laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Helgi Oiderma

Helgi Oiderma (ka Helgi Oidermaa; 5. mai 1929 Tallinn – 9. detsember 2004 Uusna, Viljandimaa) oli eesti teleajakirjanik ja stsenarist. 1952. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia zootehnikuna suurte sõraliste erialal. 1961. aastal asus tööle koosseisulise korrespondendina Eesti Televisioonis. Esialgu oli ta ainus, kes kajastas eesti põllumajandust. Põllumajandussaadete toimetuses töötamise ajal kutsus ta ellu põllumajandusliku viktoriini "Kas teate...?" Hiljem töötas toimetajana propagandasaadete peatoimetuses ja meelelahutussaadetes. Oidermaa pakkus välja Telepoisi idee. Vallatu ja uudishimulik Telepoiss seikles ka mitmetes lastesaadetes Oidermaa stsenaariumi järgi. Hiljem sai Telepoisist Laste TV animeeritud maskott. 1965. aastal algas esimene igapäevaelu käsitlev seriaal, dokumentaaljutustus "Mis Koosta peres uudist?". Esimese saate stsenarist oli Rein Karemäe, edasi Helgi Oidermaa, režissöör Tõnis Kask. Nii viktoriini kui ETV esimese dokumentaaldraama «Mis Koosta peres uudist?» kirjutamise eest sai Oidermaa 1968. aastal ajakirjanike liidu preemia, ETV-le anti aga NSV Liidu rahvamajandussaavutuste näituse mälestusmedal ja aukiri. Ta oli ka maaelu, põllumajanduse ja aianduse probleeme käsitleva saatesarja "Viljaveski" toimetaja aastatel 1982–1992. Pakkus välja tänaseni eetris oleva saate "Prillitoos" pealkirja. Hübriid "Kuusiku" (1964) populaarteaduslik film Mis Koosta peres uudist? (1965) teleseriaal Peegliahv (1966) telemängufilm Tihemetsa Põllmajanduse Mehhaniseerimise Tehnikum (1967) dokumentaalfilm Kas on linnukesel muret? (1967) dokumentaalfilm Poejutud (1975) dokumentaalfilm Läbi halli kivi (1975) dokumentaalfilm Nukitsamees (1981) muusikaline mängufilm. koostöös Helle Karisega. Rohtla, Eve (5. mai 2005). ""Teleinimesed meenutavad legendaarset toimetajat"". postimees.ee.Sakala. Vaadatud 28. oktoobril 2023.
March

March võib tähendada järgmist: March on märtsi ingliskeelne vaste March on Morava jõe saksakeelne nimi March on perekonnanimi March on Vormel 1 meeskond ...
Massitulistamine

Massitulistamine on vägivaldne kuritegu, mille puhul ründaja tapab või vigastab tulirelva kasutades korraga mitu inimest. Massitulistamise määratlused välistavad sõjategevuse ja mõnikord jätavad välja jõuguvägivalla, relvastatud röövimised ja perekonnasisesed mõrvad. „Aastatel 2009–2018 toimus Euroopas 23 massitulistamist, mille käigus tapeti üle 340 inimese.“ "Komisjoni teatis ELi julgeolekuliidu strateegia kohta". europa.eu (inglise ja eesti). EUR-Lex. 24. juuli 2020. Vaadatud 28. oktoobril 2023. Allikas: Flemish Peace Institute, Armed to kill. (oktoober 2019).  Massitulistamine – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sommerein

Sommerein on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas. Sommerein asub Alam-Austria liidumaa Industrievierteli piirkonnas. U. 34,83 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Zwölfaxing

Zwölfaxing on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Trautmannsdorf an der Leitha

Trautmannsdorf an der Leitha on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas. Trautmannsdorf an der Leitha asub Alam-Austria liidumaa Industrievierteli piirkonnas. Leitha jõgi läbib valda. See on suuruselt kolmas vald ringkonnas. U. 9,56 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Vallas on järgmised külad: Gallbrunn Sarasdorf Stixneusiedl Trautmannsdorf an der Leitha Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Jänesvaabik

Jänesvaabik (Ganoderma applanatum), ka läikvaabik, on vaabiku perekonda vaabikuliste (Ganodermataceae) sugukonda torikulaadsete (Polyporales) seltsi kuuluv seeneliik. Jänesvaabik andmebaasis eElurikkus
Anti-utoopia

Anti-utoopia on mitteeksisteeriv ühiskond, mida kaasaegne lugeja pidi autori kavatsuste kohaselt tõlgendama kui sotsiaalset unistamist (utopismi) või mõne eutoopia kriitikat. Utoopia Jaak Tomberg, Kuidas täita soovi, Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 30.
Sanna (eesnimi)

Sanna on naisenimi. Eestis oli eesnimi Sanna 2023. aasta 1. jaanuari seisuga 105 naisel. Saskia oli populaarsuselt 780. naisenimi. Sanna oli keskmiselt 19 aasta vanune (mediaanvanus oli 12). Kõige populaarsem oli eesnimi Saskia vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,55. Sanna Aaslav-Kaasik, eesti veemootorisportlane Sanna Kartau, eesti luuletaja ja ajakirjanik Sanna Marin, Soome poliitik Sanna Nielsen, rootsi laulja https://www.stat.ee/nimed/Sanna
Eutoopia

Eutoopia on mitteeksisteeriv ühiskond, mida kaasaegne lugeja pidi autori kavatsuste kohaselt tõlgendama märkimisväärselt paremana kui see, milles lugeja elab. Utoopia Jaak Tomberg, Kuidas täita soovi, Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 30.
Palavikuunenägu

Palavikuunenägu on kõrge kehatemperatuuri põhjustatud unenägu, mis on tavaliselt ebameeldiv, segane, meeletu, kummaline, negatiivne, elav ja ka hirmutav. Need unenäod erinevad väga palju tavalisest unenäost, kuid sarnanevad mõnevõrra õudusunenägudega. On vähe teaduslikke tõendeid selle kohta, miks need unenäod tekivad. Arstid ja teadlased teavad, et palavikunenäod on seotud kõrge kehatemperatuuriga, kuid pole teada, miks temperatuur mõjutab aju sellisel viisil. Palavik Kirgas unenägu "What Is A Fever Dream?". "Fever Dreams". "What is a Fever Dream?". "The Science Behind Fever Dreams". "Fever Dreams". "Fever Dreams: Why Do We Have Weird Dreams When We're Sick?". "What to Know About Fever Dreams". "What Is a Fever Dream?". "Bizarre Fever Dreams Are Common, But Science Hasn't Figured Out Why". "Fever Dreams: An Online Study".
Teplá jõgi

Teplá (tšehhi keeles; saksa keeles Tepl) on jõgi Tšehhis, Ohře jõe parempoolne lisajõgi. Jõgi saab alguse Teplá kõrgustikust umbes 790 meetri kõrguselt üle merepinna. Lähim linn on umbes kolme kilomeetri kaugusel asuv Mariánské Lázně. Voolab läbi Teplá ja Bečov nad Teplou linna ning suubub Karlovy Varys paremalt Ohře jõkke. Teplá pikkus on 65 km.  Teplá jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Wien-Umgebungi ringkond

Wien-Umgebungi ringkond oli ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Ringkond koosnes neljast mittekülgnevast rajoonist Viini välisserval: Klosterneuburg ja Gerasdorf bei Wien linnast põhja pool, Schwechat sellest kagus ja Purkersdorf Viini lääneküljel. Viini rahvusvaheline lennujaam, Austrian Airlinesi peakorter ja Niki peakorter asusid ringkonnas Schwechati linnas. Ringkond eksisteeris aastatel 1954-2016. 2017. aastal läksid vallad külgnevate ringkondade koosseisu. Ebergassing Fischamend Gablitz Gerasdorf bei Wien Gramatneusiedl Himberg Klein-Neusiedl Klosterneuburg Lanzendorf Leopoldsdorf Maria Lanzendorf Mauerbach Moosbrunn Pressbaum Purkersdorf Rauchenwarth Schwadorf Schwechat Tullnerbach Wolfsgraben Zwölfaxing Wien-Umgebungi ringkond kaotati 2017. aastal; 13 valda kagus läksid Bruck an der Leitha ringkonda, nimelt Ebergassing, Fischamend, Gramatneusiedl, Himberg, Klein-Neusiedl, Lanzendorf, Leopoldsdorf, Maria Lanzendorf, Moosbrunn, Rauchenwarth, Schwadorf, Schwechat ja Zwölfaxing. 6 valda läänes läksid Sankt Pölteni maaringkonda, nimelt Gablitz, Mauerbach, Pressbaum, Purkersdorf, Tullnerbach ja Wolfsgraben. Klosterneuburg loodes läks Tullni ringkonda ja Gerasdorf bei Wien kirdes läks Korneuburgi ringkonda.
Leitha mäed

Leitha mäed (saksa: Leithagebirge; ungari: Lajta-hegység) on madal mäestik Austrias, Alam-Austria ja Burgenlandi vahelisel piiril. Mäestik on Alpide haru ja moodustab ühenduse põhjapoolsete Karpaatidega. See on u. 35 km pikk ja 5–7 km lai seljandik piki Viini nõo kaguserva Brucker Pfortest kirdes Wiener Neustädter Pforteni (Ödenburger Pforteni) edelas. Mäestik asub Leitha jõest kagus ja seda peetakse Ida-Alpide jaotise Eelalpide Murist ida pool osaks. Selle kõrgeim tipp Sonnenberg (ungari: Nap-hegy) on 484 m üle mere pinna. Seljandikul on palju lehtpuid nagu tamm, valgepöök ja pöök.
Trichiida

Trichiida on selts limakuid. Trichiidae
Trichiidae

Trichiidae on sugukond limakuid. Metatrichia Trichia
Trichia

Trichia on perekond limakuid. Trichia decipiens
Trichia decipiens

Trichia decipiens on liik limakuid. Trichia decipiens andmebaasis eElurikkus
Stemonitidae

Stemonitidae on sugukond limakuid. Stemonitis
Didymiidae

Didymiidae on sugukond limakuid seltsist Physarales. Diachea
Tinttümak

Tinttümak (Cyanosporus caesius) on sugukonda Fomitopsidaceae kuuluv seen. Tinttümak andmebaasis eElurikkus
Devíni värav

Devíni värav, Hainburgi värav või Ungari värav (slovaki: Devínska brána, [ˈɟeʋiːnska ˈbraːna]; saksa: Hainburger Pforte) on looduslik värav Doonau orus Slovakkia ja Austria piiril. See on üks neljast Devíni Karpaatide geomorfoloogilisest piirkonnast, mis on Väikeste Karpaatide osa. Passau, Devíni värav ja Raudvärav jagavad Doonau jõe neljaks erinevaks osaks. Devíni värav on olnud asustatud juba eelajaloolistest aegadest, püsiasustusega alates 5000. aastast eKr. See oli iidse Merevaigutee strateegiline osa, mis ühendas Põhja-Euroopat Vahemerega ning keskajal on sinna ehitatud viis linnust: Heimenburgi linnus, Rothelsteini linnus, Pottenburgi linnus, Devíni linnus ja Bratislava linnus. Seda valvati pidevalt alates Rooma aegadest ning see on olnud Rooma keisririigi, Austria keisririigi, Külma sõja ajal Raudse eesriide ja lõpuks Austria ja Tšehhoslovakkia, praeguse Slovakkia vahelise piirina. 1. mail 2004 astus Slovakkia Schengeni viisaruumi, võimaldades esmakordselt ajaloos isikute vaba liikumist. Varem kutsuti väravat ladina keeles Porta Hungarica ja ungari keeles Dévényi kapu. Laiemas mõttes algab see Bratislava linnuse alt (sel juhul on värav 11,5 km pikk ja 2–7 km lai) ning kitsamas mõttes Devíni linnuse alt. See lõpeb Austrias Doonau paremkaldal Hundsheimi mäe lähedal, mis on Austria Karpaatide kõrgeim tipp, 480 m merepinnast. Idas piirneb see teise loodusliku väravaga, Lamači väravaga. Geoloogiliselt tekkis Devíni värav pleistotseeni ajastul. Suur osa selle tuumast koosneb karboni perioodi graniidimassiividest. Sellel on ka kainosoikumi ajastust pärit lubjakivisid ja dolokivisid. Neogeeni perioodi setete hulka kuuluvad konglomeraadid, kruusad ja muud. Doonau ülemjooksul, mis hõlmab jõe alguse lätete ja Devíni värava vahelist osa Bratislavast ülesvoolu, on morfoloogilise lammi laiendus väiksem kui ülejäänud jõgi. Neoliitikumiaegsed põllumehed asusid alale umbes aastatel 5000–3500 eKr, rajades pideva inimasustuse, mis kestab kuni tänapäevani.
Mootori tänav

Mootori tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Tööstuse tänavalt ja kulgeb Uus-Volta tänavani. Tänav on 0,183 kilomeetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7842185. Mootori tänav on loodud Tallinna Linnavalitsuse korraldusega 07.04.2021 Volta kvartalisse (endine Volta tehase ala. Endine Volta tehase tööstushoone Mootori tänavas (aprill 2017) Transpordiamet. "Riiklik Teeregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 10.04.2021. Vaadatud 28.10.2023. "Liikluspindadele kohanimede määramine Põhja-Tallinnas. Tallinna Linnavalitsuse 07.04.2021 korraldus nr 351". Tallinna õigusaktide infosüsteem TEELE. Tallinna Linnavalitsus. 07.04.2021. Vaadatud 28. oktoobril 2023.
Dmitri Tsõgankin

Dmitri Tsõgankin (22. oktoober 1925 – 21. november 2023) oli ersa keeleteadlane, fennougrist. Tsõgankin sündis Saranski maakonna Mokšalei külas. 1943. aastal saadeti rindele. Pärast sõja lõppu jätkas armeeteenistust, demobiliseerus 1950. aastal ja asus õppima ülikooli. Ta lõpetas 1954. aastal Mordva Pedagoogikainstituudi. 1958. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja (teemal "Ersa-mordva keele Šugurovi murre") ja 1978. aastal doktoritöö ("Substantiivide morfoloogia (kääne ja sõnamoodustus) ersa murretes"). 1979. aastast on ta professor. Tsõgankin on üle 200 teadustöö autor: artiklid, monograafiad, sõnaraamatud, õpikud, õppevahendid, programmid ülikoolidele ja koolidele. Tema teaduslike huvide hulka kuuluvad foneetika, sõnavara, morfoloogia, süntaks, sõnamoodustus, dialektoloogia, toponüümia ja mordva keelte ajalugu. Soome-Ugri Seltsi välisliige Rahvusvahelise Informatiseerimise Akadeemia akadeemik Ogarjovi auhinna laureaat (1980) Mordva Autonoomse Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi teeneline teadlane (1985) Venemaa Föderatsiooni teeneline teadlane (1997) Kahekordne Mordva Vabariigi riikliku teadus- ja tehnoloogiaauhinna laureaat (2000) Mordva Vabariigi juhi preemia laureaat (2005) Isamaasõja orden, II aste Medal "Julguse eest" Medal "Võidu eest Saksamaa üle Suures Isamaasõjas aastatel 1941–1945" Medal "Königsbergi vallutamise eest"
Bondarzewia

Bondarzewia on pilvikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni. Bondarzewia berkeleyi Bondarzewia mesenterica Bondarzewia andmebaasis eElurikkus
Uus-Volta tänav

Uus-Volta on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Volta tänavalt ja kulgeb Krulli tänavani. Tänav on 0,474 kilomeetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7842186. Uus-Volta tänav on loodud Tallinna Linnavalitsuse korraldusega 07.04.2021 Volta kvartalisse (endine Volta tehase ala). Vaade tänaselt Uus-Volta tänavalt Tööstuse tänava suunas (aprill 2017) Vaade tulevasele Uus-Volta tänavale Volta tänavalt (aprill 2017) Transpordiamet. "Riiklik Teeregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 10.04.2021. Vaadatud 28.10.2023. "Liikluspindadele kohanimede määramine Põhja-Tallinnas. Tallinna Linnavalitsuse 07.04.2021 korraldus nr 351". Tallinna õigusaktide infosüsteem TEELE. Tallinna Linnavalitsus. 07.04.2021. Vaadatud 28. oktoobril 2023.
Krulli tänav

Krulli on lõplikult väljaehitamata tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Uus-Volta tänava lõpust ja kulgeb Tööstuse tänava ja Kalaranna tänava ristmikuni. Krulli tänav on loodud Tallinna Linnavalitsuse korraldusega 07.04.2021 Volta kvartalisse (endine Volta tehase ala). Vaade tulevaselt Krulli tänavalt Tööstuse tänava ja Kalaranna tänava ristmiku suunas (17.01.2023) "Liikluspindadele kohanimede määramine Põhja-Tallinnas. Tallinna Linnavalitsuse 07.04.2021 korraldus nr 351". Tallinna õigusaktide infosüsteem TEELE. Tallinna Linnavalitsus. 07.04.2021. Vaadatud 28. oktoobril 2023.
Elektrooniline ajavõtt

Elektrooniline ajavõtt ehk täisautomaatne aeg (FAT – Fully Automatic Time) on võistlusaja mõõtmise vorm, mille puhul stardiseade aktiveerib kella automaatselt ja finišiaeg salvestatakse automaatselt või ajastatakse fotofiniši analüüsiga. Süsteemi kasutatakse tavaliselt nii kergejõustiku kui ka sportliku jõudluse testimisel, hobuste võiduajamisel, koerte võiduajamisel, jalgrattavõistlusel, sõudmises ja autovõidusõidus. Nendel puhkudel kasutatakse fotofinišit. Seda kasutatakse ka võistlusujumises, mille jaoks ujujad ise registreerivad finišiaja, puudutades võistluse lõpus puuteplaati. Seadmete kontrollimiseks või rikke korral kasutatakse tavaliselt lisaks FAT-ile ka varusüsteemi (tavaliselt käsitsi ajavõttu). Stardipüstoliga alustatud võistlustel on tavaliselt püstoli külge kinnitatud andur, mis saadab laskmisel ajavõtusüsteemi elektroonilise signaali. Ajastussüsteemiga on tavaliselt ühendatud ka alternatiivne käivitustuli või heli, mis käivitatakse elektrooniliselt, näiteks helisignaal. Spordialadel, mis hõlmavad finišijoone ületamist (mitte puutefinišit, nagu ujumises), on praegune finišisüsteem fotofiniš, mida kohtunikud seejärel analüüsivad. IAAF-i reeglite puhul peavad kõik kergejõustikurekordid (maailma-, olümpia- või rahvuslik) või olümpiamängude või maailmameistrivõistluste kvalifikatsiooniaeg sprindivõistlusel olema ajastatud FAT-süsteemiga. Käsiajad, see tähendab need, mil seiskamis- ja/või käivitusmehhanisme kasutavad inimesed, on väga altid vigadele. Reeglina on nende täpsus vaid sekundi kümnendiku täpsusega, seega tuleb kõik 100. sekundist üle nulli ümardada järgmise kümnendikuni. Paljud kergejõustikustatistikud kasutavad teisendusteguri hinnangut 0,24 sekundit, mis on lisatud mis tahes käsitsi ajastatud ajale 100 m või 200 m distantsil ja 0,14 sekundit igale käsitsi ajastatud ajale 400 m või pikemal distantsil: need teisendustegurid on kehtivad ainult erinevatest allikatest pärit aegade võrdlemiseks ega ole rekordite registreerimiseks vastuvõetavad. Kui võrrelda kohandatud manuaalset aega FAT-ajaga, kui algne FAT-aeg on samaväärne, peetakse FAT-aega täpsemaks ja seega antakse sportlasele kõrgem asetus- ehk võrdlusreiting. See aegade teisendamise meetod pärineb ajast, mil FAT-süsteemid olid palju vähem levinud. Käsiajad on üha vähem vastuvõetavad, isegi väiksematel võistlustel, ega ole enam vastuvõetavad spordiala kõrgemal tasemel. Täisautomaatne ajavõtt muutus kergejõustiku maailmarekordite jaoks kohustuslikuks alles 1. jaanuaril 1977.
Fotofiniš

Fotofiniš toimub spordivõistlusel, kui mitu võistlejat ületavad finišijoone peaaegu samal ajal. Kuna palja silmaga ei pruugi olla võimalik kindlaks teha, kes võistlejatest esimesena joone ületas, võib täpsemaks kontrollimiseks kasutada finišijoonel tehtud fotot või videot. Fototuvastus muudab vähem tõenäoliseks, et ametnikud kuulutavad võistluse ebaõnnetunuks. Finišijoone fotosid kasutatakse endiselt peaaegu kõigil kaasaegsetel võidujooksudel ja võidusõiduspordialadel. Kuigi mõned spordialad kasutavad võidusõitjate jälgimiseks võistluse ajal elektroonilisi seadmeid, peetakse fotot võitja valimisel kõige olulisemaks tõendiks. Need on eriti olulised tihedate võistluste ajal, kuid neid kasutatakse ka ametlike aegade määramiseks igale võistlejale mis tahes võistluse ajal. Kergejõustikus tuleb jooksud ajastada täpselt sajandiksekundite (või isegi tuhandikute) täpsusega. Kõrgetasemelistel võistlustel (nagu olümpiamängud) paigaldatakse elektroonikaseadmed, et tagada nii pealtvaatajatele kui ka ametnikele kiire tulemuste edastamine. Fotofinišit on olümpiamängudel kasutatud juba 1912. aastast olümpiamängudel Stockholmis, kui kasutati meeste 1500 meetri jooksus kaamerasüsteemi. 1948. aasta olümpiamängudel kasutati meeste 100 meetri jooksu finišis Šveitsi kellassepa Omega ja Briti Race Finish Recording Company pakutavate fotofinišiseadmete abi. Finišis kasutatakse kohtade kindlaksmääramiseks pildisensoreid ja digikaameraid. Mõnikord võib nii kiires jooksus nagu 100 m sprindis kõiki kaheksat sportlast lahutada vähem kui pool sekundit. Pole harvad juhud, kui kahel või rohkem sportlasel on täpselt sama aeg. 2008. aasta suveolümpiamängudel võeti kasutusele seni kiireimad ajamõõtmisseadmed, mille kaamerad pildistavad 3000 korda sekundis (võrreldes 1996. aastaga, mis oli 1000 korda sekundis).
Kirjasõna suurmeistrid

"Kirjasõna suurmeistrid" oli 1939. aastal kirjastuse Loodus poolt välja antud raamatusari. Sarjas ilmus kokku 7 teost, millest üks ilmus kaheköitelisena. Raamatuid anti välja pehmes ning kõvas köites. Gustave Flaubert. "Madame Bovary", tõlkinud Marta Sillaots Selma Lagerlöf. "Hüljatu", tõlkinud Adelaide Lemberg Johan Bojer. "Kaotatud kodu", tõlkinud Adelaide Lemberg Johan Bojer. "Suur nälg", tõlkinud August Hanko Roland Dorgelés. "Puuristid", tõlkinud Marta Sillaots Fjodor Dostojevski. "Kuritöö ja karistus" 1. ja 2. köide, tõlkinud Anton Hansen Tammsaare Jack London. "Elu seadus", tõlkinud Aleksander Känd
Stardipüstol

Stardipüstol või starteri püstol on tühi käsirelv või uuemal ajal elektrooniline stardipüstol või helisüsteemiga ühendatud nupuga seade, mis lastakse nii kergejõustikuvõistluste kui ka ujumisvõistluse alustamiseks. Traditsioonilised stardirelvad ei saa tulistada tõelist laskemoona, kui neid pole eelnevalt põhjalikult modifitseeritud: kuulide väljasaatmise vältimiseks kasutatakse tühje kestasid ja tulistamisel on näha vaid väike kogus suitsu. Enamikus kohtades on koopia muutmine ebaseaduslik. Käivituspüstolid võivad sisaldada ka standardsete püstolite modifitseeritud versioone, mis ei ole võimelised kuuli tulistama, enamasti saavutatakse takistuse torusse keevitamise teel. Seda on tänapäeval vähem levinud, eriti lääneriikides. Elektroonilise ajavõtu kasutamisel kinnitatakse relvale sageli andur, mis saadab tulistamisel ajavõtusüsteemi elektroonilise signaali. Kurtide võistlejate või kaasaegsete elektrooniliste süsteemide jaoks saadab elektrooniline stardipüstol valgussignaali, mõnel juhul kasutatakse valgussüsteemi.
Mary Bauermeister

Mary Hildegard Ruth Bauermeister (7. september 1934 – 2. märts 2023) oli saksa kunstnik, kes töötas skulptuuri, joonistamise, installatsiooni, esituse ja muusika alal.
Aderklaa

Aderklaa on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas. Aderklaa asub Viini ja Deutsch-Wagrami vahel Marchfeldis. Umbes 1,22 % valla territooriumist on kaetud metsaga.[viide?] Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Raespa hoiuala

Raespa hoiuala on hoiuala Pärnumaal Läääneranna vallas Raespa, Saare, Saulepi ja Vaiste küla maadel. Hoiuala pindala on 243,7 ha. See on ühtlasi Natura loodusala. Hoiuala asutati 2007. aastal rannaniitude, kadastike, lubjarikka pinnasega kuivade niitude, loodude, puisniitude ja vanade laialehiste metsade kui elupaikade kaitseks. Eesti kaitsealade loend Sõmeri hoiuala Vaiste lõpp Riigiteataja. Hoiualade kaitse alla võtmine Pärnu maakonnas. Raespa hoiuala andmed EELISes
Schwarze Elster

Schwarze Elster (saksa keeles, tõlkes 'must Elster') on jõgi Saksamaal, Elbe parempoolne lisajõgi. Jõe ülemjooksul asub Elstra linn. Schwarze Elsteri ääres asuvad veel Kamenz, Wittichenau, Hoyerswerda, Senftenberg, Lauchhammer, Elsterwerda, Bad Liebenwerda, Herzberg ja Jessen. Jõgi suubub Elbe jõkke Wittenbergist ülesvoolu Elsteris. Jõe pikkus on 180 km, valgala pindala 5498 km². Weiße Elster "Schwarze Elster River". Britannica.com. Vaadatud 29. oktoobril 2023.  Schwarze Elster – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tšetšeeni Riiklik Ülikool

Tšetšeenia Riiklik Ülikool (vene keeles Чеченский государственный университет), ka A. A. Kadõrovi nimeline Tšetšeenia Riiklik Ülikool (vene keeles Ахьмад-Хьаьжин цӀарах йолу Нохчийн пачхьалкхан университет) on Venemaal Tšetšeenias Groznõis asuv ülikool. Koolis asub Põhja-Kaukaasia pedagoogikakeskus. Ülikooli juured ulatuvad tagasi 1938. aastasse. Ülikoolil on 72 osakonda, kus õpib 15 458 õpilast. Ametlik koduleht
Nina Ahlstedt

Nina Ahlstedt (neiupõlvenimega Nina Lignell; 11. juuli 1853 Turu – 2. september 1907) oli Soome kunstnik. Nina Ahlstedti vanemad olid kohtunik Albert Johan Lignell ja Georgina Sofia Elisabeth Lignell (neiupõlvenimega Lybecker). Nina Ahlstedt õppis Soome Kunstiühingu Joonistuskoolis Turus 1871–1876 ja Pariisi Académie Colarossis 1880–1881 ja 1897. Kunstnikuna debüteeris ta 1878. aastal. Nina Ahlstedt oli abielus kunstnik Fredrik Ahlstedtiga (1839–1901). Ahlstedtid olid ühed esimesed kunstnikud, kes 1886. aastal liitusid Ahvenamaal Önningebys suviti tegutsenud Önningeby kunstnike kolooniaga. "Daam roosas pidulikus kleidis" (1887) "Tee ääres" (1888) "Värav" (1896) Nina Ahlstedt Kuvataiteilijamatrikkeli. Vaadatud 29. oktoobril 2023