laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Voose

Voose on kahe Eesti küla nimi: Voose on küla Harju maakonnas Anija vallas; Voose on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Voose mõis
Dubeņi

Dubeņi on küla (lielciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Grobiņa valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 22 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Grobiņast 9 ja Riiast 214 kilomeetri kaugusel. Küla rajati aastal 1960 kui loomakasvatusmajandi Grobiņa keskasula. Lisaks vallamajale asuvad külas veel põhikool, kultuurikeskus Dubeņi, oikumeeniline jumalakoda ja postkontor. Nõukogude perioodil asus küla lähistel Grobiņa raudteepeatus. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda. Aastal 2017 oli külas 467 elanikku, aastal 2019 aga 423. Aastal 2020 oli elanikke 425. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Vietvārdu datubāze, vaadatud 9. november 2020
Doonau Kremsi ülikool

Doonau Kremsi ülikool (saksa keeles Donau-Universität Krems) on ülikool Austrias Krems an der Donaus. Ülikooli võetakse vaid kraadiõppureid. Ülikool asutati 1994. Ülikoolis õpib üle 8000 üliõpilase (2015). Koduleht
Skinest Energia

Skinest Energia AS on Eesti energeetikaettevõte, mis toodab ja arendab taastuvenergiat. See loodi 1. novembril 2004 tuuleenergia tootmiseks. Ettevõte on Eesti Tuuleenergia Assotsiatsiooni liige. Skinest Energia on Esivere (Rõuste) tuulepargi rajaja, arendaja, omanik ja haldaja. See kuulub kontserni Skinest Group koosseisu, kuhu kuulub muidki tootmisettevõtteid. Skinest Energia kuulub transiidiärimees Oleg Ossinovskile. 2017. aastal oli Skinest Energia käive 1,7 miljonit eurot ja kahjum 280 000 eurot. Ветровая энергия "SKINEST ENERGIA". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuli 2019. Vaadatud 6. juulil 2019. Skinest peatas Nelja Energia ostutehingu, Äripäev, 15.11.2018. Ettevõtte koduleht
Ullaste

Ullaste on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda. Ullaste mõis (Pärnumaal) Ullaste peakraav (Pärnumaal) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 6.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Girona ülikool

Girona ülikool (katalaani keeles Universitat de Girona) on ülikool Hispaanias Kataloonias Gironas. Ülikool asutati 1446. Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase. Koduleht
Uppsala ülikooli Gotlandi ülikoolilinnak

Uppsala ülikooli Gotlandi ülikoolilinnak (rootsi keeles Uppsala universitet – Campus Gotland) on Uppsala ülikooli üks linnakuid, mis asub Gotlandil Visbys. Enne 2013. aasta liitumist Uppsala ülikooliga, oli see iseseisev kõrgkool (Gotlandi ülikool). Gotlandi ülikool asutati 1998.
Läätsa tuulepark

Läätsa tuulepark ehk Salme tuulepark on tuulepark Eestis, mis asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Üüdibe külas. Läätsa tuulepark rajati 2005. aastal (tollase haldusjaotuse järgi Saare maakonna Salme vallas). Tuulepargis oli kuus 0,5 MW võimsusega kasutatud tuulikut (üks Vestas V39 ja viis vanema põlvkonna Enercon E40 tüüpi elektrituulikut), mis kuulusid Telewind AS-ile. Pargi koguvõimsus oli 3 MW. 2014. aastal püstitati umbes 500 meetrit loode pool Salme valda Lassi külas 3 MW võimsusega Eleon 3M116 tuulik kõrgusega 122 meetrit ja rootori diameetriga 116 meetrit. Sellega sai pargi koguvõimsuseks 6 MW. 2016. aastal tootis see uus elektrituulik 11,3 GWh ja 2017. aastal 12,2 GWh elektrienergiat (kokku 2015–2017 aastatel 44 GWH). 2016. aasta jaanuaris teatati sellest, et Eesti Elekter AS kavatseb Salme tuulepargi rekonstrueerida – asendada kuus vana elektrituulikut kahe uuetüübilisema Eleon 3M tuulikuga. 2018. aastal hakati seal krüptoraha kaevandama. 2022. aasta veebruaris murdus üks vanema põlvkonna Enerconi tuulik pooleks. "Eleoni tuulik liigub tootmisrekordi kursil" Tööstusuudised.ee, 15. november 2017 "Olemasolev tuuleenergia Eestis". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2019. Vaadatud 6. juulil 2019. PÖÖRDUMINE: Salme tuulepargi asjus, Saarte Hääl, 29.01.2016 (vaadatud 18.07.2019) Pildid: Sõnajalgade mammuttuulik sai 75-tonnise rootori, Postimees, 09.12.2013 ELEONI PROTOTÜÜP ELEKTRITUULIK 3M116 SALME TUULEPARGIS ETTEVÕTTEST "Sõnajalgade tuulepargis hakati krüptoraha kaevandama" Postimees, 1 juuni 2018 "FOTOD | Sõnajalgade tuulik murdus pooleks. Sõnajalg: selline tuuleenergeetika ongi!" Delfi, 16. veebruar 2022
Salevere

Salevere on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda. Seal asub Salevere Salumägi, Salevere linnus ja Salevere Salumäe allikad. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 5.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Iirikeelne Vikipeedia

Iirikeelne Vikipeedia (iiri keeles Vicipéid na Gaeilge) on Vikipeedia iirikeelne versioon. Iirikeelne Vikipeedia sai alguse 2003. aasta oktoobris, esimene artikkel kirjutati 2004. aasta jaanuaris. Seal on 60 736 artiklit, millega see on artiklite arvult 96. keeleversioon, ja 106 434 lehekülge. Seal on 62 829 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 92) ja 7 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Iirikeelne Vikipeedia
Uiguurikeelne Vikipeedia

Uiguurikeelne Vikipeedia (uiguuri keeles ئۇيغۇرچە ۋىكىپېدىيە) on Vikipeedia uiguurikeelne versioon. Uiguurikeelne Vikipeedia sai alguse 2012. aasta juunis. Seal on 6204 artiklit, millega see on artiklite arvult 202. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Uiguurikeelne Vikipeedia
Krimmitatarikeelne Vikipeedia

Krimmitatarikeelne Vikipeedia (krimmitatari keeles Qırımtatarca Vikipediya) on Vikipeedia krimmitatarikeelne versioon. Krimmitatarikeelne Vikipeedia sai alguse 12. jaanuaril 2008. Seal on 28 408 artiklit, millega see on artiklite arvult 119. keeleversioon, ja 54 454 lehekülge. Seal on 29 914 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 30) ja 2 administraatorit. 33% krimmitatarikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. Alates 2018. aasta veebruarist saab krimmitatarikeelses Vikipeedias ümber lülituda ladina tähestikult kirillitsale ja vastupidi. Krimmitatarikeelse Vikipeedia probleemiks on kaastööliste vähesus. Enamiku püsiautorite emakeeleks ei ole krimmitatari keel. All Wikipedias ordered by number of articles Левон Азизян: Крымскотатарская Википедия призвана помочь коренному народу Крыма сохранить свой язык Крым.Реалии, 28. juuli 2015 Krimmitatarikeelne Vikipeedia
Bugikeelne Vikipeedia

Bugikeelne Vikipeedia (bugi keeles Wikipedia Basa Ugi) on Vikipeedia bugikeelne versioon. Bugikeelne Vikipeedia sai alguse 24. juunil 2005. Seal on 15 845 artiklit, millega see on artiklite arvult 140. keeleversioon, ja 20 121 lehekülge. Seal on 13 951 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 18) ja 1 administraator. All Wikipedias ordered by number of articles Bugikeelne Vikipeedia
Salavere (Lääneranna)

Salavere on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Kuni 2017. aastani kuulus küla Koonga valda ja kandis nime Salevere. Seoses haldusreformiga sai küla nimeks Salavere, mis kuulub Lääneranna valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 5.08.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Nasva tuulepark

Nasva tuulepark on tuulepark Eestis, mis asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Nasva alevikust edela pool. Nasva tuulepark rajati Saare maakonnas Kaarma vallas Nasva ääres 2007. aastal. Tuulepargis on kaks 0,8 MW võimsusega Vestase elektrituulikut, mis kuuluvad Baltic Wind Energy OÜ-ile. Pargi koguvõimsus on 1,6 MW. Elektrituulikute tootja ja tarnija on Taani tootja Vestas. "Olemasolev tuuleenergia Eestis". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2019. Vaadatud 6. juulil 2019.
Amharakeelne Vikipeedia

Amharakeelne Vikipeedia on Vikipeedia amharakeelne versioon. Amharakeelne Vikipeedia sai alguse 2002. aasta detsembris. Seal on 15 377 artiklit, millega see on artiklite arvult 143. keeleversioon, ja 46 548 lehekülge. Seal on 48 134 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 47) ja 1 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Amharakeelne Vikipeedia
Khmeerikeelne Vikipeedia

Khmeerikeelne Vikipeedia (khmeeri keeles វិគីភីឌាភាសាខ្មែរ) on Vikipeedia khmeerikeelne versioon. Khmeerikeelne Vikipeedia sai alguse 15. jaanuaril 2005. Seal on 10 478 artiklit, millega see on artiklite arvult 167. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Khmeerikeelne Vikipeedia
Kalmõkikeelne Vikipeedia

Kalmõkikeelne Vikipeedia (kalmõki keeles Хальмг Бикипеди) on Vikipeedia kalmõkikeelne versioon. Kalmõkikeelne Vikipeedia sai alguse 26. märtsil 2006. Seal on 1754 artiklit, millega see on artiklite arvult 267. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Kalmõkikeelne Vikipeedia
Maoorikeelne Vikipeedia

Maoorikeelne Vikipeedia (maoori keeles Wikipedia Māori) on Vikipeedia maoorikeelne versioon. Maoorikeelne Vikipeedia sai alguse 2003. aasta novembris. Seal on 7923 artiklit, millega see on artiklite arvult 182. keeleversioon. 69% maoorikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. All Wikipedias ordered by number of articles Maoorikeelne Vikipeedia
Pöördnoot

Pöördnoot, ka pöörinoot (murdeti jalgnoot, taaginoot, vorut) on kurnpüünis, millel on vaid üks tiib või teine tiib on väga lühike. Kalaparv piiratakse pikema tiivaga sisse ning pöördnoot tõmmatakse spiraalselt kokku. Pöördnooda võrksein peab ulatuma kogu kokkuvedamise ajal pinnast põhjani. Kala kogumiseks on pära, mis kujutab toestamata võrkkotti. Algelistel pöördnootadel pära ei olnud, seda asendas nooda laiem tihedasilmaline ots (lainoot), teine ots (vaalunoot) kitsenes. Eestis oli selline pöördnoot tuntud 19. sajandi II poolel ja see kuulus ühte tüüpi Skandinaavia pöördnootadega. Ühe tiivaga pöördnootasid tunti Harjumaa lääneosas, Muhus, Kihnus, Tõstamaal ja Saaremaal. Nende hulka kuulus ka Peipsi ragavõrk. Pärnu lahe ääres tuntakse väikesi ühelaiusi 3 mehega käsitsetavaid pöördnootasid, millega püütakse söödakala. Nendega ühist päritolu on Peipsil ja Võrtsjärvel kasutatavad käänivõrgud. Pöördnooda definitsioon kalapüügieeskirjas on – lubatud kurnpüünis, veonooda alamliik, millega loomus veetakse ujuvvahendile või jääle.. kuurits liiv noot põhjanoot püüvõrk veonoot vähinatt Kalapüügieeskiri § 8.3.2 Pöördnoot Kurnpüünised
Pajumaa

Pajumaa on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 3.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ujupõis

Ujupõis on kalade elund, mis sisaldab gaase. Talitleb lisahingamis-, hüdrostaatilise ja erikaalu muutva elundina. Kui kala laskub sügavamale, siis ujupõie ruumala väheneb ja kala erikaal suureneb. See võimaldab kiiremat sügavale laskumist. Pinnale tõustes ujupõie ruumala suureneb ja kala erikaal väheneb. Ühel ja samal sügavusel ujupõie ruumala ei muutu ning kala saab olla liikumatult. See aitab nii saaki varitseda kui ka röövkala eest varjuda. Kõhrkaladel ujupõis puudub. Neil aitab ujuvust säilitada tiivataoliste rinnauimede tekitatud tõstejõud. Küljejoon Lõpused Uimed "Kalade kohastumine eluks vees". Miksike. Originaali arhiivikoopia seisuga 3.12.2011. Vaadatud 14.08.2020.
Telliskivi Selts

Telliskivi Selts on Tallinnas tegutsev mittetulundusühing, mis ühendab ja esindab Kalamaja ja Pelgulinna elanikke. Seltsi eesmärkide seas on põhikirja järgi "Kalamaja ja Pelgulinna asumite elanike elukeskkonna parendamine piirkonna ajalugu ja arhitektuurset olemust arvestades ning keskkonnasäästliku mõtteviisi propageerides", samuti "piirkonna elanike huvide kaitsmine ja neile piirkonda puudutava info edastamine". Selts asutati 2009. Selts korraldab muu hulgas Kalamaja Päevasid. https://www.telliskiviselts.info/sites/default/files/Telliskivi_Selts_Pohikiri.pdf (vaadatud 04.07.2019) https://www.telliskiviselts.info/seltsist (vaadatud 04.07.2019) Koduleht
Nõmme Kevad

Nõmme Kevad on Tallinnas Nõmme linnaosas iga aasta kevadel toimuv üritus. Üritust korraldab Nõmme linnaosa valitsus. Ürituse raames toimub ka Paul Kerese maleturniir. https://web.archive.org/web/20190706115738/https://huvi.tallinn.ee/uritus/nomme-kevad-2019 (vaadatud 04.07.2019) https://www.tallinn.ee/est/nomme/nommekevad
Kaldanoot

Kaldanoot on kurnpüünis, mida veetakse kaldale. Ehitus sarnaneb teiste nootadega, kus võrgumaterjal rakendatakse kindla ja vajaliku kuju saavutamiseks nööridest (köitest) moodustatud karkassile. Kasutatakse seliseid, ujukeid ning raskusi, mille vahele on rakendatud noodalina. Loomuse paremaks koondamiseks võib kaldanoot olla varustatud toestamata päraga. Kaldanoot võib olla kas ühest või siis kahest tiivast veetav ja vedamine võib toimuda kas inimjõul või mehhanismide (noodavinn vm) abil. Kaldanoodale on iseloomulik, et selle tiivad rakendatakse laugelt kitsenevatena, mis hõlbustab nooda kaldale tõmbamist. Kaldanooda definitsioon kalapüügieeskirjas on – lubatud kurnpüünis, veonooda alamliik, tiibade kogupikkusega kuni 50 m, millega loomus veetakse kaldale.. kuurits liiv noot põhjanoot püüvõrk veonoot vähinatt Kalapüügieeskiri § 8.3.1 Kaldanoot Kurnpüünised
Pelgulinna päevad

Pelgulinna päevad on Tallinnas Pelgulinna asumis igal aastal toimuv üritus. Üritust korraldab Pelgulinna Selts. Esimene üritus toimus 1990. aastatel. Vahepealsetel aastatel üritust ei toimunud. Üritust korraldatakse taas aastast 2012. https://web.archive.org/web/20190706120727/https://huvi.tallinn.ee/uritus/pelgulinna-paevad-2019 (vaadatud 04.07.2019) https://web.archive.org/web/20190706120623/https://www.linnaleht.ee/878802/pelgulinna-paev-algab-juske-ajaloomatkaga (vaadatud 04.07.2019) https://huvi.tallinn.ee/uritus/pelgulinna-paevad-2019#
Põhja-Tallinna päev

Põhja-Tallinna päev on Põhja-Tallinna linnaosas Stroomi rannas igal aastal toimuv üritus. Üritust korraldab Põhja-Tallinna linnaosa valitsus. Esimene üritus toimus 2013. Ürituse raames toimub muu hulgas suur kevadlaat. https://web.archive.org/web/20190706122609/https://huvi.tallinn.ee/uritus/pohja-tallinna-paev-kevadlaat (vaadatud 04.07.2019) https://huvi.tallinn.ee/uritus/pohja-tallinna-paev-kevadlaat
Kõera

Kõera on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 31.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Avamerenoot

Avamerenoot, ka lampaara on merel kasutatav kurnpüünis. Seliste vaheline võrk on kumera, lusikakujulise keskosa ja kahe külgtiivaga, mis võimaldab hoida kinni kogu kalaparve, kui külgtiivad on samal ajal üles tõstetud. Seda noota saab üldjuhul juhtida ühe suhteliselt väikese paadi abil. kaldanoot kuurits liiv noot põhjanoot püüvõrk veonoot vähinatt Lampaara Püügivahendid
Porellalised

Porellalised (Porellaceae) on lehthelviksamblate klassi kuuluv sugukond. Antoiria Ascidiota Bellincinia Macvicaria Madotheca Porella – porella, liike ka Eestis https://elurikkus.ee/bie-hub/species/426#classification (vaadatud 06.07.2019)
Kaksikhambalised

Kaksikhambalised (Dicranaceae) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv sugukond. Campylopus – kõverharjak Dicranum – kaksikhammas Leucobryum – valvik
Karusamblalised

Karusamblalised (Polytrichaceae) on karusammalde klassi kuuluv sugukond. Atrichum – kadrisammal Pogonatum – karviksammal Polytrichum – karusammal
Nurmsi (Lääneranna)

Nurmsi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Hanila vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 3.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lühikupralised

Lühikupralised (Brachytheciaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Brachythecium – lühikupar
Haardnoot

Haardnoot on suur võrkseintega kurnpüünis. Haardnoot ümbritseb kala nii külgedelt kui altpoolt, takistades niiviisi nende põgenemist allapoole sukeldumise teel. Noot tõmmatakse kokku püügilaeva mehhanismide abil. kaldanoot kuurits liiv noot põhjanoot püüvõrk veonoot vähinatt Surrounding nets Püügivahendid
Laanikulised

Laanikulised (Hylocomiaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Rhytidiadelphus – käharik
Maakarikalised

Maakarikalised (Geocalycaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Chiloscyphus – peekersammal Geocalyx – maakarikas
Tutikulised

Tutikulised (Orthotrichaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Orthotrichum – tutik
Kuke (Lääneranna)

Kuke on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. 1997. aastani kandis küla nime Kukeranna. Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Hanila vallas. Piirneb Esivere, Massu, Mõisaküla ja Rooglaiu. Külas asub Vesikaare talu kalmistu. Kukerannas filmiti "Viimset reliikviat". Sinna oli mereranda ehitatud Pirita kloostri makett. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Nimistus muutunud asulanimed. 1997. aasta asulareform. Kohanimenõukogu. Vaadatud 21.11.2014.
Hiidkupralised

Hiidkupralised (Buxbaumiaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Buxbaumia – hiidkupar
Paelsamblalised

Paelsamblalised (Metzgeriaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Metzgeria – paelsammal
Enn Adusson

Enn Adusson (29. mai 1930 Tartu – 18. juuni 1998 Tartu) oli eesti näitleja. Enn Adusson sündis põllutööliste peres. Pärast üldhariduse omandamist astus Eesti Põllumajandusakadeemiasse, mille lõpetas 1955. aastal metsanduse erialal. Töötas 1955–1970 teater Vanemuises. Hiljem töötas Luua metsakoolis õppejõuna. Oli ka filminäitleja ja osales mõnes telelavastuses (näiteks "Aime ootab hellust" 1969. aastal). Andruse õnn – 1954/55 Kutsumata külalised – 1959 Supernoova – 1965 Eesti Teatri Biograafiline leksikon Enn Adusson Eesti Filmi Andmebaasis
Kromfohrlandi koer

Krohmfohrlandi koer on saksa koeratõug, mida tunnustati rahvusvaheliselt 1955. aastal. Tõug on aretatud tasakaalukaks ja rõõmsaks seltsikoeraks, kindlaid saavutusi silmas pidamata. Koer on keskmist kasvu ning kergesti hooldatava karvaga. Suurem populatsioon Kromfohrlandi koeri on Soomes, kuid muidu on tõug väljaspool Saksamaad peaaegu tundmatu ning ka Saksamaal on tegu pigem harvaesineva koeraga. Eluiga on u 12 aastat ning peale harvaesinevate neerukivide pole teisi haigusi teada. "Krohmfohrlandi koer" (PDF). EKL. Vaadatud 7.7.2019. Anna Laukner (2004). Õige koer. Egmont Estonia. Lk 135-136. Renée Willes: All världens hundraser, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9 Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3
Tallinna tudengipäevad

Tallinna tudengipäevad (ka Tallinna tudengite sügispäevad) on Tallinnas igal aastal toimuv üliõpilaste kultuuri- ja meelelahutusfestival. Üritust korraldab MTÜ Tallinna Üliõpilaskondade Ümarlaud. Ürituse üks tähtsamaid ettevõtmisi on öölaulupidu. Igal aastal on üritusel ka teema. Näiteks 2017. aastal oli see "Kodu on seal, kus olen mina". Tartu tudengipäevad https://web.archive.org/web/20190706143054/https://huvi.tallinn.ee/uritus/tallinna-tudengipaevad-2016 (vaadatud 04.07.2019) https://menu.err.ee/617952/galerii-ja-video-tallinna-tudengipaevad-avati-voimsa-oolaulupeoga (vaadatud 04.07.2019)
Ridase

Ridase on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda. Ridase külas asub Jaagu-Mihkli hiiekivi. Küla territooriumile jäävad veel muistne asulakoht ja kümme kivikalmet. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 5.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hiissamblalised

Hiissamblalised (Leucodontaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Pterogonium – katiksammal
Jõhvsamblalised

Jõhvsamblalised (Ditrichaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Ceratodon – punaharjak Distichium – lapiksammal Ditrichum – jõhvsammal Pleuridium – pleuriidium Pseudephemerum – ebakübesammal Saelania – sinisammal Trichodon – karvsammal
Karesamblalised

Karesamblalised (Leskeaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Leskea – karesammal Pseudoleskeella
Linnade ja valdade päevad

Linnade ja valdade päevad on Tallinnas igal aastal toimuv üritus, kus saavad kokku Eesti linnade ja valdade esindajad. Ürituse peakorraldaja on Eesti Linnade ja Valdade Liit. Ürituse raames toimub muu hulgas mess, töötoad. 2019 toimusid järjekorras 15. linnade ja valdade päevad. https://web.archive.org/web/20190706151059/https://www.elvl.ee/lvp-2019 (vaadatud 04.07.2019) https://web.archive.org/web/20190706150921/http://www.ell.ee/linnade-ja-valdade-paevad-12-13-veebruar-2019/ (vaadatud 04.07.2019)
Lembit Aljaste

  Teksti allikas: https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=vl1avRRvGaBe Lembit Aljaste (3. mai 1939 Keila – 29. august 1989 Tallinn) oli eesti arhitekt. Lembit Aljaste õppis Tallinna Arhitektuuri-ja Ehitustehnikumis, mille lõpetas 1957. aastal. Jätkas õpinguid ERKI-s, mille lõpetas 1965. aastal. Töötas Tallinnas mitmetes ehitusettevõtetes, viimaks Eesti Projektis. Kõige viimased projektid valmisid tal Kohaliku Tööstuse Ministeeriumi Projekteerimise, Tehnoloogia ja Kujunduse Instituudis. 1967. aastast oli Eesti NSV Arhitektide Liidu liige. Tema projektide järgi valmisid omal ajal Moskva, Eesti, Leedu ja Valgevene kaubanduskeskused ja mitmed muud ühiskondlikud hooned. Koostas Tallinnas ka elamukvartalite planeeringuid. Projekteeris kaubandus- ja teeniduskeskusi. Näiteks on tema projekteerinud Väike-Õismäele kaupluse "Nurmenuku", Lasnamäele "Kotka", "Laagna" ja "Priisle". Nn Priisle kaared on aktuaalsed ka tänapäeval. Erinevalt tüüpprojektide järgi ehitatud linnaruumist on Priisle turg ja selle betoonkaared projekteeritud erilahendusena. Lembit Aljaste on kavandanud elamukogumi koos äri- ja pangahoonetega Liivalaia tänaval. Ta on projekteerinud Tallinna lähisele suvilaid ja aiamaju. Ta on teinud ka mitmeid võistlusprojekte nagu Valgeranna puhkelaager (1962 - II auhind), Tallinna näitusepaviljon (1963 - I auhind) ja kabel (1964 - I auhind). Tema tehtud on ka Tallinna Niguliste kvartali planeering ja hoonestus (1969 - III auhind ).
Lõo

Lõo on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 1.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Susan Helms

Susan Jane Helms (sündinud 26. veebruaril 1958 Charlotte'is) on Ameerika Ühendriikide endine õhuväelane ja NASA astronaut. Helms astus õhuväkke 1980. aastal. 1985. aastal sai ta Stanfordi ülikoolist aeronautika ja astronautika magistrikraadi. 1987. aastal lõpetas ta Ameerika Ühendriikide Õhuväe Katselendurite Kooli. Helms valiti NASA astronaudiks 1990. aastal. Helms osales missioonidel STS-54, STS-64, STS-78, STS-101 ja STS-105 ning oli Rahvusvahelise kosmosejaama 2. ekspeditsiooni meeskonnaliige. Ta on esimene Rahvusvahelises kosmosejaamas viibinud naine. 2. ekspeditsiooni ajal väljus Helms koos James Vossiga avakosmosesse ja viibis seal 8 tundi ja 56 minutit, püstitades sellega maailmarekordi. Helms töötas NASAs 12 aastat ning naasis õhuväkke 2002. aastal. 2014. aastal lahkus Helms õhuväest kindralleitnandi auastmes. "Susan Helms, Lt. Gen (RET)". Colorada Women's Hall of Fame. Vaadatud 6. juuli 2019. "Lieutenant General Susan J. Helms USAF (Ret.)". NASA Aerospace Safety Advisory Panel. Vaadatud 6. juuli 2019.