laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hiina tuba

"Hiina toa" argumendiks nimetatakse Ameerika Ühendriikide filosoofi John Searle'i esitatud vaimufilosoofilist argumenti, mis väidab, et programm ei saa anda arvutile "mõistust", "intentsionaalsust" ega "teadvust", olenemata sellest, kui intelligentselt või inimlikult võib antud programm arvuti käituma panna. Searle avaldades argumendi 1980. aastal teadusajakirjas Behavioral and Brain Sciences ilmunud artiklis "Minds, Brains and Programs". Argument on sellest ajast saadik tekitanud laia arutelu. Argumendi keskmeks on mõtteline eksperiment, mida nimetatakse Hiina toaks. Argument vaidleb vastu funktsionalismi ja vaimu arvutusteooria seisukohtadele, mille järgi saab mõistust vaadelda kui loogiliste sümbolitega töötavat informatsiooni töötlemise süsteemi. Täpsemalt väidab argument, et Turingi test pole adekvaatne viis intellekti mõõtmiseks, ja lükkab ümber seisukohta, mida Searle nimetab tugevaks tehisintellektiks (Strong AI) ja defineerib järgnevalt: "Sobivalt programmeeritud arvuti õigete sisendite ja väljunditega omaks mõistust täpselt samal viisil, nagu inimestel on mõistus." Searle'i mõtteline eksperiment algab järgmise hüpoteetilise eeldusega: tehisintellekti uurijad on loonud arvuti, mis käitub, nagu mõistaks hiina keelt. See arvuti aktsepteerib sisendina hiina kirjamärke ja vastava arvutiprogrammi abil esitab väljundina samuti hiina kirjamärke. Oletame, et see arvuti on võimeline edukalt läbima Turingi testi, ehk suudab inimesest hiina keele kõnelejat veenda, et tegu on arvuti asemel teise hiina keelt kõneleva inimesega. Küsimus, mille Searle oma mõttelise eksperimendiga tõstatab, on järgmine: kas arvuti "oskab" hiina keelt sõna otseses mõttes või pelgalt simuleerib keeleoskust? Esimest varianti nimetab Sarle tugevaks tehisintellektiks ja teist nõrgaks tehisintellektiks. Emergentsus Filosoofiline zombi Mitte ükski päris šotlane Harnad 2001, lk 1 Roberts, Jacob (2016). "Thinking Machines: The Search for Artificial Intelligence". Distillations. 2 (2): 14–23. Vaadatud 17. veebruar 2017. Searle 1992, lk 44 Dennett 1991, lk 435 Searle 1980, lk 2 Dennett, Daniel (1991), "Consciousness Explained", The Penguin Press, ISBN 0-7139-9037-6 Harnad, Stevan (2001), "What's Wrong and Right About Searle's Chinese Room Argument". M.; Preston, J., Views into the Chinese Room: New Essays on Searle and Artificial Intelligence. Oxford University Press Searle, John (1980), "Minds, Brains and Programs", Behavioral and Brain Sciences, 3 (3): 417-424, DOI:10.1017/S0140525X00005756 Searle, John (1992), The Rediscovery of the Mind, Cambridge, Massachusetts: M.I.T. Press, ISBN 978-0-262-26113-5 Simon Blackburn. Oxfordi filosoofialeksikon. Kirjastus Vagabund, 2002. Lk 161. Artikkel "hiina tuba" 1001 ideed, mis on muutnud meie mõtlemist. Peatoimetaja Robert Arp. Kirjastus Varrak, 2014. Lk 872. Artikkel "Hiina toa argument" Hiina toa argument Interneti filosoofiaentsüklopeedias. (inglise keeles) (11. jaanuar 2006) "Tehisintellekt? Aga hiina keelt ei oska" Delfi
Eesti – Uus-Meremaa suhted

Eesti – Uus-Meremaa suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Uus-Meremaa vahel. Uus-Meremaa tunnustas Eesti vastuvõtmist Rahvasteliitu 22. septembril 1921 (Uus-Meremaa oli Rahvasteliidu asutajaliige 1919. aastast koos teiste Suurbritannia dominioonidega). Uus-Meremaa taastunnustas Eestit 28. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 6. jaanuaril 1992. Eesti suursaadik Uus-Meremaal on alates jaanuarist 2020 Kersti Eesmaa. Suursaadik resideerib Austraalias Canberras. Uus-Meremaa suursaadik Eestis on alates jaanuarist 2018 Mary Patricia Thurston. Uus-Meremaa eestlased https://web.archive.org/web/20171107045527/http://vm.ee/et/riigid/uus-meremaa?display=relations (vaadatud 02.11.2017) "Eesti ja Uus-Meremaa suhted – Canberra". canberra.mfa.ee. Vaadatud 25. jaanuaril 2023.
Eesti-Šveitsi suhted

Eesti-Šveitsi suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Šveitsi vahel. Šveits tunnustas Eestit 22. aprillil 1922. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 1938. aastal. Šveits ei tunnustanud Eesti inkorporeerimist Nõukogude Liitu. Šveits taastunnustas Eesti Vabariiki 28. augustil 1991. Tallinnas tegutseb Šveitsi-Balti Kaubanduskoda, mida juhib Jürg Würtenberg. Šveitsi eestlased Šveitsi Eesti Selts https://web.archive.org/web/20171107033906/http://vm.ee/et/riigid/sveits?display=relations (vaadatud 02.11.2017)
Sevan

Sevan (armeenia keeles Սևան; 1935. aastani Jelenovka, vene keeles Еленовка) on kuurortlinn Armeenias Gegharkhunikhi maakonnas, Sevani järve põhjakaldal. Linn asub enam kui 1900 meetrit üle merepinna ulatuval kõrgendikul, 66 km kirdes Armeenia pealinnast Jerevanist ja 40 km põhjas maakonnakeskusest Gavarist. Asula sai alguse 1842. aastal Jelenovka-nimelise vene külana ning kandis seda nime 1935. aastani. Sevani ümbritseb Sevani rahvuspark, mis ulatub linna kirdeservast edelaservani, idas moodustab linna loodusliku piiri Sevani järv. http://www.armstat.am/file/article/demos_09_2.pdf  Sevan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Raplamaa Omavalitsuste Arengufond

SA Raplamaa Omavalitsuste Arengufond on Eesti sihtasutus. Sihtasutuse peakontor asub Rapla maakonnas Raplas aadressil Tallinna maantee 14. Põhikirja järgi on sihtasutuse tegevuse eesmärk "maakonna regionaalset arengut soodustavate programmide ja projektide ning maakondlike ühisürituste täiendavaks finantseerimiseks vajalike rahaliste vahendite sihipärase kogumise ja sihtotstarbelise kasutamise korraldamine". Sihtasutus loodi 1991. Sihtasutust rahastatakse peamiselt maakonna omavalitsuste kaudu. https://web.archive.org/web/20171103065806/http://arengufond.raplamaa.ee/attachments/030_ROLi%20TK%20otsus%20nr%2042%20lisa%20-%20AF%20p%C3%B5hikiri%202017.pdf (vaadatud 02.11.2017) http://arengufond.raplamaa.ee/index.php?option=com_content&view=frontpage&Itemid=1 (vaadatud 02.11.2017) Sihtasutuse koduleht
Kristuse ristimine

"Kristuse ristimine" on mitme teose pealkiri: "Kristuse ristimine", El Greco maal "Kristuse ristimine", Piero della Francesca maal "Kristuse ristimine", Andrea Mantegna maal "Kristuse ristimine" (Andrea ja Leonardo)
Naisriigipeade loend

Siin on välja toodud loend naistest, kes on olnud riigipead. Loend ei hõlma naismonarhe ega naisvalitsusjuhte, kes ei ole olnud samal ajal riigipead. Alates 20. sajandi keskpaigast on kõige rohkem naisriigipäid olnud San Marinol (kokku 17, kusjuures kolm neist on kaks korda olnud riigi kaptenregent). ██ Tähistab ametis olevat riigipead ██ Tähistab riigipead, kelle võim on ajutiselt peatatud Kaldkiri tähistab riigipea kohusetäitjat ja riike, mis on de facto (puuduva või vähese rahvusvahelise tunnustusega) või riiki, mida enam ei eksisteeri. Riigipeade ja valitsusjuhtide koondtabel http://www.iol.co.za/news/politics/no-wars-no-drama-for-matsepe-casaburri-417900 http://www.nation.co.ke/News/politics/Emotional+farewell+as+Mbeki+holds+last+cabinet+meeting+/-/1064/1395972/-/9cwuw2/-/index.html
Thalin

Thalin (venepärane nimekuju Talin) on linn Armeenias Aragatsotni maakonnas.  Thalin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Inimkaubandus

Inimkaubandus on ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastase konventsiooni Palermo protokollis sätestatud definitsiooni järgi "inimese värbamine, vedamine, üleandmine, majutamine või vastuvõtmine, inimröövi toimepanemine või muul viisil jõu kasutamine või sellega ähvardamine, petmine, võimu kuritarvitamine, isiku abitu seisundi ärakasutamine või inimese üle mõjujõudu omava isiku nõusoleku saavutamine selleks, et inimest ekspluateerida. Ekspluateerimisena käsitletakse teise isiku prostitueerimisele sundimist või muul viisil seksuaalset ärakasutamist, sunniviisilist tööd või teenistust, orjuses või sama laadi seisundis pidamist või elundi sunniviisilist eemaldamist. Inimkaubanduse ohvri enda nõusolek ekspluateerimiseks ei oma tähtsust ega vähenda kuriteo tõsidust juhul, kui tegu on toime pandud esimeses punktis nimetatud viisil. Laps on alla kaheksateistkümneaastane isik ja tema värbamine, vedamine, üleandmine, majutamine või vastuvõtmine ekspluateerimiseks on igal juhul inimkaubandus ka siis, kui selleks ei ole rakendatud ähvardamist, petmist, võimu kuritarvitamist jms (vt esimest punkti)." /Keskkriminaalpolitsei 2006. aasta tõlge/ "Sotsiaalministeeriumi soolise võrdõiguslikkuse osakond". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2011. Vaadatud 6. septembril 2010. Palermo protokolli tekst (inglise k)
Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus

Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus on Eesti Kaitseministeeriumi valitsemisalas tegutsev riigiasutus, mille peakontor asub Tallinnas aadressil Järve tänav 34A. Keskus tegeleb peamiselt Eesti riigikaitsega seotud riigihangetega ja kinnisvaraga. Keskuse direktor on Magnus-Valdemar Saar (sündinud 14. oktoobril 1983). Keskus asutati 1. jaanuaril 2017. Alates 1. septembrist 2022 tegutseb Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus valitsusasutusena. "Vabariigi Valitsuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus (Riigi Kaitseinvesteeringute Keskuse ümberkorraldamine valitsusasutuseks)". Riigi Teataja. 19.07.2022. Vaadatud 23.08.2022.
The Belka

The Belka on 1994. aastal Pärnus alguse saanud punk rock bänd. Alates 1. jaanuarist 2007 kandis bänd mõnda aega nime The BLK. Ivo "Belka" Orav – laul ja kitarr Sander "Sannu" Saat - kitarr Marvin Mitt – kitarr Andres Laur – bass Aivo "Aike" Hints – trummid Meelis Laidvee – klahvpillid Tõnis "Tõna" Aare – heli Mario "Marr" Kaldmaa – kitarr Rene "Rennu" Kärner – kitarr Janek Kivi – kitarr Olle Nõmm - kitarr Margit "Maku" Pihhus – bass Tõnis "Tõna" Aare – bass Aadu Sitapea – bass Raivo Väliste – bass Andrus "Utsa" Uutsalu – bass Andres Arens - trummid Janek Vlassov – trummid Rauno Sgirka - trummid Aivo Pilisner – klahvpillid 22. detsember 1994. Esimene etteaste – Mai Kultuurikeskuses Pärnus, üritusel "Tiliseb-tiliseb kitarrikeel" (Aike, Maku, Marr, Belka) September 1995. Saates "7 vaprat" looga "Lies" (Aike, Maku, Marr, Belka) 1995 Delirium Ridibundus (MC) 1998 Kõik On Viimsepeal (demo) 2001 My Weakness (demo) 2002 Delirium Ridibundus (CD) 2003 Mul On Veel Veini (demo) 2003 Kõhn Pihlak (demo) 2004 Minu Kodu On Mu Kindlus (DVD) 2004 Jube Juubel (The Belka 10) (tribuut CD) 2005 Mehega II planeedilt (CD) 2006 Valehambad (Singel) 2007 Castor Fiber (Singel) 2008 Must Kunst (Singel) 2009 Kiviaeg (CD) 2009 Jube Juubel (The Belka 15) (remix CD) 2015 Mehega II Planeedilt (LP)
Merivälja kai

Merivälja kai ehk Merivälja muul on kai (muul) Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis Miiduranna neeme lähedal. Kai pikkus on 150 m ja laius 6 m. Kaiäärne sügavus on 2,5-3,4 m. Kaid ei kasutata sildumiskohana. Arutluse all on tunnistada Merivälja muul koos lähedalasuva laeva- ja bussiootepaviljoniga riiklikuks kultuurimälestiseks ning need rekonstrueerida. Tallinna entsüklopeedia. I köide A-M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 337 "Merivälja muul võib minna kaitse alla ja jahisadam jääda rajamata" ERR, 22. jaanuar 2021 Merivälja muuliga seotud artiklid ERRi portaalis
Aviotehas

Aviotehas (1927–1940 Aviotöökoda) oli Tallinnas Lasnamäel tegutsenud sõjaväeüksus ning sõjalennukite remondiga ja ehitamisega tegelev ettevõte. 1927–1930 oli Aviotehas Lennuväerügemendi osa, pärast 1930 aga Eesti Õhukaitse osa ja allus Lennubaasile. Aviotehases valmistati näiteks lennuk PN-3. Tallinna entsüklopeedia. I köide A-M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 28
Vaimu arvutusteooria

Vaimu arvutusteooria (inglise keeles Computational theory of mind) on filosoofias seisukoht, mille järgi inimese vaim ja aju on informatsiooni töötlemise süsteemid ning mõtlemine on raalimise vorm. Teooria esitas kaasaegses vormis 1961. aastal Ameerika Ühendriikide filosoof ja arvutiteadlane Hilary Putnam, ning hiljem arendas seda edasi USA filosoof ja kognitiivteadlane Jerry Fodor (Putnami doktorant). Ameerika Ühendriikide filosoof John Searle esitas vaimu arvutusteooria vastu mõttelise eksperimendi, mida nimetatakse Hiina toaks. Searle'i vaidleb vastu väitele, et tehisintellekt saab olla intentsionaalne ja arusaamale, et tehisintellekti saab kasutada inimvaimu uurimiseks, sest saab väita tehisintellektil on samuti vaim. Vaimuteooria Kognitivism Konstruktivistlik epistemoloogia Funktsionalism Simuleeritud reaalsus Tehisteadvus "The Computational Theory of Mind". Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia (inglise keeles). 16. oktoober 2015. Vaadatud 3. november 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Searle, John (1980), "Minds, Brains and Programs", Behavioral and Brain Sciences, 3 (3): 417-424, DOI:10.1017/S0140525X00005756
Tiit Lepmann

Tiit Lepmann (sündinud 15. mail 1949 Tartus) on Eesti matemaatikadidaktik. Lõpetas 1967. aastal Tartu 7. Keskkooli. Samal aastal alustas õpinguid Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) matemaatikateaduskonnas, mille lõpetas 1972. aastal kvalifikatsiooniga matemaatik, matemaatikaõpetaja. Aastatel 1981–1984 jätkas õpinguid aspirantuuris TRÜ matemaatika õpetamise metoodika kateedris matemaatika õpetamise metoodika alal. Kaitses Tartus 1987. aastal pedagoogikakandidaadi dissertatsiooni teemal "Mõistete omandatus ja selle seos nende esitamismetoodikaga õpikus (VII klass)" (juhendaja dots Jaan Reimand). Täiendanud end erialaselt Saksamaal Freiburgi Pedagoogilises Kõrgkoolis, Giesseni ülikoolis (1996), Greifswaldi ülikoolis (1998) ja Helsingi Ülikoolis (2006). Töötas matemaatikaõpetajana (1972–1975 Tartu 10. Keskkoolis), assistendina (1975–1979 TRÜ matemaatika õpetamise metoodika kateedris), stažöör-uurijana (1979–1981 samas kateedris), vanemõpetajana (1984–1989 samas kateedris). Dotsent 1989. aastast. Aastani 2004 töötas põhitöö kõrvalt Tartu koolides matemaatikaõpetajana. Emeriteerus 2014. aastal. Aastatel 1996–2006 Tartu Ülikooli (TÜ) matemaatika didaktika õppetooli hoidja, 2006–2008 TÜ matemaatika didaktika uurimisrühma juht, 2008–2013 TÜ matemaatika instituudi koolimatemaatika keskuse juht ja 2013–2014 TÜ matemaatika instituudi koolimatemaatika ja -informaatikakeskuse juhataja. Tegelenud matemaatika didaktikaga. Põhilised uurimisvaldkonnad: õpetatava aine (matemaatika mõisted, seosed ja ülesanded) esitussüsteemi kirjeldamise võimalused ja nende rakendamine matemaatikaõpikute analüüsimisel; matemaatika õpetamise aktiivsed meetodid; koolimatemaatika omandatus (tasemetööd, riigieksmaid, TIMSS ja PISA uuringud) ja seda mõjutavad tegurid. Käsitlenud ka koolimatemaatika reformimisega ja õppekava arendamisega seotud küsimusi. Olnud kolme ETF grandi hoidja: Pedagoogikateaduse kaasaegsete ideede rakendumine arvutiseerunud ja erinevaid valikuid võimaldavas matemaatikaõpetuses (1998–2000), Üldhariduskooli matemaatika õppekava innovatsiooniprotsess õpilaste matemaatilise arengu ning õpilaste ja õpetajate arusaamade taustal (2001–2003) ja Õppekava kognitiivsete ja praktilis-rakenduslike pädevuste realiseerumine koolimatemaatikas õpetajate arusaamade ning siseriiklike ja rahvusvaheliste tasemeuuringute taustal (2005–2007). Juhendanud hulgaliselt üliõpilaste diplomitöid, õpetajakoolituse lõputöid ja nelja magistritööd. 2008 Tartu Ülikooli aumärk 2009 Tartu Ülikooli medal Koolimatemaatika õpikute autor. [viide?] Marek Schapel. Probleemide väljad koolimatemaatikas,Tartu Ülikool:1999. Hillar Uudevald. Kunsti geomeetria, Tartu Ülikool:2000. Aile Jair. Lookused, nende konstrueerimine dünaamilise geomeetria tarkvara abil, Tartu Ülikool: 2005. Jane Albre. Dünaamilised slaidid 12. klassi matemaatikaõpiku juurde, Tartu Ülikool: 2008. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Tema abikaasa on Lea Lepmann ja nende tütar on ooperilaulja Karmen Puis. Eesti teaduse infosüsteem ETIS Matemaatika didaktika veebileht
Keskturg

Keskturg (ka Tallinna Keskturg) on turg Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis Keldrimäe tänav 9. Turg rajati 1947. aastal. Keskturul asus Nõukogude ajal Tallinna Mererajooni kultuurimaja ehk Turu klubi. 1990. aastate keskel turg erastati. Aastani 2019 kuulus Keskturg Turukaubanduse AS-ile, 2019. aastal ostis turu Astri Grupp. Astri Grupile kuuluvad Tartu Lõunakeskus, Pärnu Keskus, Narva Astri Keskus ja Fama Keskus ning Tallinna Balti Jaama Turg. Keskturg august 1949 Keskturg august 1949 Keskturg august 1949 Tallinna entsüklopeedia. II köide N-Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 272 Astri Grupp ostis Tallinna keskturu, ERR.EE, 25.06.2019
Kreem

Kreem (prantsuse sõnast crème 'piimakoor') on püdela või pastataolise rasvaine (näiteks vaseliini, taimse rasva, õli) vesiemulsioon. Kreeme kasutatakse näiteks kosmeetikas. kingakreem määre salv võie Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 134.
Kuivati

Kuivati on mitmetähenduslik sõna: Kuivati on seade, millega kuivatatakse Kuivati on sama mis viljakuivati Kuivati on sama mis käbikuivati (mesinduses)
Kunstikool

Kunstikool on õppeasutus, kus antakse kujutava kunsti, tarbekunsti- ja arhitektuuriharidust. 16. sajandil tegutses palju kunstnike töökodasid, millest osadest kasvasid välja kunstikoolid ja ateljeekoolid. Mõnes riigis (nt Nõukogude Liidus) eristati kesk- ja kõrgema astme kunstikoole (nt kunstiakadeemia ja kunstiinstituut). Esimesed Eesti kunstikoolid olid Tartu ülikooli joonistuskool, Tallinna Kunsttööstuskool ja Kunstiühingu Pallas kunstikool. Eesti kunstikoolide loend Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 214.
Kuurort

Kuurort (saksa keelest Kurort 'ravikoht') on koht, kus on looduslikke ravitegureid (nt tervistav kliima, mineraalvesi, ravimuda) ja kus on loodud võimalusi nende kasutamiseks. Eesti esimesed kuurordid asutati 19. sajandi alguses. Eesti kuurordid (kuurortlinnad) on Pärnu, Haapsalu, Kuressaare, Narva-Jõesuu ja Värska. Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 258.
Rajoon (Venemaa)

Rajoon (vene keeles район) on 2. järgu haldusüksus Venemaa Föderatsioonis Seisuga 1. jaanuar 2010 oli Venemaal 1868 rajooni. Mõnes föderatsioonisubjektis nimetatakse rajoone teisiti – näiteks Tõvas kožuunideks ja Jakuutias ulussideks. Elanike arvult on suurim Vsevoložski rajoon Leningradi oblastis – 326,7 tuhat elanikku (2017), väiksem Aleuudi rajoon Kamtšatka krais – 688 elanikku (2017). Territooriumilt suurimad rajoonid asuvad Krasnojarski krais: põhjaosas Taimõri Dolgaani-Neenetsi rajoon (879 900 km²) ja keskosas Evengi rajoon (763 200 km²). Venemaa väiksem rajoon asub Tšeljabinski oblastis – Korkino rajoon (102,76 km²). Mõned rajoonid omavad rahvuslikku staatust. 2011. aasta seisuga oli Venemaal 12 rahvusrajooni, nende seas Baunti evengi rajoon Burjaatias, Kalevala rahvusrajoon Karjalas, Bõstrinski rajoon Kamtšatka krais, Saksa rahvusrajoon Altai krais, Azovo saksa rahvusrajoon Omski oblastis ja Moma rahvusuluss Jakuutias. Kohalikku omavalitsust teostatakse rajoonides munitsipaliteetide kaudu. Reeglina on rajooni piires moodustatud munitsipaalmoodustisena munitsipaalrajoon, harvemini linnaringkond (näiteks Sahhalini ja Sverdlovski oblastis) või munitsipaalringkond (Moskva linna rajoonides). Rajooni piirides võib olla moodustatud ka mitu munitsipaalringkonda (näiteks Peterburi linna rajoonides).
Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskus

Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskus (lühend TEHIK) on Eesti riigiasutus (kompetentsikeskus), kuhu on konsolideeritud Sotsiaalministeeriumi IKT osakonna ja Eesti E-tervise Sihtasutuse rollid. TEHIKu tegevusvaldkondade seas on Sotsiaalministeeriumi valitsemisalas olevate tervise-, sotsiaal- ja töövaldkonnaga seotud IKT teenuste arendamine ja haldamine. TEHIK alustas tööd 1. jaanuaril 2017. https://web.archive.org/web/20171103140839/https://www.tehik.ee/meist.html (vaadatud 03.11.2017) TEHIKu koduleht
Rajoon

Rajoon on mitmetähenduslik sõna. Haldusüksuste tüübid: Rajoon (Armeenia), 2. järgu haldusüksus Armeenias Rajoon (Aserbaidžaan), 1. järgu haldusüksus Aserbaidžaanis Rajoon (Gruusia), 2. järgu haldusüksus Gruusias Rajoon (Kasahstan), 2. järgu haldusüksus Kasahstanis Rajoon (Kõrgõzstan), 2. järgu haldusüksus Kõrgõzstanis Rajoon (Leedu), 2. järgu haldusüksus Leedus Rajoon (Moldova), 1. järgu haldusüksus Moldovas Rajoon (Tadžikistan), 2. järgu haldusüksus Tadžikistanis Rajoon (Transnistria), 1. järgu haldusüksus tunnustamata Transnistrias Rajoon (Türkmenistan), 2. järgu haldusüksus Türkmenistanis Rajoon (Ukraina), 2. järgu haldusüksus Ukrainas Rajoon (Usbekistan), 2. järgu haldusüksus Usbekistanis Rajoon (Valgevene), 2. järgu haldusüksus Valgevenes Rajoon (Venemaa), 2. järgu haldusüksus Venemaal Ajaloolised haldusüksuste tüübid: Rajoon (Läti), endine haldusüksus Lätis Rajoon (NSVL), haldusüksus Nõukogude Liidus Muu: Ansambel Rajoon
Lembit Piiriselg

Lembit Piiriselg (25. detsember 1906 Käina vald – 4. jaanuar 1942) oli eesti põllumees. Ta oli Käina põllumeeste konvendi ja Põllutöökoja liige, II Riigivolikogu valimiste vastaskandidaat 23. valimisringkonnas. Arreteeriti 14. juunil 1941, 21. märtsil 1942 mõisteti erinõupidamise otsusega 10 aastaks vanglasse (§ 58-4), tegelikult oli juba surnud.
Riigikaitse Edendamise Sihtasutus

Riigikaitse Edendamise Sihtasutus on Eesti sihtasutus. Sihtasutuse eesmärgid on toetada Kaitseväe ja Kaitseliidu varustatust ja väljaõpet ning tõsta kaitseväelaste ja kaitseliitlaste haridustaset. Sihtasutuse asutasid 18. juunil 2004 Eesti Vabariik ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoda. Kaitseressursside Amet http://www.mil.ee/et/arhiiv/4784/asutati-riigikaitse-edendamise-sihtasutus (vaadatud 03.11.2017) Asutati Riigikaitse Edendamise Sihtasutus, Kaitseväe portaal, 18.06.2004 Toeta Ukrainas vigasaanutele meditsiinilise abi pakkumist Koda.ee
Helga Kriiel

Helga Kriiel (1913–1996) oli eesti pedagoog. 1936. aastast oli ta Ellamaa turbatööstuse lasteaia lasteaednik. 1945. aastast oli ta Tallinna 13. Lasteaia juhataja. Aastatel 1953–1975 oli ta Tallinna 18. Lasteaia juhataja. 1968 Eesti NSV teeneline õpetaja Siseriigist. Päewaleht, 30. november 1936 Eesrindlikke naisi Eesti NSV hariduspõllul. Nõukogude Õpetaja, 9. märts 1945 "Rõõmutarekese Lasteaia õppekava" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 3. novembril 2017.
The Talos Principle

"The Talos Principle" on Horvaatia videomänguarendajate Croteami loodud ja Devolver Digitali 2014. aastal avaldatud filosoofiline mõistatus-videomäng. Mäng ilmus 2014. aasta 11. detsembril algselt Linuxile, OS X-ile ja Windowsile, 2015. aasta mais ilmus lisaks Androidi ja sama aasta oktoobris PlayStation 4 oma. 2017. aasta oktoobris ilmus versioon iOS-ile ja virtuaalreaalsuse võimekusega versioonid Oculus Riftile ja HTC Vive'ile. 2015. aasta 23. juulil ilmus mängule DLC "Road to Gehenna". Mängu pealkiri on tuletatud vanakreeka mütoloogia pronkshiiglasest Talosest, kelle Zeus pani Kreetale Liibanoni printsessi Europet valvama. Mängus esineb ka teisi erinevatest mütoloogiatest ja religioonidest tuletatud või nendega seotud nimesid nagu näiteks Elohim, Gehenna, Milton, Samsara ja Uriel.  Pikemalt artiklis Talos Principle 2 2016. aasta mais teatas Croteam, et mängu järg "The Talos Principle 2" on arenduses. Järg ilmus 2. novembril 2023. "Portal" "Quantum Conundrum" "Antichamber" "Magrunner: Dark Pulse" "The Witness" "The Turing Test" Kampis, Laura. (2016). "Garden of Eden for Artificial Intelligence: How "The Talos Principle" Demonstrates the Difficulty of Defining Consciousness for AI on the Implied Player". (inglise keeles) O'Connor, Alice (20. mai 2016). "The Talos Principle 2 Discreetly Announced". Rock Paper Shotgun. Vaadatud 20. mai 2016. Mariella Moon (27. september 2023). "The Talos Principle 2 will hit consoles and PC on November 2". Engadget (inglise keeles). Vaadatud 3. september 2024.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Ametlik koduleht (inglise keeles)
Jõgeva haigla

Jõgeva haigla on haigla Jõgeva maakonnas Jõgeval aadressil Piiri tänav 2. Detsembrist 2002 tegutseb haigla sihtasutusena (SA Jõgeva Haigla). Jõgeva haigla avati 12. detsembril 1944. Tollal asus see aadressil Kesk tänav 3. 1957 sai haigla rajoonihaiglaks. 1964 sai haigla rajooni keskhaiglaks. 1983 kolis haigla ümber vastvalminud hoonesse aadressil Piiri tänav 2. https://web.archive.org/web/20171103145628/http://www.jogevahaigla.ee/haigla/ (vaadatud 03.11.2017) http://www.jogevahaigla.ee/haigla/natuke-ajaloost/ (vaadatud 03.11.2017) Haigla koduleht