laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti-Moldova suhted

Eesti-Moldova suhted on kahepoolsed diplomaatilised suhted Eesti Vabariigi ja Moldova Vabariigi vahel. Moldova tunnustas Eestit de jure iseseisva riigina 28. augustil 1991, Eesti tunnustas Moldovat 20. veebruaril 1992. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 10. novembril 1992. Eestil Moldovas saatkonda ei ole. Eesti suursaadik Moldovas resideerib Rumeenias Bukarestis ning on akrediteeritud korraga Rumeenia, Moldova ja Bulgaaria suursaadikuks. 2019. aastast on Eesti suursaadikuks Moldovas Ingrid Kressel Vinciguerra. 2006. aasta oktoobrist esindab Eestit Moldovas ka aukonsul Igor Goncearov. Alates 2018. aasta jaanuarist töötab Chisinaus ka Eesti diplomaat Simmu Tiik, kelle ülesandeks on nii kahepoolsete suhete ja arengukoostöö edendamine kui ka Eesti kodanike ja ettevõtete huvide esindamine. Moldova suursaadikuks Eestis on 2020. aastast Ion Stavila, kes resideerib Tallinnas Moldova suursaatkonnas. Saatkond avati Eestis 2008. aasta detsembri alguses ning see asub Narva maantee 7 ruumides 546-547. Sellele lisaks on Moldoval aukonsulaadid Tartus ja Kundas. Eesti-Moldova suhted on muutunud 2010. aastatest tihedamaks. Moldova on olnud üks Eesti arengukoostöö prioriteetriikidest alates 2006. aastast. Riigikogus loodi Eesti-Moldova parlamendirühm esimest korda 2005. aasta septembris. Riigikogu praeguses koosseisus kuulub Eesti-Moldova parlamendirühma 13 saadikut. Moldova parlamendis on Eesti sõprusgrupid olnud alates 2006. aastast. 2011. aasta Eesti rahvaloenduse andmetel pidas Eestis end moldovlaseks rohkem kui 500 inimest. Politsei- ja piirivalveameti andmetel on Moldova passiga riigis umbes 200 inimest. Enamik moldovlasi elab Tallinnas. Moldovlastel on Eestis oma kogukond, kunstnike assotsiatsioon, hokitiim. Moldovlaste kogukond Eestis on korraldanud kunstinäitusi ja sõprusüritusi. Eesti suursaadik Moldovas Moldova suursaadik Eestis Eesti saatkond Bukarestis Eesti-Rumeenia suhted "Moldova". Välisministeerium. 09.03.2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 31.03.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link) "Eesti suursaadik Bulgaarias andis üle oma volikirja". ERR. 16.12.2019. Teet Korsten (15.04.2009). "Moldova küla loob suhteid samanimelise riigiga". Põhjarannik. THE TALLINN DIPLOMATIC LIST: MOLDOVA. MINISTRY OF FOREIGN AFFAIRS OF THE REPUBLIC OF ESTONIA. 07.09.2022. Lk 97. "Eesti ja Moldova diplomaatiliste suhete sõlmimisest möödub 30 aastat". Postimees. 09.11.2022. Stina Aava (18.11.2020). "Endine Moldova suursaadik Victor Guzun: moldovlased hääletavad jalgadega". Postimees.
Kaarma (perekonnanimi)

Kaarma on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Kaarma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Gerasimov, Grossberg, Grossberger, Jakobson, Kaarman, Kaarmann, Karlson, Karman, Karmann, Karnau, Kiselev, Klaarmann, Kolberg, Kolijaan, Kõpmann, Korkmann, Kormann, Kramann, Krämann, Krüger, Kuutman, Kuutmann, Simmer ja Tsvetkov. Otto-Eduard Kaarma palvel kanti Kaarma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 387 all (Siseministeeriumi teadaanne 16. juunist 1939). Ellen Kaarma, eesti näitleja (1928–1973) Enn Kaarma, eesti poksija ja katselendur (1943–1983) Juvenalius Kaarma, eesti õigeusu vaimulik (1952–) Jüri Kaarma, eesti raamatugraafik (1950–2011) Mari Kaarma, eesti kujundusgraafik (1951–) Melanie Kaarma, eesti kostüümikunstnik (1923–2009) Voldemar Kaarma, eesti intarsia- ja mööblikunstnik (1908–1976)
Sutherland Springsi kirikutulistamine

Sutherland Springsi kirikutulistamine oli massitulistamine, mis toimus 5. novembril 2017 Texases Wilsoni maakonnas Sutherland Springsi esimeses baptisti kirikus. Kirikusse tungis jumalateenistuse ajal sisse relvastatud mees ja avas tule, mille tagajärjel sai vähemalt 20 inimest surma ja 30 haavata.
Koidu põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Koidu põik tänav asub Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas. Tänav saab alguse Koidu tänavalt. Suundudes põhja poole, lõpeb Koidu põik tänav Kesk tänava ristmikuga. Ida poolt ristub ka Valguse tänavaga. Tänava pikkus on 183 meetrit ja ta on paralleelne Näituse tänavaga, mis asub ida pool. Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi jooksul, põhiliselt selle teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 5. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Eesti-Mehhiko suhted

Eesti-Mehhiko suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Mehhiko vahel. 28. jaanuaril 1937 sõlmiti Ameerika Ühendriikides Eesti ja Mehhiko vaheline sõprusleping. Mehhiko pole kunagi tunnustanud Nõukogude okupatsiooni Eestis. Mehhiko taastunnustas Eestit 5. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastusid 5. detsembril 1991. Tegutseb Eesti suursaadik Mehhikos, kes resideerib Washingtonis. Tegutseb ka Mehhiko suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis. https://web.archive.org/web/20171107031008/http://vm.ee/et/riigid/mehhiko?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Maroko suhted

Eesti-Maroko suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Maroko vahel. Maroko tunnustas Eestit 24. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 22. juunil 1992. Tegutseb Eesti suursaadik Marokos, kes resideerib Madridis. Tegutseb ka Maroko suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis. https://web.archive.org/web/20171107042619/http://vm.ee/et/riigid/maroko?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Kulmar

Kulmar on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Kulmar perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Koll, Kolli, Kulbok, Kulmann ja Kuutmann. Ermo Kulmari palvel kanti Kulmar perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 291 all. Tarmo Kulmar (sündinud 1950), eesti usuteadlane Kai Pata (endine Kai Kulmar, sündinud 1969), eesti bioloog
Eesti-Malta suhted

Eesti-Malta suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Malta vahel. Malta tunnustas Eestit 26. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 1. jaanuaril 1992. Tegutseb Eesti suursaadik Maltal, kes resideerib Roomas. Tegutseb ka Malta suursaadik Eestis, kes resideerib Vallettas. https://web.archive.org/web/20171107013841/http://vm.ee/et/riigid/malta?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti – Põhja-Makedoonia suhted

Eesti – Põhja-Makedoonia suhted on bilateraalsed suhted Eesti ja Põhja-Makedoonia vahel. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 2. märtsil 1995. Tegutseb Eesti suursaadik Põhja-Makedoonias. Tegutseb ka Põhja-Makedoonia Suursaatkond Tallinnas. Makedoonial on ka oma aukonsulaat Tartus. Kahepoolsed suhted. Põhja-Makedoonia (vaadatud 05.11.2017)
Hallamaa

Hallamaa on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Hallamaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Halmann, Hübner ja Uebner. Vilhelm-Ludvig Hallamaa palvel kanti Hallamaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 20 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).
Eesti-Liibanoni suhted

Eesti-Liibanoni suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Liibanoni vahel. Liibanon tunnustas Eestit 30. detsembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 3. septembril 2001. Tegutseb Eesti suursaadik Liibanonis, kes resideerib Ankaras. Tegutses ka Liibanoni suursaadik Eestis, kes resideeris Varssavis. Alates 2008. aastast pole Liibanon määranud suursaadikut Eestisse ja diplomaatiline suhtlus käib ajutise asjuri kaudu Varssavis. https://web.archive.org/web/20171107035552/http://vm.ee/et/riigid/liibanon?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Oskar Halling

Oskar Halling (2. august 1896 Luke vald, Tartumaa – 15. jaanuar 1949 Molotov, Magadani oblast) oli eesti põllumees. Ta oli Elva põllumeeste konvendi liige, Luke Põllumeeste Seltsi esimees, ja Nõo vallavanema abi. Arreteeriti NKVD poolt 15. jaanuaril 1945 Nõo vallas.
Eesti-Küprose suhted

Eesti-Küprose suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Küprose vahel. Küpros tunnustas Eestit 12. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 22. jaanuaril 1992. Tegutseb Eesti suursaadik Küprosel, kes resideerib Ateenas. Tegutseb ka Küprose suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis. https://web.archive.org/web/20171107022246/http://vm.ee/et/riigid/kupros?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Halling

Halling on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Halling uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Alström, Anderson, Graumann, Gustavson, Hagel, Hahn, Hausenberg, Häusler, Häussler, Holsting, Holter, Jehpe, Jehps, Joosep, Karofeldt, Linkholm, Linkolm, Möller, Ossip, Smit, Sofri ja Vurmann. Harald-Martin Hallingu palvel kanti Halling perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 299 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. jaanuarist 1937). Oskar Halling (1896–1949), eesti põllumees
Kint

Kint on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel on Kint antud perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Kind (1939 Tallinnas). Peeter Kint (1899–1991), eesti agronoom Tõnis Kint (1896–1991), Eesti poliitik, eelmise vend
Ignazio Cassis

Ignazio Daniele Giovanni Cassis (sündinud 13. aprillil 1961 Sessas) on Šveitsi poliitik. Ta on alates 1. novembrist 2017 Šveitsi välisminister. Aastal 2021 oli ta ühtlasi Šveitsi aseliidupresident ja 2022. aastal on ta Šveitsi liidupresident. Ta sündis aastal 1961 Sessas Ticino kantonis.
Peeter Kint

Peeter Kint (25. september 1899 Taevere vald, Viljandimaa – 3. märts 1991 Tallinn) oli eesti agronoom. Tema vanemad olid Hans Kind (1858–1900) ja Mari Kind (sündinud Johanson; 1873–1923). Tema vend oli Tõnis Kint. Ta õppis 1921–1931 ja 1940–1945 (lõpetas) Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, Korporatsioon Rotalia liige. Ta osales 1919–1920 Vabadussõjas. 1924–1927 oli ta Lõuna-Eesti Põllumeeste Keskseltsi instruktor Tartus ja Võrus, 1927–1941 Riigi Statistika Keskbüroo agronoom-statistik, 1941–1944 Statistika Valitsuse põllumajanduse vanemreferent, alates 1944 Riikliku Plaanikomisjoni saagimääramise osakonna juhataja asetäitja.
Halliste (perekonnanimi)

Halliste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Halliste perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Haller, Holtsmeyer, Neiman ja Oltsmeier. Kaarel Halliste palvel kanti Halliste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 57 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935). Herman Halliste (1900–1973), eesti skulptor
Hangelaid

Hangelaid on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Hangelaid perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Hacker ja Hakker. Gottfried-Hugo-Vilhelm Hangelaiu palvel kanti Hangelaid perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 45 all. Kotri Hangelaid (1887–1961), eesti insener
Harilo

Harilo on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Harilo perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Hübner, Huebner ja Uebner. Osvald Harilo palvel kanti Harilo perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 254 all (Siseministeeriumi teadaanne 14. juulist 1936).
Heinjärv

Heinjärv on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Heinjärv perekonnanimeks isikutele, kelle senine perekonnanimi oli Hermberg, Hermburg, Kröönvalk, Lochmann ja Vassikas. Valter-Arnold Heinjärve palvel kanti Heinjärv perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 169 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. novembrist 1935).
Helmre

Helmre on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Helmre perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Hermel (Nõmmel, 1936). August Helmre palvel kanti Helmre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 268 all.
Karineem

Karineem on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Karineem perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Granfeldt, Kranfeldt ja Kranveld. Villem Karineeme palvel kanti Karineem perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 263 all (Siseministeeriumi teadaanne 1. augustist 1936). Villem Karineem (1895–1982), Eesti sõjaväelane
Cartoon

Cartoon on Eesti EDM trio, mis loodi 2015. aastal Tallinnas. Trio liikmed on Hugo Martin Maasikas, Ago Teppand ja Joosep Järvesaar. 2016. aastal võttis Cartoon koos Kristel Aaslaiuga osa Eesti Laul 2016 lauluvõistlusest lauluga "Immortality". Cartoon saavutas finaalis 3. koha, kaotades Jüri Pootsmannile. 2016. ja 2017. aastal nomineeriti Cartoon EMA aasta parima laulu kategoorias 3 laulu eest. Nende laulud on tuntust kogunud eeskätt tänu YouTube'i videotele, mida on kokku vaadatud üle 850 miljoni korra. Ka Spotifys on neil märkimisväärne arv kuulamisi, üle 500 miljoni. Cartoon on andnud oma laule välja plaadifirmade Liquicity ja NoCopyrightSound's kaudu. Laulu "I Remember U" videoklipp oli 2016. aastal Eesti vaadatuim muusikavideo YouTube'is. Cartoon lõpetas tegevuse 2017. aasta augustis, kuid 2020. aastal ansambli tegevus taastati. Hugo Martin Maasikas Ago Teppand Joosep Järvesaar "Made Me Feel (ft. Kristel Aaslaid)" (2015) "One Day (ft. Karl-Kristjan)" (2015) "On&On (feat. Daniel Levi)" (2015) "Why We Lose (feat. Coleman Trapp)" (2015) "Whatever I Do (feat. Kóstja)" (2015) "Immortality (feat. Kristel Aaslaid)" (2015) "Feeling (Piece Of You)" (2016) "Here (ft. Würffel)" (2016) "C U Again feat. Mikk Mäe (Cartoon vs Futuristik VIP)" (2016) "I Remember U feat. Jüri Pootsmann" (2016) "Your Stories (feat. Koit Toome)" (2017) Howling (ft. Asena) (2020) Cartoon - Don't Be A Stranger (feat. Jason Diaz) (2020) Cartoon & Ewert and The Two Dragons - Fade Away (2020) Cartoon x nublu x Gameboy Tetris - Biology (2021) Cartoon x Time To Talk - Omen (ft. Asena) (2021) Cartoon & Andromedik - Whatever (ft. Jüri Pootsmann) (2022) Cartoon - Piranha (ft. Pluuto) (2022) Cartoon - No halo (ft. Asena) (2022) Cartoon x Bedwetters - I'm not alright (2022) Cartoon - Flashback (ft. Elina Born) (2023) Cartoon & TWISTED - Sideways (ft. Zaug & SlidV) (2023) Cartoon x Ewert Sundja - Oblivion (2024) http://www.muusikaauhinnad.eu/voitjad-2017/ http://www.muusikaauhinnad.eu/ajalugu/2016-2/ http://r2.err.ee/aastahitt/ http://r2.err.ee/r2dnb/2016tulemused.php https://muusikaplaneet.wordpress.com/2016/12/30/youtubeest16/
Rakvere Kroonimärk

Rakvere Kroonimärk on Rakvere linna teenetemärk. Rakvere Kroonimärk antakse füüsilisele isikule Rakvere linnale osutatud eriliste teenete eest. Teenetemärgi andmise otsustab Rakvere linnavalitsus. Igal aastal võib teenetemärgi anda kuni viiele isikule. Teenetemärk antakse üle Rakvere linna korraldataval Eesti Vabariigi aastapäeva pidulikul vastuvõtul. 1996 Peep Kärp, Maie Orav 1997 Mati Merirand, Tiit Kullerkupp, Pear Rootalu, Ervin Kukk 1998 Odette Kirss, Olaf Leps 1999 Taimi Parve, Donat Masing, Vladimir Lõhmus 2000 Mare Muik, Ellen Grünfeldt-Metsis, Arvi Tühis, Volli Käro 2001 Jakob Kiik, Peeter Jakobi, Arvo Antropov, Ello Odraks, Uno Piirsalu 2002 Vaike Sein, Toomas Suuman, Oleg Gross, Toomas Varek, Jüri Peinar, Pentti Kangasluoma 2003 Erna Vilu, Jaak Vettik, Evald Tarve, Valdur Liiv 2004 Märt Ots, Hirvo Surva, Elfriede-Hildegard Sillapere, Gisela Poelke 2005 Liisa-Ann Düüna, Marie Veiksar, Ruth Patune, Urmas Krikk 2006 Tarmo Lindmaa, Pavo Nukke, Sven Prees, Ene Tagamets 2007 Viive Käro, Kalju Saaber, Vireni Haho, Peeter Trutsi, Arvo Saul 2008 Ants Leemets, Kelli Tühis, Sirje Kiisküla, Indrek Saar 2009 Andres Alamets, Matti Jõe, Andres Lilleberg, Üllar Saaremäe, Katrin Tuttelberg 2010 Sigurd Zillmann, Andres Jaadla, Aino Kiiver 2011 Riho Hütt, Tiina Kippel, Hannes Vares 2012 Liivi Lukas, Lembit Kalda, Juha Eero Seppälä 2013 Maaja Valter, Andres Sõber, Jüri Takjas 2014 Tiiu Alavere, Karl Mäesepp, Helmut Pastarus 2015 Andrus Albrecht, Raivo Riim, Jaak Soone 2016 Tõnu Paju, Toivo Peäske, Elo Üleoja 2017 Anne Kullerkupp-Raidma, Küllike Namm, Andres Pulver, Riina Rohtung 2018 Kersti Loite, Helmi Urbalu, Aivar Part, Tiina Mälberg 2019 Anne Mere, Anne Nõgu, Mehis Täpp, Toomas Rannu 2020 Helgi Annast, Ain Suurkaev, Tõnu Leppik 2021 Maie Tamm, Maie Karus, Ilmar Uldrich, Olev Puldre (postuumselt) 2022 Ellen Aros, Reet Tomband, Raivo Saremat 2023 Aivar Lõhe, Gunnar Tõnning Rakvere linna põhimäärus, §3 lg3 Rakvere teenetemärgi omanikud
Vallimäe medal

Vallimäe medal on Rakvere linna aumärk, mida antakse füüsilisele isikule silmapaistvate saavutuste eest. Aumärgi andmise otsustab Rakvere linnavalitsus. 2009 Hidetoshi Tanaka, Volker Zillmann 2010 Aldona Wos, Korvpallivõistkond BC Rakvere Tarvas (Andres Sõber, Rando Maamägi, Janis Vahter, Rain Veideman, Valmo Kriisa, Martin Müürsepp, Raido Villers, Richard Anderson, Kristo Saage, Reinar Hallik)[viide?] 2011 Paavo Latva-Rasku, Kari Maunula, Seppo Miettinen 2012 Kaido Höövelson 2019 Sven Pugonen 2021 Juris Umbraško Rakvere linna põhimäärus, §3 lg4 Vallimäe medal
Tapinoma madeirense

Tapinoma madeirense on perekonna Tapinoma sipelgaliik. 1890. aastal kirjeldas Forel seda liiki, mida võib leida mitmel pool Euroopas. Clarifying naming and identification of the outdoor species of the ant genus Tapinoma Förster, 1850 in Europe north of the Mediterranean region with description of a new species. https://www.antwiki.org/wiki/Tapinoma_madeirense
Sulev Siirmets

Sulev Siirmets (9. aprill 1930 – 5. november 1999) oli eesti õpetaja. 1951. aasta Eesti meistrivõistlustel kergejõustikus võitis ta vasaraheites pronksmedali. Ta töötas tööõpetuse õpetajana Märjamaa Keskkoolis. 1975 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1981 – Eesti NSV teeneline õpetaja 1984 – Märjamaa Keskkooli teenete medal 1987 – NSV Liidu Haridusministeeriumi ja harukondliku ametiühingu keskkomitee aukiri Sporditulemused Nõukogude Õpetaja, 4. oktoober 1975 "Märjamaa Gümnaasium. Teenete medal". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 6. novembril 2017. Nõukogude Õpetaja, 3. oktoober 1987
Dünaamikaulatus

Dünaamikaulatus ehk dünaamiline ulatus ehk dünaamiline diapasoon on mingi füüsikalise suuruse (nt elektripinge, helirõhu) või funktsiooni suurima ja väikseima väärtuse suhe. Seda suhet väljendatakse sageli kümnendlogaritmina (detsibellides) või kahendlogaritmina (nt fotograafiast pärit avaarvuga, ingl f-number, f-stop). Dünaamikaulatuse mõistet kasutatakse kõige sagedamini helitehnikas ja pilditehnikas (foto-, filmi- ning videotehnikas). Helitehnikas väljendab dünaamikaulatust suurima ja väikseima helirõhu suhe detsibellides, seda tingimusel, et moonutused signaali töötlemisel ei ületa etteantud väärtusi. Dünaamikaulatus võib näiteks olla inimkõrval kuni 130 dB, orkestril 60–70 dB, ringhäälingu helil kuni 40 dB. Pilditehnikas kasutatakse dünaamikaulatuse tähenduses ka terminit kontrastsus. Kontrastsust K kui suurima ja vähima heleduse suhet väljendatakse mitmel viisil (näidetes K = 1000): suhtena 1:K (1:1000); detsibellides, 10 log10 K (30 dB); bittides; sel juhul väljendatakse kontrastsust heleduste suhte logaritmina alusel 2: log2 K; näitejuhul on kontrastsus ca 10 bitti (täpsemalt vastab 10-bitisele dünaamikaulatusele suhe 210 = 1024). ENE 2. köide, 1987 Dünaamiline ulatus
Eesti-Ungari suhted

Eesti-Ungari suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Ungari vahel. Eesti ja Ungari suhted on sõbralikud ja seda tingib ka hõimusugulus: mõlemad on soome-ugri rahvad. Ungari tunnustas Eestit 24. veebruaril 1921. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 2. septembril 1991. Tegutseb Eesti suursaadik Ungaris, kes resideerib Budapestis. 3. oktoobril 2018 andis volikirja president János Áderile üle Eesti suursaadik Kristi Karelsohn. Tegutseb ka Ungari suursaadik Eestis, kes resideerib Ungari Suursaatkonnas Tallinnas Tallinnas. 13. veebruaril 2019 andis volikirja president Kersti Kaljulaidile üle Ungari suursaadik Kristóf Forrai. Tallinnas tegutseb Ungari Instituut. Eesti ungarlased Ungari eestlased Kahepoolsed suhted. Ungari. Välisministeerium, vaadatud 06.11.2017. "Eesti riigipeale andsid volikirjad Ungari ja Korea suursaadikud". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2019. Vaadatud 21. veebruaril 2019.
Eesti-Leedu suhted

Eesti-Leedu suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Leedu vahel. Eesti ja Leedu koostöö on sõbralik ja tihe ja seda soodustab geograafiline lähedus ja regionaalne ehk Baltimaade ühine koostöö (nt Balti Ministrite Nõukogu, Balti Assamblee, Balti Nõukogu). Leedu taastunnustas Eestit 22. augustil 1991. Tegutseb Eesti Suursaatkond Vilniuses. Tegutseb ka Leedu Suursaatkond Tallinnas. Leedu eestlased https://web.archive.org/web/20171110151127/http://vm.ee/et/riigid/leedu?display=relations (vaadatud 06.11.2017)
Eesti – Lõuna-Korea suhted

Eesti – Lõuna-Korea suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Lõuna-Korea (Korea Vabariigi) vahel. Korea Vabariik tunnustas Eestit 6. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 17. septembril 1991. Tegutseb Eesti suursaadik Lõuna-Koreas. Tegutseb ka Lõuna-Korea suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis. https://web.archive.org/web/20171110151640/http://vm.ee/et/riigid/korea-vabariik?display=relations (vaadatud 06.11.2017)
SA Narva Aleksandri Kirik

SA Narva Aleksandri Kirik on Eesti sihtasutus, mis tegutseb Narvas. Sihtasutuse asutasid 2002 Eesti riik, Narva linn, EELK Viru praostkond, EELK Narva Aleksandri kogudus, Kreenholmi Varahalduse AS ja tollane Narva linnapea Imre Liiv. Põhikirja järgi oli sihtasutuse üks eesmärke taastada Narva Aleksandri kirik. Et sihtasutus pole ülesannetega hakkama saanud, siis plaanitakse see likvideerida. Sihtasutuse juhatuse esimees on olnud Villu Jürjo. Teet Korsten. Likvideeritakse sihtasutus Narva Aleksandri Kirik. Põhjarannik, nr. 25, 4. veebruar 2017. DIGAR: http://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=pohjarannik20170204.2.12.2
Tartu Ärinõuandla

Tartu Ärinõuandla on Eesti sihtasutus, mis nõustab ettevõtjaid äri valdkonnas. Ärinõuandla asutati 1993. aastal aktsiaseltsina. 1997. aastal muudeti aktsiaselts sihtasutuseks. 2004. aastal sai ärinõuandlast maakondlik arenduskeskus (MAK). Ärinõuandla korraldab muu hulgas koolitusi, infopäevi ja seminare; aastatel 2012–2017 käis neil üritustel 13 645 inimest. http://arinouandla.ee/tutvustus/uldtutvustus/ (vaadatud 06.11.2017) Ärinõuandla koduleht
Võrumaa Arenduskeskus

Võrumaa Arenduskeskus (varasema nimega Võrumaa Arenguagentuur) on Eesti sihtasutus, mis jagab info-, nõustamis- ja koolitusteenusi Võru maakonna ettevõtetele, vabaühendustele ja kohalikele omavalitsustele. Võrumaa Arenduskeskuse ajalugu ulatub aastasse 1993, kui asutati Kagu-Eesti Ettevõtluskeskus. https://vorumaa.ee/ Võrumaa Arenduskeskuse koduleht
Boriss Slutski

Boriss Abramovitš Slutski (vene Борис Абрамович Слуцкий; 7. mai 1919 Slovjansk, Ukraina – 22. veebruar 1986 Tula) oli juudi päritolu vene luuletaja. Boriss Slutski on maetud Pjatnitskoje kalmistule. Слуцкий Борис Абрамович (1919-1986) Могилы знаменитостей. Vaadatud 29. märtsil 2024