laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hans Rebane (1862–1911)

Hans Rebane (22. mai/3. juuni 1862 Eestimaa – 15. detsember 1911) oli eesti vaimulik. Hans Rebane õppis aastatel 1881–1885 Cimze seminaris. Oli seejärel abikoolmeister Liivimaa kubermangu eestikeelses osas, hiljem köster ja kooliõpetaja Siberis. Õppis Saksamaal Schleswig-Holsteinis vaimulikus seminaris. Hans Rebane saabus Eestist New Yorki Missouri Sinodi kutsel, et ta hakkaks misjonäriks ameerikaeest­laste keskel. 20. veebruaril 1898 asutati tema algatusel New Yorgi Eesti Evangeeliumi Luteri Usu kogudus. Samuti korraldas ta eestlasi Bostonis ja Philadelphias. Ta korraldas ka ajalehtede ja raamatute tellimist Eestist ning õhutas emakeele õpetamist pealekasvavatele noortele eestlaste perekondades. Samuti asutas ta ajalehe Eesti Ameerika Postimees. Esimene ajakirja number ilmus märtsis 1897, viimane number juulis 1911. Hans Rebane suri 49-aastaselt ja ta on maetud Bostonisse. Das ritterschaftliche Parochiallehrer-Seminar in Walk, seine Lehrer und Zöglinge 1839–1890. Riga, 1898 Praost R.Kiviranna: 90 aastat vaba maailma vanimat eesti kogudust; Eesti Kirik nr.1.(lk.17-20),1993 http://www.eesti.ca/index.php?op=article&articleid=19308 http://www.eesti.ee/rahvuskaaslased/index.php?id=344 http://www.everyculture.com/multi/Du-Ha/Estonian-Americans.html http://www.eesti.ca/ajalugu/et/1.html "Kui New Yorgis oli 10 eestlast." Vaba Eestlane 10. jaanuar 1959, lk. 4. Hans Rebane (1862–1911) Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Hans Rebane (täpsustus)

Hans Rebane on mitme inimese nimi: Hans Rebane, Eesti poliitik Hans Rebane, Põltsamaa linnavolinik Hans Rebane (1862–1911), eesti vaimulik Hans Rebane (1905–1983), eesti vaimulik Hans Rebane (1858–1930), Imavere koolmeister ning Imavere ühispiimatalituse asutaja
Reaalne

Reaalne (prantsuse keeles le réel) on Jacques Lacani psühhoanalüüsis inimese psüühika struktuuri moment. Eesti keeles kirjutatakse "Reaalne" tihti suure algustähega, et rõhutada määravat artiklit sõna ees, mis esineb prantsuse keeles. Lacani reaalne pigem vastandub meie tava- ja teaduslikule arusaamale reaalsusest, sest reaalne märgib tal inimpsüühikale saavutamatut totaalsust, tasakaalu, mida pole kunagi võimalik lõplikult saavutada. Reaalne on just nimelt see, mis on kättesaamatu, haaramatu, väljendamatu ja seega tungide allikaks, reaalse puudujääk sümboolses korras on samas kultuurilise loovuse allikaks. Reaalsega seostub täielik nauding, mis on Lacani järgi saavutamatu, kuna eeldab subjekti lahustumist, tungidest vabanemist, st sisuliselt surma. Lacan kirjeldab reaalset läbi Immanuel Kanti väljendi "Ein leerer Gegenstand ohne Begriff" tõlgenduse ka saksa keele sõnaga "leer" ('tühi, tähenduseta'), mis sõnana ümberpööratult teeb välja "reaalse" prantsuse keeles (réel). Kogemus reaalsest kuulub psüühika sellesse faasi, mis on omane emaüsas viibivale lapsele, kes pole ümbritsevast maailmast kuidagi eristatud ning kellel pole mingit iseseisvust ega mina. Isiksuse arengu vaates muutub inimolendi pooleaastaseks saamise ajal reaalse asemel aktiivseks kujuteldav kord, mille järel (umbkaudu pooleteiseaastaselt) tõuseb esikohale sümboolne kord, millega alles inimene saab esiti ja kõige vähemal määral ühiskondlikuks, st isikuks. Seejuures ei kao reaalne läbitud faasina kuskile, vaid jääb inimese psüühikat kujundama kogu eluks. RSI
Ørstedi katse

Ørstedi katse on klassikaline füüsikakatse, millega Hans Christian Ørsted 1820. aastal näitas elektrivoolu mõju kompassi magnetnõelale. Selle katsega tõestas Ørsted esimesena katseliselt elektri- ja magnetisminähtuste omavahelise seose (vastastikmõju) . Ørsted asetas magnetnõela kohale sellega rööbiti sirge traadi. Kui ta ühendas traadi galvaanipatareiga, pöördus magnetnõel peaaegu risti traadiga. Patarei polaarsuse ja seega voolu suuna vahetamisel pöördus nõel peaaegu 180°. Sama toimus ka siis, kui ta viis vooluga traadi magnetnõela kohalt selle alla. Praegusaegsete teadmiste kohaselt tekib vooluga juhtme (traadi) ümber magnetväli, mille tugevust väljendab magnetinduktsioon B {\displaystyle B} . Magnetvälja jõujooned ümbritsevad juhet kontsentriliste ringidena. Seejuures on magnetinduktsioon võrdeline voolutugevusega ja pöördvõrdeline kaugusega juhtmest. Kui paigutada magnetvälja püsimagnet (vaadeldaval juhul magnetnõel), hakkab talle mõjuma Lorenzi jõud, mis on võrdeline magnetinduktsiooniga ja püsimagneti magnetmomendiga p m {\displaystyle p_{m}} : M = B p m sin ⁡ α , {\displaystyle M=Bp_{m}\sin \alpha ,} kus M {\displaystyle M} on jõuvektori moodul ja α {\displaystyle \alpha } on nurk vektorite B → {\displaystyle {\vec {B}}} ja p → m {\displaystyle {\vec {p}}_{m}} vahel. Jõumoment on suunatud nii, et pöörata magnetnõela magnetinduktsiooni suunda, mis on risti voolujuhiga. Experimenta circa effectum conflictus electrici in acum magneticam
Amir Or

Amir Or (sündinud 1956 Tel Avivis) on Iisraeli luuletaja, tõlkija ja toimetaja.
Gregor Podlogar

Gregor Podlogar (sündinud 1974) on sloveeni luuletaja. Ta juhib kultuurisaateid Sloveenia rahvusringhäälingus.
Martin Solotruk

Martin Solotruk (sündinud 1970) on slovaki luuletaja, tõlkija ja kirjastaja.
Wilhelm von Humboldt

Wilhelm von Humboldt (22. juuni 1767 Potsdam – 8. aprill 1835 Tegel) oli saksa keeleteadlane, filosoof, riigimees ja diplomaat. Ta oli Berliini ülikooli asutamise organiseerija. 1949. aastal nimetati ülikool tema ja ta venna Alexanderi järgi Humboldti ülikooliks (Humboldt-Universität zu Berlin). Ta on peamiselt tuntud kui lingvist ja üks võrdleva keeleteaduse rajajaid, kuid ka keelelise relativismi idee ühe alusepanijana. Ta andis olulise panuse keelefilosoofiasse ja hariduse edendamisse. Tema eestvedamisel loodi haridusideaal, mida kasutati Preisimaal haridussüsteemi reformimiseks ja mis hiljem leidis rakendust teiste riikide poolt. 1820 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 1822 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks Ta sõprade seas olid Goethe ja Schiller. Tema noorem vend Alexander von Humboldt oli kuulus loodusteadlane, naturalist ja avastaja. Humboldt kirjutas aastatel 1791–1792 valgustusajastu ideaale kaitsva filosoofilise teose "Riigi tegevuse piiridest" (kuigi see avaldati alles 1850, pärast Humboldti surma). See teos avaldas mõju John Stuart Millile, mis kajastub Milli essees "Vabadusest". Milli läbi said Humboldti ideed tuntuks ka inligse keelt kõnelevas maailmas. Humboldt pakkus esialgsed kontuurid ideele, mida Mill hiljem hakkas kutsuma "kahju printsiibiks". Humboldt võttis oma esseega "Riigi avalikust haridusest" osa ka filosoofilisest debatist riigi hariduse suuna üle, mis oli pärast Prantsuse revolutsiooni lahvatanud Saksamaal ja mujal Euroopas. Humboldti enda haridustee jäi suhteliselt lühikeseks. Ta oli lapsena koduõppele ja ülikooliõpingud jättis pooleli. Sellele vaatamata sai temast üks mõjukamaid ametnikke Saksa haridusloos. Preisi kuningas Friedrich Wilhelm III kutsus 1809. aastal Humboldti siseministeeriumi religiooni ja kasvatuse osakonna juhatajaks eesmärgiga reformida riigi haridus. Humboldti eestvedamisel lood gümnaasiumide süsteem, mille eesmärgiks oli noormeeste ettevalmistamine ülikooliks. Ta kehtestas riigieksamite tegemise kohustuse gümnaasiumi lõpetajatele. Loodi spetsiaalne asutus ministeeriumis, mille ülesandeks oli õpikute, õppekavade ja õpiabide kavandamine ja ülevaatamine. Humboldt oli edukas diplomaat aastatel 1802–1819. Alates 1802 aastast täievoliline Preisi minister Roomas. Napoleooni sõdade lõpul suursaadik Viinis (1812). Praha 1813. aasta kongressil omas ta olulist rolli Austria ning Preisi ja Venemaa vahelise liidu kujunemisel Prantsusmaa vastu. Hermann Klencke, Gustav Schlesier, Lives of the brothers Humboldt, Alexander and William New York, 1853:13. Clark, Christopher (2006). Iron Kingdom: The Rise and Downfall of Prussia. United States of America: Penguin Group. Lk 332. Savvati Smirnov, "Wilhelm von Humboldt, üldkeeleteaduse rajaja" (150 aastat surmast) – Keel ja Kirjandus 1985, nr 4, lk 245–248 Silvi Tenjes, "Keelemudel" – kogumikus "Tähendusepüüdja. Pühendusteos professor Haldur Õimu 60. sünnipäevaks 22. jaanuaril 2002 = Catcher of the meaning", Tartu 2002, lk 304–311
Jaume Subirana

Jaume Subirana (katalaani hääldus: [ˈʒawmə suβiˈɾanə]; sündinud 15. märtsil 1963) on katalaani kirjanik.
Akadeemik

Akadeemikuteks (lühend akad.) nimetatakse ametlikult või mitteametlikult paljude teaduste akadeemiate (sealhulgas erialaakadeemiate, näiteks põllumajandusteaduste akadeemiate) ja kunstide akadeemiate täisliikmeid. Mõnes riigis, näiteks Soomes, on akadeemik riiklik aunimetus ja akadeemikud määrab riik. Mitmetes anglosaksi riikides ja nende regioonides (näiteks Šotimaal) täidavad teaduste akadeemia funktsioone kuninglikud seltsid (Royal Society). Nende valitud liikmeid nimetatakse nt Fellow of the Royal Society ning vastav lühend (nt FRS) kuulub nime juurde sarnaselt doktori- või professoritiitlile. Eesti Teaduste Akadeemia liikmeid (mitte välisliikmeid) nimetatakse ajalooliselt akadeemikuteks; nad valitakse akadeemia seniste akadeemikute poolt. Varem eristati Eesti NSV Teaduste Akadeemias akadeemikuid ehk tegevliikmeid ja korrespondentliikmeid. Paljud akadeemiad on sisuliselt õpetatud seltsid. Näiteks New Yorgi Teaduste Akadeemia liikmeks saab hakata liikmemaksu tasumise eest. Akadeemiku kui teaduste akadeemia valitud liikme tiitli kasutamine on meie regioonis traditsiooniline peamiselt Venemaa varasemal või praegusel mõjualal, s.o SRÜ, endistes Nõukogude Liidu ja tema mõjupiirkonda jäävates Ida-Euroopa maades, aga ka näiteks Hiinas. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. jaanuar 2015. Vaadatud 4. jaanuaril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Bei Dao

Bei Dao (hiina 北岛, tegelik nimi 赵振开 Zhao Zhenkai; sündinud 2. augustil 1949 Pekingis) on hiina luuletaja, tänapäeva rahvusvaheliselt tuntuim hiina keeles kirjutav luuletaja. Pärast 1989. aasta Taevase Rahu väljaku sündmusi läks maapakku. Ta elab Ameerika Ühendriikides. "Lumearmee". Eesti Keele Sihtasutus, 2007. Tõlkinud Lauri Kitsnik. ISBN 9985791974
Berliini Tehnikaülikool

Berliini Tehnikaülikool (saksa keeles Technische Universität Berlin) on Berliinis aastal 1879 asutatud tehnikahariduse kallakuga ülikool. Berliini Humboldti Ülikool Berliini Vaba Ülikool
Hans Rebane (1905–1983)

Hans Rebane (23. märts 1905 Vana-Kariste vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 4. märts 1983 St. Petersburg, Florida, USA) oli eesti vaimulik. Rebane lõpetas Viljandi Maakonna Reaalgümnaasiumi ja õppis aastatel 1923–1930 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Pilistvere Andrease koguduses. Ordineeriti 20. detsembril 1931 õpetajaks. Ta oli aastatel 1931–1932 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja, 1932–1939 Kirbla Püha Nikolause koguduse õpetaja, 1939–1940 Halliste Püha Anna koguduse õpetaja asetäitja, 1940–1941i Narva-Alutaguse praostkonna vikaarõpetaja ja 1941–1944 Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja. 1944. aastal põgenes Rebane Saksamaale ning oli põgenike õpetaja Geislingeni, Memmingeni, Stuttgardi ja Frankfurdi laagris ning aastatel 1944–1950 Schwetzingeni töökompaniis. 1950. aastal siirdus Saksamaalt USA-sse, kus oli aastatel 1950–1952 Ameerika luteri kiriku väljaõppel Florida osariigis St. Petersburgis ja töötas 1952. aastal töötas ta Virginia osariigis Helton Parishi õpetajana. Aastatel 1954–1973 oli ta Burkes Gardeni koguduse õpetaja ja 1966–1973 EELK Seabrooki koguduse õpetaja. 1973. aastal läks emerituuri. Tema äi praost Bernhard Steinberg ja naisevend Juhan Suurkivi olid vaimulikud. Ka tema poeg Priit Rebane oli vaimulik. Konrad Veem. "Eesti Vaba Rahvakirik. Dokumentatsioon ja leksikon". EVR. Stockholm 1988 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Mazsalaca piirkond

Mazsalaca piirkond (läti keeles Mazsalacas novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes põhjas Eestiga. Piirkonna keskus oli Mazsalaca linn. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Mazsalaca piirkonna elanikest lätlasi 89,43%, venelasi 5,82%, valgevenelasi 1,56%, ukrainlasi 1,51% ja teistest rahvustest inimesi 1,77%. Piirkond asus Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal. Piirkond moodustati 2009. aastal Mazsalaca linnast ning Mazsalaca, Ramata, Sēļi ja Skaņkalne vallast. 2021. aastal liideti Mazsalaca piirkond Valmiera piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2011. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.
Näidendite loend

Siin on loetletud näidendeid.
Meriheinalised

Meriheinalised (Zosteraceae) on üheiduleheliste sugukond. Sugukonda kuulub kaks perekonda: merihein (Zostera) ja Phyllospadix. Eestis kasvab pikk merihein.
Jaan Rebane (vaimulik)

Jaan Rebane (6. märts 1901 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 22. juuni 1984 Karlstad, Rootsi) oli eesti vaimulik. Ta õppis Pauastvere külakoolis ja Põltsamaa kihelkonnakoolis. Lõpetas Põltsamaa Reaalgümnaasiumi. Õppursõdurina võttis osa Vabadussõjast. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1925–1936. Oli prooviaastal Kambjas, Koerus ja Põltsamaa Niguliste koguduses. Ordineeriti 20. oktoobril 1937 õpetajaks. Oli aastatel 1937–1939 vikaarõpetaja Põltsamaal, 1939–1941 Audru Püha Risti koguduse õpetaja (14. jaanuaril 1940 valiti ta ainsa kandidaadina koguduse õpetajaks, sai 174 poolthäält 185-st) ning 1941–1944 Pärnu-Jakobi koguduse õpetaja. 1944. aastal emigreerus Rootsi, kus oli aastatel 1945–1984 eestlaste õpetaja Värmlandis ning 1946–1984 Karlstadi koguduse asutaja ja õpetaja. Karlstadi koguduse õpetajana oli ta 1970. aastatel tegutsenud väliseesti lauluraamatukomisjoni liige. Eesti Kirik,(nr.5) September 1951 Jaan Rebane Audru pastoriks. Rahvaleht, 15. jaanuar 1940, nr. 12, lk 3 Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 "Kiriku laulu- ja palveraamat", 1991, ISBN 9519555935
John Hartley

John Hartley (sündinud 1948) on Austraalia kultuuriteoreetik. Ta on tuntud eelkõige televisiooni arengut käsitlevate uurimuste autorina. 1992. Tele-ology: studies in television. 2021 John Hartley, Indrek Ibrus, Maarja Ojamaa, On the Digital Semiosphere: Culture, Media and Science for the Anthropocene. New York: Bloomsbury. Esmakordselt külastas Hartley Eestit 2010. aastal (Tallinn). 30. mail 2016 pidas ta Tartus Lotmani loengu. Indrek Ibruse intervjuu John Hartleyga
Katalaani kirjandus

Katalaani kirjandus on katalaani keeles kirjutatud ilukirjandus. Lluïsa Cunillé Salvador Espriu Ramon Llull Francesc Miralles Terenci Moix Josep Palau i Fabre Baltasar Porcel Mercè Rodoreda Joan Salvat-Papasseit Jaume Subirana Francesc Candel Tortajada
Slovaki kirjandus

Slovaki kirjandus on slovaki keeles kirjutatud ilukirjandus. Ladislav Ballek (1941–2014) Peter Bilý (1978) Roman Brat (1957) Radovan Brenkus (1974) Martin Ciel Jozef Cíger-Hronský Ďuro Červenák (1974) Dominik Dán (1955) Katarína Gillerová Marián Grupač (1973) Michal Habaj (1974) Peter Holka (1950) Karol D. Horváth Michal Hvorecký (1976) Klára Jarunková Daniela Kapitáňová (1956) Martin Kasarda (1968) Táňa Keleová-Vasilková (1964) Ján Kollár Márius Kopcsay (1968) Adriana Krúpová (1962) Zuzana Kuglerová (1955) Juraj Kuniak (1955) Maxim E. Matkin Peter Mišák Petra Nagyová-Džerengová (1972) Rado Olos Igor Otčenáš (1956) Alexandra Pavelková (1966) Peter Pišťanek (1960) Pavel Rankov Radoslav Rochallyi (1980) Milan Rúfus Martin Solotruk Ján Šimulčík (1970) Milan Zelinka Dušan Taragel (1961) Milo Urban Miroslava Varáčková (1981) Martin Vlado (1959)
Tapani Kinnunen

Tapani Kinnunen (sündinud 18. veebruaril 1962 Joensuus) on soome luuletaja. Noustiin kellareista. Robustos, 2014. ISBN 978-952-5758-26-9. Julkinen eläin. Robustos, 2015. ISBN 978-952-5758-33-7. Kuumat raiteet. Robustos, 2017. ISBN 978-952-5758-54-2. Päässä nykii. Robustos, 2019. ISBN 978-952-5758-68-9. Nauru pimeästä huoneesta (1994, Pahan Kukka) Tupakoiva munkki (1996, Pahan Kukka) Show Time (1998, Sammakko) Alaskan runot (2001, Enostone) Pyhä kankkunen (2004, Savukeidas) Hard Core (2006, Ek Zuban, Middlesbrough, U.K.) koos Angela Readmaniga Englantilainen keittiö (2007, Savukeidas) Amerikkalainen parranajo. Runot 1994 - 2009 (2009, Savukeidas) Haitin runot (2013, Savukeidas) Ranskalainen suudelma (2016, Savukeidas)
John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam

John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam on USA rahvusvaheline lennujaam, mis asub New Yorgis Queensi linnaosas, Manhattani saare lõunaosast umbes 19 km kagus. See on kõige suurem rahvusvaheliste lendude sihtpunkt USA-s. JFK rahvusvahelises lennujaamas tegutseb üle 90 lennundusettevõtte. See lennujaam on JetBlue Airwaysi keskne tegevuskeskus ja see on peamine rahvusvaheline sõlmpunkt American Airlinesile ja Delta Air Linesile. Varem on see olnud sõlmpunkt ka lennufirmadele Ida Air Lines, National Airlines, Pan American World Airways, Trans World Airlines ja United Airlines. 2009. aastal läbis lennujaama 45 912 430 reisijat, mis tegi lennujaama reisijate arvult 12. lennujaamaks maailmas. 2014. aastal läbis lennujaama 53 254 362 reisijat ja selle näitaja poolest on tegu 18. lennujaamaga maailmas. Lennujaam nimetati 35. USA presidendi John F. Kennedy järgi 1963. aastal. Varem kandis lennujaam nime Idlewild. Lennujaama haldab Port Authority of New York and New Jersey, mis haldab ka Newark Liberty ja LaGuardia lennujaama New Yorgis. Jamaica laht "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 17. aprill 2018. Vaadatud 3. detsembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Õde (tervishoid)

"Halastajaõde" suunab siia. Eesti filmi kohta vaata artiklit Halastajaõde (film). Õde (varem meditsiiniõde, kõnekeeles medõde, vanemas keeles halastajaõde; inglise keeles nurse) on iseseisev tervishoiuspetsialist, kes tegeleb haige inimese tervise taastamisega, haiguste ennetamisega, haigete ja tervete inimeste, perede ja üldsuse õpetamise ja nõustamisega. Õde teeb inimese tervise nimel koostööd teiste tervishoiuprofessionaalidega. Õdede põhitegevusvaldkonnaks on õendus, mis toetub õendusteadusele, aga ka meditsiin. Koos perearstidega on õed tegevad perearstiteenuse osutamisel ehk peremeditsiinis pereõdedena. intensiivõenduse õde-spetsialist Eesti Õdede Liit Aasta õde Christie Watson "Hoolivuse keel", Varrak 2020. Tõlkinud Kalle Klein. Aimeteos õeks õppimisest ja õdede igapäevatööst tänapäeva Suurbritannias.
Antero Halonen

Tauno Antero Halonen (15. detsember 1938 Hankasalmi vald – 26. oktoober 2016) oli Soome poksija. Halonen oli kolmekordne Soome meister kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1962–1964. Halonen osales 1964. aasta Tōkyō olümpiamängudel kergekaalus (kuni 60 kg), kuid kaotas I ringis oma kohtumise hilisemale olümpiavõitjale Józef Grudzieńile ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Halonen võitis pronksmedali kergekaalus (kuni 60 kg) 15. Euroopa meistrivõistlustel 1963. aastal Moskvas.
Aloizs Tumiņš

Aloizs Tumiņš (22. märts 1938 – 29. jaanuar 2009) oli Läti ja Nõukogude Liidu poksija. Tumiņš oli I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) Nõukogude Liidu meister 1961. aastal ning sai 2. koha 1960. aastal ja 3. koha 1963. aastal. Tumiņš võitis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 14. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1961) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks ning sai hõbemedali 15. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 1963), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Jerzy Kulej'le (Poola). Nõukogude Liidu 1961. aasta meistrivõistlused poksis. Tulemused inglise keeles Nõukogude Liidu 1960. aasta meistrivõistlused poksis. Tulemused inglise keeles Nõukogude Liidu 1963. aasta meistrivõistlused poksis. Tulemused inglise keeles 14. Euroopa meistrivõistlused poksis. Belgrad 1961. Tulemused inglise keeles 15. Euroopa meistrivõistlused poksis. Moskva 1963. Tulemused inglise keeles
Voldemar Kirotar

Voldemar Kirotar (18. jaanuar 1906 Võru – 3. juuni 1942 hukati Irkutskis Venemaal) oli eesti vaimulik. Lõpetas aastal 1926 Räpina ühisgümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1929–1933. Oli prooviaastal Tartu Pauluse ja Rõuge Maarja koguduses. Ordineeriti pastoriks 10. detsembril 1933. Oli Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja 1933–1936. 1936–1937 oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduses Joosep Liivi isiklik adjunkt. 1937–1941 oli Käina Martini koguduse õpetaja ning aastatel 1939–1941 Kärdla Johannese koguduse ja Pühalepa Laurentsiuse koguduse asetäitja õpetaja. Lisaks oli 1937–1941 Saarte-Lääne praostkonna abipraost ja 1939–1941 Saarte-Lääne praostkonna praosti kohusetäitja. Viidud asumisele Venemaale. Abikaasa isa oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse pastor Joosep Liiv. Abikaasa Salme Kirotar (ja ka abikaasa õe Helga Kibbermanni perekond) said tuntuks saksa-eesti ja eesti-saksa sõnaraamatute koostamisega. Konrad Veem, "Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon", EVR, Stockholm, 1988 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Kaduna osariik

Kaduna on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeerias. Ta asub riigi keskosas. Osariigi pealinn on Kaduna. Suuremate linnade seas on ka kunagine hausade kuningriigi keskus Zaria. Kaduna osariik jaguneb 23 omavalitsusalaks.
John Forsythe

John Forsythe (sünninimi John Lincoln Freund; 29. jaanuar 1918 – 1. aprill 2010) oli Ameerika Ühendriikide näitleja. Ta mängis muu hulgas telesarjades "Dünastia" ja "Charlie inglid".
2010. aasta Suurbritannia parlamendivalimised

2010. aasta Briti alamkoja üldvalimised peeti 6. mail 649 ühemandaadilises valimisringkonnas. Ühes ringkonnas lükati valimised kandidaadi surma tõttu edasi. Valimised võitis Konservatiivne Partei, mis aga ei saavutanud alamkojas lihthäälteenamust. See oli alles teine kord pärast Teist maailmasõda, mil üski partei parlamendienamust ei saavutanud. Konservatiivne Partei (peaministrikandidaat David Cameron) – 36,1% häältest, 306 kohta; Leiboristlik Partei (Gordon Brown) – 29%, 258 kohta; Liberaaldemokraadid (Nick Clegg) – 23%, 57 kohta; Demokraatlik Unionistlik Partei – 0,6%, 8 kohta; Šoti Rahvuspartei – 1,7%, 6 kohta; Sinn Fein – 0,6%, 5 kohta; Plaid Cymru – 0,6%, 3 kohta; SDLP – 0,4%, 3 kohta; Inglismaa ja Walesi Roheline Partei – 1%, 1 koht; Alliance Party – 0,1%, 1 koht; Ühendkuningriigi Iseseisvuspartei – 3,1%, 0 kohta; Briti Rahvuspartei – 1,9%, 0 kohta; muud ~2%, 0 kohta. BBC
Vitali Sevastjanov

Vitali Ivanovitš Sevastjanov (8. juuli 1935 Krasnouralsk, Sverdlovski oblast – 5. aprill 2010 Moskva) oli Nõukogude Liidu kosmonaut. Vitali Sevastjanov lõpetas 1959. aastal Moskva lennundusinstituudi ning töötas seejärel Sergei Koroljovi juhitavas konstrueerimisbüroos, kus osales kosmoselaeva Vostok arendamisel. Ta õpetas ka kosmonautide väljaõppekeskuses füüsikat. 1967. aastal alustas ta kosmonauditreeninguid. Ta käis kahel kosmoselennul: 1970. aastal Sojuz 9-ga ja 1975. aastal Sojuz 18-ga. Ta viibis ka kaks kuud orbitaaljaamas Saljut 4. Kokku oli ta kosmoses 80 päeva 16 tundi ja 19 minutit. 1980. aastatel töötas ta kosmoselennuki Buran kallal. Aastatel 1977–1986 ja 1988–1989 oli ta Nõukogude Liidu maleföderatsiooni esimees. Ta juhtis ka kosmoseuuringuid tutvustavat telesaadet. 1994. aastal sai Vitali Sevastjanov kommunistliku partei nimekirjas Riigiduuma liikmeks. Ta valiti ka kolme järgmisse koosseisu. Ta oli kahekordne Nõukogude Liidu kangelane. Vitali Sevastjanov on maetud Ostankino kalmistule. 1986 – FIDE auliige
Natalja Lavrova

Natalja Aleksandrovna Lavrova (4. august 1984 Penza – 23. aprill 2010 Penza oblast) oli vene iluvõimleja, kahekordne olümpiavõitja. Ta kuulus kuldmedali võitnud Venemaa naiskonda nii Sydney kui ka Ateena olümpiamängudel. Ta hukkus liiklusõnnetuses. Politsei: Lavroval polnud lootustki eluga pääseda, Postimees, 24. aprill 2010
T. M. Aluko

Timothy Mofolorunso Aluko (14. juuni 1918 Ilesha – 1. mai 2010 Lagos) oli Nigeeria kirjanik. T. M. Aluko oli joruba. Ta õppis muu hulgas Londonis ehitust ning töötas seejärel riigiametnikuna. Ta kirjutas peamiselt satiirilisi romaane ja autobiograafilisi teoseid. "One Man, One Wife" (1959) "One Man, One Matchet" (1964) "Chief the Honourable Minister" (1970) "His Worshipful Majesty" (1973) "My Years of Service" (1994) "The Story of My Life" (2007) Gikandi, Simon (2003). Encyclopedia of African Literature (inglise). Taylor & Francis. Lk 26. ISBN 978-1-134-58223-5. Vaadatud 19.11.2018.
Teleskoopkala

Teleskoopkala ehk teleskoop kuldkala on suurte punnis silmadega kuldkala, kes võib olla must, valge, kuldne või kirju.