laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mõrtsuka järv

Mõrtsuka järv (ka Väärsi järv, Mõrtsukjärv) on põhja-lõuna suunas piklik järv Valgamaal Otepää vallas Otepääst 8 km põhja pool, ta kuulub Päidla järvestikku. Mõrtsuka järv on 2,04 km pikk ja 470 m lai. Tema pindala on 23,4 ha ja suurim sügavus 6,5 m (keskmine 3,7 m). Järv asub 98 m kõrgusel merepinnast. Järve sissevool toimub Uibujärvest, sinna suubub ka Kakkoja ning esineb allikaid. Väljavool toimub Ilusa oja kaudu. Nimetus Väärsi järv pandi sealsamas asunud Väärsi talu järgi. Mõrtsuka järve nimi tekkis 17. sajandil talurühma järgi, mis sama sajandi lõpul külaks kujunes. Herbert Ligi uuris välja, et lisanimi Martzug või Merzuck tuli Lõuna-Eestis kasutusele 1620. aastatel ja enamik selle kandjaid on sisse rännanud. Mujal tarvitati seda lisanime juba pool sajandit varem. Enn Tarveli arvates tähendas sõna "mõrtsuk(as)" sõjameest, kelleks oli lihtsalt kohalik talumees. Seegi tähendus tuli keelde 17. sajandi algul. Teisalt võib nime aluseks olla mehenimi Mertsi(k) või Mertsin, mis tuleb Läti nimest Smerts. Näiteks 1756 oli Aiaste külas talupoeg Krisa Merzina Jurri. Soomeski on esinenud mehenime Mertti või Mertsi. Ajapikku muutusid sõjamehe tähendus ja mehenimi rahvale võõraks. Siis mugandati külanimi rahvale arusaadavamaks ja ilmekamaks – Mõrtsuka külaks. Mõrtsuka küla nimi on saanud paljude rahvajuttude allikaks. Üks neist on selline. Pärast sõdu käinud rüüstajate salk taludes röövimas ja tapmas. Rahvas põgenenud metsa peitu. Väärsi talu rahvas olnud aga kodus. Rüüstajad tulnud sinna ja vaadanud, et naised keedavad toas süüa. Selgunud, et need olid naisteriietes mehed. Nad piiranud röövijad sisse ja ajanud koos kõigi hobustega järve, kus kõik uppunud. Ühe pärimuse järgi tapnud röövlid selle järve lähistel ühe ohvri ja järv saanud selle järgi nime. Teise pärimuse järgi saanud järv nime tapetud põdra järgi. Järves olevat ka kulda, mille Rootsi väepealik olevat sõja ajal sinna uputanud. Lõuna-Eesti pärimuse portaal Eesti kohanimeraamat, lk. 396 Aare Mäemets, Matk Eesti järvedele, Tallinn, 1989, lk 76. Mõrtsuka järve kuld. Valgamaa kohamuistendeid, Valga keskraamatukogu. Mõrtsuka järv keskkonnaportaalis Mõrtsuka järv veebiportaalis eestigiid.ee
Nõuni järv

Nõuni järv (ka Suur Nõuni järv) on järv Valgamaal Otepää vallas Otepääst 6 km põhja pool, Päidla järvestiku suurim järv. Nõuni järve pindala on 82,1 ha, tema suurim sügavus järve keskosas 14,7 m ja keskmine sügavus 6,1 m. Asub 107,3 m kõrgusel merepinnast. Järv asub Otepää looduspargi territooriumil. Nõuni järv keskkonnaportaalis Nõuni järv veebiportaalis eestigiid.ee
Kaarnajärv

Kaarnajärv (ka Kaarna järv) on järv Valgamaal Otepää linnast 2 km kirde pool, Otepää ja Pilkuse külas. Kaarnajärve pindala on 25,1 ha, suurim sügavus 4,3 m ja keskmine 2,9 m. Järv asub 119,1 m kõrgusel merepinnast[viide?]. Selle põhjaosas on ligi 1 ha suurune metsaga kaetud saar. Kaarnajärv kuulub Otepää looduspargi koosseisu. Kaarnajärv keskkonnaportaalis Kaarna järvest eestigiid.ee lehel Kaarnajärv keskkonnaportaalis
Nüpli järv

Nüpli järv on järv Valgamaal Otepäält 2 km lõuna pool. Nüpli järve pindala on 27,7 ha, suurim sügavus 6 m ja keskmine 4,6 m. Järve ümbritsevad kõrged metsased kuppelmäed Tedremägi, Saaremägi ja Küljemägi ning põllustatud kuplid Laanemägi ja Välgimägi. Nüpli järvest eestigiid.ee lehel
Mata Hari

Mata Hari (sündinud Margaretha Geertruida Zelle; 7. august 1876 Leeuwarden – 15. oktoober 1917) oli Hollandi päritolu friisi rahvusest eksootiline tantsija, kes esimese maailmasõja ajal mõisteti Prantsusmaal Saksamaa spioonina süüdi ja hukati. Margaretha sündis Adam Zelle ja tema abikaasa Antje van der Meuleni tütrena. Pärast vanemate surma abiellus ta 1895. aastal šotlase kapten Rudolph Campbell McLeodiga. 1896. aastal sündis paaril poeg ning samal aastal suunati kapten McLeod Indoneesiasse Jaavale, kuhu asus elama terve pere. Nende poeg suri Jaaval viibides, seejärel sündis tütar. Kuna McLeod oli vägivaldne alkohoolik, põgenes Margaretha 1904. aastal Amsterdami ja sai 1906. aastal ka lahutuse. Nende tütar aga jäi pärast lahutust isa hoole alla. Margaretha sai tütre küll kohtuotsusega tagasi, kuid endine abikaasa keeldus naisele elatist maksmast. Pärast ebaõnnestunud katset õpetajaks saada suundus naine Pariisi ja hakkas elatist teenima eksootilise tantsuga. Tema lavanimeks sai Mata Hari, mis tähendab malai keeles päikest, sõna-sõnalt tõlgituna 'päeva silm'. Mata Hari lasi liikvele kuulujutte, et tema ema oli jaavalane või et ta ise oli Jaaval üles kasvanud, esinedes vahel ka "Jaava printsessina". Ta esines paljudes Euroopa linnades ning oli ka tuntud kurtisaan, olles lähedastes suhetes paljude poliitikute ja sõjaväelastega. Esimese maailmasõja ajal sattus Mata Hari Saksa luureorganisatsiooni Abwehri huviorbiiti. Talle anti koodnimetus H2, aga luureandmeid ta organisatsioonile ei edastanud. Ta ei osanud teavet koguda, vaid tantsida ja rikkaid mehi võrgutada. 1916. aastal püüti teda värvata Prantsuse luuresse, ähvardades teda keeldumise korral sõja lõpuni riigist väljasaatmisega. Prantsusmaa salapolitsei Sûreté kahtlustas Mata Harit Saksamaa luure heaks töötamises ning palus tal toimetada viis kirja Prantsusmaa agentidele okupeeritud Belgias. Kõik agendid peale ühe olid aga sakslaste poole üle läinud ning sakslased vahistasid viimase Prantsusmaale lojaalse agendi. Kuigi Mata Hari sõitis Belgia asemel hoopis Hispaaniasse, selgus läbiotsimise käigus, et kirjad olid tema pagasist kadunud. Arnold Kalle, saksa mereväeatašee Hispaanias, saatis Saksa salaluurele Amsterdamis šifreeritud telegrammi korraldusega edastada agendile H21 tšekk 15 000 peseetale, mille too pidi Pariisis isiklikult vastu võtma. Telegrammis oli aga kasutatud (ilmselt teadlikult) vananenud šifrit, mille prantslased olid lahti murdnud, andes neile ka teavet agendi saabumise kohta. Mata Hari vahistati Pariisis 13. veebruaril 1917. Kohtus eitas ta kõiki süüdistusi, kuid mõisteti süüdi spionaažis ja hukati 15. oktoobril Pariisi lähedal Vincennes'is. Mata Hari eluloo ainetel on tehtud mitu filmi, milles on teda kehastanud Asta Nielsen (1921), Magda Sonja, Greta Garbo (1932), Zsa Zsa Gabor, Jeanne Moreau (1964) ja Sylvia Kristel. Russell Warren Howe. Mata Hari: tõetruu lugu, tõlkinud Matti Piirimaa, Tallinn: 1996. ISBN 9985-812-65-4 Friedrich Wencker-Wildberg. Mata Hari: tantsijatar ja salakuulaja, Tallinn 1939 [biograafiline romaan].
Tuumšamanism

Tuumšamanism on Michael Harneri poolt välja töötatud vaimne tehnika, mis tugineb eri kultuuride šamanistlikele praktikatele, kuid on nii-öelda puhastatud kultuurilisest kontekstist ja muudetud väidetavalt omandatavaks kõigile inimestele. 1985. aastal asutas Harner Šamanismiuuringute Sihtasutuse (The Foundation of Shamanic Studies), mis tegeleb kirjanduse väljaandmise ja kursuste korraldamisega. Uusšamanism on Lääne kultuuriruumis populaarne olnud alates 1960.–1970. aastatest; Michael Harneri versioon erines paljudest eelkäijatest selle poolest, et ei sisaldanud hallutsinogeenide kasutamist. Kriitikute sõnul on väga paljude erinevate usundiliste ja kultuuriliste süsteemide tükkidest "universaalse šamanismi" kokkupanemine küsitava väärtusega ettevõtmine. Michael Harner. Science, Spirits, and Core Shamanism Classic Shamanism And Core Shamanism: Basic Differences
NING

NING (ingl k AND) on lauseloogikas konjunktsiooni tehte märgi ∧ sõnaline kuju (samas tähenduses on kasutusel ka sidesõna JA). Sõna NING kasutatakse ka vastava loogikaelemendi nimena. NING-elemendi väljundis on signaal 1 ainult siis, kui kõigis sisendites on signaal 1. NING-elemendi IEC standardi kohases tingmärgis väljendab konjunktsiooni tehet märk &. NING-elemendid valmistatakse CMOS-tehnoloogias, kus lülititena toimivad MOSFET-transistoride paarid. Kui sisenditel A ja B on kõrge potentsiaal (signaal 1), siis on transistorid T3 ja T4 juhtivad (lülititena suletud seisus) ning T1 ja T2 mittejuhtivad (lülititena avatud seisus). Seetõttu on T5 ja T6 sisendis madal potentsiaal (signaal 0), mille tulemusena on T5 juhtiv ja T6 mittejuhtiv ning lülituse on väljundis Y kõrge potentsiaal. Kõigi muude sisendiolekute korral on väljundis madal potentsiaal, sest transistor T6 on juhtiv. Konjunktsioon Digitaalloogika Loogikavärav
VÕI

VÕI (ingl k OR) on lauseloogikas disjunktsiooni tehte märgi ∨ {\displaystyle \lor } sõnaline kuju; see tehtemärk on ladina k sõna vel (või) esitähe kujuline. Sõna VÕI kasutatakse ka vastavat tehet sooritava loogikaelemendi nimena. VÕI-elemendi väljundis on signaal 1 siis, kui vähemalt ühes sisendis on signaal 1. VÕI-elemendi IEC standardi kohases tingmärgis väljendab disjunktsiooni tehet tähis ≥1 (samas tähenduses on kasutusel ka 1 ilma märgita ≥). VÕI-elemendid valmistatakse CMOS-tehnoloogias, kus lülititena toimivad MOSFET-transistoride paarid. Kõrvaloleval skeemil moodustavad transistorid T1…T4 VÕI-EI lüli. Kui sisendis A või B on kõrge potentsiaal (signaal 1), siis juhivad vastavalt transistorid T4 või T3 (lülititena suletud seisus), samal ajal kui T1 ja T2 on mittejuhtivad (lülitite kontaktid avatud). Transistorid T5 ja T6 skeemi väljundis täidavad EI-lüli ülesannet. VÕI-EI lüli koos EI-lüliga kokku annavadki VÕI-elemendi. Seega kui näiteks kõrge potentsiaal on sisendis A, siis on mittejuhtiv T1 ja juhtiv T4; seetõttu on T6 sisendis madal potentsiaal ja see transistor on mittejuhtiv. Samamoodi muudab kõrge potentsiaal sisendis B mittejuhtivaks transistori T5. Järelikult saadakse mõlemal juhul väljundis kõrge potentsiaal. Disjunktsioon Digitaalloogika Loogikavärav
Venta

Venta (leedu) on linn Põhja-Leedus Šiauliai maakonnas Akmenė rajoonis, Venta valla halduskeskus. Asub Venta jõe ääres Venta regionaalpargis merepinnast 84 meetri kõrgusel. Linna läbib Liibavi–Romno raudtee. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 2392 elanikku, kellest 97,41% olid leedulased, venelasi oli 1,42% ja teiste rahvaste esindajaid 1,17% Aastal 1935 asutati linna koha peale firma AB „Kalkės“ lubjatehas, kus toodeti 1/3 Leedu lubjast. Teise maailmasõja järel rajati sinna ehitusmaterjalide tehas, kus toodeti silikaattelliseid. Asula ise asutati 1966. aastal, aastal 1978 sai Ventast alev, linnaõigused sai 1995. aastal. Tänapäeval on sealne vabrik ainus lubjatootja Leedu territooriumil. Vahemikus 2001–2011 vähenes Venta elanike arv 29,9%, mis oli suhteliselt suurim elanike arvu langus Leedu linnade seas. Venta keskus Venta muusikakool Venta kirik Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. "2011 m. surašymas". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 13. aprillil 2015. http://www.delfi.lt/pilietis/voxpopuli/nykstantys-musu-miestai-ir-miesteliai-ar-teks-pamatyti-pirmaji-miesta-vaiduokli.d?id=60942517  Venta – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linn portaalis vietoves.Lt
Raku järv

Raku järv (ka Kivijärv) on tehisjärv Harju maakonnas Saku valla ja Tallinna piiril. Asub Männiku tee ja Viljandi maantee vahel Liiva kalmistust lõunas. Männiku järv Männiku Väikejärv Pumbajärv Tammemäe järv Valdeku karjäär Keskkonnagentuur. "Veekogu: Raku järv VEE2006030". EELIS Infoleht.
Kretinga

Kretinga (leedu) on linn Leedus, Kretinga rajooni keskus. Kretinga on halduslikult vald, seal asub Kretinga maavalla keskus. Linna lõunapoolsem osa kannab nime Bajorai. Poola keeles on linna nimi Kretynga, saksa keeles Crottingen, ka Krottingen, Krettingen, vene keeles vanasti ka Кретингенъ. Asulat on esmamainitud 1253. aastal, linnaõigused sai 1609. aastal. Poola jagamisel kaotas need, sai uuesti linnaks aastal 1924. Aastal 1838 ehitati uusklassitsistlik Kretinga mõisa peahoone, kus asub praegu kohalik muuseum. 1882. aastal rajati Kretinga ja Plungė linna vahele Leedu esimene telefoniliin. Esimese maailmasõja ajal ehitati just läbi selle linna Lätti raudtee. Kretinga on Viljandi sõpruslinn. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kretinga elanikest leedulasi 98,31%, venelasi 0,84% ja ukrainlasi 0,13%. Vaatamisväärsusteks on Kretinga katoliku kirik aastast 1617, Kretinga mõisakompleks, kloostrikompleks aastast 1610, endine kloostri vesiveski aastast 1822, luteri kirik aastast 1897, uuel kalmistul asuv uusogooti stiilis kabel aastast 1892 ja õigeusu kabel aastast 1905. Kretinga kesklinn Kretinga kirik Kretinga mõis Berek Joselewicz – Rzeczpospolita ja Prantsuse väejuht Aleksandras Kuršaitis – Väike-Leedu kultuuritegelane Virginijus Česnulevičius – Leedu poliitik ja sõjaväelane Gintaras Krapikas – Leedu korvpallur Adolfas Večerskis – Leedu näitleja Romanas Brazdauskis – Leedu korvpallur Rita Razmaitė – Leedu jalgrattur Justina Vitkauskaitė – Leedu poliitik Sandra Linkevičienė – Leedu korvpallur Mindaugas Beinoras – Leedu maletaja Edgaras Slušnys – Leedu sulgpallur Arvydas Šikšnius – Leedu korvpallur Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. Кретинга. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 2 (Дабанъ — Кяхтинское Градоначальство). СПб, 1865, 789 lk. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 10.11.2015. Kretinga koduleht (leedu keeles) Linn portaalis Vietoves.lt
Pangodi järv

Pangodi järv (ka Pangoti järv) on järv Tartumaal Kambja vallas Pangodi küla lähistel. Pangodi järv on 91,4 ha suur ja paikneb merepinnast 105,4 m kõrgusel Otepää kõrgustiku põhjanõlval. Järv on kuni 11 meetri sügavune, keskmine sügavus 3,9 m. Asub Pangodi maastikukaitsealal. Vesi tuleb järve allikaist ja kraavidest (suurim kraav lähtub Kodijärve Kivijärvest) ning voolab välja Hurda lahest Luhasoo oja kaudu (edasi Kavandu Suurjärve, sealt omakorda Peeda ja Porijõe kaudu Emajõkke). Pangodi järve edelakallas Pangodi järvest eestigiid.ee lehel
Alkohoolsete jookide loend

Siin on loetletud alkohoolseid jooke. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y A. Le Coq Premium A. Le Coq Special Absint Akvaviit Amaretto Amarula Aniisiviin Aperitiiv Armanjakk Arak Ararat Arrak Belõi Aist Baileys Black Velvet Bombay Sapphire Brändi Burgunder Campari Canadian Gold Captain Morgan Cerasuolo di Vittoria Chinchón Cointreau Courvoisier Crème de cassis Crystal Vodka Cuba Libre Digestiiv Džinn Dunkel Finlandia Vodka Fireball Grappa Grey Goose Gösser Handsa Hõõgvein Julep Jägerbomb Jägermeister Kahlúa Kalvados Kanada viski Kelt (konjak) Kelt (Slovakkia õlu) kir Klarett Konjak Koskenkorva Viina Laua Viin Licor 43 Liköör Limoncello madeira Malibu Marc Martini Mojito (Mohhiito) Moseli veinid mõdu Oghi Old Monk Ouzo Paalinka Perry Pirita ürdiliköör Punš Puskar Põhiseaduse Pilsner Raki Roheline draakon Rooie Dop Chica Americana IPA Rumm Sahti Sake ehk riisiviin Sazerac Sex on the Beach Shōchū Sidecar Siider Slivovits St. Erhard (õlu) Šampanja Šerri (heres) Šoti viski Żywieci õlu Žiguli õlu Tanqueray Tekiila Tokai Triple sec Tsípouro Tšatša Tyskie Underberg Unicum Vahuvein Valge rumm Vana Tallinn Vein Viin Viru Valge Viru õlu Õlu
Elektrijuhtivus

Elektrijuhtivus on aine või materjali või keha võime võimaldada endas elektrivoolu elektrivälja toimel. Elektrivoolu juhtimise võime tuleneb liikumisvõimeliste laetud osakeste ehk laengukandjate (elektronide või ioonide) olemasolust aines. Elektrivälja mõjul hakkavad need osakesed korrapäraselt liikuma, moodustades elektrivoolu. Laengukandjate loomuse järgi eristatakse järgmisi elektrijuhtivuse liike: elektronjuhtivus, näiteks metallides; elektronjuhtivus ja aukjuhtivus, pooljuhtides; ioonjuhtivus, näiteks elektrolüütides; elektron-ioonjuhtivus, näiteks plasmas. Ühe ja sellesama aine erijuhtivus sõltub temperatuurist, aine agregaatolekust, defektidest jt aine struktuuriomadustest ning magnetväljast, kiirgustest, tugevast elektriväljast jt välismõjudest. Elektrijuhtivus (suurus) Erijuhtivus Takistus Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loend
Apollo 14

Apollo 14 oli Apollo programmi kaheksas mehitatud missioon, mis sooritas kolmanda maandumise Kuule. Meeskonda kuulusid komandör Alan Shepard, juhtimismooduli ("Kitty Hawk"; CM-110) piloot Stuart Roosa ja kuumooduli ("Antares"; LM-8) piloot Edgar Mitchell. Shepardile oli see teine kosmoselend, Mitchellile ja Roosale esimene. Apollo 14 startis 31. jaanuaril 1971 kell 21:03.02 maailmaaja järgi stardiplatvormilt 39A. Meeskond jõudis juhtimismoodulis Maale tagasi 9. veebruaril kell 21:05.00 maailmaaja järgi. Missioon kestis kokku 216 tundi, 1 minuti ja 58 sekundit ehk 9 ööpäeva, 1 minuti ja 58 sekundit. Maandumispaik oli Fra Mauro kõrgustik (3,65 S, 17,47 W). Kuule jõudsid Shepard ja Mitchell 5. veebruaril kell 9:18.11. Kuult lahkuti 6. veebruaril kell 18:48.42. Kuul viibiti 1 ööpäev ja 9,5 tundi. Otseselt Kuu pinnal viibisid Shepard ja Mitchell kahe peale kokku 9,2 (4,7+4,5) tundi. Shepardi skafandril olid käte ja jalgade ümber punased triibud, et oleks võimalik kosmonautidel vahet teha. Näiteks Apollo 12 fotodel tekitas suurt segadust asjaolu, et kosmonautidel ei olnud võimalik vahet teha. Hiljem kasutati seda meetodit nii Apollo ülejäänud missioonidel kui ka kosmosesüstikute ja Rahvusvahelise kosmosejaama lendudel. Pinnaseproove võeti Kuult kaasa 43 kg. Shepard võttis poolsalaja kaasa golfikepi ja -pallid ning tegi Kuul kaks lööki. Ta väitis, et teine pall liikus edasi "miile ja miile ja miile", kuid hiljem leidis, et tegelikult jõudis see 200–400 jardi kaugusele. “Ilmselt olen ma kaugelt kuulsam selle mehena, kes Kuul golfipalli lõi, kui esimese ameeriklasena kosmoses.” Mitchell tegi teel Kuule mõned volitamata meeltevälise taju eksperimendid. Maale jäänud sõbrad lasksid tal kaarte ära arvata. Äraarvamiste protsent olevat olnud statistilisest keskmisest väiksem. Stuart Roosa, kes oli nooruses töötanud metsanduses, oli kaasa võtnud mitusada seemet 5 okaspuuliigilt, et kindlaks teha, kas neile mõjub kaaluta olek. Pärast Maale naasmist idanesid seemned normaalselt. Seemneist idanenud puukesi jagati paljudesse kohtadesse üle USA ja mõned välismaalegi. Neid nimetatakse kuupuudeks. Kennedy kosmosekeskus Apollo Explorer NASM NSSDC VSS Apollo14 Apollo14 HG NASA Astronautika Entsüklopeedia
Chōjiro Raku

Chōjiro Raku (1516–1592) oli Jaapani keraamik, kelle nimest on tuletatud uue keraamikatehnika – raku nimetus. Chōjiro Raku elas ja töötas Kyōtos.
Frittglasuur

Frittglasuur on glasuur, mille kõige olulisemaks koostisosaks on fritt. Samal ajal klaasi leiutamisega võtsid egiptlased kasutusele ka frittglasuuri. Frittglasuuri saadi liivale savi ja sooda lisamisega. Kui kasutati vaseühendeid, osutus võimalikuks luua türkiissinist värvitooni. Seda segu nimetati Egiptuse pastaks (keemiline valem CaCuSi4O10) ning sellest valmistati väikeesemeid ja seinakatteplaate.
Meedi Ümar

Meedi Ümar (sündinud 22. novembril 1949 Jõgeval) on eesti keraamik. Aastatel 1975–1979 õppis ta Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis keraamika erialal. Aastatel 1979–1991 töötas ta kunstnikuna Tallinna Ehituskeraamika Tehase Jõgeva tsehhis ja aastatel 1991–1995 AS-is Siker. Alates 1996. aastast on ta vabakutseline kunstnik. 1995. aastast kuulub Eesti Kunstnike Liitu. Näitustel on Meedi Ümar osalenud alates 1980. aastast. 1993. aastal sai ta Eesti Keraamikute Liidu näituse "Aasta kann" eripreemia. Ta on Kiigemetsa kooli kunstiõpetaja. Ta rajas Siimustisse keraamikamuuseumi.[viide?] Eesti keraamikute loend
Kalifornium

Kalifornium on keemiline element järjenumbriga 98. Kõik kaliforniumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on isotoop massiarvuga 251, mille poolestusaeg on 898 aastat. Kasutatakse eriti isotoopi 252, mille poolestusaeg on 2,6 aastat ja mis laguneb olulisel määral spontaanse lõhustumise teel, eraldades neutroneid. Omadustelt on kalifornium aktinoid. Kalifornium sünteesiti esimest korda 1950. aastal. Facts About Californium Live Science
Bürgermeister

Bürgermeister (eesti kõnekeeles ka pürjermeister) on rae vanema liikme või linnapea ametinimetus. Tallinna rae koosseisu kuulus neli bürgermeistrit. Tartu rae koosseisu kuulus kaks bürgermeistrit. Rae eesistujat nimetati justiits- ja teist bürgermeistrit kommertsbürgermeistriks. Pärnu rae koosseisu kuulus kaks bürgermeistrit. Üht bürgermeistrit nimetati justiits- ja teist kommertsbürgermeistriks. Valga rae koosseisu kuulus üks bürgermeister. Võru rae koosseisu kuulus üks bürgermeister. Viljandi rae koosseisu kuulus üks bürgermeister. Kuressaare rae koosseisu kuulus üks bürgermeister. Haapsalu rae koosseisu kuulus üks bürgermeister. Narva rae koosseisu kuulus kaks bürgermeistrit. Üht bürgermeistrit nimetati justiits-, teist kommerts- ja politseibürgermeistriks.
Keraamikapõletusahi

Keraamikapõletusahi on seadeldis või rajatis, mille abil saavutatakse vajalik temperatuur keraamika põletamiseks. Lõkkeahi, nõlvakahi, pudelahi, kamberahi, Kasseli ahi, vagonettahi, ümarahi, ringahi, tunnelahi, muhvelahi. Perioodiliselt töötavad ahjud Pidevalt töötavad ahjud Ülalt-tõmbega Rist-tõmbega Alt-tõmbega Pealtlaaditavad ahjud Eestlaaditavad ahjud Puuküttel, õliküttel, gaasiküttel, kivisöeküttel Lõkkepõletus (orgaanilised hästipõlevad ained nagu õled ja käbid) Elektriahi On katsetatud ka päikeseenergiaga. Ahi Keraamika Miiliahi Lubjaahi Tõrvaahi Suitsuahi
Kašira

Kašira on linn Venemaal Moskva oblastis, Kašira rajooni keskus. Asub Oka jõe ääres, Moskvast 115 km lõunas. Kaširat on kirjalikult esmamainitud 1356. aastal. 1777 sai linnaõigused. 2015. aastal liideti Kaširaga Ožerelje linn. Kaširas asub Djakovo kultuuri asulakoht. "Rahvaloenduse andmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 20. augustil 2011. Kašira mitteametlik koduleht
Kasvatusteadus

Kasvatusteadus ehk pedagoogika on kasvatust ja õpetust uuriv teadus. alternatiivpedagoogika andragoogika eelkoolipedagoogika elamuspedagoogika eripedagoogika inseneripedagoogika intuitiivpedagoogika koolipedagoogika kunstipedagoogika kõrgkoolipedagoogika muuseumipedagoogika muusikapedagoogika pedagoogika ajalugu religioonipedagoogika sotsiaalpedagoogika spordipedagoogika sõjaväepedagoogika töökoolipedagoogika võrdlev pedagoogika õpetajate koolitus Jaan Adamson Nigol Andresen Aulis Aret Friedrich Gustav Arvelius Hiie Asser Janis Cimze John Dewey Friedrich Adolf Wilhelm Diesterweg Aleksander Elango Friedrich Fröbel Granville Stanley Hall Ado Grenzstein Mihkel Kampmann Paul Kees Jan Amos Komenský (Comenius) Peep Koort Janusz Korczak Inger Kraav Tiiu Kuurme Johannes Käis Kalju Leht Heino Liimets M. David Merrill Maria Montessori Malle Nilson Endel Noor Heino Noor Kristina Nugin Enn Nurk Tuuli Oder Edgar Oissar Ivo Okk Sofia Oleneva Villem Orav Jakob Ots Meeli Pandis Johann Heinrich Pestalozzi Jean Piaget Salme Pruuden Tiiu Puik Peeter Põld Endel Rihvk Jean-Jacques Rousseau Viive-Riina Ruus Sinaiida Riives Rudolf Steiner Ludwig Strümpell Hilda Taba Aksel Telgmaa Hugo Treffner Aarne Tõldsepp Maie Vikat Leo Villand Lev Võgotski Jakob Westholm kasvatusteaduse mõisteid didaktika haridus hariduspoliitika kasvatusfilosoofia kool metoodika nõukogude pedagoogika Sirkka Hirsjärvi, Jouko Huttunen. Sissejuhatus kasvatusteadusesse. AS Medicina, 2005 Pedagogy and Practice: Teaching and Learning in Secondary Schools. Leadership guide, Senior leaders, subject leaders and teachers in secondary schools, 09.2004, Ref: DfES 0444-2004 G
Stupino

Stupino on linn Venemaal Moskva oblastis, Stupino rajooni keskus. Asub Oka jõe ääres, Moskvast 110 km lõunas. 1511–1934 oli Stupinskaja küla, 1934 liideti Elektrovozi alevikuga, mis 1938 nimetati Stupino linnaks. Nõukogude ajal oli linn relvatööstuse keskus, seal asub Stupino sõjaväelennuväli. Q126688840 Stupino mitteametlik koduleht
Ühetaoline tulumaks

Ühetaoline tulumaks ehk proportsionaalne tulumaks on üksikisiku tulumaks (või ettevõtte tulumaks), mille puhul maksumäär ei olene maksustatava tulu suurusest (kui mitte arvestada tulumaksuvaba miinimumi olemasolu). Maksusüsteemid