laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Făurei

Făurei on linn Rumeenias Brăila maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas. Asula sai alguse 1872. aastal seoses Bukarest–Galați raudteeliini rajamisega. Linnaõigused sai Făurei 1968. aastal. Făurei on oluline raudteesõlm. 2021 Romanian census
Noormets

Noormets on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Noormets 248 inimesel: 118 mehel ja 130 naisel. Perekonnanimede levikult oli Noormets meeste puhul 646. kohal ja naiste puhul 639. kohal. Noormets oli levinumaks nimeks vanuserühmas 10–14 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,66. Perekonnanimi Noormets oli kõige sagedasem Pärnu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 4,16 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Viljandimaal Helme kihelkonna Helme mõisavallas talupojale perekonnanimi Normötz (Noormets). 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus Eestis valiti perekonnanimi Noormets uueks nimeks 63 korral. Enim loobuti nimedest Normann (kaheteiskümnel korral), Noorberg ja Norberg (viiel korral), Nikopensius, Nordberg, Nolk, Norenberg ja Nordmann (kahel korral) jne. Samal ajal nimest Noormets ei loobunud keegi. Aivo Noormets, eesti kergejõustiklane Allan Noormets, eesti näitleja Andres Noormets, eesti lavastaja, näitleja, pedagoog ja improvisaator Eve Noormets, eesti tantsupedagoog Joe Noormets, eesti sporditeadlane Kadri Noormets, eesti tantsija, tegevuskunstnik, koreograaf ja lavastaja (1988–) Mall Noormets, eesti koreograaf Marek Noormets, eesti korvpallur Merrit Noormets, eesti põllumajandusteadlane Sänni Noormets, eesti muusik, helilooja ja näitleja Tiit Noormets, eesti ajaloolane ja arhivaar Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 06.05.2022) Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Noormets. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine (uus nimekuju): Noormets. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine (vana nimekuju): Noormets. Noormets statistikaameti andmebaasis
Sõjaliste Teenete Rist

Sõjaliste Teenete Rist (ukraina keeles Хрест бойових заслуг) on Ukraina riiklik teenetemärk. Esimene autasustamine toimus 6. mail 2022: Valeri Zalužnõi - Ukraina relvajõudude ülemjuhataja; Vladõslav Kalievskõi - 72. üksik mehhaniseeritud brigaad; Darija Mazurenko - 72. üksik mehhaniseeritud brigaad; Jevgen Moisjuk - Ukraina relvajõudude ülemjuhataja asetäitja; Oleksandr Ohrimenko - 14. üksiku mehhaniseeritud brigaadi ülem. УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №314/2022 Про відзнаку Президента України "Хрест бойових заслуг", 05.05.2022 УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №316/2022 Про нагородження відзнакою Президента України "Хрест бойових заслуг". 06.05.2022
Maakoor

Maakoor on Maa tahke pindmine kest, litosfääri ülemine (enamasti 5–50 km paksune) osa, mis koosneb suhteliselt ränirikkaist kivimeist, mida vahevööst eraldab Moho ehk Mohorovičići eralduspind. Maakoore alumiseks piiriks on moho, millel seismiliste lainete kiirus hüppeliselt muutub. Maakoore all on vahevöö ning poolel teel Maa keskmesse algab Maa tuum. Eristatakse ookeanilist, mandrilist ja üleminekulist maakoort. Ookeaniline maakoor moodustab 54%, mandriline maakoor 40% ning üleminekuline maakoor 6% maakoore kogupindalast. Ruumalaliselt moodustab ookeaniline maakoor 17%, mandriline maakoor 77% ning üleminekuline maakoor 6% maakoore koguruumalast. Sellest järeldub, et mandriline maakoor on ookeanilisest maakoorest tunduvalt paksem. Suuremat osa maakoorest on raske ligipääsetavuse tõttu keeruline uurida. Kõige paremad on teadmised mõistagi mandrilise maakoore ülaosast. Teadmised ookeanilise maakoore ehitusest pärinevad peamiselt ofioliitide uurimisest, mis on endised ookeanilise maakoore fragmendid, mis tektooniliste jõudude toimel mandrilise maakoore peale on lükatud. Maakoore struktuuri ning vertikaalseid üleminekuid kaardistatakse peamiselt seismiliste lainete levikupildi alusel. Maakoore ehitus varieerub nii püst- kui ka rõhtsihis. Rõhtsihis eristatakse 13 maakooretüüpi, mille iseloomulikke omadusi kirjeldab alljärgnev tabel (Condie, 1997: 37 & 41): Maakoor koosneb mosaiigi taoliselt külg külje kõrval asetsevatest laamadest, mille ujuvat liikumist (triivi) osaliselt sulanud astenosfääril kirjeldab laamtektoonika teooria. Elemendid on maakoores jaotunud väga ebaühtlaselt. Kaheksa kõige levinumat elementi moodustavad maakoores 95,48 massiprotsenti, 10 kõige levinumat 99,51 massiprotsenti, 20 kõige levinumat elementi 99,994 massiprotsenti. Nende hulka ei kuulu näiteks kuld, plaatina, seleen, hõbe, jood, elavhõbe, volfram, tina ja plii. 20 levinuma elemendi sisaldus maakoores on massiprotsentides järgmine: hapnik 45,50% räni 27,20% alumiinium 8,30% raud 6,20% kaltsium 4,66% magneesium 2,76% naatrium 2,27% kaalium 1,84% titaan 0,63% vesinik 0,15% fosfor 0,112% mangaan 0,106% fluor 0,054% baarium 0,039% strontsium 0,038% väävel 0,034% süsinik 0,018% tsirkoonium 0,016% vanaadium 0,014% kloor 0,013% Keskmise "kuiva" maakoore koostis oksiidsel kujul massiprotsentides: Maakoores leidub umbes 3500 liiki mineraale. Mineraloogiliselt koosneb maakoor 91,5% ulatuses silikaatseist mineraalidest, mis sisaldavad peamiselt veel alumiiniumi, rauda, kaltsiumi, naatriumi ja magneesiumi. rauamaagid (peamiselt raua oksiidid) moodustavad maakoorest 3,5%, kaltsiumkarbonaat 1,5% ja teised mineraalid 3,5%. Tähtsamad maakoort moodustavad mineraalid: plagioklassid – 39% leelispäevakivid – 12% kvarts – 12% pürokseenid – 11% amfiboolid – 5% vilgud – 5% savimineraalid – 5% muud silikaadid – 3% mittesilikaadid – 8% Litosfäär Erwin Riedel, Christoph Janiak. Anorganische Chemie, 7. trükk, 2007, lk 377. Google'i raamat Condie, Kent C. (1997). Plate Tectonics and Crustal Evolution (4. trükk). Butterworth-Heinemann, 282 lk. ISBN 0750633867 Eestimaa siis, kui teda veel polnudki – Eesti all oleva maakooreosa teke.
Kuundumine

Kuundumiseks nimetatakse laskumist Kuu pinnale. Esimesena kuundusid Neil Armstrong ja Edwin Aldrin 20. juulil 1969.
Berbești

Berbești on linn Rumeenias Vâlcea maakonnas. Linn asub ajaloolises Olteenia piirkonnas. Linna haldusalasse kuulub viis küla: Dămțeni, Dealu Aluniș, Roșioara, Târgu Gângulești ja Valea Mare. Asulat on esmamainitud 1423. aastal. 1970. aastatel algas piirkonnas kivisöe kaevandamine. Linnaõigused sai Berbești 2003. aastal. Memoriu general Berbești Primăria Berbești
Kõrvits (perekonnanimi)

Kõrvits on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kõrvits 59 inimesel: 22 mehel ja 37 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kõrvits meeste puhul 5554. kohal ja naiste puhul 3360. kohal. Kõrvits oli levinumaks nimeks vanuserühmas 75–79 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,60. Perekonnanimi Kõrvits oli kõige sagedasem Pärnu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 1,97 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Pärnumaal, Halliste kihelkonnas Pornuse mõisavallas talupojale nimeks Kohrwitz (Kõrvits). 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus Eestis valiti ühel korral uueks perekonnanimeks Kõrvits, kui loobuti nimest Grünreich. Samal perioodil ei loobunud nimest Kõrvits keegi. Evelin Kõrvits, eesti muusikateadlane ja helilooja (1972–) Harri Kõrvits, muusikateadlane ja helilooja (1915–2003) Harry Kõrvits, eesti näitleja, muusik ja ettevõtja (1953–) Henry Kõrvits, eesti räppar (1974–) Ingrid Kõrvits, eesti koorijuht (1968–) Laura Kõrvits, eesti ajakirjanik Maria Kõrvits, eesti helilooja ja muusikapedagoog (1987–) Robert Kõrvits, eesti muusik ja ajakirjanik (1980–) Tiit Kõrvits, eesti muusik (1951–) Toomas Kõrvits, eesti mööblikunstnik ja muusik (1945–) Tõnis Kõrvits, eesti muusik (1944–) Tõnu Kõrvits, eesti helilooja ja muusikapedagoog (1969–) Viiu Kõrvits, eesti näitleja (1953–) Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 07.05.2022) Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kõrvits. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine (uus nimekuju): Kõrvits. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine (vana nimekuju): Kõrvits. Kõrvits statistikaameti andmebaasis
Normann

Normann on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Normann 77 inimesel: 42 mehel ja 35 naisel. Perekonnanimede levikult on Normann meeste puhul 2592. kohal ja naiste puhul 3595. kohal. Normann oli levinumaks nimeks vanuserühmas 5–9 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,25. Perekonnanimi Normann oli kõige sagedasem Võru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 2,01 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele perekonnanimi Normann eri mõisavaldades Eestimaa ja Liivimaa maakondades kokku 21 korral. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati Eestis perekonnanime Normann 68 juhul - uuteks võetud nimedeks olid Noormets kaheteistkümnel korral, Normet üheksal korral, Noormaa kuuel ja Noorma viiel korral, Rohtla neljal korral, veel Soomets, Nõmme, Kalda, Ojari jt. Uueks perekonnanimeks ei valinud samal perioodil Normanni keegi. Arnold Normann (Aarne Norralt), eesti sõjaväelane (1902–1942) Erna Normann, eesti rahvaluuleteadlane (1904–1978) Gerhard Normann, eesti vaimulik (1891–1975) Gustav Normann, eesti orelimeister (1821–1893) Henrik Normann, eesti näitleja, nalja- ja telemees (sündinud 1971) Herbert Normann, eesti meditsiiniajaloolane ja sisearst (1897–1961) Martin Normann, eesti jalgpallur (1989–) Paul Normann, eesti vaimulik (1849–1897) Toots Normann, eesti endine koolijuht ja muusikapedagoog (1945–) Villem Normann, eesti haridustegelane (1812–1906) Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 06.05.2022) Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine: (algne nimekuju): Normann. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Normann. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Normann. Koch statistikaameti andmebaasis
Brendan Smith

Brendan Smith (sündinud 8. veebruaril 1989 Torontos) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis New Jersey Devils. Aastatel 2007–2010 mängis ta Wisconsini Ülikooli jäähokimeeskonnas. 2007. aastal valis Detroit Red Wings ta NHL-i draft '​is 27. valikuna. Red Wingsiga sõlmis ta lepingu 2010. aasta mais. Hooajal 2010–11 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Red Wingsi tütarklubis Grand Rapids Griffins. NHL-is debüteeris ta 17. novembril 2011 mängus San Jose Sharksi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 2. märtsil 2012 mängus Minnesota Wildi vastu. 2017. aasta veebruaris kaubeldi Smith Red Wingsist New York Rangersi. Rangersiga sõlmis ta 2017. aasta juunis nelja-aastase lepingu. 2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Carolina Hurricanesiga. 2022. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu New Jersey Devilsiga. Tema noorem vend Reilly Smith on samuti jäähokimängija. "Rangers Acquire Defenseman Brendan Smith". NHL.com. 28.2.2017. Vaadatud 7.5.2022 "Canes Agree To Terms With Brendan Smith". nhl.com. 30.7.2021. Vaadatud 7.5.2022 "Brendan Smith signs two-year deal with the Devils". New Jersey Devils. 13. juuli 2022. Vaadatud 13. juulil 2022. Brendan Smith NHL.com lehel Brendan Smith hockeydb.com lehel
Bălcești

Bălcești on linn Rumeenias Vâlcea maakonnas. Linn asub ajaloolises Olteenia piirkonnas, Olteți jõe ääres. Linna haldusalasse kuulub kaheksa küla: Benești, Cârlogani, Gorunești, Chirculești, Irimești, Otetelișu, Preoțești ja Satu Poieni. Asulat on esmamainitud 1750. aastal. Linnaõigused sai Bălcești 2002. aastal. Prezentarea orașului Bălcești Brotăcelul Plimbaret
Nicolò Zaniolo

Nicolò Zaniolo (sündinud 2. juulil 1999 Massas) on Itaalia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Inglise kõrgliiga klubis Aston Villa (laenul Türgi kõrgliiga klubist Galatasaray) ja Itaalia jalgpallikoondises. Hooajal 2016/17 debüteeris ta Itaalia esiliigas Virtus Entella meeskonnas. Enne seda kuulus ta Genoa ja Fiorentina noorteakadeemiatesse. 2017. aasta juulis liitus ta Milano Internazionalega, kuid mängis hooajal 2017/18 vaid klubi noortevõistkonnas. 2018. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu AS Romaga. Itaalia kõrgliigas debüteeris ta 2018. aasta septembris ja lõi esimese värava sama aasta 26. detsembril mängus Sassuolo vastu. Hooajal 2018–19 lõi Zaniolo Itaalia kõrgliigas kokku neli väravat ja valiti liigahooaja parimaks uustulnukaks. 12. veebruaril 2019 lõi ta UEFA Meistrite Liiga kuueteistkümnendikfinaalis kaks väravat FC Porto vastu, saades kõige nooremaks Itaalia mängijaks, kes on Meistrite Liiga ühes mängus kaks väravat löönud. Hooajal 2019/20 lõi ta Itaalia kõrgliigas kuus väravat. Hooaja 2020/21 pidi Zaniolo vigastuse tõttu täielikult vahele jätma. 2023. aasta veebruaris siirdus Zaniolo Galatasaraysse. Samal aastal tuli ta Galatasarayga Türgi meistriks. Sama aasta suvel liitus ta laenulepingu alusel Aston Villaga. 2018. aastal saavutas ta Itaalia kuni 19-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistrivõistlustel teise koha. Itaalia jalgpallikoondises debüteeris Zaniolo 23. märtsil 2019 EM-i valikmängus Soome vastu. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta sama aasa 18. novembril EM-i valikmängus Armeenia vastu. Roma UEFA Euroopa Konverentsiliiga: 2021–22 Galatasaray Süper Lig: 2022–23 "Roma 2-1 FC Porto: Nicolò Zaniolo scores twice in win for hosts". BBC Sport. 12.2.2019. Vaadatud 7.5.2022 "Official: Nicolò Zaniolo sold to Galatasaray". 8. veebruar 2023.
COBRA

COBRA (Counter Battery RAdar) on suurtükiväe radari luurejaam MAN mil gl platvormil, mille on ühiselt välja töötanud Thales, Airbus Defense and Space ja Lockheed Martin Prantsuse, Suurbritannia ja Saksamaa relvajõudude jaoks.  Prantsusmaa  Saksamaa  Suurbritannia  Türgi  Jordaania  Ukraina AN/TPQ-36 Counter-battery radar COBRA and 5 GEPARD SPAAG delivered to Ukraine (vaadatud: 11.02.2023)
Normet

Normet on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Normet 59 inimesel: 29 mehel ja 30 naisel. Perekonnanimede levikult oli Normet meeste puhul 4047. kohal ja naiste puhul 4333. kohal. Normet oli levinumaks nimeks vanuserühmas 80–84 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,06. Perekonnanimi Normet oli kõige sagedasem Valga maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 2,88 inimest. 19. sajandi algul pärisorjusest vabastamise käigus Eestis talupoegadele perekonnanimeks Normet ei pandud. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus Eestis valiti perekonnanimi Normet uueks nimeks 39 korral. Loobuti nimedest Normann (üheksal korral), Napritson (kolmel korral), Neumann, Nurmberg, Zernask, Norberg ja Nollmann (kahel korral) jne. Samal perioodil nimest Normet loobujaid ei olnud. Dagmar Normet, eesti kirjanik, tõlkija ja spordipedagoog (1921–2008) Ingo Normet, eesti lavastaja (1946–) Leo Normet, eesti helilooja ja muusikateadlane (1922–1995) Mart Normet, eesti produtsent (1979–) Sirje Normet, eesti kultuuriajakirjanik (1954–) Thea Normet, eesti bioloog (1942–) Haldi Normet-Saarna, eesti ajakirjanik (1953–) Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 07.05.2022) Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Normet. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine (uus nimekuju): Normet. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine (vana nimekuju): Normet. Normet statistikaameti andmebaasis
Piatra-Olt

Piatra-Olt on linn Rumeenias Olti maakonnas. Linn asub ajaloolises Olteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Slatinast ligikaudu 11 km edelas. Linna haldusalasse kuulub viis küla: Bistrița Nouă, Criva de Jos, Criva de Sus, Enoșești ja Piatra. Asulat on esmamainitud 1529. aastal. Piatra-Olti kiire areng algas 1870. aastatel seoses raudteeühenduse saamisega. Piatra-Oltist kujunes oluline raudteesõlm. Linnaõigused sai Piatra-Olt 1989. aastal. Piatra-Olt[alaline kõdulink] Memim Encyclopedia
Târgu Bujor

Târgu Bujor on linn Rumeenias Galați maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas, maakonnakeskusest Galațist ligikaudu 49 km põhjas. Linna haldusalasse kuulub kaks küla: Moscu ja Umbrărești. Asulat on esmamainitud 1491. aastal. Linnaõigused sai Târgu Bujor 6. juunil 1968. 2021 Romanian census Judecătoria TÂRGU BUJOR Ministerul Justiției
Însurăței

Însurăței (varem ka Pârdăleni) on linn Rumeenias Brăila maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Brăilast ligikaudu 44 km edelas. Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Lacu Rezii, Măru Roșu ja Valea Călmățuiului. Însurăței rajati 1879. aastal Pârdăleni küla kohale. Linnaõigused sai Însurăței 1989 aastal. 2021 Romanian census Istoric - Insuratei[alaline kõdulink] Pancarpatica
Fundulea

Fundulea on linn Rumeenias Călărași maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, Bukaresti kesklinnast ligikaudu 32 km idas. Linna haldusalasse kuulub kaks küla: Alexandru Ioan Cuza ja Gostilele. Fundulea sai linnaõigused 18. aprillil 1989. Funduleas asub Riiklik Põllumajandusuuringute ja Aretuse Instituut (Institutul Național de Cercetare-Dezvoltare Agricolă, INCDA). Primaria Fundulea e.gover.net Institutul Național de Cercetare-Dezvoltare Agricolă - Fundulea Ministerul Cercetării, Inovării și Digitalizării
Butša lipp

Butša lipp on Ukraina linna Butša lipp. Lipp koosneb kahest võrdse suurusega rohelisest ja kollasest laiust, mida keskel lahutab valge laid. Roheline sümboliseerib Metsa-Butšat (Lissova Butša), kollane Stepi-Butšat (Stepova Butšat) ja valge raudteed. Символіка міста, www.bucha-rada.gov.ua, vaadatud 7.5.2022.
Butša vapp

Butša vapp ehk Butša suur vapp on Ukraina linna Butša vapp. Vapi kilp on roheline. Kilbi keskel on stiliseeritud puu kujuline märk, millel on neli haru ja kaks juureharu. Puu sümboliseerib linna sugupuud ja selle harud sümboliseerivad nelja küla (Jablunka, Melnõkõ, Lissova Butša ja Jastremštšõna), mille ühendamisest Butša alguse sai. Juureharude vahel on kujutatud fragment raudteest. Vapikilpi ümbritseb tamme- ja loorberiokstest pärg. Tamm sümboliseerib jõudu ja loorber kuulsust. Oksad on seotud rohe-valge-kollaste lintidega (Butša lipu värvid). Vapikilbi ülaosa on raamistatud lindiga, mille jooned kordavad vapi piirjoont, moodustades avatud raamatu, mis sümboliseerib eluraamatut. Pärg näeb välja nagu ukraina rahvuslik ornament. Vapi alusel on aastaarv 1901, mis on Butša asutamise aasta. Butša suur vapp kinnitati Butša külaraada otsusega nr 184-7-XXIV 24. oktoobrist 2002. Символіка міста, www.bucha-rada.gov.ua, vaadatud 7.5.2002.
Săveni

Săveni (ungari keeles Szöven) on linn Rumeenias Botoșani maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas, Moldova Vabariigi piirist 18 km kaugusel, Botoșanist ligikaudu 28 km põhjakirdes. Linna haldusalasse kuulub viis küla: Bodeasa, Bozieni, Chișcăreni, Petricani ja Sat Nou. Săvenit on esmamainitud 1546. aastal. Rajoonikeskuseks sai Săveni 1950. aastal. Linnaõigused anti Săvenile 1968. aastal. Săvenis asub arheoloogiamuuseum. Prezentarea orașului Săveni Brotăcelul Plimbaret Săveni Archaeological Museum Museums and Collections in Romania
Tallinna Olümpiapurjespordikeskus

"TOP" suunab siia. Ujumisklubi kohta vaata artiklit TOPi Ujumisklubi. Tallinna Olümpiapurjespordikeskus (lühend TOP, Pirita Purjespordikeskus) on seoses 1980. aasta olümpiapurjeregatiga Pirita jõe suudmesse rajatud sadama- ja spordikompleks. Spordikompleksi projekteerisid arhitektid Henno Sepmann, Peep Jänes, Ants Raid ja Avo-Himm Looveer 193 000 m² suurusele maa-alale 1980. aasta olümpiaregatiks. Sinna kuulus 18 hoonet: jõe- ja meresadam 470 alusele, jahtklubi, ellingud, töökojad, pressikeskus ja laevakujuline olümpiaküla 632 voodikohaga. Poolsaarena lõikus jõesadamasse tseremooniaväljak, mille tipus sirutus konsoolina jõe kohale platvorm olümpiatulega. Jõe vastaskaldale monteeriti tribüünid 5000 pealtvaatajale. Oma suuruse tõttu kujutas TOP endast Eesti 20. sajandi arhitektuuri kontekstis haruldast spordilinnakut. Peahoone esindab 1970. aastate lõpu hilismodernistlikku arhitek­tuu­ri. Kompleksi idee oli peahoones oma­ette mikrokeskkonna loomine, kus oma tä­na­vate ja väljakutega tekib hori­sontaalne, rannikuga paral­leelne madala mahu ning verti­kaalse aktsendiga kerkiv hoone teiste eri­funkt­sioo­niliste hoonete vahel. Selline lahendus on Eestis ainulaadne. 1980. aasta suveolümpiamängudeks rajatud hoone võeti 1997. aastal arhitektuurimälestisena riikliku muinsuskaitse alla. 1981. aastal pälvis keskus NSV Liidu riikliku preemia. Moskva ja Tallinn valiti suvemängude linnadeks 1974. aasta oktoobris. Uue spordikeskuse ehitust plaaniti juba aasta varem. Projekteerimine oli intriigiderohke. 1973. aastal toimunud arhitektuurivõistluse võitis noorte arhitektide Avo-Himm Looveeri, Kristin Looveeri, Tiit Kaljundi, Harry Sheini juhitud kollektiiv märgusõnaga "Onu", kes asus projekteerima. Kuid hiljem organiseeriti järelkonkurss, mille võitis sama grupp. Noori mitte usaldades mängiti 1975 autorite kollektiiv ümber: juhtima asus Henno Sepmann, juurde tulid Peep Jänes ja Ants Raid, algsest kollektiivist jätkasid vaid Avo-Himm Looveer, Kristin Looveer ja disainer Matti Õunapuu. Jänes oli peamiselt olümpiaküla, Looveer jahtklubi ja tseremooniaväljaku autor. 1976 mais pani Rahvusvahelise Purjespordiliidu president Giuseppe Croce uuele keskusele nurgakivi. Enne ehituse algust tuli lammutada spordilaevade katsetehase (kolis Koplisse) ning sõjaväe jahtklubi majad. 25. juulil 1980 avati Pirital skulptuurikompositsioon, mille kinkis Tallinnale Tšehhoslovakkia skulptor Zdeněk Němeček. See kujutas endast seitsme meetri kõrgust põimvõraga metallpuud, mille tüve ümbritsevad viis olümpiarõngast. Autor nimetas oma töö Olümpia sõpruspuuks. Němečeki sporditeemalisi skulptuure leidus ka teistes olümpialinnades. Moskva olümpiamängudes valmis lisaks Tallinna puule ka teine kompositsioon, mis seati üles Moskva olümpiakülas. TOPi Ujumisklubi Pirita sadam "Olümpia sõpruspuu". Sirp ja Vasar, 27. juuli 1980 Tallinna Olümpiapurjespordikeskus kultuurimälestiste riiklikus registris 360° aeropanoraam. Aerofoto Tants TOPi ümber Eesti Ekspress, 25. veebruar 2003
Butša linnavald

Butša linnavald on vald Ukrainas Kiievi oblastis Butša rajoonis. Selle halduskeskus on Butša linn. Valla koosseisu kuuluvad Butša linn, Babõntsi ja Vorzeli alev ning Blõstavõtsja, Buda-Babõnetska, Voronkivka, Havrõlivka, Zdvõživka, Lubjanka, Mõrotske, Rakivka, Sõnjaki, Tarassivštšõna ja Tšervone küla. Valla pindala on 260,8 km², elanike arv 2020. aastal oli 57 163. Vald loodi 12. juunil 2020 Ukraina Ministrite Kabineti korraldusega nr 715-р "Kiievi oblasti valdade halduskeskuste määramisest ja territooriumide kinnitamisest" oblastilise tähtsusega Butša linnanõukogu, Irpini linnanõukogu Vorzeli alevinõukogu, Babõntsi alevinõukogu, Borodjanka rajooni Blõstavõtsja külanõukogu, Zdvõživka külanõukogu ja Lubjanka külanõukogu, Võšhorodi rajooni Havrõlivka külanõukogu ja Sõnjaki külanõukogu ning Kõjivo-Svjatošõnskõi rajooni Mõrotske külanõukogu ühendamisel. Valda juhib Anatoli Fedoruk. Kohaliku võimu organ on Butša linnaraada. Бучанський район, decentralization.gov.ua.
Šestakove

Šestakove (ukraina keeles Шестакове) on küla Ukrainas Harkivi oblastis Tšuhujivi rajoonis. Küla on asutatud 1675. aastal. Küla kandis 1968. aastani nime Nepokrõte (Непокрите).
Pogoanele

Pogoanele on linn Rumeenias Buzău maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, Buzăust ligikaudu 28 km lõunakagus. Linna haldusalasse kuulub Căldărăști küla. Pogoanele küla asutati 1853. aastal. Linnaõigused sai Pogoanele 1989. aastal. 2021 Romanian census Cel mai mic oraș din Buzău. Pogoanele a fost comună până în 1989 Adevărul Holding, 6. aprill 2015
Metamodernsus

Metamodernsus on postmodernsuse järel esilekerkiv dominantne tundestruktuur, mida postuleerisid Timotheus Vermeulen ja Robin van den Akker oma 2010. aasta essees "Märkmeid metamodernismist". Uussiirus Vermeulen, Timotheus; van den Akker, Robin (4. juuni 2013). "Märkmeid metamodernismist". Methis.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Multimodaalne vedu

Multimodaalne vedu on logistikas veoviis, mille puhul toimub vedu ühe vedajaga sõlmitud lepingu alusel, kuid mitut eri veoliiki kasutades. Veetav kaup ei ole kogu veoprotsessi jooksul samas veoühikus, vaid võidakse ümber laadida ühelt veoühikult või veovahendilt teisele. Intermodaalne vedu