laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kalmer Lain

Kalmer Lain (sündinud 7. juunil 1968 Paides) on eesti ettevõtja ja poliitik, endine Jõgeva linnapea, endine Tabivere vallavanem ja Reformierakonna Jõgeva piirkonna juht. Ta oli ka XII Riigikogu liige 2014–2015. Kalmer Lain on lõpetanud 1986. aastal Jõgeva 1. Keskkooli. 2006. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli ärijuhtimise erialal ning astus samal alal magistrantuuri. 1990–1993 oli Lain AS-i Carmen kommertsdirektor, 1993–1996 Gamer Kaubanduse OÜ kommertsdirektor ja 1996–2005 tegevdirektor, 2005–2009 Jõgeva abilinnapea ning 2009–2013 Jõgeva linnapea. Ettevõtjana on Lain tegelnud baaripidamise ja ehitusmaterjalide müügiga. 2013. aasta jaanuaris lagunes IRL-i ja Reformierakonna koalitsioon Jõgeva linnavolikogus, Lainile avaldati umbusaldust ning uueks linnapeaks sai IRL-i kuuluv senine abilinnapea Mihkel Kübar. 2013. aasta augustis valiti Kalmer Lain Tabivere vallavanemaks. 2002. aastast kuulub Lain Reformierakonda, 2005. aastast juhib selle Jõgeva piirkonda. Linnapea ameti kõrvalt on Kalmer Lain olnud SA Jõgeva Haigla nõukogu liige, Jõgeva linna terviseedenduse komisjoni esimees ja Jõgeva maakonna tervisenõukogu liige. 18. novembril 2014 seoses Tartu maavanema Reno Laidre tagasiastumisega sai Lainist XII Riigikogu liige. Lain oli Jõgeva Ettevõtjate Klubi asutajaliige ja kolme aasta vältel klubi president. Samuti on ta Järvamaa Ettevõtjate Seltsi ja Jõgeva Lyons Klubi asutajaliige. Kalmer Lain Reformierakonna kodulehel (arhiiviversioon) Risto Mets "Jõgeva eksmeerist sai Tabivere vallavanem" Postimees, 27.08.2013 Vahur Koorits "Jõgevamaa reformierakondlased annetasid kahe nädalaga erakonnale 85 000 krooni" Delfi, 8. juuli 2012 Jaanika Kressa "Kalmer Lain: Tuleb mõelda, kuidas külmast võitu saada!" Vooremaa, 30.01.2010 Marju Unt "Ärge öelge, et kasvule pole alternatiivi!" Director, märts 2011 "Jõgevamaa Reformierakonda juhib nüüdsest Kalmer Lain" Reformierakonna pressiteade, 7.12.2005
3. aastatuhat eKr

Sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. aastatuhat eKr | 3. aastatuhat eKr | 2. aastatuhat eKr | ► 3. aastatuhat eKr ehk kolmas aastatuhat eKr on ajavahemik, mis algas 1. jaanuaril 3000 eKr ja lõppes 31. detsembril 2001 eKr. (4. aastatuhat eKr – 3. aastatuhat eKr – 2. aastatuhat eKr – Sajandid) 30. sajand eKr 29. sajand eKr 28. sajand eKr 27. sajand eKr 26. sajand eKr 25. sajand eKr 24. sajand eKr 23. sajand eKr 22. sajand eKr 21. sajand eKr ...   Induse kultuur arendas välja ühtse kaalu- ja mõõtühikute süsteemi ning saavutas suure täpsuse pikkuste, massi ja aja mõõtmises. Minose kultuur Mesopotaamias hakati kasutama klaasi iseseisva kunstlikult loodud materjalina 2367 eKr – Hiina ajaarvamine algus. ...   ...   ...
Põltsamaa üksikkompanii

Põltsamaa üksikkompanii on Kaitseliidu Jõgeva maleva territoriaalne allüksus. Põltsamaa üksikkompanii vastutusala hõlmab Põltsamaa linna, Pajusi valda ja Puurmani valda. Allüksused[alaline kõdulink]. Jõgeva maleva koduleht. (Kasutatud 28. novembril 2012.)
Torma üksikkompanii

Torma üksikkompanii on Kaitseliidu Jõgeva maleva territoriaalne allüksus. Torma üksikkompanii vastutusala hõlmab Mustvee linna, Torma valda, Saare valda ja Kasepää valda. Allüksused[alaline kõdulink]. Jõgeva maleva koduleht. (Kasutatud 28. novembril 2012.)
2. aastatuhat eKr

Sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. aastatuhat eKr | 2. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat eKr | ► 2. aastatuhat eKr ehk teine aastatuhat eKr on ajavahemik, mis algas 1. jaanuaril 2000 eKr ja lõppes 31. detsembril 1001 eKr. (3. aastatuhat eKr – 2. aastatuhat eKr – 1. aastatuhat eKr – Sajandid) 20. sajand eKr 19. sajand eKr 18. sajand eKr 17. sajand eKr 16. sajand eKr 15. sajand eKr 14. sajand eKr 13. sajand eKr 12. sajand eKr 11. sajand eKr ...  Assüüria riik Vana-Egiptuse Keskmine riik Minose kultuur Egeuse kultuur Mükeene kultuur Babüloonia Hetiidid ... ... ... Karlova tüüpi kivikirves, leitud Emajõe ürgoru nõlvalt Vanimad Eesti alalt leitud kivikõplad
Kaabeltelevisioon

Kaabeltelevisioon (inglise community antenna television ehk CATV) on televisiooniprogrammide edastamine kasutajateni kaablivõrgu kaudu. Linnade ja muude asulate tihedamalt asustatud piirkondades levitatakse tele- ja ka andmesidesignaale peamiselt segavõrgu kaudu: signaalid edastatakse peajaamast sõlmjaamadesse valguskaabliga ja sõlmpunktidest majasisenditeni ning edasi korterite antennipesadeni koaksiaalkaabliga. Internetiprotokolli kasutava IPTV signaal jõuab kasutaja digiboksi eri liiki andmesidekaablite (telefonikaablitest kuni valguskaabliteni) kaudu. Eestis on kaablivõrgus olnud pikka aega kasutusel PAL-analoogsüsteem, millelt alates 2012. aastast on üle mindud digistandardil DVB-C põhinevale kaabeltelevisioonile. Kaabeltelevisioonivõrkudes pakutakse lisaks televisioonile ka andmesideteenuseid – interneti- ja telefoniühendust. DVB-C IPTV Digitelevisioon kui tehnoloogiline paratamatus
Otto Anslan

Otto Anslan (sündinud 17. juunil 1941) on eesti poliitik, endine Jõgeva linna RSN TK esimees. 1956. aastal lõpetas Anslan Torma 7-klassilise kooli (nüüdse Torma Põhikooli). Aastal 1969 lõpetas ta kaubatundjana Tallinna Riikliku ja Kooperatiivkaubanduse Tehnikumi. 1987–1993 oli Otto Anslan Jõgeva Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees. Ta kuulus ka 1992. aasta 13. novembril asutatud Jõgevamaa Linnade ja Valdade Liidu (nüüdse Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu) esimesse juhatusse. Hiljem on ta olnud Jõgevamaa Tarbijakaitse Ühingu juhatuse esimees. 1993. aastal kandideeris Anslan kohaliku omavalitsuse valimistel Jõgeval üksikkandidaadina (sai 38 häält), 1999. aastal valimisliidu Jõgeva Rahva Liit nimekirjas (sai 2 häält). 07.02.1997–01.01.2004 kuulus ta Rahvaliitu. Päring erakonnaregistrist (vaadatud 28. novembril 2012) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. aprill 2017. Vaadatud 28. novembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.vvk.ee/varasemad/k99/kandidaadid/8405.html "Jõgeva linnapeaks valiti Ants Paju" Vooremaa, 11. november 2000 (vaadatud 28. novembril 2012) "Jõgevamaa Omavalitsuste Liit sai 20-aastaseks"[alaline kõdulink] Vooremaa, 22.11.2012 (vaadatud 28. novembril 2012) Päring Vabariigi Valimiskomisjoni kodulehelt (vaadatud 28. novembril 2012) Otto Anslani foto Rahvusarhiivis (veebruar 1988)
Gravimeetriline analüüs

Gravimeetriline analüüs (inglise gravimetric analysis) ehk kaalanalüüs on analüütilises keemias kasutatav kvantitatiivse analüüsi liik, mis põhineb uuritava tahke aine (analüüdi) massi määramisel. Enamasti analüüt sadestatakse, sade eraldatakse, kuivatatakse ja kaalutakse. Teatud juhtudel saab proovi kaalutise põletamise (tuhastamise) järel määrata orgaanilise ja anorgaanilise aine sisaldust.
Ants Orgulas

Ants Orgulas (sündinud 10. novembril 1945 Tartus) on eesti ametnik ja poliitik, Jõgeva linnapea 1993–1996. Orgulas lõpetas Tartu Ülikooli kaugõppes ajaloo erialal. 1975. aastal pälvis ta auhinna võistlustööga "Kuuba Kommunistliku Partei kujunemine aastatel 1959–1965". Nõukogude ajal oli Orgulas ELKNÜ Jõgeva rajoonikomitee teine sekretär, hiljem EKP Jõgeva rajoonikomitee instruktor, rajooni täitevkomitee haridusosakonna juhataja ning täitevkomitee aseesimees ja plaanikomisjoni esimees. 1982. aastal lõpetas ta Leningradi Kõrgema Parteikooli, misjärel temast sai EKP Jõgeva rajoonikomitee teine sekretär. 1984. aastal määrati Orgulas Valga rajooni täitevkomitee etteotsa, kust ta naasis Jõgevale 1988. aastal EKP rajoonikomitee esimeseks sekretäriks. 1990. aastate algul juhtis ta Jõgeva maakonna volikogu. 1997. aastast oli Orgulas pikka aega Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu tegevdirektor Orgulas on Härjanurme Maarahva Seltsi liige. Ants Orgulas on abielus. Tal on kaks last: poeg Ants, kes on Nordecon Betooni eelarvestusgrupi juhataja ning tütar Ingrid, kes on Jõgeva maakonnas muusikaõpetaja. http://www.vvk.ee/varasemad/k99/kandidaadid/10033.html E. Kalmet "Ülesandeid raamatukogudele ja komsomolile" Punalipp 16. mai 1974, nr. 57, lk 1 "Jõgeva maavanema kandidaat jäi omavalitsuste toetuseta" ERR, 13.08.2009 http://www.jogevakodukant.ee/?show=article&group=75&articleid=231[alaline kõdulink] Riina Mägi "Ants Orgulas — omavalitsusliidu juht ja talusulane" Vooremaa, 14.11.2005
Aivar Lumi

Aivar Lumi (sündinud 17. märtsil 1956 Tallinnas) on Eesti poliitik, Jõgeva linnapea 1999–2000. Ta lõpetas aastal 1974 Põltsamaa Keskkooli ja aastal 1979 elektriinsenerina Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Lumi on töötanud juhtivatel kohtadel Jõgeva Seakombinaadis (hiljem MARKILO) ja aktsiaseltsis Jõgeva Soojus, AS-is Elcoteq Tallinn jm. Pärast linnapea ametit on ta olnud müügidirektor AS-is Eesti Munatooted. Lumi valiti Jõgeva linnavolikokku Isamaaliidu liikmena 1999. aasta kohalike omavalitsuste valimistel. Ta lahkus linnapea kohalt 2000. aasta oktoobris, kui Jõgeva linnavolikogu Isamaaliidu fraktsioon soovitas Lumel astuda tagasi enne umbusaldushääletust, mille põhjuseks ütles Reformierakonna maakonnaorganisatsiooni juht Peep Lillemägi, et umbusaldajaid ei rahuldanud linnapea juhtimisstiil. Lumi asemele valiti samuti Isamaaliitu kuulunud Ants Paju. http://www.poltsamaa.edu.ee/?sm=160 http://www.vvk.ee/varasemad/k99/kandidaadid/8131.html "Jõgeva linnapea Aivar Lumi esitas lahkumisavalduse" EPL, 31. oktoober 2000 (vaadatud 28. novembril 2012) "Jõgeva linnapea Aivar Lumi esitas lahkumisavalduse" EPL, 31. oktoober 2000
Kaksiktõde

Kaksiktõde (inglise double truth) ehk kaksiktõeteooria ehk kahe tõe teooria (inglise double-truth theory) ehk kahene tõde oli keskaegses filosoofias teooria, et filosoofia ja religiooni väiteid võivad, hoolimata vasturääkivusest, olla samaaegselt tõesed.
Kalad (tähtkuju)

Kalad (ladina Pisces) on ekliptika tähtkuju. Asub Veevalaja ja Jäära vahel. Kalade otsetõus on 1 h ja pindala 889 ruutkraadi ning on ulatuselt 14. tähtkuju. Eestis on ta vaadeldav sügisel. Kalades ei ole heledaid tähti, heledaim on Eta Piscium, mille näiv heledus on 3,62 m. Kalade tähtkujus asub spiraalgalaktikad Messier 74, NGC 488 ja NGC 520. Kalad on üks sodiaagi 12 tähtkujust. "Pisces Constellation: Facts About the Fishes". Space.com. Vaadatud 12. juuni 2019. "Pisces? Here's your constellation". EarthSky. Vaadatud 12. juuni 2019.
Karel Miljon

Karel Leendert Miljon (17. september 1903 Amsterdam – 8. veebruar 1984 Bennebroek, Bloemendaali vald, Põhja-Hollandi provints) oli Hollandi poksija. Ta oli kokku üheteistkordne Hollandi meister. Miljon sai poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Ernst Pistullale (Saksamaa) ning võites 3. koha kohtumises Donald McCorkindale'i (Lõuna-Aafrika Liit). Ta osales poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Harold Mitchellile (Suurbritannia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Miljon sai poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1. Euroopa meistrivõistlustel (Stockholm, 1925) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Thyge Petersenile (Taani) ning saades 3. koha kohtumises loobumisvõidu Thomas Harrisonilt (Inglismaa) ning 2. Euroopa meistrivõistlustel (Berliin, 1927) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Hein Müllerile (Saksamaa). 9. suveolümpiamängude poksivõistlus. Amsterdam 1928. Tulemused inglise keeles 8. suveolümpiamängude poksivõistlus. Pariis 1924. Tulemused inglise keeles 1. Euroopa meistrivõistlused poksis. Stockholm 1925. Tulemused inglise keeles 2. Euroopa meistrivõistlused poksis. Berliin 1927. Tulemused inglise keeles Karel Miljon veebisaidil Olympedia (inglise)
Thomas Jörist

Thomas Jörist (1677 Lokso küla, Kadrina kihelkond – 1750 Piiumetsa mõis) oli eesti ohvitser, kes teenis Põhjasõja ajal Rootsi sõjaväes. Jörist sündis Kadrina kihelkonnas Lokso külas. Ta astus novembris 1700 Rootsi ratsarügementi ja osales Narva lahingus, kus sai haavata. Väkke astus ka tema vend Johan. Thomas osales 1702. aastal Kliszówi lahingus, kus ta langes vangi ja vahetati välja Saksi vangide vastu, samuti võitlustes Poznańi ja Vepriku all. 1703. aastast teenis Jörist ooberst Johan August Meijerfeldti värvatud tragunirügemendis, kus sai 1706. aastal kapteniks, seega kompaniiülemaks. Rügement tegutses koos kuningliku peaarmeega Saksimaal. 1709. aastal osales Jörist Poltava lahingus ja langes pärast seda Vene vägede kätte vangi. Pärast vabanemist tuli ta Eestisse tagasi. Rootsi kuningas ülendas ta 1723. aastal ooberstleitnandiks (kolonelleitnandiks). Oma mõisas rajas ta muuhulgas ka kooli talupoegadele. Peeter Järvelaid, Poltaava — kui ühe maailma lõpp, www.eesti.ca, 02 Feb 2007 Peter Englund. Poltaava. Ühe armee häving. Rootsi keelest tõlkinud Ivar Rüütli. Tallinn: Argo, 2006, 325 lk. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2009. Vaadatud 28. novembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kalle Kroon, Eestlastest Rootsi sõjaväes Põhjasõja ajal, Sõdur: Eesti sõjandusajakiri, nr. 1, märts 2023 Otto Liiv, Eesti ohvitserid Põhja sõjas, Sõdur nr 3 1938, 67-71
Kuldsuud Põltsamaal

Kuldsuud Põltsamaal on iga-aastane üleriigiline gümnaasiumiõpilaste kõnevõistlus ja -laager Põltsamaal. Seda korraldab Põltsamaa Ühisgümnaasium alates aastast 2001. Kuldsuud Põltsamaal on laager, mis on samal ajal ka kõnevõistlus. Tavaliselt algab päev kõnevõistlusega ning jätkub õpitubade ja pannkoogikohvikuga. Pannkoogikohvikut korraldavad igal aastal kodundusklassi õpilased koos õpetaja Eve Oroga. Kõnevõistluse teemad aastati: Kõneõpetuse esitlus. Põltsamaa Ühisgümnaasiumi koduleht. Vaadatud 1. veebruar 2013 Raimo Metsamärt. "Põltsamaal esinesid kuldsuud". Vali Uudised, 8. märts 2017. Lk 4 Raimo Metsamärt. "Kuldsuu tiitel läks Pärnumaale". Vali Uudised, 16. märts 2018. Lk 4 Tabeli Info
Varsakabi (perekond)

Varsakabi (Caltha) on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Varsakabja perekonda kuulub 10 liiki mitmeaastaseid taimi. Liikide levilaks on põhja- ja lõunapoolkera parasvööde ning lähisarktiline vöönd. Lehed on varsakabja perekonda kuuluvatel taimedel reeglina südajad või neerjad. Caltha alba Caltha appendiculata Caltha dionaeifolia Caltha introloba Caltha leptosepala – ameerika varsakabi Caltha natans Caltha novae-zelandiae Caltha obtusa Caltha palustris – harilik varsakabi Caltha sagittata Caltha scaposa
Pildid näituselt

"Pildid näituselt" on vene helilooja Modest Mussorgski klaveripalade tsükkel (süit), mis on kirjutatud aastal 1874. Ta lõi selle sõbra, arhitekti ja kunstniku Viktor Hartmanni mälestuseks. See heliteos on näide sellest, kuidas helide abil on võimalik n-ö pilte maalida. Autor sai teose kirjutamise idee Hartmanni akvarellide ja joonistustuste näitust külastades. Ta kirjutas selle klaveripalade tsüklina, hiljem seadis selle orkestrile prantsuse helilooja Maurice Ravel. Nüüdisaegsema, elektroonilise variandi on loonud jaapanlane Isao Tomita. Tsükkel algab nn jalutuskäigu teemaga, mis pisut muudetuna kordub teoses viiel korral. Sellega loob helilooja pildi näitusesaalis ühe pildi juurest teise juurde jalutamisest. Esmalt esitab teema trompet ja siis ühineb sellega kogu vaskpillirühm. Teoses on 10 osa, millest igaüks kujutab üht pilti: "Gnomus" "Vana kindlus" "Tuileries' aiad" "Härjavanker" "Munast kooruvate tibude ballett" "Rikas ja vaene juut" "Limoges' turg" "Katakombid" "Baaba-Jagaa onn" "Kiievi väravad" "Rikas ja vaene juut" on komponeeritud kahe portree muljete põhjal. Ühel on kujutatud rikast, teisel vaest Poola juuti. Seda seisustevahet on helilooja püüdnud edasi anda ka muusikas: rikast juuti iseloomustab madal register ja võimukas kõla, vaest juuti aga kõrge register, ebalevust ja abitust peegeldav helipilt. Osas "Limoges' turg" annab helilooja väga kujundlikult edasi turu siginat-saginat, naiste lobisemist ja vaidlusi. "Katakombid" kujutab salapära ja kõhedust, mida tekitab viibimine maa-alustes käikudes ja koobastes, kuhu vanasti maeti ka surnuid.
Nova Prõluka

Nova Prõluka (ukraina keeles Нова Прилука) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 1942. Pindala on 5,07 km².
Inseneritöö

Inseneritöö, ka insener-tehniline tegevus (engineering), on inseneride tehtav projekteerimistöö, organiseerimistöö ja konsultanditöö. Inseneritöö eeldab lisaks erialastele teadmistele tehnikateaduste valdkondades ka inseneriasjanduses kehtivate seaduste ja standardite tundmist. Inseneritöö sisaldab nii konsultanditööd kui ka tehnilist projekteerimist. Inseneride Kutsenõukogu poolt on määratud inseneri kutsekvalifikatsiooni tasemed. Volitatud insener Insenerikoda Ajakiri Inseneeria Tehnika Insenerikultuur Eesti Inseneride Liit: Inseneri kutsekvalifikatsiooni tasemed
Auk nr 8

"Auk nr 8" on Marianna Kaadi 2010. aastal Baltic Film Productionis loodud dokumentaalfilm. Filmis jälgitakse Ida-Ukraina linna söekavanduslinna Snižne elu. Auk nr 8 andmekogus IMDb (inglise)
Noumenon

Noumenon (kreeka sõna: 'see, mis on mõeldav') on keskaja filosoofias kasutusele võetud termin, mis tähendab mingit mõeldavat objekti (inglise posited object) või sündmust, mis on mõistusega käsitatav, mõistusega n-ö nähtav. Terminile "noumenon" vastandatakse enamasti "fenomeni", mis tähendab, et miski on meeltega tajutav. Fenomen
Keha ja vaimu probleem

Keha ja vaimu probleem (inglise mind-body problem) on filosoofias probleem vaimu (inglise mind) ja aine (inglise matter) suhtest; eriti suhe teadvuse ja aju vahel. Filosoofias on keha ja vaimu temaatikat eri vaateviisid käsitlenud nii dualistlikult (näiteks dualistlik interaktsionism) kui ka monistlikult (näiteks materialism). Keha ja vaimu dualism
1348

1348. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad - 1340. aastad - 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad Aastad: 1343 1344 1345 1346 1347 - 1348 - 1349 - 1350 1351 1352 1353 7. aprill – Böömi kuningas Karl IV asutas Prahas Kesk-Euroopa esimese ülikooli Univerzita Karlova. ... ... ...
Klassikaline loogika

Klassikaline loogika (inglise classical logic), ka standardloogika (inglise standard logic), on matemaatilise loogika osa, mis koosneb klassikalisest lauseloogikast ja predikaatloogikast. Klassikalisele loogikale vastandub mitteklassikaline loogika. Meos, Indrek (2002). Filosoofia sõnaraamat. Tallinn: Koolibri. Lk 135. ISBN 9789985013557.
Mitteklassikaline loogika

Mitteklassikaline loogika (inglise non-classical logic), ka alternatiivloogika (inglise alternative logic), on matemaatilise loogika osa, mille moodustavad 19. sajandil välja kujunenud teooriad. Mitteklassikalisele loogikale vastandub klassikaline loogika. Meos, Indrek (2002). Filosoofia sõnaraamat. Tallinn: Koolibri. Lk 135. ISBN 9789985013557.
Eveline Adelheid von Maydell

Eveline Adelheid von Maydell (aastani 1914 Frank; 19. mai 1890 Teheran – 24. detsember 1962 Sintra, Portugal) oli Eestis tegutsenud saksa soost siluetikunstnik. Eveline Adelheid von Frank sündis Teheranis Saksa saadiku arheoloog Hermann Franki peres. Tema lapsepõlv möödus Pärsias ja noorusaeg Eestis Pärnumaal. Aastatel 1900–1910 suvitas ta Pärnus ja ema sugulaste Brandtide juures Kaelase mõisas. Eveline von Maydelli kunstiõpingud algasid Riias G. von Roseni ja jätkusid Peterburis I. Bilbini juures ja lõppesid Düsseldorfi Akadeemias. Täiendas end arvatavasti 1912–1920 Breslaus. Entomoloog Guido Nikolai von Maydell ja Eveline Frank abiellusid 1914. aastal Pärnus ja asusid elama Poola, 1922. aastal emigreerusid nad Ameerikasse. Eveline Maydell töötas New Yorgis Loodusmuuseumi kunstnikuna ja vabakunstnikuna. Pärast mehe surma 1934. aastal viibis Eveline von Maydell pikemat aega Eestis. 1940. aastal siirdus kunstnik Soome ja sealt edasi taas Ameerikasse, kinkides oma kodu sisustuse ja kunstiteosed Eesti Kunstimuuseumile. Tema teosed anti hiljem üle Eesti Ajalooarhiivile. 1950. aastast elas Lissabonis. Eveline von Maydell suri 1962. aastal Portugalis. Eveline von Maydell on lõiganud suure hulga portreid riigimeestest, kirjanikest, kunstnikest jne. Väärtusliku osa tema loomingust moodustavad peened eluolustikulised pildid daamidest, lastest ja loomadest ajastuomases miljöös paljude ažuursete detailidega. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996, lk 303. Näitus "Eveline von Maydelli käärilõiked". Ajalooarhiiv, 2001.
Traditsiooniline loogika

Traditsiooniline loogika (inglise traditional logic) ehk Aristotelese loogika (inglise Aristotelian logic) on koondnimetus loogikale, mis sai alguse Aristotelesest ja domineeris kuni 19. sajandi lõpuni, mil see asendus matemaatilise loogikaga.
Meditsiinieetika

Meditsiinieetika (inglise medical ethics) on rakenduseetika valdkond, kus uuritakse eetilisi probleeme, mis kerkivad esile meditsiinis.
35 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | 20. aastad eKr | 10. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 38 eKr | 37 eKr | 36 eKr | 35 eKr | 34 eKr | 33 eKr | 32 eKr | ► | ►► Aasta 35 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 719 ab urbe condita. ... ... Sextus Pompeius, Vana-Rooma sõjaväelane
Meelteandmed

Meelteandmed ehk meeleandmed (inglise sense data, sense-data) on tajufilosoofias (inglise philosophy of perception) inimese poolt vahetult (meeltega) tajutavad andmed. Meelteandmeid esineb ka siis, kui reaalset asja või välisärritajat polegi, nt meelepette ehk illusiooni korral. Termini "meelteandmed" asemel kasutasid John Locke ja George Berkeley samatähenduslikku terminit "idee", David Hume aga terminit "mulje". Meos, I., 2002. Filosoofia sõnaraamat. Tallinn, kirjastus Koolibri. Lk 174
1347

Sajandid: 13. sajand – 14. sajand – 15. sajand Aastakümned: 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad – 1340. aastad – 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad Aastad: 1342 1343 1344 1345 1346 – 1347 – 1348 1349 1350 1351 1352 1347 (MCCCXLVII) oli 14. sajandi 47. aasta. 3. august – Saja-aastane sõda: Pärast 11 kuud kestnud piiramist langes Calais' linn inglaste kätte. 27. september – Saja-aastases sõjas sõlmiti Inglismaa kuninga Edward III ja Prantsusmaa kuninga Philippe VI vahel Calais' vaherahu. Katkulaine jõudis Euroopasse. 7. juuni – Saksa ordu kõrgmeister andis Harju-Viru üle Liivimaa ordule. ... 11. oktoober – Ludwig IV, Saksa kuningas alates 1314, Saksa-Rooma keiser alates 1328.
Missioon

Missioon (ladina sõnast missio 'lähetus') on mingi vastusrikas ülesanne või seda ülesannet täitev üksus (nt delegatsioon). Sõna on kasutusel ka terminina. Missioon on mingi organisatsiooni tegevuse eesmärgid ja nende alus, mis on määratletud organisatsiooni arengukavas ja toetavad organisatsiooni visiooni. Missioon (diplomaatia) (ka diplomaatiline missioon) on eriülesandega diplomaatiline lähetus. "Missioon" ("Der Auftrag") on 1980. aasta Saksa näidend endiselt Ida-Saksa näitekirjanikult Heiner Müllerilt. Misjon Misjon (usundilugu) Mission The Mission La Mission