laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Boris III

Boris III (Boris Klemens Robert Maria Pius Ludwig Stanislaus Xaver; 30. jaanuar 1894 – 28. august 1943) oli Bulgaaria tsaar Saksi-Coburgi ja Gotha dünastiast. Ta sai tsaariks 1918. aastal, mil tema isa Ferdinand I loobus troonist järjestikuste kaotuste tõttu Teises Balkani sõjas ja Esimeses maailmasõjas. Alates 1934. aastast oli ta sisuliselt diktaator. Teise maailmasõja alguses oli Bulgaaria neutraalne, ent avalik arvamus kaldus teljeriikide poole, kes olid sundinud Rumeenia Lõuna-Dobrudža Bulgaariale loovutama. Nõnda kuulutas Boris 1941. aastal sõja Kreekale ja Jugoslaaviale, et saada tagasi eelmistes sõdades kaotatud maa-alasid. Kuid Boris keeldus kuulutamast sõda Nõukogude Liidule ja saatmast oma riigi juute Adolf Hitleri käsul Poola. Küll kuulutas ta sõja Suurbritanniale ja Ühendriikidele, mistõttu pommitasid liitlasväed 1944. aastal Sofiat. Ta suri mõni päev pärast visiiti Hitleri juurde südamepuudulikkusse, mis on tekitanud kahtluse, et Hitler laskis ta mürgitada. See on siiski ebatõenäoline, sest kohtumise ja surma vahel oli mitu päeva. Surmaeelsel päeval oli tal mitteametlik lõunasöök Itaalia saatkonnas. Trooni päris tema kuueaastane poeg Simeon II. Ta abiellus Itaalia kuninga Vittorio Emmanuele III tütre Giovannaga. Neil oli kaks last: Simeon II ja printsess Maria-Luisa.  Boris III – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jelizaveta Tuktamõševa

Jelizaveta Sergejevna Tuktamõševa (vene keeles Елизавета Сергеевна Туктамышева; sündinud 17. detsembril 1996 Udmurtias Glazovis) on Venemaa iluuisutaja, kes võistleb naiste üksiksõidus. Ta tuli 2015. aastal naiste üksiksõidus maailmameistriks ja Euroopa meistriks. Tuktamõševa on sündinud Udmurtias, aga rahvuselt on ta tatarlane. Tema ema oli keskkoolis matemaatikaõpetaja ja sealjuures neli aastat oma tütre klassijuhataja. Isa oli noorpõlves suusasportlane, hiljem jalgpallitreener. Isa suri 2011. Tuktamõševa hakkas iluuisutama viieaastaselt. Ta oli nooruses imelaps. Juba 12-aastaselt oli ta sooritanud kõik kolmekordsed hüpped, samuti 3½-kordse axeli ning kaskaadi kolmekordsest lutzist ja kolmekordsest toe-loopist. Tuktamõševa treenib Aleksei Mišini juhendamisel Peterburis, kus ta elab alates 2011. aastast. 2012 nimetati ta Venemaa rahvusvaheliseks meistriks ja 2015 Venemaa teeneliseks meistersportlaseks. Tuktamõševa on Venemaa meistrivõistlustel iluuisutamises osalenud 15 korda (2008–23, välja arvatud 2019). Selles arvestuses on ta Venemaa rekordiomanik naiste seas ja ühisarvestuses meestega jagab esikohta. Ukraina valitsus kehtestas Tuktamõševale Venemaa agressiooni toetamise eest 50 aasta pikkuse sisenemiskeelu Ukrainasse. Elizaveta Tuktamysheva Rahvusvaheline Uisuliit (vaadatud 31.03.2015) Титов, Борис. Трехкратный призер чемпионата России Елизавета Туктамышева: «С трудом застегнула чемодан» День за Днём Спорт, 14.10.2011 (vaadatud 31.03.2015) Oroshkevich, Stanislav (15. aprill 2023). "Новий спортивний санкційний список від Зеленського та РНБО: Акінфєєв, акцент на ЦСКА, 14 фігуристів, міністр спорту Білорусі" [Zelenski ja URJKN uus spordisanktsioonide loend: Akinfejev, rõhk AKSK-l, 14 iluuisutajat, Valgevene spordiminister]. ua.tribuna.com (ukraina). Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2023. Vaadatud 15. aprillil 2023.
Meagan Duhamel

Meagan Duhamel (sündinud 8. detsembril 1985 Sudburys Ontario provintsis) on Kanada naisiluuisutaja, kes võistles paarissõidus. Ta lõpetas tippspordikarjääri 25. aprillil 2018. Alates 2010. aastast oli tema võistluspartner Eric Radford. Koos on nad tulnud 2015. aastal maailmameistriks ja aastatel 2012–2015 neljal korral Kanada meistriks ning võitnud veel mitu rahvusvahelist võistlust. Duhameli treenerid on Richard Gauthier, Bruno Marcotte ja Sylvie Fullum. Marcotte ja Duhamel abiellusid omavahel 5. juunil 2015 Bermudal. Meagan Duhamel / Eric Radford International Skating Union (vaadatud 31.03.2015) Meagan Duhamel Canadian Olympic Committee (vaadatud 31.03.2015) Smith, Beverley. Canadian National Team Chosen Beverley Smith's Blog, 08.07.2014 (vaadatud 31.03.2015)
All I Have to Give

"All I Have to Give" on Ameerika poistebändi Backstreet Boys esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. "All I Have to Give" laulu sõnad "All I Have to Give" YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit "en:All I Have to Give" seisuga 31.03.2015.
Valitsuse õhtukool

Valitsuse õhtukool on Soome Riiginõukogu (valitsuse) mitteametlik koostöövorm. See on kord nädalas toimuv ministrite mitteametlik kokkusaamine, kus valmistatakse ette küsimusi ja teemasid enne järgmist Riiginõukogu täiskogu istungit. Õhtukoolis ei võeta vastu otsuseid. Kuigi õhtukool kui valitsusliikmete mitteametlik töövorm ei ole fikseeritud põhiseaduses, on sellel tähtis osa Soomes väljakujunenud valitsusparteide vahelises koostöös. Õhtukoolis osalejad kutsub kokku Soome peaminister. Õhtukooli läbiviimine annab peaministrile enne järgmist ametlikku valitsuse istungit rohkem mõjujõudu, sest just tema paneb kokku Riiginõukogu täiskogu istungil arutusele tulevate küsimuste nimekirja. Teiselt poolt annab see ministritele võimaluse esineda omapoolsete ettepanekutega Tavapäraselt peetakse õhtukooli kolmapäeviti kell 17.00. Sellest võivad osa võtta lisaks ministritele ka valitsusparteide parlamendifraktsioonide esimehed, õiguskantsler, riigisekretär ja Riiginõukogu pressisekretär. Riiginõukogu istung toimub tavaliselt neljapäeviti kell 13.00 ja presidendi päevakohane esinemine reedeti kell 11.00. Õhtukooliga tehti algust peaministri A. K. Cajanderi kolmandal valitsusajal (12.03.1937–1.12.1939), kui ta kutsus valitsuse liikmeid kolmapäeva õhtuti oma ametikorterisse kokku. Selline töövorm sai oma nime õhtuse kooskäimise aja ning õhtut juhatava A. K. Cajanderi koolmeistriliku välimuse järgi. Nimelt kandis ta tollal Soome koolijuhatajatele iseloomulikke vuntse. Esialgu peeti üldist arutelu, kuid peagi hakati neil koosviibimistel ette valmistama järgmise täiskogu istungi päevakorraküsimusi. J. K. Paasikivi peaministriks olles hakati koosviibimistel kõneldut protokollima. Seda tegi kas peaministri sekretär või keegi teine peaministri poolt volitatud isik. Protokollid ei ole üldsusele avalikud. http://valtioneuvosto.fi/Perustietoa[alaline kõdulink] valtioneuvostosta. ( Iltakoulu) Valtioneuvosto. Viitattu 16.8.2012 Selovuori, Jorma (toim.): "Valtioneuvosto (kirj. Jaakko Numminen)" , Valta ja byrokratia Suomessa 1809–1998, s 58-59. Valtioneuvoston kanslia ja Edita, 1999. ISBN 951-37-2783-1.
Eesti meistrivõistlused iluuisutamises

Eesti meistrivõistlused iluuisutamises on Eesti meistrivõistlused iluuisutamises, mida korraldatakse 1917. aastast. Võistlust korraldab Eesti Uisuliit. Meistrivõistluste kavas on meeste üksiksõit, naiste üksiksõit, paarissõit, jäätants, sünkroonuisutamine. http://www.sport24.ee/index.php?ac=spordiala&id=13 (vaadatud 31.03.2015) Tulemused portaalis sport24.ee
Eesti meistrivõistlused jääpallis

Eesti meistrivõistlused jääpallis on Eesti meistrivõistlused jääpallis, mida korraldati 1921–1953 (1916, 1917, 1918 ja 1920 toimusid mitteametlikud meistrivõistlused) ja uuesti aastast 2003 (Eesti meistrivõistlused minijääpallis). Võistlust korraldab Eesti Jääpalliliit. http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsivoistlus2&spordiala_id2=0&tyyp=-&vanuseklass=-&kpaasta1=1896&kuu1=02&paev1=23&kpaasta2=2014&kuu2=03&paev2=15&ftyyp=&faasta=&fspordiala=17 (vaadatud 31.03.2015) Tulemused portaalis sport24.ee
Eesti meistrivõistlused pesapallis

Eesti meistrivõistlused pesapallis on pesapalli Eesti meistrivõistlused, mida korraldatakse 1989. aastast. Võistlust korraldab Eesti Pesapalli ja Softpalli Liit.
Walter Runeberg

Walter Magnus Runeberg (29. detsember 1838 Porvoo – 23. detsember 1920 Helsingi) oli soomerootsi skulptor, kirjanik Johan Ludvig Runebergi poeg. Tema töid iseloomustab kujutatava idealiseerimine valdavalt klassitsistlikus stiilis. Walter Runeberg alustas skulptuuriõpinguid Helsingis Kunstiakadeemias. Aastatel 1858–1869 õppis ta Kuninglikus Taani Kunstiakadeemias Kopenhaagenis skulptor Herman Wilhelm Bisseni käe all. Runebergi loominguliseks eeskujuks oli uusklassitsistliku skulptuuri tunnustatud meister Bertel Thorvaldsen. 1861. aastal tegi Runeberg õpireisi Rooma, kust pöördus 1864. aastal tagasi Soome. 1876. aastal seadis skulptor end sisse Pariisis, kus elas ja töötas aastaid. Tema kõige tuntumad teosed on oma isa J. L. Runebergi ausammas Helsingis Esplanaadi pargis, Aleksander II ausammas Senati väljakul ning Per Brahe ausammas nii Raahe linnas kui ka Turus Brahe-pargis. Runeberg on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule. "Kilian Stolbaeus", Lund, Rootsi "Sofia Kovalevskaja", J. L. Runebergi majamuuseum, Porvoo Keeleteadlane Otto Donner J. L. Runebergi ausammas, 1885, Helsingi Skulptuur "Soome-neid" J. L. Runebergi ausamba jalamil, 1885, Helsingi Per Brahe ausammas, 1888, Turu Per Brahe ausammas, 1888, Raahe Skulptuur "Danaiidid", 1893, Helsingi Skulptuur "Pax", 1893, Turu pearaamatukogu hall "Anders Jahan Retzius", 1906, Lund Otavan Iso Fokus, s. 3579
Eesti meistrivõistlused kahevõistluses

Eesti meistrivõistlused kahevõistluses on Eesti meistrivõistlused kahevõistluses, mis toimuvad aastast 1935. Võistlusi korraldab Eesti Suusaliit. Eesti meistrivõistlused suusahüpetes
Eesti meistrivõistlused sulgpallis

Eesti meistrivõistlused sulgpallis on Eesti meistrivõistlused sulgpallis, mida korraldatakse 1965. aastast. Võistlusi korraldab Eesti Sulgpalliliit. Alates 1993. aastast toimuvad ka Eesti juunioride meistrivõistlused sulgpallis. Aastal 1996 toimusid Eesti meeskondlikud meistrivõistlused sulgpallis. Eesti meistrid sulgpallis läbi aegade Eesti meistrid sulgpallis läbi aegade
Eesti juunioride meistrivõistlused sulgpallis

Eesti juunioride meistrivõistlused sulgpallis on Eesti juunioride meistrivõistlused sulgpallis, mida korraldatakse 1993. aastast. Võistlusi korraldab Eesti Sulgpalliliit. Eesti meistrivõistlused sulgpallis Eesti meeskondlikud meistrivõistlused sulgpallis (toimusid vaid 1996. aastal) Eesti sulgpalli aastaraamat 2016
Eesti meeskondlikud meistrivõistlused sulgpallis

Eesti meeskondlikud meistrivõistlused sulgpallis olid Eesti meeskondlikud meistrivõistlused sulgpallis, mis toimusid vaid 1996. aastal. Võistlusi korraldas Eesti Sulgpalliliit. Võitis Tartu Vanalinna SK meeste arvestuses ja Tallinna Lastestaadion naiste arvestuses. Eesti meistrivõistlused sulgpallis Eesti juunioride meistrivõistlused sulgpallis Eesti sulgpalli aastaraamat 2016
Ivica Šerfezi

Ivica Šerfezi (1. detsember 1935 Zagreb – 28. mai 2004 Zagreb) oli horvaadi meespoplaulja ja helilooja. Ta lõpetas Zagrebi ülikooli geograafina. Huvi muusika ja laulmise vastu tõi ta 1954. aastal estraadile ja temast sai Zagrebi raadio ja televisiooni solist. 1960. aastatel sai temast populaarne artist, kelle nimi oli tuntud paljudes maades. Lisaks oma kodumaale esines ta suure eduga ka NSV Liidus, Saksa DV-s, Tšehhoslovakkias, Kanadas, USA-s ja mujal. Tema repertuaaris olid peamiselt laulud armastusest ja jugoslaavia rahvalaulud. Tema lauludega plaate on müüdud miljoneid eksemplare, 15 tema plaati said ta elu jooksul kuldplaadiks. Šerfa oli ka edukas sportlane – ta mängis tennist ja golfi ning oli tuline jalgpalli- ja hokifänn. Ta harrastas küll tervislikke eluviise, kuid viimastel aastatel tegi talle valu kõht. 2004. aasta veebruaris avastasid arstid, et Šerfezil on vähk. Muusik sai kuu aega keemiaravi ja naasis pärast seda lavale, kuid suri paari kuu pärast. Dresdeni rahvusvahelise laulufestivali 1. preemia (1973). www.sovetika.ru/sfrj/sherfezi "ivica-sherfezi.-dve-gramplastinki". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 31. märtsil 2015.
Eesti naiste meistrivõistlused võrkpallis

Eesti naiste meistrivõistlused võrkpallis on naistele mõeldud võrkpallivõistlused, mida korraldati aastatel 1925–1940 ja uuesti aastast 1992. Võistlusi korraldab Eesti Võrkpalli Liit. 1925: Tallinna Flora 1927: Tallinna Kalev 1928: Tallinna Kalev 1929: Tartu EASK 1930: Tallinna Kalev 1931: Tallinna Kalev 1932: Tallinna Kalev 1933: Tallinna Kalev 1934: Tallinna Kalev 1935: Tallinna Kalev 1936: Tallinna Kalev 1937: Tallinna Kalev 1938: Tallinna Kalev 1939: Tallinna Kalev 1940: Tartu ASK 1941: Tallinna Dünamo 1942: ei peetud 1943: Tallinna Kalev 1944: Tallinna Kalev 1945: Tallinna Kalev 1946: Tallinna Kalev 1947: Tallinna Kalev 1948: Tallinna Kalev 1949: Tallinna Kalev 1950: Tallinna Spartak 1951: Tartu ÜSK 1952: Tallinna Kalev I 1953: Tallinna Kalev I 1954: Tallinna Kalev I 1955: TPI 1956: Tallinna Kalev 1957: TPI 1958: EPA 1959: Tallinna Kalev 1960: Tallinna Kalev 1961: Tallinna Kalev 1962: Tallinna Kalev 1963: Tallinna Kalev 1964: Tallinna Kalev 1965: Tallinna Kalev 1966: Tallinna Kalev 1967: TRÜ 1968: Pärnu Kalev 1969: Tallinna Kalev 1970: Tallinna Kalev 1971: Tallinna Kaubamaja 1972: TRÜ 1973: Pärnu Kalev 1974: Pärnu Kalev 1975: TPedI 1976: TPedI 1977: Tallinna Kaubamaja 1978: TPedI 1979: TPedI 1980: TRÜ 1981: Tallinna Ehitustrust 1982: Tallinna Ehitustrust 1983: Tallinna Ehitustrust 1984: Kirovi-nimeline näidiskalurikolhoos 1985: Kirovi-nimeline näidiskalurikolhoos 1986: Kirovi-nimeline näidiskalurikolhoos 1987: Kirovi-nimeline näidiskalurikolhoos 1988: Kirovi-nimeline näidiskalurikolhoos 1989: Kirovi-nimeline näidiskalurikolhoos 1990: Kirovi-nimeline näidiskalurikolhoos 1991: Kirovi-nimeline näidiskalurikolhoos Eesti meistrivõistlused võrkpallis (meeste) Naiste Balti liiga (võrkpall) Võitjad 1925–2023
Eesti Jääpalliliit

Eesti Jääpalliliit on Eesti jääpalli alaliit. Liit kasvas välja Eesti Maahoki ja Jääpalli Liidust (asutatud 2001) aastal 2002. Liit koordineerib jääpalliga seotud tegevust Eestis. Eesti jääpallikoondis Eesti naiste jääpallikoondis Eesti Jääpalliliit Facebookis FIB worldbandy.com Liidu vana koduleht (arhiivitud)
Eesti laskesuusatamise koondis

Eesti laskesuusatamise koondis on Eesti esinduskoondis laskesuusatamises. Koondise tööd korraldab Eesti Laskesuusatamise Föderatsioon (ELSF). Hooaeg 2017/18 Aastatel 2010–2014 oli koondise peatreener lätlane Maris Cakars. Hooajal 2014/15 oli koondise peatreener Janno Prants. Hooajal 2015/16 oli funktsionaalse ettevalmistuse treener Kalmer Tramm, lasketreener oli Asko Nuutinen. Aastatel 2016–2018 on füüsilise ettevalmistuse treener Ilkka Luttunen, lasketreener on Indrek Tobreluts. Aastatel 2018–2021 oli koondise peatreener Indrek Tobreluts Aastatel 2021–2023 oli koondise peatreener Fiodar Svoboda 2023– Stefan Lindinger Ajaloo parim Eestist pärit laskesuusataja on Kaija Parve. NSV Liidu laskesuusatamise koondises võisteldes tuli ta kokku 7 korda maailmameistriks. Taasiseseisvunud Eesti parimad tulemused laskesuusatamise maailma karikasarja etappidelt / maailmameistrivõistlustelt on naiste arvestuses toonud Eveli Saue (hooajal 2006/07 5. koht Hochfilzeni 15 km tavadistantsil), meeste arvestuses on parima koha välja sõitnud Roland Lessing (hooajal 2009/10 2. koht Pokljuka 12,5 km jälitussõidus). ELSF. "ELSF juhatus kinnitas täiskasvanute koondise koosseisu". biathlon.ee. Laskesuusakoondise peatreeneriteks saavad soomlane Ilkka Luttunen ja Indrek Tobreluts "Laskesuusakoondise juhendajaks saab Valgevene olümpiakullani viinud treener". ERR Sport. 13.05.2021. Vaadatud 20.06.2021. https://sport.postimees.ee/7758424/lahkuv-biatlonitreener-svoboda-eestlased-vajavad-suuremat-konkurentsi-ja-motiveeritust
Eesti suveolümpiamängudel

Eesti osales esimest korda oma koondisega suveolümpiamängudel 1920. aasta suveolümpiamängudel, kuigi Eesti Olümpia Komitee asutati alles 1923. aastal. Eesti 1920. aasta suveolümpiamängudel Eesti 1924. aasta suveolümpiamängudel Eesti 1928. aasta suveolümpiamängudel Eesti 1932. aasta suveolümpiamängudel Eesti 1936. aasta suveolümpiamängudel 1940: jäid sõja tõttu ära 1944: jäid sõja tõttu ära Eesti 1992. aasta suveolümpiamängudel Eesti 1996. aasta suveolümpiamängudel Eesti 2000. aasta suveolümpiamängudel Eesti 2004. aasta suveolümpiamängudel Eesti 2008. aasta suveolümpiamängudel Eesti 2012. aasta suveolümpiamängudel Eesti 2016. aasta suveolümpiamängudel Eesti 2020. aasta suveolümpiamängudel Eesti olümpiamängudel Eesti taliolümpiamängudel
Eesti taliolümpiamängudel

Eesti osales esimest korda oma koondisega taliolümpiamängudel 1928. aasta taliolümpiamängudel. 1924: Eesti ei osalenud Eesti 1928. aasta taliolümpiamängudel 1932: Eesti ei osalenud Eesti 1936. aasta taliolümpiamängudel 1940: jäid sõja tõttu ära 1944: jäid sõja tõttu ära Eesti 1992. aasta taliolümpiamängudel Eesti 1994. aasta taliolümpiamängudel Eesti 1998. aasta taliolümpiamängudel Eesti 2002. aasta taliolümpiamängudel Eesti 2006. aasta taliolümpiamängudel Eesti 2010. aasta taliolümpiamängudel Eesti 2014. aasta taliolümpiamängudel Eesti 2018. aasta taliolümpiamängudel Eesti olümpiamängudel Eesti suveolümpiamängudel
Soome-neid

Soome-neid (soome keeles Suomi-neito) on Soome isikustatud kuju, mis on sellisena leidnud kasutamist kunstis, kirjanduses ja muudes žanrides. Soome-neidu kujutatakse piltidel kauni noore naisena, kellel on heledad juuksed, sinised silmad ja kes kannab kas valget või sini-valget värvi riietust. See sümbol muutus üleüldiseks 19. sajandil, mil tõusis soomlaste rahvusteadlikkus ja arenes rahvuslik liikumine. Esmalt nimetati sümbolit Aura-neiuks (Turu linna Aurajõe järgi), kuid hiljem sai üldiseks mõisteks "Soome-neid". Kuna Soomet ja Rootsit ühendavad ajaloolised sidemed, on väljendit "Soome-neid" vahel tõlgendatud ka kui emakese Rootsi (rootsi keeles Moder Svea) tütart või nooremat õde. Soome-neid võib tähendada ka Soomet maakaardil, sest enne mitmete Soome alade loovutamist Nõukogude Liidule Moskva rahulepingu järgi 1944. aastal sarnanes riigi siluett kleidis naisega, kes oli tõstnud oma käsivarred üles pea kohale. Seda Loode-Lapimaa piirkonda, kus paikneb Enontekiö vald, nimetatakse sageli isegi ametlikes tekstides väljenditega "Käsivars" või "Käsivarre-Lapi". Aastatel 1920–1944 Soome koosseisu kuulunud Petsamot nimetatakse mõnikord ka Soome ida(poolseks) käsivarreks. Skulptor Walter Runebergi loodud Aleksander II ausamba (1894) jalami allegooriliste skulptuuride seas on ka skulptuur "Lex" ('seadus'), milles kujutatakse pikajuukselist naist, kelle pead ja õlgu katab karunahk. Tema kohta öeldakse sageli Soome-neid. Ka oma isa Johan Ludvig Runebergi ausamba (1885) jalamil on skulptorist poeg kujutanud Soome-neidu (valmis 1883 ), kes hoiab käes kirjarulli rootsikeelse luuletusega "Vårt land", mille autor on J. l. Runeberg ja mis soome keelde tõlgituna kannab pealkirja "Maamme". Soome kaart aastatel 1920–1940 Pärast Jätkusõda Moskvas sõlmitud relvarahulepingu (19.09.1944) alusel Nõukogude Liidule loovutatud Soome alad. Porkkala tagastati Soomele 1956. Walter Runeberg, Johan Ludvig Runebergi ausammas (1885); skulptuur "Soome-neid" (1883) mälestussamba jalamil. Walter Runeberg, Aleksander II ausammas (1894); skulptuur "Lex", mida on peetud Soome-neiuks Edvard Isto, "Kallaletung" ("Hyökkäys"), 1899. Soome-neid, käes Soome seaduste kogu, tõrjub kotka rünnakut Kolbe, Laura (päätoim.). Suomen kulttuurihistoria: 3, Oma maa ja maailma. Helsinki: Tammi, 2003. Sivu 188. Isbn 951-31-1844-4 http://www.taidemuseo.fi/ Aleksanter II. Julkiset veistokset. Helsingin taidemuseo. Viitattu 27.02.2015 Reitala, Aimo. Suomi-neito: Suomen kuvallisen henkilöitymän vaiheet. Helsingissä: Otava, 1983ISBN 951-1-07430-X
Eesti paraolümpiamängudel

Eesti on paraolümpiamängudel osalenud alates 1992. aastast. Eesti 1992. aasta paraolümpiamängudel Eesti 1996. aasta paraolümpiamängudel Eesti 2000. aasta paraolümpiamängudel Eesti 2004. aasta paraolümpiamängudel Eesti 2008. aasta paraolümpiamängudel Eesti 2012. aasta paraolümpiamängudel Eesti 2016. aasta paraolümpiamängudel
Eesti 2008. aasta paraolümpiamängudel

Eestit esindas 2008. aasta paraolümpiamängudel 3 sportlast 2 spordialal. Avatseremoonial kandis Eesti lippu Kristo Ringas. Eesti edukaim sportlane oli ujuja Kardo Ploomipuu, kes sai 100 m seliliujumises klassis S10 pronksmedali.
Eesti 2012. aasta paraolümpiamängudel

Eestit esindas 2012. aasta paraolümpiamängudel 3 sportlast. Need sportlased olid kergejõustikus Sirly Tiik ja Juri Bergmann ning ujumises Kardo Ploomipuu.
Eesti noorte olümpiamängudel

Eesti on noorte olümpiamängudel osalenud alates esimestest mängudest 2010. aastal. Seni on Eesti sportlased võitnud mängudelt kaks hõbemedalit (mõlemad laskesuusataja Rene Zahkna 2012. aasta talimängudelt) ja ühe pronksmedali (sõudja Greta Jaanson 2018. aasta suvemängudelt). Eesti 2010. aasta noorte suveolümpiamängudel Eesti 2012. aasta noorte taliolümpiamängudel Eesti 2014. aasta noorte suveolümpiamängudel Eesti 2016. aasta noorte taliolümpiamängudel Eesti 2018. aasta noorte suveolümpiamängudel
Eesti 2010. aasta noorte suveolümpiamängudel

Eestit esindas 2010. aasta noorte olümpiamängudel 8 sportlast (4 poissi ja 4 tüdrukut) 5 spordialal. Eesti ei võitnud neilt mängudelt medalit. Avatseremoonial kandis Eesti lippu Pjotr Degtjarjov.
Eesti 2012. aasta noorte taliolümpiamängudel

Eestit esindas 2012. aasta noorte olümpiamängudel 17 sportlast 7 spordialal. Eestit esindav laskesuusataja Rene Zahkna, kes kandis avatseremoonial ka Eesti lippu, võitis mängudelt 2 hõbemedalit: 7,5 km distantsil ja 10 km jälitussõidus.
Eesti 2014. aasta noorte suveolümpiamängudel

Eestit esindas 2014. aasta noorte olümpiamängudel Nanjingis Hiinas 17 sportlast 7 spordialal. Eesti ei võitnud mängudelt ühtegi medalit. Kvalifitseerus viis sportlast. Noormehed Neiud
Eesti universiaadil

Eesti on universiaadil osalenud palju kordi. ... Eesti 2005. aasta suveuniversiaadil Eesti 2005. aasta taliuniversiaadil Eesti 2007. aasta suveuniversiaadil Eesti 2007. aasta taliuniversiaadil Eesti 2009. aasta suveuniversiaadil Eesti 2009. aasta taliuniversiaadil Eesti 2011. aasta suveuniversiaadil Eesti 2011. aasta taliuniversiaadil Eesti 2013. aasta suveuniversiaadil Eesti 2013. aasta taliuniversiaadil Eesti 2015. aasta suveuniversiaadil Eesti 2015. aasta taliuniversiaadil Eesti 2017. aasta suveuniversiaadil Eesti 2017. aasta taliuniversiaadil Eesti 2019. aasta suveuniversiaadil Eesti 2019. aasta taliuniversiaadil Eesti 2023. aasta taliuniversiaadil
Eesti 2009. aasta taliuniversiaadil

Eestit esindas 2009. aasta taliuniversiaadil 12 sportlast. Eesti ei võitnud neilt mängudelt medalit. Elena Glebova Danila Ruusu Jaan Saks Martti Himma Andres Kollo Madis Kollo Siim Sellis Karel Tammjärv Madis Vaikmaa Mark Duubas Loar Krwsenberg Peeter Kull
Radikaal (ühing)

Radikaal oli Eestis aastatel 1930–1931 tegutsenud kultuur-poliitiline ühing. Ühing registreeriti 1930. aasta juunis. Selle asutajad olid Juhan Vilms, Ants Roos ja Eduard Riisna. Põhikirja kohaselt oli selle eesmärk edendada radikaal-demokraatlikku ilmavaadet üldpoliitiliste, haridus-kultuuriliste, majanduslike ja sotsiaalpoliitiliste küsimuste alal, uskudes sotsiaalelu edenemisse evolutsioonilisel teel maksva kodanliku korra aluste järkjärguliste, kuid julgete muutmiste ja täiendamiste kaudu. Ühtlasi oli siht võidelda üksikisiku või rühmade ekspluateerimise ja diktatuuri vastu, edendada maailmarahu ja rahvaste ühistööd. "Ühing "Radikaal" asub väljaspool poliitilisi parteisid ega seisa ühegi erakonna teenistuses. Ühingu eesmärk on vaid koondada radikaalseid isikuid ja edendada radikaalset ühiskondlikku ilmavaadet kui tervikut – mida ei tee praegu ükski organisatsioon Eestis," selgitas Vilms ajakirjanduses. Oma eesmärgi täitmiseks korraldas ühing Tallinnas, Narvas, Tartus ja teistes linnades avalikke koosolekuid, kus esineti ettekannetega erinevatel teemadel, ning andis välja nädalalehte Meie Hääl, mille vastutav toimetaja oli Rudolf Sirge. Ühingu tegevus hääbus 1931. aasta sügisel, kui Vilms keskendus koos oma toetajatega erakonna Rahvuslik Töökoondus loomisele.
Try Again

"Try Again" on USA rhythm and blues'i laulja Aaliyah' esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. Lugu on läbi aegade esimene Billboard Hot 100 popmuusikaedetabeli esikohalugu, mis jõudis sinna üksnes tänu raadiole ilma ühtegi singlit müümata. See lugu on ka filmi "Romeo Must Die" (2000) soundtrack. Laulu "Try Again" sõnad "Try Again" YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Try Again (Aaliyah song) seisuga 1.04.2015.
Coming Back to You

"Coming Back To You" on Kanada laulja ja laulukirjutaja Leonard Coheni esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. Laul ilmus tema 1984. aasta albumil "Various Positions". "Coming Back To You" laulu sõnad "Coming Back To You" YouTube'i muusikavideo