laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Henno-Jüri Tigane

Henno-Jüri Tigane (1. veebruar 1942 – 12. jaanuar 2012) oli eesti restauraator. Henno Tigane sündis kunsti- ja kirjandusinimeste peres. Pärast Tallinna 2. Keskkooli lõpetamist 1962. aastal asus tööle Eesti Kunstimuuseumi kassapidajana, hiljem laborandina. Muuseumi restauraatori Eerik Põllu abilisena restaureeris ta algul maale, siis keskendus polükroomsele puidule, mille konserveerimis- ja ennistustöödes oli muuseumi seni abistanud skulptor Paul Horma. Tigase metoodilist põhjalikkust selles töös hindas aastail 1975–1986 muuseumi restaureerimisosakonda juhtinud Endel Valk-Falk. Polükroomse puidu restaureerimise osakonna juhatajana lahkus Henno Tigane 1986. aastal. muuseumist ning asus neis ülesannetes tööle Endel Valk-Falgu käivitatud ENSV Riiklikus Restaureerimiskeskuses, mis peatselt nimetati ennistuskojaks Kanut. Viimased kümmekond aastat töötas Tigane Kanutis infotehnoloogia spetsialistina. Tema ema Valentine Tigane oli kunstiajaloolane ning töötas aastail 1944–1983 Eesti Kunstnike Liidus referendina, tema tädid Aino Tigane ja Leida Tigane olid kirjanikud. HENNO-JÜRI TIGANE 1. II 1942 – 12. I 2012 - Sirp, 20.01.2012
Spordiregister

Spordiregister on Eesti infosüsteemi andmebaas (register), kuhu on koondatud info Eesti spordiorganisatsioonide (sh spordikoolide), -objektide ja treenerite kohta. Riiklik register loodi 2011. Registri vastutav töötleja on Kultuuriministeerium ja volitatud töötleja Spordikoolituse ja -Teabe Sihtasutus. Register koosneb neljast alamandmekogust: spordiorganisatsioonide, spordikoolide, spordiobjektide ja treenerite alamandmekogu. 2015. aasta lõpu seisuga oli Eestis 3007 spordiorganisatsiooni, sh 361 spordikooli. https://web.archive.org/web/20160902081828/https://www.spordiregister.ee/?ac=registrist (vaadatud 02.09.2016) Spordiregister
Harjumaa Ühinenud Meedia

OÜ Harjumaa Ühinenud Meedia (varasema nimega Kirilille Kirjastus) on Eesti kirjastus. Kirjastus asutati 1997. Kirjastus annab välja mitmeid jätkväljaandeid, nende seas ajalehtesid Harju Elu, Keila Valla Leht, Kose Teataja. Kirjastus on välja andnud ka muid teavikuid, nt "Aastavakka".
Koolikooperatiiv

Koolikooperatiiv (ka Kooli-Kooperatiiv) oli 1930. aastatel Tallinnas tegutsenud ettevõte. Ettevõte tegevusvaldkonda kuulus eeskätt kirjastamine ning kooli- ja kirjastustarvete müük. Ettevõte andis välja raamatusarja "Eesti rahvuslikud suurmehed".
Kuldsulg

Kuldsulg on Eesti meediaettevõte, mis on varem tuntud eelkõige kirjastusena. Ettevõte on asutatud 1993. aastal Ettevõtet juhtis 20 aastat üksi tõlkija Hans Luik. Praegu (2016) on kirjastuse loovjuht Mikk Kerner. Ettevõte on välja andnud mitut raamatusarja, näiteks "Meisterdetektiivid". http://www.kuldsulg.ee/meist (vaadatud 01.09.2016) http://www.kuldsulg.ee/kontakt (vaadatud 01.09.2016) Ettevõtte koduleht
Magritte'i muuseum

Magritte'i muuseum (prantsuse keeles Musée Magritte, inglise ja hollandi keeles Magritte Museum) on Belgia kunstniku René Magritte'i loomingu muuseum Brüsselis. Muuseum kuulub Belgia kuninglike kunstimuuseumide Musées royaux des beaux-arts de Belgique kompleksi ja asub Brüsseli kesklinnas. Magritte'i muuseum koduleht (inglise keeles)
Palamuse valla lipp

Palamuse valla lipp on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Palamuse valla lipp. Lipp kinnitati 8. märtsil 1994. Palamuse valla lipuks oli ruudukujuline vapilipp. Punasel kangal on valge kirikukell, mille kohal kaks kollast ristikheinalehte. Lipu normaalsuurus on 105×105 cm ning vallavalitsuse piduliku kandelipu vardaehiseks on kuldne ristikuleht. Punane on apostel Bartolomeuse vapivärvus. Ka kohalik kirik on pühitsetud temale ning tema nimest tuleneb ka Palamuse nimi. Punane on ka nooruslikkuse ja elujõu sümbol ning seostub Tootsi-lugudega. Kirikust kui ka koolist lähtuvat vaimuvalgust sümboliseerib lipul olev valge kell. Kollased ristikulehed viitavad Jõgevamaale, tähistades ühtlasi põllupidamist ja heaolu. Lippu kasutati järgmistel tingimustel: Valla lipp heisati alaliselt vallavalitsuse haldushoone ees lipumastis. Ajutiselt heisati lipp valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, kui ka muudel avalikel üritustel. Valla lipu heiskamise võis teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu või vallavalitsus vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele olid niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga. Lipp heisati hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipuga, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, asus vallalipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust. Palamuse valla vapp Jõgeva maakond Palamuse valla sümboolika valla kodulehel Palamuse valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Näidendiraamat

"Näidendiraamat" on Draamateatri välja antav raamatusari. Sarja väljaandmist toetab Kultuurkapital. Sarja esimene raamat ilmus 2005 ja see oli Mart Kivastiku näidend "Savonarola". Sarja raamatud on kujundanud Kert Lokotar ja sarja toimetab Ene Paaver. 2005 Mart Kivastik "Savonarola" ... 2014 Indrek Hargla "Wabadusrist" ... 2016 Hendrik Toompere juunior "Onu Aare" ... https://web.archive.org/web/20160911075803/http://www.teater.ee/teater_eestis/uudised/aid-5687/Ilmus-kahek%C3%BCmnes-Eesti-Draamateatri-n%C3%A4idendiraamat%26art_year%3D2014%26art_month%3D5 (vaadatud 02.09.2016) Raamatusari Draamateatri kodulehel
Petre Tobă

Petre Tobă (sündinud 18. juunil 1964 Bukarestis) on Rumeenia poliitik. Ta on lõpetanud Bukaresti Ehitusinseneride Tehnikaülikooli. Ta oli 17. novembrist 2015 kuni 1. septembrini 2016 Rumeenia siseminister. Rumeenia siseminister astus korruptsiooniskandaali tõttu tagasi Petre Tobă CV (Rumeenia keeles)
Eesti ballaadid

"Eesti ballaadid" on 1980 valminud Veljo Tormise kantaat-ballett. Teos valmis 1980. aasta Moskva suveolümpiamängude kultuuriprogrammi tarbeks. Teose libreto kirjutas Lea Tormis, kasutades Ülo Tedre seatud rahvaluuletekste. Teos kanti esimest korda ette 27. juulil 1980 Estonia teatris. Teose pikkus on 97 minutit. Teose põhjal on tehtud samanimeline näidend ja samanimeline film. Teose ülesehitus on järgmine: I osa 1. Proloog (Tütarde saatus) 2. Karske neiu 3. Epigraaf I 4. Eksinud neiu 5. Epigraaf II 6. Mehetapja 7. Epigraaf III 8. Naisetapja II osa 9. Epigraaf IV 10. Kuldnaine 11. Kalmuneiu 12. Epiloog 2005 Eesti Teatriliidu muusikaauhind (lavastusmeeskond ja lavastaja Peeter Jalakas) http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=97&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 02.09.2016) Teosest Eesti Muusika Infokeskuse andmebaasis
Kuulsuse narrid (telelavastus)

"Kuulsuse narrid" on 1982 Eesti Televisioonis valminud telelavastus, mille lavastas Ago-Endrik Kerge. Lavastus põhineb Eduard Bornhöhe samanimelisel jutustusel. Telelavastuses mängisid Eesti tippnäitlejad: peaosades olid Urmas Kibuspuu (Tatikas) ja Jüri Krjukov (Vesipruul), autor Bornhöhed mängis Ago-Endrik Kerge. Lavastus Rahvusringhäälingu veebiarhiivis
Kouvola linn

Kouvola on linn Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Linnas elab 86 880 inimest ja rahvastiku tihedus on 34,5 in/km². Linnaõigused sai aastal 1960. Kuulub Kouvola regiooni. Kouvola paikneb Kymijoki ranna lähedal. 2009. aastal liitusid Kouvolaga Anjalankoski linn, Elimäki, Valkeala, Jaala ja Kuusankoski linn. Tänini kohalikele tööd andvad puidu- ja paberitööstusetehased on ehitatud 1860.–1870. aastatel. Ja kuna toorainet ja toodangut pidi ka transportima, ehitati Helsingist Peterburi viiv raudtee läbi Kouvola. Raudteejaam valmis 1875. aastal. Tykkimäki lõbustuspark Vana kasarmute piirkond Kouvola-talo (kultuurikeskus, kus paikneb ka Kouvola muusikakool) Kouvola kunstimuuseum Laste liikluspark Kirikud Kouvola küla kultuurirada Mielaka mäekeskus (slaalomi- ja lumelauasõitjate keskus) Mudelraudtee-muuseum Jalutajate kaubatänav Manski Turuplats Kaunisnurme muuseumi- ja käsitööliste kvartal Apteegimuuseum Raudteelase kodumuuseum Kouvola Raadiomuuseum Kouvola regiooni kuulub seitse omavalitsust, millest kolm kannavad linna nime: Anjalankoski linn Elimäki Iitti Jaala Kouvola linn Kuusankoski linn Valkeala Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Finland's preliminary population figure was 5,608,218 at the end of February 2024 Kouvola linna koduleht
Msta sild

Msta sild (vene Мстинский мост) on raudteesild üle Msta jõe Mstinski Mosti küla juures Malaja Višera rajoonis Novgorodi oblastis. Esialgne sild rajati Peterburi-Moskva raudteele insener S. Krutikovi projekti järgi. 9-avaline sild avati 1851. aastal. Silla tarindus koosnes 9 Howe'–Žuravski fermist, mis toetusid lehtrauaga vooderdatud puittugedele ja need omakorda toetusid kivist laotud sammastele. Silla kõrgus veepinnast sillafermide alla oli üle 40 m. Silla üldpikkus oli 548,7 m. Rajatise avad olid silletega 60 m. Tänapäevane kaheteeline raudteesild on neljaavaline täisseinaline terassild. История железнодорожного транспорта России. wiki.nashtransport.ru Кафедре «Мосты» - 130 лет. library.pgups.ru
Abrantesi vald

Abrantesi vald on vald Portugalis Santarémi ringkonnas. See piirneb põhjas Vila de Rei, Sardoali ja Mação vallaga, idas Gavião vallaga, lõunas Ponte de Sori vallaga ning läänes Chamusca, Constância, Vila Nova da Barquinha ja Tomari vallaga. Valla pindala on 714,69 km² ja elanike arv Portugali 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli 39 325. Valla keskus on Abrantes. Abrantes, rurality.pt
Meie maja tsirkus

"Meie maja tsirkus" on 1978. aastal Eesti Televisioonis valminud lastelavastus. Lavastus põhineb Dagmar Normeti tekstil, kes kasutas alusena Lev Davõdõtševi jutustust "Ljolišna kolmandast trepikojast". Lavastaja on Elvi Koppel ja kunstnik on Gunta Randla. Lavastuses teevad kaasa teiste seas Jüri Krjukov, Urmas Kibuspuu, Ester Pajusoo, Eero Spriit. https://arhiiv.err.ee/vaata/meie-maja-tsirkus-98111 (vaadatud 02.09.2016) https://arhiiv.err.ee/vaata/meie-maja-tsirkus-149301 (vaadatud 02.09.2016)
Rudolf ja Irma

"Rudolf ja Irma" on 1. jaanuaril 1985. aastal Eesti Televisioonis esietendunud Gunnar Kilgase telelavastus. Lavastus põhineb A. H. Tammsaare teosel "Elu ja armastus". Ülo Tonts (Rahva Hääl, 20. jaanuar 1985): "G. Kilgase lavastus näitab jälle kord teleteatri väga suuri võimalusi nõudliku kirjandusliku materjali esitamisel. Lavastuse rütm oli hästi läbi mõeldud ja läbi viidud. Ergastavalt mõjus lavastaja enda loetud napp autoritekst. Etendust kannab algusest lõpuni Elle Kulli ja Evald Hermaküla näitlejalooming. Pool sajandit tagasi klassiku sule all sündinud, nii- ja teistsuguseks mõistmiseks põhjust andnud kirjanduslikud kujud saavad ekraanil ainulise, konkretiseeriva tõlgenduse ja kujutuse. Kaks suveräänset ja köitvat näitlejat, võrdjõuline duett ja see asjaolu oli seekord eriti tähtis. Meie kujutlus Irma Vainust ja Rudolf Ikkast võis ju omajagu teistsugune olla, ikkagi tuleb tunnistada, et see, mida pakkusid näitlejad, oli algusest lõpuni köitev, intensiivne ja järjekindel. Etendus kestis ju ühtekokku peaaegu viis tundi ja oli täiesti peaosaliste kanda. Kohe kalendriaasta algul kaks nii huvitavalt mängitud suuremahulist rolli — hoopiski mitte halb algus teatriaasta jaoks. Kõrvaltegelastest jäi seekord eriti meelde Leida Rammo Irma tädi rollis. Oma mõõduka groteskivarjundiga oli see roll nagu otseselt sellest romaanist võetud, selle kunstilist laadi silmaspidav." Elle Kull (Irma) Evald Hermaküla (Rudolf) Aleksander Eelmaa (Eedi) Elvi Koppel (ema) Viire Valdma (Lonni) Tarmo Sild (Lügenheim) Laine Mesikäpp (kojamaadam) Leida Rammo (Irma tädi Anna) Ita Ever (Proua Brett) Enn Klooren (härra büroost) Gunnar Kilgas; instseneering / lavastus Terje Põder, toimetaja Rein Lillmaa, Rein Spulge, Ivar Murel; operaatorid Jaan Koha; muusikaline kujundus Britta Jaanimägi; helirežissöör Tiiu Übi; kunstnik Maimu Vannas; kostüümikunstnik Rudolf ja Irma E-kataloogis ESTER (vaadatud 2. september 2016) Rudolf ja Irma. Rahva Hääl, 20. jaanuar 1985. Rudolf ja Irma. Eesti teatri lavastuste andmebaas. (vaadatud 5. veebruar 2024) Rudof ja Irma. Fotoarhiiv, arhiiv.err.ee. Rudolf ja Irma. I osa. Videoarhiiv, arhiiv.err.ee.
Anda Čakša

Anda Čakša (sündinud 11. juulil 1974 Siguldas) on Läti arst ja tervishoiujuht. Ta oli 11. juulist 2016 kuni 23. jaanuarini 2019 Läti tervishoiuminister. Ta lõpetas aastal 1999 Läti Meditsiiniakadeemia. Aastal 2007 lõpetas ta Riia Rahvusvahelise Majandus- ja Ärijuhtimise Kõrgkooli ärijuhtimise magistrina. Pärast Läti Meditsiiniakadeemia lõpetamist töötas ta aastani 2002 Meditsiiniakadeemia pediaatria kateedris laborandina. Aastatel 2001–2006 töötas ta Ülikooli Lastehaiglas laste intensiivravi üksuses. Seejärel töötas ta Jānis Ģīlise Plastilise Kirurgia Kliinikus neuropatoloogina. Ta on töötanud ravimite äri alal. 11. juulist 2016 kuni 23. jaanuarini 2019 oli ta parteitu Läti tervishoiuminister Māris Kučinskise valitsuses. Alates 14. detsembrist 2022 on ta Läti haridus- ja teadusminister. Minister for Education and Science : Anda Čakša Cabinet of Ministers. Republic of Latvia Dr. Anda Čakša Jānis Ģīlise Plastilise Kirurgia Kliiniku kodulehel (läti keeles)
Soo (lavastus)

"Soo" on 1985 valminud Pärnu teatri lavastus. Lavastuse aluseks Priit Pedajase Oskar Lutsu jutustuse "Soo" instseneering. Lavastas Priit Pedajas ise. Osalesid Jaan Rekkor, Lii Tedre, Laine Mägi, Elmar Trink, Jüri Vlassov, Peeter Kard, Liia Tarmo, Merike Tatsi, Jaak Hein, Artur Ots jt. 1992 tehti teatrilavastusest ETVs ka telelavastus. Telelavastustes mängivad Elmo Nüganen, Merle Jääger, Külliki Tool-Saldre, Jaan Rekkor ja Jaak Hein. https://web.archive.org/web/20150120170919/http://www.draamateater.ee/priit-pedajas (vaadatud 02.09.2016) https://arhiiv.err.ee/vaata/soo-2 (vaadatud 02.09.2016)
Pirkko Mattila

Pirkko Anneli Mattila (sündinud 2. aprillil 1964 Yli-Iis) on Soome poliitik. Mattila kuulus kuni 2017. aastani erakonda Põlissoomlased, misjärel liitus Sinise Tulevikuga. Ta oli 25. augustist 2016 kuni 6. juunini 2019 Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister. Ta sündis aastal 1964 Yli-Iis (praeguse haldusjaotuse järgi Põhja-Pohjanmaa maakonnas). Ta lõpetas aastal 1983 Oulus keskkooli (Oulun normaalikoulu). Aastal 1988 lõpetas ta õenduse erialal Kemi meditsiinikooli. Aastal 2005 lõpetas ta Oulu Ülikooli filosoofiamagistrina, aastal 2010 sooritas ta Oulus kutseõpetaja pädevuseksami.
Loopre vald

Loopre vald (saksa keeles Loper) oli vald Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899. Pärast või enne 1899. aastat on Loopre vald liidetud Kõo vallaga; täpne liitmisaasta pole teada. Valla alal asus Loopre mõis. Loopre vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 01.09.2016) Loopre vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Aleksandr Serov

Aleksandr Nikolajevitš Serov (vene Александр Николаевич Серов; 23. jaanuar (11. jaanuar vkj) 1820 Peterburi – 1. veebruar (20. jaanuar vkj) 1871 Peterburi) oli vene helilooja ja muusikakriitik. Võimsa Rühmaga ei saanud ta hästi läbi erimeelsuste tõttu Richard Wagneri loomingu, mis talle väga meeldis, ja Mihhail Glinka ooperite hindamisel. Aleksandr Serov oli kunstnik Valentin Serovi isa. 1861–1863 "Judith" ("Юдифь") 1863–1865 "Rogneda" ("Рогнеда") 1867–1871 "Vaenulik vägi" ("Вражья сила")
Matsalu vald

Matsalu vald (saksa keeles Matzal) oli vald Läänemaal Karuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Matsalu vald Lihula vallaga. Valla alal asus Matsalu mõis. Matsalu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 01.09.2016) Matsalu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Metsiku vald

Metsiku vald (saksa keeles Metzikus) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Metsiku vald Vihula vallaga. Valla alal asus Metsiku mõis. Metsiku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 01.09.2016) Metsiku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mõntu-Koltse vald

Mõntu-Koltse vald (saksa keeles Mento-Koltz) oli vald Saaremaal Jämaja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Mõntu-Koltse vald Torgu vallaga. Valla alal asus Mõntu ja Koltse mõis. Mõntu-Koltse vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 01.09.2016) Mõntu-Koltse vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mõraste vald

Mõraste vald (saksa keeles Fersenau) oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Mõraste vald Luiste vallaga. Valla alal asus Mõraste mõis. Mõraste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 01.09.2016) Mõraste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Müüsleri vald

Müüsleri vald (saksa keeles Seinigal) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Müüsleri vald Esna vallaga. Valla alal asus Müüsleri mõis. Müüsleri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 01.09.2016) Müüsleri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Neeruti vald

Neeruti vald (saksa keeles Buxhöwden) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Neeruti vald Undla vallaga. Valla alal asus Neeruti mõis. Neeruti vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 02.09.2016) Neeruti vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Nehatu-Pivarootsi vald

Nehatu-Pivarootsi vald (saksa keeles Nehhat-Pivarotz) oli vald Läänemaal Karuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Nehatu-Pivarootsi vald Illuste (Paatsalu) vallaga. Valla alal asus Nehatu ja Pivarootsi mõis. Nehatu-Pivarootsi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 02.09.2016) Nehatu-Pivarootsi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Nursi vald

Nursi vald (ka Vana-Nursi vald; saksa keeles Alt-Nursie) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Nursi vallamaja asus Vastse-Nursi külas. Vald eksisteeris 1866–1939. Valla alal asus Vastse-Nursi ja Juba mõis. 1939. aasta vallareformiga jagati vald ja moodustati Kasaritsa ning Nursi valla aladest Kasaritsa vald ja Rõuge, Viitina, Krabi, Nursi ning Haanja valla aladest Rõuge vald. Maa-ameti kaardirakendused Nursi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 02.09.2016) 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Nursi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Nurtu vald

Nurtu vald (saksa keeles Nurms) oli vald Läänemaal Märjmaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Nurtu vald Velise vallaga. Valla alal asus Nurtu mõis. Nurtu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 02.09.2016) Nurtu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Nõmme vald

Nõmme vald (saksa keeles Nömme) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Nõmme vald Vao vallaga. Valla alal asus Nõmme mõis. Nõmme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 02.09.2016) Nõmme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ohekatu vald

Ohekatu vald (saksa keeles Odenkat) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Ohekatu vald Kehtna vallaga. Valla alal asus Ohekatku mõis. Ohekatu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 02.09.2016) Ohekatu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Oidrema vald

Oidrema vald (saksa keeles Oidenorm) oli vald Läänemaal Mihkli kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Oidrema vald Veltsa vallaga. Valla alal asus Oidrema mõis. Oidrema vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 02.09.2016) Oidrema vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Pihtla valla lipp

Pihtla valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Pihtla valla lipp. Lipp kinnitati 12. juunil 1997. Pihtla valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Kangas on jagatud kahe ümberpööratud S-lõikega, mis moodustavad kaldjaotuse lehvipoolsest ülanurgast vardapoolsesse alanurka, siniseks ja kollaseks väljaks. Vardapoolne väli on sinine, lehvipoolne kollane. Mõlemal väljal on üks S-lõikest lähtuv vastandvärvi tähtrist. Lipu normaalsuurus on 105×105 cm. Pihtla valla maad on kunagi taevaste vägede poolt ära märgitud (Kaali järv - meteoriidikraater), mida on silmas peetud ka valla lipu kujundamisel. Sinine on taeva ja vee, aga samuti vaimsuse ja puhtuse võrdkuju. Kollane on tule, energia, vilja ja jõukuse sümbol. Diagonaalteljel olevad tähtristid kujutavad muistset sündmust, mil taevast langev täht lõikus maapinda. Langemiskohta jäi sügav kraater, millest veega täitudes tekkis omapärane järv. Tähtrist meenutab ka ristiusu peamist sümbolit – risti. Pihtla valla lipu kujutist võis kasutada vallavolikogu, vallavalitsuse ja tema struktuuriüksuste ning vallaasutuste pitsatitel, dokumendiplankidel, trükistel, embleemidel, meenetel ja siltidel kujunduselementidena. Muudel juhtudel reguleeriti lipu kujutise kasutamist vallavalitsuse poolt. Pihtla valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipuga või mõne teise riigi lipuga asus valla lipp lippude poolt vaadates vasakul. Valla lipp ei tohtinud olla suurem Eesti riigilipust. Pihtla valla vapp Saare maakond Pihtla valla sümboolika valla kodulehel Pihtla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Ontika vald

Ontika vald (saksa keeles Ontika) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Ontika vald Järve vallaga. Valla alal asus Ontika mõis. Ontika vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 02.09.2016) Ontika vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
ABD ehk Luggemise-Ramat Lastele

"ABD ehk Luggemise-Ramat Lastele" (täispealkiri "ABD ehk Luggemise-Ramat Lastele kes tahawad luggema öppida") on 1795 Tartus ilmunud Otto Wilhelm Masingu raamat (aabits), mille kirjastas Johann Michael Gerhard Grenzius. See raamat on esimene tiitellehega eestikeelne aabits. Raamat sisaldas esmakordselt ka juhendit, kuidas lugemist õpetada. ABD ehk Luggemise-Ramat Lastele Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA (vaadatud 03.09.2016) Raamat digiteerituna DSpace'is ABD ehk Luggemise-Ramat Lastele Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Tammetõru seiklused

"Tammetõru seiklused" on 1988-1989 Eesti Televisioonis valminud nukulavastuste sari. Lavastuse stsenaariumi kirjutas Uno Leies, kes võttis aluseks Vitautas Petkevičiuse jutustuse "Tammetõru seiklused Sõgedate maal". Teose lavastasid Krista Juhvelt ja Uno Leies. Lavastuse kunstnik on Tiiu Übi ja muusika kirjutas Tõnis Kõrvits. https://www.rahvaraamat.ee/p/tammet%C3%B5ru-seiklused-1-osa-dvd/3596/et?ean=4742185002030 (vaadatud 03.09.2016)
Kallavere (Maardu)

Kallavere on Harju maakonna Maardu linna linnajagu ja elurajoon. Linnajao kõrval asub samanimeline küla. Kallavere hoonestamine algas 1951 ja 1955 liideti Kallavere Maarduga. Kallaveres asub MPEÕK Maardu Peaingel Miikaeli kirik. Kallavere raamatukogu Kallavere Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 03.09.2016)
Ühe suve akvarellid

"Ühe suve akvarellid" on Lilli Prometi 1959. aastal ilmunud jutustus. Jutustus ilmus ajakirjas Looming (nr 11). Jutustus on tõlgitud mitmesse keelde, sh vene ja inglise keelde. 1966. aastal valmis jutustuse põhjal Virve Aruoja samanimeline film. Ühe suve akvarellid (film) Film "Ühe suve akvarellid" Eesti Filmi Andmebassis
Õnnelik lapsepõlv

"Õnnelik lapsepõlv" on 1988. aasta Eesti lühimängufilm. Filmi režissöör on Jaan Kolberg. Filmi tootis Tallinnfilm. Film räägib II maailmasõja järgsest ajast väikese poisi silmade läbi. Filmi tegi Kolberg Üleliidulises Riiklikus Kinematograafia Instituudis (VGIK) diplomitööna. Õnnelik lapsepõlv Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 30.08.2016) Õnnelik lapsepõlv Eesti filmi andmebaasis
Weiko Saawa Film

OÜ Weiko Saawa Film on Eesti filmiettevõte, mis toodab dokumentaalfilme. Ettevõtte asutas 1992 Mark Soosaar. 1992 "Eesti esimene kodanik" 1992 "Kihnu Kristjan" 1993 "Emavene" 1995 "Mission Impossible" 1997 "Isa, poeg ja püha Toorum" 1998 "Pavarotti in Estonia" 1999 "Tulla, et minna" "Rootsi jõuluvana" 2001 "La Paloma" "Hullav Hollandlane" 2002 "Anu Raud, elumustrid" 2005 "Liblikate kodu" 2006 "Vabatahtlikud" 2013 "Rasmus, kormonaudid ning ..." 2015 "Väikesel saarel" 2018 "Milda" 2019 "Kihnu lapsed" Weiko Saawa Film Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 30.08.2016) Weiko Saawa Film Eesti filmi andmebaasis