Varjefotograafia

Varjefotograafia on fotograafia liik, kus kasutatakse pildistamisel spetsiaalset ehitist (varjet), mille eesmärgiks on varjata fotograafi pildistatava objekti, tavaliselt loomade-lindude eest. Fotovarje abil saadakse pildistatavale palju lähemale, kui see tavaliselt võimalik oleks. Paljud loomad, eriti metsalinnud ja -imetajad, on väga inimpelglikud ning nende lähedusse sattudes põgenevad nad eemale ja hea pildi saamine on sisuliselt võimatu. Varjefotograafia peamiseks eesmärgiks on luua fotograafile võimalus pildistada lähedalt metsloomi ja linde, ilma neid eemale peletamata või häirimata. See annab võimaluse teha neist fotosid neile loomulikus elukeskkonnas, samal ajal nende käitumist ja teguviise mõjutamata. Varjeid on mitmesuguseid: need erinevad kuju, suuruse, materjali, hinna, statsionaarsuse jms poolest. Varjeid liigitatakse tüüpideks vastavalt ümbritsevale keskkonnale ja pildistatavale objektile. Lihtsaim on varjena kasutada tavalist maskeerimisvõrku, mis asetatakse näiteks põõsaste või kivide vahel oleva tühimiku ette. Samuti võib maskeerimisvõrguga katta ka fotograafi ennast. Lisaks on olemas n-ö pop-up fotovarjed (varjetelk), mida saab osta valmis kujul vajaliku suuruse ja kujuga ning mis kujutavad endas põhimõtteliselt telki, mis on loodud spetsiaalselt pildistamiseks. Varjetelgina saab kasutada ka tavalist telki. Nende eeliseks on lihtsus, odav hind, kerge transport ja hõlbus kokkupandavus . Suuremad varjed võivad olla ehitatud kividest, betoonplokkidest, tellistest, puidust jm. Samuti võib neid ehitada taaskasutatavatest materjalidest, mida on varem kuskil mujal kasutatud (vanad konteinerid, haagissuvilad jm). Esimest sellist kommertsvarjet pakuti kohalike linnuvaatlejate poolt kasutamiseks Kataloonias. Varje ehitati plastprügikastist, mis pöörati tagurpidi, ühele küljele lisati peegelkattega klaas ja teisele sisenemiseks uks. Suuremate varjete eeliseks on suur kasutajamugavus ja vastupidavus. Nendes on tihti olemas tualettruum ja võimalused magamiseks, mis võimaldavad varjes viibida tunde. Lisaks on olemas veel tornvarjeid, mis võimaldavad jäädvustada puudel pesitsevaid linde, ning ujuvvarjed, mille abil on võimalik lähemale saada veelindudele . Võttes arvesse edasiminekuid digitaalfotograafias, on kommerts-varjefotograafiast saanud kasvav fenomen turismi- ja ökoturismisektorites. Üha enam metsiku looduse entusiaste soovivad osa võtta organiseeritud metsloomade ja -lindude fotoreisidest, mis sisaldavad ühte või enamat varje kasutust. Soovitakse teha pilte külastatavale kohale sümboolsetest või atraktiivsetest liikidest, mis ilma varjeteta oleks väga keeruline. 2019. aasta seisuga pakuvad parimaid varjefotograafia reise Ungari, Soome, Bulgaaria ja Hispaania. Kotkad, hundid, karud jm on populaarseimad liigid, mida neis riikides varjete abil pildistatakse. Eestis on võimalik kommertsvarjetest pildistada peamiselt karusid, kotkaid, tetresid ja veelinde. Maailmas üks tuntumaid varjefotograafe ja kommertsvarjete teenuse pakkujaid on Ungarist pärit loodusfotograaf Bence Mate. Sõltuvalt liikidest või asukohast, kasutatakse varjet enamasti varahommikul või hilisõhtul. Varjesse peab sisenema veel pimedas enne päikesetõusu või peale päikeseloojangut. Sellised nõuded kehtivad teatud liikidega ja kohtades, kus fotograafi lähenemist ja varjesse sisenemist pole võimalik märkamatult teha. Varjes tuleb olla vaikselt ning vältida järske liigutusi. Hide Photography. (2020). From Wikipedia, the free encyclopedia. https://en.wikipedia.org/wiki/Hide_photography Rewilding Europe. (2012). Wildlife watching hides. An inspirational guide, 1.0. 38 lk. Kättesaadav: https://rewildingeurope.com/assets/uploads/Downloads/RewildingEurope-Wildlife-Watching-Hides-Best-Practice-Guidelines-Dec-2012.pdf