laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Roman Viidik

Roman Voldemar Viidik (30. detsember 1905 Sootaga, Laiuse vald, Tartumaa – 22. oktoober 1984 Täby, Rootsi) oli eesti loomaarstiteadlane. 1924. aastal lõpetas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 1929. aastal lõpetas Tartu Ülikooli veterinaarina. 1936. aastal kaitses Viini veterinaarülikoolis doktorikraadi väitekirjaga "Ueber das Vorkommen von Fleischvergiftern und Abortus-Bang-Bakterien in Fällen von weisser Fleskniere des Kalbes". 1959. aastal sai teise doktorikraadi veterinaarias Stockholmi veterinaarinstituudis väitekirjaga "Experimentelle Studien über den schwedischen avirulenten Schweinerotlauf-Impfst". Aastatel 1926–1931 oli ta Tartu Ülikooli abiõppejõud ja assistent, 1931–1934 töötas ta loomaarstina Saardes ja 1934–1936 Jõgeval. Aastatel 1936–1938 õppis Tartu Ülikooli välisstipendiaadina mitme Euroopa riigi veterinaariaülikoolis. Aastatel 1938–1939 oli ta Tartu Ülikooli lihahügieeni ja kohtuliku loomaarstiteaduse õppeülesande täitja, 1939–1940 adjunktprofessor ja lihahügieeni instituudi direktor. Ta oli Loomaarstide Koja liige. 1940. aasta juunis läks Soome, 1941 juulis astus Soome sõjaväkke, töötas Äänislinna veterinaarhaigla peakirurgi ja röntgenoloogina. 1946–1948 oli Lahti linnaveterinaar. Aastatel 1948–1971 töötas Stockholmis Rootsi veterinaarinstituudi laborijuhatajana. 1942 – Soome 4. klassi Vabadusrist Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Roman Voldemar Viidik Peep Pillak, Heini Vilbiks (koostajad). Soomepoiste elulood. Tallinn: Grenader, 2015 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944
Unetša rajoon

Unetša rajoon (vene keeles Унечский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Unetša linn. Rajoon piirneb kirdes Mglini rajooniga, läänes Potšepi rajooniga, lõunas Starodubi rajooniga, läänes Klintsõ rajooniga ja loodes Suraži rajooniga. Rajooni pindala on 1130 km². Elanike arv oli 2013. aastal 38 700. Unetša rajoonis on 110 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Unetša linna) ja kaheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Unetša. Q126687602
Klintsõ rajoon

Klintsõ rajoon (vene keeles Клинцовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Klintsõ linn (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb kirdes Suraži rajooniga, idas Unetša rajooniga, kagus Starodubi rajooniga, lõunas Klimovo rajooniga, edelas Novozõbkovi rajooniga ja kirdes Gordejevka rajooniga. Rajooni pindala on 1291 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 080, 2009. aastal 20 061 ja 2002. aastal 23 581. Klintsõ rajoonis on 114 asulat, mis kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Iput, Unetša ja Turosna. Q126687602
Russarö

Russarö on saar Soome lahes, asub Hankost lõunas. Saare pindala on 80 hektarit. Saar on Soome kaitseväe kasutuses. Saarel paikneb 1863. aastal valminud viiekorruseline majakas ja Soome Meteoroloogiainstituudi ilmavaatlusjaam. Peeter Suure merekindluse Eelpositsiooni Põhjatiiva rannapatareid
Väike Tütarsaar

Väike Tütarsaar (soome keeles Säyvö ja Pien-Tytärsaari, vene keeles Малый Тютерс) on saar Soome lahes. Kuulub Venemaale. Saarel pole elanikke. Asub Suurest Tütarsaarest 15 km kaugusel edelas, Eesti rannikust 32 km ja Venemaa rannikust 55 km kaugusel. Saare pindala on 1,6 km².
Pogari rajoon

Pogari rajoon (vene keeles Погарский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Pogari alev. Rajoon piirneb põhjas Potšepi rajooniga, idas Trubtševski rajoonis, kagus Sumõ oblastiga (Ukraina) lõunas Tšernigivi oblastiga (Ukraina) ja läänes Starodubi rajooniga. Rajooni pindala on 1210 km². Elanike arv oli 2012. aastal 27 729, 2009. aastal 31 995 ja 2002. aastal 35 588. Pogari rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Pogari alevi) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Sudost, Vara ja Vablja. Q126687602
Eratosthenese sõel

Eratosthenese sõel on vanakreeka matemaatikule Eratosthenesele omistatud meetod algarvude tabeli koostamiseks.. Eratosthenese meetodi rakendamiseks kirjutatakse välja kõik naturaalarvud alates arvust 2 ja lõpetades arvuga N: 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, ..., N. Edasi kriipsutatakse toodud jadas läbi kõik arvu 2 kordsed peale arvu 2 enda. Arvu läbikriipsutamise märkimiseks võib teha ristikese vastavassse ruudukesse. Edasi kriipsutatakse läbi kõik arvu 3 kordsed peale 3 ja liigutakse järgmise läbikriipsutamata arvu juurde milleks on arv 5, kuna ta ei jagu algarvudega 2 ja 3, siis kriipsutame läbi arvu 5 kordsed. Sama kordub 7, 9, 11, 13 jne. Kõik läbikriipsutamata arvud on algarvud. Algarvude tabelit võib koostada erinevates vahemikes. Juuresoleva arvutisimulatsiooni algarvude tabelis vastab igale ruudule üks 120-st väiksem naturaalarv; läbikriipsutamised on tähistatud erinevalt, kuid ringistatud ruutudele vastavad nüüd algarvud. Mersenne'i arvud The Prime Glossary: "The Sieve of Eratosthenes", veebiversioon (vaadatud 21. septembril 2017, inglise keeles Jakob Gabovitš, Lembit Kivistik, "Arvuteooria", Tartu Riiklik Ülikool, lk 24-25, 1974 Alina Carmen Cojocaru, M. Ram Murty, An Introduction to Sieve Methods and Their Applications, lk 63, 2005 Clifford A. Pickover, The Math Book: From Pythagoras to the 57th Dimension, 250 Milestones in the ..., lk 62, 2009 YouTube: Sieve of Eratosthenes ( Algorithm for prime numbers)
Kandi

"Kandi" on Rootsi-Iraani laulja Arashi üheteistkümnes singel. Sellel teeb kaasa Ameerika laulja Lumidee. CD-SINGEL/ALLALAADITAV Kandi (Radio Edit) – 3:26 Kandi (Headkandi Remix) – 3:33 MAXI-SINGEL Kandi (Radio Edit) – 3:26 Kandi (021 Mix) – 2:55 Kandi (Payami Remix) – 3:31 Kandi (Partners Reggaeton Remix) – 4:06 Kandi (Partners Remix) – 3:46
Dasa Bala

Dasa Bala on Rootsi-Iraani laulja Arashi kaheteistkümnes singel. Külalislauljana löövad kaasa Timbuktu, Aylar ja YAG. Video filmiti Dubais veebruaris 2010. Videos domineerivad eriefektid. Arashi särgi ja seina peale ilmuvad laulusõnad. ALLALAADITAV/CD-SINGEL Dasa Bala – 3:11
Melody (Arash)

"Melody" on Rootsi-Iraani laulja Arashi neljateistkümnes singel. Selles on kasutatud DJ Mendeze laulu "Josephine" lõike. Muusikavideo pandi kokku fännide saadetud videotest. Arashi on näha ainult lõpus. CD-SINGEL/ALLALAADITAV Melody (Radio Edit) – 3:12 Melody (Pink Crystal Club Mix) – 3:38
One Day

"One Day" on Rootsi-Iraani laulja Arashi kuueteistkümnes singel. Video filmiti Erbilis (Iraagi Kurdistanis) ja selle režissööriks oli Farbod Khoshtinat. Video on jätk laulude "Pure Love" ja "Broken Angel" klippidele. ALLALAADITAV/CD-SINGEL One Day (feat. Helena) (Radio Edit) – 3:33 One Day (feat. Helena) (Golden Star Radio Mix) – 2:58 CD MAXI-SINGEL One Day (Original) – 3:33 One Day (Golden Star Radio Mix) – 2:58 One Day (Arash Club Remix) – 4:39 One Day (Golden Star Extended) – 4:11 One Day (Alexx Slam & Mickey Martini Remix) – 5:45
Sex Love Rock n Roll (SLR)

"Sex Love Rock n Roll" (SLR) on Rootsi-Iraani laulja Arashi seitsmeteistkümnes singel. Selle laulu esitas ta koos T-Painiga. Kasutatud on Trans-X-i laulu "Living on Video" sampleid. CD MAXI-SINGEL Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (SLR Radio Edit) – 3:00 Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (SLR Cahill Edit) – 3:36 Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (SLR Seamus Haji Radio Mix) – 3:14 Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (SLR Basshunter Remix) – 3:50 Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (SLR Cahill Edit Remix) – 6:05 Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (SLR Extended remix) – 4:30 Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (Seamus Haji Remix) – 5:33 Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (Waeston Remix) – 3:51 Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (SLR Basshunter Remix Extended) – 4:45 REMIKSIDE EP Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Radio Edit) – 2:57 Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Extended Version) – 4:30 Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Basshunter Remix) – 3:48 Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Basshunter Remix Extended) – 4:44 Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Waeston Remix) – 3:50 Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Seamus Seamus Haji Radio Mix) – 3:14 Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Seamus Haji Remix) – 5:33 Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Cahill Edit Remix) – 6:05 Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Cahill Edit) – 3:36 Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (DJ Absinth Remix) – 3:29 Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (DJ Absinth Extended Remix) – 5:31
Drottningholmi kuninglik valdus

Drottningholmi kuninglik valdus (prantsuse Domaine royal de Drottningholm, inglise Royal Domain of Drottningholm) on UNESCO maailmapärandi objekt nr 559 Rootsis Stockholmi läänis (Ekerö vallas). Põhiosa objektist moodustab Drottningholmi loss koos lossiansambli muude oluliste ehitistega, kuhu kuuluvad lossiteater, lossikirik, hiina loss jm, kokku umbes 40 ehitist ning eri parkide osasid. Maailmapärandi objekti pindala on 162,429 ha, mis moodustab umbes ⅓ kuningliku valduse alast 18. sajandil. Objekt kanti UNESCO maailmapärandi nimistusse 1991. aastal. Drottningholmi valduse kaart 18. sajandi lõpul. Rootsi Kuninglik Raamatukogu Drottningholmi kuninglik valdus UNESCO Maailmapärandi Komitee kodulehel. Prantsuse ja inglise keeles Drottningholmi kuninglik valdus UNESCO Maailmapärandi Komitee kodulehel. Prantsuse ja inglise keeles
Trubtševski rajoon

Trubtševski rajoon (vene keeles Трубчевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Trubtševski linn. Rajoon piirneb põhjas Võgonitši rajooniga, kirdes Navlja rajooniga, idas Suzemka rajooniga, lõunas Sumõ oblastiga (Ukraina), läänes Pogari rajooniga ja loodes Potšepi rajooniga. Rajooni pindala on 1843,2 km². Elanike arv oli 2017. aastal 34 661. Trubtševski rajooni asulad kuuluvad kahe linnaasunduse (Trubtševski linna ja Belaja Berjozka alevi) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Desna, Nerussa ja Posor. Trubtševski ja Suzemka rajoonis on biosfäärikaitseala Brjanski mets. Q126687602
Suzemka rajoon

Suzemka rajoon (vene keeles Суземский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Suzemka alev. Rajoon piirneb põhjas Navlja rajooniga, kirdes Brassovo rajooniga, idas Komaritši rajooniga, kagus Sevski rajooniga, edelas Sumõ oblastiga (Ukraina) ja läänes Trubtševski rajooniga. Rajooni pindala on 1339,32 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 359, 2009. aastal 17 634 ja 2002. aastal 19 513. Suzemka rajoonis on 149 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Suzemka ja Kokorevka alevite) ja viie külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Nerussa, Sev, Gorodnja, Bobrik, Tara ja Ul. Trubtševski ja Suzemka rajoonis on biosfäärikaitseala Brjanski mets. Q126687602
Sevski rajoon

Sevski rajoon (vene keeles Севский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Sevski linn. Rajoon piirneb põhjas Komaritši rajooniga, idas Kurski oblastiga, lõunas Ukrainaga ja loodes Suzemka rajooniga. Rajooni pindala on 1220 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 535, 2009. aastal 17 559 ja 2002. aastal 18 759. Sevski rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Sevski linn) ja seitsme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Sev. Q126709394
Komaritši rajoon

Komaritši rajoon (vene keeles Комаричский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Komaritši alev. Rajoon piirneb põhjas Brassovo rajooniga, kirdes Orjoli oblastiga, idas Kurski oblastiga, lõunas Sevski rajooniga ja läänes Suzemka rajooniga. Rajooni pindala on 990 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 773, 2009. aastal 18 588 ja 2002. aastal 20 065. Komaritši rajoonis on 93 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Komaritši alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu. Q126687602
Brassovo rajoon

Brassovo rajoon (vene keeles Брасовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Lokoti alev. Kuni 1931. aastani oli rajoonikeskuseks Brassovo, sellest ka rajooni nimi. Rajoon piirneb põhjas Navlja rajooniga, idas Orjoli oblastiga, lõunas Komaritši rajooniga ja läänes Suzemka rajooniga. Rajooni pindala on 1210 km². Elanike arv oli 2012. aastal 21 022, 2009. aastal 22 598 ja 2002. aastal 24 972. Brassovo rajoonis on 82 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Lokoti alevi) ja kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Krapivna ja Nerussa. Q126687602
Navlja rajoon

Navlja rajoon (vene keeles Навлинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Navlja alev. Rajoon piirneb põhjas Brjanski rajooniga, kirdes Karatševi rajooniga, idas Orjoli oblastiga, kagus Brassovo rajooniga, lõunas Suzemka rajooniga, edelas Trubtševski rajooniga ja loodes Võgonitši rajooniga. Rajooni pindala on 2030 km². Elanike arv oli 2012. aastal 28 135, 2009. aastal 28 205 ja 2002. aastal 29 783. Navlja rajoonis on 85 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Altuhhovo ja Navlja alevite) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Navlja ja Rjovna.
Marlengo

Marling (itaalia: Marlengo) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost loodes. Valla pindala on 12,8 km². 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2517 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 86,41% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 13,41% itaalia keelt ja 0,17% ladiini keelt. Marling külgneb järgmiste valdadega: Tscherms, Algund, Lana, Merano ja Partschins. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
UNESCO maailmapärand Rootsis

Rootsi alal on UNESCO maailmapärandi nimistus 15 objekti ja üks objekti kandidaat. Nimistusse on kantud: 13 kultuuripärandi objekti: 1991 Drottningholmi kuninglik valdus 1993 Birka ja Hovgården 1993 Engelsbergi rauatehas 1994 Tanumi kaljumaalingud 1994 Skogskyrkogården 1994 Visby hansalinn 1996 Gammelstadi kirikuküla, Luleå 1998 Karlskrona meresadam 2000 Lõuna-Ölandi põllumajandusmaastik 2001 Suure Vasemäe kaevandusala Falunis 2004 Grimetoni raadiojaam, Varberg 2005 Struve geodeetiline kaar. Ühispärand Eesti, Leedu, Läti, Moldova, Norra, Soome, Ukraina, Valgevene ja Venemaaga 2012 Hälsinglandi maalingutega talumajad üks looduspärandi objekt: 2000, 2006 Kõrgrannik/ Merenkurkku saarestik. Ühispärand Soomega üks segapärandi objekt: 1996 Laponia piirkond nimistusse kandideerib alates 2009. aastast üks objekt UNESCO maailmapärand Rootsis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 10. juunil 2019) UNESCO maailmapärand Rootsis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
Google Scholar

Google Scholar on Google'i hallatav tasuta interneti otsingumootor teadustekstide otsimiseks. Google Scholar indekseerib teaduskirjanduse täistekste ja metaandmeid. Google Scholar'i indekseeritavate teadustekstide hulka kuuluvad eelretsenseeritavates teadusajakirjades ilmunud teadusartiklid, raamatud, resümeed, konverentsiettekanded, väitekirjad, uuringuraportid ja muu teaduskirjandus. Andmebaasis indekseeritud teadustekstide põhjal arvutab Google Scholar registreerunud teadlaste tsiteeringute üldarvu, H-indeksi ja i10-indeksi. Google Scholar'i beetaversioon käivitus 2004. aasta novembris.
Karatševi rajoon

Karatševi rajoon (vene keeles Карачевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Karatševi linn. Rajoon piirneb põhjas Kaluga oblastiga, idas Orjoli oblastiga, edelaosas Navlja rajooniga ja loodeosas Brjanski rajooniga. Rajooni pindala on 1350 km². Elanike arv oli 2012. aastal 35 597, 2009. aastal 36 190 ja 2002. aastal 37 857. Karatševi rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Karatševi linna) ja seitsme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Snežet, Revna ja Mõlinka. Q126687602
Brjanski rajoon

Brjanski rajoon (vene keeles Брянский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Gliništševo küla. Rajoon piirneb põhjas Djatkovo rajooniga, kirdes Kaluga oblastiga, idas Karatševi rajooniga, lõunas Navlja rajooniga, edelas Võgonitši rajooniga, läänes Žirjatino rajooniga ja loodes Žukovka rajooniga. Rajooni pindala on 1860 km². Elanike arv oli 2012. aastal 56 765, 2009. aastal 55 242 ja 2002. aastal 52 959. Brjanski rajoonis on 98 asulat, mis kuuluvad 15 külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Desna, Bolva ja Snežet. Q126687602
Georg von Helmersen

Georg Karl von Helmersen (9/21. märts 1840 Lõhavere – 8/21. juuni 1902 Lõhavere) oli Lõhavere ja Prauliena (Praulen) mõisnik. Tema vanemad olid Lõhavere jt mõisnik Reinhold von Helmersen (1802–1857) ja Marie von Stackelberg (1815–1854). Ta õppis 1860–1862 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ta oli Suure-Jaani kihelkonna Lõhavere ja Võnnu kreisis Lazdona kihelkonna Prauliena mõisnik ja Pärnu 4. kihelkonnakohtunik. Ta avastas Lõhavere linnuse, ja tema kutsel teostas Jaan Jung 14/26. juunil 1880 seal esimesed kaevamised. Ta abiellus 1868. aastal Dresdenis Marie von Fölkersahmiga (1840–1913), nende poeg oli Lõhavere mõisnik Gomar von Helmersen. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
Djatkovo rajoon

Djatkovo rajoon (vene keeles Дятьковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Djatkovo linn. Rajoon piirneb põhjas ja idas Kaluga oblastiga, lõunas Brjanski rajooniga ning loodes Rognedino rajooniga. Rajooni pindala on 1420 km². Elanike arv oli 2012. aastal 60 728, 2009. aastal 77 458 ja 2002. aastal 45 773. Djatkovo rajoonis on 45 asulat, mis kuuluvad viie linnaasunduse (Djatkovo linna ning Bõtoši, Ivoti, Ljubohna ja Stari alevite) ning viie külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Bolva. Q126687602
Hääled

"Valimisliit Hääled - International and Local Voices for the Prosperous Future of Tallinn / rahvusvahelised ja kohalikud hääled Tallinna õitsva tuleviku jaoks" oli 2017. aasta septembris Tallinnas kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste tarbeks loodud valimisliit. Valimisliidul oli kandidaate kaheksast Tallinna valimispiirkonnast neljas. Liidu "Hääled" valimisprogrammi eesmärgiks oli tallinlaste otsesem kaasamine linna valitsemisse, samuti julgustamine neid tegema oma lähiümbrust puudutavaid algatusi. Liidu "Hääled" loojateks oli väike rühm välismaalasi erinevatest Euroopa riikidest, hiljem liitus ka põliseid tallinlasi ja teisi eestlasi. Tallinnas registreerus valimistele kuus valimisliitu , ERR, 1. september 2017 Koduleht
Oliver Wehner

Oliver Wehner (sündinud 7. juulil 1984 Pirnas) on Saksa poliitik (CDU). Ta oli Saksimaa parlamendi liige aastatel 2009–2019. Pärast õppimist Pirna Johann-Gottfried-Herderi Gümnaasiumis ja tsiviilteenistuse läbimist organisatsioonis St. John Accident Assistance lõpetas Wehner kaubanduse haridusprogrammi (Tööstus- ja Kaubanduskoja) Saksa Beamtenkasses, kus asus hiljem ühtlasi tööle. Seejärel õppis Wehner Dresdeni Tehnikaülikoolis peaerialana politoloogiat ja kõrvalerialana sotsioloogiat ning sai bakalaureusekraadi. Praegu on ta Saksa Punase Risti juhataja Pirnas. Oliver Wehner on Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) ja selle Noorteliidu (Junge Union) liige. 2006. aastal sai Wehner juhatuse liikmeks ning praegu on ta Pirna CDU esimees. 2009. aastal oli ta parlamendivalimiste ajal Saksimaa ja Alam-Saksimaa noorteliidu peamine kandidaat parlamenti ning võitis valimisringkonnas Sächsische Schweiz (valimisringkond 49). 2014. aasta augustis valiti Wehner 50. valimisringkonnast (Wahlkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge 3) uuesti Saksimaa parlamenti. Oliver on heaolu-/tarbijakaitsekomitee, riikliku noorte heaolu komitee ja petitsioonikomisjoni liige. Samuti on Wehner muutunud vabariigi CDU fraktsiooni esindajaks valitsuse juhtiva koalitsiooni esimeheks Abfall-Misstands-Enquette'i komisjonis. Oliver Wehner: official site Oliver Wehner: the Landtag's page
Mening Baxtim

"Mening Baxtim" on Shoira Otabekova 2013. aasta album. Sealt pärineb ka üks tema hittidest ''Digi-digi''.
Jessy J

Jessica Arellano (sündinud 20. detsembril 1982), lavanimega Jessy J, on Ameerika Ühendriikide contemporary jazz'i stiili muusik. Jessica Arellano sündis Oregoni osariigis Portlandis 20. detsembril 1982, aga kasvas üles California osariigis Hemetis. Ta on Ameerika-Mehhiko verd, tema isa on mehhiklane ja ema pärit Texasest. Ta hakkas klaverimängu õppima nelja-aastaselt. Viieteistaastaselt võitis ta auhinna Béla Bartóki festivalil "Piano State Championship". Ta mängis saksofoni osariiklikult tunnustatud bändides, näiteks ansamblis The Grammy Band, ja esines rahvusvahelistel üritustel, sealhulgas Montreux' džässifestivalil Šveitsis. Saanud stipendiumi Lõuna-California Ülikooli, õppis ta džässmuusikat ja teda nimetati kõige väljapaistvamaks džässiõpilaseks.[viide?] Pärast lõpetamist töötas ta stuudios koos Michael Bubléga.[viide?] Ta on käinud kontserditurneedel selliste ansamblite ja artistidega nagu The Temptations, Jessica Simpson, Michael Bolton ja Seal.[viide?]
Zurab Sotkilava

Zurab Sotkilava (12. märts 1937 Suhhumi – 18. september 2017 Moskva) oli gruusia ooperilaulja (tenor) ja laulupedagoog, Moskva Suure Teatri solist (1974–2017). 1959. aastal astus ta Thbilisi konservatooriumi. 1964. aastal võttis ta osa Taga-Kaukaasia muusikute konkursist ja sai esimese preemia. Aastatel 1965–1974 oli ta Gruusia Ooperi- ja Balletiteatri solist. 1966–1968 stažeeris Itaalias Milano La Scalas. 1973. aastal debüteeris Moskva Suures Teatris ja 1974 sai teatri ooperisolistiks. Sotkilava on esinenud maailma parimates teatrites: La Scala, Londoni Kuninglik Ooper, Dresdeni Ooper jt. Kontserditurneedel on ta esinenud lisaks paljudele Venemaa linnadele ka Lääne-Euroopas, USA-s ja Jaapanis. 1976–1988 oli ta Moskva konservatooriumi professor ning 2002. aastast samas õppejõud. 2015. aasta juulis teatas ta, et põeb vähki. Pärast ravi Saksamaal naasis ta loomingulise töö juurde, tema esimene kontsert pärast ravi toimus 25. oktoobril 2015 Moskvas. Sotkilava suri 18. septembril 2017 Moskvas, hüvastijätmine toimus 20. septembril Suures Teatris. Matused olid 23. septembril Thbilisis. Ülemaailmse noorsoo- ja üliõpilasfestivali „Kuldne Orfeus” peapreemia (Bulgaaria, 1968) Tšaikovski nim. Rahvusvahelise konkursi 2. preemia (1970) Rahvusvahelise vokalistide konkursi 1. preemia (Barcelona, 1970) Gruusia NSV teeneline kunstnik (1970) Gruusia NSV rahvakunstnik (1973) Orden Austuse märk (1971) Tööpunalipu orden (1976) NSV Liidu rahvakunstnik (1979) Gruusia NSV riiklik preemia (1983) Gruusia Vabariigi Šota Rustaveli nimeline riiklik preemia (1998) Orden Teenete eest Isamaa ees 4. järk (2001) Orden Teenete eest Isamaa ees 3. järk (2007) Orden Teenete eest Isamaa ees 2. järk (2017) Gruusia Au orden (1997, 2007, 2016). Suri laulja Zurab Sotkilava Zurab Sotkilava maeti Tbilisis
Karjala karukoer

Karjala karukoer on Soomest Karjalast pärinev koeratõug. Koera kasutatakse peamiselt põdra ja karu küttimisel. Pildid "KARELIAN BEAR DOG" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 22.09.2017.  Karjala karukoer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Karjala karukoer veebisaidil koer.ee
Eesti-Mari Selts

Eesti-Mari Selts (niidumari keeles Эстон-Марий Ушем, mäemari keeles Эстон-Мары Ушем) oli Eestis 1990. ja 2000. aastatel tegutsenud selts, mille eesmärkide seas oli tutvustada maride kultuuri Eestis. 1992–1999 oli seltsi esimees Jaak Prozes. Tallinna Mari Selts Seltsist mariuver.info kodulehel
Soome hagijas

Soome hagijas on Soomest pärinev koeratõug. Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: "Jäneste ja rebaste jahiks kasutatav hagijas, kes järgneb innukalt lõhnale ka äärmiselt rasketes tingimustes peetaval jahil. Ta töötab iseseisvalt, on mitmekülgne ajukoer ja ajab oma saaklooma kõlavahäälse haukumisega." Samas allikas on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Rahulik ja sõbralik, mingil juhul mitte agressiivne; täis tegitsemisindu." "FINNISH HOUND" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 22.09.2017. "Soome hagijas" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 20.09.2017.  Soome hagijas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Soome hagijas veebisaidil koer.ee