laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alma Kraas

Alma Kraas (sünninimi Preimann; 17. märts 1900 Märjamaa – 20. märts 2006 Riisipere) oli eesti pikaealine. Kraas oli Vaimõisa kutsari tütar. Õppis Märjamaa kihelkonnakoolis. Läks pärast Esimest maailmasõda Tallinna kirikuõpetaja juurde teenijaks. Töötas ka müügiagendina Viru tänavas Gutkini kaubanduskontoris. 1929. aastal Alma abiellus ning asus koos mehe Jüriga elama Lillekülla. Suviti elas ta kuni 80-aastaseks saamiseni maal, Riisipere lähistel. Oma pikaealisuse saladuseks pidas ta loodusearmastust. Talle on kogu elu meeldinud viibida looduses, teha aiatöid, käia seenel ja marjul. 2006. aastal oli ta Tallinna vanim elusolev inimene ning Eestis vanuselt teine Elisabet Pärksoni järel. Et Kraas oli sundüürnik, elas ta oma viimased eluaastad (alates 2004. aasta sügisest) linna poolt antud munitsipaalkorteris. Ehk saja aasta pärast kordub sama kevade Videvik nr. 11 (468), 11. märts 2000 Vanim põhjatallinlane sai 104-aastaseks Põhja-Tallinna Sõnumid, 31. märts 2004 Vanim tallinlane sai 105aastaseks Nõmme Sõnumid nr 6 (246), Lk.3, 26. märts 2005 Vanim tallinlane sai 106 Nõmme Sõnumid, 17. märts 2006 Vanim tallinlane sai 106 SL Õhtuleht, 20. märts 2006
Gadmeni vald

Gadmen on vald Šveitsis Berni kantonis Interlaken-Oberhasli ringkonnas Gadmeni orus (Gadmertal, Gadmental) Susteni kuru (Sustenpass) lähedal. Elanike arv oli 2003. aastal 270 ja 2009. aastal 240. Vallas on kaks asulat – Gadmen ja Nessental. Gadmeni org on 18 km pikkune pikiorg, mis tõuseb 1600 meetri kõrguselt 2224 meetri kõrgusele Susteni kurule, mis lõpeb Uri kantonis Wassenis. See tõus tuleb läbida paljude keerdudega, mistõttu see on mootorratturite lemmikkoht. Gadmeni orus on palju matkaradasid, mis muuhulgas mööduvad mägijärvedest ja alpi taimestikuga kohtadest. Gadmeni lähedal on Šveitsi esimene ronimisrada Tälliklettersteig ning liustik Steingletscher. On ka teisi liustikke. Gadmeni lipul on kollasel põhjal punane põiktriip. Sellest ülalpool on kujutatud Oberhasli ringkonna vapilt ja lipult pärit kotkas, allpool alpionn. Gadmeni kiriku ehitas 1722 Hans Jakob Dünz, kes vastutas Berni toomkiriku ülalpidamise eest. Tornis on kaks kirikukella, mis 1959 asendati. Oreli ehitas 1956 Gümligeni firma Wälti. Kirik renoveeriti 1931 ja suvel 1996. Ta on riikliku kaitse all. Koduleht Gadmeni lipul Foto: liustikuterrass Steingletscheri toitealal Vaade Gadmeni orule
Sundi vald

Sund on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas. Valla ametlik keel on rootsi keel, seda räägib 91% elanikest. Berg, Björby, Brändbolstad, Domarböle, Finby, Gunnarsby, Gästerby, Hulta, Högbolstad, Jussböle, Kulla, Lappböle, Lövvik, Mångstekta, Persby, Prästö, Rosenberg, Sibby, Smedsböle, Strömbolstad, Sundby, Svensböle, Tosarby, Tranvik, Träsk, Vivasteby Sundi vallas asuvad Rootsi kuningriigi ajal ehitatud Kastelholmi linnus ning Vene keisririigi ajal ehitatud Bomarsundi kindluse ehitised, mis Krimmi sõja ajal 1854. aastal purustati Suurbritannia ja Prantsusmaa ühendväe poolt. Population growth biggest in nearly 70 years Sundi valla koduleht. Rootsi keeles
Aland

Aland on linn Indias Karnatakas Gulbarga ringkonnas.
Askola vald

Askola on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Naabervallad on Myrskylä, Mäntsälä, Pornainen, Porvoo ja Pukkila. Vallas räägitakse soome keelt. 2011. aastani kuulus vald Ida-Uusimaa maakonda. Askola, Huuvari, Juornaankylä, Korttia, Monninkylä, Nalkkila, Nietoo, Puhar-Onkimaa, Särkijärvi, Tiilää, Vahijärvi, Vakkola Population growth biggest in nearly 70 years  Askola vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Askola valla koduleht
Johannes Ambrosius Völcker

Johannes Ambrosius Völcker (umbes 1547 Eisenach – 23. september 1610 Braunsberg) oli jesuiit, kes töötas 16. sajandil Tartu jesuiitide seminaris. Völcker astus ordusse umbes 1570. aastal, enne Tartusse tulekut oli ta Halli kolleegiumis kirikuprefekt. Varem oli ta olnud ka kooliõpetaja. Tartusse tuli ta esimeste jesuiitide seas 1583. aastal ja sai peagi eestlaste pihiisaks. Eesti keele õppis ta ära 1587. aastaks. 1592. aastal pühitseti ta preestriks. Enamasti tegutseski ta eestlaste jutlustajana. Ta kirjutas üles ka mitmeid eestikeelseid palveid ja jutlusi, koos Thomas Busaeusega tegi ta palju ära eestlaste harimiseks ja katoliiklusesse tagasipööramiseks. 1600. aastal langes Völcker Tartu vallutamise järel rootslaste kätte vangi, kust vabanes 1605. aastal. Oma elu viimased aastad veetis ta Braunsbergi jesuiitide seminaris. Vello Helk. Jesuiidid Tartus. Tartu: Ilmamaa, 2003. Eriti lk 236.
Lapinjärvi vald

Lapinjärvi on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Suurem osa elanikest räägib soome keelt (65%), on ka rootsi keele kõnelejaid (33%). 2011. aastani kuulus vald Ida-Uusimaa maakonda. Aleksinmäki (Aleksibacken), Brännskogen, Gammelgård, Harsböle, Heikinkylä (Hindersby), Huhdanmaa, Ingermaninkylä (Ingermansby), Järvikunnas (Sjökulla), Kimonkylä (Kimoböle), Käkikoski, Lapinjärvi (kirikuküla), Lapinkylä (Labby), Lippo, Lindkoski, Mossabacken, Möyrynpää, Pekinkylä (Bäckby), Porlammi (Porlom), Pukaro (Pockar), Rutumi (Rudom), Suomenmäki (Finnbacken), Tuomala, Vasarankylä (Norrby) Lapinjärvi vallas Tornikalliol asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Struve geodeetilise kaare mõõdupunkt (60° 42′ 17″ N, 26° 0′ 12″ E). Population growth biggest in nearly 70 years Lapinjärvi valla koduleht
Liljendali vald

Lijendal oli vald Soomes Lõuna-Soome läänis Ida-Uusimaa maakonnas. 77% valla elanikest rääkis rootsi keelt ja 20% soome keelt. 1. jaanuaril 2010 liideti Liljendali vald Loviisa linnaga. Liljendali varasem soomekeelne nimi on Liljentaali, kõnekeelne nimi Daali. Anteronkylä (Andersby), Embom, Eskelinkylä (Eskilom), Garpom, Hopom, Huomanninkylä (Hommansby), Kuckubacken, Kvarnbacken, Reimansbacken, Rumpila (Drombom), Sporrasbacken, Sävträsk, Söderby, Umpala (Mickelspiltom) Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. Liljendali valla koduleht
Antonio Possevino

Antonio Possevino (ladina keeles Antonius Possevinus; 1533 või 1534 – 26. veebruar 1611 Ferrara) oli itaalia vaimulik ja paavsti legaat Põhja-Euroopas. Possevino astus 1559. aastal jesuiitide ordusse ja oli seejärel üks mõjukamaid kirikutegelasi. Tal olid väga head suhted paavst Gregorius XIII-ga, kes määras ta 1578. aastal Põhja-Euroopa legaadiks. Seega pidi Possevino juhtima sealset vastureformatsiooni. Oma suurima liitlasena nägi Possevino Rzeczpospolitat, eriti pärast seda, kui kuningas Stefan Bathory oli Moskva tsaaririiki Liivimaa sõja Vene-Poola sõjas võitnud. 1582. aastal aitas Possevino sõlmida Jam-Zapolski vaherahulepingut, millega Rzeczpospolita sai võimu kogu Liivimaa üle (Vana-Liivimaa põhjaosa ehk Eestimaa oli langenud juba rootslaste kätte). Seejärel püüdis ta katoliiklust levitada nii põhja kui ka ida poole, toetades sel eesmärgil intensiivselt Liivimaale jesuiitide seminaride loomist. Tema, Poola jesuiitide provintsiaali Giovanni Paolo Campana ja nuntsius Alberto Bolognetti toel rajatigi Liivimaale Riia ja Tartu jesuiitide seminarid. Possevino toetas eriti Tartu seminari tööd, mida ta pidas täielikult enda looduks ja mida ta ka külastas. Possevino käis ka Moskvas, kus püüdis Ivan IV-t mõjutada katoliku usku üle tulema. See siiski ebaõnnestus. Tema reisist Moskvasse on säilinud reisikiri. Oma tegevust Liivimaal kirjeldab ta aga kirjas Mantova hertsoginnale. 1586. aastal, kui Stefan Bathory suri, algasid Rzeczpospolitas troonitülid ja Possevinot süüdistati Zygmunt III vastaskandidaadi Austria Maximiliani toetamises. Seetõttu rikuti tema suhted Rzeczpospolita riigivõimuga ning ta ei omanud Põhja-Euroopa asjades enam mingit mõjuvõimu. Commentarii di Moscovia, et della pace segvita fra lei, e'l regno di Polonia, colla restitutione della Livonia. Scritti in lingua latina da Antonio Possevino della compagnia di giesu. ... in Mantova, 1596. Per Francesco Osanna Stampatore Ducale MDXCVI. Con licenza di Superiori. Mantova, 1596. (Link) Kiri Mantova hertsoginnale : [katoliku usu levitamisest ja kindlustamisest] Liivimaal, Rootsis ja Transilvaanias. Sissejuhatus ja kommentaarid: Vello Helk; tõlkinud Vello Salo. Tartu: Johannes Esto Ühing, 1994. Livoniae commentarius Gregorio XIII. P.M.. Toimetanud C. E. Napiersky. Riia, 1852. Apparatus sacer ad scriptores Veteris et Novi Testamenti (Venice, 1603-06) Bibliotheca selecta (Rooma, 1593) Moscovia (Vilnius, 1586) Dell sacrificia della Messa (Lyon, 1563) Il soldato cristiano (Rooma, 1569) Notæ verbi Dei et Apostolicæ Ecclesiæ (Poznań, 1586) Jüri Kivimäe, Jesuiitide koolitegevusest Tartus, Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi, Tartu 1975. lk 5-16
Myrskylä vald

Myrskylä on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Suurem osa valla elanikest räägib soome keelt ja väiksem osa rootsi keelt. Myrskylä naabervallad on Askola, Porvoo, Pukkila, Orimattila, Lapinjärvi ja Loviisa linn. 2011. aastani kuulus vald Ida-Uusimaa maakonda. Hallila, Hevonoja, Hyövinkylä, Jaakkola, Kankkila, Myrskylä (kirikuküla), Koukjärvi, Kreivilä, Kylmäsuo, Metsäkulma, Muttila, Myllykylä, Paavola, Pakila, Palostenmäki, Sopajärvi, Suntianmäki. Myrskylä vallas on sündinud jooksja Lasse Virén. Population growth biggest in nearly 70 years  Myrskylä vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Myrskylä valla koduleht
Pernå vald

Pernå (soome keeles Pernaja) oli vald Soomes Lõuna-Soome läänis Ida-Uusimaa maakonnas. Valla elanikud rääkisid suuremas osas rootsi keelt. 1. jaanuaril 2010 liideti vald Loviisa linnaga. Bagarböle, Baggböle, Baggnäs, Bergby, Blybergs, Böle, Erlandsböle, Fasarby, Garpgård, Gerby, Gislarböle, Gislom, Greggböle, Grevböle, Haddom, Hartola (Hardom), Hormnäs, Horslök, Hämeenkylä (Tavastby), Härkäpää (Härpe), Idlax, Isnäs, Kabböle, Kinnarinkylä (Skinnarby), Kivisalo (Kjevsalö), Koskenkylä (Forsby), Kukumi (Kuggom), Kuuskoski (Kuskosk), Kärppä (Kärpe), Lapinkylä (Labby), Lappnor, Malmsby, Malmgård, Näse, Paavalinkylä (Påvalsby), Pernå (Pernaja; Kirkonkylä/Kyrkoby), Pernajan pappila (Pernå prästgård), Pitkäpää, Pålböle, Riikki (Rike), Rosendal (Pernå), Rösund, Sandvik, Sarvilahti (Sarvlax), Sarvisalo (Sarvsalö), Sjögård, Strömmen, Sundarö, Särkilahti (Särklax), Tervik, Tetom, Torsby (Torstila), Tjuvö, Trännäs, Tjusterby, Vanhakylä (Gammelby), Villmansgård, Våtskär, Österby Mikael Agricola, Soome vaimulik, soome kirjakeele rajaja Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. Pernå valla koduleht
Ruotsinpyhtää vald

Ruotsinpyhtää oli vald Soomes Lõuna-Soome läänis Ida-Uusimaa maakonnas. Suurem osa valla elanikest rääkis soome keelt. Valla naabervallad olid Anjalankoski vald, Elimäki vald, Kotka linn, Lapinjärvi vald, Loviisa linn, Pernå vald ja Pyhtää vald. 1. jaanuaril 2010 liideti vald Loviisa linnaga. Björnvik, Gäddbergsö, Haavisto (Västerhirvikoski), Jokiniemi (Ånäs), Keitala, Kulla, Kuninkaankylä (Kungsböle), Lappom, Marinkylä (Marby), Meriniitty (Sjöäng), Misinmäki (Smissbacken), Myllykylä (Kvarnby), Niemistö (Näsby), Petjärvi, Ruotsinkylä (Svenskby), Ruukki (Bruk), Suomenkylä (Finnby), Söderby, Tesjoki (Tessjö), Torpparinmäki (Torparbacken), Vahterpää, Vastila, Viirilä (Virböle), Vähä-Ahvenkoski (Lillabborfors) Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. Ruotsinpyhtää valla koduleht
Sotkamo

Sotkamo on asula Soomes Kainuu maakonnas Sotkamo vallas.
Hyrynsalmi vald

Hyrynsalmi on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. Vallas elab 2900 inimest ja rahvastiku tihedus on 2 in/km². Naabervallad on Kuhmo linn, Puolanka vald, Ristijärvi vald ja Suomussalmi vald. Vald on soomekeelne. Hyrynsalmi, Kytömäki, Luvankylä, Moisiovaara, Oravivaara, Tapanivaara, Väisälä, Teerijärvi, Haapolanvaara Population growth biggest in nearly 70 years  Hyrynsalmi vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Hyrynsalmi valla koduleht
Paltamo vald

Paltamo on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. naabervallad on Kajaani linn, Puolanka vald, Ristijärvi vald, Sotkamo vald ja Vaala vald. Vallas räägitakse põhiliselt soome keelt. Hakasuo, Härmänmäki, Kivesjärvi, Kontiomäki, Korpimäki, Melalahti, Mieslahti, Uura, Paltamo, Varankylä. Eino Leino, kirjanik Population growth biggest in nearly 70 years Paltamo valla koduleht
Puolanka vald

Puolanka on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. Vallas räägitakse soome keelt. Puolanka vallas asub Soome kõrgeim juga Hepoköngäs. Aittokylä, Askankylä, Auho, Joukokylä, Kivarinjärvi, Kotila, Kongasmäki, Leipivaara, Lylykylä, Naulaperä, Puokio, Puolanka, Rasinkylä, Suolijärvi, Väyrylä, Yli-Oterma, Törmänmäki. Population growth biggest in nearly 70 years Puolanka valla koduleht
Ristijärvi vald

Ristijärvi on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. Vallas räägitakse soome keelt. Hiisijärvi, Jokikylä, Karhulankylä, Koskenkylä, Mustavaara, Möttölänniemi, Peuravaara, Pihlajavaara, Pyhäntä, Ristijärvi, Tolosenjoki, Tuliharju, Uva Population growth biggest in nearly 70 years Ristijärvi valla koduleht
Vaala vald

Vaala on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. 2016. aastani kuulus Kainuu maakonda. Vallas elab 2016. aasta seisuga 3063 inimest ja rahvastiku tihedus on 2,35 in/km². Vaala naabervallad on Kajaani linn, Kestilä, Liminka, Muhos, Paltamo, Puolanka ja Utajärvi. Vallas räägitakse soome keelt. Population growth biggest in nearly 70 years Vaala valla koduleht
Ristijärvi

Ristijärvi on küla Soomes Kainuu maakonnas Ristijärvi vallas. Maakonnakeskus Kajaani on 43 km kaugusel. Külas on raudteepeatus Kontiomäki–Ämmänsaari raudteel, peatus avati 1939. aastal. Praegu seda reisirongid ei läbi. Jaamahoone on eraomanduses. Ristijärvi luteri kirik on valminud 1807. aastal.
Vuolijoki vald

Vuolijoki oli vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. Vald liideti 2007. aasta alguses Kajaani linnaga. Vuolijoki naabervallad olid Kajaani linn, Kestilä, Paltamo, Pyhäntä, Sonkajärvi, Vaala ja Vieremä. Vallas räägiti soome keelt.
Vöötlihas

Vöötlihas koosneb kimpudeks koondunud vöödilistest lihaskiududest. Vöötlihased on näiteks skeleti- ja südamelihased. Silelihas
Südamelihas

Südamelihas ehk müokard (myocardium) on lihas, mis ehituselt ja talitluselt sarnaneb skeletilihasega. Südamelihaste talitlus ei allu inimese tahtele. Töötavad automaatselt, st tõmbuvad rütmiliselt kokku välisärritustest sõltumata. Koronaarvereringe Müokardi infarkt
Kakspealihas

Kakspealihas (ladina biceps) on lihas, millel on kaks otsa. On lihaseid, mille on kolm või neli otsa. Tuntumad kakspealihased on: õlavarre kakspealihas reie kakspealihas Kolmpealihas Nelipealihas "Biceps muscle". Encyclopædia Britannica Online (inglise). Encyclopædia Britannica. Vaadatud 29.09.2008.
Jalavõlv

Jalavõlvi moodustavad kanna- ja pöialuud.  Pikemalt artiklis Lampjalgsus Jalavõlvide lamendumist nimetatakse lampjalgsuseks, mis takistab jala normaalset vetrumist liikumisel. Seetõttu tekib valu ja väsimus pöias, hiljem sääres, põlves, reies ja ristluupiirkonnas. Ravitakse spetsiaalsete võimlemisharjutustega ja kantakse korrigeerivaid tallatugesid.
Sarvkiht

Sarvkiht (ladina keeles stratum corneum) on marrasknaha kõige ülemisem pindmine kiht, mis on minetanud närvisüsteemi. See koosneb tihedasti kokku surutud rakkudest, mis on elutsüklite lõppedes kaotanud oma rakutuumad. Keratiinist eristuvaid ja lamenduvaid korneotsüüte sisaldav kiht jaguneb omakorda kaheks alamkihiks stratum disjunctum ja stratum compactum. Organismi ei lase need endast läbi vett, tolmu ega mikroobe, kuigi higinäärmete avadesse ehk nahapooridesse sattuv bioloogiline saaste võib tekitada ummistusi ja põletikke. Inimese suurim elund nahk vahetub pideva uuenemise ja välja kasvamise käigus umbes kuu ajaga. Sarvkihi lamedad rakud kooruvad pidevalt naha pinnalt lahti. Hõljuvalt sadenedes ja pindadele kogunedes tekkib nendest hallikas tolmukiht, mis on peamiselt söögiks mikroorganismidele, iseäranis tolmulestadele. Stratum granulosum Stratum spinosum
Silinderliiges

Silinderliiges on liiges, mis saab ainult pöörduda ümber oma telje ja seega võimaldab teha pööravaid liigutusi. Silinderliiges on näiteks inimesel esimese kahe kaelalüli (kandelüli ja telglüli) vahel.
Vaktsineerimine

Vaktsineerimine (vaccinatio) ehk immuniseerimine ehk kaitsepookimine on vaktsiini(de) viimine organismi (naha, suu, nina kaudu), näiteks immuunsuse esile kutsumise eesmärgil. Vaktsineerimise all peetakse harilikult silmas vaktsiinide manustamist loomadele (sh inimestele, lindudele ja kaladele). Vaktsineerimise all võidakse inglise keelt kõnelevates maades mõelda ka teatud vastumürkide manustamist. Taimede immuunsuse modifitseerimist seletatakse teisiti, neile tõvekindluse geenide sisestamise tulemusel saadakse geenmuundatud organism. Elusate (inaktiveerimata) vaktsiinidega vaktsineerimist ei soovitata lümfisüsteemi vaegtalitluse seisundite korral. Madude vaktsineerimise kohta on vähe andmeid. Eksperimendi käigus manustati teksase lõgismadudele (Crotalus atrox Baird & Girard) inaktiveeritud paromüksoviiruse suspensiooni – serokonversioon (seropositiivsus – veres määratavas koguses antikehi) oli alguses mõnedel katseloomadel tuvastatav, 296 päeva pärast vaktsineerimist olid enamiku madude proovid seronegatiivsed. Inimeste vaktsineerimise eesmärgiks on nakkushaiguste ennetamine ja seisneb antigeeni (aktiivne immuniseerimine vaktsiini manustamisega) või vastavate antikehade (passiivne immuniseerimine immuunglobuliini manustamisega) viimisega organismi. Vaktsineerimine Jaapanis "Meditsiinisõnastik", 819:2004 Elliott Jacobson, "Infectious Diseases and Pathology of Reptiles: Color Atlas and Text", CRC Press, lk 151, 2007 ERR, Andres Reimann | (8. oktoober 2024). "Lugeja küsib: mitu vaktsiini ma endale korraga teha võin?". ERR. Vaadatud 9. oktoobril 2024. Sotsiaalministri 31. oktoobri 2003. a määrus nr 116: "Immuniseerimise korraldamise nõuded" Vaktsineerimine Eestis Henno Nurmsalu, Nurmsalu Õigusabi OÜ, Jurist: Eesti riik ei võta vaktsineerimiskahjustuste hüvitamise osas vastutust, 31. märts 2015 Ülar Allas, Kogu tõde vaktsiinidest - kuidas neid luuakse ja miks nad töötavad, 11. august 2019 Ülar Allas, Kust sai alguse vaktsiinivastasus? 18. august 2019 Ülar Allas, Rõugemäda haava peale - kuidas vana idamaade rahvatarkus kujunes vaktsiinide eelkäijaks, 11. juuli 2021 Jonathan Corum, Sui-Lee Wee ja Carl Zimmer, Coronavirus Vaccine Tracker, The New York Times, 20. november 2020
Hattula vald

"Hattula" suunab siia. Venemaa küla (soome keeles Hattula) kohta vaata artiklit Šapki. Hattula on vald Lõuna-Soomes Kanta-Häme maakonnas. Naabervallad on Hämeenlinna linn, Valkeakoski linn ja Pälkäne vald. Vallas kõneldakse peamiselt soome keelt. Hakinmäki, Halkkorpi, Hurttala, Hyrvälä, Ihalempi, Kalkkonen, Katinala, Kerälä, Kivijoki, Koski, Kouvala, Kärsälä, Leiniälä, Lepaa, Mervi, Metsänkylä, Mierola, Nihattula, Nummi, Parola, Parolannummi, Pekola, Pelkola, Pyhälahti, Rahkoila, Saari, Sattula, Takajärvi, Tenhiälä, Valtee, Ventola, Vuohiniemi Niko Kapanen, jäähokimängija Hannu Toivonen, jäähokimängija Jaakko Juteini, kirjanik Carl Gustaf von Essen, pastor Irwin Goodman, laulja Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years Hattula valla koduleht
Hauho

Hauho on küla Soomes Kanta-Häme maakonnas Hämeenlinna linnas, 2008. aastani Hauho valla kirikuküla. Hauho maakividest kirik on ehitatud 16. sajandi alguses.
Hauho vald

Hauho on endine vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Vallas elas enne liitumist 3900 inimest ja rahvastiku tihedus oli 9,2 in/km². Hauho naabervallad olid Hattula vald, Hämeenlinna linn, Janakkala vald, Lammi vald, Pälkäne vald ja Tuulose vald. Vald oli soomekeelne. 2009. aasta alguses liitus vald Hämeenlinna linnaga. Aikkola, Ajoranta, Alvettula, Apoo, Eteläinen, Hahkiala, Hakkala, Hankala, Hauho, Hauhontausta, Heinäkangas, Hyvikkälä, Hyömäki, Ilmoila, Joki (Jokioinen), Juntula, Kalaila, Keso, Kokkala, Kokkila, Kukkola, Kyttälä, Lautsia, Lehdesmäki, Lehtelä, Matkantaka, Miehoila, Mustila, Okerla, Pappila, Porras, Porsoo, Rukkoila, Saha, Sappee, Sotjala, Torvoila, Tuittula, Tuulimylly, Uusikylä, Vihavuosi, Villantila, Vitsiälä, Vuolijoki Johan Wilhelm Rangell, Soome peaminister (1941–1943) Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. Hauho valla koduleht
Hausjärvi vald

Hausjärvi on vald Soomes Lõuna-Soome läänis, Kanta-Häme maakonnas. Vallas elab 8700 inimest ja rahvastiku tihedus on 22.9 in/km². Hausjärvi naabervallad on Hyvinkää, Hämeenlinna, Hollola, Janakkala, Kärkölä, Mäntsälä ja Riihimäki. Vallas räägitakse soome keelt. Erkylä, Haminankylä, Hikiä, Kara-Lavinto, Karhi, Kirikuküla, Kuru-Nyry, Maitoinen, Mommilankylä, Monni, Oitti, Puujaa, Ryttylä, Torhola ja Turkhauta Elmer Niklander, kergejõustiklane Naie, Jaapan Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years Hausjärvi valla koduleht
Humppila vald

Humppila on vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Vallas elab 2500 inimest ja rahvastiku tihedus on 17,1 in/km². Humppila naabervallad on Forssa linn, Jokioinen, Ypäjä, Loimaa, Punkalaidun ja Urjala. Vallas kõneldakse soome keelt. Huhtaa, Humppila, Koivisto, Murto, Taipale, Venäjä Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years Humppila valla koduleht
Huvi

Huvi on emotsioon, mis põhjustab tähelepanu koondumist mingile objektile või protsessile. Huviks nimetatakse üldkeeles inimese hobi, millega ta hea meelega tegeleb. Sellise huvi vastandemotsiooniks on apaatia ehk huvi puudumine. Sotsioloogias (turunduses) saab inimesi, kes seob ühine huvi, nimetada huvigrupiks. Juriidiliselt on kasutusel väljend "õiguslik huvi", mis väljendab seadusega ettenähtud seotust mingi objekti või protsessiga. Uudishimu
Vägivald

Vägivald on teadlik ja sihilik kannatuste esilekutsumine. See on jõu kasutamine füüsilise või vaimse vigastuse tekitamise eesmärgil ja vastu vägivalla ohvri tahtmist. Vägivald isiku elu ja isiku suhtes on igasugune mõrv, sandistamine, julm kohtlemine ja piinamine, samuti häbistav ja alandav kohtlemine. Maailma Terviseorganisatsiooni määratluse järgi on vägivald tahtlik füüsilise jõu või võimu kasutamine kas iseenda, teise isiku, grupi või kogukonna vastu, mille tulemusena tekitatakse või mis suure tõenäosusega tekitab vigastuse, surma, psühholoogilise kahju või taandarengu. Vägivallaks loetakse ka jõu kasutamisega ähvardamine. isikuvastased vägivallateod märter repressioon vaimne vägivald vägivallatus vägivalla propaganda võitlus usuline vägivald World report on violence and health, WHO, 2002 Gustav Ichheiser. Fear of Violence and Fear of Fraud: With Some Remarks on the Social Psychology of Antisemitism. – Sociometry, 1944, 7(4), lk 376-383. Vt Gustav Ichheiser#Vägivallahirm ja pettusehirm: mõnede märkustega antisemitismi sotsiaalpsühholoogia kohta. Karistusseadustik Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut Politseiseadus
Nukleiinhapped

Nukleiinhapped on biopolümeerid, mille monomeerid on nukleotiidid. Nukleotiidid koosnevad lämmastikalusest, suhkrust ja fosforhappejäägist. Üksikud nukleotiidid on ühendatud polünukleotiidahelaks fosfaat-suhkur sidemetega. Nukleotiidide järjestust on võimalik kindlaks teha sekveneerimise abil, mis annab tulemuseks märkidest koosneva tõlgenduse, mida nimetatakse sekventsiks. Eristatakse kahte tüüpi nukleiinhappeid: desoksüribonukleiinhape (DNA) ja ribonukleiinhape (RNA). Kui DNA ehituskomponendid on desoksüribonukleotiidid, kus suhkruks on desoksüriboos, siis RNA koosneb ribonukleotiididest, mille suhkruks on riboos. Nukleotiidide oluline koostisosa on ka lämmastikalus, mida on viit tüüpi: adeniin, guaniin, tsütosiin, tümiin ja uratsiil. Kui esimesed kolm esinevad nii DNA-s kui ka RNA-s, siis tümiin esineb ainult DNA-s ja uratsiil ainult RNA-s – see on teine oluline erinevus DNA ja RNA vahel. Nukleiinhapped avastas Friedrich Miescher aastal 1869 valgelible rakutuumas. Ladina keeles on tuum nucleus – sellest tuleb ka nukleiinhapete nimetus. Nukleiinhapete funktsioon rakus on säilitada ja edastada geneetilist informatsiooni, mis on kodeeritud DNA nukleotiidide järjestusse. Teine oluline nukleiinhapete funktsioon on geeniekspressioon RNA vahendusel. Ain Heinaru. "Geneetika", Tartu ülikooli kirjastus, 2012. ISBN 978-9949-32-171-1 A. Heinaru, "Geneetika", 2012 Lühiülevaade nukleiinhapetest