1938

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 | 1941 | 1942 | ► | ►► 1938. aasta (MCMXXXVIII) oli 20. sajandi 38. aasta. 31. jaanuar – ÜK(b)P Keskkomitee salajase otsusega kuulutati Nõukogude Liidu eestlased rahvavaenlasteks. 23. veebruar – Kuveidis leiti esimest korda naftat. 12. märts – Austria "taasühines" Saksamaaga 1. aprill – Poola ja Leedu taastasid omavahel diplomaatilised suhted. 15. mai – Belgia peaminister Paul-Henri Spaak teatas oma kavatsusest kehtestada Belgias autoritaarne demokraatia. 27. mai – Adolf Hitler pani nurgakivi rahvaautode tehasele. ... 10. juuli – Howard Hughes saavutas uue kiirusrekordi, lennates 91 tunniga ümber maailma. 24. juuli – Šveitsi firma Nestlé hakkas tootma Nescafé lahustuvat kohvi, mille tehnoloogia oli patenteeritud 1903. aastal. ... 29. september – toimus Müncheni konverents. 3. oktoober – pandi nurgakivi Liivi rahvamajale. 30. oktoober – Herbert George Wellsi "Maailmade sõja" põhjal koostatud raadiokuuldemäng marslaste sissetungist põhjustas USA-s üldise paanika. 9/10. november – toimus Saksamaal kristalliöö, mil tapeti ametlikult 91 juuti. Vallandus juudivastane kampaania. 25. november – sõlmiti Kominterni-vastane pakt. ... 1. jaanuar – hakkas kehtima uus Eesti Vabariigi Põhiseadus (1938. aasta põhiseadus). 3. jaanuar – Tartus avati uus turuhoone. 6. jaanuar – Tallinnas Mustamäe nõlval toimusid Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Tallinna Osakonna (ÜENÜTO) eestvõttel esimesed väravasõidu (slaalomi) võistlused Eestis. Võistlusel osales 22 suusatajat ja võitis A. Pillak. 7. jaanuar – olümpiavõitja Kristjan Palusalu sai maadlustreeningul raskelt vigastada: Osvald Froomani vastu ristvöövõtet kasutades nihestas ta õlaliigest. 7. jaanuar – lõppes Hastingsi maleturniir, kus Paul Keres sai 6,5 punktiga teise koha. 18. jaanuar – Eesti lahkus rahanappuse ja huvi puudumise pärast siinses uisuspordis Rahvusvahelisest Uisuliidust. 25. jaanuar – Tallinnast algas järjekordne Monte Carlo tähesõit; osales neli autot. 30. jaanuar – Berliini olümpiamängudel poksis hõbemedali saanud Nikolai Stepulov pidas oma viimase matši harrastussportlasena. 6. veebruar – Eesti suusapäevad: Nõmmel, Tartus ja Narvas toimus muu hulgas esimest korda 4 × 10 km teatesuusatamine. 6. veebruar – Helsingis lõppesid Põhjamaade lahtised meistrivõistlused tennises, kus eestlane Veera Nõmmik osales naiste üksikmängu finaalis. 7. veebruar – Rootsis Örebros toimus rahvusvaheline poksiturniir, kus Martin Linnamägi ja Harald Freimuth said esikoha. 8. veebruar – Peipsil tapsid punaväelased Eesti piirivalvurid Artur Pungas ja Voldemar Kaio. 11. veebruar – Prahas algas jäähoki MM, kus esimest korda viibis vaatleja (Raoul Saue) Eestist. 13. veebruar – majandusminister Karl Selter avas Tartu turuhoone. 15. veebruar – Nõukogude ohvitserid Vladimir Umisevski ja Nikolai Gurjev põgenesid lennukil Eestisse. 16. veebruar – riigihoidja Konstantin Päts võttis vastu Leedu haridusministri Juozas Tonkunase. 17. veebruar – Eestis toimus esimene jäähoki maavõistlus, kus Eesti võitis Soomet 2:1. 22. veebruar – Eesti Vabariigi 20. aastapäeva vastuvõtt, kus Johan Laidoner autasustas 19 Eesti laskesportlast kuldkäekellaga. 23. veebruar – kodutütred kinkisid riigihoidja Konstantin Pätsile endi valmistatud vaiba Oru lossi kaunistamiseks. 24. veebruar – algasid Lahti maailmameistrivõistlused suusatamises, kus esimest korda osales ka Eesti suusakoondis. 15. märts – Eesti-Soome maavõistlustel Kreeka-Rooma maadluses vigastas Kristjan Palusalu teist korda oma õlga ja ühtlasi lõppes sellega tema sportlaskarjäär. 21. märts – Tallinnas Ülemiste järvel lõppesid Euroopa meistrivõistlused jääpurjetamises. Mõlemad põhiklassi võitjad (Etienne Gahlnbäck ja Erik Holst) olid Eestist. 1. aprill – tegevust alustas Loodushoiu ja Turismi Instituut, instituudi direktoriks sai Peeter Päts. 3. aprill – Tallinnas peeti 7. üleriiklik kaupmeeste kongress. 5. aprill – Leopold Johanson ja Erich Joonas kaklesid Tallinna Rahvamajas. 6. aprill – riigihoidja Konstantin Päts tutvus ümberehitustöödega Riiginõukogu hoones (endine Seltskondlik Maja). 6. aprill – Tallinnas toimus Eesti-Soome lauatennise maavõistlus, mille Eesti võitis 5:0. 7. aprill – algasid Riigivolikogu ja Riiginõukogu I koosseisu volitused. 9. aprill – valiti omavalitsuste esinduskogude esindajate kogu liikmed. 13. aprill – anti välja Seaduste Kogu I köide. 19. aprill – riigihoidja Konstantin Päts andis enne I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu kokkutulekut dekreedina mitmed olulised seadused: "Linnaseadus", "Maaomavalitsuste seadus", "Trükiseadus", "Koosolekute seadus", "Ühingute ja nende liitude seadus". 21. aprill – algas I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu 1. istungjärk. 21. aprill – riigihoidja Konstantin Päts asus täitma Eesti Vabariigi presidendi ülesandeid. 21. aprill – Konstantin Pätsi viienda valitsuse liikmed esitasid riigihoidjale lahkumispalve. 24. aprill – Konstantin Päts valiti Eesti Vabariigi presidendiks ja astus ametisse. 24. aprill – Liisa Sikut istutas koos oma poja Vello Sikutiga Kahkva vallas Konstantin Pätsi auks 64 tamme. 27. aprill – Tallinnas lõppesid neli päeva väldanud Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses. 29. aprill – Eesti Lambakasvatajate Selts nimetas Eesti õuekoera tõu Muriks ja karjakoera tõu Krantsiks. 30. aprill – Eestisse saabus NMKÜ Maailmaliidu president John R. Mott 1. mai – 14 senist alevit Antsla, Elva, Jõgeva, Jõhvi, Kallaste, Keila, Kilingi-Nõmme, Kunda, Kärdla, Mustla, Mustvee, Mõisaküla, Sindi ja Suure-Jaani nimetati ümber linnadeks. 4. mai – president Konstantin Päts tegi Kaarel Eenpalule ettepaneku koostada Vabariigi Valitsus. 5. mai – vene kirjanik Ivan Bunin saabus Tartusse. 6. mai – president Konstantin Päts kuulutas välja "Amnestiaseaduse". 7. mai – "Amnestiaseaduse" alusel vabanesid kõik poliitilised vangid. 9. mai – Kaarel Eenpalu valitsus astus ametisse. 15. mai – president Konstantin Päts avas Kadrioru staadioni. 15. mai – Tahkuranna vallavolikogu istutas Konstantin Pätsi auks vallamaja aeda tamme. 15. mai – president Konstantin Päts avas Tallinnas Kadrioru staadioni uue betoontribüüni. Kohe pärast avamist toimus Eesti jalgpallikoondise ja Strasbourg Racing Clubi vahel matš, mis jäi 1:1 viiki. 21. mai – Ferdinand Linnus promoveerus filosoofiadoktoriks (dr. phil.) etnograafia alal. 21. mai – haridusminister Aleksander Jaakson andis kätte Eesti Raamatufondi 1938. aasta auhinnad. 21. mai – president Konstantin Päts võttis vastu Eesti Teaduste Akadeemia liikmed. 24. mai – peaminister Kaarel Eenpalu avaldas Riigivolikogus ja Riiginõukogus oma valitsuse programmi. 24. mai – linnapead ja maavanemad andsid siseministrile ametivande. 24. mai – toimus Loodushoiu Nõukogu esimene koosolek. 25. mai – sisekaitseülema ülesanded pandi siseminister Richard Veermaa peale. 25. mai – Paides istutati Konstantin Pätsi ja Johan Laidoneri auks tammed. 27. mai – Karl Terras valiti tagasi Eesti Spordi Keskliidu esimeheks. 28. mai – algkoolides lõppes õppetöö. 31. mai – Pärnu jõkke lasti 9000 Konstantin Pätsi nimelist lõhemaimu. Mais ilmus luulekogumik "Arbujad". 31. mai – Oslos toimus Eesti-Norra jalgpallimaavõistlus, mille Eesti kaotas 0:1. 1. juuni – president Konstantin Päts andis kodanliku õhukaitse üldkava. 2. juuni – Briti saadik Charles William Orde esitas oma volitused president Konstantin Pätsile. 2. juuni – Kose-Lükatil avati Konstantin Pätsi nimeline Eesti Punase Risti vabaõhukool. 8. juuni – äsja loodud Tallinna Konservatooriumi Lavakunstikoolis algasid vastuvõtukatsed. 12. juuni – pandi nurgakivi Paju lahingu mälestussambale. 13. juuni – Viinis toimunud rahvusvahelise lauljate konkursi võitis Tiit Kuusik. 17. juuni – I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu liikmed külastasid Virumaa suurtööstusi ja president Konstantin Pätsi Oru lossis. 23.–25. juuni – toimus XI üldlaulupidu. 17. juuli – Abja-Paluojal peetud rahvakoosolek taotles aleviku linnaks muutmist. 1. august – asutati Harku Tööpõlgurite Töölaager. 3. august – president Konstantin Päts külastas Peresaare uudisasundust. 6. august – esimesed tööpõlgurid saadeti Harku Tööpõlgurite Töölaagrisse. 7. august – president Konstantin Päts avas Väänal Tallinna linna Laste Suvekodu. 8. august – Leni Riefenstahl saabus Tallinna. 20. august – Soome rahaminister Väinö Tanner saabus Eestisse. 25. august – Kehras avati sulfaattselluloositehas. 28. august – president Konstantin Päts külastas Hiiumaad. 18. september – avati August Weizenbergi mälestussammas Kanepis. 19. september – president Konstantin Päts asus oma uutesse tööruumidesse Kadrioru administratiivhoones. 21. september – president Konstantin Päts jättis jumalaga Riigikantselei ametkonnaga. 24. september – Eesti sõjalaevad Kalev, Lembit ja Laine saabusid visiidile Helsingisse. 25. september – Väike-Maarjas avati Jakob Liivi monument. 25. september – president Konstantin Päts külastas Aegviidu turismikodu. 30. september – Eesti romaanivõistlusel sai esikoha Karl Ristikivi romaan "Tuli ja raud". Septembris ilmus Enn Kippeli romaan "Issanda koerad". 3. oktoober – president Konstantin Päts nimetas Tartu Ülikooli Riigikaitselise Õpetuse Instituudi juhatajaks August Traksmaa ja Tallinna Tehnikaülikooli Riigikaitselise Õpetuse Instituudi juhatajaks Mart Tuiski. 3. oktoober – asutati Tartu Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse Ühing. 7. oktoober – Eestisse saabus male suurmeister Salo Flohr. 8. oktoober – president Konstantin Päts kirjutas alla valdade reformi otsusele, mis jõustus 1. aprillil 1939. 11. oktoober – algas Riigivolikogu ja Riiginõukogu II istungjärk 12. oktoober – esimene õppelennuk PTO-4 võeti Õhukaitse teenistusse. 15.–16. oktoober – Tartus toimus 1. Eesti arhivaaride päev. 22. oktoober – Tartus avati Eesti Teaduste Akadeemia. 3. november – Läti saadik Vilis Šumans esitas oma volitused Eesti presidendile Konstantin Pätsile. 6. november – president Konstantin Päts avas Pärnu Suursilla. 27. november – Paul Keres võitis Amsterdamis toimunud AVRO maleturniiri. Novembris ilmus August Gailiti romaan "Karge meri".  Pikemalt artiklis Sündinud 1938 2. jaanuar – Hans Herbjørnsrud, norra kirjanik 10. veebruar – Georgi Vainer, vene kirjanik, stsenarist ja ajakirjanik 18. veebruar – Elke Erb, saksa luuletaja ja tõlkija 25. veebruar – Viktor Kossitškin, vene kiiruisutaja 22. märts – Rein Etruk, Eesti maletaja 12. mai – Andrei Amalrik, Vene ajaloolane, publitsist ja dissident 20. mai – Veit Heiduschka, austria produtsent 6. juuni – Luís, Brasiilia keiserliku perekonna pea 7. august – Giorgetto Giugiaro, itaalia autodisainer 9. august – Otto Rehhagel, saksa jalgpallur ja treener 26. august – Marcello Gandini, itaalia autodisainer 22. september – Dean Reed, USA laulja ja näitleja 24. oktoober – Venedikt Jerofejev, vene kirjanik 19. november – Vello Kattai, Eesti mäeinsener ja geoloog 19. november – Vello Simm, Eesti laskur 19. november – Ted Turner, USA meediaärimees 24. november – Hando Runnel, eesti luuletaja ja kirjastaja 16. detsember – Liv Ullmann, norra näitleja 21. detsember – Andris Kolbergs, läti kirjanik ja filmistsenarist 29. detsember – Jon Voight, USA näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 1938 17. jaanuar – Jakob Liiv, eesti kirjanik 20. jaanuar – Émile Cohl, Prantsusmaa kunstnik 15. veebruar – Oskar Plaks, Eesti sõjaväelane 1. märts – Gabriele d'Annunzio, itaalia kirjanik 3. aprill – Otto Teppan, Kuremaa vallasekretär 7. aprill – Johan Kiris, A. Le Coqi direktor 12. aprill – Fjodor Šaljapin, vene ooperilaulja 28. aprill – Eduard Virgo, Eesti diplomaat 28. aprill – Aleksander Torn, Rakvere postkontori ülem 1. mai – Julius Pahlberg, Tartumaa telefonivõrgu ülem 7. mai – Anatoli Podtšekajev, vene arhitekt 9. mai – Juhan Valtmäe, Albu vallavanem 10. mai – Mari Laidoner, Johan Laidoneri ema 20. mai – Wilhelm Kentmann, baltisaksa usuteadlane 1. juuni – Rafael Haarla, soome äritegelane 2. juuni – Carl Pedraudse, eesti äritegelane 15. juuni – Ernst Ludwig Kirchner, saksa maalikunstnik 4. august – Marina Tiisik, eesti laulja 5. august – Ernst Kieckers, saksa keeleteadlane 7. august – Konstantin Stanislavski, vene lavastaja 17. september – Eduard Sillaots, eesti arhitekt 17. september – Vladimir Bulgakov, eesti hambaarst 27. september – Alviine Pedriks, eesti kõige paksem naine 14. oktoober – Ferdinand Gustav Adoff, eesti ehitusinsener 10. november – Mustafa Kemal Atatürk, Türgi Vabariigi esimene president 25. detsember – Karel Čapek, Tšehhi kirjanik füüsika – Enrico Fermi keemia – Richard Kuhn meditsiin – Corneille Jean François Heymans kirjandus – Pearl S. Buck rahu – Office International Nansen pour les Réfugiés (Genf) Riigipeade loend 1938 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 240–242 Eesti Kroonika 1938