laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Whittaker Chambers

Whittaker Chambers (sünninimega Jay Vivian Chambers; kasutas ka nime David Whittaker; 1. aprill 1901 – 9. juuli 1961) oli ameerika kirjanik ja toimetaja. Olnud kommunistliku partei liige ja nõukogude spioon, mõistis ta hiljem kommunismi hukka. Ta on tuntud oma tunnistuse tõttu, mille andis Alger Hissi kriminaalasjas vande all valetamise ja spionaaži kohta. Seda kirjeldab ta ka oma autobiograafias "Tunnistaja" (Witness). WhittakerChambers.org (inglise keeles)
Marit Tarkin

Marit Tarkin (sündinud 21. septembril 1968) on eesti koolijuht ja õpetaja. Ta õpetas aastatel 1994–2021 Kuressaare Gümnaasiumis eesti keelt ja kirjandust. Aastatel 2021–2022 töötas Marit Tarkin Saaremaa Gümnaasiumis kogukonnajuhina. 17. oktoobril 2022 asus ta ametisse Kuressaare Nooruse Kooli (endine Kuressaare Gümnaasium) direktorina. Marit Tarkin oli Saare maakonna aasta õpetaja aastal 2003. 8. mail 2009 nimetas Naiskodukaitse Saaremaa ringkond Marit Tarkini maakonna aasta emaks. 2003 Saare maakonna aasta õpetaja 2009 Saare maakonna aasta ema 2018 Eesti Väitlusseltsi tunnustus – aasta väitlusõpetaja 2019 Saare maakonna aasta gümnaasiumiõpetaja "Peakorraldaja Marit Tarkini hinnang suurele teatriõhtule" Meie Maa, 27. november 2007 Raul Vinni, "Aasta ema on Marit Tarkin" Oma Saar, 9. mai 2009 Raul Vinni, "Aasta ema tahaks olla nagu vihmavarjuga Mary Poppins" Oma Saar, 9. mai 2009 Ene Kallas, "Aasta ema Marit Tarkin: see tiitel kuulub kõigile Saaremaa naistele" Meie Maa, 9. mai 2009 Gert Lutter (31. august 2022). "Nooruse kooli direktoriks saab Marit Tarkin". Nooruse Meridiaan. Vaadatud 29.11.2022.
Sõjaväeline distsipliin

Sõjaväeline distsipliin (Eesti kaitseväes = kaitseväedistsipliin) on seaduste, sõjaväes kehtivate määrustike, neist alamate õigusaktidega ja ülemate käskudega kehtestatud teenistuskohustuste ning sõjaväelise korra nõuete täpne täitmine kõigi sõjaväelaste poolt. Distsipliin on sõjaväe üks põhiline liikumapanev jõud. Distsiplineerimata sõjavägi on riigile pigem kahjulik, sest sõja korral osutuks see lahinguvõimetuks. Distsipliin põhineb: ülemate käsuõigusel ja distsiplinaarvõimul, alluvate kohustusel täpselt täita õigusaktide nõudeid, ülemate seaduslikke käske ja korraldusi, sõjaväelaste teadlikul allumisel teenistuse nõuetele. Kaitseväedistsipliin kohustab kõiki kaitseväelasi täpselt täitma õigusaktide ja käskude nõudeid. Ülem peab alluvate suhtes olema nõudlik, võtma tarvitusele vajalikud mõjutusvahendid, karistama neid distsiplinaarselt või algatama seaduses ettenähtud korras teenistusliku juurdluse, kui alluvad astuvad üle õigusaktide või käsu nõuetest, jätavad need täitmata, täidavad neid lohakalt ja hooletult või ei pea kinni viisakusreeglitest. (Kaitseväe sisemäärustikust) Distsipliini tagamise põhilised vahendid: ülema autoriteet; ülema nõudlikkus; nõuetele vastav sisekord üksuses; inimesekeskne juhtimine; alluvate kasvatamine; kiitused ja ergutused; laitused ja distsiplinaarkaristused.
Gori

Gori (gruusia keeles გორი) on linn Gruusias Kura jõel, Thbilisist 76 kilomeetrit lääne pool. Ta on Šida Kharthli piirkonna halduskeskus. Linn on suure strateegilise tähtsusega, sest asub peamisel Gruusia lääne- ja idaosa ühendaval teel. Linna asutas Gruusia kuningas David Ehitaja 12. sajandi alguses. Goris sündis Jossif Stalin. http://pop-stat.mashke.org/georgia-cities.htm
Kollane ülane

Kollane ülane (Anemone ranunculoides) on ülase perekonda kuuluv taimeliik. Tegemist on mitmeaastase taimega, mis on levinud Mandri-Euroopas ja Väike-Aasias, veidi vähem Vahemere aladel. Kasvab leht- ja segametsades, metsaservadel, põõsastikes jõe- ja ojakallastel. Levikut takistavad varisevad lehed ja tihe samblakiht. Taim kasvab 5–15 sentimeetri kõrguseks, õie läbimõõt võib olla kuni 1,5 sentimeetrit. Kroonlehed õiel puuduvad, selle asemel on viis kuni kaheksa tupplehte. Taimel leidub palju tolmukaid ja emakaid. Kollane ülane õitseb märtsist kuni maini. Õiest pisut allpool asuvad ainsad varrelehed. Kollase ülase lehed on peaaegu ilma kaitsekihtideta, kuna taim vajab neid vaid paaril kuul – lehed on suureks ahvatluseks putukatele ja seentele. Vili on kollasel ülasel kõvera nokaga, karvane, umbes 4 mm pikkune pähklike. Kollane ülane paljuneb nii seemnetega kui ka vegetatiivselt – risoomi abil. Seemnete peamiseteks levitajateks võib lugeda sipelgaid. Risoomi külgharudest arenevad uued taimed, kuid vaid juhul, kui risoomiharu kaotab ühenduse emataimega. Kollane ülane on mürgine taim ning pärast taime korjamist ei tohiks kindlasti käega silmi või nägu hõõruda. Mürgistuse võib saada isegi sellest, kui taime kaua käes hoida, kuna taimemahl pääseb kätele. Peamiselt põhjustavad nad nahal vesiville, mis lõhkevad mõne aja pärast ja tekitavad väga raskesti paranevaid haavu. Eriti mürgine on risoom, millega kunagi surmati isegi loomi. Kollase ülase mürke on kasutatud juba mõnda aega. Eestlased on ravinud nende mürkidega eelkõige reumat ja peavalu – pannes välispidiselt nahale värskeid taimeosi. Kollane ülane on väidetavalt aidanud ka teisi haigusi ületada nagu näiteks: astma, rahhiit, silmahaigused, läkaköha, halvatus, vesitõbi, süüfilis jt. Samuti on kollase ülase lehti tarvitatud higistamist soodustava vahendina ning neerude ja kopsude töö tugevdajana. Ravimisega peab olema muidugi ettevaatlik, sest mürgise taimega võib endale kasu asemel ka suurt kahju tekitada. "Wikipedia". "Kollane ülane". Kollane ülane andmebaasis eElurikkus
Kompanii sisetoimkond

Kompanii sisetoimkond on kompanii isikkoosseisust vahetuste kaupa määratud ja teenistustoimkonna koosseisu kuuluv meeskond, mille ülesandeks on kompanii ruumides turvalisuse ja sõjaväelise sisekorra nõuete pideva täitmise tagamine. Toimkond koosneb: kompanii korrapidajast (tavaliselt nooremallohvitser või kapral), 1–3 päevnikust, sõltuvalt vajadusest, ajutistest valvuritest väljaspool kompanii põhiruume (harva, vastavalt erivajadusele). Kompanii toimkonna alluvuses võivad olla ka lisatoimkondlased, kes on määratud distsiplinaarkaristusega päevnike ülesandeid täitma väljaspool järjekorda kas ööpäevaks või öörahuks, harvem päevaajaks. Toimkondlased kannavad reeglina vormil tunnusena vastavat rinnasilti, käelinti või kaelaketti plaadiga. Kompanii sisetoimkondlased määratakse kompanii sõdurite ja nooremallohvitseride hulgast graafiku alusel 24 tunni kaupa. Kompanii toimkonnal on oma teenistuskoht kompanii ruumides koos vajaliku inventari ja ette nähtud dokumentatsiooniga. Kompanii toimkonna teenistuskoht on tavaliselt paigutatud kompanii peasissepääsu juurde ja relvastuse hoiuruumide jälgimisulatusse. Kompanii toimkondlased võivad olla relvastatud kinnistatud käsitulirelvadega ja juurdekuuluva laskemoonaga. Toimkonna põhiülesanneteks kompanii kasarmuruumides on: turvalisuse tagamine, sisekorra nõuete täitmise kontroll, relvastuse ja muu olulise vara pidev valve, nende vastutusel olevate ja määratud ruumide pidev korrashoidmine, isikkoosseisu üle jooksva riviaruandluse pidamine, kompanii juhtkonna käskude edastamine isikkoosseisule, signaalide ja tegevuskäskluste andmine isikkoosseisule vastavalt päevakorrale või häire andmine, kompanii ruumidesse sisenemise-väljumise jälgimine ja ettekandega esinemine kõrgemate ülemate saabumisel.
Vollsmose

Vollsmose on Taani linna Odense linnaosa, mis asub kesklinnast umbes 3 km loodes. Selle piir kulgeb mööda Ejbygadet, Kertemindevejd, Åsumvejd ja Vollsmose Alléd. Linnaosas on 11 518 elanikku. Linnaosas on muu hulgas kuus suurte kortermajadega elamukvartalit, millest suurim on Bøgeparken, kus on umbes 450 korterit ja 1600 elanikku. Taanlasi on linnaosas umbes 40%, ülejäänud on immigrandid või nende järeltulijad. Seal elab 80 rahvuse esindajaid. Enamik on pärit Somaaliast, Iraagist või Palestiinast. Kahe suurema kooli õpilased on peaaegu kõik immigrantide lapsed või lapselapsed. 1990. aastatel oli Vollsmose tuntud väga suure kuritegevusega piirkonnana. Viimastel aastatel on suudetud kuritegevust tunduvalt vähendada ja linnaosa on oma halva kuulsuse minetanud. http://www.vollsmose.dk/
Saksa okupatsioon Ingeris

Saksa okupatsioon Ingeris oli Ingeri ala okupeerimine Saksamaa vägede poolt Teise maailmasõja käigus. Esimesed Saksa väed ületasid Ingeri lõunapiiri augustis 1941 ning viimasena jätsid Saksa väed – III Germaani Soomuskorpus – 26. juulil 1944 maha oma positsioonid Jaanilinnas. 1941. aasta augustist 1944. aasta augustini oli Ingeri okupeeritud Saksamaa poolt ning osaliselt liidetud Eesti kindralkomissariaadi ja ühes sellega Ostlandi koosseisu. Ingeris tegutsesid Saksamaa politseiasutused, mis allusid Eesti kindralkomissariaadi kõrgeimale SS ja politseijuhile (SS- und Polizeiführer Estland), SS-Brigadeführer Hinrich Möllerile. Möllerile allusid nii Saksa Korrapolitsei (Ordnungspolizei), kui ka Saksa Julgeolekupolitsei ja SD, mille ülem oli Eestis Martin Sandberger ja julgestus- ning politseiaktsioonide läbiviimisel rakendatavad sõjaväestatud üksused: Eesti Julgeolekupolitsei ja Omakaitse. Kerstova koonduslaager (KZ Kerestowo) 1944. aasta jaanuaris tungisid Punaarmee üksused Eesti piirideni. 2. veebruaril ületasid punased mitmes kohas Narva jõe ja moodustasid sinna sillapead. 25. juulil 1944 murdsid Nõukogude üksused Narva rindel Eesti ja Saksa väeosade positsioonidesse. Narva jõe ääres asus vaenlane ründama Vaasa, Riigiküla ja Narva-Jõesuu all. III Germaani Soomuskorpus jättis 26. juulil maha oma positsioonid Narva jõe ääres Jaanilinnas. Leningradi blokaad Saksa okupatsioon Eestis (1941–1944) Viru Ingeri Gatchina Historische Photosammlung 2 (Weltkrieg II) INGRIA IN ENGLISH Iwangorod, 1942 The Blue Brigade Western Ingria В сожженной Гатчине Гатчинский дворец, годы испытаний Группа ГРГ «Остланд»... Ленинградский фронт. "Этот день мы приближали, как могли…" Подпольная антифашистская группа Серафима Соколова.Подпольная антифашистская организация «Бориса – Павла» Eesti riik ja rahvas Teises maailmasõjas, Koguteos. XI–XV osa. Ajalehe "Kodumaa (ajaleht)" Väljaanne (KGB), Tallinn 1964–1972 Eesti rahvas Nõukogude Liidu Suures Isamaasõjas 1941–1945. EKP Keskkomitee Partei Ajaloo Instituut, Tallinn, osa I: 1971, osa II: 1977, Osa Dokumente ja materjale: 1975 SS tegutseb. Dokumentide kogumik SS-kuritegude kohta. Eesti Riiklik Kirjastus 1963; Extermination of the Gypsies in Estonia during World War II; Eesti vaimuhaigete saatus Saksa okupatsiooni aastail (1941–1944), Eesti Arst, nr. 3 Märts 2007
Thelavi

Thelavi on linn Gruusia idaosas. Ta on Kahhethi piirkonna halduskeskus. Eesti keeles kirjutati tema nime varem vene keele vahendusel kujul Telavi. Rajatud 8. sajandil. Linna nimetatakse Gruusia veinipealinnaks, selle ümbruses on palju viinamarjaistandusi. http://pop-stat.mashke.org/georgia-cities.htm
Elementaargeomeetria

Elementaargeomeetria on geomeetria haru, milles kõrgemat matemaatikat kasutamata uuritakse lihtsamate kujundite (nurkade, hulknurkade ja -tahukate, ringi, kera ja mõnede pöördkehade) põhilisi omadusi. Elementaargeomeetria objektid võivad asuda ruumis või tasandil, kusjuures tasandil paiknevaid kujundeid uurivat elementaargeomeetria haru nimetatakse planimeetriaks ja ruumis paiknevaid kujundeid uurivat haru nimetatakse vastavalt stereomeetriaks. Elementaargeomeetria lähtub kolmest põhikujundist: punktist, sirgest ja tasandist. Punkte tähistatakse tavaliselt suurte ladina tähtedega (A, B, C jne), sirgeid väikeste ladina tähtedega (a, b, c jne), tasandeid väikeste kreeka tähtedega (α, β, γ jne). Planimeetria Stereomeetria Eukleidese geomeetria Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Stereomeetria

Stereomeetria on elementaargeomeetria haru, milles uuritakse kujundeid ruumis. Tasand - Prisma - Püramiid - Tüvipüramiid - Silinder - Koonus - Tüvikoonus - Kera Planimeetria uurib kujundeid tasandil. Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Planimeetria

Planimeetria on elementaargeomeetria haru, milles uuritakse kujundeid tasandil neid ümbritsevat ruumi arvestamata. Kujundeid ruumis uurib stereomeetria. Sirgjoon - Nurk - Kolmnurk - Ring - Ristkülik - Romb - Rööpkülik - Ruut - Trapets - Hulknurk Stereomeetria Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Kõrgem matemaatika

Kõrgem matemaatika on enamasti kõrgkoolides õpetatav õppeaine, milles käsitletakse matemaatilise analüüsi, analüütilise geomeetria, kõrgema algebra ja diferentsiaalvõrrandite teooria põhiküsimusi. Kõrgema matemaatika kursustes keskendutakse enamasti praktilistele rakendustele ning vaadeldavaid teemasid ei käsitleta kuigi abstraktselt. Õppe abstraktsus on siiski ülikooliti erinev. Elementaarmatemaatika Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Kõrgem algebra

Kõrgem algebra on algebra klassikaline osa, milles käsitletakse lineaaralgebra ja polünoomide algebra aluseid. Kõrgem matemaatika Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Algebraline geomeetria

Algebraline geomeetria on geomeetria haru, mis uurib algebraliste muutkondade ja nende mitmesuguste üldistuste omadusi. Algebraline pind Algebraline joon Diofantiline geomeetria Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Algebraline pind

Algebraline pind on algebralises geomeetrias pind, mille punktide koordinaadid x,y,z rahuldavad võrrandit F ( x , y , z ) = 0 , {\displaystyle F(x,y,z)=0,\,} kus F on reaalarvuliste kordajatega polünoom. Polünoomi F astet nimetatakse algebralise pinna järguks. Algebraline joon Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Algebraline joon

Algebraline joon ehk tasandiline algebraline joon (ka algebraline kõver, tasandiline algebraline kõver) elementaarses mõttes on tasandiline joon, mille (ja ainult mille) punktide koordinaadid x, y rahuldavad mingit võrrandit F ( x , y ) = 0 , {\displaystyle F(x,y)=0,\,} kus F on kahe reaalarvulise muutujaga polünoom. Polünoomi F astet nimetatakse selle algebralise joone järguks (või astmeks). Algebralisi jooni, mille järk on 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 või 8, nimetatakse vastavalt ka sirgeteks, koonikuteks ehk koonuselõigeteks, kuubikuteks, kvartikuteks, pentikuteks, sekstikuteks, septikuteks ja oktikuteks. Näiteks ühikringjoon on teist järku algebraline joon (koonik), sest selle saab anda võrrandiga x2 + y2 − 1 = 0. Sageli modifitseeritakse algebralise joone mõistet nii, et algebraline joon sisaldab ka polünoomi F kompleksarvulisi juuri, s.o esindab ka kõiki kompleksarvude järjestatud paare, mis on eeltoodud võrrandi lahendid. Tänapäeva algebralises geomeetrias räägitakse algebralistest joontest üldistatult mitte ainult reaalarvude korpuse, vaid mis tahes korpuse puhul. Tasandiline afiinne algebraline joon üle k defineeritakse kui üle korpuse k võetud polünoomide juurte hulk punktihulgas K2, kus K on korpuse k algebraline sulund. Selle joone punkte, mille kõik koordinaadid kuuluvad korpusesse k, nimetatakse k-punktideks. Näiteks punkt ( 2 , − 3 ) {\displaystyle (2,{\sqrt {-3}})} kuulub kompleksarvuliste juuri arvesse võtvasse ühikringjoonde, kuid ei kuulu selle reaalossa. Polünoom x2 + y2 + 1 annab algebralise joone, mille reaalosa on tühi. Veel üldisemalt võib vaadelda algebralisi jooni, mis ei sisaldu mitte tasandil, vaid suurema mõõtmega ruumis või projektiivses ruumis. Osutub, et algebralise joone paljud omadused ei sõltu konkreetselt valitud sisestusest mingisse ruumi, ja see viib algebralise joone üldisema definitsioonini: Algebraline joon on algebraline muutkond mõõtmega 1. Selle definitsiooni võib sõnastada ka nii: algebraline joon on algebraline muutkond, mille kõik alammuutkonnad koosnevad ühest punktist. Algebraline pind Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Vaeglause

Vaeglause on sisuliselt mõistetav lause, kus puudub mõni süntaktiline komponent (mittetäieliku struktuuriga lause), kuid puuduvat komponenti ei saa sisulistel põhjustel juurde mõelda. Teine mittetäieliku struktuuriga lause liik vaeglause kõrval on lünklause, kus puuduv komponent on samuti süntaktiliselt väljendamata, kuid sisuliselt olemas (soovi korral sõnastatav). Vaeglauses on mingi lauseosa puudumisel kindel tähendus ja seda ei saa lausesse ka lisada ega juurde mõelda. Vastavalt lausest väljajäetud süntaktilisele osale jaotuvad vaeglause tüübid nelja suurde kategooriasse: Puudub tegusõna. Näited: Hästi! (ligikaudne tähendus 'see on hästi') Buss. (võimalik tähendus 'buss tuleb') Lilled, kõikjal lilled. (ligikaudne tähendus 'ümbruses leidub/kasvab palju lilli' vms) Puudub täisalus. Vaeglaused esinevad tihti umbisikulise tegumoe ehk impersonaali kasutamisel, kus aluse puudumine näitab, et tegija on ebamäärane. Näited: Muudkui sõditakse ja valatakse verd. Nooruses omandab kõike hõlpsasti. Täna sai kõvasti raha kulutatud. Laused, mis koosnevad ühest fraasist. Näited: Pühapäeva õhtu. Vihmane sügispäev. Selle päeva esimene uudis Näited: Tohoh! Vaat nüüd! Säh sulle! Vormelid ehk kinnistunud lauseühendid, mis täidavad kindlaid suhtlusülesandeid (tervitus, hüvastijätt, õnnesoov jms). Näited: Palju õnne sünnipäevaks! Jätku leivale! Sõida seenele! Eritekstide - siltide ja pealkirjade laused. Näited: Tallinn 120 km Maha lühinägelik poliitika! Lõpp JOKK-ile! Vaeglause Eesti keele käsiraamat "Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: KIRI" M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare 1993
Rusthavi

Rusthavi (gruusia omaladinas Rustavi) on linn Gruusias Khvemo Kharthli piirkonnas Kura jõel Thbilisist allavoolu. Elanike arvult on ta Thbilisi, Khuthaisi ja Bathumi järel Gruusia neljas linn. Linna staatuse sai 1948. aastal. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rusthavi elanikest grusiine 87,77%, asereid 4,29%, venelasi 3,06%, armeenlasi 2,41% osseete 1,21% ja muudest rahvustest inimesi 1,26%. Linn oli tänase Rusthavi kohal juba 4.–3. sajandil eKr. 12.–13. sajandil oli ta Gruusia oluline poliitiline ja majanduskeskus. Hiljem purustasid selle mongolid. Nõukogude ajal oli Rusthavi tänu 1941. rajatud metallurgiatehasele Gruusia üks suuremaid rasketööstuskeskusi. Rusthavis asub Rusthavi ringrada. https://www.geostat.ge/en/modules/categories/41/population http://www.rustavi.ge/
John Desmond Bernal

John Desmond Bernal (10. mai 1901 Nenagh, Tipperary krahvkond, Iirimaa – 15. september 1971 London) oli Briti füüsik, filosoof ja poliitiline aktivist. Bernal oli iiri-itaalia-juudi päritolu. Ta oli Londoni Ülikool]]is 1937–1963 füüsika ja 1963–1968 kristallograafia professor ning tegeles uurimistööga röntgenkristallograafia molekulaarbioloogiliste rakenduste vallas. 1937. aastal võeti ta vastu Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks. Aastatel 1923–1933 oli John Bernal Suurbritannia Kommunistliku Partei liige. Pärast kohtumist Nõukogude teadusloolaste ja -filosoofide Nikolai Buhharini ja Boris Hesseniga Londoni konverentsil 1931. aastal sai Bernalist innukas Nõukogude Liidu ja Jossif Stalini toetaja, kelleks ta jäi elu lõpuni. 1930. aastate alguses pooldas ta rahu, kuid muutis oma seisukohti Hispaania kodusõja mõjul ning 1939. aastal asus tööle sisejulgeoleku ministeeriumis. Lisaks üldisele tööle teaduse panuse tõstmiseks sõjategevuse suunamisel osales Bernal konkreetsetes uurimustes nagu Saksa pommitamiste mõju analüüs Inglise linnades ning Normandia rannikust põhjaliku ülevaate koostamine enne Normandia dessanti 1944. aastal. Pärast Teist maailmasõda osales Bernal rahuliikumises, toetades Nõukogude Liidu välispoliitilisi algatusi ja kritiseerides USA imperialismi, 1953. aastal anti talle Stalini rahupreemia. Bernali tuntumate teoste hulka kuuluvad 1929. aastal ilmunud "Maailm, ihu ja kurat", milles ta kirjeldas kosmoseasunduste loomist, inimese keha ja mõistuse muutmist tehnoloogiliste vahenditega ning nende võimalikku mõju ühiskonnale (raamatut hindas kõrgelt üks tuntumaid ulmekirjanikke Arthur C. Clarke), 1939. aastal avaldatud "Teaduse ühiskondlik funktsioon", mida peetakse teaduse sotsioloogia varaseimaks näiteks, ning 1958. aastal trükki jõudnud "Teadus ühiskonna ajaloos", milles Bernal kirjeldas teaduse ja ühiskonna vastasmõju marksistliku teadusfilosoofia positsioonilt. 1937 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 1953 – Stalini rahupreemia 1958 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks "The World, the Flesh and the Devil" ("Maailm, ihu ja kurat", 1929) "The Social Function of Science" ("Teaduse ühiskondlik funktsioon", 1939) "Science in History" (1954; eesti keeles "Teadus ühiskonna ajaloos", 1962) Tema poeg Martin Bernal (1937–2013) oli poliitikaajaloolane. Max Laosson "John Bernal teaduse olukorrast tänapäeva ühiskonnas" Sirp ja Vasar, 6. juuni 1958, lk 2
Kaassõnafraas

Kaassõnafraas ehk adpositsioonifraas on fraas, mis koosneb kaassõnast ja nimisõnast. Nt Tüdruk jooksis mööda teed. Pane ümbrik selle kapi peale. Kaassõnafraas täidab lauses sama funktsiooni, mis nimisõna käändevorm, kuid ei ole nimisõnafraasiga samaväärne. Mõnel juhul on kaassõnafraas asendatav nimisõna käändevormiga, nt tooli pealt = toolilt, tütre poolt joonistatud pilt = tütre joonistatud pilt, kuid tavaliselt on raske leida ühesõnalist asendajat, nt üle tee, tänu sinule, sõbra tõttu. Kaassõnafraas erineb teistest nominaalfraasidest eksotsentrilise struktuuri poolest. See tähendab, et fraasi kumbagi komponenti ei saa lausest ära jätta. Vrd Tilluke koer (nimisõnafraas) haugub. – Koer haugub. Koer tallas lillede peal (kaassõnafraas). – Koer tallas peal. Kaassõnafraas ei ole süntaktiliselt samaväärne ei fraasi põhja ega laiendiga, kuna süntaktilist funktsiooni kannab fraas tervikuna. Kuna nimisõna käändevorm on tingitud kaassõna rektsioonist (nt mööda teed, aga üle mäe), on kaassõnafraasi põhjaks kaassõna. Kaassõnafraasi tervikuna võib laiendada määrsõna, nt Tüdruk lahkus [veidi enne kontserdi lõppu]. [Varsti pärast kooli] alustati kodutööde lahendamisega. hulgafraas, nt Raamat tuuakse tagasi [viie päeva pärast]. Lauses on kaassõnafraas määrus, nt Poiss jooksis ümber auto. Reedel pärast lõunat peame minema loengusse. määrustäiend, nt Eksamite peale mõtlemine tegi ta närviliseks. M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993.
Bedfordshire

Bedfordshire on tseremoniaalkrahvkond Inglismaal East of Englandi piirkonnas. Bedfordshire jaguneb kolmeks tervikomavalitsuseks: Bedford Kesk-Bedfordshire Luton http://ons.maps.arcgis.com/home/item.html?id=a79de233ad254a6d9f76298e666abb2b https://www.citypopulation.de/en/uk/admin/
Kesk-Bedfordshire

Kesk-Bedfordshire on tervikomavalitsus Inglismaal Bedfordshire'i krahvkonnas. See moodustati Mid Bedfordshire'i ja South Bedfordshire'i liitmisel 1. aprillil 2009. Valimised omavalitsuse nõukogusse toimusid 4. juunil 2009. Nõukogusse valiti 66 liiget. https://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/populationestimatesforukenglandandwalesscotlandandnorthernireland http://www.centralbedfordshire.gov.uk
Rustavi

Rustavi võib olla: Rusthavi linn Gruusias meeskoor Rustavi Gruusia telekompanii Rustavi 2