laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Figline Vegliaturo

Figline Vegliaturo on vald (comune) Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. 730 meetri kõrgusel merepinnast asuva Figline Vegliaturo asustustihedus on keskmiselt 269 inimest ruutkilomeetri kohta. Figline Vegliaturo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Aprigliano, Cellara, Mangone, Paterno Calabro, Piane Crati. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it  Figline Vegliaturo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Runrig

Runrig oli šoti ansambel, mille asutasid vennad Rory ja Calum MacDonald 1973. aastal Skye saarel. See tegutses 2018. aastani. Ansambel sai tuntuks gaelikeelse rokkmuusika ja kultuuri edendajana. Rory MacDonald (laulude autor, basskitarr ja laul) Calum MacDonald (laulude autor, löökpillid) Malcolm Jones (kitarrid, flöödid, akordion) Iain Bayne (trummid) Bruce Guthro (laul ja kitarr) Brian Hurren (klahvpillid ja laul) "Play Gaelic" (1978) "Highland Connection" (1979) "Recovery" (1981) "Heartland" (1985) "The Cutter and the Clan" (1987) "Once in a Lifetime" (1988) "Searchlight" (1989) "The Big Wheel" (1991) "Amazing Things" (1993) "Transmitting Live" (1994) "Mara" (1995) "Long Distance..Best of" (1996) "Beat the Drum" (1998) "In Search of Angels" (1999) "Live at Celtic Connections" (2000) "The Stamping Ground" (2001) "Proterra" (2003) "Day of Days - Live - the 30th anniversary concert at Stirling Castle" (2004) Runrigi ametlik koduleht
Francavilla Marittima

Francavilla Marittima on vald (comune) Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. 273 meetri kõrgusel merepinnast asuva Francavilla Marittima asustustihedus on keskmiselt 95,7 inimest ruutkilomeetri kohta. Francavilla Marittima piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cassano all'Ionio, Cerchiara di Calabria, Civita, Villapiana. Santuario della Beata Vergine degli Infermi Palazzo Rovitti Palazzo Apolito Palazzo De Santis Palazzo Risoli Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it  Francavilla Marittima – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Abrogatsioon

Abrogatsioon (ladina keeles abrogatio) ehk kaadamine on õigusakti kehtetuks tunnistamine.
Abrutsid

Abrutsid ehk Abruzzo Apenniinid (Appennino abruzzese) on mägede rühm Kesk-Itaalia idaosas, osa Kesk-Apenniinidest ja Apenniinide mäestikust. See ulatub ühtede autorite järgi Passo di Monterealest või Passo della Torritast kuni Bocca di Forlìni, teiste järgi Tronto jõest Sangro jõeni. Abrutsides on mitu loode-kagusuunalist mäeahelikku. Need on enamasti metsatud. Abrutsid on lubjakivimäed suurte karstialadega. Abrutsides on Apenniinide kõrgeimad tipud, sealhulgas Gran Sassos paiknev Corno Grande (2912 m), mis on Apenniinide kõrgeim mäetipp, ja La Majella (2795 m). Need asuvad Abruzzo maakonnas. Piirkonnas on Fucino, mis enne täielikku kuivendamist põllumajanduslikel eesmärkidel 1854–1870 oli Itaalias suuruselt kolmas järv. Abrutsides on 496,8 km² suurune Abruzzo, Lazio ja Molise rahvuspark, kus elavad muu hulgas karud, hundid ja kotkad.
Absalom

Absalom (אַבְשָׁלוֹם, ’avšālôm; umbes 1000 eKr) oli Vana Testamendi järgi Taaveti kolmas poeg. Nimi tähendab 'Isa on pääste' või ' šālôm on Isa'. Absalon sündis Hebronis. Tema ema oli Gesuri kuninga Talmai tütar Maaka. (2. Saamueli raamat 3:3) Kui Absalom oli noor mees, vägistas tema poolvend Amnon tema õe Taamari ja jättis ta maha. Taavet ei võtnud muud ette, kui pagendas Amnoni Jeruusalemma õukonnast. Vihane Absalom tappis kättemaksuks Amnoni. (2. Saamueli raamat 3:13) Absalom põgenes Taaveti eest. Alles viie aasta pärast julges ta jälle isa ette ilmuda. Ta kavatses ise võimu üle võtta, olles jõudnud veendumusele, et Taavet on nõrk kuningas, Iisrael aga vajab tugevat juhtimist. Oma nõuandja Ahitofeli abiga leidis Absalom jalaväelaste ja vanemate seas sõpru ja mobiliseeris teisel pool Jordanit väikese väe. Taavet pidi Jeruusalemmast põgenema. Nuhkide abil, kelle seas oli ka noor preester Huusai, laskis Taavet Absalomi linnast välja meelitada. Efraimi metsas toimus taplus. Absalom jäi oma isa sõdurite eest põgenedes oma pikki juukseid pidi tamme külge rippuma. Taaveti väejuht Joab "võttis kätte kolm oda ning torkas need Absalomile südamesse, kui ta tamme küljes oli alles elus. Ja kümme noort meest, Joabi sõjariistade kandjad, astusid tema ümber ja lõid Absalomi ning surmasid tema." (2. Saamueli raamat 18:14.) See toimus hoolimata sellest, et Taavet oli enne lahingu algust kutsunud sõdureid üles Absalomi säästa. Etiooplane Ahimaats viis kuningale sõnumi (2. Saamueli raamat 18:32–19:3): "Kuningas küsis etiooplaselt: "Kas nooruk Absalomi käsi käib hästi?" Ja etiooplane vastas: "Sündigu mu isanda kuninga vaenlastega ja kõigiga, kes tõusevad sulle kurja tegema, nõnda nagu sündis selle noorukiga!" Kuningas oli vapustatud. Ta läks üles väravakambrisse ja nuttis. Ja minnes ta rääkis nõnda: "Mu poeg Absalom, mu poeg, mu poeg Absalom! Oleksin mina surnud sinu asemel! Absalom, mu poeg, mu poeg!" Ja Joabile teatati: "Vaata, kuningas nutab ja leinab Absalomi." Nõnda muutus võit sel päeval leinaks kogu rahvale, sest rahvas kuulis sel päeval öeldavat: "Kuningas on kurb oma poja pärast.""
Absoluutlävi

Absoluutlävi ehk alumine absoluutlävi on ärrituse vähim tugevus, mille puhul tekib aisting. kuuldelävi valguslävi valulävi
Kertu

"Kertu" on Ilmar Raagi 2013. aastal valminud film. "Kertu" (ingliskeelse pealkirjaga "Love Is Blind") rahvusvaheline esilinastus oli 12. oktoobril 2013 Varssavi Rahvusvahelisel Filmifestivalil. Film valiti 2013. aastal ka 55. korda toimuvatele Lübecki Põhjamaade filmipäevadele sel aastal Eesti täispikkadest mängufilmidest Eestit esindama. Põhiosas Saaremaal filmitud film räägib väikeses külaühiskonnas kõigi selle elanike silme all lahtirulluvast ebatavalisest armastusloost ning ühtlasi portreteerib ühe perekonna ja kogukonna varjatud suhteid. 2013. aastal käis seda filmi Eesti kinodes vaatamas 42 543 inimest. Ursula Ratasepp – Kertu Mait Malmsten – Villu Leila Säälik – Malle, Villu ema Külliki Saldre – Anu, Kertu ema Peeter Tammearu – Jüri, Kertu isa Piret Laurimaa – Kaarin, Kertu õde Aarne Mägi – Mehis Ene Järvis – günekoloog Helena Merzin – Maret Helene Vannari – Helga Jaanus Mehikas – Andres Janek Sarapson – Peeter Jüri Lumiste – onkoloog Jüri Vlassov – Toomas Kaie Mihkelson – arst Kata-Riina Luide – Maire Kiiri Tamm – Aino Margus Prangel – Einar Meelis Rämmeld – Rein Peeter Jürgens – Juhan Arkadi Popov – kiirabimeeskonna juht JUHTKIRI - “Kertu“ alustab Saaremaalt, Meie Maa, 8. oktoober 2013 Raagi “Kertu” valiti Põhjamaade filmipäevade võistlusprogrammi, Saarte Hääl, 29. oktoober 2013 Jaanus Kulli, Jaak Allik: Ilmar Raag ujub «Kertuga» selgelt vastuvoolu, Õhtuleht, 12. oktoober 2013 "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 23. märts 2014. Vaadatud 21. märtsil 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kertu andmekogus IMDb (inglise) Mall:Efis
Pujurderahu

Pujurderahu on väike saar (rahu) Hiiumaa vallas Vahtrepa küla alal Väinameres, Hari kurgu lääneosas. Selle pindala on 98 m² ja rannajoone pikkus 182 meetrit. Rahu on pikliku kujuga ja kivine. Saarel asub hallhülge püsielupaik. Pujurderahu Eesti looduse infosüsteemis
Aeroc International AS

Aeroc International AS on rahvusvaheline ehitusmaterjaliettevõte (valdusfirma), mis toodab ja müüb poorbetoontooteid. Ettevõte tegutseb Balti ja Skandinaavia riikides. Ettevõte müüb toodangut kaubamärgi all Aeroc[viide?]. Aastal 2012 ostis ettevõte ka Soome kaubamärgi JÄMERÄ. Ettevõttel asub kaks tehast Eestis ja Lätis ning müügiesindused on Leedus ja Soomes. Skandinaavia ja Kaliningradi piirkonnas tegutseb ettevõte volitatud edasimüüjate kaudu. Eestis asub ettevõte haru Aeroc Jämerä AS, mille käive 2014. aastal oli 9,2 miljonit eurot. Ettevõtte esimene tehas alustas tööd 2001. aastal Kunda lähedal. http://www.aeroc.eu/index.php?lang=est (vaadatud 29.10.2013) http://www.aeroc.ee/index.php?page=734&lang=est&cnt=Firmast (vaadatud 29.10.2013) AEROC JÄMERÄ AS Inforegister Ettevõtte koduleht
Läbipaistev pangakonto

Läbipaistev pangakonto (inglise keeles transparent account) on pangakonto, millel toimuvad tehingud on täielikult läbipaistvad. Igaüks võib igal ajal interneti kaudu kontrollida kontol toimunud sissetulekuid ja väljaminekuid. Läbipaistvat pangakontot kasutavad põhiliselt kasumit mittetaotlevad organisatsioonid ja kodanikualgatused, sealhulgas sihtasutused, mittetulundusühingud, poliitilised parteid jne. Läbipaistva pangakonto kasutamise eesmärk on suurendada organisatsiooni või kodanikualgatuse usaldusväärsust. The Transparency and Accountability Initiative (T/A Initiative) Läbipaistva pangakonto teenuse näiteid: Fio banka. Transparent Account Raiffeisenbank. Transparent account
Anicetus

Anicetus (kreeka keeles Ἀνίκητος – 'Aniketos' 'vallutamatu') oli 11. paavst. Ta valitses Pius I järel 11 aastat. Ta oli esimene süürlane, kes sai paavstiks. "Liber Pontificalise" järgi oli Anicetus ametis 9 aastat 3 kuud ja 3 päeva, saades ametisse aastal 167. Tema valitsemisaastad on vaieldavad, kuid tänapäeval tunnustavad kirikuloolased tema ametiajana aastaid 155–167. "Liber Pontificalis" paigutab tema ametisse asumise Hyginuse järel. "Liber Pontificalise" järgi sündis Anicetus Süürias Homsis (tollases Emesas) ja tema isa nimi oli Johannes. Tema ajal külastas Roomat Smyrna piiskop Polykarpos, kellega Anicetus arutas kirikuelu probleeme. Neist tõsiseim oli vaidlus ülestõusmispühade tähistamise üle, mida Polykarpos soovis pidada juudi kalendri järgi, kus Kristuse ülestõusmispäev võis langeda teisele nädalapäevale, Anicetus aga rõhutas Kristuse ülestõusmispäevana pühapäeva tähistamist. Kuigi tookord soostus Anicetus andma Väike-Aasiale eristaatuse, teravnes vaidlus ülestõusmispühade tähistamise üle Victor I ajal. Anicetuse palvel pidas Polykarpos Roomas missa. Anicetus kuulutas montanismi ketserluseks. See oli esimene hukkamõistev otsus, mille paavst langetas ühe usuliikumise kohta. Anicetuse ajal lahkus Roomast gnostik Valentinus. Anicetus pidi kohtuma Hegesippuse ja Justinusega, kes viibisid tema ajal Roomas. Anicetus keelustas "Liber Pontificalise" järgi preestritel pikkade juuste kandmise. Talle on omistatud ka "Te Deumi" esimese 10 värsi autorsus. Teoloog Adolf von Harnacki väitel oli Anicetuse ajal Rooma koguduse hierarhiline struktuur monarhiline. Võimalik, et see oli Anicetus, mitte Anacletus I, kes tähistas Peetruse haua mälestusmärgiga. Ta ordineeris 17 presbüterit, 4 diakonit ja 9 piiskoppi. Anicetus maeti "Liber Pontificalise" järgi Calixtuse katakombidesse. Teda austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 17. aprill. Alates 1969. aastast ei ole katoliiklased enam kohustatud seda pidama. Teda on austatud ka 16. aprillil ja 20. aprillil. Tema järeltulijaks sai Soter. Gustave Bardy: L'Église Romaine sous le pontificat de saint Anicet. "Recherches de Science Religieuse" 17, 1927: 496–501. Norbert Brox: Le conflict entre Anicet et Polycarpe. "Concilium" 71, 1972: 35–42. J. N. D. Kelly: The Oxford Dictionary of Popes. 1996. Liber Pontificalis. Artikkel Anicetusest. (inglise keeles) Anicetuse kiri.
Mülleri juha

Mülleri juha ehk paramesonefroni juha (ladina keeles ductus paramesnonephricus) on selgroogse emaslooma sisesuguelund.Mülleri juha on lootel esinev paariline juha, mis kasvab piki Wolffi juha allapoole ja lõpeb kuse-suguurkega. isasloomal (sh mehel) rudimentaarne. Terminologia Embryologica: E.5.7.2.3.0.0.3 Tulevasel naisel arenevad paramesonefroni juhast munajuha, emakas, emakakael, ja tupe ülaosa. Paramesonefroni juha sai nime Saksa arsti, anatoomi ja ihtüoloogi ning herpetoloogi Johannes Peter Mülleri järgi (14. juuli 1801 – 28. aprill 1858), kes uuris paramesonefroni juha arengut (Bildungsgeschichte der Genitalien, 1830). munajuha Mülleri juha atrofeeriv peptiid Wolffi juha Loomade elu 5:103. "Meditsiinisõnastik", tõlkijad Katrin Rehemaa, Sirje Ootsing, Laine Trapido, lk 494, 2004, ISBN 9985-829-55-7 [1] Veebiversioon (vaadatud 28.10.2013) (inglise keeles) "Sünnitusabi ja günekoloogia", tõlkinud Aivar Ehrenberg, Fred Kirss, Maike Parve, Anne Kirss, Olev Poolamets, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, AS Medicina, lk 24, 2008, ISBN 978 9985 829 46 2
Laino Borgo

Laino Borgo on vald (comune) Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. Laino Borgo asub Pollino rahvuspargi territooriumil. 271 meetri kõrgusel merepinnast asuva Laino Borgo asustustihedus on keskmiselt 35 inimest ruutkilomeetri kohta. Laino Borgo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Aieta, Castelluccio Inferiore (PZ), Castelluccio Superiore (PZ), Laino Castello, Lauria (PZ), Rotonda (PZ), Tortora, Viggianello (PZ). AA. VV., Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani, Milano, GARZANTI, 1996, p. 341. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it  Laino Borgo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Click & Grow

Click & Grow on automaatne taimekasvatussüsteem, mida arendab Eesti firma Click & Grow OÜ[viide?]. Seda tehnoloogiat kasutades hooldatakse toataimi sensorite, protsessori ja tarkvara abil . wired News (vaadatud 29.10.2013) GizMag (vaadatud 29.10.2013) Click & Grow koduleht
Kuse-suguurge

Kuse-suguurge ehk urogenitaalsiinus (sinus urogenitalis) on lootel valdavalt embrüonaalses arengujärgus esinev suguelundite arengustaadium, mil tagasool lõpeb kloaagiga. Hilisemas arengujärgus (4.–6. nädalal) jaotab vahesein kuse-suguurke pärasooleks ja urogenitaalsiinuseks. Embrüogenees Loode "Meditsiinisõnastik", tõlkijad Katrin Rehemaa, Sirje Ootsing, Laine Trapido, lk 704, 2004, ISBN 9985-829-55-7 "Sünnitusabi ja günekoloogia", tõlkinud Aivar Ehrenberg, Fred Kirss, Maike Parve, Anne Kirss, Olev Poolamets, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, AS Medicina, lk 24, 2008, ISBN 978 9985 829 46 2 "Sünnitusabi ja günekoloogia", tõlkinud Aivar Ehrenberg, Fred Kirss, Maike Parve, Anne Kirss, Olev Poolamets, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, AS Medicina, lk 24, 2008, ISBN 978 9985 829 46 2
Eesti Energia Tehnoloogiatööstus AS

Eesti Energia Tehnoloogiatööstus AS on Eesti Energia tütarettevõtteid. Ettevõte valmistab muu hulgas metallkonstruktsioone, energeetika- ja tööstusseadmeid. Ettevõte on Eesti Energia elektrijaamade ja õlitehaste tehnoloogialahenduste peamine arendaja ja valmistaja. Ettevõtte ajalugu ulatub 1959. aastasse, mil see kandis nime Eesti Energoremont. https://web.archive.org/web/20140714151448/https://www.energia.ee/et/organisatsioon/tehnoloogiatoostus (vaadatud 29.10.2013) Eesti nõukogude entsüklopeedia. 2. köide: CERA–FILL. Tallinn: Valgus, 1987, lk 209. Ettevõttest Eesti Energia kodulehel
August Künnapu

August Künnapu (sündinud 6. veebruaril 1978 Tallinnas) on eesti maalikunstnik, arhitekt ja ajakirjanik. August Künnapu on õppinud Eesti Humanitaarinstituudis (1996–1997). Aastatel 1997–2001 õppis Künnapu Eesti Kunstiakadeemias arhitektuuri. 2000 õppis ta Londonis Slade'i kunstikooli suvekursustel. 2005. aastast alates on ta toimetanud ajalehte Epifanio. Ta on esinenud näitustel alates 1996. aastast. Tema esimene isikunäitus "Elujõgi" toimus 1. novembrist 2013. 12. jaanuarini 2014 Tartu Kunstimuuseumis, näitusel esitleti 22 akrüülmaali. Isikunäitusi on olnud väljaspool Eestit veel Manilas, Berliinis, Riias ja mujal.  August Künnapul on loomingus mitu lemmikteemat – sportlased ja rahvatantsijad, kassid ja koerad, arstid ja arhitektid ning palju muud. Künnapu teostes võib näha mõjusid kubismist, art déco'st, retrost ja popkunstist. See kõik kokku loob efektselt mitmenäolise tulemuse, kus petlikule naivismile lisaks on ka psühholoogilist sügavust ja traagikat. Künnaput innustab maalimises argipäev ja spordidünaamika peatamine. 2006. aastast on ta Eesti Kunstnike Liidu ja 2009. aastast Eesti Maalikunstnike Liidu liige. 2007 – Konrad Mäe preemia 2018 – Kristjan Raua preemia (särav ja isepäine maalilooming) Tema isa on arhitekt Vilen Künnapu ja ema kunstiajaloolane Liivi Künnapu. Tal on 2009. aastal sündinud poeg Alberto. "Selgusid Kristjan Raua preemia tänavused laureaadid". Postimees. 15.05.2018. Vaadatud 16.05.2018. ERR (25. detsember 2023). "August Künnapu: oleme isaga väga erinevad inimesed". ERR. Vaadatud 26. detsembril 2023.
Asper Biogene

Asper Biogene (varem Asper Biotech) on Eesti biotehnoloogia ettevõte, mille asutas Tartu Ülikooli professor Andres Metspalu 1999. aastal. Asper Biogene tegeleb geenitestide teostamisega. 2023. aastal tegi ettevõte pärilike haiguste geeniteste enam kui 2000 haiguse kohta ning määras eelsoodumust haigustele, kus on oluline geneetiline komponent (näiteks päriliku vähi või tromboosi eelsoodumus). Samuti tehakse Asper Biogenes otsetarbijale suunatud teste. Detsembris 2023 andis prokuratuur meediale ja avalikkusele teada, et geneetilise testimisega tegeleva ettevõtte Asper Biogene andmebaasist oli eelmisel kuul ebaseaduslikult alla laaditud terviseandmeid sisaldavaid faile. Andmebaasist laaditi alla umbes 10 000 inimese isiku- ja terviseandmeid. Ettevõttest Asper Biogene LLC
Toggl Track

Toggl OÜ on ettevõte (osaühing), mis arendab ajakasutuse tarkvarasüsteemi (inglise time tracking software) Toggl Track. Ettevõtte peakontor asub Tallinnas[viide?]. Ettevõtte koduleht
Tetele

Tetele (ka Tetelminde) on küla (vidējciems) Lätis, Jelgava piirkonnas Cena vallas. Aastatel 2002–2021 jäi asula Ozolnieki piirkonda. Asulas asub Tetelminde mõisa süda (Tetelmuende). Asulas on põhikool. Tetelminde torn
Tetelminde mõis

Tetelminde mõis (läti keeles Tetelmindes muiža, ka Teteles muiža, saksa keeles Tetelmuende) on mõis Lätis Ozolnieki piirkonnas Cena vallas Teteles. Kunagi Behride suguvõsale kuulunud mõisasüdame territooriumil asub praegu põhikool. Mõisakompleks hävis aastal 1919 bermondtiaadi ajal, säilinud on vaid üks hoone. Aastal 1840 Lielupe jõe äärde püstitatud vaatetorn olevat rajatud seal jahil viibinud tulevase tsaari Aleksander III vastuvõtuks. Torni ümber on jõe kallastel mõisa park. Tetelminde mõis Läti mõisaportaalis
Tulikalised

Tulikalised (Ranunculaceae) on õistaimede sugukond, mis hõlmab üle 2000 liigi. Paljud neist on laialt levinud külma ja mõõduka kliimaga maades, mõned aga kasvavad troopilistel aladel. Tulikalistel on sageli taimkattes tähtis osa, eriti niisketel niitudel ja metsades. Peamiseks eluvormiks on mitmeaastased rohttaimed, mis talvituvad risoomide ja mugulatena, harvem väikesed põõsad või liaanid. Puitunud vartega liigid on sekundaarse päritoluga, arvatavasti on nad tekkinud rohtsetest vormidest. Lehed on tavaliselt abilehtedeta, lihtsad, jagused või lõhised, paiknevad vahelduvalt või vastakult. Õied on väga mitmesuguse ehitusega. Õite mitmekesisus tuleb sellest, et sugukonnaks ühendatud perekonnad on mitmesugusel arenguastmel. Ühtedel on õite ehituses hulgaviljalistele omaseid primitiivseid tunnuseid: lihtne õiekate, õieosade ebakindel arv ja spiraalne asetus, nektaariumide puudumine (perekond kullerkupp, sinilill, ülane, varsakabi). Teistel on seoses putuktolmlemisega õie ehituses kõrgelt spetsialiseerunud tunnuseid: kannus (kurekell, varesjalg), sügomorfne õiekate (käoking, varesjalg). Mõned perekonnad on kohastunud tuultolmlemiseks, neil on õied taandarenenud (ängelhein). Järelikult on perekondade eristamisel õie ehitusel esmajärguline tähtsus. Viljad on enamasti koguviljad (koosnevad kukkurviljadest või pähklikestest) või marjad. Tulikalised sisaldavad sageli mürgiseid alkaloide, kariloomad tulikalisi ei söö, mistõttu nad on heina- ja karjamaadel soovimatu komponent. Enamasti on tulikalised dekoratiiv- ja ravimtaimed. käoking (Aconitum) kollane käoking (Aconitum lycoctonum lasiostomum või Aconitum lasiostomum) siumari (Actaea) salu-siumari (Actaea spicata) ülane (Anemone) võsaülane (Anemone nemorosa) kollane ülane (Anemone ranunculoides) metsülane (Anemone sylvestris) kurekell (Aquilegia) harilik kurekell (Aquilegia vulgaris) varsakabi (Caltha) harilik varsakabi (Caltha palustris) varesjalg (Consolida) põld-varesjalg (Consolida regalis) sinilill (Hepatica) harilik sinilill (Hepatica nobilis) hiiresaba (Myosurus) väike hiiresaba (Myosurus minimus) karukell (Pulsatilla) aas-karukell (Pulsatilla pratensis) tulikas (Ranunculus) kibe tulikas (Ranunculus acris) metstulikas (Ranunculus cassubicus) suur tulikas (Ranunculus lingua) kanakoole (Ranunculus ficaria) roomav tulikas (Ranunculus repens) harkjas särjesilm (Ranunculus peltatus) tume särjesilm (Ranunculus aquatilis) sõõr-särjesilm (Ranunculus circinatus) jõgi-särjesilm (Ranunculus trichophyllus) kullerkupp (Trollius) kullerkupp (Trollius europaeus) ängelhein (Thalictrum) Adonis – adoonis Clematis – elulõng Delphinium – kukekannus Eranthis – lumekupp Helleborus – lumeroos Kalda, A. (1970). Kõrgemad taimed. Rmt.: Eichwald, K., Kalda, A. (koost.), Kukk, E. jt., Botaanika [II osa – Süstemaatika]. Tallinn, Valgus.
Krāslava mõis

Krāslava mõis, ka Kreslawka mõis (poola keeles Krasław, saksa keeles Kreslau, läti keeles Krāslavas muiža), oli mõis Venemaa Vitebski kubermangus Dünaburgi maakonnas Krāslava vallas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Krāslava piirkonnas Krāslava linnas. Wilhelm von Fürstenberg andis Krāslava mõisa 1558. aastal Plumperite perele. Mõis oli Brunnowite, Lüdinghausen gen. Wulffide, Kosside ja Huten-Czapskite käes, enne kui 1795. aastal said selle Platerid. Selle suguvõsa valdusse jäi mõis 1918. aastani.  Pikemalt artiklis Krāslava uus loss Mõisa kahest peahoonest vanem rajati XVIII sajandi alguses. Teise peahoone projekteeris sama arhitekt, valmis see aga alles 1791. aastal. Samal ajal rajati vana lossi juurde raamatukogu. Barokseist hoonetest vanem on koos raamatukoguga eravalduses, uues lossis asub aga piirkonnavalitsus. Säilinud on ka moonakamaja, kus asub koduloomuuseum. Pargi pindala on 22 hektarit, seda ümbritseb müür. Park sai alguse 18. sajandil barokse aiana. Hiljem kujundati see Daugava jõe suunas laskuvaks romantiliseks pargiks grottide ja paviljonidega. Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Eesti Meretööstuse Liit

Eesti Meretööstuse Liit (EML) on mittetulundusühing, mis ühendab laevaehitajaid, allhankijaid ja merevarustuse müüjaid, samuti Saaremaa haridusasutusi, omavalitsusi ja teisi väikelaevaehitusega seotud asutusi. Ühendus loodi selleks, et hoida ja edasi kanda puupaatide ehitamise oskusi. Aastast 2009 koondab EML peaaegu kõiki Eesti väikelaevaehitajaid ja allhankijaid. Liidu eesmärk on säilitada ja arendada Eesti väikelaevaehituse traditsioone ja merekultuuri. Põhieesmärk on arendada asjatundjate liiduna Eesti väikelaevaehitust. Eesti Väikelaevaehituse Liit Lääne-Eesti ja saarte laeva- ja paadiehitajate mittetulundusühing Kingston TTÜ Mereakadeemia Meremajanduse keskus Eesti Meretööstuse Liit