1880

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1876 | 1877 | 1878 | 1879 | 1880 | 1881 | 1882 | 1883 | 1884 | ► | ►► 1880. aasta (MDCCCLXXX) oli 19. sajandi 80. aasta. Valmis Uulu kirik. Lutheri vabrik alustas mööblitootmist. 1. jaanuar[viide?] – alustas tööd Tartu Ülikooli psühhiaatria õppetool. 27. jaanuar (vkj 15. jaanuar) – avati Tallinna Raudtee Tehnikakool. Kooli avamisest sai alguse tehnikahariduse ajalugu Eestis. 1. märts (vkj 18. veebruar) – Balti rüütelkonnad esitasid Venemaa siseministrile kollektiivmärgukirja, kus märgiti, et eesti ja vene radikaalne ajakirjandus ohustab tugevasti sealset kodurahu. 23.–25. juuni (vkj 11.–13. juuni) – Tallinnas toimus III üldlaulupidu. 12. juuli (vkj 30. juuni) – Venemaa keiser kinnitas Tartu õpperingkonna reaalkoolide põhimääruse, mille järgi Eesti alal võis asutada kohalikke saksa õppekeelega reaalkoole. See oli eriline seetõttu, et nende koolide asutamine ei olnud ülevenemaalise põhimäärusega kooskõlas. 15. juuli (vkj 3. juuli) – asutati eesti esimene naisorganisatsioon Eesti Aleksandri-komitee Tallinna naisabikomitee, mille eesotsas oli Lydia Koidula õde Eugenie Rosenthal. 6. oktoober (vkj 24. september) – Tallinnas asutati eesti esimene naiskäsitöökool, mida juhatas Natalie Johanson-Pärna. 9. oktoober (vkj 27. september) – toimus Peterburi Eesti Heategeva Seltsi asutamiskoosolek. 7. november (vkj 26. oktoober) – Jakob Hurt sai Peterburi Jaani koguduse õpetajaks. 13. november (vkj 1. november) – Johann Voldemar Jannsen sai rabanduse ja oli sunnitud avalikust elust eemalduma. 15. november (vkj 3. november) – asutati Vene Tehnika Seltsi Eestimaa osakond. 30. november (vkj 18. november) – endise 4-klassilise kreiskooli alusel loodi Tartu Reaalkool. Ilmus Eduard Bornhöhe "Tasuja". 2. august – Suurbritannia parlament kinnitab Greenwichi meridiaani aja ametliku ajana, 1657. aastast oli Greenwichi meridiaani aega kasutatud ainult merenduses. 22. veebruar – Eric Lemming, rootsi odaviskaja 24. veebruar – Mihkel Klaassen, riigikohtunik 1. märts – Lytton Strachey, Briti kirjanik ja kriitik 12. märts – Jaan Soots, Eesti sõjaväelane 5. mai – Herman de Wetter, baltisaksa päritolu fotograaf 6. mai – Ernst Ludwig Kirchner, saksa maalikunstnik 9. mai – Mihkel Lüdig, eesti helilooja 12. mai – Lincoln Ellsworth, Ameerika Ühendriikide polaaruurija 25. mai – Eižens Laube, läti arhitekt 10. juuni – André Derain, prantsuse maalikunstnik ja skulptor 13. juuni – Taavet Mutsu, eesti kirjastaja 17. august – Leo Ascher, juudi päritolu Austria helilooja ja jurist 30. oktoober – Georg Johannes Parikas, eesti fotograaf 6. november – Robert Musil, austria kirjanik 28. november – Aleksandr Blok, vene luuletaja 8. detsember – Johannes Aavik, eesti keeleteadlane 31. detsember – George Marshall, USA sõjaväelane ja riigimees, kes pälvis Nobeli rahuauhinna Marshalli plaani eest 28. aprill – Konstantin von Kügelgen, baltisaksa maalikunstnik 8. mai – Gustave Flaubert, prantsuse kirjanik 3. juuni – Marija Aleksandrovna, Venemaa keisrinna 9. juuli – Pierre Paul Broca, prantsuse arst ja antropoloog 1. oktoober – Aleksandr Ozerski, vene geoloog 3. oktoober – Adolphe-Félix Cals, prantsuse maalikunstnik 5. oktoober – Jacques Offenbach, saksa juudi päritolu prantsuse romantiline helilooja, dirigent, tšellist ja impressaario 28. oktoober – Edouard Séguin, prantsuse arst ja õpetaja, vaimupuudepedagoogika rajaja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 148