laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ruse piirkond

Ruse piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Piirneb põhjas Rumeeniaga. Piirkonnas on üheksa vallasisest linna ning ta jaguneb kaheksaks vallaks: https://www.nsi.bg/bg/content/2975/%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5-%D0%BF%D0%BE-%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D0%BE%D0%B1%D1%89%D0%B8%D0%BD%D0%B8-%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%B5%D0%BD%D0%B5-%D0%B8-%D0%BF%D0%BE%D0%BB Ruse piirkonna koduleht
Queen + Paul Rodgers

Queen + Paul Rodgers on inglise rokkansambel, ansambli Queen uus koosseis uue laulja ja uue basskitarristiga. Paul Rodgers (2004–) Brian May (2004–) Roger Meddows Taylor (2004–) Spike Edney (2004–) Danny Miranda (2005–2006) Jamie Moses (2005–2006) "The Cosmos Rocks", 2008 Ametlik veebileht
50 meetri seliliujumine

50 m seliliujumine on ujumise ala, kus ujutakse 50 meetri pikkust distantsi selili.
Konrad Stryk

Konrad Stryk (ka Cord Stryk; surnud 11. septembril 1508) oli Liivi ordu liige ja Narva foogt aastatel 1492–1507. Konradi vanemad olid Dietrich Stryk zu Eggerode ja Elseke von Münster. Ta sündis Eggerodes Horstmari lähedal Münsteri stiftis. Tema vend Arnd oli samuti Liivi ordu liige. Nende suguvõsa kuulus Vestfaali väikeaadli hulka. Konradi karjääri alguse kohta Liivimaal pole midagi teada. 1481–1482 oli ta Riias linnusekomtuur, seejärel tuleb teabesse 10-aastane paus ning 1492. aastast oli ta Narva foogt. Ta oli sellel positsioonil 15 aastat, nähes seega ära nii Ivangorodi linnuse rajamise kui ka Liivimaa-Moskva sõja. Umbes aasta pärast foogtiametist lahkumist ta suri. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 855 (lk 637).
Sweder von dem Bussche

Sweder von dem Bussche (ka Busche) oli Liivi ordu liige ja Grobiņa foogt aastal 1504. Swederi vanemaid pole teada, kuid ta pärines Vestfaalist Lippe lähedalt Detmoldist. Ka mitmed tema sugulased olid enne ja pärast teda Liivi ordu liikmed. Tema suguvõsa kuulus Vestfaali idaosa mõjukaimate hulka. 1486–1487 oli Sweder Tallinnas linnusekomtuur, 1504 on teda aga mainitud Grobiņa foogtina. Seejärel teated temast lõppevad. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 139 (lk 156–157).
Wolter von Loe

Wolter von Loe nime all on tuntud mitu inimest: Wolter von Loe oli Tallinna komtuur 15. sajandil Wolter von Loe oli Vindavi komtuur 16. sajandi alguses
Arnold von Vietinghoff

Arnold von Vietinghoff (ka Vietinghof, Vitinghove, surnud 11. juulil 1364) oli Liivi ordu maameister aastatel 1360–1364. Vietinghoff pärines Vestfaalist Esseni lähedalt Vitinghofi kindlusest. Tema suguvõsa kuulus juba alates 13. sajandist Vestfaali silmapaistvamate hulka. Tema sugulasi tegutses juhtivatel kohtadel ka Saksa ordus ning 15. sajandi algul sai Konrad von Vietinghoffist oma vanema sugulasega sarnaselt Liivi ordu meister. 1342. aastal oli Arnold tõenäoliselt esimene Aluliina komtuur. 1347. aastal on teda märgitud Kuldīga komtuurina, 1348–1349 oli ta Tallinna komtuuri ametis Tallinnas. Eelmise ordumeistri Goswin von Herike surma järel valiti ta uueks ordumeistriks, kes ta oli kuni oma surmani. Vietinghoff Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr 902 (lk 669–670). Bergmann, Gustav (1776). Geschichte von Livland, nach bossuetischer Art entworfen. Leipzig: Im Schwickertschen Verlage. Lk lk. 23.
Preisi maameister

Saksa ordu Preisi maameistrite loend: 1230–1239 Hermann Balk 1237–1238 Herman von Altenburg (kohusetäitja) 1238–1239 Friedrich von Fuchsberg (kohusetäitja) 1239 ....... Berlewin von Freiberg (kohusetäitja) 1239–1259 Dietrich von Grüningen (teistel andmetel 1246–1259) 1239–1244 Heinrich von Weida (kohusetäitja) 1244–1247 Poppo von Osterna (kohusetäitja) 1247–1250 Heinrich von Weida (kohusetäitja) 1248 ....... Heinrich von Honstein (kohusetäitja) 1250–1255 Ludwig von Queden (kohusetäitja) 1252–1253 Heinrich Botel (kohusetäitja) 1255–1257 Burchard von Hornhausen (kohusetäitja) 1257–1259 Gerhard von Hirzberg (kohusetäitja) 1259–1261 Hartmut von Grumbach 1261 ....... Dietrich (Königsbergi komtuur) 1262 – 12. juuli 1263 Helmerich von Rechenberg (ka von Würzburg) 12. juuli 1263- Johann von Wegeleben (kohusetäitja) 1263–1269 Ludwig von Baldersheim 1269–1271 Konrad von Thierberg vanem (kohusetäitja) 1271–1273 Dietrich von Gatersleben 1273–1279 Konrad von Thierberg vanem 1274–1283 Konrad von Thierberg noorem (kohusetäitja, teistel andmetel 1274–1275, 1277–1279) 1279–1280 Konrad von Feuchtwangen 1280–1283 Mangold von Sternberg 1283–1288 Konrad von Thierberg noorem 1288–1299 Meinhard von Querfurt 1299–1300 Konrad von Babenberg 1300 ....... Ludwig von Schippen 1300 ....... Berthold von Brühaven (kohusetäitja) 1300–1302 Helwig von Goldbach 1302–1306 Konrad Sack 1306 ....... Sieghard von Schwarzburg 1307–1309 Heinrich von Plötzke 9. september 1309 Preisi maameistri ametikoht kaotati, kui seoses tülidega Paavst Clemens V ja Templiordu vahel kolis Saksa ordu kõrgmeister Siegfried von Feuchtwangen ordu peakontori väljapoole Püha Rooma riiki, Veneetsia Vabariigist Preisimaale Marienburgi (tänapäeval Malbork), ning võttis Preisimaa administratsiooni üle. 1317–1324 Friedrich von Wildenberg Saksa ordu kõrgmeistrite loend Saksa ordu suurmarssalite loend Saksa meistrite loend Liivi ordu maameistrite loend http://www.worldstatesmen.org/German_States3.html#Prussia Preisi maameistrid 1129–1324
Whitesnake

Whitesnake on inglise hard rock'i bänd, mille loojaks oli 1977. aastal David Coverdale. 1978 "Trouble" 1979 "Lovehunter" 1980 "Ready an' Willing" 1981 "Come an' Get It" 1982 "Saints & Sinners" 1984 "Slide It In" 1987 "Whitesnake" 1989 "Slip of the Tongue" 1997 "Restless Heart" 2008 "Good to Be Bad" 2011 "Forevermore" 2015 "The Purple Album" 2019 "Flesh & Blood" "Whitesnake´i toetab Eesti postgrunge bänd DefRage". elu24. 9. detsember 2008. Margo Pajuste. Whitesnake tõestas, et Saku Suurhallis saab välja keerata ülihea heli, Õhtuleht, 17. detsember 2008
Ymaut

Ymaut oli liivlane, kes Henriku kroonika kohaselt tappis 1198. aastal Riia lahingus teise Liivimaa piiskopi Bertholdi. Tema nime on seostatud eestipärase nimega Him(m)ot(u) ja selle tähenduseks on pakutud "himustatu, ihaldatu". Läti keeles on Ymauti nime tõlgendatud kui Imants või Imanta. See ajalooliste romaanide kaudu tuntuks saanud ja 20. sajandi esimesel poolel Lätis populaarne olnud nimetraditsioon põhineb aga ümberkirjutusveaga käsikirja kasutamisel. Tema kohta pole peale Henriku kroonika piiskopi tapmisest rääkiva lõigu rohkem mingeid andmeid. Kroonika kirjelduse (II, 6) kohaselt tormas piiskopi ratsu lahingust põgenevate liivlaste keskele, kellest kaks ta kinni haarasid ja kolmas, Ymaut, ta odaga läbi torkas. Kas Ymaut seejärel tapeti või ta pääses, pole teada. Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982, lk 31 Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993. Peatükk II, kommentaar 15. Balodis, Pauls. Personal Names of Livonian Origin in Latvia: Past and Present]. Names in Multi-Lingual, Multi-Cultural and Multi-Ethnic Contact. York University, Toronto, Canada, 2009, lk 112
Rodope

Rodope on mitme koha nimi: Rodope mäed Balkanil Rodope maakond Kreekas Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonnas
Eka Tkešelašvili

Eka Tkešelašvili (õieti Ekaterine Tkešelašvili; gruusia ეკატერინე ტყეშელაშვილი; sündinud 23. mail 1977 Thbilisis) on Gruusia jurist ja poliitik, alates 2010. aasta novembrist kuni 2012. aasta oktoobrini integratsiooni riigiminister. Eka Tkešelašvili on lõpetanud Thbilisi Riikliku Ülikooli; töötanud juristina ja riigiametnikuna; olnud Gruusia peaprokurör ja justiitsminister. 5. maist kuni 5. detsembrini 2008 oli ta Gruusia välisminister. Seejärel määrati ta Rahvusliku Julgeolekunõukogu sekretäriks. Igor Taro: Gruusial pole NATO suhtes illusioone, Intervjuu Postimehes 11. oktoober 2008
Rassism

Rassism on mõtteviis või ideoloogia, mille järgi erinevused inimeste iseloomus ja võimetes on otseses sõltuvuses nende rassist. Rassismile on iseloomulik püüd määratleda inimeste õigusi ja rolli ühiskonnas eelkõige rassiliste, aga ka rahvuslike ja etniliste tunnuste, sh nahavärvi ja päritolu alusel. Rassismiks nimetatakse ka sellisele mõtteviisile rajanevat poliitikat: näiteks apartheidirežiim või rassiline segregatsioon. Rassiteooriad on liigitanud inimesi vastavalt nende rassilistele tunnustele "kõrgemateks" ja "madalamateks", ning õigustanud ja põhjendanud sellega teiste rasside hävitamist või nende eluviisi muutmist. Rassistlike arusaamade ning ebavõrdsuse kujunemisel on olulist rolli mänginud kolonialism. Näiteks Aafrikas kujundas pikk koloniaalajalugu peale ühiskondade majandusliku laastamise välja ka poliitilised rassilise ebavõrdsuse süsteemid, millest tuntuim on 1995 lõppenud apartheid Lõuna-Aafrika Vabariigis. Ameerika Ühendriikides, kus ametlik segregatsioonipoliitika lõppes 1960. aastatel, väljenduvad rassism, eelarvamused ja rassiline diskrimineerimine tänapäeval muuhulgas afroameeriklaste ebaproportsionaalselt kõrges arreteerimiste, kohtu alla andmiste ja vangistamise, vaesuse ja sellega seotud terviseprobleemide protsendis, mis osutab institutsionaalsele ehk süstemaatilisele rassismile. apartheid eugeenika holokaust ksenofoobia natsionaalsotsialism rassiline diskrimineerimine rassiline segregatsioon rassipuhtus rassism Poolas spetsiesism Aet Annist ja Eeva Kesküla 2017. Ebavõrdsused. A. Annist ja M. Kaaristo (toim.) Sotsiaal- ja kultuuriantropoloogia. Tallinn: TLÜ Kirjastus, lk 262-263
Suicidal Tendencies

Suicidal Tendencies on USA hardcore punk'i ja thrash metal'i bänd. Suicidal Tendencies (25th Anniversary Edition) 2008 Friends & Family, Vol. 2 2001 Free Your Soul and Save My Mind 2000 Free Your Soul & Save My Mind (Bonus Track) 2000 FNG 2000 Freedumb 1999 Freedumb (Japan Bonus Track) 1999 Six the Hard Way 1998 Friends & Family 1997 Prime Cuts: The Best of Suicidal Tendencies 1997 Suicidal for Life 1994 Still Cyco After All These Years 1993 The Art of Rebellion 1992 Light 1991 Possessed to Skate 1990 Lights...Camera...Revolution! 1990 Controlled by Hatred/Feel Like S***...Deja Vu 1989 How Will I Laugh Tomorrow When I Can't Even Smile Today 1988 Join the Army 1987 Suicidal Tendencies 1983 Ametlik koduleht
Aleksei Prokurorov

Aleksei Prokurorov (vene Алексей Алексеевич Прокуроров; 25. märts 1964 – 10. oktoober 2008) oli vene murdmaasuusataja ja treener. Calgary olümpiamängudel 1988 võitis Aleksei Prokurorov 30 km suusatamises kuldmedali ja 4 x 10 km teatesuusatamises hõbemedali. Ka Trondheimi maailmameistrivõistlustel 1997 sai ta kuldmedali 30 km suusatamises, lisaks hõbemedali 10 km distantsil. Ta sai erinevatelt maailmameistrivõistlustelt ka 4 pronksmedalit. Pärast tegevsportlase karjääri lõppu oli ta Venemaa naiste suusakoondise peatreener kuni surmani. Aleksei Prokurorov hukkus 10. oktoobril 2008 oma kodulinnas Vladimiris, kui roolijoodiku auto talle otsa sõitis. Peep Pahv: Roolijoodik pani suusamaailma leinama, Postimees 11. oktoober 2008
Lights...Camera...Revolution!

"Lights...Camera...Revolution!" on ansambli Suicidal Tendencies 1990. aastal ilmunud album. "You Can't Bring Me Down" "Lost Again" "Alone" "Lovely" "Give It Revolution" "Get Whacked" "Send Me Your Money" "Emotion No. 13" "Disco's Out, Murder's In" "Go'n Breakdown"
Suur nõukogude entsüklopeedia

"Suur nõukogude entsüklopeedia" (vene keeles Большая советская энциклопедия) on peamine ja suurim Nõukogude Liidus välja antud universaalentsüklopeedia. See anti välja kolmes trükis: 1. trükk 1926–1947 – 65 põhiköidet ja numbrita lisaköide "CCCP"; 2. trükk 1950–1958 – 49 põhiköidet, kd. 50 "CCCP", kd. 51 lisaköide, ja kd. 52 (kahe raamatuna, 1960) – tähestikuline register; lisaks rida entsüklopeedia aastaraamatuid täiendustega; 3. trükk 1969–1978 – 30 põhiköidet (neist kd. 24 kahe raamatuna, millest teine on "CCCP"), numbrita lisaköide (1980) – tähestikuline nimeregister. Entsüklopeedia 3. trüki (1969–78) veebiversioon
Philodemos

Philodemos (vanakreeka keeles Φιλόδημος; umbes 110 eKr Gadara – umbes 40 eKr) oli vanakreeka epikuurlik filosoof ja luuletaja. Ta sündis Kreeka Süüria linnas Gadaras, õppis Ateenas Sidoni Zenoni juures ja õpetas epikuurlaste koolis Napolis. Ta loenguid külastasid teiste seas Horatius ja Vergilius. Temalt on säilinud mõnikümmend epigrammi. Lisaks leiti 18. sajandil Herculaneumi väljakaevamistel papüürusi, millest suur osa sisaldab Philodemose senitundmata teoseid. Need käsitlevad nii eetika-, retoorika- kui ka muusikaküsimusi. Dorandi, Tiziano Dorandi (toim.) 1991. Filodemo: Storia dei filosofi. Platone e l'Academia (PHerc. 1021 e 164). Napoli: Bibliopolis. Gaiser, Konrad (toim.) 1988. Philodems Academica. Die Berichte über Platon und die Alte Akademie in zwei herkulanensischen Papyri. Stuttgart-Bad Cannstatt: Frommann-Holzboog. Janko, Richard (toim.) 2001. Philodemus on Poems. Book 1. Oxford: Oxford University Press. Janko, Richard (toim.) 2010. Philodemus on Poems. Books 3–4. Oxford: Oxford University Press. Sider, David 1997. The Epigrams of Philodemos: Introduction, Text, and Commentary. New York and Oxford: Oxford University Press.
David Karnosky

David F. Karnosky (12. oktoober 1949 Rhinelander – 24. oktoober 2008 Chassell) oli Ameerika Ühendriikide metsaökoloog. Ta õppis metsandust USA Wisconsini ülikoolis ja kaitses seal 1975. aastal doktoriväitekirja. Ta töötas Michigani Tehnikaülikoolis metsageneetika ja biotehnoloogia professorina. Tema kolleegide seas on eestlastest olnud ökoloogid Olevi Kull, Jaak Sõber, Anu Sõber, Asko Noormets jt. 2006. aastal valiti ta Tartu Ülikooli audoktoriks. Karnoskyle on pühendatud metsandusteadlaste organisatsiooni IUFRO väljaandel 2009. aastal Helsingis ilmunud raamat "Adaptation of Forests and People to Climate Change: A Global Assessment Report". "Tartu Ülikooli audoktorid". Tartu Ülikool. Vaadatud 13. detsembril 2022.
Montana (Bulgaaria)

Montana on linn Loode-Bulgaarias, Montana piirkonna ja Montana valla keskus. Asub Ogosta jõe kaldal. 160. aasta paiku rajasid roomlased traaklaste asula kohale sõjaväelaagri, mis kasvas linnaks nimega Montanensium. Aastatel 1944–1993 oli linna nimi Mihajlovgrad. https://grao.bg/tna/t41nm-15-06-2024_2.txt
Virkon

Virkon on tugev puhastusaine viiruste, seenhaiguse, bakterite, sarsi ja aviani infektsiooni vastu. Täisefekti saavutamiseks peab seda pihustama täispinnale ja laskma pinnal olla 2-10 min ning siis ära pühkima. Nahale laskmiseks ei kõlba kuna kuivatab nahka. On mõeldud eelkõige asjade puhastamiseks. Cutasept FP Cutasept G Cutasept F
Cutasept F

Cutasept® F on desinfitseerimisvahend mikrobioloogilise aktiivsusega bakterite, seenhaiguste, tuberkuloosi, rotaviiruse ja viiruslike haiguste vastu, kaasaarvatud HBV, HIV, HCV. Värvitu vedelik. Kasutatakse eeskätt meditsiiniasutustes, apteegis käsimüügis. Sobib naha desinfitseerimiseks. Cutasept FP Cutasept G Virkon
Rotaviirus

Rotaviirus on viirus, mis põhjustab peensoole põletikku (enteriiti), mis avaldub kõhulahtisuse, oksendamise ja palavikuna. Viirus levib haige väljaheidetega saastunud käte vahendusel ja on väga nakkav. Väljaheites leiduv viirus võib olla nakkav kuni kaks nädalat[viide?]. Rotaviiruse põhjustatud haigust esineb eelkõige väikelastel. Pea iga viieaastane laps on vähemalt korra elus selle viirusega nakatunud olnud. Kõige enam haigestuvad lapsed vanuses 6 kuud kuni 3 eluaastat. Haiguse sümptomiteks on äge kõhulahtisus, oksendamine ja palavik. Vedeliku ja mineraalainete kiire kadu on ohtlik just lapse organismile, sest lapsed on veetustumise suhtes tundlikumad kui täiskasvanud. Kiire arstiabi saamisel ei ole haigus eluohtlik. Eestis on haiguse esinemissagedus suurenenud. 2000. aastal oli Tallinnas haigusjuhte 100 000 elaniku kohta 44,1; 2006. aasta I poolaastal aga juba 97,2. Euroopa Liidu liikmesriikides põhjustab rotaviirus igal aastal umbes 9500 ja maailmas 440 000 surmajuhtu. Gastroenteriit
Jörg Haider

Jörg Haider (26. jaanuar 1950 Bad Goisern am Hallstättersee, Ülem-Austria – 11. oktoober 2008 Lambichl, Köttmannsdorf, Kärnteni liidumaa) oli Austria poliitik, Austria Vabaduspartei esimees 1986–2000. Tema valimine FPÖ esimeheks 1986. aastal tõi kaasa SPÖ-FPÖ koalitsioonivalitsuse lagunemise. Aastast 1999 kuni surmani oli ta Kärnteni liidumaa kuberner. Kaspar Näf: Austria kameeleoni Jörg Haideri surma puhul, Postimees, 14. oktoober 2008
Raamatupidamiskohustuslane

Raamatupidamiskohustuslane on majandusüksus, mis on kohustatud korraldama raamatupidamist ja finantsaruandlust õigusaktidest lähtuvalt. Eesti raamatupidamise seaduse järgi on raamatupidamiskohustuslasteks: Eesti Vabariik ühe avalik-õigusliku juriidilise isikuna (iga ministeerium ja Riigikantselei oma valitsemis- ja haldusala ulatuses ning Riigikogu, Vabariigi President, Riigikontroll, õiguskantsler ja Riigikohus). kohaliku omavalitsuse üksus Iga Eestis registreeritud era- või avalik-õiguslik juriidiline isik, füüsilisest isikust ettevõtja Eestis registrisse kantud välismaa äriühingu filiaal Vastavalt raamatupidamise seadusele on raamatupidamiskohustuslane kohustatud: korraldama raamatupidamist nii, et oleks tagatud aktuaalse, olulise, objektiivse ja võrreldava informatsiooni saamine raamatupidamiskohustuslase finantsseisundist, majandustulemusest ja rahavoogudest; dokumenteerima kõiki oma majandustehinguid; kirjendama algdokumentide või nende põhjal koostatud koonddokumentide alusel kõiki oma majandustehinguid raamatupidamisregistrites; koostama ja esitama raamatupidamise aastaaruande ning muud finantsaruanded õigusaktides sätestatud korras; säilitama raamatupidamise dokumente. GAAP Raamatupidamise eest vastutav isik U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide II (N-Y). Raamatupidamise seadus
Maniwalde

Maniwalde (Manivalde, tõlgendatud ka kui Vanevalde, Vanevald; surnud 21. septembril 1217) oli muinaseestlaste vanem. Ta esineb Henriku Liivimaa kroonikas vaid ühel korral, nimelt Madisepäeva lahingus, kus ta koos Lembitu, Wottele ja teiste Sakala vanematega langeb: Letti quoque, in sinistro cornu dimicantes, audacter una cum Theuthonicis suos adversarios invadebant, contra quos ordinati erant Sackalanenses simul cum Lembito et ceteris senioribus suis. Qui multos de Lettis vulnerantes et quosdam interficientes fortiterque pugnantes diuque restiterunt. Sed videntes turbam mediam a Theuthonicis in fugam conversam terga verterunt et ipsi. Et persequuti sunt eos Letti et multos occiderunt ex eis, et ceteri fugerunt. Et cognovit Veko, frater Roboam, Lembitum et persequutus est eum, tollens vestimenta eus, et ceteri caput eius amputantes detulerunt secum in Lyvoniam. Et ceciderunt ibidem alii seniores de Sackala, Wottele, Maniwalde cum aliis quam plurimis. Ka lätlased, võideldes vasakul tiival, ründasid julgesti koos sakslastega oma vastaseid, nende vastu olid seatud sakalased ühes Lembito ja oma muude vanematega. Haavates paljusid lätlaste hulgast ja mõningaid tappes ja vapralt võideldes, panid nad kaua vastu. Kuid nähes, et sakslased olid keskmise väesalga põgenema pööranud, pöörasid nad ka ise selja. Ja lätlased ajasid neid taga ja tapsid neist paljud ning muud põgenesid. Ja Veko, Roboami vend, tundis Lembitu ära ja ajas teda taga ja tappis ta, võttes ta riided, teised aga, võttes tema pea maha, viisid endaga kaasa Liivimaale. Ja langesid seal ka teised Sakala vanemad, Wottele, Maniwalde koos õige paljude teistega. Maniwalde nimi on arvatavalt germaani päritolu (Manowald, Manowaldus), kuid Julius Mägiste on oletanud, et Läti Henrik tegi tema nime ülestähendamisel kirjavea ja et tema tegelik nimi oli Vanevald või Vanevalde. Maniwalde tegelaskuju esineb ka Karl August Hindrey romaanides "Loojak I–II", kus teda kujutatakse manatargana. Filmis "Malev" kujutatakse Maniwaldet Harjumaa kõige leidlikuma vanemana. Kaadritagune jutustaja kommentaar mainib, et tema hüüdnimi olla leidlikkuse pärast olnud Harju Loogiline. Heinrici Chronicon Livoniae = Henriku Liivimaa kroonika. 1982. Traductionem paravit Richard Kleis, Enn Tarvel textum curavit et commentatus est. Tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Eesti Raamat, Revalie = Tallinn, XXI 3, lk 179–181. Heinrici Chronicon Livoniae = Henriku Liivimaa kroonika. 1982. Traductionem paravit Richard Kleis, Enn Tarvel textum curavit et commentatus est. Tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Eesti Raamat, Revalie = Tallinn, lk 181, kommentaar 14.
Wottele

Wottele (ka Vottele, tõlgendatud kui Võtteli või Vootele; surnud 21. septembril 1217) oli muinaseesti vanem, kes langes Madisepäeva lahingus. Henriku Liivimaa kroonika mainib Wottelet vaid lahingu kirjelduses, kus ta koos Lembitu, Maniwalde ja teiste Sakala vanematega langes: Letti quoque, in sinistro cornu dimicantes, audacter una cum Theuthonicis suos adversarios invadebant, contra quos ordinati erant Sackalanenses simul cum Lembito et ceteris senioribus suis. Qui multos de Lettis vulnerantes et quosdam interficientes fortiterque pugnantes diuque restiterunt. Sed videntes turbam mediam a Theuthonicis in fugam conversam terga verterunt et ipsi. Et persequuti sunt eos Letti et multos occiderunt ex eis, et ceteri fugerunt. Et cognovit Veko, frater Roboam, Lembitum et persequutus est eum, tollens vestimenta eus, et ceteri caput eius amputantes detulerunt secum in Lyvoniam. Et ceciderunt ibidem alii seniores de Sackala, Wottele, Maniwalde cum aliis quam plurimis. Ka lätlased, võideldes vasakul tiival, ründasid julgesti koos sakslastega oma vastaseid, nende vastu olid seatud sakalased ühes Lembito ja oma muude vanematega. Haavates paljusid lätlaste hulgast ja mõningaid tappes ja vapralt võideldes, panid nad kaua vastu. Kuid nähes, et sakslased olid keskmise väesalga põgenema pööranud, pöörasid nad ka ise selja. Ja lätlased ajasid neid taga ja tapsid neist paljud ning muud põgenesid. Ja Veko, Roboami vend, tundis Lembitu ära ja ajas teda taga ja tappis ta, võttes ta riided, teised aga, võttes tema pea maha, viisid endaga kaasa Liivimaale. Ja langesid seal ka teised Sakala vanemad, Wottele, Maniwalde koos õige paljude teistega. Varasemal ajal on tõlgendatud Wottele eestikeelseks nimekujuks Vootele ja uuemal ajal Võtteli ~ Võitelija, kuid Henriku kroonika 1982. aasta tõlke kommentaarides on Enn Tarvel hinnanud neid kõiki küsitavaiks. Heinrici Chronicon Livoniae = Henriku Liivimaa kroonika. 1982. Traductionem paravit Richard Kleis, Enn Tarvel textum curavit et commentatus est. Tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Eesti Raamat, Revalie = Tallinn, XXI 3, lk 179–181. Heinrici Chronicon Livoniae = Henriku Liivimaa kroonika. 1982. Traductionem paravit Richard Kleis, Enn Tarvel textum curavit et commentatus est. Tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Eesti Raamat, Revalie = Tallinn, lk 181, kommentaar 13.