laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ökoloogiline turundus

Ökoloogiline turundus ehk Roheturundus on turundusharu, mis reklaamib keskkonnahoidlikke või keskkonnaprobleemidele lahendusi pakkuvaid tooteid ja tootmisviise. Ökoloogiline turundus kujunes välja 1990. aastatel. Ökoloogilise turunduse osakaal on kasvu teel ja see on põhjustanud ka rohepesufenomeni levikut. Ökoloogilise turunduse edu sõltub peaasjalikult tarbijate keskkonnateadlikkusest, samuti selle turundusharu eetilisusest, tõepärasusest ja veenvusest. Roland Bachmann on Eesti ettevõtja ja keskkonnasõbraliku turunduse eestvedaja alates 2023 aastast. Ta on tuntud kui roheturunduse tegevjuht ja eestvedaja, kes on pühendunud keskkonnasõbralike toodete ja teenuste edendamisele Eestis. Bachmann on tuntud oma kirgliku panuse poolest keskkonnateadliku turunduse valdkonnas. Ta on juhtinud mitmeid projekte, mis on suunanud ettevõtteid keskkonnasõbralikumatele praktikatele. Tema eesmärk on suurendada teadlikkust keskkonnasõbralike toodete ja teenuste tähtsusest ning aidata ettevõtetel integreerida säästlikke lahendusi oma äritegevusse. Lisaks oma tööle roheturunduse tegevjuhina on Bachmann avaldanud mitmeid artikleid ja juhendeid keskkonnasõbraliku turunduse teemadel. Ta on ka kõneldud erinevatel säästlikkusega seotud üritustel ja konverentsidel, jagades oma teadmisi ja kogemusi teistega. Roland Bachmanni panus keskkonnasõbraliku turunduse edendamisse Eestis on märkimisväärne ja tema tegevus on aidanud ettevõtetel muutuda keskkonnasõbralikumaks. Tema juhendamisel on roheturundus muutunud oluliseks platvormiks, kus ettevõtted saavad juhendeid ja abi üleminekul keskkonnasõbralikke praktikaid. Keskkonnahoidlik tarbimine Rohepesu Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 10.07.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 10.07.2011)
Ökooptimism

Ökooptimism on arvamus, et inimtegevus ei ohusta kunagi tõsiselt ökoloogilist tasakaalu ja ökosüsteemi toimimist, sest looduskeskkond suudab inimmõju alati tasakaalustada ja absorbeerida. Enamik teadusringkondi peab tänapäeval seda mõtteviisi põhjendamatuks. Tehnoloogiline optimism Ökopessimism Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 10.07.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 10.07.2011)
Metskurvits

Märksõna kurvits suunab siia; kurvitsa all võidakse mõelda ka linnuperekonda (kurvits (perekond)) või perekonnanime (Kurvits (perekonnanimi)) Metskurvits (Scolopax rusticola) on linnuliik kurvitslaste sugukonnast. 2022. aastal valiti metskurviks Eesti aasta linnuks. Sel ajal oli Eestis ligi 50 000 metskurvitsa paari. Metskurvits teeb kevadsuviseid mängulende mitu kuud järjest, lennu ajal koriseb "korr-korr" ja siis teeb "piiks". Looduses on metskurvitsat tema varivärvuse tõttu raske märgata. Metskurvitsale sarnanevad Eestis kolm lindu: tikutaja, rohu- ja mudanepp, kuid need on metskurvitsast väiksemad. Isaslindudel on mitu paarilist, kolm kuni viis emaslindu, kes kasvatavad pesitsushooaja jooksul kuni kaks pesakonda üksi üles. Emane metskurvits on üks väheseid linde, kes suudab lennates oma poegi ohutumasse kohta viia. Metskurvitsa nägemine on 360-kraadise vaateväljaga. Suurel linnuõhtul annab kuldnokk aasta linnu tiitli üle metskurvitsale Mari Kendla (3. veebruar 2022). "Keelesäuts. Aasta 2022 tegijad looduses. Metskurvits ja ahven". Vikerraadio. Vaadatud 16. veebruar 2022. ERR (11. jaanuar 2022). "Aasta lind nepp peab mitut naist". ERR. Vaadatud 4. augustil 2023. Johnsgard, Paul. "A Review of P view of Parental Carr ental Carrying of Y ying of Young by Waterfowl" (PDF). Metskurvits andmebaasis eElurikkus
Ökoterrorism

Ökoterrorism on terrorivõtete kasutamine eesmärgiga kaitsta keskkonda. Terror, mida kasutatakse inimeste ja/või nende omandi vastu, avaldub enamasti vägivalla-, sabotaaži- ja vandalismiaktidena. Ökoterrorismi terminit kasutatakse ka legaalsete mittevägivaldsete keskkonnakaitseaktsioonide "sildistamiseks" nende halvustamise eesmärgil. Ökoterrorismi all võidakse mõnikord mõelda ka terrorismi vormi, kus relvana kasutatakse ökorelva. Greenpeace Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 10.07.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 10.07.2011)
Kurvitslased

Kurvitslased (Scolopacidae) on lindude sugukond kurvitsaliste seltsist. Kurvitslased on väikese või keskmise suurusega pikanokalised linnud. Neil on pikad peenikesed jalad, mille pikkus on liigiti erinev sõltuvalt sellest, kui sügavas vees nad on kohanenud toitu otsima.. Osa kurvitslasi sööb ka maismaaputukaid. Kurvitslased on ka head lendajad ja paljud ka head ujujad, Mõned liigid oskavad ohuolukorras isegi sukelduda. Kurvitslased pesitsevad avamaastikul ning pojad lahkuvad pesast juba mõnepäevastena. perekond hallkibu hallkibu Xenus cinereus perekond kivirullija kivirullija Arenaria interpres perekond koovitaja suurkoovitaja Numenius arquata väikekoovitaja Numenius phaeopus perekond kurvits Scolopax metskurvits Scolopax rusticola perekond mudanepp mudanepp Lymnocryptes minimus perekond nepp rohunepp Gallinago media tikutaja Gallinago gallinago perekond neppvigle tundra-neppvigle Limnodromus scolopaceus raba-neppvigle Limnodromus griseus stepi-neppvigle Limnodromus semipalmatus perekond ruugerüdi ruugerüdi Tryngites subruficollis perekond rüdi meririsla Calidris maritima soorüdi Calidris alpina perekond tilder heletilder Tringa nebularia mudatilder Tringa glareola punajalg-tilder Tringa totanus perekond tutkas tutkas Philomachus pugnax perekond veetallaja suur-veetallaja Phalaropus tricolor perekond vigle mustsaba-vigle Limosa limosa vöötsaba-vigle Limosa lapponica perekond vihitaja vihitaja Actitis hypoleucos
Rakuteooria

Rakuteooria on vaadete süsteem, mille kohaselt kõik organismide (nii loomade kui ka taimede) elundid ja osad koosnevad rakkudest. Selle kohaselt on rakud kõige väiksemad elu vormid (üksik rakk suudab toime tulla kõikide eluks vajalike funktsioonidega), seega kõike, mis pole rakk või ei koosne rakkudest (näiteks viirus), ei saa lugeda elusaks. Rakuteoorial on kolm peamist osa: kõik elav koosneb rakkudest, rakud on kõige väiksemad elavad osakesed ja kõik rakud tulevad varem olnud rakkudest. Rakuteooriat on laialdaselt uuritud ning väga paljud organismid on seda toetanud, kuid rakuteoorial on erandeid. Seened koosnevad pikkadest niitidest, mida nimetatakse hüüfideks, millel on palju tuumi, kuid viimased pole rakuseintega üksteisest eraldatud. Skeletilihased koosnevad lihaskiududest, mis on palju suuremad kui üks rakk ja sisaldavad mitusada tuuma. Kui punased verelibled ehk erütrotsüüdid on välja arenenud ja vabanenud vereringesse, ei sisalda nad rakutuuma. Paljunemisvõime puudub ka mitmetel teistel rakkudel (näiteks närvirakkudel). Rakuteooria loomises mängisid võtmerolli Theodor Schwann, Matthias Jakob Schleiden ja Rudolf Virchow. Hiljem on rakuteooriat täiustatud. Tsütoloogia EE 8. köide, 1995.
Kabotaaž

Kabotaaž ehk rannalaevandus on oma riigi sadamate vaheline kaubanduslik meresõit. Eristatakse väikest ja suurt kabotaaži. Esimesel juhul toimub meresõit ühe mere piires, teisel juhul mitme mere piires. EE 8. köide, 1995. eRT: Kaubandusliku meresõidu koodeks
Rass (bioloogia)

Rass on mingite geneetiliste iseärasustega organismide liigisisene rühm (takson). Lisaks geneetilisele erisusele eristab geograafilisi rasse üksteisest erinev levila, ja ökoloogilisi rasse sama ala erinevate elupaikade asustamine. Botaanikas nimetatakse aretusega saadud rasse sortideks, zooloogias tõugudeks. geograafiline rass inimrassid teisend (bioloogia) tõug ökoloogiline rass EE 8. köide, 1995. EE 8. köide, 1995.
Sõnumileht

Sõnumileht oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Eestis aastail 1995–2000. Leht ilmus 6 korda nädalas. 1997. aastast oli Sõnumileht saadaval ka Interneti-väljaandena. Laupäevase numbri nimi oli Nädalavahetuse Sõnumileht ja 1997–1998 ilmus ajalehel lisa nimega Pealinn. Algul oli Sõnumileht kvaliteetne veidi vasakpoolse kallakuga ajaleht, aga 1998. aastast sai ajalehest tabloid. 2000. aastal ühines Sõnumleht Õhtulehega väljaandeks SL Õhtuleht. Pärast Rahva Hääle erastamist 1994. aastal lahkusid mitmed ajakirjanikud lehe toimetusest eesotsas Toomas Leitoga, rajades uue lehe Eesti Sõnumid. Lepiksoni ja Luige majanduslikul toel toimis uus ajaleht 1995. aasta septembrini, kuni investorid otsustasid lehe Eesti Päevalehega ühendada. Peatoimetajat Leitot sellest ei informeeritud ja lehe sulgemisest sai ta teada alles pärast ajalehtede liitmist. Pärast Eesti Sõnumite sulgemist leidis Leito uued investorid (teiste seas Rein Kaarepere, Oliver Kruuda, Mait Metsamaa) ja veel samal aastal anti välja uus ajaleht Sõnumileht. Lehe toimetuse moodustasid Eesti Sõnumite endised ajakirjanikud, keegi Eesti Päevalehte üle ei läinud. Leito loobus varasemast peatoimetaja kohast ja oli lehes kirjastaja ning mänedžer. Aastatel 1995–1996 oli peatoimetaja Ainar Ruussaar, 1996–1998 Mart Luik ning juulist 1998–2000 Urmo Soonvald. 1998. aastal ostis osaluse Sõnumilehes Norra meediagrupp Schibsted ja ajalehest sai tabloid. 1999. aastal oli ajalehe tiraaž umbes 30 000, see oli trükiarvu järgi kuues ajaleht Eestis. Sõnumileht konkureeris teise tabloidlehe, Õhtulehega ning see viis 1999. aasta suvel hinnasõjani kahe ajalehe vahel. Selle tulemusena kasvas ajalehe populaarsus ja mõlema ajalehe trükiarv suurenes. 3. juulil 2000 need konkureerivad ajalehed liitusid, uue ajalehe nimeks sai SL Õhtuleht. Sõnumileht Digaris "Sõnumileht". Eesti entsüklopeedia. 2003. Vaadatud 27.06.2023. "Sõnumileht : SL / AS Sõnumileht ; peatoimetaja Urmo Soonvald". E-varamu. Originaali arhiivikoopia seisuga 27.06.2023. Vaadatud 27.06.2023. Raidla, Peeter (12.03.2020). "Mäletades ja mälestades Toomas Leitot". Maaleht. Luik, Hans H. (11.03.2020). "Tehtud sai palju. Puhka nüüd rahulikult, Toomas". Eesti Ekspress. "Ainar Ruussaar asub tööle BNS-i peatoimetajana". Sõnumileht. 25.09.1996. Lk 4. "Mart Luik sai Sõnumilehe uueks peatoimetajaks". Postimees. 30. oktoober 1996. "Sõnumilehe etteotsa asub Urmo Soonvald". Postimees. 10.07.1998.
Rauabakterid

Rauabakterid on kemoautotroofsed bakterid, kes võivad elutegevuseks vajaliku energia saada kahevalentse raua ühendeid kolmevalentseks oksüdeerides. Sellist toitumisviisi, kus kasutatakse rauaühendeid, nimetatakse siderotroofiaks. Siderotroofia Rauaringe EE 8. köide, 1995.
Kihnu Jõnni mälestusmärk

Kihnu Jõnni mälestusmärk asub Pärnus Jahtklubi territooriumil. Mälestusmärgi autor on skulptor Tauno Kangro. Mälestusmärk avati 14. mail 2011. Mälestusmärgi tellis Pärnu Rotary klubi. Kihnu Jõnn "Kihnu Jõnnu mälestusmärgi avamine" Eesti Laevajuhtide Liit, 6. juuni 2011
Maarja-Magdaleena kogudus (täpsustus)

Maarja-Magdaleena kogudus on Eestis mitme koguduse nimi: Luterlikud kogudused: Maarja-Magdaleena kogudus, asub praeguse haldusjaotuse järgi Tartu maakonnas Tartu vallas. Koeru Maarja-Magdaleena kogudus, asub praeguse haldusjaotuse järgi Järva maakonnas Järva vallas. Kärla Maarja-Magdaleena kogudus, asub praeguse haldusjaotuse järgi Saare maakonnas Saaremaa vallas. Rapla Maarja-Magdaleena kogudus, asub praeguse haldusjaotuse järgi Rapla maakonnas Rapla vallas. Ridala Püha Maarja Magdaleena kogudus, asub praeguse haldusjaotuse järgi Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Ruhnu Püha Magdaleena kogudus, asub praeguse haldusjaotuse järgi Saare maakonnas Ruhnu saarel. Mõisaküla Maarja-Magdaleena kogudus, asub praeguse haldusjaotuse järgi Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Mustamäe Maarja-Magdaleena kogudus, asub Tallinnas, Mustamäel. Õigeusu kogudused: Haapsalu Maria-Magdaleena kogudus, asub Lääne maakonnas, Haapsalus.
Teaduslik skeptitsism

Teaduslik skeptitsism (inglise scientific skepticism, rational skepticism, skeptical inquiry) on mõttesuund, mis seab kahtluse alla väited, millel puudub empiiriline tõendusmaterjal ja mida ei saa või ei osata kontrollimiseks korrata. Teadusliku skeptitsismi meetod on nagu teaduselgi teaduslik meetod. Mitmed teadlased ja filosoofid (nt Robert K. Merton) väidavad, et kõiki ideid peab kontrollima ja need ideid peab olema võimalik allutatama tugevale ja põhjalikule analüüsimisele. Teadusliku skeptitsismi tuntumate esindajate seas on Bertrand Russell, Carl Sagan ja James Randi. MTÜ Eesti Skeptik Sagan, Carl. Deemonitest vaevatud maailm: teadus kui küünal pimeduses. Tallinn, Valgus. Inglise keelest tõlkinud Mart Kangur Hannu Lauerma “Usk, lootus ja ohtlik bluff. Julgustamisest vaimse terrorini” Tõlkinud Ene Kaabers. Kirjastus K&K, 2009. 277 lk. The Sceptic's Dictionary The Committee for Skeptical Inquiry Quackwatch
Harilik kedristõlvik

Harilik kedristõlvik (Cordyceps militaris) on perekonda kedristõlvik kuuluv mittesöödav parasiitne seen. Seene eosed asuvad mullas, kus leidub ka liblikate röövikuid. Eosed põhjustavad röövikutel surmahaigust: nad nukkuvad, aga seejärel surevad ja nukust kasvab välja hoopis seene viljakeha. Harilik kedristõlvik võib parasiteerida ka maa-alustel murumunadel. Seen võib kasvada nii üksi kui hulgakesi. Viljakeha on nuiakujuline, ülevalt jämedam kui alt, 2–8 cm kõrge ja sageli kõver. See on kollakasoranži värvi, sageli alt kahvatum, ülevalt vinniline ja alt sile. Seene eosed moodustavad pikki jadasid, mis lagunevad üksikuteks ellipsikujulisteks eosteks. Eose mõõtmed on 2–4,5 × 1–1,5 μm. Harilik kedristõlvik sisaldab põletikuvastaseid polüsahhariide, mis on tõhusad kasvajate ja nende metastaasi vastu. Seen sisaldab kordütsepiini, mis tapab baktereid. Hiina rahvameditsiinis kasutatakse harilikku kedristõlvikut afrodisiaakumina, kopsude ja neerude raviks, külmetusest paranemiseks ja ergutina. Saksamaa Mükoloogiaselts valis hariliku kedristõlviku 2007. aasta Saksamaa aasta seeneks. Kuo, M. (2006, October). Cordyceps militaris. Retrieved from the MushroomExpert.Com Web site: http://www.mushroomexpert.com/cordyceps_militaris.html (inglise keeles) Harilik kedristõlvik andmebaasis eElurikkus
Kedristõlvik

Kedristõlvik (Cordyceps) on perekond seeni sugukonnast kedristõlvikulised, seltsist helekottseenelaadsed. Perekonnas on umbes 600 liiki. Enamikus parasiteerivad putukatel, mõned ka teistel seentel. Kedristõlvik on Hiina meditsiinis kasutusel kui loomse päritoluga ravim, kuna kasutatakse nii taime kui ka putukavastset, millel taim parasiteerib. Toonikut kasutatakse neeru- ja kopsuhaiguste leevendamiseks. Arvatakse, et ta ravib köha ja tugevdab immuunsüsteemi. Seda kasutati ka meestele afrodisiaakumina. Cordyceps coccinea – verev kedristõlvik Cordyceps militaris – harilik kedristõlvik Ophiocordyceps sinensis – hiina mardustõlvik, end. hiina kedristõlvik Tolypocladium ophioglossoides – hirvepähkli-kedristõlvik "Chinese Medicine Specimen Database". libproject.hkbu.edu.hk. {{cite web}}: eiran teksti "access-date30 March 2023" (juhend)
Tatjana Tsivjan

Tatjana Civjan (Tatjana Vladimirovna Tsivjan (Mihhailova), Татьяна Владимировна Цивьян (Михайлова), sündinud 3. veebruaril 1937 Moskvas) on keeleteadlane ja semiootik. Ta õppis 1954–1959 Moskva Ülikoolis klassikalist filoloogiat. Tema õpetaja on Vladimir Toporov. Ta on tegelenud tüpoloogilise lingvistikaga, balkanistikaga, semiootikaga, teksti struktuuri analüüsiga. Venekeelne lühibiograafia
Kortesjärvi vald

Kortesjärvi oli vald Soomes Lõuna-Pohjanmaa maakonnas. Ta asutati aastal 1865. Kortesjärvi piirnes Alahärmä, Evijärvi, Kauhava, Lappajärvi, Pedersöre ja Nykarleby linnaga. 1. jaanuaril 2009 ühinesid Kortesjärvi, Alahärmä, Ylihärmä ning Kauhava linn uueks Kauhava linnaks. Isomäki, Kielinen, Kortesjärvi (keskus), Purmojärvi, Rantala, Saarijärvi, Ylikylä, Manninen, Nuottimäki, Fräntilä, Kukkola, Pellinen, Pirttinen Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019.
Dmitri Segal

Dmitri Segal (Дмитрий Михайлович Сегал, sündinud 1938. aastal Moskvas) on juudi rahvusest vene filoloog ja semiootik. Ta osales Tartu-Moskva semiootikakoolkonna suvekoolides Käärikul. Ta elab alates 1970. aastast Iisraelis. Lühibiograafia
Aulos

Aulos (vn kr αὐλός, mitmuses αὐλοί auloi) oli vanakreeka puhkpill, mida on tihti kujutatud kunstis ja leitud arheoloogilistel väljakaevamistel. On tõendeid mitut tüüpi auloste kohta. Ühe toru ja ilma lesthuulikuta instrumenti nimetati monaulos (μόναυλος –μόνος 'üksik'). Ühe toruga pill, mida hoiti horisontaalselt, nagu tänapäeval flööti, oli plagiaulos (πλαγίαυλος – πλάγιος 'külgsuunas'). Kõige tavalisem aulosetüüp oli lesthuulikuga. Arheoloogilised leiud, joonistused ja muud tõendid näitavad, et see oli tavaliselt kahekordne lesthuulik, nagu oboel. Kuigi aulos on tihti ekslikult tõlgitud kui 'flööt', kirjeldati selle kõla "läbilõikava, pealetükkiva ja ärritavana", sarnanedes rohkem torupilliga. Seda võidi kasutada sõjaväemuusika esitamiseks, kuid sagedamini on seda kujutatud muudes situatsioonides. Selle mäng saatis füüsilisi ajaviiteid nagu näiteks maadlus, kaugushüpe, kettaheide, samuti ohverdamist. Kuigi aristokraadid, kellel oli palju vaba aega, harrastasid mõnikord aulosemängu, seostati pärast viiendat sajandit aulost peamiseltkutseliste muusikutega, tihti ka orjadega. αὐλός, Henry George Liddell, Robert Scott, A Greek-English Lexicon, on Perseus Howard, Albert A., "The Αὐλός or Tibia", Harvard Studies in Classical Philology nr 4, 1893, lk 1-60 West, Martin L., "Ancient Greek Music", Clarendon Press, 1992, ISBN 0-19-814975-1, lk 81–85 The History of Musical Instruments, Curt Sachs, 1940
Pääsküla jõgi

Pääsküla jõgi on Vääna jõe parempoolne lisajõgi. See jõgi algab 1,5 km Saku alevist kirde suunas (Tallinna ringtee lähedal) ning suubub Alliku külas Vääna jõkke. Jõe pikkus on 12 km ja jõgikonna pindala on 41 ruutkilomeetrit. Suurimad sissevoolavad veekogud on Valdeku ja Tänassilma peakraavid. Valdava osa oma veest saab Pääsküla jõgi Pääsküla rabast, mille vahel ta lookleb roostunud lammialal. Keskjooksul on jõgi mitme kilomeetri ulatuses Tallinna linna ja Saue valla piiriks, läbides Laagri tihehoonestusega ala, mis on ka jõe üks suuremaid reostajaid. Teine suur reostaja on jõe ääres paiknev suletud Pääsküla prügila oma nõrgveega. Alamjooksul on jõgi suhteliselt sügavas orus, mida kohati ääristavad ka paekivipaljandid (näiteks endise Koru veski juures). Vanemad kaardid (sealhulgas Ludwig August Mellini 18. sajandi lõpul koostatud kaart) näitavad, et Pääsküla jõgi sai alguse Vääna jõest. Seega moodustas Pääsküla kõvik kunagi hiiglasliku jõesaare. Nõukogude aja teisel poolel oli Pääsküla jõgi tugevalt reostunud, mille tagajärjel hävis valdav osa kalastikust. Nüüdseks on olukord paranenud seoses Laagri kanalisatsiooni arenguga, põllumajandusliku koormuse vähenemisega ning Pääsküla prügila sulgemisega (kuigi vähesed prügila nõrgveed võivad teataval määral reostada veel mitukümmend aastat). Huviväärseim objekt jõe ääres on vana Tallinna–Pärnu maantee kivisild (ehitatud 1860. aasta paiku, arhitektuurimälestis). Pääsküla jõgi Pääsküla rabas Pääsküla jõgi Pääsküla rabas Pääsküla jõgi Laagri alevikus Vaade jõele Pääsküla kivisillalt Pääsküla jõgi ja Pääsküla kivisild Pääsküla jõgi Laagri alevikus "Pääsküla jõe puhastamisega on kavas jätkata". Nõmme Sõnumid. 3. aprill 2010, lk 3 H. Kink, TTÜ Geoloogia Instituut "Loodusmälestised 8, Natural Heritage of Estonia 8, Harjumaa Harku, Keila, Padise"; Teaduste Akadeemia kirjastus, Tallinn 2003, lk 22  Pääsküla jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Voodilina

Voodilina on tekstiilitükk, millega kaetakse voodis madrats ja mille peal lamatakse. Voodilinu on kahte sorti: tavalised nelinurksed ja madratsile kummi abil ümbertõmmatavad linad. Viimaste eeliseks on see, et nad ei libise voodi kasutamise ajal ära. Tavalise lina ääred võidakse ka võimalusel madratsi ääre alla toppida. Traditsiooniliselt on voodilinad olnud valged, kuid tänapäeval on levinud eri värvused ja mustrid. Materjalide hulgas on puuvill, lina, satään, siid, kunstsiid, bambuskiud ning puuvilla ja polüestri segud. Mitmel pool maailmas kasutatakse kahte voodilina. Inimene lamab siis kahe lina vahel ja pealmise lina peal asuvad tekk ja muud voodikatted.
Eka Beselia

Eka Beselia (sündinud 6. novembril 1971) on Gruusia jurist ja poliitik. Ta on advokaadina kaitsnud eksiili siirdunud endist kaitseministrit Irakli Okruašvilit ja spionaažis süüdistatud fotograaf Giorgi Abdaladzet ning nõustanud poliitikasse tulla soovinud miljardäri Bidzina Ivanišvilit. Beselia oli Irakli Okruašvili opositsioonilise partei Liikumine Ühtse Gruusia Eest peasekretär. 2008. aastal valiti ta Gruusia parlamenti, kuid ta loobus mandaadist protestiks väidetava valimistulemuste võltsimise vastu. 2010. aastal lahkus ta parteist, põhjendades seda vaadete lahkuminekuga Okruašviliga poliitvangide kohtlemise ja õiglase kohtupidamise küsimustes, teatades et tema arvates on inimõiguste kaitsmine kujunenud poliitilises kliimas esmane prioriteet. Beselia on ühenduse Solidaarsus Illegaalsete Vangidega (teistel andmetel Solidaarsus Poliitvangidega või Solidaarsus Meelsusvangidega) juht ja tuntud vangide õiguste eest võitleja. 2008. aastal anti Beselia 15-aastane poeg Rati Milorava kohtu alla süüdistatuna poevalvuri solvamises ja grupiviisilises huligaansuses. 2009. aastal anti Beselia vend ja poeg kohtu alla süüdistatuna isiku solvamises ja füüsilises ründamises ning vastuhakkamises politseile. Beselia, kes kohtus oma poega kaitsjana esindas, avaldas arvamust, et süüdistuste tegelikuks ajendiks oli tema poliitiline tegevus. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 19. juulil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://groups.yahoo.com/group/opencaucasus/message/1111[alaline kõdulink] http://www.messenger.com.ge/issues/2051_february_24_2010/2051_salome.html http://georgianpeoples.com/print.php?lang=eng&news_id=508[alaline kõdulink] http://geo.interpressnews.ge/en/justice/30241-eka-beselia-releases-address-regarding-giorgi-abdaladzes-admission-of-guilt.html[alaline kõdulink] http://georgiandaily.com/index.php?option=com_content&task=view&id=3809&Itemid=134 http://www.humanrights.ge/index.php?a=main&pid=7947&lang=eng
Vlassihha

Vlassihha (varem ka Odintsovo-10, ametlikult Kinnine sõjaväelinnak Nr 22/1 ) on sõjaväelinnak ja kinnine asula (töölisalev) Venemaal Moskva oblastis Odintsovo rajoonis. Asub Odintsovost 2,5 km loodes. Vlasihha eraldati Odintsovo linnast ja moodustati kinnine asula 19. jaanuarist 2009. Vlassihhaga liideti ka Judino aleviku Školnõi mikrorajoon. Vlassihhas asub Venemaa strateegiliste raketivägede staap ja Venemaa strateegiliste tuumarakettide keskkomandopunkt. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 19. juulil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Vlassihha koduleht
Abonentnogo Jaštšika 001

Abonentnogo Jaštšika 001 (vene keeles Посёлок абоне́нтного ящика 001) on alev Moskva oblastis Odintsovo rajoonis Odintsovo linnaasunduses. Asub Odintsovo linnast kirdes 500 m Lohhino külast lääne pool. 2006. aastal oli asulas 19 elanikku. Q46574459
Muhu murrak

Muhu murrak on üks eesti keele saarte murde murrakutest. Selle põhiline kõnelemise ala on Muhu saar. Muhu murrakuala on siirdeala saarte murde ja läänemurde vahel. Kõige olulisem erijoon võrreldes saarte murdega on õ-hääliku olemasolu. Muhu murdesõnastik "Muhu murre jõudis netiavarustesse", Meie Maa, 15. aprill 2011 "Muhu murde ümber kihiseb", Saarte hääl, 1. november 2007 "Muhulased tahavad hakata oma noortele muhu kielt õpetama", Saarte Hääl, 6. detsember 2007