laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aleksei Lotman

Aleksei Lotman (vahel märgib eesnimena ka Aleks või Alex) (sündinud 6. mail 1960 Leningradis) on eesti bioloog, looduskaitsja ja rohelist ideoloogiat esindav poliitik. Alates 8. juunist 2010 kuni 2011. aasta maini oli ta Erakonna Eestimaa Rohelised esimene eestkõneleja. Aleksei Lotman on lõpetanud Tartu 2. Keskkooli ja 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. Ta on töötanud Tartu Loodusmaja õpetajana, Tartu Keskkonnateenistuse õhukaitse inspektorina, Matsalu looduskaitseala teadusdirektorina, Natura 2000 pilootprojekti juhina. Oli Eesti Kongressi liige aastail 1990–1992, Tartu Linnavolikogu liige 1990–1991. Lotman on Erakonna Eestimaa Rohelised asutajaliige ja on kuulunud selle juhatusse. Alates 8. juunist 2010 kuni 2011 maini oli ta erakonna esimene eestkõneleja. Ta on ka Kaitseliidu Lääne maleva (tegev)liige, Eesti Rohelise Liikumise ja Tuudi Jahimeeste Seltsi liige ning Eesti Hobuse Kaitse Ühingu asutajaliige. 2007. aastal valiti Lotman XI Riigikogu liikmeks. 26. jaanuaril 2010 valiti ta Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (ENPA) keskkonna-, põllumajandus- ja regionaalasjade komitee esimeheks, kus ta töötas kuni XI Riigikogu koosseisu lõpuni. Lotman oli XI Riigikogu maaelu komisjoni aseesimees ja Euroopa Liidu asjade komisjoni liige. Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni, Eesti-India parlamendirühma, Eesti-Mongoolia parlamendirühma, Eesti-Venemaa parlamendirühma, Tiibeti toetusrühma, Saarte ühenduse ja Tuumarelvavaba maailma toetusrühma liige. 2011. aasta Riigikogu valimistel sai ta 1490 häält ega osutunud valituks. Alates 2011. kevadest töötab ta Eestimaa Looduse Fondis merekeskkonna kaitse eksperdina. 2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta 5. valimisringkonnas 430 häält. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 159 häält ning ei osutunud valituks. Aleksei Lotman. Tuumajaamast tõhusamad vahendid Postimees, 30. november 2006. Aleksei Lotman: Kas lihtsalt jonnime Nord Streamiga? Postimees, 4. november 2009 Kaitstud, seega korras? Maaleht, 12. november 2009 Suure väina sild – riskid on liiga suured Saarte Hääl, 28. detsember 2010 Hiidlased kaitsesid Haapsalu linna Hiiu Leht, 14. detsember 2010 Saarlased mandril sõdimas Meie Maa, 7. detsember 2010 Elu patenteerimisest "Raadio Ööülikool" Raamatu "Pärandkooslused: õpik-käsiraamat" 2004 kaasautor, avaldanud loodusteemalisi, sh Matsalu looduskaitseala käsitlevaid brošüüre ja kirjutisi 2006 Riigivapi V klassi teenetemärk 1998 Kaitseliidu Valgeristi III klassi teenetemärk 2004 Kaitseliidu Valgeristi II klassi teenetemedal Koos abikaasa Kaja Lotmaniga pälvis ta 2003. aastal Maailma Looduse Fondi (WWF) väljaantava Elisabeth Jidhe nimelise looduskaitseauhinna . Tema isa oli Juri Lotman ja ema Zara Mints. Tema vennad on Mihhail Lotman ja Grigori Lotman. Tema abikaasa on bioloog Kaja Lotman, pere elab Matsalus. Neil on neli last: Silvia Lotman, Elen Lotman, Eno-Martin Lotman ja Aliine Lotman. "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 38 Kaja ja Alex Lotman said kõrge looduskaitseauhinnaLääne Elu 09.10.2003
Jötunheim

Jötunheim on muinaspõhja mütoloogias maa, mille Odin ja tema vennad loomise ajal härmahiidudele andsid. Oma kindluse Útgardiga oli see üks üheksast maailmast, mida kaitses ilmapuu Yggdrasil. Jötunheim oli eri versioonide järgi kas Midgardi sees või mere kohal.
Útgard

Útgard oli Muinaspõhja mütoloogias hiiglaslik härmahiidude kindlus Jötunheimis, kus Loki, Thor ja Thjálfi avastasid end osalistena ebavõrdses võistluses. Kui nad lahkusid, mõistsid nad, et Útgard oli illusioon, mille hirmul härmahiiud olid loonud oma peavaenlase Thori heidutamiseks.
Gravitatsiooniseadus

Newtoni gravitatsiooniseadus on Isaac Newtoni formuleeritud mudel gravitatsiooni kohta. Selle seaduse kohaselt kaks masspunkti tõmbuvad üksteise poole jõuga, mis on võrdeline nende masside korrutisega ning pöördvõrdeline nendevahelise kauguse ruuduga. Võrrandi kujul esitatakse see: F = G m 1 m 2 r 2 {\displaystyle F=G{\frac {m_{1}m_{2}}{r^{2}}}} , kus: F on gravitatsioonijõud, G on gravitatsioonikonstant, m1 on esimese keha mass, m2 on teise keha mass, r on kehadevaheline kaugus. Kuigi valem on sõnastatud masspunktide jaoks, jääb see kehtima ka sfäärilise sümmeetriaga massijaotust omavate kehade korral (näiteks raskuskiirendust planeedi pinnal võib ligikaudselt arvutada sama valemi järgi). Gravitatsioonikonstandi eksperimentaalseks väärtuseks on saadud 6,674×10−11 N·m2·kg−2. Newtoni gravitatsiooniseadus kehtib suure täpsusega suhteliselt nõrkades gravitatsiooniväljades ja väikestel kiirustel. Täpsemalt, Newtoni valem kehtib tingimustel φ / c 2 ≪ 1 {\displaystyle \varphi /c^{2}\ll 1} ja v / c ≪ 1 {\displaystyle v/c\ll 1} , kus φ {\displaystyle \varphi } on gravitatsioonipotentsiaal, v on kiirus ja c on valguse kiirus vaakumis. Vastasel korral tuleb kasutada Einsteini üldrelatiivsusteooriat (Newtoni teooria on piirjuht üldrelatiivsusteooriast). Isegi Päikesesüsteemi planeetide liikumises esineb väikseid iseärasusi (periheeli aeglane pretsessioon), mille põhjendamiseks on vaja üldrelatiivsusteooriat. Samuti ei anna Newtoni teooria kvantitatiivselt õiget tulemust valguse kõrvalekaldumisele gravitatsiooniväljas. Newtoni gravitatsiooniteooria põhilisteks rakendusvaldkondadeks on ballistika (mürskude, rakettide, kosmoselaevade liikumine gravitatsiooniväljas), planeetide jt. taevakehade liikumise analüüs jms. Newton tuletaski oma teooria, lähtudes empiirilistest andmetest planeetide liikumise kohta, mis olid formuleeritud juba varem Kepleri seadustena. Üldrelatiivsusteooria on Albert Einsteini formuleeritud mudel gravitatsiooni kohta.
Engelbert Humperdinck (laulja)

Engelbert Humperdinck (sünninimega Arnold George Dorsey; sündinud 2. mail 1936 Madrases Indias) on Suurbritannia laulja. Esinejanime, mille ta hiljem oma ametlikuks nimeks muutis, sai ta helilooja Engelbert Humperdinckilt. Ta esindas Suurbritanniat 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus lauluga "Love Will Set You Free", saades 12 punktiga 25. koha. Engelbert Humperdincki koduleht
Engelbert Humperdinck

Engelbert Humperdinck (1. september 1854 Siegburg, Saksamaa – 27. september 1921 Neustrelitz) oli saksa helilooja, tuntud eeskätt ooperi "Hans ja Grete" loojana.
August Volberg

August Volberg (6. detsember (vkj)/ 18. detsember 1896 Muuksi, Kuusalu kihelkond, Harjumaa – 21. juuni 1983 Tallinn) oli eesti arhitekt ja pedagoog. Volberg lõpetas Tallinna Tehnikumi 1927. aastal. 1924–1932 töötas Asunikkude Liidu Ehitustalituses algul tehnikuna, hiljem arhitekti ja juhatajana 1932–1940 oli Põllutöökoja Ehitustalituse juhataja 1940–1941 töötas Projekteerimise Kontoris Kommunaalprojekt arhitektina 1943–1944 töötas Tehnikadirektooriumi Ehitusvalitsuses 1944–1949 oli Arhitektuuri Valitsuse Arhitektuur-Projekteerimise ja Planeerimise Keskuse juhataja 1950–1960 töötas RPI Eesti Projektis 1946–1954 töötas õppejõuna Tallinna Polütehnilises Instituudis 1964–1981 oli ERKI õppejõud (kuni 1971. aastani arhitektuurikateedri juhataja) Ta oli tuntud kui rahvusliku taluarhitektuuri traditsioonide jätkaja ja edasiarendaja. Ta kasutas oma projektides paljusid tüüpilisi taluhoonete elemente, projekteeris kõrge kelpkatusega maakoolimaju, tüüpmaaelamuid ja -taluhooneid ning talumööblit, edendas kodukäsitööd. Ta projekteeris ka linnamaju ja ühiskondlikke hooneid, pärast sõda ka muuhulgas maaelamute tüüpprojekte, elamuid ja lasteaedu. Ta suunas 1920. ja 1930. aastatel maa-ehituse arendamist ja kaasajastamist Asunikkude Liidus ja Põllutöökojas. 1932–1940 oli ta ajakirja Põllumajandus toimetuskolleegiumi liige ning koostas väljaanded "Maaehitusi" I ja II (1927 ja 1930), kus avaldas ka oma projekte. Laimjala algkool Ranna algkool Jõhvi vallamaja Funktsionalistlikud Tallinna Vaarika tänava kaksikelamud (1930–1932) Rakvere pangahoone (1935) Haapsalu sanatoorium ja suvehotell (1937) Kino Sõprus (koos Peeter Tarvasega; 1955) Tallinna Kirjanike Maja (koos Heili Volbergiga; 1963) Tartu Vanemuine (koos Henno Kalmeti, Peeter Tarvase ja Uno Tölpusega; 1970) Alates 1927. aastast osales ta kokku mitmekümnel arhitektuurivõistlusel, kus sai umbes 60 auhinda. 1929 Eesti Arhitektide Ühing Insenerikoja arhitektuurisektsiooni juhatuse liige 1945 Eesti NSV Arhitektide Liit August Volbergi õde oli arhitekt Erika Nõva ja vend oli masinaehitusinsener Arnold Volberg. Ka tema abikaasa Heili Volberg oli arhitekt. Eneken Helme. "Volberg, August, arhitekt ja pedagoog". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 600–601 Haud Tallinna Metsakalmistul
Pääsuhöövel

Pääsuhöövel (ka pääsukene; liblikhöövel) on väike kahe käepidemega höövel kitsaste kõverpindade töötlemiseks. Pääsuhöövel koosneb käepidemetega korpusest ja selle sisse klapiga kinnitatud höövlirauast. Tera võib olla sirge, nõgusa või kumera lõikeservaga. Kahe suuga pääsuhöövlitele saab kinnitada kahe erineva profiiliga terad. Pääsuhöövlit kasutatakse näiteks ümara ristlõikega toolijalgade ja sarjade silumiseks.
Ubavoj nam Crnoj Gori

"Ubavoj nam Crnoj Gori" oli Montenegro Kuningriigi ametlik riigihümn. Selle sõnade autor on Jovan Sundečić ja lõpliku muusikalise kuju andis sellele Jovo Ivanišević. Hümn võeti kasutusele 1870. aastal. Esiettekanne oli 17. oktoobril 1870 Cetinje lugemissaalis. Убавој нам Црној Гори Убавој нам Црној Гори с поноситим брдима, Отаџбини што не двори, коју нашим мишицама Ми бранимо и држимо презирући невољу, - Добри Боже, сви Т' молимо: живи Књаза Николу! Здрава, срећна, моћна, славна, - обћем врагу на ужас, Врлим претцим' у свем равна, свом народу на украс; Добрим блага, злијем строга; крста, дома, слободе Заштитника ревноснога, - храни нам Га, Господе! Од коварства и напасти чувај Њег' и Његов Дом; Који сније Њем' пропасти - нека буде пропаст том! А коју му вјеру крши, - правда тог укротила, Крјепки Боже, све растр'си што нам злоба ротила. Куд Он с нама, свуд' ми с Њиме крв смо љеват готови за Њ' за вјеру, наше име и за браћу у окови! Томе ћемо свету дугу одзивати се сваки час, - Боже, свеј нам буд'у у кругу, благосиљај Њег' и нас!
Mihhail Botvinov

Mihhail Botvinov (sündinud 17. novembril 1967 Lidinkas Tula oblastis endises Nõukogude Liidus, praegusel Venemaal) on endine Austria murdmaasuusataja, maailmameister 4x10 km teatesuusatamises (1999). Botvinov oli 1996. aastani Venemaa kodanik ja võistles Venemaa koondises rahvusvahelistel võistlustel, kuid tülide pärast koondise juhtidega siirdus Austriasse ja hakkas seda riiki esindama. Viimase suurvõistluste medali sai Botvinov 2006. aasta olümpiamängudelt Torinos. Olümpiamängudel tekkis Austria murdmaasuusatajate ja laskesuusatajate ümber suur kära, kui nende elukohast leiti veredopingu tarvis kasutatud vahendeid. Samal ajal siirdusid Botvinov ja Christian Hoffmann kära pärast harjutama Ramsausse. Paljud kahtlesid, kas Botvinov julgeb tagasi tulla mängudele, kuid ta tegi seda ja võitis oma põhidistantsil 50 km pronksmedali. 2002 Salt Lake Citys hõbemedal 30 km ühisstardist vabastiilis 2006 Torinos pronksmedal 50 km ühisstardist vabastiilis 1993 Falunis pronksmedal 4x10 km teatesõidus 1999 Ramsaus maailmameister 4x10 km teatesõidus pronksmedal 50 km klassikalises stiilis 2. koht: 1999 Mihhail Botvinov osales kokku 146 maailma karikasarja etapil. Poodiumile jõudis ta 19 korral, millest kõige kõrgemale astmele 2 korda. Tema hüüdnimi on Boti. Mihhail Botvinov FIS-i kodulehel (inglise)
‘Abrī

‘Abrī (ka Sukkot) on asula Sudaani põhjaosas Niiluse paremal kaldal 3. kärestiku ja 2. kärestiku vahel. Kõrgus merepinnast on 179 m ümber.
Sukkot

Sukkot ehk lehtmajadepüha on judaistide pidustus, mida peetakse 15. kuni 21. tišrini (millalgi septembri lõpust oktoobri lõpuni). Sukkot on rõõmus sügisene lõikuspüha. Meenutatakse kõrberännakut pärast Egiptusest lahkumist ja elamist lehtmajades ehk puuokstest valmistatud onnides.
Aboisso

Aboisso on linn Elevandiluuranniku kaguosas Ghana piiri ning Guinea lahe lähedal Lõuna-Comoé piirkonnas, Aboisso departemangu keskus. Geograafilised koordinaadid on 5° 28′ N, 3° 12′ W. Elanike arv oli 2007. aasta hinnangul 40 400. Aastal 1978 oli elanikke 21 348. Linna põhielanikonna moodustavad akanite hulka kuuluvad anjid, täpsemalt sanvid, kes on pärit praeguse Ghana alalt. Linna nimi tuleneb nähtavasti anjikeelsest väljendist Eboué Nyansou ('kivi peal'). Linnapea on alates 2001. aastast Manouan Ayébi (Elevandiluuranniku Demokraatlik Partei). Tema eelkäija oli Konan Kramo, kes oli ametis alates 1995. aastast. Linnas on Aboisso lennujaam. Linn asub kunagise Krindjabo kuningriigi alal. Seal oli Elevandiluuranniku ühe esimese uurija Marcel Treich-Laplène'i baas. Aboisso linnas on sündinud laulja Soum Bill.
Hõõritsemine

Hõõritsemine on metallide lõikamine tööriistaga, mida nimetatakse hõõritsaks. Hõõritsemine sarnaneb olemuselt puurimise ja avardamisega. Siin on kaks suhtelist liikumist: hõõritsa või tooriku pöörlev liikumine ja hõõritsa sirgjooneline liikumine. Hõõritsemisel peab olema ava ette puuritud ja avardatud ning lõigendi paksus on väga väike: 0,02–0,05 mm. Hõõritsemist kasutatakse eriti täpsete ja suure pinnasiledusega avade saamiseks.
Valts

Valts on mitmetähenduslik sõna: Valts on mahakeeratud plekiserv. Valts on detaili kanti lõigatud täisnurkne aste. Valts on tööpingi etteandeseade. Valts on valtspingi tööorgan.
Keermetamine

Keermetamine on keermelõikamine. Keermetamist võib teha nii käsitsi, kuid ka erinevate masinatega (sealhulgas puurpingi, treipingid). Keermetamiseks kasutatavate lõikeriistade hulka kuuluvad keermeterad, keermekammid, keermepuurid, keermelõikurid, keermelõikepead ja keermefreesid.
Lihvimine

Lihvimine on materjalide lõiketöötlemine abrasiivlõikeriistaga, mille lõikavateks elementideks on abrasiivmaterjalide terad. Teravate servadega terad on suure kõvaduse (2200–3100 kg/mm2) ja soojuskindlusega. Terad on ühendatud sideainega kindlakujuliseks kehaks, mida kutsutakse abrasiivtööriistaks. Enamasti on lihvimine lõplikuks viimistlusoperatsiooniks, millega saavutatakse suur täpsus ja pinnasiledus, kuid lihvimist kasutatakse ka koorimistöödel (näiteks malmvalandite puhastamiseks).
Nurgik

"Vinkel" suunab siia. Tähtkuju kohta vaata artiklit Vinkel (tähtkuju). Nurgik ehk vinkel on mõõteriist täisnurkade mõõtmiseks, märkimiseks ja detailide ristiseisu kontrollimiseks. Nurgamõõdik
Rauasulam

Rauasulam on sulam, mis on saadud raua ja ühe või mitme muu aine kokkusulatamisel või paagutamisel. Tuntumad rauasulamid on teras ja malm.
Stanley (Falklandi saared)

Stanley, endine Port Stanley, on Falklandi saarte pealinn, mis asub Ida-Falklandi saarel, Stanley lahe ääres. Elanikke on umbes 2000. Seal asub ka Falklandi kuberneri residents. Falklandi kuberner allub Briti kroonile. Linna hakati rajama aastal 1843. Falklandi pealinnaks sai 1845. Aastal 1849 viidi sinna elama esimesed 30 endiste briti sõdurite peret. Hiljem sai paik oluliseks vahepeatuseks ja remondisadamaks läbi Magalhãesi väina ja ümber Hoorni neeme sõitvatele laevadele, samuti laevadele söevarude täiendamise kohaks. Seal on olnud ka Antarktika ekspeditsioonide vahebaas. Pärast Panama kanali rajamist on Stanley sadama tähtsus vähenenud. Aastal 1982 okupeerisid Argentina sõjajõud Falklandi sõja käigus linna ja see sai lahingutegevuse käigus märkimisväärseid purustusi. Samuti hukkus 3 tsiviilisikut. https://www.falklands.gov.fk/assets/Headline-Results-from-Census-2012.pdf, vaadatud 21.06.2021.
Stanley

Stanley on paljude kohtade nimi. Mitu neist on saanud nime lord Stanley järgi, kes oli mitmekordne Suurbritannia peaminister. Stanley on Falklandi saarte halduskeskus. Stanley on linn Austraalias Tasmaanias Stanley mägi asub Kongo DV ja Uganda piiril.
Maurilio De Zolt

Maurilio De Zolt (sündinud 29. septembril 1950 San Pietro di Cadores Belluno provintsis) on endine Itaalia murdmaasuusataja. Maailma tippsuusatajate hulka tõusis Maurilio De Zolt üle 30-aastaselt. Enne teda olid maailmas silmapaistvalt esinenud vaid kolm itaalia suusatajat ja Franko Nones oli ainus, kes oli võitnud suurvõistluste medali. De Zolti kõrval hakkasid teisedki itaalia suusatajad edukalt esinema ning Itaaliast sai 1980. aastate teisel poolel üks maailma edukamaid suusariike. Sel ajal võeti kasutusele vabastiil (uisustiil), mis sai ka De Zolti tugevamaks stiiliks. Viimase suurvõistluste medali võitis De Zolt 1994. aasta olümpiamängudel Lillehammeris teatesõidus, kus ta suusatas 43-aastaselt avavahetust klassikalises stiilis. De Zolt sai esimese tippvõistluste medali 34-aastaselt 1985. aasta maailmameistrivõistlustel. Siis kasutasid edukamad suusatajad juba uisustiili. 1987. aasta MM-il Oberstdorfis oli uisustiil kavas juba eraldi alana ja De Zolt võitis uues stiilis ainsa individuaalse kuldmedali 50 km distantsil. Ta alustas võistlust väga hästi ja juhtis 5,6 km vaheajapunktis teisel kohal olnud koondisekaaslase Albert Walderi ees 24 sekundiga. 16,7 km kohal oli vahe Walderiga 27 sekundit, 33 km kohal oli vahe teiseks tõusnud šveitslase Andi Grünenfelderi ees 45,5 sekundit ja finišisse hõbemedalivõitjana saabunud Thomas Wassberg oli De Zoltist 22,3 sekundit aeglasem. 1988 Calgarys hõbemedal 50 km vabastiilis 1992 Albertville'is hõbemedal 50 km vabastiilis 1994 Lillehammeris olümpiavõitja 4x10 km teatesõidus 1985 Seefeldis hõbemedal 50 km hõbemedal 4x10 km teatesõidus pronksmedal 15 km 1987 Oberstdorfis maailmameister 50 km vabastiilis 1991 Val di Fiemmes pronksmedal 50 km vabastiilis 1993 Falunis hõbemedal 4x10 km teatesõidus Maurilio De Zolt FIS-i kodulehel (inglise) Lehekülg Maurilio De Zoldist (itaalia keeles)
Nelson Angelo Piquet

Nelson Angelo Piquet (Nelson Piquet juunior; sündinud 25. juulil 1985 Heidelbergis) on Brasiilia endine Vormel 1-sõitja. Nelson Angelo Piquet alustas oma Vormel 1 karjääri 2007. aastal Renault' testisõitjana. 2008. aastal sai temast meeskonna põhisõitja. Ta on Vormel 1 eksmaailmameistri Nelson Piquet' poeg. Pärast 2009. aasta Ungari GP-d otsustas Renault Nelson Piquet'ga lepingu lõpetada. Legend: (paksus kirjas on toodud kvalifikatsioonivõidud; kursiivis kiireim ring) Nelson Angelo Piquet' ametlik koduleht Nelson Piquet' fänniklubi koduleht
Põrguaugumäe pank

Põrguaugumäe pank (ka Põrguaugu mägi, Põrguhauamägi, Grenaderimägi) on Põhja-Eesti panga osa Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Sinimäel. Põrguaugu mäe pank on umbes 200 meetri laiune ja 1000 m pikkune kitsas kahe tipuga (sadulaga) seljandik, mis moodustab keskmise kolmest Sinimägede mäest ja kuulub Vaivara klindilõiku. Põrguaugu mäe kõrgus üle merepinna on 83,2 meetrit, teine tipp paar meetrit madalam ja ümbritsevast maapinnast umbes 55 meetrit kõrgem. Lõuna- ja läänenõlv olid 15–20° kaldega, kuid läänenõlv on nõukogude ajal seoses kruusa äraveoga Narva soojuselektrijaamade ehitusele kaotanud oma loodusliku näo. Põhja- ja idanõlv on järsumad, kaldega 35–50°. Põrguaugumäe panga tuumikuks olevad pangased on väiksemad ja rohkem purustatud kui Pargi- ja Tornimäel, kuid küündivad ikkagi 100–200 meetrini ja kuni 30–50 meetrit aluspõhja suhtes üles tõstetud ja kohati kuni 60–80° lõuna suunas kaldu olevad pangased. Pangase läbilõikes figureerivate kivimite stratigraafiline ulatus on keskordoviitsiumi Kõrgekalda kihistu savikast lubjakivist kuni Kambriumi Lükati kihistu sinisavini. Põrguaugu mäe lael asub mäele nime andnud ovaalne kuni 300 meetri pikkune, 150 meetri laiune ja 20 meetri sügavune lohk – põrguauk. Lohu lõunanõlval paljandub kuni 100-meetrise läbimõõduga Lasnamäe ja Uhaku lademega sarnane pangas, mis on lõuna suunas kuni 80° kallutatud. Selle pangase sisse on uuristatud aegade jooksul mitmeid käike ja koopaid. Sinimägede geoloogilised tekkemehhanismid pole teada ning nende uurimiseks plaanitakse geoloogide välitöid. Põrguaugu mägi oli Teise maailmasõja Sinimägede lahingute peamine võitlusväli, millest on tulnud ka mäe üks nimesid – Grenaderimägi (ka Sõdurite mägi). Lahingud on kaevikuliinide ja pommiaukude näol jätnud mäele rohkesti sõjategevuse jälgi. Mäe lääneserval asub Sinimägede memoriaal. Eesti pankade loend Vaivara klindilõik Kannuka pank Meriküla pank Pargimäe pank Perjatsi pank Pimestiku pank Sinimäed Sinimägede lahingud Utria pank Utria kõrgekallas Udria maastikukaitseala Utria savikallas Narva klindilõik Pimestiku pangasaarestik Sinimägede pangasaarestik Laagna pangasaarestik Kalle Suuroja. Põhja-Eesti pangad, Tallinn 2004.
Kariibi mere regioon

Kariibi mere regioon on regioon, mis hõlmab Kariibi meres asuvaid saareriike ja maid. ÜRO liigituse järgi kuuluvad Kariibi mere regiooni: Anguilla Antigua ja Barbuda Aruba Bahama Barbados Briti Neitsisaared Dominica Dominikaani Vabariik Grenada Guadeloupe Haiti Hollandi Antillid Jamaica Kaimanisaared Kuuba Martinique Montserrat Puerto Rico Saint-Barthélemy Saint Kitts ja Nevis Saint Lucia Saint-Martin (Prantsusmaa osa) Saint Vincent ja Grenadiinid Trinidad ja Tobago Turks ja Caicos USA Neitsisaared Põhja-Ameerika Kesk-Ameerika Lõuna-Ameerika Ladina-Ameerika
Semioloogia

Semioloogia on semiootika valdkond, mis toetub Ferdinand de Saussure'i traditsioonile. Ta põhineb struktuursele (strukturalistlikule) lähenemisele märkide ja märgisüsteemide vaatlemisel, nii keeles kui muudes suhtlemisviisides. Semioloogia terminit kasutas Ferdinand de Saussure. Rahvusvahelise Semiootikaassotsiatsiooni loomisel (1969) otsustati seni paralleelselt kasutusel olnud terminite semiootika ja semioloogia vahel valides eelistada nimetust semiootika kui vanemat ja traditsiooniliselt veidi laiematähenduselist. Hilisemas kasutuses viidatakse selle terminiga tavaliselt Saussure'i traditsioonile semiootikas.
Kohalik Galaktikarühm

Kohalik Galaktikarühm ehk Kohalik rühm (inglise keeles Local Group) on väike galaktikasüsteem – galaktikarühm, millesse kuulub meie Linnutee tähesüsteem. Kohaliku Galaktikarühma läbimõõt on umbes 3 megaparsekit (9,8 miljonit valgusaastat). Kohaliku Galaktikarühma kuulub kümneid lähestikku asuvat galaktikaid, neist kolm suuremat on Andromeeda, Linnutee ja Kolmnurga galaktika. Enamik galaktikarühma liikmesgalaktikaid kuulub kahte osarühma – Linnutee ja Andromeeda osarühma. Võimalik, et eksisteerib veel mõni väiksem osarühm. Kohaliku rühma galaktikad on osa Kohalikust Lehest, mis kuulub omakorda veel suuremasse galaktikate süsteemi – Kohalikku Superparve. Maa asukoht Galaktikasüsteem Lokaalne Grupp Heino Eelsalu. "Astronoomialeksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996. Lk 44 The Local Group. imagine.gsfc.nasa.gov Formation and evolution of the Local Group. astronomy.swin.edu.au Messier 33 (The Triangulum Galaxy). nasa.gov, 20. veebruar 2019 New Galactic Supercluster Map Shows Milky Way's 'Heavenly' Home. space.com, 3. september 2014 Galaxies, Clusters, and Superclusters. pbs.org
Põhja Poegade mälestuskivi

Põhja Poegade mälestuskivi on mälestusmärk, mis on loodud Vabadussõja Paju lahingus osalenud Põhja Poegade mälestuseks. Mälestuskivi asub Paju mõisa pargis, see avati 4. detsembril 1992. Paju lahingu mälestussammas Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend
Kathpedia

Kathpedia on katoliiklik vabaentsüklopeedia, sarnane Vikipeediaga. Kathpedia asutati 2006. aastal saksakeelsena. Kathpedia esileht
Denis Cosgrove

Denis E. Cosgrove (3. mai 1948 Liverpool – 22. märts 2008) oli ameerika geograaf. Ta tegeles inimgeograafia, kultuurigeograafia ja maastikuteadusega. Ta oli Tallinna Ülikooli audoktor (valitud 2007). Cosgrove, D. 2008. Geography and Vision: Imagination, Landscape, Mapping. Palang, Hannes 2008. Lahkunud on Denis Cosgrove – viimaseid suuri geograafe. Sirp 28. märts. 2008