laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Cliff Burton

Cliff Burton (täisnimega Clifford Lee Burton; 10. veebruar 1962 – 27. september 1986) oli USA muusik ja heavy metal bändi Metallica bassimängija aastatel 1982–1986. Burton osales enne Metallicat mitmetes metal-bändides ning jäi oma professionaalse mänguoskusega Metallica juhtfiguuridele Lars Ulrichile ja James Hetfieldile silma. Nood otsisid uut bassisti, kuna pidasid bändi algset bassimeest Ron McGovneyt liialt kogenematuks. Metallicas sai Burtonist kiiresti bändi üks juhtfiguure, kes mõjutas muusikaloomet väga oluliselt: tänu temale lisandusid lugudesse filigraansed bassisoolod ning tema õudusfilmide ja -kirjanduse lembus viisid selliste lugude nagu "The Thing That Should Not Be" ja "Master Of Puppets" loomiseni. Ilmselt kõige enam ongi Burtoni mõju tunda just albumil "Master of Puppets". "Master of Puppets" osutus Metallica 1980. aastate edukaimaks albumiks. Selle promotuur viis bändi Rootsi, kus 27. septembril 1986 toimus aga Ljungby lähedal liiklusõnnetus, kus Burton hukkus. Varem olid Burton ja juhtkitarrist Kirk Hammett vaielnud selle üle, kes saab bussi akna äärses koikus magada. Vastuolu lahendamiseks otsustati, et koha saab see, kes tõmbab kaardipakist suurema kaardi. Burton tõmbas poti ässa ja sai koha endale. Kuid bändi buss kaotas kiilasjääl juhitavuse ja sõitis teelt välja. Burton kukkus aknast välja ja jäi bussi alla. Ei ole teada, kas ta hukkus silmapilkselt või oli veel mõnda aega elus. Nimelt kui bussi hakati tema pealt ära tõmbama, purunes vints ja buss kukkus talle uuesti otsa. Burtonit peetakse üheks andekamaks ja mõjukamaks bassistiks, kellel oli väga originaalne stiil ja nägemus heavy metali arengust. Hetfield ja Ulrich on tunnistanud, et pärast Burtoni surma pole neil õnnestunud talle väärilist asendajat leida. Ta kuulub kahtlemata Metallica "klassikalise" koosseisu hulka, kes pani aluse Metallica hilisemale kuulsusele.
Salutaguse seltsimaja

Salutaguse seltsimaja on kultuurikeskus Järva maakonnas Järva vallas Salutaguse külas. Seltsimaja eesotsas on külavanem Virve Kluust. https://web.archive.org/web/20171215094908/http://www.rahvakultuur.ee/Asutused_ja_organisatsioonid_liiki_147?v=264&o=24107 (vaadatud 15.12.2017) Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Sakla seltsimaja

Sakla seltsimaja on kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Sakla külas. Seltsimaja eesotsas on Agnessa Sepp. https://web.archive.org/web/20171215095344/http://www.rahvakultuur.ee/Sakla-Seltsimaja_147?o=1998 (vaadatud 15.12.2017) Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Saka rahvamaja

Saka rahvamaja on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Toila vallas Saka külas. Rahvamaja juhataja on Renna Nõmmiste. https://web.archive.org/web/20171215095544/http://www.kohtlavv.ee/index.php/saka-rahvamaja (vaadatud 15.12.2017) Rahvamajast Kohtla valla kodulehel
Sääsküla huviklubi

Sääsküla huviklubi on klubi Järva maakonnas Järva vallas Sääskülas. Klubi asutasid 2004 Arlet ja Triinu Palmiste. Klubil on oma teatritrupp. Klubi korraldab Käravete Järvemuusika kontserte, samuti ülejärvamaalist mälumängusarja Järva Kilb. https://web.archive.org/web/20171215100019/http://www.arlet.ee/index.php?page=101 (vaadatud 15.12.2017) Klubist Arlet Palmiste kodulehel
Kristlik ateism

Kristlik ateism on maailmavaade, mis järgib Jeesuse õpetust ning võtab tema elu eeskujuks, kuid eitab Jumala olemasolu ning võtab juttu Jumalast sümboolsena. Thomas J.J. Altizer. The Gospel of Christian Atheism, Westminster Press 1966. Robert McAfee Brown. Theology Today, 1966, kd 2, nr 2, lk 279-290. Austin Farrer. – The Journal of Theological Studies, 1968, 19(1), lk 422-423. The Christian Century. 1978, lk 626. Colin Lyas. On the Coherence of Christian Atheism. – Philosophy, 1970, 45(171), lk 1-19. Colin Hamer. Colin Lyas on the Coherence of Christian Atheism. – Philosophy, 1971, 46(175), lk 62. Joseph A. Magno, Victor S. LaMotte. Christian Atheism. – Christian, the Atheist & Freedom, 1973, lk 21–30. Joseph J. Walsh. On Christian Atheism E. J. Brill. – Vigiliae Christianae, 1991, 45(3), lk 255-277. Thomas J.J. Altizer. The New Gospel of Christian Atheism, 2002. Steven G. Smith. – Journal of the American Academy of Religion, 2005, 73(3), lk 890-893. J. F. Kay. Christian atheism? – Theology Today, 2008, 65, 2, lk 139–143.
Thomas Carlyle

Thomas Carlyle (4. detsember 1795 – 5. veebruar 1881) oli šoti filosoof, satiirik, esseist, tõlkija, matemaatik ja õpetaja. Carlyle sai viktoriaanlikul ajastul tuntuks tänu oma loengutele ajaloost, mille edasiarenduseks on ka tema "Kangelastest, nende kummardamisest, ja heroismist ajaloos". Carlyle'i järgi on ajaloo aluseks "Kangelaste" teod; ajalugu nimetabki ta suurmeeste elulooks. "Minevik ja olevik". Ilmamaa 2014 (tlk. Simo Runnel) "Kangelastest, nende kummardamisest, ja heroismist ajaloos". Ilmamaa 2015 (tlk. Simo Runnel) "Thomas Carlyle" (bio), Dumfries-and-Galloway, 2008, webpage: dumfries-and-galloway.co.uk-carlyle.
Mareks Lobe

Mareks Lobe (sündinud 6. aprillil 1971) on eesti laulja (bariton) ja koorijuht. Ta õppis 1986–1990 G. Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis Peeter Perensi käe all koorijuhtimist. Aastatel 1990–1994 õppis ta Tallinna Konservatooriumis / Eesti Muusikaakadeemias Andres Heinapuu juhendamisel muusikapedagoogikat ning Ervin Kärveti ja Mati Palmi klassis laulmist. Aastatel 1991–1992 töötas ta lauljana kammerkooris Eesti Projekt, 1993–2016 töötas Eesti Rahvusmeeskooris. 1997–2016 oli ta Eesti Rahvusmeeskoori solist. Ta on laulnud ka vokaalansamblites Kuninglik Kvintett ja Improloo.[viide?] Alates 1989. aastast on ta tegutsenud ka koorijuhina. Ta on juhatanud muuhulgas Viljandimaa Noorte Meeste koori, Viljandi Baptistikoguduse segakoori Psalmus ja Loo kammerkoori. Praegu juhatab ta meeskoori Sakala ja Kuivajõe Meeskoori.
Ruusmäe rahvamaja

Ruusmäe rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Rõuge vallas Ruusmäe külas. Rahvamaja asutati 1956. Rahvamaja juhataja on Sirje Pärnapuu. https://web.archive.org/web/20171215221309/http://www.rahvakultuur.ee/Ruusmae-Rahvamaja_147?o=2236 (vaadatud 15.12.2017) Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Ruhnu rahvamaja

Ruhnu rahvamaja on rahvamaja Saare maakonnas Ruhnu vallas. Rahvamaja juhataja on Karin Treufeldt. http://ruhnu.ee/rahvamaja (vaadatud 15.12.2017) Rahvamajast Ruhnu valla kodulehel
Rõude külamaja

Rõude külamaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Rõude külas. Külamaja eesotsas on Ants Maripuu. http://www.laanemaa.ee/?id=5403 (vaadatud 15.12.2017) Külamajast Läänemaa portaalis
Ranna rahvamaja

Ranna rahvamaja on rahvamaja Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Ranna külas. Rahvamaja haldab Pala Kultuurimaja. Rahvamaja perenaine on Ljubov Raimla. https://web.archive.org/web/20171215114654/http://www.rahvakultuur.ee/Ranna-Rahvamaja_147?v=186&o=2109 (vaadatud 15.12.2017) Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Randvere külakeskus

Randvere külakeskus (varem Randvere seltsimaja) on kultuurikeskus Harju maakonnas Viimsi vallas Randvere külas. Seltsimaja eesotsas on külavanem Jaak Sepp. https://viimsivald.ee/uudised/randvere-uus-kulavanem-on-jaak-sepp
Eesti teaduskeele konverents

Eesti teaduskeele konverents on Tallinna Ülikooli teaduskeelekeskuse korraldatav konverents eesti teaduskeele seisundi ja arengu analüüsimiseks. Sisutoimkonna esimees on teaduskeelekeskuse juhataja Peep Nemvalts. I eesti teaduskeele konverents, 4. detsember 2009 II eesti teaduskeele konverents, 7. detsember 2012 III eesti teaduskeele konverents, 5.–6. detsember 2014 IV eesti teaduskeele konverents, 2.–3. detsember 2016 V eesti teaduskeele konverents, 1.–2. detsember 2017 VI eesti teaduskeele konverents, 7. detsember 2018 VII eesti teaduskeele konverents, 21. november 2019 VIII eesti teaduskeele konverents, 2. detsember 2022 IX eesti teaduskeele konverents, 24. november 2023 X eesti teaduskeele konverents, 5.–6. detsember 2024 Teaduskeelekeskuse koduleht[alaline kõdulink] (vaadatud 15.12.2017) TLÜ teaduskeelekeskus. TLÜ koduleht. (vaadatud 15.12.2017) Jaanus Lensment. Peep Nemvalts: teadusmõtte mitmekesisus avaldub keelerikkuses. ERR, 22.11.2016 (vaadatud 15.12.2017) Teaduskeelekeskuse koduleht. Konverentside materjalid (vaadatud 15.12.2017) VI eesti teaduskeele konverents VII eesti teaduskeele konverents „Eestikeelne ja üleilmne teadus“ VIII mitmeteaduslik eesti teaduskeele konverents IX mitmeteaduslik eesti teaduskeele konverents X mitmeteaduslik eesti teaduskeele konverents
Printsess Alice, Gloucesteri hertsoginna

Printsess Alice, Gloucesteri hertsoginna (Leedi Alice Christabel Montagu-Douglas-Scott) (25. detsember 1901 – 29. oktoober 2004) oli Gloucesteri hertsogi abikaasa. Seega oli ta kuningas Edward VIII ja George VI vennanaine ning praeguse Gloucesteri hertsogi ema. Ta oli ka kuninganna Elizabeth II tädi. Leedi Alice sündis 25. detsembril 1901 Londonis John Montagu-Douglas-Scotti ja leedi Margaret Bridgemani kolmanda tütrena. Seega on ta Charles II järeltulija tema illegitiimse lapse meesliini pidi. Ta veetis oma lapsepõlve vanemate maakodudes Northamptonshire'is, Dumfries and Galloways ja Šotimaa piiri ääres. Ta õppis St Jamesi internaatkoolis Worcestershire'is ning hiljem reisis Prantsusmaal ja Keenias. Aasta 1935 augustis kihlus leedi Alice Gloucesteri hertsogiga ning nad abiellusid 6. novembril 1935 Buckinghami palees. Abielu kaudu sai leedi Alice'ist Gloucesteri hertsoginna ja printsess. Paaril oli kaks poega, William ja Richard. Pärast abiellumist reisisid abikaasad väga palju ning täitsid oma kuninglikke kohustusi. 10. juunil 1974 prints Henry suri ning nende pojast Richardist sai järgmine Gloucesteri hertsog, kuna vanem poeg ja troonipärija William oli lennuõnnetuses hukkunud. Printsess Alice palus kuningannalt luba kasutada tiitlit Tema Kuninglik Kõrgus printsess Alice, Gloucesteri hertsoginna, selle asemel et olla Tema Kuninglik Kõrgus Gloucesteri leskhertsoginna. Kuninganna andis selle loa. Aastal 1981 avaldas printsess oma memuaarid "Printsess Alice'i, Gloucesteri hertsoginna memuaarid" ("The Memoirs of Princess Alice, Duchess of Gloucester"); 1991 andis ta välja täiendatud raamatu "Memuaarid üheksakümnest aastast" ("Memoirs of Ninety Years"). Aastal 1994, kui Gloucesterid pidid majanduslikel põhjustel Barnwelli mõisast loobuma, kolis printsess Kensingtoni paleesse, kus ta elas koos oma poja ja miniaga. Aastal 1999 teatas hertsog oma avalduses, et ema ei täida oma kõrge ea tõttu enam kuninglikke kohustusi. Aastal 2001 pidas kuningapere tseremoonia, et tähistada printsessi 100. sünnipäeva. See üritus jäi nii Alice'i kui ka kuninganna õe, printsess Margareti viimaseks avalikuks ülesastumiseks. 24. juulil 2003 sai printsessist vanim kuningakoja liige, olles ainus kuningliku perekonna liige kogu maailmas, kes on nii kaua elanud. Printsess Alice suri 29. oktoobril 2004 une pealt Kensingtoni palees. Ta oli 102-aastane. Tema matusetalitus peeti 5. novembril 2004 St George'i kabelis ja mälestusteenistus 2. veebruaril 2005 St Clement Danesis. Printsess Alice BBC järelehüüe printsessile
Rälby külamaja

Rälby külamaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Vormsi vallas Rälby külas. Külamaja haldab Rälby Külaselts. Külamaja eesotsas on Ene Sarapuu. https://web.archive.org/web/20171215115954/http://www.rahvakultuur.ee/Ralby_kulamaja_147?&v=264&o=27434 (vaadatud 15.12.2017) Külamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Raja kultuurimaja

Raja kultuurimaja on kultuurimaja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kükita külas. Kultuurimaja juhataja on Aleksandra Tšurkina. https://web.archive.org/web/20171215140018/http://www.rahvakultuur.ee/Raja-Kultuurimaja_147?v=264&o=2140 (vaadatud 15.12.2017) Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Puurmani rahvamaja

Puurmani rahvamaja (varem Puurmani spordi- ja kultuurimaja) on kultuurikeskus Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani asulas. Asutuse juhataja on Meelis Kõressaar. https://web.archive.org/web/20171215141511/http://www.puurmani.ee/ametnikud4 (vaadatud 15.12.2017) Asutusest Puurmani valla kodulehel
Kuri seltsimaja

Kuri seltsimaja on kultuurikeskus Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kuri külas. Maja haldab MTÜ Pühalepa Naistekoda. Maja kasutati pikka aega koolimajana, viimati (1990-1999) tegutses seal Kuri algkool. http://www.naistekoda.hiiumaa.ee/index.php?page=seltsimaja (vaadatud 31.12.2021) Asutusest Pühalepa Naistekoda kodulehel
Priiuse seltsimaja

Priiuse seltsimaja on kultuurikeskus Tartu maakonnas Kastre vallas Kurepalu külas. Seltsimaja ehitasid 1904 kohaliku karskusseltsi Priius liikmed. http://www.haaslava.ee/?page=50 (vaadatud 15.12.2017) Asutusest Kastre valla kodulehel
Porkuni rahvamaja

Porkuni rahvamaja on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas vallas Porkuni külas. Rahvamaja eesotsas on Hiile Hiie. https://web.archive.org/web/20171215143634/http://www.visitpandivere.ee/turism/tegutse/145-porkuni-rahvamaja (vaadatud 15.12.2017) Rahvamajast Visitpandivere.eu kodulehel Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pori külamaja

Pori külamaja on kultuurikeskus Valga maakonnas Tõrva vallas Pori külas. Asutuse eesotsas on Marina Rõõm. https://web.archive.org/web/20171215144230/http://www.rahvakultuur.ee/Pori_Kulamaja_147?&v=264&o=1468 (vaadatud 15.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pootsi külakeskus

Pootsi külakeskus on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Pärnu linnas Pootsi külas. Asutuse eesotsas on Kristiina Lepik. https://web.archive.org/web/20171215144704/http://www.rahvakultuur.ee/Pootsi-kulakeskus_147?v=264&o=204 (vaadatud 15.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pikva seltsimaja

Pikva seltsimaja on kultuurikeskus Harju maakonnas Anija vallas Pikva külas. Asutuse tegevjuht on Martin Kuivallik. https://web.archive.org/web/20171215145317/http://www.rahvakultuur.ee/Pikva-Seltsimaja_147?v=264&o=9620 (vaadatud 15.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Piirsalu rahvamaja

Piirsalu rahvamaja on rahvamaja Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Piirsalu külas. Rahvamaja haldab Piirsalu Küla Selts. https://web.archive.org/web/20171215145740/http://www.piirsalu.ee/index.php/uudised/153-piirsalu-rahvamaja (vaadatud 15.12.2017) Rahvamajast Piirsalu Küla Seltsi kodulehel
Pihtla seltsimaja

Pihtla seltsimaja on kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Pihtla külas. Seltsimaja haldab Pihtla Külade Selts. https://web.archive.org/web/20171215150234/http://www.rahvakultuur.ee/Pihtla-Seltsimaja_147?o=24076 (vaadatud 15.12.2017) Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Peri külakeskus

Peri külakeskus on kultuurikeskus Põlva maakonnas Põlva vallas Peri külas. Külakeskuses tegutseb ka Peri raamatukogu. https://web.archive.org/web/20171215150555/http://www.polva.ee/kylakeskused (vaadatud 15.12.2017) Asutusest Põlva valla kodulehel
Pärispea seltsimaja

Pärispea seltsimaja on kultuurikeskus Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärispea külas. Asutuse tegevjuht on Asko Aug. Asutus asutati 2000. https://web.archive.org/web/20171215151802/http://www.rahvakultuur.ee/Parispea-Seltsimaja_147?v=186&o=876 (vaadatud 15.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Spliti lennujaam

Spliti lennujaam (horvaadi Zračna luka Split; IATA: SPU, ICAO: LDSP) on lennujaam Horvaatias.
Meistriliiga aasta ilusaim värav

Meistriliiga aasta ilusaim värav on iga-aastane auhind, mis antakse mängijale, kes lõi Meistriliiga aasta ilusaima värava. Seda valitakse alates 2013. aastast. Video: Premium liiga hooaja kümme ilusaimat väravat Soccernet, 22. november 2017 VIDEO: Premium liiga hooaja ilusaimaks väravaks valiti Raido Romani kauglöök Jalgpall.ee, 23. november 2015 VIDEO: Premium liiga aasta väravaks valiti Dmitri Kruglovi karistuslöök Jalgpall.ee, 27. november 2016 Premium liiga ilusaimaks väravaks valiti Plotnikovi karistuslöök Jalgpall.ee, 10. detsember 2017 VIDEO: Premium liiga aasta värava lõi Mark Maksimkin Soccernet.ee, 10. detsember 2023 Youtube.com: Premium liiga ilusaim värav 2015 - Raido Roman Youtube.com: Premium liiga ilusaim värav 2016 - Dmitri Kruglov Youtube.com: Premium liiga ilusaim värav 2017 - Viktor Plotnikov
Anton Meius

Anton Meius (15. detsember 1924 Kalmu – 1999) oli eesti matemaatikaõpetaja. Ta sündis aastal 1924 Tagamõisa poolsaarel Kalmu külas Kihelkonna vallas. Kooliteed alustas ta Kõruse algkoolis. Mõne aasta pärast valmis Tagala algkool, kus ta jätkas õpinguid. Seejärel jätkas ta õpinguid Kuressaare Progümnaasiumis. Sõjaolude tõttu jäi tal gümnaasium lõpetamata, sest ta mobiliseeriti Saksa sõjaväkke. Päris rindele ta ei sattunud. Nähes lähenevat kaost, põgenes ta kaaslastega Saksa armeest, aga sattus Lihulas Punaarmee kätte ja sattus Leningradi lähedale sõjavangi, kust vabanes aastal 1945. Anne Trei Pildikesi Kihelkonna ajaloost I. 2017
Manija

Manija on küla Pärnu linnas Manilaiul. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Aasta läbi elab saarel umbes 45 inimest. Aastal 2005 rajati laiule asfalteeritud tee. Manijas tegutseb ka Manija külatuba. Külatoas toimuvad Manija külakoosolekud ja rahvapeod. 2006. aasta seisuga oli külakeskuse juurde loomisel ka WiFi leviala. Reisijate vedu saarele korraldatakse jäävabal perioodil kümnekohalise paadiga ja talvisel ajal hõljukiga. Aastas on reisijaid umbes 4000 ja reise 1400 ning vedude korraldamise maksavad suures osas kinni Pärnu linn ja riik. 2013. aastal valmis saarest ja tema elanikest Mark Soosaare film "Meretagused". Manija majakas Manija külakeskus Manija tulepaak Manija tulepaak Vanatehnika Manija saarel Manija maastikukaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 21.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Pärnu tahab anda Munalaiu ja Manilaiu vahelise liiniveo erakätesse" ERR, 9. aprill 2024 "Meretagused (Eesti 2013)". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2016. Vaadatud 10. jaanuaril 2016. Manilaiu 360° aeropanoraam / aerofoto
Latimeri diagramm

Latimeri diagramm on ühe keemilise elemendi elektrokeemilisi potentsiaalse koondav joonis. Latimeri diagramm on nimetuse saanud USA keemiku Wendell Mitchell Latimeri järgi. Latimeri diagrammil joonistatakse kõige oksüdeerunum vorm vasakule ning teiste oksüdatsiooniastmetega vormid joonistatakse oksüdatsiooniastme kahanemise suunas sellest paremale nii, et kõige redutseerunum vorm on kõige parempoolne. Erineva oksüdatsiooniastmega molekulid või ioonid ühendatakse nooltega, millele kantakse vastava redokspaari standardpotentsiaal voltides. Noole suund on alati oksüdeerunuma vormi poolt redutseerunuma vormi poole. Paremal on toodud hapniku lihtsustatud Latimeri diagramm. Noolel, mis ühendab molekulaarset hapniku (O2) ja vesinikperoksiidi (H2O2), on pingeks märgitud 0,68 V, mis vastab reaktsiooni 2O2(g) + 2 H+(aq) + 2 e- ⇄ H2O2(aq) redokspotentsiaalile. Latimeri diagramme saab kasutada Frosti diagrammide koostamiseks, mis on ülevaatlik joonis ühe elemendi redokspotentsiaalide graafiliseks esitamiseks. Latimeri diagrammidelt saab ühtlasi välja arvutada vastava keemilise reaktsiooni standardse Gibbsi energia, kasutades võrrandit Δ rG° = –nFE°. Samuti on võimalik välja arvutada standardpotentsiaale iga joonisele kantud redokspaari kohta, kuna kahe või enama järjestikuse reaktsiooni Gibbsi energia on võrdne osareaktsioonide Gibbsi energiate summaga, vastavalt Hessi seadusele. Kasutades viimast tähelepanekut on Latimeri diagrammi põhjal lihtne koostada Frosti diagrammi. Samuti saab Latimeri diagrammi kasutada ennustamiseks, kas mõne oksüdatsiooniastmega vorm on termodünaamiliselt ebastabiilne ehk on võimeline disproportsioneeruma. Selleks tuleb vaadelda vastava oksüdatsiooniastmega vormist paremale jääva ja vasakule jääva redokspaari redokspotentsiaale. Kui paremale poole jääv redokspotentsiaal on suurem kui vasakule poole jääb, siis toimub ka disproportsioneerumine. Sarnast loogikat kasutades on võimalik ka ennustada, kas kaks ühendit võivad kokkupuutel komproportsioneeruda. Siinkohal tuleb tähele panna, et Latimeri diagramm ei anna informatsiooni reaktsiooni kineetika kohta ja termodünaamiliselt ebastabiilne ühend ei pruugi olla kineetiliselt ebastabiilne. Samuti kehtib antud järeldus rangelt ainult standardtingimuste juures ning kui mõne lähteaine või saadusaine aktiivsus ei ole võrdne ühega, siis tuleb potentsiaalide võrdlemisel teha vastavad korrektuurid, kasutades Nernsti võrrandit. P. Atkins, T. Overton, J. Rourke, M. Weller, F. Armstrong, "Inorganic Chemistry", Fourth Edition, OUP, 2006 P. H. Rieger, "Electrochemistry", Second Edition, Springer, 1994 [1] C. E. Housecroft, A. G. Sharpe, "Inorganic Chemistry", Second Edition, Pearson, 2005
Göteborgi lennujaam

Göteborgi Landvetteri lennujaam (IATA: GOT, ICAO: ESGG) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Göteborgi piirkonda Rootsis. Landvetter on ka oluline kaubaveo lennujaam. Tallinna ja Göteborgi vahelist lennuliini teenindab Eesti lennufirma Nordica.
Parila seltsimaja

Parila seltsimaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Haapsalu linnas Jõõdre külas. Seltsimaja haldab Parila Selts. https://web.archive.org/web/20171215174541/http://www.rahvakultuur.ee/Parila-Seltsimaja_147?o=23799 (vaadatud 15.12.2017) Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pamma seltsimaja

Pamma seltsimaja on kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Pamma külas. Seltsimaja haldab Pamma Külaselts. https://web.archive.org/web/20171215174902/http://www.rahvakultuur.ee/Pamma-Seltsimaja_147?v=264&o=24078 (vaadatud 15.12.2017) Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Palupera külamaja

Palupera külamaja on kultuurikeskus Tartu maakonnas Elva vallas Palupera külas. Külamaja haldab MTÜ P-Rühm. https://web.archive.org/web/20171215175304/http://www.rahvakultuur.ee/Palupera_Kulamaja_147?f=185&t=187&o=24100 (vaadatud 15.12.2017) Külamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Palasi külamaja

Palasi külamaja on kultuurikeskus Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Palasi külas. Külamaja haldab Palasi Külaselts. https://web.archive.org/web/20171215175633/http://www.rahvakultuur.ee/Palasi-Kulamaja_147?v=264&o=24061 (vaadatud 15.12.2017) Külamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pagari seltsimaja

Pagari seltsimaja on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Pagari külas. Seltsimaja on endine koolimaja. Maja on renoveeritud. https://web.archive.org/web/20171215180305/http://www.rahvakultuur.ee/Pagari-Seltsimaja_147?o=9715 (vaadatud 15.12.2017) Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Esiliiga aasta parim mängija

Esiliiga aasta parim mängija on iga-aastane auhind, mis antakse Esiliiga aasta parimale mängijale. Esiliiga parimaks mängijaks valiti Eduard Golovljov Jalgpall.ee, 27. november 2016 Esiliiga parim mängija oli tänavu Vitali Gussev Jalgpall.ee, 10 detsember 2017 "Esiliiga parimaks mängija oli lõppenud hooaja Vitali Gussev". Jalgpall.ee. 9. detsember 2020. "Esiliiga parimaks mängijaks valiti Denis Vnukov". Jalgpall.ee. 15. detsember 2019. "Esiliiga parimaks mängijaks valiti Kevin Mätas". Jalgpall.ee. 20. detsember 2020. "Esiliiga parimaks mängijaks valiti Ats Purje". Jalgpall.ee. 12. detsember 2021. "Väravavõrgud puruks löönud Õunapuu valiti Esiliiga ja Pajo Esiliiga B parimaks mängijaks". Soccernet. 20. november 2022. "Esiliiga parimaks mängijaks valiti Egert Õunapuu". Jalgpall.ee. 10. detsember 2023.
Esiliiga B aasta parim mängija

Esiliiga B aasta parim mängija on iga-aastane auhind, mis antakse Esiliiga B aasta parimale mängijale. Esiliiga B Esiliiga B parimaks mängijaks valiti Jürgen Kuresoo Jalgpall.ee, 27. november 2016 Esiliiga B parimaks valiti Karl Anton Sõerde Jalgpall.ee, 10. detsember 2017 Esiliiga parimaks mängija oli lõppenud hooaja Vitali Gussev Jalgpall.ee, 9. detsember 2018 Esiliiga B parima mängija auhinna teenis Martin Pärn jalgpall.ee, 15. detsember 2019 Esiliiga B parim mängija on Kevor Palumets jalgpall.ee, 20. detsember 2020 Esiliiga B parim mängija on Karl Anton Sõerde Jalgpall.ee, 12. detsember 2021 "Väravavõrgud puruks löönud Õunapuu valiti Esiliiga ja Pajo Esiliiga B parimaks mängijaks". Soccernet. 20. november 2022. "Esiliiga B parima mängija tiitli pälvis Priit Peedo". Jalgpall.ee. 10. detsember 2023.
Jahuleedik

Jahuleedik ehk jahukoi (Ephestia kuehniella) on leediklaste sugukonda kuuluv liik liblikalisi. Elab hoonetes, röövikud toituvad jahust. harilik jahumardikas leivamardikas lõuna-aidaleedik Jahuleedik andmebaasis eElurikkus