16. juuli

16. juuli on Gregoriuse kalendri 197. (liigaastal 198.) päev. Juliuse kalendri järgi 3. juuli (1901–2099). 1742 – Tallinnas toimusid rahutused hernhuutlaste tegevuse vastu. 1856 – rahvapidu Pullapääl, kus viibis ka Aleksander II oma keisrinnaga.[küsitav] 1859 – Aleksander II ja Maria Aleksandrovna saabusid nädalaks Haapsallu.[küsitav] 1870 – Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi avakoosolek. 1964 – anti välja seadus kolhoositegelaste (sh kolhoositalurahva[küsitav]) pensionidest ja toetustest; see lähendas kolhoositalurahvast töölistele ja teenistujatele. 1965 – algas XVI üldlaulupidu koos VIII üldtantsupeoga Tallinnas. 1982 – esimest korda toimusid Tallinna vanalinna päevad. 1993 – Narvas ja Sillamäel pidasid vene ringkonnad omaalgatuslikku referendumit "rahvuslik-territoriaalse autonoomia" küsimustes. 0622 – islami kalendri algus – Muhamed rändas koos 70 muslimi perekonnaga Mekast Mediinasse (hidžra). 1377 – kümneaastane Richard II krooni Inglismaa kuningaks. 1661 – Rootsi Stockholm Banco andis esimese krediidiasutusena Euroopas välja paberraha. 1867 – Pariisi aednik Joseph Monier patenteeris armeeritud betooni torude, piirete ja postide valmistamiseks. 1935 – Ameerika Ühendriikides Oklahoma Citys võeti esimesena maailmas kasutusele parkimisautomaat. 1945 – Manhattani projekt: Ameerika Ühendriigid lõhkasid New Mexico osariigis Jornada del Muerto kõrbes Alamogordo lähedal maailma esimese tuumapommi. 1950 – jalgpalli maailmameistrivõistluste finaalmängus võitis Uruguay 199 000 pealtvaataja ees Brasiiliat 2:1 ja tuli teist korda maailmameistriks. 1951 – ilmus Jerome David Salingeri romaani "Kuristik rukkis" esmatrükk. 1956 – Karjala-Soome NSV muudeti Karjala ANSV-ks. 1966 – Hiina kommunistlik liider Mao Zedong ujus Wuhani lähedal Jangtse jões pärivoolu natuke rohkem kui ühe tunniga 14,5 kilomeetrit. Sellega demonstreeris ta kultuurirevolutsiooni eel avalikkusele oma head füüsilist vormi. 1969 – Floridast startis Ameerika Ühendriikide kosmoselaev Apollo 11, et viia Kuule esimesed inimesed. 1979 – Iraagi president Ahmed Hassan al-Bakr astus tagasi ning võimule sai asepresident Saddam Hussein. 1988 – Riias kogunes ligi 30 000 inimest miitingule nõudma Läti rahvuslipu ennistamist vabariigi ametliku lipuna. 1994 – Jupiteri tabasid komeedi Shoemaker-Levy 9 killud. 2004 – Indias Tamil Nadu osariigis hukkus Kumbakonami Issand Krišna koolis tulekahjus vähemalt 80 last, 32 last viidi raskete vigastustega haiglasse. Tuli sai alguse nähtavasti köögist, kus valmistati 450 õpilasele lõunasööki. 2004 – ÜRO tribunal mõistis Rwanda 1994. aasta genotsiidi õhutajana genotsiidis ja inimsusvastastes kuritegudes süüdi endise rahandusministri Emmanuel Ndindabahizi ning mõistis ta eluks ajaks vangi.  Pikemalt artiklis Sündinud 16. juulil 1841 – Nikolai von Glehn, mõisnik, Nõmme rajaja 1872 – Roald Amundsen, Norra polaaruurija 1902 – Aleksandr Luria, Nõukogude psühholoog, neuropsühholoogia rajajaid 1964 – Nino Burdžanadze, gruusia poliitik  Pikemalt artiklis Surnud 16. juulil 1764 – Ivan VI, Venemaa keiser 1857 – Pierre-Jean de Béranger, prantsuse luuletaja 1942 – August Traksmaa, Eesti sõjaväelane ja diplomaat 1970 – Elsa Triolet, prantsuse kirjanik 1977 – Edgar Velbri, eesti arhitekt, ruumikujundaja ja mööblikunstnik 1985 – Heinrich Böll, saksa kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1972 1989 – Herbert von Karajan, austria dirigent 2003 – Jüri Vetemaa, eesti maletaja 2016 – Nate Thurmond, USA korvpallur 2023 – Jane Birkin, briti-prantsuse laulja ja filminäitleja ... Eestis – Rein, Reinhold, Reino, Reinu, Reinut, Rinaldo, Ronald ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 98 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 142 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2014. Vaadatud 18. aprill 2014.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.eyewitnesstohistory.com/atomictest.htm Andrus Park. End of an empire? : a conceptualization of the Soviet disintegration crisis 1985–1991. Tartu, 2009, lk. 280 Philip Short. Mao : a life. London : John Murray, 2004, lk. 539 Mati Graf. Kalevipoja kojutulek : 1978. aasta poliitilisest pööripäevast 1988. aasta suveräänsusdeklaratsioonini. Tallinn, 2008, lk. 418