laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Žygaičiai vald

Žygaičiai vald (leedu keeles Žygaičių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil. Valla pindala on 215 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2611 inimest. Valla keskuseks on Žygaičiai alev (2011. aastal 542 elanikku), vallamaja aadress on Žygaičių g. 27. Vallavanem on Vytautas Juška. Aukštupiai linnamägi Balskai paisjärv. Vaade Visbaraist Sartininkai kirik Draudeniai järv [1]. TAURAGĖS RAJONO SAVIVALDYBĖ, vaadatud 5.01.2016. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_07.htm?lang=lt#taur_r Valla koduleht (leedu keeles)
Anadõri rajoon

Anadõri rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuktšimaal. Rajoonis on 13 kohalikku omavalitsusüksust ja 15 asulat. Численность населения СССР на 17 января 1939 года. По районам, районным центрам, городам, рабочим поселкам и крупным сельским населенным пунктам.  Anadõri rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Anadõri rajooni koduleht (vene keeles)
Anne Tuuling

Anne Tuuling (aastani 1965 Anne Tanner; sündinud 14. oktoobril 1938 Tallinnas) on eesti näitleja, ajakirjanik ja režissöör. Ta lõpetas aastal 1957 Tallinna 2. Keskkooli. Aastatel 1959–1960 õppis ta Draamateatri õppestuudios, aastal 1965 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2.lend). Aastatel 1965–1978 oli ta Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri näitleja, 1978–1981 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kaugõppeosakonna dispetšer ja režiiõppejõud, 1981–2003 Eesti Televisiooni teatrisaadete toimetaja. Tema toimetatud saatesarjade hulka kuuluvad näiteks "Imet tabamas" (1981–1985), "Käidud teed" (1983–1985), "Teatrivara" (1986–1990), "Lennud" (1991–2000, koos Reet Neimariga), "Tähe valgus" (1989–1992, "Premjäär" (1992–1994), "Teatriilm" (1994–1995), "Pärast eesriide langemist" (1996–1997), "Siin ja praegu" (1995–2001), ent ta on teinud ka portreesaateid näitlejatest, lavastajatest ja teatrikunstnikest. Samuti on ta koostanud teatriraamatuid („Kaamel vapiloomaks I”, 2000, koos Anneli Saro ja Iivi Lepikuga, „Ma jutustan teile oma loo”, 2006; „GITIS : Eesti stuudio Moskvas 1948–1953”, 2011, mõlemad koos Iivi Lepikuga, „Sulev Nõmmik: „Kui näeme, siis teretame!””, 2011, koos Gerda Kordemetsaga, „ENSV Teatriühingu Lavakunsti Stuudio 1961–1971 Tallinnas”, 2015, koos Anne Margistega).[viide?] 1964 George Bernard Shaw "Tagasi Metuusala juurde" (diplomilavastus, Kirjanike majas) – Eeva 1965 Nikolai Gogol "Revident" (diplomilavastus) – Anna Andrejevna 1966 Jevgeni Švarts "Lumekuninganna" – Naisröövlipealik 1967 Maksim Gorki / Voldemar Panso "Ema" – Ludmilla 1968 August Kitzberg "Libahunt" – Mari 1969 Shakespeare "Romeo ja Julia" – sinjoora Capuletti 1970 A. H. Tammsaare / Voldemar Panso / Mari-Liis Küla "Inimene ja revolutsioon" – emand Lohk 1974 Aleksis Kivi "Nõmmekingsepad" – Kreeta 1976 Agatha Christie / Mati Unt "Kümme neegrit" – missis Rodgers 1977 Fernand Crommelynck "Suurepärane sarvekandja" – Florence 1979 August Kitzberg / Priit Aimla "Rätsep Õhu meenutused" – Tiiu Ellerhein 1979 Harri Vasar / Kalju Komissarov "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi" – Unimüts Tema isa oli mööblitisler ja ema õmbleja. Oli abielus näitleja Margus Tuulinguga. Nende tütar Mari Tuuling on teatriteadlane, toimetaja ja dramaturg.[viide?]
Kontuur (muusika)

Kontuur on muusikas üksteisele järgnevate helide (tavaliselt helikõrguslikke) suhteid kujutav funktsioon ajas. Kontuuri mõiste on võetud kasutusele, et luua eelkõige erinevate meloodiate kui helikõrguste järjestatud hulkade võrdlemiseks ühtne lähtealus. Ameerika muusikateadlane Robert D. Morris on pakkunud välja kontuuri redutseerimise algoritmi (Contour Reduction Algorithm). Muusikapsühholoogias on avastatud, et täpsete helikõrguste tuvastamise asemel tajub ja mäletab inimene helikõrguse muutumist pigem meloodia üles-alla liikumisena. Kontuuri kui mõistet kasutatakse helikõrguste järgnevuste analüüsimisel ka etnomusikoloogias ja kõnesünteesis. Cogan, Robert; Escot, Pozzi 1976. Sonic Design: The Nature of Sound and Music. Englewood Cliffs, New York, Prentice-Hall Friedmann, Michael 1985. A Methodology for the Discussion of Contour: Its Application to Schoenberg's Music. Journal of Music Theory 29: pp. 223-48 Morris, Robert D. 1987. Composition with Pitch-Classes: A Theory of Compositional Design. New Haven and London: Yale University Press Morris, Robert D. 1993. New Directions in the Theory and Analysis of Musical Contour. – Music Theory Spectrum, Vol. 15, No. 2. (Autumn, 1993), pp. 205-228 Polansky, Larry 1987. Morphological Metrics: An Introduction to a Theory of Formal Distances. – Proceedings of the International Computer Music Conference. San Francisco: Computer Music Association Polansky, Larry; Bassein, Richard 1992. Possible and Impossible Melody: Some Formal Aspects of Contour. – Journal of Music Theory, Vol. 36, No. 2. (Autumn, 1992), pp. 259–284 MusiContour
1 (Tallinna trammiliin)

1. trammiliin on Tallinna trammiliin, mis teenindab reisijaid liinil Kopli – Kadriorg Väljumised 6-10 minuti tagant. Kadriorg trammipeatus, August Weizenbergi tänaval J.Poska Trammipeatus, Jaan Poska tänaval Tallinna ülikool trammipeatus Narva maanteel Hobujaama trammipeatus Narva maanteel Mere puiestee trammipeatus Mere puiesteel Kanuti trammipeatus Mere puiesteel Suur Rannavärav trammipeatus, Põhja puiesteel Põhja puiestee trammipeatus, Põhja puiesteel Balti jaama trammipeatus, Kopli tänaval Telliskivi trammipeatus, Kopli tänaval Salme trammipeatus, Kopli tänaval Volta trammipeatus, Kopli tänaval Krulli trammipeatus, Kopli tänaval Angerja trammipeatus, Kopli tänaval Sitsi trammipeatus, Kopli tänaval Maleva trammipeatus, Kopli tänaval Sirbi trammipeatus, Kopli tänaval Marati trammipeatus, Kopli tänaval Sepa trammipeatus, Kopli tänaval Kopli trammipeatus, Kopli tänaval. Kopli, Sepa, Marati, Sirbi, Maleva, Sitsi, Angerja, Krulli, Volta, Salme, Telliskivi, Balti jaam, Põhja puiestee, Suur Rannavärav, Kanuti, Mere puiestee, Hobujaama, Tallinna ülikool, L.Koidula, Kadriorg, Kadrioru trammipeatus (August Weizenbergi tänaval Poska trammipeatus, Jaan Poska tänaval Koidula trammipeatus, Lydia Koidula tänaval Hobujaama trammipeatus, Narva maanteel Hobujaama trammipeatus, Narva maanteel 2009 Hobujaama trammipeatus, Narva maanteel Mere puiestee trammipeatus, Mere puiesteel Mere puiestee trammipeatus, Mere puiesteel Kanuti trammipeatus, Mere puiesteel Linnahalli trammipeatus, Põhja puiesteel Balti jaama trammipeatus, Kopli tänaval Volta trammipeatus, Kopli tänaval Angerja trammipeatus, Kopli tänaval Sitsi trammipeatus, Kopli tänaval Tramm Sitsi mäel Kopli tänava ääres Sepa trammipeatus, Kopli trammipeatus Kopli trammipeatus-lõppjaam Kopli trammidepoo Trammiliiklus Tallinnas Tallinna ühistranspordiliinid
5 (Tallinna trammiliin)

5. trammiliin on Tallinna trammiliin, mis teenindab reisijaid liinil Kopli – Vana-Lõuna. Liin töötas 2000. aasta oktoobrist jaanuarini 2004 ja hakkas uuesti tööle 1. novembrist 2023, 6. trammiliini asemel. Trammiliiklus Tallinnas Tallinna ühistranspordiliinid
Kullamaa vald

Kullamaa vald oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas. 2016. aastal sõlmisid Kullamaa, Lääne-Nigula, Martna, Noarootsi ja Nõva vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende viie valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääne-Nigula vald. Kullamaa viimane vallavanem oli Jüri Ott. Kullamaa vallas oli 14 küla (sulgudes elanike arv seisuga 1.01.2008, kokku 1296): Jõgisoo (66), Kalju (49), Kastja (5), Koluvere (368), Kullamaa (314), Kullametsa (57), Leila (45), Lemmikküla (9), Liivi (157), Mõrdu (22), Päri (42), Silla (36), Ubasalu (40), Üdruma (96). Kullamaa vasallilinnus Koluvere piiskopilinnus Patsu kraav Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Kullamaa valla, Lääne-Nigula valla, Martna valla, Noarootsi valla ja Nõva valla ühinemisleping www.riigiteataja.ee Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 "Kullamaa valla koduleht".
Tšukotka rajoon

Tšukotka rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuktšimaal. Численность населения СССР на 17 января 1939 года. По районам, районным центрам, городам, рабочим поселкам и крупным сельским населенным пунктам.  Tšukotka rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis http://www.chukot.izbirkom.ru/way/935133.html (vene keeles)
6 (Tallinna trammiliin)

6. trammiliin on Tallinna trammiliin, mis teenindab reisijaid liinil Kopli – Tondi. Liini kasutati ainult teiste trammiliinide asendamiseks remondi ajal. 2023. aastal taheti liini püsivalt käiku jätta, aga siiski otsustati see asendada 5. liiniga. Trammiliiklus Tallinnas Tallinna ühistranspordiliinid Tallinnas hakkab peagi tööle uus trammiliin, Postimees, 11. juuni 2013 Tallinna ajutine trammiliin 6 Koplist Tondile muutub püsivaks, ERR uudised, 3. juuli 2023
3 (Tallinna trammiliin)

3. trammiliin on Tallinna trammiliin, mis teenindab reisijaid liinil Tondi–Kadriorg. Väljumised 6–20 minuti tagant. 1. juulist 2009 kuni 31. maini 2012 töötas liin ainult tööpäevistel tipptundidel. Kadrioru trammipeatus (August Weizenbergi tänav) J. Poska trammipeatus (Jaan Poska tänav) Tallinna ülikooli trammipeatus (Tallinna Ülikool) Hobujaama trammipeatus (Viru Keskuse ja Viru Keskuse bussiterminali läheduses) Viru trammipeatus (peatus asub Tammsaare pargi ja Musumäe ehk Viruvärava mäe läheduses) Vabaduse väljaku trammipeatus Vabaduse väljaku juures, Pärnu maanteel Kosmose trammipeatus (Kino Kosmos) Vineeri trammipeatus (endise Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaadi juures, Vineeri tänav) Tallinn-Väike trammipeatus (saanud nime mõnisada meetrit eemal paikneva Tallinn-Väikse raudteejaama järgi) Tondi trammipeatus (Tondi raudteepeatus Tondil) Tondi trammipeatus (Tondi raudteepeatus Tondil) Kalevi trammipeatus endise Kondiitritoodete vabrik Kalev juures, Pärnu maanteel Tallinn-Väike trammipeatus (saanud nime mõnisada meetrit eemal paikneva Tallinn-Väikse raudteejaama järgi) Vineeri trammipeatus (endise Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaadi juures, Vineeri tänav) Kosmose trammipeatus (Kino Kosmos) Vabaduse väljaku trammipeatus Vabaduse väljaku juures, Pärnu maanteel Viru trammipeatus (peatus asub Tammsaare pargi ja Musumäe ehk Viruvärava mäe läheduses) Hobujaama trammipeatus (Viru Keskuse ja Viru Keskuse bussiterminali läheduses) 4. ja 3. trammiliini pöörang Tallinna ülikooli trammipeatus (Tallinna Ülikool) L. Koidula trammipeatus (Lydia Koidula tänav) Kadrioru trammipeatus (August Weizenbergi tänav) Tondi trammipeatus ja Tondi lõpp-peatus Tondi trammipeatus Tondi trammipeatus Vineeri trammipeatus Pärnu maanteel Vineeri trammipeatus Pärnu maanteel Vabaduse väljaku trammipeatus Pärnu maanteel Vabaduse väljaku trammipeatus Pärnu maanteel Vabaduse väljaku trammipeatus Pärnu maanteel Viru trammipeatus Pärnu maanteel Viru trammipeatus Pärnu maanteel, 2013 Hobujaama trammipeatus Narva maanteel Hobujaama trammipeatus Narva maanteel, 2009 Hobujaama trammipeatus Narva maanteel Koidula trammipeatus Lydia Koidula tänaval Poska trammipeatus Jaan Poska tänaval Kadrioru trammipeatus August Weizenbergi tänaval Trammiliiklus Tallinnas Tallinna ühistranspordiliinid J. Poska 11801-1, web.peatus.ee Tallinna Ülikool, 10703-1, web.peatus.ee
Kaarli mõis

Kaarli mõis oli mitme Eesti mõisa nimi: Kaarli mõis (Ambla) (Karlshof), Saksi kõrvalmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal Kaarli mõis (Halliste) (Karlsberg), Õisu kõrvalmõis Halliste kihelkonnas Pärnumaal Kaarli mõis (Helme), karjamõis, Helme kihelkonnas Kaarli mõis (Kambja) (Karlsberg), poolmõis Kambja kihelkonnas Tartumaal Kaarli mõis (Koeru), karjamõis, Koeru kihelkonnas Kaarli mõis (Põlva), karjamõis, Põlva kihelkonnas Kaarli mõis (Rakvere) (Alt-Sommerhusen), rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal Kaarli mõis (Maarja-Magdaleena) (Karlsberg), Vara kõrvalmõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal Kaarli mõis (Tartu-Maarja) (Karlsberg), Tammistu kõrvalmõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal Kaarli mõis (Tarvastu), karjamõis, Tarvastu kihelkonnas Kaarli mõis (Võnnu), karjamõis, Võnnu kihelkonnas
Kaarli mõis (Halliste)

Kaarli mõis (saksa keeles Karlsberg) oli Õisu mõisa kõrvalmõis Halliste kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Mulgi valda. Kaarli mõisa karjamõis oli Ülemõisa mõis[viide?]. http://www.mois.ee/pikknimk.shtml (vaadatud 05.01.2016)
Tšauni rajoon

Tšauni rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuktšimaal. Rajoonis on 5 kohalikku omavalitsusüksust ja 12 asulat. Численность населения СССР на 17 января 1939 года. По районам, районным центрам, городам, рабочим поселкам и крупным сельским населенным пунктам.  Tšauni rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tšauni rajooni koduleht (vene keeles)
Ätte mõis

Ätte mõis (saksa keeles Aette) oli Vara mõisa kõrvalmõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Peipsiääre valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 05.01.2016).
Vändra vald

Vändra vald oli vald Pärnu maakonnas. Vald liitus 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus naabervaldadega Põhja-Pärnumaa vallaks. Valla pindala oli 642 km². Enne Kaisma valla liitumist 2009 oli pindala 458,2 km². Elanike arv enne Kaisma valla liitumist oli 2552 (seisuga 1.01.2006). Vändra viimane vallavanem oli Jaanus Rahula. Vändra vallas oli 43 küla: Aluste, Allikõnnu, Kaansoo, Kadjaste, Kaisma, Kalmaru, Kergu, Kirikumõisa, Kobra, Kose, Kullimaa, Kurgja, Kõnnu, Leetva, Luuri, Lüüste, Massu, Metsaküla, Metsavere, Mustaru, Mädara, Oriküla, Pärnjõe, Rae, Rahkama, Rahnoja, Reinumurru, Rõusa, Rätsepa, Samliku, Sikana, Sohlu, Suurejõe, Säästla, Tagassaare, Vaki, Venekuusiku, Veskisoo, Vihtra, Viluvere, Võidula, Võiera, Ünnaste. 26. septembril 1991 moodustati Vändra külanõukogu asemele Vändra vald. 28. jaanuaril 2009 otsustas Vändra vallavolikogu ühehäälselt vastu võtta Kaisma valla liitumisettepaneku. Ühinemine viidi lõpule 2009. aasta kohalike omavalitsuste valimise järel. Vändra alevvald Vana-Vändra vald Uue-Vändra vald Mõrdama raba Maakatastri statistika, vaadatud 31.07.2019. Statistikaamet, vaadatud 8.06.2021. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 13.11.2023. Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2015. a. jaanuari seisuga, vaadatud 16.01.2016 Ida-Viru maakonna Iisaku valla, Järva maakonna Järva-Jaani valla, Lääne maakonna Haapsalu linna ja Lihula valla, Pärnu linna Sindi linna, Pärnu maakonna Vändra valla, Põlva maakonna Kõlleste valla, Saare maakonna Laimjala ja Pöide valla ning Võru maakonna Sõmerpalu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (Vastu võetud 26.09.1991)
Tauragė vald

Tauragė vald (leedu keeles Tauragės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil. Valla pindala on 127,6 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4835 inimest. Valla keskuseks on Tauragė linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja aadress on Prezidento g. 7. Vallavanem on Danguolė Jatautienė. Dapkiškiai Butkeliai Dauglaukise kirik Požerūnai Dapkiškiai linnamägi [1][alaline kõdulink]. TAURAGĖS RAJONO SAVIVALDYBĖ, vaadatud 5.01.2016. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_07.htm?lang=lt#taur_r Valla koduleht (leedu keeles)
Ärina mõis

Ärina mõis (saksa keeles Errinal) oli Koonu mõisa kõrvalmõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Väike-Maarja valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 05.01.2016)
Iultini rajoon

Iultini rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuktšimaal. Rajoonis on 8 kohalikku omavalitsusüksust ja 10 asulat. Q126687549  Iultini rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Iultini rajooni koduleht (vene keeles)
Providenija rajoon

Providenija rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuktšimaal. Rajoonis on 4 kohalikku omavalitsusüksust ja 6 asulat. Q126687549  Providenija rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vabaõhukooli tee

Vabaõhukooli tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Tänav algab Kose teelt ja lõppeb Narva maanteega ristudes. Tänava pikkus on umbes 2,7 km. Tallinna Linnavalitsuse 25.02.1994 määrusega pikendati 1. juulist 1994 Vabaõhukooli teed senise Vaprate tee võrra. Vabaõhukooli tee 114 (varasema aadressiandmete järgi Vaprate tee 15) asus Tupsi talu, kus 4. või 5. detsembril 1924 said surma kommunistliku liikumise tegelased Arnold Sommerling, Eduard Ambos, Osvald Piir, olles tulevahetuses politseinikega. Surma sai ka talu peremees Gustav Tups, neli politseinikku said kergelt haavata. Tulevahetus kestis 4. detsembrist kl 20 kuni 5. detsembri hommiku kella 7-ni. Peeter Suure merekindluse Iru kaitsepositsiooni haubitsapatarei Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool Elektrooniline Riigi Teataja. Tallinna Linnavalitsuse määrus 25.02.1994 nr 25 "Uute tänavanimede andmine ja seniste osaline muutmine Tallinnas". Avaldamismärge: RT IV, 04.10.2013, 79. "Ajaloomuuseumi digiteek. "Tupsi talu Tallinnas"". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. aprill 2018. Vaadatud 31. märtsil 2018. Kultuurimälestiste riiklik register (muinas.ee). Fotokogu. "Endine Tupsi talu, kus 5. detsembril 1924 langesid Arnold Sommerling, Eduard Ambos, Osvald Piir". Digiteeritud Eesti ajalehed (DIGAR, digar.ee). Postimees (1886-1944), nr. 224, 20. august 1940 "Töörahwa wabaduse eest wõitluses langenud. Arnold Sommerling – 1924. a. wõitluskangelane" Digiteeritud Eesti ajalehed (DIGAR, digar.ee). Waba Maa, nr. 283, 6. detsember 1924. "Mässajate püük Iru mäe lähedal".  Vabaõhukooli tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Anne Tali

Anne Tali (aastani 1970 Anne Laretei; sündinud 28. august 1944 Pärnu) on eesti matemaatik, Tallinna Ülikooli emeriitprofessor. Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1962–1967 Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille matemaatikaosakonna lõpetas 1967. aastal. Ta kaitses Sverdlovskis A. M. Gorki nimelises Uurali Riiklikus Ülikoolis 1984. aastal väitekirja “Выпуклые семейства методов суммирования” (Kumerad summeerimismenetluste pered) ning sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi. Ta oli 1968–1971 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatilise analüüsi kateedri õppejõud. 1973. aastast töötas Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõuna, alates 1984. aastast dotsent. 2005. aastast Tallinna Ülikooli rakendusmatemaatika õppetooli professor, 2016. aastast emeriitprofessor. Ta on Eesti Matemaatika Seltsi asutajaliige ja oli aastatel 1997–2006 juhatuse liige. 2006 – Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal 2016 – Tallinna Ülikooli teenetemärk Один способ для построения выпуклых семейств методов суммирования. // TÜ Toim 448 (1978) Convexity conditions for families of summability methods. // TÜ Toim. 960 (1993) On certain families of generalized Nörlund methods and power series methods (kaasautor U. Stadtmüller). // J. Math. Analys. Appl. 238 (1999) 1 On linear–topological properties of convex families of normal matrix methods. // Analysis and Applications. New Delhi, India, 2002 Strong summability in certain families of summability methods (kaasautor U. Stadtmüller). // Acta Sci. Math. (Szeged) 70 (2004) 3/4 On strong summability of sequences (kaasautor V. Soomer). //ACUT Math. 11 (2007) A family of generalized Nörlund methods and related power series methods applied to double sequences (kaasautor U. Stadtmüller). // Math. Nachrichten (2008) 2 Tema tütred on muusikategelased Anu ja Kadri Tali. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 580–581 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Bilibino rajoon

Bilibino rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuktšimaal. Rajoonis on 6 kohalikku omavalitsusüksust ja 10 asulat. Численность населения СССР на 17 января 1939 года. По районам, районным центрам, городам, рабочим поселкам и крупным сельским населенным пунктам.  Bilibino rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Wuhan Shi

Wuhan Shi (hiina 武汉市 Wuhan Shi) on ringkonna õigustega linn (linnaks nimetatav haldusüksus) Hiinas, Hubei provintsi keskus. Wuhani keskus koosneb seitsmest linnarajoonist, selle eeslinnad ja ümbritsev maapiirkond jagunevad ülejäänud kuue linnarajooni vahel. Haldusüksuses elas 2008. aasta seisuga 8,3 miljonit inimest. Wuhani keskmine sademete hulk on 1269 mm aastas. Kõige niiskemad kuud on juuni (225 mm) ja juuli (190 mm), kõige kuivemad on detsember (26 mm) ja jaanuar (43 mm). Kõige rohkem sajupäevi on märtsis (14), kõige vähem detsembris (7) ja novembris (8). Õhuniiskus on kõige suurem juunis (80%), kõige väiksem detsembris (74%). Ehkki suvi on kõige sademeterikkam, on see ka kõige päikesepaistelisem aeg. Kõige rohkem päikest paistab augustis (241 tundi) ja juulis (232 tundi), kõige vähem on päikest näha veebruaris (102 tundi) ja jaanuaris (107 tundi). Wuhan jaguneb 13 linnarajooniks (区 qu): Ōita (Jaapan, alates 1979) Duisburg (Saksamaa, alates 1982) Pittsburgh (USA, alates 1982) Manchester (Suurbritannia, alates 1986) Galați (Rumeenia, alates 1987) Kiiev (Ukraina, alates 1990) Győr (Ungari, alates 1995) Hartum (Sudaan, alates 1995) Bordeaux (Prantsusmaa, alates 1998) Arnhem (Holland, alaets 1999) Cheongju (Lõuna-Korea, alates 2000) Porsgrunn (Norra, alates 2004) Saint Louis (USA, alates 2004) Sankt Pölten (Austria, alates 2005) Christchurch (Uus-Meremaa, alates 2006) Markham (Kanada, alates 2006) Adelaide (Austraalia, alates 2007) Borlange (Rootsi, alates 2007) Kópavogur (Island, alates 2007) Ashdod (Iisrael alates 2009).  Wuhan Shi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jüri Aljak

Jüri Aljak (14. september 1954 Tallinn – 18. jaanuar 1992 Tallinn) oli eesti karikaturist. Jüri Aljak sündis kunstnike peres. Algul joonistas tuletõrjeteemalisi plakateid, esimene karikatuur ilmus 1970. aastal ajakirjas Pikker. Õige pea hakati tema karikatuure avaldama ka ajalehtedes Õhtuleht ja Tartu Edasi. Karikatuure joonistas ta Desintegraatoris 5. kategooria lukksepana töötamise kõrvalt. Tema karikatuure on ilmunud kogumikus "Birken Bernstain blaues Meer" (Berlin, 1975), kogumikus "Nutta või naerda" (Tallinn, 1976), kataloogis "Homo Sapiens" (Vilnius 1981), näitusel "Mis siin naerda on?" (Tallinn, 1982), Edgar Spriidi karikatuurikogumikus "Homo Novus", kujundaja Rein Lauks, (Perioodika, 1988), ISBN 5797901358, raamatus "Kõnelema" (Koolibri 1994) ISBN 9985000765. Jüri Aljak on maetud Metsakalmistule. 1980 – Energiamüügi ja Õhtulehe karikatuurivõistluse "Säästkem energiat" I ja II koht 1982 – Õhtulehe karikatuurivõistlusel «Tõkestame neile tee» II koht ja ergutuspreemia 1986 – Eesti NSV Vabatahtliku Karskusühingu, Eesti NSV Ajakirjanike Liidu ja ajakirja Pikker alkoholivastase karikatuurinäituse preemia Pälvinud auhindu Õhtulehe ja Edasi karikatuurivõistlustelt "Haudi - Jüri Aljak".[alaline kõdulink] "Oli ja On". Sirp ja Vasar, nr. 3. 18. jaanuar 1980. www.cartoonia.ru – Jüri Aljak Birken Bernstein blaues Meer