1888

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1884 | 1885 | 1886 | 1887 | 1888 | 1889 | 1890 | 1891 | 1892 | ► | ►► 1888. aasta (MDCCCLXXXVIII) oli 19. sajandi 88. aasta. 5. märts (vkj 22. veebruar) – ajalehes Olevik ilmus rahvaluule kogumise ärgitamiseks Jakob Hurda üleskutse "Paar palvid Eesti ärksamaile poegadele ja tütardele". Juunis ja juulis oli kirikuõpetaja Jakob Hurt Poolas, et jagada jumalaarmu Poolas teenivatele eestlastest sõduritele. 21. juuni (vkj 9. juuni) – Balti kubermangudes hakkas kehtima politseireformi seadus. 22. august (vkj 10. august) – Tallinnas avati hoburaudteeliin lõigul Vene turg – Kadriorg. 6. september (vkj 25. august) – Põltsamaa lähedal Kaarlimõisas hakkas haridust andma Eesti Aleksandri linnakool. 24. august – Tallinnas algas trammiliiklus (esimene regulaarliin sõitis Virust Kadriorgu)[viide?]. Alutaguse kihelkonnas kaotati omaette adrakohturingkond. 13. november – kinnitati Eestimaa Merejahtklubi põhikiri. 17. detsember (vkj 5. detsember) – esimene Põhja-Eestis asuv põllumeeste selts, Tallinna Eesti Põllumeeste Selts, sai tegevusloa. Suleti Jaak Järv eestvõttel välja antud ajaleht Virulane; lehe peale oli kaebus esitatud. 13. mai – Brasiilias kaotati pärisorjus. 31. august – Londonis leiti Jack the Ripperi esimese ohvri Mary Ann Nicholsi ehk Polly laip. 3. september – George Eastman sai patendi rullfilmi fotoaparaadile, millel oli fikseeritud fookuskaugusega objektiiv ning millega fotograafiast sai massiharrastus. 8. september – asutati Inglise jalgpalliliiga, milles osales kuus meeskonda. Saksamaal on aasta tuntud ka kui Kolme keisri aasta, sest Saksa keisririiki jõudsid valitseda kolm keisrit. 18. veebruar – Geórgios Papandréou, kreeka poliitik 17. märts – Eduard Fraenkel, saksa-briti klassikaline filoloog 3. aprill – Peeter Kõpp, eesti agronoom 11. aprill – Eduard Türk, eesti näitleja 24. aprill – Jaan Rannap, eesti õpetaja 25. aprill – Herbert Brede, eesti sõjaväelane 30. aprill – Aleksander Uurits, eesti kunstnik 10. mai – Giorgio de Chirico, itaalia maalikunstnik 24. mai – Ferdinand Pettai, eesti näitleja 25. mai – Joakim Puhk, eesti majandustegelane 28. mai – Kaarel Eenpalu, eesti poliitik ja jurist, riigivanem 22. juuni – Karl Viitol, eesti laulja 23. juuli – Raymond Chandler, ameerika kirjanik ja stsenarist 30. juuli – Werner Jaeger, saksa-USA klassikaline filoloog 6. september – August Kilgas, eesti kunstnik 16. september – Frans Eemil Sillanpää, soome kirjanik 29. september – Oskar Kurvits, eesti sõjaväelane 2. oktoober – Vladimir Smetanin, eesti statistik 15. oktoober – S. S. Van Dine, ameerika ajakirjanik, kunstikriitik ja kirjanik 16. oktoober – Eugene O'Neill, USA näitekirjanik 19. november – José Raúl Capablanca, Kuuba maletaja, kolmas malemaailmameister 19. november – Fernand Crommelynck, Belgia näitekirjanik 21. november – Hans Vanaveski, Eesti sõjaväelane 7. detsember – Maria Laidoner, Eesti pianist ja klaveriõpetaja 29. jaanuar – Edward Lear, inglise kunstnik ja kirjanik 9. märts – Wilhelm I, Saksa keiser 22. mai – Gustav Teichmüller, Saksa filosoof 15. juuni – Friedrich III, Saksa keiser Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 154 ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015)