laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lennart Sasi

Lennart Sasi (6. jaanuar 1935 Tallinn – 11. aprill 2011) oli eesti tehnikateadlane. Ta lõpetas 1953. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) tööstus- ja tsiviilehituse erialal, mille järgselt ta suunati tööle Eesti Projekti, kus ta töötas aastatel 1958–1962 inseneri ja vaneminsenerina. Sel ajal osales ta Tallinna Laululava projekteerimises ja ehitamises, tema tehtud kavandi järgi ehitati laululava kaarte külgtoed. Tema valmistatud laululava makett on näitusel Eesti Arhitektuurimuuseumis. Aastatel 1962–1965 oli ta TPI-s Leo Jürgensoni juures aspirantuuris, keskendudes soojuskiirguse mõõtmisele ja vastava mõõteseadme (ehk termokaamera) valmistamisele. 1967. aastal kaitses ta tehnikakandidaadi väitekirja. Aastatel 1965–1977 töötas ta TPI arhitektuurikateedris ja ehitusmaterjalide kateedris assistendi ja vanemõpetajana, stažeerides ka Helsingi Tehnikaülikooli kütte ja ventilatsiooni laboris, millest algas Helsingi Tehnikaülikooli ja TPI koostöö sisekliima, energiatõhususe ja ehitusfüüsika teadlaste ja õpilaste vahel. Aastatel 1977–2009 töötas Sasi dotsendina, peamisteks õppe- ja teadustöö valdkondadeks olid ehitusfüüsika, sisekliima, energiatõhusus ja hoonepiirete kujundamine. Ta õpetas ka disaineritele tehnilist konstrueerimist ja arhitektidele ehituslikku soojusfüüsikat. Sasi oli 1962. aastast Eesti Arhitektide Liidu liige, 1976. aastal asutatud vanasõidukite klubi Unic asutajaliige ja iga-aastaste vanasõidukite ürituste korraldaja. Ta oli ka TPI kujunduskomisjoni esimees, ülesandeks vastutada ülikooli ruumide sisekujunduse eest. Lennart Sasi abikaasa oli kujunduskunstnik ja sisustusarhitekt Malle Sasi. "Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide, Sar-Y. Lisa". 2013. "Sirp 29 aprill 2011 — DIGAR Eesti artiklid". dea.digar.ee. Vaadatud 27. augustil 2023. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Silver Sarapuu

Silver Sarapuu (sündinud 9. oktoobril 1957 Tartus) on eesti arstiteadlane, anestesioloog-reanimoloog. Lõpetas 1976. aastal Tartu 2. keskkooli ja 1982 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Oli aastatel 1990–2000 Tartu Kliinilise Haigla ja Tartu Ülikooli Kliinikumi anestesioloogia-intensiivravi kliiniku intensiivravi osakonna juhataja. Uurinud toksilisi ja polüorgankahjustusi intensiivravis. Eesti Anestesioloogide Seltsi ja Euroopa Intensiivravi Seltsi liige. "Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4.köide, Sar-Y". 2013. Vaadatud 29.09.2018.
Maria Cecilia Sarmiento Guerin

Maria Cecilia Sarmiento Guerin (sündinud 23. septembril 1969 Limas Peruus) on Peruu päritolu Eesti teadlane, molekulaarbioloog. 1988. aastal lõpetas ta Limas Alexander von Humboldti Keskkooli, 1995. aastal lõpetas ta Limas La Molina Riikliku Põllumajanduse ülikooli bioloogia eriala ja 1996. aastal sealsamas magistrantuuri. 2008. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikoolis doktorantuuri. "Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide, Sar-Y. Lisa". 2013. Vaadatud 29.09.2018. "Eesti Teadusinfosüsteem". Vaadatud 29.09.2018.
Tuhandenäoline kangelane

"Tuhandenäoline kangelane" ("The Hero with a Thousand Faces") on Joseph Campbelli raamat. Selle esmatrükk ilmus 1949, tõlge eesti keelde 2005 (tõlkijad Maarja Valk ja Ülo Valk, väljaandja Eesti Transpersonaalne Assotsiatsioon). Sigmund Freud ja Carl Gustav Jung ning nende järgijad on ümberlükkamatult näidanud, et müüdi loogika, kangelased ja teod elavad tänapäeval edasi unenägudes. Noor mees näeb unes, et tapab kogemata oma isa, kes manitses teda naise juurde tagasi minema, ning ema lohutab ja suudleb teda. Selle asemel et rakendada oma vaimuenergia abieluprobleemide lahendamisele, tuleb ta tagasi olukorda, kus ta võistleb isaga ema armastuse pärast. Inimesed vajavad kõige kauem ema rinda; ema jääb neid kaitsma maailma ohtude eest, nii et üsasisene aeg läheb otsekui pikemaks. Ema koos lapsega jäävad üheks füüsiliseks ja psühholoogiliseks ühikuks. Kui ema jääb kauaks ära, tekib lapses pinge ja agressiivsus. Agressiivsus tekib ka siis, kui ema last takistab. Lapse esimene armastuse objekt on ka tema esimene vaenulikkuse objekt, ja tema esimene ideaal, millest saab õndsuse, tõe, ilu ja täiuslikkuse kujutluste teadvustamata alus, on madonna ja Bambino (lapse) ühtsus. Isa näol tungib sellesse õndsusse esimest korda radikaalselt sisse teine reaalsusjärk, mistõttu laps kogeb isa eeskätt vaenlasena. Ta kannab isale üle agressioonisüüdistuse, mis algselt oli suunatud halvale, eemal olevale emale, kusjuures iha hea, kohal oleva, toitva ja kaitsva ema järele jääb alles. Sellel väikelapsele omasel jaotusel surmatungi (Thanatos) ja armastustungi (libiido; Eros) vahel põhineb Oidipuse kompleks, mis Freudi järgi on põhjus, miks täiskasvanud ei käitu ratsionaalselt.
Steinhuder Meer

Steinhuder Meer või Steinhude järv on järv Alam-Saksimaal Saksamaal, 30 km Hannoverist loodes. Järv on saanud nime lähedalasuva Steinhude küla järgi. Järve pindala on umbes 30 km², mis teeb sellest suurima järve Loode-Saksamaal, kuid see on väga madal, keskmise sügavusega vaid 1,35 m ja maksimaalse sügavusega vähem kui 3 m. Järve veepeegel asub 38 m kõrgusel merepinnast. Järve mahub 0,088 km³ vett. Järve pikkus on 5 km ja laius on 4,5 km. Järve toidavad pinnasevesi ja sademed, välja voolab Steinhuder Meerbach (Weseri suunas). Järv asub piirkonnas, mis on tuntud kui Hannoversche Moorgeest. Järv on osa pärast viimase jääaja, Weichseli jäätumise liustike taandumist moodustunud maastikust. On kaks teooriat selle kohta, kuidas Steinhude järv tekkis. Üks ütleb, et liustikud tõmbasid augu ja jääsulamisvesi täitis selle. Teine teooria ütleb, et jäätorm moodustas augu ja pinnasevee tõustes moodustus järv. Järve keskel on väike tehislik saar, millel on 18. sajandi kindlus Wilhelmstein. Tänapäeval on järv Steinhuder Meeri looduspargi looduskaitseala süda ja seda kasutatakse ka puhkealana. Järves on kaks saart, mõlemad tehislikud: Wilhelmstein (12 500 m²) Hagenburgist eemal ehitati aastatel 1761–1765. Schaumburg-Lippe krahv Wilhelm muutis selle aastatel 1765–1767 kindluseks. Seejärel oli seal lühikest aega sõjakool (üks selle lõpetajaid oli Gerhard von Scharnhorst, kellest hiljem sai Preisi kindralstaabi ülem). 1777–1867 kasutati saart Schaumburg-Lippe vürstkonna riigivanglana. Badeinsel Steinhude (35 000 m²) ehitati 1975. aastal, kasutades järvest saadud liiva. Suviti on see populaarne liivarand; on olemas teeninduskeskus. Saarele pääseb Steinhudest 80 m pikkuse jalakäijate silla kaudu. Järv on kohalikele ja puhkajatele populaarne sihtkoht. Vähemalt kolm laeva pakuvad huvireise; nendeni viivad väiksemad paadid, mis sõidavad graafiku järgi üle järve. Järve ümbritseb jalgrattatee (u 35 km), mis läbib mitut tüüpi maastikke. Steinhuder Meeri looduspark
Nikolai Dobronravov

Nikolai Dobronravov (vene keeles Николай Николаевич Добронравов; 22. november 1928 Leningrad – 16. september 2023 Moskva) oli vene luuletaja ja laulukirjutaja. Nikolai Dobronravovil on kahekordne kõrgharidus: 1950. aastal lõpetas ta Moskva Kunstiteatri juures asuva V. I. Nemirovitš-Dantšenko nimelise Kool-Stuudio ja 1952. aastal Moskva Linna Õpetajate Instituudi. Alates 1956. aastast oli Nikolai Dobronravov abielus helilooja Aleksandra Pahmutovaga, kellega koostöös on nad palju laule loonud.
Inga Sarand

Inga Sarand (sündinud 3. juulil 1966 Tallinnas) on eesti mikrobioloog. 1983. aastal lõpetas ta Tallinna 26. Keskkooli ja 1988. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli bioloogia ja maauurimise osakonna. Oli aastast 1993 Tartu Ülikoolis aspirantuuris, kaitses 2000. aastal Helsingi Ülikoolis mikrobiologia alal väitekirja “TOL plasmid: stability, transfer and activity in bacteria from soil and mycorrhizosphere”. 2006 Eesti Mikrobioloogide Ühendus Tema isa oli põllumajandusteadlane Riho-Jaak Sarand. Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühendus (2013). "Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide, Sar-Y. Lisa". Vaadatud 29.09.2018. ETBL, 4. köide Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Erich Hugo Sari

Erich Hugo Sari (14. veebruar 1888 Narva – 1. jaanuar 1946 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane. Ta lõpetas 1916 Petrogradi Nikolai I nimelise Tehnoloogilise Instituudi tehnoloogilise insenerina. Sari oli 1920–1923 raudteevaldkonnas veoosakonna tehnikajaoskonna abijuht. "Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide, Sar-Y. Lisa". 2013. Vaadatud 29.09.2018.
Krista Sarv

Krista Sarv (sündinud 8. septembril 1974 Abja-Paluojal) on eesti ajaloolane ja arheoloog. Ta lõpetas aastal 1992 Abja Keskkooli ja aastal 1999 Tartu Ülikooli ajaloo osakonna arheoloogia alal, 2001. aastal täiendas end Göttingeni ülikoolis. 2006. aastal alustas ta doktoriõpet Tallinna Ülikoolis. Sarv töötas aastatel 1999–2000 arheoloogiafirmas OÜ Tael. Aastatel 2000–2001 oli ta Tallinna Kultuuriväärtuste Ameti arheoloog, aastast 2001 on ta Eesti Ajaloomuuseumi töötaja. Krista Sarve uurimisvaldkond on keskaegsed nahkjalatsid ja muu arheoloogiline nahk. Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühendus (2013). "Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide, Sar-Y. Lisa". Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 28 Eesti Teadusinfosüsteem Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Lübecki Arnold

Lübecki Arnold (saksa keeles Arnold von Lübeck; surnud umbes 1212) oli vaimulik ja kroonik. Ta oli Lübecki Püha Johannese kloostri (saksa keeles St.-Johannis-Kloster) abt. 1171–1209 täiendas ta kroonikat "Chronica Slavorum".
Eesti-Läti suhted

Eesti-Läti suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Läti vahel. Eesti ja Läti koostöö on sõbralik ja tihe ja seda soodustab geograafiline lähedus ja regionaalne ehk Baltimaade ühine koostöö (näiteks Balti Ministrite Nõukogu, Balti Assamblee, Balti Nõukogu). Kahe riigi diplomaatilised suhted taastati 3. jaanuaril 1992. Tegutseb Eesti Suursaatkond Riias. Tegutseb ka Läti Suursaatkond Tallinnas. Eesti suursaadik Lätis Läti suursaadik Eestis Läti eestlased Eesti-Leedu suhted Eesti-Läti suhted Eesti välisministeeriumi kodulehel
Tallinna park

Tallinna park (vene keeles Таллинский парк) on park Moskva kaguosas Moskva jõe kaldal. Pargi pindala on 20 ha. Park avati 9. mail 2005 nimega "60 aastat võidust" (vene keeles "Сквер 60 лет Победы"). 2013. aastal nimetati park ümber Tallinna pargiks. 2010. aastatel olid Tallinna ja Moskva ametivõimud otsustanud, et kumbki pealinn rajab vastava pargi. Tallinna ülesandeks sai rajada Moskva park. https://www.postimees.ee/3425815/moskvas-eemaldati-pargilt-tallinna-nimi (vaadatud 27.09.2018) "Savisaar: Moskva pargi idee teostamiseks pole tehtud ühtki kulutust" Postimees, 18. aprill 2013 "Moskvas eemaldati pargilt Tallinna nimi" Postimees, 6. detsember 2015
Hannoversche Moorgeest

Hannoveri rabaliivik (geest) (saksa: Hannoversche Moorgeest) on õrnalt lainjas maastik Hannoveri ja Nienburgi vahel Saksamaa Alam-Saksi liidumaal, mis katab umbes 800 km² pindala. See kuulub Loode-Saksamaa rabapiirkonda, mis katab jääajal moodustunud geestimaastiku ja mis ulatub Hollandist Alam-Saksimaa idapiirini. Geestiala Hannoveri rabaliivikul koosneb pinnamoreeni lavamaast kõrgusega 50–85 m üle merepinna, millel domineerib soo. Selle looduslikud piirid on Alleri ruhiorg põhjas ja Burgdorf-Peine geest idas. Sellel geestimaastikul, koos väikeste küladega, on selgelt maaline iseloom. Erandiks on Neustadt am Rübenberge linn. Piirkonna piirides asub Steinhuder Meer, madalas sängis 30 km² pindalaga järv. Algselt oli see siseveekogu kolm korda suurem, nagu võib näha selle soistest servadest läänes ja edelas. Suur osa ülejäänud alast koosnes rabadest. Siiski lõigati neist sageli turvast ja hariti põllumajanduslikel eesmärkidel. Suurem osa säilinud rabadest on palju väiksemad, nagu Altwarmbüchen Moor, Bissendorf Moor, Helstorf Moor, Schwarzes Moor, Totes Moor ja Otternhagen Moor. Turba lõikamine on toonud kaasa kunstliku põllumaa, millel on soine iseloom. See muudab nende põllumajandusliku kasutamise üsna piiratuks. Metsades on peamiselt männid, mida kasutab metsatööstus. Heitlehiseid metsi esineb mõnikord otsamoreenidel. Talunikud kasutavad nõgusid laialdaselt rohtlana. Kuigi enamus rabast on tänapäeval kaitse all, kasutatakse Totes Moori Neustadti lähedal tööstusliku turba kogumiseks suurtes kogustes kuni umbes 2019. aastani. Hannoveri regioonis viidi aastatel 2006–2016 ellu Hannoveri rabaliiviku looduskaitseprojekti, mille eesmärk on kaitsta püsivalt nelja raba rabaliiviku piirkonnas. Maastiku faktifail ja kaart, Bundesamt für Naturschutz Kirjeldus aadressil hannover.de
Limburgi provints

Limburgi provints on või oli haldusüksus mitmes riigis: Limburgi provints, 1. järgu haldusüksus Hollandis Limburgi provints, 2. järgu haldusüksus Belgias Limburgi provints (1815–1839), endine provints Madalmaade ühendkuningriigis
Balti laevatehas

Mitte segi ajada Tallinnas asuva Vene-Balti laevaehitustehasega Balti laevatehas (vene keeles Балтийский завод) on laevatehas Peterburis. See on üks vanimaid Venemaa laevatehaseid. Tehas kuulub tänapäeval ettevõttele United Shipbuilding Corporation (vene keeles Объединённая судостроительная корпорация). Tehase direktor on Aleksei Kadilov. Tehas asutati 1856. Tehases töötab umbes 6000 inimest. Tehase käive on 2,11 miljardit rubla (2012). Koduleht
Piibliselts

Piibliselts on organisatsioon, mis tegeleb piibli tõlkimise, trükkimise ja levitamisega. Seltside asutamine algas 1800. aastatel.[viide?] Esimene piibliselts asutati 1804 Londonis (Briti ja Välismaa Piibliselts). Venemaa Piibliselts asutati 1813. Eesti Piibliselts http://www.eha.ee/fondiloend/frames/struc_prop.php?id=603&lid=582 (vaadatud 27.09.2018) Piibliseltsidest Rahvusarhiivi fondiloendis
Salliv Kool

Salliv Kool on projektipõhine ühendus, mille eesmärk on tõstatada koolikiusamise temaatika, keskendudes ideaalse koolikeskkonna loomisele. Ühendus sündis 2015. aastal Eesti Õpilasesinduste Liidu, Lastekaitse Liidu ja MTÜ Foorumteatri koostööl ning kulmineerub üle-eestilise Sallivuspäevaga. Sallivuspäeva raames leiavad igas maakonnas aset foorumlauad, kus toimub aktiivne arutelu, kuidas tõsta sallivust Eesti haridussüsteemis. Praeguse seisuga on Salliv Kool Eesti Õpilasesinduste Liidu allühendus. Salliv Kool viib läbi foorumteatrietendusi ning rakendab alates 2016/2017. õppeaastast koolidele haridusprogrammi, mis on suunatud 1.–9. klassi ja kutsekooli õpilastele.
Venemaa Piibliselts

Venemaa Piibliselts (vene keeles Российское библейское общество) on Venemaal tegutsev usuorganisatsioon (piibliselts). Selts asutati 23. jaanuaril (ukj) 1813 Peterburis nime all Peterburi Piibliselts[viide?]. Seltsi esimene president oli vürst A. N. Golitsõn[viide?]. 1814 nimetati selts ümber Venemaa Piibliseltsiks. Eesti Piibliselts http://www.eha.ee/fondiloend/frames/struc_prop.php?id=603&lid=582 (vaadatud 27.09.2018)
Ḩadīth

Ḩadīth (araabia keeles حديث‎ 'jutustus') on pärimus islami prohveti Muhamedi ütlustest ja tegudest, mida Muhamedi järglased suuliselt edasi andsid ning mitu põlvkonda pärast prohveti surma kokku kogusid ja kirja panid. Iga hadith'i puhul on leitud ja välja toodud inimesed, kes seda lugu kuulsid ja edasi andsid. Nende allikate järgi määratakse narratiivi usaldusväärsus. Suuliselt edasi antud ja hadith'idena kirjapandud islami püha pärimus prohvet Muhammadi tegudest ja ütlustest moodustab islami sunna ehk tava. Joseph Schacht kirjeldab hadith'i kui sunna dokumentatsiooni. Schacht, Joseph (1959) [1950]. The Origins of Muhammadan Jurisprudence. Oxford University Press. Lk 3.
Urmas Paet

Urmas Paet (sündinud 20. aprillil 1974 Tallinnas) on Eesti ja Euroopa Liidu poliitik, Eesti Reformierakonna juhatuse liige. ja alates 2014. aastast Euroopa Parlamendi liige. 1992 Tallinna 42. Keskkool 1996 Tartu Ülikool, magistriõpingud politoloogias 1996 Tartu Ülikool, politoloogia 1994 Lundi Tehnikaülikool 1996 Oslo Ülikool, magistrikursus "Rahvusvahelised suhted" mai 1991 – mai 1992 Eesti Raadio, välisinfo peatoimetus, toimetaja märts 1993 – september 1994 Eesti Raadio, uudistetoimetus, toimetaja september 1994 – september 1998 AS Postimees, uudistetoimetus, reporter oktoober 1998 – august 1999 AS Postimees, uudistetoimetus, vanemtoimetaja ja poliitikaajakirjanik september 1999 – november 1999 Eesti Reformierakond, nõunik november 1999 – aprill 2003 Nõmme linnaosa vanem aprill 2003 – aprill 2005 Eesti kultuuriminister Juhan Partsi valitsuses aprill 2005 – november 2014 Eesti välisminister alates november 2014 – Euroopa Parlamendi liige Ta on valitud XI, XII ja XIII, XIV ja XV Riigikogusse. 13. aprillist 2005 kuni 5. aprillini 2007 oli ta välisminister Andrus Ansipi esimeses valitsuses, seejärel Andrus Ansipi teises valitsuses ning alates 6. aprillist 2011 kuni 28. märtsini 2014 Andrus Ansipi kolmandas valitsuses. Seejärel oli ta kuni 3. novembrini 2014 välisminister Taavi Rõivase valitsuses. 20. mail 2014 intervjueeris Urmas Paetit Briti telesaates HARDtalk Zeinab Badawi. 3. novembril 2014 kinnitati Urmas Paet Euroopa Parlamendi liikmeks. Temast sai Euroopa Komisjoni volinikuks siirdunud Andrus Ansipi asendusliige. Urmas Paeti abikaasa Tiina Paet on hariduselt eesti filoloog ja töötab Eesti Keele Instituudis vanemkeelekorraldajana. Neil on kolm tütart: Sylvia (sündinud 2001), Olivia (sündinud 2004) ja Emilia (sündinud 2013). Pere elab Tallinnas Nõmmel. 2009 – Kolme Tähe II klassi orden 2012 – Riigivapi III klassi teenetemärk 2022 – Euroopa Parlamendi MEP Awardi 2022 ehk auhinna julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas Juhatus. Eesti Reformierakonna veebisait. HARDtalk Urmas Paet, 20.05.2014. "President Ilves annab teenetemärgi taas 99 inimesele" postimees.ee, 1. veebruar 2012 ""MEP 2022 AWARDS" mepawards.eu, 29. juuni 2022". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuni 2022. Vaadatud 30. juunil 2022. Urmas Paet välisministeeriumi kodulehel Biograafia ESBL-is Urmas Paet saates "Kukul külas", 29. juuni 2003, 1. osa, 2 osa Urmas Paet: tšehhid lõhuvad eelarvamusi Postimees, 26. jaanuar 2009 Urmas Paet. Afganistan: neli põhjust jääda Maaleht, 21. mai 2009 Foreign Minister, Estonia - Urmas Paet – 2014. aasta 20. mail antud umbes 23 minutit kestnud intervjuu BBC World Newsi sarjale HARDTalk (inglise keeles)
Ninakõrvalurked

Ninakõrvalurked (ladina keeles Sinus paranasales) on ninaõõnt ümbritsevates luudes asetsevad limaskestaga kaetud õhuruumid. Ninakõrvalurked osalevad sissehingatava õhu soojendamises ja on ka hääle resonaatoriteks.
Folklore Fellows' Communications

Folklore Fellows' Communications (lühemalt FF Communications või FFC) on folkloristikaväljaanne, mida annab välja Soome Teaduste Akadeemia. Väljaande toimetuskolleegiumisse kuuluvad võrgustiku Folklore Fellows liikmed. Väljaanne ilmub aastast 1910 Helsingis. Folklore Fellows' Communications E-kataloogis ESTER
Folklore Fellows

Folklore Fellows on rahvusvaheline folkloristide võrgustik. Võrgustiku eesmärkide seas on arendada suhteid eri maade folkloristide vahel. Võrgustik tegutseb Soome Teaduste Akadeemia egiidi all. Võrgustiku liikmed kuuluvad väljaande Folklore Fellows' Communications toimetuskolleegiumisse. Võrgustikule panid aluse 1907 Kaarle Krohn, Johannes Bolte ja Axel Olrik.[viide?] http://www.folklorefellows.fi/ (vaadatud 27.09.2018) Koduleht
Freibergi mäeakadeemia

Freibergi Mäeakadeemia (saksa keeles Technische Universität Bergakademie Freiberg, lühend TUBAF) on tehnikaülikool Saksamaal Freibergis. Kool on keskendunud mineraloogia, geoloogia, metallurgia, materjaliteaduse, energeetika ja ökoloogia valdkonnale. Kool asutati 1765. Koolis õpib 4927 õpilast. Koduleht
Koodilaiv

Koodilaiv või laivkoodimine (inglise keeles live coding performance) on programmeerimise etenduslik vorm, kus arvutiprogrammi koostamine ja selle käitamine on ühendatud tervikuks. Tüüpilisel etendusel näidatakse interaktiivselt redigeeritavat programmikoodi ekraanil ning jälgitakse samal ajal selle väljundit, näiteks heliteost. Laivkoodimine on enamasti improvisatsiooniline ning seda viljeldakse digitaalses heli- ja pildiloomes, aga ka laiemalt digitaalses meedialoomes ning seadmete ja robotite, aga ka inimeste juhtimisel algoritmilistes tantsu-, luule- jm etendustes. Laivkoodimist kasutatakse ka hariduses. Eestis on laivkoodimise edendamisega tegelenud Alo Allik ja Kristi Jaason. Algoreiv Interaktiivne programmeerimine Lähtekood Kaur Garšnek (3. november 2017). "Poolid, koorid ja pidused algoritmid". Sirp. Vaadatud 30. september 2018. "Algoritmilise muusika seminar". Üle heli: heliüleste tasandite muusikafestival. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. september 2018. Vaadatud 30. september 2018. Kristi Jaason (15. juuni 2017). "Sonic Pi õppematerjal". Kristi Proge blogi. Vaadatud 30. september 2018.
Uvongo

Uvongo on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas Ray Nkonyeni vallas. Linn asub India ookeani rannikul Vungu jõe suudmes. Uvongo on asutatud 1954. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Uvongo elanikest valgeid 71,78%, mustanahalisi aafriklasi 21,60%, India või Aasia päritolu inimesi 4,36%, värvilisi 2,01% ja teisi 0,28%. Inglise keelt pidas emakeeleks 57,70% inimesi, afrikaani keelt 25,49%, suulu keelt 8,08% ja koosa keelt 5,57%. https://census2011.adrianfrith.com/place/506051004
Park Rynie

Park Rynie on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul. Park Rynie on asutatud 1857. aastal. Linn on nime saanud kohaliku maaomaniku naise Renetta Hoffmani järgi, kelle hüüdnimi oli Rynie. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Park Rynie elanikest India või Aasia päritolu inimesi 47,99%, mustanahalisi aafriklasi 34,78%, valgeid 11,55%, värvilisi 5,12% ja teisi 0,56%. Inglise keelt pidas emakeeleks 65,20% inimesi, suulu keelt 23,72%, koosa keelt 3,69% ja afrikaani keelt 3,58%. Park Rynie Blue Gnu https://census2011.adrianfrith.com/place/561011004
162173 Ryugu

162173 Ryugu, ajutise nimega 1999 JU3, on Maa-lähedane Apollo-tüüpi asteroid. Asteroidi läbimõõt on umbes 1 kilomeeter. Ryugu avastati 10. mail 1999 ning sai ajutiseks nimeks 1999 JU3. 2015. aastal nimetati see Jaapani folkloorist pärit Ryūgū-jō palee järgi ümber Ryuguks. Juunis 2018 saabus Ryugu orbiidile Jaapani kosmoseaparaat Hayabusa 2 ning septembris eraldusid Hayabusa küljest kaks kulgurit, mis maandusid edukalt Ryugu pinnale. Hayabusa 2 võttis Ryugult pinnaseproovid 21. veebruaril ja 5. aprillil 2019 ning lahkus asteroidi juurest novembris 2019. Ryugult võetud pinnaseproovid saabusid Maale 5. detsembril 2020. "What kind of asteroid is Ryugu?". The Planetary Society. Vaadatud 30. september 2018. "Wow! Asteroid Ryugu's Rubbly Surface Pops in Best-Ever Photo". Space.com. Vaadatud 30. september 2018. "Japan's Hayabusa 2 Probe Drops Off Bits of an Asteroid and Heads for Its Next Target". Universe Today. Vaadatud 10. detsember 2020.
Algoreiv

Algoreiv ehk algoritmiline reiv on tantsumuusika üritus, kus mängitakse algoritmilist muusikat, mida enamasti luuakse laivkoodimise teel. Algoreivi termini tõid 2012. aastal käibesse Alex McLean ja Nick Collins, nende ürituste ja seal viljeldavate žanrite juurde koondunud muusikute ülemaailmset kogukonda kutsutakse ka algoreivi liikumiseks. Eestis on algoreive korraldatud Üle heli festivali raames, esimene algoreiv toimus 28. oktoobril 2017 Von Glehni teatris, kohalikest artistidest astusid üles Alo Allik, Algorütmid, Ekke Västrik ja Build Gates. Reiv "Kolmandat korda toimuv Üle Heli festival avalikustas programmi, mis püüab sel aastal mõtestada heli ja ruumi vahelisi seoseid". Üle heli: helüleste tasandite muusikafestival. 13. oktoober 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. september 2018. Vaadatud 30. september 2018.
Interaktiivne programmeerimine

Interaktiivne programmeerimine on käivitatud programmi koodi või selle osade koostamine või muutmine nii, et muudatused rakenduvad käitatavas programmis ilma seda peatamata ja/või uuesti käivitamata. Võimalusega teha käitatavas programmkoodis muudatusi ilma seda peatamata on tuntud programmeerimiskeel Smalltalk. Interaktiivset programmeerimist kasutatakse eri vormides iteratiivse tarkvaraarenduse puhul, interaktiivne programmeerimine publiku ees on laivkoodimine. Silumine Interaktiivne arvutus