laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alinda-tüüpi asteroidid

Alinda-tüüpi asteroidid on asteroidide rühm, millel orbiidi pikem pooltelg on umbes 2,5 astronoomilist ühikut ning orbiidi ekstsentrilisus on umbes 0,4...0,65. Nad on saanud nime asteroidi 887 Alinda järgi, mille avastas Max Wolf 1918. aastal. Alinda-tüüpi asteroide hoiab selles piirkonnas orbitaalresonants 1:3 Jupiteriga, millest tuleneb resonants 4:1 Maaga. Sellise resonantsiga taevakehal suurendavad gravitatsioonilised vastasmõjud Jupiteriga pidevalt orbiidi ekstsentrilisust, kuni too lõpuks möödub lähedalt mõnest siseplaneedist, mis resonantsi rikub. Mõningate Alinda-tüüpi asteroidide periheel on väga lähedal Maa orbiidile, mistõttu nad resonantsist 4:1 tulenevalt mööduvad lähedalt Maast peaaegu täpselt iga nelja aasta tagant. Sellest tuleneb muuhulgas, et kui mõni Alinda-tüüpi asteroid satub Maast lähedalt möödumise ajal olema vaatlemiseks ebasoodsas asendis (näiteks väikesel eemaldumusel (nurkkaugusel) Päikesest), siis selline olukord võib jätkuda aastakümneid. Näiteks ei ole 2004. aasta seisuga Alinda-tüüpi asteroide (3360) 1981 VA ja 1915 Quetzálcoatl vaadeldud 1985. aastast saadik ning asteroidi 2608 Seneca ei ole vaadeldud 1994. aastast saadik. Allpool on ära toodud mõned Alinda-tüüpi asteroidid:
Shanghai staadion

Shanghai staadion on mitmeotstarbeline staadion Hiinas Shanghais. Seda kasutatakse siiski põhiliselt jalgpallivõistluste pidamiseks. Staadion ehitati 1997. aastal, kui kaheksandad Hiina Riiklikud Mängud peeti Shanghais. Staadion mahutab 80 000 pealtvaatajat, ning seda on hakatud kutsuma "80 000 inimese staadioniks" (inglise keeles "80,000 people's Stadium"). Staadion on üks maailma suuremaid jalgpallistaadione ja Hiinas suuruselt teine staadion pärast Pekingi Rahvusstaadioni. Staadioni kasutati 2008. aasta olümpiamängudel jalgpallivõistluste võistluspaigana. Seal peeti kuus meeste ja kaks naiste alagrupimängu ning nii meeste kui ka naiste üks veerand- ja poolfinaal. Ka meeste pronksmedalimatš toimus sellel staadionil. Shanghai staadion asub Shanghai sisestaadioni lähedal. Nende nimedel on nii hiina kui ka inglise keeles väga väike erinevus, mis tekitab tihti segadust nende leidmisel, eriti pärast Shanghai metroo 4. liini avamist. Liinil on peatused mõlema staadioni juures. Shanghai staadion – World Stadiums
Shanghai metroo

Shanghai metroo on Shanghais Hiinas asuv metroo, mis koosneb 12[viide?] liinist. Esimene liin avati 1993. aastal ja liinide kogupikkus on 335 km (439 km 2012. a. loetakse maailma pikimaks metroosüsteemiks). Kokku on liinidel 289 peatust ja päevas kasutab metrood üle 6,7 miljoni reisija. Reisijad ootamas rongi jaanuaris 2008 Shanghai Science and Technology Museumi peatus 2 liinil Klaasuks metroo sissepääsul Xujiahui peatuses. Metroovagun seest Shanghai metroo koduleht hiina keeles Shanghai metroo kaart
Apollo-tüüpi asteroidid

Apollo-tüüpi asteroidid on asteroidid, mille orbiidi pikem pooltelg ületab 1 astronoomilise ühiku ja mille periheel on alla 1,017 astronoomilise ühiku (Maa afeeli). See on Maa-lähedaste asteroidide rühm, mis on saanud nime esimesena avastatud seda tüüpi asteroidi 1862 Apollo järgi. Maa-lähedastel asteroididel on orbiidi pikem pooltelg suurem kui Maal. Mõningatel Apollo-tüüpi asteroididel on siiski ekstsentrilised orbiidid, mis lõikuvad Maa orbiidiga, mistõttu nad on Maale potentsiaalseks ohuks. Mida lähedasem on nende orbiidi pikem pooltelg Maa omale, seda väiksem peab orbiidi ekstsentrilisus olema, et orbiidid lõikuksid. Apollo-tüüpi asteroidide orbiidi ekstsentrilisus on tavaliselt üle 0,5. Asteroidide vööst Marsi ja Jupiteri vahel võivad asteroidid Jupiteri põhjustatud gravitatsiooniliste häirituste tõttu üle minna Apollo-tüüpi orbiitidele. Peale 1862 Apollo on tuntumad Apollo-tüüpi asteroidid 2102 Adonis ja 69230 Hermes, mis 1937. aastal möödus Maast 1,5 korda kaugemalt kui Maa ja Kuu vaheline kaugus. 1990. aastal teati 63 Apollo-tüüpi asteroidi, 1999 juba 415, 2003. aasta novembris 1190. See arv kahekordistub umbes iga kahe aasta tagant. Kõige suurem teadaolev Apollo-tüüpi asteroid on 1866 Sisyphus, mille läbimõõt on umbes 10 km. Tuntumate Apollo-tüüpi asteroidide seas on: Amor-tüüpi asteroidid Aten-tüüpi asteroidid Apollo-tüüpi asteroidide loend
Maris Johannes

Maris Johannes (sündinud 22. detsembril 1959) on eesti raadioajakirjanik ja teatrikriitik. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli kaugõppes ajakirjanduse erialal 1992. aastal. Ta on töötanud toimetajana Eesti Rahvusringhäälingu Raadioteatris ja teinud saadet "Keelekõrv", mille kavandatud sulgemise 2009. aastal jättis ERRi juhtkond ära pärast kultuuritegelaste avalikke proteste saate ja Johannese toetuseks. Samuti on ta töötanud Tallinna Televisioonis ning kirjutanud teatriarvustusi. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. august 2011. Vaadatud 2. septembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Merike Tamm. Sadakond kultuuritegelast nõuab Maris Johannese raadios jätkamist Postimees, 22. detsember 2009
Trapetslihas

Trapetslihas on üks kahest inimese selja ülaosas asuvast kolmnurksest lihasest, mille ülesandeks on õlgade tõstmine.
Opera seria

Opera seria (prantsuskeelse vastega tragédie-lyrique) on barokiajastu tõsine ooper, sündinud Itaalias. Süžeed võeti antiikmütoloogiast, legendidest, ajaloost ning vältisid seoseid igapäevaeluga. Ooperi tegelased olid kaugest minevikust ning tähistasid allegooriaid, mitte reaalseid isikuid. Ooperi konflikt seisnes väärtuste mitte inimeste vahel. Opera serias tegid tihti kaasa kastraatlauljad. Iseloomulik oli da-capo-aaria. Opera seria kestis Händelist Mozarti ajani. Tuntumad ooperiheliloojad on veel Alessandro Scarlatti, Antonio Vivaldi ja Reinhard Keiser. opera buffa
Paolo Veronese

Paolo Veronese (1528 Verona – 19. aprill 1588) oli itaalia kunstnik. Ta sündis Verona linnas. Tema isa oli kiviraidur Gabriele ja ema oli Caterina. Pole teada, et tema vanematel oleks olnud perekonnanimi, niisiis valis ta endale ise perekonnanimeks Caliari või Cagliari, aga tuntuks sai ta oma sünnilinna järgi Veronese nime all. 14-aasta vanuselt läks Veronese õppima kohaliku meistri Antonio Badile juurde. Võimalik, et ta õppis ka Giovanni Francesco Caroto juures. Badile 1543 tehtud altarimaal meenutab sedavõrd Veronese hilisemat loomingut, et tõenäoliselt maalis suurema osa sellest 15-aastane õpipoiss Veronese. Veronese oskused ületasid varsti tema õpetaja omi ja järgmisel aastal ta enam Badile juures ei töötanud. Kuigi teda õpetati maalima maneristlikus stiilis, kujundas ta varsti välja omaenda säravama stiili. 1548 asus Veronese Mantovasse, kus lõi sealse toomkiriku jaoks freskod. 1553 asus ta Veneetsiasse ja jäi sinna surmani. Ta juhtis seal perekonnale kuuluvat töökoda, kus töötasid tema vend Benedetto Caliari ning pojad Carlo ja Gabriele Caliari. Tema õpilaste hulgas olid Giovanni Battista Zelotti, Giovanni Antonio Fasolo ja Luigi Benfatto. Tema tuntuimad maalid on "Kaana pulm" ja "Pidusöök Leevi majas". Maal, mida tänapäeval tuntakse nime all "Pidusöök Leevi majas", valmis 1573 Veneetsias asuva Püha Johannese ja püha Pauluse basiilika söögisaali ehk refektooriumi jaoks. See oli mõeldud asendama Tiziani maali "Püha õhtusöömaaeg", mis oli tules hävinud. Maal oli 5 meetrit kõrge ja 12 meetrit lai ning sellel olid kujutatud mitte üksnes Jeesus apostlitega, vaid Saksamaa sõdurid, koomilised kääbused, mitmesugused loomad ja muid selliseid tegelasi, keda Veronese loomingus sageli kohtab. Veronese värvikasutus sel maalil saavutas hiilgavuse ja suure väljendusjõu. Kuid kui Itaalias hakkas tegutsema vastureformatsioon, kutsuti Veronese sama aasta juulis vastust andma, miks tema maalil kujutatu Piibli tekstist sedavõrd lahku läheb. Veronese selgitas: "Meie, kunstnikud, võtame endale samu vabadusi kui luuletajad ja hullumeelsed." Lõpuks ei kästud tal oma teost üle maalida, vaid piirduti maali nime vahetamisega vähem ambitsioonika vastu. Veronese on maalinud paljusid vanakreeka mütoloogia tegelasi: Arachnet, Arest, Europet, Hermest, Herset, Ledat, saatüreid ja Zeusi. Veronese roheline Antiigileksikon, 1. kd, lk 54 Antiigileksikon, 2. kd, lk 338 Antiigileksikon, 1. kd, lk 148 Antiigileksikon, 1. kd, lk 188 Antiigileksikon, 1. kd, lk 189 Antiigileksikon, 1. kd, lk 309 Antiigileksikon, 2. kd, lk 154 Antiigileksikon, 2. kd, lk 204
2008. aasta IAAF-i finaalvõistlused

2008. aasta IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused toimusid 6. korda. Finaalvõistlused peeti Stuttgardis Gottlieb-Daimler-Stadionil 13.–14. septembrini. IAAF-i 2008. aasta kergejõustiku finaalvõistluste koduleht IAAF-i 2008. aasta finaalvõistluste ametlikud tulemused
Higgsi boson

Higgsi boson ehk Higgsi osake on osakestefüüsika standardmudelis esinev elementaarosake, mille olemasolu ennustas esimesena Briti füüsik Peter Higgs. See on elektriliselt neutraalne, selle Spinn 0 ja see laguneb väga ruttu. Higgsi osake figureerib Higgsi mehhanismis, juba 1960ndatel ettepandud teoorias, mille järgi kõik elementaarosakesed peale Higgsi bosoni saavad massi alles pärast vastastikmõju Higgsi väljaga. See kuulub elementaarosakeste klassi nimega bosonid, mida iseloomustab täisarvuline spinn (Higgsi boson on ainuke elementaarosake standardmudelis, mille spinn on 0). Higgsi väli on kvantväli, mille väärtus ei ole null ja mis täidab kogu ruumi. See seletab, miks on sellistel osakestel nagu kvargid ja elektronid mass. Higgsi boson on Higgsi välja ergastatud olek. Standardmudeli järgi peaks Higgsi bosoni olemasolu seletama, kuidas toimub elektronõrga sümmeetria spontaanne rikkumine (Higgsi mehhanism), mis omakorda seletab, miks on teistel elementaarosakestel mass. Siiski ainult 1% liitosakeste nagu prootoni ja neutroni massist tuleneb Higgsi mehhanismist. Ülejäänud 99% põhjuseks on tugev vastasmõju. Higgsi bosoni avastamine kinnitaks veelgi standardmudeli põhimõttelist korrektsust, kuna see on ainus standardmudeli ennustatud elementaarosake, mida pole osakestefüüsika eksperimentides tõendatud. Standardmudel määratleb täielikult kõik Higgsi bosoni omadused peale massi. Eeldatavasti puuduvad sel spinn, elektrilaeng ja värvilaeng ning see on teiste osakestega vastasmõjus nõrga vastasmõju ja Yukawa vastasmõju kaudu. Selle mass arvati olevat 115 ja 180 GeV/c2 vahel. Higgsi mehhanismil võib olla ka teisi allikaid, mis ei vaja Higgsi bosonit ning mida kaalutakse juhul, kui Higgsi bosoni olemasolu välistatakse. Neid tuntakse Higgsi-vabade mudelite nime all. Higgsi boson oli kuni 2012. aastani ainuke standardmudeli avastamata osake (graviton ei ole standardmudeli osake). 4. juulil 2012 teatasid Suure Hadronite Põrgutiga töötavad teadlased, et avastasid elementaarosake massiga 125–127 GeV/c2, mis tõenäoliselt on Higgsi boson. Griffiths, David (2008). "12.1 The Higgs Boson". Introduction to Elementary Particles (Second, Revised ed.). Wiley-VCH. Lk 403. ISBN 978-3-527-40601-2. The Higgs particle is the only element in the Standard Model for which there is as yet no compelling experimental evidence. "CERNi füüsikud leidsid Higgsi bosoni" Novaator, 4. juuli 2012 Andi Hektor, Kristjan Kannike. Füüsika : Higgsi bosoni lugu, MTÜ Loodusajakiri, 2013. ISBN 9789949942015 "Higgsi boson on peitusemängust tüdinemas" ERR Uudised, 7. märts 2012 "Lihtne seletus: Mis on Higgsi boson?" Novaator, 5. juuli 2012
Budism ja Põhjala

"Budism ja Põhjala" on Tallinnas toimuv iga-aastane rahvusvaheline konverents Läänemere maade budismi teemal. Konverentsi eesmärk on uurida budismi ajalugu Eestis ja Põhjamaades, käsitledes budismi kui kultuurinähtust nii ajalises kui ka kultuurilises kontekstis. Konverents paigutab ühise laua taha teadlased ja budistid ning annab osalejatele ülevaate Läänemere maade kultuuride budistlikust ühisosast. Kuna Eestis ei ole kohalikku budismi ajalugu veel põhjalikult uuritud, arendab MTÜ Eesti Njingma teadlaste ja budistide rahvusvahelist koostööd Eesti ja Põhjamaade kultuuriajaloo budistliku aspekti uurimiseks. Esimene konverents "Budism ja Põhjala" toimus aastal 2007. Osalejaid on olnud Eestist, Lätist, Leedust, Soomest, Rootsist, Peterburist, Burjaatiast, Mongooliast, Indiast, Taiwanilt jm. 2008. aasta konverentsi fookuses oli Eestis kasvanud budist parun Roman Ungern von Sternberg. Projekti idee autor on Vello Väärtnõu, teostajaks MTÜ Eesti Njingma. Vastutav kontaktisik on Eesti Njingma sekretär Marju Broder. Konverents "Budism ja Põhjala" toimub tavaliselt Tallinna Ülikooli ruumides.
Jeruusalemma mägi

Jeruusalemma mägi (saksa keeles Jerusalemsberg) oli 14.–17. sajandi nimetus piirkonnale Tallinnas, mis asus praegusest Pärnu maantee viaduktist linna pool, umbes seal, kus asub praegu Tallinna Ühisgümnaasium. Jeruusalemma mägi asus Tallinna linna Võllamäe hukkamiskohast Tondi pool ning oli mingil ajal kasutusel Toompea hukkamiskohana Toompea puuvõllal. Jeruusalemma mäest edelas toimus 11. septembril 1560 Jeruusalemma mäe lahing. Jeruusalemma mäe kõrgendikul kasvas Rooma katoliku kiriku usu valitsemisajal Liivimaal väike salu ja seisis Jeruusalemma kabel, kuhu käidi palverännakul Püha Maa asemel. 1244. aastast Rooma paavsti Innocentius IV bullaga oli Saksa ordu rüütlitele kohustuseks tehtud palverännakud Palestiinasse. Kui aga kui osmanid 1291. aastal Palestiina ja Jeruusalemma kuningriigi vallutasid, muutus palverännaku nõude täitmine võimatuks ja seepärast orduvaldustes ehitatigi kabeleid Püha Maa aset täitma. Jeruusalemma, Petlemma jne. nimega ristitud paiku leidus Baltimailgi mitmel pool ordulinnuste lähedal, ja näiteks peale Tallinna oma olid veel Pärnus Jeruusalemm Riiga suunduva maantee ääres ja Petlemm (hiljem asusid seal sellenimelised kõrtsid), Viljandis Jeruusalemma kabel Daugavpilsis Jeruusalemma ja Petlemma kabel. Aldur Vunk, PALVERÄNNAK UUDE JERUUSALEMMA, Teekäija 7-8/2010 Kus asus Viljandi Jeruusalemma kirik, Sakala (1878-1940), nr. 61, 22 aprill 1943 Viljandi vanalinna muinsuskaitseala. Linnasarass paiknesid ka Antoniuse, Eliisabeti, Katariina ja Jeruusalemma kabel, register.muinas.ee Aleksander Kivi, Mäed ja mäenimelised tänavad Tallinnas, Kultuur ja Elu, 1964 nr 7, lk 407 Keskaegse Tallinna hukkamispaigad – Sloleht, 1997.
Jaan Elgula

Jaan Elgula (sündinud 30. novembril 1962 Tartus) on eesti muusik, kes on tuntud ansambli Justament lauljana. Jaan Elgula ja Toomas Lunge on praeguses Justamendi koosseisus ainukesed ansambli asutajaliikmed. Ta lõpetas 1981. aastal Tartu 5. Keskkooli. Pärast seda teenis kaks aastat Nõukogude armees Tapa linnas paiknevas sõjaväeosas. Aastatel 1991–1992 töötas ta Kuku raadios, aastatel 1992–2005 Raadio 2-s. 2005. aastast töötab ta Vikerraadios muusikatoimetajana. 2017. aasta seisuga toimetab ta seal selliseid saateid nagu "Stuudios on Jaan Elgula" ja "Kauamängiv". Ta on toimetanud saadet "Originaal ja koopia". 2023 Valgetähe V klassi teenetemärk Jaan Elgula andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) "President annab tänavu 167 riiklikku teenetemärki". ERR. 6. veebruar 2023. Vaadatud 6. veebruar 2023.
Jõelähtme prügila

Jõelähtme prügila on Harju maakonnas Jõelähtme vallas Rebala küla territooriumil paiknev suur prügila. Jäätmeid kogutakse valdavalt Tallinnast ja Harju maakonnast. Prügila pindala on 67 hektarit. Prügila teenindab rohkem kui 500 000 elanikku Põhja- ja Lääne-Eestist ning Lääne-Virumaalt. 2010. aastal käitles ettevõte pea 160 000 tonni tavajäätmeid, millest ligi 140 000 tonni oli segaolmejäätmeid. See tähendab, et ettevõttesse jõudis eelmisel aastal käitlemiseks 1/3 kogu Eesti segaolmejäätmetest. Prügila juurde rajatud tee algab Tallinna–Narva maanteelt. Prügilas tegutseb AS Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus. "Eestis tegutsevad prügilad 2008. aasta alguse seisuga" (PDF).
Barbora Špotáková

Barbora Špotáková (sündinud 30. juunil 1981 Jablonec nad Nisous Tšehhoslovakkias) on Tšehhi endine kergejõustiklane, odaviskaja. Špotáková võistles 2000. aastal Santiagos noorte maailmameistrivõistlustel seitsmevõistluses, kus ta sai neljanda koha tulemusega 5689. Kaks aastat hiljem 2002. aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis osales ta odaviskevõistlustel, kus ta jäi tulemusega 51.71 17. kohale. 2004. aasta olümpiamängudel Ateenas viskas ta oda 58.20 ja finaali ei jõudnud. Järgmisel aastal sai ta kuuenda koha Euroopa heitjate talvistel karikavõistlustel ja teise koha Euroopa esiliiga karikavõistlustel tulemusega 59.74. 2005. aasta MM-il Helsingis jäi tema laeks kvalifikatsioonivõistlus tulemusega 58.74, millega ta oli esimene, kes finaali ei pääsenud. Samal aastal võitis ta Izmiris toimunud universiaadil tulemusega 60.73. 2006. aastal tuli Špotáková Tšehhi meistriks ja võitis Euroopa esiliiga karikavõistlused tulemusega 64.68. Samal aastal toimunud Euroopa meistrivõistlustel Göteborgis võitis ta hõbemedali 65.64-ga. Hooaja lõpus võitis ta IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlustel tulemusega 66,21. Aasta lõpus valiti ta Tšehhi aasta naissportlaseks. Špotáková võitis 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Osakas kuldmedali isikliku rekordiga 67.07. Samal aastal IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlustel viskas ta uueks isiklikuks rekordiks 67.12 ja sai esikoha. Aasta lõpus valiti Špotáková Tšehhi aasta kergejõustiklaseks. 31. mail 2008 viskas ta Zaragozas isiklikuks rekordiks 69.15, mis oli kõigi aegade neljas tulemus. 2008. aasta olümpiamängudel Pekingis tuli Špotáková olümpiavõitjaks tulemusega 71.42. Oma võiduviske sooritas ta viimases voorus, millega ta möödus Venemaa sportlasest Maria Abakumovast, kes oli seni esikohal tulemusega 70.78. Loomulikult oli see võidutulemus tema isiklik rekord ja ka Euroopa rekord. See tulemus jäi 28 cm maha Osleidys Menéndeze maailmarekordist ja oli kõigi aegade teine tulemus. 13. septembril 2008 IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlustel Stuttgardis viskas ta uueks maailmarekordiks 72.28. 2014. aastal Zürichis tuli ta Euroopa meistriks tulemusega 64.41. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta 64.80-ga pronksmedali. 2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel tuli ta teist korda maailmameistriks teisel katsel visatud 66.76-ga. 2008 Pekingis olümpiavõitja 71.42 2012 Londonis olümpiavõitja 69.55 2016 Rio de Janeiros pronksmedal 64.80 2007 Ōsakas maailmameister 67.07 2009 Berliinis hõbemedal 66.42 2011 Daegus hõbemedal 71.58 2017 Londonis maailmameister 66.76 2006 Göteborgis hõbemedal 65.64 2010 Barcelonas pronksmedal 65.36 2014 Zürichis kuldmedal 64.41 2006 Stuttgardis 1. koht 66.21 2007 Stuttgardis 1. koht 67.12 2008 Stuttgardis 1. koht 72.28 MR Üldvõidud (5): 2010, 2012, 2014, 2015, 2017 Barbora Špotáková. Vaadatud 3.10.2017 Barbora Špotáková Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Kidad

Kidad (Equisetopsida ehk Sphenopsida) on sõnajalgtaimede hõimkonda kuuluv taimede klass. Eluvormilt on kidad rohttaimed. Ehkki enamasti vaadeldakse klassi sõnajalgtaimede hõimkonnas, siis mõnikord käsitletakse neid ka omaette hõimkonnana ositaimed (Equisetophyta; sünonüümid: Sphenophyta ja Arthrophyta). Kidade klassist on tänapäevani säilinud üksnes osjalised ühe perekonnaga – osi (Equisetum). Eestist on osjalisi teada 11 liiki[viide?].
RTF

RTF on lühend, mis võib tähistada: Radiodiffusion-Télévision Française, Prantsusmaa Rahvusringhääling 1949-1964 Rich Text Format, failivorming
Energia jäävuse seadus

Energia jäävuse seadus on olulisemaid jäävusseadusi füüsikas, mis väidab, et isoleeritud süsteemi energia on ajas muutumatu suurus (energia on jääv). Sellest seadusest järeldub, et energia ei teki ega kao, ta võib vaid muunduda ühest liigist teise ning kanduda ühelt kehalt teisele.  Pikemalt artiklis Mehaanilise energia jäävuse seadus  Pikemalt artiklis Termodünaamika esimene seadus Termodünaamikas väljendub energia jäävuse seadus termodünaamika esimeses seaduses: energia, mille süsteem saab väljastpoolt, peab võrduma süsteemi siseenergia muudu ja süsteemist väljuva energia summaga (termodünaamika esimene seadus). Energia jäävuse seadus keelab I tüüpi igiliikuri konstrueerimise. Erirelatiivsusteoorias seotakse (seisu)energia ja (seisu)massi jäävuse seadus üheks. Seda väljendab massi ja energia ekvivalentsus kujul E = m c 2 {\displaystyle E\!=m\!c^{2}} , kus E {\displaystyle E} on energia, m {\displaystyle m} mass ja c {\displaystyle c} on valguse kiirus vaakumis. Massi ja energia ekvivalentsuse tõttu avastati, et mass võib muutuda energiaks ja vastupidi. Kvantmehaanikas on energia proportsionaalne lainefunktsiooni ajalise tuletisega. Asjaolu, et aja operaator ja ajalise tuletise võtmise operaator ei kommuteeru, põhjustab matemaatiliselt järgmise määramatuse relatsiooni: mida pikema aja jooksul süsteemi on võimalik jälgida, seda täpsemalt võib määrata süsteemi energia. Vastupidi: mida lühema aja jooksul meil süsteemi on võimalik jälgida (näiteks süsteem on ebastabiilne ja laguneb lühikese aja jooksul), seda halvemini on määratud süsteemi energia. Täpsemalt öeldes: energia ja aeg moodustavad Fourier' paari. Impulsi jäävuse seadus Termodünaamika teine seadus Termodünaamika kolmas seadus
0

0 on arv null. 0 on number 0 (number). 0. aastat ei ole olemas, kasutatakse ainult astronoomias. Tualettruumi ukse peal on kiri "00". Mitmes programmeerimiskeeles ning mõnikord matemaatilises loogikas tähistab "0" tõeväärtust väär. 0 (muusika numbernotatsioon)
Termodünaamika esimene seadus

Termodünaamika esimene seadus on sisuliselt energia jäävuse seadus. See on edasiarendus mehaanilise energia jäävusest võttes arvesse ka kehade siseenergia ning soojuse kui energiaülekandevormi olemasolu. (Näiteks hõõrdumise esinemisel on mehaanilise energia jäävus rikutud, kuna osa mehaanilisest energiast muundub siseenergiaks - soojuseks.) Termodünaamika esimest seadust võib ka sõnastatada järgnevalt: "Igiliikuri (perpetuum mobile) ehitamine on võimatu." See tähendab, et ei ole võimalik ehitada masinat (seadet), mis teeks tööd ilma väliskeskkonnast saadava soojuseta (energiata). Termodünaamika esimene seadus sätestab, et keha siseenergia (U) saab muutuda tänu soojushulgale (Q), mis saadakse väliskeskkonnast ning tööle (A), mida süsteem teeb välisjõudude vastu: Δ U = Q − A {\displaystyle \Delta U=Q-A} , kus Q on soojushulk, mille keha saab väliskeskkonnalt ning A on töö, mida keha teeb välisjõudude vastu (juhul kui keha annab soojust ära, siis on Q negatiivne; kui välisjõud teevad tööd, siis on A positiivne). Δ U = − Q + A {\displaystyle \Delta U=-Q+A} , Kõige lihtsam töö vorm on mehaaniline töö. Näiteks gaas teeb paisumisel tööd A = p Δ V {\displaystyle A=p\Delta V} , kus p on gaasi rõhk ning ΔV on ruumala muut. Võimalikud on ka muud töö vormid (nt. elektriline: aku laadimine-tühjenemine). Diferentsiaalkujul saab esimest seadust esitada järgnevalt: d U = d Q − p ⋅ d V {\displaystyle dU=dQ-p\cdot dV} Kui teha lihtsustus ning vaadelda sama protsessi ühe mooli ühe kraadilise muutuse jaoks, siis saab termodünaamika I seaduse esitada kujul: C p = C V + R {\displaystyle C_{p}=C_{V}+R} (Cp - moolsoojus isobaarilises protsessis, CV - moolsoojus isohoorilises protsessis, R - Universaalne gaasikonstant) Universaalne gaasikonstant näitab tööd, mida teeb üks mool ideaalgaasi, paisudes isobaariliselt nii palju, et tema temperatuur tõuseb ühe kraadi võrra. Energia jäävuse seadus Termodünaamika teine seadus Termodünaamika kolmas seadus Energiabilanss
Humoraalne regulatsioon

Humoraalne regulatsioon (ladina sõnast [h]umor '(keha)vedelik') on organismi talitluse regulatsioon verre või lümfi eraldatavate bioloogiliselt aktiivsete orgaaniliste ühendite kaudu. Humoraalne regulatsioon koos neuroregulatsiooniga moodustab neurohumoraalse regulatsiooni.