laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaja Sildna

Kaja Sildna (sündinud 1. augustil 1943) on eesti ooperilaulja ja teatrinäitleja, kooriartist. Abikaasa Rein Sildna mängib sümfooniaorkestris trompetit, tütar Helen Sildna korraldab kontserte. Kaja Sildna on Elsa Maasiku õetütar. Noor naine toob tähed maale[alaline kõdulink], Postimees, 22.06.2005 Mälestuskivi Elsa Maasikule, Õhtuleht, 28.07.1998
Olkiluoto

Olkiluoto on rannikulähedane saar Põhjalahes Soome edelaosas Rauma lähedal Eurajoki jõe suudmes. Saar on umbes 2,5 km lai ja 6 km pikk. Saart ühendab mandriga sild. Saarel asub Olkiluoto tuumaelektrijaam. Selle kaks esimest reaktorit ühendati elektrivõrku septembris 1978 ja veebruaris 1980. Kolmandat reaktorit hakati ehitama 2005. aastal, kuid valmimistähtaega on juba aastaid edasi lükatud. 2019. aasta märtsis said Olkiluoto 1 ja Olkiluoto 2 kuni 2038. aasta lõpuni kehtiva riikliku kasutusloa. Praeguse kava järgi hakkab tuumaelektrijaama uusim osa elektrit tootma 2020. aasta alguses. Lisaks on saarel tuuleelektrijaam ja sadam. Tapio Pukkila. Valtioneuvosto myönsi Olkiluoto 3:lle käyttöluvan – uusi reaktori alkaa tuottaa sähköä valtakunnan verkkoon ensi vuoden alussa. Yle.fi Uutiset. 07.93.2019.
Eduard Rozovski

Eduard Rozovski (vene keeles Эдуард Александрович Розовский; 14. detsember 1926 Leningrad – 26. juuli 2011) oli vene filmioperaator. 1950. aastal lõpetas Ülevenemaalise Riikliku Kinematograafia Ülikooli (VGIKi) operaatori erialal, 1955. aastani töötas operaatorina Lennautšfilmis. Seejärel töötas ta Lenfilmis. Kokku on Eduard Rozovski teinud operaatoritööd 78 mängufilmis. Nende seas on tuntud: "Amfiibinimene" (1962) "Ergav kõrbepäike" (1969) "Silva" (1981) "Balzaminovi pulm" (1989) jpt
Vaksali park

Vaksali park (rahvakeeles tuntud ka kui Karu park) on park Tartu kesklinnas, Jaan Tõnissoni tänava ja Julius Kuperjanovi tänava vahel. Pargi suurus on 1,9 hektarit. Pargi kavandas maastikuarhitekt Nora Tammoja 1954. aastal sõjas hävinenud hoonestuse asemele. Praeguseks liivaga täidetud purskkaevu keskel seisab graniitskulptuur Karu. Kuju lõi Ole Ehelaid 1957. aastal. 2012. aastal rajati parki laste mänguväljak. Karuskulptuur Vaksali pargis, lähivaade, november 2011 Pargivaade raudteejaama poolt karuskulptuuri suunas, september 2012 Mai 2014 Vaksali park varahommikul Julius Kuperjanovi tänava poolne pargiäär
565

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 561 | 562 | 563 | 564 | 565 | 566 | 567 | 568 | 569 | ► | ►► 565. aasta 15. november – Bütsantsi keisriks sai Justinus II. Langobardide kuningaks sai Audoini järel Alboin. Legendi järgi nähti esmakordselt järvekoletis Nessiet. ... Belisarius, Bütsantsi väejuht 14. november – Justinianus I, Bütsantsi keiser
Altai keeled

Altai keeled on keelte rühm, kuhu arvatakse turgi, mongoli ja tunguusi-mandžu keeled. Selles osas, kas altai keeled moodustavad keelkonna või on nende sarnasused tekkinud keelekontaktide tulemusel, pole keeleteadlaste seas üksmeelt. Altai keelteks loetakse: turgi keeled, sealhulgas oguusi keeled, näiteks türgi, türkmeeni, gagauusi, krimmitatari uiguuri keeled, näiteks usbeki, uiguuri kõptšaki keeled, näiteks baškiiri, karaiimi, karakalpaki, karatšai-balkaari, kasahhi, kirgiisi, kumõki, nogai, tatari siberi keeled põhjasiberi keeled, näiteks dolgaani, jakuudi lõunasiberi keeled, näiteks altai, hakassi, tõva tšuvaši keel mongoli keeled tunguusi-mandžu keeled Mõnikord loetakse altai keelte hulka ka korea ja jaapani keel koos Ryūkyū keeltega. Altai keeli on 19. ja 20. sajandil rühmitatud kokku uurali keeltega, nimetades neid kahte keelkonda koos uurali-altai keelteks ja turaani keelteks.
Victor de Persigny

Jean-Gilbert Victor Fialin, Persigny hertsog (11. jaanuar 1808 Saint-Germain-Lespinasse – 12. jaanuar 1872 Nice) oli Prantsusmaa poliitik. Ta liitus Napoleon III-ga ja osales 1836. ja 1840. aasta mässudes. Aastail 1852–1854 ja 1860–1863 oli ta siseminister, aastail 1854–1860 Prantsusmaa suursaadik Londonis. Napoleon III on tema kohta öelnud: "Kuidas võikski oodata, et keisririik funktsioneerib ladusalt? Keisrinna on legitimist, Morny on orleanist, minu nõbu Napoleon on vabariiklane, mind ennast tembeldatakse sotsialistiks, üksnes Persigny on bonapartist, aga tema on peast segi." Johannes Willms. Napoleon III. Tallinn 2011, lk 111.
Mtež

Mtež (eesti keeles ka Vantuse) on küla Venemaal Pihkva oblastis Pihkva rajoonis, Serjodka vallas. Asub Lämmijärve ääres kitsal neemel.
Aed (1923)

Aed oli kord kuus avaldatav ajakiri, mis ilmus aastatel 1923–1940 ja 1989–1997. 1923–1932 ilmus Aed Tartus, ülejäänud aja Tallinnas. Selle täispealkiri oli 1923–1930 Aed: Aianduse-Mesinduse kuukiri, 1931 Aed: Aiandus–Mesinduse ajakiri ja 1932–1935 Aed: Aianduse ja mesinduse ajakiri. Esimese aastakäigu esimene number ilmus mais 1923, 18. aastakäigu 11. number novembris 1940. 1941. aastast asendas Aia ajakiri Aed ja Mesila, uuesti jätkas Aed ilmumist 1989. aastast ning selle viimane number ilmus 1997. aastal. 1.–4. number 1923. aastal ilmusid Julius Nurmbergi väljaandel, 5. numbrist 1923 sai väljaandjaks kuni Tartu Aianduse ja Mesinduse Selts. TAMS lõpetas kirjastamise 1930. aastal, 1931. aastast 1940. aastani jätkas väljaandjana Eesti Aiandus-Mesinduse Keskselts. 1923–1932 trükkis Aeda Postimehe kirjastus Tartus, 1933–1934 kirjastus Minis Narvas. 1935. aasta numbrid 1–3 trükkis Estotrükk Tallinnas, 4. numbrist 1935 kuni 2. numbrini 1936 Mattieseni kirjastus Tartus, 3. numbrist 1936 kuni 1938. aastani J. Roosileht Tallinnas ning 1939–1940 Tallinna Eesti kirjastusühisus. Ajakirja peatoimetajad olid August Mätlik (1931–1938 nr 4, 1939 nr 9 – 1940), Karl Hinno (1938 nr 5 – 1939) ja M. Kasari (1940 nr 11); vastutavad toimetajad Aleksander Lange(1923–1930), A. Mätlik (1931–1937, 1940 nr 1–10), K. Hinno (1938–1939) ja M. Kasari (1940 nr 11); tegevtoimetajad A. Lange ja Mart Reinik (1923–1930), K. Hinno (1931–1933, 1936 nr 5 – 1938 nr 4) ning Eerik Lepp (1940). Aia iga aastakäiguga kaasnes register. Samuti ilmusid ajakirja lisad: J. G. Spuhl-Rotalia "Pomoloogia õpperaamat. 2. jagu. Pirnisordid. 34 tähtsama pirnisordi pomoloogiline kirjeldus" (5. ak. 1927) ; "Maatulunduslikud oskussõnad. 3. Aianduse oskussõnad" Äratrükk kuukirja "Agronoomiast" nr 7, 1926 (4. ak. 1926, nr 9 juures) ; "Maarja-Magdaleena aiaühisuse põhikiri" (4. ak. 1926, nr 11 juures); Hinno, K. "Mahlad ja mahlajoogid" (18. ak., 1940). Detsembris 1989 hakkas Aed taas ilmuma. 1989–1990 oli selle täisnimi Aed: EV Toiduainetetööstuse Ministeeriumi väljaanne ning 1991. aastal Aed: EV Toiduainetetööstuse KTB reklaamiosakonna väljaanne. 1989–1990 kirjastas ajakirja Eesti Vabariigi Toiduainetetööstuse Ministeerium, 1991. aastal Eesti Vabariigi Toiduainetetööstuse Konstrueerimis- ja Tehnoloogiabüroo reklaamiosakond. Aia viimane number ilmus detsembris 1997.
Södra Bergnäsi kirik

Södra Bergnäsi kirik asub Bergnäsuddeni külas Arjeplogi vallas Rootsis. Kirik on puidust ja ehitati aastatel 1903–1904. Vaade altari suunas. Orel. Kantsel. Nikerdis kiriku peaukse kohal.
Arch Linux

Arch Linux on sõltumatult arendatav Linuxi distributsioon, vaba ja avatud lähtekoodiga operatsioonisüsteem, mis toetab Arch Linuxi kasutajate kogukonna ühistööd. Arch Linuxi koostamisel on silmas peetud lihtsust, elegantsi, programmikoodi korrektsust ja minimalismi. Lihtsus on Archi järgi "ilma igasugu mittevajalike lisanditena, täiendusteta või keerukuseta" ja on defineeritud tarkvara arendaja vaatenurgast. Arch Linux erineb sellistest suurtest distributsioonidest nagu Ubuntu ja Fedora selle poolest, et ta ei avalda varem välja kuulutatud päeval uusi versioone. Selle asemel kasutab ta jooksva uuendamise süsteemi, mille korral uusi tarkvarapakette võidakse lisada kasvõi iga päev. Seetõttu piisab igapäevastest versiooniuuendustest, et omada kõige moodsamat versiooni. See välistab vajaduse aeg-ajalt uuem versioon installeerida. Mõned kogukonna liikmed on isegi uhked selle üle, kui kaua aega nad pole uut versiooni installinud. Sellegipoolest on nii mõnelegi versioonile antud oma nimi. Need on tulnud ebakorrapäraselt, näiteks 2002. aastal oli 4 nimega versiooni, 2006. aastal mitte ühtki. Esimene versioon kandis Homerose järgi nime Homer ja see avaldati 11. märtsil 2002. Alates 2009. aastast versioonidele enam nimesid ei anta, vaid selle asemel eristatakse neid aasta ja kuu abil. Arch Linux on inspireeritud CRUXist, ka minimalistlikust distributsioonist. Arch Linuxi projekti alustas Judd Vinet 2002. aasta märtsil, olles projekti juht 2007. aasta oktoobrini. Pärast seda juhib projekti Aaron Griffin.
Sanatooriumi park

Sanatooriumi park on mitme pargi nimi: Sanatooriumi park Tallinnas, Nõmmel Sanatooriumi park Tartus Pühajärve sanatooriumi park Taagepera sanatooriumi park
Sanatooriumi tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sanatooriumi tänav on umbes 850 meetri pikkune tänav Tartus. Tänav lähtub Riia tänava ja Raja tänava ristist ning suundub Viljandi maanteeni. Tänav ristub Ehitaja tänavaga ja Nooruse tänavaga paremalt ning Tervise tänavaga, Aroonia tänavaga ja Palsami tänavaga vasakult. Tänava äärde jääb Sanatooriumi park.
Lillemägi

Lillemägi (ka Lille mägi) on park Tartus. Park asub Riia tänava, Kalevi tänava, Lille tänava ja Tähe tänava vahel. Keskajal asus Lillemäel Püha Antoniuse kalmistu. Kalmistu juures oli kabel, mida on esimest korda kirjalikult mainitud 1432. aastal. 1613. aasta revisjoni andmetel oli kabel hävinud, kuid kalmistut kasutati kuni 1773. aastani, mil keelustati linnasurnuaedadesse matmine. Samas lähedal teisel pool Riia maanteed Vanemuise teatrihoone ümbruses asus keskajal ka Püha Anna kalmistu. Sealset mäge kutsuti ka Sõnnikumäeks ning selle vastas asuvat Lille mäge Surnute mäeks. Surnute mäe asemel hakati seda kohta nimetama Lille mäeks umbes 18. sajandi algul. Mäge on ajaloos kutsutud ka Tõnisemäeks (Tõnis on Antoniuse eestipärane variant). Arheoloogilisi uuringuid on tehtud 1987. ja 1991. aastal mäe lõunajalamil, kuhu ehitati Tartu Ringkonnakohtu hoone. Püha Antoniuse kabeli ja kalmistu asukoht info.raad.tartu.ee Ene Puusemp: "Keskajal oli Lille mäel linnatagune kalmistu" Tartu Postimees, 3. jaanuar 2002
Holmi park

Holmi park on park Tartus. Park on nime saanud Holmi saare järgi, mis asus Emajões praeguse Holmi pargi kohal. Park asub Emajõe vasakul kaldal, Atlantise maja juures Kaarsilla ja Rahu silla vahel. Pargi kõrval, Kaarsilla ja Vabadussilla vahel asub Ülejõe park. Holmi pargis Emajõe kaldapealsel asub skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks. Henningi plats Koolujõgi
Kuningaplats

Kuningaplats on väike park Tartus Jakobi tänava ääres, Tartu Ülikooli peahoone taga. Platsile on nime andnud Kuningaplatsi keskel asuv Tartu ülikooli rajaja Gustav II Adolfi monument.
Forseliuse park

Forseliuse park on park Tartus. Park asub Tähe tänava ääres. Pargi suurus on 1,9 hektarit. Pargi vastas asub Tartu Forseliuse Kool. Pargi kohal ja ümbruses asus ajalooliselt Piiskopi mõis (Bischofshof). Tartu linnapea, kindral Aleksander Tõnisson laskis 1934. aastal Forseliuse seminari 250. aastapäeva auks sinna mälestuskivi püstitada. Forseliuse pargis asuvad kaheharulised harilikud pärnad, mille tüveümbermõõt on üle kolme meetri. Vanim pärn pärineb Forseliuse seminari ajast. "Karlova arvudes" Tartu Postimees, 14. jaanuar 2010 "Tunased mõisad tänases Tartus" genealoogia.ee (vaadatud 3. veebruar 2012) Sisukord Forseliuse Sõnumid 17/2009 (vaadatud 3. veebruar 2012) Heldur Sander: "Põlispärnad Eesti linnades" Eesti Loodus, 11/2002
Teine Venemaa

Teine Venemaa (vene keeles: Другая Россия) on 2006. aastal Venemaal loodud poliitiline organisatsioon. Organisatsiooni liidrid on Eduard Limonov ja Garri Kasparov. Justiitsministeerium lükkas 2011. aasta jaanuaris tagasi organisatsiooni avalduse parteina registreerimiseks, kuna selle põhikiri olevat mõnes punktis vastuolus seadusega. Augustis lükkas kohus tagasi liikumise apellatsiooni. Kremli-vastased kogunesid Moskvas foorumile «Teine Venemaa» Igavene teine kandideerib taas Venemaa presidendiks Teine Venemaa saadab presidendivalimistel tulle Kasparovi[alaline kõdulink] https://web.archive.org/web/20110927010725/http://en.rian.ru/russia/20110815/165807259.html Moscow court upholds registration ban for opposition party Teine Venemaa (vene keeles) Teine Venemaa (inglise keeles)
Suveaed (Tartu)

Suveaed on park Tartus. Park asub Vanemuise tänava, Ülikooli tänava, Kitsa tänava ja Struve tänava vahel. Varem oli Suveaias tantsupõrand, kus korraldati vabaõhu tantsuõhtuid.
Suveaed (Peterburi)

Suveaed (vene keeles Летний сад) on park Peterburis. See asub saarel Fontanka, Moika ja Luigekanali vahel. Suveaias asub Peeter I Suvepalee. Suveaia kujundamine kavandati 1704. aastal ja lõpetati põhiosas 1719. aastal. Jalgteid ääristasid 100 allegoorilist marmorskulptuuri. 20. sajandi lõpus viidi 90 säilinud skulptuuri siseruumidesse ja asendati pargis koopiatega. Vaatamisväärsuseks olid ka purskkaevud, millest osa lammutati pärast seda, kui 1777. aastal üleujutus purskkaevude masinavärgi rikkus. Aastatel 1771–1784 eraldati park avalikust promenaadist kunstiliselt kujundatud raudtaraga.
Suveaed

Suveaed on aed või park, kus suvel korraldatakse meelelahutusüritusi. Suveaed Tartus Kilingi-Nõmme suveaed Mõisaküla suveaed [1] Ulila suveaed Suveaed Peterburis talveaed "Eesti keele seletavas sõnaraamatus"(vaadatud 24.09.2014)
Rosendal

Rosendal on mitme koha nimi: Rosendal, asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Rosendal, asula Norras Rosendal, Karlskoga linnaosa Rosendal, Trondheimi linnaosa Vantaa linnaosa Tammisto rootsikeelne nimi Rosendal, küla Rootsis Dragsfjärdi vallas Rosendal, küla Rootsis Norbergi vallas Rosendal, küla Soomes Loviisa linnas Rosendal on ka perekonnanimi, mille kandjate seas on Gunnar Rosendal, rootsi vaimulik (1879–1988) Rosendal on olnud ka mitme laeva nimi: DS Rosendal (1909; kandis seda nime 1909–1952) MF Rosendal (1956; kandis seda nime 1956–1979) MF Skutvik (1969; kandis nime MF Rosendal 1988–1996) MF Stryn (1975; kandis nime MF Rosendal 1998. aastast) Rosendali loss Stockholmis Djurgårdenis Rosendali aed Rosendali lossi lähedal Rosendali loss Skånes Rosendali mõis Ojamaal Rosendali kvartal Stockholmis Rosendali kvartal Uppsalas Rosendali parunimõis Norras Roosendaal Rozendaal Rosendahl Rosenthal Rosental
Žanna Prohhorenko

Žanna Prohhorenko (vene keeles Жанна (õieti Жаннета) Трофимовна Прохоренко) (11. mai 1940 Poltava – 1. august 2011 Moskva) oli vene teatri- ja filminäitleja, Vene NFSV rahvakunstnik (1988). Žanna Prohhorenko filminäitleja karjääri algus kujunes edukaks, ta mängis filmis "Ballaad sõdurist" (1959) Šurat ja filmis "Aga kui see on armastus?" (1961) Ksenija Zavjalovat. Ent hiljem Prohhorenko filmides suuremaid rolle enam ei saanud, ta mängis kõrvalosi ja hiljem episoodilisi rolle. 1964. aastal lõpetas ta Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Ülikooli. Умерла актриса Жанна Прохоренко, звезда «Баллады о солдате»
Pirogovi park

Pirogovi park ehk Pirogovi plats on park Tartus. Park asub Toomemäe nõlva all Ülikooli tänava ja Lossi tänava ääres Teise maailmasõja järel tasandatud varemete kohal. Varem asus seal muuhulgas kohvik ja kino "Central". Pargis asub Nikolai Pirogovi monument. Pirogovi park on traditsiooniline Tartu üliõpilaste ja punkarite[viide?] õllejoomiskoht. Kuna üldjuhul on avalikus kohas alkoholitarbimine keelatud, on sellel teemal kestnud aastaid avalik debatt. Lahendusena on viimastel aastatel Tartu linnavolikogu määrusega lubatud tarvitada Pirogovi Toome nõlva aluse jalgtee ja Ülikooli tänava vahelist tähistatud haljasala suviti (15. märtsist kuni 15. oktoobrini) piknikukohana, kus võib pruukida kuni 6 mahuprotsendiga (k.a) alkohoolseid jooke. Postimees 15. oktoober 2009 - Tartus Pirogovi platsil on reedest õllejoomine keelatud[alaline kõdulink] Tartu Postimees 26. märts 2009 - Pirogovil võib taas lahjat alkoholi juua Õhtuleht 26. märts 2009 - Pirogovi platsil võib jälle õlut juua Avaliku koha määramine, kus alkoholi tarbimine on lubatud, Tartu Linnavolikogu määrus 19.03.2015
Raadi park

Raadi park on suur park Tartu linna kirdeosas, Raadi järve edelakaldal. Park kujunes Raadi mõisa pargina. Park piirneb kirdes Raadi järve ja loodes Narva maanteega. Pargi kagu- ja edelaservas asub endine Raadi kruusakarjäär. Raadi park võeti looduskaitse alla Tartu Linna TSN Täitevkomitee 4.10.1957 otsusega nr 306 (dendropargi osa) ja Tartu Linna RSN Täitevkomitee 29.07.1986 otsusega nr 186 (pargi osa). Pargis kasvab mitmeid haruldasi ja eksootilisi puid (Raadi dendropark). Raadi park koos mõisa peahoone varemega on arvatud ehitismälestiseks. Järve lõunaküljel asus II maailmasõjas hukkunute memoriaalkompleks, mis avati 29. detsembril 1975 ja likvideeriti 2022. aasta septembris. Pargi mõisapargi osa on müüriga piiratud ja ööseks suletav. Selles korraldab Eesti Rahva Muuseum üritusi ja vabaõhunäitusi, koostöös Tartu Kunstimuuseumiga on avatud ka skulptuuripark. Raadi mõisa park peahoone varemega kultuurimälestiste riiklikus registris "Skulptuuripark Raadil", Tartmus (vaadatud 02.08.2024) Raadi pargist Tartu turismiinfo lehel (Internet Archive) "Skulptuuripark Raadil", Tartmus
Kassitoome

Kassitoome on park Tartu kesklinnas. Kassitoome asub Näituse tänava, Baeri tänava ja Oru tänava vahel. Baeri tänav eraldab seda Toomemäest. Pargile on iseloomulik vaheldusrikas reljeef: osalt asub see Rootsi-aegsetel kaitseehitistel, kuid parki jääb ka nn Kassitoome auk ehk Kassiorg ehk Toomeorg, kunagine savi- ja liivakarjäär. Vastandina Toomele kulgevad Kassitoome rajad loogeliselt, avades vahelduvaid vaateid eri tasandeilt. Kassitoome kuulub Tartu vanalinna muinsuskaitsealasse. Arhitektuuriliselt piiravad Kassitoomet Näituse tänava poolt Uus Anatoomikum ja Veski tänava poolt majade tagaküljed, millest kerkivad esile hilisklassitsistlik Karl Ernst von Baeri maja ning 1888. aastal rajatud historitsistlik tellishoone, kus Nõukogude ajal tegutses Eesti Põllumajanduse Akadeemia klubi. Oru tänava äärde jääb endine Tartu linnamuuseumi hoone, Toome-poolses küljes domineerib aga gooti stiilis toomkiriku fassaad, mille kahe torni tipus on tänapäeval vaateplatvorm. Pargis paikneb kaks monumenti: Näituse tänava ääres Uue Anatoomikumi vastas seisab ülikooli rektori, füsioloog Alexander Schmidti monument, teises servas üle Oru tänava jääval kõrgendikul aga skulptuurigrupp "Vjatško ja Meelis Tartu kaitsel", mis kujutab Enn Kippeli noorsoojutustuse "Meelis" tegelasi Tartu lahingus 1224. aastal. Suviti on Kassitoome pargis korraldatud kontserte ja vabaõhulavastusi, näiteks "Lembitu" (lavastajad Ants Viir ja Uno Pant). Talvel on künklik Kassitoome populaarne kelgutajate seas. 1869. aasta juunis toimus Kassitoomel, Toomkiriku valli jalamil esimese eesti üldlaulupeo kiriklik avamine, millel osales kuni 12 000 inimest. Hiljem rajati sinna Tartu ülikooli tenniseväljakud. Vaade Kassitoome augule, 2011 Skulptuurigrupp "Meelis ja Vjatško Tartu kaitsel", 2011 Kassitoomele paigaldatud kiikpingid Kuulutusetulp Oru ja Baeri tänava nurgal Niina Raid Tartu Kassitoome ajaloost I Niina Raid Tartu Kassitoome ajaloost II "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. juuli 2015. Vaadatud 2. märtsil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Niina Raid Tartu Kassitoome ajaloost I Niina Raid Tartu Kassitoome ajaloost II Sergei Scharbe Kaks ajaloolist fotot Kassitoomest Jorma Piir "Kuidas sündis Kassitoome", töö Tartu legendide konkursilt Dorpat.ru: Кошкина горка (Kassitoome)
Tähtvere park

Tähtvere park on park Tartus. Park asub Tähtvere linnaosas, Kreutzwaldi tänava ja Laulupeo puiestee vahel. Pargi suurus on 7,2 ha.
Pjotr Rumjantsev-Zadunaiski

Pjotr Aleksandrovitš Rumjantsev-Zadunaiski (vene Пётр Александрович Румянцев-Задунайский) (4. (ukj 15. jaanuar 1725 Stroenti, Moldova või Moskva – 8. (ukj 19. detsember) 1796 Tašan, Zenkovski maakond, Väikevene kubermang) oli Venemaa riigitegelane ja sõjaväelane, aastast 1770 kindralfeldmarssal. Krahv (a-st 1744). Krahv Rumjantsev paistis väejuhina silma neljandas (1768–1774) ja viiendas (1787–1792) Vene-Türgi sõjas. Silmapaistvate võitude eest neljandas Vene-Türgi sõjas pälvis ta nii feldmarssali tiitli kui ka austava lisanime Zadunaiski. Tema isa Aleksandr Rumjantsev, keiser Peeter I lähikondlane, abiellus Peetri korraldusel keisri soosiku Maria Matvejevaga ja saadeti kohe Venemaa saadikuks İstanbuli. Venemaale jäänud Maria Rumjantseval sündis poeg, kes nimetati keisri auks Pjotriks. Sellepärast oli tolle aja Peterburi seltskonnas laialt levinud teadmine, et Pjotr Rumjantsev-Zadunaiski on Peeter I vallaspoeg. Pjotri ristiema oli keisrinna Katariina I. Книжные подвиги незаконного внука Петра I
Kanali park

Kanali park on park Tartus Annelinnas. Pikliku ja kitsa kujuga park asub Anne kanali ja Pika tänava vahel, Turusilla ja Sõpruse silla vahelisel alal. Pargi pindala on 4,8 ha. Pargi Turusilla-poolne osa Vaade Anne kanalile ja Kanali pargile Sõpruse sillalt, 2009 sügis Vaade teiselt poolt kanalit 2015 suvi
Mathieseni park

Mathieseni park on park Tartus, mis asub Ludvig Puusepa tänava ja Nikolai Lunini tänava vahel. Park on alguse saanud endisest, 1938. aastal professor Andres Mathieseni rajatud puukoolist, kust on pärit enamik kohe pärast Teist maailmasõda Tartusse istutatud puudest. "Tartu Mathieseni pargile tõotab tulla uus elu" Tartu Postimees, 27. märts 2012 "Mathieseni park võtab ilmet" Tartu Postimees, 25. august 2014
Ülejõe park

Ülejõe park (varem Tammsaare park) on park Tartus. Park asub Narva maantee ja Emajõe vahel Kaarsilla ja Vabadussilla vahelisel lõigul. Pargis asuvad Hugo Treffneri monument ja Friedebert Tuglase mälestusmärk.
Ropka park

Ropka park (ka Ropkamõisa park) on park Tartus, Ropka linnaosas. Park on endine Ropka mõisa park. Pargi suurus on 12 hektarit. Pargist läheb läbi Ropka tee.
Peeter Põllu plats

Peeter Põllu plats (varem Politsei plats, ka Politseiplats, ka Oktoobri väljak) on park Tartu kesklinnas. Park asub Vabaduse puiestee, Munga tänava, Kompanii tänava ja Gildi tänava vahel. 1. detsembril 2008 avati platsil Haridus- ja Teadusministeeriumi ees Eesti Vabariigi esimese haridusministri Peeter Põllu monument. 2015. aastal anti pargile Peeter Põllu nimi. Samal aastal hakati parki paigaldama mälestuspinke Tartuga seotud inimestele. Peeter Põllu platsile on paigaldatud järgmised nimelised pingid: 29. juunil 2015 – Lucia Rohtlaane mälestuseks; 17. augustil 2015 – kirjanik Helmi Mäelo mälestuseks; 23. oktoobril 2015 – Elle Tariku mälestuseks; 21. novembril 2015 – Eesti Haridustöötajate Liidu auks; 7. jaanuaril 2016 – Aarne Tõldsepa mälestuseks; 17. mail 2019 – Karl Karlepi mälestuseks. Politseiplatsi nimi võeti kasutusele tõenäoliselt juba 19. sajandi lõpus, mil selle platsi äärsesse hoonesse asus Liivimaa kubermangu Tartu linna politseivalitsus. Teine Politseiplatsist vanem ajalooline nimetus, mis on olnud sellega ka paralleelselt kasutusel, on Lihaturg, Lihaturg oli osa Söögiturust. Lihaturgu piiritles muust Söögiturust pangamaja ehitamine Raekoja platsi ehk Suurturu serva. Hiljem jäi Lihaturu nimi üle Gildi tänava, praeguse Tartu Linnaraamatukogu Emajõe-poolse külje pool olevale platsile, kus lihaturgu kuni praeguse Tartu turuhoone valmimiseni 1938. aastal edasi peeti.1973.aastal paigaldati sinna mälestuskivi 48le Suures Isamaasõjas teenistuskohustuste täitmisel hukkunud miilitsatöötajale. Politseiaed KNAB: kohanimeandmebaasi avaleht - Eesti Keele Instituut, www.eki.ee, (vaadatud 30.01.2022) "Mis nime võiks kanda haridus- ja teadusministeeriumi hoone ees asuv plats?". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. veebruar 2018. Vaadatud 22. veebruaril 2018. Avati Helmi Mäelo mälestuspink Postimees 17. august 2015 "Nimelised pargipingid". Tartu linna koduleht. Vaadatud 20.05.2019. "Legendaarne eripedagoogide koolitaja Karl Karlep sai mälestuspingi". Õpetajate Leht. 19.05.2019. Vaadatud 20.05.2019.