Põhja-Makedoonia veinid

Põhja-Makedoonia veinide all käsitletakse Põhja-Makedoonia Vabariigis valmistatavaid veine. Toodetava veinikoguse poolest on Põhja-Makedoonia suuruselt 25. veini tootev riik maailmas. Veinitootmine moodustab riigi põllumajanduse SKT-st 17–20%. Euroopa Liidus tähistab kaitstud geograafiline tähis (PGI) "Macedonia" aga veine, mis on toodetud Kreeka Makedoonia viinamarjakasvatuspiirkonnas. Põhja-Makedoonia viinamarjaistandused laiuvad 33 500 hektaril (70% kasvavad veini- ja 30% lauaviinamarjad) ja aastane veinitootmine ulatub 120 miljoni liitrini. Kui aastal 2003 tegutses Põhja-Makedoonias vaid 28 veinikeldrit, siis aastaks 2014 oli tootjate arv tõusnud 84 peale. Tootjatest 90% tootis alla 5 miljoni liitri veini aastas; kuid 5 tootjat tootsid vahemikus 5 kuni 15 miljonit liitrit aastas ning 4 tootja puhul ületas aastane toodang 15 miljoni liitri piiri. Suurem osa toodangust eksporditakse 38 riiki ja vaid 15% tarbitakse koduturul. Enim eksporditakse pudelisse villitud veini Horvaatiasse, Serbiasse ja Sloveeniasse. Ekspordist umbes kaks kolmandikku moodustasid 2014. aastal Euroopa Liidu liikmesriigid (nii mahu kui ka väärtuse poolest). Ajal, mil Põhja-Makedoonia moodustas osa Jugoslaaviast, toodeti riigis veini ja viina. 1980. aastatel toodeti seal umbes kaks kolmandikku kogu Jugoslaavia veinidest. Pärast Jugoslaavia lagunemist vähenes Põhja-Makedoonia veinitoodang mitu korda; kui 1990. aastate keskpaigas toodeti 1,8 miljonit hektoliitrit veini, siis aastaks 2002 oli see näitaja 447 tuhat hektoliitrit. 2000. aastate alguses võtsid Põhja-Makedoonia viinamarjaistandused enda alla 22 400 hektarit. Aastal 2008 toodeti riigis 108 100 tonni veini, millest umbes 80% moodustasid punased veinid. Lisaks kasvatati sellal ligikaudu 30 000 hektaril ka lauaviinamarju. Veine toodetakse Põhja-Makedoonias kolmes regioonis, mis omakorda jagunevad kokku 16 piirkonnaks. Keskregioon ehk Vardari jõe orus asuv Povardarie piirkond. Valdavalt Negotino ja Kavadarci linnade ümbruses. Tegemist on olulisima regiooniga nii kvaliteedi kui ka kvantiteedi poolest - seal toodetakse 83% kogutoodangust. Idaregioon ehk Bulgaaria piiri ääres asuv Pčinja jõe ja Osogovo mäestiku piirkond. Seal toodetakse 4% kogutoodangust. Lääneregioon ehk Albaania piiri ääres Ohridi järve ümbruses asuv Pelagonija ja Pologi piirkond. Seal toodetakse 13% kogutoodangust. Põhja-Makedoonias kasvatatakse kokku 28 viinamarjasorti, millest poole moodustavad punased ja poole valged sordid. Levinumate viinamarjasortide hulgas on mitmeid Põhja-Makedoonia põliseid sorte ja ka palju Kesk-Euroopas ning Balkanil levinud sorte. Lisaks kasvatatakse ka mõningaid rahvusvahelisi sorte. Punaste sortide hulga kuuluvad "Vranec" (Põhja-Makedoonias enim kasvatatav sort), "Kratošija", "Cabernet Sauvignon" ja "Merlot". "Stanušina Crna" on unikaalne Makedoonia päritolu viinamarjasort, millest on võimalik valmistada väga kvaliteetseid veine; sort on Põhja-Makedoonia turul väga populaarne, kuid väljaspool koduriiki tuntakse seda vähe. Valgetest sortidest kasvatatakse enim sorte "Smederevka", "Welschriesling" (millele viidatakse tavaliselt nimega "Laški Rizling"), "Chardonnay", "Sauvignon Blanc" ja "Žilavka". Key Figures - Wines of Macedonia. Vaadatud 30.04.2019. e-bacchus: Μακεδονία. Toim. Jancis Robinson. Oxford Companion to Wine, 3rd edition. Macedonia, lk 414. Oxford University Press. Oxford, 2006. ISBN 0-19-860990-6. Wine production (tons). Lk 28. Food and Agriculture Organization. Central Region - Wines of Macedonia. Vaadatud 30.04.2019. East Region - Wines of Macedonia. Vaadatud 30.04.2019. West Region - Wines of Macedonia. Vaadatud 30.04.2019. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Macedonian wine seisuga 30.04.2019.