laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Valka Püha Katariina evangeelne luterlik kirik

Valka Püha Katariina luteri kirik (ka Valka Luke kirik; läti keeles Valkas Svētās Katrīnas evaņģēliski luteriskā baznīca ehk Lugažu luterāņu baznīca) asub Valkas Lätis aadressil Rīgas ielā 9. Kirik rajati 1477. aastal. Pärast seda on Valka Luke kirikut (saksa keeles Die Luhdesche Kirche) korduvalt ümber ehitatud. Esimesed ümberehitustööd leidsid aset Liivi sõja järel, seejärel taastasid kiriku aastal 1702 vene sõjavangid. Tänapäevasesse asukohta rajati kirik aastal 1729. Hoone ehituskvaliteet oli aga madal ja nii vajas see aastail 1752–1755 kapitaalremonti, mille käigus tuli ehitada ka uus kirikutorn. Aastal 1907 kirik põles, mistõttu seda aastal 1910 taas remonditi. Viimased remondi- ja ümberehitustööd toimusid aastal 1997. Valga Jaani kirikut nimetati linnakirikuks ja Luke kihelkonnakirikut maakirikuks. Kirikuesisel haljasalal asub 2002. aastal valminud päikesekell. Kiriku juures asub ka aastal 1907 rajatud kalmistu. Kirikutorn on kasutusel Valka linna vaatetornina. Vaade kirikule loodest Vaade altari suunas Kantsel Altar Altarimaal Vaade peaukse suunas Päikesekell kiriku esisel haljasalal Valga Jaani kirik Koguduse koduleht Luke kiriku altar enne 1907. aasta põlengut
Peeter Kaldur

Peeter Kaldur (sündinud 20. mail 1954 Viljandis) on eesti luterlik vaimulik. Ta lõpetas 1972. aastal Nõo Keskkooli ning astus samal aastal Tartu Riiklikku Ülikooli matemaatikat õppima. Aastal 1973 viibis vanglas seoses katsega ületada ebaseaduslikult Nõukogude Liidu – Türgi piiri (Armeenia NSV-s). Aastal 1974 asus Kaldur õppima EELK Usuteaduse Instituuti, mille lõpetas 1980. aastal. Ordineeriti 22. veebruaril 1978 aseõpetajaks (õpetaja õigused sai aastal 1980, pärast instituudi lõpetamist). Ta oli aastal 1978 Laiuse Jüri ja Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse õpetaja. Aastatel 1978–1980 teenis ta Nõukogude Armees. Aastail 1980–2024 oli Kaldur Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja. Lisaks hooldas ta aastatel 1981–1988 Iisaku, 1990–1993 Pühajõe, 1993–1997 Narva Aleksandri ja Narva-Jõesuu Niguliste ning 1994–1997 Viru-Jaagupi ja Tudu kogudust. Ta oli aastatel 1992–1995 ja 2011–2015 EELK Viru praostkonna praost. Ta on tegelenud Peterburi Jaani kiriku taastamisküsimustega ning oli aastatel 1998–2004 Peterburi Jaani koguduse hooldajaõpetaja. Peeter Kaldur oli Eesti Kongressi liige. Ta kuulub aastast 2001 erakonda Isamaa. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 32 häält ning ei osutunud valituks. 2006 Ida-Virumaa teenetemärk 2007 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2012 Jõhvi aukodanik Ta on abielus ning kahe poja ja kahe tütre isa, vanem poeg Marko on publitsist ja ajakirjanik. Eesti Oikumeenia lugu. Tartu/Tallinn 2009 http://maaleht.delfi.ee/news/maaleht/uudised/nutitelefoniga-revolutsionaar-sai-virumaa-praostiks?id=71319091 https://pohjarannik.postimees.ee/7270320/johvi-plaanib-aukodanikele-palga-maksmist Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Eestis teenivad vaimulikud seisuga 1. juuli 2013. EELK Konsistoorium, Tallinn 2013.
Paralleel

Paralleel on kujutletav ekvaatoriga paralleelne ringjoon Maa pinnal. Paralleelide hulk on lõputu, igal punktil maaellipsoidi pinnal on paralleel. Kõik paralleelid on geograafilise ida-lääne sihilised. Paralleelid on üksteisest ühesugusel kaugusel. Kõige pikem paralleel on ekvaator. Paralleelide pikkus väheneb ekvaatorilt pooluseni. Viis peamist paralleeli on põhjast lõuna poole: põhjapolaarjoon (66° 33′ 38″ N) põhjapöörijoon (23° 26′ 22″ N) ekvaator (0) lõunapöörijoon (23° 26′ 22″ S) lõunapolaarjoon (66° 33′ 38″ S) Need paralleelid (ekvaatori peale) eraldavad üksteisest Maa soojusvööndeid. Geograafilised koordinaadid#Paralleelid ja meridiaanid Geograafiline laius Maa kuju Referentsellipsoid
Ronimisnukid

Ronimisnukid on kaljuronimises tehisronimisseintele kinnitatavad erineva kuju ja suurusega nukid. Valmistamiseks kasutatakse väga mitmesuguseid materjale alustades puust ning lõpetades plastikuga. Enamik moodsaid tööstuslikult toodetavaid ronimisnukke on valmistatud jäigast uretaanplastikust, vanemat tüüpi nukid ka polüestervaigust. Nukid kinnitatakse seinale kas 10 mm poltide või väiksemate kruvide abil. Nukke ümber paigutades saab muuta radade raskusastet ja keerukust. Vastavalt kasutusotstarbele toodetakse nukke väga erinevas suuruses: ülipisikestest jalaga koormamiseks mõeldud nukkidest XXXL-suuruses hiiglasteni, mille läbimõõt võib ulatuda poole meetrini. Ronimisnukke valmistatakse paljudest materjalidest: puit kivi tsement plastik polüester uretaan Esimesi kasutatakse rohkem hobi korras nukkide valmistamisel, plastikuid tööstuslikul tootmisel. Nuki esialgne kuju voolitakse tavaliselt mingist hästi töödeldavast materjalist. Kasutatakse nii floristikas levinud OASIS vahtu kui savi/plastiliini. Esialgsest mudelist võetakse valuvorm silikooni vms kummi abil ja valatakse sellesse vedel segu.
Salehard

Salehard on linn Venemaal, Jamali Neenetsi autonoomse ringkonna keskus. Linn asub Obi ääres Polui jõe suudmes paremal kaldal Arktikas põhjapolaarjoonel. 2006. aastal oli linnas 39 400, 2009. aastal 42 500 ja 2010. aastal 43 500 elanikku. Salehardi elanikkonna rahvuslik koosseis 2010. aasta rahvaloenduse andmetel. Linn asutati 1595. aastal kindlusena Obi kaldal. Kuni 1933. aastani oli linna nimi Obdorsk (sõnast "Ob"). Nimi Salehard on venepärane vorm neenetsi nimest Саля' харад, mis tähendab asula neemel. Aastatel 1947–1953 ehitasid GULAG-i sunnitöölised raudteed (Objekt №503) Igarkast Salehardi Tjumeni oblastis, kuid see ei valminud täielikult ning jäi kasutusele võtmata. Raudtee jäänuseid võib tundras näha tänini. Linn asub lähisarktilise vöötme ja parasvöötme piiril. Kõige külmem kuu on jaanuar keskmise õhutemperatuuriga –25 °C, kõige soojem kuu on juuli keskmise õhutemperatuuriga 15 °C. Sademeid on 433 mm aastas. Lähim raudteejaam on Obi vastaskaldal asuv Labõtnangi, millega on parvlaevaühendus. Linnas on jõesadam ja lennujaam. Linnal on parvlaevaühendus Hantõ-Mansiiski ja Omskiga. Valmimas on autotee Nadõmi. "Jamali-Neenetsi AO Föderaalse Statistikateenistuse koduleht" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 13. detsember 2016. Vaadatud 17. aprillil 2014. О трупах заботились дикие животные". Как строилась сталинская "дорога на костях, Сибирь.Реалии, (vaadatud 29.01.2023) Venemaa Hüdrometeoroloogiakeskus Salehardi koduleht Un convoglio di notte sulla strada ghiacciata, all'interno forse il corpo di Navalny. Videosalvestised (16.–17. veebruar 2024; 2:43) arvatavalt Aleksei Navalnõi surnukeha transportiva konvoi liikumisest Labõtnangist üle Obi Salehardi. Rai News 24, 19. veebruar 2024
Rüütli tänav

Rüütli tänav on mitmes linnas: Rüütli tänav Haapsalus Rüütli tänav Narvas Rüütli tänav Paides Rüütli tänav Pärnus Rüütli tänav Tallinnas Rüütli tänav Tartus
Soojusvöö

Soojusvöö ehk soojusvöönd on kõige soojema kuu keskmise õhutemperatuuri alusel eristatud piirkonnad Maal. Soojusvööndite piiriks loetakse kõige soojema kuu samatemperatuurijooni +20 °C, +10 °C ja 0 °C. Varem peeti soojusvöötmete piirideks ka polaarjooni ja pöörijooni. Soojusvööd vana klassifikatsiooni järgi: Palavvöö Parasvööd Külmvööd Maal eristatakse järgmisi soojusvööndeid: palavvöö parasvöö külmvöö igavese pakase vöö Kliimavööde Geograafiline vööde Loodusvööde
Luleå vald

Luleå vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Asub Põhjalahe kaldal Luleälveni suudmes. Valla suuremad asulad on: Luleå Gammelstad Bergnäset Södra Sunderbyn Råneå Q129406980 Valla koduleht
Seniit

Seniit ehk lagipunkt ehk lagitäpp (araabia keeles semt) on kujuteldav punkt taevasfääril otse maapealse vaatleja kohal. Seniidi vastandpunkt on nadiir. Kui Päike on seniidis, siis maapealsed objektid heidavad varju ainult otse alla. Päike võib olla seniidis ainult põhjapöörijoone ja lõunapöörijoone vahel. Pöörijoonel on Päike seniidis üks kord aastas – talvisel või suvisel pööripäeval, ekvaatoril on päike seniidis kaks korda aastas – kevadisel ja sügisesel pööripäeval. Mõnikord kasutatakse terminit seniidis ka taevakeha kõrgeimas positsioonis olemise tähenduses tema ööpäevases näivas liikumises antud vaatluskohalt nähtuna. Vikisõnastiku artikkel "seniit".
Överkalixi vald

Överkalixi vald (soome keeles Ylikainuun kunta) on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Läbi valla voolab Kalixälven. Valla suuremad asulad on: Vännäsberget (Ventaniemi) Tallvik Svartbyn (Mustakylä) Överkalix (Ylikainuu) Valda läbib maantee E 10. Valla koduleht
Kalixi vald

Kalixi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Asub Põhjalahe kaldal Kalixälveni suudmes. Valda läbivad maanteed E4 ja E10. Q129406980 Valla koduleht
1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 32. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 9. mail 1987 Brüsselis Belgias. Selle võitis Iirimaa.
Passaat

Passaat on püsiv tuul, mis puhub 30. laiuskraadidelt ekvaatori poole. 30. laiuskraadidel tekib kõrgrõhuala, aga ekvaatori piirkonnas tekib madalrõhuala ja õhk liigub troopikast ekvaatori suunas. Coriolisi jõu tõttu õhu liikumise suund muutub ja passaadid puhuvad põhjapoolkeral kirdest edela suunas (kirdepassaadid), lõunapoolkeral kagust loode suunas (kagupassaadid).
Lähisantarktiline kliimavööde

Lähisantarktiline kliimavööde on lõunapoolkeral asuv vahekliimavööde, kus talvel valitseb antarktiline õhumass ja suvel parasvöötme õhumass. Sellele kliimavöötmele on iseloomulik väga külm talv ja jahe suvi (kõige soojema kuu keskmine temperatuur jääb alla +12 °C) ning väike sademete hulk. Polaarjoonest lõuna pool esineb polaaröö ja polaarpäev. Lähisarktiline kliimavööde hõlmab Antarktika poolsaare ranniku, saarte ja Lõuna-Jäämere piirkonna. Kliimavööde
182

182. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad - 180. aastad - 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad Aastad: 177 178 179 180 181 - 182 - 183 184 185 186 187 ... ... ...
183

183. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad - 180. aastad - 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad Aastad: 178 179 180 181 182 - 183 - 184 185 186 187 188 ... ... ...
184

184. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad - 180. aastad - 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad Aastad: 179 180 181 182 183 - 184 - 185 186 187 188 189 Puhkes Kollaste Turbanite ülestõus ... ... ...
185

185. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad - 180. aastad - 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad Aastad: 180 181 182 183 184 - 185 - 186 187 188 189 190 ... ... ...
187

187. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad - 180. aastad - 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad Aastad: 182 183 184 185 186 - 187 - 188 189 190 191 192 ... ... ...
188

188. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad - 180. aastad - 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad Aastad: 183 184 185 186 187 - 188 - 189 190 191 192 193 ... ... Zhang Jiao, Kollaste turbanite ülestõusu juht
350

◄ | 3. sajand | 4. sajand | 5. sajand | ► ◄ | 320. aastad | 330. aastad | 340. aastad | 350. aastad | 360. aastad | 370. aastad | 380. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 346 | 347 | 348 | 349 | 350 | 351 | 352 | 353 | 354 | ► | ►► 350. aasta Germaanlased ründasid roomlasi Trieris. Constansi järel sai Vana-Rooma keisriks Magnentius. Esimene usaldusväärne kirjalik teade sellest, et Sichuani mäenõlvadel alustati teeviljelust. ... Constans, Rooma keiser
Tiigikonn

Tiigikonn (Rana lessonae) on konlaste sugukonda konna perekonda kuuluv kahepaikne. Tiigikonn on Lõuna-Eestis tavaline liik, Põhja-Eestis on ta haruldane ja saartel puudub. Mägedes elab ta Karpaatides kuni 600, Lääne-Euroopas kuni 1550 m kõrgusel. Veel 20. sajandi keskel ei peetud tiigikonna iseseisvaks liigiks, vaid veekonna vormiks. Veekonn on pisut suurem kui tiigikonn. Poola herpetoloog Leszek Berger tegi kindlaks, et tiigikonn on siiski selgelt piiritletav eraldi liik, seevastu veekonn ise osutus hübriidseks liigiks, sest omavahel paljunedes ei anna veekonnad üldjuhul elujõulisi järglasi, üksnes erandjuhul osutuvad need järglased emasteks järvekonnadeks. Omakorda tiigikonna ja järvekonna ristamisel saadud järglased osutuvad veekonnadeks. Mõne ristamiskombinatsiooni korral saadakse emaseid rohkem kui isaseid. Karüoloogilised, seroloogilised ja biomeetrilised uurimised muudavad selle pildi veel segasemaks. Tõestatuks loetakse hüpoteesi, et Euroopa rohelised konnad jaotuvad kahte mõlemasoolisse liiki (tiigikonn ja järvekonn) ning kahte hübriidsesse günogeneesi abil paljunevasse liiki (veekonn ja Rana species). Neist järvekonn eristub teistest selgesti ja tema kohta kogutud andmed on usaldusväärsed, aga teiste liikide vaheline seos vajab veel uurimist. Tiigikonn on üsna väike, kasvades kuni 7,5 cm pikkuseks. Isased on pisut väiksemad kui emased. Tiigikonnad võivad olla erkrohelised või ka kollased, mustade laikudega seljal. Neil on valge kõht ning kollased või oranžid laigud reiel. Tiigikonnad elavad järvedes, tiikides, soodes ja rabades, kus on veetaimestikku. Lehtmetsades võib ta elada ka veekogudest kaugel. Ta eelistab veekogusid, mille pH on 5,8–7,4. Ukrainas on mõõdetud tiigikonnade arvukust. 1980. aastatel loendati Taga-Karpaatias niisutuskanalite ja kalatiikide kallastel iga 100 meetri kohta 25–98 isendit. 1 isend tuli sobiva biotoobi iga 5,6–100 m² kohta. Ida-Ukrainas oli konni veelgi rohkem: 1 konn 3–8 m² kohta. Esimestel päevadel pärast moonet on äsjamoondunud konnade arvukus märksa suurem, kuni 5–10 isendit ruutmeetri kohta. Tiigikonn tuleb talveuneks maismaale. Selleks kaevavad nad kaldapinnasesse uru. Venemaal Luugas on uuritud tiigikonnade vanust. Selgus, et alla 1 aasta vanad olid konnadest 37,8%, 1-aastased 13,4%, 2-aastased 23,9%, 3-aastased 18,2%, 4-aastased 5,7% ning vanemad 1%. Seetõttu võib tiigikonna keskmiseks elueaks pidada 4 aastat, kuigi Volga-Kaama looduskaitsealal on mõõdetud konna elueaks ka 12 aastat. Tiigikonnad alustavad kevadel sigimist, kui vee temperatuur on umbes 16 °C. Sigimisperiood, millega kaasneb ka konnakontsert, võib kesta pool suve. Isastele tiigikonnadele kasvavad sigimisperioodil eesjalgade esimesele varbale tumedad paksendid – pulmatüükad. Valjema krooksumise tarvis tulevad konna suunurkadest välja häälepõied, mis tiigikonnal on valge värvusega. "Loomade elu", 5. kd., lk. 84 Tiigikonn andmebaasis eElurikkus Tiigikonn andmebaasis "Eesti selgroogsed"
Rabakonn

Rabakonn (Rana arvalis) on konlaste sugukonda konna perekonda kuuluv kahepaikne. Rabakonna levila põhjapiir läbib Rootsi, Lõuna-Soome ja Karjala ning jõuab välja Valge mere äärde, läbib Petšoora alamjooksu, Jamali poolsaare lõunaosa ja Jenissei alamjooksu, kust levila palju kaugemale itta ei ulatu. Levila lõunapiir kulgeb Tõvast läbi Altai ja Põhja-Kasahstani Uralskini, läbib Volga, Doni ja Dnepri alamjooksu, Rumeenia ja Ungari ning Reini ülemjooksu, jõudes Kirde-Prantsusmaal mereni. Rabakonn elab peamiselt metsas ja metsastepis, kuid põhjas ulatub tema levila tundrasse ja Kasahstanis poolkõrbesse. Mägesid ta ei kannata, kõrgemal kui 700 meetrit ei ela. Suur osa tema levilast langeb kokku rohukonna omaga, aga levila piirid on lõunasse nihutatud. Nähtavasti talub rabakonn külma halvemini. Kuivust talub ta see-eest paremini: täiesti kuivale liivale asetatud rohukonn sureb teisel-kolmandal päeval, aga rabakonn elab üle nädala. Eestis on rabakonn levinud hajusalt, aga paiguti on ta arvukas. Rabakonn on üsna väike, kasvades kõigest 5–7 cm pikkuseks. Rabakonn on värvuselt pruun või hallikas, tumedate laikude või täppidega, mis muudab ta oma elukeskkonnas raskesti märgatavaks. Rabakonna põhilisteks elupaikadeks on lehtmetsad, jõgedeäärsed lamminiidud, rannaniidud ja soode äärealad. Rabakonnad on liikvel nii päeval kui öösel, kuid kõige aktiivsemad on nad siiski õhtuti. Peatoiduse moodustavad mardikad, vähemal määral ka ämblikud, rohutirtsud, lutikad ning röövikud. Rabakonn veedab peaaegu kogu oma aja maismaal, siirdudes vette vaid kudemiseks. Rabakonnad talvituvad üksikult maismaal. Sobivateks kohtadeks on lehtedega täidetud augud, näriliste rajatud urud, haohunnikute alused jne. Talvituspaikadesse siirduvad nad juba septembris. Sigimiseks veekogusse kogunenud isased moodustavad suuri kampasid. Vahel võib neid olla kuni 25 iga ruutmeetri kohta. Rabakonnade kudemisaeg jääb sageli aprilli lõpust juuni alguseni. Kudemiseks on vajalikud rikkaliku taimestikuga veekogud, nagu rohuse põhjaga tiigid, turbaaugud või üleujutatud heinamaad põhjaga heinamaad. Paaritumise ajaks värvuvad isaskonnad üleni hõbejassinisteks, nende esimestele varvastele kasvavad tumedad karedad tüükad ning nad krooksuvad nii päeval kui öösel. Sel ajal on rabakonnad väga pelglikud ja tarvitseb inimesel vaid veekogu lähedale tulla, kui loomad vaikivad pikaks ajaks. Emasloom koeb 370–3000 umbes kahemillimeetrise läbimõõduga muna, mis paiknevad veepinnal 10–15 cm läbimõõduga klompides. Kullesed kooruvad heade tingimuste korral juba 8–10 päeva pärast. Kudu on vastupidav madalatele temperatuuridele ja see võib isegi olla vees, mida katab jääkirme. Sellisel juhul munade areng peatub, kuid nad ei hukku. Arengu kestus kudust noore konnani kestab olenevalt veetemperatuurist 45–90 päeva ja suvel veekogust väljuvate noorte rabakonnade pikkus on 12–23 mm. Suguküpsuse saavutavad noored konnad kolmandal eluaastal. Rabakonna kudu ja kullesed on väga tundlikud saastele ja hukkuvad isegi minimaalse reostusega veekogudes. Rabakonn kuulub III kategooria looduskaitse alla. "Loomade elu", 5. kd., lk. 84–88 Rabakonn andmebaasis eElurikkus Rabakonn andmebaasis "Eesti selgroogsed"
Windows XP

Windows XP on Windowsi 9. operatsioonisüsteem. See anti välja 25. oktoobril 2001. Microsofti toetus Windows XP 2. hoolduspaketile (Service Pack 2) lõppes 13. juulil 2010. Alates 8. aprillist 2014 ei ole tugi ega värskendused Windows XP-le enam saadaval. Windows XP-ga arvutite teenindamiseks arvutivõrgus on servertarkvaraks Windows 2003, kuigi Windows XP ühildub ilma probleemideta ka Windows NT serveriga ja Windows 2000 serveriga. Kasutamisvõimaluste alusel eristatakse: Windows XP Home Windows XP Professional Windows XP Professional 64-bit Windows XP Media Center Edition Nende peamine erinevus on arvutivõrgu kasutamise võimaluste osas. http://www.microsoft.com/windows/windows-xp/default.aspx Windows XP veebisaidil Microsoft.com
Artur Balder

Artur Balder (sündinud 14. juulil 1974 Münchenis) on hispaania kirjanik. Ta elab Mallorcal. Ametlik koduleht Artur Balder triunfa en la narrativa infantil y debuta en la histórica J.R.R. Tolkienш ja Nobeli auhinna kohta
Lähisekvatoriaalne kliimavööde

Lähisekvatoriaalne kliimavööde on vahekliimavööde, kus talvel valitseb troopiline õhumass ja suvel ekvatoriaalne õhumass. Lähisekvatoriaalsele kliimale on iseloomulik kuum ja kuiv talv ning kuum ja niiske suvi. Talvel valitsevad seal troopilised õhumassid kuiva ja läbipaistva õhuga ning Päike asub peaaegu kogu aeg seniidis. Suvel valitsevad ekvatoriaalsed õhumassid ning iga päev sajab vihma. Eristatakse kuiva aastaaega talvel ja vihmast aastaaega suvel. Nende pikkus sõltub koha asukohast: mida lähem koht ekvatoriaalvöötme poole, seda pikem on vihmane aastaaeg ja lühem kuiv aastaaeg. Lähisekvatoriaalse kliima lühikese vihmase aastaajaga kliimadiagramm (Banjul, Gambia) Lähisekvatoriaalse kliima pika vihmase aastaajaga kliimadiagramm (Manono, Kongo Demokraatlik Vabariik) Kliimavööde Lähisekvatoriaalne kliima
Sodeco väljak

Sodeco väljak asub Beirutis Liibanonis. Vanasti asus seal nn Roheline joon, mis jagas Beiruti kristlaste ja moslemite osaks. Praegu on sellest saanud beirutlaste ühenduspunkt, kus on uhked kaubamajad ja vabaajakeskused.
Thomas Keneally

Thomas Keneally (ka Tom Keneally; sündinud 7. oktoobril 1935 Sydneys) on Austraalia kirjanik. Keneally sai hariduse Sydneys. Tema tuntuim romaan on "Schindleri nimekiri", mis võitis Los Angeles Timesi ilukirjandusauhinna ja Bookeri auhinna 1982. aastal. Tema sulest pärinevad ka "Asmarasse. Ood Jimmie Blacksmithile" ja "Lendav kangelasklass", millega pälvis Sunday Expressi raamatu aastaauhinna. Keneally töötab California Irvine'i ülikoolis kirjandusprofessorina. Ta on Austraalia Vabariikliku Liikumise, mille eesmärgiks on Suurbritanniaga konstitutsiooniliste suhete lõpetamine, esimees. "Schindleri nimekiri". Inglise keelest tõlkinud Ruth Annus. Kirjastus Kupar, Tallinn 1995, 380 lk; 2. trükk: sari "Eesti Päevalehe romaaniklassika", 2008 Küllo Arjakas ""Schindleri nimekiri" raamatulettidel" – Pühapäevaleht 25. november 1995, lk 14 Katre Talviste, "Hea sakslase müüt" – Postimees 5. veebruar 1996, lk 16 Aivar Kull, "Mitmetahuline messias" – samas Peeter Olesk, Thomas Keneally "Schindleri nimekiri" – Eesti Päevaleht 11. juuli 2008, lk 20
Linda Saul

Linda Saul (neiupõlvenimega Linda Saar; 17. mai 1907 Tartu – 30. märts 1997 Tallinn) oli eesti dirigent ja laulupedagoog. Ta õppis aastatel 1927–1931 Tallinna Konservatooriumis koorijuhtimist (Joosep Aaviku klassis) ja laulmist (Nikolai Sternbergi klassis). 1929–1944 oli ta Tallinna Töölisteatri ning 1944–1948 Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri kontsertmeister ja muusikajuht. 1944–1961 Tallinna Muusikakooli ja 1950–1986 Tallinna Riikliku Konservatooriumi laulueriala õppejõud. Tema käe all õppisid teiste hulgas Margarita Voites, Paula Padrik, Taisto Noor, Kalmer Tennosaar jt. Aastal 1944 asutas ta Eesti Raadio naisansambli, mille juhiks oli 1966. aastani. Abielust isa oli viiuliõpetaja Voldemar Sauliga olid tal kaks poega: Jaan ja Peeter Saul. 1970 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane 1979 – Eesti NSV muusika aastapreemia
Piteå vald

Piteå vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Asub Põhjalahe kaldal Piteälveni suudmes. Liza Marklund, ajakirjanik ja kirjanik Valla koduleht
RPG

RPG võib olla akronüüm järgmisele: RPG, programmeerimiskeel RPG (lühend inglise keelest: role-playing game) on rollimängu lühend Traditsiooniline rollimäng on rollimäng, mis viiakse läbi mitme inimese koostöös Arvuti-rollimäng on arvutimäng, mis jäljendab traditsioonilise rollimängu reegleid ja maailma RPG (lühend inglise keelest: rocket-propelled grenade) on reaktiivgranaadiheitja lühend RPG (lühend vene keelest: реактивный/ручной противотанковый гранатомёт) on sari Nõukogude granaadiheitjaid RPG (lühend vene keelest: ручной противотанковый гранат) on sari Nõukogude tankitõrjegranaate RPG Life Sciences, India ravimifirma