laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Charente'i departemang

Charente'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas. Ta on nime saanud Charente'i jõelt, mis departemangu läbib. Ta on üks 83 algsest departemangust, mis moodustati pärast Prantsuse revolutsiooni. Departemang jaguneb halduslikult: Charente'i departemangu haldusüksuste loend Courvoisier Populations légales 2021
Vormsi lade

Vormsi lade on ülemordoviitsiumi ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Vormsi lademe all lamab Nabala lade ja temal lasub Pirgu lade. Koos Nabala lademega kuuluvad nad Harju ladestiku Kohila alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele Katy lade. Ladet hakkas esimesena eristama Vladimir Jaanusson aastal 1944. Lademe stratotüüp asub Saxby rannas, kus ligi 570 meetri ulatuses paljanduvad Vormsi lademe keskmised ja ülemised kihid (0.76 m). Sealne paljand jätkub ka vee all. Lademe laiendatud stratotüüp on pärit Hullo puuraugust number 385 . Lade on saanud nime Vormsi saare järgi. Lademe vanus on 450,8...449,8 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastab sellele Põhja- ja Loode-Eestis Kõrgessaare kihistu, milles on eristatud Hullo, Paope ja Saxby kihistikud. Kesk-Eestis vastab sellele Tudulinna kihistu, Lõuna-Eestis aga Fjäcka kihistu. Väljaspool Eestit eristatakse selles veel Skrunda kihistut ja Meilūnai kihistut, samuti ka Dobilinė, Revuona ja Kaimynai kihistikke. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindab seda Fjäcka kihistu kiltkivi. Lademe paksus Eestis on 0,3–22 m. Lademe alumine piir on selgesti eristatav, seal kasvab fossiilide arvukus hüppeliselt. Lademe avamusala ulatub Põhja-Hiiumaalt Lohusuusse, läbides Vormsi, Lääne-Nigula, Kohila, Tapa ja Viru-Jaagupi. Lade on avamusalast lõunas esindatud üle kogu Eesti, puududes üksnes Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal. Lade paljandub näiteks Kõrgessaares, Aulepas ja Kohilas. Lademe kivimkoosseisus on palju savikat ja peitkristalset lubjakivi. Lademe lõunaosas asendab selle musta värvi kiltkivi. EE 12. köide, 2003: 680. Eesti stratotüüpsed paljandid Stratigraafia terminoloogia http://stratigraafia.info/materjalid/eesti_strat/Ordovician_2014.pdf Ordovician of the Siljan District, Sweden Jan Ove R. Ebbestad& Anette E.S. Högström Geology and Mineral Resources of Estonia. Vormsi stage Linda Hints&Tõnu Meidla Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri. http://www.geoeducation.info/geoturism/ajaskaala.php (vaadatud 16.02.2013)
Porkuni lade

Porkuni lade on ülemordoviitsiumi ladestiku kronostratigraafiline üksus (lade). Porkuni lademe all lamab Pirgu lade ja temal lasub Juuru lade. Koos Pirgu lademega kuuluvad nad Harju ladestiku Atla alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele Hirnanti lade. Lademe moodustumise ajal leidis aset Hirnantia jäätumine. Ladet hakkas esimesena eristama Friedrich Schmidt aastal 1881. Lademe stratotüüp asub Porkuni paemurrus, lademe laiendatud stratotüüp on pärit Kamariku puuraugust. Algselt peeti Porkuni ladet siluri lademeks. Lademe vanus on 445,6...443,7 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Põhja- ja Loode-Eestis Ärina kihistu, milles on eristatud Kamariku, Siuge, Tõrevere ja Vohilaiu kihistikud, Kesk- ja Lõuna-Eestis aga Kuldiga kihistu, milles on eristatud Bernāti ja Ēdole kihistikud, ning Salduse kihistu, milles on eristatud Brocēni ja Piltene kihistikud. Eraldi stratigraafilise üksuse moodustab veel Röa kihistik. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindab seda Glisstjärni kihistu. Glisstjärni kivimeid ja Salduse kihistut eristatakse ka Östergötlandis. Leedu eristatakse lademes Krekenava kihistut ja Vaineikiai kihistut. Lademe paksus Eestis on 1–10 m. Põhja-Eestis on esindatud vaid selle lademe ülemised kihid, kuna jäätumisest tingitud merepinna alanemise tõttu jäi see piirkond merepinnast kõrgemale. Tolle perioodi settekivimeid on samal põhjusel säilinud väga vähestes paikades. Lademe avamusala algab Kesk-Hiiumaalt ja lõppeb Mustvee lähistel, kulgedes läbi Taebla, Risti, Kuimetsa, Porkuni ja Paasvere. Lade on avamusalast lõunas esindatud üle kogu Eesti, puududes üksnes Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal. Lade paljandub näiteks Vohilaiul ja Porkunis. Lademe kivimkoosseisus on palju dolo- ja lubjakivi. Läti aladel sisaldavad Porkuni lademe lubjakivid riigi lääneosas ka kohati naftat. EE 12. köide, 2003: 419. Enli Kiipus Mida on miele õpetanud kliimamuutused geoloogilises ajas. Eesti Loodus. jaanuar 2018. http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=Porkuni+lade Porkuni Stage by L. Hints & T. Meidla. Raukas, A., Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. 436 pp. ISBN 9985-50-185-3. Ordovician of the Siljan District, Sweden Jan Ove R. Ebbestad& Anette E.S. Högström Geophysical well log-motifs, lithology, stratigraphical aspects and correlation of the Ordovician succession in the Swedish part of the Baltic Basin. Mikael Erlström, Daniel Sopher, 2019 Литология поркуниского горизонта в Эстонии.Oraspõld, A. 1975. Tartu Riikliku Ülikooli Toimetised Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri. http://www.geoeducation.info/geoturism/ajaskaala.php (vaadatud 16.02.2013) VALSTS ĢEOLOĢIJAS DIENESTS LATVIJAS ĢEOLOĢISKĀKARTE MĒROGS 1:500 000
Musone

Musone (ladina keeles Misco) on Kesk-Itaalias Marche maakonnas olev jõgi. Musone on 72 km pikk. Musone saab alguse Macerata provintsis asuva Mazzolare mäe nõlvalt Matelicast idas ja Monte San Vicinost lõunas 975 meetri kõrguselt merepinnast. Jõgi voolab alguses kirdesse ja ületab Ancona provintsi piiri. Seejärel voolab ta kagusse, möödub Osimost lõuna poolt ja pöördub Loreto lähedal uuesti kirdesse. Jõgi suubub Aadria merre Numana ja Porto Recanati vahel, Numanast lõunas.
Juuru lade

Juuru lade on siluri ladestu Llandovery ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Ladet hakkas esimesena eristama Friedrich Schmidt aastal 1858. Lademe stratotüübiks määras ta tänapäevaks hävinud paljandi Juurus, lademe neostratotüübiks on aga Juuru 335 puurauk. Juuru aleviku järgi on lade ka nime saanud. Üleilmses standardis vastab sellele Rhuddani lade. Juuru lademe all lamab Porkuni lade ja temal lasub Raikküla lade. Lademe vanus on 445,6...441 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Stačiūnai kihistu, milles on eristatud Stūri kihistik ja Leedu keskosas ka Rovėja kihistikku; Õhne kihistu, milles on eristatud Rozēni, Rūja ja Puikule kihistikud; Tamsalu kihistu, milles on eristatud Karinu ja Tammiku kihistikud, ning Varbola kihistu, milles on eristatud Koigi kihistik. Õhne kihistu kõige alumisemad kihid ulatuvad lisaks silurile ka ordoviitsiumisse. Leedu keskosas moodustab selle ja Raikküla lademe vahelise üksuse Apaščia kihistu. Ka ühendatakse Juuru ja Raikküla lademed Leedus ühiseks Juuru-Raikküla lademeks. Lademe paksus Eestis on 20–65 m. Lademe avamusala kulgeb Kesk-Hiiumaalt Peipsi lähedale. Nagu siluri lademetele Eestis omane, ei ole selle kivimid devonis esinenud kulutuse tõttu esindatud Ida- ega Kagu-Eestis. Lade paljandub näiteks Hillestel ja Pullapääl. Lademe kivimkoosseisus on palju lubjakivi. Lõunapoolsetes piirkondades lisandub sellele ka mergel. EE 12. köide, 2003: 168. Stratigraafia terminoloogia http://stratigraafia.info/materjalid/eesti_strat/Silurian_2015.pdf http://stratigraafia.info/materjalid/eesti_strat/Ordovician_2014.pdf LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 14 Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri. http://www.geoeducation.info/geoturism/ajaskaala.php (vaadatud 16.02.2013) Juuru Stage by H. Nestor. Raukas, A., Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. 436 pp. ISBN 9985-50-185-3.
Raikküla lade

Raikküla lade on siluri ladestu Llandovery ladestiku kronostratigraafiline üksus (lade). Raikküla lademe all lamab Juuru lade ja temal lasub Adavere lade. Ladet hakkas esimesena eristama Friedrich Schmidt aastal 1881. Lademe stratotüübiks on Raikküla H-138 puurauk, täiendavaks stratotüübiks aga Kuressaare (Kingissepa) G1 puurauk. Raikküla järgi on lade ka nime saanud. Üleilmses standardis vastab sellele Aeroni lade, alumises osas ka Rhuddani lade. Lademe vanus on 436,7...441 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Pusku kihid, Nurmekunna kihistu, milles on eristatud Imavere, Järva-Jaani, Jõgeva, Mõhküla ja Vändra kihid; Saarde kihistu, milles on eristatud Ikla, Kolka, Lemme, Staicele, Heinaste ja Slītere kihistikud; Remte kihistu, Raikküla kihistu, Hilliste kihistu ja Dobele kihistu. Leedu keskosas moodustab selle ja Juuru lademe vahelise üksuse Apaščia kihistu. Ka ühendatakse Juuru ja Raikküla lademed Leedus ühiseks Juuru-Raikküla lademeks. Lademe paksus Eestis varieerub, näiteks on see 30–70 m Kesk-Eestis, aga 177 m Ikla puuraugus. Lademe avamusala algab Lõuna-Hiiumaalt ja kulgeb läbi Ridala poolsaare keskosa Paideni, sealt ida suunas edasi Palamuse ja Võhma kanti. Nagu siluri lademetele Eestis omane, ei ole selle kivimid devonis esinenud kulutuse tõttu esindatud Ida- ega Kagu-Eestis. Lade paljandub näiteks Puskul, Orgital ja Kalanal. Lademe kivimkoosseisus on palju lubjakivi, Lisaks on lademes veel palju merglit, lademe idaosas on kivimid dolomiidistunud. EE 12. köide, 2003: 462. Stratigraafia terminoloogia http://stratigraafia.info/materjalid/eesti_strat/Silurian_2015.pdf LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 14 Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri. http://www.geoeducation.info/geoturism/ajaskaala.php (vaadatud 16.02.2013) Raikküla Stage by H. Nestor. Raukas, A., Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. 436 pp. ISBN 9985-50-185-3.
Jaani lade

Jaani lade on siluri ladestu Wenlocki ladestiku kronostratigraafiline üksus (lade). Jaani lademe all lamab Adavere lade ja temal lasub Jaagarahu lade. Ladet hakkas esimesena eristama Artur Luha aastal 1930. Lademe stratotüübiks valis ta Jaani rannas paljanduvad kivimikihid. Hiljem leiti, et see stratotüüp on ebarahuldav ja uueks stratotüübiks on Paramaja pank. Lademele on nime andnud Saaremaa Jaani kirik. Üleilmses standardis vastab sellele ülemises osas Sheinwoodi lade, alumises osas aga Telychi lade. Lademe varasem nimetus oli Jaani mergel. Lademe vanus on 427...428,2 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Jaani kihistu, milles on eristatud Mustjala, Ninase ja Paramaja kihistikud, ning Anelema kihistu. Samuti kuuluvad sellesse Rīga kihistu Tõlla kihid. Leedu idaosas eristatakse selles Jočionysi kihistut ja Paprieniai kihistut. Leedu lääneosas eristatakse selles Ragainė kihistut, seal ja maa keskosas ühendatakse Jaani ja Jaagarahu lademed Leedus ühiseks Jaani-Jaagarahu lademeks. Lademe paksus Eestis on 30–70 m. Lademe avamusalad on saartel Saaremaa ja Muhu põhjaosas ning Eesti mandriosas läänerannikult Vändrani. Nagu siluri lademetele Eestis omane, ei ole selle kivimid devonis esinenud kulutuse tõttu esindatud Ida- ja Kagu-Eestis. Lademe piiride täpsem määratlemine on sageli raskendatud, kuna selle piir Adavere lademega asub tihti ühesuguse mergli massis, piiri Jaagarahu lademega liigestavad aga biohermid. Lade paljandub näiteks Undva pangal, Ninase pangal ja Jädiveres.. Lademe kivimkoosseisus on palju merglit ja lubjakivi. EE 12. köide, 2003: 165. Stratigraafia terminoloogia http://stratigraafia.info/materjalid/eesti_strat/Silurian_2015.pdf LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 19-20 LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 7 Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri. http://www.geoeducation.info/geoturism/ajaskaala.php (vaadatud 16.02.2013)
Jaagarahu lade

Jaagarahu lade on siluri ladestu Wenlocki ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Jaagarahu lademe all lamab Jaani lade ja temal lasub Eestis Rootsiküla lade, Leedu aladel aga Gėluva lade. Ladet hakkas esimesena eristama Artur Luha aastal 1946. Enne seda kasutas ta lademe kivimite kohta nimetust Muhu-Kurevere lade. Lademe stratotüüp asub Jaagarahu murdudes ja Jaagarahu puuraugus, täiendav stratotüüp on pärit Kuressaare (Kingissepa) G1 puuraugust. Lade on saanud nime Jaagarahu sadama järgi. Üleilmses standardis vastab sellele alumises osas Sheinwoodi lade, ülemises osas aga Homeri lade. Lademe vanus on 427...424,6 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Muhu kihistu, milles on eristatud Kesselaiu, Maasi ja Tagavere kihid, Jaagarahu kihistu, milles on eristatud Pangamäe ja Vilsandi kihid, ning Sõrve kihistu. Samuti kuuluvad sellesse Rīga kihistu Jugla kihid. Ka loevad osad autorid sellesse kuuluvaks Jamaja kihistut ja Riksu kihistut. Leedu idaosas eristatakse selles Jočionysi kihistut ja Paprieniai kihistut, millel lasuvad Birštonase kihistu ja Verknė kihistu. Leedu lääneosas eristatakse selles Ragainė kihistut, seal ja maa keskosas ühendatakse Jaani ja Jaagarahu lademed Leedus ühiseks Jaani-Jaagarahu lademeks. Lademe paksus Eestis on 32 kuni 139 m. Lademe avamusala on vöönd Põhja-Saaremaalt läbi Muhu Varbla lähisteni. Nagu siluri lademetele Eestis omane, ei ole selle kivimid devonis esinenud kulutuse tõttu esindatud Ida- ega Kagu-Eestis. Lade paljandub näiteks Üügu pangal, Vilsandil, Vaika saartel ja Kesselaiul. Lademe kivimkoosseisus on palju dolo- ja lubjakivi. Sõrve poolsaarel on sügavamates kihtides ka merglit. EE 12. köide, 2003: 165. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk 13. Stratigraafia terminoloogia Jaagarahu Stage H. Heinsalu & V. Viira: Raukas, A., Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. ISBN 9985-50-185-3. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk 19-20. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk 7. Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri. http://www.geoeducation.info/geoturism/ajaskaala.php (vaadatud 16.02.2013)
Rootsiküla lade

Rootsiküla lade on siluri ladestu Wenlocki ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Rootsiküla lademe all lamab Jaagarahu lade ja temal lasub Paadla lade. Ladet hakkas esimesena eristama Hendrik Bekker aastal 1925. Toona nimetas ta seda Saaremaa lademe Rootsiküla-Kaarma alamlademeks. Lihtsama nimetuse ja lademe staatuse sai Rootsiküla lade aastal 1933. Lademe stratotüüp asub Viita paemurrus, täiendatud stratotüüp on pärit Kipi puuraugust, neostratotüüp asub aga Vesiku jõe kaldal. Üleilmses standardis vastab sellele Homeri lade. Leedu aladel eristatakse selle analoogina Géluva ladet. Lade on nime saanud Rootsiküla järgi. Lademe vanus on 427...422,7 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Rootsiküla kihistu, milles on eristatud Kuusnõmme, Soeginina, Vesiku ja Viita kihid, ning Sakla kihistu. Lademe paksus Eestis on nt 20–40 m. Lademe avamusalad on Saaremaal Atlast Kübassaareni ja Mandri-Eestis Tõstamaa juurest Selisteni. Sealt edasi ida suunas lademe kivimeid ei esine. Lade paljandub näiteks Soeginina ja Anikaitse pangal. Lademe kivimkoosseisus on palju dolo- ja lubjakivi. EE 12. köide, 2003: 486. Stratigraafia terminoloogia S Radzevičius - ‎2007 The genus Pristiograptus in Wenlock of Baltics and the Holy Cross mountains lk. 14 Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri. http://www.geoeducation.info/geoturism/ajaskaala.php (vaadatud 16.02.2013)
Paadla lade

Paadla lade on siluri ladestu Ludlowi ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Paadla lademe all lamab Rootsiküla lade ja temal lasub Kuressaare lade. Ladet hakkas esimesena eristama Hendrik Bekker aastal 1925. Lademe stratotüübiks on Paadla murdu tehtud Paadla puurauk, neostratotüübiks aga Kuressaare (Kingissepa) G1 puurauk. Üleilmses standardis vastab sellele Gorsti lade, ülemises otsas ka Ludfordi lade. Lade on nime saanud endise Paadla küla järgi. Lademe vanus on 419,4...422,7 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Engure kihistu, Torgu kihistu, Kihnu kihistu, Paadla kihistu, milles on eristatud Sauvere ja Uduvere kihid, samuti kuuluvad sellesse Himmiste kihid. Lademe avamusalad on Saaremaa lõunaosas, Liivi lahe saartel ja Mandri-Eestis Varbla ja Tõstamaa piirkonnas. Lademe kivimid esinevad veel Kihnu ja Ruhnu all, sealt ida suunas neid ei esine. Lade paljandub näiteks Kaali kraatrivallil, Roopa ja Katri pangal ning Kogulas. Lademe kivimkoosseisus on palju dolo- ja lubjakivi. Läti aladel on lade paksem, seal on tema paksus 30-70 meetrit. Seal moodustab lademe põhiosa mergel, kuigi see sisaldab ka lubjakivi. Ventspilsi kihistu sisaldab ka domeriiti.´ EE 12. köide, 2003: 388. Stratigraafia terminoloogia Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri. http://www.geoeducation.info/geoturism/ajaskaala.php (vaadatud 16.02.2013) VALSTS ĢEOLOĢIJAS DIENESTS LATVIJAS ĢEOLOĢISKĀKARTE MĒROGS 1:500 000
Kuressaare lade

Kuressaare lade on siluri ladestu Ludlowi ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Kuressaare lademe all lamab Paadla lade ja temal lasub Kaugatuma lade. Ladet hakkas esimesena eristama Einar Klaamann aastal 1970. Lademe stratotüübiks on Kuressaare G1 puurauk. Kuressaare lade on nime saanud Kuressaare linna järgi. Üleilmses standardis vastab sellele Ludfordi lade. Lademe vanus on 419,4...418,7 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Kuressaare kihistu, milles on eristatud Kudjape ja Tahula kihid, ning Ventspilsi kihistu. Lademe avamusala on Lõuna-Saaremaal. Lademe kivimid esinevad veel Kihnu ja Ruhnu all, sealt ida suunas neid ei esine. Lade paljandub näiteks Kudjapel ja Tahulas. Lademe kivimkoosseisus on palju lubjakivi. Eestis ongi lade esindatud vaid lubjakiviga, mujal lasub lubjakivi all veel mergli kiht. EE 12. köide, 2003: 258. Stratigraafia terminoloogia Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri. http://www.geoeducation.info/geoturism/ajaskaala.php (vaadatud 16.02.2013)
Ohessaare lade

Ohessaare lade (ka Ohesaare lade) on siluri ladestu Přidoli ajastikku kuuluv lade. Seda hakkas esimesena eristama Hendrik Bekker 1925. aastal. Lademe stratotüübiks on Ohessaare pank. Lademe koosseisus eristatakse Tārgale kihistut ja Ohesaare kihistut. Lade on nime saanud Ohessaare küla järgi. Lademe vanus on 417...416 miljonit aastat. Üleilmses standardis vastab sellele Přidoli ajastiku hilisem periood. Lade esineb Eestis Sõrve poolsaare lõunaosas ja Ruhnul. Avamusala Sõrve poolsaarel on ka lademe ainus avamus maailmas. Eestis esindab ladet vaid Ohesaare kihistu, milles eristatakse Kaavi kihistikku. Läti loodealadel eristatakse selles veel Tārgale kihistut, milles omakorda eristuvad Lūžni, Gārzde ja Venzava kihid. Lade lamab Kaugatuma lademel. Lade paljandub Ohessaare ja Loode pangal. Lademe kivimkoosseisus on palju lubjakivi, Lätis leidub sellele lisaks merglit, savikat dolomiiti ja domeriiti. EE 12. köide, 2003: 376. Stratigraafia terminoloogia http://www.geoeducation.info/geoturism/ajaskaala.php (vaadatud 16.02.2013) VALSTS ĢEOLOĢIJAS DIENESTS LATVIJAS ĢEOLOĢISKĀKARTE MĒROGS 1:500 000
Jaan Pärnamäe

Jaan Pärnamäe (sündinud 1. aprillil 1968)[viide?] on eesti tõlkija ja filosoof. Søren Kierkegaard, Surmatõbi ("Sygdommen til Døden": 1849), Tartu: Ilmamaa 2006, ISBN 9789985771662 Søren Kierkegaard, Võrgutaja päevaraamat ("Forførerens Dagbog" [Enten-Eller: 1843]), Tartu: Ilmamaa 2007, ISBN 9789985771907 Søren Kierkegaard, Filosoofilised pudemed ("Philosophiske Smuler": 1844), Tartu: Ilmamaa 2008, ISBN 9789985772706 Søren Kierkegaard, Ängi mõiste ("Begrebet Angest": 1843), Tartu: Ilmamaa 2008, ISBN 9789985772867 Georg Brandes, Søren Kierkegaard ("Søren Kierkegaard": 1877), Tartu: Ilmamaa 2009, ISBN 9789985772898 Louis Hjelmslev, Sissejuhatus keeleteooria alustesse ("Omkring sprogteoriens grundlæggelse": 1943), Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus 2012, ISBN 9789985794692 Lars Fr. Svendsen, Igavuse filosoofia ("Kjedsomhetens filosofi": 1999), Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus 2012, ISBN 9789985587393 Jyrki Siukonen, Vasar ja vaikus ("Hammer and Silence": 2015), Tallinn: Eesti Kunstiakadeemia Kirjastus 2016, ISBN 9789949467938 Erik Valeur, Seitsmes laps ("Det syvende barn": 2011), Tallinn: Varrak 2016, ISBN 9789985339077 Giorgio Colli, Filosoofia sünd ("La nascita della filosofia": 1975), koos Kati Karjaga, Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus 2018, ISBN 9789985588499 Erik Valeur, Mees majakas ("Logbog fra et livsforlis": 2015), Tallinn: Varrak 2019, ISBN 9789985344583 Olli Lagerspetz, Mustuse filosoofia ("Lika": 2008 / "A Philosophy of Dirt": 2018), koos Kati Karjaga, Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus 2020, ISBN 9789985588840 Esko Aho, 1991 : Mustade luikede aasta ("1991 : Mustien joutsenten vuosi": 2020), Tallinn: Postimees Kirjastus 2022, ISBN 9789916667774 Jukka Tarkka, Karu käpa all ("Karhun kainalossa": 2012), Tallinn: Postimees Kirjastus 2023, ISBN 9789916712719 Peter Zeihan, Maailma lõpp on alles algus ("The End of the World is Just the Beginning": 2022), koos Kati Karjaga, Tallinn: Postimees Kirjastus 2024, ISBN 9789916736517 Valik Jaan Pärnamäe tõlgitud teoseid
Tilžė lade

Tilžė lade on alamdevoni ladestiku regionaalne lade. Seda hakkas esimesena eristama P. Liepiņš aastal 1955. Lademe stratotüübiks on Stoniškiai 1. puurauk. Üleilmses standardis vastab sellele Lochkovi lade, litostratigraafiliselt vastab sellele aga Tilžė kihistu. Lade lasub Ohessaare lademel ja see lamab Ķemeri lademe all. Lademe vanus on 408–416 miljonit aastat. Lade on nime saanud Sovetski leedukeelse nime Tilžė järgi. Lademe paksus Eestis on 2,1–17,7 m. Eestis esineb ladet Kagu-Eestis. Lademe kivimkoosseisus on palju liivakivi.. Liivakivis on hallika savi ja kollakashalli dolomiidi vahekihid. EE 12. köide, 2003: 598. Stratigraafia terminoloogia http://www.geoeducation.info/geoturism/ajaskaala.php (vaadatud 16.02.2013)
Gyula Kakas

Gyula Kakas (1876 – 25. veebruar 1928 Budapest) oli ungari sportvõimleja. Ta osales 1896., 1900. ja 1906. aasta olümpiamängudel.
Bernard Pask

Bernard Pask (20. september 1936 Winchester – 27. jaanuar 1985 Romsey) oli inglise profijalgpallur. Tiimidebüüdi tegi ta 1960. aastal Southampton FC ridades.
Rēzekne lade

Rēzekne lade on alamdevoni ladestiku regionaalne lade. Rēzekne lademe all lamab Ķemeri lade ja temal lasub Pärnu lade. Lademe vanus on 391...400 miljonit aastat. Ladet hakkas esimesena eristama L. Lyarskaya aastal 1974. Lademe stratotüübiks on Aknīste puurauk, neostratotüübiks aga Ludza 15. puurauk. Üleilmses standardis vastab sellele Emsi lade, litostratigraafiliselt vastavad sellele Edela-Eestis Lemsi kihistik, Kagu-Eestis eristatakse selles aga Rēzekne ja Mehikoorma kihistikke. Lademe paksus Eestis on 0,7–51 m. Ladet esineb Lõuna-Eestis ja Läti idaosas. Eestis lade kusagil ei paljandu. Lätis paljandub see väikesel alal Ida-Lätis Viļaka ümbruskonnas. Lademe kivimkoosseisus on Eesti aladel palju liivakivi. Läti aladel sisaldab liivakivi põhiliselt lademe alumine osa, ülemise osa moodustab valdavalt domeriit. EE 12. köide, 2003: 478. Stratigraafia terminoloogia http://www.geoeducation.info/geoturism/ajaskaala.php (vaadatud 16.02.2013) Latvijas ģeoloģiskā karte M 1:500 000 - Latvijas Universitāte
Tibor Zsíros

Tibor Zsíros (30. juuni 1930 – 13. veebruar 2013) oli ungari korvpallur. Tibor Zsíros kuulus Ungari korvpallikoondise koosseisu 1948. aasta ja 1952. aasta suveolümpiamängudel. Aastal 1955 Budapestis toimunud Euroopa meistrivõistlustel võitis ta Ungari meeskonna koosseisus kuldmedali ja 1953. aastal Moskvas toimunud Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali.