Jaan Pehk

Jaan Pehk (soolomuusikuna pseudonüüm Orelipoiss; sündinud 13. juunil 1975 Paliveres) on eesti kirjanik, laulja ja kitarrist. Ta on Tartu Noorte Autorite Koondise ja Eesti Kirjanike Liidu liige. Jaan Pehk sündis Paliveres ja kasvas Türil. Aastail 1979–1982 käis ta Türil lasteaias ja õppis aastail 1982–1989 Türi Keskkoolis ning 1989–1993 Türi 2. Keskkoolis. Aastail 1993–1994 viibis ta Eesti Kaitseväes (oktoobrist 1993 jaanuarini 1994 Jägalas Kalevi üksikjalaväepataljonis, 1994. a jaanuarist märtsini Meegomäe lahingukoolis õhutõrje erialal, aprillist augustini taas Kalevi üksikjalaväepataljonis). Pärast sõjaväeteenistust õppis Pehk aastail 1994–1996 Räpina Kõrgemas Aianduskoolis keskkonnakaitset ja aastail 1996–1999 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis pop-jazz laulu (mitte lõpetades). Pärast seda on ta töötanud vabakutselise kirjaniku ja muusikuna, elades peamiselt kodulinnas Türil. Kirjanikuna viljeleb Jaan Pehk enamasti luule lühivorme, tehes seda helge-muhedas toonis ja humoristlikus või absurdses võtmes. Tema luulet iseloomustavad kalambuurlikud keele- ja mõttemängud (nt saatsime Jaani edasi : jne), samuti üllatuslikud, sageli teadlikult kistud riimilahendused, mis tekitavad efekti eriti autori ettekandes (nt essee : kes see : Hesse, saate nuga : mõnuga, õhtuti ma : lima, Ene : vanainimene, röövlile : vööl vile). "Mulle minimalism istub, nii kirjanduses kui ka muusikas," on Pehk öelnud. Harvem on Pehk kirjutanud tõsisemat vabavärsis mõtteluulet mälestuslikel, argipäevastel või ühiskondlikel teemadel. Jaan Pehkilt on ilmunud kolm luulekogu: "Sisukord" (2004), "Tuigu kui tuled" (2006) ja "4" (2009). Tema luuletusi on ilmunud kogumikes ("URDU", "Emajõe kondor", "Väike pornoraamat", "Naised on nii imelised") ja ajakirjanduses (nt Eesti Ekspress), tal on olnud oma luuleveerg Türi Rahvalehes. Pehk peab ka blogi, kus avaldab oma uuemaid luuletusi. Eraldi koht Pehki luuleloomingus kuulub tema muusikaliste projektide (nt Orelipoiss, Köök) jaoks tehtud laulusõnadele, mis paistavad silma kunstipärase meelevaldsuse ja lakoonilisusega. Väga tihti piirduvad need näiteks vaid mõne lause või lausa ühe sõnaga. Enamasti on selliste laulude teema pärit vahetust ümbrusest, päheturgatanud huvitavast riimipaarist või suvalisest uitmõttest. "Lood on tekkinud ikkagi meelevaldse suva järgi. Nii sõnad kui ka muusika," on Pehk öelnud Köögi esimese albumi "Telegramm" (2006) kohta. Peale enda muusikaliste projektide on Pehk kirjutanud laulusõnu ka teistele artistidele nagu Maiken, Laura, Liisi Koikson, Mikk Saar ja ansambel TraFFic. Tema luuletuse "Nopime ettekujutuse vilju paranoiapuult" on viisistanud Vaiko Eplik. Pehk on ka eestindanud ingliskeelseid laulutekste: "Sajab mehi" ansambel Family esituses ja "Honkey Tonk Blues" Priit Pihlapi esituses. Jaan Pehk hakkas laulmise ja muusikaga tegelema juba lasteaias. Ta võitis 1982. aastal eelkooliealiste lauluvõistluse Türi Laululind ja pärast seda rajooni lauluvõistluse "Muinasjutu mängumaa". Seejärel laulis ta aastail 1983–1992 Türi poistekooris, mängis 1980. aastate keskpaigas Türi Metsakombinaadi puhkpilliorkestris trombooni ja taldrikuid ning kuulus aastail 1989–1993 Türi 2. Keskkooli vokaalansambli O'ctav koosseisu. Õppides aastail 1994–1996 Räpina aianduskoolis, tutvus ta Aapo Ilvesega, kellega on sestpeale rohkesti koos musitseerinud (aastail 1995–1996 ansamblis Galerii, hiljem projektis Eliit jm). Räpinas alustas Pehk ka kitarrimängu aluste omandamist, enne seda oli ta mänginud peale trombooni ja taldrikute ainult klaverit. Õppides aastail 1996–1999 G. Otsa nimelises muusikakoolis, tutvus Pehk 1998. aasta oktoobris Vaiko Eplikuga, kes kutsus ta oma ansamblisse Claire's Birthday, sealt lavakunstikooli läinud kitarristi Priit Võigemasti asemele. Claire's Birthdays mängis Pehk kitarri ja vahel ka laulis 1998. aastast kuni selle bändi laialiminekuni 2003. aastal. Aastaisse 1996–1999 jääb Pehki osalus veel sellises muusikalistes kollektiivides nagu Windows, Davidson Group ja Megan Quartet. Lisaks kuulub Pehk aastast 2001 muusikalisse projekti Contus Firmus. Kõigis neis neljas on ta olnud ainult laulja. Pärast Claire's Birthday laialiminekut sai Pehkist 2004. aastal kitarrist Vaiko Epliku uues ansamblis Koer, kus ta oli muuhulgas Koera ühe kuulsama laulu "Maiu on piimaauto" sõnade autor ja esitaja. Epliku teise ansambli Ruffus koosseisus käis Pehk 2003. aastal Riias Eurovisiooni laval, esitamas lugu "Eighties Coming Back", kuulumata siiski selle ansambli ametlikku koosseisu. Aastast 2005 on ta kaasa teinud Epliku eestveetud projektis Eliit, kuuludes selle kontsertkoosseisu. 2004. aastal sai Pehk interneti teel tuttavaks Paide ansambli Ans. Andur laulja ja kitarristi Madis Aesma ehk Tursaga, kellega koos hakkas tegema elektroonilise popi ansamblit Köök. 2004. aasta paiku lindistas Pehk koduste vahenditega oma esimesed Orelipoisi lood. 2008. aastali oli Pehk tuntud just oma soololoominguga ja osalusega ansamblis Köök. Nii Köögi 2006. aastal ilmunud album "Telegramm" kui ka Orelipoisi 2007. aastal ilmunud album "Üheksakümmend üheksa" said muusikaavalikkuses sooja vastuvõtu osaliseks. Viljakas on olnud Jaan Pehki muusikaline koostöö ka Jarek Kasari ehk Chalice'iga ja Pia Frausi kitarristi Rein Fuksiga. Orelipoisi lugudele tänaseks iseloomulikuks ja tunnuslikuks kujunenud humoristlik minimalism (ajaline kestus paarkümmend sekundit, sõnadeks teinekord vaid meelevaldne fraas või hüüatus) oli algselt tingitud Pehki arvuti tehnilistest parameetritest – sellega ei olnud tehnilistel põhjustel võimalik pikemaid lugusid teha. Enamiku selliste lugude sõnad on Pehki enda loodud, aga leidub ka paroodiad tuntud lauludest ja teiste luuletajate (Olavi Ruitlane, Kivisildnik jt) sõnaloomet. Selliste lühilugude arvuks hindas Pehk 2005. aastal umbes 300. Kõrvuti minimalistlike ja meelevaldsete lühivormidega leidub Orelipoisi loomingus ka rida pikemaid, traditsioonilise ülesehitusega lugusid, mille sõnade autor on peamiselt Olavi Ruitlane: "Onu Uuno", "Eile nägin ma Eestimaad", "Aga ükskord", "Infoküllane mees", "Rahvusooper", "Tuubi tuubi", "Minu pruut", "Vana mees", "Liputaja" jt. Ruitlase jutustavad, teravmeelsed, vormileidlikud ja tihti ropusõnalised laulusõnad ning Pehki loodud meeldejäävad viisid ja naivistlik-hingestatud esitus on teiseks oluliseks Orelipoisi loomingulist kuvandit iseloomustavaks jooneks. Orelipoiss on viisistanud ja esitanud pikemaid tekste ka Veiko Märkalt, Contralt jt. Laul "Minu pruut" osales 2005. aasta Eurovisiooni Eesti eelvoorus, kus oli lähedal Kiievisse lõppvõistlusele pääsemisele. 2007. aastal sai "Minu pruut" laiemalt tuntuks, kui sellele tehti vaimukas video, mida näidati ohtralt Kanal 2 uudistesaates "Reporter". Video režissöör on Urmas E. Liiv ning videos näitlevad uudistereporter Üllar Luup ja ilmateadustaja Niki (vaata). Orelipoisi oluliste loominguliste saavutuste hulka kuulub Raadio 2 hommikuprogrammi "Silmad lahti" jaoks loodud sünnipäevalaulude sari, mis oli eetris 27. augustist 2007 kuni 29. maini 2008. Need laulud kujutavad endast paarikümne sekundi pikkuseid muusikalis-sõnalisi kiirportreesid mõnest vastava päeva tuntud sünnipäevalapsest. Kokku tegi Pehk neid laule umbes 150 (koos eri variantidega umbes 170) (kuula). Veel on Orelipoiss teinud muusika dokumentaalfilmile "Soome tööle" (2006), kus portreteeris humoristlik-minimalistlikus vormis arsti, baleriini ja ehitaja elukutseid. Valimik Orelipoisi lugudest on jõudnud albumile "Üheksakümmendüheksa" (2007). Laulu "Tööpõld on lai" leiab kogumikult "Toa tuur" (2006), laulud "Rahvusooper" ja "Aga ükskord" (viimane koos Aapo Ilvesega) kogumikult "Laulvad kirjanikud" (2007) ja laulu "Jäin kinni" kogumikult "Kohalik ja kohatu, 2" (2007). Seni (2008) on suurem osa Orelipoisi loomingust veel ametlikult avaldamata, levides küll laialt muusikaringkondades. Orelipoiss ei ole siiski käsitletav Jaan Pehki kui muusiku kõikehaarava esinejanime või pseudonüümina, nagu ka ei haara selle nime all tehtav kogu Jaan Pehki muusikaalast soololoomingut. Orelipoiss on suhteliselt kindlate piiridega projekt. Näiteks jääb sellest välja ulatuslik tsükkel Contra, Wimbergi, Aapo Ilvese, Vahur Afanasjevi, Veiko Märka jt luuletuste spontaanseid viisistusi ja esitusi umbes aastast 2000, samuti suur osa tänapäevast muusikaalast tegevust. O'ctav (1989–1993) Galerii (1995–1996) Windows (1996–1997) Megan Quartet (1997) Davidson Group (1997–1999) Claire's Birthday (1998–2003) Contus Firmus (alates 2001) Koer (alates 2004) Köök (alates 2004) Orelipoiss (alates 2004) Eliit (alates 2005) Kõrsikud (alates 2012) Claire's Birthday "Venus" (2000) "City Loves" (2001) "Future Is Now!" (2003) Koer "Pure" (2004) Köök "Telegramm" (2006) Orelipoiss "Ma olen terve" (2004, kodusalvestus) "Vana mees" (2004, kodusalvestus) "Naisi" (2005, kodusalvestus) "Üheksakümmendüheksa" (2007) "11" (2009) "Õnn" (2010, kodusalvestus) "Ilus ja kole" (2012) "Sünnipäev" (2018) "Uni" (2022) Ans. Andur, "Tuled peale" (2005, taustalaul laulus "Sa tuled kevadel") Anneli Aken, "Valguseotsija" (2005, taustalaul) Liisi Koikson, "Väike järv" (2005, laul) Ans. Andur, "Topeltvikerkaar" (2007, käteplaksud laulus "Idiootide kateeder") "Eesti muusikavideod. Volume 2" (videokogumik, 2004), Koer, "Maiu on piimaauto" "Kümnest kümme. MFM Recordsi parimad palad 2000–2005" (2005), Koer, "Maiu on piimaauto" "Toa tuur" (2006), Orelipoiss, "Tööpõld on lai" "Laulvad kirjanikud" (2007), Orelipoiss, "Rahvusooper", koos Aapo Ilvesega "Aga ükskord!" "Kohalik ja kohatu, 2" (2007), Orelipoiss, "Jäin kinni" "Sulle vaid..." (kogumik, 1999, helikassett/CD), esitaja Maiken, laul "Sinu naeratus" Family, "We Are Family" (2002, helikassett/CD), laul "Sajab mehi" Liisi Koikson, "Väike järv" (2005), laulud "Kuu", "Hommik", "Vihmapiisad" ja "Varjud" (Jaan Pehk albumil kaastegev ka lauljana) Liisi Koikson, "Väike järv. Kontsert Pirgu mõisas" (2006), laulud "Põhjahärra", "Kuu", "Vihmapiisad", "Varjud" ja "Hommik" "Elmari tantsuõhtu, 9" (kogumik, 2006), esitaja Laura, laul "Koos" XXI sajandi orkester, "Kaheksa" (2006), laul "Maiu on piimaauto" (Jaan Pehk ka esitaja) Vaiko Eplik, "Vaiko Eplik ja Eliit, 1" (2006), laul "Nopime ettekujutuse vilju paranoiapuult" Mikk Saar, "See ON see" (2007), laulud "See pole see" ja "Ma olen jää" Priit Pihlap, "Hingepeegel" (2007), laulud "Honky Tonk Blues" ja "Hingepeegel" TraFFic, "TraFFic" (2007), laulud "Kallis, ära küsi" ja "Halb või hea" (sõnade kaasautor Fred Krieger) Liisi Koikson, "Väikeste asjade võlu" (2007), laulud "Tuul" (sõnade kaasautor Rein Fuks), "Kodu", "Virmalised", "Rannal", "Unetus", "Minu jälgedes" (viimase kahe laulu sõnade kaasautor Vaiko Eplik) ja "Olemise kergus" "Higha collection, 6" (kogumik, 2008), esitaja Laura, laul "Koos (Kalvik Outer Space Remix)" Ivo Linna ja Supernova, "Originaal", laul "Linki pole" Lõkõriq,"Undsõn ilman" (2004), laul "Jo verevänä päiv" (koos Jaak Rämmani ja Aapo Ilvesega) Ilves, Pulk ja Rahman, "Murõt ei olõ" (2006), laul "Jo verevänä päiv" (koos Jaak Rämmani ja Aapo Ilvesega) Muusikal "FAME" – 2006 Smithbridge Productions (laulusõnade tõlked) Ülo Kriguli jõuluoratoorium "Jõulujõud" 2008 (libreto) Lastelavastus "Kuldvõtmeke" 2008 Nukuteater (laulusõnade autor) Lastelavastus "Väike nõid" 2009 Nukuteater (laulusõnade autor) Multifilm "Rapunzel" 2011 Disney / Orbital Vox (laulusõnade tõlked) Lasteraamat "Tagasi saja aakri metsa" 2009 (luuletuste tõlked) Õppides G. Otsa nimelises muusikakoolis, võttis Pehk vastu Ivo Eensalu pakkumise teha väike osatäitmine eesti esimeses muusikalis "Kuningas ja mina" (1998), milles kuningat mängis Marko Matvere. Pehk mängis kuninga sekretäri ja tema tekst piirdus umbes viie lausega. Sellest ajast peale on Pehk osalenud näiteks muusikalides "Miss Saigon" (2002–2003), "Oliver!" (2003), "Hull sinu järele" (2004), moodne jalgpalliooper "Learning To Shout" (Ahvenamaa–Rootsi, 2004), "Mees La Manchast" (2005) ja "Georg" (2005). Kõigis nendes on Pehk osalenud koorilauluga massistseenides või ette astunud üksikrepliikidega. "Soome tööle" (2006), režissöör Andres Keil "Kallis sõber, Sind austan" (2010), režissöör Ove Musting "91 kilomeetrit" (2010), režissöör Liina Paakspuu 2008 – aasta etno/folkartist (Orelipoisi albumi "Üheksakümmendüheksa" eest) 2011 – aasta etno/folkartist (Orelipoisi albumi "Õnn" eest) 2011 – aasta meesartist (Orelipoisi albumi "Õnn" eest) Jaan Pehk on episoodilistes rollides üles astunud režissöör Veiko Õunpuu filmides "Sügisball" (2007) ja "Püha Tõnu kiusamine" (2009) ning mänginud peaosa režissöör Ove Mustingu lühifilmis "Kallis sõber, Sind austan" (2010), samuti teinud kaasa filmis "Apteeker Melchior" (2022). Eesti Kontsert 2009 "Saabastega kass" – Karepea Jaan Võru Linnateater 2011 "Kapsapea" – Pliuhkam Tõsisemalt hakkas Pehk luuletama 1992. aastal, olles ostnud pärast rahareformi neli odavalt müügis olnud luulekogu ja saades neist innustust. Nendeks luulekogudeks olid Andres Vanapa "Koer ja kastekann", Aleksander Suumani "Kui seda metsa ees oleks", Rudolf Rimmeli "Maardla" ja Andres Ehini "Täiskuukeskpäev". Eriti sümpatiseerisid Vanapa ja Suuman. Hiljem lisandus lemmikluuletajate hulka Ilmar Laaban. Sisseastumiseksamitele G. Otsa nimelisse muusikakooli läks Pehk ilma sellest kellelegi, sh ka vanematele teatamata. Sõel oli tihe, sisse sai umbes kolmekümnest soovijast ainult neli, nende seas ka Pehk. Seejuures tegi ta solfedžo eksamil diktaadi maha Ahti Bachblumi pealt. Teiseks kursuseks õppis Pehk aga ka solfedžodiktaadi selgeks. Peale luuletamise, laulmise, kitarrimängu ja muusikalides näitlemise tegeleb Jaan Pehk väiksemal viisil ka teiste kunstiliste eneseväljendusvahenditega. Asjakohaselt naivistlikul moel on ta kujundanud Contra 1999. aastal ilmunud luulekogu "Naine on mees" esikaane. Pehk harrastab ka fotograafiat, ja tema tehtud fotot (põldu kündev traktor) kasutas Wimberg oma 2006. aastal ilmunud luulekogu "Kärppsed" kaanekujunduses. Samuti on Pehkil äratuntav käekiri humoristlike lühifilmide tegijana (vaata YouTube'is). Jaan Pehki kodulinnas Türil on sealse majandusgümnaasiumi gümnasistid korraldanud 2005. ja 2006. aastal Jaan Pehkile pühendatud ülevabariigilist gümnasistide omaluule konkurss-laagrit JaPe. Jaan Pehk on tegelenud 1980. aastate keskpaigas kolm aastat ka vibuspordiga. "KÖÖGIS ei võrdu oluline tõsisega". Postimees. 19.7.2006. Vaadatud 2.8.2017. http://pehk.blogspot.com/ "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk 442 Jaak Urmet (23.7.2005). "Jaan Pehk – Laululind ja Orelipoiss Türilt". Eesti Päevaleht. Vaadatud 2.8.2017. Wimberg (21.12.2006). "WIMBERG: Japel andis endast märku järgmine kirjanduspõlvkond". Eesti Päevaleht. Vaadatud 2.8.2017. Valik luuletusi (arhiiviversioon) Jutt "Sünnipäevalised" (arhiiviversioon) "veebi beebi" "Kanterile" "Hõissa, pulmad!" "Madeline" "Kirjanikud käisid koos" "...lugesin eesti ekspressi" "Parkimistrahv" David Lodge, "Ühest kohast teise" Eva Ibbotson, "Kaasani täht" Michel Houellebecq, "Võitlusvälja laienemine" Santo Cilauro, Tom Gleisner, Rob Sitch, "Molvaania – kaasaegsest hambaravist rikkumata riik" Anna Gavalda, "Ma tahan, et keegi mind kusagil ootaks" Viktor Jerofejev, "Hea Stalin" Ingvar Luhaäär, "Nägin mulli Koiva jõel" "Pärnograafia. Priit Pärna joonistusi 1964–2006" "Valgused Koordis" (ansamblist Ans. Andur), Eesti Ekspress, 28. september 2005 "Kunstirindelt" ("Suurel Performance'il" toimunud skandaalist), Eesti Ekspress, 22. veebruar 2007 Jaan Pehk andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Orelipoiss andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Jaan Pehk YouTube'is Orelipoiss YouTube'is Köök + ETV tütarlastekoor + G. Otsa nimelise muusikakooli bigbänd YouTube'is (kontsert Rock Cafes 1. aprillil 2008) Janno Žõbin, "Jaan Pehkide orkester", Eesti Ekspress, 17. veebruar 2005 Jaak Urmet, "Jaan Pehk – Laululind ja Orelipoiss Türilt", Eesti Päevaleht, 23. juuli 2005 Liis Lusmägi, "Jaan Pehk tutvustab Tartus oma Kööki", Postimees, 12. juuli 2006 Merit Kask, "KÖÖGIS ei võrdu oluline tõsisega", Postimees, 19. juuli 2006 Madis Aesma, "Vannitatud pirukad viisid ministriametist eemale", Järva Teataja, 14. oktoober 2006 Urve Eslas, "Koeru! Türi! Alam-Pedja!", Postimees, 4. november 2006 Online-intervjuu, Eesti Päevaleht, 12. detsember 2007 "Päev muusikas. Jaan Pehk", Eesti Ekspress, 11. jaanuar 2008 "Jaan Pehk – multitalent, kes esitles just luulekogu "4", Penny Lane'i blogi, 12. märts 2009 Jaak Urmet, "Mõnusat ja muhedat luulet mõnusalt ja muhedalt mehelt", Eesti Päevaleht, 3. september 2004 Olavi Ruitlane, "Jaan Pehk, "Sisukord"", Eesti Ekspress, 23. märts 2005 Kristel Kiigemägi, "Jaan Pehk, "Tuigu kui tuled"", Eesti Ekspress, 9. november 2006 Erik Morna, "Orelipoiss, "99". Heliplaat, mis tõepoolest sisaldab 99 erinevat lugu", Eesti Ekspress, 21. detsember 2007 Kivisildnik, ""99" on raudselt aasta plaat", Pärnu Postimees, 11. jaanuar 2008 Tiiu Laks, "Jaan Pehk püstitab homme rekordi", Eesti Päevaleht, 26. veebruar 2008 Kerttu Jänese, "Jaan Pehki luulest koorub absurd", Postimees (Tartu), 15. aprill 2008 Mart Niineste, "Jaan Pehk – pikemad lood ja rohkem pille", Eesti Päevaleht, 6. veebruar 2010