laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kunstnike raamat

Kunstnike raamat on mitme, tavaliselt eri valdkonna kunstniku koostöös sündinud kunstiline raamat, mis toob esile nende kunstnike loomingulise isikupära ja mis valmib tavaliselt ainueksemplarina. Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu säilitus- ja digiteerimiskeskuse juhataja Rene Haljasmäe sõnul: "Kunstnike raamat on erinevate meistrite (näiteks graafiku ja köitja) koostööd valminud raamat ning mis on tavaliselt ainueksemplarid." Kunstnikuraamat Stella Soomlais (2008). „Kunstnikuraamatu roll tänapäeva kunstis“, diplomitöö, juhendajad Rutt ja Rein Maantoa. Tartu: Tartu Kõrgem Kunstikool. Lk 7.
Air Greenland

Air Greenland A/S, ka Greenlandair, on Gröönimaa riiklik lennufirma, mis kuulub SAS Groupile, Gröönimaa valitsusele ja Taani valitsusele. Lennufirmal on 27 lennukit ning lennufirma opereerib lende 67 sihtkohta. Lennud toimuvad ainult Gröönimaale, Islandile ja Taani.
995

995. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad - 990. aastad - 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad Aastad: 990 991 992 993 994 - 995 - 996 997 998 999 1000 ... Olaf II, Norra kuningas 27. august – Gebhard, Konstanzi piiskop
Ars Fennica kunstiauhind

Ars Fennica (soome keeles Ars Fennica -palkinto) on Soome kunstiauhind, mida antakse välja aastast 1991. Auhinna suurus on alates 2021. aastast 50 000 eurot, enne seda oli kuni 40 000 eurot. Auhinda on antud Põhjamaade, Baltimaade ja Venemaa Peterburi piirkonna kunstnikele. Auhinda rahastab 1990 asutatud Henna ja Pertti Niemistö kujutava kunsti sihtasutus Ars Fennica. Sihtasutuse eesmärk on igakülgselt toetada kujutava kunstiga tegelejaid. 1991 Maaria Wirkkala 1992 Johan Scott 1993 Per Kirkeby 1994 Olegs Tillbergs, Jari Kylli 1995 1996 Silja Rantanen, Juho Karjalainen 1997 Pauno Pohjolainen 1998 Peter Frie 1999 Markus Copper 2000 Hreinn Fridfinnsson 2001 Heli Hiltunen 2002 Heli Rekula 2003 Anu Tuominen, Harry Kivijärvi 2004 Kimmo Schroderus 2005 Roi Vaara 2006 Ilkka-Juhani Takalo-Eskola 2007 Markus Kåhre 2008 Mark Raidpere 2009 Jussi Kivi 2010 Charles Sandison 2011 Anssi Kasitonni 2013 Jeppe Hein 2014 Tellervo Kalleinen ja Oliver Kochta-Kalleinen 2015 Mika Taanila 2017 Kari Vehosalo 2019 Ragnar Kjartansson 2021 Eija-Liisa Ahtila Ars Fennica kunstiauhinna laureaat on Mark Raidpere. Sirp, 2. märts 2009.
Saksa spits

Saksa spits on Saksamaa koeratõug. Seda tüüpi koeratõug hõlmab mitut tõugu. Esialgsest Saksa spitsist on aretatud mitmesuguseid tõugusid, mida registreeritakse kas eraldi tõugudena või Saksa spitsi sortidena. Saksa spitsid on välimuselt sarnased, kuid erinevad värvi ja suuruse poolest. Saksa spitsid on tavaliselt mustad, kuldsed/kreemjad ja mustad või valkjad, kuid kääbusspitsil, keskmisel ja väikesel spitsil võib olla ka teistsuguseid värvikombinatsioone. Kõikidel Saksa spitsidel on hundi või rebase sarnane pea, topelt karvkate, kõrged kolmnurkse kujuga kõrvad ja seljale keerdunud saba. Kuigi väike spits (Kleinspitz) ja kääbusspits ehk Pomeranian (Zwergspitz) näevad välja sarnased, ei ole nad tegelikult sama tüüpi koerad. Rahvusvaheline künoloogiaföderatsioon (FCI) jaotab Saksa spitsi viieks rühmaks: Keeshond – karvkate on hall mustade otsadega; suurus turjaküljelt mõõdetuna 43–55 cm; kaalub umbes 20 kilogrammi; suur spits (inglise Large Spitz; saksa Großspitz) – karvkate on valge, pruun või must; turjaküljelt mõõdetud koera suurus 42–50 cm; kaalub umbes 15–20 kilogrammi; keskmine spits (inglise German Spitz Mittel; saksa Mittelspitz; sh Ameerika eskimokoer, inglise keeles American Eskimo Dog) – karvkate on must, valge, kreemjas, pruun, mitmetooniline või muu; suurus turjaküljelt mõõdetuna 30–38 cm; kaalub umbes 7–10 kilogrammi; väike spits (inglise Miniature Spitz; saksa Kleinspitz) – karvkate on valge, pruun või must, oranž, hallitooniline või muudes toonides; suurus turjaküljelt mõõdetuna 23–29 cm; kaalub umbes 4–5 kilogrammi; kääbusspits ehk Pomeranian (inglise Dwarf Spitz; saksa Zwergspitz) – karvkate on oranž, kreemjas, must, valge, mitmetooniline jne; suurus turjaküljelt mõõdetuna 18–22 cm; kaalub keskmiselt 3 kilogrammi.
Pekingi rahvusvaheline lennujaam

Pekingi rahvusvaheline lennujaam (IATA: PEK, ICAO: ZBAA) on peamine rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Pekingit. Pekingi rahvusvaheline lennujaam on viimase kümne aasta jooksul kiiresti kasvanud reisijate arvu poolest. 2018. aastal läbis lennujaama üle 100 miljoni reisija. Lennujaamal on neli lennurada. Pekingi rahvusvaheline lennujaam on Hiina Rahvavabariigi rahvusliku lennufirma Air China peamine kodulennujaam, kust lennufirma lendab umbes 120 sihtkohta Pekingist. China Eastern Airlines, Hainan Airlines ja China Southern Airlines kasutavad lennujaama kodulennujaamana.
Pabaiskas

Pabaiskas on alev Leedus Ukmergė rajoonis, Pabaiskase valla halduskeskus. Alev asub Žirnajai järve kaldal (pindala 1,924 km², suurim sügavus 26 m). Pabaiskases on põhikool, seltsimaja, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1836 valminud katoliku kirik, kalmistul asuv kabel ja Pabaiskase lahingu mälestusmärk. Aastal 1435 toimus Žirnajai järve idakaldal Pabaiskase lahing, järgmisel aastal lasi lahingus võidu saavutanud Žygimantas Kęstutaitis lahinguväljakule kiriku rajada. Kiriku juurde tekkinud küla on saanud nime poola keelest (Pobojowisko tähendab lahinguvälja). Aastal 1558 sai asula alevi staatuse. Tsaariajal kandis alev venekeelset nimekuju Побойскъ, sealse juudi kogukonna suus oli alevi nimi Paboisk.Nõukogude perioodil kujunes Pabaiskasest kohaliku sovhoosi keskasula. [1] Stanisław Alexandrowicz, Geneza i rozwój sieci miasteczek Białorusi i Litwy do połowy XVII w., w: Acta Baltico‑Slavica Kd. 7, 1970, lk. 97 Побойскъ. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Kd. 23А (46) : Петропавловский — Поватажное. С.-Петербургъ, 1898., 947 lk. Dov Levin (2000). The Litvaks: A Short History of the Jews in Lithuania. Berghahn Books. lk. 275. ISBN 978-1-57181-264-3. Alev Poola geograafilises sõnastikus Alev portaalis vietoves.Lt
Jaaksoni tamm

Jaaksoni tamm on kaitsealune tammepuu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Mänspe külas Jaaksoni talu lähedal. Puu võeti kaitse alla 1962. Puu ümbermõõt on 345 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 25 m. Jaaksoni tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 03.04.2018) Jaaksoni tamm keskkonnaportaalis
994

994. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad - 990. aastad - 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad Aastad: 989 990 991 992 993 - 994 - 995 996 997 998 999 ... ... Leopold I, Austria markkrahv
Mihkli põhja tamm

Mihkli põhja tamm (ka Mihkli punane tamm) on kaitsealune tammepuu (punane tamm) Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Lilbi külas Mihkli talu juures. Puu võeti kaitse alla 1962. Puu ümbermõõt on 254 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m. Mihkli põhja tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 03.04.2018) Mihkli põhja tamm keskkonnaportaalis
993

993. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad - 990. aastad - 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad Aastad: 988 989 990 991 992 - 993 - 994 995 996 997 998 ... ... Egbert, Trieri peapiiskop
Vaitkuškis

Vaitkuškis on küla Leedus Ukmergė rajoonis Pabaiskase vallas. Küla asub Šventoji jõe kaldal. Vaitkuškis on nime saanud mehenime Vaitkus järgi. Aastal 1771 sündis seal Rzeczpospolita riigitegelane Józef Dominik Kossakowski, aastal 1940 aga leedu õigusteadlane Genovaitė Dambrauskienė. Vaatamisväärsusteks on Vaitkuškise mõisa hoonetekompleks ja I aastatuhandel eKr ning I aastatuhande alguses pKr kasutusel olnud 30 meetri kõrgune Vaitkuškise linnamägi. Nõukogude perioodil oli Vaitkuškis kohaliku sovhoosi keskasulaks. [1] Küla portaalis vietoves.Lt
Sellrain

Sellrain on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 909 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 62 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 1347 inimest. Vald paikneb 14,40 km Innsbruckist edelas Sellraini orus. Melach voolab läbi selle. Enamik külaelanikke on talupidajad ja neil on ka teine töö naabruses Innsbruckis. Külas on kaks kirikut: St. Quirin ja St. Anna. Mõlemad on üle 300 aasta vanad. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70352.pdf www.sellrain.tirol.gv.at
Sistrans

Sistrans on vald (Gemeinde) Innsbrucki ringkonnas Austria Tirooli liidumaal, 919 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,9 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 2230 inimest. Vald paikneb 4 km Innsbruckist kagus. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70353.pdf www.sistrans.tirol.gv.at
Polli tamm

Polli tamm on kaitsealune tamm Viljandi maakonnas Viljandi vallas Paistu külas Polli talu lähedal. Puu võeti kaitse alla 1958. aastal. Puu ümbermõõt on 620 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 20 m. Puu on halvas seisukorras. Polli tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 03.04.2018) Polli tamm keskkonnaportaalis
Tõllamäe tamm

Tõllamäe tamm on kaitsealune tammepuu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Loodi külas Tõllamäel. Puu võeti kaitse alla 1958. Puu ümbermõõt on 646 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 25 m. Puu on heas seisukorras. Tõllamäe tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 03.04.2018) Tõllamäe tamm keskkonnaportaalis Tõllamäe tamme foto (Martin Suuroja, 2009) Tõllamäe tamme foto (Monika Koort, 2020)
990. aastad

990. aastad Sajandid: 9. sajand – 10. sajand – 11. sajand Aastakümned: 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad – 990. aastad – 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad Aastad: 990 991 992 993 994 995 996 997 998 999 Sei Shōnagon kirjutas "Padjaraamatu" ... ... ...
Priiuse tamm

Priiuse tamm on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Raplas. Puu istutati 1816. aastal, tähistamaks Eestimaa kubermangu talupoegade vabastamist pärisorjusest. Puu võeti kaitse alla 1959. aastal. Puu ümbermõõt on 268 cm (mõõdetuna 1,2 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m. https://register.muinas.ee/public.php?menuID=photolibrary&action=view&id=15721 (vaadatud 03.04.2018) Priiuse tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 03.04.2018) Priiuse tamm keskkonnaportaalis
Rabakivi tamm

Rabakivi tamm oli kaitsealune tamm Harju maakonnas Harku vallas Tiskre külas Rabakivi talu juures. Puu võeti kaitse alla 1959. aastal. Tänapäeval on puu täielikult ära kuivanud. 1998. aasta andmete järgi oli puu ümbermõõt 260 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 03.04.2018)
Ruuga tamm

Ruuga tamm on kaitsealune tamm Võru maakonnas Rõuge vallas Väiku-Ruuga asulas Kõivu talu lähedal. Puu võeti kaitse alla 1958. aastal. Puu ümbermõõt on 611 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 15 m. Ruuga tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 03.04.2018) Ruuga tamm keskkonnaportaalis
Sinisilla tamm

Sinisilla tamm on kaitsealune tamm Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas Mäe-Kõivsaare talu juures. Puu võeti kaitse alla 1992. aastal. Puu ümbermõõt on 449 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m. Sinisilla tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 03.04.2018) Sinisilla tamm keskkonnaportaalis
Taga-Roostoja tamm

Taga-Roostoja tamm on kaitsealune tamm Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Lõpe külas Rannapungerja jõe kaldal, üks Katmani tammedest. Puu võeti kaitse alla 1959. aastal. Puu ümbermõõt on 557 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 27 m. Katmani tammed keskkonnaportaalis (vaadatud 03.04.2018) Katmani tammed keskkonnaportaalis
Tammevälja tamm

Tammevälja tamm on kaitsealune tamm Saare maakonnas Saaremaa vallas Vanalõve külas Tammevälja talu juures. Puu võeti kaitse alla 1959. aastal. Puu ümbermõõt on 404 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m. Tammevälja tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 03.04.2018) Tammevälja tamm keskkonnaportaalis
Vetepere tamm

Vetepere tamm (ka Tammsaare tamm) on kaitsealune tammepuu Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas Tammsaare-Lõuna talu alal. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu ümbermõõt on 353 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m. Puu arvatav vanus on 160 a. Vetepere tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 03.04.2018) Vetepere tamm keskkonnaportaalis
Triitsu tamm

Triitsu tamm on kaitsealune tamm Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Koosa külas. Puu võeti kaitse alla 1959. aastal. Puu ümbermõõt on 517 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 18 m. Triitsu tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 03.04.2018) Triitsu tamm keskkonnaportaalis
Square One

Square One võib tähendada: Square One on ansambel Barbadosel Square One on Lõuna-Korea ansambli BLACKPINK debüütalbum Square One on Jaapani artisti M-Flo album Square One on Tom Petty lugu albumilt Highway Companion Square One on Nigel Williamsi näidend Square-1 (ehk Square One) on Rubiku kuubiku laadne pusle Square One Television oli lastele suunatud USA televisiooniprogramm Square One Shopping Centre on üks Kanada suurimaid ostukeskuseid
Square-1

Square-1 ehk Square One on Rubiku kuubiku laadne pusle. Mänguasja leiutasid Karel Hršel ja Vojtěch Kopský umbes 1990. aasta paiku. Patenditaotlus anti sisse sama aasta 8. novembril. Sellest on loodud ka neljarealine versioon Super Square One ning neljarealine täiendavate lõikekohtadega versioon Square Two. Seisuga 11. veebruar 2022 olid Square-1 lahendamise maailmarekordid järgnevad: 4,59 sekundit (üksik aeg; Martin Vædele Egdal võistlusel Danish Championship 2020) 6,06 sekundit (keskmine aeg; Sameer Aggarwal võistlusel Richmond Open B 2021) Samal ajal olid Eesti rekordid vastavalt: 9,22 sekundit (üksik aeg; Remo Pihel võistlusel Welcome Back Again Jönköping 2021) 11,18 sekundit (keskmine aeg; Remo Pihel võistlusel Welcome Back Again Jönköping 2021) "Algne patent" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. aprill 2018. Vaadatud 4. aprillil 2018. Records World Cube Association (vaadatud 11. veebruar 2022) Estonian records World Cube Association (vaadatud 11. veebruaril 2022) Square-1 : 100 Results : average World Cube Association
Ruth Westheimer

Ruth Karola Westheimer (sünninimega Karola Ruth Siegel; 4. juuni 1928 Wiesenfeld – 12. juuli 2024 New York) oli Saksa juudi päritolu Ameerika Ühendriikide seksuaalterapeut, sotsioloog ja raadiosaatejuht. Ta oli tuntud pseudonüümiga Dr. Ruth. Vaid 1,4 meetri pikkune Westheimer oli popkultuuri ikoon, meediastaar ja enimmüüdud kunagistel tabuteemadel kirjutatud raamatute autor. Saksamaal Ruth Siegelina sündinud Westheimer elas lapsena üle holokausti, kuid tema vanemad hukkusid tragöödias. Hiljem kolis ta Šveitsi juudi pagulaslaste lastekodusse. 1950. aastal kolis ta Pariisi ja õppis psühholoogiat, kuid pärast USA-sse emigreerumist asus ta elama New Yorki. Harlemis Planned Parenthoodi kliinikus töötades otsustas ta jätkata õpinguid inimese seksuaalsuse alal. 1980. aastal hakkas Westheimer pakkuma nõu iganädalases raadiosaates nimega Sexually Speaking. Saade sai nii populaarseks, et oli 1984. aastaks üleriiklikult tuntud. Ta juhtis vestlussaateid ning avaldas rohkem kui 40 raamatut, sealhulgas "Sex for Dummies" ehk "Seks võhikutele". Ruth Westheimer andmekogus IMDb (inglise)
Valgjärve tammed

Valgjärve tammed on kaks kaitsealust tamme Põlva maakonnas Kanepi vallas Valgjärve külas Valgjärve mõisa pargis. Puud võeti kaitse alla 1959. Ühe puu ümbermõõt on 484 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 23 m. Teise puu ümbermõõt on 499 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m. Valgjärve tammed keskkonnaportaalis (vaadatud 05.04.2018) Valgjärve tammed keskkonnaportaalis
Maria (kala)

Tuur Maria on teadaolevalt suurim Eesti vetest püütud kala. Mariaks nimetatud emane Atlandi tuur püüti 24. mail 1996. aastal Muhumaa lähedalt Seanina neeme juurest. Rekordsuur tuur oli 2,9 meetrit pikk ja kaalus 136 kilo. Kala vanuseks hinnati 45 aastat. Kalast saadi 28 kilogrammi musta kalamarja, milles oli ligikaudu 1,5-1,7 miljonit marjatera ning suhteline viljakus seega 11-12 000 marjatera kala 1 kilogrammi kohta. Kala oli pikemat aega nälginud, magu ja sool tühjad ning rasvavarud puudusid, tema kogukaal oli pikkusega võrreldes väike. Vanust hinnati rinnauime esimese kiire aastaringide järgi, mida eri viisidel lugedes võis vanuseks saada 40-55 aastat. Ihtüoloog Tiit Paaveri sõnul on liiginimi "atlandi tuur" antud juhul pisut eksitav, kuna tõenäoliselt oli Maria mitte eksikülaline, vaid sündinud Läänemeres - suurt erinevust Prantsuse ja Hispaania tuuradest näitasid ka DNA-uuringud. Mariat näidati avalikkusele Eesti Loodusmuuseumis 17. juulil 1996, peied peeti samas 26. juulil keskkonnaminister Villu Reiljani kõne ja Vello Orumetsa laulu "Jää hüvasti, Maria!" saatel. Tuura mari serveeriti peiedel, liha jõudis restorani Gloria. Tuur Maria topis on eksponeeritud Eesti Loodusmuuseumis Tallinnas, mulaažid Kuressaare, Tartu ja Helsingi muuseumites (kõik valmistas Studio Viridis). Loodusteadlase Peeter Ernitsa idee alusel valmis 1996. aastal režissöör Andres Söödi dokumentaalfilm "Emakala surm" (stuudio Eesti Telefilm). Maria püüdmise järel avaldati korduvalt kahetsust, et teda ei õnnestunud elus hoida ning kasutada Läänemere tuurade asurkonna taastamiseks. Samas on hilisemates uuringutes selgunud, et Läänemeres elab kaks tuuraliiki: euroopa tuur (Acipenser sturio) ja atlandi tuur (Acipenser oxyrinchus), kelle hulka kuulub ka kohalik läänemere tuura populatsioon, sealhulgas Maria. Kuna 1996. aastal peeti neid veel samaks liigiks, oleks juhul, kui Mariat oleks kasutatud sugukalana, teda tõenäoliselt paaritatud euroopa tuuraga ja tulemuseks olnuks Läänemere tuurapopulatsiooni hübridiseerumine. Kalapeedia. "Atlandi tuur Eestis". Tarmo Teder Jää terveks, Maria! EPL, 04.01.1997 Tiit Paaver Mida jutustas meile Maria: Eesti suurima kala uurimise tulemused Postimees, 5. veebruar 1997 Peeter Langovitsi tagasivaade: hüvasti, Maria! Postimees, 14. juuli 2016 Atlandi tuur Eestis Kalapeedia Meelis Tambets, Mart Thalfeldt, Einar Kärgenberg "Tuurakala kolib üle ookeani" Eesti Loodus 12/2014, lk 14-18 Tarmo Teder Jää terveks, Maria! EPL, 04.01.1997 Tiit Paaver Mida jutustas meile Maria: Eesti suurima kala uurimise tulemused Postimees, 5. veebruar 1997 Andres Maimik Suure kala seiklused Teater. Muusika. Kino 12/1999 Tuur Maria lugu paneb Muhu kalurid muigama Meie Maa, 24. mai 2002 Veljo Kuivjõgi Muhu Maria jäi viimaseks Läänemerest püütud atlandi tuuraks Saarlane, 25.05.2006 Meelis Tambets, Mart Thalfeldt, Einar Kärgenberg "Tuurakala kolib üle ookeani" Eesti Loodus 12/2014, lk 14-18 Peeter Langovits Peeter Langovitsi tagasivaade: hüvasti, Maria! Postimees, 14. juuli 2016 Keiti Vilms Sõnasäuts. Tuur Maria ERR/Vikerraadio, 17.05.2018 Atlandi tuur Eestis Kalapeedia
Villem Lapimaa (tennisist)

Villem Lapimaa (28. mail 1952 Tallinn – 3. juuni 2024) oli eesti tennisist ja sporditreener. Ta lõpetas 1970. aastal Tallinna 20. Keskkooli ning hiljem õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudi kehakultuuriteaduskonnas. Tennisetreeninguid alustas 9-aastaselt, olles treener Jüri Põldoja õpilane. 1970. aastal tuli Villem Lapimaa üksikmängus Nõukogude Liidu noortemeistriks. Aastatel 1970, 1972 ja 1973 saavutas Nõukogude Liidu võistkondlikel meistrivõistlustel hõbemedali. Aastatel 1972–1978 Eesti NSV meistrivõistlustel paarismängudes 1 hõbeda ja 5 pronksi. Villem Lapimaa on mänginud 16 korda Eesti tennisekoondises. 1970. aastal sai NSV Liidu meistersportlaseks. Ta on olnud spordiseltsi Kalev liige. Eesti spordi biograafiline leksikon (ESBL). Isik: Lapimaa, Villem.
Vidiškiai vald

Vidiškiai vald (leedu keeles Vidiškių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. Valla pindala on 99 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2727 inimest. Valla keskus on Vidiškiai alev, kus aastal 2011 oli 427 elanikku. Vallamaja asub aadressil Ukmergės g. 23, vallavanem on Virgilijus Štaras. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Vidiškių seniūnija. Ukmergės rajono savivaldybė, vaadatud 3.04.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 3.04.2018.
Labor (saade)

"Labor" on Vikerraadio teadussaade, mis on kavas pühapäeviti kell 17.05. Esimene "Labori" saade oli eetris 25. septembril 2005. Saatejuht on Priit Ennet. Kuni maini 2006 juhtis saadet üle nädala ka Mart Ummelas. 2006. aastal pälvis saatesari "Labor" Eesti teaduse populariseerimise auhinna konkursil 2. preemia kategoorias "Teaduse ja tehnoloogia populariseerimine audiovisuaalse ja elektroonilise meedia abil". ERR Novaator "Labor. 10 aastat eetris!". Vikerraadio. 27.09.2015. Vaadatud 08.04.2018. "Eesti teaduse populariseerimise auhind. Varasemad tulemused". Eesti Teadusagentuuri koduleht. 27.04.2006. Vaadatud 08.04.2018. "Labori" saate koduleht
Hollandi lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Hollandis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Amsterdami Schipholi lennujaam Eindhoveni lennujaam Maastrichti Aacheni lennujaam
Kreeka lennujaamade ja lennuväljade loend

Ateena Elefthérios Venizélose rahvusvaheline lennujaam Chaniá rahvusvaheline lennujaam Irákleio rahvusvaheline lennujaam Kalamáta rahvusvaheline lennujaam Kavála rahvusvaheline lennujaam Kefalloniá rahvusvaheline lennujaam Korfu rahvusvaheline lennujaam Kosi rahvusvaheline lennujaam Límnose rahvusvaheline lennujaam Mytilíni rahvusvaheline lennujaam Rhodose rahvusvaheline lennujaam Sámose rahvusvaheline lennujaam Thessaloníki rahvusvaheline lennujaam Zákynthose rahvusvaheline lennujaam
Hispaania lennujaamade ja lennuväljade loend

Barcelona El Prati lennujaam Ciudad Reali Kesklennujaam Eivissa lennujaam Madridi Barajase Adolfo Suáreze lennujaam Málaga lennujaam Melilla lennujaam Sevilla lennujaam Tenerife Lõunalennujaam Tenerife Põhjalennujaam Valencia lennujaam
Horvaatia lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Horvaatias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Dubrovniki lennujaam Pula lennujaam Rijeka lennujaam Spliti lennujaam Zagrebi rahvusvaheline lennujaam
Hiina lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Hiinas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Chengdu Shuangliu rahvusvaheline lennujaam Guangzhou Baiyuni rahvusvaheline lennujaam Heihe lennujaam Pekingi Daxingi rahvusvaheline lennujaam Pekingi rahvusvaheline lennujaam Shanghai Pudongi rahvusvaheline lennujaam Zhengzhou Xinzhengi rahvusvaheline lennujaam Xiamen Gaoqi rahvusvaheline lennujaam Yinchuan Hedongi rahvusvaheline lennujaam
Iisraeli lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Iisraelis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Ben Gurioni rahvusvaheline lennujaam Eilati rahvusvaheline lennujaam Haifa rahvusvaheline lennujaam Ramoni rahvusvaheline lennujaam