laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Fritz Straßmann

Friedrich Wilhelm Straßmann, eesti kirjanduses kasutatav nimekuju Fritz Strassmann (22. veebruar 1902 Boppard, Rhein-Hunsrücki kreis, Rheinland-Pfalzi liidumaa – 22. aprill 1980 Mainz) oli saksa keemik. Ta on tuntud kui üks tuumalõhustumise avastajaid. Straßmann lõpetas 1924. aastal Hannoveri Tehnikakõrgkooli keemiatehnoloogia erialal. 1929. aastal kaitses ta doktoriväitekirja füüsikalises keemias. Alates 1929. aastast töötas ta Otto Hahni juhtimisel Berliinis asuvas Keiser Wilhelmi Keemiainstituudis (1935. aastast assistendina), kus tema peamine uurimisvaldkond oli radiokeemia. Pärast teist maailmasõda töötas Straßmann aastatel 1946–1970 Johannes Gutenbergi Mainzi Ülikoolis professorina. 1966 – Enrico Fermi auhind (koos Otto Hahni ja Lise Meitneriga) L. Meitner, F. Straßmann, O. Hahn: Künstliche Umwandlungsprozesse bei Bestrahlung des Thoriums mit Neutronen; Auftreten isomerer Reihen durch Abspaltung von α-Strahlen. Zeitschrift für Physik 109 (1938) S. 538–552. O. Hahn, F. Straßmann: Über den Nachweis und das Verhalten der bei der Bestrahlung des Urans mittels Neutronen entstehenden Erdalkalimetalle. Die Naturwissenschaften 27 (1939) S. 11–15. O. Hahn, F. Straßmann: Nachweis der Entstehung aktiver Bariumisotope aus Uran und Thorium durch Neutronenbestrahlung; Nachweis weiterer aktiver Bruchstücke bei der Uranspaltung. Die Naturwissenschaften 27 (1939) S. 89–95. Viktor Korrovits, Henn Käämbre. "Inglise-eesti füüsikasõnaraamat". Kirjastus TEA, Tallinn, 2002. Lk 428  Fritz Straßmann – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hofstätten an der Raab

Hofstätten an der Raab on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Ilztal

Ilztal on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. 1945. aastal sündis seal ajakirjanik Elfriede Hammerl. Ilztal asub umbes 20 km Grazist idas ja 10 km Weizist kagus. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Eumeniidid

Eumeniidid (kreeka keeles "heasoovijad") on vanakreeka mütoloogias kättemaksujumalannadest õnnistust toovateks muutunud erinnüsed. Eumeniidid kaitsesid õnnetuste eest ja kinkisid viljakust. Eumeniide austati eriti Ateenas. "Eumeniidid" on Aischylose triloogia "Oresteia" kolmas osa, kus erinnüsed jälitavad Orestest, kes on mõrvanud oma ema. Erinnüsed Vaba Akadeemia loeng 6.01.2023: Heli Allik "Eumeniidid"
Lak Si

Lak Si (tai หลักสี่) on Bangkoki linnaosas (khet). Linnaosa koosneb kahest asumist (khwaeng): Thung Song Hong ja Talat Bang Khen. Lak Si linnaosa moodustati 21. novembril 1997, mil see eraldati Don Mueangi linnaosast. Lak Si (หลักสี่) Beautiful Bangkok
Nong Chok

Nong Chok (tai หนองจอก) on Bangkoki linnaosa (khet). Nong Chok asub linna idaosas. Linnaosa koosneb kaheksast asumist (khwaeng): Krathum Rai, Nong Chok, Khlong Sip, Khlong Sip Song, Khok Faet, Khu Fang Nuea, Lam Phak Chi ja Lam Toiting. Nong Chok on suurima pindalaga Bangkoki linnaosa (hõlmab 15% linna territooriumist). Nong Chok on Bangkoki koosseisus alates 1972. aastast, eraldi linnaosaks sai 1985. aastal. Moslemid moodustavad 75% ja budistid 22% linnaosa elanikest. Nong Chok Museum : the Muslim legacy Tour Bangkok Legacies Nong Chok (หนองจอก) Beautiful Bangkok. Vaadatud 18. oktoobril 2023
Prawet

Prawet (tai ประเวศ) on Bangkoki linnaosa (khet). Linnaosa koosneb kolmest asumist (khwaeng): Prawet, Nong Bon ja Dokmai. Praweti linnaosa on moodustatud 1989. aastal, mil see eraldati Phra Khanongi linnaosast. Prawet (ประเวศ) Beautiful Bangkok. Vaadatud 17. oktoobril 2023
Ludersdorf-Wilfersdorf

Ludersdorf-Wilfersdorf on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Markt Hartmannsdorf

Markt Hartmannsdorf on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Miesenbach bei Birkfeld

Miesenbach bei Birkfeld on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Mitterdorf an der Raab

Mitterdorf an der Raab on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Mortantsch

Mortantsch on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. Mortantsch asub Weizi kõrval. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Naas (Steiermark)

Naas on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Újszász

Újszász on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Szolnoki kreisis. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 5759 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=15291 http://www.ujszasz.hu/
Passail

Passail on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. See asub u. 30 km Grazist kirdes. Einwohnerzahl 1.1.2019 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2019, vaadatud 28.04.2020.
Túrkeve

Túrkeve on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Mezőtúri kreisis. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 7820 elanikku. Túrkeve on üks Ungari kõige soojema ja kuivema kliimaga linnu. Aasta keskmine sademete hulk on 513 mm. Päikesepaistelisi päevi on aastas umbes 2060. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=28228 http://www.turkeve.hu/
Martfű

Martfű on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Szolnoki kreisis. Asub Szolnokist lõunas. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 5869 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=02626 http://www.martfu.hu/
Grieg

Grieg on Norra perekonnanimi. Edvard Grieg, helilooja Johan Nordahl Brun Grieg, kirjanik Nina Grieg, laulja Grieghallen
Jászapáti

Jászapáti on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis, Jászapáti kreisi keskus. Jászapáti sai 1746 linnaõigused, kuid kaotas need 1876 ja sai 1989. aastal taas linnaks. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 8126 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=22202 http://www.jaszapati.hu/
Kisújszállás

Kisújszállás on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Karcagi kreisis. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 10 282 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=25919 http://www.kisujszallas.hu/
Kenderes

Kenderes on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Karcagi kreisis. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 3972 elanikku. Kenderes on Miklós Horthy sünnilinn. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=17145 http://www.kenderes.hu/
Jászkisér

Jászkisér on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Jászapáti kreisis. Jászkisér sai 2009. aastal linnaõigused. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 4772 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=22798 http://www.jaszkiser.hu/
Jászfényszaru

Jászfényszaru on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Jászberényi kreisis. Asub Zagyva vasakkaldal. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 5796 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=23339 http://www.jaszfenyszaru.hu/
Jászárokszállás

Jászárokszállás on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Jászberényi kreisis. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 5977 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=16647 http://www.jaszarokszallas.hu/
Fegyvernek

Fegyvernek on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Törökszentmiklósi kreisis. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 5977 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=16647 http://www.fegyvernek.hu/
Besenyszög

Besenyszög on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Szolnoki kreisis. Asub Szolnokist 16 km põhja pool. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 3199 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=11305 http://www.besenyszog.hu/
Tiszafüred

Tiszafüred on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis, Tiszafüredi kreisi keskus. Asub Tisza järve idakalda lähedal ja on Tisza järve turismipiirkonna keskus. Asulat on ürikutes esmamainitud 1273. aastal. Tiszafüred sai 1744. aastal linnaõigused. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 10 582 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=29726 http://www.tiszafured.hu/
Tiszaföldvár

Tiszaföldvár on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Kunszentmártoni kreisis. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 10 149 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=13815 http://www.tiszafoldvar.hu/
Iisalmi linn

Iisalmi (rootsi keeles Idensalmi) on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Põhja-Savo maakonnas. Linn asutati 1891. aastal, kui see eraldati ümbritsevast maakonnast. Iisalmi vald liideti linnaga 1970. aastal. Naabervallad on Kiuruvesi linn, Lapinlahti vald, Kuopio linn, Pielavesi vald, Sonkajärvi vald ja Vieremä vald. Iisalmis asub õlle- ja karastusjoogitehas Olvi. Linnas tegutseb jalgpalliklubi PK-37 ja jäähokiklubi Iisalmen Peli-karhut. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years  Iisalmi linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Iisalmi koduleht
Kunhegyes

Kunhegyes on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis, Kunhegyesi kreisi keskus. Asub Szolnokist 50 km kirdes. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 7092 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=22567 http://www.kunhegyes.hu/
Heves

Heves on linn Ungaris Hevesi komitaadis, Hevesi kreisi halduskeskus. Heves on elanike arvult Hevesi komitaadi neljas linn. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 9882 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=14526
Rákóczifalva

Rákóczifalva on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Szolnoki kreisis. Asub Szolnokist lõunas Tisza ääres. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 5322 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=14207 http://www.rakoczifalva.hu/
Kunszentmárton

Kunszentmárton on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis, Kunszentmártoni kreisi keskus. Asub Budapestist 115 km kagus. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 7659 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=32504 http://www.kunszentmarton.hu/
Füzesabony

Füzesabony on linn Ungaris Hevesi komitaadis, Füzesabonyi kreisi keskus. Asulat on Oboni nime all esmamainitud 1261. aastal. Linn on nii raudtee- kui maanteesõlm. 1. jaanuaril 2022 oli linnas 7165 elanikku. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. https://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=03276
Sai Mai

Sai Mai (tai สายไหม) on Bangkoki linnaosa (khat). Sai Mai asub Bangkoki põhjaosas. Linnaosa koosneb kolmest asumist (khwaeng): Sai Mai, O Ngoen ja Khlong Thanon. Sai Mai on kõige suurema elanike arvuga Bangkoki linnaosa. Sai Mai linnaosa moodustati 21. novembril 1997. Saimai District Baan Hunt Sai Mai (สายไหม) Beautiful Bangkok. Vaadatud 17. oktoobril 2023
Bang Khen

Bang Khen (tai บางเขน) on Bangkoki linnaosa (khet). Linnaosa koosneb kahest asumist (khwaeng): Anusawari ja Tha Raeng.
Setomaa Muusikakool

Setomaa Muusikakool on muusikakool Võru maakonnas Setomaa vallas Värska alevikus aadressil Pikk tänav 13. Kooli direktor on Tiina Kadarpik. Kool asutati 1. septembril 1997 ja kandis siis nime Värska Muusikakool. Alates 9. oktoobrist 2021 kannab kool nime Setomaa Muusikakool. Setomaa Vallavolikogu 29.11.2018 määruse nr 32 „Värska Muusikakooli põhimäärus“ muutmine. RT IV, 06.10.2021, 11. Setomaa Muusikakoolist Setomaa valla veebisaidil
Sillamäe Muusikakool

Sillamäe Muusikakool on muusikakooli Sillamäel aadressil Vladimir Majakovski tänav 7. Kool alustas tegevust 1952. aastal. Sillamäe Muusikakooli veebisait
Sound Music kitarristuudio

Sound Music kitarristuudio on muusikakool Tallinnas aadressil Kalevipoja tänav 10. Kitarristuudio tegutseb Lindakivi Huviringide Majas. Kitarristuudio tegutseb alates 1. septembrist 2013. Stuudio juhataja on Aleksandr Statsenko. Sound Music kitarristuudio veebisait
Tabasalu Muusika- ja Kunstikool

Tabasalu Muusika- ja Kunstikool (varem Tabasalu Muusikakool) on huvikool Harju maakonnas Tabasalus aadressil Kooli 9a. Kool on asutatud 1986. aastal. See kandis siis nime Tabasalu Muusikakool. Alates 1. septembrist 2021 kannab kool nime Tabasalu Muusika- ja Kunstikool. Koolis on nii muusika- kui ka kunstiosakond. Harku Vallavolikogu 24.07.2008 määruse nr 14 „Tabasalu Muusikakooli põhimäärus“ muutmine. RT IV, 11.05.2021, 16. Tabasalu Muusikakooli veebisait "Muusika ja kunst said Harku vallas uue maja" Harku vald, 16. veebruar 2022
Varkaus

Varkaus on linn ja omavalitsusüksus Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas. Linnas asuvad Stora Enso paberitehased. Population growth biggest in nearly 70 years Varkause koduleht
Paeiškūnė

Paeiškūnė on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas. Küla jääb Mosėdise paisjärve ja Eiškūnase jõe kaldale. Jõe järgi on küla ka nime saanud. Küla jääb Salantai regionaalparki, osaliselt ka Šaukliai maastikukaitsealale. Eiškūnase jõe teisel kaldal asub Šaukliai küla, mille maadele Paeiškūnė on tekkinud. Šaukliai osade omaette küladeks eraldumise täpne aeg pole teada, XIX sajandil tähistati neid alasid kui Šaukliai hajaküla. Praeguse nimega on küla esmamainitud esimese maailmasõja ajal koostatud Saksa sõjaväekaardil. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. https://www.geoportal.lt/map/ Karte des westlicheb Rußland. J17 Sałanty. – Kartogr. Abteilung d. Preuß. Landesaufnahme. – Druck 1921
Naujukai

Naujukai on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas. Küla jääb Mosėdise paisjärve ja Eiškūnase jõe kaldale. Küla jääb osaliselt Salantai regionaalparki, Erla geomorfoloogilisele kaitsealale ja Šaukliai maastikukaitsealale. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala Erla ja Salantase jõgede ürgorud. Mosėdise paisjärve saarele jääb Mosėdise vana juudi kalmistu. Kalmistu on muinsuskaitse all. Kalmistu asub saarel aastast 1970, mil rajati Mosėdise paisjärv. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Mosėdžio žydų senosios kapinės
Miesto Kalniškiai

Miesto Kalniškiai (žemaidi Miesta Kalnėškē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas. Küla jääb osaliselt Salantai regionaalparki. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/
Gandlaukė

Gandlaukė on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013.
Rikard Nordraak

Rikard Nordraak (12. juuni 1842 – 20. märts 1866) oli norra helilooja, Norra hümni autor (sõnad Bjørnstjerne Bjørnson). Laul kinnitati Norra hümniks 1864. aastal. Ta on kirjutanud lavamuusikat oma nõo Bjørnsoni näidenditele, näiteks "Sigurd Slembe", "Mary Stuart". Nordraak on avaldanud ka rahvalaulutöötlusi. Ta oli Edvard Griegi sõber.
Palaukė

Palaukė on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013.
Nevočiai

Nevočiai on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Bārta jõe ääres. Külla jääb Mosėdise ornitoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala Mosėdise ümbruskond. Gandlaukė tänaval asub looduskaitsealune Gandlaukė tammeallee. Ka kasvab külas looduskaitsealune Nevočiai tamm. Külas on Nevočiai kalmistu. Küla idaosas asub Būrysi või Burtase mägi (72,7 m), mis on ümbruskonna kõrgeim paik. Legendide kohaselt asunud seal kunagi kirik, mis vajund maa alla. Rootslaste maaletungi ajal kogunenud mäele kohalike sõjasalgad (lt. būrys). Teise loo kohaselt ennustanud leedulased selle mäe peal sõjaõnne (toiming, mis on leedu keeles burtas). Lahingu eel viidud sinna ohver ja torgatud talle sarvega rindu. Kui verd voolas ohtralt, tõotas see suuri kaotusi vaenlasele, kui aga verd vaevu immitses, siis omadele. Kui veri kehast eemale purskas, tähendas see võitu, kui keha mööda alla nõrgus, kaotust. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Skuodo rajono savivaldybė Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 134-135 lk.
Krakės (Mosėdise vald)

Krakės (žemaidi Krakes) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Bārta jõe ääres. Külla ulatub osaliselt Natura 2000 ala Mosėdise ümbruskond. Ka kasvab seal looduskaitsealune Krakėse tamm. Muinsuskaitse all on Krakėse kivi ehk Stabakūlis. Kivi on 1 meetri kõrgune, 80 cm pikkune ja 40 cm laiune. Tänapäeval on see ligi poole meetri sügavusel maa sees, varem seisis see aga väiksematest kividest alusel. Kuni XX sajandi alguseni kasvas kivi ümbruses ka tammik. Rahvasuu kohaselt olnud see ennevanasti hiis. Tegemist olevat kiviks muutunud vanuväe komandöriga. Kiviks muutunud ta hetkel, mil suunas kahuritoru Mosėdise kirikule ja hakkas süütikut süütama. Seal olevat ka leeris olnud Rootsi väed, kelle edasiliikumise peatas pakane. Kivi juures asunud rootslaste staap, mis andnud ka kivile nime. Lumesulamisvee taandumist ja teede tahenemist oodates püstitanud rootslased siis ka selle kivi. Kivi tähistanud paika, kuhu nad matsid oma kulla. Arheoloogilistel uuringutel aastal 1971 ei õnnestunud kivi püstitamisaega välja selgitada. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Krakių akmuo vad. Stabakūliu Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 125-126 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Timothy Morton

Timothy Bloxam Morton (sündinud 19. juunil 1968) on ökofilosoof. Ta töötab Rice'i Ülikoolis Ameerika Ühendriikides. 2016. Dark Ecology: For a Logic of Future Coexistence. (Columbia University Press) 2017. Humankind: Solidarity with Non-Human People. (Verso Books) 2018. Being Ecological. (Pelican Books) Morton, Timothy 2022. Keskkondlus. (Tõlkinud Ene-Reet Soovik.) Methis: Studia humaniora Estonica 30: 198–210. Krull, Hasso 2021. Agrilogistika ja arheliitikum. Timothy Mortoni veider essentsialism. Müürileht, 16. juuni. ( vt) Soovik, Ene-Reet, Tüür, Kadri 2022. Timothy Mortonist, romantismist ja keskkondlusest. Methis: Studia humaniora Estonica 30: 211–222.
Pischelsdorf am Kulm

Pischelsdorf am Kulm on 2015. aastast vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. Steiermargi vallareformiga loodi uus vald, kui ühendati Pischelsdorf in der Steiermark, Reichendorf ja Kulm bei Weiz. Pfarrkirche Pischelsdorf am Kulm. Üks piirkonna suurimaid üritusi on Pischeldorferstrasse rahvapidu (Volksfest) ja Pischeldorferstrasse juhtimisnäitus. Seda peetakse igal aastal Taevaminemispühal Oststeirerhalle territooriumil. Seda korraldatakse Pischelsdorfi vabatahtliku tuletõrje traditsioonilise festivalina; eripäraks on telgihallis toimuv põllumajandusmess ja suur lõbustuspark. Üle linnapiiride tuntud festivali eripäraks on piduliste silme all suurel söegrillil küpsetatud grillvorstid. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Leo Orgussaar

Leo Orgussaar (12. aprill 1894 Valga – 20. jaanuar 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant) ja lendur. Orgussaar lõpetas 1912. aastal Valga linna reaalkooli ja õppis seejärel Peterburi Polütehnikumi mehhaanika jaoskonnas. 13. mail 1916 asus vabatahtlikult Vene Keisririigi sõjaväkke ning valis teenistuskohaks õhusõidu jaoskonna. Sealt määrati ta 2. Baltimere laevastiku ekipaaži. Läbis seal kahekuulise algväljaõppe ning seejärel suunati Peterburi Polütehnikumi juures toimunud ohvitseride lennuteoreetilisele kursusele. Lõpetas kursuse 1916. aasta oktoobris ning ülendati allohvitseriks. Oktoobrist 1916 kuni veebruarini 1917 teenis ta Tallinnas Pirital asunud 3. lennujaamas. Veebruaris 1917 nimetati Orgussaar mereväe junkruks ning saadeti Bakuu merelennukooli. 20. mail 1917 ülendati lipnikuks. Lõpetas märtsis 1918 Bakuu merelennukooli ning kuna aprillis kehtestati Bakuus enamlaste võim, siis lahkus teenistusest ja tuli tagasi Eestisse. Ta teenis 27. novembrist 1918 Eesti kaitseväes: osales Kaitseliidu organiseerimises Valgas, määrati Valga Kaitseliidu ülema abiks. 16. detsembrist 1918 teenis Inseneripataljonis ning nimetati lennuväeroodu nooremaks ohvitseriks. 23. detsembril 1918 komandeeriti koos lennuroodu ülema alamkapten Jüri Otsaga ametiasjus Soome, naasis komandeeringust 18. jaanuaril 1919. 13. veebruaril 1919 saadeti lipnik Orgussaar kui lennuväe esindaja (koos William Tomingase kui mereväe ja leitnant Alfred Sinisoffi kui maaväe esindajaga) Inglismaale ülesandega hankida sealt lennuväesalgale instruktoreid, lennukeid ja muud vajalikku varustust. Naasis sellest komandeeringust alles 7. juunil 1920, selle perioodi sisse jäi ka viis kuud Bordeaux's Eesti pataljoni ülema kohusetäitjaks olemist. Orgussaar nimetati õppejaoskonna ülema kohusetäitjaks ning õppejaoskonna likvideerimisel 1. augustist 1920 (seoses lennuroodu formeerimisega) lennuroodu vanemohvitseriks-instruktoriks. 1. novembrist 1920 vabastati instruktori kohustest ning määrati merelennusalga lenduriks. 15. augustil 1921 läks reservi. Tegutses seejärel ärimehena. Õppis aastail 1923–1924 Tartu Ülikoolis kaubandust. 1930. aastast oli uuesti arvel lennuväe reservis, 1931. aastal viibis Lennubaasis kordusõppustel. 1938. aastal oli Eesti Vabariigi esindajana komandeeritud Inglismaale, Hispaania kodusõjas rahvusvahelise mittevahelesegamise komitee käsutusse, kus pidi kontrollima sadamais Hispaaniasse suunduvatele laevadele kehtestatud relvaveo keelu täitmist. Orgussaar arreteeriti NKVD poolt juuniküüditamise käigus 14. juunil 1941 Tallinnas. Ta suri Sevurallagi Turinski vangilaagris. Eesti Vabadussõja mälestusmedal (5. august 1922) Leo Orgussaar. "Tee Tagasi. Bordaux' Eesti Pataljon." 1. osa Rahvaleht, 3. august 1938, 2. osa, 3. osa, 4. osa, 5. osa jne kuni 31. osa Rahvaleht 9. september 1938] Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani. Tallinn, 2011. Ohvitseride andmebaas