laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Terminaator (astronoomia)

Terminaator on valguse ja varju piir planeedi või planeedi kaaslase pinnal. Vaatleja, kes asub atmosfääriga taevakeha terminaatoril, kogeb hämarikku, sest valgus hajub gaasikeskkonnas.
Jean-Claude Van Damme

Jean-Claude Van Damme (kodanikunimega Jean-Claude Camille François Van Varenberg; sündinud 18. oktoobril 1960 Sint-Agatha-Berchemis Brüsselis Belgias) on võitluskunstide harrastaja ja filminäitleja. Ta on eriti tuntud märulifilmide kangelasena. Jean-Claude Van Damme andmekogus IMDb (inglise)
Planeedi kaaslane

Planeedi kaaslane (igapäevaelus lihtsalt kuu) on planeedi looduslik kaaslane. Päikesesüsteemis on kuud kuuel planeedil ja puuduvad kahel – Merkuuril ja Veenusel. Maa – 1 kuu Kuu Marss – 2 kuud Phobos Deimos Jupiter – 63 kuud Io Europa Ganymedes Callisto Saturn – üle 60 kuu Phoebe Iapetus Hyperion Titan Rhea Helena Dione Kalypso Telesto Tethys Enceladus Mimas Janus Epimetheus Pandora Prometheus Atlas Pan Uraan – 27 kuud Miranda Ariel Umbriel Titania Oberon Neptuun – 14 kuud Naiad Thalassa Despina Galatea Larissa Proteus Triton Tehiskaaslane
Niue

Niue on saar Vaikse ookeani lõunaosas 2400 km Uus-Meremaast kirdes. Ta moodustab autonoomse Uus-Meremaaga assotsieerunud ala. Saare avastas James Cook 1774. aastal. 1901. aastast on Niue Uus-Meremaa omavalitsuslik valdus. Rahvaloenduse andmed. GeoHive. Vaadatud 1.04.2015. Niue valitsuse koduleht Turismileht
Nõmmejärv

Nõmmejärv või Nõmme järv on mitme Eesti järve põhinimi: Nõmme järv (Kõue) asub Harjumaal Kõue vallas. Kurtna Nõmmejärv asub Ida-Virumaal Alutaguse vallas ja kuulub Kurtna järvestikku. Ruskavere Nõmmejärv asub Jõgevamaal Mustvee vallas. Nõmmejärv või Nõmme järv on mitme Eesti järve variantnimi: Suur Nõmmejärv asub Harjumaal Kuusalu vallas. Nõmme järv asub Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Väike Nõmmejärv asub Harjumaal Kuusalu vallas. Nõmme järv asub Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Nõmme Liivajärv asub Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Nõmme Veskijärv
Koit Pikaro

Koit Pikaro (sündinud 13. augustil 1949 Keilas) on Eesti poliitik ja endine politseiametnik. Koit Pikaro lõpetas aastal 1971 Tallinna 6. Õhtukeskkooli. Ta õppis Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas 1972–1979. Pikaro on töötanud Tubakavabrikus Leek mehaanikuna 1967–1968 ja 1970–1971, Siseministeeriumis kriminaaljälituse ja kriminaalpolitsei töötajana 1971–1996 ja Keskkriminaalpolitsei abidirektorina 1994–1996, Tallinna Linnavolikogu Kantseleis korrakaitsenõunikuna 1997–1999 ning Ius Dicere OÜ-s analüütikuna 2003–2005. Koit Pikaro oli Pärnu Linnavolikogu liige 1999–2005, IX Riigikogu ja X Riigikogu liige. Ta on Eesti Keskerakonna liige alates aastast 1998. Koit Pikaro on abielus, tal on kaks täiskasvanud last.[viide?] Eesti Vabariigi Siseministeeriumi teeneterist Eesti Politsei teeneteplaat Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 2006 Kriminaalpolitsei teenetemedal, 2019 Lühitutvustus Riigikogu lehel Koit Pikaro: Partei juhtis miilitsa tööd, nagu ERSP Eesti politseid, Delfi, 9. aprill 2010
Mike Tyson

Michael Gerard Tyson (hüüdnimedega Iron Mike, Kid Dynamite ja Baddest Man on the Planet; sündinud 30. juunil 1966 Brooklyn New Yorgis) on USA raskekaalu poksija ja seitsmekordne maailmameister. Juunioride olümpiavõitja raskekaalus 1982 Vaieldamatu raskekaalu meister – 1. august 1987 – 11. veebruar 1990 WBC raskekaalu meister – 22. november 1986 – 11. veebruar 1990, 16. märts 1996 – 24. september 1996 (vabastas) WBA raskekaalu meister – 7. märts 1987 – 11. veebruar 1990, 7. september 1996 – 9. november 1996 IBF raskekaalu meister – 1. august 1987 – 11. veebruar 1990 Legendid Tyson ja Holyfield kohtuvad oktoobris maailma kalleimas matšis Postimees, 26. jaanuar 2009 Myke Tyson Biography
Lennox Lewis

Lennox Claudius Lewis (hüüdnimega The Lion; sündinud 2. septembril 1965 West Hamis Londonis) on Suurbritannia ja Kanada endine poksija. Lewis võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales üliraskekaalus (üle 91 kg) ka 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Tyrrell Biggsile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Lewis võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 2. juunioride maailmameistrivõistlustel (Santo Domingo, 1983) kuldmedali ja tuli juunioride maailmameistriks. Lewis poksis juunist 1989 kuni juunini 2003 elukutselisena. Ta pidas kokku 44 kohtumist, millest võitis 41 (neist 32 nokaudiga) ja kaotas 2 (need mõlemad nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki. 24. suveolümpiamängude poksivõistlus. Seoul 1988. Tulemused inglise keeles 23. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1984. Tulemused inglise keeles 2. juunioride maailmameistrivõistlused poksis. Santo Domingo 1983. Tulemused inglise keeles Lennox Lewis veebisaidil Olympedia (inglise) Lennox Lewis veebisaidil BoxRec (inglise)
Liidriklased

Liidriklased (Coenagrionidae) on sugukond putukaid kiiliste seltsist. Värvuselt on nad musta mustriga ja põhivärv on tavaliselt helesinine, aga võib olla ka kollane, oranž, punane või roheline. Pikkus jääb 23 ja 30 millimeetri vahele. Nende tiivasoonestus on veel hõredam kui kõrsiklastel. Keha on väga habras ning lend nõrk ja jõuetu. Neid võib leida mitmesuguste veekogude kallastel, kuid ka teeservadel ja põlluäärtes. Vastsed võivad liigist olenevalt olla väga erinevates kohtades: ojaliidriku (Patycnemis pennipes) vastsed asustavad näiteks vooluveekogusid, seenliidriku (Enallagma cyathigerum) vastsed aga peamiselt seisuveekogusid, samas leidub aga ka hulganisti liike, kelle vastsed on võimelised elama nii seisu- kui ka vooluvetes. Üldjuhul aga eelistavad liidriklaste vastsed siiski mudase põhjaga taimestikurikkaid veekogusid. Munad munetakse kas taimekudedesse või taimede veealustele osadele. Kuuliidrik (Coenagrion lunulatum) Odaliidrik (Coenagrion hastulatum) Ojaliidrik (Platycnemis pennipes) Pisiliidrik (Nehalennia speciosa) Suur-pigiliidrik (Ischnura elegans) Väike-pigiliidrik (Ischnura pumilio) Punasilm-liidrik (Erythromma najas) Väike-punasilmliidrik (Erythromma viridulum) Punaliidrik (Pyrrhosoma nymphula) Seenliidrik (Enallagma cyathigerum) Põhjaliidrik (Coenagrion johanssoni, sün. Coenagrion concinnum) Sarvikliidrik (Coenagrion pulchellum) Sadulliidrik (Coenagrion puella) Tanuliidrik (Coenagrion armatum) Sadulliidrik Sadulliidrik Väike-pigiliidrik Pigiliidrik
Rosenborgi loss

Rosenborgi loss on väike loss Kopenhaagenis Taanis. Loss ehitati 1606. aastal maaresidentsiks ning on suurepärane Christian IV aegne arhitektuurinäide. Loss ehitati Hollandi renessanss-stiilis, praegune välimus pärineb 1624. aastast. Lossi põhiplaani projekteerisid arhitektid Bertel Lange ja Hans van Steenwinckel. Kuninglik perekond kasutas lossi aastani 1701. Pärast Frederik IV kasutati lossi esimest korda 1794, pärast Christiansborgi lossi põlengut, ning teist korda 1801, kui inglased ründasid Kopenhaagenit. Loss avati huvilistele 1838. aastal ning seal on eksponeeritud kuningliku kollektsiooni 16.–19. sajandist pärit esemed. Lossis saab vaadata Taani kroonijuveele ja regaale, seal on välja pandud kroonimisvaip. Rosenborgi lossi aeda nimetatakse Kuninga aiaks (Kongens Have), mida tuntakse ka Rosenborgi lossi aiana. Rosenborgi lossi aed on Taani vanim kuninglik aed, mis kujundati Christian IV ajal renessanss-stiilis natuke aega enne lossi valmimist. Tänapäeval on lossiaed populaarne puhkepaik ja seda külastab igal aastal üle 2,5 miljoni inimese. Lossi kõrval asub kasarm, kus Taani Kuninglik Ihukaitse (Den Kongelige Livgarde) turistidele esineb.
Kroonimisvaip

Kroonimisvaip on Taani kuningliku perekonna valduses olev Pärsia vaip, mida saab vaadata Rosenborgi lossis Kopenhaagenis. Seda vaipa on kasutatud Taani kuningate kroonimisel. Kroonimisvaip mõõtmetega 5,2 × 3,7 m valmistati Ismail I ajal aastail 1502–1524 Isfahanis ning 1639 esitles Pärsia saatkond seda Friedrich IV-le. Vaip on kootud siidist ning hõbe- ja kuldniitidest. Vaiba keskosas on suur erepunane medaljon ning 44 sookure- ja 2 gasellikujutist. Kollasel taustal on kujutatud lopsakaid puid ja sümmeetriliselt paigutatud loomi. Sügavsinine vaibaserv on kaunistatud arabeskide ja lillornamentidega.
Joel Schumacher

Joel T. Schumacher (29. august 1939 New York – 22. juuni 2020 New York) oli USA filmirežissöör, kirjanik ja produtsent. Joel Schumacher andmekogus IMDb (inglise)
Kurtna Nõmmejärv

Kurtna Nõmmejärv (ka: Nõmmjärv, Nõmmejärv, Kurtna Nõmme järv) asub Ida-Virumaal Alutaguse vallas Konsu külas. Järv kuulub Kurtna järvestikku. Järve lähedal asuvad Kurtna Mustjärv ja pisut kaugemal Niinsaare järv. Järve kaldad on enamjaolt turbased, idakallas on kohati liivane. Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 19 liiki makrofüüte. Kaladest esineb särge, roosärge, haugi, vähem on ahvenat, kiiska, linaskit jt. Nõmme järv keskkonnaportaalis
Päidre järv

Päidre järv (ka: Tagametsa järv) on looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vardi ja Päidre külas. Järve pindala on 21,7 ha, keskmine sügavus 2,5 m, suurim sügavus 3,6 m, pikkus 930 m, laius 450 m, kõrgus merepinnast 49 m, vee maht 820 000 m³ ja veevahetus 5 korda aastas. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu makrofüüdijärv ehk suurtaimerikas järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Päidre järve voolab 300 meetrit loode pool asuvast Turva järvest lähtuv Vaheoja. Järvest voolab läbi lõuna poolt lähtuv 5,1 km pikkune Päidre oja ja suubub ligikaudu 500 m lääne pool Vardi ojja. Kalaliikidest domineerib järves latikas, vähem on särge, hauge, kiiska ja ahvenat. Turva järv Päidre oja Päidre küla Vardi küla Päidre järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 22.08.2016) Päidre järv keskkonnaportaalis (vaadatud 22.08.2016) Päidre järv Eesti looduse infosüsteemis Päidre järv keskkonnaportaalis
Karjaoru joastik

Karjaoru joastik asub Saka külas Toila vallas Ida-Viru maakonnas. Joastik saab veed Ontika peakraavi veest. Joastikul on kaks astangut, millest kraavi voolusuunas esimese kõrgus on 3,5 ja teise 5,5 meetrit. Kokku on joastiku kogukõrgus 12 meetrit. Pärast astanguid jätkab kraavi vesi teed kosena, mille kõrgus on peaaegu 20 meetrit. Kraav on veevaene vaid väga kuivadel suvedel. Joastiku paljand on Toila kihistu Saka kihistiku stratotüüp. Ülemised kuus meetrit moodustab lubjakivi (Loobu kihistu ja Aseri kihistu). Selle all on 15 cm Sillaoru kihistu savikat ooide sisaldavat lubjakivi. Selle all on 130 cm Kalvi ja Künnapõhja kihistike glaukoniiti sisaldavat lubjakivi ja paljandi alumine osa koosneb Saka kihistiku kollakast paksukihilisest dolomiidistunud lubjakivist. Eesti jugade loend Kalle Suuroja Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol, Tallinn 2006, lk. 93 Stratigraafia terminoloogia Eesti stratotüüpsed paljandid
M

M (m) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht, ladina tähestiku 13. täht. See täht vastab enamasti häälikule m. Algsemi kirjas kujutab see täht lainejoont ja tähistab vett. Arvatakse, et eeskujuks on vastav egiptuse hieroglüüf. Foiniikia kirjas sai sellest täht mem (vesi). Et (paremalt vasakule) oleks lihtsam kirjutada, lisati lainejoonele paremale kriips. Täht vastas häälikule m, sest vett tähistav sõna algas m-häälikuga (egiptuse hieroglüüf vastas n-häälikule). Tähest mem sai kreeka kirjas müü. Algul kirjutati seda kriipsuga nagu foiniikia tähte, klassikalises kreeka kirjas lisati aga kriips ka vasakule (väiketähel on ainult üks kriips). Põhjuseks võib olla üleminek vasakult paremale kirjutamisele või ka kirjutusvahendi vahetus. Etruski kirja võeti üle müü varane variant, mis meenutab foiniikia tähte. Ladina kirja võeti alguses etruski variant. Keemias tähistab M molaarmassi. Biokeemias tähendab M metioniini. Kuu tähisena tähendab M märtsi või maid (näiteks JVMAMJJASOND). Rahanduses tähendab M miljonit. Rooma number M tähendab arvu tuhat (1000). Tegemist on lühendiga (ladina sõnast mille 'tuhat'). Informaatikas on M (mega) eesliide, mis tähistab kordajat 220 = 1 048 576. märgitakse tähega M mõnikord programmeerimiskeelt MUMPS. Autonumbritel tähendab M maakoodina Maltat. SI-süsteemis on: M (mega) eesliide, mis märgib kordajat 106 = 1 000 000. m (milli) eesliide, mis märgib kordajat 10-3 = 0,001 m põhiühiku meeter tähis. "M" on ka kahe aastatel 1931 ja 1951 valminud filmi pealkiri. -M- on esinejanimi, mida kasutab Prantsuse laulja Matthieu Chedid. M oli Robin Scotti muusikaprojekt. James Bondi filmides ja raamatutes on M-täht MI6 juhi koodnimi. М (kirillitsa täht)
Edgar Ætheling

Edgar Ætheling (umbes 1051 – umbes 1126) oli Inglismaa viimane anglosaksist kuningas. Edgar oli kuningas Edmund II pojapoeg, kes sündis eksiilis Ungaris. 1057. aastal nimetas tema vanaonu Edward Usutunnistaja ta troonipärijaks, kuid kui viimane 1066. aasta alguses suri, loeti Edgarit veel liialt nooreks ning troon anti Harold Godwinssonile. Kui too aga Hastingsi lahingus langes, nimetati ta Londonis kuningaks. Edgarit ei kroonitud siiski kunagi, sest aasta lõpus oli ta sunnitud William Vallutajale alistuma. Edgar vangistati ning mõnda aega oli ta Normandias. Ent peagi asus ta William I vastaste leeri ning sõlmis liidu Šotimaa kuninga Malcolm III-ga. 1069 püüdis ta Malcolmi ja Taani palgasõdurite abiga troonile tagasi saada, kuid William I maksis viimased üle ning Edfgar pidi Šotimaale põgenema. Hiljem sõlmis ta Williamiga rahu, kuid pärast tolle surma üritas ta taas troonile lähemale jõuda, toetades Robert Curthose'i tema venna William II vastu. Need katsed lõppesid taas läbikukkumisega ning Edgar pidi uuesti Šotimaale pagema. 1098. aastal läks Edgar Konstantinoopolisse, kus aitas korraldada Esimest Ristisõda. 1106. aastal langes ta aga Roberti poolel võideldes Henry I kätte vangi ning loobus lõplikult oma ambitsioonidest troonile. Henry vabastas ta peagi ning Edgar tõmbus tagasi oma maamõisasse. Umbes 1120. aasta paiku lahkus ta Šotimaale, kus ta pärast 1125. aastat suri.
Harald II

Harald II nime all võidakse tunda järgmisi monarhe: Harald II, Norra kuningas Harald II, Taani kuningas Harold II, Inglismaa kuningas Harald I Harald III
Harald I

Harald I nime all võidakse tunda järgmisi monarhe: Harald I, Norra kuningas Harald I, Taani kuningas Harold I, Inglismaa kuningas Harald II Harald III
Harald III

Harald III nime all võidakse tunda kahte monarhi: Harald III, Norra kuningas Harald III, Taani kuningas Harald I Harald II
Moskiitolased

Moskiitolased (Phlebotomidae) on sugukond sääselisi, kes elavad peamiselt troopikas ja subtroopikas ja kes imevad verd. Moskiitode emastele on vere imemine hädavajalik, ilma selleta nende munad ei valmiks. Kõik moskiitolaste liikide emased on vereimejad. Isased toituvad nektarist. Moskiitod on ainult öise aktiivsusega, päeval poevad nad peitu. Moskiitodele sobivad vere imemiseks kõikvõimalikud selgroogsed kahepaiksetest imetajateni, samuti ründavad nad inimesi. Moskiitod on sageli ohtlike haiguste nagu elevantsustõbi (elefantiaas), leišmaniaas jt levitajateks. Erinevalt teistest verd imevatest sääselistest ei ole moskiitod seotud veega, nende vastsed elavad niisketes orgaanilistes jäätmetes nagu sõnnik, prügi, metsakõdu jne. Varasemates liigitustes olid moskiitolased liigitatud kui sugukonna Psychodidae alamsugukond. Ajaloos ja geograafias tuntakse Moskiitoranniku nime all Nicaragua ja Hondurase idarannikut, kus on ürgne troopiline loodus ja suhteliselt vähe elanikke (peamiselt põlishõimud, sh miskito, tawakha, rama ja sumo indiaanlased).
Harold II

Harold II ehk Harold Godwinson (umbes 1022 – 14. oktoober 1066) oli Inglismaa kuningas aastal 1066. Harold oli Taani päritolu võimuka üliku Godwini poeg. 1053. aastal sai temast isa surma järel Wessexi krahv ehk kuninga järel mõjukuselt teine mees riigis. Ta paistis silma eduka sõjamehena, lüües aastatel 1062–1063 Walesi valitsejat. 1064. aastal saabus Harold Normandiasse, kus asus hertsog Williami teenistusse, kus sõdis edukalt Bretagne'i vastu. Normanni allikate kohaselt lubanud Harold aidata Williamile hankida Inglismaa trooni, ent tõenäoliselt on see hilisem fiktsioon, et õigustada Inglismaa vallutamist. Lastetu kuningas Edward Usutunnistaja plaanis trooni jätta hoopis oma sugulasele Edgar Æthelingile, kuid too oli vana kuninga surres liialt noor. Et Inglismaad ähvardasid korraga kaks invasiooni, nii Norrast kui ka Normandiast, otsustas inglise ülikute kogu Witenagemot kuningaks valida hea sõjamehena tuntud Haroldi. 1066. aasta lõpus tungisidki norrakad ja normannid korraga maale. Norra kuningas Harald Hardråde oli sõlminud liidu Haroldi venna Tostigiga ning võitis Yorkshire'is inglasi. Ent 25. septembril toimunud Stanfordi silla lahingus saavutas Harold oma peaarmeega Haraldi üle otsustava võidu, viimane langes lahingus. Ent samal ajal olid normannid juba Lõuna-Inglismaal maabunud. Nõnda pidid Haroldi väed kiirmarsile asuma, et taas ruttu teisele poole riiki jõuda. 14. oktoobril toimunud Hastingsi lahingus Harold langes ning William Vallutaja võis end peagi Inglismaa kuningaks kroonida. Haroldi surma täpsed asjaolud pole teada ning kohe pärast tema surma tekkis selle kohta hulgaliselt legende. Tavaliselt usutakse, et talle lasti ammunoolega silma, ent see pole sugugi kindel. Osa legende väidab ka, et ta pääses lahingust eluga, ravis aastaid haavu ja lahkus maalt, naasis aastakümneid hiljem vana mehena ning elades viimased eluaastad Doveris erakuna.
Idadiospüür

Idadiospüür ehk kakidiospüür ehk kakiploomipuu (Diospyros kaki) kuulub eebenipuuliste sugukonda ja diospüüri perekonda, kuhu kuulub ka näiteks musta puiduga must eebenipuu ehk eebenidiospüür. Kaki-ploomipuu on pärit Ida-Aasiast, kus teda kasvab ka metsikult. Hiinas, Jaapanis ja Koreas on ta kauatuntud viljapuu, mis 19. sajandil viidi ka USA-sse ja Lõuna-Euroopasse. Eestile lähimad kohad, kus hurmaad viljapuuna kasvatatakse, on Vahemere ja Musta mere ääres. Puu on madala ja jässaka võraga. Ovaalsete läikivate lehtede pikkus on umbes 20 ja laius umbes 9 sentimeetrit. Tomati moodi viljad (hurmaad) on tavaliselt 6...8-sentimeetrise läbimõõduga ja muutuvad küpsedes rohekaskollasest oranžikaks või punakaks.  Idadiospüür – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hurmaa

Hurmaa ehk kakiploom ehk kaki on idadiospüüri vili, botaaniliselt mari. Hurmaad pärinevad arvatavalt Hiinast. Viljad on olnud eelajaloolisel perioodil oluliseks toiduallikaks nii Hiinas, Koreas kui ka Jaapanis. Looduslik idadiospüür kasvab Hiina metsades ja selle vilju on esmakordselt kirjeldatud umbes aastal 2000 eKr. Puud viidi kultuuri 5. või 6. sajandil. Tänapäeval tuntakse maailmas üle 2000 idadiospüüri kultivari, mida kasvatatakse lähistroopilises kliimavöötmes ja parasvöötmes. Lõviosa maailma kogutoodangust annavad vähesed kultivarid. Hiinas, Koreas ja Jaapanis kasvatatud hurmaad annavad peaaegu 90% maailma kogutoodangust. Hurmaade värvus on sõltuvalt kultivarist oranžikaspunane kuni kollakasoranž. Viljad valmivad tavaliselt viie kuu jooksul pärast õitsemist, tavaliselt oktoobris. Kasvuhoones kasvatatud taimedel on võimalik esimest saaki saada kaks kuud varem – augusti keskel. Küpse vilja mass on tavaliselt vahemikus 100–300 (400) grammi ning küpsust kontrollitakse sageli suhkrusisalduse määramisega. Noor ja alles kasvav hurmaa on temas sisalduvate lahustuvate parkainete tõttu eriti adstringeeriva toimega (kudesid kokkutõmbav). Teatud kultivaridel vähenevad või kaovad need omadused vilja valmimisel. Ülejäänud sortidel tuleb kootavat toimet vähendada viljade töötlemisega. Puuviljakasvatajad kasutavad protsessi läbiviimiseks süsinikdioksiidi. Valminud viljad hoitakse 24 tundi 90–100% CO2 keskkonnas konstantsel temperatuuril (25 °C). Parkainete koagulatsiooniprotsessi lõpetamiseks lastakse viljadel veel 24–48 tundi 20 °C juures tavalises õhus seista. Mõnikord lisatakse protsessi kiirendamiseks ja vilja tekstuuri paremaks väljatoomiseks süsihappegaasile veel etanooli auru. Alternatiivset meetodit kasutatakse kasvuhoones kasvatatavatel viljadel. Parkainete mõju kaotamiseks seotakse (vahetult enne viljade valmimist) puu otsas rippuvate viljade ümber polüetüleenist kotid, kuhu lisatakse veidi etanooligeeli. Sellise meetodiga kaotab hurmaa vintsked omadused 1–2 ööpäevaga. Jules Janick, Robert E. Paull. "The Encyclopedia of Fruit & Nuts". CABI, 2008. ISBN 978-0851996387. ""Food and Agriculture Organization of the United Nations"". faostat.fao.org (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 7.04.2012. Vaadatud 6.12.2011. ""USDA National Nutrient Database"". www.nal.usda.gov (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3.03.2015. Vaadatud 5.12.2011. Robert Aps "Hurmaa ühendab kasuliku ja maitsva" Tervistav!/Postimees
Stephen

Stephen (ka Stephen de Blois; 1096 – 25. oktoober 1154) oli viimane Normanni dünastiast Inglismaa kuningas (1135–1154) ja Normandia hertsog (1135–1154). Stephen oli William I lapselaps, William Vallutaja tütre Blois' krahvinna Adela ja Blois' krahv Stepheni poeg. Blois' krahv Stephen hukkus Esimeses ristisõjas Ramlah' lahingus. Stephen sai Inglismaa troonile pärast onu Henry I surma 1135, sest jõudis end enne tolle tütart Keisrinna Matildat Inglismaa kuningaks kroonida. Tema valitsusaeg oli ebakindel, sest parunid kahtlesid tema võimu legitiimsuses ning korraldasid sageli ülestõuse. 1139 puhkeski Matilda ja Stepheni pooldajate vahel kodusõda, mis kestis kuni Stepheni surmani ent siiski õnnestus tal kuni surmani võimul püsida. Kodusõja ajal hõivasid Matilda väed Lääne-Inglismaa, Stephen vangistati Lincolni lahingus, kuid tema abikaasa Matilda koondas kuninga toetajad ja koos Ypresi Williami abiga vangistas keisrinna poolvenna, Robert Gloucesteri earli, kelle vastu Stephen vabastati. 1148. aastal Matilda loobus võitlusest ja lahkus vägedega Inglismaalt, kuid 1149. ja 1153. aastal tungis Inglismaale trooninõudlejana Matilda poeg teisest abielust Anjou krahvi Geoffroy V-ga Henry. Stepheni poja Eustache surma järel (1153) sõlmis Stephen Wallingfordi rahulepingu ja tunnistas Matilda poja Henry enda surma järel oma järglaseks Inglismaa troonil Henry II-na. Stephen abiellus 1125 Boulogne'i Mathilde'iga, kes oli Boulogne'i krahvi Eustache III ainus laps ja krahvkonna pärija. Ema poolt oli Mathilde Inglismaa normannide vallutuse eelsete kuningate järeltulija. Abielust sündis viis last. Vanim poeg Eustache IV (1130–1153) päris ema surma järel 1152 Boulogne'i krahvkonna, kuid suri juba järgmisel aastal ja krahviks sai kolmas poeg Guillaume I (1137–1159), sest teine poeg Baudouin oli vahepeal üsna noorena surnud. Guillaume oli Boulogne'i krahv kuni oma surmani 1159. Guillaume oli ainus poeg, kes abiellus, kuid lapsi ei saanud neist ükski, nii et Stepheni sugu suri meesliinis välja ja Boulogne'i krahvkonna päris vanem tütar Marie (1131–1182), kes hakkas seda valitsema koos oma abikaasaga. Noorim laps, tütar Mathilde, suri mõne aasta vanusena. Stephenil oli oma armukese Damette'iga vähemalt kolm last. Nimepidi on teada pojad Gervase, Ralph ja Americ, kellest esimene valiti isa mõjul väga noorelt, juba 1138 Westminsteri kloostri abtiks. Stephenil ei olnud poega, kellele pärandada Inglismaa trooni. Trooni pärandas ta Matilda pojale Henry II-le, kellest sai Plantageneti dünastia alusepanija. 1896 leitud Vaida aare sisaldas 73 Stepheni münti. Mauri Kiudsoo (2019). "Eesti muinasaarded. Kaubateed ja -kontaktid." Tallinn: Äripäeva Kirjastus.