Mets-kassinaeris

Mets-kassinaeris (Malva sylvestris L.) on kassinaeriliste sugukonda kassinaeri perekonda kuuluv taimeliik, mis on tavaline ilutaim ja iidne ravimtaim. Taim õitseb juunist septembrini teisel aastal pärast külvi. Taim on pärit Lõuna-Euroopast, kuid esineb ka mujal Euroopas, Põhja-Aafrikas ja Edela-Aasias. Eestis esineb ilutaimena, aga võib metsistuda. Mets-kassinaeris ei karda külma, kasvab tavalises aiamullas ja parasniiskes mullas, põõsastikes, lagendikel, aedades ja parkides. Ta eelistab päikesepaistelisi kohti. Esineb hajusalt teede ääres, elamute lähedal, köögiviljaaedades ja kesapõldudel, eriti niisutuspõllundusega piirkondades. Mets-kassinaeris on ühe-, kahe- ja mitmeaastane 20–150 cm kõrgune rohttaim, enamasti kasvatatakse kaheaastasena. Vars on püstine või tõusev, kaetud karvadega. Ümardunud hõlmised lehed on hambulise servaga, pikarootsulised ja kasvavad vahelduvalt. Tumelillade soontega roosakaslillad õied kasvavad välja lehekaenlast ja on kahesugulised. Õiel on viis kroonlehte ja tema läbimõõt on 30–40 mm.. Vili on kuiv ja laguneb väikesteks seemneteks, mida on 9–11. Seemnetes on endosperm. Mets-kassinaeris sisaldab meditsiiniliste omadustega aineid. Nende hulka kuuluvad parkained, limaained, polüsahhariidid, flavonoidid, karoteen ja suhkrud. Lehtedest on leitud flavonoide, vartest ja lehtedest rasvhappeid. Õites sisaldub antotsüaane, olulisim neist on malvidiin. Viljades leidub rasvhappeid ja õli. Taime maapealsed osad sisaldavad ka C-vitamiini (lehtedes kuni 3%, õites 1%) ja A-vitamiini (lehtedes kuni 0,05%). Mets-kassinaerist kasutatakse köha ja kurguhaiguste ravimite komponendina, mao limaskesta ärrituse ja kõhukinnisuse vastu. Taime ravimid sobivad ka põletike, näiteks stomatiidi korral. Rahvameditsiinis kasutatakse mets-kassinaerist köha, bronhiidi, kopsupõletiku, kopsude emfüseemi, seedetrakti põletikuliste haiguste, neerukoolikute, kroonilise pankreatiidi, samuti stenokardia ja stomatiidi korral. Mets-kassinaerisest kasutatakse droogina õit, lehti ja vähemal määral juuri. Õied ja lehed korjatakse tavaliselt enne õitsemisperioodi. Lehed lõigatakse koos kuni 2 cm rootsuga. Lehti saab korjata juunist septembrini. Juured kaevatakse välja sügisel. Korjatud osad laotatakse õhukese kihina ja kuivatatakse puhtal puuvillasel kangal otsese päikesevalguse eest kaitstult. Korrapäraselt raputatakse. Kuiva droogi säilitatakse lõuendkottides kuivas ja pimedas kohas mitte rohkem kui kaks aastat. Mets-kassinaerise lehed on vitamiinirikkaks lisandiks salatitele, suppidele ja kastmetele. Õisi kasutatakse kaunistusena magusatel dessertidel. Seljankas, rassolnikus ja boršis võib kasutada marineeritud vilju. J. Annist, T. Juhani, R. Kuresoo, M. Laane, M. Laane, M. Saar, S. Savisaar, T. Seppel, T. Tuulik (2012). Iluaianduse käsiraamat. Tallinn: Varrak. {{raamatuviide}}: eiran tundmatut parameetrit |koostaja= (juhend)CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Мальва лесная (Malva sylvestris L.)". 2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.04.2018. Vaadatud 25.04.2018. "Мальва лесная (просвирник лесной) — лечебные свойства". 2011. Vaadatud 22.04.2018. G. Kroom (2013). Taimed tohtriks. Looduslikud terviseretseptid. Tallinn: Odamees OÜ. "Mets-kassinaeris Malva sylvestris". Originaali arhiivikoopia seisuga 25.04.2018. Vaadatud 23.04.2018. "Мальва: красивая, лечебная, питательная". Vaadatud 22.04.2018. "METS KASSINAERIS". 2013. Vaadatud 21.04.2018.