laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Fjodor Vinokurov

Fjodor Vinokurov (vene keeles Фёдор Винокуров, sündinud 26. veebruaril 1980) on kirjandusteadlane. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis ja uurinud Jevgeni Zamjatini loomingut. 2006 Lotmani stipendium Fjodor Vinokurov Eesti Teadusinfosüsteemis Фёдор Винокуров. "Мы" и "Бич божий" Е. Замятина: два варианта воплощения одной темы
Alo Joosepson

Alo Joosepson (sündinud 30. augustil 1981) on eesti kultuuriuurija. Ta lõpetas 1999. aastal kuldmedaliga Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis semiootikat ja kulturoloogiat, semiootikamagister aastast 2007. Joosepson, Alo; Kotov, Kaie; Rattasepp, Silver; Keskpaik, Riste 2004. Sild humanitaar- ja loodus­teaduste vahel. Sirp 1. okt. (Intervjuu Tim Ingoldiga.) Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] [1]
Haeska peakraav

Haeska peakraav (ka Rõugendi kraav) on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Haeska külas. Peakraavi pikkus on 5,5 km. Peakraav suubub Matsalu lahte. Peakraavi valgala on 16,9 km². Peakraavi kesk- ja alamjooks jäävad Matsalu rahvuspargi alale. Peakraavi ülemjooksust umbes 400 m läände jääb Tõllukivi. Haeska peakraav on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Haeska peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1106000. Haeska peakraav keskkonnaportaalis
Inna Bulkina

Inna Bulkina (12. november 1963 – 20. jaanuar 2021) oli ukraina kirjandusteadlane. Ta kaitses Tartu Ülikoolis 2010. aastal doktoritöö teemal "Киев в русской литературе первой трети XIX века: пространство историческое и литературное" ("Kiiev 19. sajandi esimese kolmandiku vene kirjanduses: ajalooline ja kirjanduslik ruum"). 2009 Lotmani stipendium Doktoritöö Tartu Ülikooli raamatukogu repositooriumis Inna Bulkina Eesti Teadusinfosüsteemis
Randsalu oja

Randsalu oja (ka Kaevaniidu peakraav) on oja Läänemaal Haapsalu linnas ning Espre, Uuemõisa, Valgevälja ja Vilkla külas ning Uuemõisa alevikus. Oja pikkus on 5,4 km ja valgla pindala 15,6 km². Oja on Haapsalu linna idapiiriks ja see suubub Tagalahte. Oja lähe on Valgevälja kagupiiril Haapsalu–Laiküla maantee ääres. Randsalu oja on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Randsalu oja keskkonnaregistri kood on VEE1105300. Randsalu oja keskkonnaportaalis
Kulani peakraav

Kulani peakraav on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hosby ja Pürksi külas. Peakraavi pikkus on 4,6 km ning see suubub Sutlepa merre (Silma looduskaitseala). Lähe on Pürksi külas. Täpne peakraavi valgala pindala pole teada, kuid see jääb alla 25 km². Peakraav on mitteavalik veekogu, selle piiranguvöönd on 50 m. Kulani peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1500005. Kulani peakraav keskkonnaportaalis
Cordillera Bética

Cordillera Bética (ka: Andaluusia mäestik) on mäestik Pürenee poolsaare lõunaosas. Kulgeb ida-lääne suunas, piirneb lõunas Vahemerega, põhjas Andaluusia tasandikuga. Kõrgeim osa on Sierra Nevada.
Ogerna peakraav

Ogerna peakraav (ka Viiandi kraav) on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Aulepa, Hara ja Riguldi külas ning Suur-Nõmmkülas ja Vanakülas. Peakraavi pikkus on 6,2 km. Peakraav suubub Hara lahte. Peakraavi valgla on 5,2 km². Lähe on Suur-Nõmmküla külas. Ogerna peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Ogerna peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1104200. Ogerna peakraav keskkonnaportaalis
Tuulaslased

Tuulaslased (Artamidae) on lindude sugukond värvuliste seltsist. Sugukonnas on 20 liiki peamiselt Australaasias levinud peamiselt vareselaadseid linde. Sugukonna süstemaatika on keeruline. Üldiselt on sugukonda Artamidae peetud kuuluvaks ainult perekonda Artamus (tuulas), mille järgi on ka sugukonna teaduslik nimetus. Praegu arvatakse siia sugukonda perekonnad Artamus, Cracticus, Gymnorhina, Peltops, Strepera (karravong). Liike perekondadest Strepera, Gymnorhina ja Cracticus on käsitletud sugukonnas Cracticidae. Charles Sibley ja Jon Edward Ahlquist leidsid 1985. aastal DNA uurimuses perekonna Artamus ja perekonna Cracticus liikide vahel lähedase suguluse, ja paigutasid need Cracticini klaadi, mis nüüd on sugukond Artamidae. Kaks Uus-Guineal levinud liiki perekonnast Peltops on nüüd samuti siia paigutatud. Sibley CG, Ahlquist JE (1985). "The phylogeny and classification of Australo-Papuan passerine birds" (PDF). Emu. 85 (1): 1–14. DOI:10.1071/MU9850001. Vaadatud 15.04.2009. Christidis L, Boles WE (2008). Systematics and Taxonomy of Australian Birds. Canberra: CSIRO Publishing. Lk 196. ISBN 9780643065116. Sibley, CG; Ahlquist, JE (1984). "The relationships of the Papuan genus Peltops". Emu. 84 (3): 181–183. DOI:10.1071/MU9840181.
Erik Roose

Erik Roose (sündinud 16. aprillil 1968 Tallinnas) on Eesti ärijuht. 2017. aastast on ta Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse esimees. Ta on lõpetanud Tallinna 10. Keskkooli (1986) ja Tallinna Tehnikaülikooli ehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal (1991). 15. märtsil 2017 valis Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu ta ERRi juhatuse esimeheks. Roose ametiaeg algas 1. juunil 2017. 2022. aastal valiti ta tagasi uueks ametiajaks. ETKVL, Eesti Erastamisagentuur, UKU, mitmesugused ametid (1991–1996); Mainori majanduskool, lektor (1991–2001) nädalalehe Eesti Ekspress peadirektor (1996–1998); ajalehe Postimees / AS Eesti Meedia ärijuht, peadirektor, müügidirektor (1998–2016); Trio LSL raadiogrupp, müügidirektor (2016). Eesti Rahvusringhääling, juhatuse esimees (2017–) Detsembris 2007 valiti ta Eesti Ajalehtede Liidu 2008. aasta esimeheks. Galerii: ERRi juhiks sai Erik Roose Postimees, 15. märts 2017 "Erik Roose jätkab ERR-i juhina" ERR, 26. aprill 2022
Tammisto

Tammisto (rootsi keeles Rosendal) on Vantaa linnaosa. Asub Helsingi linna piiril.
SC Pfullendorf

SC Pfullendorf on Saksamaa jalgpalliklubi. Klubi mängib Saksamaa tugevuselt kuuendas liigas Verbandsliga Südbaden. Aastatel 2010–2012 mängis SC Pfullendorfis eestlane Ingemar Teever.
Theodor Dietrich Witgenstein Luther

Theodor Dietrich Witgenstein Luther (14/26. detsember 1812 Tallinn – 13/25. detsember 1869 Tallinn) oli Tallinna vaimulik. Õppis aastatel 1824–1831 Tallinna gümnaasiumis. Aastatel 1832–1834 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (grad. stud. 1835). Korporatsioon Estonia liige. Oli seejärel koduõpetaja. Ordineeriti 24. novembril 1843 õpetajaks. Oli aastatel 1842–1843 Karuse koguduse adjunkt, 1843–1861 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja, aastatel 1861–1867 aga sama koguduse ülemõpetaja. Seejärel oli ta aastatel 1867–1869 uue Tallinna Jaani koguduse esimene õpetaja. Oli Tallinna vaeslastekoolide juhataja ja piibliseltsi sekretär-laekur. Luther on tõlkinud vaimulikku kirjasõna eesti keelde. Ta tegi kaastööd Tallorahwa Postimehele. Tema vend Robert Johann Dietrich Luther oli Jüri koguduse õpetaja. Tema isa, Tallinna suurgildi oldermann Dietrich Martin Luther oli ajalehe Revalsche Zeitung toimetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Teatriajalugu

Teatriajalugu on teatriteaduse haru, mis tegeleb allikate (alustekstid, režiiraamatud, kostüümid, dekoratsioonikavandid, kavad, fotod-videod, teatrikriitika, mälestused jm) abil uurimisobjekti rekonstrueerimise, kontekstualiseerimise ja periodiseerimisega. Teatri ajalugu
Safiir

Safiir on trigonaalne mineraal, korundi erim. Ta on enamasti sinaka värvusega (safiirsinine), kuid safiiriks nimetatakse ka muud (välja arvatud karmiinpunane) värvi läbipaistvat korundi. Koostiselt kristalne alumiiniumoksiid (Al2O3). Safiir on tuntud vääriskivina. Safiir sümboliseerib oma sinaka värvuse tõttu taevasina, mõttesügavust ja kõlbelist puhtust.
Teatrisemiootika

Teatrisemiootika on teatriteaduse haru, mis tegeleb teatrikeele, teatris eksisteerivate erinevate märgisüsteemide ja nende tähenduste uurimisega. Teatrikeelt uuritakse semantilisel, süntaktilisel ja pragmaatilisel tasandil. Teatris on kasutusel kolme tüüpi koodid: teatri erikoodid, esmased kultuurikoodid (elukogemus) ja teisesed kultuurikoodid (kultuurikogemus). Eesti teatrisemiootikute seas on Ester Võsu.
LaTeX

LaTeX on dokumentide ettevalmistussüsteem, mis kasutab märgenduskeelt ja TeX-programmi. LaTeX on kõrgema taseme keel kui TeX. LaTeX pakub vahendeid dokumendi loomise automatiseerimiseks, mis teeb selle kasutamise TeX-ist lihtsamaks, säilitades TeX-i pakutava trükikvaliteedi. LaTeX-i algse versiooni töötas 1980. aastail välja Leslie Lamport. Praeguseks on LaTeX kujunenud peamiseks TeX-i kasutamise vahendiks. Praegu kasutatav versioon on LaTeX2e. LaTeX on vaba tarkvara. LaTeX dokumenti ette valmistades kirjeldab autor dokumendi loogilise struktuuri tavaliste märksõnade abil, nagu peatükk, osa, tabel, joonis, valem jms. Teksti ja dokumendi muude elementide paigutuse eest hoolitseb LaTeX süsteem. LaTeX pakub valmis kujul dokumentide stiile nagu raamat, kiri, artikkel jms ja vahendid peatükkide, valemite, tabelite ja piltide automaatseks nummerdamiseks ning kasutatud kirjanduse viidete ning sisukorra loomiseks. LaTeX süsteem on struktureeritud pakettidesse. Kasutatavate pakettide hulk sõltub dokumendi iseloomust ja keerukusest. LaTeX on uute pakettide loomise kaudu vabalt laiendatav. Võimalik on kasutada ka kõiki TeX-i käske. LaTeX-i TEX-fail luuakse tekstiredaktoriga. See näide demonstreerib LaTeX'i sisendit ja sellele vastavat väljundit: LaTeX-i koduleht CTAN – The Comprehensive TeX Archive Network The TeX Users Group Lühike LaTeX-i õpetus Valemite kirjutamise õpetus, YouTube
TeX

TeX on Donald Knuthi loodud tekstilao süsteem arvutis dokumentide trükiks ettevalmistamiseks. TeX koos METAFONT-i kirjatüübi kirjelduse keelega ja Computer Moderni tähevormidega pakub võimaluse suhteliselt vähese vaevaga luua kvaliteetseid trükiseid, kusjuures tulemus ei olene tekstilaoks kasutatavast arvutist ega arvutuskeskkonnast. TeX on sobiv vahend lisaks tavatekstile muud visuaalset infot sisaldavate dokumentide loomiseks. See on kasutusel matemaatika, füüsika, arvutialaste ja muude keeruliste tekstide trükkimisel. TeX on vaba tarkvara. Donald Knuth huvitus arvutitüpograafiast 1970. aastail, kui oli ettevalmistamisel tema raamatu "The Art of Computer Programming" kordustrükk. TeX-i esimene versioon valmis 1978. aasta arvutil PDP-10. TeX-i järgmine versioon valmis ja avaldati 1982. aastal. Töös osalesid lisaks Knuthile ka Guy Steele ja Frank Liang. TeX-i versioon 3.0 valmis 1989. aastal koos METAFONT-iga, kasutusele võeti 8-bitine kooditabel, milles on 256 erinevat tähte. Alates versioonist 3.0 on TeX oluliselt stabiliseerunud ja lisatakse ainult veaparandusi. TeX-i versiooninumbriteks on sellest peale järjest kasvava kümnendkohtade arvuga pii, 2008. aastal jõuti versioonini 3.1415926. TeX-i käsud algavad kaldkriipsuga "\" ja grupeeritakse loogeliste sulgudega "{}". Oma loomult on TeX interpreteeriv makro- ja märgenduskeel, mille võib jaotada neljaks tasemeks. Esimesel tasemel sisestatakse TeX-tekst ja analüüsitakse märkide jada. Käsud asendatakse kontrollkoodidega, mis järgmisel tasemel interpreteeritakse ja koostatakse väljastatav tekst. Kolmandal tasemel jaotatakse tekstivoog lõikudeks. TeX-is on täpne info kõigi kasutatavate märkide suuruse kohta. See võimaldab optimeerida sõnade paiknemist ridades kogu lõigu ulatuses. Neljandal tasemel jaotatakse vertikaalne tekstiridade ja muu (pealkirjad, pildid, tabelid, valemid) jada lehekülgedeks. Dokumendist tekitatakse DVI-fail (DeViceIndependent), milles iga märgi asukoht on täpselt kirjeldatud. DVI-faili saab trükkida dvi-suutliku trükkaliga või teisendada kas PostScript- või PDF-failiks. TeX-i baassüsteemis on umbes 300 madala taseme käsku. Tekstide ettevalmistamisel kasutatakse enamasti makrodesse koondatud käskusid. Kõige levinum TeX-i makrode süsteem on algselt Leslie Lamporti loodud LaTeX. LaTeX pakub valmis kujul dokumendi vorme, nagu raamat, kiri, artikkel jms, ja pakub vahendid peatükkide, valemite, tabelite ja piltide automaatseks nummerdamiseks ning kasutatud kirjanduse viidete ja sisukorra tegemiseks. TeX on kergesti installitav tarkvarapakett, mis koosneb Tex-interpretaatorist, METAFONT-ist, vajalikest kirjatüüpidest, dokumendivormingutest ja abivahendeist. Kõige levinum TeX-i pakett on teTeX. Kõikvõimalikke valmis pakette ja makrosid kogub TeX-i arhiiv CTAN. Dokumendi loomiseks TeX-süsteemis võib kasutada suvalist tekstiredaktorit. Loodud on ka mitmeid abivahendeid ja spetsialiseeritud tekstiredaktoreid, mis teevad tex-faili loomise kergemaks, näiteks TeXmacs, LyX, TeXShop ja Vim-LaTeX. CTAN – The Comprehensive TeX Archive Network
Misanstseen

Misanstseen (prantsuse keeles mise-en-scène 'laval olev, lavale kuuluv') on teatris näitlejate paigutus ja liikumine laval lavastuse üksikutes stseenides. Liikumine tähendab teatris nii näitleja/tegelase liikumist ruumis kui ka distantsi tegelase ning tegelase ja vaatajate vahel.
Misanstseen (filmikunst)

Filmikunstis moodustavad misanstseeni kaadris nähtava terviku loovad elemendid. Algselt oli misanstseen näitlejate paigutus ja liikumine teatrilaval. Misanstseeni osadeks filmikaadris on tegevuspaik, valgustus, kaadrisisene liikumine ning kaadri visuaalse külje loovad kostüümid, grimm ning dekoratsioonid. 1951. aastal asutatud Cahiers du cinéma võttis selle termini kasutusele, et õigustada teatud Hollywoodi režissööre kui autoreid, kellel puudus kontroll stsenaariumi üle, kuid kelle käsutada oli kõik ekraanil nähtav ning valminud kujutisest sai autori spetsiifiline tunnus. [1][alaline kõdulink]
Lavastus

Lavastus on teatris kirjaniku, lavastaja, näitlejate, kunstnike jt loodud teos. Lavastuse aluseks on tavaliselt näidend, kuid lavastus ei ole näidendi esitamine teatris, vaid enamasti näidendi tõlgendus, seega iseseisev kunstiteos. Näidendi tegelaste kõne saab otseselt sõnadena lavastusse üle kanda, aga remargid tuleb sõnaliselt kujult üle kanda hääletooni, žestidesse, lavakujundusse, muusikasse. Draamatekst jätab alati ka tõlgendamisruumi ja kaasaloomisvabadust nii lavastajale, näitlejatele kui ka kunstnikule. Lavastus on füüsilisel kujul olemas vaid selle ettekandmise ehk etenduse ajal. Lavastus on selle kõikide etenduste muutumatu ühisosa. lastelavastus muusikalavastus nukulavastus sõnalavastus tantsulavastus telelavastus
Etendus

Etendus näidendi või muu teose lavastuse esitus. Iga etendus on unikaalne, kahte identset etendust ei ole olemas. vabaõhuetendus suveetendus
Rubiin

Rubiin on trigonaalne, punaka värvusega mineraal, korundi erim. Korundi nimetatakse rubiiniks, kui ta on karmiinpunast värvi. Rubiin on tuntud vääriskivina. 10% maailma rubiinidest on pärit Myanmari kaevandustest.  Rubiin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Fraser

Fraser on nimi. Fraser on perekonnanimi. Fraser on Šotimaa, Rootsi ja Soome aadlisuguvõsa. Fraser on botaanik John Fraseri autorilühend. Fraseri saar on Austraalia saar. Fraseri jõgi on Kanada jõgi. Fraser on linn USA-s Colorado osariigis Fraseri magnoolia Fraseri nulg
DTM

DTM (täisnimega Deutsche Tourenwagen-Masters) on mootorispordisari.
Seven Real Estate Advisors

Seven Real Estate Advisors on juhtiv Eestis, Lätis ja Leedus tegutsev ettevõte, mis pakub ärikinnisvara vahenduse, investeeringute nõustamise ja hindamise teenuseid. Ettevõte asutas 1999. aastal Urmas Laur, kes on ühtlasi ka kinnisvarabüroo Uus Maa, EEREIF-i ja City24 asutaja. Olev Mait Makk liitus 2009. aastal, varem oli ta Newseci esindaja Baltikumis. Seveni meeskond on 15-liikmeline, kellest kaks on partnerid. Seveni peakontor asub Tallinnas, kuid on esindatud ka Riias (6 inimest) ja Vilniuses (5 inimest). Koduleht
Carl Hesse

Carl Hesse on olnud mitme tuntud inimese nimi: Carl Hermann Hesse (1802–1896), maakonnaarst Paides, Hermann Hesse vanaisa Carl Otto Johannes Hesse (1847–1916), baltisaksa päritolu misjonär Indias, Hermann Hesse isa Carl Immanuel Philipp Hesse, Eesti vaimulik (1875–1918)
Kalev Timberg

Kalev Timberg (sündinud 31. jaanuaril 1950) on Eesti riigiametnik. 1. märtsist 2008 märtsini 2013 oli ta Eesti Päästeameti peadirektor. 1999 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk 2005 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk Päästeteenistuse kuldrist Politsei teeneteristi II klass Piirivalve III järgu teenetemärk Kaitseliidu eriteenete medal Kaitsejõudude Peastaabi teeneterist 2010 Venemaa Sõpruse orden Ta on abielus ning tal on kaks poega ja üks tütar. Päästeameti peadirektoriks saab Kalev Timberg - SL Õhtuleht, 28. veebruaru 2008. Medvedev autasustas Eesti päästeameti juhti ordeniga - Postimees, 12. oktoober 2010.
Pioneeripataljon

Pioneeripataljon on pataljon, mis on spetsialiseerunud pioneeriteenistusele.
Raivo Paavo

Raivo Paavo (sündinud 22. mail 1946 Purtse külas) on Eesti ametiühingutegelane ja poliitik. Aastatel 1991–2000 oli ta Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees, 2000–2003 Eesti Töötukassa nõukogu esimees, 2003–2006 riiklik lepitaja ja hiljem riikliku lepitaja nõunik. Paavo oli VIII ja IX Riigikogu liige[viide?], X Riigikogus sai ta 2004. aastal asendusliikmeks Toomas Hendrik Ilvese siirdumisel Euroopa Parlamenti. Aastatel 2005–2009 oli ta Eesti Lauatenniseliidu president. 2004 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk http://www.riigikogu.ee/index.php?op=steno&stcommand=stenogramm&date=1090310400&pkpkaupa=1&op2=print&paevakord=2000011145 Tutvustus Riigikogu lehel Biograafia ESBL-is
Reinhold Mendelsohn

Reinhold Mendelsohn (ka Reinhold Mendelson; 24. jaanuar 1880 Riia – 1941 Posen) oli Eesti vaimulik. Õppis aastatel 1890–1901 Riia Aleksandri Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1901–1907. Oli prooviaastal Ambla Maarja koguduses. Ordineeriti 5. oktoobril 1908 õpetajaks. Oli aastal 1908 Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1909–1914 oli ta Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja. Oli veel aastatel 1909–1920 vanglavaimulik ja aastatel 1910–1925 usuõpetuse õpetaja. Oli aastani 1919 pastorite ühingu tegevjuht. Suri aastal 1941 Poznańis. Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien
Christian Frese

Christian Frese (2. oktoober 1756 Tallinn – 7. aprill 1784 Tallinn) oli Eesti vaimulik. Frese immatrikuleeriti Göttingeni Ülikooli 2. oktoobril 1778. Ordineeriti õpetajaks 21. juunil 1783. Oli aastatel 1783–1784 (valiti 2. mail 1783) Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja. Suri tähnilisse soetõppe. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Mäekristall

Mäekristall on läbipaistev ja värvitu kvartsi erim. Mäekristallist kujuke
Smaragd

Smaragd on heksagonaalne, erk rohelise värvusega (smaragdroheline) mineraal, berülli (Be3Al2(SiO3)6) erim. Smaragd on tuntud vääriskivina. Smaragdile iseloomulikke omadusi on kirjeldatud artiklis Berüll. 1 karaat smaragde on 525 kuni 1,125 dollarit. Hea kvaliteediga smaragdid tulevad Sambia, Brasiilia, Pakistan, Zimbabwe ja Venemaa kaevandustest. Smaragd on haruldasem ja kallim kui teemant.
Akvamariin

Akvamariin on heksagonaalne sinaka värvusega mineraal, berülli erim. Akvamariin on tuntud vääriskivina. Akvamariinile kui mineraalile iseloomulikke omadusi on kirjeldatud artiklis Berüll.
Heliodoor

Heliodoor on heksagonaalne, meekollase värvusega mineraal, berülli erim. Heliodoor on tuntud vääriskivina. Heliodoorile iseloomulikke omadusi on kirjeldatud artiklis Berüll.
Eduard Frese

Eduard Paul Benedict Frese (19. november 1871 Lääne-Nigula – 27. mai 1919 Riia) oli Eesti vaimulik. Õppis Peterburi Püha Anna koolis. Tartu ülikoolis õppis ta aastatel 1892–1897 usuteadust ning aastatel 1897–1898 ajalugu ja keeleteadust. Ordineeriti 13. septembril 1898 õpetajaks. Oli aastatel 1898–1902 Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1902–1919 oli ta Vaivara koguduse õpetaja. Vahistati 9. aprillil 1919 bolševike poolt Riias. Tema isa Theodor Alexander Benedict Frese ja vanaisa Theodor Benedict Frese olid Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetajad, onu Christian Wilhelm Benedict Frese oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja. Tema väimees Reinhold Wilhelm Richard Graubner oli saksa koolides kooliõpetaja ning hiljem Saksamaal kirikuõpetaja ja vaimulike koolitaja. Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien
Mosonmagyaróvár

Mosonmagyaróvár on linn Ungaris Győr-Moson-Soproni komitaadis, Mosonmagyaróvári kreisi halduskeskus. Asub riigi loodeosas Lajta jõe ääres, Austria ja Slovakkia piiri lähedal, 35 km Bratislavast lõuna pool. Linn loodi 1939. aastal Mosoni ja Magyaróvári liitmise teel. Linnas tegutseb väga palju hambaarste, kelle klientideks on peamiselt austerlased. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Mosonmagyaróvári koduleht (ungari, saksa ja inglise keeles)
Morganiit

Morganiit on heksagonaalne, roosaka kuni violetse värvusega mineraal, berülli erim. Morganiit on tuntud vääriskivina. Morganiidile iseloomulikke omadusi on kirjeldatud artiklis Berüll.
Saardu peakraav

Saardu peakraav on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Saardu ja Sinalepa külas. Peakraavi pikkus on 5,8 km. Peakraav suubub Saardu külas Matsalu lahte. Peakraavi valgla on 9,9 km². Lähe on Sinalepa külas. Peakraavi alamjooks jääb Matsalu rahvuspargi alale. Saardu peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Saardu peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105800. Saardu peakraav keskkonnaportaalis
Sinalepa peakraav

Sinalepa peakraav (ka Vätse kraav) on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Ammuta, Haeska, Jõõdre, Lannuste, Puiatu, Saardu ja Vätse külas. Peakraavi pikkus on 10,3 km. Peakraav suubub Saardu küla idaservas Matsalu lahte. Peakraavi valgla on 21,5 km². Lähe on Jõõdre külas. Lähtest põhja poole jääb Ehmja-Turvalepa hoiuala. Peakraavi alamjooks jääb Matsalu rahvuspargi alale. Sinalepa peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Sinalepa peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105900. Sinalepa peakraav keskkonnaportaalis
Varni peakraav

Varni peakraav on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Kolila, Väike-Ahli, Kaevere, Emmuvere, Suure-Ahli, Metsaküla, Emmuvere, Allika ja Varni külas. Peakraavi pikkus on 7,2 km. Peakraav suubub Allika külas Lõpelahte. Peakraavi valgla on 20,4 km². Lähe on Kolila külas. Peakraavi alamjooks jääb Väinamere hoiualale, seal läbib peakraav ka Laomäe Allikajärve. Varni peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Varni peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105700. Valliotsa kraav Varni peakraav keskkonnaportaalis
Riina Gerretz

Riina Gerretz (aastani 1958 Põder, 1958–1961 Villum, 1969–1971 Mikiver, 1983–2002 Viljanen; 8. juuli 1939 – 22. märts 2014 Tallinn) oli eesti pianist. Ta sai muusikalise alghariduse Tallinna Lastemuusikakoolis (õpetajad Leelo Kõlar, Helju Agur, Erna Saar). Aastal 1958 lõpetas ta Tallinna Muusikakooli (Erna Saare klass) ja 1963 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Bruno Luki klass). Aastal 1970 õppis ta lühikest aega Moskva konservatooriumi assistentuuris (Mark Milmani klass; lõpetamata). Aastal 1997 osales ta Viinis Leonard Hokansoni ja 1988 Salzburgis Claude Hellfneri meistrikursustel. Ta töötas 1958–1971 TRK-s kontsertmeistrina ning 1963–66 Tallinna MK-s ja 1970–73 TMKK-s pedagoogina, oli 1982–86 Eesti NSV Riikliku Filharmoonia kontsertmeister. Asus 1987 elama Soome, töötas 1987–88 pedagoogi ja kontsertmeistrina Turu konservatooriumis ning 1988– 90 kontsertmeistrina Helsingi konservatooriumis ja prof. Liisa Pohjola assistendina Sibeliuse Akadeemias. Oli 1990-2 Stockholmi Kuninglikus Teatris repetiitor. 1992–94 Porvoo MK-s õpetaja ja kontsertmeister. Aastast 1995 elas taas Eestis. Esinenud peamiselt kontsertmeistrina ja ansamblis. Pälvinud interpreetide võistlusel 1969 Tallinnas ja Chisinaus, 1980 Minskis ja 1981 Tallinnas parima kontsertmeistri preemia. Olnud ansamblipartner paljudele tuntud solistidele, nagu Georg Ots, Tiit Kuusik, Hendrik Krumm, Ivo Kuusk, Anu Kaal, Margarita Voites, Jüri Gerretz, Ivo Juul, Yolanda Hernandez, Artur Rinne, Hannes Altrov, Pille Lill, Heidy Tamme jpt. Riina Gerretz on olnud Mikk Mikiveri abikaasa, ning hiljem Jüri Gerretzi abikaasa. Mõlemast abielust sündis üks poeg.
Österby peakraav

Österby peakraav (ka Österbi peakraav, Österby oja; rts Stor Bräibäcken) on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Paslepa, Pürksi ja Österby külas. Peakraavi pikkus on 4,7 km ning see suubub Österby külas Tagalahte. Lähe on Pürksi küla idapiiril. Peakraavi valgla pindala on 13,6 km². Peakraav on mitteavalik veekogu, selle piiranguvöönd on 50 m. Österby peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1104300. Österby peakraav keskkonnaportaalis