laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Metsaühistu

Metsaühistu on piirkondlikke ja ühiste huvidega metsaomanikke koondav organisatsioon, kus pakutakse metsanduslikku nõustamist ja mitmesuguseid metsamajanduslikke teenuseid. Metsaseadusega on määratud, et metsaühistu on mittetulundusühing või tulundusühistu, mille põhikirjaline tegevus on metsa majandamine ning mille liikmed on füüsilised ja eraõiguslikud juriidilised isikud, kellel on metsamaad. Eestis on ligi 30 aktiivselt tegutsevat metsaühistut. Metsaühistute kontaktid on koondatud erametsaportaalis. Organiseerida piirkonnas ühiste huvidega metsaomanikud Metsaomanike nõustamine, nõustamisteenuse osutamine Ühistegevus, ühisürituste organiseerimine (kokkusaamised, väljasõidud, konkursid, võistlused) Teabe edastamine metsaomanikele, teabepäevade korraldamine Abistab toetuste taotlemisel, toetuse taotluste koostamine (EMK, PRIA) Huvide kaitse kohalikul tasandil (jahiõigus, keskkonnakaitselised piirangud jms) Ühise majandustegevuse korraldamine (näiteks puidu ühismüügi organiseerimine, liikmete koostöö organiseerimine metsatööde korraldamisel jne) Metsaühistu liikmeks saavad astuda kõik füüsilised ja eraõiguslikud juriidilised isikud, kellel on metsamaa. Eestis on umbes 113 000 erametsaomanikku, kelle seas metsaühistutega liitunuid üle 12 tuhande. Seevastu ühistutesse koondunud metsaomanike omandis oleva erametsamaa pindala on üle 500 000 ha ehk pea pool erametsamaa kogupindalast (aastaraamatu Mets 2016 andmetel on erametsamaa pindala üle 1 miljoni hektari). Metsaühistud tegutsevad enamasti mittetulundusühingutena või tulundusühistuna, mille kõrgeimaks juhtorganiks on liikmete üldkoosolek, mis otsustab nii põhikirja muutmist, määrab ja kutsub tagasi juhatuse liikmeid ning kinnitab majandusaasta aruande. Üldkoosolekul otsuste tegemisel on igal liikmel üks, teistega võrdne hääl. www.eramets.ee/metsauhistute-kontaktid
Viking Motors

Viking Motors AS on Eesti automüügi ettevõte, mille asutas 1993. aastal Peeter Kalli. Firma alustas tegevust Volvo sõiduautode müügi ja hoolduse/remondiga Tallinnas aadressil Paldiski mnt 135. 1995. aastal sõlmiti Saabi ja Jaguari esinduslepingud. Opeli müüki alustas firma Tallinnas 1999. aastal juba uuel aadressil Tammsaare tee 51. Aastal 2000 alustati Opeli müüki ka Ida-Virus ja edasiseks kohalikuks esindajaks oli Viking Motors Ida-Viru, mida juhtis Elgudza Kopaladze. Peagi lisandusid firma müügiportfelli veel ka kõik muud GM Euroopa turul müüdavad autod. Nendeks olid Cadillac, Chevrolet, Hummer ja Corvette. Firmal oli suur areng ja laienemine Balti riikidesse. Viking Motors ostis SAAB autode maaletooja Lätis E&S Auto SIA, mille nimi muutus Viking Motors SIA -ks. Ka Lätis lisandusid Cadillac, Corvette ja Hummer. Samal ajal avati ka esindus Leedus Kaunases. 2008/2009 tõi maailmamajanduses tõsised muutused ja endine maailma suurim autokontsern General Motors pankrotistus, asuti likvideerima oma kaubamärke. Nii kadusid maailmakaardilt Saab, Hummer, Saturn ja Pontiac. Cadillac Europe / Kroymans pankrotistus Hollandis 2009. aastal ja seega kadusid need kaubamärgid Balti turgudelt lõplikult. Viking Motors SIA müüdi edasi Northern Viking SIA-le ja Leedus toimiv esindus suleti. Peeter Kalli müüs firma Viking Motors AS 2012. aasta juunis Tallinna Kaubamaja Grupile ning lahkus autoärist pärast 33 aastat autokaubanduses. https://money.cnn.com/2009/06/01/news/companies/gm_bankruptcy/ https://tehnika.postimees.ee/865728/viking-motorsi-omanik-tuli-aeg-loobuda
1. Lennuväedivisjon

1. Lennuväedivisjon (kuni 13. maini 1939 Üksik Lennuväedivisjon nr. 1) oli aastatel 1930–1940 eksisteerinud Õhukaitse koosseisu kuulunud Rakveres paiknenud 1. diviisi operatiivalluvuses Eesti lennuväeosa. 21. mail 1939 jõustunud koosseisu järgi kuulusid divisjoni koosseisu staap, kaks salka, tehnika-, majandus-, sanitaarjaoskond ja divisjonikomando, kokku 96 meest. Divisjon luges ennast lennuväe vanima üksuse – lendurite (pool)roodu – järglaseks, mis oli moodustatud 21. novembril 1918 Inseneriväe pataljoni koosseisus selle ülema kohusetäitja Nikolai Petersoni käskkirjaga ning tähistas oma aastapäeva selle üksuse moodustamise päeval. Üksik lennuväedivisjon nr. 1 moodustati tegelikult 1. juulil 1930 Rakveres asunud senise 1. eskadrilli ümberformeerimise teel. Seni Lennuväerügementi kuulunud 1. eskadrill oli relvastatud Gordou Leseurre GL.22 hävituslennukitega. Kuna uute koosseisude järgi pidi üksus sõja korral operatiivselt alluma 1. diviisi staabile ning tegutsema eelkõige selle huvides, siis loodi divisjonis ka luuresalk juba vananenud de Havilland DH.9 lennukitel. 1932. aastal lisandus veel üks salk Letov Š-228E luure- ja kergeid pommituslennukeid. Ning kui 1934. aastal loobuti lõplikult GL.22 hävituslennukite kasutamisest, siis viidi divisjoni koosseisu ka seni Tallinnas asunud Hawker Hart pommituslennukite salk. 1936. aastal loobuti ka viimaste DH.9 lennukite kasutamisest. 1938. aastal oli üksus sunnitud loovutama Letov Š-228E luure- ja pommituslennukid Tartus asunud Üksikule Lennuväedivisjonile nr 2. 1939. aastal viidi divisjoni uueks II salgaks üle seni Üksikus merelennusalgas kasutusel olnud Hawker Harti lennukid. Divisjon likvideeriti 1940. aasta sügisel pärast Eesti Vabariigi annekteerimist Nõukogude Liidu poolt. Karl Haas, 1930–1934 Valfried Gutmann, 1934–1937 Hugo Jaanson, 1937–1940 Gordou Leseurre GL.22, 1930–1934 de Havilland DH.9, 1930–1936 Avro 504K ja R, 1930–1936 Letov Š-228E, 1932–1938 Hawker Hart Mk. II, 1934–1940 PON-1a, 1937–1940 Frederik Gerdessen, Toivo Kitvel, Johannes Tilk. Aeg, mehed, lennukid. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2001, lk 192. Arvo Lennart Vercamer ja Toivo Kitvel. "Põhjakotkad 2. Eesti lennukid 1918. aastast kuni 1940. aastani". Külim, Tallinn 2015 Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). "Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani". Tallinn, 2011.
Kunnati laht

Kunnati laht on Kõiguste lahe sisemaapoolne osa. Laht piirneb Kõiguste, Laevaranna ja Kungla külaga. Lahe veepeegli pindala on 2,56 km2. Kunnati laht Eesti looduse infosüsteemis Kunnati laht Eesti looduse infosüsteemis
Heiki Arike

Heiki Arike (5. mai 1965 – 9. oktoober 2018) oli Eesti poliitik ja kaitseliitlane. Ta õppis aastatel 1983–1990 Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille lõpetas ökonomistina. Aastatel 1984–1986 oli ta sundajateenistuses Nõukogude relvajõududes. 1992–1993 töötas Tartu siseasjade valitsuses, Tartu politseiprefektuuris ning siseministeeriumi asekantslerina. Aastatel 1993–1994 oli Arike ERSP esindajana siseminister Mart Laari valitsuses. Järgnevatel aastatel on ta töötanud mitmel ametikohal aktsiaseltsides Medisk ja Eesti Raudtee. 2005., 2006. ja 2007. aastal täitis ta teenistuskohustusi Maaväe staabis Kevadtormi CIMIC spetsialistina. Ta on olnud riigikaitseõpetaja Tallinna Teeninduskoolis ja Jakob Westholmi Gümnaasiumis. 1999–2013 oli Arike Kaitseliidu Toompea malevkonna pealik (auastmelt major) ning juhtis 2011–2015 Kaitseliidu Peastaabis avalike suhete osakonda. Biograafia Toompea malevkonna kodulehel Joobetunnustega roolist tabatud Heiki Arike lahkus ametist. Postimees, 28. september 2015 Suri endine siseminister Heiki Arike, Postimees Haud Tallinna Metsakalmistul
Zastron

Zastron on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas, Mohokare valla halduskeskus. Zastron on asutatud 1876. aastal. Linn on saanud nime Oranje Vaba Riigi presidendi J. H. Brandi abikaasa Johanna Sibella Zastroni järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zastroni elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,8%, valgeid 4,1%, värvilisi 0,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 69,2% inimesi, koosa keelt 22,4%, afrikaani keelt 5,1% ja teisi keeli 3,3%. Zastron South Africa History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/462004 https://census2011.adrianfrith.com/place/462005
Polükroomia

Polükroomia ehk polükroomsus ehk mitmevärvilisus (kreeka polychrōmos, sõnadest poly- 'palju' ja chrōma 'värv') on kunstiteose või arhitektuurielemendi katmine mitme värviga ja kullaga. Kasutusel skulptuuris, arhitektuuris, keraamikas ja kunstkäsitöös. https://en.wiktionary.org/wiki/polychrome Kunstileksikon. Tallinn, 2000, lk 408 http://www.beyars.com/kunstlexikon/lexikon_7123.html M.K. Combsi artikkel polükroomiast antiikkunstis ja selle retseptsioonist hilisemal ajal (inglise keeles) True Colors. Smithsonian Magazine, 2008 Gods in Color: Polychromy in the Ancient World. Legion of Honor Museum, näituseinfo 2018 (inglise keeles) http://buntegoetter.liebieghaus.de/en
Rouxville

Rouxville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas Mohokare vallas. Rouxville on asutatud 1864. aastal. Linn on saanud nime vaimuliku Pieter Roux' järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rouxville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,9%, valgeid 3,7%, värvilisi 2,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,4%. Sotho keelt pidas emakeeleks 57,5% inimesi, koosa keelt 31,9%, afrikaani keelt 7,1%, inglise keelt 1,0% ja teisi keeli 2,5%. Rouxville history Rouxville information https://census2011.adrianfrith.com/place/462006 https://census2011.adrianfrith.com/place/462007
Hopetown

Hopetown on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Thembelihle valla halduskeskus. Hopetown on asutatud 1850. aastal. 1867. aastal leiti Hopetowni lähedal Lõuna-Aafrika Vabariigi esimesed teemandid. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hopetowni elanikest värvilisi 73,16%, mustanahalisi aafriklasi 18,81%, valgeid 6,90%, India või Aasia päritolu inimesi 0,67% ja teisi 0,47%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 88,11% inimesi, koosa keelt 7,16%, tsvana keelt 1,50% ja inglise keelt 1,27%. Hopetown Karoo Information Diamond History in Kimberley Experience Northern Cape https://census2011.adrianfrith.com/place/374001
Ferdinand-Voldemar Tõnso

Ferdinand Voldemar Tõnso VR I/3 (1. detsember 1890 Tallinn – 8. detsember 1973 Tallinn) oli Eesti piirivalvur, sõjaväelane (kolonelleitnant, 1935) ja sporditegelane. Ta lõpetas Tallinna linnakooli. Töötas aastail 1909-1912 vagunitehases Dvigatel ametnikuna. Sõjaväeteenistusse astus 7. novembril 1912 2. Tallinna piirivahtide brigaadi, kust 1915. aastal komandeeriti Gattšina lipnikekooli, mille lõpetas 12. märtsil 1916. Määrati teenistusse 262. tagavarapataljoni ja sealt samal aastal 18. mail Põhjarinde 70. Rjaški polku. 5. juunil 1917 viidi Tõnso leitnandi aukraadis üle 1. Eesti jalaväepolku ja määrati tagavarapataljoni 4. roodu ülemaks. 1. Eesti polgu 1. pataljoni Muhus vangilangemise puhul nimetati nende rood polgu 4. rooduks ja saadeti Viru maakonda elanikke Vene väeosade rüüstamise eest kaitsma. Eesti väeosade demobilisatsiooni puhul lahkus Tõnso 5. aprillil 1918 sõjaväeteenistusest. Töötas selle järele omakaitse ja kaitseliidu organisatsioonides. Vabadussõja alguses 1918. aastal määrati Tõnso piirivalve organiseerijaks ning 1. veebruaril 1919 rannavalve ülemaks. Ümberformeerimisega määrati Tõnso 23. detsembril 1919 piirivalve valitsuse ülema abiks, 15. aprillil 1920 7. piiriküti pataljoni ülemaks, 1. jaanuaril 1921 merejõudude rannavalve osakonna ülemaks. Uue piirivalve formeerimisel 1923. aastal määrati Tõnso piirivalve Tallinna jaoskonna ülemaks. Teenis seejärel Haapsalus piirivalve Lääne jaoskonna ülemana, 1940. aasta suvel viidi üle Narva jaoskonna ülemaks. 1940. aasta oktoobris, peale Eesti piirivalve likvideerimist, vabastati ta teenistusest. Töötas seejärel ametnikuna Saku õlletehases. 31. augustil 1928 loodi spordiliit "Läänela", mille esimeheks valiti piirivalve Lääne jaoskonna ülem Ferdinand Tõnso, kes juhtis "Läänelat" kuni Nõukogude okupatsioonini, mis lõpetas seltsi tegevuse. Tõnso sportliku tegevuse kohta on teada, et ta on võistelnud kergejõustikus, harrastanud jalgpalli ja tennist. 1941. aastal mobiliseeriti Punaarmeesse. Teenis 925. laskurpolgus, mis kuulus 249. Eesti Laskurdiviisi koosseisu. Hiljem oli ta 1. Eesti tagavarapolgus. Arreteeriti 12. veebruaril 1944 ja sama aasta augustis mõisteti ta 10 aastaks vangi. Süüdistati nõukogudevastase grupi liimeks olemises Punaarmees. Vabanes 1956. aastal. Lipnik – 1916 Alamleitnant – 1916 Leitnant Alamkapten – 1918 Kapten – 1920 Major – 1924 Kolonelleitnant – 1935 Püha Stanislavi orden, III järk mõõkadega Vabadusrist, I liigi 3. järk Eesti Punase Risti mälestusmärk, II järgu I aste – 1934 Ohvitseride andmebaas Hauaplats Liiva kalmistul
1898

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1894 | 1895 | 1896 | 1897 | 1898 | 1899 | 1900 | 1901 | 1902 | ► | ►► 1898. aasta (MDCCCXCVIII) oli 19. sajandi 98. aasta. Asutati Tartu Jalgrattasõitjate Selts "Taara". Eginhard Friedrich von Unger-Sternberg[küsitav] asutas Kärdla Vabrikutööliste Luubisõidu ja Kalapüügi Seltsi. See on esimene kalurite selts Eestis. Loodi Peterburi Eesti Käsitööliste Vastastikuse Abistamise Selts. Georg Hackenschmidt sai esimese Eesti harrastussportlasena Euroopa meistriks klassikalises maadluses. ... ... ... ... ... ... ... 30. juuli – Will Keith Kellogg leiutas maisihelbed.. ... 1. september – Inglise füüsik Ernest Rutherford avaldas artikli uraani omaduste kohta, milles tõi sisse alfa- ja beetaosakeste mõiste, näidates nende tekitatud erinevat mõju elektrilaengutele. ... ... ... 6. jaanuar – Voldemar Vaidem, Eesti sõjaväelane 3. veebruar – Alvar Aalto, soome arhitekt ja disainer 10. veebruar – Bertolt Brecht, saksa näitekirjanik, lavastaja ja luuletaja 4. märts – Georges Dumézil, prantsuse võrdlev keeleteadlane ja usundiloolane 20. märts – Eduard Wiiralt, eesti graafik 22. märts – Jüri Kurvits, Eesti sõjaväelane 18. mai – Hindrek Luhari, Eesti sõjaväelane 1. juuni – Johannes Rammul, eesti raadiotööstur 5. juuni – Federico García Lorca, hispaania näitekirjanik ja luuletaja 17. juuni – Maurits Cornelis Escher, hollandi kunstnik 22. juuni – Erich Maria Remarque, saksa kirjanik 26. juuni – August Alekõrs, Eesti kohtunik 21. oktoober – Eduard Pütsep, eesti maadleja 19. november – William Sheldon, USA psühholoog 21. november – René Magritte, Belgia maalikunstnik ja graafik 14. jaanuar – Lewis Carroll, briti kirjanik 20. märts – Ivan Šiškin, vene maalikunstnik 30. juuli – Otto von Bismarck, saksa poliitik, esimene riigikantsler 16. detsember – Pavel Tretjakov, vene kunstikoguja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 159
Mortara

Mortara on linn Itaalias Lombardia maakonnas Pavia provintsis. Linna ajalugu ulatub tagasi 4. sajandisse. Mortara vaatamisväärsusteks on 14. sajandist gooti stiilis San Lorenzo katedraal, Sant'Albino kirik ja Madonna del Campo pühamu 12. sajandist Tommasino da Mortara freskodega. Mortara köök on kuulus hanesalaami, hane- ja sealihast vorsti poolest, mida on siin valmistatud juba alates 13. sajandist. https://demo.istat.it/?l=it Mortara valla ametlik koduleht (itaalia keeles)
Lipulaev

Lipulaev on sõjalaev, kus asub laevade koondise või üksuse ülem koos vajaliku juhtimiselemendiga või vastava funktsiooni täitmiseks määratud sõjalaev. Lipulaevaks võidakse nimetada ka juhtivat või suurimat laeva tsiviillaevanduse organisatsioonis. Lipulaevaks kutsutakse ka tehnilist, majanduslikku või ühiskondlikku saavutust, mis on eeskujuks teistele omalaadsetele. Lipulaevaks määratakse tavaliselt laevastiku lahinguvõimsaim või suurim, sageli ka tuntuim laev. Lipulaeval on sageli täiendavad sidevahendid ja suuremal laeval ka eraldi staabiruumid. Suuremal laevastikukoondisel võib olla lisaks lipulaevale eraldi staabilaev. Lipulaev ei pruugi olla alati konkreetne määratud laev laevade üksuses, vaid selleks võib saada üksuse ülema poolt valitud üksuse laev, mille pardale ta asub operatsiooni või väljasõidu ajaks. Laevastiku üksuse ülemal on oma kinnitatud ametivimpel, mis heisatakse masti vastava isiku pardale saabumisel või mõne riigi mereväes hoitakse mastis kogu aja, sõltuvalt traditsioonist. Hävitajate juhtlaev Staabilaev Staabi- ja toetuslaev
Pahkmikornament

Pahkmikornament, ka kõhrornament on kõrvalestakujuliselt keerdunud plastiline ornamendimotiiv (kõrvorvand), iseloomulik hilisrenessansile ja varabarokile, mida on nimetatud ka manerismiperioodiks kunstis. Pahkmikornament tekkis 17. sajandi alguses hollandi meistrite hõbesepises. See levis Madalmaadest Prantsusmaa ja Saksamaa aladele, seejärel teiste Põhja-Euroopa maade mööblikujundusse ning tarbekunsti. Pahkmikornamendi järgi on üks barokk-kunsti stiilisuund nimetatud pahkmikstiiliks. Eesti kunstis leidub pahkmikornamenti 17. sajandi keskpaiga hauaplaatidel, vappepitaafidel, kirikumööbli, kantslite ja altarite kujunduses. Pahkmikornamenti viljelnud meistreid Eestis: Joachim Winter, Berendt Lorentz, Elert Thiele, Franz Hoppenstätt, Andreas Michelson. Kõrvorvanditega raamistatud pühakujusammas Grünsfeldis, Baden-Württemberg Epitaaf Eckernförde Püha Nikolause kirikus Hans Gudewerth noorema nikerdatud raamistuses Pahkmikornamendiga raamitud supraport ühe Braunschweigi majaportaalil Berendt Lorentzi nikerdatud altariretaabel Ridala kirikus Tallinna Pühavaimu kiriku väär, Elert Thiele puunikerdus Tundmatu meistri nikerdatud kantsel Tallinna Pühavaimu kirikus Christian Ackermanni valmistatud kellaraamistus, Pühavaimu kirik Tallinnas Auricular style Encyclopædia Britannica Kunstileksikon. Tallinn, 2000, lk. 392 1341 Hauaplaat peremärgi, pahkmikornamendi ja tekstikartussidega, 1667 (paas) kultuurimälestiste riiklikus registris 1393 Friis figuraal- ja ornamentaalreljeefidega, E. Thiele, 1667, J. Ambrust, 1696 (puit, polükroomia) kultuurimälestiste riiklikus registris 17137 Kantsel, Fr. Hoppenstätt, 1648 (puit, polükroomia) kultuurimälestiste riiklikus registris 16112 Altar, J.Winter, 1630 (dolomiit, õli) kultuurimälestiste riiklikus registris
Lembolovo

Lembolovo (vene keeles Лемболово; soome keeles Lempaala) oli küla Venemaal, ajaloolisel Ingerimaal; praeguse haldusjaotuse järgi Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis. Küla on esimest korda mainitud 14. sajandil. Lembolovo on olnud ingerlaste küla. Lembolovo oli ajaloolise Lempaala kihelkonna keskus. Külas oli Lembolovo kirik, mis suleti 1935. 1936-1937 lõhuti kirik maha.
Uschodi metroojaam

Uschodi metroojaam (vene keeles Восток (Vostoki metroojaam), valgevene Усход (transkribeerituna Ushodi metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Pieršamajski rajooni territooriumil Uschodi linnaosas. Jaama hakati ehitama 1986. aastal ja jaam avati sama aasta 31. detsembril. Kuni 2007. aastani oli see liini lõppjaamaks. Jaam asub Valgevene rahvusraamatukogu hoone lähistel, üks hoone sissepääsudest asubki raamatukogu maa-aluses vestibüülis. Jaam on lisaks linnaosale saanud nime ka samanimelise kosmoseprogrammi järgi. Metroojaam on rajatud stiliseeritud kosmoseprogrammi kujutisena, kus selle aknad on kujundatud kosmoselaeva illuminaatoritena. Jaam moodustab üheainsa võlvialuse, mis Minski metroojaamadest ainulaadsena on valmistatud peaaegu täielikult katmata raudbetoonist, üksnes seinte alaosas ja uste juures on vooderdisena kasutatud halle ja punaseid graniitplaate. Jaam on Minski metroojaamadest maapinnale kõige lähemal – see asub kõigest kahe meetri sügavusel. http://www.urbanrail.net/eu/by/minsk/minsk.htm  Uschodi metroojaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Infot jaama kohta (vene keeles)
Künnisemaa

"Läku mätas" suunab siia. Mullutu-Suurlahe saare kohta vaata artiklit Läku mätas (Mullutu-Suurlaht). Künnisemaa (ka Läkumätas) on 0,7 hektari suurune laid Saare maakonnas Saaremaa vallas Muratsi külas Sepamaa lahes Muratsi poolsaarest 200 meetri kaugusel läänes. Saare rannajoone pikkus on 592 meetrit. Laid on piklik loode-kagu sihis. Läkumätas Eesti looduse infosüsteemis
James Comey

James Brien Comey juunior ((inglise hääldus: [ˈkoʊmi]; sündinud 14. detsembril 1960) on Ameerika Ühendriikide advokaat, kes oli 2013. aastast Föderaalse Juurdlusbüroo (FBI) 7. peadirektor kuni vallandamiseni president Donald Trumpi poolt 2017. aasta mais. Aastatel 2003–2005 töötas ta president George W. Bushi administratsioonis asejustiitsministrina. Ta oli kuni 2016. aastani Vabariikliku Partei liige. Josh Gerstein (9. mai 2017). "Trump shocks with ouster of FBI's Comey". Politico (inglise keeles). Vaadatud 9. oktoober 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Nick Gass (7. juuli 2016). "FBI director says he's no longer a registered Republican". Politico (inglise keeles). Vaadatud 9. oktoober 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  James Comey – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis James Comey Twitteris
Nursultan Nazarbajevi rahvusvaheline lennujaam

Nursultan Nazarbajevi rahvusvaheline lennujaam (endise nimega Astana rahvusvaheline lennujaam; IATA: TSE, ICAO: UACC) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Kasahstanis. Lennujaam asub umbes 16,7 kilomeetrit Astanast. Lennujaamas on üks lennurada, mis on 3500 meetrit pikk. Lennujaama läbis 2017. aastal 4 294 145 reisijat. Koduleht (kasahhi, vene ja inglise keeles)
Ivato rahvusvaheline lennujaam

Ivato rahvusvaheline lennujaam (IATA: TNR, ICAO :FMMI) on rahvusvaheline lennujaam Madagaskaril. Tegu on riigi peamise lennujaamaga ning lennujaam asub umbes 16 kilomeetri kaugusel Madagaskari pealinnast Antananarivost. Lennujaam on Madagaskari rahvusliku lennufirma Air Madagascari kodulennujaam.
Cancúni rahvusvaheline lennujaam

Cancúni rahvusvaheline lennujaam (IATA: CUN, ICAO: MMUN) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Mehhikos Cancunis. Tegu on Mehhikos reisijate arvult teise lennujaamga. 2017. aastal läbis lennujaama 23 601 509 reisijat.
London City lennujaam

London City lennujaam (IATA: LCY, ICAO: EGLC) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Suurbritannias Londonis umbes 11 kilomeetri kaugusel Londoni kesklinnast. Lennujaama läbis 2017. aastal 4,53 miljonit reisijat. See oli suuruselt viies Londonit teenindav lennujaam ja Suurbritannias reisijate arvult 14. kohal.
Lublini lennujaam

Lublini lennujaam (IATA: LUZ, ICAO: EPLB) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Poolas Lublini lähedal Świdnikis. Lennujaama läbis 2017. aastal 430 346 reisijat. Lennujaama lendab regulaarselt viis lennufirmat: easyJet, flybmi, LOT Polish Airlines, Ryanair, ja Wizz Air.
Tocumeni rahvusvaheline lennujaam

Tocumeni rahvusvaheline lennujaam (IATA: PTY, ICAO: MPTO) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Panama pealinnas Panamás. Lennujaam on Copa Airlinesi kodulennujaam. Lennujaama läbis 2017. aastal 15 616 065 reisijat. 2023. aastal avati lennujaama juures Panamá metroo metroojaam.
Saeed Bin Ali Bin Wahf Al-qahtani

Saeed Bin Ali Bin Wahf Al-qahtani (araabia keeles:سعيد بن علي بن وهف القحطاني; sündinud 1951 Qahtani maakonnas Al-Areenis;surnud 1. oktoober 2018 Ar-Riyāḑis) oli Saudi Araabia imaam ja kirjanik, kes on kirjutanud 80 teost, neist kuulsaim ja tähtsaim on ''Moslemite kindlus (حصن المسلم)''. Ta suri esmaspäeval, 1. oktoobril 2018. Saeed Bin Ali bin Wahf Al Qahtani kõige tähtsamate tööde seas on: in Ahkāmi Sūrati al-Mā'idah Mursyid al-Mu'tamir wa al-Hājj wa az-Zāir fi dhaui al-Kitāb wa as-Sunnah Al-Umrah wa al-Hājj wa az-Ziyārah fi dhaui al-Kitāb wa as-Sunnah Birr al-Wālidain Mafhūm, wa Fadhāil wa ādāb wa Ahkām fi dhaui al-Kitāb wa as-Sunnah Shilatu al-Arhām Mafhūm, wa Fadhāil wa ādāb wa Ahkām fi dhaui al-Kitāb wa as-Sunnah Hishnu al-Muslim Manāsik al-Hājj wa al-'umrah fi al-Islām fi dhaui al-Kitāb wa as-Sunnah Ramyu al-Jamarāt fi ḍaui al-Kitāb wa as-Sunnah wa Ātsar ash-Shahābah Ar-Ribā adhrāruhu wa astāruhu fi dhaui al-Kitāb wa as-Sunnah Zakātul fithri fi dhaui al-Kitāb wa as-Sunnah Ash-Shiyāmu fi al-Islām fi dhaui al-Kitāb wa as-Sunnah Syarh Asmā'u al-Husnā fi dhaui al-Kitāb wa as-Sunnah Thahūru al-Muslim fi dhaui al-Kitāb wa as-Sunnah Āfāt al-Lisān fi dhaui al-Kitāb wa as-Sunnah Al-Jihād fi Sabilillah Nūr as-Sunnah wa Zhalamāt al-Bid'ah Al-Jihād fi Sabilillah Fadhluhu wa Murātabahu wa Asbābu an-Nashri 'alal a'dā' Shalātu al-Musāfir Mafhūm wa Anwā' wa Ādāb wa Darajāt wa Ahkām Sheikh Saeed bin Ali bin Wahf al-Qahtani suri esmaspäeval, 1. oktoobril 2018 ja tema matuseid peeti samal päeval Al-Rajhi mošees Ar-Riyāḑis.