laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Stone (film 2010)

"Stone" on 2010 aastal linastunud Ameerika Ühendriikide film. Põneviku režissöör on John Curran ning peaosades mängivad Robert De Niro, Edward Norton ja Milla Jovovich. Filmivõtted toimusid Michigani osariigis. Esilinastused toimusid 10. septembril 2010 Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil ning 24. septembril 2010 USAs Texase osariigis Austinis "Fantastic Festil". MPAA (The Motion Picture Association of America) määras filmile R-reitingu ehk alla 17-aastased võivad filmi vaadata täiskasvanu juuresolekul. Filmi peategelane vang Gerald "Stone" Creeson on võtnud kinnisideeks tingimisi ennetähtaegse vabastamise. Et suurendada oma võimalusi, püüab ta igati manipuleerida oma järelevalveinspektorit Jack Mabreyt. Pensionile minev ametnik satub Stone'i naise Lucetta võrgutamise õnge. Tekib paheline armastuskolmnurk. Robert De Niro – Jack Mabrey, peatselt pensionile minev vangla järelevalveinspektor Edward Norton – Gerald "Stone" Creeson, süütamise eest kinni istuv kurjategija Milla Jovovich – Lucetta, Stone'i naine Frances Conroy – Madylyn, Jacki naine Enver Gjokaj – noor Jacki Mabrey Pepper Binkley – noor Madylyn Mabrey Võtteperiood algas 18. mail 2009 Michiganis. Vanglastseenid filmiti Lõuna-Michiganis Lõuna-Mitchigani vanglas(Southern Michigan Correctional Facility) Blackman Townshipi vallas. Kahepäevased kirikustseenid (Emmanuel Lutheran Church) toimusid Ypsilanti linnakese. 5. juuni 2009 katkestati filmimine, kui joobes olekus De Niro naisfänn rikub võttepaiga turvareegleid. Ta arreteeritakse ning paigutatakse raviasutusse. J.R. Jones. Toronto International Film Fest Review: Stone. Chicago Reader, 20. september 2010 "Edward Norton in Austin for premiere of 'Stone'" News 8 Austin. 25. september 2010 Stone (2010). Internet Movie Database "Robert De Niro, Edward Norton filming new movie "Stone" at Southern Michigan Correctional Facility in Jackson". Mlive.com. 4. august 2009 Movie starring Robert DeNiro films in Ypsilanti Friday. Mlive.com. 4. juuni 2009 De Niro accosted by drunk fan on movie set.[alaline kõdulink] Thaindian News, 4. august 2009. Robert De Niro – De Niro accosted by drunk fan.[alaline kõdulink] ContactMusic.com, 4. august 2009. Andres Laasik. Robert De Niro on muutunud veelgi paremaks. Eesti Päevaleht, 23. oktoober 2010 Kivist südamed / Stone (2010). Onu Kalveri lühijutud liikuvate piltide ainetel (blogi), 9. november 2010 Donald Tomberg. Vaba vang ja vangis valvur. Sirp, 12. november 2010 Filmi koduleht. Filmi treiler. SpoNest.
Kultuurimaa

Kultuurimaa oli Eesti ajaleht, mis ilmus 4. septembrist 1996 kuni 18. märtsini 1998. Väljaanne ilmus kord nädalas kolmapäeviti. Ajalehe toimetajad olid Olev Remsu, Paul-Eerik Rummo ja Sirje Normet. Ajalehe omanik oli Tallinna Keskturu juht Mati Kebina, kes hiljem abikaasa tapmise pärast vangi mõisteti[viide?]. Tegemist oli ainukese eraisikule kuuluva kultuurinädalalehega Eestis ning arvatavasti kogu Euroopas. Sirp (ajaleht) "Kultuurimaa edasist ilmumist kaalutakse" Postimees, 26. märts 1998 "Kultuurimaa esialgu remondis" Postimees, 8. aprill 1998
Georg Karl Christian Hoffmeister

Georg Karl Christian Hoffmeister (23. mai/4. juuni 1836 Lazdona – 22. august/3. september 1887 Narva) oli eesti vaimulik. Hoffmeister õppis aastatel 1852–1855 Tartus gümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1856–1860. Töötas seejärel koduõpetajana. Oli aastatel 1863–1864 prooviaastal Kanepi Jaani koguduses. Ordineeriti 24. juunil/6. juulil 1864 Tartus õpetajaks. Oli aastal 1864 Tartu Maarja koguduse adjunktõpetaja. Sai 23. juunil/5. juulil 1868 Narva Johannese koguduse õpetajaks. Oli ka Peterburi kubermangu Jamburgi ja Oudova pastor ning aastast 1876 Narva vene reaalprogümnaasiumi ja tütarlaste kirikukooli usuõpetaja. Tema äi oli Tartu Maarja koguduse õpetaja Adalbert Hugo Willigerode. Erik Amburger "Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußlands" vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937 Ein biographisches Lexikon Institut Nordostdeutsches Kulturwerk Martin Luther Verlag 1998 Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Tamme puiestee

Tamme puiestee on tänav Tartus Tammelinnas. Tamme puiestee algab Tamme staadioni eest ning kulgeb suures osas kahe eraldatud sõiduteena (need liituvad Soinaste tänava ja Raja tänava vahel) üle Aardla tänava. Tänava pikkus on ühtepidi umbes 2,3 km. Tamme puiestee, Kesk kaare ja Suur kaare tänava vahel asub Tamme Kool. Tänava äärde jääb Tamme kooli tiik. Tamme puiestee Elamu Tamme pst 14 Elamu Tamme pst 15
Kaupo Järviste

Kaupo Järviste (sündinud 8. augustil 1942) on eesti bioloogiaõpetaja ja endine koolijuht. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina. Aastail 1989–1999 oli ta Tartu Tamme Gümnaasiumi direktor. 7. jaanuaril 2010 Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu üldkoosolekul valiti Kaupo Järviste seltsi auliikmeks. EBÜ auliikmed EBÜ: Kaupo Järviste TTG: Kaupo Järviste
Helve Raik

Helve Raik (14. juuli 1932 Rakvere – 12. september 2020 Tallinn) oli eesti geograafiaõpetaja ja koolijuht. Helve Raigi lapsepõlvekodu asus Kantkülas. Kooliteed alustas ta 1940. aastal Rägavere algkoolis, kus tema ema töötas õpetajana. 1955. aastal lõpetas Helve Raik Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonnna. Seejärel töötas ta kuus aastat Tartu 2. ja 3. Keskkoolis geograafiaõpetajana. Aastatel 1961–1972 oli ta Tartu 5. Keskkoolis õppealajuhataja ja 1972–1988 Tartu 5. Keskkooli direktor. 1989. aastal töötas Helve Raik Tartu linna haridusosakonnas. Alates 1990. aastast töötas ta Tartu Ülikoolis: algul õppeosakonna spetsialistina, 1993. aastast haridustöötajate täienduskoolituse korraldajana ning 1999. aastast oli ta avatud ülikooli täienduskoolituskursuste koordinaator ja programmijuht. Helve Raik oli NLKP liige ning Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseisu saadik (1975–1979) ja NSV Liidu Ülemnõukogu saadik (1979–1988). 1971 Eesti NSV teeneline õpetaja 2004 Tartumaa aasta koolitaja 2007 Tartu Ülikooli aumärk 2008 Tartu Tähe kavaler 2012 Tartu Ülikooli medal 2014 Valgetähe IV klassi teenetemärk Tema abikaasa oli klimatoloog Ants Raik (1931–1994). Nende tütar on poliitik ja haridustegelane Katri Raik (sünd. 1967), poeg oli koolitaja Mart Raik (1955–2023). Kangur, Marii, Lang, Juhan. Kauaaegne koolidirektor Helve Raik mäletab õpetaja Sonja käepigistust. Tartu Postimees, 1. september 2011. Helve Raik. Tartu linna veebisait. Helve, Augusti t. Raik, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 133 Kohler, Vilja. Helve Raik on Tartumaa aasta koolitaja. Postimees, 27. september 2004. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Ants Raik

Ants Raik (4. juuni 1931 Kadrina – 5. november 1994 Tartu) oli eesti klimatoloog. Ta töötas Tartu Riikliku Ülikooli geograafia kateedris. Oli aastatel 1966–1969 ja 1972–1975 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna dekaan. Ta oli abielus pikaaegse Tartu 5. Keskkooli direktori Helve Raikiga. Nende tütar on poliitik ja haridustegelane Katri Raik ning poeg oli koolitaja Mart Raik. EE 14. köide, lk 402
Väike kaar

Väike kaar on tänav Tartus Tammelinnas. Väike kaar algab Võru tänavalt, kulgeb vaid kergliiklejatele läbitavana üle neljast raudtee rööpapaarist ja seejärel ristub Raudtee tänavaga. Edasi kulgeb Väike kaar Lembitu tänavani. Umbes 50 m paremal pool jätkub ta teisel pool Lembitu tänavat kuni Tervishoiu tänavani. Tänava jätk teisel pool Tervishoiu tänavat kannab Lehola tänava nime. Väikese kaare pikkus on umbes 1850 meetrit. Kesk kaar Suur kaar
Väike-Kaare tänav

Väike-Kaare nime kannab tänav mitmes Eesti linnas: Väike kaar - tänav Tartu linnas Väike-Kaare tänav Viljandi linnas
Kesk kaar

Kesk kaar (saksa keeles Mittlere Linie) on tänav Tartus Tammelinnas. Tänav algab Raudtee tänavalt ning lõppeb Riia tänaval (jätkudes teisel pool Ludvig Puusepa tänavana). Kesk kaarega ristuvad Kungla, Kaare, Rästa, Tammekuru, Ränikivi, Räni tänav, Tamme puiestee, Kirde, Elva ja Loode tänav. Tänava pikkus on 1030 m. Väike kaar Suur kaar Kesk-Kaare tee
Suur kaar

Suur kaar on tänav Tartus Tammelinnas. Tänav ühendab Riia tänavat Raudtee tänavaga, ja on paralleelne Kesk kaarega. Ta on 1,2 km pikk. Riia tänavast lääne poole (Veeriku linnaossa) jääv, varem samuti Suur kaare nime kandnud tänavaosa kannab nimesid N. Lunini tänav ja Vitamiini tänav. Tänava äärde jääb Tamme puiestee ristil Tamme gümnaasiumi tiik. Väike kaar Kesk kaar
Suur-Kaare tänav

See artikkel räägib Paide tänavast. Tartu tänava kohta vaata artiklit Suur kaar. Viljandi tänava kohta vaata artiklit Suur-Kaare tänav (Viljandi). Suur-Kaare tänav on tänav Paides. Tänav algab Pärnu tänavalt, pöörab kaarega paremale ja lõpeb 180 meetri pärast ristumisel Ristiku tänavaga. Pärast ristmikku jätkub samas suunas Lai tänav.
Kesk-Kaare tänav

Kesk-Kaare nime kannab tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus: Kesk kaar - tänav Tartu linnas Kesk-Kaare tänav Viljandi linnas Kesk-Kaare tee Pärnamäe külas Viimsi Vallas
Tallinna Arte Gümnaasium

Tallinna Arte Gümnaasium (varem Tallinna 49. keskkool) on Tallinnas Mustamäel 1981. aastal asutatud kool. Kooli aadress on Vilde tee 62, Tallinn 13421. 1981–1984 Maie-Dita Murumets 1985 Jüri Kukk 1986-2008 Elle-Mari Linsmann Alates 2008. aasta septembrist on direktor Sirje Ebral. 1981. aastal valminud koolimaja on ehitatud Riiklikus Projekteerimise Instituudis „Eesti projekt“ H-kujulise põhiplaaniga tüüpprojekti nr 221-1-321 järgi (arhitekt Milvi Vainik). Sama projekti järgi on aastatel 1976-1984 Eestis rajatud 60 koolihoonet (Tallinnasse 29) . Tegemist oli tüüpprojekti selle variandiga, kus peasissekäigust paremale oli projekteeritud eraldi hoonemassiiv ujula ja võimlaga. Projekti järgi oli koolihoone mõeldud kuni 1284-le õpilasele. Kooli avamisel 1981. aasta septembris alustas õppetööd 30 klassikomplekti 1075 õpilase ja 48 õpetajaga. Koolis alustasid õpilased 1.-9. klassini, keskkooli kahte viimasesse klassi esimesel aastal õpilasi ei võetud (tollal 10. ja 11. klass). Kooli esimene direktor oli kehakultuurlane ja endine Tallinna 32. Keskkooli õppeajajuhataja Maie-Dita Murumets, õppealajuhatajana algklassides alustas Elle-Mari Linsmann ning põhi- ja keskkooli osas endine Tallinna 36. Keskkooli (Pirita Majandusgümnaasium) direktor Sirje Terask . 1983. aasta kevadel sai alguse kooli pikaajaline traditsioon - kevadine kontsert-pidu „Orhidee emale“, mille idee autor oli tollane klassivälise töö organisaator (huvijuht) Reet Hunt. Sellega peeti sümboolselt emadepäeva, mida nõukogude ajal ametlikult ja avalikult ei tähistatud. Orhidee, mis kingiti peo käigus loosi tahtel ühele välja valitud emale (esimese orhidee sai kooli direktor Maie-Dita Murumets), toodi spetsiaalselt Tallinna Botaanikaaiast, kuna lillepoodides ja kaubandusvõrgus toona orhdeesid ei müüdud. Kooli esimene lend lõpetas 24. juunil 1984. I lennu klassijuhatajad olid Johannes Kork ja Katrin Golovanova, kokku lõpetas I lennnu 43 õpilast. Tallinna 49. Keskkool nimetati ümber Tallinna Arte Gümnaasiumiks 2. oktoobril 2002. Arte on tuletatud ladina keelest septem artes liberales, seitse vaba kunsti, keskaja kesk- ja ülikooli ilmaliku sisuga õppeained: grammatika, dialektika ja retoorika (trivium) ning aritmeetika, geomeetria, astronoomia ja muusika (quadrivium). 2014/2015. õppeaastal liideti kooliga Tallinna 37. Keskkool. Marit Ahven Henri Arras Steven-Hristo Evestus Evelin Gutman Maivi Hanson Gunnar Kobin Imre Kose Erki Laur Maret Maripuu Martin Müürsepp Kristi Paap Indrek Pajumaa Evelin Pang Ülo Pikkov Mart Poom Indrek Puskar Priit Põiklik Martin Reim Kaia Tammiksaar Toomas Tross Toivo Tänavsuu Tulekahju Tallinna 49. Keskkoolis 1982. aastal [1]Eesti Spordi Biograafiline Leksikon [2]Postimees, 19. juuni 2008 "Arte gümnaasiumi direktor peab viimase lõpuaktusekõne" [3]Tallinna Saksa Gümnaasium - Tüüpkoolimaja 221-1-321 kaasajastamine muutunud õpikäsituse valguses, magistritöö, TALLINNA TEHNIKAÜLIKOOL Inseneriteaduskond Ehituse ja arhitektuuri instituut, Tallinn 2018, Liisi Soomann [4]Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. Murumets, Maie-Dita [5]Tallinna Arte Gümnaasium, Ajalugu [6]Eesti Entsüklopeedia Koduleht
Konsulaarsuhete Viini konventsioon

Konsulaarsuhete Viini konventsioon on 1963. aastast pärinev rahvusvaheline lepe, mis määratleb sõltumatute riikide vaheliste konsulaarsuhete raamistiku. Konventsioon jõustus 1967. aastal. 2010. aasta 19. novembri seisuga oli leppega ühinenud 173 riiki. Eesti ratifitseeris konventsiooni 21. oktoobril 1991. Konsul Konsulaat "UNTC". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2011. Vaadatud 20. novembril 2010. Konsulaarsuhete Viini konventsioon Riigi Teatajas.
2005. aasta Eesti meeste meistrivõistlused Vene kabes

Eesti meistrivõistlused Vene kabes peeti Tallinnas Paul Kerese Malemajas 21.–24. aprillini 2005. Nagu viimastel aastatel tavaks, mängiti kahepartiiliste mikromatšidega 8 vooru šveitsi süsteemis. Kuuendat korda tuli Eesti meistriks selles kabeliigis Heinar Jahu. Heinar Jahu – Andrus Tull (23. aprill 2005) 1.c3-d4 f6-e5 2.d4xf6 e7xg5 3.a3-b4 f8-e7 4.g3-f4 b6-a5 5.b2-a3 a5xc3 6.d2xb4 a7-b6 7.b4-c5 b6xd4 8.e3xc5 d6xb4 9.a3xc5 g5xe3 10.f2xd4 g7-f6 11.a1-b2 h8-g7 12.b2-a3 h6-g5 13.h2-g3 b8-a7 14.e1-f2 c7-b6 15.g1-h2 b6-a5 16.d4-e5 f6xb6 17.a3-b4 a5xc3 18.c1-d2 c3xe1 19.g3-h4 e1xg3 20.h2xa3 ja mustad alistusid.
Saka mõis

Saka mõis (saksa keeles Sackhof) oli rüütlimõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval asub endine mõisasüda Ida-Virumaal Toila vallas Saka külas. Saka mõis (mis on kandnud ka nimesid Suur-Saka (Gross-Sack) ja Sackhof) rajati 17. sajandil pärast seda, kui Rootsi kuningas Gustav II Adolf kinkis sealsed maad 1626. aastal Šotimaalt Aberdeenist pärit Jürgen (Jöran) Leslie'le. Viimane oli aastail 1627–1649 ka Narva raehärra, kes elas peamiselt oma läänivaldustes Sakal. Algselt paiknes mõis praegusest mõisast paar kilomeetrit ida pool ning seda kutsuti Väike-Sakaks. 1651. aastal pärast Jörgen Leslie surma läks Saka mõis üle tema pärijatele, kelle valdusse jäi see 120 aastaks. Mõis oli keskajal välja ehitatud vasall-linnuse ehk kindlustatud mõisahoonena. 28. septembril 1748 müüdi mõis Katharina Margaretha von Wrangellile, Wrangellite valdusse jäi Saka mõis 1808. aastani. Viimaseks Wrangellite soost Saka mõisa omanikuks oli Maidla mõisas sündinud Georg Gustav von Wrangell (1758–1808). Pärast Wrangelle kuulus mõis paar aastat Tollidele ning seejärel Löwis of Menar'idele. Löwis of Menar'id valdasid mõisa esimesed viisteist aastat pandimõisana ja alates 10. märtsist 1827 pärusvaldusena. Esimeseks omanikuks ning ühtlasi Löwis of Menaride Eestimaa liinide rajajaks sai Peter Fromhold von Löwis of Menar, kes võeti samast aastast ka Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Pärast Peter Fromhold von Löwis of Menari surma Sakal kaks aastat pärast mõisa omandamist oli mõis kümmekond aastat pärijate ühisvalduses kuni see liikus Oscar Gustav Woldemar Konrad von Löwis of Menari (1813–1888) kätte. Saka pandimõis kinnistati tema nimele 30. aprillil 1839, pärusomanik sai temast 5. märtsil 1843. Pikaajaline Eestimaa maanõunik Oscar Gustav Woldemar Konrad von Löwis of Menar on praeguseni säilinud ja aastail 1862–1864 püstitatud Saka mõisa härrastemaja ehitaja. Pärast Oscar Gustav Woldemari kuulus Saka mõis koos Maidla, Aidu ja Rääsa mõisaga tema pojale Hermann Oskar von Löwis of Menarile kuni mõisa võõrandamiseni 25. oktoobril 1919 mõisate riigistamisel Eesti Vabariigi poolt. Riigistamisest jäi puutumata ainult mõisasüda, mida pidas viimase Löwis of Menaride esindajana Hermann Löwis of Menar, kelle kätte jäi härrastemaja kuni 1939. aasta ümberasumiseni. Mõisa härrastemaja, mis asub suure pargi serval, ehitati aastatel 1862–1864 uusrenessanss-stiilis. Lamedate katustega hoonele on iseloomulik kitsaste kõrgete akendega kesktorn. Teise maailmasõja järel paiknes hoones algul pioneerilaager, siis aga NSV Liidu piirivalve Rakvere piirivalvesalga 3. kordon (vaata NSV Liidu piirivalve Eestis). Vaade mõisa härrastemajale põhjasuunast Vaade mõisa härrastemajale läänesuunast Vaade mõisa härrastemajale idasuunast Saka mõisas on baltisakslaste lahkumisele pühendatud mälestusmärk. Janika Kressa, Tõnis Kaasik – baltisakslaste traagika jäi teiste ajaloosündmuste varju, Kultuur ja Elu 3/2019 Saka mõis mõisaportaalis Saka mõisa lugu Eesti Ajalooarhiivis, Kinnistute register, Saka mõis (Lüganuse khk)
Lihhoslavl

Lihhoslavl on linn Venemaal Tveri oblastis, Lihhoslavli rajooni keskus. Asub Tverist 41 km loodes Peterburi–Moskva raudtee ääres. Asula tekkis Ostaškovo küla ja Lihhoslavli mõisa juurde ja 1849 rajatud raudtee äärde. 1907 said raudteejaam ja selle juurde tekkinud alev nimeks Lihhoslavl. Linnaõigused sai 1925. aastal. 1937–1939 oli Lihhoslavl Karjala rahvusringkonna halduskeskus. Peamised tööstusharud on aparaadi-, kerge- ja toiduainetetööstus. Aastal 1997 loodi tverikarjalaste rahvuslik-kultuuriline autonoomia keskusega Lihhoslavlis. Antakse välja ajalehte Karielan Šana (paar korda aastas, tiraaž 500 eksemplari). Q126684906
Solnetšnõi

Solnetšnõi (varem tuntud ka kui Ostaškov-3) on kinnine alev Venemaal Tveri oblastis. Asub Seligeri järve Gorodomlja saarel Ostaškovi linna lähedal. Alevis asub Roskosmose tehase Zvezda filiaal, mis toodab güroskoope rakettide jaoks. Praeguse nime ja kinniseks alaks sai asula 1995. aastal[viide?].
Kaartkataloog

Kaartkataloog on kataloogikaartidest koosnev andmebaas, mis on loodud andmehulgas orienteerumiseks. Kaartkataloog võimaldab andmeid otsida, sorteerida ja järjestada kasutajale sobival viisil. Kaartkatalooge kasutatakse raamatukogudes, arhiivides, muuseumides jm. Tänapäeval kasutatakse üha laialdasemalt arvuti abil koostatud elektroonilisi andmebaase.
Sultan

Sultan on valitseja tiitel islamimaades (araabia keeles سلطان‎ Sulṭān). Sultani valitsetavat riiki nimetatakse sultanaadiks (araabia keeles سلطنة‎). Tiitlil on mitu ajaloolist tähendust. Algselt oli see araabia keeles abstraktne nimisõna, mis tähendas "jõudu", "võimu" ja "valitsemist" ning tulenes verbaalnoomenist سلطة sulṭah, mis tähendas "võimu". Hiljem muutus see niisuguste valitsejate tiitliks, kes kuulutasid end valitsemises praktiliselt peaaegu sõltumatuks, kuid ei pretendeerinud kogu kalifaadile; samuti nimetati nii kalifaadi provintsi võimsat asevalitsejat. Esimesena kandis sultani tiitlit Ghazni valitseja Mahmud Ghaznawi (valitses 998-1030) Afganistanis. Hiljem sai "sultanist" tavapärane valitsejatiitel Seldžukkide riigis ja Osmanite riigis ning Aijubiidide ja Mamelukkide Egiptuses. Tiitli usulisi seoseid näitab tõik, et Kairos resideeriv varikaliif andis 1383. aastal sultanitiitli Osmanite riigi kolmandale valitsejale Murad I-le; tema eelkäijad olid vaid beid või emiirid. Tänapäeval on sultanid Bruneis ja Omaanis. Indoneesias on Yogyakarta eripiirkonna sultan selle provintsi kuberner. Malaisia üheksast riigist seitsme (Johor, Kedah, Kelantan, Pahang, Perak, Selangor ja Terengganu) valitsejad kannavad samuti sultani tiitlit. Brunei sultan Türgi sultan emiir kaliif sultanism
Luise Karoline

Luise Karoline on olnud mitme tuntud isiku nimi: Luise Karoline von Hochberg, Badeni suurhertsoginna (1768–1820) Luise Karoline, Hessen-Kasseli printsess, Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi hertsoginna (1789–1867)
Eddie Montgomery

Eddie Montgomery (sünninimi Gerald Edward Montgomery; sündinud 30. septembril 1963 Danville'is) on USA kantrilaulja. Eddie Montgomery koos Troy Gentry'ga moodustas kantriduo Montgomery Gentry. Tema vend John Michael Montgomery on samuti tuntud kantrilaulja. Eddie Montgomery andmekogus IMDb (inglise)
Kelgutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel

Kelgutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris 13. ja 14. veebruar 33 võistlejat, kellest lõpetas 32 Duncan Kennedy (USA) katkestas 3. sõidus (2 sõidu järel oli ta 4. kohal). 18. veebruar 20 paari, kellest lõpetas 19 Harald Rolfsen ja Lars Marius Waldal (Norra) diskvalifitseeriti 1. sõidus. 15. ja 16. veebruar 25 võistlejat, kellest lõpetas 24 Erin Warren (USA) kukkus ja katkestas 1. sõidus.
Andrus Blok

Andrus Blok (sündinud 3. juunil 1961) on Eesti poliitik. Ta lõpetas 1979. aastal Rakke Keskkooli ja seejärel lõpetas Tallinnas Tehnikakool nr 19 autoremondi erialal. Oli seejärel Nõukogude sõjaväes ajateenistuses (Valgevene NSV-s). Seejärel töötas ta aastaid Koeru autoremonditehases autoremondilukksepana ning hiljem turustusjuhina. Ettevõtjana on ta pidanud kahte toidupoodi Rakkes ja Koerus. Aastal 1999 sai temast Rakke vallavolikogu esimees, hiljem vallavanem[viide?]. 20. novembrist 2010 kuni 28. maini 2011 oli ta Rahvaliidu esimees[viide?]. Ta on tegelenud jalgpalli ja kergejõustikuga (sai 1978. aastal Eesti NSV noorte meistrivõistlustes 1 km murdmaajooksus 2. koha; treener Jaak Vettik[viide?]). Ta sai 1987. aastal autoralli Eesti NSV meistrivõistlustel 10. klassis (Volga) 3. koha (kaassõitja Rein Voolaid) ja oli 1989. aastal samas klassis Eesti NSV meister (kaassõitja Aare Ehvert). NSV Liidu meistersportlane[viide?] 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk Tema isa oli lubjatehase tööline ja ema apteeker. Ta on abielus ning tal on täiskasvanud tütar ja poeg. http://www.vvk.ee/?id=12449&code=0059&scode=0660&cid=4012 Vilistlased Rakke Kooli kodulehel Andrus Bloki sporditulemused "Eesti meistrivõistluste medalivõitjad autorallis" lehel rally.ee Andrus Bloki sporditulemused Rakke vallavanem Andrus Blok: “Paipoiss pole ma kunagi olnud” Virumaa Teataja, 7. märts 2006 Rahvaliidu uueks esimeheks valiti Andrus Blok Postimees.ee, 20. november 2010
Bobisõit 1994. aasta taliolümpiamängudel

Bobisõit 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris 19. ja 20. veebruar 43 meeskonda 26. ja 27. veebruar 30 meeskonda, kellest lõpetas 29 USA II ei startinud 3. sõidus.