Venemaal tapetud ajakirjanikud

Ajakirjanduses töötamisega seotud ohud Venemaal olid teada juba 1990. aastate algusest, kuid mure mittelahendatud mõrvade pärast kasvas järsult pärast Anna Politkovskaja mõrva 7. oktoobril 2006. Kui rahvusvaheliselt räägitakse vaid mõnest tosinast tapetust, siis mõned Venemaa allikad on toonud välja üle kahesaja juhtumi. Igal aasta 15. detsembril tähistatakse Venemaal ametikohustuste täitmisel hukkunud ajakirjanike mälestuspäeva. 1993–2009 tapetud ajakirjanikud Mõned ajakirjanikud jäid peale rünnakuid ellu. Tapetute statistika peegeldab ainult ajakirjanike hirmutamise ja vaigistamise katsete ekstremaalseid juhtumeid. Tabeli aastanäidud on võetud andmebaasist „Ajakirjanikud Venemaal”. Sealt võib leida ka iga surmajuhtumi kirjelduse. Tabelis pole ära toodud mõningaid olulisi kategooriaid: teadmata kadunud (14 inimest); hukkumisjuhud, mille tüüpi pole suudetud kindlaks määrata („mittekinnitatud intsidendid”, 28 inimest); töö juures toimunud õnnetusjuhtumite läbi hukkunud ajakirjanikud (37 inimest). Kohtuasjade veerg näitab, peale kolme juhu, tapmistega seotud kohtuotsuste arvu.   2010–2014 tapetud ajakirjanikud Järgneb nimekiri ajakirjanikest (reporteritest, toimetajatest, operaatoritest, fotograafidest), kes on Venemaal alates 1992. aastast tapetud. See sisaldab kõikidest vägivaldsetest, enneaegsetest ja seletamatutest põhjustest tingitud surmajuhtumeid; lisateavet võib leida IFJ andmebaasi inglis- ja venekeelsest versioonist. Iga nime järel on märgitud, kas surm on kindlasti [J], tõenäoliselt [?J] või tõenäoliselt mitte [nJ] seotud ajakirjaniku uurimistöö ja väljaannetega. 1992 Sergei Bogdanovsky, TV "Ostankino" korrespondent, tapetud Moskvas 1993 15. aprill – Dmitri Krikorjants, nädalalehe Express Chronicle (Moskva) korrespondent, mõrvati oma korteris Tšetšeenia pealinnas Groznõis ööl vastu 14.-15. aprilli. Tšetšeenia oli siis de facto iseseisev. Mõrv [J]. 1993. aasta konstitutsioonikriis Pühapäeval, 3. oktoobril alates 19.30.Ostankino teletorni ümbruses. Rory Peck, ARD Saksamaa, operaator. Risttuli [J]. Ivan Scopan, TF1 France, operaator. Risttuli [J]. Igor Belozerov, 4. kanal Ostankino, toimetaja. Risttuli [J]. Sergei Krasilnikov, "Ostankino" TV, videoinsener. Tulistatud lähedalt hoone sees. Mõrv [J]. Vladimir Drobõšev, kuukiri "Inimesed ja loodus", toimetaja. Südamerike [J]. Esmaspäev, 4. oktoober, pärast keskpäeva. ülemnõukogu hoone juures. Aleksander Sidelnikov, vabakutseline ajakirjanik ja filmitegija Peterburist. Risttuli [J]. Aleksander Smirnov, ajalehe Noortekuller (Joškar-Ola) korrespondent. Risttuli [J]. 29. november – Elena Tkatševa, ajalehe Kuban Courier toimetaja hukkus Krasnodaris ajalehe kontorisse pandud pommi tagajärjel. Terrorirünnak [J] 9. detsember – Marina Iskanderova, kohaliku telejaama ajakirjanik, mõrvati oma korteris Nadõmis, Jamali-Nenetsi autonoomses ringkonnas. Mõrv [nJ]. 1994 1. veebruar – Sergei Dubov, kirjastuse Novoje Vremja direktor, Moskva. Tulistati palgamõrvas. Mõrv [nJ]. 26. aprill – Andrei Ayzderdzis, riigiduuma saadik ja kirjastaja. Tulistati palgamõrvana Himkis, Moskva oblastis. Mõrv [nJ]. 15. juuni – Juri Soltys, Interfaxi ajakirjanik ja toimetaja. Peksti surnuks Moskva oblastis. Mõrv [?J]. 17. juuli – Jelena Roshchina, Ivanovo lasteajakirja peatoimetaja. Mõrvatud oma korteris.Tema tapnud jõuk jõudis 2000. aastal kohtu alla ja mõisteti süüdi. Mõrv [nJ]. 15. oktoober – Tatjana Žuravljova ja tema abikaasa, meediatöötajad, Komsomolskaja Pravda (Samara büroo). Tapeti Voroneži oblastis autojuhtimise ajal. Mõrv [nJ]. 17. oktoober – Dmitri Holodov, ajalehe Moskovskii Komsomolets sõjakorrespondent. Lõhkeseadeldisega kohver plahvatas ajalehe kontoris, Moskvas. Mõrv [J]. 1994. aastal oli Tšetšeenias neli surmajuhtumit pärast sealse konflikti algust novembris. 26. november – Hussein Guzujev, Tšetšeenia tele- ja raadioettevõtte direktor. Groznõi. Sattus Dudajevi toetajate ja Moskva-meelse opositsiooni risttule alla [J]. 14. detsember – Gelani Charigov, eraõigusliku telekanali Marsho ajakirjanik. Groznõi. Risttuli [J]. 22. detsember – Cynthia Elbaum, USA vabakutseline fotokorrespondent ajakirja Time tellimusel. Groznõi. Risttuli [J]. 31. detsember – Bilal Ahmadov, Marsho TVoperaator. Groznõi. Risttuli [J]. 1995 1. jaanuar – Vladimir Žitarenko, ajalehe Punane Täht (Krasnaja zvezda) korrespondent, Tšetšeenia. Risttuli [J]. 1. jaanuar – Pjotr Novikov, ajakirja Smena ajakirjanik, Moskva. Mõrv (seotud Anisimovi tapmisega 1994. aasta lõpus) [nJ]. 7. jaanuar – Sultan Nuriyev, Tšetšeenia. Kinnitamata [?J]. 10. jaanuar – Jochen Piest, ajakirja Stern korrespondent. Tšervljonnaja, Tšetšeenia. Risttuli [J]. 14. jaanuar – Valentin Janus, Pihkva linna telekanali operaator, Tšetšeenia. Risttuli [J]. 17. veebruar – Vjatšeslav Rudnev, vabakutseline ajakirjanik, Kaluga, avaldatud kohalikes ajalehtedes Vest ja Znamja. Mõrv [?J]. 27. veebruar – ajalehe Nevskoje Vremja (Peterburi) poliitikatoimetaja Maksim Šabalin ja ajalehe fotograaf Felix Titov kadusid Tšetšeeniasse lähetuses. Vaatamata otsingutele 1995–1999 pole nende kahe mehe säilmeid leitud. Kadunud [J]. 1. märts – Vladislav Listjev, telekanali ORT juht lasti oma Moskva kortermaja trepikojas maha. Mõrv [nJ]. 3. märts – Igor Kaverin, Primorje krais asuva Svobodnaja Nakhodka raadiojaama insener. Tulistati autos. Mõrv [nJ]. 8. märts – Oleg Ochkasov, vabakutseline ajakirjanik Voronežis, kirjutas ajalehtedele Vecherny Voronež ja Skandalnaja pochta. Mõrv [nJ]. 16. märts – Aleksei Hropov, raadiojaama Vox direktor, mis hiljuti lõpetas oma tegevuse. Leningradi maantee, Moskva oblast. Mõrv [nJ]. 31. märts – Ruslan Tsebijev, Dudajevi pressiteenistus, Groznõi, Tšetšeenia. Mõrv [?J]. 6. mai – Malkan Suleimanova, ajalehe Iškeeria ajakirjanik (Groznõi). Hukkus pommitamise tõttu Šatois, Tšetšeenias. Risttuli [J]. 22. mai – Farkhad Kerimov, Associated Press TV operaator. Hukati Vedenos, Tšetšeenias. Mõrv [J]. 5. mai – Sergei Ivanov, läks Šabalini ja Titovi (eespool 27. veebruaril) otsingutele Tšetšeenia lõunaosas. Kadunud [J]. 6. juuni – Aleksander Konovalenko, Krestjanskaja gazeta ajakirjanik, Volgograd, peksti politseijaoskonnas surnuks. Tapja mõisteti süüdi 1998. aastal. Mõrv [?J]. 17. juuni – Natalja Aljakina-Mroszek, ajakiri Focus (Saksamaa) ja teised kanalid. Tapeti Budjonnovskis, Stavropoli krai lähedal. Vene sõdur mõisteti süüdi hooletuses relvade kasutamisel, amnestiseeriti Tšetšeenia sõjas osalejana. Risttuli [J]. 25. juuli – Andrew Shumack Jr, vabakutseline USA fotoajakirjanik, St Petersburg Times (Florida). Groznõi, Tšetšeenia. Kadunud [?J]. 4. august – Sergei Nazarov, populaarse telesaate "Vremechko" endine saatejuht. Tapeti Moskvas. Mõrv [nJ]. 10. august – Vadim Obehhov, ajalehe Vesti kolumnist, Petropavlovsk-Kamtšatski. Mõrv [nJ]. 2. november – Andrei Ulanov, ajalehe Togliatti segodnja peatoimetaja. Toljatti, Samara oblast. palgamõrv, Mõrv [nJ]. 8. november – Sergei Ananjev, Ida-Siberi organiseeritud kuritegevuse osakonna pressiteenistuse juht. Tapeti Irkutski linnas. Mõrv [nJ]. 10. detsember – Jaroslav Zvaltsev, ajalehe Russki dom finantsdirektor Magnitogorskis Tšeljabinski oblastis, lasti maha lepingulises tapmises. Mõrv [nJ]. 12. detsember – Viktor Litvinov, raadiojaama Golos Rossii kommentaator, Moskva, suri pärast rünnakut tänaval. Mõrv [nJ]. 12. detsember – Šamkhan Kagirov, ajalehe Vozrozhdenie korrespondent Tšetšeenias. Risttuli [J]. 26. detsember – Vadim Alferjev, töötas Krasnojarskis kohaliku ajakirjanduse ja televisiooni ajakirjanikuna, suri pärast julma peksmist. Mõrv [?J]. 1996 25. jaanuar – Oleg Slabõnko, ettevõtte Moment Istinõ asutaja, samanimelise programmi produtsent, ORT (täna Pervõi Kanal) direktor, mõrvati oma Moskva korteris. Mõrv [nJ]. 8. veebruar – kaabeltelevisiooni Forward insener Juri Litvinov ja direktor Aleksandr Zaitsev. Leiti maha lastud autos Dalnegorskis, Primorje krais. Mõrv [nJ]. 26. veebruar – Felix Solovjov, tuntud fotograaf, ajakirja Aeroflot toimetuse liige, mõrvatud Moskvas. Mõrv [nJ]. 11. märts – Viktor Pimenov, Vaynakh TV operaator (Tšetšeenia). Groznõi, Tšetšeenia. Risttuli [J]. 30. märts – Nadežda Tšaikova, Obštšaja Gazeta uuriv ajakirjanik, hukati Tšetšeenias, surnukeha leiti Gekhi küla lähedalt. Mõrv [J]. 18. aprill – Anatoli Jagodin, ajalehe Na Boyevom Postu korrespondent, tapeti tšetšeenia võitlejate poolt, Assinovskaja, Tšetšeenia. Risttuli [J]. 9. mai – Nina Jefimova, ajalehe Vozrozhdenije korrespondent, Groznõi, Tšetšeenia. Mõrv [J]. 11. mai – Viktor Mihhailov, ajalehe Zabaikalski rabochy kriminaalkorrespondent. Mõrv [nJ]. 26. juuli – Nikita Tšigarkov, Utrenni ekspressi töötaja, peksti ja rööviti. Moskva. Mõrv [nJ]. 1. august – Ivan Gogun, Groznenski rabotški korrespondent. Groznõi, Tšetšeenia. Risttuli [J]. 11. august – Ramzan Hadžijev, ORT korrespondent, tulistati Tšetšeenias kontrollpunkti juures. Groznõi, Tšetšeenia. Risttuli [J]. 16. september – En Chan Kim, Sahhalini ajalehtede ja ajakirja Blagodatnaja Semja korrespondent. Žulebino, Moskva. Mõrv [nJ]. 27. oktoober – Anatoli Tjutinkov, Vecherniy Peterburgi peatoimetaja asetäitja. Kinnitamata juhtum. [nJ] 29. oktoober – Lev Bogomolov, Kaluga Vešernaja peatoimetaja, Kaluga. Kinnitamata juhtum. [nJ]. 31. oktoober – Sergei Semisotov, ajalehe Traktir po Pjatnitsam toimetaja. Volgograd. Mõrv [nJ]. 10. november – Marina Gorelova, Otechestvo TV reporter ja Juri Šmakov, Otechestvo TV konsultant. Kotljakovskoje kalmistu, Moskva. Terrorirünnak. Kaks isikut mõisteti 2003. aastal süüdi 16 surmajuhtumi, sealhulgas kahe ajakirjaniku põhjustamise eest. Terrorirünnak [J] 6. detsember – Kirill Polenov, vabakutseline ajakirjanik. Vladikavkaz, Põhja-Osseetia. Mõrv [nJ]. 7. detsember – Anatoli Belousov, ajakirja Punane Täht (Krasnaja Zvezda) peatoimetaja asetäitja, Moskva oblast. Mõrv [nJ]. 1997 16. jaanuar – Aleksei Jeldašov, kohaliku ajakirjanduse ja raadio ajakirjanik. Habarovsk, Primorje krai. Mõrv [nJ]. 16. jaanuar – Nikolai Lapin, ajalehe Obo vsjom peatoimetaja. Togliatti, Samara oblast. Mõrv [nJ]. 3. veebruar – Juri Baldin, Focus TV peatoimetaja. Tšeljabinsk. Mõrv [nJ]. 12. veebruar – Vjatšeslav Zvonarev, toimetaja Takt TV-s. Kursk. Mõrv [nJ]. 25. veebruar – Vadim Birjukov, ajakirja Delovje ljudi peatoimetaja, Novolesnaja tänav, Moskva. Mõrv [nJ]. 23. märts – Vladimir Alijev, Prohladnoje, Kabardi-Balkaaria. Mõrv [nJ]. 30. märts – Nikolai Mozolin, Kirovsk, Leningradi oblast. Mõrv [nJ]. 10. mai – Aleksandr Korkin, Pereslavl-Zalesski, Jaroslavli oblast. Mõrv [nJ]. 6. august – Valeri Krivoshejev, Lipetsk. Mõrv [nJ]. 19. oktoober – Lydia Lazarenko, Nižni Novgorod. Mõrv [nJ]. 1998 30. jaanuar – Vladimir Zbaratski, Mosfilmoskaja tänav, Moskva. Mõrv [nJ]. 2. aprill – Ivan Fedyunin, ajalehe Brjanski Izvestija korrespondent. Mõrv, Brjansk [nJ]. 6. aprill – Lira Lobatš, meediatöötaja. Tomski oblast. Mõrv [nJ]. 20. mai – Igor Mjasnikov, Kineshma, Jaroslavli oblast. Mõrv [nJ]. 7. juuni – Larissa Judina, ajalehe Sovetskaja Kalmõkja Segodnja peatoimetaja. Elista, Kalmõkkia. Mõrv [J]. 28. juuli – Vladimir Ustinov, Ivanovo. Mõrv [nJ]. 17. august – Sergei Semendujev, Mahhatškala, Dagestan. Teadmata kadunud [nJ]. 24. august – Anatoli Levin-Utkin, Peterburi. Mõrv [?J]. 27. august – Mirbaba Seidov, Kaliningradi oblast. Mõrv [nJ]. 29. august – Viktor Šamro, Peterburi. Mõrv [nJ]. 2. september – Farid Sidaui, ajakirja Prosto nedvizhimost korrespondent. Ramenka tänav, Moskva. Mõrv [nJ]. 30. detsember – Sergei Tšetšugo, Vladivostok. Kinnitamata [?J]. 1999. aasta augustis algas Tšetšeenias Teine Tšetšeenia sõda (1999-2000), kus hukkus arvukalt ajakirjanikke 1999 19. veebruar – Gennadi Bodrov, mõrv [nJ]. 25. veebruar – Valentina Miroljubova ja Nikolai Miroljubov, mõrv [nJ]. 4. märts – Andrei Poljakov, Mõrv [nJ]. 30. mai – Aleksei Kulanov, Mõrv [nJ]. 30. juuni – Vadim Rudenko, Mõrv. 30. august – Lubov Loboda, Kuibõšev (Novosibirski oblast). Lepinguline tapmine. Süüdistati ja mõisteti süüdi kuriteo toimepanija, vahendaja ja mees, kes käskis teda tappa. Mõrv [nJ]. 27. september – Christopher Reese, Moskva. Mõrv [nJ]. 27. oktoober – Supjan Ependijev, ajalehe Groznenskiy Rabochy korrespondent, Tšetšeenia. Risttuli [J]. 29. oktoober – operaatorid Šamil Gigajev ja Ramzan Mežidov, riiklik TVC kanal ja kohalik Chechen TV. Šami-Jurt, Tšetšeenia. Risttuli [J]. 2000 1. veebruar – Vladimir Jatsina, ITAR-TASSi fotokorrespondent. Oma esimesel ja ainsal Tšetšeenia reisil rööviti ta ja hiljem tapeti. 82. Mõrv [J]. 10. veebruar – Ludmila Zamana, Samara. Mõrv [nJ]. 9. märts – Artjom Borovik, ajakirja ja kirjastuse Sovershenno sekretno direktor ja ajakirjanik. Šeremetjevo-1 lennujaam, Moskva. Kinnitamata juhtum [?J]. 22. märts – Luisa Aržieva, ajalehe Istina mira (Moskva) korrespondent. Avturi, Tšetšeenia. Risttuli [?J]. 17. aprill – Oleg Polukejev, Mõrv. 1. mai – Boriss Gašev, kirjanduskriitik. Mõrv [nJ]. 13. mai – Aleksander Jefremov, Tšetšeenia. Lääne-Siberi ajalehe Nashe Vremja fotoajakirjanik, hukkus, kui võitlejad lasid õhku sõjaväe džiibi, milles ta sõitis. Varasematel tööülesannetel sai Jefremov positiivset tähelepanu oma uudisfotode eest sõjast räsitud piirkonnast. Risttuli [J]. 16. juuli – Igor Domnikov, Novaja Gazeta, Moskva. Domnikovi löödi oma Moskva kortermaja trepikojas haamriga pähe ja oli kaks kuud koomas. Tema mõrvar tuvastati 2003. aastal ja mõisteti süüdi 2007. aastal. Rünnaku tellijad ja korraldajad tuvastati Novaja Gazeta poolt, kuid neile ei ole esitatud süüdistusi. Mõrv [J]. 26. juuli – Sergei Novikov, Raadio Vesna, Smolensk. Tulistati palgamõrva käigus oma kortermaja trepikojas. Kritiseeris sageli Smolenski oblasti administratsiooni. Mõrv [?J]. 21. september – Iskandar Khatloni, Raadio Vaba Euroopa, Moskva. Tadžikistanist pärit Khatloni tapeti öösel tema Moskva kortermajas kirvega. Tema ründaja ja mõrva motiiv on teadmata. RFE/RLi pressiesindaja ütles, et Khatloni töötas lugude kallal inimõiguste rikkumistest Tšetšeenias. Mõrv [nJ]. 3. oktoober – Sergei Ivanov, Lada-TV, Toljatti. Lasti viis korda pähe ja rinda oma kortermaja ees. Toljatti suurima sõltumatu televisioonifirma direktorina oli ta kohalikul poliitilisel areenil tähtis tegija. Vastutav jõuk kohtu all. Mõrv [nJ]. 18. oktoober – Georgi Garibjan, Park TV (Rostov) ajakirjanik, mõrvati Rostov Doni ääres. Mõrv [nJ]. 20. oktoober – Oleg Gorjanski, vabakutseline ajakirjanik. Mõrvatud Tšerepovetsis, Vologda oblastis. Mõrv [nJ]. 21. oktoober – Raif Abljašev, ajalehe Iskra fotograaf. Kungur, Permi krai. Mõrv [nJ]. 3. november – Sergei Loginov, Lada TV (Toljatti). Juhtum ei ole kinnitatud [nJ]. 20. november – Pavel Asaultšenko, Austria TV operaator, Moskva. Palgamõrv [nJ]. 23. november – Adam Tepsurkajev, Reuters, Tšetšeenia. Tšetšeeni operaator, teda tulistati naabri juures Alhan-Kala (ka Jermolovka) külas. Tepsurkajev filmis 2000. aastal enamiku Reutersi filmidest Tšetšeeniast, sealhulgas Tšetšeenia mässuliste Šamil Bassajevi jala amputeerimist. Mõrv [J]. 28. november – Nikolai Karmanov, pensionile jäänud ajakirjanik. Ljubim, Jaroslavli oblast. Mõrv [nJ]. 23. detsember – Valeri Kondakov, vabakutseline fotograaf. Tapeti Armaviris, Krasnodari krai [nJ]. 2001 1. veebruar – Eduard Burmagin, Mõrv. 24. veebruar – Leonid Grigorjev, Mõrv [nJ]. 8. märts – Andrei Pivovarov, Mõrv. 31. märts – Oleg Dolgantsev, Mõrv [nJ]. 17. mai – Vladimir Kirsanov, peatoimetaja. Kurgan. Mõrv [nJ]. 2. juuni – Viktor Popkov, Novaja Gazeta kaastööline, suri Moskva oblastihaiglas. Haavatud Tšetšeenias kaks kuud varem. Risttuli [J]. 11. september – Andrei Šeiko, Mõrv [nJ]. 19. september – Eduard Markevitš, 29, Sverdlovski oblasti kohaliku ajalehe Novõi Reft toimetaja ja kirjastaja. Lasti selga, palgamõrva käigus. Mõrv [J]. 5. november – Elina Voronova. Mõrv [nJ]. 16. november – Oleg Vedenin. Mõrv. 21. november – Aleksandr Babaikin. Mõrv [nJ]. 1. detsember – Boris Mityurev, Mõrv. 2002 18. jaanuar – Svetlana Makarenko, Mõrv. 4. märts – Konstantin Pogodin, ajaleht Novoje Delo, Nižni Novgorod. Mõrv. 8. märts – Natalja Skryl, ajaleht Nashe Vremja, Taganrog. Mõrv [?J]. 31. märts – Valeri Batujev, ajaleht Moscow News, Moskva. Mõrv [nJ]. 1. aprill – Sergei Kalinovski, Moskovskij Komsomolets kohalik väljaanne, Smolensk. Mõrv [nJ]. 4. aprill – Vitali Sakhn-Vald, fotoajakirjanik, Kursk. Mõrv [nJ]. 25. aprill – Leonid Ševtšenko, ajalehe Pervoje Tštenje, Volgograd. Mõrv [nJ]. 29. aprill – Valeri Ivanov, ajalehe "Toljattinskoje Obozrenie" asutaja ja peatoimetaja, Samara oblast [87], Palgamõrv [nJ]. 20. mai – Aleksandr Plotnikov, ajaleht Gostiny Dvor, Tjumen. Mõrv. 6. juuni – Pavel Morozov, Mõrv. 25. juuni – Oleg Sedinko, Novaja Volna tele- ja raadioettevõtte asutaja, Vladivostok. Palgamõrv, lõhkeaine trepikojas [nJ]. 20. juuli – Nikolai Razmolodin, Europroject TV & Radio Company peadirektor, Uljanovsk. Mõrv. 21. juuli – Maria Lisitškina, Mõrv [nJ]. 27. juuli – Sergei Žabin, Moskva oblasti kuberneri pressiteenistus. Mõrv [nJ]. 18. august – Nikolai Vassiljev, Tšeboksarõ, Tšuvaššia. Mõrv [nJ]. 25. august – Paavo Voutilainen, ajakirja Karelia endine peatoimetaja, Karjala. Mõrv [nJ]. 4. september – Leonid Kuznetsov, kirjastuse Mari-El perioodika, Joškar-Ola. Kinnitamata juhtum [?J]. 20. september – Igor Salikov, ajalehe Moskovskij Komsomolets infoturbe juht, Penza. Palgamõrv [nJ]. 26. september – Roderick (Roddy) Scott, Frontline TV Company, Suurbritannia. Risttuli [J]. 2. oktoober – Jelena Popova, Mõrv [nJ]. 19. oktoober – Leonid Plotnikov, Mõrv [nJ]. 26. oktoober – Tamara Voinova (Stavropol) ja Maksim Mihhailov (Kaliningrad), Moskva teatri pantvangikriis. Terrorirünnak [nJ]. 21. detsember – Dmitri Šalajev, Kaasan, Tatarstan. Mõrv [nJ]. 2003 7. jaanuar – Vladimir Sukhomlin, internetiajakirjanik ja Serbia.ru toimetaja, Moskva. Mõrv [J]. 11. jaanuar – Juri Tiškov, spordikommentaator, Moskva. Palgamõrv [nJ]. 21. veebruar – Sergei Verbitski, ajalehe BNV väljaandja. Tšita. Mõrv [nJ]. 18. aprill – Dmitri Švets, Murmansk. Sõltumatu telejaama TV-21 (Loode-ringhäälingu) direktori asetäitja, ta lasti maha telejaama kontori ees. Shvetsi kolleegid ütlesid, et jaam oli saanud mitmeid ähvardusi oma kajastuste eest mõjukate kohalike poliitikute kohta. Palgamõrv [nJ]. 3. juuli – Juri Štšekotšihhin, Novaja gazeta, Moskva. Novaja Gazeta peatoimetaja asetäitja ja duuma saadik alates 1993. aastast. Suri vaid mõned päevad enne tema kavandatud reisi Ameerika Ühendriikidesse, et arutada FBI ametnikega oma ajakirjandusuurimise tulemusi. Ta uuris Kolme Vaalaga seotud korruptsiooniskandaali, milles väidetavalt osalesid kõrged FSB ametnikud. Štšekotšikhin suri ägeda allergilise reaktsiooni tagajärjel. Tema surma põhjuse üle on palju spekuleeritud. Tema surma uurimist on algatatud ja lõpetatud neli korda. Mõrv [J]. 4. juuli – Ali Astamirov, France Presse. Kadunud Nazranis [?J]. 18. juuli – Alikhan Gulijev, vabakutseline teleajakirjanik Inguššiast. Moskva. Mõrv [nJ]. 10. august – Martin Kraus, Dagestan. Teel Tšetšeeniasse. Mõrv [nJ]. 9. oktoober – Aleksei Sidorov, Toljatinskoje Obozrenije, Toljatti. Teine selle kohaliku ajalehe peatoimetaja, kes mõrvatakse. Eelkäija Valeri Ivanov lasti maha 2002. aasta aprillis. Mõrv [?J]. 24. oktoober – Aleksei Bakhtin, ajakirjanik ja ärimees, endine Mariiskaja pravda töötaja. Marimaa. Mõrv [nJ]. 30. oktoober – Juri Bugrov, Provintsi Telegraaf toimetaja. Balakovo, Saratovi oblast. Mõrv [nJ]. 25. detsember – Pjotr Babenko, Liskinskaja gazeta toimetaja. Liski, Voroneži oblast. Mõrv [nJ]. 2004 1. veebruar – Jefim Suhhanov, ATK-Media, Arhangelsk. Mõrv [nJ]. 23. märts – Farit Urazbajev, operaator, Vladivostoki televisiooni- ja raadioettevõte, Vladivostok. Kinnitamata juhtum [nJ]. 2. mai – Shangysh Mongush, ajalehe Khemchiktin Syldyzy korrespondent, Tuva. Mõrv [?J]. 9. mai – Adlan Hassanov, Reutersi reporter, hukkus Groznõi pommirünnakus, milles hukkus Tšetšeenia president Ahmad Kadõrov. Terrorirünnak [J]. 9. juuni – Paul Klebnikov, ajakirja Forbes vastloodud venekeelse versiooni peatoimetaja, Moskva. Palgamõrv, väidetavad kurjategijad kohtu alla antud ja õigeks mõistetud. Mõrv [J]. 1. juuli – Maxim Maximov, ajalehe Gorod ajakirjanik, Peterburi. Surnukeha ei leitud. Mõrv [J]. 10. juuli – Zoya Ivanova, telesaatejuht, Burjaatia riiklik tele- ja raadioettevõte, Ulan-Ude, Burjaatia. Mõrv [nJ]. 17. juuli – Pail Pelojan, ajakirja Armyanski Pereulok toimetaja, Moskva. Mõrv [nJ]. 3. august – Vladimir Naumov, kasakast natsionalistlik reporter (Russki Vestnik, Zavtra), Moskva oblast. Mõrv [nJ]. 24. august – Svetlana Šiškina, ajakirjanik, Kaasan, Tatarstan. Mõrv [nJ]. 24. august – Oleg Belosjorov, Moskva-Volgogradi lend. Terrorirünnak [nJ]. 18. september – Vladimir Pritšin, Põhja-Baikali televisiooni- ja raadioettevõtte peatoimetaja, Burjaatia. Mõrv [?J]. 27. september – Jan Travinski (Peterburi), Irkutskis valimiskampaania poliitilise aktivist. Mõrv [nJ]. 2005 23. mai – Pavel Makejev, ettevõtte TNT-Pulse reporter, Rostov Doni ääres. Jäi auto alla illegaalseid võidusõite pildistades. Kinnitamata juhtum [?J]. 28. juuli – Magomed Varisov, poliitikaanalüütik ja ajakirjanik, lasti maha oma kodu lähedal Maghatškalas, Dagestanis. Ta "oli saanud ähvardusi, teda jälitati ja ta oli edutult otsinud abi kohalikult politseilt", teatas Committee to Protect Journalists. Mõrva eest võttis vastutuse Šariaat Jamaat. Mõrv [J]. 31. august – Aleksander Piterski, Baltika Raadio reporter, Peterburi. Mõrv [?J]. 3. september – Vladimir Pashutin, ajaleht Smolenski Literator, Smolensk. Kinnitamata juhtum [nJ]. 13. oktoober – Tamirlan Kazikhanov, Venemaa siseministeeriumi Lõuna föderaalringkonna peaosakonna terrorismivastase keskuse pressiteenistuse juht, Naltšik. Risttuli [J]. 4. november – Kira Lezhneva, ajalehe Kamenski rabotšii reporter, Sverdlovski oblast. Mõrv [nJ]. 2006 8. jaanuar – Vagif Kotšetkov, äsja ametisse nimetatud Trudi korrespondent piirkonnas, rööviti ja tapeti Tulas. Mõrv [nJ]. 26. veebruar – Ilja Zimin, töötas telekanalis NTV Russia, tapeti Moskva korteris. Kahtlustatav kohtu alla Moldovas, õigeksmõistev otsus. Mõrv [nJ]. 4. mai – Oksana Teslo, meediatöötaja, Moskva oblast. Süütamine. Mõrv [nJ]. 14. mai – Oleg Barabõškin, raadiojaama direktor, Tšeljabinsk. Mõrv [nJ]. 23. mai – Vjatšeslav Akatov, telesaate "Business Moscow" erireporter, mõrvatud Mõtištšis, Moskva oblastis. Tapja tabatud ja süüdi mõistetud. Mõrv [nJ]. 25. juuni – Anton Kretentšuk, Kanal 38 TV operaator, Rostov Doni ääres. Mõrv [nJ]. 25. juuli – Jevgeni Gerasimenko, Saratovski Rasklad ajalehe ajakirjanik. Mõrv [nJ]. 31. juuli – Anatoli Kozulin, pensionile jäänud vabakutseline ajakirjanik. Uhta, Komi Vabariik. Mõrv [nJ]. 8. august – Aleksandr Petrov, ajakirja "Õigus Valida" peatoimetaja. Mõrvati koos perega puhkusel Altai Vabariigis. Alaealine mõrvar mõisteti süüdi. Mõrv [nJ]. 17. august – Elina Ersenojeva, ajalehe Tšetšenskoje obštšestvo reporter. Röövitud Groznõis, Tšetšeenias. Kadunud [?J]. 13. september – Vjatšeslav Plotnikov, kohaliku telekanali Kanal 41 reporter, Voronež. Kinnitamata juhtum [nJ]. 7. oktoober – Anna Politkovskaja, Novaja Gazeta kommentaator, Moskva, lasti maha oma kortermaja liftis; neli süüdistatavat palgamõrvas, 2009. aasta veebruaris õigeks mõistetud. Mõrv [J]. 16. oktoober – Anatoli Voronin, uudisteagentuur Itar-TASS, Moskva. Mõrv [nJ]. 28. detsember – Vadim Kuznetsov, ajakirja Maailm & Kodu peatoimetaja. Peterburi ajakiri, tapeti Peterburis. Mõrv [nJ]. 2007 14. jaanuar – Juri Šebalkin, pensionär, endine Kaliningradskaja pravda ajakirjanik. Mõrv [nJ]. 20. jaanuar – Konstantin Borovko, Gubernia TV (vene keeles "Губерния") saatejuht, tapeti Habarovskis. Mõrv [nJ]. 2. märts – Ivan Safronov, ajalehe Kommersant sõjaline kolumnist. Suri Moskvas, surma põhjus vaieldav.. Uurimine enesetapule õhutamise alusel (artikkel 110). Juhtum kinnitamata [?J]. 15. märts – Leonid Etkind, ajalehe Karyera direktor. Röövimine ja tapmine Vodnikis, Saratovi oblastis. Mõrv [nJ]. 5. aprill – Vjatšeslav Ifanov, Novoye televidenie Aleiska operaator. Aleisk, Altai krai. Juhtum kinnitamata [?J]. Aprill – Marina Pisareva, Saksa meediakontserni Bertelsmann Venemaa esinduse asejuht leiti aprillis surnuna oma suvilast Moskva lähistel. Mõrv. 2008 8. veebruar – Jelena Šestakova, endine ajakirjanik, Peterburi. Tapja saadeti psühhiaatrilisse vanglasse. Mõrv [nJ]. 21. märts – Gadji Abashilov, Dagestani riikliku televisiooni- ja raadioettevõtte VGTRK juht, tulistati oma autos Mahatškalas. Mõrv [?J]. 21. märts – Iljas Šurpajev, Dagestani ajakirjanik, kes töötas Pervõi Kanalis, kägistati röövi käigus vööga surnuks, Moskvas. Väidetavad tapjad jälitati Tadžikistanis ja mõisteti seal süüdi tema mõrvas. Mõrv [?J]. 2008 1. august – Magomed Jevlojev lasti Inguššias politsei vahi all olles maha. Jevlojev oli opositsioonilise veebilehe Inguššia.org asutaja ja oli tuntud oma regulaarse kriitika poolest Inguššia presidendi Murat Zjazikovi suunas.Tapmises osalenud politseinik Ibragim Jevlojev tunnistati süüdi tahtmatus tapmises ja talle mõisteti kaks aastat vangistust, millest ta vabastati pärast kolme kuu kandmist. 2. september – Abdullah Ališajevit tulistasid tundmatud ründajad Dagestanis Mahaškalas mitu korda ja ta suri haiglas. Alissajev oli TV-Chirkei telesaatejuht ja oli tuntud oma vastuseisust islami fundamentalismile. 30. detsember – Šafig Amrakhov tulistati Murmanskis oma korteris tundmatu ründaja poolt ning suri hiljem haiglas. Amrakhov oli uudisteagentuuri RIA 51 toimetaja ja kritiseeris Murmanski oblasti kuberneri Juri Jevdokimovi majanduspoliitikat. 2009 4. jaanuar – Vladislav Zakharchuk hukkus tulekahjus, mis laastas ajalehe kontori Vladivostokis, Primorje krais. Zakharchuk oli ajalehe Arsenyevskie Vesti reklaamijuht. Ajaleht oli tuntud oma kriitika poolest krai võimude suhtes ning selle peatoimetaja ja ajakirjanikud olid varem trahvi ja vangistusega silmitsi seisnud. 19. jaanuar – Stanislav Markelov lasti Moskvas koos Anastassija Baburovaga maskeeritud relvastatud mehe poolt maha. Markelov oli advokaat, kes töötas Novaja Gazetaga ja tõi mitmeid kohtuasju Venemaa sõjaväe, tšetšeeni sõjapealike ja neonatsistlike rühmituste vastu. 19. jaanuar – Anastassija Baburova suri koos Stanislav Markeloviga pärast tulistamist Moskvas. Baburova oli Novaja Gazeta ajakirjanik ja oli tuntud Venemaa neonatside tegevuse uurimisega. 30. märts – Sergei Protazanov leiti teadvuseta oma kodust Moskva oblastis Himkis ja suri hiljem haiglas. Ametiasutused ja sugulased usuvad, et ta mürgitati. Protazanov oli linna ainsa opositsioonilise ajalehe Grazhdanskoje Soglasije lehe kujundaja ja teda peksid tuntmatud ründajad paar päeva enne tema surma tõsiselt. Venemaal hukkunud ajakirjanikud. [[1]] Rahvusvahelise Ajakirjanike Föderatsiooni poolt koostatud andmebaas (Brüssel). Ajakirjanikud Venemaal. Andmebaas. Teadmata kadunud alates 1993 aastast. [[2]] Ajakirjanikud Venemaal. Andmebaas. Tööga seotud õnnetusjuhtumid alates 1993 aastast.  [[3]] Ajakirjanikud Venemaal. Andmebaas. Tööga seotud õnnetusjuhtumid alates 1993 aastast.  [[4]] Venemaal hukkunud ajakirjanikud. [[5]] Rahvusvahelise Ajakirjanike Föderatsiooni poolt koostatud andmebaas (Brüssel).