laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Paralepa ülemine tuletorn

Paralepa sihi ülemine tuletorn on tuletorn Lääne maakonnas Haapsalu linnas Kiltsi külas, Haapsalu lahe lõunakaldal. Tuletorni geograafilised koordinaadid on 58° 55′ 39″ N, 23° 29′ 21″ E. Musta-valgetriibulise raudbetoontorni kõrgus jalamist on 34 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 38 meetrit. Tuletorn moodustab sihi Paralepa alumise tuletorniga. Märkide vahekaugus on 802 meetrit ja sihi asimuut on 152,7°. Valge tuli põleb pimedal ajal aasta läbi, see on näha 8 meremiili kaugusele. Tuli põleb sektori 150,7°–154,7° poole 2 sekundiks ja kustub seejärel on 2 sekundiks. Tuletorn on ehitatud 1934. aastal. Paralepa ülemine tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
Novoaltaisk

Novoaltaisk on linn Venemaal Altai krais, Pervomaiski rajooni halduskeskus. Asub Obi paremal kaldal, 12 km Barnaulist kirdes. Novoaltaisk rajati 18. sajandil. Linnaõigused sai 1942. aastal. Novoaltaiski koduleht (vene keeles)
Abrau-Djurso

Abrau-Djurso (vene Абрау-Дюрсо) on alevik (село) Venemaal Krasnodari krais, mis kuulub Novorossiiski haldusalasse. Asub Abrau järve kaldal 14 km kaugusel Novorossiiski kesklinnast. Enne Kaukaasia sõda olid Abrau ja Djurso kaks adõgeede auuli. Asulas töötab Abrau-Djurso veinitehas, kus toodetakse klassikalisel meetodil vahuveini Sovetskoje Šampanskoje (2005. aastal 5,8 miljonit pudelit). Tehases on vahuveinimuuseum. Abrau-Djurso veinitehase koduleht
Bao Xishun

Bao Xishun (hiina 鲍喜顺 Bào Xǐshùn; sündinud 1951 Sise-Mongoolias) on hiina karjus, kes oli 2009. aastani Guinnessi rekordite raamatu järgi maailma pikim mees (pikkus 2 m 36 cm). Ta abiellus 2007. aastal Xia Shujuaniga ja neil sündis 2008. aastal poeg. Sultan Kösen Leonid Stadnõk Zhao Liang
Kaklased

Kaklased (Strigidae) on lindude klassi kakuliste seltsi kuuluv röövlindude sugukond. Kaklased on üks kahest kakuliste seltsi kuuluvast sugukonnast (teine on loorkaklased). Kaklaste sugukonda kuulub 123 liiki, kes on levinud kogu maailmas peale Antarktika ja mõne ookeanisaare. Sellesse sugukonda kuulub enamik öökulle. Eesti faunas on kaklasi 11 liiki. Eesti kaklastest on suurim kassikakk, kelle üldpikkus on 62–72 cm ja tiibade siruulatus 150–180. Väikseim on värbkakk, kelle üldpikkus on 17–20 cm ja tiibade siruulatus 40–45 cm. Suuruse erinevusest hoolimata on nad võrdlemisi sarnased . Kaklasi iseloomustavad jässakas keha, lai ümar pea ja lühike jookse. Keskmise varba küünis on ilma hambulise servata ja keskmine varvas on sisemisest varbast märksa pikem. Paljudel liikidel on kõrvadel suletutid, et paremini kuulda. Kõrvad paiknevad paljudel liikidel ebasümmeetriliselt, eri kõrgusel, et paremini heli asukohta kindlaks määrata. Kaklastel väljendub suguline dimorfism nõrgalt. Emaslinnud on isastest pisut suuremad nagu röövlindudel üldiselt, erinevalt enamikust teistest linnurühmadest, kus kipub vastupidi olema. Sulestik on kaitsevärvi ja üldiselt mõlemast soost lindudel ühesugune, mis tuleb sellest, et nad on öölinnud. Pojad kannavad pärast udusulestikku ja enne täiskasvanud linnu sulestikku veel vahesulestikku. Munad on ümmargused. Mune haub emaslind, mõnel liigil mõlemad vanemad. Kaklased on üldiselt paigalinnud, vahel hulgu- või rändlinnud . Nad tegutsevad üldiselt öösiti või hämarikus. Vastupidi levinud arvamusele ei näe kaklased täiesti pimedas midagi, seevastu päevavalges näevad nad suurepäraselt. Ciccaba Grallistrix (väljasurnud) Haugaskakk Ninox Hiidpäll Mimizuku Jamaika räts Pseudoscops Kakk Strix kaktusekakk Micrathene karvasjalg-kakk Aegolius Kassikakk Bubo Kivikakk Athene Kuuba päll Gymnoglaux Kroonkakk Jubula Mascarenotus (väljasurnud) Megascops Naerukakk Sceloglaux (väljasurnud) Ornimegalonyx (väljasurnud) Paguräts Nesasio Palau päll Pyrroglaux Prillkakk Pulsatrix Päll Otus Räts Asio Sale-haugaskakk Uroglaux Savannipäll Ptilopsis Tuttkakk Lophostrix Udekakk Xenoglaux Värbkakk Glaucidium Vöötkakk Surnia "Loomade elu", 6. kd., lk. 283-284
Tallinna Aleksander Nevski kalmistu

Tallinna Aleksander Nevski kalmistu on 1775. aastal rajatud õigeusuliste kalmistu, mis moodustab tänapäeval ühe osa Tallinna Siselinna kalmistust. Kalmistu on pühitsetud Vene Õigeusu Kirikus pühakuna austatavale suurvürstile Aleksander Nevskile. Tänapäeval on Aleksander Nevski kalmistu Tallinna vanim kasutatav surnuaed. Kalmistu pindala on 13,01 hektarit ning sinna on maetud mitmed silmapaistvad kiriku-, kultuuri- ja ühiskonnategelased. Algselt oli kasutusel peamiselt sõjaväekalmistuna, mistõttu leidub seal rohkelt 18.–19. sajandi Venemaa armee ohvitseride haudu. Aastatel 1856–1944 paiknes kalmistul Tallinna Aleksander Nevski kalmistu kirik, mis hävis 9. märtsil 1944 aset leidnud Tallinna pommitamises Nõukogude Liidu õhuvägede poolt. Säilinud on kiriku juurde kuulunud punastest tellistest kabel. Árpád Arder (eesti baptisti vaimulik) piiskop Issidor piiskop Joann piiskop Pavel Konstantin Kokla Nikolai Päts Mihhail Ridiger (Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Aleksius II isa) Dionissi Samon Christofor Vink Ott Arder Jaan Lõo Igor Severjanin Arvi Siig Jaan Arder Maria Laidoner Nil Merjanski Vladimir Sapožnin Dimitri Lebedev Georg Leets Aleksandr Manevski Aleksei Spiridov Aleksei Vandam Erast Hiatsintov Jaan Poska Jaan Raamot Sergei Soldatov Siselinna kalmistu 8140 Al. Nevski kalmistu nn. punane kabel, 19.-20. saj. • Mälestised Nii kaob maailma hiilgus... Esmaspäev, 1. juuli 1939, nr. 26, lk. 4.
Aleksander Nevski kalmistu

Aleksander Nevski kalmistu nime all on tuntud kaks Eesti õigeusuliste surnuaeda: Tallinna Aleksander Nevski kalmistu, asutatud 1775, nüüdisajal osa Tallinna Siselinna kalmistust; Tartu Aleksander Nevski kalmistu, nüüdisajal osa Tartu Pauluse kalmistust.
Emma Leppermann

'Emma Leppermann' on ploomisort, mille aretas 1897. aastal aednik W. Leppermann Saksamaal Magdeburgi lähedal Förderstedtis. Sort sai arvatavasti nime aretaja abikaasa järgi. Puu on keskmise kasvuga. Võra on tihe ja laiuv, oksad suhteliselt jämedad. Puu hakkab vara kandma (5–6-aastaselt), on suhteliselt külmakindel ja väga viljakas. Puu eelistab viljakat mulda ning talle meeldib lupjamine. Lehe pikkus on 7–9 cm, laius 6,5–7 cm. Leht on lainja servaga, natuke krobeline ja veidi läikiva pinnaga. Lehetipp on sageli allapoole kaardunud. Õied asuvad 1–2-kaupa õiepungas. Õis on valge, selle läbimõõt on 27–28 mm. 'Emma Leppermann' on isetolmleja, kuid teda viljastavad hästi ka 'Wilhelmine Späth', 'Varajane sinine' ja 'Edinburghi ploom'. Vili on ümmargune ning selle otstes on lohud. Piki vilja on näha tihti veidi tumedam otstest sügavam vagu. Vili on keskmine või suur; selle pikkus on umbes 82 ja läbimõõt 34 mm, keskmine kaal 25–30 grammi, kuid võib esineda ka kuni 45 grammiseid ploome. Vilja põhivärvus on kollane, kuid sageli on ta üleni kaetud roosa kattevärvusega. Koore all on punased täpid. Vilja katab õrn vahakirme. Koor on õhuke ja viljaliha küljes kinni. Sirge keskmise pikkusega vars asub sügavas õõnsuses. Vili valmib augustis. Valminud ploomid kipuvad puu otsas mädanema. Viljaliha on kollane ja tihe; mahlakas ja hapukasmagus. Luuseeme eraldub viljalihast hästi. Seeme on kollane, keskmise suurusega, krobelise pinnaga. 'Emma Leppermann' on hea kompotiploom. Viljaliha peetakse veidi vesiseks. Eesti pomoloogia, Valgus 1970 Tutvustus (taani keeles) Kaire Kenk. Parim kompotiploom on «Emma Leppermann» Õhtuleht, 2. oktoober 2004
Sergei Herm

Sergei Herm (29. november 1894 Laimjala vald, Saaremaa – 20. jaanuar 1943 Ussollagi vangilaager, Venemaa) oli Eesti politseinik. Ta oli 1920–1940 poliitilise politsei autojuht, 21. juunil 1937 sai Riigivapi teenetemärgi II klassi medali (oli sel ajal poliitilise politsei Tallinna komissari autojuht). Arreteeriti NKVD poolt 17. juulil 1940, suri Ussollagi vangilaagris Venemaal.
Ernst Hansar

Ernst Oskar Hansar (23. november 1899 Roela vald – 27. veebruar 1979 Sydney) oli Eesti politseinik. Õppis Rakvere Gümnaasiumis ja töötas Vabadussõja alguseni Roela mõisas kirjutajana. Vabadussõjas Ratsaväe polgus. Demobiliseeriti 1921. aastal. 1921.aastast peale töötas Kaitsepolitsei, algul Viru jaoskonna agendina, alates 1934. aastast Petseri kriminaalpolitsei komissarina. 1938-41 õppis Tartu ülikooli õigusteadust. Saksa okupatsiooni ajal oli ta 1942-44 Eesti Julgeolekupolitsei B V osakonna (eesti kriminaalpolitsei) juhataja. Põgenes 1944 Saksamaale, kust siirdus 1947 Inglismaale ja hiljem edasi Austraaliasse. Valgetähe IV klassi teenetemärk, 1938
Kiviaeg (The Belka)

"Kiviaeg" on ansambel The Belka kolmas kauamängiv. Plaadi esmaesitlus oli 14. augustil 2009. "Carpe Diem" - 2:53 (tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)' "Must Kunst" - 4:07 (tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)' "Kamps" - 2:49 (tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)' "Orjapõlvlane" - 3:02 (tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)' "Peied" - 3:33 (tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)' "Castor Fiber" - 4:23 (tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)' "Pool Poolest" - 3:50 (tekst: Toomas Tilk, musa: Ivo Orav)' "1001 Heategu Ennem Surma" - 5:02 (tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)' "Oaas" - 3:58 (tekst: Jüri Kaldmaa, musa: Ivo Orav)' "Tarkmees Taskus" - 3:33 (tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)' "Oh, Mind!" - 3:22 (tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)' "Tont Seda Teab?" - 4:41 (tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)' "Üledoos" - 2:43 (tekst: Mari-Leen Toome, musa: Ivo Orav)' "Üle Jääb Rääkida Tõtt" - 3:46 (tekst: Tiina Kalder, musa: Ivo Orav)' Intervjuu Belkaga enne "Kiviaeg" esitlust "Kiviaeg" esitluskontserdi bootleg
Moritz Brandis

Moritz Brandis (ka Moritz Brandes, Mauritius Brandis; u 1550 Naumburg – u 1604) oli Eestimaa ülemmaakohtu ja rüütelkonna sekretär, ning kroonik. Der erste Theil Lieffländischer Geschichte. Durch Mauritium Brandis, des Fürstenthumbs Ehsten Ritterschaft Secretarium. Anno Domini 1606. Käsikiri. Chronik oder älteste Liefländische Geschichte und Collectanea, oder die Ritter-Rechte des Fürstentum Ehsten, zum ersten Male in Druck gegeben mit Anmerkungen von Dr. Carl Julius Albert Paucker (Monumenta Livoniae Antiquae Bd. 3), Riga und Leipzig: Eduard Frantzen 1842. Andmed ESTERis Andmed URRAMis Digitaalselt (Google Books) DSpace Johann Friedrich von Recke; Karl Eduard Napiersky: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Band 1, A-F, Mitau 1827, lk.234-235 Moritz Brandis (1550 ? – 1602 ?) EEVAs. AISi otsing
Alglaadur

Alglaadur (inglise bootstrap loader) on lühike arvutiprogramm, mis laadib tegeliku laaduri ehk programmi, mis omakorda laadib operatsioonisüsteemi või rakenduse. Alglaadur on programm, mis laaditakse baasvahetussüsteemi abil. Sellest on tuletatud ka verb "boot" (eesti k 'buutima' ehk 'käivitama'). Sõna "boot" (inglise k "saabas") on lühend sõnast "bootstrap", mis tähendab saapasääre tagaserva külge kinnitatud aasa, millest sikutades on hõlbus saabast jalga tõmmata. Alglaadimine Baasvahetussüsteem e-Teatmik – alglaadur (vaadatud 30.08.2012)
FahrenHYPE 9/11

"FahrenHYPE 9/11" on 2004. aastal valminud dokumentaalfilm, milles kritiseeritakse Michael Moore'i filmi "Fahrenheit 9/11". See sisaldab intervjuusid senaator Zell Milleri, konservatiivse kommentaatori Ann Coulteri ja endise demokraadist New Yorgi linnapea Ed Kochiga. Fahrenhype 9/11 – DVD Trailer – Spike.com Bryan Preston. Turning Up the Heat on Moore – The National Review Online, 20.10.2004
Joseph McCarthy

Joseph Raymond McCarthy (14. november 1908 Grand Chute, Wisconsin – 2. mai 1957 Bethesda, Maryland) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, kes sai 1950. aastatel tuntuks külma sõja aegse kommunistide jälitamise kampaania algatajana. Ta kuulus Vabariiklikku Parteisse. Ta sündis Wisconsini osariigis ja lõpetas 1935. aastal õigusteaduse alal Marquette'i Ülikooli. Aastatel 1942–1945 teenis ta merejalaväes. Teise maailmasõja lõppedes ülendati ta majori auastmesse. 1946. aastal valiti McCarthy Wisconsini osariigi esindajana USA Senatisse. Kommunistide jälitamisele pani ta aluse 1950. aasta veebruaris peetud kõnega, kus teatas, et USA välisministeeriumisse on imbunud 200 kommunisti. Tema eesmärgiks oli kõrvaldada avalikest ametitest isikud, kes olid väidetavalt kommunistid või kommunistidega seotud. Aastatel 1951–1954 korraldatud avaliku arvamuse küsitlustel oli McCarthy vastaseid alati märksa rohkem kui toetajaid. Kuid McCarthy muutus ajapikku järjest tuntumaks: kui 1951. aasta augustis ei osanud 61% küsitletutest tema suhtes seisukohta võtta, siis 1954. aasta augustis oli selliseid üksnes 13%. McCarthy toetus hakkas vähenema 1954. aastal pärast sõjaväe-kuulamisi, mis tekitasid ajakirjanduses suurt vastukaja, lisaks sooritas McCarthy üks oponenditest senaator Lester C. Hunt 1954. aastal enesetapu. Selleks ajaks oli McCarthy algatatud kampaania tulemusena ameti kaotanud ligi 2000 valitsusametnikku. 2. detsembril 1954 mõistis USA Senat häältega 67:22 McCarthy ametlikult hukka. Demokraadid mõistsid ta hukka ühel häälel, vabariiklaste hääled jagunesid pooleks. Ainus senaator, kes ei hääletanud, oli John Kennedy, kes oli parajasti haiglas seljaoperatsioonil. McCarthy oli esimene ja kuni 1980. aastani ainus kongresmen ning on tänapäevani ainus senaator, kes on hukka mõistetud. Ta jäi senatisse edasi, kuid ülejäänud kongresmenid lihtsalt eirasid teda ja ta sõnavõtte, niisiis oli see mingis mõttes boikott. Pärast hukkamõistu oli McCarthy veel kaks ja pool aastat senaator, kuid tema maine oli pöördumatult kahjustunud: ka ajakirjandus ei teinud temast kuigivõrd välja. McCarthy alkoholism, mis juba enne oli märgatav, süvenes veelgi ja ta oli korduvalt ka senatis silmnähtavalt purjus. McCarthy suri 1957. aastal 48-aastaselt. Ametlikuks surmapõhjuseks nimetati hepatiiti, kuid ajakirjandusele vihjati kohe, et tegelik surmapõhjus olevat maksatsirroos. Tänapäeva biograafid selle seisukohaga üldiselt nõustuvad. McCarthy tegevus pani aluse mõistele "makartism" (McCarthyism), mille kõige laiem tähendus on piisavate tõenditeta süüdistamine.
Röövlind

Röövlinnud on röövtoidulised linnud – eelkõige need, kes püüavad elusat loomset saaki lennust. Röövlindude hulka arvatakse tavaliselt kõik pistrikulised ja kakulised, seega järgmiste sugukondade esindajad: Accipitridae – haugaslased (sh näiteks kanakull, hiireviu, merikotkas) Pandionidae – kalakotkaslased Sagittariidae – kurgkotkaslased Falconidae – pistriklased (sh kiireimaid lendajaid rabapistrik) Cathartidae – kondorlased Strigidae – kaklased (ehk tavalised öökullid) Tytonidae – loorkaklased Röövlindude hulka võidakse arvata ka röövtoidulisi kajaklasi, tiirlasi jt. Tiit Randla. Eesti röövlinnud: Kullilised ja kakulised. Tallinn: Valgus 1976.
Ann Viskar

Ann Viskar (31. detsember 1882 Seli vald – 6. märts 1940) oli eesti ajakirjanik (pseudonüüm Spectatrice), kirjanik (pseudonüüm Jaagurein) ja tõlkija. Ta töötas korrektorina Päevalehe, Tallinna Teataja, Sotsiaaldemokraadi, Riigi Teataja, Vaba Maa ja Ühiselu juures. Ann Viskar †. Päevaleht, 8. märts 1940, nr. 65, lk. 5.
August Ludwig von Schlözer

August Ludwig von Schlözer (5. juuli 1735 Gaggstatt, Württemberg – 9. september 1809 Göttingen) oli saksa ajaloolane, publitsist, Göttingeni ülikooli professor, Peterburi Teaduste Akadeemia liige. Ta kirjutas Üleüldise Põhjamaade ajaloo, mis oli pühendatud põhja rahvaste (skandinaavlased, slaavlased, soome-ugri, balti ja siberi rahvad) esiajaloole. Tema isa, vanaisa ja vanavanaisa olid protestantlikud vaimulikud. August Ludwig hakkas nende eeskujul 1751 Wittenbergi ülikoolis teoloogiat õppima. 1754 vahetas ta õppeainet ja ülikooli, asudes Göttingeni ülikoolis ajaloo õppima. Pärast õpinguid läks ta 1755 Stockholmi ja töötas seal poolteist aastat saksa koguduse pastori juures koduõpetajana. 1756–1757 õppis ta Uppsala ülikoolis vanapõhja ja gooti keelt, seejärel töötas taas Stockholmis saksa kaupmehe sekretärina. Sel ajal, 1758 kirjutas ta Stockholmis foiniiklastest rootsikeelse "Essee kauplemise ja meresõidu üldajaloost kõige vanemal ajal". See teos koos publikatsiooniga Rootsi ajaloo kohta tegi ta üsna tuntuks. 1759 naasis ta Göttingeni, kus hakkas õppima meditsiini, 1761 läks ta Peterburi historiograafi Gerhardt Friedrich Mülleri koduõpetajaks ja kirjanduslikuks assistendiks. Seal õppis Schlözer vene keelt ja vene ajalugu. 1762 läks ta Mülleriga tülli, kuid krahvi Kirill Razumovski toetusel valiti Venemaa Teaduste Akadeemiasse adjunktiks. 1765 määras Katariina II ta akadeemia täisliikmeks ja Venemaa ajaloo professoriks. 1767 valiti ta Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia täisliikmeks. Schwedische Biographie, enthaltend eine Sammlung von Lebensbeschreibungen berühmter Schwedischer Kriegs- und Staatsmänner / herausgegeben von August Ludwig Schlözer. Ersther Theil Altona und Lübeck: David Iversen 1760, Zweyter Theil Leipzig: David Iversen 1768 Andmed ESTERis Neuverändertes Russland oder Leben Catharina der Zweyten Kayserinn von Russland. Th. 1 / Aus authentischen Nachrichten beschrieben. Riga und Mietau : bey Johann Friedrich Hartknoch, 1769 Allgemeine Nordische Geschichte. Aus den neuesten und besten Nordischen Schriftstellern und nach eigenen Untersuchungen beschrieben, und als eine Geographische und Historische Einleitung zu richtigern Kenntniss aller Skandinavischen, Finnischen, Slavischen, Lettischen und sibirischen Völker, besonders in alten und mittleren Zeiten; Herausgegeben von August Ludwig Schloezer. Halle: bey Johannes Justinus Gebauer 1771 Andmed ESTERis Geschichte von Littauen, als einem eigenen Grossfürstenthume, bis zum J. 1569. Halle: Johann Jacob Gebauer, 1785 Andmed ESTERis Johann Friedrich von Recke; Karl Eduard Napiersky: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Band 4, S-Z, Mitau 1832, lk.86-87 Christian von Schlözer: August Ludwig von Schlözers öffentliches und Privatleben. Leipzig 1828 1. osa 2. osa Digitaalselt
Viljo Kekola

Viljo Kekola (1. aprill 1901 – 10. oktoober 2009) oli soome ülipikaealine, 2009. aasta algusest kuni oma surmani Soome vanim inimene. Kekola sai Soome vanimaks inimeseks pärast Aarne Arvose surma 1. jaanuaril 2009. Aastatel 1926–1930 töötas Kekola Kanadas kullakaevanduses. Hiljem elas ta Soomes, kus ta kuni 1976. aastani tegeles põlluharimisega. 1997. aastal abiellus ta Eeva Kankaanpääga, kellega koos ta elas Peräseinäjoel. Pärast Viljo Kekola surma sai Soome vanimaks inimeseks 1901. aastal sündinud Jussi Leskinen, kes suri 28. veebruaril 2010. Uudis Viljo Kekola 108. sünnipäevast
Halliburton

Halliburton (NYSE: HAL) on USA ettevõte, mille tegevusalaks on naftatootmisteenused. Halliburton otsib naftat ja gaasi, haldab geoloogilisi andmeid, hindab puurimisvõimalusi, ehitab puurtorne ja optimeerib tootmist naftavälja kasutustsükli vältel. Ettevõtte peakorter asub Texases Houstonis Houston Centeris. Halliburtonis töötab enam kui 50 000 inimest. Ta tegutseb rohkem kui 70 riigis. Ettevõtte asutas 1919. aastal Erle Halliburton nime all New Method Oil Well Cementing Company. 1920 hakkas ettevõte tegutsema Oklahomas gaasimaardlas. 1. märtsil 1921 sai Erle Halliburton patendi naftamaardlast vee eraldamise vahenditele ja meetodile. Nimelt leiutas ta revolutsioonilise tsemendisegisti, mis välistas vajaduse käsitsi tsementi segada, ja mõõtevarda, mida kasutati tsementeerimise täpsuse tagamiseks. 1922. aastaks tegutses ettevõte Texases juba laialdaselt, põhjustades seal naftabuumi. Selleks ajaks kandis ettevõte nime Halliburton Oil Well Cementing Company (HOWCO). 1926 laienes ta välismaale, hakates Birmas ja Indias müüma naftatootmisseadmeid. Euroopasse laienes ta 1951, asutades tütarettevõtte Halliburton Italiana. 5. juulil 1961, 4 aastat pärast Erle Halliburtoni surma nimetati ettevõte ümber ja ta sai praeguse nime Halliburton Company. Halliburtoni koduleht "Halliburton: The legacy of Erle; Egypt Oil & Gas". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. detsember 2009. "Halliburton CEO to retire next month, be replaced by Jeff Miller". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. mai 2017. Vaadatud 31. augustil 2021. "10 Things You Didn't Know About Halliburton CEO Jeff Miller". "Halliburton Announces Agreements to Settle Export Investigation". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. detsember 2009.
Dahlak

Dahlak on Eritreale kuuluv saarestik Punases meres. Saarte pindala on umbes 750 km2. Saared on madalad, kõrgus kuni 15 m. Mandrist eraldab neid Massawa väin. Saarestik koosneb 2 suurest ja 124 väikesest saarest. Ainult 4 saart on alaliselt asustatud. Enamik inimesi elab suurimal, Dahlak Kebiri saarel. Kohalikud elanikud räägivad dahliki keelt. See on lähedane tigre ja tigrinja keelele ning on ajalooliselt tigre murre, kuid on viimasest piisavalt palju lahknenud, et lugeda seda iseseisvaks keeleks . Dahliki keele rääkijaid on 2500–3000. Dahlaki elustik on väga liigirikas nii mereloomade kui merelindude poolest ja see meelitab kohale palju turiste. Turistid pääsevad saarestikule paadiga Massawast, mis asub teisel pool saarestikku mandrist eraldavat väina. Juba Rooma riigi ajast on tuntud Dahlaki pärlid ja tänapäevani toodavad Dahlaki pärlikasvandused suurel hulgal pärle. Oletatakse, et saarestiku nimi tuleb araabiakeelsest sõnast "dah'ala", mis tähendab 'põrguväravad'. Dahlaki elanikud olid esimesed aafriklased, kes pöördusid islamisse. Seda kinnitavad saarelt leitud hauakivid. 7. sajandi alguses tekkis saarestikus sõltumatu moslemi riik, mille hiljem vallutas Jeemen. Vaheldumisi valitsesid saart Medri-Bahri kuningriik ehk Meremaa ja Etioopia, kuni 1517. aastal vallutas selle Osmanite riik. Türklased arvasid Dahlaki Habeshi provintsi, mille keskuseks oli tänapäeva Sudaani sadamalinn Sawakin. Kui Eritrea sai 1890. aastal Itaalia kolooniaks, läks ka Dahlak Itaaliale. Siiski ei tarvitanud itaallased saari millekski muuks kui saarestiku suuruselt teisel, Nokra saarel oleva vangla jaoks, mida valvasid Itaalia koloniaalväed. Pärast Teist maailmasõda läks Eritrea ja ühtlasi Dahlak Etioopiale. Etioopia võttis sotsialistliku arengusuuna ja 1970. aastatel loodi Nokra saarele sõpruse märgina Nõukogude mereväebaas. Etioopia ja Nõukogude Liit lagunesid umbes korraga. Aastal 1990 kaotas Etioopia kontrolli Dahlaki ja 1991 ülejäänud Eritrea üle. Samal aastal suleti mereväebaas. 1993. aastal tunnistati üldiselt Eritrea iseseisvust ja Dahlak sai Eritrea osaks. Dahalik: Mysterious Tongue of the Dahlak Islands (inglise keeles). Vaadatud 1. oktoobril 2009.
Kama Chinen

Kama Chinen (知念カマ Chinen Kama; 10. mail 1895 Okinawa prefektuur – 2. mai 2010 Nanjō, Okinawa prefektuur) oli jaapani ülipikaealine, maailma vanim inimene alates 11. septembrist 2009 kuni surmani. Chinen elas Okinawa prefektuuris. 2008. aasta septembris jäi ta ratastooli. Pärast ameeriklase Gertrude Baines'i surma 11. septembril 2009 sai temast 114 aasta ja 124 päeva vanusena maailma vanim elusolev inimene. Chinen suri kell 4.40 pärast lõunat 2. mail 2010, 8 päeva enne oma 115. sünnipäeva. Ta oli siis 114 aastat ja 357 päeva vana. Surma ajal oli ta eluea pikkuselt 28. inimene maailma ajaloos ja kõige vanemaks elanud inimene Okinawa prefektuurist. Pärast tema surma oli Eugénie Blanchard vanim elav inimene maailmas ja Chiyono Hasegawa vanim elusolev inimene Jaapanis "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2010. Vaadatud 5. mail 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Japan's Centenarians at Record High of 36,276". ABC News. September 12, 2008. "Gertrude Baines, the world's oldest person, dies at 115" Los Angeles Times, 11.09.2009. vaadatud 11.09.2009 "Validated living supercentenarians". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. mai 2013. Vaadatud 24. novembril 2010. Report on Kama Chinen's death (jaapani keeles) Foto
MSNBC

MSNBC on ööpäev läbi töötav Ameerika Ühendriikide kaabeltelevisiooni uudistekanal. Selle nimes sisalduvad nimed "Microsoft" ja "NBC". Kanal on suunitluselt vasakpoolne. Vasakpoolsus MSNBC kohta on paljud ajakirjanikud öelnud, et kanal kaldub ideoloogia poolest vasakule. Washington Posti ajakirjanik Howard Kurtz arvas 2008. aasta mais, et kanali õhtused saated kaldusid vasakpoolsusesse ning kanal ise hakkas pidama end "Fox Newsi antiteesiks". Acronym Finder - MSNBC Cable Channel Nods to Ratings and Leans Left - The New York Times, 06.11.2007 MSNBC, Leaning Left And Getting Flak From Both Sides - Washington Post, 28.05.2008
Craig Kilborn

Craig Kilborn (sünninimi Craig Lawrence Kilborn; sündinud 24. augustil 1962) on Ameerika Ühendriikide humorist ja endine vestlussaadete juht. Ta oli esimene "The Daily Show" juht, endine ESPN-i "SportsCenteri" uudistediktor ja Tom Snyderi järglane CBS-i saates "The Late Late Show".
Baltic Models

Baltic Models on Tallinnas tegutsev modelliagentuur. Baltic Models