laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Netopalk

Netopalk ehk puhaspalk (ingl net profit) on sissetulek, mis pärast maksude maha arvestamist töötajale välja makstakse. Töölepingu seaduse alusel on netopalga näitamine töölepingus ebaseaduslik. Töölepingus peab palk olema väljendatud brutosummana. Töötaja töötasust arvestatakse maha seaduse järgi kinnipeetavad maksud ja maksed. Valem netopalga arvutamiseks NETOPALK (töötajale välja makstav palk) = BRUTOPALK (töölepingus märgitud summa) – MAKSUD (sotsiaalmaks, tulumaks, töötuskindlustusmakse ja kohustusliku kogumispensioni makse) Netopalgast on maha arvatud tööjõumaksed, mida on neli: sotsiaalmaks, tulumaks, töötuskindlustusmakse ja kohustusliku kogumispensioni makse.  Pikemalt artiklis Sotsiaalmaks Sotsiaalmaksu määr on 33%, mida tasub riigile tööandja. Sotsiaalmaksu eest tagatakse töötajale riiklik pension ja arstiabi. Sotsiaalmaksu kohustuse aluseks olev minimaalne kuumäär on 470 eurot, mis tähendab, et ühes kuus on 155,10 eurot sotsiaalmaksu minimaalseks kohustuseks.  Pikemalt artiklis Tulumaks Tulumaksu kinnipidamise määr on 20%. Tulumaksu ei pea tasuma kogu palgalt, vaid see arvutatakse palga summalt, mis ületab tulumaksuvaba tulu piiri. 2018. aastal on tulumaksuvaba tulu piir kuni 500 eurot kuus ja kuni 6000 eurot aastas. Töötajal, kes töötab mitmes töökohas, on õigus maksuvaba tulu rakendada ainult ühes töökohas. Näide: Töötaja, kelle brutotööasu 2018. aastal on 1000 eurot, saab aastas tulu 12 000 eurot. Tema maksuvabaks tuluks on 500 eurot kuus, mis moodustab aastas 6000 eurot.  Pikemalt artiklis Töötuskindlustusmakse Töötuskindlustusmakse ühe osa tasub riigile tööandja (0,8%) ja teine osa (1,6%) võetakse maha töötaja palgast. Töötuskindlustusmakse on mõeldud olukorraks, kui töötaja peaks kaotama oma töö. Töötaja töötuskindlustusmakse (1,6%) kohustus lõpeb selle kuu viimasel kuupäeval, mil töötaja jõuab vanaduspensioniikka või talle määratakse ennetähtaegne vanaduspension.  Pikemalt artiklis Kohustusliku kogumispensioni makse Kohustusliku kogumispensioni makse määr on 2%, mis arvutatakse maha töötaja palgast. See rahasumma kantakse töötaja pensionifondi. Isiku isikukoodi järgi või masspäringuga on võimalik kogumispensioni makse kinnipidamise kohustust kontrollida. Kui töötaja ületab vanaduspensioni ea piiri ning ei alusta kogumispensioni väljamaksete saamisega ja otsustab töötamist jätkata, siis kogumispensioni arvestatakse edasi tavapärasel viisil. Hõlmatud on töölepingu, teenistuslepingu ja avaliku teenistuse seaduse alusel töötajad. Tallinna Reaalkool. (s. a.). Brutopalk ja netopalk. Loetud aadressil http://www.real.edu.ee/matemaatika/sisu/0026/index.html Töölepingu seadus. (2009). Riigi Teataja I 2009, 5, 35;  Loetud aadressil https://www.riigiteataja.ee/akt/13319829 Financer. (2018, 3. märts). Brutopalk ja netopalk: mis vahe neil on? Loetud aadressil https://financer.com/ee/finantsnouanded/brutopalk-ja-netopalk/ Maksu- ja Tolliamet. (2018). Maksuvaba tulu alates 1. jaanuarist 2018. Loetud aadressil https://www.emta.ee/et/maksuvaba-tulu Maksu- ja Tolliamet. (2018). Maksumäärad. Loetud aadressil https://www.emta.ee/et/eraklient/tulu-deklareerimine/maksumaarad
Filmileht

Filmileht oli filmikunsti käsitlev ajaleht, mis ilmus 1926–1931 Tallinnas. Ajalehte andis välja Peeter Parikas. Ajalehe viimane vastutav toimetaja oli Johannes Mülber. Filmileht E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Filmileht E-kataloogis ESTER
Haaslava Teataja

Haaslava Teataja (Teataja : Haaslava valla infoleht) oli Haaslava valla ajaleht, mis ilmus 1994–2017 Kurepalu külas. Ajalehte andis välja Haaslava vallavalitsus. Ajalehe vastutav toimetaja oli Rasmus Toompere. Ajalehe osaline jätkaja on Infoleht : Haaslava, Mäksa, Võnnu. Haaslava Teataja E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Haaslava Teataja E-kataloogis ESTER
Harju Uudised

Harju Uudised oli Harju maakonna nädalaleht, mis ilmus 7. augustist kuni 18. septembrini 2002 Jüri asulas. Ajalehte andis välja OÜ Harju Uudised. Ajalehe peatoimetaja oli Jaanus Kulli. Harju Uudised E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Harju Uudised E-kataloogis ESTER
Madame de Pompadour

Madame de Pompadour ehk markiis de Pompadour, kodanikunimega Jeanne Antoinette Poisson (29. detsember 1721, Pariis, Prantsusmaa – 15. aprill 1764, Pariis) oli Prantsuse õukondlane, kuningas Louis XV favoriit ja 1745–1751 tema ametlik armuke. Ta hoolitses kuninga päevakava eest, oli hinnatud abiline ja nõuandja, vaatamata ta nõrgale tervisele ja paljudele poliitilistele vaenlastele. Kuningalt hankis ta endale ja sugulastele rea tiitleid ning rajas terve võrgustiku toetajatest ja sõltlastest. Madame de Pompadour vältis hoolikalt vastandumist kuningannale Marie Leszczyńskale. 8. veebruaril 1756 nimetati Madame de Pompadour kuninganna 13. saatjadaamiks, mis oli tollal õukonnas üks hinnatumaid ameteid. Pompadour paistis silma arhitektuuri ja tarbekunstide, eriti portselanikeraamika toetajana. Samuti toetas ta valgustusajastu filosoofe, nende seas Voltaire'i. Kaasaegsed kriitikud pidasid tema poliitilist mõju kahjulikuks, kuid tänapäeva ajaloolased suhtuvad temasse positiivsemalt, rõhutades ta edu kunstide edendajana ning Prantsusmaa rahvusliku uhkuse kaitsjana – nii näiteks asutati tema algatusel 1751 Pariisis maailma vanim sõjaakadeemia École Militaire, 1756. aastal aga tänini tegutsev Sèvres'i portselanivabrik. Kunstiloolase Melissa Hyde'i sõnul ajendas Pompadouri-vastast kriitikat hirm muutuste ees ühiskondlikus ja soolises hierarhias, mida esindas madalale päritolule vaatamata esile tõusnud Pompadouri mõjuvõim. Tema isa oli François Poisson, ema Madeleine de la Motteb. 1741. aastal abiellus ta Charles Guillaume Le Normant d'Étiolles'iga (1717–99). Eleanor Herman, Sex with Kings: 500 Years of Adultery, Power, Rivalry, and Revenge (New York: Barnes and Noble, 2011), lk 9; Gere Charlotte and Marina Vaizey, Great Women Collectors (London: Philip Wilson, 1999), lk 45. Algrant, Christine Pevitt (2002). Madame de Pompadour Mistree of France. New York: Grove Press. Lk 9, 13, 115, 187. James A. Moncure, ed. Research Guide to European Historical Biography: 1450–present (4 vol 1992); 4:1646–53 Hyde, Melissa (2000). "The "Makeup" of the Marquise: Boucher's Portrait of Pompadour at Her Toilette". The Art Bulletin. 82 (3): 457. DOI:10.2307/3051397. JSTOR 3051397. Évelyne Lever. "Madame Pompadour (1721–1764): metress, poliitik, metseen" Tallinn: Kunst, 1997 (sari "Kuningaraamat") Algrant, Christine Pevitt. "Madame de Pompadour: Mistress of France" (2003) Jones, Colin. "Madame de Pompadour: Images of a Mistress" (2002) Mitford, Nancy. "Madame De Pompadour" (1954) Madame de Pompadouri koduleht Madame de Pompadour, Encyclopædia Britannica Madame de Pompadour, Find a Grave The real Madame de Pompadour, National Gallery The Life of the Marquise de Pompadour in 3 minutes, Youtube, HistoryVersailles Channel, 10.11.2012
Infolaine

Infolaine on[küsitav] Kesk- ja Lõuna-Eesti kuulutusi sisaldav ajaleht, mis ilmub aastast 1997. Lehte annab välja OÜ Aleak. 1997-1999 andis lehte välja OÜ Infolaine. Leht ilmub üks kord nädalas (esmaspäeval) Infolaine E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Infolaine E-kataloogis ESTER
Välismaalaste seadus

Välismaalaste seadus (lühend VMS) on Eesti seadus, mis reguleerib välismaalaste Eestisse saabumise, siin viibimise, elamise ja töötamise aluseid (VMS §1). Välismaalaste seadus koosneb kaheksast peatükist, milleks on "Üldosa", "Eestis ajutine viibimine ja lühiajaline töötamine", "Eestis elamine ja töötamine", "Isikuandmete töötlemine", "Kohustused", "Riiklik järelevalve", "Vastutus" ning "Rakendussätted". Välismaalaste seadus sätestab muuhulgas viisa liigid (§57) ja viisa andmise (§§ 62–64) ning viisa andmisest keeldumise (§§ 65–66) alused; viisamenetluse korra (§§ 81–103); sisserände piirarvu (§113); tähtajalise elamisloa andmise (§118), sellest keeldumise (§122–127), ning selle kehtetuks tunnistamise (§§135–136) alused; pikaajalise elaniku elamisloa andmise (§232), selle taastamise (§238); selle kehtetuks tunnistamise (§241) alused. Lisaks välismaalasele seatavatele kohustustele (§280–284), seatakse kohustused ka välismaalase tööandjale (§285-2862), õppeasutusele (§287), majutusettevõttele (§288) ning talle eluaset võimaldavale isikule (§289), vedajale (§290) ning kutsujale (§291) Välismaalaste seadus võeti Riigikogus vastu 8. juulil 1993 (olles siis vaid 25 paragrahvi pikk), asendades Eesti Vabariigi immigratsiooniseaduse (vastu võetud 26.06.1990, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu poolt). 1. oktoobril 2010 hakkas kehtima uus välismaalaste seadus, mille kehtestamise eesmärgiks oli eelkõige suurem õigusselgus, tuues täpsustavat või üldistavat laadi muudatused. Välismaalaste seaduse defineerib välismaalast isikuna, kes ei ole Eesti Vabariigi kodanik (§3). See mõiste on aja jooksul täpsustunud, sest 1993. aasta Välismaalaste seaduse mõistes oli välismaalane isik, kes on välisriigi kodanik või kes on tunnistatud kodakondsuseta isikuks (VMT 1993 §3). Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike ning nende perekonnaliikmete Eestis viibimise ja elamise õiguslikud alused sätestab Euroopa Liidu kodaniku seadus. "Välismaalaste seadus". "Välismaalaste seadus". RT I 1993, 44, 637. "Eesti Vabariigi Immigratsiooniseadus". Riigi Teataja 1990, 2, 25. Politsei- ja Piirivalveamet (22.09.2010). "Muudatused välismaalaste seaduses". Vaadatud 25.11.2018.
Blanco maakond

Blanco maakond (Blanco County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis. Maakonna halduskeskus on Johnson City ja suurim linn Blanco. Maakond moodustati 1858. aastal. 2010. aasta seisuga elas Blanco maakonnas 10 497 inimest. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Bexari maakond

Bexari maakond (Bexar County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on San Antonio. Maakond moodustati 1836. aastal. 2010. aasta seisuga elas Bexari maakonnas 1 714 773 inimest. https://www2.census.gov/geo/docs/maps-data/data/gazetteer/counties_list_48.txt https://public.tableau.com/shared/3KTJD6WHF, vaadatud 28.08.2021. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Elbtalaue ühisvald

Elbtalaue on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Selle pindala on 422,52 km². 31. detsembril 2017 elas seal 20 722 inimest. Selle keskus on Dannenberg. Tegelikult tähendab sõna "Elbtalaue" Elbe orgu ja kirjeldab ruumiliselt mitteselgelt määratletud piirkonda jõe keskjooksu ümbruses Põhja-Saksamaal. Samtgemeinde Elbtalaue koosneb järgmistest valdadest: Damnatz Dannenberg (Elbe) Göhrde Gusborn Hitzacker (Elbe) Jameln Karwitz Langendorf (Elbe) Neu Darchau Zernien
Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsioon

Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsioon (inglise keeles Framework Convention for the Protection of National Minorities; FCNM) on 1. veebruaril 1995 Strasbourgis Euroopa Nõukogu liikmesriikide algatusel sõlmitud konventsioon, mis kaitseb liikmesriikide territooriumidel asuvaid vähemusrahvusi. Eesti liitus konventsiooniga 1995. aasta 2. veebruaril, võttis ratifitseerimisseaduse vastu 1996. aastal ja Eesti suhtes jõustus konventsioon 1998. aasta 1. veebruaril. Konventsiooni kohaselt käsitatakse vähemusrahvusena Eesti kodanikke, kes: elavad Eesti territooriumil; omavad kauaaegseid, kindlaid ja kestvaid sidemeid Eestiga; erinevad eestlastest oma etnilise kuuluvuse, kultuurilise omapära, religiooni või keele poolest; on ajendatud soovist üheskoos alal hoida oma kultuuritavasid, religiooni või keelt, mis on aluseks nende ühisele identiteedile. Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsioon, Riigi Teataja (mitteametlik tõlge) Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsiooni ratifitseerimise seadus, Riigi Teataja Eesti välisministeeriumi teadaanne välislepingu jõustumise kohta, Riigi Teataja [1], Konventsiooni sisukokkuvõte Euroopa Liidu Nõukogu lehel
Gartowi ühisvald

Gartow on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Selle pindala on 134,3 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3644 inimest. Selle keskus on Gartow. Samtgemeinde Gartow koosneb järgmistest valdadest: Gartow Gorleben Höhbeck Prezelle Schnackenburg
Lüchowi ühisvald

Lüchow on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Selle pindala on 561,19 km². 31. detsembril 2017 elas seal 23 991 inimest. Selle keskus on Lüchow linn, mis on ühtlasi ka kreisi keskuseks. Samtgemeinde Lüchow koosneb järgmistest valdadest: Bergen an der Dumme Clenze Küsten Lemgow Luckau (Wendland) Lübbow Lüchow Schnega Trebel Waddeweitz Woltersdorf (Wendland) Wustrow (Wendland)
Gartow (vallavaba ala)

Gartow on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Selle pindala on 134,15 km².
Rudolf Uus

Rudolf Uus (eesnimi ka Rudolph; 4. september 1894 Laeva vald, Kursi kihelkond, Tartumaa – 28. august 1964 Toronto, Kanada) oli Eesti politseinik. Ta mobiliseeriti 1915. aastal ja võttis osa Esimesest maailmasõjast. Läks 1917. aastal üle 1. Eesti Polku, võttis osa Vabadussõjast. Ta lõpetas 1927. aastal Tallinna Rahvaülikooli Seltsi Erakolledži. Õppis aastatel 1927–1931 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsioon Ugalasse. Astus 1920. aastal Eesti kaitsepolitsei teenistusse Narvas ja teenis pikemat poliitilise politsei juhina Valgas. Oli ka Valga linnavolikogu liige. Ta oli aastatel 1939–1940 Pärnu poliitilise politsei komissar. Ta läks 21. juunil 1940 põranda alla ja oli edaspidi Nõukogude võimuorganite poolt tagaotsitav. Ta määrati Saksa teise okupatsiooni aegu 28. augustil Tallinna välispolitsei juhatajaks, oli ka Tallinna ja Harju abiprefekt ning prefekt. Vastuolude tõttu Saksa politseijuhtidega viidi ta Tallinnast ära ja määrati juulis 1944 Võru ja Petseri prefektiks. Põgenes 1944. aastal koos perega Rootsi ja läks sealt 1952. aastal Kanadasse. A. K. "Prefekt Rudolf Uus 60-a". Vaba Eestlane nr 69, 4. september 1954. Lk 6 A. K. "Prefekt Rudolf Uus 60-a". Vaba Eestlane nr 69, 4. september 1954. Lk 6 Eesti ohvitseride andmekogu Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Göhrde (vallavaba ala)

Göhrde on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Selle pindala on 422,39 km².
Suurtükikaater

Suurtükikaater (ka soomuskaater, jõe-suurtükikaater, lahingukaater) on tugeva lähitõrjerelvastusega kaater (sõjalaev), mis on mõeldud rannikumerel või siseveekogudel kohaliku tähtsusega lahinguoperatsioonideks või maavägede toetuseks. Suurtükikaatreid kasutatakse üldjuhul operatsioonideks siseveekogudel, ranniku lähedal või madala sügavusega merealadel, kus suuremad sõjalaevad ei saa tegutseda. Suurtükikaatri relvastus ja kaitstus on sarnases suuruses valvelaevast või -kaatrist tugevam. Relvastuseks võivad olla näiteks raskekuulipildujad või automaatkahurid, kahurid, mitmelasulised raketiheitjad, lühimaa õhutõrjeraketisüsteemid, miinipildujad, automaatgranaadiheitjad ning mõned meremiinid. Suurtükikaatrid on üldjuhul kergelt soomustatud kaitseks kergerelvade tule eest. Üldjuhul puudub neil allveetõrjevõime. Valvekaater Suurtükilaev Shmel klassi suurtükikaater Gyrza-M klassi suurtükikaater
Järvamaa Elu

Järvamaa Elu oli ajaleht, mis ilmus 1932–1933 Paides. Ajalehte andis välja A. Tekko. Ajalehe esimesed numbrid kandsid alapealkirja Erapooletu noorsoo nädalleht. Järvamaa Elu E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Järvamaa Elu E-kataloogis ESTER
Kose Teataja

Kose Teataja on Kose valla ajaleht, mis ilmub aastast 1994. Ajalehte annab välja OÜ Läänetasandiku. Varem andis ajalehte välja Kose vallavalitsus. Ajalehe toimetaja oli Anne-Mari Alver. Kose Teataja E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Kose Teataja E-kataloogis ESTER
Kuldne Börs

Kuldne Börs oli Eesti kuulutusteleht, mis ilmus 1992–2013 Tallinnas. Aastast 2013 on Kuldne Börs kättesaadav veebikeskkonnas andmebaasina. Ajalehe viimane väljaandja oli AS Sanoma Baltics. 1999–2004 kandis ajaleht pealkirjas nime Eesti suurim kuulutusteleht Kuldne Börs E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Kuldne Börs E-kataloogis ESTER
Kuressaare Sõnumid

Kuressaare Sõnumid oli tasuta infoleht, mis ilmus 2004–2017 Kuressaares. Ajalehte levitati ajalehtede Meie Maa ja Saarte Hääl vahel. Infolehe viimane väljaandja oli Kuressaare linnavalitsus. Infolehe toimetaja oli Kristiina Maripuu. Kuressaare Sõnumid E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Kuressaare Sõnumid E-kataloogis ESTER
Labõritsa

Labõritsa on küla Setumaal. Küla kuulub Seeritsä nulka. Tänapäevase halduse järgi asub Labõritsa Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Küla venepärane nimevorm on Buravenki. Labõritsa asub samanimelise järve kaldal. Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года. Labõritsa Eesti kohanimeraamat
Truba

Truba on küla Setomaal. Küla kuulub Irboska nulka, selle järgi on Irboska nulka ka Truba nulgaks nimetatud. Praegu asub Truba Venemaal, Petseri rajoonis. Enne teist maailmasõda kuulus küla Eestile (asus Vilo vallas). 2011. aastal elas külas 2 inimest, mõlemad setud. Küla venepärane nimi on Zatrubje (Затрубье). Praegu on Truba külge liidetud Leebedi (Лебеды) küla. Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года. "Veere pääl: 11" (2004) telesaade Truba küla elanikest
Briežuciems

Briežuciems (latgali Brīžucīms) on küla (mazciems) Lätis Balvi piirkonnas, Briežuciemsi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 115 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 35 ja Riiast 258 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel rahvamaja, postkontor ja raamatukogu. Küla rajati nõukogude perioodil kui Briežuciemsi sovhoosi keskasula. Vietvārdu datubāze, vaadatud 24. november 2018 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 2. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 586. lk. ISBN 9984-00-436-8.
Külajutud

Külajutud oli ajaleht, mis ilmus 2006–2009. Ajalehte andis välja MTÜ Juminda Külaselts. Ajalehe toimetaja oli Aive Sarjas. Külajutud E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Külajutud E-kataloogis ESTER
Biureedireaktsioon

Biureedireaktsioon on valkude üldreaktsioon, mis on tingitud peptiidsidemete esinemisest. Aluselises keskkonnas annavad kahevalentsed vaseioonid valkude peptiidsidemetega violetse värvusega kompleksi. Valgu osalise hüdrolüüsi produktid, peptoonid, annavad roosakas-violetse värvuse. Värvuse annavadki ühendid, mis sisaldavad vähemalt kaht peptiidsidet. Test on nimetuse saanud uurea derivaadi biureedi järgi, mis annab Cu2+-ioonidega tüüpilise positiivse reaktsiooni. Värvuse intensiivsus sõltub valgu kontsentratsioonist lahuses. Reaktsiooni kasutatakse nii valgu tõestamiseks kui ka valkude kvantitatiivseks määramiseks. Beer-Lamberti seaduse järgi on biureedireaktsiooniga on võimalik määrata valgu kontsentratsiooni, kuna peptiidsidemed esinevad valku moodustavates aminohappetes sama sagedusega. Värvi intensiivsus on otseselt seotud valgu kontsentratsiooniga lahuses. Vesilahusesse lisatakse sama suur kogus 1% tugevat alust (NaOH või KOH) ja 1-2 tilka Cu(II)SO4. Kui lahus muutub lillaks, siis leidub seal valgumolekule. Lahuses olevat valku on võimalik kvantitatiivselt määrata kolorimeetriga lainepikkusel 540 nm. Peptiidsideme rühm –CO-NH– moodustab vasksulfaadiga värvilise vase kompleksühendi. See nähtus aitab tõestada, et aine sisaldab valku: valkudes on aminohapped liitunud peptiidsideme –CO-NH– kaudu peptiidahelateks . Malle Kreen, Terje Robal, Tiina Randla. "Biokeemia laboratoorsed tööd" (PDF). {{netiviide}}: kontrolli parameetri |URL= väärtust (juhend)CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)[alaline kõdulink] Wikipedia. "Biuret test". Signe Abel, Anne Kivinukk, Urmas Lekk, Ilona Lille, Marje Loide, Anneli Lukason, Kristel Mäekask, Dmitri Solntsev, Erkki Tempel, Eve Torv. "Metoodiline käsiraamat bioloogia õpetamiseks gümnaasiumis" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Laekvere Valla Sõnumid

Laekvere Valla Sõnumid oli Laekvere valla ajaleht, mis ilmus 1996–2017 Laekveres. Hiljem liideti Laekvere Valla Sõnumid ajalehega Koduvalla Sõnumid. Laekvere Valla Sõnumeid andis välja Laekvere vallavalitsus. Laekvere Valla Sõnumite toimetaja oli Silvi Sirelpuu. Laekvere Valla Sõnumid E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Laekvere Valla Sõnumid E-kataloogis ESTER
Hiiumaa (ajaleht)

Hiiumaa (1949–1989 Nõukogude Hiiumaa) oli Hiiu maakonna ajaleht, mis ilmus 1949–2004 Kärdlas. 1949–1989 oli ajaleht EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSNi ajaleht. Ajaleht ei ilmunud 3. maist 1962 kuni 1. oktoobrini 1965. Sel perioodil ilmusid Hiiumaaga seotud uudised Haapsalu ajalehes Töörahva Lipp. Hiiu Leht Hiiumaa E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Nõukogude Hiiumaa E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Hiiumaa E-kataloogis ESTER Nõukogude Hiiumaa E-kataloogis ESTER
Oma Sõna

Oma Sõna on Viljandi Kesklinna Kooli koolileht, mis ilmub aastast 1988. Ajaleht ilmub 2-4 korda aastas. Oma Sõna E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Oma Sõna E-kataloogis ESTER Oma Sõna Viljandi Kesklinna Kooli kodulehel
Lauri Hirvesaar

Lauri Hirvesaar (sündinud 3. mail 1986 Eestis) on eesti toote- ja tööstusdisainer. Ta on õppinud aastatel 1993–2005 Viimsi Keskkoolis. 2008. aastal sai Eesti Kunstiakadeemias tootedisaini erialal bakalaureusekraadi ja 2011. aastal magistrikraadi (magistritöö: elektriline paikveomopeed). Ta on töötanud tootedisainerina ettevõttes TenTwelve OÜ (2011-2012) ja ettevõttes Cleveron (2012). Alates ettevõtete jagunemisest (2022) on Lauri töötanud tööstusdisainerina ka autonoomseid sõidukeid arendavas firmas Clevon AS. Lisaks on ta korduvalt olnud külalisõppejõuna projektide ja lõputööde juhendaja Eesti Kunstiakadeemias. 2010 Electrolux DesignLab 2010 Võit[viide?] 2017 Edison Awards Bronze Medal - Cleveron Ltd.[viide?] 2023 DesignEuropa Awards Finalist - Cleveron 402 https://www.euipo.europa.eu/en/designs/designeuropa-awards/awards-2023/cleveron https://ee.linkedin.com/in/lauri-hirvesaar-8521b468 https://defol.io/lauri-hirvesaar https://cleveron.eu/uudised/cleveron-s-packrobot-brings-home-the-edison-awards-bronze-press-release https://newsroom.electrolux.com/ee/2011/03/10/electrolux-designlab-2010-finaalvoistluse-kulastamine-londonis/
Peipsirannik

Peipsirannik (vene keeles Чудское побережье) on ajaleht, mis ilmub aastast 2003 Mustvees. Ajalehe väljaandja ja toimetaja on Fjodor Maspanov. Ajalehe tekst on eesti ja vene keeles. Ajalehe esimesed kaks numbrit ilmusid nime all Peipsi Reklaam. Peipsirannik E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Peipsirannik E-kataloogis ESTER
Puurmani Uudised

Puurmani Uudised oli Puurmani valla ajaleht, mis ilmus 1996–2018. Ajalehte andis välja Puurmani vallavalitsus. Ajalehe toimetaja oli Ell Maanso. Ajalehte jätkab osaliselt Põltsamaa Valla Leht. Puurmani Uudised E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Puurmani Uudised E-kataloogis ESTER
Raadio (ajakiri, 1930)

Raadio : Üleriiklise Eesti Raadioühingu häälekandja oli ajakiri, mis ilmus alates 21. detsember 1930 – 1938 aastatel Tallinnas. Väljaandjaks Üleriiklise Eesti Raadioühing. Ajakirja trükiti Tallinnas Eesti Ühistrükikojas ja ilmus korra nädalas hinnaga 20 senti. Vastutavad toimetajad: Hjalmar Mäe (1931 – 1934 nr. 164) Ludwig Mühlbach (Ludvig Ojaveski) (1934 nr. 165 – 1938) Tegevtoimetajad: Valentin Trofimof (alates 1935 Valdar Tamera) (1935 nr. 210 – 220) Karl Kesa (1935 nr. 221 – 1938) Karikatuurid ajakirjale joonistas Kaarel Joon. "Raadio". ERB. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. november 2018.
Rae Sõnumid

Rae Sõnumid on Rae valla ametlik ajaleht, mis ilmub aastast 1996. Ajalehte annab välja Rae vallavalitsus. Rae Sõnumid E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.11.2018) Rae Sõnumid E-kataloogis ESTER