laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tiritamm (ajakiri)

Tiritamm : naljasõprade häälekandja oli huumoriajakiri, mis ilmus 1929. aastal Paides. Toimetus asus Paide rahvamajas. Ajakirjast saadav tulu läks Paide rahvamaja toetuseks. Vastutav toimetaja oli Peeter Naaris. Ajakiri oli kirjutatud kirjutusmasinal ja paljundatud koopiamasinaga. Ilmus ebaregulaarselt, kokku ilmus 3 numbrit. ERB Tiritamm Digar – Tiritamm nr 1 1929 Digar – Tiritamm nr 2 1929 Digar – Tiritamm nr 3 1929
Viittala

Viittala ehk Bolšoje Vittolovo (ka Suuri-Viittala, vene Большое Виттолово) on endine ingerisoome küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb kunagine küla Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Villozi valla territooriumile. 1676. aastal on küla mainitud kui Wittala, kuuludes Duderhofi valla (Duderhosskoj Pogost) koosseisu. 18. sajandil, peale Tsarskoje Selo tsaariresidentsi rajamist, sai Viittala tuntuks oma allikate poolest, mis varustasid Katariina lossi suurt tiiki. Küla nimest sai oma nimetuse Vittolovo kanal ja tiik Puškini Babolovski pargis. 1817. aastal oli külas (mainitud kui Бол. Виттолово) 50 talu. 1831. aastal oli külas endiselt 50 talu. 1838. aastal elas külas 283 inimest, kellest 129 olid mehed ja 154 naised. 1848. aastal elas külas (nimetatud kui Suuri Wiittala ehk Iso Wiittala) 282 ingerisoomlast (132 meest ja 150 naist), kellest 166 olid äyrämöised ja 116 savakod. 1856. aastal oli külas 49 talu 139 meeshingega. 1913. aastal oli külas 84 talu. Küla hävis Teises maailmasõjas. "Bolšoje Vittolovo. EKI kohanimeandmebaas". Vaadatud 13.04.2017. "Ingerimaa kaart, 1676, A. Bergenheim". aroundspb.ru. Originaali arhiivikoopia seisuga 9.07.2018. Vaadatud 13.04.2017. "Peterburi lähiümbruse topograafiline kaart, 1817". etomesto.ru. Vaadatud 13.04.2017. Peterburi lähiümbruse topograafiline kaart, 1831, F. F. Schubert. "Описание Санкт-Петербургской губернии по уездам и станам, 1838 г." Lk 30. Vaadatud 13.04.2017. Köppen, Peter v (1867). Erklärender text zu der ethnographishen karte des St. Petersburger gouvernements. St. Petersburg. Lk 60. Jelagin, N (1856). Алфавитный список селений по уездам и станам С.-Петербургской губернии. Peterburi. Lk 95. "Peterburi lähiümbruse kaart, 1913". Digitaaliarkisto - digi.narc.fi.
Rewideerija ehk eluwarjukülgede arwustaja

Rewideerija ehk eluwarjukülgede arwustaja oli huumoriajakiri, mis ilmus 1908. aastal Viljandis. Toimetaja H. Hunt. Ajakirja trükiti Viljandis "A. Peet" trükikojas. Ajakirja ilmus vaid 1 number. "ERB Rewideerija ehk eluwarjukülgede arwustaja". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. aprill 2017. Vaadatud 13. aprillil 2017. Estrer - Rewideerija ehk eluwarjukülgede arwustaja
Sügise

Sügise oli poliitilise satiiri ja huumori ajaleht, mis ilmus 1907. aastal Tallinnas. Toimetaja ja väljaandja oli Juhan Lilienbach. Pildid joonistas Aleksander Promet (pseudonüümiga Parmumeter) jt. Ajalehe maht oli 16 lk ja seda trükiti Tallinna "V. Ehrenpreis" (Woldemar Constantin Ehrenpreis) trükikojas. Hind oli 10 kopikat. Ajakiri keelati tsensuuri poolt ja konfiskeeriti müügist. ERB Sügise] Ester Digari - Sügise 1907
Viiu Rebane

Viiu Rebane (30. juuni 1946 Mõisaküla – 3. veebruar 2019 Tallinn) oli eesti orienteeruja. Ta oli orienteerumisklubi Orion liige. Oli tuntud ka kui orienteerumis- ja liikumisharrastuse treener. 1964. aastal lõpetas Viljandi 2. Keskkooli, aastal 1970 Tallinna Polütehnilise Instituudi ühiskondliku toitlustamise tehnoloogia ja organiseerimise erialal. 1975. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi. Töötas (orienteerumis)spordi valdkonnas. Aastail 1973–1980 töötas Viiu Rebane Vaida sovhoosis spordimetoodikuna, 1980–1983 Noorte Turistide Majas metoodikuna, 1983–1997 TPI/TTÜ spordikeskuses treenerina, 1997–2001 Tallinna Kalevis juhtiva spetsialistina. Aastatel 2001–2007 töötas ta orienteerumisklubis Orion tegevdirektorina, aastatel 2007–2010 Nõmme Spordikeskuses spordiinstruktorina. Ta töötas ka TTÜ-s õppejõuna. Viiu Rebane võitis orienteerumise Eesti meistrivõistlustel aastatel 1966–1986 kokku 20 kuld- (12 orienteerumisjooksus ja 8 suusaorienteerumises), 24 hõbe- ja 15 pronksmedalit. Ta harrastas ka lauatennist ja matkamist. Viiu Rebane arendas algajate orienteerumisõpet, lõi õppevideoid ja oli üks esimesi Eestis, kes võttis kasutusele nööriraja, mis toetab lapsi kaardi järgi orienteerumisel. Ta oli ka Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsiooni presiidiumi liige. "ESBL". TTÜ lõpetajad 1918–2006 "Viiu Rebane annab 4 videoklipiga algteadmised orienteerumisest". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. aprill 2017. Orienteerumisklubi Orion Sporditulemused Biograafia ESBL-is
Vana-Pärnu rand

Vana-Pärnu rand on rand Vana-Pärnu linnaosas Pärnu linnas. 2008. aastal avati rannas linnuvaatlustorn. Rand on osa rannaniidu looduskaitsealast. Seal asub Pärnu sihi alumine tulepaak ning randa pääseb mööda Tulepaagi teed. Pärnu rannaniidu looduskaitsealal avati linnuvaatlustorn delfi.ee, 2. aprill 2008
Zofia Zamenhof

Zofia Zamenhof (13. või 15. detsember 1889 Varssavi, Masoovia vojevoodkond – august 1942 Treblinka) oli Poola juudi päritolu lastearst, Klara ja Ludwik Zamenhofi tütar. Perekonda kuulusid veel vanem vend Adam (1888–1940) ja noorem õde Lidia Zamenhof (1904–1942), kes surmati Hitleri natsistliku režiimi koonduslaagrites. Aastatel 1907–1913 sooritas Zofia Zamenhof meditsiiniõpingud Lausanne'i Ülikoolis Šveitsis ning 1914. aastal läbis riigieksami Peterburis. Seejärel jätkas ta spetsialiseerumist sise- ja lastehaiguste erialal ning võttis Lenini bolševike režiimi Punaarmee arstina osa 1919. aastal alanud Nõukogude-Poola sõjast. Teise maailmasõja ajal asus ta elama Varssavi getosse ja töötas vabatahtliku arstina juudi haiglas. 1942. aastal geto kogumis- ja sorteerimispunktist Umschlagplatzil surmalaagrisse saadetavate noorte patsientidega vabatahtlikult kaasa läinud Zofia Zamenhof suri Treblinka koonduslaagri gaasikambris. Zofia Zamenhof (1889 - aug. 1942)., WikiTree. Loetud 13.4.2017 Ludwik Zamenhof: maailmakultuuri tähtis panustaja, tema 150. sünniaastapäeva eelõhtul. (en: Ludwik Zamenhof: A Major Contributor to World Culture, on the 150th Anniversary of His Birth.), Andrzej Grzybowski. Mälestusi minevikust. Toimetajad David Apple ja Peter Watson, märts-aprill 2010. (en: Remembrances of things past. Editors David Apple and Peter Watson. March–April 2010). Loetud 13.4.2017. (inglise keeles) Zamenhofi pärand. (en: The Zamenhof Legacy), Providentia, 30. september 2016. Loetud 13.4.2017. (inglise keeles) Sõnade sild: Esperanto ja universaalse keele unistus. (en: Bridge of Words: Esperanto and the Dream of a Universal Language), Esther Sohor. (inglise keeles)
Max Suhrbier

Max Suhrbier (12. oktoober 1902 Rostock – 16. jaanuar 1971 Ida-Berliin) oli saksa jurist ja Saksa DV riigitegelane. Max Suhrbier oli pärit lukksepa perekonnast. Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis ta aastatel 1921–1924 Rostocki Ülikoolis õigusteadust, doktorikraadi kaitses 1925. aastal. Seejärel töötas Rostockis erinevates asutustes ametnikuna kuni 1928. aastal sooritas assessorieksami. 1929–1933 töötas Max Suhrbier Schwerinis Mecklenburgi põllumajandusministeeriumis referendina, 1933–1945 Schwerinis Mecklenburgi rahandusministeeriumis referendi ja valitsusnõunikuna. 1945. aastal oli ta Mecklenburg-Vorpommerni rahandusministeeriumi ministeeriuminõunik. 1946. aasta jaanuaris oli ta üks Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei kohaliku organisatsiooni asutajatest Mecklenburg-Vorpommernis ja 1947–1952 selle esimees. 1946. aastal oli ta Mecklenburgi rahandusministeeriumi osakonnajuhataja. 1946–1950 oli Suhrbier Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa parlamendi liige ja 1948–1952 Mecklenburgi rahandusminister. 1952–1959 oli ta Schwerini ringkonna ringkonnanõukogu aseesimees ja Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei allorganisatsiooni esimees. 1950–1958 ja 1963–1971 oli Max Suhrbier Rahvakoja (parlamendi) liige. 1959–1960 oli ta Saksa DV rahandusministri asetäitja ja 1960–1965 üks Saksa DV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitjatest. 1960. aasta juulist kuni 1967. aasta novembrini oli Max Suhrbier Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei esimees. Seejärel oli ta kuni surmani Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei auesimees. Suhrbier, Max * 12.10.1902, † 16.1.1971, Vorsitzender der LDPD, Stellv. Vorsitzender des Ministerrats : Biographische Angaben aus dem Handbuch "Wer war wer in der DDR?" Bundesstiftung zur Aufarbeitung der SED-Diktatur German Democratic Republic : Ministries, political parties, etc. rulers.org Dr. Max Suhrbier : geboren am: 12.10.1902, gestorben am: 16.01.1971. Jurist, Politiker www.berlin.friedparks.de
Suusamaraton

Suusamaraton on murdmaasuusatamise võistlus, kus distantsi pikkus on vähemalt 30 km.[viide?] Worldloppet nimetab suusamaratonideks vaid neid võistlusi, mille distants on vähemalt 50 km või 42 km, kui sõidetakse kohas, kus kõrgus on vähemalt 1500 m üle merepinna. Rahvusvaheliselt on tuntud kaks suusamaratonide sarja: Worldloppet ja Ski Classics. Anatoolia suusamaraton Tartu suusamaraton Vasaloppet võistkondlik suusamaraton
Eksperiment

Eksperiment (ladina sõnast experimentum 'katse') ehk katse on uurimismeetod, mille käigus kontrollitakse püstitatud hüpoteesi, seejuures tingimusi kontrolli all hoides. Eksperimendi käigus kontrollitakse, kuidas sõltuv muutuja muutub vastavalt sellele, kuidas manipuleeritakse sõltumatu muutujaga. Näiteks: herilaste toitumise (sõltuv muutuja) uurimiseks asetatakse tassile tilk suhkruvett (sõltumatu muutuja). Kontrollimiseks kasutatakse samasuguseid tasse ilma suhkruta. Majanduseksperimendi korral näiteks vaadeldakse turundusalaste muutujate mõju indiviidide käitumisele. Võimalik on välja selgitada otsesed põhjus-tagajärg seosed. Eksperimentide puudusteks on kallidus ja teatud kunstlikkus. Testida võib näiteks reklaamiideid, tootenimetusi, logo, maitseomadusi, kirjalikke pöördumisi klientide poole ja mitmesuguseid muid turundusmeetmeid. Eksperimendid ja testid võivad olla nii laboratoorsed kui ka reaalsed. Uuringu kavandamine peaks lõppema kirjaliku koondplaani-ettepaneku koostamisega, kus on välja toodud uuritav probleem, uuringu eesmärgid, kasutatavad uurimismeetodid, kontrollitavad hüpoteesid ning uuringu läbiviimise kulud. Uuringut võib läbi viia kas omal jõul või spetsiaalse ettevõtte abil. Kui kasutatakse spetsiaalsete ettevõtete abi, tuleb siiski tunda üldist töö käiku ja peamisi uurimismeetodeid. See aitab täpsemalt püstitada realistlikke ülesandeid ning üksteist paremini mõista. Vastasel korral on uuringu efektiivsus väiksem. ceteris paribus experimentum crucis empirism fakt in vivo teaduslik meetod
Kirevkala

Kirevkala (Poecilia) on perekond kalu. Sellesse perekonda kuulub umbes 40 liiki. Nad on levinud peamiselt Ameerika troopilises ja subtroopilises piirkonnas. Nende seas on populaarseid akvaariumikalu. Poecilia formosa – kaunis kirevkala Poecilia latipinna – laiuim-kirevkala Poecilia reticulata – gupi Poecilia sphenops – teravnina-kirevkala Poecilia velifera – puri-kirevkala
Kardkiriahven

Kardkiriahven (Neolamprologus) on kirevahvenlaste sugukonda kuuluv kalade perekond. Nad elavad Ida-Aafrikas Tanganjika järves selle endeemidena, vaid üks liik (Neolamprologus devosi) elab mujal (Malagarasi jões). Neolamprologus brevis – väike kardkiriahven Neolamprologus brichardi Neolamprologus cylindricus – silinder-kardkiriahven Neolamprologus devosi Neolamprologus leleupi – sidrun-kardkiriahven Neolamprologus longior – sihvakas kardkiriahven Neolamprologus marunguensis – marungu kardkiriahven Neolamprologus sexfasciatus – kuusvööt-kardkiriahven Neolamprologus tretocephalus – kalju-kardkiriahven
Urva tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Urva tänav on tänav Rakveres. Umbtänava pikkus on 61 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt. Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Vahtra puiestee

Vahtra puiestee on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 1514 meetrit. See läbib Tammiku ja Taaravainu linnaosa. See on Rakvere Vallimäe lääneküljel olevate linnaosade pikim tänav ning paralleelne Õie tänavaga. Tänav saab alguse põhja pool Annemäe teelt ja lõpeb lõunas Taara tänava ristmikuga. Ühendab idaküljel paiknevaid väikseid põiktänavaid, mis kannavad piirkonnale iseloomulikke taimenimetusi. Rakvere Tammiku ja Taaravainu linnaosad on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt eramud. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Tulika tänav (Rakvere)

Tulika tänav on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 165 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiestee ja Nulu tänavaga. Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kirsi tänav (Rakvere)

Kirsi tänav on tänav Rakveres. Umbtänava pikkus on 56 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. . Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi läänekülje lõunaosas, piirkonnas, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt. Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimede ja puude nimetusi. Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt. Viide nimega S3kJK on ilma tekstita. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) Linnaosad(vaadatud 05. detsembril 2017)
Mooni tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Mooni tänav on tänav Rakveres. Umbtänava pikkus on 92 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi läänekülje lõunaosas, piirkonnas, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt. Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kesa tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kesa tänav on tänav Rakveres. Umbtänava pikkus on 75 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi läänekülje lõunaosas, piirkonnas, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt. Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke looduslikke nimetusi. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kõrre tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kõrre tänav on tänav Rakveres. Umbtänava pikkus on 65 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi läänekülje lõunaosas, piirkonnas, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt. Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke looduslikke nimetusi. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Põllu tänav (Rakvere)

Põllu tänav on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 130 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, millest idas paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega. Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Orase tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Orase tänav on tänav Tallinnas Pelgulinna asumis. Orase tänav sai nime 26. oktoobril 1932. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 88
Nelgi tänav (Rakvere)

Nelgi tänav on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 101 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, millest idas paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega. Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Tulbi tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tulbi tänav on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 65 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, millest idas paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega. Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Ülase tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ülase tänav on tänav Rakveres. Umbtänava pikkus on 75 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, millest idas paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt. Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Vaarika tänav (Rakvere)

Vaarika on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 134 meetrit. Tegu on Tammiku ja Taaravainu linnaosa piiritänavaga. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, millest idas paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Vainu tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega. Rakvere Tammiku ja Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad piirkonnale iseloomulikke taimenimetusi. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Vainu tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vainu on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 158 meetrit ja paikneb Taaravainu linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi lõunaotsas, temast põhjas paikneb Rakvere tammik ning ida pool Palermo mets. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega. Rakvere Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad piirkonnale iseloomulikke loodusnimetusi. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Pähkli tänav

Pähkli tänav on tänava nimi mitmes Eesti asulas: Pähkli tänav, tänav Kihelkonna alevikus Pähkli tänav, tänav Pärnus Pähkli tänav, tänav Rakveres Pähkli tänav, tänav Sindis Pähkli tänav, tänav Tabasalu alevikus Pähkli tänav, tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis Pähkli tänav, tänav Uuemõisa alevikus Pähkli tänav, tänav Viljandis Pähkli tänav, tänav Väike-Maarja alevikus
Pähkli tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Pähkli tänav on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 548 meetrit. Tänav paikneb Rakvere edelaosas Taaravainu linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi lõunaotsas, sellest põhjas paikneb Rakvere tammik ning ida pool Palermo mets. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning suundub lõuna suunas Pärnu–Rakvere–Sõmeru maanteeni, ristudes enne Taara ja Sarapuu tänavaga. Rakvere Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad piirkonnale iseloomulikke loodusega seotud nimesid. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Tõru tänav (Rakvere)

Tõru on tänav Rakveres. Tänava pikkus on 543 meetrit ja paikneb Taaravainu linnaosas Rakvere edelaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi lõunaotsas, temast põhjas paikneb Rakvere tammik ning ida pool Palermo mets. Tänav on paralleelne Tammiku tänavaga. Põhja-lõunasuunalise tänava algus ja lõpp on Pähkli tänaval. Ristub vahepeal Taara tänavaga. Rakvere Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad piirkonnale iseloomulikke loodusnimetusi. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 11. aprillil 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)