laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kinnine linn

Kinnine linn on endises Nõukogude Liidus ja praegusel Venemaal asula, kuhu ligipääs on võimalik vaid erilubadega. Rahvakeeles nimetati Nõukogude ajal kinnisteks linnadeks kõiki linnu, kuhu sõitmine nõudis eriluba või oli muul viisil takistatud. Eriti rangelt olid ja on valvatud nn "suletud haldus-territoriaalsed moodustised" (praegune ametlik nimetus vene keeles ЗАТО – закрытое административно-территориальное образование, ZATO – zakrõtoje administrativno-territorialnoje obrazovanije), kuhu välismaalasi üldse ei lubatud. Kinnistes linnades toodetakse, säilitatakse või utiliseeritakse massihävitusrelvi ja radioaktiivseid aineid või on seal muud sõjalise tähtsusega objektid. Venemaal on nende asulate (ЗАТО) nimekiri kirjas spetsiaalses seaduses. Aastal 2002 elas Venemaal kinnistes linnades ja asulates 1,345 miljonit inimest. Kõige rohkem on kinnisi asulaid Murmanski oblastis. Kinnise linna territooriumi piir ei pruugi kokku langeda teiste haldusüksuste territooriumi piiridega ning ühe linna haldusala võib ulatuda mitme oblasti või vabariigi alale. Näiteks Sarovi linn on ametlikult Nižni Novgorodi oblastis, kuid tegelikult kuulub linna haldusalasse ka Mordva Vabariigi territooriumi. Venemaal on kinnise linna omavalitsusel piiratud otsustusõigus. Seaduses ettenähtud juhtudel (maa ost ja erastamine, välisinvesteeringud jms) tuleb otsused kooskõlastada Venemaa föderaalvõimuga. Venemaal on praeguseni alles 44 kinnist linna või asulat. 10 linna on Rosatomi alluvuses. Need on Železnogorsk ja Zelenogorsk Krasnojarski krais, Zaretšnõi Penza oblastis, Lesnoi ja Novouralsk Sverdlovski oblastis, Ozjorsk, Snežinsk ja Trjohgornõi Tšeljabinski oblastis, Sarov Nižni Novgorodi oblastis ning Seversk Tomski oblastis. Ülejäänud kinnised asulad on seotud sõjaväe või kosmonautikaga (näiteks Tähelinn ja Mirnõi). Peale selle näiteks Norilsk ja Dudinka ei kuulu küll kinniste linnade hulka, kuid välismaalased pääsevad sinna üksnes erilubadega. Samuti on piiratud pääs kogu Novaja Zemlja arhipelaagi, kus aastatel 1955–1990 viidi läbi 135 tuumakatsetust ning mis on radioaktiivselt reostatud. Paldiski – seoses linnas asunud NSV Liidu mereväe tuumaallveelaevade õppekeskusega; Sillamäe – seoses Ida-Virumaal leiduva diktüoneemaargilliidi kaevandamisega (Sillamäel kaevandati diktüoneemaargilliiti uraani tootmise eesmärgil aastatel 1949–1952) ning hiljem Tšehhoslovakkiast, Saksa DV-st ja Ungarist sisseveetud uraanimaagist tuumajaamadele vajalike kütusevarraste tootmisega. Sillamäel toodetud uraan moodustas üle 25% Nõukogude Liidu tolleaegsest uraanitoodangust; uraanimaagi töötlemine Sillamäel lõpetati 1989. aastal. Venemaa Föderatsiooni seadus kinniste haldus-territoriaalüksuste kohta (vene keeles) Kaart Venemaa suletud linnade ja asulatega
Kurista sanglepp

Kurista sanglepp on kaitsealune sanglepp Tartu maakonnas Kastre vallas Kurista külas. Puu võeti kaitse alla 1966. Puu ümbermõõt on 317 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m. Kurista sanglepp keskkonnaportaalis (vaadatud 12.05.2018) Kurista sanglepp keskkonnaportaalis
Ratko Drašković

Ratko Drašković (serbia kirillitsas Ратко Драшковић; sündinud 24. jaanuaril 1966 Nikšićis) on Jugoslaavia FSV, Jugoslaavia Liitvabariigi, Serbia ja Montenegro ning Montenegro poksija. Ta võistles kuni oktoobrini 1990 Jugoslaavia FSV eest. Ta on poksinud alates oktoobrist 1990 elukutselisena. Ta on pidanud seni (seisuga 10. märts 2018) kokku 49 kohtumist ning on võitnud neist 35 (neist 23 nokaudiga), kaotanud 12 (neist 8 nokaudiga) ja viigistanud 2 kohtumist. Oma varjamatu Serbia-meelsuse tõttu on tema ja Montenegro riigi suhted jahedad ning teda on vähe ametlikult tunnustatud. Tema poeg on Montenegro endine poksija Boško Drašković. ""Светски је првак, али му то не признају јер је србин! - Nacionalist.rs! Serbia keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. jaanuar 2018. Vaadatud 13. mail 2018. Ratko Drašković lehel BoxRec. Inglise keeles
Netta Barzilai

Netta Barzilai (heebrea keeles נטע ברזילי, tuntud ka kui Netta; sündinud 22. jaanuaril 1993 Hod HaSharonis Iisraelis) on Iisraeli laulja. Varases lapsepõlves 1990. aastatel elas ta koos vanematega neli aastat Nigeerias. Sõjaväeteenistuse ajal oli ta solist Iisraeli Mereväe ansamblis. Ta on õppinud Rimoni muusikakoolis. Ta võitis Iisraeli esindajana 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "Toy". Mõne kommentaatori väljenduses algatas võidu toonud manipuleeriv sõnum võistluse laulujärgse ajastu (vt tõepõhjata ajastu).[viide?] Roy Knoops:Israel: The man behind Netta’s Toy, Doron Medalie esctoday.com Meet Netta Barzilai: Israel’s Eurovision 2018 entry thejc.com
Tapp

"Tapp" on mitmetähenduslik sõna. Tapp on masinaehituses võlli või telje osa, mis laagrile toetudes fikseerib võlli või telge. Tapp on puidust valmistatud esemete detailide ühendusviis. Tapp on kodulooma tapmine. "Tapp" on humala, kassitapuliste ja mõne muu vääntaime rahvapärane nimetus. Tapp ehk vangitapp ehk etapp on vangisalkade edasitoimetamine pikkade vahemaade taha relvastatud valve all. tapmine elevanditapp hädatapp kassitapp lehtertapp uimatapp seatapp
Mõrukas

Mõrukas (Rhodeus) on perekond kalu karplaste sugukonnast. Rhodeus amarus – euroopa mõrukas; levinud Kesk- ja Ida-Euroopas ning Väike-Aasias; Eestis püüti esmakordselt juunis 2018 Pärnu jõest. Varem eeldati kala esinemist Koiva jõe vesikonnas Rhodeus meridionalis – esineb Lõuna-Euroopas Ülejäänud 23 liiki elavad Edela-Aasias. Ester Vilgats (07.06.2018). "Pärnu jõest leiti uus kalaliik". Novaator. Vaadatud 07.06.2018. Eesti kalad.
Euroopa mõrukas

Euroopa mõrukas (Rhodeus amarus) on mõruka perekonda karplaste sugukonda kuuluv kalaliik. Täiskasvanuna on ta kuni 10 cm pikkune. Elab madalaveelistes mageveekogudes. Mõrukate pulmamäng vajab tingimusena järvekarbi hingamisvett (mille kalad ära tunnevad). Emane viib marjaterad karbi mantliõõnde, seejärel isane kasutab järvekarbi hingamisvett ära marja viljastamiseks. Nimelt isase seemnevedelik siseneb järvekarbi hingamisel koos veega järvekarpi, mille järel mantliõõndes olevad marjaterad viljastatakse. Euroopa mõrukas on levinud Kesk- ja Ida-Euroopas ning Väike-Aasias. Eestist leiti esmakordselt juunis 2018 Pärnu jõest, varem eeldati kala esinemist Koiva jõe vesikonnas. Uexküll, Jakob von 2001 [1937]. The new concept of Umwelt: A link between science and the humanities. Semiotica 134(1/4): 111–123. (Lk. 118–119.) Ester Vilgats (07.06.2018). "Pärnu jõest leiti uus kalaliik". Novaator. Vaadatud 07.06.2018. Eesti kalad.
Tilleoru tamm

Tilleoru tamm on Põlva maakonnas Kanepi vallas Varbuse külas Ahja jõe läänepoolsel kaldanõlval kasvav tamm. Tamm on võetud kaitse alla. Tamme ümbermõõt (1,3 m kõrguselt mõõdetuna) on 4,34 m ja tamme kõrgus on 20 m. Tilleoru tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 13.05.2018) Tilleoru tamm keskkonnaportaalis
Fouriesburg

Fouriesburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Thabo Mofutsanyana ringkonnas Dihlabengi vallas. Linn asub umber 8 kilomeetri kaugusel Lesotho piirist. Fouriesburg on asutatud 1892. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Fouriesburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,5%, valgeid 2,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,6%, värvilisi 0,6% ja teisi 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 90,7%, afrikaani keelt 3,2%, inglise keelt 2,0%, viipekeelt 1,6% ja teisi keeli 2,6%. https://census2011.adrianfrith.com/place/470013 https://census2011.adrianfrith.com/place/470014
Ficksburg

Ficksburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Thabo Mofutsanyana ringkonnas, Setsoto valla halduskeskus. Linn asub Lõuna-Aafrika Vabariigi ja Lesotho piiril. Linna on asutanud kindral Johan Fick 1867. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ficksburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,7%, valgeid 5,6%, värvilisi 1,9%, India või Aasia päritolu inimesi 1,6% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 86,1%, afrikaani keelt 7,3%, inglise keelt 3,8% ja teisi keeli. Short History of Ficksburg Welcome to Ficksburg https://census2011.adrianfrith.com/place/469007 https://census2011.adrianfrith.com/place/469008
Gaia (kosmoseteleskoop)

Gaia on Euroopa Kosmoseagentuuri kosmoseteleskoop, mis tegeleb astromeetriaga: tähtede asukohtade ja kauguste mõõtmisega. Missiooni eesmärgiks on koostada suurim ja täpseim 3D kataloog, mis sisaldaks umbes 1,3 miljardit astronoomilist objekti. Gaia jälgib vaadeldavaid objekte viie aasta jooksul umbes 70 korda, et teha kindlaks nende täpne asukoht ja liikumine. Kosmoseteleskoobil on piisavalt kütust, töötamaks umbes 9 aastat ning kuna mõõteseadmete kulumine on olnud arvatust väiksem, siis on võimalik missiooni pikendada. Gaia vaadeldavad objektid moodustavad Linnuteest 1% ja arvatakse, et Gaia tuvastab missiooni jooksul kümneid tuhandeid uusi eksoplaneete , pool miljonit kvasarit ja Päikesesüsteemis kümneid tuhandeid uusi asteroide ja komeete. Gaia missiooniga loodav astronoomiliste objektide 3D-kaart, kaardistab vaadeldavad objektid ja nende liikumissuuna ja spektrofotomeetrilised mõõtmised teevad kindlaks nende heleduse, temperatuuri, gravitatsiooni ja koostise. Need mõõtmised võimaldavad paremini uurida Linnutee tekkelugu, struktuuri ja ajalugu. Gaia startis 19. detsembril 2013 Guajaana kosmosekeskusest Prantsuse Guajaanas ja see asub Lagrange'i punktis L2, olles Lissajous' orbiidil. "Gaia's Map of 1.3 Billion Stars Makes for a Milky Way in a Bottle". The New York Times. Vaadatud 15. mai 2018. "Gaia's Summary". European Space Agency. Vaadatud 15. mai 2018. "Gaia science objectives". European Space Agency. Vaadatud 15. mai 2018. "Gaia's Journey to Orbit". European Space Agency. Vaadatud 15. mai 2018.
Prokop Murra

Prokop Murra (24. november 1921 Tirana – 9. september 2005 Tirana) oli Albaania kommunistlik riigitegelane. Prokop Murra õppis gümnaasiumi lõpetamise järel majandust. Albaania Kommunistlikku Parteisse astus ta 1943. aastal. Teise maailmasõja ajal osales ta partisanivõitluses. Sõja järel oli ta parteitööl tööstuses. 1956. aastal sai ta Albaania Tööpartei Keskkomitee liikmeks. 1962–1966 ja 1978–1991 oli ta Albaania Rahvakogu liige. 1970. aastatel oli ta Albaania Tööpartei Shkodëri allorganisatsiooni esimene sekretär. 1976. aasta novembrist kuni 1980. aasta aprillini oli ta Albaania Tööpartei Keskkomitee sekretariaadi liige. 1980–1981 oli ta tööstuse ja kaevanduste minister ja lisaks ka Albaania Plaanikomitee asejuhataja. 1981. aasta novembris valiti ta Albaania Tööpartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaadiks ja 1986. aastal liikmeks. Alates 14. oktoobrist 1982 kuni 9. juulini 1990 oli Prokop Murra Albaania kaitseminister. 1993. aastal oli ta koos üheksa endise kõrge võimukandjaga kohtu all süüdustatuna võimu kuritarvitamises. Kohus määras Prokop Murrale viieaastase vabaduskaotuse. 1996. aastal alustati tema vastu uut kohtuprotsessi. Inimsusvastaste kuritegude eest määrati talle 20-aastane vanglakaristus. 1997. aastal vabastati ta amnestiaga vanglast. Albania. Ministries, etc. rulers.org
Aurach bei Kitzbühel

Aurach bei Kitzbühel on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kitzbüheli ringkonnas Kitzbüheli Alpides. Vald asub 846 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 54,2 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1091 inimest. Aurauch paikneb 5 km Kitzbühelist lõunas Kitzbühler Ache jõe ja Thurni kuru maantee ääres. Valda kuuluvad Unteraurach, Oberaurach ja mitu hajaasustust, sealhulgas Haberberg, Haselwand, Kochau, Sonnberg ja Wiesenegg-Grüntal. Küla on esmamainitud 1289. aastal kui Orwiorwe. Kitzbüheli ringkonna osana sai Aurach omaette vallaks 1833. aastal. Ajaloolise tähtsusega on endine kaevandus Kelchalm piirkonnas. Aurachis on 1100 m kõrgusel asuv safaripark, kus leidub selliseid tüüpilisi alpiloomi nagu punahirv, kaljukits, muflon, metssiga ja ilves, samuti loomad muudest mägipiirkondadest, sealhulgas kabehirv, tähnikhirv, laama ja jakk. Fieberbrunn, Jochberg, Kitzbühel, Salzburgi liidumaal: Saalbach-Hinterglemm https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70401.pdf www.aurach.tirol.gv.at www.geschichte-tirol.com: Aurach Tirooli atlas
Puck (linn)

Puck (kašuubi keeles Pùck või Pùckò, saksa keeles Putzig) on linn Põhja-Poolas Pomorze vojevoodkonnas, Pucki maakonna ja Pucki valla keskus. Puck asub Kašuubias Płutnica jõe suubumiskohas Pucki lahte Läänemeres. 31. detsembri 2011 seisuga oli Puckis 11 562 elanikku, linna pindala on 4,9 km². Asula ja sadam olid praeguse linna kohal juba 7. sajandil. Esimesed kirjalikud teated linnast pärinevad 12. sajandist. 1309. aastast kuulus Puck Saksa ordule, linnaõigused sai ta 1348. aastal. Poola võimu alla siirdus Puck Kolmeteistkümneaastase sõja käigus, mis lõppes 1466. aastal Teise Toruńi rahulepinguga. Kuna Puck oli Poola ainus sadam kuni Gdynia sadama rajamiseni 1920. aastatel, oli sel ajalooliselt tähtis roll Poola kuningate katsetes luua Poola merevägi, mis aga päriselt teostus alles Esimese maailmasõja lõpul. Sadamana oli linn ka tähtis sõjaline sihtmärk: 29. juulil 1571. aastal ründas Puckit 18 Taani laeva, mis kaaperdasid Puckis ja naaberlinnas Helis 18 Poola-Leedu laeva (ehk umbes pooled Poola laevadest) ja viisid need Kopenhaagenisse. Poola esimese jagamise käigus omandas Pucki Preisi kuningriik. Esimese maailmasõja järel jäi Puck nn Poola koridori, mis määrati Versailles' rahulepinguga Poolale. 10. veebruaril korraldas kindral Józef Haller Puckis tseremoonia, mida tuntakse nime all Poola naitumine merega, tähistamaks Poola ligipääsu taastumist merele. 1. septembril 1939 sai Puckist üks esimestest Natsi-Saksamaa rünnatud linnadest, kui kell 5.20 heitis Luftewaffe pommituslennuk linnale pommi. 1941-44 tegutses Puckis Stutthofi koonduslaagri haru, kus valmistati lennukiosi. Punaarmee jõudis linna 12. märtsil 1945. Tänapäeval on linn maakonna kesk- ja kutsehariduskeskus, samuti kohalik kultuuri- ja spordikeskus. Puckis ja selle ümbruses asub mitmeid ajaloo-, kultuuri- ja loodusmälestisi: 13. sajandist pärinev Peeter-Pauli kirik, 14. sajandil rajatud kindluse varemed, puust barokkhaigla (ehitatud u. 1720, nüüdne Pucki muuseum), kašuubi kirjaniku Antoni Abrahami, kindral Józef Halleri ja Poola merega naitumise mälestusmärgid, Mechowo koopad, rannikumaastiku kaitseala ja merekaldal seisvate rändkivi rühm nimega Dwunastu Apostołów (Kaksteist Apostlit). Pucki sõpruslinnad on Cieszyn (Poola), Stein (Baier, Saksamaa), Konz (Saksamaa) ja Guéret (Prantsusmaa). https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/042214011031-0934636?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Dr F. Lorentz, Polskie i kaszubskie nazwy miejscowości na Pomorzu Kaszubskiem (ISBN 83-60437-22-X, ISBN 978-83-60437-22-3). "Ludność w gminach". Poola Statistikaamet. Vaadatud 16.07.2016. Pucki linna koduleht Pucki muuseumi koduleht
Windowsi domeen

Windowsi domeen on Microsofti loodud tsentraalse haldusega võrgulahendus. Domeen koosneb Windowsi operatsioonisüsteemiga personaalarvutitest ja vähemalt ühest serverist. Kui varem kasutati failide ja printerite jagamiseks Windowsi töörühma, siis tänapäeval on selle funktsionaalsuse üle võtnud kodurühm, kuhu kuuluvad arvutid saavad omavahel ressursse jagada. Erinevalt domeeni kuuluvatest arvutitest ei ole töörühma kui kodurühma arvutid tsentraalselt hallatavad, vaid igaüks toimib omaette. Domeenis hallatakse kõiki kasutajakontosid, ressursse, juurdepääsuõigusi, uuendusi jne kesksest serverist. Domeen koosneb tavaliselt ühe kohtvõrgu arvutitest, kuid arvutite füüsiline lähedus pole tingimata vajalik – domeeni kuuluv arvuti võib asuda ka teises linnas või riigis ühendudes domeenikontrolleriga üle interneti. Arvuteid saab domeeni lisada vaid domeeniadministraator. Domeeni keskmeks on server Windows Serveri tarkvaraga, mis täidab domeenikontrolleri rolli. Domeenikontrolleri üheks tähtsaks tarkvaraliseks komponendiks on Active Directory. Selles on kirjeldatud kogu domeeni kasutajakontod, kasutajarühmad, juurdepääsuõigused jne. Kui nüüd kasutaja logib sisse oma domeeni kuuluvasse arvutisse, siis tema kasutajakontot ja juurdepääsuõigusi eri ressurssidele ei verifitseeri enam tema arvuti, vaid domeenikontroller. Sellest järelduvalt saab kasutaja oma kontoga sisse logida ükskõik millisesse domeeni kuuluvasse arvutisse. Kui varem oli kasutaja profiiliinfo ja sätted salvestatud siiski lokaalselt, siis tänapäeval saab kasutada profiilirändlust ning kasutaja seaded rakenduvad igas kasutatavas arvutis. Suuremates süsteemides võib olla ka mitu eri domeeni, igaüks oma kontrolleriga. Sel juhul on võimalik luua kas ühesuunalisi või mõlemasuunalisi usaldusi 2 eri domeeni vahel. Sel moel on võimalik, et ühe domeeni kasutaja pääseb usalduse olemasolul juurde ka teise domeeni ressurssidele. Domeeni administraator võib kehtestada rühmapoliitika, mis jõustub kõigis domeeni arvutites. Näiteks võib nii keelata kasutajatel oma arvutitesse tarkvara installimise ja süsteemi seadete muutmise. Administraator saab ühest kohast konfigureerida kõigi arvutite turbeuuenduste rakendamise, jälgida viirustõrje tööd jne. Paljud operatsioonisüsteemid (Linux, Unix, Mac OS) suudavad mingil määral Windowsi domeeni toetada, kuid siiski piiratult. Näiteks ei tööta ühesuunalised usaldused 2 domeeni vahel ega rühmapoliitika. "Windows network domain". Vaadatud 13.05.2018. "Windows Domain and Workgroup Definition". Originaali arhiivikoopia seisuga 14.05.2018. Vaadatud 13.05.2018. "What is a Windows Domain and How Does It Affect My PC?". Vaadatud 13.05.2018. "Deploy Roaming User Profiles". Vaadatud 13.05.2018. "What are the benefits of a Windows domain?". Vaadatud 13.05.2018. "Active Directory". Vaadatud 13.05.2018.
Agathangeghos

Agathangeghos (armeenia keeles Ագաթանգեղոս; elas 4. või 5. sajandil) oli Armeenia ajaloolane, "Armeenia ajaloo" autor.
Birminghami lennujaam

Birminghami lennujaam (IATA: BHX, ICAO: EGBB), endise nimega Birminghami rahvusvaheline lennujaam, on rahvusvaheline lennujaam 10,2 kilomeetri kaugusel Birminghami kesklinnast. 2017. aastal läbis lennujaama 12,9 miljonit reisijat, mis muutis lennujaama Suurbritannias suuruselt seitsmendaks. Lennujaam on Flybe kodulennujaam.
Addis Abeba Bole rahvusvaheline lennujaam

Addis Ababa Bole rahvusvaheline lennujaam (IATA: ADD, ICAO: HAAB) on rahvusvaheline lennujaam Etioopia pealinnas Addis Abebas. Lennujaam asub umbes kuus kilomeetrit Addis Abeba kesklinnast. Lennujaam on Ethiopian Airlinesi kodulennujaam.
Fieberbrunn

Fieberbrunn on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kitzbüheli ringkonnas. Vald asub 780 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 76,29 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4330 inimest. Vald paikneb Kitzbüheli Alpides. Fieberbrunn on kõige rahvarikkam vald Pillerseetalis. Legendi järgi said purskkaev kiriku juures ja hiljem ka linn nime Fieberbrunn ('palavikupurskkaev'), kui Tirooli krahvinna Margarete paranes palavikust pärast sellest joomist. Varem oli linna nimeks Pramau. Fieberbrunn on talispordikeskus ja rahvusvaheliste lumelauasõidu sündmuste (nagu Lords of the Boards) läbiviimiskoht, samuti matka- ja alpinismikeskus suviti. Läheduses on Roseneggi loss. Suplusjärv Lauchsee on oluline suveturismile. Fieberbrunnist läände, Pillerseetali vaade, Kitzbüheler Horn (vasakul), Wilder Kaiser pilvedes (paremal) Panoraam Fieberbrunni ja Sankt Johanni vahel Fieberbrunn, vesi läbi küla Fieberbrunn, kirik (Katholische Pfarrkirche) tänaval Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.fieberbrunn.tirol.gv.at
Johan Folcher

Johan Folcher (1664 Kalmar – 24. november 1729 Asarum) oli Rootsi vaimulik, teoloog, Tartu ülikooli rektor. Johann Folcheson Folcher õppis Uppsala ülikoolis ja välismaa õppeasutustes ja omandas Giessenis lic. theol. astme. 1696. aastast oli Rootsis Kalmari gümnaasiumis õpetaja, oma tegevuses kaldus pietismi ja spenerianismi. 1701. aastast oli professoriks Pärnus Academia Gustavo-Carolinas, kus oli professor primarius. Aastail 1702 ja 1706 oli ta Pärnus Academia Gustavo-Carolina rektor ja Pärnu konsistooriumi assessor. 1710. aastal põgenes Pärnust Rootsi, kus Stockholmis püüdis edasi arendada Halle pietismi, tagandati vaimulikust ametist ja vallandati professori kohalt. 1718. aastal paigutati vanglasse, kust ta 1720. aastal vabanes ja läks oma tallu Skånes. Hugo Bernhard Rahamägi, Tartu-Pärnu rootsiaegse ülikooli usuteaduskonna õppejõud, nende elukäik ja tegevus 16. Johann Folcheson Folcher, Usuteadusline Ajakiri nr 1932 LISAVIHK NR 3, lk 73-75
Murmanski oblasti vapp

Murmanski oblasti vapp on Venemaa haldusüksuse Murmanski oblasti vapp. Vapp kinnitati ametlikult 6. juunil 2004. Vapi autor on Pjotr Abarin. Murmanski oblasti vapiks on nelinurkne, alt ümarate nurkadega ja terava tipuga heraldiline kilp, mis on jagatud siniseks ja punaseks väljaks. Ülemisel, sinisel väljal on kujutatud kuldseid virmalisi. Alumisel, punasel väljal on aga kuldne ankur ristatud hõbedase kirka ja mõõgaga. Virmalised viitavad Murmanski oblasti paiknemisele polaarjoone taga. Ankur tähistab merendust ja kalapüüki, kirka mäetööstust ja maagi kaevandusi ning mõõk tööviljakust ja sõjalist kuulsust. Sinine on ilu ja ülevuse, punane mehisuse ja jõu, kuld rikkuse ning hõbe puhtuse värv. Murmanski oblasti lipp Murmanski oblasti heraldika (vene keeles)
Kuninganna Alia rahvusvaheline lennujaam

Kuninganna Alia rahvusvaheline lennujaam (IATA: AMM, ICAO: OJAI) on rahvusvaheline lennujaam Ammanis Jordaanias. Lennujaam on Jordaania peamine ja suurim lennujaam. Lennujaam asub umbes 30 kilomeetrit Ammani kesklinnast. Lennujaam on Jordaania rahvusliku lennufirma Royal Jordaniani kodulennujaam. Lennujaama läbis 2017. aastal umbes 7,9 miljonit reisijat.
Indira Gandhi rahvusvaheline lennujaam

Indira Gandhi rahvusvaheline lennujaam (IATA: DEL, ICAO: VIDP) on peamine lennujaam, mis teenindab Delhit Delhi liiduterritooriumil Indias. Lennujaam asub New Delhi kesklinnast 16 kilomeetri kaugusel. Lennujaama pindala on 2066 hektarit. Lennujaam on nimetatud India endise peaministri Indira Gandhi järgi ja tegu on India kõige reisijaterohkeima lennujaamaga 2009. aastast. Lennujaama läbib kõige rohkem Airbus A320 lennukeid maailmas.
Andrei Miljutin

Andrei Miljutin (sündinud 3. oktoobril 1953) on Eesti zooloog, terioloog. Ta on töötanud pikka aega Tartu Ülikooli Zooloogiamuuseumis. Aastail 1993−1996 oli ta Eesti terioloogia seltsi esimees. Ta kaitses doktoritöö teemal "Kodu- ja rändrott Baltikumis: levik ja liikidevahelised suhted" 1987. aastal Leningradi Riiklikus Ülikoolis. Doktoritöö juhendaja oli professor Silvia Pöögelmann. Miljutin, Andrei 2015. Maailma imetajate mitmekesisus. Tallinn: Varrak. CV ETISes.
Väravajoone tehnoloogia

Väravajoone tehnoloogia on tehnoloogiline vahend, mille abil saab kindlaks teha, kas kogu pall ületas väravajoone või mitte. Väravajoone tehnoloogiat kasutatakse kahel viisil: kaamerapõhise väravajoone tehnoloogia ja magnetväljapõhise väravajoone tehnoloogiana. Et teha kindlaks, kas kogu pall ületas väravajoone või mitte, kasutatakse mitut eritarkvaraga võrgus töötavat digikaamerat. Et teha kindlaks, kas kogu pall ületas väravajoone või mitte, on pandud maa alla kaablid ning palli sisse retseptorid, mis võimaldab tarkvara abil arvutada palli täpse asukoha. GoalRef Kotkasilma tehnoloogia Videokohtunik FIFA.com