laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Spišská Stará Ves

Spišská Stará Ves (saksa keeles Alt(en)dorf, ungari keeles Szepesófalu, poola keeles Stara Wieś Spiska) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas Kežmaroki ringkonnas. Spišská Stará Ves asub Dunajeci jõe ääres ajaloolises Spiši piirkonnas Poola piiri ääres, Kežmarokist ligikaudu 29 km põhjas. Spišská Stará Ves paikneb merepinnast keskmiselt 505 meetri kõrgusel (minimaalne kõrgus 494 meetrit, maksimaalne kõrgus 625 meetrit). Asulat on esmamainitud 1308. aastal. Linnaõigused sai Spišská Stará Ves 1399. aastal. Hussiidid põletasid linna maha 1431. ja 1433. aastal. 1710. aastal laastas linna katkuepideemia ja 1712. aastal hävis see tulekahjus peaaegu täielikult. Suur tulekahju oli linnas ka 1760. aastal. Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Spišská Stará Vesi elanikest slovakke 92,51%, mustlasi 2,18%, poolakaid 0,73%, ukrainlasi 0,32% ja russiine 0,23%. Rahvus oli teadmata 3,81%-l elanikest. Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku Základné informácie Mesto Spišská Stará Ves. Vaadatud 3. detsembril 2023 Spišská Stará Ves Poznaj Slovensko. Vaadatud 3. detsembril 2023 História Mesto Spišská Stará Ves. Vaadatud 3. detsembril 2023 Number of population by ethnicity in the municipality Spišská Stará Ves at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 3. detsembril 2023
Lõhe (geoloogia)

Lõhe on rike kivimeis, kus kaks kivimkeha on teineteisest eemaldunud. Erinevalt murrangust ei ole lõhe puhul tegemisikest ning fluididest mineraalide väljakristalliseerumise teel lõhetäited, mis koosnevad sageli hästi väljakujunenud morfoloogiaga kristallidest, mistõttu pakuvad nad huvi gemmoloogidele ning mineraalikollektsionääridele. Mõnikord võivad lõhetäited pakkuda huvi ka maavarade esinemispaigana.
Landoo

Landoo on 18. sajandil Euroopas kasutusele võetud luksuslik neljarattaline hobusõiduk, millel on kaheosaline, nii eest kui ka tagant alla lastav katus ja milles istutakse vis-à-vis. Nimi tuleb Saksa linna Landau järgi, kus selliseid sõidukeid esmakordselt ehitama hakati. Hiljem tähistati sama sõnaga autotüüpi, mille katus on osaliselt eemaldatav või allalastav (tavaliselt taga ehk sõitjate kohal). Ameerikas tähendab landoo ka kinnist autokeret, mis imiteerib avatavat katust. Selline efekt saavutatakse, kui katuse tagaosa kaetakse vinüüli või nahaga ja lisatakse külgedele s-kujulised liistud, mis meenutavad hobu-landoo katuse hingi. Eesti alal on landoona mõistetud 2–18 hobuse veetavat lakoonilise joonega, kuid elegantset sõidukit pidulikeks juhtudeks, enamasti üliõpilaste kommersisõitudeks või paraadsõitudeks. Sellistel sõitudel oli katus parema nähtavuse huvides peaaegu alati alla lastud või eemaldatud. "landau (noun". Merriam-Webster Dictionary. Vaadatud 10.12.2023. Georgano, Nick (peatoim.) (2001). The Beaulieu Encyclopedia of the Automobile (inglise). London: The Stationery Office. Lk xxvi. Paramonov, Riho (2018). "Voorimehest taksoni" (PDF). Oma Keel (2): 22.
Irnfritz-Messern

Irnfritz-Messern on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Horni ringkonnas. Irnfritz-Messern on ehk kõige paremini tuntud oma Eislaufplatzi poolest, kuhu inimesed tulevad talvekuudel uisutama. Seal on ka Wildbergi loss. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Japons

Japons on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Horni ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Langau

Langau on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Horni ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Gabčíkovo

Gabčíkovo (kuni 1948. aastani Beš, ungari keeles Bős) on linn Slovakkias Trnava maakonnas Dunajská Streda ringkonnas. Gabčíkovo asub Doonau kaldal Ungari piiri ääres, Dunajská Stredast ligikaudu 9 km lõunas ja Bratislavast umbes 44 km kagus. Asulat on esmamainitud 1102. aastal (Beys). Tõenäoliselt sai asula nime piirkonnas elanud petšeneegide järgi. 1468. aastal sai Bős iganädalaste laatade korraldamise õiguse. 16. sajandil saabus asulasse saksa koloniste. 1861. ja 1867. aastal laastas küla tulekahju. 1948. aastal anti külale uueks nimeks Gabčíkovo slovaki rahvusest Tšehhoslovakkia sõjaväelase Jozef Gabčíki (1912–1942) auks, kes osales Reinhard Heydrichi atentaadis. 1997. aastal toimus Gabčíkovos rahvahääletus, mis pidi otsustama, kas küla taotleb uuesti linna staatust. Rahvahääletuse tulemus jäi aga kehtetuks kodanike ebapiisava osaluse tõttu. Linnaõigused sai Gabčíkovo 1. jaanuaril 2016. 1977. aastal alustati Doonaule Ungari–Tšehhoslovakkia ühisprojektina Gabčíkovo–Nagymarosi tammide ja hüdroelekrijaama ehitamist. 1989. aastal katkestas Ungari ühepoolselt ehitustööd. Slovakkia poolel anti hüdroelektrijaam käiku 1996. aastal. Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gabčíkovo elanikest ungarlasi 80,6%, slovakke 13,9%, tšehhe 0,34%, poolakaid 0,13%, venelasi 0,11% ja serblasi 0,11%. Rahvus oli teadmata 4,55%-l elanikest. Enese, Ungari Kondoros, Ungari Mihăileni, Rumeenia Nagymaros, Ungari Pázmándfalu, Ungari Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku Dejiny mesta Mesto Gabčíkovo. Vaadatud 3. detsembril 2023 SK, Gabcikovo – A Town Known for Its Dam Infoglobe. Vaadatud 3. detsembril 2023 Number of population by ethnicity in the municipality Gabčíkovo at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 3. detsembril 2023
Meiseldorf

Meiseldorf on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Horni ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Kiss FM

Kiss FM on Eesti raadiojaam, mida saab kuulata Harju maakonnas, sealhulgas Tallinnas. Jaam alustas tööd 20. novembril 2023 ja see kuulub Sky Mediale. Jaama sagedus on 93,2 MHz. Eesti raadiojaamade loend Kanali koduleht
Tambet Seling

Tambet Seling (sündinud 15. veebruar 1980 Pärnu) on eesti näitleja. 2003. aastal lõpetas ta Viljandi Kultuurikolledži teatrikateedri 4. lennus. 2003. aastast töötab Endla teatris näitlejana. "Meie linnake" – Wolly Webb, Si Corwell (lavastaja Aleksei Borodin) "Raimund" – Poiss (lavastaja Tiit Palu) "Kordusabielu" – Victor Prynne (lavastaja Raivo Trass) "Imepuu" – Vanja Vasiltšikov (lavastaja Tiit Palu) "Suudle mind, Kate!" – Pert Kuulu (lavastaja Neeme Kuningas) "Robot Robi" – Jüri (lavastaja Tiit Palu) "Diileri valik" – Carl (lavastaja Tiit Palu) "Martini ja Mary lugu" – Mat Simone (lavastaja Ingo Normet) "Mis värvi on vabadus" – Mees (lavastaja Tiit Palu) "Kauka jumal" – Urjadnik, töömees (lavastaja Andres Noormets) "Jussikese seitse sõpra" – Isa, Teisipäev, Reede (lavastaja Piret Rauk) "Nagu poisid vihma käes" – Villem (lavastaja Andres Noormets) "Väike Illimar" – Karla (lavastaja Tiit Palu) "Koduabiline" – Kardo (lavastaja Tiit Palu) "Karge meri" (Margus Kasterpalu) "Saja-aastane laps" (Andres Noormets) "Testosteroon" – Tretyn "Pisuhänd" – Tiit Piibeleht "Karge meri" – Iisak Loona "Boyband" – Tom Robinson (lavastaja Andres Dvinjaninov) Kriminaalseriaal "Ohtlik lend" – helimees Tanel Liimand (2006), teleseriaal "Klass: elu pärast" - jurist Rasmus
Svätý Jur

Svätý Jur (aastatel 1960–1990 Jur pri Bratislave, saksa keeles Sankt Georgen, ungari keeles Szentgyörgy) on linn Slovakkias Bratislava maakonnas Pezinoki ringkonnas. Svätý Jur tähendab tõlkes Püha Jüri. Svätý Jur on oluline viinamarjakasvatuse ja veinitootmise keskus. Svätý Jur asub Väikeste Karpaatide jalamil, Pezinokist umbes 5,5 km edelas ja Bratislavast ligikaudu 13 km kirdes. Asulat on esmamainitud 1209. aastal. Mongolid hävitasid asula 1241. aastal. 13. sajandi lõpul saabus asulasse saksa koloniste. 1434. aastal põletasid hussiidid Svätý Juri maha. 1647. aastal sai Svätý Jur vaba kuningliku linna staatuse. 17. sajandi lõpus ja 18. sajandi alguses linna tähtsus vähenes. Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Svätý Juri elanikest slovakke 93,81%, tšehhe 0,69%, ungarlasi 0,69%, ukrainlasi 0,25% ja russiine 0,1%. Rahvus on teadmata 3,6%-l elanikest. Bělá pod Bezdězem, Tšehhi Miroslav, Tšehhi San Giorgio Piacentino, Iitaalia Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku Vinárstvo Mesto Svätý Jur. Vaadatud 3. detsembril 2023 História Mesto Svätý Jur. Vaadatud 3. detsembril 2023 Number of population by ethnicity in the municipality Svätý Jur at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 3. detsembril 2023
Hinnastamine

Hinnastamine (inglise keeles pricing) on müüdava kauba või osutatava teenuse müügihinna, hinnakirjade või -tariifide väljatöötamise ja kujundamise ühekordne või järjepidev toiming, mille aluseks võetakse üldjuhul ettevõtte hindade kujundamise poliitika ja majanduslikud huvid. Hinnastamine, varasema nimetusega "hinnakujundus", on nii kunst kui ka teadus, mis põhineb õigetel hinnangutel ja täpsetel kalkulatsioonidel. Hinnastamine hõlmab ka kunsti ja oskust juhtida ning suunata tarbijate ootusi tarbimaks säästlikult ja vastutustundlikult. Hinnastamine on ettevõtte juhtimise oluline valdkond, kuna toodete ja teenuste parima võimaliku hinnastamisega on võimalik tagada ettevõttele kasumlik areng. Toote või teenuse hinnastamisel on vaja võtta arvesse mitmeid tegureid: väärtust tarbijale, omahinda, kasumisoovi, konkurentide hindu ja ettevõtte strateegilisi eesmärke. Turupõhine hinnastamine Kulupõhine hinnastamine Psühholoogiline hinnastamine Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Kulupõhine hinnastamine

Kulupõhine hinnastamine (inglise keeles cost-plus pricing) on kauba- või teenuseühiku hinna kindlakstegemine teatud algoritmi kohaselt toimuva arvutuse tulemusena, mille käigus selgitatakse välja kaubapartii ostmise, tootmise või teenuse osutamisega seotud kulud, määratakse kindlaks soovitav kasumimäär ja jagatakse tulemus toote- või teenuseühikule. Kaupade edasimüümisega soovitakse katta kõik selle soetamisega seotud muutuvkulud, proportsionaalne osa ettevõtte püsivkuludest ja teenida seejuures ka täiendavat tulu, mis väljendub enamasti ettevõtte kasumina. Vastavaid tegevusi müüdavate toodete hindade kujundamisel nimetatakse hinnastamiseks. Varem on kasutatud hinnastamise asemel laialdaselt ka terminit „hinnakujundus“. Kulupõhisel hinnastamisel lähtutakse toote või teenuse omahinnast, millele lisatakse soovitud müügimarginaal. Tegemist on levinud hinnastamise meetodiga, mis ei võta arvesse pakkumise ja nõudluse vahekorda, turuosa omamist ja konkurentide poolt pakutavate tooteanaloogide või teenuste hindu. Uue toote turule toomisel on seda meetodit vahel raske kasutada, kuna toote lõplik omahind saab tihti selgeks alles pärast seda, kui see on olnud mõnda aega masstootmises. Kõige levinum hinnastamise meetod hindade arvutamisel on juurdehindlusmeetod (cost plus price method). See on kulupõhise hinnastamise meetod, mille puhul toote või teenuse kogukuludele liidetakse hinnalisa. Ostu sooritades nõustub klient tasuma müüjale kõigi muutuv- ja püsivkulude eest, millele lisatakse kasumimarginaal. Toote müügihinna saamiseks kasutatakse lihtsuse mõttes hinnakordajat ja/või juurdehindluse protsenti, kuna lähtutakse toote sisseostuhinnast ja/või soetuskulust. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Psühholoogiline hinnastamine

Psühholoogiline hinnastamine on tarbija ostukäitumist mõjutav müügihinna kujundamine. Toodetele määratakse sellised käibemaksuga hinnad, et ostjad peavad neid soodsateks, ehkki need ei pruugi seda olla. Tüüpiliselt on tarbijat ostma kutsuvate hindade viimastel numbrikohtadel numbrid 9. Näiteks võivad olla tooteühiku hinnad 99,00 €, 19,90 €, 3,95 € jne. Taoliste hindade kasutamisega püütakse anda ostjale teada, et müüja teeb selleks kõik, et pakkuda oma kaupu võimalikult madala hinnatasemega. Tegelikult võib olla vastupidi: kaupmees on suurendanud müügimarginaali ja tõstnud hinna varasemast veelgi kõrgemale. Kui näiteks kujuneb toote müügihinnaks hinnakoefitsiendi lisamisega 28,70 €, siis kasutades psühholoogilise hinnastamise põhimõtet, määratakse selle müügihinnaks 29,00 € või 29,90 €. Ostja tajub, et hind on soodne, kuna see on väiksem kui 30 €. Kui arvutuslik käibemaksuga hind on näiteks 20,30 €, siis müügisaalis kasutatakse pigem hinda 19,90 €. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Turupõhine hinnastamine

Turupõhine hinnastamine (ingl.k. market pricing) on hinnastamise viis, mille puhul kujuneb hind üldjuhul nõudluse ja pakkumise vahekorra alusel. Selle hinnastamismudeli kasutamisel on ostjal enamasti täielik mõjuvõim müüja üle. Müüjal puuduvad hoovad hinna tõstmiseks, kuna turul on palju sarnaste hindadega müüjaid. Hinnastamismudel toimib ainult juhul, kui turul valitseb müüjate vahel konkurents. Turul põhinevad hinnad võivad kõikuda üles-alla suures ulatuses, mistõttu on vaja teada, millal osta ja millal jätta võimalusel ost tegemata. Hindade kõikumine on põhjustatud valmistoodete sisendhindadest, tehnoloogiate asendamisest, turul valitsevast konkurentsist, tarnijate eelistuste muutumisest jms teguritest. Teised hinnastamisviisid sisaldavad teatud määral turupõhise hinnastamise elemente. Turupõhist hinnastamist kasutatakse enamasti toorainete, nagu metallid, teravili, puuviljad, kohv, tee jms kaupade (ingl.k. commodity) puhul, mida müüakse ja ostetakse suurtes kogustes. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Klientelism

Klientelism, ka kliendipoliitika (inglise keeles clientelism, clientelistic politics) on poliitikate kujundamise viis, milles valitsused võtavad arvesse ja eelistavad ühte kindlat huvigruppi (või klienti), kelle eesmärgid kattuvad valitsuse soovidega. Kliendipoliitika toimub tavaliselt suletud uste taga, sest tulemusena jäävad enamiku ühiskonnaliikmete huvid tagaplaanile. Klientelism võimaldab poliitiliste tegutsejate ja huvigruppide konsensuse toel püüelda nende mõlema eesmärkide täitmise poole. Knill, Christoph; Tosun, Jale (2022). Public policy: a new introduction. Textbooks in policy studies (2nd edition trükk). London New York Oxford New Delhi Sydney: Bloomsbury Academic. ISBN 978-1-137-57329-2.
Ingrid Wigernæs

Ingrid Wigernæs (sünninimi Ingrid Løken; 22. veebruar 1928 – 2. detsember 2023) oli norra murdmaasuusataja. Ingrid Wigernæs osales kahtedel olümpiamängudel. 1956. aasta olümpiamängudel Cortina d'Ampezzos sai ta 10 km distantsil 27. koha ja 1964. aasta olümpiamängudel Innsbruckis sai ta 5 km distantsil 15. koha ja 10 km distantsil 12. koha. 1966. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos võitis ta 3×5 km teatesõidus hõbemedali. Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas treenerina. Tema juhendamisel võitis Norra koondise murdmaasuusatamise teatenaiskond 1968. aasta olümpiamängudel Grenoble'is 3x5 km teatesõidus kuldmedali. 2021. aastal nimetati Ingrid Wigernæs Püha Olavi ordeni 1. klassi rüütliks. Tema sünnilinnas Hemsedalis on tema auks püstitatud ausammas. "Suri legendaarne Norra suusataja". Delfi.Sport. Vaadatud 3. detsembril 2023. "Ingrid Wigernæs er død". Dagbladet.no. 3. detsember 2023. Vaadatud 3. detsembril 2023. Ingrid Wigernæs veebisaidil Olympedia (inglise)
Jood

Jood on keemiline element järjenumbriga 53. Tal on üks stabiilne isotoop massiarvuga 127. Joodi aatommass on 126,90447 aatommassiühikut. Jood on halogeen. Ta moodustab kaheaatomilisi lihtaine molekule. Normaaltingimustes esineb jood tumepruunide kristallidena, mis sulavad temperatuuril 113 °C ja keevad temperatuuril 184 °C, moodustades lillaka auru. Tema sulamissoojus on 15,52 kJ/mol ja aurustumissoojus on 41,57 kJ/mol. Tema soojusmahtuvus temperatuuril +25 °C on 54,44 J/(mol*K). Jood on keemiliselt aktiivne, kuigi teistest halogeenidest vähem aktiivne. Joodi avastas Prantsusmaa insener Bernard Courtois 1811. Tol ajal käisid Napoleoni sõjad ja nõudlus püssirohu tähtsa koostisosa salpeetri järele oli suur. Salpeetrit toodeti kaaliumnitraadist ja selleks oli vaja naatriumkarbonaati. Viimast eraldati mererannikule uhutud adrust, mis sisaldas joodi. Naatriumkarbonaadi eraldamiseks adru põletati ja selle tuhka uhuti veega. Jäätmed hävitati väävelhappega. Ühel päeval lisas Courtois väävelhapet liiga palju ja nägi tõusmas lilla auru pilve. Seejärel täheldas ta, et aur kristalliseerus külmadele pindadele, moodustades tumedad kristallid. Courtois kahtlustas kohe, et on avastanud uue elemendi, aga tal ei olnud uuringute jätkamiseks raha. Kuid ta andis kristalle oma aja tuntud füüsikutele ja keemikutele: Joseph Louis Gay-Lussacile, André-Marie Ampère'ile, Charles Bernard Desormes'ile ja Nicolas Clément'ile. 29. novembril 1813 tegid Desormes ja tema väimees Clément Courtois' avastuse avalikuks. Gay-Lussac soovitas sellele nime (värvi järgi) ja Ampère teatas avastusest Inglise keemikule Humphry Davyle, kes täheldas uue elemendi suurt sarnasust klooriga keemiliste omaduste poolest. 10. detsembril teatas Davy Londoni Kuninglikule Seltsile, et on avastanud uue elemendi, kuid pärast Gay-Lussaci protesti võttis omaks, et esimesena tegi seda Courtois. Joodil on teada 37 isotoopi. Nendest üks, jood-127 on stabiilne. Looduslikult on avastatud veel isotoopi jood-129, mille poolestusaeg on 15,7 miljonit aastat. Tehislikult saadud isotoopidest on kõige pikema poolestusajaga jood-125 (59 päeva), jood-131 (8 päeva) ja jood-123 (13 tundi). Jodiidid
Prügikastimudel

Prügikastimudel (inglise keeles garbage can model) on poliitika kujundamise teooria, mis seisneb eeldusel, et poliitiliste otsuste tegemine toimub juhuslikult, ilma kindla süsteemita Teooria kohaselt on erinevad poliitilised probleemid, lahendused ja valikud prügikasti kokku visatud ning nende välja võtmine toimub suvaliselt, mis tähendab, et otsustamine on juhuslik, lähtudes sellest, mis on hetkel sobiv ja tehtav. Prügikastimudeli autoriteks on Michael D. Cohen, James G. March ning Johan P. Olsen, kes avaldasid selle 1972. aastal teadustööna. Knill, Christoph; Tosun, Jale (2022). Public policy: a new introduction. Textbooks in policy studies (2nd edition trükk). London New York Oxford New Delhi Sydney: Bloomsbury Academic. ISBN 978-1-137-57329-2. Cohen, Michael D.; March, James G.; Olsen, Johan P. (1972). "A Garbage Can Model of Organizational Choice". Administrative Science Quarterly. 17 (1): 1–25. DOI:10.2307/2392088. ISSN 0001-8392.
Infopäring

Infopäring (inglise keeles Request For Information; RFI) on päringu liik, millega ostja küsib tarnijailt informatsiooni kaupade ja/või teenuste kohta, mida võiks tarnija talle pakkuda. See on ühtlasi hankeprotsessi etapp, mille puhul on teada üldine või ettevalmistav probleemi või vajaduse kirjeldus ja pakkujatel palutakse anda nõu, kuidas defineerida probleemi, vajadust teha paremini või pakkuda hoopiski alternatiivne lahendus. Hankija küsib potentsiaalselt tarnijalt informatsiooni kaupade ja/või teenuste kohta, mida võiks tarnija talle pakkuda. Uuritakse välja, mis eristab konkreetset tarnijat ülejäänuist. Infopäringu esitamisega ei näita ostja välja soovi sõlmida tarnijaga ostu-müügileping, kuid üritab näidata end tarnijale võimaliku ja atraktiivse kliendina. Infopäring peaks olema loogiliselt struktureeritud, lihtne ja sellele vastajale arusaadav. Hästi koostatud infopäring peab võimaldama vastata küsimustele lühidalt, edastades hankijale oma ettevõtte kohta kõige olulisemat teavet. Pärast vastuste saamist selekteeritakse vastavalt varem määratud kriteeriumitele tarnijad, kellele saadetakse järgmises etapis hinnapäring (RFQ) või ettepaneku päring (RFP). Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Päring

Päring (ingl.k. request; enquiry) ehk pakkumiskutse on dokument, mis peaks sisaldama kogu vajaliku informatsiooni, et potentsiaalsetel toodete või teenuste tarnijatel oleks võimalik mõista, millist toodet või teenust soovitakse ning millistel tingimustel ja millistele nõuetele peaks pakutav teenus/toode vastama. Pakkumiskutses peavad kajastuma kõik tootele või teenusele esitatavad nõuded. Kui päring koostatakse tehnikatoodete kohta, vajatakse tarnijalt sageli ka spetsifikatsiooni, jooniseid, tehnilisi tingimusi, kvaliteedisertifikaati ja selgitusi varuosade saadavuse, nende hinna jms kohta. Hankija võib küsida teenuste osutajatelt teenuste kirjeldusi ja tingimusi nende teenuste osutamiseks. Päringu koostamine nõuab süvenemist ja asjatundlikkust, sest sellega pannakse alus saabuvate pakkumuste ülesehitusele ja sisule. Ebapiisava infoga päringu korral võidakse võtta korduvalt ühendust ja küsida juurde infot, et üldse oleks võimalik pakkumust koostada. Päring tuleks koostada viisil, et pakkumuste analüüsi ja võrdlemist oleks hõlbus teha. Päring peab looma eeldused pakkumuste võrdlemiseks ja pakkumuse/tarnija valikuks ühesugustel alustel. Pakkumiskutse peab sisaldama minimaalselt järgmist informatsiooni: toote või teenuse kirjeldus; tehnilised ja/või kaubanduslikud nõuded; kogus ja ühikud; tarneaeg ja -koht; lepinguperiood ja selle võimaliku pikendamise tingimused (kui on kavas sõlmida ostuleping); pakkumuse esitamise tähtaeg ja koht (meili- või postiaadress). Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205. Infopäring
Inger Aufles

Inger Aufles (sünninimi Inger Døving; sündinud 29. mail 1941) on endine norra murdmaasuusataja. Inger Aufles osales kahtedel olümpiamängudel. 1968. aasta olümpiamängudel Grenoble'is võitis ta 3x5 km teatesõidus kuldmedali, 10 km distantsil pronksmedali ja 5 km distantsil 7. koha. 1972. aasta olümpiamängudel Sapporos võitis ta 3x5 km teatesõidus pronksmedali. Individuaalselt sai ta neil olümpiamängudel 5 km distantsil 12. koha ja 10 km distantsil samuti 12. koha. 1966. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos võitis ta 3×5 km teatesõidus hõbemedali. Inger Aufles veebisaidil Olympedia (inglise)
Berit Mørdre Lammedal

Berit Mørdre Lammedal (sünninimi Berit Mørdre; 16. aprill 1940 – 23. august 2016) oli norra murdmaasuusataja. Berit Mørdre osales kahtedel olümpiamängudel. 1968. aasta olümpiamängudel Grenoble'is võitis ta 3x5 km teatesõidus kuldmedali, 10 km distantsil hõbemedali ja 5 km distantsil 10. koha. 1972. aasta olümpiamängudel Sapporos võitis ta 3x5 km teatesõidus pronksmedali. Individuaalselt sai ta neil olümpiamängudel 5 km distantsil 7. koha ja 10 km distantsil 14. koha. 1966. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos võitis ta 3×5 km teatesõidus hõbemedali. Aastal 1971 autasustati ta Holmenkolleni medaliga. Berit Mørdre Lammedal veebisaidil Olympedia (inglise)