laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Väike-Pakri vald

Väike-Pakri vald (saksa keeles Klein-Rogoe) oli vald Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Väike-Pakri ja Suur-Pakri vald üheks Pakri vallaks. Väike-Pakri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Väike-Pakri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Väike-Ulila vald

Väike-Ulila vald (saksa keeles Uhlfeld) oli vald Tartumaal Puhja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti Väike-Ulila vald Suure-Ulila vallaga. Valla alal asus Väike-Ulila mõis. Väike-Ulila vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Väike-Ulila vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ämari vald

Ämari vald (saksa keeles Habbinem) oli vald Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Ämari vald Kloostri vallaga. Valla alal asus Ämari mõis. Ämari vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Ämari vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Äntu vald

Äntu vald (saksa keeles Engdes) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Äntu vald Vao vallaga. Valla alal asus Äntu mõis. Äntu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Äntu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ärina vald

Ärina vald (saksa keeles Errinal) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Ärina vald Vao vallaga. Valla alal asus Ärina mõis. Ärina vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.09.2016) Ärina vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Hommiku paisjärv

Hommiku paisjärv on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Epra külas. Järve pindala on 1,1 ha, kõrgus merepinnast 68 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,01 ha. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Hommiku paisjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Hommiku paisjärv keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Hommiku paisjärv Eesti looduse infosüsteemis Hommiku paisjärv keskkonnaportaalis
Kruusaaugu järv

Kruusaaugu järv on tehisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kobruvere külas. Järve pindala on 4,3 ha, kõrgus merepinnast 80 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,03 ha. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Kruusaaugu järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Kruusaaugu järv keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Kruusaaugu järv Eesti looduse infosüsteemis Kruusaaugu järv keskkonnaportaalis
Pelda järv

Pelda järv (ka Pelda paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Jaska ja Kuiavere küla piiril. Järve pindala on 1,1 ha, kõrgus merepinnast 54,5 m ja järv on paisutatud Pelda ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Pelda järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Pelda järv keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Pelda järv Eesti looduse infosüsteemis Pelda järv keskkonnaportaalis
Lahmuse järv

Lahmuse järv on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Lahmuse külas. Järve pindala on 3,5 ha, pikkus 820 m, laius 80 m, valgla suurus 34,47 km² ja kõrgus merepinnast 56 m. Järv on paisutatud Lõhavere ojale Lahmuse mõisa vesiveski tarbeks. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Lahmuse järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Lahmuse järv keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Lahmuse järv Eesti looduse infosüsteemis Lahmuse järv keskkonnaportaalis
Lubjaahju järv

Lubjaahju järv (ka Tipina veehoidla) on tehisjärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Võhmassaare külas. Järve pindala on 11,1 ha ja kõrgus merepinnast 48,5 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Lubjaahju järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Lubjaahju järv keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Lubjaahju järv Eesti looduse infosüsteemis Lubjaahju järv keskkonnaportaalis
Engi tiik

Engi tiik on tehisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Ängi külas. Järve pindala on 1,6 ha, valgla suurus 1 km² ja kõrgus merepinnast 62 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Engi tiik Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Engi tiik keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Engi tiik Eesti looduse infosüsteemis Engi tiik keskkonnaportaalis
Kõidama tiik

Kõidama tiik on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kõidama külas. Järve pindala on 1,5 ha ja kõrgus merepinnast 74,5 m. Osa järve lõunakaldast asub Tällevere külas. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Kõidama tiik Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Kõidama tiik keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Kõidama tiik Eesti looduse infosüsteemis Kõidama tiik keskkonnaportaalis
Vihi Sillaotsa järv

Vihi Sillaotsa järv (ka Sillaotsa järv ja Sillaotsa paisjärv) on paisjärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Vihi külas. Järve pindala on 1,1 ha, valgla suurus 1 km², kaldajoone pikkus 461 m, kõrgus merepinnast 38,5 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,01 ha. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Sillaotsa järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Sillaotsa järv keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Sillaotsa järv Eesti looduse infosüsteemis Sillaotsa järv keskkonnaportaalis
Kurnuvere paisjärv

Kurnuvere paisjärv on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaserval, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kurnuvere külas. Järve pindala on 1,6 ha, keskmine sügavus 1,4 m, valgla suurus 1 km² ja kõrgus merepinnast 47 m. Järv on paisutatud Kurnuvere kraavile, mis suubub Tääksi ojja. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Kurnuvere paisjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Kurnuvere paisjärv keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Kurnuvere paisjärv Eesti looduse infosüsteemis Kurnuvere paisjärv keskkonnaportaalis
Lõhavere järv

Lõhavere järv on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Lõhavere külas. Järve pindala on 0,6 ha, pikkus 200 m, laius 95 m, valgla suurus 17 km², kõrgus merepinnast 64,5 m ja see on paisutatud Lõhavere ojale. Järv asub Lõhavere külas ja selle edelakallas Päraküla külas. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Lõhavere järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Lõhavere järv keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Lõhavere järv Eesti looduse infosüsteemis Lõhavere järv keskkonnaportaalis
Väike-Lubjaahju järv

Väike-Lubjaahju järv on tehisjärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Võhmassaare külas. Järve pindala on 11,1 ha, valgla suurus 1 km², kaldajoone pikkus 1,716 km ja kõrgus merepinnast 50,5 m. Järve idakallas asub Järva maakonnas Türi vallas Kahala külas. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Väike-Lubjaahju järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Väike-Lubjaahju järv keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Väike-Lubjaahju järv Eesti looduse infosüsteemis Väike-Lubjaahju järv keskkonnaportaalis
Kuresoo laugas

Kuresoo laugas on soojärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Sandra külas Kuresoo rabas. Järve pindala on 0,8 ha, pikkus 300 m, laius 60 m ja kõrgus merepinnast 26 m. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu düstroofne ehk rabade huumustoiteline järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Kuresoo laugas Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Kuresoo laugas keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Kuresoo laugas Eesti looduse infosüsteemis Kuresoo laugas keskkonnaportaalis
GLXY

GLXY.EU on eestlaste veebileht, mis on suunatud peamiselt homoseksuaalsetele ja biseksuaalsetele meestele ja naistele, kuid samas ka transseksuaalidele. GLXY on Eesti esimene veebileht, mis on mõeldud LGBT-inimestele. Esimene versioon GLXY avati 1. oktoobril 2008, selle omanikuks ja hooldajaks oli OÜ Hey You. See veebileht on kõrgelt modereeritud, karmide reeglitega üleslaaditavate piltide suhtes, mida võib panna profiilipildiks ning galerii pildid on pideva jälgimise all, milliseid pilte on üles laaditud. Kuigi selgus lubatud piltide osas on tihti ebamäärane ja sõltub tihti moderaatori arvamusest. Veebileht pretendeerib ainukeseks veebileheks terves maailmas, seal juures keelustada kasutajatel otsida kaitsmata vahekordi. Algusest peale on GLXY pakkunud päeviti kaasajastatud uudiseid. Veebilehe arhiivis on septembri 2016 seisuga üle 500 artikli. GLXY-il on 9. oktoobri seisuga 6800 kasutajat. Veebileht on tutvuste keskmeks geikommuuni eestlastele. GLXYil on tegevuste kalender geiürituste kohta üle riigi, baaride andmed ning info vabatahtlike organisatsioonide kohta. Seal on ka ööelujuht, koos tavaliseks kohtumiseks geidele üle terve Eesti. GLXY
Reili Rand

Reili Rand (sündinud 19. märtsil 1991 Kärdlas) on Eesti poliitik, alates 18. aprillist 2023 XV Riigikogu liige, alates 4. aprillist 2023 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna peasekretär ja endine Hiiumaa valla vallavanem. Rand on lõpetanud Emmaste põhikooli, 2010 Käina gümnaasiumi ja 2014. aastal Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi sotsioloogia, sotsiaaltöö ja sotsiaalpoliitika eriala, kaitstes lõputöö teemal "Meeste ja naiste poliitiline orientatsioon ning hinnangud perepoliitika vajalikkusele Eestis". Rand juhtis aastatel 2015–2017 Hiiu valda. 7. novembrist 2017 kuni 25. novembrini 2021 oli ta nelja senise valla ühinemisel tekkinud Hiiumaa valla esimene vallavanem, ehkki alates 2020. aasta algusest viibis lapsehoolduspuhkusel. Rand kuulub 2015. aastast Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda. Ta kuulub 2022. aastast Riigikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni. Rand kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel ja sai 5. valimisringkonnas 342 häält. Ta kandideeris 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimisel, kus sai 490 häält. Ta sai 2019 Riigikogu valimistel 918 häält ja 2021 kohalike volikogude valimistel 342 häält. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 1361 häält ning ei osutunud valituks, kuid sai Riigikogu liikmeks asendusliikmena. Ta valiti 2015. aastal Sotsiaaldemokraatliku Erakonna Hiiumaa piirkonna esimeheks. Kahel korral on ta valitud erakonna juhatusse, 2019. aastal erakonna aseesimeheks ja 2023 peasekretäriks. 2009. aastal pälvis Rand auhinna Hea Eeskuju. Perede ja Laste Nõuandekeskuse projektijuht 2013 MTÜ Lapse Huvikaitse Koja tegevjuht 2013–2016 Majandus- ja kommunikatsiooniministri abi 2014–2015 Eesti NATO Ühingu büroo- ja projektijuht 2015 Hiiu vallavanem 2015–2017 Hiiumaa vallavanem 2017–2021 SA Hiiumaa Haigla nõukogu liige alates 2017 Hiiumaa valla Emmaste osavallakogu liige 2021-2022 Alates 2022 Riigikogu liige Keskkonnainvesteeringute Keskuse nõukogu liige alates 2023 Reili Ranna elukaaslane on Priit Koff. Neil on tütar Friida (sündinud 2020) ja poeg Rudolf (sündinud 2022). Tema huvialad on purjetamine ja tervisesport. "REILI RAND". Hiiumaa kodulugu (inglise). Vaadatud 8. märtsil 2023. "Erakonnaliikmete nimekirjad". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. august 2016. Vaadatud 25. septembril 2016. Riigikogu valimiste tulemused. 2021. aasta kohalike omavalitsuste valimiste tulemused. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2016. Vaadatud 25. septembril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Reili Rand Riigikogu kodulehel Reili Rand: "Rohuküla raudtee on võimalus mõtestada ümber Hiiumaa transpordilahendusi". Lääne Elu. 30.08.2022 Reili Rand: “Mis mõte on anda 20 eurot lastetoetust lisaks, kui see kohe koolitoidule ära võtta?”. Eesti Päevaleht. 17.09.2022 Reili Rand: “Üle jõu elamine ei saa lõputult kesta”. Postimees. 28.09.2023
Yağlı güreş

Yağlı güreş ehk Türgi õlimaadlus on Türgi rahvuslik spordiala. Maadluses osalejaid nimetatakse kangelasteks (pehlivan). Türgi õlimaadluse suurim sündmus on Türgi Edirne lähistel toimuv Kırkpınari turnee. Türgi õlimaadlus sai alguse Vanas-Egiptuses ja Assüürias. Algselt võis Türgi õlimaadlus tasavägiste võistlejate korral kesta ööpäevi. Ajalooliselt kandsid võistlejad vesipühvli nahast käsitsi õmmeldud pükse. Osaleda võib korraga kaks meest. Enne maadlust peavad võistlejad endid üle kogu keha määrima oliiviõliga. Maadeldakse murukattega ringikujulisel areenil. Enne maadlust tänavad maadlejad publikut ja Jumalat. Lisaks on kombeks laksata lihaste ergutuseks kätega vastu reisi. Publik hõikab maadlejatele tervitusi. Taustaks mängitakse davul-trumme. Õlimaadlus algab kohtuniku märguande peale. Seejärel põrkuvad maadlejad röögatades omavahel kokku. Kohtunik jälgib maadluse ajal reeglite täitmist. Maadlus kestab 40 minutit. Võitjaks osutub vastase maha surunud või õlgadest kõrgemale lükanud maadleja. Pärast võitu tõstab kohtunik võitja käe üles ning osalejad embavad teineteist ja suudlevad põsele. Maadlejatel on jalas musta värvi vasikanahast käsitsi õmmeldud lühikesed püksid. Püksi värvlil on sõnum Jumalale või võistleja enda nimi. Enda nime kannavad värvlitel tavaliselt kuulsad maadlejad. Õlised kehad ja lendavad nooled, Eesti Ekspress (vaadatud 25. september 2016)
Sotsiaalne roll

Sotsiaalne roll on käitumisviis, mida oodatakse teatud staatuses olevalt inimeselt (näiteks peaministrilt, direktorilt, abikaasalt, isalt, õpilaselt, politseilt). Rolliootused on ootused, millist tegevust või käitumist oodatakse rolli täitjalt teiste sotsiaalses suhtlemises osalejate poolt. Roll esineb siin kui sotsiaalsete tegevus- ja käitumismallide süsteem. Omandatud (internaliseeritud, sisestatud) roll on rolli täitja subjektiivne ettekujutus rolliootustest ja nende sisemise omaksvõetuse aste. Rollikäitumine on rolli täitmise individuaalne eripära, mis tuleneb täitja isiksuse omadustest ja rolliootuste subjektiivsest mõistmisest. Seisundirollid on seotud sünni, vanuse, soo, kuuluvuse ja teiste tunnustega, mida inimene ise ei saa muuta. Saavutatavad rollid on seotud edasijõudmisega tööalases, seltskondlikus või isiklikus elus. Olurollid on rollid, mille saab inimene vaid teatud olukorda sattunult, näiteks jalakäija, teatrikülastaja, ostja, rongireisija. Formaliseeritud rollid on rollid, millele suunatud ootused on täpselt fikseeritud (sõjaväelane, ametnik) Vabalt kujunevad rollid tekivad inimeste käitumise vastastikuse kooskõlastamise käigus, sõltuvad konkreetsetest isiksustest ja keskkonna tingimustest. Rolli piiritlemine on oma rolli muutmine isiklikest huvidest ja eelistustest lähtuvalt. Ülespoole piiritlemisega on tegu siis, kui rollile liidetakse teise, enam väärtustatud rolli elemente, allapoole piiritlemisega aga siis, kui rollist jäetakse välja vähem väärtustatud elemente – viib süvenevale rollijaotusele grupis. Tegevusvahenditega liialdamine on siis, kui rolli tähtsust tõstetakse esinduslike ruumide, tegevusvahendite abil. Rollikonflikt tekib siis, kui ootused ei sobi tegelike rollidega. rollidevaheline konflikt on selliste rollide üheaegne täitmine, millega seotud ootused on omavahel kokkusobimatud. rollisisene konflikt – samale rollile on erinevates gruppides, eri olukordades või erineval ajal suunatud kokkusobimatud rolliootused. omandatud rolli ja rolliootuste vaheline konflikt tekib siis, kui rollisüsteemis osalejad mõistavad üksteise ja iseenda rolle erinevalt. isiksuse ja rolli vaheline konflikt tekib siis, kui rolliootused on vastuolus rolli täitja isiksuse omadustega. rolli ähmasus on olukord, kus puuduvad selgepiirilised rolliootused või nende täitmise hindamise kriteeriumid. Sotsiaalne klass Sotsiaalne hierarhia Sotsiaalne staatus Sotsiaalne võrgustik
Põhiseaduslik kriis

Põhiseaduslik kriis ehk konstitutsiooniline kriis on võitlus põhiseaduslike organite vahel põhiseaduses ebapiisavalt reguleeritud võimuvaldkondade jaotumise üle. See erineb mässust, millisel juhul riigi legitiimsus pannakse põhiseaduses nimetamata rühmituste poolt kahtluse alla. Põhiseadusliku kriisi tagajärjed võivad ulatuda valitsusvõimekuse ajutisest vähenemisest kodusõjani.
Salvatore Tripoli

Salvatore Peter Tripoli (22. november või 5. detsember 1904 New York – 7. märts 1990 New York) oli USA poksija, rahvuselt itaallane. Tema perekond ei aktsepteerinud tema poksiharrastust ning seetõttu kasutas ta võitlemisel varjunime Jackie Williams. Selle nime all tuli ta 1924. aastal Bostonis Ameerika Ühendriikide harrastajate meistriks kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) ja sai õiguse minna võistlema olümpiale. Ta kasutas seda nime hiljem ka elukutselisena. Tripoli sai kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale William Smithile (Lõuna-Aafrika Liit). Tripoli poksis veebruarist 1925 kuni detsembrini 1931 elukutselisena. Ta osales kokku 66 kohtumisel, võitis neist 34 (neist 5 nokaudiga), kaotas 18 kohtumist (neist 1 nokaudiga) ning 14 kohtumist jäi viiki. 8. suveolümpiamängude poksivõistlus. Pariis 1924. Tulemused inglise keeles Salvatore Tripoli veebisaidil Olympedia (inglise) Salvatore (Al) Tripoli (Jackie Williams) lehel BoxRec
Joseph Salas

Joseph I. Salas (23. detsember või 28. detsember 1903 Los Angeles – 11. juuni 1987 Carlsbad, San Diego maakond) oli USA poksija. Ta tuli 1924. aastal Bostonis Ameerika Ühendriikide harrastajate meistriks sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) ja sai õiguse minna võistlema olümpiale. Salas sai sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis oma kaasklubilisele ja -maalasele, kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jacob Finkelsteinile (USA). Salas poksis detsembrist 1924 kuni aprillini 1931 elukutselisena. Ta osales kokku 37 kohtumisel, võitis neist 27 (neist 3 nokaudiga), kaotas 6 kohtumist ning 4 kohtumist jäi viiki. 8. suveolümpiamängude poksivõistlus. Pariis 1924. Tulemused inglise keeles Joseph Salas veebisaidil Olympedia (inglise) Joseph (Joe) Salas lehel BoxRec
John Elliott (Suurbritannia poksija)

John Elliott (12. oktoober 1901 Hackney, Suur-London – 3. juuli 1945 Balikpapan: tänapäeval Ida-Kalimantani provints, Indoneesia) oli Inglismaa ja Suurbritannia poksija. Elliott sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis oma kaasmaalasele, kuldmedali- ja olümpiavõitjale Harry Mallinile (Suurbritannia). Ta langes 3. juulil 1945 Teises maailmasõjas Balikpapani lahingus tollases Madalmaade Ida-Indias. 8. suveolümpiamängude poksivõistlus. Pariis 1924. Tulemused inglise keeles John Elliott (Suurbritannia poksija) veebisaidil Olympedia (inglise)
David Johann Rahr

David Johann Rahr (2. mai 1677 Tallinn – 8. august 1753 Kihelkonna) oli baltisaksa päritolu pastor Saaremaal. Tema isa Hermann Rahr oli Toomgildi vanem Toompeal ja Toomkiriku, kus ka David Johann ristiti, varustaja. Rahr õppis alates 1694 luterlikku teoloogiat Riias lütseumis. Pärast seda, kui Eesti ja selle saared 1710. aasta sügisel katkuohvriks langesid, mille tagajärjel suurem osa rahvast suri ja Saaremaal kaheteistkümnest luterlikust pastorist ainult kaks ellu jäid, nimetati ta 1711. aastal Kihelkonna ja Mustjala pastoriks. 1715. aastal sai ta Saaremaa konsistooriumi assessoriks. Aastatel 1740 kuni 1741 oli ta Mälgu karjamõisa maade omanik. 1743. aastal jättis ta Mustjala koguduse oma väimeespojale pastor Johann Georg Raderechtile (sünd. 1721, Kuressaares), siiski jäi ta (1710–1753) kuni oma surmani pastoriks Kihelkonnale. Ta suri 8. augustil 1753 pärast kaheksapäevast haigust. Olaf Sild, August Hermann Francke' mõjud meie maal., Usuteadusline Ajakiri, Detsember 1927 Nr 2 , lk 71
Koorijuhtide loend

Siin on loetletud koorijuhte. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Merike Aarma Lauri Aav Lehte Aava Joosep Aavik Franz Abt Siim Aimla Kuno Areng Lembit Avesson Jüri Bachmann Georg Beck Lauri Breede Antanas Budriūnas Marin Constantin Eugen Dachsenberg Ülle Eerik Evi Eespere Karmel Eikner Juhan Elken Olari Elts Helen Erastus Gustav Ernesaks Taavi Esko Maria Faust Janne Fridolin Mihhail Gerts Hans Harthan Otto Hermann Valdur Hirvesoo Hain Hõlpus Ilme Indas Tiiu Ivanova Risto Joost Lennart Jõela Eerik Jõks Uno Järvela Heli Jürgenson Juhan Jürme Sirje Kaasik Marika Kahar Lilyan Kaiv Heino Kaljuste Tõnu Kaljuste Arno Kallikorm Ene Kangron Tõnu Kangron Jüri-Ruut Kangur Artur Kapp Ene Kapten Toomas Kapten Alfred Karindi Laine Karindi Moonika Karm Arno Kasemaa Anton Kasemets Ülle Keerberg Kuno Kerge Maie Kivita Triin Koch Undel Kokk Komitas Paul Krigul Annely Kuningas Ingrid Kõrvits Martin Körber Roland Laasmäe Venno Laul Karl Leinus Andres Lemba Kadri Leppoja Markus Leppoja Riho Leppoja Aivar Leštšinski Mareks Lobe Tiia-Ester Loitme Hildor Lundvik Mihkel Lüdig August Lüüs Vilve Maide Heli Martin Erki Meister Aivar Mäe Anneli Mäeots Verner Nerep Leonhard Wilhelm Johann Neuman Jaanus Nurmoja Eduard Oja Enn Oja Olev Oja Jaan Ots Eve Paap Aksel Pajupuu Jaan Pakk Thea Paluoja Erki Pehk Heino Pehk Kaur Pennert Peeter Perens Peeter Perens juunior Aleksander Pettai Veronika Portsmuth Imbi Potter Marika Pärk Riho Päts Anne Pääsuke Lydia Rahula Arvo Ratassepp Jüri Rent Alo Ritsing Richard Ritsing Vladimir Romanihhin Marge-Ly Rookäär Ingrid Roose Kaisa Roose Voldemar Rumessen Paul Ruudi Karin Rööp Arvo Saar Joosep Saar Elmar Saarepere Friedrich August Saebelmann Ülle Sakarias Aarne Saluveer Peep Sarapik Olev Sau Kuldar Schüts Tiiu Schüts Jaan Seim Harald Siiak Andrus Siimon Juhan Simm Tiiu Sinipalu Lauri Sirp Urmas Sisask Maarja Soone Ants Soots Ave Sopp Anneli Surva Hirvo Surva Ants Sööt Raul Talmar Sander Tamm Tiia Tamm Johan Tamverk Eero Tarjus Eva Taul Hella Tedder Tõiv Tiits Rudolf Tobias Roman Toi Eivin Toodo August Topman Annelii Traks Ira Trilljärv John Tungal Toomas Tuulse Konstantin Türnpu Harald Uibo Vaike Uibopuu Uno Uiga Anne Uusna Tarmo Vaask Jüri Variste Karin Veissmann Lembit Verlin Hendrik Vestmann Tuudur Vettik Indrek Vijard Toomas Voll Enn Võrk Jüri Välbe Anders Öhrwall Ants Üleoja Ene Üleoja Mikk Üleoja Adalbert Wirkhaus
Lõhavere oja

Lõhavere oja (Lõhaverest ülesvoolu Putku oja) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Oja pikkus on 18,2 km, valgla pindala 49,7 km², langus 57,5 m ja lang 3,16 m/km. Oja saab alguse 87,5 m kõrgusel Tällevere külas ja suubub 30 m kõrgusel Vihi külas vasakult poolt Navesti jõkke 38,7 km kaugusel selle suudmest. Ojale on paisutatud Lõhavere järv ja Lahmuse järv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Lõhavere oja keskkonnaportaalis Lõhavere oja Eesti looduse infosüsteemis Lõhavere oja Eesti looduse infosüsteemis Lõhavere oja keskkonnaportaalis
Tääksi oja

Tääksi oja (ka Mädaoja) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala ja Viljandi vallas, Navesti jõe vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 15 km, valgla pindala 59,4 km², langus 24,5 m ja lang 1,6 m/km. Oja voolab põhjaloode-lõunakagu suunalises Tääksi-Välgita-Kehklase ürgorus, see saab alguse oru keskosas 71 m kõrgusel Riiassaare külas ja suubub põhjas Kurnuvere külas 38,5 m kõrgusel vasakult poolt Navesti jõkke 56,8 km kaugusel selle suudmest. Ojale on Tääksi küla keskuses paisutatud Tääksi järv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Tääksi järv Navesti jõgi Tääksi-Välgita-Kehklase org Tääksi oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Tääksi oja keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Tääksi oja Eesti looduse infosüsteemis Tääksi oja keskkonnaportaalis