laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Djibouti (linn)

Djibouti on Djibouti suurim linn ja pealinn. Djibouti rajasid prantslased asustamata piirkonda 1888. aastal. Mõned aastad hiljem, 1896. aastal sai sellest Prantsuse Somaalimaa keskus. The CIA World Factbook
Palkino rajoon

Palkino rajoon on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis. Palkino rajoon piirneb läänes Lätiga. Rajoon moodustati Leningradi oblasti koosseisus 1927. aastal. Rajoonis on Palkino linnaasundus ja 4 valda. https://pskovstat.gks.ru/storage/mediabank/NAS230403_1.htm http://palkino.narod.ru/
Tautiška giesmė

"Lietuva, tėvyne mūsų" ('Leedu, meie isamaa') ehk "Tautiška giesmė" ('Rahvuslaul') on Leedu riigihümn. Laulu sõnad ja viisi kirjutas 1898 Vincas Kudirka ja avaldas selle septembril 1898 oma ajakirja Varpas 6. numbris. Ta ei mõelnud seda riigihümniks ega elanud Leedu iseseisvuse väljakuulutamiseni. Laul kanti esimest korda ette koorilauluna helilooja Česlovas Sasnauskase juhatusel kontserdil Peterburis 13. novembril 1899. Peterburis elas palju leedulasi. Kudirka oli äsja surnud. Juba siis hakkasid mitmed intellektuaalid, sealhulgas hilisem Leedu president Kazys Grinius, nimetama seda laulu Leedu rahvushümniks. Vilniuses kanti see esimest avalikult korda ette 3. detsembril 1905 linnateatris. Kontsert toimus Leedu Suure Nõukogu eelõhtul. Hiljem levis laul kogu Leedus ja seda kanti ette pidulikel puhkudel. 1919 sai see Leedu riigihümniks. Selle pealkirjaks said esimese rea kolm esimest sõna: Lietuva, tėvyne mūsų ('Leedu, meie isamaa'). Pärast Nõukogude okupatsiooni 1940 hümn keelati, kuid 1944 tunnistati "Tautiška giesmė" tänu Justas Paleckise jõupingutustele Leedu NSV ametlikuks hümniks ja jäi selleks 1950. aasta juulini. 1988 sai "Tautiška giesmė" jälle hümniks. Hümni asemel lauldakse sageli Maironise laulu "Lietuva brangi, mano tėvyne" ('Kallis Leedu, mu isamaa'). Lietuva, tėvyne mūsų, Tu didvyrių žeme! Iš praeities tavo sūnūs Te stiprybę semia! Tegul tavo vaikai eina Vien takais dorybės! Tegul dirba tavo naudai Ir žmonių gerybei! Tegul saulė Lietuvoj Tamsumas prašalina Ir šviesa, ir tiesa Mūs žingnius telydi. Tegul meilė Lietuvos Dega mūsų širdyse Vardan tos Lietuvos Vienybė težydi! Leedu, meie isamaa, sa kangelaste maa! Minevikust sinu pojad ammutagu jõudu! Käigu sinu lapsed ainult vooruse teedel! Töötagu sinu kasuks ja inimeste heaks! Päike kõrvaldagu Leedus tumedused ja valgus, ja tõde juhtigu me samme! Põlegu Leedu-armastus me südametes. Selle Leedu nimel õitsegu ühtsus. Tekst, noodid (üks hääl) ja heli Noodid (neli häält) Noodid (neli häält)
Põhja-Kaukaasia krai

Põhja-Kaukaasia krai (vene keeles Северно-Кавказский край) oli krai Vene NFSV koosseisus. Moodustati 17. oktoobril 1924. Tema koosseisu kuulusid Dagestan, Adõgee, Kabardi, Tšerkessia, Põhja-Osseetia, Tšetšeenia, Inguššia, Karatšai. Krai keskuseks oli Groznõi. 10. jaanuaril 1934 eraldati Põhja-Kaukaasia krai alast territoorium Aasovi-Musta mere kraile. 13. märtsil 1937 nimetati Põhja-Kaukaasia krai ümber Ordžonikidze kraiks ning see omakorda 12. aprillil 1943 Stavropoli kraiks.
NS

NS või Ns või ns on lühend, mis võib tähendada järgmist: NS on nimeseadus NS on nuhtlusseadustik (Vene kriminaalkoodeks 1845. aastast) NS on "Nykysuomen sanakirja" (soome keele seletussõnaraamat) NS on lühend Natsionaalsotsialismist Ns on nilsboorium (keemiline element) ns on SI-süsteemi ühik nanosekund ns on näidissovhoos
Stéphane Grappelli

Stéphane Grappelli (26. jaanuar 1908 – 1. detsember 1997) oli Itaalia päritolu prantsuse viiulimängija, kes sai tuntuks tänu sellele, et oli koos Belgia kitarristi Django Reinhardtiga ansamblis Quintette du Hot Club de France, mis oli Euroopa džässmuusika üks eestvedaja 1930. aastatel. Ta on salvestanud ühe albumi ("Improvisations"; 1956) ka koos Maurice Vanderi (klaver), Pierre Michelot' (kontrabass) ja Baptist Reilesiga (trummid).
Gustavo Santaolalla

Gustavo Santaolalla (sündinud 1952 Buenos Aireses Argentinas) on kahel korral filmiauhinnaga Oscar pärjatud Argentina helilooja, muusik ja filmiprodutsent. "She Dances Alone" (1981) "Amores perros" (2000) "The Insider" (1999) "21 grammi"(2003) "Salinas grandes" (2004) (TV) "Rendezvous" (2004) "Motorcycle Diaries" (2004) "North Country" (2005) "Brokebacki mägi" (2005) "Paabel" (2006) Gustavo Santaolalla andmekogus IMDb (inglise) Gustavo Santaolalla allmusic.com
Da Vinci kood

"Da Vinci kood" on Dan Browni 2003. aastal ilmunud kriminaalromaan, kus kujutatakse Jeesuse ja Maarja Magdalast järglase olemasolu, kelle "vereliin" ulatub tänapäeva. Romaani märksõnadeks on püha graal, Merovingid, Siioni Prioraat, Montségur, katarid, templirüütlid, Philippe IV Ilus, roosiristlased, Rennes-le-Château, Bérenger Saunière, taas Siioni Prioraat ja Šotimaal asuv Rosslyni kabel. Sisu tänapäevane osa hõlmab 24 tunni jooksul toimuvaid sündmusi, peamiselt Pariisis, Londonis ja Šotimaal. Harvardi Ülikooli professor Robert Langdon ja Sophie Neveu (koodide salasõnumite analüüsile spetsialiseerunud detektiiv) aitavad lahendada Jacques Saunière'i, Pariisi Louvre'i muuseumi kuraatori kummalise mõrva saladust. Nad avastavad, et Saunière mõrvati, sest ta oli Siioni prioraadi suurmeister. Siioni prioraat on väidetavalt salaühing, mis asutati varjamaks “tõde”, et Jeesus abiellus Maarja Magdaleenaga, valmistades teda ette juhtima kirikut peale oma surma. Selle salateadmise kohaselt oli Maarja Magdaleena Jeesuse ristilöömise ajal temast rase ja Prantsusmaal on tänaseni säilinud nende järeltulijatest alguse saanud kuninglik suguvõsa. Reaalse karika või peekri asemel oli püha graal Maarja Magdaleena ise – “anum”, kes hoidis oma üsas Jeesuse verd, kandes tema last. Väidetavalt on Siioni prioraat peitnud Graali reliikvia – Maarja Magdaleena luud koos arvukate dokumentidega, mis tõendavad Jeesuse otsest vereliini. See avaldatakse maailmale kui selleks on saabunud õige aeg. Loos on vandenõusse segatud katoliku preestriordu Opus Dei (ladina keeles “Jumala töö”) liikmed, et hoida tõde varjatuna, kuna selle ilmsikstulek ei õõnestaks mitte ainult patriarhaalset katoliku kirikut, mis on naisi alla surunud, vaid lükkaks ümber kogu kristluse alused. Maailm on teinud tohutu vea, asendades maa-ema Jumal Isaga. Algkristlased ei uskunud, et Jeesus oli jumalik, vaid ainult, et ta oli lihtsalt jutlustaja ja suur prohvet. Peale Rooma keisri Constantinus Suure väidetavat pöördumist kristlusse võttis ta riigikiriku aluseks idee Jeesuse jumalikkusest, et saavutada meeste ülemvõim ja naiste allasurumine. Nikaia kirikukogu, mille Constantinus aastal 325 m.a.j kokku kutsus, otsustas, millised evangeeliumid peavad Uues Testamendis sisalduma. Nikaia kirikukogu jättis välja hulga gnostilisi kirju Jeesuse elust, et kujutada teda jumaliku, mitte tavalise (ja sureliku) abielumehena. Gnostiline kirjandus (gnostitsism) Leonardo da Vinci (maal “Püha õhtusöömaaeg”) P lade Püha graal Da Vinci kood (film) Teose kirjeldus Dan Browni kodulehel (inglise keeles) "Da Vinci kood" Ulmekirjanduse BAASis Da Vinci koodi lahtimuukimine, Eesti Ekspress, 27. jaanuar 2005. "Da Vinci kood" – bestseller või keelatud kirjandus?, Postimees, 18. juuni 2005.
Jānis Pujats

Jānis Pujats (sündinud 14. novembril 1930) on läti katoliku vaimulik. Ta oli aastatel 1991–2010 katoliku kiriku Riia peapiiskop ja on alates 1998. aastast kardinal. Pujats sündis Nautrenis. Ta õppis Riia Teoloogilises Seminaris kuni selle sulgemiseni 18. jaanuaril 1951. Pujats ordineeriti 29. märtsil 1951 preestriks salaja Riia peapiiskop Antonijs Springovičsi poolt. Paavst Paulus VI ametiajal toetas Pujats tolle kirikureforme ning avaldas hiljem esimese lätikeelse missaraamatu. 1991 nimetas Johannes Paulus II ta alates 1958. aastast vakantsena olnud Riia peapiiskopi ametisse. 1998. aastal sai Pujatsist kardinal, kuid kuni 2001. aastani oli tema staatus varjatud (cardinalis in pectore). Pujats osales Benedictus XVI valimistel 2005. aastal, saades tuntuks kui ainus kardinal, kes rääkis alati ladina keeles. Ta osales 28. novembrist 14. detsembrini 1991 ja 1. oktoobrist 23. oktoobrini 1999 Vatikanis Euroopa piiskoppide assambleel; 2.oktoobrist 29. oktoobrini 1994, 30. septembrist 27. oktoobrini 2001 ja 2. oktoobrist 23. oktoobrini 2005 maailma piiskoppide sinodil. 26.–27. veebruaril 2003 viibis ta Läti presidendi riigivisiidil ametliku delegatsiooni koosseisus Poolas. 16. juunil 2005 kohtus ta Läti presidendi Vaira Vīķe-Freibergaga. Kardinal Pujats külastas 28. aprillil 2004 Tartut ja osales 10. septembril 2005 piiskop Philippe Jourdani ametissepühitsemisel Tallinnas. 2010. aastal loobus kardinal Pujats vanuse tõttu Riia peapiiskopi kohast, paavst Benedictus XVI kinnitas selle 19. juunil. Pujatsi järeltulijaks sai Zbigņevs Stankevičs. 3. juuli 1951 – 22. september 1953 Zosna vikaar 22. september 1953 – 13. oktoober 1954 Berzosi vikaar 13. oktoober 1954 – 8. aprill 1957 Rudzatu preester 8. aprill 1957 – 28. veebruar 1958 Stiernene preester 28. veebruar 1958 – 11. oktoober 1966 preester Riias 11. oktoober 1966 – 9. november 1979 Riia Teoloogilise Seminari õppejõud 14. november 1972 paavsti kaplan 28. oktoober 1974 Riia Teoloogilise Seminari inspektor 9. november 1979 – 27. detsember 1984 Riia peapiiskopkonna generaalvikaar 1981 Riia katedraali ülempreester 27. detsember 1984 – 22. detsember 1987 Riia Teoloogilise Seminari kiriku liturgilise komisjoni sekretär ja vikaar 9. oktoober 1986 Riia Teoloogilise Seminari inspektor 22. detsember 1987 – 1. juuni 1991 dekaan 23. veebruar 1988 paavsti auprelaat 26. jaanuar 1989 Kristus Karala pastor Riias Vatikani teise oikumeenilise kirikukogu liturgilise reformi täideviimise komisjoni juht Lätis 8. mai 1991 – 19. juuni 2010 Riia peapiiskop (pühitseti ametisse 1. juunil 1991) 21. veebruar 1998 kardinal in pectore (avalikustati 21. veebruaril 2001) 21. veebruar 2001– Santa Silvia kardinalpreester Elulugu. (inglise keeles)
Helen Lokuta

Helen Lokuta (sündinud 12. aprillil 1975 Tartus) on eesti ooperilaulja. Ta on õppinud Karlsruhe Muusikakõrgkoolis (2000) ja 2001. aastal Karlsruhe Ooperikõrgkoolis. 2002. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia laulmise erialal (õpetajad Pille Lill ja Tamara Novitšenko). Ta on lõpetanud Eesti Muusikaakadeemia ka magistriõppes (juhendaja Jaakko Ryhänen). Ta on hääleliigilt metsosopran. 2001. aastast oli ta rahvusooperi Estonia vabakutseline solist, 2006. aastast koosseisuline solist. 2011. aastal esines ta Saaremaa ooperipäevadel. 1994 Eesti noorte lauljate konkursi I preemia 2002 Eesti noorte interpreetide lauluvõistluse "Con brio" finaal 2007 Eesti Teatriliidu muusikaauhind 2007 Harjumaa teatripreemia 2007 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (kaalukate lavarollide eest) 2011 ja 2015 ja 2019 – SEB publikupreemia (helilooja, ooper, roll) Georges Bizet "Carmen" (Carmen) Rimski-Korsakov “ Tsaari Mõrsja” ( Ljubaša) Verdi "La Traviata" (Flora) Pjotr Tšaikovski "Padaemand" (Polina) Eduard Tubin "Barbara von Tisenhusen" (Anna) Léo Delibes'i ballett "Coppélia" (vokaalsolist) Gioachino Rossini "Tuhkatriinu" (Tuhkatriinu) Verdi "Rigoletto" (Maddalena) Verdi "Falstaff" (Meg) Joseph Haydn "Apteeker", (Volpino) Wolfgang Rihm "Jacob Lenz" (Hääl) Mozart "Võluflööt" (III daam) Haydn "Üksik saar" (Costanza) Haydn "Elu kuu peal" (Lizetta) Jacques Offenbach "Orpheus põrgus" (Ateena) Ta on teinud koostööd selliste dirigentidega nagu Eri Klas, Tõnu Kaljuste, Johannes Somary, Arvo Volmer ja Paul Mägi ning paljude nimekate orkestritega nii Eestis kui välismaal, muu hulgas Jersuusalemma sümfooniaorkestriga, ERSO ja Tallinna Kammerorkestriga, Soolokontserte on ta andnud peale Eestis ka Iisraelis, Ameerikas, Euroopas, Kanadas. Kuressaare lossihoovi püstitati ooperimaja[alaline kõdulink], 24tundi.ee, 18. juuli 2011 "Helen Lokuta rahvusooperi Estonia veebilehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. november 2018. Vaadatud 24. novembril 2018. Ruth Alaküla (25. oktoober 2022). "ARVUSTUS | „Orpheus põrgus". Särav maailm, kus armastusel pole kohta". Eesti Päevaleht. Vaadatud 25.10.2022. Andres Laasik, "Helen Lokuta — solist juba viieaastaselt", Eesti Päevaleht, 7. november 2009
Ordžonikidze krai

Ordžonikidze krai oli krai Vene NFSV koosseisus aastatel 1924–1943. Krai varasem nimi oli 13. märtsini 1937 Põhja-Kaukaasia krai. 12. jaanuaril 1943 nimetati see ümber Stavropoli kraiks.
Kajaklased

Kajaklased (Laridae) on lindude sugukond kurvitsaliste seltsist. Kajaklaste liike ja alamliike on arvatavasti 71. Suurim kajaklaste osa kuulub kajaka perekonna. Kajaklased on laialt levinud kogu maakeral. 7 liiki on haruldased ja vajavad kaitset. Selles nimekirjas on reastatud 71 kajakalaste liike, mis kuuluvad 9 kajakalaste perekonda. Öökajakas, Creagrus furcatus Keiserkajakas, Gabianus pacificus Röövkajakas, Gabianus scoresbii, vana Leucophaeus scoresbii Väikekajakas, Hydrocoloeus minutus Hõbekajakas, Larus argentatus Hõbekajakas, Larus argentatus argenteus Ameerika hõbekajakas, Larus argentatus smithsonianus Armeenia hõbekajakas, Larus armenicus Argentiina kajakas, Larus atlanticus Randkajakas, Larus atricilla Vahemere kajakas, Larus audouinii Larus barabensis Peruu kajakas, Larus belcheri Ameerika kalakajakas, Larus brachyrhynchus Mägikajakas, Larus brunnicephalus Jõgikajakas, Larus bulleri Koldjalg-hõbekajakas, Larus cachinnans Larus cachinnans barabensis Lõuna-hõbekajakas, Larus cachinnans michahellis Järvekajakas, Larus californicus Kalakajakas, Larus canus Ameerika kalakajakas, Larus canus brachyrhynchus Järve-kalakajakas, Larus canus heinei Hallpea-kajakas, Larus cirrocephalus Jaapani kajakas, Larus crassirostris Vöötnokk-kajakas, Larus delawarensis Lõunakajakas, Larus dominicanus Laavakajakas, Larus fuliginosus Tõmmukajakas, Larus fuscus Atlandi tõmmukajakas, Larus fuscus graellsii Friisi tõmmukajakas Larus fuscus intermedius Salenokk-kajakas, Larus genei, vana Larus gelastes Hele-kiltkajakas, Larus glaucescens Polaarkajakas, Larus glaucoides Baffini polaarkajakas, Larus glaucoides kumlieni Kapimaa kajakas, Larus hartlaubii Tuhkkajakas, Larus heermanni Nõgikajakas, Larus hemprichii Kirde-tõmmukajakas, Larus heuglini ehk Larus fuscus heuglini Jääkajakas, Larus hyperboreus Stepikajakas, Larus ichthyaetus Ida-kalakajakas, Larus kamtschatschensis Baffini polaarkajakas, Larus kumlieni Valgesilm-kajakas, Larus leucophthalmus Polaarkajakas, Larus leucopterus Kalifornia kiltkajakas, Larus livens Pampakajakas, Larus maculipennis Merikajakas, Larus marinus Karbuskajakas (ehk mustpea-kajakas?), Larus melanocephalus Lõuna-hõbekajakas, Larus michahellis Väikekajakas, Larus minutus kõrbekajakas, Larus modestus Punanokk-kajakas, Larus novaehollandiae Kiltkajakas, Larus occidentalis Keiserkajakas, Larus pacificus Kuusekajakas, Larus philadelphia Preeriakajakas, Larus pipixcan Kõnnukajakas, Larus relictus Naerukajakas, Larus ridibundus Roosakajakas, Larus roseus Hiina kajakas, Larus saundersi Ohhoota hõbekajakas, Larus schistisagus Tarapunga-kajakas, Larus scopulinus Andi kajakas, Larus serranus Ameerika hõbekajakas, Larus smithsonianus Eskimo kajakas, Larus thayeri ehk Larus glaucoides thayeri Siberi hõbekajakas, Larus vegae ehk Larus argentatus vegae ehk Larus argentatus birulae Vandelkajakas, Pagophila eburnea, vana Pagophila alba, Ivory Gull Roosakajakas, Rhodostethia rosea, Ross's Gull Punajalg-kaljukajakas, Rissa brevirostris, Red-legged Kittiwake Kaljukajakas, Rissa tridactyla, Black-legged Kittiwake Hiina kajakas, Saundersia saundersi, Chinese Black-headed Gull Harksaba-kajakas, Xema sabini, Sabine's Gull
Akaa linn

Akaa on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Pirkanmaa maakonnas. Naabervallad on Hämeenlinna linn, Lempäälä vald, Urjala vald, Valkeakoski linn ja Vesilahti vald. Linn tekkis 1. jaanuaril 2007 Toijala linna ja Viiala valla liitumisel. 2011 liideti Akaaga Kylmäkoski vald. Population growth biggest in nearly 70 years
Väegrupp Ostmark

Väegrupp Ostmark (saksa keeles Heeresgruppe Ostmark) oli Teise maailmasõja ajal Saksa väes tegutsenud militaarüksus. Moodustati 1945. aasta mais väegrupi Süd ümbernimetamisega väegrupiks Ostmark Lothar Rendulic (05.1945) Mai 1945.: 8. armee 6. tankiarmee 6. armee
Veeala

Veeala (ka akvatoorium, veeväli) on veega püsivalt kaetud ala . Laias laastus jagatakse akvatooriumid mingit ühtset suurt veekogu hõlmavaks, näiteks mere veeala, või mingi ühtse veekogu mingit osa-ala hõlmavaks, millel sageli on mingi kindel eesmärk (näiteks sadama veeala). Territoriaalmeri ehk territoriaalveed http://mt.legaltext.ee/esterm/concept.asp?conceptID=33503& ESTERM: veeala, eelistermin http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=veeala&F=M EKSS: veeala Õigekeelsussõnaraamat, 2006
Hurghada lennujaam

Hurghada rahvusvaheline lennujaam on lennujaam Egiptuses Al-Ghardaqah's. Lennujaamas on üks 45 meetri laiune ja 4000 meetri pikkune maandumis-hoovõturada suunaga 16/34. Lennuväli on tegutsenud ka sõjaväelennuväljana, siis oli kasutusel ka teine rada suunaga 30/12
Berm

Berm ehk linne on kitsas tasandatud maariba, mis lahutab kahte eri kõrgusega ala, näiteks kaeviku eeskülje ja eesvalli vahel. tamm pais
Kahtlustatav

Kahtlustatav on Eesti Vabariigis kriminaalmenetluse seadustiku § 33 järgi isik, kes on kuriteos kahtlustatavana kinni peetud, või isik, keda on piisav alus kahtlustada kuriteo toimepanemises ja kes on allutatud menetlustoimingule. Kriminaalmenetluse seadustiku § 217 kohaselt on isiku kahtlustatavana kinnipidamine menetlustoiming, mis seisneb isikult kuni 48 tunniks vabaduse võtmises. Kinnipidamise kohta koostatakse kinnipidamisprotokoll. Süüdistatav Süüdimõistetu Kriminaalmenetluse seadustik
Naturalisatsioon

Naturalisatsioon on kodakondsuse saavutamiseks ette nähtud seaduslik toiming isikule, kes ei ole riigi sünnijärgne kodanik. Seda saab teha näiteks siis kui abiellud riigi kodanikuga. Naturalisatsioon Eestis [1]
Big Island

Big Island (inglise Suur saar) on mitme saare nimi: Big Island, saar Kanadas Hudsoni väinas. Big Island, saar Lake of the Woods'i järves. Hawaii saar, saar Hawaii saarestikus.
Haldusorgan

Haldusorgan on iga avaliku halduse ülesandeid täitev asutus, kollegiaalkogu või ametiisik. Kui eraõiguslik isik täidab haldusorganile pandud avalikke ülesandeid, loetakse see eraõiguslik isik ülesannete täitmise ulatuses haldusorganiks. Haldusorgani tegevus peab baseeruma seadusel ning seaduse alusel antud õigusaktil. Haldusorgani tegevust üldiselt reguleerib põhikiri, milles sätestatakse haldusorgani pädevus, õigused ja kohustused, samuti alluvus. Kui haldusorganil ei ole põhikirja, peavad tema pädevus, õigused ja kohustused olema sätestatud seadusega. Haldusorganid on tavaliselt täidesaatva riigivõimu asutused või nende hallatavad asutused. Haldusmenetluse seadus § 8 Haldusmenetluse seadus
Asutus

Asutus (vanemas kirjanduses ka asutis) on ühiskonnas halduslikke, majanduslikke, kultuurilisi, hariduslikke, sotsiaalseid või muid ülesandeid täitev iseseisev, ainelise tootmisega mitte tegelev institutsioon. Riigi- ja haldusõiguses mõistetakse asutusena halduse kandja osa ehk organit, millel on määratud piirides organisatsiooniline ja funktsionaalne iseseisvus. Asutus esindab oma ülesannete täitmisel haldusevälistes või halduse kandjate vahelistes suhetes halduse kandjat. Eesti õiguses eristatakse ametiasutusi, riigiasutusi, kohaliku omavalitsuse asutusi, valitsusasutusi ja valitsusasutuste hallatavaid asutusi. haldusasutus hoolekandeasutus tervishoiuasutus
Sunnismaisus

Sunnismaisus oli üks pärisorjuse põhitunnuseid, millega talupojad kinnistati maa külge ja neil puudus liikumisvabadus elukoha valikuks. Sunnismaine talupoeg ei tohtinud feodaali loata elukohta vahetada. Euroopas sunnismaistati enamik vabu kogukonnatalupoegi Prantsusmaal 8.–10. sajandil, Saksamaal 8.–11. sajandil ja Inglismaal 10.–11. sajandil, muutes nad sellega pärisorjadeks. 14. sajandil tekkisid Eesti aladel esimesed sunnismaisuse ilmingud, kuna talupoeg, kes oli omavoliliselt asunud elama teise feodaali valdustesse, pidi maksma senisele isandale trahvi. 15. sajandi esimesel poolel hakati pagenud talupoegi tagasi nõudma. Põgenemise ärahoidmiseks ning põgenike püüdmiseks ja väljaandmiseks sõlmisid Tartu piiskop, Kärkna kloostri abt ja nende vasallid oletatavasti juba 1411. aastal kokkuleppe, millega pandi ametisse adrakohtunik (saksa keeles Hakenrichter). 1458. aastast on säilinud selline kokkuleppe Tartu piiskopkonnast. Uus sõlmitud kokkuleppe täpsustas põgenike tagaotsimise ja tagasitoimetamise korda Moodustati adrakohtu ringkonnad ja pandi ametisse adrakohtunikud, kelle ülesandeks oli pagenud talupoegade otsimine ja tagasitoomine. Talupoegade sunnismaistamine viidi Eesti aladel lõpule 16. sajandi esimesel poolel. Talupoegade sunnismaisusele tõi leevendust 1816. aastal Eestimaa ja 1819. aastal Liivimaa talurahvaseadused, kuid need ei likvideerinud sunnismaisust, kuna talupoegade liikumisvabadus oli ikkagi piiratud. Talupoegade liikumiskitsendused kaotati lõplikult alles 1863. aasta passiseadusega. Nõukogude Liidus lõpetati sunnismaisus alles 1974. aastal, kui võimaldati elanikel saada passe, et liikuda riigis.[viide?] Kodukariõigus Orjus Pärisorjus Teoorjus
Thief (ansambel)

Thief oli Eesti ansambel. Kristjan Kallas – trummar Ott Kangur – kitarrist Joel Kopli – basskitarrist Ewert Sundja – laulja ja klahvpillimängija Esmane trummar Joel Võsu "Sleeping With the Sun" (2008) "Ewert Sundja ja Thief esitlesid singlit". TopTop.ee. 15. november 2008. "Thiefi album ilmub aprillis". Elu24. 5. veebruar 2009.
A Hard Day's Night (album)

"A Hard Day's Night" on The Beatlesi kolmas album ja sama albumi nimilugu 1964. aastast. Album on samanimelise filmi soundtrack. 2003. aastal koostatud Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi loendis asub see 388. kohal. Kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney). "A Hard Day's Night" (2:32) "I Should Have Known Better" (2:44) "If I Fell" (2:22) "I'm Happy Just to Dance with You" (1:58) "And I Love Her" (2:31) "Tell Me Why" (2:10) "Can't Buy Me Love" (2:14) "Any Time at All" (2:13) "I'll Cry Instead" (1:47) "Things We Said Today" (2:38) "When I Get Home" (2:18) "You Can't Do That" (2:37) "I'll Be Back" (2:20)
Kavaler

Kavaler on mitmetähenduslik sõna. See võib tähendada: ordenikandjat; väärikalt käituvat meest; daami aupaklikku saatjat; daami austajat. Eesti keelde on sõna "kavaler" tulnud saksa keelest (Kavalier), kus tal on samad tähendused. Saksa keelde on see sõna omakorda laenatud prantsuse või itaalia keelest (vastavalt chevalier või cavaliere), kus see on kasutusel aadlitiitlina. Sõna algupära on vulgaarladina keelest (caballarius, hobusemees), mille tüveks on ladinakeelne caballus, hobune. Keskaegsete rüütliordude liikmed olid hobusemehed ehk ratsanikud ning ordu tunnustäheks oli eriline märk, millest arenesid välja tänapäeva ordenid. Rüütel
Viljastumine

Viljastumine ehk fertilisatsioon ehk süngaamia on sugulise sigimise põhiprotsess, milles eriomased rakud (või rakutuumad) ühinevad sügoodiks. Viljastumisel toimub enamasti kahe isendi (hrl samast liigist) sugurakkude ehk gameetide liitumine (kopuleerumine) ja seeläbi ka nende genoomide ühinemine. Kõige tavalisem viljastumisviis on kopulatsioon (tsütogaamia). Tavaliselt eristatakse gameetide viljastumisel kaht järku: plasmogaamiat ja karüogaamiat. Mõnedel loomarühmadel on iseloomulik ka üksnes plasmogaamia (pseudogaamne partenogenees) või karüogaamia. Eri isendite (sugu)rakkude (või tuumade) ühinemist nimetatakse ristviljastumiseks; kui aga sama isendi (sugu)rakud (või tuumad) ühinevad kutsutakse seda iseviljastumiseks ehk automiksiseks. Sõltuvalt viljastumiskohast saab rääkida välimisest ja sisemisest viljastumisest (seemendamine). Katteseemnetaimedel toimub tavaliselt kaheliviljastumine. Enamikul seentel tähendab viljastumine gametangiumite (gametangiogaamia) või vegetatiivsete rakkude ühenemist (somatogaamia). Rasedus/tiinus Sigimine EE 10 köide, 1998. EE 10 köide, 1998.
Loomakasvatus

Loomakasvatus ehk karjakasvatus on põllumajandusharude rühm, mis tegeleb koduloomade pidamisega. Inimene saab loomadelt piima, liha, villa, nahka, väetist jms. Loomi kasutatakse ka tööloomadena. Teaduslikult uurib loomakasvatust loomakasvatusteadus ehk zootehnika. Veisekasvatus Piimakarjakasvatus Lihakarjakasvatus Seakasvatus Lambakasvatus Kitsekasvatus Linnukasvatus Hobusekasvatus Kaamelikasvatus Põhjapõdrakasvatus Laamakasvatus Jakikasvatus Mesindus Karusloomakasvatus Küülikukasvatus rändkarjakasvatus