laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Langa

Langa on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Langa küla asub Vasalemma jõest lõunas Põllküla-Madise tee ääres. Külas elab aasta läbi 22 elanikku. Endise Vanaveski küla kohta on teateid aastast 1436 (Mühle Metzepappe). 1559.a. Langa külas elas 6 rootslast ja oli üks veski. 1600.a. Karli hertsogil Lubert Kawer`ile kuulus Ämari mõis ja veski Uueveski (Nyquarn). 1686.a. kroonumõisade revisjonis kirje: Ämari mõisast pool kuulus Christoff von Tiesenhausen`ile ja teine Casper Karbmacher`ile. Mõisa maa alal oli veski, mille kirjeldus: „"Üks väike miil mõisast on veski õlgkatuse all. Mõlemale mõisaomanikule kuuluv. Seal on ehituses olev tamm, üks paar valmis veskikive, tööriistu, üks raudtelg ja neli veskikirgast. Üks krambiga uks. Pikkus 18 ja laius 13 alnari (1 aln. võrdub 0,594 m). Möldri Uueveski Hinrichsi jutu kohaselt peab veski andma aastas 2 lästrit (vana rootsi ruumimõõt teraviljale ja puusöele, võrdub 20 hektoliitrile). Raua- ja puumaterjali ning alumise veskikivi hangib mölder, ülemise jooksvakivi mõlemad mõisaomanikud. Möldril on maatükk kahe tunna ( 1 tunna võrdub kahele hl.) külviseemne suuruses. Tema ei maksa muid makse ja temal pole mingit töökohustust mõisaomanikele."“ 17. sajandi lõpust oli Vanaveski Klooga mõisa lisamõis (1698 Alten Mühl). Aastatel 1845–1851 töötas seal Klooga paberiveski, hiljem telliselööv. Alates 1932. aastast oli Langa külas kunstnik August Janseni suvekodu. Langa külas, Vasalemma jõe ääres, maanteesillast 70 m allavoolu asub veskitamm. See betoonist ehitis, mille rajasid J. Puhk ja Pojad 1930. aastatel (harja pikkusega 31,7 m ja kõrgusega 6,65 m) ei tooda enam elektrit, aga pakub matkajale siiski põnevat vaatepilti. Eriti talvel, kui tammi languse ümber tekivad jääskulptuurid. Tegemist on uue veskiga. Vana veski asub mitu kilomeetrit ülesvoolu ja sellest pole peale paekivimüüride midagi alles. Langa külast pärineb üks vähestest ja ilusamatest Eestist leitud Kesk-Vene neoliitilise Fatjanovo kultuuri venekirvestest. See kiviriist on Soome lahe äärde jõudnud Volga-Oka ülemjooksult hõimudevahelise vahetuse teel 2000 aastat e.m.a. Vasalemma jõest kahe kilomeetri kaugusel mööda Põllküla-Madise teed edelas asub tee ääres Männiku ohvrikivi (mälestise registri nr 18620, dateering I at eKr) Vasalemma jõe alamjooks suudmest kuni Klooga järve oja suudmeni (9 km), millest 6 kilomeetrit piirneb Langa külaga, on määratletud Natura 2000 alaks (Vasalemma loodusala). Kaitseväärtusteks loodusalal on kaladest jõesilm, lõhe, võldas ja hink, veeselgrootutest rohe-vesihobu ja paksukojaline jõekarp, vee-eluviisiga imetajatest saarmas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda. Põllküla–Madise tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 13.11.2021)
České Budějovice

České Budějovice (saksa keeles Budweis) on statuudiga linn Tšehhis, Lõuna-Tšehhi maakonna ja České Budějovice ringkonna keskus. České Budějovice on elanike arvult seitsmes linn Tšehhis. Kuningas Otakar II asutas České Budějovice 1265. aastal. České Budějovice vanalinn on alates 1. aprillist 1980 ajalooline linnakaitsereservaat. 2028. aastal on České Budějovice koos Bourgese ja Skopjega Euroopa kultuuripealinnad. Lõuna-Tšehhi ülikool České Budějovices Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. History Statutární město České Budějovice České Budějovice : právní ochrana Národní památkový ústav
Madise (Lääne-Harju)

Madise (ka Harju-Madise) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Madise külas asub Harju-Madise kirik, mille torn on kasutusel ka meremärgina, Madise ohvrikivi ja Bengt Gottfried Forseliuse mälestuskivi. Külas asuvad ka Harju-Madise vana ja Harju-Madise uus kalmistu; mõlemad kalmistud on tunnistatud kultuurimälestisteks. Küla järgi on nime saanud Haljala lademe Madise kihistik. Madise küla oli Harju-Madise kihelkonna keskus. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda. Küla läbivad Paldiski–Padise tee ja Põllküla–Madise tee. Madise juga Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Madise kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 17.08.2019)
Määra

Määra on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 6.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hradec Králové

Hradec Králové (saksa keeles Königgrätz) on linn Tšehhis, Hradec Králové maakonna ja Hradec Králové ringkonna keskus. Virtual show Hradec Králové Ülikool Q125984191, vaadatud 19.05.2024.
Padise

Padise on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Aastatel 1992–2017 oli Padise samanimelise valla keskus. Padise klooster Padise mõis Padise linnus Paldiski–Padise tee Viruküla–Padise tee Kalju-lava Kolhoos "Koidula" Padise raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pedase

Pedase on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Suurküla (Lääne-Harju)

Suurküla on küla Harju maakonna Lääne-Harju vallas, endises Harju-Madise kihelkonnas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda. Külas asub looduslik pühapaik Hiiealune. Paldiski–Padise tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Transliteratsioon

Transliteratsioon ehk ümbertähtimine (translitereerimine) (trans- + ladina keeles litera 'täht') on ühes kirjas kirjutatud teksti tähttäheline kirjapanek teises kirjas. Sageli aetakse seda segi transkriptsiooniga, mis on meetod mingi keele helide üleskirjutamiseks. Üleminek nende vahel on sujuv, kuna enamik transliteratsioone püüab samuti mingil määral hääldust järgida. Lisaks kasutatakse sõna transliteratsioon vahel mõlema, nii kitsas tähenduses transliteratsiooni kui ka transkriptsiooni kohta[viide?]. Latinisatsioon Omaladina Transkriptsioon Eesti Entsüklopeedia nr. 9, SUN-TÜRG Tallinn : Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996 ISBN 5899000473
Pardubice

Pardubice (saksa keeles Pardubitz) on statutaarlinn Tšehhis, Pardubice maakonna keskus. Asub 104 km Prahast idas. Pardubice on asutatud 1340, kuid seal asus klooster juba 13. sajandi alguses. Linnas on säilinud vanalinn renessansiaegsete hoonetega ja renoveeritud keisriloss. Pardubices on keemiatööstust, muude ettevõtete seas Synthesie Pardubice, mis toodab Semtex-lõhkeainet. Linna jäähokimeeskond HC Pardubice võitis Extraliga hooajal 2004–2005 ja on teiste seas Dominik Hašeki ja Milan Hejduki esimene koduklubi. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Pardubice koduleht HC Pardubice
Suurküla

Suurküla või Suurkülä on mitme koha nimi: Suurküla on küla Põlva vallas Põlva maakonnas Suurküla on küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas Suurküla on küla Lääne-Harju vallas Harju maakonnas Suurküla on osa Häädemeeste alevikust, samuti tänav Häädemeestel Suurküla on Ämari küla endine nimi. Suurküla on endise Suurkülä variantnimi ...
Vihterpalu

Vihterpalu on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda. Küla juures oli Vihterpalu mõis (saksa keeles Wichterpal). Külast voolab läbi Vihterpalu jõgi. Vihterpalus on viimastel aastakümnetel esinenud kõige rohkem metsapõlenguid. Harju-Risti kihelkond Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Toomas Jüriado (11.04.2018). "Uudistaja 11.04.2018". Uudistaja. Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. aprill 2018.
Vilivalla (Lääne-Harju)

Vilivalla (18. sajandi kaartidel Williwalla) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Posti sihtnumber on 76020. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda. Külas asub Vilivalla kalmistu. Vaeslaste varjupaiga hoone Vilivalla külas Vilivalla kalmistu ja kabel Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vintse

Vintse on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Aastani 2017 kuulus küla Padise valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Änglema

Änglema (18. sajandi kaartidel Engel külla) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Küla läbib Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee. Aastani 2017 kuulus küla Padise valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaarepere

Kaarepere (Kersel) on küla Jõgevamaal Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Kaarepere küla (5 km Palamuselt) on esmamainitud 1582. aastal (Arro). Praegustes piirides moodustus küla 1977, kui Aruküla nimetati ümber Kaarepereks. Seal asub Kaarepere apostlik õigeusu kirik koos kalmistuga. 1897. aastal ehitati külla koolihoone. Kaarepere põhikool lõpetas tegevuse 2008. aastal ja hoones tegutseb nüüd Kaarepere pansionaat. Kaareperet läbiv raudtee valmis 1876. aastal. Kaarepere raudteejaam valmis 1927. aastal ja on ainuke sellest tüübist säilinud jaamahoone Eestis. 1928. aastal rajati Kaareperes Raudteelaste Kodu, et hooldada abi vajavaid riigi raudteeteenistujaid ja -töölisi ning nende perekondi. Külas tegutseb Palamuse Lasteaia Nukitsamees Kaarepere rühm, Kaarepere raamatukogu ja Kaarepere rahvamaja, mis on Palamuse Kultuuri üks tegevuskohtadest. Maantee ääres asub Kaarepere Coop kauplus. Külla on püstitatud Vabadussõja mälestussammas. Kaarepere vald Kaarepere vald (Palamuse kihelkond) Scharenberg Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Kaarepere Põhikool pidas reedel viimase aktuse" Vooremaa, 31. mai 2008
Orion (täpsustus)

Orion on vanakreeka mütoloogia tegelaskuju. Orion on tähtkuju. Orion on laulja Jimmy Ellise esinejanimi. "Orion" on instrumentaalpala ansambli Metallica albumilt "Master of Puppets". Orion on Venemaal toodetav kaasavõetav kummipaat. Orion on vald Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangus. Orion on NASA väljatöötamisel olev kosmoseaparaat. Orion on Soome ettevõte. Orion oli 1930. aastal valminud laev. Orioni projekt (tuumarelvade jõul liikuv kosmoselaev) Ford Orion Orienteerumisklubi Orion
Leukoplast

Leukoplastid on kuuli-, muna-, või värtnataolised värvuseta plastiidid. Nende ülesanne on varuainete talletamine. Nad peavad talletama eelkõige tärklist. Kõige enam on leukoplaste taimede maa-alustes osades. Need võivad olla juurtes, risoomides või mugulates.
Käty Gavriilidis

Käty Gavriilidis (varem Käty Aasmäe; sündinud 9. veebruaril 1986) on eesti kunstipedagoog. Aastal 2005 lõpetas ta Jõgeva Gümnaasiumi ja 2004 Jõgeva Kunstikooli. 9. veebruarist 2006 töötas ta Jõgeva Kunstikoolis õpetajana. Aastal 2006 asus õppima Tallinna Ülikoolis kunstiõpetust. Käty elab Küprosel Limassolis. Minu Küpros. Põsemusid ja päike. Petrone Print 2017. ISBN 9789949608027 Jõgeva kunstiühingu näitus 2002. Joonistus "Muhe naeratus". Jõgeva Kunstikooli IV kursuse õpilaste ühisnäitus 2003. Jõgeva Kunstikooli 4. lennu lõputööde näitus 2004. Taldrikute ja kruuside komplekt (portselanimaal) "Rännakud minu mõtetes" (juhendaja Ene Luik-Mudist). Käty Aasmäe. – Alter Ego, nr 33, aprill 2005, lk 8–9. [1] (pdf) Seitse aastat armastust ja koduigatsust Küprosel Vooremaa, 25. märts 2017
Hetkkiirus

Hetkkiirus on kiirus vaadeldaval hetkel või kiirus vaadeldavas trajektoori punktis. Hetkkiiruse moodul mingis punktis võrdub seda punkti sisaldava (küllalt väikese) trajektoori lõigu pikkuse ja selle läbimiseks kulunud aja suhte piirväärtusega, kui trajektoori lõigu pikkus läheneb nullile. Täpsemalt, kui objekti kohavektor on r → ( t ) {\displaystyle {\vec {r}}(t)} , siis hetkkiirus v → {\displaystyle {\vec {v}}} on defineeritud viimase tuletisena aja järgi: v → = d r → d t = lim Δ t → 0 Δ r → Δ t {\displaystyle {\vec {v}}={\frac {d{\vec {r}}}{dt}}=\lim _{\Delta t\to 0}{\Delta {\vec {r}} \over \Delta t}} .
Assaku

Assaku on alevik Harju maakonna Rae vallas. Alevik koosneb peamiselt eramajadest, kuid on ka ridamaju ja mõned korterelamud. Esimest korda on Assakut kirjalikult mainitud Taani hindamisraamatus Assuncauæ nime all 1241. Kuni 1970. aastatel toimunud kohanimede reformini tunti Assaku põhiosa (Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteest läänes) Lehmja nime all, Assakuna tunti maanteest ida poole jäävat Assaku ladude piirkonda. Samuti jäi umbes aleviku piirkonda ajalooline Jagumäe (Jaagumäe) küla. Lehmja nimi on olnud üpris "veniv" mõiste, ulatudes Assakult Jürini (Lehmja mõis, Lehmja tammik). Pärast kohanimede reformi kinnistati Lehmja küla nimetus üsna lagedale vähese asustusega alale Assaku ja Pildiküla vahel. Assaku Nõiakivi on teadaolevalt suurima lohkude arvuga (405 inimkäeliselt süvendatud lohku) kultuskivi Euroopas. Assakul asub lasteaed (endine Lehmja Põhikool), mis kuulub Peetri Lasteaed-Põhikooli alla. Assaku viadukt Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae vallavalitsuse koduleht Rahvastik.
Lagedi

Lagedi on alevik Harju maakonna Rae vallas. Kohalik kool alustas tegevust 1785. aastal ning kannab praegu Lagedi põhikooli nime. Aleviku keskusehoones tegutseb Lagedi raamatukogu. Lagedil on elanud kunstnik ja loodusteadlane Ott Kangilaski. Lagedil asus ka Voldemar Pätsi suvekodu, kus praegu on Eesti Vabadusvõitluse muuseum. Alevikku läbib Tallinna–Tartu raudteeliin, millel asub Lagedi raudteejaam. 8. augustil 2007 avas AS Rudus Eesti Lagedil Eesti suurima betoonitehase. Eesti Vabadusvõitluse Muuseum Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae valla koduleht (vaadatud 26.11.2016)
Aaviku (Rae)

Aaviku on küla Harju maakonna Rae vallas. Külas asub Taara Tammemägi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.11.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Rae valla koduleht (vaadatud 26.11.2016)
Aruvalla

Aruvalla on küla Harju maakonna Rae vallas. Küla asub Tallinnast 25 km kaugusel Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ääres. Aruvalla küla läbib Vaida–Urge tee ning saab alguse Aruvalla–Jägala tee. Aruvallas asus kunagine Aruvalla mõis. Külas on mitmeid arheoloogiamälestisena arvele võetud kultuskive. Külas on ka muistne asulakoht koos rauasulatuskohana. Aruvallas tegutseb Ingvar Villido juhitav teadlikule muutumisele ja joogale suunitletud Lilleoru keskus. Taevasmaa küla Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae valla rahvastik Küla koduleht Aruvalla veebiportaalis eestigiid.ee
Järveküla (Rae)

Järveküla on küla Harju maakonna Rae vallas. Posti sihtnumber on 75304. 10.07.2013 moodustati Järveküla küla kaguosast ja Kurna küla põhjaosast eraldatud alale uus küla - Uuesalu küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Muudatused vallasiseste linnade, alevite, alevike ja külade nimistus Rae valla koduleht (vaadatud 26.11.2016)
Kadaka (Rae)

Kadaka on küla Harju maakonnas Rae vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae vallavalitsus
Karla (Rae)

Karla on küla Harju maakonna Rae vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae valla koduleht (vaadatud 26.11.2016)
Kautjala

Kautjala on küla Harju maakonna Rae vallas. Külas asus Kautjala mõis (Cautel). Kautjala mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae vallavalitsuse koduleht
Kopli (Rae)

Kopli on küla Harju maakonna Rae vallas. Kopli küla asub Tallinna kesklinnast umbes 17 km kaugusel. Küla ümbritsevad Lagedi, Ülejõe, Loo, Kadaka ja Saha külad. Külast umbes 200 m läänes voolab Pirita jõgi. Koplis elab 01.01.19 andmete järgi 429 inimest. Allpool on toodud välja ka tabel, mis näitab elanikkonna arvu muutust viimase 61 aasta jooksul. Küla pindala on 315 hektarit. Rahvastiku tihedus on Kopli külas 136.1 inimest/km2,  mis on kõrgem kui Rae valla keskmine ( 95.2 in/km2). Koplis asub Eesti Vabariigi kaitse all olev geodeetiline punkt. Küla posti sihtnumber on 75321. Kopli küla asub Lagedi läheduses. Tänapäeva Lagedi (ja ilmselt ka Kopli) piirkond oli  tihedasti asustatud juba muinasajal. Muud infot kuni 20. sajandini välja Kopli külast eraldi pole. Kuna küla asukoht on Lagedi lähedus, siis jäid kõik olulisemad asjad (nagu Lagedi kool raudtee) Koplist kõrvale. 1945. aastal moodustati valdade (sh Rae) territooriumile väiksemad haldusüksused ehk külanõukogud, Lagedi külanõukogu asus Kopli külas. 2005. aastal valmis Kopli külas uus sügavvee pumbajaam. 2010. aasta aprillis toimus Koplis üleujutus. Kopli lähedal Loo külas asub Lagedi mõis. Koplis asuvad ettevõtted Harteron OÜ, Plusmerk OÜ ja Nuhja tall. Ülejäänud hooneid kasutatakse elumajadena. Kopli sisse jääb ka Lagedi lasteaed. Kopli küla mitterahvastatud osa iseloomustavad põllud ja tühermaad. Põldudel on palju suuri kive ja kohalike sõnul elavad seal ka jänesed. Puudest kasvavad seal kuused ja tammed. Kopli külas asuvad osaliselt või täielilkult Ilumetsa ling, Ilumetsa tee, Kaare tänav, Kasemäe tee, Kivikalme põik, Kivikalme tee, Kooli tänav, Meelespea tee, Mäeotsa tee, Piiri tänav, Päikese tänav, Rootsi tee, Vahtramäe tee, Ülase tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Google maps". Vaadatud 05/26/2020. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |vaadatud= (juhend) "Google earth". Vaadatud 05/26/2020. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |vaadatud= (juhend) "Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 5.06.2020. Vaadatud 26.05.2020. "Rae valla wiki". Vaadatud 26.05.2020. "Wordpress". Vaadatud 26.05.2020. "Postimees". Vaadatud 26.05.2020. Rae vallavalitsuse koduleht
Kurna

Kurna on küla Harju maakonna Rae vallas. Kurnas asus Kurna mõis (Cournal). 10. juulil 2013 moodustati Kurna küla põhjaosast ja Järveküla küla kaguosast eraldatud alale uus küla – Uuesalu küla. Kurnas asub kaubanduspark Kurna Park. Kurna mõisa park Lehmja asulakoht Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Muudatused vallasiseste linnade, alevite, alevike ja külade nimistus "Kurna uudse kontseptsiooniga kaubanduspark valmib tänavu augustis". Ehitusuudised.ee. 2. veebruar 2023. Vaadatud 5. veebruaril 2023. Rae valla koduleht
Lehmja

Lehmja on küla Harju maakonna Rae vallas. Alates 2003. aastast asub Põrguvälja teel ASi Kalev uus nüüdisaegne tootmiskompleks. Lehmja asulakoht Lehmja tammik Lehmja tammiku kaitseala Lehmja mõis Lehmja-Loo kivikalmed Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae valla koduleht
Katia Krafft

Katia Krafft (sünninimi Catherine Conrad; 17. aprill 1942 Soultz-Haut-Rhin – 3. juuni 1991 Unzen) oli prantsuse vulkanoloog. Koos oma abikaasa Maurice Krafftiga pildistas ja kirjeldas ta üle 100 vulkaanipurske üle maailma. Suvel 1991 hukkusid mõlemad Kyūshū saarel Unzeni vulkaani purset dokumenteerides.
Limu

Limu on küla Harju maakonna Rae vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. * Rae valla koduleht
Pajupea

Pajupea on küla Harju maakonna Rae vallas. Külas asub Aruküla kalmistu ja kultuurimälestiseks tunnistatud ohverdamiskoht Taaralaskemägi. Küla kuulus Jüri kihelkonda ja Kurna valda ning Rae valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kultuurimälestiste register. Kasutatud 1.6.2016. Rae valla koduleht
Patika (Rae)

Patika on küla Harju maakonna Rae vallas. Patika (Patricae) küla kui üht vanimat Tallinna Jaani seegile kuulunud maavaldust on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus. Patikal oli kuni 1549. aastani kaks üksjalakohta, siis tekkis juurde kolmas. Patika küla on kuulunud Rae mõisale. Pärast Kautjala mõisa maade eraldamist Rae mõisast aastatel 1694–1698 on Kautjala olnud Tallinna linna mõis. Valdade tekkimisel mõisate aladele kuulus Patika küla kuulunud Kautjala valla haldusalasse. Valdade liitmisega 1890. aastal sai Rae valla osaks. 1887. aastaks oli Kautjala mõisa 16 talust päriseks ostetud 4 (Uustalu, Rätsepa, Suitsu ja Hiio), rendil oli 33 saunakohta. 1888. aastal ehitati Kautjalas uus talumaja Välja. Rentnik ise vedas materjali ja maksis ka osa ehituskuludest. 1918. aastal asutati Patikal Vaida Kautjal selts Ilmarine. Seltsil oli oma ligi 300 raamatust koosnev raamatukogu, mis asus Evarti talus ja mida pidas selle talu peremees Gustav Vihul. Nõukogude ajal liideti seltsi raamatukogu Jüri raamatukoguga. 1. aprillil 1949 moodustati Patika külas kolhoos Töösangar. 1960. aastatel toimunud kolhooside ühendamise käigus läks Patika küla Vaida sovhoosi haldusalasse. 1990. aastate alguses sovhoos ja sellega ka põllumajanduslik suurtootmine lagunes. 1950. aastatel alustati Patika küla keskasula planeerimist. Planeering nägi ette elamukvartali rajamist. Suurem osa toona planeeritud elamukvartalist on tänaseni välja ehitamata, sh ka näiteks kavandatud staadion. Küll aga ehitati kultuurimaja, mis mõnda aega tegutses ka koolina. 1970.–1980. aastatel tegutsesid Patika kultuurimaja juures mitmed huviringid ja korraldati rahvapidusid. 1996. aastal müüdi kultuurimaja enampakkumisel ning hoone vahetas mitu korda omanikku. 1980. aastate keskel hakati rajama Patikale suvilakooperatiive. Praegu on Patikal kokku kuus suvilakooperatiivi ligi 200 krundiga. Üha enam endisi suvilaomanikke on oma majapidamisi ümber ehitanud ja kolinud päriselt Patikale elama. 21. aprillil 2009 registreeriti Kautjala-Patika Külaselts, mille eesmärgiks on külaelu aktiveerimine, kultuuriürituste korraldamine ja muud külaelanikele suunatud tegevused. Lehmja asulakoht Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Jüri raamatukogu koduleht http://www.jyri.lib.ee/raamatukogust/ajalugu/article_id-106 http://www.kautjalapatika.ee/ Rae valla koduleht
Rae

Rae on küla Harju maakonna Rae vallas. Külas asus Tallinna linnale kuuluv Rae linnamõis. Rae kultuskivi Rae rauasulatuskoht Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae valla koduleht (vaadatud 26.11.2016)
Salu (Rae)

Salu on küla Harju maakonna Rae vallas. Posti sihtnumber on 75217. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.11.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Rae vallavalitsuse koduleht Napp, V. "Salu küla lugu : meie ajaarvamise eelsest ajast 21. sajandisse" Pikavere : Mixi Kirjastus, 2010 Küla koduleht