laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jõgeva linnavolinike loend

Siin on loetletud Jõgeva linnavolikogu volinikke. 15. ja 16. oktoobril 1939 valita Jõgeva linnavolikokku järgmised volinikud. Tartu maavanem kinnitas valitud volinikud 30. oktoobril 1939. Volitused algasid 1. detsembril 1939. August Meos Voldemar Pruuli Nikolai Vestmaa (lahkus, tema asemele kutsuti 24. mail 1940 Voldemar Schmidt) Johannes Võsu (linnavanem) August Jukk Paul-Johannes Avi Jaan Liigand Alfred Laur Paul Jürmann Ernst Lehtmets Vladimir Sagurski August Tibar Jõgeva alevivolinike loend
August Jukk

August Jukk (28. september 1897 Härjanurme vald, Tartumaa – 18. juuni 1988) oli eesti advokaat. Ta õppis 1922–1926 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikoolis õigusteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Osales Vabadussõjas. 1934. aastal valiti ta Jõgeva alevivanemaks, kuid loobus ametit vastu võtmast. Alates 1935. aastast tegutses ta vandeadvokaadina Jõgeval. August Jukk on maetud Kursi kalmistule. geni.com
Nikolai Vestmaa

Nikolai Vestmaa (15. detsember 1898 Tori vald, Pärnumaa – 18. juuni 1983 Sydney) oli eesti loomaarst. Õppis 1920 (vabakuulaja) ja 1922–1925 (lõpetas) Tartu Ülikoolis loomaarstiteadust. Oli 1936–1944 Jõgeva loomaarst. 1944 põgenes Saksamaale, 1949 siirdus Austraaliasse. TÜ üliõpilased
Senja

Senja (põhjasaami keeles Sážža) on saar Norras Troms og Finnmargi maakonnas. Senja on Norra põhiosa suuruselt teine saar. Selle pindala on 1586,3 km². Elanike arv on 7766 (1. jaanuar 2010; 7782 (1. jaanuar 2008)). Mandrist eraldab teda Gisundet. Mandril on Senjale lähim linn Finnsnes. Finnsnesist läheb Senjale Gisundbrua ehk Gisundi sild, mille pikkus on 1147 m. See sild avati 23. juunil 1972. See oli valmimise ajal Norra pikkuselt 2. ja on alates 1994 Norra pikkuselt 9. sild. Senja põhja- ja läänerannik on avatud ookeanile. Seal on rannik väga liigestunud ja leidub palju tillukesi fjorde. Seal tõusevad otse merest järsud ja paljad kaljud. Kuid sealgi asuvad kalurikülad kohtades, kus leidub tasast maad. Saare ida- ja lõunaosa loodus ei ole nii karm. Hoolimata sellest, et Senja asub põhjapolaarjoonest 350 km põhja pool, leidub seal metsi, väikesi jõgesid ja põllumajanduslikku maad ning seal ei ole mäed nii järsud. Senja loodus on väga mitmekesine. See moodustab läbilõike kogu Norra loodusest ja sellepärast nimetatakse Senjat sageli miniatuurseks Norraks. Seda asjaolu kasutatakse ära turismi arendamiseks Senjal. Saar jaguneb Bergi, Torskeni, Tranøy ja Lenviki valla vahel. Suurim asula on Silsand Gisundeti ääres. Teised asulad on Gryllefjord, Gibostad, Senjahopen, Husøy, Skaland, Fjordgård, Stonglandseidet, Torsken, Mefjordvær, Medby-Kaldfarnes, Sifjord, Grunnfarnes ja Rødsand. Senjale asutati 6. veebruaril 1970 Ånderdaleni rahvuspark. 2004 laiendati rahvusparki ja selle pindala on nüüd 125 km². Rahvuspargi koosseisu kuulub männikuid, kaasikuid, alpiniite ja rannikut. Suur maailma atlas, lk 50. Koduleht
Top Gear

"Top Gear" on Emmy auhinnaga pärjatud BBC humoorikas telesaatesari mootorsõidukitest, peamiselt autodest. Saade põhineb aastatel 1977–2001 eetris olnud samanimelisel sarjal, mida jätkati pärast põhjalikke muudatusi aastal 2002. Esimse hooaja saatejuhid olid Jeremy Clarkson, Richard Hammond ja Jason Dawe. Tegelikult pidanuks kolmas saatejuht olema James May, kuid ta ei uskunud, et uus saade võiks saavutada varasemaga võrreldava edu, ning otsustas saatega mitte liituda. Kui ta aga nägi esimese hooaja vaatajanumbreid, otsustas ta saatega ikkagi liituda. Algselt plaanis Clarkson saadet jätkata nelja saatejuhiga, kuid BBC kavatses toona Hammondi ja Dawe'i vallandada. Tänu aga produtsent Andy Wilmani sekkumisele jäi Hammond saatesse edasi, kuid Dawe vallandati ning May sai saatejuhiks. Pärast 22. hooaega Clarkson vallandati, ning Hammond ja May lahkusid. Clarksoni vahetas välja Chris Evans. Saate tegemisse on kaasatud salapärane võidusõitja The Stig, keda mängiv isik on tundmatu. Saatel on umbes 350 miljonit vaatajat üle kogu maailma.[viide?] Eestis on sarja näidatud TV3, Sony Turbo ja TV6. Uued osad linastuvad Suurbritannia kanalil BBC Two. "Top Geari" näidatakse paljudes teisteski kanalites, sealhulgas välismaal. Saate populaarsus on viinud oma versiooni loomiseni Austraalias ("Top Gear Australia", lõpetatud), USA-s ("Top Gear"), Venemaal "Top Gear Russia" (lõpetatud), Koreas, Hiinas ja Prantsusmaal. "Top Gear" on saanud nii kiitust kui ka kriitikat sisu ja saatejuhtide kommentaaride pärast. Keskkonnauuringute agentuur on süüdistanud BBC-d selle eest, et too on lubanud "Top Geari" võttegrupil keskkonda rikkuda. Märtsis 2015 ründas Jeremy Clarkson füüsiliselt ühte Top Geari produtsenti, kui saatejuhtidele ei toodud sooja sööki. Pärast seda, 25. märtsil 2015, otsustas BBC tema lepingut mitte uuendada, kuigi Jeremy Clarksoni tööle ennistamise petitsioonile koguti üle miljoni allkirja. Ka 22. hooaja viimased kaks episoodi, kus Clarkson oli, jäävad eetrisse laskmata. Top Geari tulevik on hetkel ebakindel, aprillis 2015 teatasid Richard Hammond ja James May, et ilma Jeremy Clarksonita nemad ei jätka. Koos saatejuhtidega lahkus ka sarja endine produtsent Andy Wilman, ning nad neljakesi lõid uue tootmisfirma, W. Chump and Sons Ltd. Sügisel 2016 tuleb Amazon Videos eetrisse nende uus autosaade, "The Grand Tour". Viimane ametlik osa jõudis eetrisse 8. märtsil 2015, 28. juunil 2015 lasti eetrisse viimase kahe osa materjal ühe 75-minutise saatena, kus saatejuhtideks olid Hammond ja May, ilma Clarksoni ja stuudiopublikuta. "Top Geari" jagude loend Top Gear Cheap Car Challenges 10. märts 2015, Paul Sandle, 'Top Gear' host Jeremy Clarkson suspended by BBC after 'fracas' with producer, Reuters (inglise keeles) 11. märts 2015, Jeremy Clarkson jokes about suspension as petition tops 400,000, BBC News Online (inglise keeles) 25. märts 2015, BBC will not renew suspended presenter Jeremy Clarkson's contract, Reuters (inglise keeles) 26. september 2016, Uafayel Ahmed. MATT LEBLANC SIGNS UP FOR TWO MORE SEASONS OF 'TOP GEAR', Newsweek (inglise keeles)
Sõrmuste isand: Kaks kantsi

"Sõrmuste isand: Kaks kantsi" on 2002. aastal valminud fantaasiafilm, mis põhineb J. R. R. Tolkieni samanimelisel romaanil. "Kaks kantsi" on "Sõrmuste isanda" filmitriloogia teine film. Linateose lavastas Peter Jackson. Menufilmina on "Kaks kantsi" üle maailma teeninud üle 900 miljoni dollari ning on 2009. aasta seisuga kõigi aegade suurema piletituluga filmide seas kaheksandal kohal. Pärast rünnakut jõekaldal ja Boromiri surma on vennaskond laiali puistatud. Frodo ja Sam jätkavad kahekesi teekonda Mordorisse, et hävitada Sõrmus ja kohtavad Sõrmuse endist omanikku Gollumit, kes nõustub hakkama Frodole teejuhiks. Merry ja Pippin on vangis Sarumani Uruk-haide käes, kes viivad neid Raudlinna ülekuulamisele. Aragorn, Legolas ja Gimli jälitavad Urukeid, et kääbikud päästa ja avastavad, et Rohani kuningriigis on puhkemas sõda, sest Sarumani väed on liikvele läinud ja on asunud Rohanit vallutama. Rohani kuningas Theoden otsustab viia oma rahva Helmi süvikusse, kus loodab ennast ülekaaluka vaenlase eest kaitsta. Elijah Wood – Frodo Paunaste Ian McKellen – Gandalf Hall / Gandalf Valge Viggo Mortensen – Aragorn Liv Tyler – Arwen Sean Astin – Samwise "Sam" Gamgee Cate Blanchett – Galadriel John Rhys-Davies – Gimli Bernard Hill – Théoden Christopher Lee – Saruman Valge Billy Boyd – Peregrin "Pippin" Tukk Dominic Monaghan – Ilomac "Merry" Kangepukk Orlando Bloom – Legolas Hugo Weaving – Elrond Miranda Otto – Éowyn David Wenham – Faramir Brad Dourif – Gríma Ussikeel Karl Urban – Éomer. Andy Serkis – Gollum/Sméagol Craig Parker – Haldir John Leigh – Háma Bruce Hopkins – Gamling Oscar (2003) Parim helitöötlus – Ethan Van der Ryn ja Mike Hopkins Parimad eriefektid – J. Rygiel, J. Letteri, R. William Cook, A. Funke Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhind (2003) Parimad eriefektid – J. Rygiel, J. Letteri, R. William Cook, A. Funke Parimad kostüümid – Ngila Dickson, Richard Taylor Grammy auhind (2004) Parim filmi- või telemuusika – Howard Shore, John Kurlander, Peter Cobbin Ekraaninäitlejate Gildi auhind (2003) Parim näitetrupp Box Office Mojo 1.04.2009 (inglise) Koduleht Kaks kantsi andmekogus IMDb (inglise) Kaks kantsi andmekogus Filmiveeb
John D. Rockefeller

John Davison Rockefeller (8. juuli 1839 – 23. mai 1937) oli Ameerika Ühendriikide magnaadist naftatööstur ning „kullatud ajastu“ tuntumaid nägusid, üks Standard Oil Company (1870–1911) asutajaid. Ta on teatud muuhulgas oma püüde poolest elada vähemalt 100-aastaseks. 1939 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks (akadeemia statuudi punkt 12 alusel) Rockefelleri "rahuleht". Uus Eesti, 17. mai 1936, nr. 133, lk. 5. John D. Rockefelleri surma puhul. Uus Eesti, 25. mai 1937, nr. 139, lk. 4. Detsember 2013, Madis Talmar, Rockefeller. Lihtsalt kõige rikkam, ajakiri Director
Gaston Riou

Edmond Gaston Riou [edm'o(n) gast'o(n) ri'uu] (7. jaanuar 1883 Vernoux-en-Vivarais – 12. juuli 1958 Lablachère) oli Prantsusmaa kirjanik ja poliitik. 1937. aastal külastas ta Eestit. Eesti – ideaalne vabariik. Uus Eesti, 27. mai 1937, nr 141, lk 4. [1]
Hermann Staudinger

Hermann Staudinger (23. märts 1881 – 8. september 1965) oli saksa keemik. Ta pani aluse kõrgmolekulaarsete ühendite keemiale. Tema loodud on ka makromolekuli mõiste. Aastal 1953. sai ta Nobeli keemiaauhinna.
Paistu vald (1937)

Paistu vald oli 1937. aastal asutatud 2. järgu haldusüksus Viljandimaal, mis hõlmas seniste Aidu, Loodi ja Õisu valla territooriumi. Loodud vallal oli 2298 elanikku, 365 maaüksust ja 11 335,599 hektarit maad. Paistu valla vallavanemaks määrati senine Aidu vallavanem Hans Ulk, kes jätkas ka 1939. aastal asutatud Paistu valla vanemana. Vald asutati Vabariigi Valitsuse 28. mai 1937. aasta otsusega Aidu (3626,428 hektarit), Loodi (3024,73 hektarit) ja Õisu valla (4477,751 hektarit) ühtekuuluvatest peaosadest 1. juulil 1937. Likvideeritavate valdade keskustest kaugemal seisvad maad ja nende valdade lahusseisvad osad liideti Holstre (318,17 hektarit Loodi vallast), Tarvastu (506,11 hektarit Loodi vallast), Kärstna (98,13 hektarit Loodi vallast), Tuhalaane (942,399 hektarit Aidu vallast ja 1239,484 hektarit Õisu vallast), Heimtali (1042,01 hektarit Aidu vallast ja 229,752 hektarit Õisu vallast) ja Kaarli (271,70 hektarit Loodi vallast) vallaga. Kaarli vallaga liideti 443,21 hektarit Heimtali vallast. Aidu, Loodi ja Õisu valdade liitmine ja Holstre, Tarvastu, Tuhalaane, Kaarli, Heimtali ning Kärstna valdade piiride muutmine. RT 1937, 46, 417. Loodi uus Paistu-nimeline vald. Uus Eesti, 30. mai 1937, nr. 144, lk. 2. Paistu vallale määrati uued juhid. Vaba Maa, 28. juuni 1937, nr. 143, lk. 6.
Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek

"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" on 2003. aastal valminud fantaasiafilm, mis põhineb J. R. R. Tolkieni samanimelisel romaanil. "Kuninga tagasitulek" on "Sõrmuste isanda" filmitriloogia kolmas film. Linateose lavastas Peter Jackson. Olles pärjatud 11 Oscariga, jagab "Kuninga tagasitulek" filmidega "Titanic" ja "Ben-Hur" enim Oscareid võitnud filmi tiitlit. Menufilm on üle maailma teeninud üle 1,1 miljardi dollari ning on kõigi aegade suurema piletituluga filmide seas kolmandal kohal. Peale Helmi süviku lahingut, saab Gandalf ootamatult teada Sauroni plaanist rünnata Minas Tirithit, Gondori pealinna, et Aragornist ei saaks Gondori kuningat ja elimineerida võimalik oht Gondori armee poolt. Koos Pippiniga linna jõudes leiab ta eest hullumeelse kojaülema Denethori, kes keeldub Rohanilt abi palumiseks märgutulesid süütamast ja linna kaitset lahinguvalmidusse seadmast. Kui Sauroni väed linna piiramisrõngasse võtavad, peab Gandalf ise asuma juhtima linna kaitsjaid ja lootma, et Rohanist jõuab abi kohale enne, kui linn langeb. Peale raskeid kaitselahinguid ja Rohani abi saabumist jääb linn vallutamata ja Rohani ja Gondori ühendvägi marsib Mordori juurde, Musta Värava ette, et anda viimane lahing Sauroni vastu ja loota samal ajal, et see laseb Frodol oma ülesande täita ja hävitada Ühe Sõrmuse. Oscar (2004) Parim film Parim lavastaja – Peter Jackson Parim kohandatud stsenaarium – Peter Jackson, F. Walsh, P. Boyens Parim filmimuusika – Howard Shore Parim filmilaul – "Into the West" Parim helimontaaž – C. Boyes, M. Semanick, M. Hedges, H. Peek Parim kunstnikutöö – G. Major, D. Hennah, A. Lee Parim montaaž – Jamie Selkirk Parim jumestus – R, Taylor, P. King Parimad eriefektid – J. Rygiel, J. Letteri, R. W. Cook, A. Funke Parim kostüümidisain – N. Dickson, R. Taylor Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhind (2004) Parim film Parim mugandatud käsikiri – Peter Jackson, F. Walsh, P. Boyens Parim operaatoritöö – Andrew Lesnie Parimad eriefektid – J. Rygiel, J. Letteri, R. W. Cook, A. Funke Kuldgloobus (2004) Parim film Parim lavastaja – Peter Jackson Parim filmimuusika – Howard Shore Parim filmilaul – "Into the West" Grammy auhind (2005) Parim filmimuusika – Howard Shore, John Kurlander Parim filmilaul – "Into the West" Ekraaninäitlejate Gildi auhind (2004) Parim näitetrupp Box Office Mojo 1.04.2009 (inglise) Koduleht "Kuninga tagasitulek" andmekogus IMDb (inglise) "Kuninga tagasitulek" andmekogus Filmiveeb
Keskkonnatehnika (ajakiri)

Keskkonnatehnika oli eestikeelne keskkonnatehnikateemaline ajakiri, mis hakkas ilmuma 1996. aastal. Aastatel 2005–2011 ilmus 8 numbrit aastas, aastatel 2012–2013 ilmus 6 numbrit aastas. Ajakirja viimane number ilmus 2013. aasta novembris. Peatoimetaja oli Merike Noor. Ajakirja koduleht
Gottlieb Ney

Gottlieb Pe(e)ter Ney (7. oktoober 1881 Tallinn – 11. detsember 1973 Stierstadt, Lääne-Saksamaa) oli eesti ajaloolane. Korp! Sakala vilistlane. Gottlieb Ney lõpetas 1905. aastal Tartu Ülikooli cand. hist. kraadiga ja töötas aastatel 1905–1912 ajaloo- ja geograafiaõpetaja Peterburis ning aastail 1913–1919 Arhangelski gümnaasiumi inspektori ja direktori kohusetäitjana. 1919. aastal naasis Gottlieb Ney Eestisse, kus töötas kooliõpetaja ja -direktori ning riigiametnikuna, sh 1923–1935 Eesti Vabariigi Haridusministeeriumi teadus- ja kunstiosakonna juhatajana ning oli aastatel 1925–1935 ühtlasi Muinsusnõukogu esimees, hiljem oli Gottlieb Ney Riigiarhiivi ja Riigiraamatukogu direktor. 30. mail 1934 nimetas riigivanem Konstantin Päts ta Eesti esindajaks Rahvusvahelisse Ajalooliste Mälestiste Komisjoni. Teise maailmasõja eel 1941. aastal siirdus Gottlieb Ney järelümberasujana Saksamaale, sealt aga pärast Teist maailmasõda 1948. aastal Rootsi, kus töötas Lundis arhivaarina. http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700242289&img=era0031_005_0000332_00441_t.jpg&tbn=1&pgn=23&prc=20&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=5d260cc5d13fcdf459436f46e6d63e79 Gottlieb Ney Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Euthydemos

"Euthydemos" on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis filosoofiline teos. "Eythydemoses" jutustab Sokrates Kritonile, kuidas ta möödunud päeval Lykeioni gümnaasionis koos Ktesippose ja noore Kleiniasega disputeeris vendade Dionysodorose ja Euthydemosega, kes olid varem tuntud kui edukad rusikavõitlejad ning olid otsustanud nüüd teha karjääri ka vaidlusvõitlejatest sofistidena. Euthydemose dialoog inglise keeles
Sõrmuste isand: Sõrmuse vennaskond

"Sõrmuste isand: Sõrmuse vennaskond" on 2001. aastal valminud fantaasiafilm, mis põhineb J. R. R. Tolkieni samanimelisel romaanil. "Sõrmuse vennaskond" on "Sõrmuste isanda" filmitriloogia esimene film. Linateose lavastas Peter Jackson. Film on pärjatud nelja Oscari ja viie Briti Akadeemia auhinnaga. "Sõrmuse vennaskonnast" enam piletitulu tõi 2001. aastal sisse vaid "Harry Potter ja tarkade kivi". Samal aastal saavutas "Sõrmuse vennaskond" kõigi aegade suurema piletituluga filmide seas 5. koha. 2009. aasta seisuga on film 15. kohal, olles sisse toonud enam kui 870 miljonit dollarit. Frodo on kääbik, kes elab Kääbiklas rahulikku elu koos oma onu Bilboga kuni oma 111. sünnipäeval lahkub Bilbo Rivendelli ja jätab kogu oma vara koos kummalise sõrmusega talle. Frodo ei oska sõrmusega midagi peale hakata kuid Gandalf avastab varsti, et see on Üks Sõrmus mis kadus tuhandeid aastaid tagasi. Gandalf teab, et Sauron kogub võimsust ja Sõrmus ei tohi tema kätte sattuda. Frodo rändab Rivendelli, kus Elrondi nõukogu moodustab Sõrmuse vennaskonna, mille eesmärgiks saab Sõrmuse viimine Mordori, et see hävitada. Elijah Wood - Frodo Paunaste Ian McKellen - Gandalf Hall / Gandalf Valge Viggo Mortensen - Aragorn Liv Tyler - Arwen Sean Astin - Samwise "Sam" Gamgee Cate Blanchett - Galadriel John Rhys-Davies - Gimli Christopher Lee - Saruman Valge Billy Boyd - Peregrin "Pippin" Tukk Dominic Monaghan - Ilomac "Merry" Kangepukk Orlando Bloom - Legolas Hugo Weaving - Elrond Sean Bean - Boromir Oscar (2002) Parim operaatoritöö – Andrew Lesnie Parim filmimuusika – Howard Shore Parimad eriefektid – Jim Rygiel, Randall William Cook, Richard Taylor, Mark Stetson Parim jumestus – Peter Owen ja Richard Taylor Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnad (2002) Parim film Parimad eriefektid – Jim Rygiel, Randall William Cook, Alex Funke, Richard Taylor, Mark Stetson Parim jumestus – Peter Owen, Richard Taylor ja Peter King David Leani lavastustöö auhind – Peter Jackson Grammy auhind (2003) Parim tele- või filmimuusika – Howard Shore ja John Kurlander Ekraaninäitlejate Gildi auhind (2002) Parim meeskõrvalosatäitja – Ian McKellen Box Office Mojo 1.04.2009 (inglise) Koduleht Sõrmuse vennaskond andmekogus IMDb (inglise) Sõrmuse vennaskond andmekogus Filmiveeb
Oskar Köster

Oskar Köster VR II/3 (21. detsember 1890 Pöide, Saaremaa – 2. august 1941 Tallinn) oli Eesti poliitik. Oskar Köster töötas kooliõpetajana, Esimese maailmasõja ajal õppis Vilno sõjakoolis. 1920. aasta veebruaris teenis alamleitnandi auastmes 5. Jalaväepolgus. Ülendati leitnandiks, autasustati Vabadusristi II liigi 3. järgu teenetemärgiga, 40 000 margaga ja taluga Põlulas. Oli Rägavere vallavanem ja Viru Maavolikogu esimees, II, III, IV ja V Riigikogu liige, I Riigivolikogu liige 69. valimisringkonnast, vastaskandidaat II Riigivolikogu valimistel. Köster esindas asunikke ja siis pärast 1932. aasta parteiühinemist Ühinenud Põllumeeste Erakonda. Põllutööminister aastatel 1926–1928 ja 1932, teedeminister aastatel 1928–1929 ja 1933, kaitseminister aastatel 1929–1931. Vaikival ajastul opositsiooni liige. 1932. aastal käskis ta põllutööministrina paigutada Kolga metsaülema Edgar Vesteri ümber Petseri metsaülemaks, kuna viimane oli 1927. aastal kirjutatud auhinnatöös kritiseerinud riigimetsade laastamist. Sel puhul kirjutas Vaba Maa: "Meie, elades 20. aastasajal iseseisvas Eestis, kus öeldakse maksvat mõtte-, sõna- ja trükivabadused jne., ei teadnud seejuures muidugi aimata, et meil nende vabaduste teostamisega lugu on nähtavasti halvem, kui omal ajal kõige reaktsioonilisemas tsaariaegses Venes." Oskar Köster oli Tallinna Õhuasjanduse Seltsi esimees, Eesti Õhu- ja Gaasikaitse Liidu esimees, Eesti Raskejõustiku Liidu esimees. Asutas 1926. aastal ajalehe Maa (alates 1930. aastast Maaleht) ja oli selle vastutav toimetaja. Arreteeriti NKVD poolt 22. juulil 1940 Tallinnas. Suri Tallinna keskvanglas südamerabandusse, teistel andmetel hukati. Oskar Köster andmekogus Eesti ohvitserid 1918-1940 Köster näitab võimu. Vaba Maa, 12. oktoober 1932, nr. 240, lk. 1. KÖSTER, Oskar, Mihkel, s. 20.12.1890 Saaremaa, arr. 22.07.40 Tallinn Nõukogude okupatsioonivõimu poliitilised arreteerimised Eestis. Köide 3. Koostanud Leo Õispuu. Tallinn, 2005. Bruno Pao. Oskar Köster 120. Meie Maa, 20. detsember 2010. Oskar Kösteri foto Oskar Köster andmekogus Eesti ohvitserid 1918-1940 Oskar Köster Eesti biograafilises andmebaasis ISIK KÖSTER, Oskar, Mihkel, s. 20.12.1890 Saaremaa, arr. 22.07.40 Tallinn Nõukogude okupatsioonivõimu poliitilised arreteerimised Eestis. Köide 3. Koostanud Leo Õispuu. Tallinn, 2005.
August Lillakas

August Lillakas (10. jaanuar 1893 Aaspere mõis, Võipere küla, Kadrina vald, Lääne-Virumaa – 7. detsember 1924 Tapa Lääne-Virumaa) oli eesti kommunist ning üks 1. detsembri riigipöördekatse juhte. August Lillakas õppis aastail 1910–1911 Kadrina vallakoolis, ja 1912–1915 Rakvere Õpetajate Seminaris. Esimeses maailmasõjas teenis Venemaa keiserlikus armees ohvitserina. 1918. aasta alguses saabus Eestisse, kus vahistati Saksa okupatsioonivõimude poolt, kuid vabastati ning astus punakaardi Rakvere partisanisalka ja sõdis järgnevalt Punaarmees, roodukomandöri, ja brigaadikomandörina. A. Lillakas osales Eesti Vabadussõjas, Nõukogude Venemaa Eesti Punaarmee 3. eesti kütipolgu ülemana. A. Lillakas osales 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatses Jaan Anveldi sõjalise nõuandjana, ta tabati pärast ülestõusukatse mahasurumist 6. detsembri öösel Aegviidus ja hukati 7. detsembril 1924 Tapal, Männimäe soos koos oma adjutandi Richard Kääriga. 1940. aastal maeti nende põrmud ümber Tapa linna Noorteparki (tollal Tapa linna Punane väljak). 1. detsembril 1958. aastal avati August Lillakasele ja Richard Käärile Tapa linna Punasel väljakul (Maa-ala, mis oli piiratud Ambla maanteega, Kesk tänavaga ja Kooli tänavaga) mälestustahvel. Tapa linna peatänav – Pikk tänav kandis Lillaka(se) tänava nime. Eesti kütiväed, Eesti Punaarmee 1. detsembri riigipöördekatse Haljala kiriku personaalraamat. "Kirikuraamat". Kirikuraamat. Kadrina August Lillakas, Mälestustahvel Kadrina endisel koolihoonel August Lillaki mälestustahvel, Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid Mälestuskilde 1918. aastast. R. Majak. Kalender 1968, lk 59 Tapa Linnavanema poolt 5. oktoobril 1940 linnavolikogu ülesannetes vastu võetud ja Järva Maavanema poolt 10. oktoobril 1940 kinnitatud. Otsus tänavate ja platside nimede muutmiseks Tapa linnas. ENSV Teataja lisa; 16 1940-10-22 Tapa August Lillakas ja Richard Käär, Eesti monumentide e-kataloog Kadrina August Lillakas
Norra maakondade tunnuslilled

Siin on loetletud Norra maakondade tunnuslilled ehk maakonnalilled. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:County flowers of Norway seisuga 01.04.2009.
Night Electric Night

"Night Electric Night" on ansambli Deathstars album 2009. aastast. "Chertograd" – 4:45 "Night Electric Night" – 4:04 "Death Dies Hard" – 3:21 "The Mark of the Gun" – 4:02 "Via the End" – 4:07 "Blood Stains Blondes" – 3:15 "Babylon" – 4:18 "The Fuel Ignites" – 4:00 "Arclight" – 4:35 "Venus in Arms" – 4:02 "Opium" – 3:43
Dean Reed

Dean Cyril Reed (22. september 1938 – 13. juuni 1986) oli ameerika laulja, näitleja ja laulukirjutaja. 1956. aastal astus ta USA Colorado Ülikooli, kus õppis meteoroloogiat, kuid 1958. aastal jättis ta ülikooli pooleli ning kolis California osariiki, et alustada lauljakarjääri. Ameerika Ühendriikides tal erilist edu saavutada ei õnnestunud, kuid Ladina-Ameerikas sai ta lauljana väga populaarseks. Pärast edukaid külalisesinemisi asus ta elama Argentinasse. Oma vasakpoolse maailmavaate tõttu oli ta sunnitud 1966. aastal sealt lahkuma. Seejärel elas ta mitu aastat Roomas, kus mängis nn spagetivesternites. Samal ajal alustas ta ka lauljakarjääri Nõukogude Liidus ja teistes sotsialistlikes riikides. Dean Reed oli ka poliitiliselt aktiivne: ta kritiseeris USA sõjalist sekkumist Vietnamis ning kirjutas 1971. aastal avaliku kirja Aleksandr Solženitsõnile, süüdistades teda Nõukogude Liidu laimamises. Ta leidis, et inimõiguste rikkumised Nõukogude Liidus olevat "paar viga ja ebaõiglust". Alates 1973. aastast elas Dean Reed Saksa Demokraatlikus Vabariigis, kus tegutses lauljana ja mängis filmides. Dean Reed leiti 13. juunil 1986 surnuna oma paadist Zeutheneri järvel oma kodu lähedal Ida-Berliinis. Ametliku versiooni kohaselt sooritas ta enesetapu. Dean Reedi omaksed USA-s väitsid, et ta tapeti. Reedil oli pikk[viide?] suhe Eesti näitleja Eve Kiviga.[viide?] http://www.deanreed.de/english/biography04.html http://www.deanreed.de/presse/expatica200407.html "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2016. Vaadatud 10. veebruaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Dean Reed: Open letter of Dean Reed to Aleksandr Solzhenitsyn. http://www.german-way.com/notable-people/featured-bios/dean-reed/ Daughter of Singer Dean Reed Sues East Germany for Wrongful Death AP News, 3. juuli 1987 Dean Reed andmebaasis IMDb
Termination Bliss

"Termination Bliss" on rootsi bändi Deathstars 2006. aastal ilmunud album. "Tongues" – 3:45 "Blitzkrieg" – 4:04 "Motherzone" – 4:06 "Cyanide" – 3:55 "The Greatest Fight on Earth" – 3:53 "Play God" – 4:09 "Trinity Fields" – 4:22 "The Last Ammunition" – 4:07 "Virtue to Vice" – 3:42 "Death in Vogue" – 4:15 "Termination Bliss" – 3:43