laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaudne kõneviis

Kaudne kõneviis ehk kvotatiiv väljendab kaudset (st kelleltki kolmandalt kuuldud) teatelaadi, nt Laps jonnivat väga palju. Ta nägevat tööga suurt vaeva. Kõneleja ei võta ise öeldu suhtes seisukohta, vaid edastab kelleltki teiselt pärineva info koos tõeväärtushinnanguga. Kaudse kõneviisiga võib väljendada ka seda, et kaheldakse öeldu sisus. nt Nad olevat ära kolinud. Enda kohta käivaid väiteid kvotatiivis esitades näidatakse, et need ei ole esitaja veendumustega kooskõlas. nt Mina ei oskavat naelagi seina lüüa. Ma ei teadvat sellest loost midagi. Kvotatiivi tunnus on vat, nt söövat, vaatavat Kaudsel kõneviisil on kaks aega – olevik ja üldminevik. Olevik: nägevat, rääkivat. Üldminevik: olevat näinud, olevat rääkinud. Kvotatiivi funktsioonis toimivad mõningad tarindid ja vormid, millel on enamasti vaid üks aeg. Verbi pidama kindla kõneviisi lihtmineviku vorm, eitavas kõnes ka kaudse kõneviisi oleviku vorm koos põhiverbi ma-tegevusnimega (tarind väljendab ainult olevikku). nt Nüüd pidi ka meil ruumis suitsetamist lubatama. Mina ei pidavat oskama naelagi seina lüüa. Kindla kõneviisi enneminevik, kui see esineb lihtmineviku ajalises plaanis. nt Kui Mari eile läbi metsa koju oli läinud, oli ta suure põdrapulliga vastamisi sattunud. da-infinitiiv (kõnekeelne, väljendab olevikku. nt Minust hoovata seletamatut võlu. nagu (justkui-, justnagu-, otsekui)- kõrvallause, kus verb on tingivas kõneviisis. nt Minu sõber väidab, nagu ei oskaks mina naelagi seina lüüa. Evidentsiaalsus
Heelium-3

Heelium-3 on kahe prootoni ja ühe neutroniga stabiilne heeliumi isotoop. Heelium-3 olemasolu avastasid Luis Álvarez ja Robert Cornog 1939. aastal. Heelium-3 peetakse potentsiaalseks teise põlvkonna termotuumareaktori kütuseks. Probleem on selle isotoobi haruldus Maal. Heelium-3 tekib triitiumi beetalagunemisel ning seda protsessi tahetakse kasutada ka heelium-3 tootmiseks. Heelium-3 on Päikeses toimuvate reaktsioonide kõrvalsaadus. Seda leidub mingil määral päikesetuules ja planeetidevahelises keskkonnas. Planeetidevahelisest ruumist Maa atmosfääri sisenev heelium-3 hajub kiiresti tagasi ja selle sisaldus atmosfääris on üliväike. Osa maapealses atmosfääris leiduvast heelium-3-st on ka atmosfääri- ja veealuste tuumarelvade katsetamise jäänused. Et Kuul puudub atmosfäär, leidub sealses pinnakihis (regoliit) märkimisväärses koguses heelium-3. Kuu pinnases kogunes heelium-3 järk-järgult üle miljardite aastate päikesetuulega. Selle tulemusena sisaldab tonn Kuu pinnast (kõige õhemas pinnalähedases kihis) umbes 0,01 g heelium-3 (kuni 50 ppb) ja 28 g heelium-4. See isotoopide suhe (umbes 0,043%) on oluliselt suurem kui Maa atmosfääris. Tänu oma väikesele aatommassile 3,016 u on heelium-3-l mõned füüsikalised omadused, mis erinevad heelium-4 (aatommassiga 4,0026 u). Heelium-3 mikroomaduste tõttu on sellel suurem nullpunkti energia kui heelium-4-l. See tähendab, et heelium-3 suudab ületada dipool-dipool-interaktsioonid väiksema soojusenergiaga kui heelium-4. Kvantmehaanilised mõjud heelium-3-le ja heelium-4-le on oluliselt erinevad, sest kahe prootoni, kahe neutroni ja kahe elektroniga heelium-4 üldine spinn on null, muutes selle bosoniks, kuid ühe vähema neutroniga on heelium-3 üldine spinn üks pool, muutes selle fermioniks. Kvantarvutid vajavad töötamiseks väga madalaid temperatuure. Mida madalam on selle keskkonna temperatuur, kus kvantarvuti komponendid asuvad, seda püsivam on arvuti ja seda vähem vigu esineb arvutustes. Heelium-3 on väga tõhus jahutusvedelik, vähendades kvantarvutite müra 1000 korda. Heelium-3 on ka oletuslik termotuumasünteesi kütus, mille täpsemaid kasutusvõimalusi uuritakse. Heelium-3 loodetakse kasutada tulevase energiaallikana. Erinevalt enamikust tuumasünteesireaktsioonidest on heelium-3 aatomite sulandumine aneutrooniline (aneutronite termotuumasüntees). See vabastab suures koguses energiat, põhjustamata ümbritseva aine radioaktiivseks muutumist. Kuid heelium-3 termotuumareaktsioonide saavutamiseks on vaja palju kõrgemat temperatuuri kui traditsioonilistel termotuumareaktsioonide korral ning see protsess võib vältimatult tekitada ka selliseid reaktsioone, mis põhjustaksid ümbritseva aine radioaktiivseks muutumist.
Costa Atlantica

Costa Atlantica on esimene Spirit-klassi ja Carnival Corporation & plci tütarfirmale Costa Crociere S.p.A. kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud 2000 Kvaerner Masa-Yards AB laevatehases Helsingis Soomes. Ristluslaev asus oma esmareisile 1. juulil 2000. Laev ristiti 15. juulil 2000 Veneetsias (Itaalia) ja ristiemaks sai itaalia näitleja Claudia Cardinale. Laeva kodusadam on Genova. Ristluslaeva sõsarlaevad on Costa Mediterranea ning teistsuguse korstnaga Carnival Spirit, Carnival Legend, Carnival Miracle, Carnival Pride. 2012. aasta seisuga kasutati laeva kruiisideks Savonast. Laeva mõjutas ka 2020. aasta koroonapandeemia, kui seal tuvastati 148 nakkusjuhtumit. Kõik nakatunud paranesid. Kruiisilaevade loend Costa Atlantica kirjeldus[alaline kõdulink] (vene keeles) Laeva kutsung, IMO-number, online-asukoht ja pildid saidil marinetraffic.com[alaline kõdulink] "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 26.05.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles) Costa Atlantica Fast Facts (inglise keeles) Costa Atlantica sõiduplaan 2012[alaline kõdulink] (vene keeles) Virus-hit Italian cruise ship leaves Nagasaki japantimes.co.jp, 31. mai 2020 Costa Atlantica costacruise kodulehel (inglise keeles)
Dzintar Klavan

Dzintar Klavan (sündinud 18. juunil 1961 Viljandis) on endine Eesti jalgpallur. Eesti koondises on Klavan pidanud 19 kohtumist. Debüüdi tegi ta 21. veebruaril 1993 Balti turniiril mängus Läti vastu 32-aastaselt. Tema poeg on jalgpallur Ragnar Klavan. Eesti jalgpallikoondislaste loend "Kõik Eesti internatsionaalid". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 23. november 2012. http://sport.delfi.ee/news/jalgpall/eesti/dzintar-klavan-uleminekuprotsessist-vahepeal-laks-ikka-paris-arevaks?id=75119339 Biograafia ESBL-is
Niidukäharik

Niidukäharik (Rhytidiadelphus squarrosus) on Eestis tavaline liik samblaid laanikuliste sugukonnast. Niidukäharik on laialt levinud Euraasia ja Põhja-Ameerika sammal, mis on samuti introdutseeritud lõunapoolkeral. Sellel samblal on lai ökoamplituud ning seda võib kohata inimtekkelistes kasvukohtades, näiteks murus ja golfiväljakutel. Selle lähem sugulane on petlik käharik, millega seda sageli segi aetakse. Perekonna nimetus Rhytidiadelphus pärineb ladina sõnast Rhytidium ja kreeka sõnast αδελφός (adelfós, 'vend'), mis viitab tihedale sugulusele kurdsambla (Rhytidiumi) perekonnaga. Liigi nimetus squarrosus viitab lehtede kujule, mis on soomusekujulised. Suurbritannias on selle sambla nimetus springy turf-moss ja Ameerika Ühendriikides square goose-neck moss. Niidukäharikul on kuni 15 cm haruline tüvi, mis on kõverdatud täisnurga all ja moodustab lehti pikkusega 2–2,5 mm. Lehtede alused on laiad ja sisaldavad paari lühikest närvi. Kupraid kasvab niidukäharikul harva, selle tõttu tal on suguta sigimine. Niidukäharik on levinud tsirkumpolaarselt põhjapoolkeral, seda on leitud Euraasia paljudes kohtades ning mõnes Põhja-Ameerika piirkonnas, sh Kanada Briti Columbia provintsis, USA Alaska, Washingtoni ja Oregoni osariigis, Kanada Newfoundlandi ja Labradori provintsis ning Taanile kuuluval Gröönimaal. Samuti on seda introdutseeritud Põhja-Ameerika kirdeossa, Tasmaaniasse ja Uus-Meremaale, kus see on nüüd invasiivne liik. Joseph R. Rohrer. "XXX. Hylocomiaceae. Bryophyte Flora of North America, Provisional Publication". Missouri Botanical Garden. Vaadatud 30.12.2011. Martin Godfrey (2010). "Rhytidiadelphus squarrosus". Ian Atherton, Sam Bosanquet and Mark Lawley (toim). Mosses and Liverworts of Britain and Ireland: A Field Guide (PDF). British Bryological Society. Lk 818. ISBN 978-0-9561310-1-0. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. juuni 2012. Vaadatud 31. detsembril 2011. R. G. Woods. "The lower plants of Cwm Rhaeadr Forest". Cilycwm.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.01.2010. Vaadatud 30.12.2011. "PLANTS Profile. Rhytidiadelphus squarrosus (Hedw.) Warnst. square goose neck moss". United States Department of Agriculture. Natural Resources Conservation Service. Vaadatud 1.01.2012. Patrick Lilley (2006). "Rhytidiadelphus squarrosus (Hedw.) Warnst". Bryophytes of Stanley Park. University of British Columbia. Originaali arhiivikoopia seisuga 13.06.2011. Vaadatud 30.12.2011. "Bryogeography: imports and exports". Australian Bryophytes. Australian National Botanic Gardens, Australian National Herbarium. Vaadatud 30.12.2011. Norton G. Miller (2009). "Mosses adventive and naturalized in the northeastern United States: new examples and new distributional records". Rhodora. 111 (946): 218–230. DOI:10.3119/08-7.1. "Distribution, reproductive biology and population studies of the introduced moss Rhytidiadelphus squarrosus". University of Tasmania. Vaadatud 31.12.2011. Niidukäharik andmebaasis eElurikkus
Harilik hiilgekiil

Harilik hiilgekiil (Cordulia aenea) on eristiivaliste alamseltsi kuuluv kiililiik. Lendab veidi madalamal temperatuuril kui enamik Eesti teisi kiililisi — hommikul varem, õhtul hiljem. Harilik hiilgekiil andmebaasis eElurikkus
Prügilagaas

Prügilagaas on prügilasse toodud orgaanilise aine lagunemisel tekkiv gaaside segu, mida harilikult kogutakse suletud prügilatest või prügila suletud osast. Nagu ka teised biogaasid, koosneb prügilagaas peamiselt metaanist ja süsinikdioksiidist, kuid sisaldab lisaks ka muid gaasilisi ühendeid (veeauru, molekulaarset lämmastikku ja hapnikku, väävelvesinikku jms), sealhulgas toksilisi ühendeid. Prügilagaasi kasutatakse valdavalt kütusena. Suurema niiskuse-, süsinikdioksiidi ja muude gaasiliste lagusaaduste sisalduse tõttu on prügilagaasi kütteväärtus maagaasi kütteväärtusest enamasti natuke väiksem. Koostises olevate kõrvalgaaside tõttu ei sobi prügilagaas hästi keemiatööstuse toormeks. Gaasi kogumiseks rajatakse prügila sulgemisel ladestatud prügi ülemistesse kihtidesse kogumistorustik ja kaetakse see pealt õhukindlalt. Prügilates, kus prügilagaasi ei koguta, pääsevad need gaasid otse atmosfääri, kus osa neist annavad kasvuhoonegaasidena oma panuse inimtekkelisse kliimamuutusesse. Prügilanõrgvesi
Costa Mediterranea

Costa Mediterranea on teine Spirit-klassi ja Carnival Corporation & plc tütarfirmale Costa Crociere S.p.A. kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud 2003 Kvaerner Masa-Yards AB laevatehases Helsingis Soomes. Poole aasta jooksul oli see Itaalia laevakompanii lipulaev. Laev ristiti 7. juunil 2003 Napolis (Itaalia) ja ristiemaks sai Hispaania näitleja Inés Sastre. Esmareisil sõitis laev 16. juunil 2003 Genovast Málagasse, Gibraltari väina mööda Casablancasse, Cádizi, Lissaboni, Gibraltari ja tagasi Genovasse. Laeva kodusadam on Genova. Ristluslaeva sõsarlaevad on Costa Atlantica ning teistsuguse korstnaga Carnival Spirit, Carnival Legend, Carnival Miracle ja Carnival Pride. 10. septembril 2008 avas ristluslaev Costa Mediterranea uue Mere reisisadama Peterburis. 5. märtsil 2012 sõitis Costa Mediterranea Guadeloupe'ist Euroopasse: Hispaaniasse ja Portugali ning seejärel Savonast Kanaari saartele. Kruiisilaevade loend The Glamour of Ines Sastre for Costa Crociere(inglise keeles) Ship Data (inglise keeles) Laeva kutsung, IMO-number, online-asukoht ja pildid saidil marinetraffic.com[alaline kõdulink] "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 26.05.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles) Costa-Flotte mit 15 modernen Kreuzfahrtschiffen(saksa keeles) В Санкт-Петербург придет "Costa Mediterranea" (vene keeles) Costa Mediterranea sõiduplaan 2012 (inglise keeles) Costa Mediterrania costacruise kodulehel (inglise keeles)
Juhan Vasar

Juhan Vasar (17. märts 1905 Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 26. september 1972 New York) oli eesti ajaloolane. Ta lõpetas 1921. aastal Põltsamaa Reaalgümnaasiumi. Ta õppis 1922–1927 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, mag. phil. 1927, dr. phil. 1931. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Sakala liige. Ta töötas 1931. aastast Tartu Ülikooli üldajaloo dotsendina, aastast 1938 sai temast majandusteaduskonna majandusajaloo korraline professor, kellena töötas 1944. aastani. Mõisatereduktsiooni küsimus 1681. a. Liivi maapäeval. I., Ajalooline Ajakiri, 1928 nr. 2 Mõisatereduktsiooni küsimus 1681. a. Liivi maapäeval. II., Ajalooline Ajakiri, 1928 nr. 3 "Halb" poola- ja "hea" rootsi-aeg, Olion nr. 8 (1930), lk 2–6 Taani püüded Eestimaal taasvallutamiseks 1411—1422, TARTU 1930, Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli toimetused, B HUMANIORA XVII I, lk 6..., TAANI PÜÜDED EESTIMAA TAASVALLUTAMISEKS 1411—1422, TARTU 1930 Die grosse livländische Güterreduktion. Die Entstehung des Konflikts zwischen Karl XI. und der livländischen Ritter- und Landschaft 1678—1684 . Teil I (S. 1—176), Acta et commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis). B, Humaniora. XX (Tartu: K. Mattiesen, 1930) Tartu Ülikool Die gross e livländische Güterreduktion. Die Entstehung des Konflikts zwischen Karl XI. und der livländišchen Ritter- und Landschaft 1678—1684. Teil II (S. 177—400), Acta et commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis). B, Humaniora. XXII (Tartu: K. Mattiesen, 1931) Tartu Ülikool. "Soome asustusest Eestis XVII sajandi keskel". 1. osa. Eesti Kirjandus 11/ 1931. Lk 549...567 (kaader 8...26) "Soome asustusest Eestis XVII sajandi keskel". 2. osa. Eesti Kirjandus 12/ 1931. Lk 639...652 (kaader 33...46) Lisaks tema suurele hulgale teadustöödele on hindamatu Vasara panus eestluse säilimisel eksiilis. Ameerikasse ümber asununa valiti ta muuhulgas 1952. aasta esimeseks juhiks Eesti Rahvuslikule Komiteele Ühendriikides ja 1955. aastal Ülemaailmsele Eesti Kesknõukogule. Ta oli ka Eesti kultuuritegelaste pensionikassa ja Aktuaalse Ajaloo Peakomitee esimees. Tema isa oli Põltsamaa raamatukaupmees ja esimene abilinnapea Jüri Vasar (26. august 1860 – 22. mai 1940). J. Vasar kinnitati majandusajaioo professoriks, Uus Eesti, nr. 85, 26 märts 1938 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Juhan Vasar Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 1100–1101 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Louis Laurie

Louis (Lou) Daniel Laurie (19. november 1917 Cleveland, Ohio – 26. detsember 2002 Beachwood, Cuyahoga maakond, Ohio) oli USA poksija. Tema isa oli rahvuselt itaallane ja ema oli rahvuselt slovakk. Laurie sai kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Gavino Mattale (Itaalia) ning saades 3. koha kohtumises Alfredo Carlomagnolt (Argentina) loobumisvõidu. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika. Laurie poksis aprillist 1937 kuni septembrini 1940 elukutselisena. Ta osales kokku 28 kohtumisel ning võitis neist 16 (neist 2 nokaudiga) ja kaotas 11 kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki. 11. suveolümpiamängude poksivõistlus. Berliin 1936. Tulemused inglise keeles Louis Laurie veebisaidil Olympedia (inglise) Louis Laurie veebisaidil BoxRec (inglise)
Pjotr Alabin (jõelaev)

Pjotr Alabin (vene keeles Петр Алабин) on kahe tekiga kaheteistkümnes Rossija-klassi (projekt 785/OL800, II seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Tšehhoslovakkias Komárnos Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases 1954 Volga jõelaevakompaniile. Laev sai nime Venemaa Keisririigi poliitilise tegelase ja sõjaväe kirjaniku Pjotr Alabini auks. Laev tehasenumbriga 328 ehitati 1954. aastal ja Kirgizija nime all kasutati seda mitte ainult Venemaa jõgedel Gorkist ning alates 1957. aastast liinil Kuibõšev-Uljanovsk NSVLi lipu all, vaid ka Ukrainas aastail 1986-1989 Tšornobõli katastroofi tagajärgede likvideerimiseks, kus seda kasutati hotellina. 1995 vahetus laevaomanik ja laev nimetati ümber Pjotr Alabiniks. Kuni laeva moderniseerimiseni 2005. aastal oli laevaomanik OAO "Pjotr Alabin" ja alates 2005. aastast "Agenstvo Retšnõhh Putešestvii". Uus omanik moderniseeris tublisti laeva Neftefloti tehases 2007. ja 2008. aasta hooaegade vahel. Pärast Bulgarija uppumist peatas Venemaa valitsus Rossija-tüüpi laevade kasutamise, kuid Pjotr Alabin sõitis Kaasanist ära. 15. juulil 2011 leidsid Venemaa võimud laeva Volgalt, kus see peeti kinni ja arestiti. Jõereisilaevade loend Projekt 785 (vene keeles) RRR, Wasserfahrzeug 160223 (vene keeles) Teatmik, Projekt 785 (vene keeles) 785 projekti jõelaevad registris (vene keeles) Речники в зоне отчуждения[alaline kõdulink] Ajaleht Волго-Невский проспект 5.05.2006 (vene keeles) Jõelaev Pjotr Alabin ehk Kirgizija (1954) (vene keeles) Pyotr Alabin held in Samara for unauthorized departure from Kazan – transport prosecutors (inglise keeles) Jõelaev Pjotr Alabin ehk Kirgizija (1954) (vene keeles)
Tšehhi kabe

Tšehhi kabe on üks paljudest kabeliikidest. Seda mängitakse 64-ruudulisel laual. Nagu nimestki näha, harrastatakse seda enim Tšehhimaal; Eestis teadaolevalt pole selles mänguliigis võistlusi peetud. Eestis levinuimast kabeliigist – Vene kabest – erineb ta kolme mängureegi poolest. Kõik need on seotud löömistega. Nimelt: Kivi ei saa lüüa tagasi. Kui kivi jõuab löömise käigus viimasele reale, siis kabe õigused saab ta alles järgmisel käigul. Kui on valida, kas lüüa kivi või kabega, tuleb esmalt lüüa kabega. Kabe ise saab liikuda nii nagu Vene kabeski. Näited: Selles seisus võidavad valged järgmiselt: 1.g7-h8 a7-b6 2.e1-d2 b6-c5 3.h8-c3. Kui vene kabes on võitvaid käike palju, siis selles mängus on see mängureeglite tõttu ainukene käik, mis võidab. Nimelt muude käikude puhul saavad mustad anda kaks kivi ära (kabega peab ju lööma ja ei saa lüüa kiviga) ning minna ise takistamatult kabesse (kuna kivi tagasi ju ei löö). Selles seisus valged võidavad järgmiselt: 1.d4-e5 h2xd6 2.b4-c5 d6xb4 (tuleb lüüa kabega) 3.a3xa7+ Selles seisus võidavad valged järgmiselt: 1.h4-g5 h6xf4 2.c1-d2 a3xc1 (kaugemale lüüa ei saa, tänu sellele on valgel vaba tempo) 3.e1-f2 c1xe3 4.f2xh8+ Selles seisus võidavad valged järgmiselt: 1.e3-d4 c5xe3 (tagasi ei saa) 2.e1-d2 e3xc1 (ikka sama lugu) 3.c3-d4 c1xg5 (kabega tuleb ju lüüa) 4.h4xh8 a5xc3 (taas ei saa tagasi lüüa) 5.a1-b2 c3xa1 (ikka sama lugu) 6.d4-e5 a1xf6 (tuleb lüüa kabega) 7.h8xa5+ Villem Lüüs, Kabenurk nr 62, Eesti Spordileht, number 16 (118), 20. aprill 2005
Õhutransport

Lennutransport ehk lennuveondus on lasti (reisijate, kauba, posti jne) transport õhu teel. Lennutranspordi peamine eelis on kohaletoimetamise kiirus, kuid energiakulu veosekäibe ühiku kohta on näiteks 17 korda suurem kui raudteetranspordi puhul. 2016. aastal lennutati üle maailma kokku umbes 3,8 miljardit reisijat ja 53 miljonit tonni kaupa. Lennundus on kiireim transpordiliik ülemaailmseks ettevõtluseks ja annab töökohti 62,7 miljonile inimesele. Kui lisada veel teisedki sellest sektorist kasu saavad ärid, sh turismindus, mitmekordistub töötajate arv. Esimene kommertslend tehti rohkem kui sajand tagasi. See oli 34 kilomeetri pikkune teekond. Tänapäeval ületab õhutranspordi aastane kilometraaž 49 miljardit kilomeetrit. Alates 1970. aastast on lennukulud vähenenud (reisija kohta?) üle 60 protsendi, mis on teinud õhu teel reisimise kättesaadavaks laiemale inimeste ringile, varem oli see jõukate luksus. 21. sajandi alguses hakkasid populaarsust koguma odavlennufirmad, muutes reisimise veelgi kättesaadavamaks. 2016. aastal kasutasid umbes 29 protsenti kõikidest lennureisijatest odavlennufirmat. Keskkonnaalane heitmekulu Finnairi näitel: Finnair lendab Tartust Helsingisse lennukiga ATR 72-500, teekonna pikkuseks on 245 km. Kogu teekonna jooksul on kütusekulu 11,46 kg inimese kohta. CO₂ emissioon ühe reisija kohta on 36,1 kg. Õhu teel transpordile on tehtud mitmeid rahvusvahelisi soodustusi, näiteks ei ole rahvusvahelistel lendudel Jet-A kütus maksustatud aktsiiside ega käibemaksuga. Lennutransport mõjutab enim turismisektorit. Igal aastal kasutavad umbes pooled maailma turismireisijatest ehk 600 miljonit inimest õhusõidukit. Rohkem kui 36 miljonit töökohta turismisektoris on saanud teoks reisilennunduse tõttu. Üleilmse kaubavahetuse ja e-kaubanduse rolli on soodustanud lennutransport. Transportimise kiirus ja töökindlus teiste transpordisektorite ees annab võimaluse toimetada kohale ka kiiresti rikneva ja muu vajaliku kauba. Loetelus on toodud Tallinna lennujaama reisijaid teenindavad lennufirmad 2020. aasta seisuga. BRA Belavia Wizzair SAS Turkish Airlines LOT Transaviabaltika Aeroflot Aegean Ryanair Norwegian Lufthansa Finnair easyJet airBaltic Lennundus Maanteetransport Raudteetransport Veetransport Torutransport Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 12.12.2011) Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt. Viide nimega :0 on ilma tekstita. "Aviation Benefits 2017" (PDF). Air Transport Action Group (ATAG). 2017. Vaadatud 11.03.2020. "Finnair emissions calculator". finnair.com. 2020. Vaadatud 12.03.2020. "Lennufirmad". Tallinna Lennujaam. 11. märts 2020. Vaadatud 11.03.2020.
Harald Viirsalu

Harald Viirsalu (kuni 1935. aastani Harald Veidenbaum; 26. aprill 1900 Küti vald, Virumaa – 13. juuni 1982 Lund) oli Eesti sõjaväelane (major). Ohvitseride andmekogu
Arvo Taru

Arvo Taru (kuni 1937. aastani Arved Gustav Vilhelm Treumund; 28. detsember 1898 Rakvere – 23. detsember 1969 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor, 1940). Ta arreteeriti 14. juunil 1941. NSV Liidu kohtuotsusega määrati A. Tarule 17 aastat vabadusekaotust sunnitöölaagris. Tema ellujäämise põhjuseks oli meteoroloogia hea tundmine ja 14 võõrkeele oskus, milleks teda hiljem Siberis kasutati. Pärast kodumaale naasmist ta peagi suri. Ohvitseride andmekogu
Nikolai Piigert

Nikolai Piigert (20. august 1902 Vana-Suislepa, Viljandimaa – 8. detsember 1980 Sauga) oli Eesti sõjaväelane (major). Ta õppis Viljandi Reaalgümnaasiumis. Osales Vabadussõjas, 1924. aastal lõpetas ta Sõjakooli. 1934. aastal lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, kuulus Üliõpilaste Seltsi Raimla. Teise maailmasõja alguses teenis ta Saksa julgeolekupolitseis. 1943. aasta mais siirdus vabatahtlikuna Soome armeesse, viibis rindel Karjala kannasel, naasis Eestisse. Ta arreteeriti 7. juulil 1951. Pärast vabanemist töötas Pärnu sovhoosis. Peep Pillak, Heini Vilbiks (koostajad). Soomepoiste elulood. Grenader, 2015 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. jaanuar 2012. Vaadatud 12. detsembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ohvitseride andmekogu
Anton Pilve

Anton Pilve VR II/3 (1935. aastani Anton Pelpson; 7. november 1897 Jõhvi vald, Virumaa – 1. märts 1942 Vjatlag, Kirovi oblast) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Ohvitseride andmekogu
Faktor 10

Faktor 10 (inglise keeles factor 10) on jätkusuutlikkuse saavutamiseks vajalik kriteerium. Faktor 10-ga viidatakse sellele, et kuna arenenud maad tarbivad loodusvarasid ülemäära, siis peaks seadma sihiks nende riikide tööstuse ja tarbimise dematerialiseerimise ning materjalimahukuse vähenemise 10 korda. Materjalimahukust on võimalik aga mõõta ja võrrelda materjalikuluga teenuseühiku kohta ehk MIPS-ides. Faktor 10 arendati faktor 4-st välja Wuppertali Instituudis. faktor 4 ökotõhusus Faktor 10 Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" (vaadatud 12.12.2011) Faktor 10 Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi"
Vidrik Sibul

Vidrik Sibul (kuni 1935. aastani Friedrich Sibul; 18. märts 1890 Kõlleste, Võrumaa – 22. august 1943 Zajarsk, Irkutski oblast) oli Eesti sõjaväelane (major). Lõpetas Vabariigi Sõjakoolis I ratsaväekursuse 1919, alalisväeohvitseride jalaväekursuse 1927 ja ratsaväeohvitseride täienduskursuse 1929. Esimeses maailmasõjas võitles endise Vene sõjaväe Narva husaaripolgus. Eesti Vabadussõjas võitles 2. Ratsapolgu koosseisus. Rahu ajal töötas mitmesugustel rivi- ja administratiivala ametikohtadel. Ratsaväe Inspektuuri määrati 1. novembrist 1934. Sai majoriks 24. veebruaril 1940. Teda autasustati Kotkaristi IV klassi teenetemärgi, endise Vene Georgi ordu 4. järgu medali ning Anna ja Stanislaose ordu medalitega „Hoolsuse eest". Ta arreteeriti NKVD poolt Nõmmel 15. juunil 1941. Suri Venemaal Norillagi vangilaagris. Ohvitseride andmekogu Eesti kommunismiohvrid 1940–1991