laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Norra kõrgkoolide loend

Siin on loetletud Norra kõrgkoole. Bergeni Konservatoorium Bergeni ülikool Norra Kunsti ja Teaduse Kolledž Norra Majanduse ja Ärijuhtimise Kool Norra Muusikaakadeemia Norra Põllumajandusülikool Norra Tehnikaülikool Oslo ülikool Rahvuslik Kunstiakadeemia Tromsø ülikool Trondheimi ülikool
Mandali vald

Mandali vald oli vald Norras Vest-Agderi maakonna lõunaosas. Ta piirnes Lindesnesi vallaga läänes ja loodes, Marnardali vallaga põhjas ja Søgne vallaga idas. Valla keskus oli Mandali linn, mis on Norra lõunapoolseim linn. Mandali valla endisel alal asub Pyseni skäär, mis on Norra lõunapoolseim punkt. Mandali vald loodi 1. jaanuaril 1838 Mandali linnast. 1. jaanuaril 1964 liideti temaga kaks maavalda: Halse og Harkmarki ja Holumi vald. 2020. aastal liideti Mandali vald Lindesnesi vallaga. Vald on saanud nime Mandali linna järgi. Mandali valla vapp kinnitati 2. juulil 1921. Sinisel kilbil on kujutatud kolm lõhet, mis sümboliseerivad lõhepüügi tähtsust Mandalselvas. Lõherikas Mandali vald on ühtlasi Norra kõige lõunapoolsem vald. Mandali valla endine ala on tänu pehmele kliimale ja värskele õhule väga populaarne nädalalõpu puhkusekoht. Ta on tuntud linna ümbritsevate pikkade liivarandade poolest. Kõige tuntum liivarand on umbes kilomeetripikkune Sjøsanden ('mereliiv'). Tihti peetakse seda Norra kõige populaarsemaks liivarannaks. Mandali sadam Vaade Mandalile Arealstatistikk for Norge Befolkning, 1. januar 2016
Tromsø ülikool

Tromsø ülikool on ülikool Tromsøs Norras, maailma põhjapoolseim ülikool. See asutati 1968. ja avati 1972. aastal. Tromsø ülikool on üks seitsmest ülikoolist Norras ning on Põhja-Norra suurim ülikool. Ülikooli peamised uurimisalad on virmaliste uurimine, kosmoseteadus, kalandusteadus, biotehnoloogia, keeleteadus, telemeditsiin ning multikultuurse ühiskonna ja saami kultuuri uurimine. Samuti tegeleb ülikool paljude Arktika uuringute projektidega. Tilsatte. UiT. Vaadatud 27.02.2014. Studenter. UiT. Vaadatud 27.02.2014. Koduleht
Per Petterson

Per Petterson (sündinud 18. juulil 1952 Oslos) on Norra romaanikirjanik. Petterson on hariduselt raamatukoguhoidja. Ta on töötanud ka raamatupoe müüjana ja tõlkijana. Enne kirjanikukarjääri tegutses ta kirjanduskriitikuna. Petterson debüteeris 1987. aastal lühijuttude kogumikuga "Aske i munnen, sand i skoa". 1996. aastal ilmus Pettersonil teise maailmasõja teemaline romaan "Siberisse". See esitati Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna kandidaadiks ning tõlgiti 1998. aastal inglise keelde. 2000. aastal ilmunud romaan "I kjølvannet" ('aasta pärast') räägib mehest, kes kaotas pere parvlaeva Scandinavian Star katastroofis 1990. aastal. Teos võitis 2000. aastal Brage auhinna. 9. detsembril 2007 nimetas New York Times tema romaani "Ut og stjæle hester" ("Kui me hobusevargil käisime") aasta parimate raamatute hulka. Selle teosega võitis Petterson ka Dublini rahvusvahelise kirjandusauhinna. 2019. aastal tehti romaani põhjal samanimeline film, kus üht peaosa mängib Stellan Skarsgård. Tema 2008. aastal ilmunud romaan "Jeg forbanner tidens elv" ("Ma nean aja voolu") võitis 2009. aastal Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna. 2000 – Brage auhind 2007 – Dublini rahvusvaheline kirjandusauhind 2009 – Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind 2016 – Doblougi preemia 1987 – "Aske i munnen, sand i skoa" 1989 – "Ekkoland" 1992 – "Det er greit for meg" 1996 – "Til Sibir" 2000 – "I kjølvannet" 2003 – "Ut og stjæle hester" ("Kui me hobusevargil käisime", Pegasus, 2010, ISBN 9789949453702) 2004 – "Månen over Porten" 2008 – "Jeg forbanner tidens elv" ("Ma nean aja voolu", Pegasus, 2016, ISBN 9789949550814) 2018 – "Menn in min situasjon" ("Mehed minu olukorras", Eesti Raamat, 2019, ISBN 9789949683949) New York Timesi koduleht https://www.imdb.com/title/tt7319496/?ref_=fn_al_tt_1 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Per Petterson seisuga 18.04.2009.
Mandal

Mandal on linn Norras Agderi maakonnas, Lindesnesi valla ja endise Mandali valla keskus. Elanike arv on 10 512, pindala 6,77 km² (2008). Linna vana nimi (enne 1653) oli Vesterrisør ("Lääne-Risør"). Nimi Risør käis algselt Risøya saare kohta linna lähedal. Esimene osa lisati nimele 16. sajandil selleks, et eristada seda linna Risøri linnast, mida hakati hüüdma ka Østerrisør ("Ida-Risør"). Nimi Mandal arenes muinaspõhja nimekujust Marnardalr. Nime esimene pool on Mandalselva jõe varasem nimi Mǫrn (Mörn) omastavas käändes, teine pool dalr tähendab orgu. Jõenimi on arvatavasti samast juurest vanapõhja sõnaga marr ('meri'). Linna keskus on tuntud vanade puumajade poolest. Linnast voolab läbi Mandalselva jõgi. Teine vaatamisväärsus on kirik. Mandali kirik on Norra suurim puidust tehtud kirik. Seal on 1800 kohta ja kantsel altaritagusel seinal. Mandalis sündis kujur Gustav Vigeland (1869–1943) ja linnas on tema muuseum. Vigelandi tähtsaim saavutus on Vigelandi Skulptuuripark (Vigelandsanlegget) Oslos. Mandalis sündis ka kunstnik Adolph Tidemand (1814–1876). Tema kõige tuntum maal on rahvusromantiline kujutus traditsioonilisest pulmast Hardangeri fjordi kaldal. Selle kaasautor oli Hans Gude. Tänu neile ja teistele kunstitegelastele (näiteks Amaldus Nielsen ja Olaf Isaachsen) kutsutakse linna mõnikord "suurte kunstnikega väikeseks linnaks". Statistika Keskbüroo. Urban settlements. Population and area, by municipality. 1 January 2008
Riga-13

Riga-13 on Lätis Riias valmistatud mopeed (mõnes kohas kirjeldatud ka kui abimootoriga jalgratas), mille mootori töömaht on 45 cm³. Mootoriks kasutati Leningradi tehases Krasnõi Oktjabr valmistatud jalgratta abimootoreid D6, D8 ja D8E ning D8M. Mootori võimsus on umbes 2 hobujõudu 4500 pöörde juures ja maksimaalne kiirus 40 km/h. Mopeedi toodeti kuni 1990. aastate lõpuni. Riga-13 eelkäija on Riga-11. Fotod
Skjåki vald

Skjåki vald on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Bismo küla. Skjåki vald loodi 1866. aastal, kui see eraldati Lomi vallast. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda. Skjåkis ilmub kohalik ajaleht Fjuken. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Møre og Romsdali maakonna vapp

Møre og Romsdali maakonna vapp on Norra Møre og Romsdali maakonna vapp. See võeti kasutusele 1978. aastal. Sellel kujutatakse kolme viikingilaeva (laevade mastid moodustavad kolm risti). Kolm laeva ja risti sümboliseerivad maakonna kolme piirkonda: Sunnmøret, Romsdali ja Nordmøret.
Gro Dahle

Gro Dahle (sündinud 15. mai 1962 Oslos) on norra kirjanik. Ta on Øystein Dahle tütar. Dahle elab ja töötab Vestfoldi maakonnas Tjøme saarel Vestfoldis 120 km kaugusel Oslost. 1987. aastal ilmus Dahle debüütluulekogu "Audiens" ("Publik"). Hiljem on ta kirjutanud eri žanrides üle 30 raamatu. Enamiku Dahle lasteraamatuist on illustreerinud tema abikaasa Svein Nyhus. Dahle luulestiil on isikupärane, mänglev, naivistlik, assotsiatiivne ja tõsidust kätkev. Dahle on stiililt naiivne, illusoorne ja jämekoomiline, pöörates oma kirjutistes tihtipeale suurt tähelepanu psüühilistele probleemidele ja vahekordadele. 1987 – luulekogu "Audiens" 1989 – luulekogu "Apens evangelium" 1991 – novellikogu "Pelsjegerliv" 1992 – luulekogu "Linneapasjonen" 1992 – lasteraamat "Emilie og den umulige mammaen" 1993 – lasteraamat "Simon og Kaia bader" 1994 – luulekogu "Regnværsgåter" 1995 – novellikogu "Inflammasjon" 1996 – luulekogu "Hundre tusen timer" 1998 – "Karneval" (koondluulekogu aastatest 1987–1997) 1998 – lasteraamat "Den helt vidunderlige grisen Nøffi" 1999 – "Album" (koostöö kunstnik Lars Ellingiga) 2001 – novellikogu "Loop" 2002 – lasteraamat "Snill" (eesti keeles "Kena") 2003 – lasteraamat "Sinna mann" (eesti keeles "Vihane mees") 2006 – romaan "Huset i snøen" (eesti keeles "Maja lumes") 2007 – luulekogu "Alle fugler" 2007 – lasteraamat "Håret til mamma" 1999 – Bergeni rahvusvahelise festivali ametlik luuletaja 2002 – Brage auhind lasteraamatu "Snill" eest 2003 – Norra Kultuuriministeeriumi parima lasteraamatu auhind raamatu "Sinna Mann" eest [Øystein Dahle] Materjalid ajalehes Dagbladet Materjalid ajalehes Aftenposten (arhiveeritud leht) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Gro Dahle seisuga 18.04.2009. Kasutatud on "Store Norske Leksikoni" artiklit "Gro Dahle".
2009. aasta Norra parlamendivalimised

2009. aasta Norra parlamendivalimised olid Stortingi (Norra parlamendi) valimised, mis toimusid 14. septembril 2009. Eelvalimistel sai osaleda alates 10. augustist 2009. Osaleda võisid kõik Norra kodanikud, kes olid 18-aastased või vanemad või said 18-aastaseks 2009. aasta lõpuks. Valiti 169 parlamendiliiget. Lisaks 150 tavamandaadile oli igale maakonnale ette nähtud üks tasandusmandaat. Mandaadid jagunesid maakondade vahel järgmiselt: Valimistel osales 7 Stortingis esindatud parteid (Norra Töölispartei, Keskpartei, Kristlik Rahvapartei, Progressipartei, Høyre, Venstre ja Sotsialistlik Vasakpartei) ja lisaks 7 parteid, mis ei olnud parlamendis esindatud (Kristlik Koonderakond, Rannikupartei, Demokraadid, Roheline Partei, Pensionäride Partei, Punane ja Saami Rahvapartei. Lisaks võisid osaleda erakonnad, mis kogusid 500 allkirja igas vallas, kus nad osaleda soovisid. Valimisnimekirjad tuli esitada 31. märtsiks 2009. Järgnev tabel annab 10 igakuise arvamusküsitluse keskmise tulemuse (9 enne detsembrit 2008 - Synovate, Opinion, Gallup, Sentio BT, Sentio DN, Norstat NRK, Norstat VL, Respons, Infact ja alates detsembrist 2008, Norfakta). Valimistel osales 73,9% valimisõiguslikest kodanikest. Valimiste tulemusena jäi püsima võimulolev puna-roheline koalitsioon, mis sai 86 kohta, opositsioon sai 83 kohta. 2005. aasta Norra parlamendivalimised 2001. aasta Norra parlamendivalimised Oslo Ülikooli professori Bernt Aardali koduleht norra keeles
Markeri vald

Markeri vald on vald Norras Østfoldi maakonnas. Vald piirneb Aremarki, Indre Østfoldi, Rakkestadi ja Aurskog-Hølandi vallaga ning Rootsiga. Valla keskus on Ørje. Markeri vald loodi 1. jaanuaril 1964, kui ühendati Rødenesi ja Øymarki vald. 2019. aastani kuulus vald Østfoldi maakonda. Tähtsamad vaatamisväärsused on Ørje kindlus ja Basmo kindlus. Viimane paikneb Rødenessjøeni ja Hemnessjøeni järve vahelisel mäel valla põhjaosas. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Vasco da Gama sild

Vasco da Gama sild (portugali keeles Ponte Vasco da Gama) on vantsild Portugalis Lissaboni lähedal. Vasco da Gama sild ulatub üle Pürenee poolsaare pikima jõe Tejo. Sild on 12,3 kilomeetrit pikk ja pikim sild Euroopas. Sild leevendab Lissaboni teise silla (25. aprilli silla) koormust. Silla ehitus jaotati neljaks osaks, millest iga osa ehitas erinev ettevõte. Ehitust koordineeris iseseisev konsortsium. Ehitusel töötas korraga kuni 3300 töölist. Nii silla ettevalmistuseks kui ka ehituseks kulus 18 kuud. Silla ehitamine ei maksnud Portugali valitsusele midagi, kuna silla ehitas erakonsortsium Lusoponte, kes sai õiguse nõuda endale mõlema Lissaboni silla ületamise eest maksu järgmise 40 aasta jooksul. Silla ennustatav kasutuskestus on 120 aastat. Sild avati liiklusele 29. märtsil 1998, 18 kuud pärast ehitamise algust. Sild valmis pisut enne Expo '98 maailmanäitust Lissabonis, mis tähistas 500 aasta möödumist maadeavastaja Vasco da Gama jõudmisest Indiasse. Sellega avastas ta meretee Euroopast Indiasse. Sild nimetati selle sündmuse auks tema järgi.
Hedmarki maakonna vapp

Hedmarki maakonna vapp on Norra endise Hedmarki maakonna vapp. See on kinnitatud aastal 1987. Sellel kujutatakse kolme barkespade't (labidat, millega eemaldatakse puukoort palgilt).
Aust-Agderi maakonna vapp

Aust-Agderi maakonna vapp on Norra endise Aust-Agderi maakonna vapp. See võeti kasutusele 1958. aastal. Vapil kujutatakse kahte kuldset palki punasel taustal. See sümboliseerib puidukaubandust ja rauamaagi kaevandamist, mis on olulised Aust-Agderi arengule.
Vestfoldi maakonna vapp

Vestfoldi maakonna vapp on Norra Vestfoldi maakonna vapp. See sümboliseerib muistse Norra kuningadünastia Ynglingite pärinemist Vestfoldist. Vapil kujutatakse kuldset ristikulehekujulise ristmikuga krooni punasel taustal. Vapi kujundas Hallvard Trettebærg. See kiideti heaks 30. jaanuaril 1970.
Finnmargi maakonna vapp

Finnmargi maakonna vapp on Norra Finnmargi maakonna vapp. Vapp võeti kasutusele 1967. aastal. Sellel kujutatakse ühe torniga kuldset lossi mustal taustal. Kuldne loss sümboliseerib Vardøhusi kindlust.
Østfoldi maakonna vapp

Østfoldi maakonna vapp on Norra Østfoldi maakonna vapp. See võeti kasutusele 1958. aastal. Punasel vapikilbil on kolm kollast kiirt suunaga paremalt alt vasakule üles. Keskmine kiir on laineline. Jooned sümboliseerivad päikesetõusu idast. Samuti sümboliseerib see päikesekummardamist pronksiajal (seda on kujutatud mitmetel piirkonnast leitud kaljujoonistel).
Akershusi maakonna vapp

Akershusi maakonna vapp on Norra Akershusi maakonna vapp, mis kinnitati Norra kuninga otsusega 11. detsembril 1987. Vapil kujutatakse hõbedast astmikviilu sinisel taustal. See viitab Akershusi kindlusele, kus mitmel hoonel on taoline astmikviil.
Noorte laulu- ja tantsupidu

Noorte laulu- ja tantsupidu (ka koolinoorte laulu- ja tantsupidu) on viie aasta tagant toimuv üritus, mis kätkeb laulupeo kontserte ja tantsupeo etendusi. Ürituse põhiesinejad on koolinoored. Noorte pidusid korraldatakse, et leevendada koolinoorte kooride, orkestrite ja rahvatantsurühmade suurt tungi üldlaulu- ja tantsupidudele. Esimene noorte tantsu- ja laulupidu toimus 1962. aastal. XII noorte laulu- ja tantsupidu toimus 2017. aastal. "Noorte peod". Laulu- ja Tantsupeo SA. Vaadatud 18.04.2009. Anneli Aasmäe (28. juuni 2007). "Peolised rabavad mitmel väljal". Maaleht. Vaadatud 19.04.2009.[alaline kõdulink] "Peod aastani 2019". Laulu- ja Tantsupeo SA. Vaadatud 18.04.2009. "Järgmised peod". Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA. Vaadatud 28.08.2021.
Nidelva

Nidelva on jõgi Norras Trøndelagi maakonnas. Jõgi saab alguse Selbusjø järve lääneotsast, voolab põhja suunas ja suubub Trondheimi fjordi. Jõesuudme ääres paikneb Trondheim (Trondheimi keskaegne nimi Nidaros tähendab tõlkes "Nidi suud"). Kuna jõgi on ühenduses Trondheimi fjordiga, on see linnas mõjutatud tõusudest ja mõõnadest. 30 km pikkusel jõel paikneb kuus hüdroelektrijaama. Nidelva jõel on oma laul "Nidelven Stille og Vakker du er" (Nidelva, sa oled tasane ja ilus). Nidelva jõest TOFA kodulehel (norra keeles)
VG

VG on lühend, mis võib tähendada: Verdens Gang, Norra ajaleht Briti Neitsisaared, ISO maakood Viljandi Gümnaasium .vg
Eirik II

Eirik II (ka Eirik Magnusson; 1268 – 15. juuli 1299) oli Norra kuningas aastail 1280–1299. Eirik oli kuningas Magnus Lagabøte ja Ingeborg Eriksdatteri vanim poeg. 1281. aastal abiellus ta Šotimaa printsessi Margaretiga. Margaret suri kaks aasta hiljem printsess Margaretti sünnitades. Eirik abiellus hiljem Isabel Bruce'iga, kes oli Šoti kuninga Robert I õde. Eirik sai oma valitsusajal hüüdnime "preestrivihkaja", sest tema suhted kirikuga olid väga halvad. Teda peetakse nõrgaks valitsejaks, kes oli suuresti oma nõuandjate mõju all. Pärast Taani kuninga Erik V Klippingi mõrvamist toetas Eirik Taani lindpriisid, näiteks Stig Andersen Hvidet, ning pakkus neile Norras varjupaika. Samuti korraldas ta röövretki Taani rannikule. Kuna Eirikul ei olnud poegi, sai tema surma järel võimule ta vend Håkon V. Eirik maeti Bergeni vanasse toomkirikusse, mis lammutati 1531. aastal. Eirik abiellus 1281. aastal Šotimaa kuninga Alexander III ja Inglise Margareti tütre printsess Margaretiga (1261–1283). Abielust sündis: Margaret (1283–1290), Šotimaa kuninganna 1286–1290 1293. aastal abiellus Eirik Annandale*i isanda ja Carricki krahvi Robert Bruce'i ja Carricki krahvinna Marjorie tütre Isabel Bruce'iga. Isabel oli Šoti kuninga Robert I õde. Abielust sündis Ingeborg, kes abiellus Soome hertsogi Valdemar Magnussoniga. Norra kuningate loend Knut Helle. "The Cambridge History of Scandinavia: Prehistory to 1520". Cambridge University Press. 2003. Lk. 363–364 Eirik II sugupuu ja perekond (inglise k)
Ørje

Ørje on küla Norras Vikeni maakonnas Norra-Rootsi piiri lähedal, Markeri valla keskus. Elanike arv on 1763 (2008). Tuntud on Ørje kanalimuuseum ja aurulaevaklubi. Aastatel 1857–1860 rajas Engebret Soot Ørje lähedale Norra esimesed lüüsid. Kümnemeetrine tõus jagati kolmeks astmeks. Lüüsid asuvad Rødenessjøeni ja Øymarksjøeni järve vahel ning on osa Haldeni veeteede süsteemist.
Buskerudi maakonna vapp

Buskerudi maakonna vapp on Norra endise Buskerudi maakonna vapp. See võeti kasutusele 1966. aasta aprillis. Sellel kujutatakse sinist karu hõbedasel taustal. Buskerudis elasid varem suured karupopulatsioonid, aga 1970. aastatel kadusid karud ära. Sinine karu sümboliseerib sinise värvi tööstust (Blaafarveværket). Hõbedane taust sümboliseerib hõbedakaevandusi Kongsbergis.
Telemargi maakonna vapp

Telemargi maakonna vapp on Norra Telemargi maakonna vapp. See võeti kasutusele 1970. aastal. Vapil on kujutatud vanemat tüüpi sõjakirvest.
Rogalandi maakonna vapp

Rogalandi maakonna vapp on Norra Rogalandi maakonna vapp. See on kasutusel 1974. aastast. Sellel kujutatakse vana kivist risti Solas, mis püstitati Erling Skjalgssoni mälestuseks pärast tema surma 1028. aastal.
Anarhia (Tõnu Trubetsky luulekogu)

"Anarhia" on Tõnu Trubetsky luulekogu. Raamatus on 27 luuletust, millest enamik on viisistatud: Valguse võimendamine ergutatud kiirguse abil - viisistatud; Armastuse altarid - viisistatud; Anarhia ENSV-s - viisistatud; Riia, mu arm - viisistatud; Ronk - viisistatud; 10203 - viisistatud; Kassid ja koerad - viisistatud; Kopenhaagen - viisistatud; 3:36 - viisistatud; Going and laughing; Inimesepüüdjad; Insener Garini hüperboloid - viisistatud (Insener Garini hüperboloid); Jumal kaitse kuningat - viisistatud; Sine - viisistatud; Stewardess - viisistatud; Tööööööbik; Tütarlaps mustas - viisistatud; Black flag - viisistatud; Elu II; May tonight be extra special - viisistatud; Ma armastan Ameerikat - viisistatud; Maailma lõpus on kohvik, kus kunagi kohtume kõik - viisistatud; Max Stirner - viisistatud; Ma lahkun hüvastijätmata; Malemaja star - viisistatud; Loojuva päikese kiirtes; Ootame sind pimeduse maal - viisistatud; Anarhia - viisistatud. "Anarhia" luulekogu täistekst
XI noorte laulu- ja tantsupidu

XI noorte laulu- ja tantsupidu "Maa ja ilm" toimus 1.–3. juulini 2011 Tallinnas. Nii laulu- kui ka tantsupeo toimumispaik oli Lauluväljak. Peol osales 215 koori. Seoses linna 2011. aasta Euroopa kultuuripealinnaks olemisega oli järgmine pidu linna ettepanekul plaanitust aasta varasemale toodud. Nii laulu- kui ka tantsupeo kunstiline juht oli Raul Talmar, laulupeo kunstiline juht Veronika Portsmuth ja tantsupeo kunstiline juht Märt Agu. 2008. aasta 1. detsembrist 2009. aasta 8. märtsini toimus konkurss, leidmaks uusi algupäraseid helitöid ja tantse, mis seostuksid peo teemaga "Maast avaneb maailm". TÜ RKA rahvatantsijad rongkäigus "Laul Põhjamaast" XI noorte laulu- ja tantsupidu Urmas Seaver (25. mai 2007). "Noorte laulupidu tuleb aasta varem". Postimees. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.09.2007. Vaadatud 19.04.2009. "Algas 2011. aasta laulu- ja tantsupeo heliloomingu ja tantsude konkurss". Sirp. 3. detsember 2008. Vaadatud 19.04.2009. Ametlik veebileht
Hordalandi maakonna vapp

Hordalandi maakonna vapp on Norra endise Hordalandi maakond vapp. Vapp kinnitati ametlikult 1. detsembril 1961. Vapi kujundas Magnus Hardeland, kuigi algset kujundust kasutas Sunnhordlandi piirkond 14. sajandil. 20. sajandi alguses hakkasid maakonna juhid seda vappi maakonna sümbolina uuesti kasutama. Vapil kujutatakse kahte kuldset ristatud kirvest punasel taustal ning kuldset krooni nende kohal.
Barentsburg

Barentsburg on asula Svalbardil Lääne-Teravmägede saarel, umbes 55 km kaugusel Longyearbyenist. Asulas on umbes 500 elanikku, valdavalt venelased ja ukrainlased. Peamine tegevusala on söekaevandamine. Arendatakse ka turismi. Asulat varustatakse toidu ja esmatarbekaupadega Venemaalt. Asula rajati 1920. aastatel hollandlaste kaevandusasulana. Asula on saanud nime Willem Barentsi järgi, kes 1596. aastal Teravmäed avastas. 1932. aastal müüdi see Nõukogude Liidule. Sütt hakkas kaevandama ettevõte Arktikugol. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist vähenes rahastamine ja ka asula elanike arv on tunduvalt vähenenud. 1990. aastatel elas seal 1100–1450 inimest, 2010. aastatel alla 500. Barentsburgis asub Venemaa konsulaat, mis on maailma põhjapoolseim diplomaatiline esindus. Barentsburg: kaevandused ja jääkarud 78° põhjalaiusel Monument kivisöele Barentsburg, vaade kailt Lenini ausammas Peatänav ulitsa Ivana Starostina
Litši

Litši on hiina litšipuu (Litchi chinensis) vili. Hiina litšipuu on Lõuna-Hiinas kasvav kõrge igihaljas puu. Litšipuu vili on 2–5 cm läbimõõduga, kaetud õhukese roosaka või punaka koorega, mis on väljast kare ja seest sile. Viljaliha on läbipaistev, mahlane, väga aromaatne ja magus. Vilja sees on sile kergelt eemaldatav pruun mittesöödav seeme. Litšisid süüakse toorelt, konservituna, kuivatatult või suhkrustatult. Hiina köögis kasutatakse neid sageli koos liha- või kalatoitudega. Litši söödavad osad sisaldavad 100 g kohta 72 mg C-vitamiini. Keskmiselt 9 vilja katavad täiskasvanud inimese C-vitamiinivajaduse. 100 g litši söödavaid osi (selleks on vaja 8 keskmist vilja) sisaldab 276 kJ energiat, 16,5 g süsivesikuid, 1,3 g kiudaineid, 0,8 g valke, 0,4 g rasva, 31 mg fosforit, 10 mg magneesiumi ja 5 mg kaltsiumi. Viimast kolme sisaldavad litšid suhteliselt vähe, 100 g kohta alla 5% soovitatavast päevasest kogusest, nii et muid toite tuleb kindlasti lisaks süüa. Söödavad osad moodustavad vilja massist keskmiselt 60%. Nagu enamik taimetoite, sisaldavad litšidki vähe küllastunud rasvu ja naatriumi ning kolesterooli ei sisalda üldse. Litšid sisaldavad mõõdukas koguses polüfenoole, rohkem kui teised puuviljad. Lychee (inglise keeles)
Ny-Ålesund

Ny-Ålesund on asula Svalbardil Lääne-Teravmägede saare läänerannikul Brøggerhalvøyal Kongsfjordeni ääres. See on üks maailma põhjapoolsemaid asulaid. Talvel on seal umbes 25 ja suviti umbes 130 elanikku. Seal asub Ny-Ålesundi lennujaam. Esimese hoone ehitas sinna 1901. aastal kaevandusettevõte, kuid asula rajati 1916. Kivisöe kaevandamisega tegeleb riigiettevõte Kings Bay AS. Novembris 1962 toimus seal kaevandusõnnetus, milles hukkus 21 inimest. Ny-Ålesundis asub hotell Nordpolhotellet ja Ny-Ålesund By- og Gruvemuseum. Ny-Ålesundist lähtusid mitmed sealt 1231 km kaugusel asuvale põhjapoolusele suunduvad ekspeditsioonid. Ny-Ålesundis asub palju polaaruurimisjaamu. Püsivad uurimisjaamad on seal Saksamaal, Suurbritannial, Hollandil, Indial, Itaalial, Jaapanil, Prantsusmaal, Hiinal, Lõuna-Koreal ja Jaapanil. Kings Bay ASi koduleht
Sogn og Fjordane maakonna vapp

Sogn og Fjordane maakonna vapp on Norra endise Sogn og Fjordane maakonna vapp. Vapp kinnitati 23. septembril 1983. Vapil kujutatakse valge ja sinise värvusega stiliseeritult vastavalt maakonna kolme piirkonda (Nordfjord, Sunnfjord ja Sogn) ja kolme fjordi (sealhulgas sügavale sisemaale lõikuvad Nordfjord ja Sogne fjord).
Nordfjord (fjord)

Nordfjord on fjord Norras Vestlandi maakonnas. Fjordi pikkus on 106 km. See on pikkuselt kuues fjord Norra põhiosas.
Jaka

Jaka on erilehise leivapuu (Artocarpus heterophyllus) vili. Jaka on kuni 36 kg raskune liitvili, mille pikkus on kuni 90 cm ja laius 50 cm. Viljad kasvavad otse puutüvel ja jämedatel okstel. Jaka kollakasroheline koor on köbruline. Jaka kääritatud sisust küpsetatakse leiba. Kiuline viljaliha on magus, kuid ebameeldiva, mädanevat sibulat meenutava lõhnaga. Seemneid süüakse keedetult või röstitult.
Sør-Trøndelagi maakonna vapp

Sør-Trøndelagi maakonna vapp on Norra endise Sør-Trøndelagi maakonna vapp. Vapp kinnitati 9. detsembril 1983, kuid selle juured asuvad keskajas. Samasugust vappi kasutas Nidarosi peapiiskop Gaute Ivarsson (1475–1510) oma pitseril.
Nord-Trøndelagi maakonna vapp

Nord-Trøndelagi maakonna vapp on Norra endise Nord-Trøndelagi maakonna vapp. See kinnitati 8. märtsil 1957. Vapil on kujutatud kuldset risti hõbedasel taustal. Saagade järgi kasutas seda sümbolit oma kilbil Olav II Haraldsson, kes tapeti 1030. aastal Stiklestadi lahingus. Heraldikas on reeglina hõbedase ja kuldse värvi kombineerimine keelatud. Seda on lubatud vaid mõnedel üksikutel juhtudel (nt. Jeruusalemma kuningriigi vapil)
Nordfjord

Nordfjord on Norra Vestlandi maakonna osa, endise Sogn og Fjordane maakonna kolmest osast põhjapoolseim (teised osad on Sunnfjord ja Sogn). Nordfjordis paikneb Nordfjordi fjord.