laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Moio de' Calvi

Moio de' Calvi on vald Itaalias Lombardia maakonnas Bergamo provintsis, Bergamost mõnekümne kilomeetri kaugusel põhjas. Moio de' Calvi kõrgus merepinnast on keskmiselt 654 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 34 inimest ruutkilomeetri kohta. Moio de' Calvis asuvad järgmised asulad: Costa, Curto, Foppo, Miralago, San Martino de' Calvi. Moio de' Calvi piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Isola di Fondra, Lenna, Piazzatorre, Piazzolo, Roncobello, Valnegra. Nera oja AA. VV., Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani, Milano, GARZANTI, 1996, p. 399. Toponüüm on toodud ära teoses: Carmelo Francia, Emanuele Gambarini, toim (2001). Dizionario italiano-bergamasco. ISBN 88-87353-12-3. {{cite book}}: eiran tundmatut parameetrit |Publisher=, kasuta parameetrit (|publisher=) (juhend) https://demo.istat.it/?l=it  Moio de' Calvi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
Allikaküla allikad

Allikaküla allikad (ka: Allika allikad) on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Allika külas. Need on kolm veerikast tõusuallikat, mis paiknevad 200 m läbimõõduga alal. Allikatest saab alguse Langi jõgi. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Allikaküla allikad keskkonnaportaalis
Imastu Siniallikad

Imastu Siniallikad on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Siniallikaid on kolm: Suur Siniallikas, Väike Siniallikas ja Umballikas. Nende koguvooluhulk on 70–500 l/s. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Suur Siniallikas

Suur Siniallikas on mitme Eesti allika nimi: Suur Siniallikas on üks Imastu Siniallikaid Suur Siniallikas on üks Sinialliku allikatest ... Siniallikas
Konnavere allikad

Konnavere allikad on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Valgejõe oru parempoolsel nõlval. Oru nõlval on u 50 m pikkune lõik, kus on tõusu- ja langeallikaid. Madala veekogu põhjas moodustab allikate poolt tekitatud allikalubi ehk nõrglubi umbes 500 m2 suurusel alal peeneid mustreid. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 18.04.2013) Konnavere allikad keskkonnaportaalis
Külmaveski allikad

Külmaveski allikad on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kunda jõe paremal kaldal. Need on kolm tõusuallikate rühma, millest üks rühm moodustab allikajärviku. Allikate ala on u 250 m pikk ja 150 m lai. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 30 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 18.04.2013) Külmaveski allikad keskkonnaportaalis
Vaivara valla vapp

Vaivara valla vapp on Eesti endise haldusüksuse Vaivara valla vapp. Vapp kinnitati 19. veebruaril 1993. Rukkilillesinisel taustal hõbedane ketassõlg. Sõlg sümboliseerib kaitset ja kestvust, järjepidevust ning ühtekuuluvust. Ketassõlg on arheoloogiline leid IV sajandist Türsamäelt (Vaivara vald). Valla vapi kujutist kasutatakse: vallavolikogu ja vallavalitsuse pitsatis. valla dokumendiblankettidel. valla õigusaktide blankettidel. valla lipul. muudel juhtudel vallavalitsuse loal. Valla vapi kujutis peab mõõtmetest olenemata vastama etalonkujutisele. Vaivara valla lipp Heinrich Johann Gustavson Ida-Viru maakond Vaivara valla sümboolika valla kodulehel Vaivara valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Piazzatorre

Piazzatorre on vald Itaalias Lombardia maakonnas Bergamo provintsis. Piazzatorre kõrgus merepinnast on keskmiselt 888 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 19 inimest ruutkilomeetri kohta. Piazzatorres asuvad järgmised asulad: Piazzo, Piazzole. Piazzatorre piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Branzi, Isola di Fondra, Mezzoldo, Moio de' Calvi, Olmo al Brembo, Piazzolo, Valleve. http://www.dipionline.it/dizionario/ricerca?lemma=Piazzatorre Toponüüm on toodud ära teoses: Carmelo Francia, Emanuele Gambarini, toim (2001). Dizionario italiano-bergamasco. ISBN 88-87353-12-3. {{cite book}}: eiran tundmatut parameetrit |Publisher=, kasuta parameetrit (|publisher=) (juhend) Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it T. Bottani, E. Arrigoni e F. Riceputi, "Gente di Piazzatorre. Figli dei prati e dei boschi", ed. Comune di Piazzatorre, 2006 Piazzatorre haldushoone  Piazzatorre – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
Mõdriku Hiieallikad

Mõdriku Hiieallikad on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Mõdriku pargi lähedal orus. Oru alal paikneb järjest mitu ajutist allikat, seejärel allikate moodustatud kaks paepõhjaga allikajärvikut ning Sõmeru oja lähedal maapinnale avanev tõusuallikas. Mõdriku-Vanaküla allikad H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 30 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Mõdriku-Vanaküla allikad

Mõdriku-Vanaküla allikad (ka: Mõdriku Veskijärve allikad) on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Allikad avanevad Mõdriku paisjärve põhjas ja järve kaldail. Kokku on allikaid 29. Mõdriku Hiieallikad H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 30 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Pundi allikad

Pundi allikad on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Loobu jõe oru nõlval. Allikad avanevad oru aluspõhjalõhedest, mis on kaetud paeklibuga. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 30 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Raudallikas

Raudallikas on kaitstav allikas Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Pada jõe lähte lähedal. See on tõusuallikas, mille laius on 3 m ja sügavus 1 m. Allika vesi on suure raua- ja väävelvesinikusisaldusega. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 30
Samma allikad

Samma allikad (ka: Kullaaru allikad) on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Tõusu- ja langeallikad paiknevad 150 m pikkusel alal. Allikate veest moodustub oja (vooluhulk 100 l/s), mis suubub Selja jõkke. Samma Silmaallikas (Viru-Nigula vallas) H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 30 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Blello

Blello on vald Itaalias Lombardia maakonnas Bergamo provintsis. Blello on Bergamo provintsi väikseima elanike arvuga omavalitsusüksus. Blello kõrgus merepinnast on keskmiselt 815 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 38 inimest ruutkilomeetri kohta. Blellos asuvad järgmised asulad: Breveno, Ghisalerio, Capo di Ronco, Curnino Basso, Curnino Alto. Blello piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Berbenno, Brembilla, Corna Imagna, Gerosa. http://www.dipionline.it/dizionario/ricerca?lemma=Blello AA. VV., Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani, Milano, GARZANTI, 1996, p. 82. Toponüüm on toodud ära teoses: Carmelo Francia, Emanuele Gambarini (a cura di), Dizionario italiano-bergamasco, Torre Boldone, Grafital, 2001. ISBN 88-87353-12-3 Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it  Blello – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
Sämi allikad

Sämi allikad (ka: Sämiveski allikad) on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Sämi külas. Seitse tõusu- ja langeallikat paiknevad 150 m pikkusel alal. Allikate juurest saab alguse Kunda jõkke suubuv Sämi oja. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 18.04.2013) H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 30 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Ilmandu allikad

Ilmandu allikad on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Umbes 10 allikat avaneb 2 ha suurusel alal. Allikatest saab alguse Ilmandu jõgi. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 30 Ilmandu allikad - Põltsamaa jõe algus Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 18.04.2013)
Koila linnamäe allikas

Koila linnamäe allikas (ka: Silmaallikas, Püha allikas) on silmaallikas ja kaitstav allikas Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Koila linnamäe juures Padaorus Viru-Nigula kihelkonna Koila külas. See on langeallikas, mille vooluhulk on 3–4 l/s. Allikast saab alguse Pada jõkke suubuv oja. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 30 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Koila linnamäe allikas kultuurimälestiste riiklikus registris Koila Linnamäe allikas Hiite Maja SA andmekogus.
Silmaallikas (täpsustus)

Silmaallikas või Silmaallikad on mitme(te) Eesti allika(te) nimi. Silmaallikas (ka Koila linnamäe allikas) on allikas Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Silmaallikas (ka Rannajõe ohvriallikas) on allikas Läänemaal Martna vallas Silmaallikas on allikas Üügu pangal Asuka Silmaallikas (ka Asuka Rahaallikas), Saare maakonnas Leisi vallas Eesnurga Silmaallikas, on allikas Viljandi maakonnas Kolga-Jaani vallas Eesnurga külas Ilumäe Silmaallikas oli allikas Ilumäe külas Haljala vallas ja Kadrina kihelkonnas Kaeramäe Silmaallikas on allikas Harju maakonnas Anija vallas Palade Silmaallikas on allikas Hiiu maakonnas Palade külas Purtse Silmaallikas I on Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Purtse Silmaallikas II on Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Samma Silmaallikas, Viru-Nigula vallas, Samma külas Vaidavere Silmaallikas, Jõgevamaal Palamuse vallas Vaidavere külas Silmaallikad on Kihme allikate üks nimesid, Järva maakonnas Albu vallas Silmaveeallikas (täpsustus) Silmaläte (täpsustus)
Kolu allikad

Kolu allikad on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kolu mõisa pargis. Allikate koguvooluhulk on 50 l/s. Allikatest saab alguse Vohnja oja. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 31 Kolu allikad keskkonnaportaalis
Liiva allikad

Liiva allikad on allikad Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Need on lange- ja tõusuallikad, mille vooluhulk on suvel 50 l/s. Allikatest algab Ilmandu jõkke suubuv oja. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 31 Liiva allikad Eesti looduse infosüsteemis
Luiga allikas

Luiga allikas (ka: Illuski allikas, Ojavee allikas) on allikas Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Kunda jõe orus. Allikast saab alguse Kunda jõkke suubuv oja, mille vooluhulk on 35–165 l/s. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 31 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Vaivara valla lipp

Vaivara valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Vaivara valla lipp. Lipp kinnitati 19. veebruaril 1993. Lipp on ristkülikukujuline, mis on jaotatud ülanurkadest allserva keskele suunduvate sirgetega kolmeks väljaks. Keskmine väli on valge ja külgmised rukkilillesinised. Valge välja keskel on Vaivara valla vapilt pärinev must sõlg. Lipu normaalsuurus on 96×160 cm. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11. Lipp sümboliseerib elukolmnurkade kokkupuutekohti. Meri, taevas ja lootus, et Vaivara vald saab tugevaks, jõukaks ja turvaliseks koduks vallarahvale. Sõlg on kaitse ja kestvuse ning järjepidevuse ja ühtekuuluvuse sümbol. Valla lippu kasutati järgmise korra alusel: vallavalitsuse hoonel alaliselt. valla ja teiste kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel. valla avalikel üritustel. muudel üritustel, kus on esindatud vald. Koos teiste lippudega heisates paigutatakse valla lipp lippude poolt vaadatuna: koos Eesti riigilipuga – Eesti riigilipust vasakule. koos Eesti riigilipu ja teise riigi lipuga – teise riigi lipust vasakule, mis on omakorda vasakul Eesti riigilipust. koos maakonnalipuga – maakonnalipust vasakule. koos teiste Eesti linnade ja valdade lippudega – tähestiku järjekorras paremalt vasakule. Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub hävitamisele. Vaivara valla vapp Vaivara valla sümboolika valla kodulehel Vaivara valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Ristamäe allikad

Kurisoo allikad on allikad Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Neeruti Ristamäe jalamil. Need on tõusuallikad, mis paiknevad allikasoos. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 18.04.2013) H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 31 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Vaiatu allikad

Vaiatu allikad (ka: Vaiatu oosi allikad) on allikad Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Vaiatu oosi jalamil. Need on kaks allikat, mille koguvooluhulk on 50 l/s. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 31 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Väljaaluse allikad

Väljaaluse allikad (ka: Väljaotsa allikad) on allikad Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Nõmme küla territooriumil. Paepõhjalise orundi alguses paikneva kahe meetri kôrguse astangu jalamil on ligi 20 m laiune allikaala. Allikatest saab alguse veerikas oja, mis voolab läbi soise ürgse metsa ja suubub ühe kilomeetri kaugusel Põltsamaa jõkke. Allikaala nõlv on kaetud põllult kokku veetud kividega. Väljaotsa allikate summaarne suurim vooluhulk on üle 210 l/s, väikseim alla 70 l/s. Väljaaluse allikad keskkonnaportaalis
Jone Delai

Jone Delai (sündinud 5. septembril 1967) on Fidži sprinter. Jone Delai on olümpiamängudel osalenud kahel korral (1996 ja 2000). Tutvustus IAAFi lehel
Chris Donaldson

Chris Donaldson (sündinud 26. mail 1975 Aucklandis) on Uus-Meremaa sprinter. Chris Donaldson osales olümpiamängudel kahel korral (1996 ja 2000) ning Rahvaste Ühenduse mängudel samuti kahel korral (1998 ja 2006). Talle kuulub Uus-Meremaa rekord 200 meetri jooksus (20,42). Tema isa on filmirežissöör Roger Donaldson. Tutvustus IAAFi lehel
Romano Canavese

Romano Canavese on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Romano Canavese kõrgus merepinnast on keskmiselt 270 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 269 inimest ruutkilomeetri kohta. Romano Canaveses asuvad Canton Moretti ja Cascine di Romano asulad. Romano Canavese piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ivrea, Mercenasco, Pavone Canavese, Perosa Canavese, Scarmagno ja Strambino. Romano Canaveses on sündinud praegune Vatikani kardinal-riigisekretär Tarcisio Bertone. 19. juulil 2009 võõrustati paavst Benedictus XVI ja 50 000 palveränduri külaskäiku. 17. märtsil 2010 sai paavst Benedictus XVI Romano Canavese aukodanikuks. La Torre Comunale (XIV sajand) Ricetto: la Porta Nord Ricetto la Porta Meridionale Santa Marta kirik https://demo.istat.it/?l=it  Romano Canavese – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Mercenasco

Mercenasco on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Mercenasco kõrgus merepinnast on keskmiselt 249 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 101 inimest ruutkilomeetri kohta. Merscenasco on tuletatud ladina isikunimest Martinus, millele on lisatud sufiks -ascus. Mercenascos asuvad järgmised asulad: Villate. Mercenasco piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Barone Canavese, Candia Canavese, Cuceglio, Montalenghe, Orio Canavese, Romano Canavese, Scarmagno, Strambino. San Pancrazio kirik San Pancrazio kirik Haldushoone Benso kastell https://demo.istat.it/?l=it  Mercenasco – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Kõo valla vapp

Kõo valla vapp on Viljandi maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kõo valla vapp. Riigikantselei pole valla vappi kinnitanud. Vapi kuldkollasel kilbil on must kellatorn rukkilillesinise Andrease risti taustal. Kellatorn sümboliseerib vallaelanike ärksust ja kaitstust, Andrease rist lootust paremale tulevikule ning kuldkollane taust piirkonna põhilist tegevusala – viljakasvatust. Kõo valla lipp Kõo valla lipp ja vapp valla kodulehel
Cuceglio

Cuceglio on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Cuceglio kõrgus merepinnast on keskmiselt 375 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 146 inimest ruutkilomeetri kohta. Cuceglios asuvad järgmised asulad: Cascine Cuffia. Cuceglio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Agliè, Mercenasco, Montalenghe, San Giorgio Canavese, Scarmagno, Vialfrè. DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana https://demo.istat.it/?l=it Koduleht (itaalia keeles)
Meeste 400 m tõkkejooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

Meeste 400 meetri tõkkejooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel toimus laupäevast esmaspäevani, 2.–4. augustil 1997. Maailmarekord on Kevin Youngi (USA) 46,78 (Barcelona 1992). Maailmameistrivõistluste rekord on Kevin Youngi 47,18 (Stuttgart 1993). Atlanta olümpiavõitja on Derrick Adkins (USA, 47,54). Göteborgi maailmameister on Derrick Adkins (USA, 47,98). 1. eeljooks, 2. august 18.00. 2. eeljooks, 2. august 18.05. 3. eeljooks, 2. august 18.10. 4. eeljooks, 2. august 18.15. 5. eeljooks, 2. august 18.20. 6. eeljooks, 2. august 18.25. 7. eeljooks, 2. august 18.30. 1. kolmandikfinaal, 3. august 21.05. 2. kolmandikfinaal, 3. august 21.13. 3. kolmandikfinaal, 3. august 21.21. Finaal, 4. august 21.10. Märkused: Q – pääses edasi kohaga q – pääses edasi ajaga PB – isiklik rekord NR – riigi rekord DNF – katkestas DNS – ei startinud DQ – diskvalifitseeriti Tulemused
Lõbustuspark

Lõbustuspark (ka tivoli) on piiratud maa-alal tavaliselt vabas õhus paiknev lõbustusatraktsioonide kompleks, milles seda haldav ettevõte osutab tasu eest meelelahutusteenuseid. Lõbustusparke, mis on keskendatud mingile kindlale teemale, nimetatakse ka teemaparkideks, selline on näiteks Disneyland. Lõbustuspark asub tavaliselt püsivalt ühes kohas, aga on ka rändavaid lõbustusparke, näiteks Eestis Tivoli Tuur. Lõbustuspargi alal võivad olla lisaks atraktsioonidele ka toitlustuskohad ja suveniiripoed. Põhiosa atraktsioonidest on tavaliselt eri viisidel reisijaid sõidutavad masinad, mis asuvad vabas õhus. Osa atraktsioone võib paikneda ka lõbustuspargi alal asuvates siseruumides. Lõbustuspargi atraktsioonide hulka võivad kuuluda karussellid, Ameerika raudtee, vaateratas, lasterong, mängu-lasketiirud ja muud atraktsioonid. Atraktsioonide kasutamise eest tasumiseks on kaks süsteemi, lõbustuspargid pakuvad kas ühte neist või mõlemat. Esimese süsteemi puhul maksab külastaja iga atraktsiooni kasutamise korra eest eraldi, näiteks ostab iga karussellisõidu jaoks uue pileti. Teise süsteemi puhul maksab ta alguses suurema kindlaksmääratud summa ning võib siis kasutada kõiki atraktsioone nii palju kordi kui soovib.
Mara (Itaalia)

Mara on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Sassari provintsis. Mara kõrgus merepinnast on keskmiselt 258 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 36 inimest ruutkilomeetri kohta. Mara piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cossoine, Padria, Pozzomaggiore. https://demo.istat.it/?l=it G. Deriu, scheda "Mara", in Studio sui centri storici medioevali del Meilogu, Bonorva, Comunità Montana N. 5, 1991, ora in L'insediamento umano medioevale nella curatoria di "Costa de Addes", Sassari, Magnum, 2000. Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007. Koduleht (itaalia keeles) Andmed maakonna saidil (itaalia keeles)
Dunte

Dunte on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Asulas asub Dunte mõisa (Ruhtern) süda. Mõisakompleksis asub Münchhauseni muuseum, kuna ta peatus kunagi selles piirkonnas ja abiellus mõisniku tütre Jakobine von Dunteniga. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Külas asub Dunte bussipeatus. Külas kasvavad Dunte mõisa tamm, Münchhauseni pargi tamm, Münchhauseni paks tamm, Dunte mõisa kask (kõrgus 20 m) ja Dunte tamm on looduskaitse all. Dunte sihtnumber on LV-4023 Münchhauseni muuseum Dunte mõisas Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Keskkonnafilosoofia

Keskkonnafilosoofia on filosoofia haru, mis käsitleb looduskeskkonda ja inimeste kohta selles. Keskkonnafilosoofia hõlmab keskkonnaeetikat, keskkonnaesteetikat, ökofeminismi ja keskkonnateoloogiat. Mõned keskkonnafilosoofidele huvi pakkuvad valdkonnad on järgmised: Keskkonna ja looduse määratlemine Kuidas hinnata keskkonna väärtust Loomade ja taimede moraalne staatus Ohustatud liigid Keskkonnateadlikkus ja süvaökoloogia Looduse esteetiline väärtus Looduse taastamine Tulevaste põlvkondadega arvestamine Tänapäeva keskkonnafilosoofia jäljendab oma teemavalikuga suures osas keskkonnaaktivismi. Arutlusel olevad küsimused on seotud taastumatute varude kahanemisega ning teiste kahjulike ja püsivate mõjudega, mida inimesed on keskkonnale põhjustanud. Mõned neist probleemidest on järgmised: Ülepüük ookeanides Pestitsiidid maapinnas ja vees Osooniaugud Liikide kiirenev väljasuremine Metsade hävimine Saasteained atmosfääris (näiteks süsinikdioksiid) Keskkonnafilosoofia taastekkis kui laiem ühiskondlik liikumine 1970. aastatel. Liikumise puhul oli tegu katsega tunnetada kogu inimkonna ajaloo vältel kestnud loodusest võõrandumise olemust. Liikumine tekitas lõhe filosoofiliste tekstide kogumisse, mis on oma loomult üsna erialane, objektiivne, teoreetiline ja akadeemiline. Sellele vastandub hingestatum ja poliitilisem suhtumine. Keskkonnafilosoofia hõlmab oma mitmekülgsesse uurimistöösse ja tegevusse kõik need lähenemised.  Pikemalt artiklis Süvaökoloogia 1984. aastal sõnastasid George Sessions ja Arne Naess süvaökoloogia põhimõtted.
Naukšēni

Naukšēni (eesti keeles ka Nausküla) on küla (lielciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Naukšēni valla halduskeskus. Külas on keskkool, postkontor, kultuurimaja, raamatukogu ja inimesemuuseum. Seal asuvad Naukšēni ja Naukšēnu vidusskola bussipeatus. Naukšēni on tekkinud endise Naukšēni mõisa (Naukschen) keskuse juurde. Liivi sõjas hävis vana mõisakompleks, siis tükeldasid Fürstenbergid osa mõisa maadest, jagades seda talunikele ja pannes nii aluse külale. Kuni Teise maailmasõjani asus küla põhjaservas Nausküla raudteejaam. Aastail 2009-2021 kuulus küla Naukšēni piirkonda, olles selle halduskeskus. Naukšēni mõisa hoonetekompleks (kus on kaitse all häärber, park, ait ja kellatorn-juustukoda) ning Naukšēni linnamägi on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all. Külas on mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele. Looduskaitse all on Naukšēni mänd ümbermõõduga 3,33 meetrit, Naukšēni vabaõhulava tamm ümbermõõduga 4,1 meetrit, Dauuria lehised ümbermõõtudega 4,33 meetrit ja 4,16 meetrit, Euroopa lehised ümbermõõtudega 3,22 meetrit ja 3,66 meetrit, männid ümbermõõtudega 2,56 meetrit, 2,59 meetrit, 2,61 meetrit, 2,65 meetrit, 2,66 meetrit, 2,67 meetrit, 2,7 meetrit, 2,81 meetrit, 2,9 meetrit, 3,2 meetrit, 3,08 meetrit, 3,15 meetrit, 3,22 meetrit ja 3 meetrit, künnapuu kõrgusega 32 ja ümbermõõduga 4,15 meetrit, pärn kõrgusega 29 ja ümbermõõduga 5,28 meetrit, kaks mändi ümbermõõtudega 2,5 meetrit, kaks mändi ümbermõõduga 2,6 meetrit ja haab ümbermõõduga 3,65 meetrit. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2002. ISBN 9984-00-412-0. 95-96 lk. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 14.11 2024 Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze