laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Džässis ainult tüdrukud

"Džässis ainult tüdrukud" (algupärane inglise pealkiri "Some Like It Hot") on 1959. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide komöödiafilm, mille lavastas Billy Wilder. Aastal 1989 tunnistati film kultuuriliselt oluliseks ning võeti USA Kongressi raamatukogu National Film Registrysse. 2000. aastal nimetas Ameerika Filmiinstituut "Džässis ainult tüdrukud" kõigi aegade parimaks komöödiafilmiks. Ajakiri Time nimetas 2005. aastal filmi 100 parima filmi hulka. 1972. aastal esietendus Broadwayl filmi ainetel tehtud muusikal "Sugar". Marilyn Monroe – Sugar Kowalczyk, lavanimega Sugar Kane Tony Curtis – Joe; kehastab Josephine'iks ja Junioriks Jack Lemmon – Jerry, kehastab Geraldine'iks ja Daphneks George Raft – "Spats" Colombo Pat O'Brien – detektiiv Mulligan Joe E. Brown – Osgood Fielding III Nehemiah Persoff – Little Bonaparte Joan Shawlee – Sweet Sue Billy Gray – Sig Poliakoff George E. Stone – Toothpick Charlie Dave Barry – Beinstock Mike Mazurki – Spatsi kannupoiss Harry Wilson – Spatsi kannupoiss Beverly Wills – Dolores Edward G. Robinson, Jr. – Johnny Paradise "I'm Through With Love" (Gus Kahn, Matty Malneck, Jay Livingston), esitaja Marilyn Monroe "I Wanna Be Loved By You" (Bert Kalmar, Herbert Stothart, Harry Ruby), esitaja Monroe. "Some Like It Hot" (Matty Malneck, I. A. L. Diamond), esitaja Monroe "Runnin' Wild" (A.H. Gibbs, Joe Grey, Leo Wood), esitaja Monroe. "Down Among the Sheltering Palms" (Olmar-Brockman) "Sugar Blues" (Williams-Fletcher) "By the Beautiful Sea" (Harry Carroll, Harold R. Atteridge) "Sweet Georgia Brown" (Ben Bernie, Maceo Pinkard, Kenneth Casey) "La Cumparsita" (Gerardo Matos Rodríguez) "Stairway to the Stars" (Matt Malneck, Frank Signorelli) "Liebesträume" (Franz Liszt) 1960. aastal kandideeris film kuuele Oscarile, võites neist ühe – parimate kostüümide eest must-valges filmis. Samal aastal sai linateos ka kolm Kuldgloobust. Džässis ainult tüdrukud/Some Like It Hot (1959). Filmiveeb Titles.[alaline kõdulink] U.S. National Film Registry Films Selected to The National Film Registry, Library of Congress 1989-2008. National Film Preservation Board. Library of Congress AFI's 100 Years...100 Laughs. The 32nd Academy Awards (1960) Nominees and Winners. Oscar Legacy. Academy of Motion Picture Arts and Sciences Some Like It Hot (1959) - Awards. Internet Movie Database Filmi draamaanalüüs leidub Olev Remsu "Filmidraamatehnikas", TÜ kirjastus, 2016. "Džässis ainult tüdrukud" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) Roger Ebert. Review of Some Like It Hot Literature
Härjasilm (perekond)

Härjasilm (Leucanthemum Mill.) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Perekonda kuulub umbes 70 liiki, mille levilaks on Euroopa, Põhja-Aafrika ja Aasia parasvööde. Mitmed liigid on naturaliseerunud Ameerikas, Austraalias ja Uus-Meremaal. Reeglina on tegu mitmeaastaste, harva üheaastaste taimedega, mis on puhmikulise haabitusega ja 30 cm kuni üks meeter kõrged. Üldjoontes on härjasilma perekond suhteliselt sarnane perekonnaga krüsanteem (Chrysanthemum), kuid härjasilma perekonna taimed ei ole aromaatsed ja nende lehtedel pole hallikaid karvu. Juurmisest lehekodarikust tõusvad varred on harunemata ja reeglina siledad. Saagjad või kahelisaagjad lehed asetsevad vastakuti. Reeglina peetakse härjasilmi umbrohtudeks. Suureõielisest härjasilmast (Leucanthemum x superbum) on aretatud kauneid kultuursorte. Eestis kasvab üks liik – harilik härjasilm (Leucanthemum vulgare). Leucanthemum adustum Leucanthemum ageratifolium Leucanthemum aligulatum Leucanthemum alpinum Leucanthemum arundanum Leucanthemum atratum – tume härjasilm Leucanthemum burnatii Leucanthemum catalaunicum Leucanthemum catananche Leucanthemum ceratophylloides ssp. tenuifolium Leucanthemum chloroticum Leucanthemum coronarium Leucanthemum crassifolium Leucanthemum decipiens Leucanthemum delarbrei Leucanthemum depressum Leucanthemum discoideum Leucanthemum favargeri Leucanthemum gallaecicum Leucanthemum gaudinii Leucanthemum gayanum ( Leucanthemum glabrum f. pinnatisectum Leucanthemum gracilicaule Leucanthemum graminifolium Leucanthemum halleri Leucanthemum heterophyllum Leucanthemum integrifolium Leucanthemum hultenii Leucanthemum irctianum Leucanthemum ircutianum Leucanthemum ircutianum ssp. crassifolium Leucanthemum laciniatum Leucanthemum lacustre Leucanthemum maestracense Leucanthemum margaritae Leucanthemum maximum – suur härjasilm Leucanthemum merinoi Leucanthemum montanum – mägi-härjasilm Leucanthemum montserratianum Leucanthemum nipponicum Leucanthemum pallena Leucanthemum pallens Leucanthemum palmatum Leucanthemum paludosum – soo-härjasilm Leucanthemum pluriflorum Leucanthemum praecox Leucanthemum pujiulae Leucanthemum subalpinum Leucanthemum x superbum – suureõieline härjasilm Leucanthemum sylvaticum Leucanthemum tridactylites Leucanthemum valentinum Leucanthemum vulgare – harilik härjasilm Leucanthemum waldsteinii Leucanthemum weyrichii karikakar kesalill kummel
Kosmoselend

Kosmoselend on reis maavälisesse kosmosesse või läbi selle. Kosmoselende võib sooritada mehitatud või mehitamata kosmoselaevadega. Mehitatud kosmoselende on tehtud näiteks Nõukogude Liidus Sojuzi programmi ja USA-s kosmosesüstikute programmi raames, samuti praeguse Rahvusvahelise Kosmosejaama vahet. Mehitamata kosmoselende sooritavad kosmosesondid, mis lahkuvad Maa orbiidilt, samuti Maa ümber tiirlevad satelliidid. Mehitamata kosmoseaparaadid võivad töötada kaugjuhtimisega või olla täiesti iseseisvad. Kosmoselende kasutatakse kosmoseuuringutes, kuid ka äritegevuses nagu kosmoseturism ja satelliitside. Mitteäriliste kosmoselendude hulka kuulub ka kosmoseobservatooriumite, luuresatelliitide ja muude Maad jälgivate satelliitide tegevus. Tavaliselt algab kosmoselend raketi stardiga, mis annab kosmoseaparaadile piisava algtõuke, et ületada Maa külgetõmbejõud ning lükata aparaat Maa pinnast eemale. Selleks vajalik paokiirus ehk esimene kosmiline kiirus on vähemalt 7,91 km/s. Maa orbiidilt lahkumiseks vajalik kiirus on 11,2 km/s. Kosmoseaparaatide liikumist kosmoses – niihästi mootori tõukejõul kui ka selleta – kirjeldab astrodünaamika. Mõned kosmoseaparaadid jäävad kosmosesse määramata ajaks, mõned lagunevad atmosfääri sisenedes ning mõned jõuavad planeedi või kuu pinnale, kas siis maandudes või kokkupõrkel. Esimene kosmoselend oli Saksamaa V2-raketi suborbitaalne lend 3. oktoobril 1942. Esimesena lendas Maa orbiidile Nõukogude Liidu satelliit Sputnik 1 4. oktoobril 1957. Esimene mehitatud kosmoselend toimus 12. aprillil 1961, kui nõukogude kosmoselaev Vostok 1 tegi Juri Gagariniga pardal tiiru ümber Maa. Päikesesüsteemist lahkumiseks vajalik paokiirus on 42,1 km/s. Esimesed Päikesesüsteemist lahkuvad kosmosesondid on Voyager 1 ja Voyager 2, mis startisid Maalt 1977. aastal. Kosmoselende korraldavad näiteks NASA, Euroopa Kosmoseagentuur ja Venemaa Kosmoseagentuur Roskosmos. 21. sajandil on mitmed eraettevõtted alustanud ettevalmistusi suborbitaalseteks kommertsiaalkosmoselendudeks ning algas kosmoseturism. Esimene kosmoseturist oli Dennis Tito, kes aprillis ja mais 2001 viibis Sojuz TM-32 pardal 7 päeva 22 tundi ja 4 minutit kosmoses. Esimene mehitatud suborbitaalse erakosmoselennu tegi SpaceShipOne juunis 2004. Esimene erakosmoseaparaat, mis orbiidile jõudis, oli SpaceX Dragon detsembris 2010. 2013. aasta kevadel viidi Maa orbiidile Eesti tudengisatelliidi programmi raames ehitatud ESTCube-1. Kosmoselennu mõju inimesele
Jack Lemmon

John Uhler Lemmon III (8. veebruar 1925 – 27. juuni 2001) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja muusik. Ta mängis enam kui 60 filmis ja teleseriaalis. Lemmoni tuntuimad filmid on "Mister Roberts", "Džässis ainult tüdrukud", "Korter", "Days of Wine and Roses", "Suur võidusõit", "Irma la Douce", "Save the Tiger", "Hiina sündroom", "Missing" ja "Glengarry Glen Ross". Rollide eest filmides "Mister Roberts" ja "Save the Tiger" võitis ta Oscari. Lemmon mängis ka kolmes Broadway lavastuses, mille eest pälvis kaks Tony auhinna nominatsiooni. 1991. aastal pälvis ta Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhinna. Ajaleht The Guardian on nimetanud teda oma aja kõige edukamaks tragikoomikuks. Lemmon suri 2001. aastal vähki. Ta on maetud Westwood Village Memorial Parki. Parima meespeaosatäitja Oscar 1974. aastal rolli eest filmis "Save the Tiger" Parima meeskõrvalosatäitja Oscar 1956. aastal rolli eest filmis "Mister Roberts" Kuldgloobus 1960. aastal rolli eest filmis "Džässis ainult tüdrukud" 1961. aastal rolli eest filmis "Korter" 1973. aastal rolli eest filmis "Avanti!" 1999. aastal rolli eest filmis "Inherit the Wind" Lemmon oli aastatel 1950–1956 abielus näitleja Cynthia Stone'iga, nende poeg on näitleja ja kirjanik Chris Lemmon. 1988. aastal abiellus Lemmon näitleja Felicia Farriga. Mister Roberts (1955) "Džässis ainult tüdrukud" (Some Like It Hot, 1959) "Korter" (The Apartment, 1960) Days of Wine and Roses (1962) "Suur võidusõit" (The Great Race, 1965) Irma la Douce (1963) "Õnneküpsis" (The Fortune Cookie, 1966) "Veider paar" (The Odd Couple, 1968) The Out-of-Towners (1970) Save the Tiger (1973) Avanti! (1973) "Lennujaam ´77" (Airport '77, 1977) Hiina Sündroom (The China Syndrome, 1979) Tribute (1980) Missing (1982) "Glengarry Glen Ross", (1992) "Killud" (Short Cuts, 1993) "Vanad torisejad" (Grumpy Old Men, 1993) "Väsimatud vanad torisejad" (Grumpier Old Men, 1995) "Merele" (Out to Sea, 1997) "Veider paar 2" (The Odd Couple II, 1998) Orbituary: Jack Lemmon The Guardian Džässis ainult tüdrukud/Some Like It Hot (1959). Filmiveeb Korter/The Apartment (1960).[alaline kõdulink] Filmiveeb Suur võidusõit/The Great Race (1965). Filmiveeb Õnneküpsis/The Fortune Cookie (1966). Filmiveeb Veider paar/The Odd Couple (1968). Filmiveeb Lennujaam ´77/Airport ´77 (1977). Filmiveeb Hiina Sündroom/The China Syndrome (1977). Filmiveeb Glengarry Glen Ross/Glengarry Glen Ross (1992). Filmiveeb Killud/Short Cuts (1993). Filmiveeb Vanad torisejad/Grumpy Old Men (1993). Filmiveeb Väsimatud vanad torisejad/Grumpier Old Men (1995). Filmiveeb Merele/Out to Sea (1997). Filmiveeb Veider paar 2/The Odd Couple II (1998). Filmiveeb IMDb link puudub Jack Lemmon andmekogus IMDb (inglise) Jack Lemmon andmekogus Filmiveeb Jack Lemmon. Internet Broadway Database
Kongla Ann

Kongla Ann (surnud 1640) oli naisterahvas, kelle üle peeti 1640. aastal Viru-Nigulas Pada mõisas kohtuprotsess, milles ta mõisteti surma süüdistatuna nõidumises. Kuna nõida ei lubatud kirikaeda matta, maeti ta aia taha. Pada mõisnik Hermann Billingshausen kaebas kubernerile, et Kongla Ann, kelle tütar oli tema lapse amm, olla lapse nõiakunstiga surma saatnud. Ann külastanud õhtul tütart lapse kambris, öösel laps haigestunud ja hommikul surnud. 2. mail 1640 tuli kohus kuberneri käsul Pada mõisa Kongla Anni üle kuulama. Ann tunnistas, et pärast tütre juurest lahkumist naasnud ta kambrisse nähtamatu koerana ning teinud lapse surmatõbiseks, puudutades teda kolm korda sauaga. Samuti kinnitas Ann, et oli ka libahundiks käinud. Tuulispasa kujul olla ta süüdanud Varudi mõisa. Protokollile on alla kirjutanud muude tunnistajate kõrval ka Nigula õpetaja magister Grenzien. Kongla Anne protsessi kirjeldust nõiaprotsessi protokollist Tallinna raearhiivis vahendas Viru-Nigula pastor Otto Wilhelm Masing oma "Marahwa Näddala-Lehes" 1825. aastal. Koduloouurija Helmut Elstroki teatel pole Kongla Anni lugu rahvasuus säilinud. Protsessi 350. aastapäeval, 20. mail 1990 avati Viru-Nigula kirikaia taga Kongla Anni mälestuskivi Viru-Nigula Muinsuskaitse Seltsi, Viru-Nigula roheliste, noortaaralaste klubi Tõlet, Viru-Nigula kolhoosi ja rahvamaja koostöös. 2006. aasta 2. mail põletasid SA Virumaa Muuseumid koos EELK Viru-Nigula koguduse ja Viru-Nigula vallaga sümboolselt õlgedest naise kujutise, tähistades lepingu sõlmimist, millega Viru-Nigula muuseumi haldamine anti üle sihtasutusele Virumaa Muuseumid. Maausulisi ühendav Maavalla Koda nimetas seda "kohaliku maa-arsti symboolseks kordusmõrvaks" ning saatis järelepärimised Kaitsepolitseiametile, Kultuuriministeeriumile ja EELK peapiiskopile. Juuni alguses avaldas Virumaa Muuseumite juht Ants Leemets vabanduse. "Viru-Nigula Kongla Ann", monument.ee (vaadatud 5. septembril 2011) Helmut Elstrok "Pilguheit meie kodurajooni süngesse sajandisse" Punane Täht, 8. juuli 1986 (vaadatud 5. septembril 2011) Rainer Kerge, Kaja Roomets"Eesti nõid on tarvilike oskustega spetsialist" Õhtuleht, 30. aprill 2010 (vaadatud 5. septembril 2011) "10.06.10219 (2006) Virumaa Muuseumid vabandas tulimõrva kordamise eest" Maavalla Koda, 10.06.2006 (vaadatud 5. septembril 2011) "Viru-Nigula Kongla Ann", monument.ee Kongla Ann Maavalla Koja kodulehel Ott Heinapuu "Jätaks õige nõidade põletamise järele?" Virumaa Teataja, 15.06.2006 Helmut Elstrok "Pilguheit meie kodurajooni süngesse sajandisse" Punane Täht, 8. juuli 1986
Gei

Gei on meessoost homoseksuaalne inimene: mees, kes kogeb romantilist armastust või seksuaalset külgetõmmet teiste meeste vastu. Mõistet "gei" kasutatakse ka selleks, et väljendada seksuaalset identiteeti. Sõna kasutatakse vahel ka üldnimetusena nii homoseksuaalsete meeste kui ka naiste kohta. Mõistet "gei" on kõige varem kasutatud homoseksuaalse sättumusega meeste eristamiseks 19. sajandil, ent laiemalt läks see käibele alates 20. sajandist. Võrreldes naistega on meestel olnud ajaloos suurem vabadus ja sõltumatus, et olla suhetes samast soost inimestega. Samas on nad selle eest erinevates ühiskondades kogenud karmimat karistust kui homoseksuaalsed naised. 19. sajandi lõpus hakkasid tollased seksuoloogid kategoriseerima ja kirjeldama homoseksuaalset käitumist. Kuna tollal puudusid homoseksuaalsusest süsteemsed teadmised, peeti geisid vaimuhaigeteks. Tänapäeval on rahvusvaheline teadlaste kogukond selle seisukoha ümber lükanud. Sellise määratluse tõttu varjasid samast soost suhetes mehed enda eraelu või leppisid ühiskonnast väljaheidetute sildiga. Väljaheidetud lõid Euroopas ja Põhja-Ameerikas enda subkultuuri ja identiteedi. Gei identiteeti omaksvõtvad mehed võivad jagada sarnaseid kogemusi, mida võib võrrelda etnilise identiteediga: homoseksuaalsete inimestena on nad ühendatud heteroseksistliku diskrimineerimisega ja homofoobiast tulenevalt võimalusega, et nende pere, sõbrad ja teised inimesed ütlevad neist lahti. Geid võivad kogeda füüsilise ja vaimse tervise probleeme, mis tulenevad diskrimineerimisest, eelarvamustest ja vähemuse stressist. Avalikult samast soost suhete ja perekondade loomist mõjutavad maailma eri paigus poliitilised tingimused ja ühiskondlikud suhtumised. Tiiu Erelt, Tiina Leemets, Sirje Mäearu, Maire Raadik (2013). "Gei". Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2013. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) American Psychological Association. "Sexual Orientation & Homosexuality". Vaadatud 14. juuni 2017. "Soovitusi sõnakasutuseks". Eesti LGBT Ühing. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2017. Vaadatud 14. juuni 2017. Douglas Harper. "gay (adj.)". Online Etymology Dictionary. Vaadatud 14. juuni 2017. Neel Burton (18.09.2015). "When Homosexuality Stopped Being a Mental Disorder". Psychology Today. Vaadatud 23.08.2018. Howard Philip (7. juuni 1976). "A queer use of inoffensive word". The Times. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. mai 2011. Vaadatud 23. augustil 2018. Ilan H. Meyer (2003 Sep). "Prejudice, Social Stress, and Mental Health in Lesbian, Gay, and Bisexual Populations: Conceptual Issues and Research Evidence". Psychol Bull. Vaadatud 23 August 2018. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend)  Gei – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus  Gei – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Robert Geddes

Robert Louis Geddes (7. detsember 1923 Philadelphia – 13. veebruar 2023) oli Ameerika Ühendriikide arhitekt. Geddes sai 1950. aastal Harvardi Ülikoolist magistrikraadi. 1953. aastal rajas ta koos endise õpingukaaslasega arhitektibüroo Geddes Brecher. Geddes töötas põhiliselt New Jersey ja Pennsylvania osariigis. Aastatel 1965–1982 oli ta Princetoni Ülikooli dekaan. Üks tema projekteeritud hooneid on Philadelphia Roundhouse, mille kallal töötas konsulteeriva insenerina ka August Komendant. 2018 – Princetoni Ülikooli audoktor Robert L. Geddes www.archinform.net Philadelphia Roundhouse Video
1962. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1962. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis oli sõpruskohtumine poksis Eesti NSV ja Soome vahel, mis toimus 3. detsembril 1962 Helsingis, tollase nimetusega Messuhallis (praegu Töölön kisahalli, aadress Paavo Nurmen kuja 1 D). Soome võitis 7:3. Kärbeskaal (kuni 51 kg): Mart Keersalu (Eesti NSV) – Ossi Palvalin (Soome) 2 – 1 Kukk-kaal (kuni 54 kg): Börje Karvonen (Soome) – Jüri Repin (Eesti NSV) 2 – 1 Sulgkaal (kuni 57 kg): Jorma Limmonen (Soome) – Eesti NSV-l puudus selles kaalus esindaja ja Eesti NSV-le arvestati loobumiskaotus Kergekaal (kuni 60 kg): Antero Halonen (Soome) – Toivo Laitamm (Eesti NSV) 3 – 0 I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Kurt Mattsson (Soome) – Arvo Lukner (Eesti NSV) 2 – 1 II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Mauri Ruonala (Soome) – Priidik Kippar (Eesti NSV) 2 – 1 I keskkaal (kuni 71 kg): Pertti Purhonen (Soome) – Jüri Tuisk (Eesti NSV) 2 – 1 II keskkaal (kuni 75 kg): Aniss Murtazin (Eesti NSV) – Rauno Rask (Soome) RSC 2 Poolraskekaal (kuni 81 kg): Ismo Leinonen (Soome) – Arved Väikmeri (Eesti NSV) 2 – 1 Raskekaal (üle 81 kg): Ants Ainsoo (Eesti NSV) – Matti Aho (Soome) KO 2 Eesti-Soome maavõistlused poksis "Täna õhtul Helsingis Soome-Eesti NSV maavõistlus poksis". Spordileht, 3. detsember 1962 "Soome-Eesti NSV maavõistlus poksis. Mida kirjutati Helsingis?". Spordileht, 7. detsember 1962
1963. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1963. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 16. novembril Tallinnas, aasta varem valminud Kalevi spordihallis (praeguse aadressiga Juhkentali 12). Eesti NSV võitis 7:3. Kärbeskaal (kuni 51 kg): Rein Pajur (Eesti NSV) – Ossi Palvalin (Soome), tulemus pole teada Kukk-kaal (kuni 54 kg): Börje Karvonen (Soome) – Mart Keersalu (Eesti NSV), tulemus pole teada Sulgkaal (kuni 57 kg): Jorma Limmonen (Soome) – Harry Kozlovski (Eesti NSV), tulemus pole teada Kergekaal (kuni 60 kg): Antero Halonen (Soome) – Toivo Laitamm (Eesti NSV) 3 - 0 I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Priidik Kippar (Eesti NSV) – Mauri Ruonala (Soome), tulemus pole teada II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Boriss Kurotškin (Eesti NSV) – Pertti Purhonen (Soome), tulemus pole teada I keskkaal (kuni 71 kg): Aniss Murtazin (Eesti NSV) – Kurt Mattsson (Soome) 3 - 0 II keskkaal (kuni 75 kg): Pavel Dubovik (Eesti NSV) – Risto Jaakkola (Soome), tulemus pole teada Poolraskekaal (kuni 81 kg): Vladimir Šuvalov (Eesti NSV) – Urho Harjula (Soome), tulemus pole teada Raskekaal (üle 81 kg): Koit Joor (Eesti NSV) – Tapio Pakkanen (Soome) 3 - 0 Eesti-Soome maavõistlused poksis A. Randmeri. "Enne maavõistlust". Spordileht 11.11.1963 "Homme "Kalevi" Spordihallis. Eesti NSV – Soome maavõistlus poksis". Spordileht 15.11.1963 "Maavõistlus poksis. Eesti NSV–Soome 7:3". Spordileht 18.11.1963
Tähtvere tänav

Tähtvere tänav on tänav Tartus Supilinna ja Tähtvere piiril. Tänav algab Jakobi tänava, Kroonuaia tänava ja K. E. v. Baeri tänava ristis ning lõpeb Tartu lauluväljaku juures. Tänava pikkus on 1,1 km. Vanemad ülestähendused tänavast pärinevad 1787. aastast, kus linna plaanile on märgitud Tähtvere tänav. Nime on tänav saanud linna serval (praeguse Maaülikooli juures) asunud Tähtvere (sks k Techelfer) mõisa järgi. Tähtvere tänav 56/62 hoonetes tegutses AS A. Le Coqi Tartu õlletehas. Tähtvere 4 Kirjanik Eduard Vilde ja ajakirjanik Linda Jürmanni kunagine elukoht aadressil Tähtvere 6. Tähtvere 20 Puitelamu, Tähtvere 39 Koer Riku bareljeef Tähtvere tänaval 2014. aastal Vaade Tähtvere tänava trepilt (ühendab Supilinna Laulupeo tänavaga) Supilinnale 2015. aastal Lõuna-Eesti Läti Selts Lea Teedema (2010). "Supilinna asustuse kujunemine 1704–1899" (PDF). Tartu Ülikool. Vaadatud 20.5.2022.
Gay ja Lesbi Infokeskus

Gei ja Lesbi Infokeskus (GLIK) oli asutus, mille eesmärk oli jagada seksuaalvähemustega seotud teavet kõikidele informatsiooni vajajatele. Keskust opereeris MTÜ Teistmoodi ja seda rahastas Sotsiaalministeerium Tervise Arengu Instituudi kaudu. Gay ja Lesbi Infokeskus avati Eesti Gayliidu ja Tervise Arengu Instituudi koostöös 10. juunil 2004 ning tulenevalt riigipoolsetest eelarvekärbetest, suleti keskus veebruaris 2009. GLIK-is olid tasuta saadaval kondoomid, libestusained ja infomaterjalid homoseksuaalsusest, seksuaaltervisest, sugulisel teel levivatest haigustest ning teistest sama suunitlusega organisatsioonidest. Keskuses oli ka raamatukogu, kust sai kirjandust ka koju laenutada. Homoseksuaalsus LGBT Gei Lesbi Koduleht
Hiiu baptistide kalmistu

Hiiu baptistide kalmistu on kalmistu Tallinnas Hiiul aadressil Leina tänav 8. Väike rohtunud kalmistu asub Hiiu-Rahu kalmistu vastas eramajade vahelisel krundil. Baptistide kalmistu rajati 20. sajandi alguses ning suleti matmiseks 1950. aastatel. Aastal 1995 tunnistati Hiiu baptistide kalmistu kultuurimälestiseks (registri number 1098). Tallinn tahab ajaloolist kalmistut kasutusele võtta[alaline kõdulink] Postimees, 29. august 2006 Kanne registris Hiiu baptistide kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
579

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 575 | 576 | 577 | 578 | 579 | 580 | 581 | 582 | 583 | ► | ►► 579. aasta 26. november – Benedictus I järel sai paavstiks Pelagius II Pelagius II saatis diakon Gregoriuse saadikuna Konstantinoopolisse, kus too veetis umbes kuus aastat. Benedictus I, paavst
581

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 577 | 578 | 579 | 580 | 581 | 582 | 583 | 584 | 585 | ► | ►► 581. aasta Hiinas tuli võimule Sui dünastia. Langobardid rüüstasid Monte Cassino kloostrit. Pääsenud mungad põgenesid Rooma, kuid naasid varsti ja ehitasid kloostri uuesti üles. Mauricius kirjutas (või lasi kirjutada) praktilise entsüklopeedilise teose sõjast, "Strategikoni". ... ...
580

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 576 | 577 | 578 | 579 | 580 | 581 | 582 | 583 | 584 | ► | ►► 580. aasta (DLXXX) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas esmaspäeval. Arvu 580 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Goodid purustasid Tiberiuse silla. ... ...
Cosmos (keel)

Cosmos on objektorienteeritud üldotstarbeline kõrgtaseme programmeerimiskeel, mis on dünaamiline, nõrkade tüüpide ja esimese klassi funktsioonidega. Cosmos kombineerib tugevuse selge süntaksiga. Iga asi on Cosmoses objekt. Kõik objektid koosnevad andmetüübist ja andmeväärtusest. Objektitüübid on null (tühi), bool (Boole'i muutuja), int (täisarv), float (ujukomaarv), bytes (baidid), chars (tärgid), array (tabel), set (hulk), map (kaart), code (kood) ja function (funktsioon). Cosmos-lang
Eesti Gayliit

Eesti Gayliit oli eesti geisid ühendav organisatsioon. Eesti Gayliidu tegevusvaldkonnad on õigus, huvide esindamine ja kaitse; sotsiaalhoolekanne ja tervishoid; harrastus ja ajaviide. Eesti Gayliit asutati 1992. aastal. LGBT-liikumine