laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gourdon (Lot)

Gourdon [gur'don] on vald Prantsusmaal Loti departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Gourdon on kantoni keskuseks. Gourdoni territoorium asub 130–323 meetri kõrgusel üle merepinna. Ricard de Genouillac, aadliperekond, kes alates aastast 961 sai oma valdusse Gourdoni kindluse. Bertrand I de Gourdon-Saint-Cirq või ka Bertrand de Gourdon Gourdoni senjöör, oksitaanikeelne luuletaja ja trubaduur. Géraud III de Gourdon, Gourdoni senjöör. Pierre Auriol (1280–1322), linna lähedal sündinud frantsiskaani teoloog. Guillaume Farinier (? – 1361), frantsiskaani usutegelane. Pons de Lauzières-Thémines (1553–1627), Gourdoni viimane senjöör, Prantsuse marssal. Gustave Larroumet (1852–1903), linnas sündinud kunstiajaloolane, kirjanik ja riigiametnik. Edmond Albe (1861–1926), ajaloolane ja speleoloog. Augustin Cabanès (1862–1928), linnas sündinud arst, ajakirjanik ja ajaloolane. Olympe Dupas (1876–1932), viiuldaja ja muusikaprofessor. Georges-Émile Lebacq (1876–1950), linnas elanud Belgia kunstnik, impressionist. Maurice David-Darnac (1913–1983), linnas surnud ajakirjanik, poliitik ja ajaloolane. Jean-Paul Planchou (1948), linnas sündinud poliitik. Jean Milhau (1929), poliitik, Loti departemangu esindav prantsuse senaator. Ibbenbüren (Saksamaa) alates 2001. Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles) Turismiinfo (inglise keeles)
Kemoautotroofia

Kemoautotroofia on organismide toitumistüüp, mille korral energiaallikaks on keemilised ühendid, süsinikuallikaks aga süsihappegaas. Toitumistüübid
Fotoautotroofia

Fotoautotroofia on organismide toitumistüüp, mille korral energiaallikaks on valgus, süsinikuallikaks aga anorgaaniline süsinikuühend (tavaliselt süsihappegaas). Kemoautotroofia korral on energiaallikaks keemiline ühend. toitumistüübid
Fotoheterotroofia

Fotoheterotroofia (ehk heterotroofne fototroofia) on organismide toitumistüüp, mille korral energiaallikaks on valgus, süsinikuallikaks aga orgaanilised ühendid. Fotoheterotroofsete organismide näiteks on purpursed mitteväävlibakterid ja rohelised mitteväävlibakterid.
Qeqertarsuaqi saar

Qeqertarsuaq ehk Disko on saar Baffini lahes Gröönimaa läänerannikul. Seda eraldab Gröönimaa rannikult Disko laht. Saare pindala on 8578 km². Keskmine kõrgus on 975 m, kõrgeim tipp on 1919 m. Lõunakaldal asub sadamalinn Qeqertarsuaq.
Metsakaamera

Metsakaamera (nimetatud ka notsukaamera, Sea-TV) oli looduskalender.ee ja EENeti ühisprojekt, mille raames pandi Tartus metsloomade söögikoha juures üles videokaamera ja kaamerapilti sai otse (live'is) näha internetist. Projekt algas 11. detsember 2008. Urmas Sellis, Kuidas Sea-TV toimib?, looduskalender.ee, 25.01.2009
Mende

Mende [mand] on linn Prantsusmaal Lozère'i departemangus. Ta on departemangu prefektuur (prefecture) ehk halduskeskus. Linn on jagatud kahe kantoni vahel ja on ühtlasi nende keskuseks. Linna territoorium asub 691–1236 meetri kõrgusel üle merepinna. Jean-Baptiste Amédée de Grégoire de Saint-Sauveur (1709–1792), Bazas' piiskop ja generaalstaatide saadik 1792 Abraham Fontanel (1740–1817), kunstikaupmees ja -koguja Abbon-Pierre-François Bonnel de la Brageresse (1757–1844), Viviersi piiskop Jean-Jacques Fayet (1786–1849), Lozère'i departemangu esindav parlamendiliige, Orléansi piiskop Charles du Pont de Ligonnès (1845–1925), Prantsuse leitnant Henri Bourrillon (1891–1944), advokaat Gaby Bruyère (1914–1978), näitleja Thierry Jean-Pierre (1955–2005), kohtunik, poliitik ja advokaat Claude Érignac (1937–1998), Prantsuse riigiametnik, Korsika prefekt René Boullier de Branche (1941–1981), poliitik, Mayenne'i departemangu rahvasaadik Élisabeth Filhol (sündinud 1965), kirjanik Brigitte Guibal (sündinud 1971), sportlane Quentin Elias (1974–2014), laulja, mannekeen ja pornonäitleja Christophe Laurent, sündinud 1977, jalgrattur Wunsiedel (Saksamaa) – alates 1980 Volterra (Itaalia) – alates 1993 Vila Real (Portugal) – alates 2003 Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles) Turismiinfo (inglise keeles)
Eesti – Nõukogude Liidu mittekallaletungileping

Eesti – Nõukogude Liidu mittekallaletungileping oli mittekallaletungileping, mis sõlmiti 4. mail 1932 Eesti Vabariigi ja Nõukogude Liidu vahel. Eesti-Saksa mittekallaletungileping
Gourdon

Gourdon on mitme valla nimi Prantsusmaal: Gourdon on vald Alpes-Maritimesi departemangus Gourdon on vald Ardèche'i departemangus Gourdon on vald Loti departemangus Gourdon on vald Saône-et-Loire'i departemangus lisaks veel: Gourdon-Murat on vald Prantsusmaal Corrèze'i departemangus
Tartu Läti Selts

Tartu Läti Selts (läti keeles Tartu Latviešu biedrība) on Tartus tegutsev selts, mis arendab läti kultuurielu Tartus ja Eestis. Seltsi esimees on Ilze Salnāja-Värv. Selts on asutatud aastal 2012. letofiil Lõuna-Eesti Läti Selts (asutatud Tartus 1990. aastal) Riia Läti Selts (asutatud Riias 1868. aastal) Seltsi koduleht
Jean Asselborn

Jean Asselborn (sündinud 27. aprillil 1949 Steinfortis Capelleni kantonis Luksemburgis) on Luksemburgi poliitik (Luksemburgi Sotsialistlik Töölispartei). Ta on 31. juulist 2004 Luksemburgi välisminister. Ta oli 18-aastane, kui lahkus koolist. Lõpetas aastal 1976 õhtukooli (Athénée de Luxembourg). Oktoobris 1981 sai ta Nancy II ülikoolist magistrikraadi eraõiguse alal. Ta oli aastatel 1982–2004 Steinforti linnapea, lisak 1984–2004 ka Luksemburgi parlamendi liige. 31. juulist 2004 on ta Luksemburgi välisminister.
Hiiumaa ÜJK

Hiiumaa ÜJK on endine Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Emmastes. HÜJK Emmaste Emmaste JK
Šilutė vald

Šilutė vald (leedu keeles Šilutės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilutė rajoonis. Vald piirneb edelas Venemaaga. Valla pindala on 150 km². 2011. aasta seisuga elas seal 22875 inimest. Valla keskuseks on Šilutė linn (aastal 2011 17775 elanikku), vallamaja asub aadressil Lietuvininkų g.17. Vallavanem on Raimondas Steponkus. Valla lõunaosa kuulub Nemunase delta regionaalparki. Traksėdžiai turbatööstuse hoone Laučiai Grabupiai Macikai koonduslaager "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2015. Vaadatud 10. novembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://statistics.bookdesign.lt/table_125_03.htm?lang=lt#silu_r
Eesti 2016. aasta suveolümpiamängudel

EST Eesti osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel. Olümpiamängudele kvalifitseerus 47 sportlast 13 spordialalt. Eesti olümpiakoondise lõplik koosseis selgus 15. juulil 2016. Neljapaadimeeskond koosseisus Andrei Jämsa, Tõnu Endrekson, Kaspar Taimsoo ja Allar Raja võitis 11. augustil sõudmises pronksmedali. Olümpiapääsme said järgmised sportlased: Maanteesõit: Rein Taaramäe Tanel Kangert Grigori Minaškin 400 m tõkkejooks: Rasmus Mägi Jaak-Heinrich Jagor 3000 m takistusjooks: Kaur Kivistik Kaugushüpe: Ksenija Balta Kettaheide: Gerd Kanter Martin Kupper Odavise: Magnus Kirt Tanel Laanmäe Risto Mätas Liina Laasma Maraton: Roman Fosti Liina Luik Lily Luik Leila Luik Tiidrek Nurme Kümnevõistlus: Maicel Uibo Karl Robert Saluri Seitsmevõistlus: Grit Šadeiko Peeter Olesk Kreeka-Rooma maadlus: Ardo Arusaar (-98 kg) Heiki Nabi (-130 kg) Vabamaadlus: Epp Mäe Mehed Finn: Deniss Karpak Laser: Karl-Martin Rammo Naised RS:X: Ingrid Puusta 49er FX: Anna Maria Sepp ja Kätlin Tammiste Mehed Raul Must Naised Kati Tolmoff Andrei Jämsa Tõnu Endrekson Kaspar Taimsoo Allar Raja Sten-Erik Anderson (varu) Kaidi Kivioja Mart Seim Mehed Martin Allikvee Naised Maria Romanjuk Eesti epeenaiskond koosseisus Irina Embrich Julia Beljajeva Erika Kirpu Kristina Kuusk (varu) Epeevehkleja Nikolai Novosjolov Laura Nurmsalu EOK kinnitas Eesti delegatsiooni osalemise Rio olümpial, ERR uudised "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2016. Vaadatud 14. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Rio de Janeiro OM'le kvalifitseerumine". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. aprill 2016. Vaadatud 17. aprillil 2016. EOK lähetab Rio olümpiamängudele 46 sportlast, ERR uudised "Eesti purjetajad Rio 2016 ametlikus veebis". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. september 2016. Vaadatud 6. augustil 2016. "Deniss Karpak Rio 2016 veebis". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2016. Vaadatud 6. augustil 2016. "Karl-Martin Rammo Rio 2016 veebis". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. august 2016. Vaadatud 6. augustil 2016. "Ingrid Puusta Rio 2016 veebis". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2016. Vaadatud 6. augustil 2016. ISAF Sailor Biography: Anna Maria Sepp "Anna Maria Sepp Rio 2016 veebis". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. august 2016. Vaadatud 6. augustil 2016. "Kätlin Tammiste Rio 2016 veebis". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. august 2016. Vaadatud 6. augustil 2016. 04. juuli 2016, ERR, Eesti sai Rio olümpiamängudele koha ka purjetamise paadiklassis 49erFX 27. juuli 2016, ERR, Iirlased aitasid Eesti noorimad olümpialased hädast välja Rio de Janeiro OM'le kvalifitseerumine Eesti Rio 2016 ametlikul veebisaidil Eesti sportlased Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Anton Vaarandi

Anton Vaarandi (kuni 8. juulini 1940 Anton Vachtmann; 12. september 1901 Rapla – 28. september 1979 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja Eesti NSV riigitegelane. Lõpetas 1921. aastal Tallinnas õhtukeskkooli. Ta õppis aastatel 1921–1925 Tartu Ülikoolis filosoofiateaduskonnas, aastatel 1937–1940 Oslo Ülikooli filosoofiateaduskonnas ja aastatel 1940–1941 uuesti Tartu Ülikoolis ajaloo-keeleteaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta EÜS Ühendusse. Osales Vabadussõjas kooliõpilaste pataljoni koosseisus. Oli aastatel 1921-1922 algkooliõpetaja Petserimaal ja 1923-1924 Väike-Maarja Gümnaasiumi õpetaja. Aastatel 1922–1924 tegutses ta Sotsiaalfilosoofilises Üliõpilaste Seltsis. Samuti tegutses ta Üle-eestimaalise Noorproletaarlaste Ühingu Rapla osakonnas. Aastal 1922 astus ta Eestimaa Kommunistlikku Parteisse. Aastatel 1924–1931 oli ta kommunistliku tegevuse pärast vangis. Pärast vabanemist läks Eestist ära NSV Liitu. Kui 1933. aastal saadeti ta õõnestustööle Skandinaaviasse, andis ta Taanis, Rootsis ja Norras välja eestikeelseid kommunistlikke ajalehti Kommunist ja Rahva Hääl ning ajakirja Majakas. Nõukogude esimese okupatsiooni ajal oli ta eestirootslastele mõeldud ajalehe Sovjet-Estland toimetaja, 18. septembrist 1940 kuni 30. maini 1941 ajalehe Noorte Hääl toimetaja ning aastatel 1940–1941 ajalehe Sirp ja Vasar toimetaja. Aastatel 1941–1944 oli NSV Liidu tagalas ajalehe Rahva Hääl toimetaja asetäitja ja toimetaja. Pärast sõda viibis ta ainsa Nõukogude Eesti ajakirjanikuna Nürnbergi protsessil. 1945–1948 Eesti NSV välisministri asetäitja; tegeles pagulas- ja repatrieerimisküsimustega 1948–1949 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja 1951–1960 ajakirja Looming vastutav sekretär 1960–1968 ajakirja Looming toimetaja Aastast 1969 töötas ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu aparaadis nõunikuna. A. Vahtmann. Päästame neegertöölised dollarkuningate elektritoolilt. Leningrad: Külvaja 1932 Kild killu kõrvale. (Mälestused). 1975 Helene Johani. Anton Vaarandi kirju 1920.–1930-ndaist aastaist. Keel ja Kirjandus, 1981, lk 161–172 1965 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Vaarandit on autasustatud Oktoobrirevolutsiooni ordeni, Tööpunalipu ordeni ja Punatähe ordeniga, paljude medalite ja ENSV ÜN Presiidiumi aukirjadega. Ta oli lühikest aega abielus Debora Vaarandiga. Hiljem oli ta abielus sisearhitekt Maimu Vaarandiga, nende tütar Kai Vaarandi oli keraamikuharidusega tõlkija. https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379783/326533/page/10 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:108377/17277/page/105 EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 561. Määrus sm. Anton Vaarandi Eesti NSV Välisasjade Rahvakomissari asetäitjaks kinnitamise kohta Aksel Tamm. Anton Vaarandi (nekroloog). – Keel ja Kirjandus, 1979, lk 756–757 "Anton Vaarandi". // Raamatus: Aksel Tamm. "Aga see oli üks mees. Eluvisandeid." Kuldsulg. 2003, lk 213–225 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Anton Vaarandi Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Fotod Meediateegis Haud Tallinna Metsakalmistul
Kiilopää

Kiilopää on tundur ja suusakeskus Soomes Lapi maakonnas Inari vallas. Kiilopää tundur on 546 meetrit kõrge mägi Urho Kekkoneni rahvuspargi lääneosas. Kiilopää suusakeskus asub 16 km Saariselkäst lõunas. Talvel saab harrastada murdmaasuusatamist, suvel matkata Urho Kaleva Kekkoneni rahvuspargis. 2015. aastal toimusid Kiilopääl rogaini maailmameistrivõistlused. "Suomen Latu Kiilopää". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. jaanuar 2016. Vaadatud 10. novembril 2015. "Fell Centre Kiilopää". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. veebruar 2016. Vaadatud 10. novembril 2015. Kiilopää suusakeskuse koduleht
Aasta muld

Aasta muld on muld, mida valitakse Eestis, et teadvustada laiemat avalikkust Eestis levinud muldade mitmekesisusest, mis seisneb nende väljanägemise, omaduste ja kasutussobivuse erinevustes. Aasta mulla valimise algatas Eesti Mullateaduse Selts. 2014 – leostunud muld 2015 – paepealne muld 2016 – rabamuld 2017 – leetmuld 2018 – näivleetunud muld 2019 – madalsoomuld 2020 – erodeeritud muld 2021 – rähkmuld 2022 – tehismuld 2023 – leetunud muld 2024 – leostunud gleimuld Esimest korda valitud aasta mulla tiitli pälvis leostunud muld Maaleht, 14.12.2013 Maaülikoolis toimus taas Mullapäev! RMK koduleht, 10.12.2014 2016. AASTA MULD ON RABAMULD Eesti Sood, 25.01.2016 (vaadatud 28.12.2021) Aasta muld 2017 on valitud, Maaleht, 06.12.2016 Aasta muld 2018 on näivleetunud muld, Eesti Maaülikool, 05.12.2017 Loora Elisabet Lomp. 2019. aasta muld on madalsoomuld Postimees, 5. detsember 2018] Aasta muld 2020 on erodeeritud muld, Põllimajandus.ee, 5.detsember 2019 Aasta muld 2021 on rähkmuld, err.ee, 3.detsember 2020 Aasta muld 2022 on tehismuld Eesti Maaülikool, 03.12.2021 (vaadatud 28.12.2021) 2023. aasta mullaks valiti liivane leetunud muld Postimees, 05.12.2022 (vaadatud 06.12.2022) Aasta muld 2024 - LEOSTUNUD GLEIMULD
JK Tallinna Kalev Juunior

JK Tallinna Kalev Juunior oli Eesti jalgpalliklubi JK Tallinna Kalev kolmas duubelmeeskond, mis mängis viimati IV liigas. JK Tallinna Kalev JK Tallinna Kalev II JK Tallinna Kalev III
Joosep Tammemäe

Joosep Tammemäe (sündinud 28. oktoobril 1990) on eesti suusataja ja rogainija. 2010. aastal lõpetas Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi hõbemedaliga. 2015. aastal lõpetas Eesti Maaülikooli metsamajanduse magistriõppe ja kaitses magistritöö "Lidarandmete kasutamine metsa kasvukäigu püsiproovitükkidel puistu kõrguse hindamiseks" (juhendajad Diana Laarmann ja Tauri Arumäe). Harrastab murdmaasuusatamist, laskesuusatamist, pikamaajooksu, orienteerumist, rogaini ja seiklussporti. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta 2015. aastal Tšehhis ta koos Timmo Tammemäe ja Arvi Antoniga hõbeda. 2017 märtsis läbib ta üksinda jalgsi matkates 400 km pikkuse teekonna mööda endist Eestimaa ja Liivimaa kubermangu vahelist piiri Tõstamaalt Peipsi järveni, valmistades ette EV100 tähistamise avaüritust. "Carl Robert Jakobsoni nimeline Gümnaasium. Medalistid - hõbemedal". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 10. novembril 2015. Eesti Teadusportaal. Diana Laarmann "ESBL sporditulemused. Joosep Tammemäe". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 10. novembril 2015. Elisabeth Kungla. Matkasportlane võtab üksinda ette piiriteekonna Tõstamaalt Peipsini. Postimees, 20. märts 2017 http://www.postimees.ee/teema/joosep_tammemäe
Arvi Anton

Arvi Anton (sündinud 13. detsembril 1992) on eesti rogainija. Õppinud Kärstna Põhikoolis, lõpetanud Lähte Ühisgümnaasiumi. Õpib Eesti Maaülikoolis loodusvarade kaitse ja kasutamise erialal. Harrastab pikamaajooksu, murdmaasuusatamist, orienteerumist, rogaini ja seiklussporti. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta 2015. aastal Tšehhis ta koos Timmo Tammemäe ja Joosep Tammemäega hõbeda. MTÜ Seiklushunt juhatuse liige. "ESBL sporditulemused. Arvi Anton". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 10. novembril 2015. Inforegister. Arvi Anton[alaline kõdulink] http://www.seiklushunt.ee/kontakt
Černé Údolí

Černé Údolí (saksa keeles Schwarzthal) on küla Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Český Krumlovi ringkonnas. Küla asub Novohradské hory mäestikus. Register of enumeration districts, vaadatud 29.01.2022. Q111647375, vaadatud 1.11.2022. Turistika.cz Černé Údolí v Novohradských horách
Lõuna-Eesti Läti Selts

Lõuna-Eesti Läti Selts oli Tartus 31. mail 1990 asutatud selts, mis tegutses kuni 2012. aastani. Seltsile kuulus maja Tähtvere tänav 1. Tartu Läti Selts Eesti rahvaste raamat : rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Tallinn, 1999, lk. 299 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2016. Vaadatud 16. mail 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Roni Size

Roni Size (kodanikunimega Ryan Owen Granville Williams, sündinud 29. oktoobril 1969 Bristolis) on Suurbritannia produtsent ja DJ, trummi ja bassi kollektiivi Reprazent eestvedaja. Roni Size'i ja Reprazenti debüütalbum "New Forms" pälvis 1997. aastal Mercury muusikaauhinna. Williams sündis Bristolis Jamaica immigrantide perekonnas. Nooruses kuulas ta reggae't ja hiphoppi ning külastas paljusid muusikaüritusi. Kohalikus noortekeskuses õppis ära muusika produtseerimise põhialused. Kui ta 16-aastaselt koolist välja visati, hakkas muusikaga tegelema ja õpetas noortekeskuses ka teisi huvilisi. 1980. aastate lõpus katsetas ta reggae ja house'iga, seejärel liikus edasi jungle'i juurde. Ta käis usinalt reividel ja oli nii jungle'i kui ka trummi ja bassi sünni juures. 1990. aastate alguses hakkas ta koostööd tegema DJ Krusti, DJ Die ja Suv'iga. 1992. aastal andis Roni Size mitu singlit välja plaadifirma V Recordings kaudu, kuid 1993. aastal asutasid Size, Krust ja nende peokorraldajast sõber Chris Lewis oma plaadifirma Full Cycle Records (algselt kandis nime Full Circle Records). 1997. aastal andis plaadifirma Talkin' Loud välja kogumiku "New Forms", mis sai plaatinaplaadiks. New Forms tuli välja koostöös rühmitusega Reprazent, kuhu lisaks Roni Size'ile kuulusid DJ Krust, DJ Die, Suv, Onallee, Dynamite MC ja Bahamadia. Kogumiku tuntuim lugu oli "Brown Paper Bag". Reprazenti loodud trummis ja bassis on mõjutusi hiphopist, funk'ist, soulist, džässist, dubist ja house'ist. 1999. aastal eksperimenteerisid Roni Size ja DJ Die koos laulja Leonie Lawsiga projekti "Breakbeat Era" tarbeks trummi ja bassi ja rokihelide kombineerimisega. Lindistatud lood jõudsid kogumikule "Ultra Obscene". 2000. aastal tuli välja Reprazenti teine album "In the Møde". Koostööd tehti ka Wu-Tang Clanist tuntud Method Mani, Rage Against The Machine'i liikme Zac de la Rocha ja beatbox'i meistri Razheliga. 2001. aastal töötas Roni Size MC Tali albumi "Lyric on My Lip" kallal. 2002. aastal tuli välja esimene sooloplaat "Touching Down". 2004. aastal ilmus Roni Size'i kogumik "Return to V". Kauamängival astusid teiste vokalistide seas üles Beverly Knight, Jocelyn Brown, Vikter Duplaix ja Rodney P. 2008. aastal tuli Reprazent uuesti kokku ja välja anti "New Formsi" uusversioon "New Forms²". 2014. aastal tuli välja Roni Size'i album "Take Kontrol". Albumi andis välja Roni Size'i uus plaadifirma Mansion Sounds. Roni Size. Coda Agency. 2009. Roni Size - Bio. Ronisize.net. Roni Size Biography. All Music. Nabeel Zuberi. "Sounds English: Transnational Popular Music". lk 177. The Bristol drum'n'bass icon tells his trailblazing story. Rbmaradio. Roni Size Interview. DMC World Magazine. Discogs Soundcloud Twitter Instagram
Eesti Maaülikooli mullamuuseum

Eesti Maaülikooli mullamuuseum on Eesti Maaülikooli juures olev Eesti muldasid tutvustav muuseum. Muuseumis on 133 Eesti mullaprofiili, Eesti ja välismaa mullastikukaardid, mineraalide ja kivimite kogu, Eestis kasutatud väetiste kogu jms. https://web.archive.org/web/20160304221629/http://kogud.emu.ee/mullamuuseum/?do=main (vaadatud 10.11.2015) Mullamuuseum Eesti Maaülikooli kodulehel
Tõnis Käo

Tõnis Käo (3. veebruar 1940 Laimjala – 3. juuli 2016 München) oli eesti tööstusdisainer, kes tegutses Saksamaal. Aastatel 1969–1991 töötas ta Münchenis Siemens AG-s, 1992–2005 oli tööstusdisaini professor Wuppertali Ülikoolis, aastast 2004 oli ta Bergischeni instituudi teadusdirektor (saksa keeles wissenschaftlicher Direktor des Bergischen Instituts für Produktentwicklung und Innovationsmanagement). Suri tarbedisaini visionäär Tõnis Käo Tõnis Käo: „Design als Experiment“, Retrospektive, zollverein.de Karin Paulus. Disainipioneer, ekspress.delfi.ee, 19. august 2014
Andrei Ešpai

Andrei Jakovlevitš Ešpai (vene Андре́й Я́ковлевич Эшпа́й; 15. mai 1925 Kozmodemjansk – 8. november 2015 Moskva) oli Nõukogude Liidus ja Venemaal tegutsenud mari helilooja. Tema isa oli helilooja ja muusikaõpetaja Jakov Ešpai. Ema oli vene keele ja kirjanduse õpetaja. 1944–1945 võitles ta Teises maailmasõjas Valgevene rindel. Andrei Ešpai õppis Moskva konservatooriumis 1948–1953. Tema õpetajad olid klaverimängus Vladimir Sofronitski ja heliloomingus Nikolai Rakov, Nikolai Mjaskovski ja Jevgeni Golubev. Ta täiendas end Aram Hatšaturjani juhatusel aastatel 1953–1956. Tema teostes on tunda mari rahvamuusika mõjusid. Rütmides võib märgata sarnasust Bartókiga. Ešpai teoste seas on üheksa sümfooniat, kontserte, ballette ja kammermuusikat. Ta on kirjutanud üle 100 romansi ja laulu. Tema laulud ja muusika on kõlanud rohkem kui 50 mängufilmis. Tema poeg on filmilavastaja Andrei Ešpai. 1945 Punatähe orden 1975 Vene NFSV rahvakunstnik 1976 NSV Liidu riiklik preemia 1981 NSV Liidu rahvakunstnik 1986 Lenini preemia Композитор Андрей Эшпай скончался в Москве на 91-м году жизни Lahkus tuntud mari päritolu helilooja Andrei Ešpai, Fenno-Ugria
Sergei Volkonski (1860−1937)

Vürst Sergei Mihhailovitš Volkonski (vene keeles Сергей Михайлович Волконский; 16. mai 1860 (ukj) Keila-Joa mõis – 25. oktoober 1937 Hot Springs, Ameerika Ühendriigid) oli vene muusika- ja teatripedagoog. Eesti keeles on 2013. aastal Peeter Volkonski tõlkes ilmunud Sergei Volkonski raamat "Kodumaa : mälestused" (ISBN 9789985327609). Tema isa oli Mihhail Volkonski. Tema vanaisa oli Sergei Grigorjevitš Volkonski.
Švėkšna vald

Švėkšna vald (leedu keeles Švėkšnos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilutė rajoonis. Valla pindala on 180 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3350 inimest. Valla keskuseks on Švėkšna alev (2011. aastal oli seal 1649 elanikku), vallamaja asub aadressil Liepų a. 24. Vallavanem on Alfonsas Šeputis. Vilkėnase mõisa peahoone Inkakliai kalmistu Švėkšna Lisaks küladele asub vallas veel Nautiltė huutor (2011. aastal oli seal 0 elanikku). "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2015. Vaadatud 11. novembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://statistics.bookdesign.lt/table_125_03.htm?lang=lt#silu_r