laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mõniste valla vapp

Mõniste valla vapp on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Mõniste valla vapp. Vapp kinnitati 3. novembril 1997. Mõniste valla vapp on roheline heraldiline kilp, millel on tagajalgadel seisev, otsevaatav ning löögivalmis mõõgaga hõbedane hunt. Hundi keel ja küünised on punased. Mõniste valla lipp Mõniste valla sümboolika valla kodulehel Mõniste valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Soomusalss

Soomusalss (Eleocharis uniglumis) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab mererannal, rannaniitudel ja seal leidub paiguti. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 387 Soomusalss andmebaasis eElurikkus
Munajas alss

Munajas alss (Eleocharis ovata) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab veekogude kallastel, soistel ja niisketel niitudel. Eestis leidub teda Kagu-Eestis ja ta on väga haruldane. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 387 Munajas alss andmebaasis eElurikkus
Raps

Raps ehk õlikaalikas (Brassica napus) on õli- ja söödataim ristõieliste sugukonnast kapsasrohu perekonnast. Raps on tekkinud rüpsi ja kapsa looduslikust ristlusest. Selle nimetus õlikaalikas on tulnud sellest, et noor rapsitaim sarnaneb väliselt kaalikaga. Rapsi on käsitletud eri taimesüsteemides erinevail taksoniastmeil, lisaks sellele on tal arvukalt sünonüüme. Enam levinud on klassifitseerimine eraldi liigiks Brassica napus või alamliigiks Brassica napus subsp. napus. Maakirp (Phyllotreta sp.) Hiilamardikas (Meligethes sp.) Nuuter ristõielistel (Plasmodiophora brassicae) Ristõieliste kuivlaiksus (Alternaria brassicae) Tõusmepõletik (Pythium sp; Rhizoctonia solani; Olpidium brassicae) Biodiislikütus ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) [1] Raps andmebaasis eElurikkus
Muda-alss

Muda-alss (Eleocharis mamillata) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab näiteks veekogude turvastunud kallastel, sookraavides. Eestis leidub teda mandril hajusalt, saartel on ta haruldasem. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 387 Muda-alss andmebaasis eElurikkus
Väike alss

Väike alss (Eleocharis parvula) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab mererannas, harvem järvede kallastel. Eestis leidub teda Põhja- ja Lääne-Eestis, ent harva. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 388 Väike alss andmebaasis eElurikkus
Nõelalss

Nõelalss (Eleocharis acicularis) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab veekogude kallastel, mererannas madalas vees. Eestis leidub teda hajusalt. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 388 Nõelalss andmebaasis eElurikkus
Õievähene alss

Õievähene alss (Eleocharis quinqueflora) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab kallastel, niisketel niitudel. Eestis leidub teda hajusalt. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 388 Õievähene alss andmebaasis eElurikkus
Väike jõgitakjas

Väike jõgitakjas (Sparganium minimum) on veetaimeliik perekonnast jõgitakjas. Taim kasvab näiteks veekogudes, kallastel, lodudes. Taim on Eestis hajusa levikuga. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 382 Väike jõgitakjas andmebaasis eElurikkus
Lech Kaczyński

Lech Aleksander Kaczyński [lehh aleks'ander katš'õnski] (18. juuni 1949 Varssavi – 10. aprill 2010 Venemaa, Smolenski oblast) oli Poola poliitik, 2005. aastast kuni surmani Poola president. Lech Kaczyński sündis Varssavis inseneri, Armia Krajowa veterani ja Varssavi ülestõusust osavõtja Rajmund Kaczyński (1922–2005) ning filoloog Jadwiga Kaczyńska (1926) pojana. Tema identne kaksikvend Jarosław Kaczyński oli 2006–2007 Poola peaminister. Aastal 1962 mängisid kaksikud koos peaosi lastefilmis "Kaks, kes varastasid kuu". Lech Kaczyński kuulus konservatiivsesse erakonda Õigus ja Õiglus, mille asutas koos vennaga 2001. aastal. Aastatel 2002–2005 pidas Varssavi linnapea ametit. 2005. aastal valiti Lech Kaczyński Poola presidendiks. 9. oktoobril toimunud esimese vooru võitis seimi asespiiker ja Kodanikeplatvormi liider Donald Tusk, kes kogus häältest 36,3% Kaczyński 33,1% vastu. Nemad pääsesid teise vooru, mis toimus 23. oktoobril. Seal kogus Kaczyński 54,04% häältest Tuski 45,96% vastu. Kaczyński presidendiks saamist soodustas väike valimisaktiivsus, mis teises voorus oli ainult 40% ja esimeses voorus 49,6%. Presidendina ajas Kaczyński rahvuskeskset poliitikat . Lech Kaczyński hukkus Smolenski lennuõnnetuses teel Katõni veresauna 70. aastapäeva tähistamisele. Koos temaga hukkusid kõik 96 lennukis viibinud isikut, kelle hulgas olid palju Poola poliitika ja sõjaväe tippjuhte. Ka tema abikaasa Maria hukkus koos temaga. Gruusia rahvuskangelane (postuumselt 2010) 1978. aastal abiellus Lech Kaczyński Maria Kaczyńskaga. Neil on tütar Marta. "Vennad Kaczyńskid" ("Citizens K."), film kaksikvendadest vesti.ru "rian.ru". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. aprill 2010. Vaadatud 10. aprillil 2010. gazeta.ru "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 286 Astrid Kannel "Lühiülevaade hukkunud Lech Kaczynskist" ERR, 10. aprill 2010
Liht-jõgitakjas

Liht-jõgitakjas (Sparganium emersum) on veetaimeliik perekonnast jõgitakjas. Taim kasvab veekogude kaldaosas, kraavides. Taim on Eestis tavaline. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 382 Liht-jõgitakjas andmebaasis eElurikkus
Kera-jõgitakjas

Kera-jõgitakjas (Sparganium glomeratum) on veetaimeliik perekonnast jõgitakjas. Taim kasvab kallastel, kraavides, soistes kohtades. Taim leidub Eestis harva. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 382 Kera-jõgitakjas andmebaasis eElurikkus
Haruline jõgitakjas

Haruline jõgitakjas (Sparganium erectum) on veetaimeliik perekonnast jõgitakjas. Taim kasvab veekogude kaldaosas, kraavides. Taim on Eestis väga haruldane. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 382 Haruline jõgitakjas andmebaasis eElurikkus
Väikeseviljane jõgitakjas

Väikeseviljaline jõgitakjas (Sparganium erectum subsp. microcarpum) on harulise jõgitakja alamliik. Varem käsitletud ka liigina Sparganium microcarpum. Taim kasvab veekogude kaldaosas. Taim on Eestis tavaline. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 382 Väikeseviljane jõgitakjas andmebaasis eElurikkus
Põlu-jõgitakjas

Põlu-jõgitakjas (Sparganium erectum subsp. neglectum) on harulise jõgitakja alamliik. Taim kasvab veekogude kaldaosas. Taim on Eestis haruldane. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 382 Põlu-jõgitakjas andmebaasis eElurikkus
Afrikaanikeelne Vikipeedia

Afrikaanikeelne Vikipeedia (afrikaani keeles Afrikaanse Wikipedia) on Vikipeedia afrikaanikeelne versioon. Afrikaanikeelne Vikipeedia sai alguse 16. novembril 2001. Seal on 118 119 artiklit, millega see on artiklite arvult 69. keeleversioon, ja 396 438 lehekülge. Seal on 179 280 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 199) ja 14 administraatorit. 8. septembril 2021 ületas afrikaanikeelse Vikipeedia artiklite arv 100 000 piiri. 5000 artiklit täitus 24. märtsil 2006 10 000 artiklit täitus 15. juunil 2008 20 000 artiklit täitus 11. novembril 2011 50 000 artiklit täitus 15. juunil 2018 100 000 artiklit täitus 8. septembril 2021 All Wikipedias ordered by number of articles Afrikaanikeelne Vikipeedia
Ristlemmel

Ristlemmel (Lemna trisulca) on ujulehtedega veetaim (nümfeiid) lemleliste sugukonnast. Taim kasvab seisvas või aeglaselt voolavas vees. Taime leidub Eestis hajusalt. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 381 Ristlemmel andmebaasis eElurikkus
Punatäpp-lemmel

Punatäpp-lemmel (Lemna turionifera) on ujulehtedega veetaim (nümfeiid) lemleliste sugukonnast. Veepinnal ujuvad lehekesed sageli punakad või vähemalt alumisel pinnal juure juures punase täpiga. Taim kasvab valdavalt seisvas vees. Taime leidub Eestis paiguti. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 381 Punatäpp-lemmel andmebaasis eElurikkus
Jusshein (perekond)

Jusshein (Nardus) kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluvat pärismaine liik: jusshein (Nardus stricta).
Uko Künnap

Uko Künnap (sündinud 27. märtsil 1962 Tartus) on Eesti sisearhitekt. Õppis kaks esimest aastat Helsingis Nõukogude saatkonna venekeelses koolis, kuna Helsingi Ülikooli eesti keele lektori pojal soomekeelsesse algkooli astuda ei lubatud. Lõpetas Tartu 10 keskkooli ja 1986. aastal ERKI sisearhitektina. Kunstnikuna on töötanud Sangaste kolhoosis ja Valga autobaasis. Samal ajal hakkas tegelama ka supergraafika ja firmagraafikaga. 1998. aasta jaanuaris asutas koos oma naise ja naiseõega kooperatiivi U-Disain, mis on nüüdseks ühemehefirma. On joonistanud ka karikatuure ajakirjale Pikker. Tartus Barclay hotell Eesti Ühispanga kontor E-kaubamaja Rüütli Bistroo ja Rüütli Pubi Eesti Rahva Muuseumi näitustemaja Tallinnas kohvik-restoran Metropol Saloni toolipood Tartus Küütri tänava büroo- ja kaubandushoone Riias Eesti suursaatkonnahoone Harjumaal ja Tartus eramajad 1996 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (Salon RV Tallinna mööblisalongi professionaalne ja vaimukas lahendus) Tema vend on kirjanik Asko Künnap ja tema abikaasa oli tekstiilikunstnik Annika Künnap (1963-2004). Eesti Päevaleht 10.08.1996 "Magasin"
Jusshein

See artikkel räägib liigist. Perekonna kohta vaata artiklit Jusshein (perekond). Jusshein (Nardus stricta) kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab puisniitudel, niitudel, nõmmedel, karjamaadel. Taime leidub Eestis paiguti. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 374 Jusshein andmebaasis eElurikkus
Raihein

Raihein (Lolium) kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis kasvab kolm sellesse perekonda kuuluvat liiki: Itaalia raihein – Lolium multiflorum (tulnukana) lina-raihein – Lolium remotum (tulnukana) karjamaa-raihein – Lolium perenne (pärismaisena).
Itaalia raihein

Itaalia raihein (Lolium multiflorum) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab tulnukana näiteks prahipaikadel, aedades. Taime leidub Eestis harva. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 372 Üheaastane raihein andmebaasis eElurikkus
Lina-raihein

Lina-raihein (Lolium remotum) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab tulnukana raudteedel, umbrohuna linapõldudel. Taime leidub Eestis harva. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 372 Lina-raihein andmebaasis eElurikkus
Parthein

Parthein (Glyceria) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis kasvab neli sellesse perekonda kuuluvat pärismaist liiki: suur parthein – Glyceria maxima, harilik parthein – Glyceria fluitans, voldine parthein – Glyceria plicata, kahar parthein – Glyceria lithuanica.
Jarosław Kaczyński

Jarosław Aleksander Kaczyński (sündinud 18. juunil 1949 Varssavis) on Poola poliitik. Jarosław Kaczyński sündis inseneri, Armia Krajowa veterani ja Varssavi ülestõusust osavõtnu Rajmund Kaczyński (1922–2005) ja filoloogi Jadwiga Kaczyńska (1926) peres. Tal oli identne kaksikvend Lech Kaczyński (1949–2010). Aastal 1962 mängis ta koos kaksikvennaga peaosa Poola lastefilmis "Kaks, kes varastasid kuu". Kaczyńskid kuulusid konservatiivsesse erakonda Õigus ja Õiglus. See erakond saavutas 2005. aasta valimistel korruptsioonivastase võitluse loosungite all Poola saimi valimised. Valimiste edu oluliseks põhjuseks peeti väikest valimisaktiivsust . Jarosław Kaczyński moodustas koos kahe väikeerakonnaga uue valitsuse ja sai ise peaministriks. Ta oli juulist 2006 kuni 5. novembrini 2007 Poola peaminister ja kuni Donald Tuski valitsuse ametisse astumiseni 16. novembril 2007 peaministri kohusetäitja. Tema vend Lech Kaczyński oli Poola president, kes hukkus 10. aprillil 2010 Smolenski lennuõnnetuses. Kaczyńskid ajasid tugevalt rahvuslikku poliitikat, mis rikkus suhteid teiste Euroopa Liidu maadega, sealhulgas naabermaadega. Nad loobusid ka plaanist Poola euroalasse viia. . 2007. aasta oktoobris toimusid Poolas seimi erakorralised valimised. 13. augustil 2007 tegi Kaczyński lõpu koalitsioonivalitsusele, tagandades kahte väiksemasse koalitsiooniparteisse kuulunud ministrid . Sama aasta 30. augustil vahistati äsja vallandatud siseminister, kes oli süüdistanud Kaczyńskit poliitiliste vastaste järel salateenistuste abil nuhkimises . Erakorralistel valimistel oli Poola kohta harukordselt suur valimisaktiivsus (56%) ja need võitis Kodanikeplatvorm, kes sai endale peaaegu pooled kohad seimis. Kodanikeplatvormi liider Donald Tusk moodustas uue valitsuse. Kodanikeplatvormi üks juhte Bronisław Komorowski kutsus üles moodustama laiapõhjalist koalitsiooni kõigi erakondadega, kes soovisid Seaduse ja Õigluse võimult kõrvaldamist. Jarosław Kaczyński kandideeris 2010. aasta presidendivalimistel. 20. juunil peetud esimeses voorus sai ta 36,74% häältest Bronisław Komorowski 41,22% vastu. 4. juulil peetud teises voorus valiti presidendiks Komorowski, kes sai 53,01% häältest. Jarosław Kaczyński valitsus "Vennad Kaczyńskid" (Citizens K.), film kaksikvendadest "Biografia i ciekawostki z życiorysu Jarosława Kaczyńskiego" (Mall:Pl). Vaadatud 2. november 2016.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 286 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 282 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 283
Jõemõisa Särgjärv

Jõemõisa Särgjärv on Jõgevamaal Pedassaare külas asuv järv. Selle pindala on 6,6 ha. Järves elab kokre, ahvenat, linaskit ning ka särge. Järv jääb Kääpa maastikukaitseala territooriumile. Särgjärv (Jõemõisa Särgjärv) Kalapeedia
Suur parthein

Suur parthein (Glyceria maxima) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab näiteks veekogude mudastel kallastel, madalas vees. Taime leidub Eesti mandriosas ja hajusalt. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 368 Suur parthein andmebaasis eElurikkus
Harilik parthein

Harilik parthein (Glyceria fluitans) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab näiteks veekogude kallastel, kraavides, mererannas. Taim on Eestis tavaline. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 368 Harilik parthein andmebaasis eElurikkus
Voldine parthein

Voldine parthein (Glyceria plicata) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab märgadel teedel, kraavides, veekogude kallastel. Taim on Eestis sage. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 368 Voldine parthein andmebaasis eElurikkus
Rooghein (perekond)

Rooghein (Scolochloa) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: rooghein (Scolochloa festucacea).
Meremäe valla vapp

Meremäe valla vapp on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Meremäe valla vapp. Vapp kinnitati 19. novembril 1996. Meremäe valla vapp on sinine heraldiline kilp, millel hõbedane sõlg ja hõbedane vapipäis. Hõbedases vapipäises on kõrvuti kolm punast otstest laienevat pügalristi. Vappi kasutatakse vallavolikogu, vallavalitsuse, valla kantselei, valla ametiasutuste ning äriühingute, mille aktsiate või osatähtede ainuomanikuks on Meremäe vald, pitsatitel ja dokumendiplankidel ning vallavalitsuse hoonel ja valla piiri tähisel. Muudel juhtudel võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal. Meremäe valla lipp Võru maakond Meremäe valla sümboolika valla kodulehel Meremäe valla sümboolika Riigikantselei lehel
Rooghein

See artikkel räägib liigist. Perekonna kohta vaata artiklit Rooghein (perekond). Rooghein (Scolochloa festucacea) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab veekogude kaldavees. Taime leidub Eestis paiguti, peamiselt Ida-Eestis. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 368 Rooghein andmebaasis eElurikkus
Nadahein

Nadahein (Puccinellia) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis kasvab kolm sellesse perekonda kuuluvat pärismaist liiki: meri-nadahein – Puccinellia maritima laiuv nadahein – Puccinellia distans rand-nadahein – Puccinellia capillaris.
Meri-nadahein

Meri-nadahein (Puccinellia maritima) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab mererannikul ja üleujutatavatel rannaniitudel. Taime leidub Eestis harva ja vaid Lääne-Eestis. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 366 Meri-nadahein andmebaasis eElurikkus
Laiuv nadahein

Laiuv nadahein (Puccinellia distans) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab näiteks sooldunud pinnasel, prahipaikadel, mererannal. Taime leidub Eestis hajusalt. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 366 6637 Laiuv nadahein andmebaasis eElurikkus
Rand-nadahein

Rand-nadahein (Puccinellia capillaris) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab mererannal üleujutuspiirkondades. Taime leidub Eestis paiguti. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 366 Rand-nadahein andmebaasis eElurikkus
Sugapea (perekond)

Sugapea (Cynosurus) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik sugapea (Cynosurus cristatus).
Lasva valla vapp

Lasva valla vapp on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Lasva valla vapp. Vapp kinnitati 31. oktoobril 1996. Lasva valla vapiks on heraldiline kilp, mis on lainelise kaldjaotusega vasakult poolitatud. Kuldsel ülapoolel sinine rukkilille õis, sinisel alumisel poolel kolme lehe ja kahe tõruga kuldne tammeoks. Lasva valla lipp Võru maakond Lasva valla sümboolika valla kodulehel Lasva valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kerahein (perekond)

Kerahein (Dactylis) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik kerahein (Cynosurus cristatus) ja tema alamliik Aschersoni kerahein - Dactylis glomerata subsp. aschersoniana.
Portugalikeelne Vikipeedia

Portugalikeelne Vikipeedia (portugali keeles Wikipédia em português) on Vikipeedia portugalikeelne versioon. Portugalikeelne Vikipeedia sai alguse 11. mail 2001. Seal on 1 131 293 artiklit, millega see on artiklite arvult 18. keeleversioon, ja 5 743 066 lehekülge. Seal on 3 110 814 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 7967) ja 50 administraatorit. 26. juunil 2018 ületas portugalikeelse Vikipeedia artiklite arv 1 000 000 artikli piiri. 10 000 artiklit täitus 9. juulil 2004 50 000 artiklit täitus 21. mail 2005 100 000 artiklit täitus 26. jaanuaril 2006 150 000 artiklit täitus 23. juunil 2006 200 000 artiklit täitus 29. novembril 2006 250 000 artiklit täitus 8. aprillil 2007 300 000 artiklit täitus 10. oktoobril 2007 350 000 artiklit täitus 31. detsembril 2007 400 000 artiklit täitus 22. juunil 2008 450 000 artiklit täitus 29. septembril 2008 500 000 artiklit täitus 12. augustil 2009 550 000 artiklit täitus 6. märtsil 2010 600 000 artiklit täitus 17. augustil 2010 685 000 artiklit täitus 22. mail 2011 700 000 artiklit täitus 8. oktoobril 2011 750 000 artiklit täitus 15. augustil 2012 800 000 artiklit täitus 2. oktoobril 2013 850 000 artiklit täitus 21. novembril 2014 900 000 artiklit täitus 27. detsembril 2015 950 000 artiklit täitus 21. detsembril 2016 1 000 000 artiklit täitus 26. juunil 2018 1 100 000 artiklit täitus 31. jaanuaril 2023 All Wikipedias ordered by number of articles Portugalikeelne Vikipeedia
Harilik kerahein

See artikkel räägib liigist. Perekonna kohta vaata artiklit Kerahein (perekond). Harilik kerahein (Dactylis glomerata) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab niitudel, teeäärtel, võsastikes. Taim on Eestis sage. Eestis kasvab ka selle liigi alamliik: Aschersoni kerahein – Dactylis glomerata subsp. aschersoniana. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 361 Harilik kerahein andmebaasis eElurikkus
Aschersoni kerahein

Aschersoni kerahein (Dactylis glomerata subsp. aschersoniana) on hariliku keraheina alamliik. Taim kasvab hõredates metsades, parkides, võsas. Taim on Eestis harvaesinev. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 364 Aschersoni kerahein andmebaasis eElurikkus
Prantsuskeelne Vikipeedia

Prantsuskeelne Vikipeedia (prantsuse keeles Wikipédia en français) on Vikipeedia prantsuskeelne versioon. Prantsuskeelne Vikipeedia sai alguse 23. märtsil 2001. Seal on 2 629 158 artiklit, millega see on artiklite arvult 4. keeleversioon, ja 13 164 278 lehekülge. Seal on 4 986 423 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 15 781) ja 146 administraatorit. 23. septembril 2010 ületas prantsuskeelse Vikipeedia artiklite arv 1 000 000 piiri ja 8. juulil 2018 2 000 000 piiri. 100 000 artiklit täitus 23. aprillil 2005 200 000 artiklit täitus 4. detsembril 2005 500 000 artiklit täitus 28. mail 2007 1 000 000 artiklit täitus 23. septembril 2010 1 500 000 artiklit täitus 28. aprillil 2014 2 000 000 artiklit täitus 8. juulil 2018 Pierre-sur-Haute'i sõjaväeraadiojaam All Wikipedias ordered by number of articles Prantsuskeelne Vikipeedia
Türgi riigipeade loend

Türgi riigipeade loend koosneb kahest tabelist. Esimeses tabelis on Türgi valitsejad alates aastast 1299, teises aga on valitsejad pärast monarhia kukutamist 1922. Osmanite riigi (Türgi) monarhid olid kuni 1383 beid, seejärel sultanid, alates 1517 ka kaliifid.
Hispaaniakeelne Vikipeedia

Hispaaniakeelne Vikipeedia (hispaania keeles Wikipedia en español) on Vikipeedia hispaaniakeelne versioon. Hispaaniakeelne Vikipeedia sai alguse 11. mail 2001. Seal on 1 972 899 artiklit, millega see on artiklite arvult 8. keeleversioon, ja 8 238 208 lehekülge. Seal on 7 210 884 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 13 417) ja 56 administraatorit. 16. mail 2013 ületas hispaaniakeelne Vikipeedia artiklite arv 1 000 000 piiri. 10 000 artiklit täitus 4. novembril 2003 50 000 artiklit täitus 30. mail 2005 100 000 artiklit täitus 8. märtsil 2006 150 000 artiklit täitus 6. septembril 2006 200 000 artiklit täitus 10. veebruaril 2007 300 000 artiklit täitus 18. novembril 2007 400 000 artiklit täitus 20. septembril 2008 500 000 artiklit täitus 5. augustil 2009 600 000 artiklit täitus 23. mail 2010 700 000 artiklit täitus 12. jaanuaril 2011 800 000 artiklit täitus 12. juulil 2011 900 000 artiklit täitus 29. juunil 2012 1 000 000 artiklit täitus 16. mail 2013 1 100 000 artiklit täitus 11. mail 2014 1 200 000 artiklit täitus 11. septembril 2015 1 300 000 artiklit täitus 26. novembril 2016 1 400 000 artiklit täitus 30. märtsil 2018 1 500 000 artiklit täitus 20. jaanuaril 2019 1 600 000 artiklit täitus 20. märtsil 2020 1 700 000 artiklit täitus 13. juulil 2021 All Wikipedias ordered by number of articles Hispaaniakeelne Vikipeedia
La Dauphine

La Dauphine oli kolmemastiline purjelaev, mida kasutas Prantsusmaa kuningriigi kuninga François I teenistuses olnud firenze maadeavastaja Giovanni da Verrazzano kui lipulaeva oma esireisil Uude Maailma, lootes leida meretee Euroopast otse Hiina. Karakktüüpi laev valmis 1518. aastal Le Havre kuninglikus laevadokis Normandia rannikul. Laeva nimetus viitas prantsuse kroonprintsi abikaasa tiitlile (Dauphine de France; eesti keele vabatõlkes kui Prantsuse delfiin).