1945

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949 | ► | ►► 1945. aasta (MCMXLV) oli 20. sajandi 45. aasta. 17. jaanuar – Punaarmee vallutas Varssavi. 20. jaanuar – Franklin D. Roosevelt vannutati neljandat korda Ameerika Ühendriikide presidendiks. 23. jaanuar – Saksa merevägi Kriegsmarine alustas Kuramaa kotti jäänud Saksa sõjaväelaste ja tsiviilisikute evakueerimist. 30. jaanuar – Nõukogude Liidu allveelaev uputas Saksa hospidallaeva Wilhelm Gustloff. Hukkus 9343 inimest; see on ajaloo suurima ohvrite arvuga laevahukk. 4. veebruar – Jalta konverentsil kohtusid Winston Churchill, Franklin Delano Roosevelt ja Jossif Stalin, et panna paika sõjajärgse maailma tulevik. 13. veebruar – toimus Dresdeni pommitamine liitlasvägede (USA ja Suurbritannia) lennuväe poolt, mille käigus hukkus 350 kuni 400 tuhat tsiviilelanikku. 15. veebruar – Stockholmis asutati Eesti Teaduslik Selts Rootsis. 16. veebruar – USA alustas ulatuslikke pommirünnakuid Tokyole. 19. veebruar – Ameerika Ühendriikide relvajõud ründasid Iwo Jimat, algatades Iwo Jima lahingu. 10. märts – 300 USA pommitajat ründas Tokyot, hukkus vähemalt 83 000 inimest. 23. märts – USA ja Suurbritannia väed ületasid Teises maailmasõjas Reini jõe ja tungisid Saksamaale. 26. märts – Iwo Jima lahing lõppes USA vägede võiduga. 1. aprill – Ameerika Ühendriikide relvajõud ründasid Okinawat, algatades Okinawa lahingu. 12. aprill – tegevust alustas Sigtuna Eesti Gümnaasium 12. aprill – suri Franklin D. Roosevelt. Pärast seda sai Ameerika Ühendriikide presidendiks Harry S. Truman. 16. aprill – algas Berliini lahing. 27. aprill – Soome territooriumilt lahkusid viimased Saksa väed, lõpetades Lapi sõja. 30. aprill – Adolf Hitler sooritas Berliinis enesetapu. 3. mai – Saksa raketiteadlane Wernher von Braun ja veel 120 Saksa raketiteadlast alistusid Ameerika Ühendriikide vägedele. Hiljem aitasid nad alustada USA kosmoseprogrammi. 4. mai – suuradmiral Karl Dönitz käskis Saksa allveelaevadel naasta baasidesse. 8. mai – Saksamaa kapituleerus tingimusteta, lõpetades Euroopas Teise maailmasõja. 23. mai – riigipresident Karl Dönitz ja Saksa valitsuse liikmed arreteeriti Flensburgis liitlasvägede poolt. 26. juuni – San Franciscos kirjutas 50 riiki alla ÜRO asutamise hartale. 16. juuli – USA lõhkas New Mexico osariigis Alamogordos esimese tuumapommi. 28. juuli – USA pommitaja B-25 põrkas vastu New Yorgi pilvelõhkuja Empire State Buildingu hoonet, hukkus 13 inimest. 30. juuli – Jaapani allveelaev uputas USA sõjalaeva Indianapolis, hukkus 800 inimest. 6. august – USA lennuvägi heitis tuumapommi Hiroshimale. 9. august – USA lennuväe pommitaja Bockscar heitis Nagasaki linnale tuumapommi Fat Man. 14. august – Jaapan teatas, et nõustub Potsdami deklaratsiooni tingimustega. USA president kuulutas välja Jaapani alistumise. 17. august – kuulutati välja Indoneesia iseseisvus. 2. september – Jaapani kapituleerumisega lõppes Teine maailmasõda. 10. september – Norras mõisteti surmanuhtlus Saksa okupatsiooni ajal valitsust juhtinud Vidkun Quislingile. 10. oktoober – Saksamaal saadeti ametlikult laiali Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei. 16. oktoober – moodustati ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO). 21. oktoober – Prantsusmaal osalesid naised esimest korda valimistel. 16. november – Londonis allkirjastasid 37 riiki UNESCO põhikirja. 20. november – Saksamaal algas Nürnbergi protsess. 27. detsember – Washingtonis asutati Rahvusvaheline Valuutafond (IMF). 1. jaanuar – Eestis oli 854 000 elanikku, kellest eestlasi oli 831 000 ehk 97,3%. 17. jaanuar – EELK piiskopi asetäitjaks valiti August Pähn. 18. jaanuar – Petseri maakond kaotati. 1. veebruar – taas hakkas ilmuma ajakiri Looming. 2. märts – Pirita, Merivälja, Iru ja Kose küla[küsitav] liideti Tallinna linnaga. 6. märts – avati Kuressaare lennujaam. 9. märts – Eesti Apostlik Õigeusu Kirik muutus osaks Vene Õigeusu Kirikust. 4. mai – valdade allüksustena moodustati 637 külanõukogu. Sellest sai alguse Eesti ala uus administratiivne jaotus. 18. mai – Tallinnas moodustati neli linnarajooni: Kopli, Nõmme, Kesk- ja Mererajoon. Kevadel hakati linnades ulatuslikult koristama varemeid, mille asemele rajati palju haljasalasid. 8. juuni – Rootsis oli sel ajal 6554 eestirootslast ja 21 815 eestlast. 10. juuni – NSV Liidu Riiklik Kaitsekomitee otsustas alustada põlevkivi läbimõtlematut kaevandamist. 17. juuni – Stockholmis asutati Eesti Organisatsioonide Liit. 15. august – toimus esimene sõjajärgne küüditamine Eestis, mille käigus viidi Siberisse üle 400 kohaliku sakslase. 6. detsember – Stockholmis moodustati Välismaine Eesti Kirjanike Liit. 27. detsember – EK(b)P Keskkomitee ja Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu andis välja otsuse "Abinõudest võitluse tugevdamiseks kodanlik-natsionalistliku põrandaaluse ja tema relvastatud jõudude vastu". 29. detsember – Võrus arreteeriti nõukogudevastase tegevuse pärast 48 koolinoort. Asutati Eesti NSV Arhitektide Liit. Asutati Eesti NSV Teatriühing. Pandi alus Lydia Koidula Memoriaalmuuseumile. Asutati Vabariiklik Õpetajate Täiendusinstituut. Aasta lõpuks ilmus Eestis 23 ajalehte ja 13 ajakirja. Abja-Paluoja sai aleviks.  Pikemalt artiklis Sündinud 1945 10. jaanuar – Rod Stewart, Suurbritannia laulja 28. jaanuar – Avo-Rein Tereping, eesti psühholoog 29. jaanuar – Tom selleck, ameerika näitleja 6. veebruar – Bob Marley, Jamaica reggae-laulja, laulukirjutaja, kitarrist ja rastafari 9. veebruar – Mia Farrow, USA näitleja 14. veebruar – Hans Adam II, Liechtensteini vürst 13. märts – Anatoli Fomenko, vene matemaatik ja ajaloolane 21. märts – Henrik Nordbrandt, taani luuletaja 24. märts – Roman Ubakivi, eesti jalgpallitreener 14. aprill – Ritchie Blackmore, inglise kitarrist 30. aprill – Annie Dillard, ameerika kirjanik 6. mai – Bob Seger, ameerika muusik 14. mai – Yokhanan Vollakh, Iisraeli jalgpallur 15. mai – Duarte, Portugali kuningliku perekonna pea 2. juuni – Peeter Urbla, eesti filmilavastaja ja -produtsent 1. juuli – Debbie Harry, ameerika laulja, laulukirjutaja ja näitleja 26. juuli – Helen Mirren, Briti näitleja 27. august – Maimu Berg, eesti kirjanik, kriitik ja poliitik 11. september – Franz Beckenbauer, saksa jalgpallur ja jalgpallimänedžer 12. oktoober – Aurore Clément, Prantsuse filminäitleja 19. oktoober – John Lithgow, USA filminäitleja 20. oktoober – Kostel Gerndorf, Eesti majandusteadlane 5. november – Svetlana Tširkova (Lozovaja), Eesti vehkleja 19. november – Frans Sammut, Malta kirjanik 20. november – Aldo Kals, eesti ajaloolane 21. november – Goldie Hawn, USA näitleja 21. november – Reimand Reinhold, Eesti sporditegelane 5. detsember – Moshe Katsav, Iisraeli president 2000–2007 6. detsember – Viktor Kass, eesti maletreener 24. detsember – Lemmy Kilmister, briti muusik (Motörhead)  Pikemalt artiklis Surnud 1945 9. jaanuar – Jüri Uluots, peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis 14. jaanuar – Vilhelms Purvītis, läti maalikunstnik ja Riia Kunstiakadeemia asutaja 16. jaanuar – Kaarel Liidak, Eesti poliitik 1. veebruar – Johan Huizinga, hollandi ajaloolane ja filosoof 15. veebruar – Bernhard Abrams, Eesti sõjaväelane 20. veebruar – Karl Iman, Eesti sõjaväelane 14. märts – Karl Säre, Eesti kommunist 16. märts – Marius Fabre, prantsuse kabetaja 12. aprill – Franklin Delano Roosevelt, USA 32. president 18. aprill – Wilhelm, Albaania vürst 26. aprill – Pavlo Skoropadski, Ukraina hetman 28. aprill – Benito Mussolini, itaalia poliitik 30. aprill – Adolf Hitler, Saksa poliitik 1. mai – Jaak Reichmann, eesti kohtunik ja poliitik 10. mai – Aadu Birk, Eesti ja Saksamaa sõjaväelane 31. juuli – Ludwig Müller, saksa usuteadlane 26. september – Béla Bartók, ungari helilooja 17. november – Friedrich Franz IV, endine Mecklenburg-Schwerini suurhertsog 21. detsember – George S. Patton, USA sõjaväelane 26. detsember – Duy Tan, endine Annami kuningas 28. detsember – Theodore Dreiser, ameerika kirjanik füüsika – Wolfgang Pauli keemia – Artturi Ilmari Virtanen meditsiin – Alexander Fleming, Ernst Boris Chain ja Howard Walter Florey kirjandus – Gabriela Mistral rahu – Cordell Hull Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 268–271.