laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Allikasoo

Allikasoo on madalsoo, mis toitub survelisest põhjaveest. Sageli paiknevad allikasood nõlvaalal (nimetatud ka nõlvasoodeks) või nõlva jalamil. Põhjaveest toitumise tõttu on allikasoo temperatuurirežiim stabiilne. Allikasoos kasvab mõnikord haruldasi ja reliktseid taimi. Eesti põllumajandusentsüklopeedia, 1. kd, 1998. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Ökoloogialeksikon, 1992. Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Mullavesi

Mitte segi ajada mõistega mullaniiskus Mullavesi (inglise soil water, soil moisture) on mullas leiduv vesi, mis pärineb peamiselt sademeist. Mullavesi esineb nii veeauruna (mullaõhus), seotud veena kui ka vaba veena. Seotud vett leidub näiteks mineraalide ja huumuse koosseisus. Vaba vett leidub aga mulla kapillaarsetes poorides (kapillaarvesi) ja mittekapillaarseis poorides (gravitatsioonivesi). Mullavee kapillaarrõhku mõõdetakse tensiomeetriga. Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 08.01.2012) Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Jäide

Jäide on jääkiht, mis tekib maapinnale ja esemeile alajahtunud vihma- või udupiiskade jäätumisel. Maapinnale tekkinud jäidet nimetatakse ka kiilasjääks. Jäite tekkimiseks sobiv õhutemperatuur on 0...–3 °C. Jäide võib olla mitu sentimeetrit paks. Kiilasjää Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Deluuvium

Deluuvium ehk deluviaalsetted ehk deluviaalsed setted on setted, mis on tekkinud ajutise vee (deluviaalse vee) erodeerival toimel nõlvajalamile, veerudele ja nõgudesse. Deluuviumi iseloomustab vähene sorteeritus. Deluuviumist koosnevaid muldi nimetatakse deluviaalmuldadeks. Deluviaalmullad Deluviaalsed veed Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Maavoole

Maavoole ehk solifluktsioon on veega küllastunud maapinnase liikumine kallakal maapinnal (harilikult mööda igikülmunud pinda). Maavoole tagajärjel tekivad solifluktsioonivallid ja solifluktsiooniterrassid. Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Kulina vald

Kulina vald (saksa keeles Gemeinde Kullina) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald moodustati 1866. aastal ning liideti 1893. aastal mõne naabervallaga.
Viru-Jaagupi kihelkond

Viru-Jaagupi kihelkond (lühend VJg, saksa Kirchspiel St. Jacobi) oli kihelkond Viru kreisis Eestimaa kubermangus, Virumaal ja Viru/Rakvere kreisis Eestimaa kubermangus. Aravuse mõis (Arrawus) poolmõis, eraldati Kaarli mõisast Aru mõis (Arro) Rägavere mõisa kõrvalmõis Immersoo mõis (Immesso) Inju mõis (Innis) rüütlimõis, Inju-Aru mõis (Arrohof) poolmõis, Karila mõis (Karlshof) Kulina mõis (Kullina) rüütlimõis, Kupna mõis (Kupnal) Küti kõrvalmõis, Küti mõis (Kurküll) rüütlimõis, Marienhofi karjamõis, Kulina mõisa karjamõis Meriküla mõis (Merreküll) Inju kõrvalmõis, Mõdriku mõis (Mödders) rüütlimõis, Männikvälja mõis (Männikowälja) Oonurme mõis (Onorm, Havenorm)[küsitav] Puka mõis (Pucka) Põlula mõis (Poll) rüütlimõis, Põlula-Uuemõisa mõis (Neu-Poll) Rasivere mõis (Rassiwer) Roela mõis (Ruil) rüütlimõis, Roosna mõis (Rosna) Rosentali mõis (Rosenthal), Rägavere mõis (Raggafer) rüütlimõis, Tudu mõis (Tuddo) rüütlimõis, Uuemõisa mõis (Neuhof) Vaeküla mõis (Wayküll) rüütlimõis, Vana-Aru mõis (Alt-Arro, Marienhof) Vinni mõis (Finn) rüütlimõis, Viru-Jaagupi kirikumõis (Pastorat St. Jakobi), Voore mõis (Forell) rüütlimõis, Võhu mõis (Wöhho) Võlumäe mõis (Thärsfeldt) Ädara mõis e Edara mõis (Eddara) poolmõis, eraldati Rohu mõisast. Inju vald (1866–1893) Kulina vald (1866–1893) Küti vald (1866–1939) Meriküla vald (1883–1893) Mõdriku vald (1866–1893) Põlula vald (1866–1893) Oonurme vald (1866–1893) Roela vald (1866–1939) Rägavere vald(1866–1939) Tudu vald (1866–1893) Vaeküla vald (1866–1893) Vinni vald (1866–1893) Voore vald (1866–1893) Inju vald (1866–1893) Viru-Jaagupi kihelkonnakool Viru-Jaagupi kirik Marienhofi karjamõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 488–492. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 82–83. Stefanida Kalmet. Ajalooline traditsioon Viru-Jaagupi kihelkonnast 1932 Eesti Kirjandusmuuseum. 2008.
Abou Diaby

Vassiriki Abou Diaby (tuntud Abou Diaby [ab'uu djab'ii] nime all; sündinud 11. mail 1986 Pariisis) on endine Prantsusmaa jalgpallur (keskpoolkaitsja). Klubikarjääri jooksul mängis ta AJ Auxerre'is (2004–2006), Londoni Arsenalis (2006–2015) ja Marseille Olympique'is (2015–2017). Tema jalgpallurikarjääri varjutasid vigastused. Prantsusmaa jalgpallikoondises mängis Diaby aastatel 2007–2012 kokku 16 korda. Koondisekarjääri ainsa värava lõi ta 7. septembril 2012 MM-i valikmängus Soome vastu – see oli ühtlasi tema viimane mäng Prantsusmaa koondises. Ta kuulus Prantsusmaa koondisse 2010. aasta maailmameistrivõistlustel.
Mauri Pekkarinen

Reijo Mauri Matias Pekkarinen (sündinud 6. oktoobril 1947 Kinnulas) on Soome poliitik. Mauri Pekkarinen lõpetas aastal 1974 Jyväskylä ülikooli. Ta on ühiskonnateaduste magister. Ta kuulub Soome Keskerakonda ning on olnud Eduskunna liige alates 1979. aastast. Aastatel 1991–1995 oli ta Esko Aho valitsuse siseminister. Aastatel 2003–2008 oli ta kaubandus- ja tööstusminister ning 2008–2011 majandusminister. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta 68 487 häälega Euroopa Parlamendi liikmeks. Koduleht Tutvustus Eduskunna lehel
Łukasz Fabiański

Łukasz Marek Fabiański (sündinud 18. aprillil 1985 Kostrzyn nad Odrąs) on poola jalgpallur, kes mängib Inglismaa Premier League'i klubis West Ham United ja Poola jalgpallikoondises väravavahina. Aastatel 2007–2014 mängis Fabiański Londoni Arsenalis, kuid oli põhiliselt Arsenali varuväravavaht. 2014. aastal liitus ta Swansea City, kus ta mängis kokku neli hooaega. 2018. aastal valiti ta Swansea City aasta mängijaks. 2019. aastal valiti ta West Ham Unitedi aasta mängijaks. Ekstraklasa (1): 2005–06 FA Cup (1): 2014 Łukasz Fabiański (90minut.pl)
Turrialba vulkaan

Turrialba on tegev kihtvulkaan Costa Rica keskosas Cartago provintsis, 53 km pealinnast San Josést ida pool. Vulkaani geograafilised koordinaadid on 10° 2′ N, 83° 46′ W. Turrialba kõrgus on 3340 meetrit. Vulkaanil on kolm kraatrit. 19. sajandi keskel toimus mitu plahvatuslikku lõõmpilvi üles paisanud purset, neist viimane aastal 1866. Aastal 2001 aktiviseerus vulkaan uuesti ning 5. jaanuaril 2010 paiskus sellest vulkaanilist tuhka. Vulkaani ja seda ümbritsevate vihmametsade kaitseks on loodud Turrialba vulkaani rahvuspark. Costa Rica's Turrialba Volcano Erupts, Alert Declared. Insidecostarica.com, 6. jaanuar 2010. Volcanoes of the World
Esko Aho valitsus

Esko Aho valitsus oli Soome 65. valitsus. Valitsus astus ametisse pärast 17. märtsil 1991 toimunud parlamendivalimisi ning tegutses 26. aprillist 1991 kuni 13. aprillini 1995, mil astus ametisse Paavo Lippose esimene valitsus. Parempoolse valitsuse moodustasid Soome Keskerakond, Rahvuslik Koonderakond, Rootsi Rahvapartei ja Soome Kristlik Liit. Esko Aho valitsus Soome valitsuse kodulehel (soome keeles)
Puʻu ʻŌʻō

Puʻu ʻŌʻō on šlaki- ja tuhakoonus Kīlauea vulkaanil, Hawaii saarel. Koonus ulatub 698 m kõrguseni merepinnast. 1983. aastast on vulkaan lühikeste vahedega pidevalt pursanud. Laava voolab mereni osaliselt mööda laavatunneleid. 3,1 miljardit kuupmeetrit magmat, mis jaanuarini 2007 oli välja voolanud, kattis üle 117 km² suuruse ala ja lisas Kīlauea lõunarannikule 230 hektarit maad. Seejuures oli kuni 35 m paksuse laavakihi alla jäänud 189 ehitist ja 14 kilomeetrit maanteed.
Delioni lahing

Delioni lahing toimus 424. aastal eKr Boiootias Kesk-Kreekas. See lahing, kus boiootlased saavutasid võidu ateenlaste üle, oli osa Peloponnesose sõjast. Delioni lahing on sõjaajaloos tähtsal kohal sellepärast, et seal kasutas teebalane Pagondas esimesena viltust lahingukorda. Ka esimene dokumenteeritud olukord, kus oma sõdurid tapavad oma sõdureid, pärineb Delioni lahingust. See juhtus ateenlastega, kui nad olid boiootlaste parema tiiva ümber piiranud. Et ateenlased selles kohas taganema sundida, saatis Pagondas sinna reservratsaväe, mis oli samuti täiesti uus nähtus sõjapidamises. See manööver otsustaski lõpuks lahingu saatuse, sest ateenlased olid taganema löödud ka boiootlaste vasakul küljel, kus viimastel oli normaalse 8 rivi asemel 25 rivi sõdureid. Kokku oli muidu mõlemal poolel umbes sama palju sõdureid – 7000 hopliiti, 1000 ratsanikku, 500 linguheitjat, 10 000 kergerelvastuses sõdurit. Ainult viimaseid oli ateena poolel vähem. Delioni lahingus osales ka kuulus filosoof Sokrates. Geoffrey Regan, Back Fire, Robson Books Ltd., London, 1995
Glaskek

AS Glaskek oli Eesti ettevõte, Baltimaade ja Eesti suurim klaaspakettide, plast- ja puitakende ning alumiiniumprofiilide tootja.[viide?] AS Glaskek asutati 1992. aastal Eesti erakapitalile tuginedes. Lisaks akendele tootis Glaskek ka klaasalumiiniumist fassaade ja alumiiniumkonstruktsioone, lükksüsteeme ning uksi. Firmale kuulus 2010. aasta seisuga 15 tehast (sh ka Tallinnas, Tartus, Narvas, Riias ja Daugavpilsis), kus töötas üle 800 töötaja. Tal olid esindused ja filiaalid Lätis, Leedus ja Venemaal. Aasta jooksul tootis ettevõte üle 300 000 akna ja klaaspaketi. Juuni lõpus 2010 taotles AS Glaskeki suurim laenuandja Swedbank kohtult ettevõtte pankrotti. 11. augustil 2010 otsustas Harju Maakohus kuulutada välja ASi Glaskek pankroti võlgadega üle 10 miljoni krooni, sh maksuvõlgu 9,7 miljonit krooni ja intressivõlga 491 987 krooni. Glaskekil oli mitu tütarettevõtet: AS Glaskek Alumiinium asutati 1999. aastal AS Glaskeki tütarettevõttena, pankrotistus 2009. aastal; AS Glaskek-Narva oli AS Glaskeki tütarettevõte, mis eksisteeris aastatel 1997–2009; AS Glaskek Puitaken oli AS Glaskeki tütarettevõte, mis eksisteeris aastatel 1997–2004; AS Glaskek Tallinn oli AS Glaskeki tütarettevõte aastatel 2004–2009, muutis 2009. aastal nime aktsiaseltsiks Delooralt ja pankrotistus samal aastal; AS Glaskek Tartu oli AS Glaskeki tütarettevõte, mis eksisteeris aastatel 2000–2009; OÜ Glaskek Trading oli 2006. aastal asutatud AS Glaskeki tütarettevõte. Шведский банк банкротит эстонского производителя стеклопакетов в интересах шведского покупателя?, Regnum.ru, 1.07.2010 Swedbank taotleb kohtult Glaskeki pankrotti, e24.ee, 25.06.2010 Kohus kuulutas Glaskeki pankroti välja,e24.ee, 11.08.2010 AS Glaskeki koduleht (arhiveeritult) Glaskeki pankrot kasvatab töötute ridu, 2. august 2010 Võlausaldajad ei pidanud Glaskeki päästmist mõttekaks, 14. oktoober 2010 Glaskek võis aknatellijailt alusetult raha nõuda, err.ee, 27. jaanuar 2011
Karboksürühm

Karboksürühm ehk karboksüülrühm on orgaanilist hapet karboksüülhapet iseloomustav funktsionaalrühm, mida tähistatakse valemiga –C(=O)OH ehk –COOH ehk –CO2H. Karboksürühm koosneb karbonüülrühmast ja hüdroksüülrühmast ning on karboksüülhappe molekuli osa, sest ei eksisteeri iseseisvalt. Kuna karbonüülrühm on elektronide aktseptor ja hüdroksüülrühm on elektronide doonor, siis need rühmad moodustavad kergesti vesiniksidemeid. Karboksüülhapete happelised omadused tulenevad elektrontiheduse nihkumisest karbonüülrühma hapniku aatomi poole ja O-H sideme polarisatsioonist. Karboksüülhappe vesilahuses võib karboksürühm laguneda ja moodustada kaks iooni: R-COOH <=> R-COO− + H+. Kuid karboksüülhapped on nõrgad happed ja neutraalses vesilahuses nende molekulid üldiselt ei moodusta ioone. Näiteks etaanhappe molekulidest laguneb toatemperatuuril vesilahuses üksnes 0,02%. Seda arvu saab suurendada elektronegatiivsete lisandite abil. Etaanhape on omakorda karboksüülhapetest keemiliselt kõige aktiivsem, ülejäänud karboksüülhapetel on see arv veelgi väiksem. Ühendeid, milles on kaks või kolm karboksürühma, nimetatakse vastavalt dikarboksüül- ja trikarboksüülhapeteks. Neid esineb looduses karboksüülhapetest märksa harvem. Rühma –CH2–COOH nimetatakse karboksümetüülrühmaks.
Akranes

Akranes on linn Islandi lääneosas Vesturlandis. Landnámabóki järgi asutasid linna iiri vennad Þormóður gamli Bresason ja Ketill Bresason. Iiri päritolule viitavad ka mõned ümbruskonna talunimed. Poolsaare tipp, millel linn asub, kandis varem nime Skagi ja kõnekeeles kasutatakse seda tänapäevani ka linna nimena. Akranes sai aleviõigused 1874. aastal ja linnaõigused 1942. Peamine majandusharu on kalandus. Linnas asub tsemenditehas. Akranesi jalgpalliklubi ÍA Akranes on 18-kordne Islandi meister. Linnas on koduloomuuseum. Akranesi koduleht Akranesi muuseumi koduleht
Indre'i departemang

Indre'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Centre-Val de Loire'i piirkonnas. Departemang on nime saanud Indre'i jõe järgi. Departemang jaguneb halduslikult: Departemangu ümbritsevad Indre-et-Loire'i, Loir-et-Cheri, Cheri, Creuse'i ja Vienne'i departemang. Indre'i departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Trepp

Trepp on eri kõrgusel asuvate pindade vahel liikumiseks mõeldud rajatis või tarind, mis jagab vertikaalse vahemaa väiksemateks osadeks horisontaalsete tasapindade ehk trepiastmete abil. Trepid võivad olla sirged või keerdus või koosneda kahest või enamast üksteisega nurga all ühenduses olevast osast. Treppe kasutatakse peamiselt hoonetes, vähem hoovides ja looduses. Trepp võib olla valmistatud puidust, metallist, betoonist, kivist, klaasist vm. Olenevalt trepi materjalist valmistab trepi selleks vastavad teadmised ja oskused omandanud ehitaja. Trepi peamine osa on trepimarss ehk astmestik. Trepiastme möödud leitakse valemiga 1 sügavus + 2 kõrgust = 58 kuni 62 cm. Trepil võivad olla veel trepivõre või vähemalt käsipuu ning korruse- ja vahemademed. Trepi projekteerimisel joonestatakse välja kõik astmed ja näidatakse tõusu suund. Puittrepp koosneb põsk-, astme- ja varvaslaudadest. Põsklauad peavad olema vähemalt 18–22 cm laiad ja 7–8 cm paksud. Astmelauad valmistatakse 4–5 cm paksused. Varvaslaudu kasutatakse siis, kui on tegemist umbtrepiga. Varvaslaua paksus on tavaliselt 25 mm. Trepi valmistamiseks kasutatakse hööveldatud laudu. Trepi elemendid ühendatakse omavahel tappidega ja kinnitatakse kas naelte või poltidega. Puittreppi võib hooldada tolmuimejaga, aeg-ajalt ka niiske lapiga. Puiduõliga immutatud detailidele tuleb kord aastas teha korduvõlitamist. Õliga töödeldud treppide puhul peaks niiske lapiga puhastamise asemel eelistama kuivalt puhastamist. Trepi mõõtmed, eriti tema kallak ja astme kõrgus peaksid jääma kogu trepi ulatuses samaks. Järgmised trepi mõõdud on olulised: astme tõus mõõdetakse iga astme pealt järgmise peale, inimene astudes liigub igale astmele astudes selle maa üles astme sügavust mõõdetakse astme algusest kuni astme vertikaal tõusuni astme minekut mõõdetakse astme laua esimesest äärest kuni järgmise astme laua ääreni. See on maa, mida inimene läbib edasi liikudes trepil. Vältimaks segadust on trepi astmete arv trepi tõusude arv mitte reaalsete astmete arv. Trepi kogupikkus on horisontaalne vahemaa, mida mõõdetakse esimese tõusu pealt kuni viimase tõusuni. trepi kogu tõus või kõrgus on kõrgus kahe korruse vahel, kui trepil on N kogus astmeid siis kogu kõrgus trepil on N* astme tõusude arv trepi kalle on suhe trepi kõrguse ja tema astme arvu vahel (see on kujutletav joon trepi astme alumisest otsast kuni järgmiseni) pearuum on trepi astme ja lae vaheline kaugus. Suur paraadtrepp Pariisi ooperimajas Lagunev kivitrepp Tallinna Linnahalli juures Reigi kirikumõisa peahoone veranda trepp Paraadtrepp Keerdtrepp Redel Eskalaator Olga Ovtšarenko. Insenerigraafika. Hoone lõige. Trepp TTK 2012 Midagi enamat kui lüli kahe korruse vahel. ehitus.ee, 29.08.2008  Trepp – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sioule

Sioule on jõgi Prantsusmaal, Allier' vasakpoolne lisajõgi. Jõgi algab Keskmassiivilt Orcivali lähedalt. Suubub vasakult Allier' jõkke. Jõe pikkus on 167 km (mõnedel andmetel 150 km). Sioule voolab läbi Puy-de-Dôme'i ja Allier' departemangu. Jõe ääres asuvad Pontgibaud, Ébreuil ja Saint-Pourçain-sur-Sioule. Sild Menat's Fadesi viadukt
Célé

Célé on jõgi Prantsusmaal, Loti parempoolne lisajõgi. Jõgi algab Keskmassiivilt Calvineti lähedalt. Suubub paremalt Lotti. Célé pikkus on 104 km. Jõgi voolab Cantali ja Loti departemangus. Jõe ääres asuvad Saint-Constant, Bagnac-sur-Célé ja Figeac.
Troopiline ookeaniline kliima

Troopiline ookeaniline kliima on Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi kliimatüüp, mis on iseloomulik ookeanide troopikas paiknevatele osadele. Et piirkonnas valitsevad aasta läbi passaadid, siis nimetatakse seda mõnikord passaatkliimaks. Troopilisele ookeanilisele kliimale on iseloomulikud mõõdukalt kõrged õhutemperatuurid, mis kasvavad suvel ekvaatori suunas temperatuurini +20 kuni +27 °С. Talvel muutuvad kõrgematel laiuskraadidel õhutemperatuurid madalamaks ning ulatuvad kuni +10 kuni +15 °С. Et atmosfäär on ebastabiilne ja seal esineb inversioon, siis tekib palju rünk- ja kihtrünkpilvi, keskmine pilvisus on üle 50%. Aga sademete hulk on suhteliselt väike, välja arvatud saarte tuulepealsetel külgedel. Näiteks Hawaii saarte hulka kuuluva Kauai saare tuulepealsel küljel on aasta keskmine sademete hulk umbes 12 000 mm aastas, mille põhjuseks on niiskete õhumasside tõus kirdeküljel. Sama saare tuulealusel küljel on aasta keskmine sademete hulk vaid 560 mm. Avatud ookeanis on ilm tavaliselt kuiv, mõnikord sajab nõrka vihma. Harva sajab tugevat vihma seoses troopiliste tsüklonite tegevusega. Тропические климаты[alaline kõdulink].
Rodeesia

Rodeesia, 1970. aastast alates tuntud kui Rodeesia Vabariik (Republic of Rhodesia) oli aastatel 1965–1979 Lõuna-Aafrikas eksisteerinud tunnustamata riik. Riik oli merepiirita, piirnedes lõunas Lõuna-Aafrika Vabariigiga, Betšuaanamaaga (hiljem Botswana) edelas, Sambiaga loodes ja Mosambiigiga idas. Rodeesiat võib pidada de facto järglasriigiks Briti Lõuna-Rodeesia kolooniale, mis oli 1923. aastal saavutanud omavalitsuse. Riik nimetati pärast kodusõda 1980. aastal ümber Zimbabweks. Rodeesia suurimaid linnad olid pealinn Salisbury (tänapäeval Harare) ja Bulawayo. Poliitikas ja majanduselus domineeris enamjaolt valge elanikkond, mis moodustas riigi üldisest rahvastikust umbes 8% (300 000). Enamik mustanahalisi sai valimisõiguse 1979. aastal. Riigi suurimad ekspordiallikad olid kroom, teras ja tubakas. Põhja-Rodeesia Loode-Rodeesia Kirde-Rodeesia Lõuna-Rodeesia  Rodeesia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Karolina Gočeva

Karolina Gočeva (makedoonia Каролина Гочева; sündinud 28. aprillil 1980 Bitolas) on Põhja-Makedoonia laulja. Ta on esindanud oma maad kahel Eurovisiooni lauluvõistlusel. 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel sai tema laul "Od nas zavisi" ("Од нас зависи") 19. koha. 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel pääses ta poolfinaalist edasi finaali lauluga "Mojot svet". Poolfinaalis sai ta 9. ning finaalis 14. koha. Koduleht
Maas

Maas (prantsuse keeles Meuse, hollandi keeles Maas, vallooni keeles Mouze, ladina keeles Mosa) on jõgi Prantsusmaal, Belgias ja Hollandis. Jõe pikkus on 925 km, valgala pindala 36 000 km². Maasi jõgi saab alguse 409 m kõrguselt Kirde-Prantsusmaalt Langresi platoolt Bassigny mikropiirkonnast Le Châtelet-sur-Meuse'i vallast Pouilly-en-Bassigny külast, voolab põhjasuunas Sedani ja Charleville-Mézièresini, läbib Ardennid, edasi voolab Belgia territooriumil. Namuri juures pöörab kirdesse, voolab Ardennidest lääne pool, pärast Liège'i pöörab põhja. Belgias suubuvad Maasi ka suuremad lisajõed Sambre ja Ourthe. Seejärel voolab ta mööda Belgia ja Hollandi piiri. Hollandi territooriumil voolab põhjasuunas Venloni ja pärast pöörab läände. Reini haruga ühinedes moodustab ühise delta ja suubub Hollandsch Diepi, endisse Põhjamere lahte. Jõgi toitub sademetest ja sulaveest. Alamjooksul on keskmine äravool 300–400 m³/s, suurim kuni 3000 m³/s. Laevatatav ülemjooksuni, kanalite kaudu ühenduses Schelde, Seine'i, Reiniga jt. Sedanist ülesvoolu on rajatud lüüsid. Alamjooksul ületab jõe veetase tasandiku maapinna taset, seetõttu on üleujutuste kaitseks Maasi jõesäng piiratud tammidega. Maasi kaldal asuvad Neufchâteau, Commercy, Verdun, Sedan, Charleville-Mézières, Nouzonville, Revin, Givet, Dinant, Namur, Andenne, Huy, Liège, Maasmechelen, Maastricht, Ruremonde, Venlo. Maasis on Belgia suurim saar l'île de Dave.
Sulgpilved

Sulgpilved ehk Cirrus vertebratus (Ci vertebratus ehk Ci vert) on kiudpilvede vorm. Nad on tavaliselt läänest itta ulatuvad kõrgel (parasvöötmes kõrgusel 7–10 km, troopikas kõrgusel 17–18 km) paiknevad pikad kitsad pilveribad, mis koosnevad jääkristallidest. Sulgpilved on läbipaistvad ega kata kogu taevast, neil on iseloomulik katkendlik struktuur: keskel on tihedam pilveriba ja sellest hargnevad kahele poole pilveniidid. Nad esinevad tavaliselt juhul, kui ilm on hea ning on olemas tõusvad õhuvoolud ja õhu turbulentsus. Sulgpilved said oma nime selle järgi, et sageli sarnanevad nad linnusulega, mille keskset rootsu ümbritsevad kahest küljest õrnad suleebemed. Pilved meenutavad ka vanaaegset kaartega laeva ja seetõttu on neid kutsutud ka Noa laevaks. Mõnikord on neid võrreldud ka kala skeletiga, sest nad meenutavad kala selgroogu roietega. Nende kuju võib meenutada ka mäeahelikku satelliidipildil, kus pilved sarnanevad lumikattega mäeahelikuga, mille harjalt voolavad kahes suunas alla jõed. Kui taevas on sulgpilved, võib ennustada, et mõne aja pärast, näiteks järgmisel päeval, saabub vihm. M.Jürissaar. Kiudpilved, Eesti Loodus, 1999, nr 4 "Атлас облаков". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. jaanuar 2011. Vaadatud 2. juulil 2010. Pilvede kool EMHI lehel Ci vertebratus, sulgpilved Ilm.ee kodulehel
Tarni departemang

Tarni departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas. Departemang on nime saanud Tarni jõe järgi. Tarni departemang jaguneb Albi ringkonnaks (keskus Albi) ja Castresi ringkonnaks (keskus Castres), 23 kantoniks ja 314 vallaks. Departemangu number on 81. 2015. aastani kuulus departemang Midi-Pyrénées' piirkonda. Tarni departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021
Kärla Maarja-Magdaleena kogudus

EELK Kärla Maarja-Magdaleena kogudus on luterlik kogudus Kärlal, mis kasutab Kärla kirikut. Kogudus kuulub Saarte praostkonda. Koguduse õpetaja on Rene Reinsoo, organist Ülle Vallaste, juhatuse esimees Paavo Mändar. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 13 Kärla kirikus.
Käru kogudus

EELK Käru kogudus on luterlik kogudus Kärus, mis kasutab Käru kirikut. Kogudus kuulub Järva praostkonda. Koguduse hooldajaõpetaja on Katrin-Helena Melder, organist Eve Lend, juhatuse esimees Heili Burmeister. Jumalateenistus armulauaga toimub iga kuu 2. ja 4. pühapäeval algusega kell 14.00.
Käsmu kogudus

EELK Käsmu kogudus on luterlik kogudus Käsmus Haljala kihelkonnas, mis kasutab Käsmu kirikut. Kogudus kuulub Viru praostkonda. Koguduse õpetaja on Urmas Karileet, organist Külli Erikson, juhatuse esimees Heino Laanemets. Jumalateenistused toimuvad pühapäeviti kell 15 Käsmu kirikus. EELK Käsmu kogudus Facebookis
Neljas Kuriili väin

Neljas Kuriili väin (vene keeles Четвёртый Курильский пролив) on väin Vaikse ookeanis Venemaa idaosas, eraldab Onekotani ja Makanruši saart Paramuširi ja Antsiferovi saarest ning ühendab Ohhoota merd Vaikse ookeaniga. Väina pikkus on umbes 30 km, vähim laius 1,5 km, suurim sügavus üle 1100 m. Rannik on järsk, kaljune. Põhjas on ühendatud Lužini väina ja Jevreinovi väinaga. Loodete keskmine kõrgus 1,0 m. Väin paikneb Sahhalini oblasti akvatooriumis ja selle rannik on asustamata.