laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Madli

Madli on eesti naisenimi. See on mugandus nimest Magdalena. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Madli 436 naisel. Madli oli populaarsuselt 329. naisenimi. Madli oli keskmiselt 26 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 26). Kõige populaarsem oli eesnimi Madli vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,5. Madli Lippur, eesti kirjanik Madli Luuk, eesti kunstnik ja õpetaja Madli Lääne, eesti filmirežissöör Madli Murel, eesti sportlane Madli Puhvel, eesti arstiteadlane ja mikrobioloog Madli Vitismann, eesti ajakirjanik Madlike "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2020. Vaadatud 2. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Võluvits

Võluvits on müütiline võlujõuga ese eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg". Võluvitsa on mainitud eepose neljateistkümnendas loos (Allmaailma vaatlus. Esimene võitlus Sarvikuga. Lahkumine.). Kalevipoeg jõudis allilma ning põrgupiigad tutvustasid talle Sarviku valdusi ja eluolu. Vanem piiga mainis, et enne kui Sarvik saabub, tuleb võtta võlujõuga küüntest kübar ning soovida kojusaamist. Kalevite poeg hirmu ei tundnud ja jäi Sarvikut ootama. Vanem piiga vahetas Sarvik-taadi rammusünnitaja ja rammusuretaja joogiklaasid. Noorem piiga võttis võluvitsa, mis oli sillasünnitaja. Pärast esimest heitlust Sarvikuga, mis lõppes tolle allajäämise ja maa sisse kadumisega, võttis vägimees põrgupiigad ja kullakoormad ning jõudis võlukübara abiga põrgu koopasuusse. Alustanud koduteed, jõudis ta sada sammu astuda, kui tema kannule jõudis kiusajate kari. Noorim põrgupiiga, nähes tagaajajaid lähenemas, otsustas vibutada põrgust kaasa võetud võluvitsa ja hüüdis: Moonda see maa mereksi, Luhad laialt laineteksi, Võsukesed vetevoodeks, Etta silda sünnitele, Taha vetta veeretele! Võluvitsa toel muutusid luhad veteväljaks, kuid nii, et pagejatel tekkis ette sillatee, taganttulijatele jäid ette aga ainult vetevood. Kalevipoeg. Viieteistkümnes lugu
Paide Gümnaasium

Paide Gümnaasium on riigigümnaasium Paides. Kool tegutseb 1. septembrist 2018. 2021. aastast tegutseb Paide Gümnaasium uues majas aadressil Posti tänav 12. Paide riigigümnaasium rajatakse kohaliku kogukonna tahtel ajaloolisse koolihoonesse. www.hm.ee (vaadatud 01.05.2021) Kooli koduleht
Rekvisiitor

Rekvisiitor on lavastuses kasutatavate esemete (rekvisiitide) soetaja ja nende eest vastutav isik. Saksa dramaturg Eberhard Streul on kirjutanud ühe rekvisiitori elust ja tööst mononäidendi "Die Sternstunde des Josef Bieder. Revue für einen Theaterrequisiteur". Pealkirjaga "Rekvisiitori tähetund" on selle Eestis 2012. aastal lavastanud Margo Teder VAT Teatris. Nimiosa mängis Lauri Saatpalu. Eesti keelde on näidendi tõlkinud Hannes Villemson. 2021. aastal kohandas, kujundas muusikaliselt ja lavastas Karlova Teatris näidendi Andres Dvinjaninov pealkirjaga "Heinari tähetund". Dvinjaninov mängis ise ka nimitegelast. Näidendit on lavastatud ka Vanalinnastuudios (nimiosas Jüri Aarma) ja Vanemuises (nimiosas Jüri Lumiste). "Eesti keele seletavas sõnaraamatus"
Laura (eesnimi)

Laura on naisenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Laura 9380 inimesel. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Laura 3114 naisel. Laura on Eestis populaarsuselt 40. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Laura vanuserühmas 20–24, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 69,34 ning Võru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,62. Laura oli keskmiselt 18 aasta vanune (mediaanvanus on samuti 18). Nimi hakkas levima Francesco Petrarca loomingu kaudu. Tema armastatu nimi Laura on naissoo vorm ladina sõnast laurus 'loorberipuu' ja sama tähendusega on kreeka Daphne.[viide?] Laura Alba Laura Bush Laura Dahlmeier Laura Dekker Laura Dern Laura Flessel-Colovic Laura Freudenthaler Laura Groeseneken Laura Huhtasaari Laura Ikauniece Laura Ingraham Laura Jaanhold Laura Joonas Laura Kiviselg Laura Kukk Laura Kõrgemäe Laura Lepasalu Laura Lepistö Laura Maasik Laura Mersini-Houghton Laura Niils Laura Nurmsalu Laura Nõlvak Laura Pausini Laura Prits Laura Põld Laura Põldvere Laura Tesoro Laura Võigemast Personvārdu datu bāze "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2019. Vaadatud 2. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Vanaisa (mütoloogia)

Vanaisa, ka Taevataat on müütiline tegelane eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg". Ta on taevaliste Taara tarkade juht, mõnes kontekstis saab teda samastada Ukuga. Teda on mainitud eepose kahekümnendas loos (Valmistumine sõjaks. Lahingud. Raudmeeste saadikud. Kalevipoja surm. Põrgu väravas.). Soome sepa pandud needuse tõttu lõikas mõõk Kääpa jõel Kalevipojal jalad alt. Vägilase vaim pääses põrmu paelust ja tõusis linnuna üles taevasse. Taevas anti vaimule uus keha, millel küll polnud jalgu. Kalevipoeg istus taevas Taara kangelaste keskel ja kuulas laulikute lugulaule oma vägitegude kohta. Samal ajal vanaisa mõlgutas mõtteid - mida anda taevas kangele mehele ametiks? Vanaisa kutsus kokku Taara taevalised targad ning peale paaripäevast nõupidamist mõeldi ühel meelel: Põrgu vahipoisiks panna Alta-ilma hoidemaie, Väravaida vahtimaie, Et ei selli sidemesta, Kuri pääseks kütketesta. Kalevipoeg pandi valge ratsu selga ja saadeti põrguriigi piiridele. Seal raksas ta raske käega kaljut ning rusik jäi kinni kivirahnu. Nüüd ta kaitseb kütkes olles teiste kütkeid. Kui põrgulased püüavad kahest otsast põlenud piirul ahelaid habrastada, siis: Kui saab hüüdma koidukukke Vanaisa väravalta Jõulupüha tulekuda: Lähvad ahelate lülid Järsku jälle jämedamaks. Kalevipoeg. Kahekümnes lugu
STS-8

STS-8 oli NASA Space Shuttle'i programmi kaheksas ja kosmosesüstiku Challenger kolmas missioon. See startis 30. augustil 1983 ja maandus 5. septembril. Challenger sooritas programmi esimese öise stardi ja maandumise. Missioonil osales esimene mustanahaline astronaut, Guion Bluford. STS-8 viis orbiidile tehiskaaslase ja tegi teaduskatseid. Missioon oli edukas, kuid seda varjutas asjaolu, et insenerid avastasid tahkekütusekiirendite kontrollimisel, et vasakpoolne kiirendi oli tugevalt kahjustada saanud ning oli oht, et see võib stardil puruneda. Missioonil osales viis astronauti, kellest kolm olid missiooni spetsialistid. See oli tollal suurim arv astronaute ühe kosmoselaeva pardal. Missiooni komandör oli Richard Truly, kellele see oli teine missioon. Ülejäänud astronaudid olid oma esmalennul. Meeskonda kuulusid: komandör – Richard Truly piloot – Daniel Brandenstein missiooni spetsialist 1 – Guion Bluford missiooni spetsialist 2 – Dale Gardner missiooni spetsialist 3 – William Thornton "STS-8". NASA. Vaadatud 2. september 2018. "STS-8: The First Shuttle Night Launch & Landing". NASA. Vaadatud 2. september 2018.
Frazione

Frazione (mitmus frazioni) on Itaalias, San Marino ja Šveitsi haldusüksus, mis on madalam kui vald ehk comune ning millele eesti keeles ligikaudselt vastab termin "osavald". Üldjuhul kasutatakse terminit frazione külade kohta, mis ümbritsevad valla ehk comune keskust (capoluogo). Mõne Itaalia valla sees pole ühtki osavalda, mõnel on aga mitukümmend. Tavaliselt, kuid mitte alati, kannab vald vallakeskuse nime. Enamasti on frazione küla, kuid mitte iga küla pole frazione; selliseid külasid nimetatakse sageli località. Vahel on frazione elanike arv suurem kui vallakeskusel. Sellistel puhkudel võidakse kolida vallavalitsus osavalda, ehkki nominaalne vallakeskus ja valla nimi jäävad samaks. Ajalooliselt loodi paljud osavallad Itaalias fašistliku valitsuse ajal, kui riigi haldusjaotust püüdi konsolideerida. Vahel loodi osavallad endistest valdadest nende liitmise käigus. 2000. aastani lõi osavallad ja määras nende piirid Itaalia keskvalitsus, välja arvatud viies autonoomses piirkonnas, kus seda tehti piirkonna tasandil. Itaalia põhiseaduse muudatuse 267/2000 kohaselt määrab nüüd iga vald ise oma osavallad. Varasema korra kohaselt võis osavallal olla oma prosindaco (asevallavanem), kelle määras vallavanem (il sindaco). Tihti toimus see vallavolikogu (consiglio), giunta või teiste esindusorganite soovituse või kohalike elanike petitsiooni alusel. Tänapäeval aga kehtestab seaduse 267/2000 paragarahv 54, et vallavanem võib delegeerida oma ülesanded osavalla tasandil vallavolikogu liikmele. Paljudes valdades on osavaldadel mitte üksnes nõuandev roll, vaid ka oma ametnikud, kuid mitte oma arhiivi.
Valged

Sõna valged on kasutusel mitme terminina. Valged nupud ja nendega mängiv mängija males ja kabes. Venemaa kodusõja osaline, kes võitles bolševike revolutsioonilise valitsuse vastu. Eesti Vabadussõja osaline, kes võitles Eesti Vabariigi eest ja Eesti Töörahva Kommuuni vastu. Soome kodusõja osaline, kes võitles Venemaa bolševike valitsuse toetatud sotsialistliku poole vastu. Valgenahalised elanikud mitme riigi statistikas (eelkõige Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ning Aafrikas), üldjuhul europiidid, kuid juriidiline määratlus võib olla kitsam.
Bolševik (täpsustus)

Bolševik ehk enamlane oli Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei radikaalse tiiva esindaja. Sõna võib tähendada ka järgmist: Bolševik, kolhoos Jõgeva rajoonis Bolševik, kolhoos Pärnu rajoonis Mõisaküla linaketramis- ja kudumisvabrik Bolševik ... Bolševiku saar
Punased

Sõna punased on kasutusel mitme termini ja väljendina. Venemaa kodusõja osaline, kes toetas bolševike revolutsioonilist valitsust. Soome kodusõja osaline, kes pooldas sotsialismi ja keda toetas Venemaa bolševike valitsus. Eesti Töörahva Kommuuni pooldajad, keda toetas Venemaa bolševike valitsus Eesti Vabadussõjas. Kommunistid, sotsialistid, sotsiaaldemokraadid ja teised vasakpoolsed olenevalt kontekstist. Ameerika indiaanlased, vananenud keelepruugis ka "punane rass" või "punanahad". "Punased" on ka mitme teose pealkiri. Eesti ajaloolase Jaak Valge monograafia vasakpoolsetest, hilisematest Nõukogude kollaborantidest, sõdadevahelises Eesti Vabariigis (1. osa ilmus 2014). "Punased" on 1981. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide film ("Reds"), mille lavastaja Warren Beatty pälvis Oscari.
Soomusfriis

Soomusfriis või soomusornament (saksa keeles Schuppenfries, Schuppenmuster, prantsuse keeles écailles) on ehisliist või pinnakaunistus, mille ornamendi moodustavad näiliselt üksteist katvad soomusetaolised elemendid. Soomused võivad olla suunatud nii üles- kui allapoole, olla reljeefsed või maalitud. Ornamenti on kasutatud juba antiikajal, eelkõige rikkalikkust ja toredust taotlevas Rooma arhitektuuris, samuti kohtab seda friisina romaani arhitektuuris Saksamaal, Austrias ja Prantsusmaal, kuigi palju harvem võrreldes näiteks siksak- või täringfriisiga. Pinnatäitena on soomusemotiiv kasutusel ka Prantsusmaa gooti arhitektuuris, näiteks katedraalide kontraforssidel ja fiaalidel. Ka renessanss- ja barokkarhitektuuris ksutatakse soomusemotiivi rohkem pinna kaunistamiseks kui friisina. Sarnase nimega, ent väljanägemiselt erinev ehisliist on soomuslitrimotiiv, kaunistuselement baroki mööblikunstis ja selle mõjutustega talupojamööblis. Sel on iseloomulik üksteist katvate soomuste kulgemine ühe reana paralleelselt friisi suunale. Kaherealine soomusornament karniisil, Rooma Jupiteri sammas Walheimi Rooma muuseumis, 2.-3. sajand, Baden-Württemberg Värviline soomusfriis Maria Laachi kloostrikiriku peatorni karniisil, 12. sajand, Reinimaa Soomusemotiiv kaarfriisi siseküljel, Maria Laachi kloostrikirik Thaoni Peetruse kiriku lõunakülg, 11.-12. sajand, Normandia Täisnurksed soomusemotiivid seinal, Saint-Pierre' i kirik Thaonis Soomusemotiiv Rioux Jumalaema kiriku kooriseinal, 12. sajand, Akvitaania Soomusjad motiivid petikakende dekoratsioonis ja aknaraamistuses, San Juan de Rabanera kirik, Soria Joachim Winteri tehtud ristimiskivi Haapsalu toomkiriku kabelis friis ehisliist "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. september 2018. Vaadatud 2. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.architektur-lexikon.de/cms/lexikon/39-lexikon-f.html?start=40 http://www.beyars.com/kunstlexikon/lexikon_8107.html http://www.1000-jahre-mainzer-dom.de/?8054 "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2015. Vaadatud 2. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Dictionnaire raisonné de l’architecture française du XIe au XVIe siècle"
Kaseiinvärv

Kaseiinvärv ehk kohupiimavärv on liimvärv, mille liimaineks on piimavalk (kaseiin). Kaseiinvärv on traditsiooniline värv seinte ja lagede viimistlemiseks kuivades ruumides. Kaseiinvärvi põhikoostisosadeks on kaseiin (liimaine), kriidipulber (täiteaine) ja vesi. Värvi toonitakse värvipigmentidega. Tavaliselt kasutatakse värvi segamiseks ainult looduslikke koostisained. Kaseiinvärv on hingav, st laseb läbi veeauru. Kaseiinvärvi võib segada mitmel viisil. Üks võimalik retsept: üks pakk (250 g) rasvatut maitsestamata kohupiima 10 g booraksit 600 g kriidipulbrit (umbes veerandi sellest võib asendada kaoliini, mica ja talgiga) Booraks lahustada pooles klaasis soojas vees ja segada seejärel kohupiima hulka. Jätta tunniks ajaks seisma. Kriit segada kahe klaasi veega ja jätta umbes tunniks seisma. Segada mõlemad segud kokku ja toonida värvimullaga, mis on enne vähese veega pastaks segatud. õlivärv temperavärv Kaseiinvärvi valmistamisest, kasutamisest ja ajaloost Säästva Renoveerimise Infokeskuse kodulehel Retseptidega varustatud artikkel Tarbija 24-s
Conrad Beijing

Conrad Beijing on viietärnihotell, mis asub Hiina pealinnas Pekingis. Hotellis on 13 tüüpi tube ja sviite, kokku 289 tuba ja sviiti. Hotellis on kuus restorani ja ootesaali: Chapter, 29 Grill, Lobby Lounge, Lu Yu, Vivid ja Executive Lounge. Hotellis on ka spaa, spordisaal ja 25 meetri pikkune soojendatud sisebassein.
Alma mater

Alma mater (ladina keeles 'toitev ema') on ladinakeelne allegooriline nimetus ülikooli või kõrgkooli kohta, kust keegi on hariduse saanud. Kujund viitab ülikoolile kui üliõpilaste vaimutoidu allikale. Seepärast kujutatakse haridusasutusi kunstis sageli antiigipäraseid rõivaid kandva naisena. Enne niisugust uusaegset kasutust oli alma mater tiitel, millega austati mitut Vana-Rooma jumalannat, eriti Cerest ja Cybelet, hiljem katoliikluses aga neitsi Maarjat. Akadeemilisse kasutusse jõudis see, kui Euroopa vanim ülikool Bolognas võttis oma motoks väljendi "Alma Mater Studiorum" ('õpingute toitev ema'). Fraas on seotud ka ladina sõnaga alumnus, mida mitmes keeles kasutatakse ülikoolide vilistlaste kohta ja mis otseselt tähendab 'toidetut' või 'imetatut'. Kuigi alma ('toitev') oli Cerese, Cybele, Venuse ja teiste emajumalannade tavaline epiteet, ei kasutatud seda klassikalises ladina keeles sageli koos mater '​iga. Oxfordi ladina sõnaraamatus omistatakse see fraas Lucretiuse "De rerum naturale", kus seda kasutatakse epiteedina maajumalanna kirjeldamiseks: Denique caelesti sumus omnes semine oriundi omnibus ille idem pater est, unde alma liquentis umoris guttas mater cum terra recepit (2.991–93) Me kõik oleme sellest taevaseemnest sündinud, meil kõigil on sama isa, kellelt maa, toitev ema saab tilka vedelat niiskust Pärast Rooma langemist tuli see termin kasutusele kristlikus liturgias seoses neitsi Maarjaga. "Alma Redemptoris Mater" on tuntud 11. sajandi antifon, mis on pühendatud Maarjale. Selle termini varajasim dokumenteeritud kasutamine ülikooli tähistamiseks ühes ingliskeelses riigis jääb 1600. aastasse, kui Cambridge'i ülikooli trükkal John Legate hakkas kasutama ülikooli trükikoja jaoks embleemi. [1]. Ayto, John (2005). Word Origins (2nd ed.). London: A&C Black. ISBN 9781408101605. Vaadatud 18.05.2015. Shorter Oxford English Dictionary, 3rd edition "Our history - University of Bologna". Unibo.it. Vaadatud 8.11.2017. Cresswell, Julia (2010). Oxford Dictionary of Word Origins. Oxford University Press. Lk 12. Vaadatud 18. mai 2015. Sollors, Werner (1986). Beyond Ethnicity: Consent and Descent in American Culture. Oxford University Press. p. 78. ISBN 9780198020721. Stokes, Henry Paine (1919). Cambridge stationers, printers, bookbinders, &c. Cambridge: Bowes & Bowes. p. 12. Retrieved 18 May 2015. Roberts, S. C. (1921). A History of the Cambridge University Press 1521–1921. Cambridge: Cambridge University Press. Retrieved 18 May 2015.
Conrad Bangkok

Conrad Bangkok on viietärnihotell, mis asub Tai pealinnas Bangkokis. Hotellis on 14 tüüpi tube ja sviite, kokku 391 tuba ja sviiti. Hotellis on kuus restorani ja ootesaali: Liu, City Terrace, KiSara, Diplomat Bar, Cafe@2 ja Deli by Conrad. Hotellis on ka spaa, spordisaal, bassein, tenniseväljak ja katusel asub jooksurada. Hotelli ametlik veebileht
Rõõmutallad

Rõõmutallad on Kohilas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Ulvi Mägi. Rühm alustas tegevust sügisel 2000. Rühm esines 2005 festivalil Europeade. Kohila https://web.archive.org/web/20090401210757/http:/www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 02.09.2018) Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Kohila (tantsurühm)

Hermes on Kohilas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Mare Sarapuu. Rühm alustas tegevust 1980. Rühm esines 1999 ja 2004 festivalil Europeade. Rõõmutallad https://web.archive.org/web/20090401210757/http:/www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 02.09.2018) Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Kavalik

Kavalik on Elva vallas Annikoru külas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Kaie Tali. Rühm alustas tegevust 1989. Rühm esines 1997, 1999, 2001, 2003 ja 2005 festivalil Europeade. https://web.archive.org/web/20090401210757/http:/www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 02.09.2018) Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Värkssepad

Värkssepad on Saaremaa vallas Leisi asulas tegutsev rahvamuusika- ja rahvatantsurühm. Rühma juhivad Irja Aardam ja Tiina Oks. Rühm alustas tegevust 2003. Rühm esines 2005 festivalil Europeade. https://web.archive.org/web/20090401210757/http://www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 02.09.2018) Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Sõlus

Sõlus on Saaremaa vallas Leisis tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Anne Keerd. Rühm alustas tegevust septembris 1987. Rühm esines 2005 festivalil Europeade. https://web.archive.org/web/20090401210757/http:/www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 02.09.2018) Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Oświęcim

Oświęcim (saksa keeles Auschwitz, jidiši keeles אָשפּיצין ehk Oshpitzin, Poola mustlaskeeles Auszwica) on linn Väike-Poola vojevoodkonnas, Oświęcimi maakonna halduskeskus. Oświęcim asub 53 kilomeetrit Krakówist läänes, Soła jõe liitumiskohas Wisła jõega. Oświęcimi asulat on esmamainitud 1117. aastal, linnaõigused sai see 1291. aastal. Hiliskeskajast alates oli linn tähtis kaubanduskeskus. 14. sajandil nimetasid saksa kaupmehed seda Auswintz, 15. sajandil sai uueks nimekujuks Auschwitz. 1772–1918, kui Oświęcim kuulus Galiitsia ja Lodomeeria kuningriiki (mis oli Austria Keisririigi poolautonoomne protektoraat), kasutati ametlikult nii poola kui ka saksa nime. Teise maailmasõja ajal jäi Oświęcim Poola ossa, mille Saksamaa annekteeris, ning tolleaegsetes dokumentides kasutati nime Auschwitz. Nime Oświęcim sai linn tagasi pärast 27. jaanuari 1945, mil Nõukogude Liidu Punaarmee lõi linnast välja Wehrmachti väed.  Pikemalt artiklis Auschwitzi koonduslaager Linna teatakse eelkõige Teise maailmasõja aegse traagilise ajaloo pärast. Linna lähistel koonduslaagris hukati Saksamaa natsionaalsotsialistliku režiimi all ligemale 1 000 000 juuti, 150 000 poolakat, 23 000 mustlast, 15 000 Nõukogude sõjavangi ja 400 Jehoova tunnistajat, lisaks kümneid tuhandeid teiste rahvuste ja vähemuste esindajaid. Oświęcim oli tollal Mandri-Euroopa raudteeliikluse sõlmpunkt, vangid transporditi kõikjalt Euroopast kohale loomavagunites. Oświęcimi Juudi Keskus  Oświęcim – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Madelin

Madelin on Nõo vallas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Made-Heljo Ruul. Rühm alustas tegevust 1963. Rühm esines 1999 ja 2001–2005 festivalil Europeade. https://web.archive.org/web/20090401210757/http:/www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 02.09.2018) Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Naita

Naita on Tartu linnas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Hanna-Liisa Kuusik. Rühm alustas tegevust umbes 1959. Rühm esines 2004 festivalil Europeade. https://web.archive.org/web/20090401210757/http:/www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 02.09.2018) Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Vikerkaar (tantsurühm)

Vikerkaar on Tartus tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Lea Hanni. Rühm alustas tegevust 1989. Rühm esines 2000–2005 festivalil Europeade. https://web.archive.org/web/20090401210757/http://www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 02.09.2018) Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Torma (tantsurühm)

Torma on Jõgeva vallas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Luule Lehemets. Rühm alustas tegevust umbes 2000. Rühm esines 2003, 2004, 2005 festivalil Europeade. https://web.archive.org/web/20090401210757/http://www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 02.09.2018) Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Kanada vapp

Kanada kuninglik vapp (inglise keeles The Royal Coat of Arms of Canada, ametlikult The Arms of His Majesty in Right of Canada) on Kanada riigivapp. Selle võttis kasutusse kuningas George V 21. novembril 1921. Kanada vapp kujundati Suurbritannia kuningliku vapi järgi. 1921–1957 1957–1994 1994 Kanada lipp
Torma (ansambel)

Torma on Jõgeva vallas tegutsev rahvamuusikaansambel. Ansamblit juhib Maire Tamm. Ansamblis on neli liiget: Maire Tamm – akordion, kitarr, vokaal Katrin Raidma – kannel, vokaal Eda Vasenko – jauram, vokaal Aili Oja – triangel, vokaal Ansambel alustas tegevust umbes 1994. Ansambel esines 2003, 2004, 2005 festivalil Europeade. https://web.archive.org/web/20090401210757/http://www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 02.09.2018) Ansamblist Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Trillallaa

Trillallaa on Türil tegutsev rahvamuusikaansambel. Ansamblit juhib Pille Paal. Ansambel alustas tegevust umbes 1995. Ansambel esines 1996, 1997, 2002, 2003, 2004, 2005 festivalil Europeade. https://web.archive.org/web/20090401210757/http://www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 02.09.2018) Ansamblist Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Torma (perekonnanimi)

Torma on eesti ja slovaki perekonnanimi. Eestis on perekonnanime Torma pandud Kaarli mõisas Ambla kihelkonnas Järvamaal ja Erastvere mõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Torma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Rapusk, Rapuski, Schmidt, Tegelmann, Tomson ja Tüürmann. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Torma Eestis 8 mehel ja 22 naisel. August Torma (1895–1971), Eesti diplomaat Július Torma (1922–1991), Ungari, Slovakkia ja Tšehhoslovakkia poksija
Saue Simmajad

Saue Simmajad on Sauel tegutsev rahvatantsurühm. Rühm alustas tegevust 1989. Rühma juhib Piret Kunts. Rühm esines 2001, 2003, 2004 festivalil Europeade. https://web.archive.org/web/20090401210757/http:/www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 02.09.2018) Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Pastla Pilly

Pastla Pilly on Saue vallas Ääsmäe külas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Piret Kunts. Rühm esines 2001, 2003, 2004 festivalil Europeade. https://web.archive.org/web/20090401210757/http:/www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 02.09.2018) Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Lustiline

Lustiline on Setomaa vallas Värskas tegutsev setu rahvatantsurühm. Rühma juhib Kersti Leping. Rühm alustas tegevust 1980. Rühm esines 2003, 2004, 2005 festivalil Europeade. https://web.archive.org/web/20090401210757/http:/www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 02.09.2018) Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Kaktus (tantsurühm)

Kaktus on Türil tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Vaike Tormila. Rühm alustas tegevust umbes 1977. Rühm esines 1996, 1997, 2002, 2003, 2004, 2005 festivalil Europeade. Rühma saadab rahvamuusikaansambel Trillallaa. https://web.archive.org/web/20090401210757/http:/www.europeade.org.ee/eestitantsib2005.htm (vaadatud 02.09.2018) Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon