laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Suurendatud kvart

Suurendatud kvart on intervall, mille astmeline suurus on 4 ja tooniline suurus 3 tervetooni. Suurendatud kvardi enharmooniline intervall on vähendatud kvint. Suurendatud kvart on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust. < 4 ehitub loomulikus mažooris IV astmelt harmoonilises mažooris VI astmelt Lahendamisel liiguvad mõlemad intervalli moodustavad kulgevad astmed laienevas suunas püsivaisse astmeisse: VII - I-sse ja IV - III-sse; II - III-sse ja VI - V-sse. loomulik mažoor harmooniline mažoor 3 /III 2 II 1 /I 7 VII 6 VI 5 \V 4 IV 3 \III 2 1 < 4 ehitub loomulikus minooris vi astmelt harmoonilises minooris iv astmelt Lahendamise põhimõte on sama nagu mažooris. loomulik minoor harmooniline minoor 3 /III 2 II 1 /I 7 VII 6 VI 5 \V 4 IV 3 \III 2 1 Kõige kasutatavamad on < 4 lahendamine loomulikus mažooris ja harmoonilises minooris IV astmelt. tritoon (suurendatud kvart): üles C-Fis alla C-Ges
Saint Clairi järv (täpsustus)

Saint Clairi järv on mitme järve nimi: Saint Clairi järv USA ja Kanada piiril Saint-Clairi järv USA-s Arizona osariigis Saint-Clairi järv USA-s Virginia osariigis Saint-Clairi järv USA-s Washingtoni osariigis Saint-Clairi järv Austraalias Tasmaanias
Seversk

Seversk on linn Venemaal Tomski oblastis. Asub Tomi jõe ääres, 13 km Tomskist loodes. Seversk on kinnine linn. Linna haldusalasse kuulub 3 alevit ja 2 küla. Linn asutati 1949. aastal seoses tuumaelektrijaama ja keemiakombinaadi rajamisega. Linnaõigused sai 1956. aastal. 1958. aastal avati Siberi TEJ, mis oli esimene tööstuslik tuumaelektrijaam maailmas võimsusega 100 MW. Linnas asuv Siberi Keemiakombinaat toodab uraani ja plutooniumit. 1992. aastani oli linna nimi Tomsk-7. Severski koduleht
Vähendatud kvint

Vähendatud kvint (tähis >5) on intervall, mille astmeline suurus on 5 ja tooniline suurus 3 tervetooni. Vähendatud kvindi enharmooniline intervall on suurendatud kvart. Vähendatud kvint on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust. > 5 ehitub loomulikus mažooris VII astmelt harmoonilises mažooris II astmelt Lahendamisel liiguvad mõlemad intervalli moodustavad kulgevad astmed ahenevas suunas püsivaisse astmeisse: VII - I-sse ja IV - III-sse; II - III-sse ja VI - V-sse. loomulik mažoor harmooniline mažoor 1 7 6 VI 5 \V 4 IV 3 \III /III 2 II 1 /I 7 VII > 5 ehitub loomulikus minooris II astmelt harmoonilises minooris VII astmelt Lahendamise põhimõte on sama nagu mažooris. loomulik minoor harmooniline minoor 1 7 6 VI 5 \ V 4 IV 3 /III \III 2 II 1 /I 7 VII Kõige kasutatavamad on > 5 lahendamine loomulikus mažooris ja harmoonilises minooris VII astmelt.
Suurendatud sekund

Suurendatud sekund on intervall, mille astmeline suurus on 2 ja tooniline suurus 1½ tooni (1 tervetoon ja 1 pooltoon). Suurendatud sekundi enharmooniline intervall on väike terts. Suurendatud sekund on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust. < 2 ehitub harmoonilises mažooris ja harmoonilises minooris VI astmelt Lahendamisel liiguvad mõlemad intervalli moodustavad kulgevad astmed laienevas suunas püsivaisse astmeisse: VI - V-sse ja VII - I-sse. Lahenduseks on puhas kvart. harmooniline mažoor harmooniline minoor 1 /I /I 7 VII VII 6 VI VI 5 \ V \V 4 3 2 1
Tode Sakugawa

Teruya Kanga Sakugawa või "Tode" Sakugawa (jaapani keeles 佐久川親雲上寛賀, Sakugawa Teruya Kanga; 5. märts 1733 Shuri – 7. juuli 1815 oli üks tuntumaid ja tähtsamaid varase Okinawa tode meistreid, Takahara Peichini õpilane, ühtlasi üks esimesi võitluskunstide õpetajaid, keda võib pidada karate alusepanijaks. Tode Sakugawa juurutas ka algsel kujul levinumates karate stiilides kasutusel oleva Kushanku (Kanku) kata, millest pärinevat ka Pinan/Heian katad. "Karate ajalugu @ Karateklubi "Wado" veeb". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. jaanuar 2007. Vaadatud 1. novembril 2007. "Shoto Ryu Karate Kai". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2011. Vaadatud 1. novembril 2007.
Gangnami ringkond

Gangnami ringkond (Gangnami-gu, hangulis 강남구, hanjas 江南區) on Seouli haldusüksus, üks 25 ringkonnast. See asub Seouli kaguosas, Hani jõe lõunakaldal. Linnarajooni nimi tähendabki 'jõest lõunas'.
Bohri aatomiteooria

Bohri aatomiteooria on üheelektroniste aatomite poolklassikaline mudel. Selle teooria aluseks on järgmised postulaadid: Elektron liigub tuuma kulonilises väljas ringjoonelistel orbiitidel klassikaliste liikumisvõrrandite järgi. Võimalikud on vaid sellised orbiidid, kus elektroni orbitaalne impulsimoment on Plancki nurkkonstandi ℏ {\displaystyle \hbar } täisarvkordne: L = n ℏ {\displaystyle L=n\hbar } , n = 1,2,3,... Vastupidi klassikalise elektromagnetteooria ennustusele lubatud orbiitidel elektron ei kiirga elektromagnetlaineid, kuigi liigub kiirendusega. Siirdudes orbiidilt energiaga E m {\displaystyle E_{m}} orbiidile energiaga E n {\displaystyle E_{n}} kiirgab (või neelab) elektron elektromagnetlaineid sagedusega ω = | E m − E n | / ℏ {\displaystyle \omega =|E_{m}-E_{n}|/\hbar } . Nende postulaatide alusel teostatav arvutus annab elektroni võimalikud energiad: E n = − m Z 2 e 4 8 h 2 ε 0 2 n 2 ≈ 13 , 6 Z 2 n 2 {\displaystyle E_{n}=-{\frac {mZ^{2}e^{4}}{8h^{2}\varepsilon _{0}^{2}n^{2}}}\approx {\frac {13,6Z^{2}}{n^{2}}}\,} eV, kus Z on tuumalaeng, ε 0 {\displaystyle \varepsilon _{0}} on vaakumi dielektriline läbitavus ja e on elektroni laeng. Selle aatomimudeli pakkus välja Niels Bohr 1913. aastal. Et tegemist oli veidi varem esitatud Ernest Rutherfordi aatomimudeli täiendusega, siis nimetatakse seda mõnikord ka Bohri-Rutherfordi aatomimudeliks. Bohri mudel kirjeldas vesiniku (ühe elektroniga aatomi) ehitust piisavalt täpselt, selgitades tema spektrijoonte olemust. Siiski ei suudetud Bohri mudelit üldistada mitmeelektronilistele aatomitele. Bohri mudel ei seleta spektrijoonte peen- ja ülipeenstruktuuri, Zeemani efekti ega spektrijoonte intensiivsusi.
Inertsijõud

Inertsijõud, tuntud ka kui d'Alemberti jõud, on fiktiivne jõud, mis tuleb klassikalises mehaanikas sisse tuua selleks, et kirjeldada keha liikumist Newtoni II seaduse järgi ka mitteinertsiaalses taustsüsteemis. Sellisteks jõududeks on näiteks tsentrifugaaljõud ja Coriolisi jõud. Inertsijõud on mitteinertsiaalsetes (kiirendusega liikuvates) süsteemides kehadele mõjuvad jõud, mis eksisteerivad ainult mitteinertsiaalsüsteemiga seotud vaatleja seisukohalt ja mille ainsaks põhjuseks on inerts ehk liikuva keha kiiruse jäävus väliste mõjude puudumise või kompenseerituse korral. Inertsijõudu nimetatakse näivaks jõuks, sest see pole mitte kiirenduse põhjus, vaid tagajärg. Cornelius Lanczos (1986). The Variational Principles of Mechanics. New York: Courier Dover Publications. Lk 100. ISBN 0-486-65067-7. Seligman, Courtney. "Fictitious Forces". Vaadatud 03.09.2007.
Nikaia I kirikukogu

Nikaia esimene kirikukogu peeti Nikaias, tänapäeva Türgi aladel, 20. mai[viide?] kuni 25. juulil 325. Kirikukogu kutsus kokku Vana-Rooma keiser Constantinus I 325. aastal. Tegemist oli esimese oikumeenilise, kõiki kristlikke piiskoppe ühendava konverentsiga. I Nikaia kirikukogu on tähtsaim kontsiil kirikuajaloos, selle tulemusena moodustati esimene uskumiseks kohustuslik reegel, Nikaia usutunnistus. Kontsiil kutsuti kokku, et lahendada Aleksandria kirikus tekkinud erimeelsusi Jeesuse olemuse kohta ja tema suhte kohta Jumal-Isaga. Sooviti otsustada, kas Jeesusel on sama olemus/substants (ousia) kui Jumal-Isal või sarnane. Aleksandria Alexander ja Athanasios väitsid, et Jeesus ja Jumal on oma olemuselt üks (monofüsiitlus). Nende vastane oli populaarne piiskop Areios, kes väitis, et Jeesus ei ole Jumalaga üks, vaid lihtsalt sarnase olemusega. Kirikukogu hääletas üksmeelselt Ariuse (kreekapäraselt Areios) vastu (vaid kaks olid poolt) ning pooldas Athanasiuse ja Aleksandria Alexanderi seisukohta. Hääletamine ei olnud õiglane, paljudel Areiose pooldajatel takistati kirikukogule jõudmist, tohutu tähtis oli ka keisri enese isiklik arvamus, kes kontsiilil samuti viibis. Constantinus andis selgelt mõista, et ei suhtu soosivalt Areiose pooldajatesse, seetõttu juba pelgalt Constantinuse soosingu võitmiseks paljud hääletasid Areiose vastu. Areiose pooldajaid siiski kirikukogu otsusega vaikima panna ei suudetud, ariaanide ketserlik liikumine oli väga elujõuline ning võimas läbi terve esimese aastatuhande. Nikaia kirikukogul arutati ka ülestõusmispühade (paasapühade) kuupäeva. Tegemist oli tähtsaima pühaga kristlikus kalendris ning 4. sajandil valitsesid suured erimeelsused pühade toimumise aja kohta kõikjal Rooma impeeriumis. Kirikukogu otsustas, et Jeesuse ülestõusmist tuleb tähistada esimesel pühapäeval pärast esimest täiskuuööd, mis järgneb kevadisele pööripäevale. See langes teisele kuupäevale kui juutide paasapühad. Ajalooliselt on I Nikaia kirikukogu tähtis kui esimene üritus jõuda kirikus konsensusele üleüldise arutelu kaudu. Teoloogiliselt oli see eksitus, kuna alustati usutunnistuse väljatöötamist, mis tugines antiikaja moefilosoofiale, platonismile. Kirikukogu otsus ei kujunenud normatiivseks kristlastele, mis põhjustas järgnevate kirikukogude kokkukutsumise. Pärast Nikaia kirikukogu ja Constantinuse valitsemisaega muutus kirik autoriteetseks, tsentraliseeritud ja Rooma keisririigiga seotud organisatsiooniks, mille seisukohti ei tohtinud kritiseerida. Pärast Constantinust valitsenud keiser Theodosius I muutis kiriku veelgi autoritaarsemaks, ta keelas kristlikel teisitimõtlejatel kogunemise, andis kõik kirikud üle kolmainsuse idee pooldajatele ning lasi 390. aastal hävitada Aleksandrias Serafi kuju. Wells, H. George. The Outline of History: Being a Palin History of Life and Mankind. London, Toronto, 1934. Lk. 549.
Zweisimmeni vald

Zweisimmeni vald on vald Šveitsis Berni kantonis Obersimmentali ringkonnas. See paikneb Berner Oberlandis. Geograafilised koordinaadid on 46° 33'N, 7° 22' E. Valla pindala on 73,1 km², elanike arv 2953 (31. detsember 2006). Kõrgus merepinnast on 880–2476 m. Vald on saksakeelne: elanikest 94,7% emakeel on saksa keel, järgnevad teisena albaania keel ja kolmandana serbia-horvaadi keel (mõlemad 1,2%). Valla halduskeskus on Blankenburg. Vallavalitsus asub Blankenburgi lossis. Teised asulad on Zweisimmen, Mannried, Grubenwald ja hajaasustusega Oeschseite. Läbi valla voolavad Simme (Grosse Simme) ja Kleine Simme. Sellest tuleb valla nimi, mis tähendab 'kaks Simmet'. Vald paikneb Simmentalis. Põhja pool on Stockhornist, Gantrischist ja Gastlosenist koosnev sakiliste kaljudega mäeahelik, lõunas Berni Alpide liustikuline peahari, kuhu kuuluvad muu hulgas Wildstrubel, Wildhorn ja Les Diablerets. Vald on turismipiirkond, kus võõrustatakse mägimatkajaid ja -ronijaid ning talispordiharrastajaid. Õhk on väga puhas. Joogivesi võetakse põhiliselt allikatest. Osa valla territooriumist asub Spillgerteni looduskaitsealal. Sõprusvald on Oberroti vald Saksamaal Baden-Württembergis. Zweisimmen, Grubenwald ja Betelried tekkisid umbes 850. 2007. aasta kohalikel valimistel kogus Šveitsi Rahvapartei 46% häältest, Šveitsi Vaba Demokraatlik Partei 20,2%, Šveitsi Sotsiaaldemokraatlik Partei 13,1% ja väikesed vasakpoolsed erakonnad kokku 8,2% häältest. 2005. aasta seisuga on töötus vallas 1,6%. Ständige Wohnbevölkerung nach Staatsangehörigkeitskategorie Geschlecht und Gemeinde; Provisorische Jahresergebnisse; 2018, vaadatud 11.04.2019. Valla koduleht
Zvejnieki

Zvejnieki on paik Lätis Burtnieki järve kirdekaldal. Seal on Kunda kultuuri ja kammkeraamikakultuuri asulakoht ning suur kiviaegne kalmistu. Francis Zagorskise juhtimisel tehti seal 1964–1971 väljakaevamisi.
Zvenõgorod

Zvenõgorod (ukraina keeles Звенигород) on kahe asula nimi: Zvenõgorod Lvivi oblastis Zvenõgorod Ternipili oblastis
Karulased

Karulased (Ursidae) on kiskjaliste seltsi kuuluv imetajate sugukond. Karulased on segatoidulised. Sellesse sugukonda kuulub 8 praegusajal elavat liiki. Neist Eestis elutseb üks – pruunkaru (Ursus arctos). Karulaste sugukonda klassifitseeritakse järgmised perekonnad: Agriarctos † Agriotherium † Ailuropoda Amphicticeps † Amphicynodon † Arctodus † Arctotherium † Helarctos Indarctos † Kolponomos † Melursus Parictis † Plionarctos † Tremarctos Ursavus † Ursus. hiidpanda (Ailuropoda melanoleuca) prillkaru (Tremarctos ornatus) baribal (Ursus americanus) pruunkaru (Ursus arctos) jääkaru (Ursus maritimus) kaeluskaru (Ursus thibetanus) huulkaru (Melursus ursinus) päikesekaru (Helarctos malayanus). Loomade elu 7:239. Don E. Wilson ja DeeAnn M. Reeder, Mammal Species of the World, 3. trükk., Veebiversioon (vaadatud 21.12.2013) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Bear seisuga 21.12.2013.
Piltdowni inimene

Piltdowni inimene (ladina keeles Eoanthropus dawsoni) on väidetav eelajaloolise inimese liik, mille fossiilileid on üks tuntumaid arheoloogilisi võltsinguid. Leid koosnes inimese koljust koos orangutani alalõualuu ja šimpansi hammastega, mille Charles Dawson väitis olevat leidnud Lõuna-Inglismaal 1912. aastal. 1915 leidis Dawson algse leiupaiga lähedalt enda väitel veel ühe kolju fragmendid ("Piltdown II"). Kuni 1953. aastani peeti Piltdowni inimest ajalooliseks faktiks ja teda kasutati argumendina evolutsiooniteooria tõestamiseks (kaasa arvatud 1925. aasta Scopesi ahviprotsessil). Piltdowni inimese kolju pilt avaldati ka Eesti Entsüklopeedias. The Museum of Hoaxes: The Piltdown Man
Zvenõhorodka

Zvenõhorodka (venepäraselt Zvenigorodka; ukraina ja vene keeles Звенигородка) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Zvenõhorodka rajooni keskus. Geograafilised koordinaadid on 49°05' N, 30° 58' E. Elanike arv on 18 800 (2007).
Ivar Veldre

Ivar Veldre (10. märts 1931 Tartu – 19. märts 2009 Tartu) oli eesti ihtüoloog ja hüdrobioloog, bioloogiakandidaat (1959). Aastal 1953 lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli. Aastast 1957 oli ENSV kalatööstuse valitsuse ihtüoloogialabori vanemteadur. Aastatel 1984–1992 oli kirjastuse Valgus toimetajaskonnas. Ta uuris põhjalikult aerjalaliste ja kilu arengut, eluviisi ja arvukust. Veldre oli Eesti üks nimekamaid bridžiteoreetikuid. Bridž. Põhimõisted ja pakkumissüsteemid. Tallinn, Valgus, 1992. Eesti NSV vabaltelavad aerjalalised (Eucopepoda). 1–2. Tartu, Eesti Looduseuurijate Selts, 1956. Elu Läänemeres. Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1963. Kilu. Tallinn, Valgus, 1986. Koduveini tegemine. Tallinn, Mats, 1996.
Krüptozooloogia

Krüptozooloogia (kreeka keelest kryptos 'salajane, peidetud' ja zooloogia) on parateadus, pseudoteadus või kujutletav teadus, mis uurib loomataolisi mütoloogilisi või hüpoteetilisi olendeid (ükssarvik, greif, draakon, lumeinimene, fööniks, Loch Nessi koletis, Chupacabra jt). ufoloogia Joel Levy. Varjatud maailma looduslugu. Valitud toimikuid Londoni Krüptozooloogia Ühingu arhiivist. tõlkinud Rein Kuresoo, Indrek Rohtmets, Eva Toome. Tallinn, Varrak, 2001. Karl P. N. Shuker. Lendavatest konnadest tiivuliste madudeni.
Reklaam

Reklaam on turunduses kasutatav turunduskommunikatsioonivõte toodetele ja teenustele vahendatud tähelepanu pööramise kaudu tarbijate manipuleerimiseks. Reklaam on üks turunduskommunikatsiooni kahest põhitüübist. Reklaami üks eesmärk on informeerida tarbijat meedia kaudu teatud toodete ja teenuste olemasolust ja omadustest. Teine eesmärk on levitada soovitud ideid ning ühtlasi muuta inimeste suhtumist, teadlikkust, hoiakuid ja/või tarbimisharjumusi. Tihti paigutatakse ka müügitoetus (allahindluse jms 'osta kohe' sõnumid ekslikult sildi 'reklaam' alla, kuid need kaks on eri eesmärgiga turkom-tüübid. Kui reklaami tehakse rohkem brändinguks, siis müügitoetust tehakse otseselt müügikäivete ja/või -koguste kasvatamiseks. Reklaame liigitatakse auditooriumi järgi (lõpptarbijale või organisatsioonile) tellijate järgi (tootjad, edasimüüjad või mittetulundusühingud, samuti ühisreklaam) meediakanalite järgi (ajalehed, teatmikud, otsepostitus, välireklaam, sotsiaalmeedia reklaam, e-posti-reklaam, müügikoha reklaam, pakendireklaam, massimeedia, reklaamkingitused, sealhulgas internet) objektide järgi (kauba reklaam ja ettevõtte reklaam, ideereklaam, üksikisiku reklaam) mastaapide järgi (kohalik, üleriigiline või rahvusvaheline) teema või valdkonna järgi (alkoholireklaam, tubakareklaam, poliitiline reklaam) Mitmele reklaami alaliigile (nt alkoholi- ja tubakareklaam, samuti poliitiline reklaam) on paljud riigid kehtestanud erilised piirangud. Näiteks ei lubata poliitilist välireklaami vahetult enne valimisi, alkoholireklaami noorteväljaannetes jne. 2020. aastal hinnati Eesti reklaamituru mahuks 88,7 miljonit eurot. Võrreldes varasema aastaga oli see 17% väiksem ja selle languse põhjuseks peetakse koroonapandeemia mõju. Reklaamiturust 27% võttis televisioon, 26,3% internetireklaam, 14,7% välireklaam ja 11,4% raadioreklaam. Kõige paremini läks kriisiajal internetireklaami turul, mille maht oli 21,3 miljonit eurot. Sellest hinnanguliselt 9,7 miljonit liikus Google'isse ja Youtube'i ning 6,5 miljonit Facebooki ning Instagrami. Alateadvusreklaam Kaubamärk Korporatiivne identiteet Logo Postiloend Rämpspost Reklaamiagentuur Reklaamikampaania Valgusreklaam Varjatud reklaam WAP-reklaam Kalle Lasn Harry Egipt "Google ja Facebook vähendavad üha vahet kodumaiste reklaamimüüjatega" ERR, 13. mai 2021
Nikaia kirikukogu

Nikaia kirikukogu on kahe oikumeenilise kirikukogu nimetus: Nikaia I kirikukogu (325) Nikaia II kirikukogu (787)
Sergei Zverev

Sergei Aleksejevitš Zverev (Сергей Алексеевич Зверев; 18. oktoober 1912 Sofronkovo (hiljem Novgorodi oblast, Demjanski rajoon) – 1978 Moskva) oli vene insener, NSV Liidu kaitsetööstuse minister märtsist 1965 kuni 1978. aastani. Elulugu ja foto
Zvezda

Zvezda [zvezd'aa] (Звезда; vene keeles '(taeva)täht') on Peterburis 1924. aastast ilmuv kirjandusajakiri. Ajakirja esimene toimetaja oli Ivan Maiski. Ajakirjas ilmus muu hulgas Maksim Gorki ("Klim Samgini elu" kolmas raamat), Nikolai Zabolotski, Mihhail Zoštšenko, Veniamin Kaverini, Nikolai Kljujevi, Boriss Lavrjonovi ("Neljakümne esimene"), Ossip Mandelštami, Boriss Pasternaki, Aleksei Tolstoi, Konstantin Fedini ("Города и годы", "Братья" /"Vennad", "Похищение Европы"), Vladislav Hodassevitši ja Juri Tõnjanovi ("Vazir-Muhtari surm") teoseid. Ajakiri ilmus ka Leningradi blokaadi ajal. Pärast sõda ilmus ajakirjas muu hulgas Vera Panova, Daniil Granini, Vsevolod Kotšetovi ja Juri Germani teoseid. Augustis 1946 sattus ajakiri terava kriitika alla, mille tuntuim dokument on ÜK(b)P Orgbüroo määrus "Ajakirjadest Zvezda ja Leningrad". Selles väideti, et ajakiri avaldab "palju ideetuid, ideoloogiliselt kahjulikke teoseid". «О журналах "Звезда" и "Ленинград"». Eriti tõsteti esile Mihhail Zoštšenko ja Anna Ahmatova teoseid. "Kirjanduse labatseja (пошляк) ja jätis Zoštšenko olevat "ammu spetsialiseerunud tühjade, sisutute ja labaste asjade kirjutamisele, mis on mõeldud selleks, et desorienteerida meie noorsugu ja mürgitada tema teadvust". Ahmatova olevat "meie rahvale võõra ideetu luule tüüpiline esindaja", kelle luuletused "teevad kahju meie noorsoo kasvatamisele ja neid ei saa nõukogude kirjanduses sallida". Alates 1990. aastate keskpaigast kujundavad ajakirja toimetuspoliitika kaastoimetajad Jakov Gordin ja Andrei Arjev ning luule- ja kriitikaosakonna juhataja Aleksei Purin. Ajakirja alalised rubriigid on "Venemaa ja Kaukaasia" ("Россия и Кавказ"), "Filosoofiline kommentaarium" ("Философский комментарий"), "20. sajandi memuaarid" ("Мемуары ХХ века"), "Inimesed ja saatus" ("Люди и судьбы") ning "Proosa ja luule" ("Проза и поэзия"). Kord aastas ilmub üht väljapaistvat autorit või nähtust käsitlev erinumber. Toimetuse kolleegiumi liikmed on Konstantin Azadovski, J. V. Anissimov, Andrei Bitov, Vjatšeslav Ivanov, I. S. Kuzmitšev, Aleksandr Kušner, A. I. Nežnõi, Жорж Нива (Prantsusmaa), N. K. Neuimina, G. F. Nikolajev (Saksamaa), Valeri Popov, A. B. Roginski, I. P. Smirnov (Saksamaa), Boriss Strugatski, S. S. Thorževski ja A. A. Fursenko. Alates 1990. aastatest töötab ajakirja juures kirjastus. Toimetuse hoones toimuvad regulaarselt ülevenemaalised ja rahvusvahelised konverentsid, kirjandusõhtud, kohtumised tuntud poliitikute ja kultuuritegelastega ning kunstinäitused. Koduleht; elektrooniline väljaanne alates 2004. aastast Tekstid valikuliselt alates 1997. aastast
Zvezda (täpsustus)

Zvezda on vene, bulgaaria ja serbia keeles '(taeva)täht'. Teistes slaavi keeltes tähendavad 'tähte' samuti sellega väga sarnased sõnad. Zvezda on rahvusvahelise kosmosejaama moodul. Seda nime on kandnud mitu väljaannet: Zvezda, ajakiri Peterburis (ilmub 1924. aastast) Zvezda, ajakiri Peterburis (ilmus 1886. aastast) Zvezda, bolševike legaalne ajaleht Peterburis 1910–1912 Zvezda, bolševike ajaleht Tallinnas 1917–1918 Zvezda oli Tallinna ettevõtte Norma endine nimi. Operatsioon Täht ehk Operatsioon Zvezda oli Punaarmee operatsioon Teises maailmasõjas. Krasnaja Zvezda („punane täht” ehk "punatäht") on Vene kaitseministeeriumi ajaleht Star Täht
Mühlau

Mühlau on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Mittweida kreisi. Vallas asub samanimeline küla. Valla koduleht (saksa keeles)
Lance Armstrong

Lance Edward Armstrong (sündinud 18. septembril 1971 USA-s Texase osariigis Planos) on endine USA jalgrattur. Lance Armstrong oli seitsmekordne Tour de France'i võitja (1999–2005). 2012. aasta oktoobris tühistas Rahvusvaheline Jalgratturite Liit (UCI) kõik need Tour de France'i tulemused, kuna USA dopinguagentuur (USADA) esitas enam kui 1000-leheküljelise aruande, mis sisaldas 26 inimese tunnistusi ja muid tõendeid tema dopingutarvitamise kohta, ning määras talle eluaegse võistluskeelu. Armstrong alustas sportimist triatloniga, 1984. aastal sai noorteklassis esimese võidu. Jalgrattaspordiga alustas 1988. aastal. Aasta hiljem osales USA koondises juunioride maailmameistrivõistlustel Moskvas grupisõidus. 1991. aastal tuli USA amatööride meistriks grupisõidus. Elukutseline 1992. aastast. 1993. aastal võitis Armstrong USA-s toimunud kolmeetapilise sarja Triple Crown kõik osavõistlused, mille eest sai eripreemiaks miljon dollarit. Samal aastal osales ta esimest korda Tour de France'il, kus sai ühe etapivõidu. Ka 1995. aastal sai ta ühe etapivõidu ja üldarvestuses 36. koha. Võitja Miguel Indurainile kaotas ta 1,5 tundi. Enam kui tunniga jäi ta maha ka Alex Züllest, Richard Virenque'ist, Marco Pantanist ja teistest. 1996. aasta tuuri katkestas Armstrong 6. etapil. Aasta lõpus diagnoositi tal kaugelearenenud munandivähk. Järgmised poolteist aastat võitles ta elu ja surma piiril ning väljus võitjana. 1998. aasta MM-il sai ta nii grupisõidus kui ka eraldistardis 4. koha. Samal aastal võitis Luksemburgi velotuuri, kus avaetapil sõitis ta koos Lauri Ausiga eest ära. Veebruaris 2011 teatas ta karjääri lõpetamisest. Juunis 2012 teatas USA dopinguagentuur (USADA), et alustab Lance Armstrongi suhtes uurimist dopingutarvitamise asjus ning avaldas oktoobris 2012 aruande, mille kohaselt kasutas Armstrong kogu karjääri jooksul ise dopingut ja osales ka sellega äritsemises. Ta tegi tihedat koostööd dopinguarst Michele Ferrariga. Ühtlasi tühistati tema saavutused alates 1. augustist 1998 ja talle määrati eluaegne võistluskeeld. 1992–1996 Motorola 1997 Cofidis 1998 U.S. Postal Service Kõik tema tulemused alates 1998. aastast on dopingutarvitamise pärast tühistatud. 1993 maailmameister grupisõidus 1995 maailma karikasarja San Sebastián Classicu võit 1999 Tour de France'i võit 2000 Tour de France'i võit 2000 Sydney olümpiamängude eraldistardis pronksmedal 2001 Tour de France'i võit 2002 Tour de France'i võit 2003 Tour de France'i võit 2004 Tour de France'i võit 2005 Tour de France'i võit Lance Armstrongi kohta on kirjutatud mitu raamatut, milles on keskendutud eeskätt ta dopinguskandaalile. Eesti keeles on neist ilmunud näiteks Juliet Macuri "Valede ring: Lance Armstrongi langemine" (Sinisukk 2015). USADA avaldas 1000 lehekülge tõestust, et Armstrong on dopingupetis Koduleht Lance Armstrong – ProCyclingStats
Rossau vald (Saksimaa)

Rossau on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Mittweida kreisi. Hermsdorf, Greifendorf, Moosheim, Alam- ja Ülem-Rossau, Weinsdorf mit Liebenhain, Seifersbach ja Schönborn-Dreiwerden. Valla koduleht (saksa keeles)