Uku Masing

Uku Masing (sünninimi Hugo Albert Masing; 11. august 1909 Einu (Eedu) talu, Lipa küla, Raikküla vald, Harjumaa – 25. aprill 1985 Tartu) oli eesti polühistor, kes andis oma panuse teoloogia, orientalistika, filosoofia, luule, folkloristika ja etnoloogia valdkonda. Ta oli polüglott, kes tundis umbes 60 keelt. Uku Masing tõlkis 20 keelest. Uku Masingu pärandi uurimise, korraldamise, arhiveerimise ja levitamisega tegeleb Uku Masingu Kolleegium. Uku Masing sündis hernhuutlikus peres. Tema vanemad olid Ado (Aadu) Masing (16. mai 1862 (vkj 4. mai 1862) – 16. september 1949) ja Anna Masing (sünd Furman; 12. juuni 1881 (vkj 31. mai 1881) – 15. veebruar 1954). Vanemad laulatati 9. märtsil 1908 Rapla kirikus. Uku Masing õppis aastatel 1917–1921 Raikküla Ministeeriumikoolis ning Tallinna Linna II Reaalkoolis (1922. aastast Tallinna Linna Tehnika Ühisgümnaasium) aastatel 1921–1926. Masingu õpingute ajal 1925. aastal sai kool taas uue nime – Riigi Tehnika Gümnaasium (hilisema Tallinna Tehnikumi eelkäija). Samal ajal õppis selles koolis ka Gustav Ernesaks. Tallinna Linna Tehnika Ühisgümnaasiumi õpperuumid paiknesid Tallinnas aadressil Harju tn 6 (enne Harju tn 48) hoone 2. ja 3. korrusel. Hiljem oli hoone tuntud ka kohviku Tallinn ja 2. korrusel asunud baar-varietee Tallinn järgi. Kool kolis majja 1922. aastal, mil avati hoone 1. korrusel ka esimene eestlaste raamatupood, mis kuulus kirjastusele Varrak. 1920. aastast tegutses majas ka Cafe Kirstein. Uue omaniku, Kaupmeeste ja Töösturite Ühisuse nõudmisel lahkus kool majast 1927. aastal. Pärast gümnaasiumi lõpetamist astus ta Tartu Ülikooli usuteaduskonda. Ta õppis klassikaliste keelte (heebrea, kreeka ja ladina) ning teoloogia ainete kõrvalt veel semiidi keeli, psühholoogiat, antiikkirjandust ja assürioloogiat. Tema peamisteks teaduslikeks uurimisaladeks said Vana Testamendi teadus, mitmed orientalistika harud assürioloogiast budoloogiani ning paljude eri rahvaste folkloori ja religiooni võrdlev uurimine. Uku Masing kuulus Akadeemilisse Usuteadlaste Seltsi ning oli Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi üks asutajaid ja eestvedajaid aastal 1935. Juba koolipõlves avaldas ta luuletusi, tõlkeid, arvustusi, esseid ning teaduslikke töid. 1928. aastal avaldas Uku Masing Vana Testamendi uurimuse "Jiptahi tytar" ning esimese auhinna saanud võistlustöö "Kas nõuab Deuteronoomium kultuse tingimatut tsentralisatsiooni või lubab ta kultuspaiku ka väljaspool Jeruusalemma?". 1930. aastal sai ta magistrikraadi auhinnatud töö eest "Das Verhältnis der Elihureden zu den übrigen Reden des Buches Hiob". 1932.–1933. aastal oli ta Saksamaal Tübingenis ja Berliinis välismaine stipendiaat. Uku Masing täiendas end etiopistikas, arabistikas, judaistikas, Vanas Testamendis, sumeroloogias, assürioloogias ja muudel aladel ning õppis nt indiaani ja polüneesia keeli. 1933. aasta sügisel hakkas ta Tartus professor Alexander von Bulmerincqi kõrval õpetama semiidi keeli ja Vana Testamenti. Tema tähtsamad teadustööd 1930. aastail olid heebrea mõistet JHWH käsitlev "The Word of Yahweh" (1937) ja kaheköiteline doktoritöö Vana Testamendi lühimast prohvetiraamatust Obadjast. 1935. aastal ilmus esimene luuleraamat "Neemed vihmade lahte", mis äratas kriitikute seas tähelepanu. Uku Masing kuulus Arbujate hulka. Nõukogude perioodil ilmusid ta raamatud peamiselt välismaal, kuid sellegipoolest mõjutas tema luule 1960. aastate noori eesti kirjanikke. 18. jaanuaril 1937 muutis ta nime Hugo Albertist Ukuks. 1946.–1964. aastal oli Uku Masing EELK Konsistooriumi teaduslik sekretär ja Usuteaduse Instituudi (Usuteadusliku Kõrgema Katsekomisjoni) õppejõud. Ta pidas loenguid Vanast Testamendist ja usundiloost (budismist, juudi müstikast). 1960.–1970. aastatel avaldas Uku Masing Praha Ülikooli usuteaduskonna ajakirjas Communio Viatorum esseistlikke uurimusi. 1970.–1980. aastatel tegi ta kaastööd rahvusvahelistele folkloristikaväljaannetele soome-ugri, samojeedi ja kaukaasia muinasjuttude kohta ning on üks 14-köitelise muinasjutuentsüklopeedia "Enzyklopädie des Märchens" kaasautoreid. Pärast Teist maailmasõda andis Iisraeli holokaustimuuseum Yad Vashem Uku Masingule ja tema abikaasale Eha Masingule aunimetuse "Õiglane maailma rahvaste seas", sest nad varjasid Saksa okupatsiooni ajal Uku Masingu õpilast, hilisemat tuntud folkloristikaprofessorit Isidor Levinit. Jeruusalemmas asuva Yad Vashemi Õiglaste alleel on Uku Masingu nimeline puu ja plaat numbriga 1561. Aastakümnete jooksul vahendas Masing kirjandust umbes 20 keelest, näiteks heebrea, etioopia, süüria, araabia, kopti, pärsia, kreeka, ladina, itaalia, prantsuse, saksa, inglise ja jidiši keelest. Ta on tõlkinud ka jaapani, havai ja sanskriti keelest. Lugema oli Masing võimeline umbes 60 keeles. Jaan Kaplinski on märkinud, et "Mõneski meie jaoks väga eksootilises keeles luges ta täitsa korralikult, need olid näiteks polüneesia ja melaneesia keeled, kitšee-maia keel Kesk-Ameerikast, mitmed etioopia keeled ja palju muud. Võrreldes teise polüglotiga, Pent Nurmekunnaga, oli Masingu keeleoskus rohkem kirjalik, ta hääldas kõiki keeli üpris eesti moodi, Pent aga valdas hästi just kõnekeeli". 1939. aastal abiellus Uku Masing Eha Tuulemaaga (enne eestistamist Gnadenteich). Laulatus toimus Saaremaal Mustjala Anna kirikus. Abikaasa Eha neiupõlvenimi Tuulemaa andis nime Uku Masingu luulekogule "Ehatuule maa". Uku Masingu õde oli Agnes Saag (Masing), kes oli abielus teoloog Evald Saagiga. 2010 – "Uku Masing 100: Bibliograafia 1923–2009". Koostanud Anneli Sepp, toimetanud Mart Orav, Mari-Liis Tammiste. / Tartu: Ilmamaa 2010, 384 lk ISBN 9789985773482  Pikemalt artiklis Uku Masingu looming Suur osa Uku Masingu loomingust jäi Nõukogude okupatsiooni ajal käsikirja, kuid levis laialdaselt omakirjastuslikul teel. 1979 – Ingvar Luhaäär. "Näha ainukordset" intervjuu Uku Masinguga / Sirp ja Vasar 32, 10.08,1979, lk 11 1985 – Paul Ariste. "Uku Masing in memoriam" / ESA 31/1985, lk 184–187 1989 – Toomas Paul. "Juhatus Uku Masingu juurde" / Akadeemia 5/1989, lk 1006–1023 1989 – Kalle Kasemaa. "Uku Masing 80" / Horisont 8/1989, lk 12–13 1989 – Trivimi Velliste ja Ingvar Luhaääre usutlus Uku Masinguga / Sõnumitooja 13–14/1989 1992 – Ingvar Luhaäär. "Uku Masing", peatükk raamatus "Kuldne kroon Eesti lipul" / Olion 1992, lk 7–23 1995 – Toomas Paul. "Silmitsedes tallamata teid: Uku Masingule mõeldes". Rahva Hääl, 24. aprill 1995, lk 5 1997 – Peeter Liiv. "Uku Masingut avastades" / Eesti Kirik 23.04.1997 1997 – Ülo Tonts. Lilled, puud ja Uku Masing ise. Eesti Päevaleht, 10. märts 1997 1998 – Hando Runnel. "Uku Masing Raikkülast. Kiri ajalehelugejatele" – Jooksu pealt suudeldud. Eesti mõttelugu 23. / Tartu: Ilmamaa 1998, lk 530–532 1998 – Hando Runnel. "Kaks kõnet Uku Masingu mälestuseks: Kirikus. Külas" – Jooksu pealt suudeldud. Eesti mõttelugu 23. / Tartu: Ilmamaa 1998, lk 533–539 1999 – Peeter Liiv. "Uku Masing 90" / Areen 12.08.1999, lk 12–13 2001 – Haljand Udam. "Viis kõnelust Uku Masingust", Orienditeekond / Tartu: Ilmamaa 2001, lk 341–359 2001 – Ilmar Vene. "Trotsija. Katse mõista Uku Masingut" / Tartu: Ilmamaa 2001 2005 – Lauri Sommer. "Geniaalne vanalaps ja vaimu jäädvustamine" / Teater. Muusika. Kino. 6/2005 2006 – Toomas Paul. "Masingu mõistatuslik mõju" / Eesti Kirik 18.01.2006 2009 – Toomas Paul. "Uku Masing religiooni­filosoofina" / Postimees 08.08.2009 2009 – Hando Runnel. "Masing oli inimene teisest maailmast" / Postimees 08.08.2009 2009 – Tauno Kibur. "Uku Masing 100 – mismoodi ta puudutab?" / Eesti Kirik 06.05.2009 2009 – Enn Vetemaa. "Nädala juubilar Uku Masing 100" / Kesknädal 05.08.2009 2009 – Hando Runnel. "Masing oli kummaliselt suur vaim" / Postimees 08.08.2009 2009 – Toomas Paul. "Uku Masing reli­gi­oon­i­filosoofina" / Postimees 08.08.2009 2009 – "Eesti rahva vägev vaim Uku Masing 100" / Eesti Ekspress 11.08.2009 2009 – Rainer Kerge. "Uku Masing 100: «Korraga täpne ja hämar" / Õhtuleht 11.08.2009 2009 – Viio Aitsam. "Masing ja eestlase minad" / Maaleht 13.08.2009 2009 – Kristiina Ross. "Uku Masingu keelest" / Sirp 14.08.2009 Virtuaalnäitus Uku Masing 100 Eesti Assürioloogia Seltsi aastakonverents "Uku Masing 100" 2010 – Põlvest põlve. Pühendusteos Uku Masingu 100. sünniaastapäeva puhul / Tartu: Ilmamaa 2010 2010 – Arne Merilai. "Inimesepoeg valgel laeval: Uku Masing 100" / Kirjastus Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu Ülikool 2010 2010 – Paavo Matsin. "Tõeline diip" / Ekspress 30.09.2010 1989 – Toomas Paul. "Uku Masing kui teoloog ja religioonifilosoof" / Looming – 9/1989, lk 1269–1275 1989 – Indrek Pajumaa "Uku Masing ja keelelise relatiivsuse hüpotees" / Vikerkaar 8/1989, lk 44–50 1995 – Kalle Kasemaa. "Uku Masing semitistina" / Keel ja Kirjandus 11/1995, lk 721–732 1998 – Toomas Paul. "Uku Masing ja eesti piiblitõlge" / Keel ja Kirjandus 2/1998, lk 86–99 1999 – Szila'rd Tóth. "UKU MASINGUT MÄLETADES. Maailma põlisrahvaste kultuur Uku Masingu käsitluses" 2000 – Arne Hiob. "Uku Masingu religioonifilosoofia põhijooned" raamatuna ilmunud 2000. aastal / Tartu Ülikooli Kirjastus 2000 2001 – Haljand Udam. "Ilmamaa Masingu pärand ja orientalistika", orienditeekond / Tartu: Ilmamaa 2001, lk 360–363 2002 – Andres Gross. "Uku Masingu üliõpilastööd" / Usuteaduslik Ajakiri 1(50)/2002. 2006 – Urmas Nõmmik. "Uku Masing vanatestamentlasena" raamatus "Eesti teoloogilise mõtlemise ajaloost" / Tartu Ülikooli Kirjastus 2006, lk 98–107 2006 – Aira Võsa. "Spiegelt Sprache die Seele? Einige Aspekte in der religiösen Identität der Estinnen und Esten in den Augen von Uku Masing" / Journal of the European Society of Women in Theological Research 14/2006, lk 109–120 2009 – Jaan Lahe. "Uku Masingust kui varase kristluse uurijast" 1. osa 2. osa / Eesti Kirik 2009 2010 – Peeter Espak. "Üks Uku Masingu varajane teooria numinoossest" / Usuteaduslik Ajakiri 61/2010, lk 98–111 2010 – Toomas Paul. "Uku Masing ja piibli tõlkimine" Inimesepoeg valgel laeval. Uku Masing 100. / Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum 2010, lk 27–48 2012 – Peeter Espak. "Sumerian inim, Hebrew דבר יהוה and Polynesian mana in the Early Theories of Uku Masing". Forschungen zur Anthropologie und Religionsgeschichte 43/2012, lk 71–85 2012 – Urmas Nõmmik. "Uku Masing und das Alte Testament" / Forschungen zur Anthropologie und Religionsgeschichte 43/2012, lk 187–198 2012 – Peeter Espak. "Uku Masing teadlasena" /Akadeemia 3/2012, lk 526–53 2015 – Külliki Kuusk. Uku Masingu luule arhailine kujundisüsteem. / Methis. Studia humaniora Estonica 16/2015, lk 106–136 1992 – Toomas Paul "Uku Masingu usust" / Akadeemia 7/1992, lk 1393–1412 1999 – Jaan Kaplinski "Uku Masing ja maailmarevolutsioon" / Areen 12.08.1999, lk 12–13 2002 – Haljand Udam "Usufilosoof Uku Masing" / Looming 1/2002, lk 147–152 2004 – Boreaalset imbub sisse siit ja sealt: intervjuu Eesti Keele Instituudi direktori Urmas Sutropiga, küsitles Sven Vabar / Sirp 12.03.2004, nr 10, lk 5 Tarmo Kulmar "Uku Masingu usk ja usund, mõisted ja mõtted" – raamatus "Tõsilood muinasrahvastest" 2007 Ilmamaa, lk 28–32 2007 – Sven Vabar "Uurimus Uku Masingu Tõest". Magistritöö. / Tartu: Tartu Ülikool 2007 2007 – Sven Vabar "Masingu Tõe relatiivsusest ja absoluutsusest" / Keel ja Kirjandus 8/2007, lk 610–623 2009 – Ilmar Vene "Uku Masing – negatiivse keskmelisuse näitlikustaja" / Looming 8/2009, lk 1121–1130 2010 – Arne Hiob "Uku Masing – teoloog, religiooniteadlane ja müstik" Inimesepoeg valgel laeval. Uku Masing 100. / Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum 2010, lk 49–85 2010 – Urmas Nõmmik "Uku Masing ja Vana Testamendi inimesed" Põlvest põlve: pühendusteos Uku Masingu 100. sünniaastapäeva puhul. / Tartu 2010 2015 – Uku Masing, Toomas Paul "Usalda ennast", Uku Masingu ja Toomas Pauli kirjavahetus 1962-1985 / Tartu: Ilmamaa 2015 1936 – Alma Kaal "Ühe "segase" raamatu puhul" Esimesi arvustusi debüütluulekogule. / Üliõpilasleht 05.05.1936, lk 156 1959 – Ivar Ivask "Uku Masingu nägemuslik luule" eessõna raamatule "Neemed Vihmade lahte" / Stockholm: Vaba Eesti 1959, lk 5–18 1974 – Vincent B. Leitch "Religious Vision in Modern Poetry: Uku Masing Compared with Hopkins and Eliot" / Journal of Baltic Studies 5/1974, lk 281–294 1977 – Ivar Ivask "Uku Masing: A poet between east and west" / Journal of Baltic Studies 8/1977, lk 16–21 1981 – Bernard Kangro "Mare Imbrium ehk elukõrbes viirastuv jumalariik. Katse Uku Masingu luulet lahti mõtestada" raamatus "Arbujad" / Eesti Kirjanike Kooperatiiv 1981, lk 222–237 1983 – Uku Masing "Kuidas kirjanikud kirjutavad" (kirjutet 14.01.1982). Samuti raamatus "Kuidas kirjanikud kirjutavad" Eesti Kirjanike Kooperatiiv 1992, lk 52–61. / Tulimuld 2/1983, lk 103–109; Tulimuld 3/1983, lk 130–134 1986 – Vello Salo "Uku Masungu kaksteist luulekogu" / Aja Kiri 45/1986, lk 4 1987 – Uku Masing "Kuidas ma luuletan" / Edasi 19.09.1987, lk 4–5 1988 – Rein Veidemann "Uku Masingu ülemlaul" / Vikerkaar 1988/5, lk 88–89 1996 – Ants Oras "Uku Masing ja John Masefield" – Tulimuld 2/1966, lk 79–80 2001 – Toomas Liiv "Uku Masinguga seenemetsas" / Eesti Päevaleht: Arkaadia 12.01.2001, nr 9 2001 – Lauri Sommer "Mõnest Uku Masingut kujundanud jõujoonest. Ekstaasi ja teksti suhe" / Looming 4–6/2001 2001 – Hasso Krull ""Pilv, läki pyhaks kullerkuppe tooma: ekstaasi allegoorilised labürindid" / Areen 15.03.2001 2001 – Lauri Sommer "Rituaalne Masing" / Postimees 28.12.2001 2002 – Külliki Vulf (Kuusk) "Eesti kirjanduskriitika kõnelused Uku Masinguga. Monoloog või dialoog?" / Keel ja Kirjandus 2002/6, lk 385–400 2002 – Karl Muru "Lisandusi Uku Masingu retseptsiooniloole (Külliki Vulfi ärgitusel)" / Keel ja Kirjandus 11/2002, lk 809–814 2002 – Ants Oras "Uku Masing" (lk 146–147), "About the poetry of Uku Masing" (Pp. 148–149.) – Kuus eesti luuletajat Ants Orase tõlkes = Six Estonian Poets in Translations of Ants Oras / [koostaja eessõna: Anne Lange] / Tallinn: Tänapäev 2002, lk 150–159 2002 – Vincent B. Leitch "Usuline nägemus moodsas luules: Uku Masing võrdluses Hopkinsi ja Eliotiga" / Vikerkaar 10/2002, lk 77–89 2004 – Lauri Sommer "Uku Masingu käsikirja "Saadik Magellani pilvest" (1959–1963) vaimne, ajalis-ruumiline ja elulooline taust" / Looming 4–6/2004 2004 – Ants Oras "Uku Masingu "Neemed Vihmade lahte"". Luulekool. II, meistriklass. Ants Oras; koostajad Hando Runnel ja Jaak Rähesoo. / Tartu: Ilmamaa 2004 (Eesti mõttelugu; 58), lk 349–351 2008 – Külliki Kuusk "Uku Masingu luule subjektist: "Mina"- poeetika luulekogus "Udu Toonela jõelt" ". Magistritöö / Tartu: Tartu Ülikool 2008 2008/2009 – Külliki Kuusk "Uku Masingu luule kui päevaraamat. – Paar sammukest. / XXV Eesti Kirjandusmuuseumi aastaraamat 2008 / Tartu: Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus 2009, lk 57–78 2009 – Lauri Sommer "Uku hilisluule elutundest". I, II, III, IV, V, VI – Eesti Kirik 19.08.2009, nr 30, lk 6; 26.08.2009, nr 31, lk 6 2010 – Thomas Salumets "Jaan Kaplinski Uku Masing" (ingl k tõlkinud Arne Merilai) / Keel ja Kirjandus 1/2010, lk 37–44 2010 – Külliki Kuusk "Uku Masingu armastuse lõuna- ja ehatuuled". Inimesepoeg valgel laeval. Uku Masing 100. / Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum 2010, lk 148–175 2011 – Rein Veidemann "Uku Masing "Tontide eest taganejate sõdurite laul"", Rein Veidemann "101 Eesti kirjandusteost" / Tallinn 2011, lk 80–81 2011 – Külliki Kuusk "Bibliograafia teel biograafiaks" / Keel ja Kirjandus 12/2011, lk 935–938 2013 – Külliki Kuusk Ühe luuletuse lugu. Uku Masingu "Manda d’Hajje" / veebiajakiri Kirik ja Teoloogia 2013, nr 59/25, lk 1–3 2013 – Külliki Kuusk "Pihtimuslikkusest Uku Masingu luules". / Looming 12/2013, lk 1687–1696 2014 – Külliki Kuusk "Rahvalaululikust mentaliteedist Uku Masingu 1930. aastate luules. Parallelism poeetilise keele ja enesetaju kujundajana". Janika Oras, Andreas Kalkun (toim). Regilaulu kohanemine ja kohandajad. / Tartu: Eesti Kirjandusmuuseumi teaduskirjastus 2014, lk 137–169 2014 – Külliki Kuusk "Tondid, pillipuhujad ja palverändurid ehk mis on vabaduse hind? Ühest Uku Masingu suurest müüdist". Kirjanduspärand kultuuriloos. / Tartu: Eesti Kirjandusmuuseumi teaduskirjastus 2014, lk 163–203 1998 – Tõnu Luik "Uku Masing varjokaetuse läbi mõistatusen" / Studia Philosophica 1998, III (39), lk 15–25 1999 – Jaan Kaplinski "Haige geenius" / Maaleht 05.08.1999, nr 30 (617) 2005 – Kalle Kasemaa "Uku Masing. Polüneesia usund" / Akadeemia 6/2005, lk 1330–1334 2005 – Lauri Sommer "Eesti mystiliste luuletajate sugupuu" / Looming 11/2005, lk 1695–1704 2005 – Lauri Sommer, "Kirjatähest suretamata vaimu otsingul" / Postimees 11.11.2005 2006 – Toomas Paul "Uku Masing ja naised" / Sirp 22.12.2006 2007 – Toomas Paul, Salo "Laulude laul" / Sirp 16.02.2007 2007 – Raivo J. Raave "Uku Masing ja naised" / Eesti Ekspress 16.08.2007 2007 – Riho Laurisaar "Uku Masing – Mässav mõtleja ootab uut õpilaste põlvkonda" / Eesti Päevaleht 18.08.2007 2009 – Külliki Kuusk "Uku Masing: Stretching the Borders" / Elm: Estonian Literary Magazine 28/2009 spring, pp 16–23 2009 – Rein Veidemann "Ilmutuslik Uku Masing, 20. sajandi eesti geenius" / Postimees 23.04.2009 2009 – Madis Kolk "Taju uste võti" – Sirp, 19.06.2009. 2012 – Silja Paavle "Uku Masing oma kallimale: "Nii imelik, et mind keegi armastab"" / Õhtuleht 28/2012, VII, lk 20 2014 – Külliki Kuusk "Fantastiline Uku Masing" / Sirp 05.12.2014, lk 24–25 2015 – Amar Annus, "Diagnoosita savant. Uurimus autismispektrist ja Uku Masingust" / Akadeemia 1–2/2015 2001 – Lauri Sommer "Janka ja Uku: vinjett kahest tõrkujast" / Sirp 26.01.2001, nr 4, lk 6 2002 – Anne Lange "Eesti luule ja poeetika tagasivaates", intervjuu / Vikerkaar 10/2002 lk 90–102 2007 – "Betti Alver: Usutlused. Kirjad. Päevikukatked. Mälestused. Lisandusi tundmiseks", koostanud ja toimetanud Enn Lillemets ja Kristi Metste / Tallinn: Tänapäev 2007 2009 – Isidor Levin "Minu elu- ja mõttevarast: meenutusi" / Akadeemia 7/2009, lk 1419–1440; Akadeemia 8/2009, lk 1611–1631; Akadeemia 9-12 2009 – Ave Alavainu "Uku Masingust sigaretistatud käega" / Nädaline 08.08.2009, nr 88, lk 6, 11 2009 – Rainer Kerge "Korraga täpne ja hämar: Uku Masing 100". Ülo Tonts, Karl Martin Sinijärv ja Andres Põder meenutavad Uku Masingut. / Õhtuleht 11.08.2009, nr 185, lk 10  2009 – Ilmar Vene "Uku Masing – negatiivse keskmelisuse näitlikustaja" / Looming 8/2009, lk 1121–1130 2012 – Jaan Kaplinski "Ütles Masing". Mõtteid, mida elav Uku Masing ütles ja Jaan Kaplinski pärast tema surma mälu järgi kirja pani. / Vikerkaar 1–2/2012, lk 74–81, 84–85, 88–89, 92–93, 96–98 Isikulooline filmitriloogia "Uku Masingu maastikud" 2000 – "Kitsas rada keset metsi" 55:40 / Faama Film 2004 – "Inimesepoeg Valgel laeval" 77:00 / Estinfilm 2006 – "Surm on öömaja põllul" 70:00 / Estinfilm 2008 – "Tõuseb tume puu täis kollaseid tiibu" valik filmitriloogia lähtematerjale / Estinfilm Filmitriloogia idee ja stsenarist oli Mikk Sarv ning stsenarist ja režissöör-operaator Vallo Kepp. Filmide helirežissöör ja toimetaja oli Enn Säde, helilooja Rauno Remme. Teaduskonsultant oli Külliki Kuusk. Filmid on koondatud 22. aprillil 2009 Eesti Rahvusraamatukogus esitletud kaksik-DVD-le. Ühel plaadil on filmitriloogia, teisel plaadil (neljanda osana) rohkelt filmide aluseks olnud helisalvestisi ning video- ja tekstimaterjali. Lisaks sisaldab neljas osa Uku Masingu loengute lindistusi Usuteaduse Instituudis, Toomas Pauli intervjuud Uku Masinguga, valikut Uku Masingu kirju ja postkaarte kodustele ning filmide aluseks olnud intervjuude täielikke lindistusi, nende litereeringuid jpm. 2008 – "Masingu hilised laulud" Lauri Sommeri saade sarjast "Olemine" / Klassikaraadio, 30.07.2008 2008 – "Hinge öine tiivalöök" Lauri Sommeri saade Georg Trakli luulest, luulet loeb ka Uku Masing / Klassikaraadio, 30.07.2008 2008 – "Uku Masing. Kahetseda oma tahtmist" Luuleruum / Vikerraadio, 13.06.2008 2009 – "Uku Masing ja mood" Luuleruum / Vikerraadio, 12.08.2009 2009 – "Uku Masing "Tontide eest taganejate sõdurite laul"" Luuleruum / Vikerraadio, 14.08.2009 2000 – CD "Johanson ja vennad (looming 1978–1999)" / Päevakera, Globus diei, Dayclew 2000 2003 – CD "Kõlakoda", muusika ja esitaja Tõnu Tepandi / Tallinn: Vagabund 2003 2003 – CD "Laulud Ernst Enno ja Uku Masingu sõnadele", viisistanud Anne Maasik ja Jaan Tooming; laulud seadnud Heikki-Rein Veromann; esitavad Anne Maasik, Heikki-Rein Veromann / A. Maasik 2003 2003 – CD "Piimaš", muusika ja esitaja Kago / Õunaviks 2003 2005 – CD "Laulud", muusika ja esitajad Maria Peterson ja Eva Eensaar / Theatrum 2005 2007 – CD "Kago", muusika ja esitaja Kago / Estonia: Seksound 2007 2007 – Lauri Sommeri novell "Hilised lemmelehed" / Vikerkaar 1–2/2007, lk 37–63 2007 – Jaan Toominga märkmikromaan "Teekond mäe südamesse" / Varrak 2007 2008 – CD "Üksteist peab hoidma: Kadri Hundi ja Mart Siimeri laule", muusika Kadri Hunt, esitavad Eesti Raadio Laululapsed / Tallinn: Eesti Rahvusringhääling 2008 2009 – Jaan Kaplinski romaan "Seesama jõgi" (2. tr 2009 ingl k (tõlkinud Susan Wilson), London: Peter Owen, 2009) / Vagabund 2007 2010 – Lauri Sommeri romaan "Kolm yksiklast" (Vikerkaares ilmunud "Hilised lemmelehed" on raamatu kolmandaks osaks) / kirjastus Menu 2010 Virtuaalnäitus Uku Masing 100 Söödist Econi. Masing oskas väga.... teele.luts.ee (Jaan Kaplinski "Söödist Econi". Väljaandja Hea Lugu, 218; lk 68–69) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. oktoober 2016. Vaadatud 17. oktoobril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) vt Paavo Kangur "Sild üle ajajõe. Tallinna Tehnikakõrgkooli lugu". Tallinn: Inglisilla Produktsioon, 2015, lk 7–9, 31, 32–37. "Uku Masing at Yad Vashem website". Yad Vashem (inglise). Vaadatud 01.07.2018. Uku Masingu (1909–1985) haud Uku ja Eha Masingu mälestuskivi Yad Vashemis Uku Masing Eesti biograafilises andmebaasis ISIK "Armastusest", Loeng Kõrgemas Usuteaduse Instituudis (1959) (valitud lõigud) Tähtvere vaimuhiiglase auks tuleb konverents. Tartu Postimees, 16. september 2009 "Uku Masing 100", 23. septembril 2002 toimus Tartu Ülikooli ajaloo muuseumis Uku Masingu 100. sünniaastapäeva konverents. Tartu Ülikooli veeb