Premio Tiflos, "Las interioridades" 2003 – Premio Iberoamericano de relatos Cortes de Cádiz, "Los arácnidos" 2005 – Premio Luis Berenguer, "Las corrientes oceánicas" 2008 – Premio Ateneo de Sevilla, "El mapa del tiempo" ("Ajakaart") "El vigilante de la salamandra" (1998) "Métodos de supervivencia" (1999) "Las interioridades" (2001) "Los arácnidos" (2003) "El menor espectáculo del mundo" (2010) "La hormiga que quiso ser astronáuta" (2001; noorteromaan) "Las corrientes oceánicas" (2005) Viktoriaanlik triloogia "El mapa del tiempo" (2008) ("Ajakaart", e.k. 2010) "El mapa del cielo" (2012) ("Taevakaart") "El mapa del caos" (2014) ("Kaosekaart") "Felix J. Palma, author of The Map of Time, answers Ten Terrifying Questions « Booktopia – A Book Bloggers' Paradise – The No. 1 Book Blog for Australia". Blog.booktopia.com.au. Vaadatud 17.01.2012. "Felix J. Palma Biography at Simon & Schuster". Authors.simonandschuster.com. Vaadatud 17.01.2012. Plain Dealer guest writer. "Felix J. Palma's 'The Map of Time' twists deliciously as a time-traveling thriller". cleveland.com. Vaadatud 17.01.2012.
Sphinx

See artikkel räägib tarkvarast. Mütoloogilise koletise kohta vaata artiklit Sfinks (Vana-Kreeka). Sphinx on tarkvara dokumentatsiooni generaator, mis on kirjutatud Python-keeles. Sphinx teisendab reStructuredText vormingus failid teistesse vormingutesse, näiteks HTML, PDF, EPub, Texinfo ja man.
Konstantin Paustovski

Konstantin Georgijevitš Paustovski (vene keeles Константин Георгиевич Паустовский; 31. mai (vkj 19. mai) 1892 Moskva – 14. juuli 1968 Moskva) oli vene nõukogude kirjanik. Tema romantismi stiilis kirjutatud loomingust on tänapäeval tuntud eelkõige lastejutustused. "Jääminek" (näidend), tõlkinud Lii Ardla; Tallinn: Ilukirjandus ja Kunst, 1948 "Suvepäevad ja teisi novelle", tõlkinud Karl Kivi; Loomingu Raamatukogu 9, 1957 "Valitud teosed", tõlkinud Vello Tarnaste jt; Tallinn: Eesti Raamat, 1966 "Soe leib ja teisi muinasjutte", tõlkinud Linda Targo; Tallinn: Eesti Raamat, 1979 "Pillikeel: jutte muusikast ja muusikutest", koostanud Rein Põder, tõlkinud Hilja Välipõllu jt; Tallinn: Eesti Raamat, 1983 "Kulunud sineliga vanamees" (jutustus), tõlkinud Aksel Orav; Tallinn: Eesti Raamat, 1988 Konstantin Paustovski niv.ru saidil Московский литературный музей-центр К. Г. Паустовского
Maksim Dõldin

Maksim Sergejevitš Dõldin (vene keeles Максим Сергеевич Дылдин; sündinud 19. mail 1987) on Venemaa kergejõustiklane (400 m ja 4×400 m). 2008 pronksmedal 4×400 m (2.58,06) 2010 Euroopa meister 4×400 m (3.02,14) 2014 hõbemedal 4×400 m (2.59,38) 2007 hõbemedal 4×400 m (3.08,10) 400 m jooks – 45,01, 5. juuli 2012, Tšeboksarõ. Maksim Dõldin Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Hengelo

Hengelo (hääldus) on linn ja vald Hollandis Overijsseli provintsis. 80 927 (2012) Statistics Netherlands Linna koduleht
Korduvust näitav määrus

Korduvust näitav määrus ehk korduvusmäärus on ajamäärus, mis väljendab lauses situatsiooni korduvust. Korduvust näitavad määrused jagunevad kardinaalseteks ja ordinaarseteks korduvusmäärusteks. Kardinaalsed korduvusmäärused näitavad absoluutset või suhtelist korduvust. Absoluutne kardinaalne korduvusmäärus vastab küsimusele mitu korda? ja seda märgivad nimetavas, omastavas või osastavas käändes peasõnaga nimisõna- või hulgafraasid mõõdusõnaga kord või puhk Uljad poisid hüppasid juba kuuendat korda üle lõkke. Henrik on paar korda välismaal käinud. Mari on mitut puhku elukohta vahetanud. Suhteline kardinaalne korduvusmäärus vastab küsimusele kui tihti? ning korduvust väljendavad ajamäärsõnad tihti, sageli, harva, mõnikord, vahel, tihtipeale, vahetevahel ja ti-liitelised määrsõnad Teen sageli tervisejooksu. Illimar peab haruharva lund rookima. Märt käib hommikuti koeraga jalutamas. nimetavas, omastavas või osastavas käändes peasõnaga nimisõnafraasid (iga või kõik + mõõdusõna, iga või kõik + järgarvsõna + mõõdusõna) Ta võib iga hetk saabuda. Kõik õhtud on ühiselt laua taga õhtust söödud. Iga teine õhtu veedab Uku naabripoisiga lauamänge mängides. nimisõna- või hulgafraasid, mis sisaldavad ka kaassõna järel, tagant, takka, üle, pärast Iga poole tunni järel käib ema haiget last vaatamas. Heiki pole üle kahe kuu trenni teinud. Aasta pärast on vahejuhtum unustatud. hulgafraas mõõdusõnaga kord + ajahulka märkiv hulgafraas seesütlevas peasõnaga või tagasõnadega kohta, peale Koeraga tuleb jalutamas käia vähemalt kaks korda päevas. Markus käib kord aasta kohta Soomes. Kord viie aasta peale saame endiste klassikaaslastega kokku. Ordinaarsed korduvusmäärused vastavad küsimusele mitmendat korda?. Korduvust väljendavad määrsõnad esmakordselt, teistkordselt, uuesti, jälle, taas jne Ta nägi esmakordselt lund. Kohtusime taas nädala pärast. Priit unustas jälle võtmed koju. nimisõnafraasid, mille peasõna on nimetavas, omastavas või osastavas käändes sõna kord või puhk ja laiend järgarvsõna või selle asendaja Järgmine kord olgu kodutöö esitatud! Endel on täna mitmendat korda kinos. Ta abiellus juba neljandat puhku. Toimumisaega näitav määrus Ajapiiri näitav määrus Kestust näitav ajamäärus Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa:Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. §542
Jonas Björkman

Jonas Lars Björkman (sündinud 23. märtsil 1972) on Rootsi tennisist. ATP profiil
Joodeldamine

Joodeldamine ehk joodeldus (saksa sõnast Jodeln; vananenud kirjanduses ka: helletamine, helletus) on tekstita laulmine või laulusarnane hüüdlemine, kasutades suuri intervallihüppeid ja sagedasi üleminekuid rinnahäälelt peahäälele (falsetti). Esimesed teated joodeldamise kohta on teada 16. sajandi Austriast. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 04.12.2012) TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: https://www.ents.ee/ents.php?artikkel=joodeldamine&art=ENC-11756 (vaadatud 20.05.2015))  Joodeldamine – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Cristian Bejarano

Cristián Bejarano Benítez (sündinud 25. juulil 1981 Chihuahuas Chihuahua osariigis) on Mehhiko endine poksija. Bejarano sai kergekaalus (kuni 60 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Andri Kotelnõkile (Ukraina) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Bejarano poksis märtsist 2001 kuni septembrini 2007 elukutselisena. Ta pidas kokku 15 kohtumist ning võitis need kõik (neist 7 nokaudiga). 27. suveolümpiamängude poksivõistlus. Sydney 2000. Tulemused inglise keeles Cristian Bejarano veebisaidil Olympedia (inglise) Cristian Bejarano veebisaidil BoxRec (inglise)
Asva kultuur

Asva kultuur oli hilispronksiaja arheoloogiline kultuur, mis levis ka Eesti alal. Kultuur on nime saanud Saaremaa endisaegse keskuse Asva nimest. Selle kultuuri asukad tegelesid karjakasvatuse, hülgepüügi, algelise maaviljeluse ja pronksivalamisega. Asva kultuuri mõiste võttis kasutusele Richard Indreko 1961. aastal. Tänapäeval on see heidetud ajaloo "prügikasti". Asva linnusasula koht, saaremaa.ee. Vaadatud 30. september 2019 Valter Lang. Kuhu kadus Asva kultuur? Inimene, tema aeg, esemed ja paigad. Muinasaja teadus 19. Tartu 2013. lk 197–220.
Jeu de paume

Jeu de paume [žö dö poom] on Prantsusmaalt pärit üle võrgu mängitav pallimäng. Seda mängu peetakse tennise eelkäijaks[viide?]. Algul mängiti nahast palli üle võrgu paljaste kätega, hiljem kinnastatud kätega ja kurikatega, alates 16. sajandist väikese reketiga. Jeu de paume oli 1908. aasta olümpiamängude medaliala ja 1928. aasta olümpiamängude näidisala.
Cheick Modibo Diarra

Cheick Modibo Diarra (sündinud 1952 Nioros) on Mali astrofüüsik ja ärimees. 17. aprillist 2012 kuni 11. detsembrini 2012 oli ta Mali peaministri kohusetäitja. 11. detsembril 2012 vahistati ta oma kodus Bamakos. Pärast vahistamist teatas ta tagasiastumisest peaministri kohusetäitja kohalt.
Jaspis

Jaspis on läbipaistmatu peitkristalne kivim (poolvääriskivi), peenkristalse kvartsi ja kaltsedoni tsementeerunud segu, mis koosneb mineraalpigmentidest ja saviosakestest. Tavaliselt kujunevad jaspised opaali sisaldavate settekivimite moondel ja dehüdraatimisel. Jaspis on enamasti punast või rohelist, mõnikord ka valget, kollast, pruuni, musta või hallikaslillat värvi. Punase värvi annavad jaspisele raua lisandid. Roheline jaspis on tuntud kui heliotroop. Enamasti on jaspis mitmevärviline mineraal. Sinine jaspis on ainus, mida ei esine. Jaspis on väärtuslik nikerd- ja dekoratiivkivi. Ajaloolised jaspise leiukohad on Dekkani kiltmaa, kus seda võib leida koos ahhaadiga, ja Egiptus. Tänapäeval on teada leiukohti mujalgi maailmas, näiteks Prantsusmaal, Austraalias, Ameerika Ühendriikides, Hiinas, Mongoolias, Brasiilias ja Madagaskaril. Erilise tuntuse on saavutanud Uurali Orski leiukoht, kus leidub huvitavate mustritega kaltsedoni erimeid. Jaspis oli Venemaa Keisririigis tuntud juba Peeter I ajal, kes saatis oma "maagitundjad" Uuralisse jaspist tooma. Läbi ajaloo on jaspist kasutatud hoonete kaunistamiseks. "U.S. Geological Survey, Chalcedony Site". www.USGS.gov. "Jasper". Mindat.org. TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=18802[alaline kõdulink] (vaadatud 11.12.2012)) Raukas, Anto (1982). Kalliskivid.
Holger Nielsen

Holger Louis Nielsen (18. detsember 1866 Kopenhaagen – 26. jaanuar 1955 Hellerup) oli taani kergejõustiklane, laskur ja vehkleja. Teda peetakse käsipalli leiutajaks, nimelt mängis ta Ordrupi reaalkooli õpetajana 1898. aastal õpilastega mängu, mida nimetas käsipalliks.
Eesti kronostratigraafiline skaala

Eesti ala pealiskorra kronostrafigraafiline skaala.
Gatherings in Biosemiotics

Gatherings in Biosemiotics on peamine biosemiootika alaste aastakonverentside seeria. Need konverentsid said alguse Tartu ja Kopenhaageni biosemiootikute ühistööst. Esimene konverents toimus Kopenhaagenis, teine Tartus, järgnevad erinevates paikades üle maailma. Selle konverentsiseeria iseäraks on, et puuduvad kutsutud esinejad, paralleelsektsioone pole, kõigil esinejatel on võrdne esinemisaeg. Alates Rahvusvahelise Biosemiootika Ühingu loomisest koordineerib neid konverentse selle ühingu juhatus, samuti peetakse seal ühingu aastakonverents. 2001 (24.–27.05) Kopenhaagen 2002 (14.–17.06) Tartu 2003 (11.–14.07) Kopenhaagen 2004 (1.–5.07) Praha 2005 (20.–24.07) Urbino 2006 (5.–9.07) Salzburg 2007 (6.–9.06) Groningen 2008 (23.–28.06) Syros 2009 30.06–5.07) Praha 2010 (22.–27.06) Braga 2011 (21.–25.06) New York 2012 (16–21.07) Tartu 2013 (4.–8.06) Castiglioncello 2014 (30.06–4.07) London 2015 (30.06–4.07) Kopenhaagen 2016 (4.–8.07) Praha 2017 (6.–10.06) Lausanne 2018 (17.–20.06) Berkeley 2019 (1.–5.07) Moskva 2020 (27.–29.11) Olomouc 2021 (26.–29.07) Stockholm 2022 (27.6–1.07) Olomouc 2023 (31.07.–04.08) Kopenhaagen 2024 (16.–22.06) Bloemfontein 2025 (summer) Rotterdam Rattasepp, Silver; Bennett, Tyler (eds.) 2012. Gatherings in Biosemiotics. (Tartu Semiotics Library 11.) Tartu: University of Tartu Press. Lacková, Ľudmila; Rodríguez H., Claudio J.; Kull, Kalevi (eds.) 2020. Gatherings in Biosemiotics XX. (Tartu Semiotics Library 20.) Tartu: University of Tartu Press.
Struudel

Struudel (saksa keeles Strudel) on õhukeseks rullitud tainast tehtud (enamasti magusa) täidisega pirukas. Seda tüüpi pirukad said populaarseks 18. sajandil Habsburgide impeeriumis. Struudel on pärit Austria köögist, kuid populaarseks sai see kogu Austria-Ungari keisririigis. Nii kannab struudel Ungaris nime rétes, Horvaatias, Serbias, Bosnias ja Hertsegoviinas štrudla või savijača, Sloveenias štrudelj või zavitek, Tšehhis závin või štrúdl, Poolas ja Rumeenias ștrudel ning Slovakkias štrúdľa või závin. Tuntumad struudlid on õunastruudel ja kohupiimastruudel, aga struudlit valmistatakse ka ploomi, aprikoosi, kirsi, rosina, pähkli ning mooni täidisega. Samuti on olemas soolased struudlid, milles täidisena kasutatakse näiteks spinatit, kapsast, kõrvitsat või hapukapsast. On ka struudleid, kus täidises on sees liha või vorst. Õunastruudel
Juan Fabila

Juan Fabila Mendoza (sündinud 5. juunil 1944 Méxicos) on Mehhiko endine poksija. Ta sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlusel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Shin-Cho Chungile (Lõuna-Korea) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta poksis detsembrist 1964 kuni juulini 1965 ning uuesti juulist 1972 kuni märtsini 1973 elukutselisena. Ta osales kokku 6 kohtumisel ning võitis neist 4 (neist 2 nokaudiga) ja kaotas 2 (need mõlemad nokaudiga) kohtumist. 18. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tōkyō 1964. Tulemused inglise keeles Juan Fabila veebisaidil Olympedia (inglise) Juan Fabila lehel BoxRec. Inglise keeles
Isanda- ja orjamoraal

Isanda- ja orjamoraal (saksa keeles Herren- und Sklavenmoral) on keskne teema Friedrich Nietzsche töödes, eriti tema esimeses essees "Moraali genealoogiast" ("Zur Genealogie der Moral"; 1887). Nietzsche väitis, et on olemas kaks fundamentaalset moraalitüüpi: isanda- ja orjamoraal. Isandamoraal vastandab head, suursugust (saksa gut) halvale, põlatule (saksa schlecht). Isandamoraali viljeleja põlgaks arga, väiklast, omakasupüüdlikku, ennast alandavat inimest, koeralikku inimtõugu. Isandamoraali oluline komponent on egoism. Seevastu orjamoraal vastandab aga head (saksa gut) kurjale (saksa böse); kurjaks peab Nietzsche kõike võimast, ohtlikku, hirmuäratavat. Meos, I., 2002. Filosoofia sõnaraamat. Tallinn, kirjastus Koolibri. Lk 115
Intuitsionistlik loogika

Intuitsionistlik loogika (inglise intuitionistic logic) on mitteklassikaline loogika, millele pani aluse hollandi matemaatik Arend Heyting (1898-1980). Intuitsionistlikus loogikas ei tunnistata välistatud kolmanda seadust ega kahekordse eituse seadust (s.t väite eituse eitusest tulenevat jaatust). Klassikaline loogika
Interpretatsioon

Interpretatsioon (inglise interpretation) on väite, teksti, kunsti-, muusikateose või sündmuse (ka märgi) tõlgendamine. Eristatakse kahte laia interpretatsioonitüüpi: füüsiliste objektide interpretatsioon ja ideede (inglise concepts) interpretatsioon. Mõnikord räägitakse ka, et interpretatsioon on kas teadlik (nt kui vaieldakse tõlgenduse üle) või teadvustamata (nt tajumuse tõlgendamine)) apertseptsioon intuitsioon tõlgend tõlgendamine Meos, I., 2002. Filosoofia sõnaraamat. Tallinn, kirjastus Koolibri. Lk 112
Instrumentalism

Instrumentalism (inglise instrumentalism) on filosoofias seisukoht, et teooriad (sh teaduslikud) on vaid vahendid ehk instrumendid, mida kasutatakse maailmaga kohanemiseks ja sellest arusaamiseks. Instrumentalismi seisukohalt ei ole teooriad ei tõesed ega väärad traditsioonilises mõttes; teooriat hinnatakse selle kasulikkuse järgi. Instrumentalism arenes välja John Dewey (1859-1952) pragmatismist. Epistemoloogiline anarhism Fiktsionalism Pragmatism Meos, I., 2002. Filosoofia sõnaraamat. Tallinn, kirjastus Koolibri. Lk 111 TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=18112[alaline kõdulink] (vaadatud 12.12.2012))
Pikti keel

Pikti keel on väljasurnud keel, mida kõnelesid Põhja- ja Kesk-Šotimaa alade varakeskaegsed asukad piktid. Eraldiseisva keelena on pikti keelt nimetatud Püha Bede 8. sajandi algusest pärinevas teoses "Historia ecclesiastica gentis Anglorum", kus seda eristatakse nii kõmri kui ka gaeli keelest. Pikti keelest pole säilinud midagi peale mõnede koha- ja isikunimede kunagise piktide kuningriigi aladelt. Pikti keele nimetust kasutas Kenneth H. Jackson 1955. aastal ning tema eeskujul ka Katherine Forsyth 1997. aastal, tähistamaks keelt, mida kõneldi varakeskajal peamiselt Forthi ja Clyde'i vahelisest joonest põhja pool. Samas piirkonnas rauaajal kõneldud protopikti keelt nimetatakse ka pritenni keeleks. Pikti keelt on allikate nappuse tõttu raske määratleda. Teadaolevate koha- ja isikunimede põhjal võib oletada, et pikti aladel kõneldi lõunapoolsemate briti keeltega suguluses olnud saarekeldi keelte hulka kuulunud keelt. On ka oletatud, et pikti keel oli üks vähestest säilinud mitte-indoeuroopa keeltest Euroopas või vähemalt sisaldas palju keldi substraatsõnu. "Historia ecclesiastica gentis Anglorum" I.1; viiteid pikti keelele on tekstis ka mujal. Jackson, K. (1955), "The Pictish Language", in Wainwright, F.T., The Problem of the Picts, Edinburgh: Nelson, pp. 129–166 Forsyth, K. (1997), "Language in Pictland: the case against 'non-Indo-European Pictish" Utrecht: de Keltische Draak (vaadatud 4. veebruaril 2010) Watson 1926 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFWatson1926 (spikker); Jackson 1955 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFJackson1955 (spikker); Koch 1983 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFKoch1983 (spikker); Smyth 1984 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFSmyth1984 (spikker); Forsyth 1997 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFForsyth1997 (spikker); Price 2000 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFPrice2000 (spikker); Forsyth 2006 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFForsyth2006 (spikker); Woolf 2007 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFWoolf2007 (spikker); Fraser 2009 harvnb viga: sihtkoht puudub: CITEREFFraser2009 (spikker)
Positiivne õigus

Positiivne õigus ehk objektiivne õigus on kirjutatud kujul esitatud õigusnormide kogum. Mõistet kasutatakse sageli vastandina tavaõigusele või loomuõigusele. Positiivsest õigusest tulenevad konkreetsed subjektiivsed õigused. Kontinentaaleuroopa õigussüsteemis, millesse Eesti kuulub, on positiivsel õigusel eriliselt tähtis roll, sest õiguse allikana nähakse ennekõike õigusakte. Seetõttu nimetatakse kontinentaaleuroopa õigussüsteemi ka seadusõiguseks. Kuigi seadusõigus ei välista kohtupretsedendi arvessevõtmist, on see keerukam kui angloameerika õigussüsteemis.
Tajur

Tajur ehk sensor on välistoimele tundlik ning sellele vahetult reageeriv anduri sisendosa, mis muundab mingi füüsikalise suuruse (näiteks rõhu, temperatuuri, deformatsiooni) või keemilise suuruse (näiteks gaasisisalduse, happesuse) teiseks, harilikult elektriliseks suuruseks, mis on paremini võimendatav või muul viisil töödeldav. Sensor on tajuri rööptermin, kuid sageli kasutatakse sensorit ka anduri tähenduses, sest nüüdisaegsetes andurites on tajur järgnevate võimendus- ja töötluselementidega enamasti lahutamatult kokku ehitatud, näiteks valmistatud integraallülitusena ühel kiibil. Vahelduvale kasutamisele aitab kaasa seegi, et ingliskeelne sensor tähendab peamiselt andurit, aga mõnel juhul tajurit. Nii on ka meil samas tähenduses käibel oskussõnad: tensosensor ‒ tensotajur ‒ tensandur; pildisensor ‒ pildiandur; termosensor ‒ termoandur; Halli tajur ‒ Halli andur jms. Tensotajur Termotakistustajur Induktiivtajur Mahtuvustajur Termopaartajur Halli tajur Keelkontakttajur Bimetalltajur Optopaartajur Mõõtemuundur Pildisensor CCD-sensor CMOS-sensor Biosensor Tajurite tööpõhimõtted Sensortechnik
Mõõtemuundur

Mõõtemuundur on mõõtevahend, mis annab mõõteinfot sisaldavale füüsikalisele suurusele edasiseks töötlemiseks või edastamiseks kohase vormi, milleks üldjuhul on elektrisignaal. Laialt levinud mõõtemuundurid on mitmesugused tajurid, mis kuuluvad andurite koosseisu, ja samuti mõõtetrafod, mis paiknevad väljundseadistest ‒ mõõteriistadest ‒ enamasti eraldi. Mõõtevahendite üldiseloomustus