laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Cheick Doucouré

Cheick Oumar Doucouré (sündinud 8. jaanuaril 2000 Bamakos) on Mali jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Crystal Palace ja Mali jalgpallikoondises. Ta alustas jalgpalli mängimist kodumaal, kui liitus 2009. aastal Bamakos jalgpalliakadeemiaga JMG Academy. 2018. aastal liitus ta Prantsusmaa klubiga Lens. Alates hooajast 2018/19 kuulus ta Lensi põhikoosseisu. Aastatel 2020–2022 mängis ta Lensiga kaks hooaega Prantsusmaa kõrgliigas. 2022. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Crystal Palace'iga. Mali jalgpallikoondises debüteeris 17. novembril 2018 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Gaboni vastu. Ta kuulus Mali koondisse 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel. "Crystal Palace sign midfielder Cheick Doucouré from Lens". Crystal Palace. 11. juuli 2022. Vaadatud 11. juulil 2022. https://www.national-football-teams.com/player/72608/Cheick_Doucoure.html (vaadatud 15.8.2022)
Karter

Karter ehk õlivann kaitseb töötavat mehhanismi mustuse ja tolmu eest ning on õlimahutiks pidevmäärimisega mehhanismidel. Karter on tavaliselt tihendatud vann, mille sees on määrdevedelik (õli). Selle kohal asub töötav mehhanism, mis ammutab sellest määrdevedelikku. Algul valati kartereid malmist või keevitati kokku lehtterasest. Hiljem hakati kartereid ka lehtterasest stantsima. Tänapäeval valatakse need alumiiniumist või vormitakse plastist.
Ido Cohen

Ido Cohen (heebrea keeles עידו כהן; sündinud 16. augustil 2001 Tel Avivis) on Iisraeli võidusõitja, kes võistleb 2022. aasta FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel Jenzer Motorspordis. Cohen tegi oma autodebüüdi 2018. aastal, sõites Itaalia Vormel 4-l ja ADAC-i Vormel 4-l. Itaalia Vormel 4-s saavutas ta koos Niklas Krütteni, William Alatalo, Amaury Cordeeli ja Leon Köhleriga üldarvestuses 30. (Rookie Championship 9.) ning ADAC-i Vormel 4, saavutas ta edetabelis 19. koha. Iisraellane sõidaks samadel meistrivõistlustel 2019. aastal uuesti ja tal läks palju paremini, saavutades Itaalia Vormel 4-s 6. ja ADAC Vormel 4 13. kohal Niklas Krütteni, Lucas Alecco Roy, Sebastian Estneri ja Dennis Haugeri kõrval. Ka 2019. aastal sõitis Cohen FIA Motospordimängude Vormel 4 kategoorias Team Iisraeli eest, kus ta võitis kvalifikatsioonisõidu, kuid langes seejärel põhisõidus tagasi 13. kohale. Cohen sõitis 2019. aasta Euroformula Open Meistrivõistlustel kahes viimases voorus Carlin Motorspordi külalissõitjana koos Teppei Natori, Christian Hahni, David Vidalesi, Billy Mongeri ja Nicolai Kjærgaardiga, kus ta saavutas parimaks 7. koha. Seejärel sõitis ta 2020. aastal sarjas täisajaga koos Carliniga Ben Barnicoati (hiljem Jordan Kingi) ja Zane Maloney kõrval, kus ta saavutas edetabelis 114 punkti ja 2 poodiumiga 7. koha. 2020. aasta oktoobris testis Cohen 2020. aasta FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel hooajajärgsel katsel Carliniga Circuit de Barcelona-Catalunya ringrajal, kus ta saavutas esimesel päeval Ben Barnicoati ja Sophia Flörschi kõrval 23. koha. Seejärel testis ta uuesti meeskonnaga teisel hooajajärgsel testil Circuito de Jerezis, kus saavutas Nazim Azmani ja Cameron Dasi kõrval taas 23. koha. 2021. aasta veebruaris teatati, et Cohen sõidab täiskohaga FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel Carlin Buzz Racingu eest koos Kaylen Fredericki ja endise Itaalia Vormel 4 rivaali Jonny Edgariga. Cohen liitus Jenzer Motorspordiga 2022. aasta hooajaks koos Niko Kari (hiljem Federico Malvestiti) ja William Alataloga pärast seda, kui testis Šveitsi varustusega 2021. aasta hooajajärgset testimispäeva koos Enzo Trulli ja William Alataloga. Coheni isa Amihai Cohen omab Kreeka lennufirmat Bluebird Airways. Ido Cohen karjääri kokkuvõte saidil DriverDB.com (inglise keeles)
Ukrainian Witness

Ukrainian Witness (ka Український свідок) on Ukraina meediaprojekt, mis loodi märtsis 2022 pärast Venemaa täiemahulise rünnaku algust. Meediaprojekti registreerisid 16. märtsil 2022 kodanikuühendusena Olha Buzunova, kellest sai organisatsiooni direktor, varem heategevusfondi Naase Elusalt asutanud ja juhtinud Vitali Deineha ning ajakirjanik Serhi Melnõtšuk. Ukrainian Witnessi meeskond peab projekti alguskuupäevaks 25. veebruari, kui meediaprojekti initsiaator Deineha, kes oli äsja tagasi pöördunud pooleli jäänud ümbermaailmareisilt, helistas Melnõtšukile ja kutsus teda üles sõjasündmusi dokumenteerima. Sisuliselt alustas projekt tegevust märtsi alguses. Vitali Deineha sõnul ei olnud Ukraina ühiskond 2014. aastal olnud valmis selleks, et toimuvaid sündmusi video- ja fotomaterjali abil dokumenteerida ning seeläbi Vene propaganda vastu võidelda. Sõjategevuse laienemise järel soovisid projekti asutajad selle vea parandada. Ukrainian Witness on paljuski orienteeritud rahvusvahelisele publikule ja teeb sel eesmärgil koostööd meediaväljaannetega väljaspool Ukrainat. Ukrainian Witness tegeleb peamiselt videomaterjali tootmisega, mis laaditakse üles Youtube'i. Samas on projekt esindatud ka mitmetes sotsiaalmeediakanalites. Märtsis 2022 filmis Ukrainian Witnessi võttegrupp Irpinis vahetult pärast seda, kui Vene väed sealt lahkunud olid ning andis video üle CNNile. Tegemist oli ühega esimestest videotest, mis kajastasid Irpinis toimunud sündmusi. Augustis 2022 sattus Ukrainian Witnessi võttegrupp Avdijivkas Vene vägede suurtükitule alla. Ajakirjanike ja neid saatnud sõjaväelase sõnul oli rünnak eesmärgistatult suunatud nende vastu, sest vahetult enne seda olid nad kuulnud enda pea kohal lennanud drooni ja mürsud langesid neile väga lähedale. ГО "УКРАЇНСЬКИЙ СВІДОК" opendatabot.ua. УКРАЇНСЬКИЙ СВІДОК youcontrol.com.ua. "Український Свідок" відзвітував за пів року роботи lb.ua, 26. august 2022. Віталій Дейнега: «Страх під час війни вбиває більше, ніж зброя» lb.ua, 22. aprill 2022. В Україні запустили медіапроєкт «Український свідок» для документування війни з Росією detector.media, 22. märts 2022. Ukrainian Witness Youtube'is. ‘Ukrainian Witness’ – a new media project to document and memorialize the terrible events in Ukraine kinowar.com, 16. märts 2022. Ukrainian Witnessi koduleht FIRST ON CNN: Video shows extensive destruction in deserted Irpin CNN, 29. märts 2022. Росіяни обстріляли в Авдіївці журналістів "Українського свідка" lb.ua, 13. august 2022. Koduleht
Anton Ropi valitsus

Anton Ropi valitsus oli Sloveenia valitsus 19. detsembrist 2002 kuni 3. detsembrini 2004. Koosseis esitatud Sloveenia valitsuse kodulehel (inglise keeles)
Adiabaatiline protsess

Adiabaatiline protsess (kreeka adiabatos 'läbistamatu') on termodünaamiline protsess, mille jooksul süsteemil puudub soojusvahetus väliskeskkonnaga. Kui süsteem, tehes mehaanilist tööd või süsteemile rakendub mehaaniline töö, siis soojus ei eraldu ega lisandu muudmoodi kui tööd tehes, puudub soojusvahetus. Süsteem saab teha tööd ainult oma siseenergia arvel, kusjuures töökeha (nt auru) paisumisel selle temperatuur langeb ja kokkusurumisel tõuseb. Adiabaatiline protsess saab toimuda ümbrusest isoleeritud keskkonnas. Ligikaudu adiabaatilisteks võib lugeda ka protsesse soojuslikult isoleerimata keskkonnas, juhul kui need on sedavõrd kiired, et soojusvahetust ei jõua praktiliselt toimuda, näiteks atmosfääris toimuv konvektiivliikumine. Atmosfääris suure ulatusega toimuvad adiabaatilised protsessid ei ole muidugi ideaalsed. Adiabaatiline soojenemine toimub näiteks õhu kokkusurumisel kompressoris, küttesegu kokkusurumisel sisepõlemismootori silindris, õhus levivas lööklaines, kõrgrõhkkonna keskmes laskuva õhu soojenemine maapinnalähedale jõudnud kihis ja üldse õhu järsul kokkusurumisel. Maa õhkkonna pilvisus ja sademete langemine on seotud teistpidi õhu adiabaatilise jahenemisega. Ideaalse gaasi adiabaatilisel paisumisel seob rõhku p {\displaystyle p} ja ruumala V {\displaystyle V} Poissoni seadus: p V k = c o n s t , {\displaystyle pV^{\mathsf {k}}=\mathrm {const} ,} kus k = C p C V {\displaystyle {\mathsf {k}}={\frac {C_{p}}{C_{V}}}} ning C p {\displaystyle C_{p}} ja C V {\displaystyle C_{V}} on vastavalt gaasi isobaariline ja isohooriline erisoojus. Adiabaatiline protsess võib olla pöörduv või pöördumatu. Pöörduva adiabaatilise protsessi kulgu näitavat kõverat olekudiagrammil nimetatakse adiabaadiks. Adiabaat Eesti entsüklopeedia 1. köide, 1985
Lielkaļi

Lielkaļi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Galgauska vallas. Küla asub valla edelaosas. Looduskaitse all on külas kasvav pärn. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Plēķi

Plēķi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Galgauska vallas. Küla asub valla põhjaosas. Asulast idas asub Plēķi tiik. Vietvārdu datubāze
Rimstavas

Rimstavas on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas Galgauska vallas. Küla asub valla kaguosas, Riiast 180, piirkonna keskusest Gulbenest 13 ja valla keskusest Galgauskast 8 km kaugusel. Küla jääb merepinnast 130 meetri kõrgusele. Rimstavas kujunes teise maailmasõja järgsetel aastatel kui kolhoosi Kopdarbība keskasula. Külas on Rimstavase bussipeatus. Aastal 2017 oli külas 90 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 78. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Sīļi (Galgauska vald)

Sīļi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Galgauska vallas. Küla asub valla kaguosas. Vietvārdu datubāze
Zemītes

Zemītes on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Galgauska vallas. Küla asub valla edelaosas. Vietvārdu datubāze
Musteri

Musteri on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Galgauska vallas. Küla asub valla lääneosas endise Ieriķi–Gulbene–Abrene raudtee ääres. Asulas on Zāģētava bussipeatus. Musteri jääb Tirza jõe ja Galgauska veskijärve kaldale. Looduskaitse all on külas kasvav kask. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Galgauskas muiža

Galgauskas muiža (ka Muiža, vanasti Galgauska või Galgovska, tõlkes Galgauska mõis) on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Galgauska vallas. Küla asub valla keskosas Tirza jõe kaldal. Asula on kujunenud endise Galgauska mõisa keskuse juurde. Galgauska mõisakompleks (sealhulgas tootmishoone ja möldri maja),ning Galgauska õigeusu kirik on kohaliku kaitse all olevad kultuurimälestised. Looduskaitse all on külas kasvav elupuu ümbermõõduga 1,55 meetrit. Vietvārdu datubāze "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. august 2022. Vaadatud 16. augustil 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Janez Janša esimene valitsus

Janez Janša valitsus oli Sloveenia valitsus alates 3. detsember 2004 novembrini 2008. http://www.uvi.si/eng/government/ministers/
Tūjas

Tūjas on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Jaungulbene vallas. Küla asub Riiast 202 km kaugusel valla kaguosas, Ušursi järve põhjakaldal. Vietvārdu datubāze
Obrava

Obrava (ka Obrova) on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Jaungulbene vallas. Küla asub Riiast 202 km kaugusel valla lõunaosas. Vietvārdu datubāze
Termodünaamika

Termodünaamika on füüsikaharu, mille uurimisobjektiks on soojus kui energiaülekandevorm ning selle seos töö ja siseenergiaga. Klassikaline tasakaaluline termodünaamika tegeleb ainult 1) makroskoopiliste ainehulkadega (sest temperatuur ja muud termodünaamilised suurused on defineeritavad vaid suure arvu vabadusastmetega süsteemide jaoks) ja 2) ainult tasakaaluliste olekutega (ehk aeglaste protsessidega, mida võib vaadelda kui tasakaaluliste olekute jada). Termodünaamikas on kesksel kohal soojusnähtused ja nendega seotud mõisted (soojushulk, temperatuur, entroopia, soojusmahtuvus jne). Füüsikalist keha või kehade kogumit, mis on piiritletud reaalse või kujuteldava piirpinnaga, nimetatakse termodünaamiliseks süsteemiks ja selle süsteemi oleku muutumist termodünaamiliseks protsessiks. Termodünaamilisi süsteeme ja protsesse saab liigitada vastavalt sellele, millises vastasmõjus on süsteem ümbritseva keskkonnaga (isoleeritud, soojuslikus kontaktis, adiabaatilises kontaktis jne). Reaalsete füüsikaliste süsteemide omadusi õnnestub sageli kirjeldada idealiseeritud mudelite kaudu (näiteks ideaalne gaas). Termodünaamikat ei huvita aine mikroskoopiliste osiste (aatomid, molekulid) liikumise seaduspärasused. Viimastega tegeleb statistiline mehaanika, mis annab termodünaamika empiirilistele seadustele teoreetilise põhjenduse. Termodünaamika esimene seadus Termodünaamika teine seadus Termodünaamika kolmas seadus
Aduliena

Aduliena on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas Jaungulbene vallas. Küla asub valla lääneosas. Küla on saanud nime Tirza valda jääva Aduliena järve järgi. Külas on Aduliena ja Sveķu skola bussipeatus. 1997. aastal oli külas 128 elanikku, 2000. aastal 107. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Clément Grenier

Clément Jean Camille Grenier (sündinud 7. jaanuaril 1991 Annonay's) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Mallorca. 2002. aastal liitus ta Lyoni Olympique'i noorteakadeemiaga. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa kõrgliigas hooajal 2009/10. Alates hooajast 2011/12 kuulus ta Lyoni põhikoosseisu. 2012. aastal võitis ta Lyoniga Prantsusmaa karikafinaali ja superkarika. Hooaja 2016/17 teises pooles oli ta Lyonist laenul Itaalia kõrgliigaklubis AS Roma. 2018. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Guingamp. Sama aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Rennesi Stade. 2019. aastal võitis ta klubiga Prantsusmaa karikavõistlused. 2022. aasta märtsis sõlmis ta lepingu Mallorcaga. Aastatel 2009–2012 mängis Grenier Prantsusmaa noortekoondistes. 2011. aastal saavutas ta Prantsusmaa kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel neljanda koha. Prantsusmaa jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2013–2014 kokku viis korda. 2014. aasta mais nimetati ta 2014. aasta maailmameistrivõistlustel osalevasse Prantsusmaa koondisse, kuid vigastuse tõttu pidi ta kohast loobuma ja ta asendati Morgan Schneiderliniga. Lyon Coupe de France: 2011–12 Trophée des Champions: 2012 Stade Rennais Coupe de France: 2018–19  Clément Grenier – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Radio Love

Radio Love oli ainus Inglise raadio Levis ainult Tallinnas ja Harjumaal. Eesti raadiojaamade loend Radio Love veebikodu
Üldakt

Üldakt ehk normatiivakt on õigusakt, millega antakse üldisi, abstraktset hulka juhtumeid reguleerivaid õigusnorme. Sellised aktid on näiteks seadused, määrused ja dekreedid. Üldakte nimetatakse ka seadusandlikeks ehk õigustloovateks aktideks. Üldaktid moodustavad õiguskorras hierarhia, nii et madalamad üldaktid peavad olema kooskõlas kõrgematega, lähtuma nendest ning täpsustama ja täiendama neid. Vastandina üldaktile antakse õiguslikus elus üksikjuhtumite lahendamiseks ka üksikakte, mis ei sisalda õigusnorme, vaid on adresseeritud individualiseeritud subjektile või konkreetse üksikjuhtumi lahendamisele. Sellised on näiteks otsused, korraldused, käskkirjad. ESTERM (vaadatud 6. oktoobril 2014)
Ušuri

Ušuri on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Jaungulbene vallas. Küla asub valla kaguosas, Ušursi järve läänekaldal. Looduskaitse all on külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,82 meetrit. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Agrumi

Agrumi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Jaungulbene vallas. Küla asub valla põhjaosas. Seal on Agrumi bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Institut des hautes études scientifiques

Institut des hautes études scientifiques on Pariisis asuv Prantsusmaa teadus- ja õppeasutus, mille asutas 1958. aastal ettevõtja ja matemaatik Léon Motchane koos Robert Oppenheimeri ja Jean Dieudonné abiga. Institut des hautes études scientifiques'i peetakse Prantsusmaa kõige mainekamaks teadusasutuseks. See on pühendunud ainuüksi uurimistööle, üliõpilaskond puudub. Loengukursused on kõigile avatud ja tasuta. Kool ei väljasta diplomeid ega teaduskraade. Jean Bourgain Mihhail Gromov Maksim Kontsevitš Le plus grand mathématicien du XXème est passé par Montpellier IHÉS'i koduleht
Siladzirnavas

Siladzirnavas on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Jaungulbene vallas. Küla asub valla keskosas, Liede jõe ääres ja Siladzirnavase järve lõunakaldal. Asulas on Siladzirnavase bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Põllumajandusteadlaste loend

Siin on loetletud põllumajandusteadlasi. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Ants Aamisepp Ilmar Aamisepp Julius Aamisepp Anton Abe Aleksander Adojaan Karl Annuk Aleksandr Astaškin Alar Astover Karl-Heinz Bartsch Friedrich Georg Magnus von Berg Norman Borlaug August Eenlaid Johan Eichfeld Aleksander Eisenschmidt Priit Elias Henn Elmet Julius Eslon Anatoli Ennvere Elmar Haller Osvald Hallik Carl August von Hueck Ants Ilus Valve Jaagus Ülle Jaakma Kristjan Jaama Elmar Jaska Mihhail Jegorov Elmar Järvesoo Mart Järvik Saima Kalev Laine Kallas Richard Kalmet Meinhard Karelson Martin Karmin Kaljo Kask Edgar Keevallik Hell-Meedi Kivi Kaljo Kivi Aleksander Kivilaan Jaan-Reinhold Klaar Mati Koppel Reine Koppel Vilmar Kruus Paul Kuldkepp Jüri Kuum Peeter Kõpp Heino Kärblane Hans Küüts Vambola Laanmäe Voldemar Laur Leida Leivategija Illar Lemetti Elmar Lemming Jaan Lepajõe Kaarel Liidak Elmar Liik Vello Lind Anne Luik Aleksander Luksepp Trofim Lõssenko Paul Lättemäe Endel Maasik Aksel Mark Jaan Mets Ivan Mitšurin Jaan Mägi August Mätlik Aavo Mölder Ilmar Müürsepp Helmo Niine Erich Niinepuu Merrit Noormets Boris Nurmiste Jüri Nuust Maie Nuust Otto Nuut Tiit Nõges Hans Nõmmik Ilme Nõmmisto Heli Nõmmsalu Joosep Nõu Arno Oja Ann Ojarand Osvald Ojaveer Ülo Ojaveer Kalju Ojaveski Herma Olak Hindrek Older Arvi Olkonen Ülo Oll Arnold Orasson Einar Orgmets Meelis Ots Kalju Paalman Triinu Peters Georg Paul Alexander Petzholdt Arnold Piho Mihkel Pill Hugo Gustav Polna Theodor Pool Aarne Pung Anto Pähn Lembit Raave Juhan Ratnik Maia Raudseping Evald Raudväli Valev-Jaan Reidolf August Reinart Loit Reintam Enno-Hillar Reppo Arnu Rivis Nikolai Friedrich Rootsi Viive Rosenberg Peter Rubel Eve Runno Arnold Rüütel Leo Saluste Riho-Jaak Sarand Hans Sarv Jaan Sarv Olev Saveli Aleksander Siimon Arvo Sirendi Johannes Zimmermann Kaarel Tarandi Julius Tehver Rein Teinberg Arvid Dietrich Leopold Thomson Toomas Timmusk Richard Toomre Helmut von Uexküll Nikolai Vavilov Eduard Viirsoo Heinrich Vipper Aret Vooremäe
Pauri

Pauri on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Jaungulbene vallas. Küla asub valla lääneosas Vijata jõe ääres. Seal asub Pauri bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Kaipi

Kaipi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Jaungulbene vallas. Küla asub valla edelaosas Grīvupīte oja ääres. Asulas on Līkumi ja Kaipi bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija
Grīvas

Grīvas on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Jaungulbene vallas. Küla asub valla edelaosas Grīvupīte oja ääres. Vietvārdu datubāze
Aleksander Tulk

Aleksander Tulk (25. august 1929 Narva – 22. mai 1990 Tallinn) oli eesti allveesportlane, treener ja õpetaja. Tulk lõpetas 1949. aastal Tallinna Merekooli ja 1956. aastal Leningradis Lesgafti Kehakultuuri Instituudi. Ujumistreeninguid alustas ta koolipäevil Friedel Raudsepa õpilasena. Allveesporti hakkas harrastama 1958. aastal, olles ühtlasi Eesti allveespordi ellukutsujaid. Võitis 1969. aastal EM-il kulla. NSVL Meistrivõistlustel sai 1961–1974 9 kulda, 5 hõbedat ja 1 pronksi, 1968 tuli NSVL absoluutseks meistriks. Eesti MV võitis 1961–75 lestaujumises, allveeorienteerumises ja allveekalapüügis kokku 17 medalit. Meistersportlane (1963), suurmeister (1973). Kuulus 1960–77 Eesti ja 1969–73 ka NSVL koondisse. Oli Vladimir Girsi soodimehena medalivõitjaid ka NSVL jääpurjetamise meistrivõistlustel. Tulk töötas pärast merekooli lõpetamist jäälõhkujal Jermak, hiljem Tallinna 25. keskkoolis ja Tallinna Kaubandustehnikumis kehalise kasvatuse õpetajana. NSVL Teeneline treener (1968). Õpilasi: Peeter Vaik, Tiiu Kaaret, Boriss Popov, Lembit Tooman, Reet Tölp, Ando Ahven, Kaie Part. Kuulus Allveespordiföderatsiooni presiidiumi.
Krapa

Krapa on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas Daukstese vallas. Küla asub valla lääneosas, Riiast 185, piirkonna keskusest Gulbenest 9 ja valla keskusest Starist 5 km kaugusel. Krapa jääb merepinnast 145 meetri kõrgusele. Külas on Krapas centrsi ja Krapa bussipeatus. Krapa on kujunenud endise Krapa mõisa (Kroppenhof) keskuse juurde. Krapa mõisakompleks (laut, ait ja mõisavalitseja maja) on kohaliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Riikliku kaitse all on Krapa linnamägi. Looduskaitse all on Krapa tamm, Krapa saar ja Skujiņase saar. 2017. aastal oli külas 86 elanikku, 2022. aastal 73. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. august 2022. Vaadatud 17. augustil 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Suur Kremli palee

Suur Kremli palee (vene keeles Большой Кремлёвский дворец) on administratiivhoone Moskva Kremlis Venemaal, ehitatud aastail 1837–1849 Borovitsi künkale, kus alates 14. sajandist oli asunud Moskva suurvürstide mõis. Hoone on pseudovene stiilis, selle projekteeris arhitektide töörühm Konstantin Thoni juhtimisel (kes on ühtlasi ka Relvapalati ja Lunastaja Kristuse katedraali arhitekt). Hoone pidi rõhutama Venemaa isevalitsuse suurust ja võimu.
Daukstes

Daukstes on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas Daukstese vallas. Küla asub valla idaosas, Riiast 198, piirkonna keskusest Gulbenest 12 ja valla keskusest Starist 6,5 km kaugusel. Küla jääb merepinnast 110 meetri kõrgusele Audīle jõe kaldale. Dauksteses on postkontor ja raamatukogu, seal asub Daukstese bussipeatus. Aastani 2016 oli külas ka põhikool. Daukstes rajati II maailmasõja järgsetel aastatel kui kolhoosi Uzvara keskasula. Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 4,33 meetrit. Aastal 2017 oli külas 88 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 81. Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 201. lpp. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Mitmetaktiline paus

Mitmetaktiline paus (inglise keeles multi-measure rest, multiple bar rest, saksa keeles Mehrtaktpause) on muusikas paus, mis vältab kaks või rohkem tervet takti. Mitmetaktiline paus on levinud orkestriteoste partiides, kus on tavaline, et kõik pillid ei mängi kogu aeg teose algusest lõpuni. Mitmetaktilist pausi on noodikirjas märgitud erinevalt. Üks tänapäeval levinud märkimisviis koosneb pikast paksust mõlemas otsas seriifidega horisontaaljoonest noodijoonestiku keskmisel joonel ja arvust selle kohal, mis märgib pausi taktide hulka. Juhul, kui mitmetaktilise pausi ajal muutub helistik või taktimõõt, tuleb selguse mõttes paus noodikirjas vastavalt mitmeks osaks jagada. Samuti tuleb paus jagada pausi jooksul esineva kahekordse taktijoone korral. tervetaktipaus tacet
Briči

Briči on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Daukstese vallas. Küla asub valla edelaosas, Mārki Suursoo kaguserval. Küla eraldab soost Nidrīte jõgi. Soo on looduskaitse all, kaitse all on ka külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,84 meetrit. Külas on Jaunsētase, Briči ja Priedkalni bussipeatus. Priedkalni muinaskalmed on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. august 2022. Vaadatud 17. augustil 2022.
Elstes

Elstes on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Daukstese vallas. Elstes asub valla keskosas. Külla jäi Pļaviņase–Gulbene raudteel asunud Elste raudteepeatus. Seal asub Elstese bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija