laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nikolai Rootsi

Nikolai Rootsi (ka Friedrich Nikolai Rootsi, ristinimi Friedrich; 16. aprill 1888 Tartu – 4. detsember 1974 Lund) oli Eesti ja Rootsi põllumajandusteadlane. Nikolai Friedrich Rootsi oli talupidaja poeg. Lõpetas 1908 Tartu Aleksandri Gümnaasiumi ja 1914 Tartu Ülikooli agronoomina; põllumajandusdoktor (1927, TÜ), väitekiri "Untersuchung über die Beziehungen einiger Wachstumsbedingungen zu den Gewichtsmengen der Wurzelrückstände und Schwankung derselben in oberer Bodenschicht bei den wichtigsten landwirtschaftlichen Kulturpflanzen in Estland". Laupäeval, 10. dets. 1927 kaitstud doktori väitekirja oponentideks olid prof. Anton Nõmmik ja dots. Leo Rinne. Oli 1912–1918 TÜ katsepõldude ja -aedade juhataja ja 1914–1918 ökonoomika kabineti vanemassistent, 1918–1920 Voroneži Ülikooli agronoomia kabineti vanemassistent, 1920–1923 Vahi põllu- ja aiatöökooli õpetaja. Ta töötas aastatel 1923–1944 Tartu Ülikoolis. Oli 1923–1927 TÜ taimekasvatuse dotsent, 1927–1929 erakorraline professor ja 1929–1944 korraline professor, ühtlasi Raadi taimebioloogia katsejaama juhataja, 1940–1944 põllumajandusteaduskonna dekaan. Töötas 1944–1952 Saksamaal Weihenstephani õppe- ja uurimisasutuses (Institut für gärtnerische Züchtungsforschung) ning 1952–1962 Rootsis Alnarpi Instituudi (Lantbrushögskola) puuvilja- ja marjade osakonnas uurijana. Kuulus Akadeemilise Põllumajandusliku Seltsi juhatusse, olles laekahoidja 1923-1925. a. Samuti osales seltsi oskussõnade toimkondade töös, olles sordiarenduse ning aianduse sõnade komisjonis. Uurimisvaldkond: tähtsamate põllukultuuride (talirukis, tali- ja suvinisu, kaer, oder, hernes, suvivikk, kartul) sordivõrdluse, bioloogia ja agrotehnika küsimused, uute põllukultuuride (mais, päevalill, lupiin, söödakapsas, suhkrupeet, lutsern, valge mesikas, kesakultuurid) katsetamine. Koostanud õpikuid. Üle 150 teadustrükise. Kesaküsimus Eestis. // TÜ Taimebioloogia katsejaam 1. Tartu 1925 Kõrreviljakasvatus I (kaasautor), II. Tallinn 1926 Põllumehe käsiraamat II (kaasautor). Tartu 1928 Ilmastiku ja sortide, eriti nende niiskusenõudlikkuse mõju herne saagisse (kaasautor). // Põllumajandusliku Uurimise ja Katsemajanduse Komitee Toim 105. Tartu 1940 Karl Annuk. Dr. agr. professor Nikolai Rootsi. Tartu 1998, lk 7. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide. Loko, L. 1930. Akadeemiline Põllumajanduslik Selts põllumajandusliku keelt rikastamas ja uuendamas. Akadeemiline Põllumajanduslik Selts 1920-1930. APS kirjastus, Tartu, lk 21-22. EE 14. Lk 434 Arnold Kivimäe. "Professor Nikolai Rootsi elust ja tööst". // Eesti Agronoomide Selts Rootsis. Toim 2. Uppsala 1977. Lk 15 Karl Annuk. "Dr. agr. professor Nikolai Rootsi". Tartu 1998 Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. II osa (1918–1940) Tartu 2003. Lk 182 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Siiri Rootsi

Siiri Rootsi (aastani 1985 Siiri Olkonen, sündinud 13. jaanuaril 1959 Tartus) on eesti bioloog. Lõpetas 1977 Tartu 2. Keskkooli ja 1982 TÜ bioloogiateaduskonna; PhD (molekulaarbioloogia, 2004, TÜ), väitekiri " Human Y-chromosomal variation in European populations". 1982–1987 Pärnu 1. Keskkooli bioloogiaõpetaja, 1987–2005 Eesti Biokeskuse teadur, 2005– vanemteadur. Uurimisvaldkond: inimese Y-kromosomaalne varieerivus Euraasia populatsioonides. Umbes 10 teadustrükist. 2019 Tartu Ülikooli medal The Genetic Heritage of the Earliest Settlers Persists Both in Indian Tribal and Caste Populations (kaasautor). // American J. Human Genetics 72 (2003) 2 Y Chromosomal Heritage of Croatian Population and Its Island isolates (kaasautor). // European J. Human Genetics 11 (2003) 7 The western and eastern roots of the Saami – The story of genetic "outliers" told by mitochondrial DNA and Y chromosomes (kaasautor). // American J. Human Genetics 74 (2004) 4 Phylogeography of Y-chromosome haplogroup I reveals distinct domains of prehistoric gene flow in Europe (kaasautor). // Am. J. Human Genetics 75 (2004) 1 High-Resolution Phylogenetic Analysis of Southeastern Europe Traces major Episodes of Paternal Gene Flow Among Slavic Populations (kaasautor). // Mol. Biol. Evol 22 (2005) 10. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Siiri Rootsi Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Friedrich von Rosen

Friedrich von Rosen (14. mai (vkj 2. mai) 1834 Peterburi – 28. märts (vkj 15. märts) 1902 Kaasan) oli saksa rahvusest Eesti geoloog, mineraloog ja paleontoloog. Friedrich von Rosen oli sakslane, riigiametniku ja mõisniku poeg. Ta lõpetas 1852 Odessa Richelieu Gümnaasiumi, 1855 Richelieu Lütseumi ja 1860 Tartu Ülikooli mineraloogia osakonna; loodusteaduste magister (1863, TÜ), väitekiri "Die chemisch-geonostische Verhältnisse der devonischen Formation des Dünathals in Liv- und Kurland und des Welikajathals bei Pleskau" (Dorpat, 1863), mineraloogia-geoloogiadoktor (1867, TÜ), väitekiri "Über die Natur der Stromatoporen und über die Erhaltung der Hornfasern der Spongien im fossilen Zustande" (Dorpat, 1867). Oli 1864–67 Kaasani Ülikooli mineraloogia kateedri dotsent, 1867–99 professor, aastast 1899 Kaasani Ülikooli teeneline professor ja riiginõunik. Aastast 1880 ühtlasi Kaasani Veterinaariainstituudi dotsent ja direktor. Von Roseni peamised uurimisvaldkonnad olid devoni ladestu kivimid Lätis ja Pihkva kubermangus, siluri ajastu stromatopoorid Eestis ning kvaternaarisetted Kaasani kubermangus. Töötanud välja kivististe siseehituse mikroskoopilise uurimise meetodi õhikpreparaatide abil, millele tugineb paljude fossiilirühmade (korallid, käsnad, sammalloomad jt) tänapäeva-süstemaatika. Üliõpilasena osales Looduseuurijate Seltsi geoloogia kogude korrastamisel. 13 teadustrükist. "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide "Über die Natur der Stromatoporen und über die Erhaltung der Hornfaser der Spongien im fossilen Zustande" // Verh. Russ.-kaiser. Miner. Ges. St. Petersburg. 2, (1867) 4 "О послетретичных образованиях по Волге и Каме, в Казанской губернии" // Тр. IV Съезда Рус. Естествоисп. в Казани (1874) "Химический состав и оптические свойства альбитов из русских месторождений" // Уч. Зап. Казан. унив. 2 (1997). "Биографический словарь профессоров и преподавателей Императорского Казанского университета (1804–1904)" Ч 1. Казань, 1904, lk 468–471 "Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960" Köln, Wien, 1977, lk 645 "Eesti entsüklopeedia" kd 14, lk 435 "История геологических наук в Эстонии". Tallinn, 1986, lk 325 "Eesti geoloogia: biograafiline teatmik" Tallinn, 1995, lk 102 Линда Конго. "История исследовательских работ по естественным наукам в Эстонии в период до 1917 г." Таллинн: Валгус, 1987, lk 63, 72–77, 84 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Alexander Anton Rosenberg

"Alexander Rosenberg" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Alexander Rosenberg (täpsustus). Alexander Anton Rosenberg (21. august 1839 Võidula mõis, Vändra kihelkond – 27. mai 1926 Tartu) oli Eesti arstiteadlane ja morfoloog. Rosenberg õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust aastail 1858–1865 ja sai meditsiinidoktori kraadi aastal 1867. Ta oli Tartu Veterinaariainstituudi professor aastail 1868–1893. Ta uuris neerude ja jäsemeluude embrüoloogiat. Aastail 1877–1882 kogus Lõuna-Prantsusmaalt suure kollektsiooni subfossiilsete ja retsentsete loomade luid ja hambaid. Alexander Anton Rosenberg oli baltisakslane ja klaasivabriku juhataja poeg. Õppis 1858–65 TÜ arstiteaduskonnas; meditsiinidoktor (1867, TÜ), väitekiri "Untersuchungen über die Entwicklung der Teleostierniere". Oli 1868–69 Tartu Veterinaariakooli zootoomia ja füsioloogia adjunkt, 1869–73 professor, 1873–76 Tartu Veterinaariainstituudi (TVI) erakorraline professor ja 1876–93 korraline professor, 1893–1915 TVI raamatukogu juhataja. Aastast 1898 TVI auliige. Oli Saksa Looduseuurijate Akadeemia Leopoldiana auliige ning Looduseuurijate Seltsi tegev- ja auliige. ning 1905. aastast Pärnu Vanaaja Uurimise Seltsi auliige. Uurimisvaldkond: loomade neeru- ja jäsemeluude embrüonaalne areng. 3 teadustrükist. Kogunud üle 20 000 ühiku subfossiilsete ja retsentsete loomade luid ja hambaid (1877 ja 1882 Lõuna-Prantsusmaalt). Määranud arheoloogilistel kaevamistel leitud luid. 1886 – valiti Leopoldina liikmeks Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide EE 14: 435. Arnold Hasselblatt: "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat", Dorpat: C. Mattiesen, 1889, lk.505 Nr.6914 Ueber die Entwicklung des Extremitäten-Skelettes bei einigen durch Reductionen ihrer Gliedmassen characterisirten Wirbelthieren. // Z. f. wiss. Zoologie (1873) 231. EE 14, 435 Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. Dorpat, 1889, 505 Tehver, J. Einiges aus der Geschichte der Dorpater Veterinärschule und des Veterinär-Instituts. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade, (1931) 4/5, 127, 152–153 Tehver, J., Paaver, K. Aleksander ja Emil Rosenbergid – väljapaistvad Tartu morfoloogid. // EL 1 (1963), 33–35 Paaver, K. Täiendusi Aleksander Rosenbergi eluloo kohta. // EL (1964) 4, 233 Ernits, E. Professor Alexander Rosenbergi morfoloogiakoolkonnast. // TÜ ajaloo küsimusi. XXI. 1987, 192–197. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Andreas Rosenberg

Andreas Rosenberg (3. november 1924 Tartu – 29. august 2017 Minneapolis) oli eesti biofüüsik ja -keemik. Andreas Rosenberg on advokaat Friedrich Rosenbergi ja proviisor Marta Jürgensteini poeg. Lõpetas 1945 Sigtuna Eesti Keskkooli ja 1951 Lundi Ülikooli keemia erialal; fil. lic. (1956, Uppsala Ülikool), PhD (1960, Uppsala Ülikool), väitekiri "The Role of Metal Ions in the Catalytic Action of Peptidases". Täiendas end 1961–63 USA-s Minnesota Ülikoolis. Oli 1963–64 Uppsala Ülikooli biokeemiainstituudi dotsent, 1964–66 Minneapolises Minnesota Ülikooli assistant prof., 1966–72 assoc. prof., 1974–2000 biokeemia ja biofüüsika professor, aastast 2000 emeriitprofessor. Uurimisvaldkond: valkainete füüsikaline keemia; biokeemiliste protsesside molekulaarsed mudelid, immunoteraapia, allergia laboratoorne diagnostika, optiliste meetodite kasutamine biokeemias. American Chemical Society, Biophysical Society, American Society of Biological Chemists ja American Society for Cell Kineticsi liige. 155 teadustrükist. The Infrared Absorption Spectra of Some Amino Acid-metal Chelates at Liquid Air Temperature. // Acta Chem. Scand. 10 (1956) Optical Rotatory Dispersion of Liver Alcohol Dehydrogenase and Its Complexes (kaasautorid H. Theorell, T, Yonetani). // Nature 203 (1964) Aug 15 A Hydrogen Exchange Study of Lysozyme Conformational Changes Induced by Inhibitor Binding (kaasautor). // Biochemistry 13 (1974) 16 Protein Dissociation Constants Measured by Hydrogen Exchange Kinetics (kaasautor). // Methods in Enzymology Vol. XLVIII F (1978) Magnetic Circular Dichroism Analysis of the IHP Effect on Spin Equilibria in Human Ferric Hemoglobin (kaasautor). // Biophysical Chemistry 12 (1980) 2 A Double-Quenching Methods for Studying Protein Dynamics: Seperation of the Fluorescense Quenching Parameters Characteristic of Solvent Exposed and Masked Fluorophores (kaasautor). // Biochem. 24 (1985) 6674–6679 Interaction of Acrylamide with Proteins in the Concentration Range used for Fluorescence Quenching Studies (kaasautor). // Biophys. Chem. 47 (1993) 1. Characterization of Poly-Clonal Allergen specific IgE Responses by Affinity Distributions (kaasautor). // Mol. Immunol. 37 (2000) 10. Soomepoisid. In memoriam Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 107. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Elsa Amalie Rosenstein

Elsa Amalie Rosenstein (22. aprill 1907 Kronau, Hersoni kubermang, Ukraina – 2.märts 1987 Saksamaa) oli Eesti arst ja geoloog. Elsa Amalie Rosenstein oli arsti tütar, rahvuselt sakslane. Ta lõpetas 1923 Paide Saksa Ühisgümnaasiumi, 1931 Tartu Ülikooli loodusteaduskonna ja 1941 Müncheni Ülikooli arstiteaduskonna; loodusteaduse magister (1933, TÜ), väitekiri "Borealis-lubjakivide mikrofüsiograafia", meditsiinidoktor (1941, Müncheni Ülikool). Õppis 1923–1931 Tartu Ülikooli loodusteaduskonnas ja 1931–1938 arstiteaduskonnas. Töötas 1938. aastal Tartu Ülikooli geoloogiakabinetis abilisena. 1939 põgenes Saksamaale. Oli Müncheni Ülikooli kliiniku asearst ja hiljem Bad Reichenhallis eraarst. Uurimisvaldkond: Eesti alamsiluri lademete litoloogia, stratigraafia ja kivistised. Oli 1930. aastail Eesti tuntumaid siluri kivististe uurijaid; tegi kindlaks lasumusrikete esinemise Pandivere kõrgustiku läänenõlval. 11 teadustrükist. Andmeid Juuru lademe kohta. // EL (1940) 4/5 Unregelmässikeiten im Einfallen der untersilurischen Schichten Estlands im westlichen Teil der Pandiverschen Erhebung. // ELS aruanded 47 (1943) Eine neue Gattung der Dalmanellacea aus dem Untersilur Estlands. // ELS aruanded 47 (1943). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 279 EE 14, 436 Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 102. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Arnold Rosental

Arnold Rosental (sündinud 29. augustil 1937 Leningradis) on Eesti füüsik. Arnold Rosental on teenistuja poeg. Lõpetas 1956 Tartu 1. Keskkooli, 1961 TÜ füüsika osakonna ja 1967 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi aspirantuuri; füüsika-matemaatikakandidaat (1975, TÜ), väitekiri "Некоторые особенности тока, органиченного обьемним зарядом, в твердом теле". Täiendas end 1978–1979 Tokyo Tehnoloogiainstituudis ja 1989 McMasteri Ülikoolis (Kanada). Oli 1961–1962 TÜ Eesti NSV TA Füüsika Instituudis: mehaanik, 1962–1964 ja 1967–1975 nooremteadur, 1975–1986, 1990–1992 ja aastast 2003 vanemteadur, 1986–1990 juhtivteadur, 1992–2002 kiletehnoloogia töörühma juhataja. Aastast 2005 Eesti Nanotehnoloogiate Arenduskeskuse projektijuht. 1976–1982 TÜ tahkisefüüsika (aastast 1987 laseroptika) kateedri vanemõpetaja ja 1982–1995 dotsent. Uurimisvaldkond: tahkisefüüsika ja -tehnoloogia, sh ruumlaengujuhtivus, pooljuhtlaserid, oksiidide aatomkihtsadestamine, aatomkihtsadestamise optiline reaalajaseire (uudismeetod) ja pooljuht-gaasisensorid. Üle 100 teadustrükise. Eesti NSV riiklik preemia (1982, kollektiivis). 2012 Tartu Ülikooli medal Time dependence of space-charge conduction. // Phys. Lett. A 46 (1973) 4 Measurement of Zn doping level in InGaAsP–19InP DH lasers (kaasautor). // Jpn. J. Appl. Phys. 18 (1979) 8 Active layer assessment of AlxGa1-xAsySb1-y/GaSb diode lasers from hydrostatic pressure measurements (kaasautor). // Semicond. Sci. Technol. 5 (1990) 8 Monitoring of atomic layer deposition by incremental dielectric reflection (kaasautor). // Appl. Surf. Sci. 107 (1996) New routes to SnO2 heteroepitaxy (kaasautor). // Vacuum 67 (2002) 3–194 Gas sensing properties of epitaxial SnO2 thin films prepared by atomic layer deposition (kaasautor). // Sens. Actuators B 93 (2003) 1–3 Optical Materials and Applications (toimetaja ja kaasautor). Bellingham WA, 2005. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 281 II, 154 EE 14, 43 Arnold Rosental 70. // Universitas Tartuensis (2007) 31. VIII. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Alar Rosentau

Alar Rosentau (sündinud 22. jaanuaril 1975 Võrus) on eesti geoloog. Alar Rosentau on kooliõpetaja ja töölise poeg. Lõpetas 1993. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1998. aastal Tartu Ülikooli magistrikraadiga (geoloogia, 2001, TÜ), väitekiri "Looduslike ehitusmaterjalide majandus- ja keskkonnageoloogiline analüüs Võru maakonna näitel"; sai doktorikraadi (geoloogia, 2006, TÜ) väitekirjaga "Development of Proglacial Lakes in Estonia" (Tartu, 2006). Täiendas end 2003. aastal Rootsis Stockholmi Ülikooli kvaternaarigeoloogia ja loodusgeograafia osakonnas (Rootsi Instituudi stipendiaadina) ja 2006. aastal Läänemere uuringute instituudis Saksamaal Warnemündes (külalisteadur). Oli 1999. aastal Tartu Ülikooli geoloogia instituudi vanemlaborant, 2000 insener, 2001–2005 vaneminsener, 2005. aastast Tartu Ülikooli ajaloo osakonna arheoloogia õppetooli erakorraline teadur, 2007 ka geoloogia instituudi erakorraline teadur. Loeb Tartu Ülikoolis geoloogia seadusandluse ja kaevandusalade rekultiveerimise kursuseid. Uurimisvaldkonnad: Läänemere ja hilisjääaegsete jääpaisjärvede paleogeograafia. Maavarade kaevandamise keskkonnamõju. Üle 20 teadustrükise. 2023 Tartu Ülikooli aumärk Looduslikud ehitusmaterjalid Võrumaal // XXIV Eesti looduseuurijate päev. Lõuna-Eesti loodus. 2001. Kuremaa järve geoloogiast (kaasautor). // XXVI Eesti looduseuurijate päev. Vooremaa loodus. 2003. Simulation of the shorelines of glacial Lake Peipsi in Eastern Estonia during the Late Weichselian (kaasautorid T. Hang ja A. Miidel). // Geol. Quart. 48 (2004) 4. Setomaa paekivist (kaasautor L. Ainsaar). // XXVIII Eesti looduseuurijate päev. Setomaa loodus. Tartu, 2005. Fluoride levels in the Silurian-Ordovician aquifer system of western Estonia (kaasautor E. Karro). // Fluoride 38 (2005) 4. Palaeogeographic reconstruction of proglacial lakes in Estonia (kaasautor). // Boreas 36 (2007) 2. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 27. oktoobril 2023. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Alar Rosentau Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Arvo Rosenthal

Arvo Rosenthal (sündinud 16. detsembril 1954 Tartus) on eesti arstiteadlane ja kardioloog. Arvo Rosenthal on zootehniku poeg. Lõpetas Tartu 5. Keskkooli ja 1979 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna; meditsiinikandidaat (1988, TRÜ), väitekiri "Отделенные результаты лечения инфаркта миокарди в зависимости от консервативной и оперативной тактики лечения". Oli 1978–1980 Tartu Kliinilise Haigla intern. Aastatel 1980–1982 oli Nõukogude armees. Aastatel 1983–1988 Tallinnas Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi südame isheemiatõve labori lepinguline nooremteadur, 1988–1993 Tartu Ülikooli Kardiovaskulaarkirurgia Tallinna Teaduskeskuse noorem ja vanemteadur, 1982–97 ka Tallinna Kiirabi Haigla südamearst, aastast 1994 eraarst Tallinnas. Uurimisvaldkond: müokardi infarkti ravitulemused. Üle 10 teadustrükise. Müokardi infarkti lähi- ja hilisprognoos pärast intrakoronaarset trombolüüsi (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1988) 6 Transesophageal echocardiography during coronary bybass surgery (kaasautor). // Jap. J. Thorac. Surg. 43 (1990) 1 Transesophageal echocardiographic monitoring during coronary artery bybass surgery (kaasautor). // Jpn. Circ. J. 55 (1991) 2 Transesophageal echocardiography during coronary artery bybass surgery (kaasautor). // J. Cardiol. 23 (1993) Suppl. XXXVII. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 154 Eesti Arst (1989) 3, 210–211. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Theodor Erich Rosenvaldt

Theodor Erich Rosenvaldt (ka Rosenvald; 24. märts 1888 Risti vald, Harjumaa – 22. august 1947) oli Eesti rohuteadlane. Theodor Erich Rosenvaldt oli kooliõpetaja poeg. Lõpetas 1916 Harkovi Ülikooli apteekri abilisena, 1920–1923 õppis Tartu Ülikoolis farmaatsiat; mag. pharm. (1924, TÜ), väitekiri "Emajuure ekstrakti (Extractum Gentianae) mõjuainete ärarippuvus valmistamisviisist". Oli 1910–1913 ja 1914–1918 farmatseut Vene armees ning 1913–1914 Tallinna apteekides. Osales 1918–1920 Vabadussõjas. 1919–1920 Tallinna 1. sõjaväehaigla apteegi abijuhataja. 1920 keemia-farmaatsialabori Remedia asutajaid ja aastast 1924 abijuhataja. 1927. aastast ajakirja Pharmacia vastutav toimetaja, 1928. aastast peatoimetaja. Aastast 1938 analüütilise labori "Mag. Th. Rosenwald" asutaja ja juhataja. Theodor-Erich Rosevald on maetud Tallinna Liiva kalmistule. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide geni.com kalmistud.ee Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 471 Eesti Rohuteadlane (1934) 2, 32–34 Pharmacia (1924) 6, 287; (1934) 1, 4–6; (1935) 6, 148; (1938) 4, 129. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Heino Ross

Heino Ross (15. oktoober 1929 Rakvere vald, Virumaa – 18. jaanuar 2022) oli eesti tehnikateadlane. Heino Ross oli kooliõpetajate poeg ja Juhan Rossi vend. Lõpetas 1948 Tartu 1. Keskkooli, 1953 Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna elektrijaamade, -võrkude ja -süsteemide erialal, 1957 Leningradi Elektrotehnika Instituudi aspirantuuri; tehnikakandidaat (1959, samas), väitekiri käsitles allveelaevade demagneetimist. Oli 1957 TTÜ elektrijaamade, -võrkude ja -süsteemide kateedri assistent, 1957–1960 teoreetilise ja üldelektrotehnika kateedri assistent ja vanemõpetaja, 1960–1992 automaatika kateedri ja 1992–1996 automaatikainstituudi dotsent, 2006– emeriitdotsent, 1962–1963 ja 1990–1992 ka õhtuse teaduskonna prodekaan, 1963–1990 dekaan. Luges magnetoonika ning süsteemide projekteerimise ja töökindluse kursusi. Ta oli Eesti Meestelaulu Seltsi asutajaliige (1988), 1988–1996 president, 1996. aastast auliige. Uurimisvaldkond: Halli andurid, induktiivsete pingejagurite arvutus ja ehitus. 8 teadustrükist. 1986 Eesti NSV teeneline haridustöötaja 1998 Valgetähe III klassi teenetemärk Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Расчетное определение некоторых параметров датников Холла (kaasautor). // TPI Toimetised 213 (1964) О конфигурации датника Холла (kaasautor). // TPI Toimetised 220 (1965) Общий анализ передач точного трансформатора с жгутовой обмоткой (kaasautor). // TPI Toimetised 387 (1975). Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 436. Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 151, 309, 314, 317, 395 TTÜ aastaraamat 2004 (2005), 109 Eesti Meestelaulu Selts 1988–2003. Tallinn, 28–29, 31, 43, 46, 48, 50, 66. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.