laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Matti Vanhaneni teine valitsus

Matti Vanhaneni teine valitsus oli Soome Vabariigi 70. valitsus, mis oli võimul 19. aprillist 2007 kuni 22. juunini 2010. Valitsuse moodustamiseks peeti läbirääkimisi Helsingis Säätytalos 2007. aasta aprillis. See oli enamusvalitsus, mida toetas 126 Eduskunna liiget. Valitsuse moodustasid Soome Keskerakond (8 ministrit), Rahvuslik Koonderakond (8), Roheline Liit (2) ja Rootsi Rahvapartei (2). Erakondade tunnusvärvide järgi nimetatakse valitsust siniroheliseks. 20 ministrist 12 olid naised, mis tegi Vanhaneni teisest valitsusest suurima naiste osakaaluga valitsuse maailmas. See oli esimene valitsus maailmas, kus naisi oli rohkem kui mehi. Tähelepanu äratas ka see, et kaks ministrit, Jan Vapaavuori ja Sirkka-Liisa Anttila, olid varem kohtulikult karistatud. Vapaavuorit on karistatud kehavigastuse tekitamise, varguse ja joobes autojuhtimise eest. Matti Vanhanen teatas tagasiastumisest 18. juunil 2010, tuues ametlikult põhjuseks oma halva tervise. Pärast valitsuse tagasiastumist astus ametisse Mari Kiviniemi valitsus. peaminister Matti Vanhanen, Keskerakond rahandusminister Jyrki Katainen, Koonderakond välisminister Ilkka Kanerva, Koonderakond; Alexander Stubb (alates 4. aprillist 2008) väliskaubandus- ja arenguminister Paavo Väyrynen, Keskerakond kaitseminister Jyri Häkämies, Koonderakond – siseminister Anne Holmlund, Koonderakond regionaalminister Mari Kiviniemi, Keskerakond Euroopa asjade minister Astrid Thors, Rootsi Rahvapartei justiitsminister Tuija Brax, Roheline Liit haridusminister Sari Sarkomaa, Koonderakond; Henna Virkkunen (alates 11. detsembrist 2008) põllu- ja metsamajandusminister Sirkka-Liisa Anttila, Keskerakond transpordiminister Anu Vehviläinen, Keskerakond kommunikatsiooniminister Suvi Lindén, Koonderakond kaubandus- ja tööstusminister Mauri Pekkarinen, Keskerakond tööminister Tarja Cronberg, Roheline Liit; Anni Sinnemäki (alates 26. juunist 2009) sotsiaal- ja tervishoiuminister Liisa Hyssälä, Keskerakond; Juha Rehula (alates 24. maist 2010) kultuuri- ja spordiminister Stefan Wallin, Rootsi Rahvapartei keskkonnaminister Paula Lehtomäki, Keskerakond; Kimmo Tiilikainen (alates 28. septembrist 2007 kuni 11. aprillini 2008); Paula Lehtomäki (alates 11. aprillist 2008) sotsiaalteenuste minister Paula Risikko, Koonderakond eluasememinister Jan Vapaavuori, Koonderakond "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2009. Vaadatud 28. juunil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Valitsusprogramm (soome keeles, PDF)
Käsmu Meremuuseum

Käsmu Meremuuseum on muuseum Lääne-Viru maakonna Haljala valla Käsmu külas. 1993. aastast asub Käsmu Meremuuseum endises piirivalvekordoni hoones. Muuseum on eramuuseum ning kõik eksponaadid pärinevad muuseumi asutaja Aarne Vaigu kogudest. Meremuuseumi väljapanekud puudutavad kõike seoses merega: meresõitu, kalapüüki, salakaubavedu ning merd kui looduse osa kunstiobjektina (fotode ja maalide näol). Muuseumis korraldatakse aasta läbi konverentse, merepäevi, kontserte ja näitusi. Muuseum on külastajatele avatud iga päev. Käsmu meremuuseumi koduleht Käsmu Meremuuseumi Toimetised
Hannoveri dünastia

Hannoveri dünastia on saksa päritolu dünastia, mis valitses Suurbritanniat aastatel 1714–1901, Hannoveri kuningriiki kuni aastani 1866 (annekteerimiseni Preisimaa poolt) ja Braunschweigi kuni aastani 1918. Praegune perekonnapea on Monaco printsessi Caroline'i abikaasa Ernst August (sündinud 1954). 1714–1727 George I, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas 1727–1760 George II, Suurbritannia kuningas ja Iirimaa kuningas 1760–1820 George III, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas 1760–1801 ning Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas, (alates 1814 ka Hannoveri kuningas) 1820–1830 George IV, Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas ja Hannoveri kuningas (Georg IV) aastatel 1820–1830 1830–1837 William IV, Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas ning Hannoveri kuningas (Wilhelm IV) aastatel 1830–1837 1837–1901 Victoria, Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninganna ja India keisrinna 1837–1851 Ernst August I 1851–1866 Georg V (suri 1878) 1913–1918 Ernst August (suri 1953) 1878–1913 Ernst August II 1913–1953 Ernst August III (ka Braunschweigi hertsog) 1953–1987 Ernst August IV 1987–... Ernst August V Perekonna koduleht
Novosokolniki

Novosokolniki on linn Venemaal Pihkva oblastis, Novosokolniki rajooni keskus. Novosokolniki tekkis raudteejaama juurde 1901. aastal, linnaõigused sai 1925. aastal. Novosokolniki on raudteesõlm Moskva–Riia ja Peterburi–Kiievi raudteel. Q126684906
Mitteühtlane liikumine

Mitteühtlane liikumine on punktmassi või absoluutselt jäiga keha või kehade süsteemi massikeskme niisugune liikumine, mille korral kiirusvektor muutub. Liikumine on mitteühtlane parajasti siis, kui esineb nullist erinev kiirendus.
Kõverjooneline liikumine

Kõverjooneline liikumine on punktmassi või absoluutselt jäiga keha või kehade süsteemi massikeskme liikumine, mille korral kiirusvektori siht muutub. Liikumine on kõverjooneline parajasti siis, kui esineb kiirendus, mille siht erineb trajektoori puutuja sihist.
Kapetingid

Kapetingid valitsesid Prantsusmaad 987–1328. Dünastiale pani aluse Pariisi krahv Hugues Capet. Pärast meessoost pärijata Charles IV surma sai võimule Kapetingide kõrvalharu Valois'd. 0987–0996 Hugues Capet 0996–1031 Robert II Vaga 1031–1060 Henri I 1060–1108 Philippe I Aus 1108–1137 Louis VI Paks 1137–1180 Louis VII Noor 1180–1223 Philippe II Auguste 1223–1226 Louis VIII Lõvi 1226–1270 Louis IX Püha 1270–1285 Philippe III Vapper 1285–1314 Philippe IV Ilus 1314–1316 Louis X 1316 Jean I 1316–1322 Philippe V Pikk 1322–1328 Charles IV Ilus Valois'd Anjou dünastia
Laevakapten

Laevakapten (sõjalaevas komandör, väikelaevas kipper) on laevajuht, kes juhib laeva ja laevaperet ning vastutab laeva, lasti ja inimelude eest laeva pardal. Kapten on kõrgeim juhtiv isik laevas, kellel lasub ülim ning lõplik vastutus laevaoperatsioonide ohutu ja efektiivse teostamise eest vastavalt rahvusvahelistele, kohalikele ja lipuriigi nõuetele ning reederi juhistele. Laevaoperatsioonide aluseks on laevapere juhtimine navigeerimisel, lastioperatsioonide teostamisel, laeva hooldamisel ja teistel laeva kasutamise eesmärki täitvatel tegevustel. Laeva, sellel viibivat isikut või lasti ähvardava ohu korral, samuti laevapere liikme allumatuse või vastuhaku korral või muudel hädajuhtudel võib kapten ohu tõrjumiseks kasutada vajalikke sunnivahendeid. Kuna laev on selle riigi territoorium[küsitav]{lisa viide}} , mille lipu all ta sõidab, siis on kapten ka riigivõimu esindaja oma laeval.[viide?] Eestis eristatakse kaptenidiplomeid laeva kogumahutavuse järgi: 3000 ja suurema kogumahutavusega laeva kapten väiksema kui 3000 kogumahutavusega laeva kapten Varasem jaotus oli kaugsõidukapten (kaugsõitude õigusega kapten) ja lähisõidukapten (lähisõitude õigusega kapten). Kaptenidiplom peab olema ka sadamakaptenil (sadamajärelevalve ülemal) ning kapteni või vanemtüürimehe diplom lootsil. Kapteniks nimetatakse ka merehariduseta laevajuhte: jahtkapten (väikelaevajuht), metskapten (ilma erihariduseta laevajuht), kipper (väikese laeva juht, tihti ka omanik). Kapteni kutse saamiseks tuleb lõpetada laevajuhi koolitus mereõppeasutuses ning läbida nõutav meresõidupraktika praktikant-madrusena või madrusena, vahitüürimehena ja vanemtüürimehena. Kapteni kutseoskusi kinnitab lipuriigi väljastatud diplom või tunnistus. Eestis kehtivad järgmised kapteni kutset tõendavad tunnistused ja diplomid: väiksema kui 200 kogumahutavusega laeva kipri tunnistus (lühendatult RSK-200) väiksema kui 500 kogumahutavusega laeva kapteni tunnistus (lühendatult RSK-500) väiksema kui 3000 kogumahutavusega laeva kapteni diplom (lühendatult VKN) 3000 ja suurema kogumahutavusega laeva kapteni diplom (lühendatult KKN). Vanasõna kapteni kohta: "Jumal taevas, kapten laevas." Laevakapten Merevikis
Narva ja Ingerimaa superintendent

Narva ja Ingerimaa superintendent (saksa keeles Superintendent in Narva und Ingermannland) oli 1641–1704 Rootsi kuningriigi dominiooni Rootsi Ingeri luteri usu Narva linnakoguduste ja Ingerimaa kubermangu riigikiriku vaimulik juht (superintendent). Superintendendid: Heinrich Stahl, 16/26. juuli 1641–1657 Johan Rudbeck, 1658–1663 Per Larsson Brommius (ladinapäraselt Petrus Laurentii Brom) (surn. 1672), 27. august/6. september 1663 – 1664,. Salomon Matthiae, 1664–1665, ka Narva toomkiriku saksa koguduse pastor 1650–1655 Abraham Thauvonius (1622–1679), 23. juuni/3. juuli 1666–1672 Ericus Johannes Albogius, 1673–1678, ka Narva toomkiriku Johannese rootsi koguduse pastor Petrus Bång (1633–1696), 8/18. mai 1678–1681 superintendent Narvas Johannes Gezelius noorem, 1681–1688 Jacob Lang, 18/28. august – 1688–1700 Nils Bergius, 1700–1701 Ingerimaa superintendent Johannes Rungius (1666–1704), 1701–1704, Narva toomkiriku rootsi koguduse pastor 1701–1704. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift, 1865, lk. 61-66 Gustaf Elgenstierna, Den introducerade svenska adelns ättartavlor / 1. Abrahamsson-Celsing / Brommenstedt, nr 1367, s. 623 hilisem Viiburi piiskop (1667–1672/73) Matthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift, Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865, lk. 63 hilisem Viiburi piiskop (1672–1679) oli abielus Tallinna piiskopi Joachim Jheringi tütre Beataga Recke, Johann Friedrich von / Napiersky, Karl Eduard / Beise, Theodor, Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland, Bd.: 1, A - F, Mitau, 1827, seite 71, Bång (Petrus Erici) Matthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift, Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865, lk. 64 Viiburi piiskop (1681–1696) Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Hrsg. Bd. 1. Mitau: Steffenhagen und Sohn 1827, lk. 118–121
Polaaröö

Polaaröö on ajavahemik, mille vältel Päike püsib ööpäev ringi horisondist madalamal. Polaaröö vastand on polaarpäev. Polaaröö esineb polaaraladel – põhjapoolkeral (Arktikas) ja lõunapoolkeral (Antarktises), mille laiuskraadid on üle 66°33'. Polaaröö kestab ühest ööpäevast polaarjoonel kuni poolaastani poolusel (sügisesest võrdpäevsusest kevadise võrdpäevsuseni). Polaaröö on üks põhjustest, mille tõttu on polaarne kliima karm. Polaarpäev Virmalised H. Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 138
Polaarjoon

Polaarjoon on kujutletav joon maakera pinnal, millest alates pooluse suunas esinevad polaaröö ja polaarpäev. Põhjapolaarjoon asub põhjalaiusel 66°33'38" ja lõunapolaarjoon lõunalaiusel 66°33'38". Pöörijoon
Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia

Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia (saksa Haus Sachsen-Coburg und Gotha, inglise House of Saxe-Coburg and Gotha) on dünastia Euroopas, mis valitses Saksi-Coburgi ja Gotha hertsogkonda 1826–1918, Belgiat alates 1830. aastast, Portugali 1853–1910, Bulgaariat 1887–1946 ning Suurbritanniat ja selle dominioone alates 1901. aastast.  Pikemalt artiklis Saksi-Coburg ja Gotha 1826–1844 Ernst I 1844–1893 Ernst II 1893–1900 Alfred 1900–1918 Carl Eduard  Pikemalt artiklites Belglaste kuningas ja Belgia#Ajalugu 1831–1865 Léopold I 1865–1909 Léopold II 1909–1934 Albert I 1934–1951 Léopold III 1951–1993 Baudouin I 1993–2013 Albert II 2013–... Philippe I  Pikemalt artiklites Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik ja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik 1901–1910 Edward VII 1910–1936 George V 1936 Edward VIII 1936–1952 George VI 1952–2022 Elizabeth II 2022... Charles III Esimese maailmasõja ajal loobus Briti kuningapere Saksa tiitlitest ja dünastia nimi muudeti inglispärasemaks. 17. juulil 1917 teatas George V, et kõik Victoria meesliinis järeltulijad hakkavad kandma Windsori nime, mis valiti nii Windsori lossi kui ka linna järgi. Alates kuninganna Elizabeth II abielust prints Philipiga kannavad nende järeltulijad ametlikult nime Windsor-Mountbatten.  Pikemalt artiklites Portugali kuningriik ja Portugali kuningas 1853–1861 Pedro V 1861–1889 Luis 1889–1908 Carlos I 1908–1910 Manuel II Portugali valitsejateks said Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia liikmed, kui Ernst I nõbu abiellus Bragança dünastiast Portugali kuninganna Maria II-ga. Tavaliselt loetakse ka nelja viimast Portugali kuningat Bragançadeks või Bragança-Wettiniteks (Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia on Wettini dünastia üks haru).  Pikemalt artiklites Bulgaaria kuningriik ja Bulgaaria tsaar 1887–1918 Ferdinand I (kuni 1908. aastani vürst) 1918–1943 Boris III 1943–1946 Simeon II (hilisem Bulgaaria peaminister Simeon Sakskoburggotski nime all 2001–2005) "Suri Suurbritannia kuninganna Elizabeth II". err.ee. 8. september 2022. Vaadatud 9. september 2022.
Polaarpäev

Polaarpäev on ajavahemik, mille vältel Päike püsib ööpäev ringi silmapiirist kõrgemal. Polaarpäeva vastand on polaaröö. Polaarpäev esineb polaaraladel põhjapoolkeral (Arktikas) ja lõunapoolkeral (Antarktises), mille laiuskraadid on üle 66°33'. Polaarpäev kestab ühest ööpäevast polaarjoonel kuni poolaastani poolusel (kevadisest võrdpäevsusest sügisese võrdpäevsuseni). Polaaröö H. Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 138
Agamemnoni kuldmask

Mükeene kuldmask on kullast mask, mille Heinrich Schliemann avastas 1876. aastal väljakaevamistel Mükeenes. See mask on üks viiest, mis avastati väljakaevamistel: IV hauaplatsilt tuli välja kolm ja V hauaplatsilt kaks kuldmaski. Lisaks oli III hauaplatsile maetud kaks last, kelle nägu ja käed olid kaetud kuldlehtedega, neist ühel olid silmade kohal avad. Nina oli kõigil maskidel ühesuurune. Schliemann arvas, et see oli Agamemnoni surimask. Siiski pakuvad tänapäeva arheoloogid maski loomise ajaks perioodi 1550–1500 e.m.a., mis on varasem Agamemnoni eluajast. Sellegipoolest nimetatakse seda Agamemnoni maskiks, sest pole leitud ka kedagi paremat, kelle surimaskiks seda pidada võiks. Hauad on kindlasti kuninglikud. Kõigi maetute nägu ei ole kuldmaskiga kaetud. Seda, et maetud olid mehed ja sõdalased, näitavad hauda kaasa pandud relvad. Kulla hulk ja hoolikalt valmistatud hauapanused märgivad kindlasti au, jõukust ja tähtsust. Komme katta pealiku nägu matmisel kuldehega on teada mujaltki. 20. sajandi lõpupoole ja 21. sajandi alguses on leidude ehtsus kahtluse alla seatud. On kahtlustatud, et Schliemann võltsis ühe surimaski või rohkemgi neist ülejäänute eeskujul ja seejärel "avastas" nad. Surimaskide stiili on võrreldud teadaolevate mükeene kunsti näidistega. Tänapäeval on küsimus lahtine, ei ehtsus ega võltsing ole tõestatud, kuigi proovitud on mõlemat.
Põhjapoolus

Põhjapoolus ehk geograafiline põhjapoolus on põhjapoolkera punkt, kus Maa pöörlemistelg lõikub Maa pinnaga. Põhjapooluse koordinaadid on 90° N. Põhjapoolus asub Põhja-Jäämere keskosas, kus ookeani sügavus on umbes 4000 m. Aasta läbi on vesi kaetud jääga[küsitav], mille paksus on mitu meetrit. Põhjapoolusel esinevad polaaröö ja polaarpäev. Seetõttu on kliima üsna karm, talvel on kuu keskmine temperatuur umbes –40 °C, suvel 0 °C. Ametlikult peetakse esimesteks põhjapoolusele jõudjateks USA uurijaid Robert Edwin Pearyt ja Matthew Hensonit, kes väidetavalt jõudsid sinna eri ekspeditsioonidega 6. aprillil 1909. Siiski ei peeta teaduslikult tõestatuks, et ükski neist ekspeditsioonidest sinna tegelikult jõudis. Peary märkmed ei ole piisavalt täpsed ja Matthew Henson teatab oma memuaarides, et oli põhjapoolusel veidi enne ekspeditsioonijuht Pearyt ning kohtas teda seal. Ühiselt olevat tahetud klaarida, kes jõudis poolusele esimesena, kuid ilmselt jäi see välja selgitamata. Peale nimetatute väitis ka Frederick Cook, et jõudis 21. aprillil 1908 esimesena põhjapoolusele. Tema teaduslik usaldusväärsus kadus aga kiiresti, kui selgus, et tema väidetav esmatõus Mount McKinleyle on võltsing. Alles Umberto Nobile, Roald Amundseni ja Lincoln Ellsworthi ülelend põhjapoolusest õhulaeva Norge pardal on teaduslikult laitmatult kinnitatud. Kahtlusteta tõestatud on ka see, et 1937. aastal lendas põhjapoolusele rühm Nõukogude teadlasi Ivan Papanini juhtimisel ning nad astusid tõesti pooluse ümbruses jääle. Esimeseks eestlaseks põhjapoolusel võib pidada peakonsulit Peterburis Peeter Kaptenit, kes jõudis sinna 29. aprillil 2001. [viide?] Lõunapoolus
Amnestia

Amnestia (kreekakeelsest sõnast ἀμνηστία – amnestia, mis tähendab unustust, armuandmist, andestust) on õiguslik toiming, millega riigi kõrgeim võimuorgan vabastab isikute grupi või üksikisiku karistuse kandmisest. Näiteks 30. septembril 1791 kehtestati Prantsusmaal poliitiline amnestia Prantsuse revolutsiooni ajal, kui diktatuur oli kukutatud. Eesti seaduste järgi ei saa amnestia andmist panna referendumi küsimuseks. 1938. aasta amnestiaseadus Unustamine wikiquote
Tudorid

Tudorid oli dünastia, mis valitses Inglismaa kuningriiki 1485–1603. Tudorid olid Lancasteri dünastia kõrvalharu. Dünastiale pani aluse Henry VI vennapojana samuti troonile õigust omanud Henry Tudor, kes saavutas Rooside sõjas võidu Richard III üle ja sai seejärel Inglise kuningaks. 1485–1509 Henry VII 1509–1547 Henry VIII 1547–1553 Edward VI 1553–1558 Mary I 1558–1603 Elizabeth I Inglismaa ja Šotimaa monarhide loend Lancasteri dünastia Yorki dünastia
Laupa mõis

Laupa mõis (saksa keeles Laupa) oli rüütlimõis Järvamaal Türi kihelkonnas. Laupa mõisa asutajaks peetakse Rootsi ratsaväeohvitseri Claus Trällot, kes ostis Laupa küla 1614. aastal kuningas Gustav II Adolfi käest. 1630. aastal kingiti mõis Reinhold von Fersenile, kelle järeltulijatele (von Fersen a. d. H. Laupa) kuulus Laupa mõis aastani 1849. Viimasteks omanikeks oli perekond Taube, kes lasi ka ehitada 1905. aastal mahapõletatud hoone asemele praeguse esindusliku uusbarokse mõisahoone. 1913. aastal valminud hoone arhitekt oli Jacques Rosenbaum. Hoonet iseloomustavad mansardkatused, nii esi- kui ka tagaküljel asuvad suurejoonelised terrassid ja ülikülluslik stukkdekoor. Mõis asub Pärnu jõe kaldal, ümbritsetuna ilusast pargist. Mõisa juurde kuulub viinavabrik, valitsejamaja, kuivati, tall ja kelder. Peahoone ja eelnimetatud on kultuurimälestised. Lisaks on park looduskaitse all. Aastast 1922 tegutseb mõisahoones Laupa Põhikool. Nüüdisajal jääb Laupa mõis Järva maakonda Türi valla territooriumile. Peahoone Peahoone Tall Kuivati Kelder Laupa mõis (1914) "Laupa Põhikool: ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2012. Vaadatud 9. märtsil 2013. Laupa mõis. Inventariseerimine. Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid Laupa mõis Eesti mõisaportaalis Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Laupa mõis (Türi khk)
Suurringjoon

Suurringjoon on ringjoon, mille tasapind läbib kera keskpunkti. Suurring
Liteinõi sild

Liteinõi sild (vene Литейный мост) on sild Peterburis üle Neeva jõe. See ühendab Liteinõi prospekti Viiburi linnarajooniga. Silla pikkus on 396 meetrit ja laius 34 meetrit. Liteinõi silla juures on Neeva sügavaim koht (24 meetrit). Sild ehitati 1875–1879 ning ehitusel kasutati esmakordselt Venemaal kessoone. 1964. aastal Liteinõi silda renoveeriti ja laiendati 10 meetri võrra. Silla piiretel on kujutatud linna vapp. Peterburi sillad
Valois'd

Valois'd oli Prantsusmaa kuningadünastia, mis valitses aastatel 1328–1589; Kapetingide kõrvalharu. Valois'd sai nime Valois' krahvkonna järgi. Philippe VI 1328–1350 Jean II Hea 1350–1364 Charles V 1364–1380 Charles VI 1380–1422 Charles VII 1422–1461 Louis XI 1461–1483 Charles VIII 1483–1498 Louis XII 1498–1515 François I 1515–1547 Henri II 1547–1559 François II 1559–1560 Charles IX 1560–1574 Henri III 1574–1589 Valois-Burgundia dünastia Valois-Anjou dünastia, Napoli kuningriik#Napoli Anjou kuningriik Dünastiate loend
Mary Pickford

Mary Pickford (sünninimega Gladys Louise Smith; hiljem tegelikult Gladys Marie Smith; 8. aprill 1892 – 29. mai 1979) oli Oscariga pärjatud Kanada-Ameerika tummfilminäitleja. Ta oli üks ühenduse United Artists asutajaid. Teda on hellitavalt kutsutud "Ameerika armsakeseks" (America's Sweetheart), "väikeseks Maryks" ja "kuldsete kiharatega tüdrukuks" (the girl with the golden curls). Ta oli Kanada filmipioneere Hollywoodi algusaegadel. Pickfordil oli suur mõju filmikunsti üldisele arengule. Tema kui ühe nimekama tummfilminäitleja ja -tootja nõudmised mõjutasid ka Hollywoodi filmitööstuse struktuuri ja kuju. Filmidebüüdi tegi ta aastal 1909. Ameerika Filmiinstituut valis ta 100 parima naisnäitleja hulka. 1917 "Päikeseoja Rebecca" 1920 "Pollyanna" 1921 "Väike lord Fauntleroy" 1933 "Saladused" Mary Pickford andmekogus IMDb (inglise)
Väikering

Väikering on kera ühisosa selle keskpunkti mitte läbiva tasandiga. Kera lõige tasandiga on alati ringikujuline. Loksodroom Ortodroom
TÜ (täpsustus)

TÜ on mitmetähenduslik lühend: TÜ on Tartu Ülikooli lühend. TÜ on farmaatsiatööstuses ja meditsiinis toimeühiku lühend. TÜ on tuletõrjeühingu lühend.
Windsori dünastia

Windsori dünastia on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki praegu valitsev dünastia. Dünastia vana haru on Wettini dünastia Saksi-Coburgi ja Gotha liin ning uuem haru on Oldenburgi dünastia Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi liin. Abielludes prints Albertiga, kes oli Saksi-Coburgi ja Gotha hertsogi Ernst I poeg, said Victoria järeltulijatest Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia liikmed ning nad said perekonnanime Wettin. Victoria pojad Edward VII ja George V valitsesid selle nime all, kuid esimese maailmasõja ajal sundisid inimesed kuningapere saksa tiitlitest loobuma ja dünastia nime inglispärasemaks muutma. 17. juulil 1917 teatas George V, et kõik Victoria meesliinis järeltulijad hakkavad kandma Windsori nime, mis valiti nii Windsori lossi kui ka linna järgi. 1952. aasta aprillil andis Elizabeth II ametlikult teada, et nii tema ise kui ka kõik tema järeltulijad, kaasa arvatud need, kes abielluvad, hakkavad kandma Windsori nime. Traditsioonide järgi oleks Elizabeth II lapsed muidu hakanud kandma oma isa, Kreeka ja Taani printsi Philipi nime Oldenburg ning kuuluma Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi dünastiasse. 8. veebruaril 1960 kinnitas kuninganna akti, mille kohaselt teda ja ta järeltulijaid nimetatakse Windsoriteks ja et nende isiklik perekonnanimi on Mountbatten-Windsor. Mountbatten on prints Philipi emapoolse nime Battenberg inglispärane variant. Kõik järgmised monarhid võivad dünastia nime muuta ning Charles III võib nimetada dünastia oma isa järgi Mountbatteniks. George V Edward VIII George VI Elizabeth II Charles III, Charles Mountbatten-Windsor prints William, William Mountbatten-Windsor prints Henry (Harry), Henry Mountbatten-Windsor Anne, kuninglik printsess Andrew, Yorki hertsog printsess Beatrice printsess Eugenie Edward, Wessexi krahv Leedi Louise Windsor Margaret, Snowdoni hertsoginna Mary, kuninglik printsess Henry, Gloucesteri hertsog George, Kenti hertsog John, prints