laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
City Hall Park

City Hall Park on avalik haljasala New Yorgis Lower Manhattanil, täpsemalt Civic Centeris. Park asub Broadway, Chambers Streeti, Centre Streeti ja Park Row' tänava vahel ning seal asuvad New Yorgi raekoda ja Vana New Yorgi maakonna kohtumaja.  City Hall Park – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Anemi keel

Anemi keel on Paapua keel, mida räägivad anemid Paapua Uus-Guineas Uus-Britannia saarel. Teadaolevalt ei ole anemi keel suguluses ühegi teise keelega. Anemi keel on ohustatud, kõnelejate arv on umbes 800. http://www.endangeredlanguages.com/lang/10806 https://glottolog.org/resource/languoid/id/anem1249
Cesare Beccaria

Cesare Bonesana di Beccaria, Gualdrasco ja Villareggio markii (15. märts 1738 – 28. november 1794) oli Itaalia kriminoloog, jurist ja filosoof. Teda on nimetatud valgustusajastu üheks kõige oskuslikumaks juristiks ja kaasaegse kriminaalõiguse isaks. Ta on tuntud oma 1764. aastal ilmunud traktaadiga "Kuritegudest ja karistustest" (itaalia keeles Dei delitti e delle pene), milles mõistab hukka piinamist ja surmanuhtluse rakendamist. Peters 2013, lk 304. Hostettler 2011, lk 160. Hostettler, John (2011). Cesare Beccaria: The Genius of 'On Crimes and Punishments'. Hampshire: Waterside Press. ISBN 978-1904380634. Peters, Edward N. (2013). Torture. University of Pennsylvania Press. ISBN 978-0812215991.
Jägala jõgi

Jägala jõgi on jõgi Põhja-Eestis. Selle pikkus on 98,8 km pikk. Jõgi algab Pandivere kõrgustiku lääneserval Ahula külast ja suubub Ihasalu lahte. Ülemjooksul voolab jõgi läbi Kõrvemaa soode. Suuremad lisajõed on paremalt Soodla jõgi, Jänijõgi, Mustjõgi ja Ambla jõgi ning vasakult Jõelähtme jõgi. Umbes 4 km enne suuet asuv ligi 8-meetrine juga on Eesti kõrgemaid. Suudme ja joa vahel asub Jägala jõe hoiuala. Jõe paremkalda neemikul, umbes 1 km kaugusel suudmest asub Jägala Jõesuu linnamägi. Jõe muud nimed on Kehra jõgi, ülemjooksul ka Kiigumõisa ja Kigumõisa jõgi. Jõel asuvad Linnamäe, Jägala joa ja Vetla hüdroelektrijaam. Jõel on mitu silda. Näiteks Soodla lähistel on Jägala–Käravete teel Soodla kivisild. Kalapüügieeskirjaga on 1. septembrist 30. novembrini keelatud spinningu ja lendõngega kalapüük Linnamäe paisust suudmeni. Erandina on lubatud kalastuskaardi alusel lõhe ja forelli püük Linnamäe paisust suudmeni landi või rakisega varustatud spinninguga ning lendõngega 1. septembrist kuni 31. detsembrini. Aasta ringi on keelatud püük suudmele lähemal kui 1000 meetrit. Jägala jõgi Kõrvemaal Jägala jõe suue Jägala jõgi Kehras Kaunissaare veehoidla Jägala jõgi kalarambi ja hüdroelektrijaama tammiga Vetla külas Jägala juga Jägala jõgi keskkonnaportaalis (vaadatud 24. jaanuaril 2019) "Kalapüügieeskiri". Jägala jõgi keskkonnaportaalis
630. aastad

630. aastad 630. aastad on aastad 630–639 pKr. Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand Kümnendid: 580. aastad 590. aastad 600. aastad 610. aastad 620. aastad - 630. aastad - 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad Aastad: 630 631 632 633 634 635 636 637 638 639 ... ...
Mold

Mold on lühike küna, mis tahuti puidust või kivist (dolomiidist). Asus rehetoas lee vastasnurgas. Moldi visati toidujäätmeid koduloomade, põhiliselt sigade jaoks. Tänu kujusarnasusele on molli järgi saanud nimetuse moldpill, moldorg, moldvõlv. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 117 Mold, Eesti Rahva Muuseum
Granuleerimine

Granuleerimine ehk granulatsioon (ladina keelest granulum 'viljaterake') on metallehistöös, eriti kullassepakunstis kasutatav metalleseme kaunistamise tehnika, mille puhul ese kaetakse väikestest metallkuulikestest (graanulitest) pinnatekstuuri või ornamendiga. Kuulikesed liidetakse eseme pinnaga kuumutamisel, kaasamata muud kinnitusainet. Vanimad näited pärinevad Mesopotaamiast III aastatuhandest eKr. Termin on pärit 19. sajandist. Granuleerimist on võimalik kasutada vaid puhta kulla ja hõbeda puhul või sulamite puhul, mille kulla- või hõbedasialdus on suur. Sulamid väärismetallisisaldusega alla 18 karaadi granuleerimistehnikaks ei sobi. Granuleerimise protsess algab alati graanulite valmistegemisega. Graanulid valmistatakse täpselt samast materjalist kui ese, millega nad pärast liidetakse. Peene metalltraadi või metalliriba küljest lõigatakse väga väikesed tükid ja neid kuumutatakse sulamiseni tiiglis isoleerivas keskkonnas, tavaliselt väga peenes puusöetolmus. Tükid võtavad sulanuna pindpinevuse tõttu ümmarguse kuuli kuju. Kuulikesed jaotatakse ornamendis või pinnakattes kasutamise jaoks suuruse järgi rühmadesse. Üks võimalus saada ühesuuruseid graanuleid on kerida peen kuldtraat spiraalselt ümber jämedama traadi, saadud spiraal lõigatakse pikuti väikesteks rõngasteks ja need sulatatakse ühesuurusteks kuulideks. Kuulikeste kinnitamiseks pinnale soovitud ornamendina või reana kasutatakse (samal viisil nagu kärgemailis metalliriba või filigraanis metalltraadi paikapanemiseks) orgaanilisi liimaineid nagu tragant, kummiaraabik, nisukliister või küdoonia vaik, millega pind pintseldatakse ja seejärel asetatakse graanulid pehmet pintslit kasutades kohale. https://www.langantiques.com/university/granulation-2/ Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, Tallinn 2001 http://www.rdklabor.de/wiki/Granulation https://goldschmiede-plaar.de/2013/03/08/granulieren-technik-der-granulation/ Granulation. - Reallexikon zur Deutschen Kunstgeschichte J. Plaar. Granulieren - Technik der Granulation Video: Gold Jewelry Techniques: Granulation. - The Met
640. aastad

640. aastad 640. aastad on aastad 640–649 pKr. Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand Kümnendid: 590. aastad 600. aastad 610. aastad 620. aastad 630. aastad - 640. aastad - 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad Aastad: 640 641 642 643 644 645 646 647 648 649 ... ...
Konstantin Nieländer

Konstantin Nieländer (ka Niländer 27. veebruar1848 Rakvere vald – 15. august 1928) oli Eesti kunstnik ja joonistusõpetaja. Varsti pärast poja sündi kolis perekond Kadrina lähedale Undla mõisa. Seal tutvus noor Konstantin Kreutzwaldi perekonnaga ning sõbrunes viimase poja Alexisega, kes oli hiljem Kadrinas jaamaülem. Konstantin Nieländer on kujutanud oma sõpra maalil, mis asub tänapäeval Kreutzwaldi Memoriaalmuuseumis. 20-aastaselt asus ta õppima Müncheni Kunstiakadeemiasse ning lõpetas kooli kõrgeima auhinnaga – Ludvigi medaliga. Järgnevad 11 aastat reisis ta Itaalias, Prantsusmaal, Kaukaasias, Türgis, Kreekas, Palestiinas ja Egiptuses. Sealt viis tee teda Adeni kaudu Sri Lankale ja Indiasse. Tagasi Euroopas, võttis ta ette kaheksakuulise jalgsirännaku Itaalias, Saksamaal ja Prantsusmaal. 1877. aastal esines oma teostega Peterburi Kunstide Akadeemia näitusel ja sai auhinnaks hõbemedali. Naasnud kodumaale, töötas ta kolm aastat Tallinnas Toomkooli joonistusõpetajana, reisis siis taas välismaal ning leidis teenistuse Riias Linna Reaalkooli joonistusõpetajana, kuhu jäi järgmiseks 35 aastaks. Kui kool Esimese maailmasõja ajal Tartusse evakueeriti, läks Tartusse ka Nieländer. Ta töötas Treffneri gümnaasiumis kuni 1926. aastani. Nieländeri looming on jäänud valdavalt välismaale. Eesti Kunstimuuseumi kogus on kolm tema maali. Pukits, Märt. Konstantin Niländer. Mälestusleht. - Olion, nr 10, 1930.
650. aastad

650. aastad 650. aastad on aastad 650–659 pKr. Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand Kümnendid: 600. aastad 610. aastad 620. aastad 630. aastad 640. aastad - 650. aastad - 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad Aastad: 650 651 652 653 654 655 656 657 658 659 ... ...
Põiekivid loomadel

Põiekivi on kivitaoline moodustis põies. See on üks liik kuseteedes tekkivatest kusekividest ehk uroliitidest, mille alla käivad veel ka neerukivid, kusitikivid ja kusejuhakivid. Põiekivid on sage nähtus just koduloomadel, eriti kassil ja koeral. Põiekivid tekivad uriini üleküllastumisel mineraalühenditest. Moodustuvad kristallid, mille omavahelisel koondumisel kujunevad kivid. Sellise üleküllastumise põhjuseks võib olla kristallide suurenenud eritumine neerudest, vee neeldumine neerutuubulite kaudu (põhjustab uriini kontsentratsiooni suurenemist) ja muutused uriini pH-s. Lisaks mõjutab põiekivide teket looma dieet, urineerimise sagedus ja geneetika. Kõige enam on põiekivisid kaltsiumoksalaadist (CaC2O4) ja struviidist (MgNH4PO4 · 6H2O). Üheks põiekivide sümptomiks on hematuuria ehk vererakkude esinemine uriinis, mis jätab mulje, et loom kuseb verd. Lisaks võivad põiekivid tekitada ka düsuuriat ehk raskusi ja valulikkust urineerimisel. Siiski on need sümptomid loomadel ka põiepõletiku puhul ning seega pole nende esinemine kindel põiekivide märk. Väiksemad põiekivid võivad jääda eriti isasloomadel kinni kusitisse, põhjustades võimetust urineerida. | Suuremaid põiekive on tunda kompimisel, ent kõiki põiekive, mille suurus ületab 3 millimeetrit, on näha radiograafiaga. Põiekivid, mille koostises olevad mineraalained ei peegelda saadetud elektromagnetilist kiirgust tagasi, ei ilmne ka siis. Neid saab näha ultraheliga. Suuremate põiekivide eemaldamiseks on vajalik operatsioon. Selle käigus lõigatakse lahti kõht ja põis ning eemaldatakse kivid. Järgneb umbes nädalapikkune taastumisperiood, mille käigus võib loomal siiski veel esineda hematuuriat. Mõningat tüüpi põiekive on võimalik ka lahustada kindla dieediga, vältides kirurgiat. See aga ei toimi kõigi kivide puhul ning võtab ka rohkem aega, mõnest nädalast paari kuuni. Lisaks võib sellel ajal jätkuda nii hematuuria kui ka düsuuria. Nii võib toimida näiteks struviidist põiekivide puhul, üritades vähendada uriinis NH4+, Mg2+, ja PO4-3 ioonide kontsentratsiooni. [1] Brown, S. A. "Urolithiasis in Small Animals". In MSD Veterinary Journal. USA: University of Georgia. (Viimati vaadatud 07.11.2019) [2] "Bladder stones". USA: Animal Care Veterinary Hospital. (Viimati vaadatud 07.11.2019) [3][alaline kõdulink] Ernest E. Ward Jr. 2012. "Bladder stones". Northpark Animal Hospital. (Viimati vaadatud 07.11.2019)
Luokesa vald

Suginčiai vald (leedu keeles Luokesos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Molėtai rajooni territooriumil. Valla pindala on 101 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1582 inimest. Valla keskus on Molėtai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil S.Dariaus ir S.Girėno g. 4. Vallavanem on Laimutė Repečkienė. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Molėtų rajono savivaldybė. vaadatud 7.11.2019. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 23.03.2019.
Sensatsioonilisus

Sensatsioonilisus (inglise keeles sensationalism) on massimeedias teatud tüüpi toimetustaktika. Sensatsioonilistes uudiselugudes valitakse ja sõnastatakse sündmused ja teemad nii, et see ergutaks ja erutakse lugejaid ja vaatajaid võimalikult palju. Selline uudiste stiil soodustab sündmustest kallutatud ja eelarvamustega mulje loomist, ilma heaks ajakirjandustavaks oleva neutraalsuseta, moonutades nii loo sisu. Sensatsioonilisus võib tugineda reportaažidele üldiselt ebaolulistel teemadel, kuid kujutades neid ühiskonnale olulist mõju avaldavate sündmustena. Samas võib sensatsioonilisus käia kaasas ka tegelikult uudisevääriliste teemadega, esitledes neid teemasid triviaalselt või tabloidsel viisil, vastupidi professionaalse ajakirjanduse standardite üldistele eeldustele. Sensatsioonilisuse taktikate hulka kuulub tahtlik lollimängimine, emotsioonidele apelleerimine, vaieldav stiil, oluliste faktide ja teabe tahtlik väljajätmine ning lärmakas ja enesekeskne käitumine eesmärgiga tõmmata tähelepanu. Triviaalset teavet ja sündmusi on mõnikord valesti esitatud ja liialdatud kui ühiskondlikult olulisi teemasid, sisaldades sageli lugusid üksikisikute ja väikeste inimrühmade tegevusest, mille sisu on makrotasandi jaoks sageli tähtsusetu ja ebaoluline. "Issue Area: Sensationalism." Fairness and Accuracy In Reporting. Accessed June 2011. Stephens, Mitchell (2007). A History of News. New York: Oxford University Press. ISBN 978-0-19-518991-9. Thompson, John (22. juuni 1999). "The Media and Modernity". Mackay, Hugh; O'Sullivan, Tim (toim-d). The Media Reader: Continuity and Transformation. Sage Publications Ltd. ISBN 978-0-7619-6250-2. "Sensationalism." Merriam-Webster Dictionary. Accessed June 2011. "Sensationalism." Thefreedictionary.com. Accessed June 2011. "Issue Area: Narrow Range of Debate." Fairness & Accuracy In Reporting. Accessed June 2011.
Väärdilemma

Väärdilemma ehk valedilemma on mitteformaalse arutlusvea tüüp, mille puhul väidetakse, et midagi on ekslikult kas/või-olukorraks, kui tegelikult on olemas vähemalt üks lisavõimalus. Väärdilemma võib tekkida mitte ainult tahtlikust petmisest vaid ka lihtsalt lisavõimalus(t)e mitteteadmisest. Lisaks võib see olla harjumuspärase "laisa" mõtlemise tulemus, lähtuvalt inimeste kalduvusest vaadata maailma piiratud võimaluste komplektiga. Näiteks "Britta võttis sõna kapitalismi vastu, seetõttu peab ta olema kommunist" (ta ei pruugi olla ei kapitalist ega kommunist). "Roger vaidles vastu ateistile, kes kritiseeris kristlust, nii et ta peab olema kristlane". Roger võib olla ateist või hoopis budist, kes ei nõustu mõne konkreetse ristiusu vastase argumendi loogikaga. Sarnased või sünonüümsed mõisted on: vale dihhotoomia (mis kirjeldab sagedamini kahe asja eristamist, mis pole tingimata erinevad) vale binaarsus vale valik või vale valiku eksitamine "mustvalgelt mõtlemine kas/või-eksitus ammendavate hüpoteeside eksitus tõrjutud keskmise eksitus vale alternatiivi eksitus Vale valiku esitamine peegeldab sageli tahtlikku katset kõrvaldada mitu võimalust, mis võivad antud küsimuses kompromissiks olla. Näiteks mürasaastet käsitlevate seaduste üldine argument hõlmab vale valikut. Võib väita, et Tallinnas ei tohiks müra reguleerida, sest kui nii tehtaks, muutuks linn drastiliselt negatiivses suunas. See argument eeldab, et näiteks vältimaks pärast keskööd häirivalt suurt müra, tuleb baarid ja muud lõbustusasutused enne südaööd sulgeda. See eirab tõsiasja, et need asutused võivad kasutusele võtta muid müra alandavaid meetmeid, näiteks paigaldades helikindlaid konstruktsioonielemente, et müra liigselt ei leviks. Psühholoogias on väärdilemmaga seotud nähtus mustvalge mõtlemine. On inimesi, kes tegelevad rutiinselt mustvalge mõtlemisega, mille näiteks on isik, kes liigitab teisi inimesi kas täiesti heaks või täiesti halvaks. "False Dilemma". Department of Philosophy, Texas State University. Davies, W. Martin (mai 2006). "An 'infusion' approach to critical thinking: Moore on the critical thinking debate" (PDF). Higher Education Research & Development. 25: 179–193. DOI:10.1080/07294360600610420. Vaadatud 23.07.2019. Desantis, Nick (23. jaanuar 2012). "Data Shows Bars With Most Noise Complaints, But Is It Just Sound and Fury?". The New York Times. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.08.2016. Vaadatud 31.10.2015. AJ Giannini. "Use of fiction in therapy". Psychiatric Times. 18(7): 56–57, 2001.
Baraamu keel

Baraamu keel on Hiina-Tiibeti keelkonna Tiibeti-Birma keelte hulka kuuluv keel, mida emakeelena räägivad baraamud Nepalis. Baraamu keel on kriitiliselt ohustatud. Seda rääkis 2011. aastal umbes 50 inimest. Information from: “A sociolinguistic study of the Baram language” (187–225) . Kansakar, Tej Ratna et al. (2011)
Rūpa

Rūpa ehk kuju või ka keha, vorm või välimus (sanskriti ja paali keeles rūpa; tiibeti keeles gzugs; hiina keeles ⾊ se; jaapani keeles shiki) on hinduismis ja budismis olendite ja nähtuste väline pealispind ehk see, millisena nad paistavad. Keha ehk materiaalne vorm koosneb kõikidel olenditel ja asjadel elementidest: maaollusest, veeollusest, kuumuseollusest ja tuuleollusest, mistõttu ükski kuju, keha, vorm või välimus ei saa olla püsiv ja muutumatu ega tõeline. Budistlikus psühholoogias on rūpa tajumise esmane tase. Rūpa on ka esimene viiest isiksuse koostisosast. Paali kaanoni kontekstis võib rūpa esineda erinevates tähendustes: rūpa-khandha – materiaalsed vormid ehk see, millest kõik koosneb, sisemus; rūpa-āyatana – tunnetatavad objektid ehk kõik see, mida on võimalik meelte abil teada, välimus; nāma-rūpa – nimi ja kuju ehk nimetatud vorm, mis tekib teadvuses (vijñāna) ja viib meeletajudesse ja kuude võimete valda sõltuvusliku tekkimise ahelas. Sõltuvuslik tekkimine Isiksuse koostisosa Ida mõtteloo leksikon: Kuju. [1]
Sankhara

Sankhāra (sanskriti keeles saṃskāra või caitasika või chitta samskara; paali keeles saṅkhāra[2] või cetasika; tiibeti keeles ’du byed; hiina keeles ⾏ xing; jaapani keeles an) on budismis oluline paalikeelne mõiste, millel on mitmeid tähendusi ja mida on tõlgitud mitmeti: moodustised, meelekujund või meeleolu, aga ka valmistaja või moodustaja vmt. Mõiste tähistab korraga nii mõjutajat, mõjutatavat kui ka mõjutamist; tingijat, tingitut ja tingimist; ajendit, ajendatut ja ajendamist; kujundajat, kujundatavat ja kujundamist. Sankhāra tähistab kõiki tegutsema sundivaid tegureid ning seda võib mõista kui teadlikke ja alateadlikke ajendeid, kujutlusi, tunge ja motiive. See on valmistaja või moodustaja ehk miski, mis valmistab ette millegi, mis järgneb. Need on meele kujundid ehk kujutlused, motivatsioonid ehk meele olud ehk (päris täpses tõlkes) “kokkutehtused”. Enamasti viidatakse siin meele tahtelisele ja liikumapanevale aspektile. On kasutatud ka vasteid "tahtemoodustised", "elemendid-liigutajad", "kippumise kogum" jmt. Sankhārad on karmast tingitud tegurid, mis suunavad teadvuse objektidele ning loovad ja kaotavad dharmade hetkekombinatsioone. Nende toime avaldub ühtviisi nii teo, sõna kui ka mõtte tasandil. Ka öeldu ja mõeldu on tegu ehk karma. Sankhārad on üks isiksuse koostisosadest ja sõltuvusliku tekkimise ahela teine lüli. Sankhārad tekivad varasemate (ka eelmiste elude) tegude tulemusel talletatud püsivate muljete põhjal ning jagunevad kolmeks: headeks (pälvimuslikeks), halbadeks (ebapälvimuslikeks) ja neutraalseteks. Inimene teeb tegusid ja kogub teovilju vastavalt sellele, missugune neist kolmest domineerib, kujundades niiviisi oma edasist elu. Budismis peetakse oluliseks vähendada halbade ja suurendada heade sankhārate osakaalu. Hinduismis tähistab see mõiste inimisiksust moodustavaid komponente, mis pärinevad eelmiste elude tegudest ja meeleseisunditest. Mõiste saṅkhāra on lääne mõtte jaoks kurikuulsalt keeruline. – Marko Lepik. Satipatthanasutta - Õpetus teadvustamise viisidest. Märkused. Linnart Mäll. Sõna- ja nimeseletusi Dhammapada tõlke järelsõnas. Andres Herkel. Pratītyasamutpāda ehk sõltuvuslik tekkimine. Akadeemia nr 3, 1994, lk. 533 – 570. Ida mõtteloo leksikon: meeleolu. [1]
Nissi valla vapp

Nissi valla vapp on Harju maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Nissi valla vapp. Vapp kinnitati 21. novembril 1994. Rohelise kilbi keskosas on kolm kuldset kokkukasvanud tupplehtedega metspähklit. Roheline sümboliseerib enamikku valla territooriumist katvat metsa, metspähklid Nissi valla territooriumil asuvat kaunis looduslik kohta Pähklimäge ja metspähklite arv usku, lootust ja armastust inimeste vahel. Nissi valla lipp Nissi valla sümboolika valla kodulehel Nissi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Laura Unuk

Laura Unuk (sündinud 9. novembril 1999 Ljubljanas) on sloveenia maletaja, naiste suurmeister (2019). Unuk tuli neidude maailmameistriks 2014. aastal Durbanis U16- ja 2017. aastal Montevideos U18-vanuseastmes. Ta on 2013. aasta Sloveenia naiste malemeister. Sloveenia naiskonna koosseisus on ta mänginud kolmel naiste maleolümpial (2014–2018). Unuk sai FIDE-lt 2014. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2019. aastal naiste suurmeistri nimetuse.  Laura Unuk – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Laura Unuk FIDE andmebaasis
Bruna Tuzi

Bruna Tuzi (sündinud 5. septembril 1995) on albaania maletaja, naiste FIDE meister (2018). Tuzi tuli 2005. aastal Chaniás Vahemere maade juunioride meistrivõistlustel viiendaks (võistles koos meestega, naiste arvestuses oli ta teine ja sai hõbemedali). Ta on tulnud Albaania neidude meistriks U17- ja U19-vanuseastmes. Albaania naiste meistrivõistlustel on ta võitnud kolm hõbemedalit (2014, 2015, 2018). Tuzi on mänginud Albaania naiskonna koosseisus neljal naiste maleolümpial (2012–2018). Bruna Tuzi. chess-db.com Mediterranean Junior Chess Championship. chess-results.comh Bruna Tuzi FIDE andmebaasis Interview with Bruna Tuzi. kenyachessmasala.com
Jekaterina Kovalevskaja

Jekaterina Valentinovna Kovalevskaja (vene keeles Екатерина Валентиновна Ковалевская; sündinud 17. aprillil 1974 Rostovis Doni ääres) on vene maletaja, naiste suurmeister (1998), naiste maailmameistrivõistluste hõbemedalivõitja (2004). Kovalevskaja on kahekordne Venemaa naiste malemeister (1994, 2000). Ta võitis Euroopa naiste meistrivõistlustelt kaks hõbemedalit (2000, 2001). Ta mängis naiste maailmameistrivõistlustel. 2000. aastal MM-i turniiril New Delhis (64 osavõtjat, nokautsüsteem) sai ta turniiritabelis 11. asetuse. Ta võitis veerandfinaalis Zhaoqin Pengi, kuid kaotas poolfinaalis Xie Junile. 2001. aastal Moskvas sai ta turniiritabelis 7. asetuse. Ta võitis teises ringis Lilit Mkrtšjani, kuid kaotas kaheksandikfinaalis Nino Hurtsidzeile. 2004. aastal MM-i turniiril Elistas sai Kovalevskaja turniiritabelis 12. asetuse. Ta võitis kaheksandikfinaalis Katerõna Lagnot, veerandfinaalis Ketino Kachiani-Gersinskat ja poolfinaalis Humpy Konerut. Finaalis kaotas ta Antoaneta Stefanovale tulemusega 2½:½. 2006. aastal MM-i turniiril Jekaterinburgis sai ta turniiritabelis 19. asetuse. Ta võitis teises ringis Maria Kursovat ja kaheksandikfinaalis Zhaoqin Pengi. Veerandfinaalis kaotas ta Xu Yuhuale. 2012. aastal Hantõ-Mansiiskis sai ta turniiritabelis 41. asetuse. Ta kaotas avaringis Alissa Galljamovale. 2015. aastal Teheranis kaotas ta avaringis Inna Gaponenkole. Kovalevskaja sai FIDE-lt 1994. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 1998. aastal naiste suurmeistri ja 2004. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. Kovalevskaja võitis Venemaa naiskonna koosseisus naiste maleolümpiatel kolm hõbe- (1998, 2002, 2006) ja kaks pronksmedalit (2000, 2004) ning naiste võistkondlikel maailmameistrivõistlustel (2009) hõbemedali. Ta kuulus 2007. aastal Euroopa naiste võistkondlikel meistrivõistlustel võitjanaiskonda.  Jekaterina Kovalevskaja – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jekaterina Kovalevskaja FIDE andmebaasis
Grigori Löwenfisch

Grigori Jakovlevitš Löwenfisch (sünninimi Hershel Löwenfisch; vene keeles Григорий Яковлевич Левенфиш Grigori Jakovlevitš Levenfiš; poola keeles Grigorij Lewenfisz; 19. märts (vkj 7. märts) 1889 Piotrków, Piotrkówi kubermang – 9. veebruar 1961 Moskva) oli Nõukogude Liidu maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1950). Löwenfischist sai 1910. aastatel Venemaa tugevamaid maletajaid. 1920. aastal Moskvas toimunud üleliidulisel maleolümpiaadil tuli ta kolmandaks (võitis Aleksandr Alehhin). NSV Liidu meistrivõistlustel 1923.ja 1925. aastal sai ta teise koha. Aastavahetusel 1934/1935 toimunud meistrivõistlustel, kus kaks eelmist meistrivõistlust võitnud Mihhail Botvinnik osa ei võtnud, jagas ta koos Ilja Rabinovitšiga esikohta. Mais 1937 tuli Löwenfisch teist korda NSV Liidu meistriks. Botvinnik, kes vahepeal oli võitnud tugevakoosseisulise rahvusvahelise turniiri Moskvas (1935), oli seotud kandidaadiväitekirja kaitsmisega ja meistrivõistlustel ei osalenud. NSV Liidu malejuht Nikolai Krõlenko organiseeris veel samal aastal Löwenfischi-Botvinniku matši, et selgitada välja NSV Liidu malemeister. Kuna matš lõppes viigilise tulemusega 6½:6½, siis jäi meistritiitel Löwenfischile. Kolmanda maletajana sai ta 1937. aastal NSV Liidu suurmeistri nimetuse. Löwenfisch taotles, et teda saadetaks Nõukogude Liitu esindama novembris 1938 Hollandis toimunud AVRO suurturniirile, kuid juhtkond otsustas saata Botvinniku. Löwenfisch võttis osa kõigist kolmest sõjaeelsest rahvusvahelisest turniirist Moskvas: 1925. aastal (15. koht), 1935. aastal (6.–7. koht) ja 1936. aastal (7.–10. koht). 1939. aastal Leningradi-Moskva maleturniiril jagas ta 3.–6. kohta. 1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. Varasemate malesaavutuste eest anti nimetus 12 maletajale, teiste seas ka Löwenfischile. 1947 – NSV Liidu teeneline meistersportlane  Grigori Löwenfisch – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis