1896

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1892 | 1893 | 1894 | 1895 | 1896 | 1897 | 1898 | 1899 | 1900 | ► | ►► 1896. aasta (MDCCCXCVI) oli 19. sajandi 96. aasta. 1. märts – Etioopia võitis Adwa lahingus Itaaliat, lõpetades esimese Itaalia-Etioopia sõja. 26. märts – Uus-Meremaa Lõunasaarel Brunneri kivisöekaevanduses toimunud riigi ajaloo ohvriterohkemas kaevandusõnnetuses hukkus 65 kaevurit. 6. aprill – Kreekas Ateenas algasid 15. aprillini toimunud esimesed kaasaegsed olümpiamängud, kus osalesid 13 riigi meessportlased. 7. aprill – Norra polaaruurija Fridtjof Nanseni juhitud ekspeditsioon jõudis Arktikas punkti 86°13,6'N, mis oli sel ajal kõige põhjapoolsem punkt, kus inimene oli käinud. 4. juuni – Henry Ford ehitas valmis oma esimese, neljarattalise auto. 18. mai – USA Ülemkohus otsustas, et ühistranspordis kehtivad rassisegregatsiooni seadused ei ole vastuolus USA põhiseadusega. 26. mai – Nikolai II krooniti Venemaa keisriks. 15. juuni – Jaapani tabas 7,2-magnituudiline maavärin ja sellele järgnenud tsunami, mille tõttu hukkus vähemalt 22 000 inimest. 6. august – Prantsusmaa parlament toetas hääletusel Madagaskari annekteerimist. 16. august – George Carmack avastas Kanadas Klondike'i harujõest kulda, vallandades suure kullapalaviku. 27. august – Inglise-Sansibari sõda: Ajaloo kõige lühem sõda lõppes 38 minutit pärast algust Sansibari sultanaadi alistumisega. 1. oktoober – Šveitsis asutati ravimifirma Hoffmann–La Roche. Emil Kraepelin kirjeldas tänapäeval skisofreeniana tuntud haigust nime dementia praecox all. Peterburis toimusid esimesed iluuisutamise maailmameistrivõistlused. Inglismaal kirjutati välja esimene teadaolev liiklustrahv. 6. aprill – algasid esimesed nüüdisaegsed suveolümpiamängud. Ainsa eestlasena oli teadaolevalt mängudel kirjas USA sõjalaevastiku neljapaadi koosseisus olev Hermann Lerchenbaum. Tormi tõttu jäi see ala ära. 20.–22. juuni (vkj 8.–10.juuni) – Tallinnas toimus VI üldlaulupidu. 5. juuli (vkj 23. juuni) – Eestimaa Põllumajanduse Ühing hakkas Tallinnas korraldama iga-aastasi Eestimaa kubermangu põllumajanduse ja käsitöö näitusi. 27. juuli – avati Väikese väina tamm[viide?]. 29. juuli (vkj 17. juuli) – asutati Pärnu Vana-aja Uurimise Selts ja peatselt ka kohamuuseum. 13.–27. august (vkj 1.–15. august) – Riias toimus X ülevenemaaline muinasaja uurijate kongress, kus Eestist osalesid Jaan Jung, Jakob Hurt ja Karl August Hermann. 5. september (vkj 23. august) – esimest korda tutvustati Tallinnas Kopli tänaval autot – Benz Velo. 4. oktoober (vkj 22. september) – esimest korda näidatakse Tallinnas kino ehk elavaid pilte. 17. oktoober (vkj 5. oktoober) – Pärnust Valka sõitis esimene rong. 31. oktoober (vkj 19. oktoober) – Raekoja platsil asunud Tallinna turg viidi Narva ja Tartu maantee alguse platsile (Uus turg). 13. detsember (vkj 1. detsember) – Jaan Tõnisson hakkas toimetama ajalehte Postimees. 2. jaanuar – Dziga Vertov, Nõukogude dokumentalist ja filmikroonik 18. jaanuar – Ville Ritola, soome pikamaajooksja 20. jaanuar – George Burns, USA näitleja, koomik ja laulja 1. veebruar – Anastasio Somoza García, Nicaragua president 9. veebruar – Alberto Vargas, Peruu-USA kunstnik 22. veebruar – Peter Cheyney, Briti kirjanik 22. veebruar – Nacio Herb Brown, USA laulukirjutaja 24. veebruar – Richard Thorpe, USA filmilavastaja 27. märts – Erich Vadi, Eesti kohtunik 29. märts – Ernst Jünger, saksa kirjanik 8. aprill – Yip Harburg, USA laulukirjutaja 15. aprill – Nikolai Semjonov, Nõukogude Liidu füüsik ja keemik 27. aprill – Rogers Hornsby, USA pesapallur 29. aprill – Natalie Talmadge, USA näitleja 7. mai – Kathleen McKane Godfree, Briti tennisist ja sulgpallur 7. mai – Pavel Aleksandrov, Nõukogude Liidu matemaatik 28. mai – Konstantin Märska, eesti filmioperaator 30. mai – Howard Hawks, USA filmilavastaja 7. juuni – Robert S. Mulliken, prantsuse keemik ja füüsik 7. juuni – Imre Nagy, Ungari poliitik 18. juuni – Blanche Sweet, USA näitleja 19. juuni – Erich Koch, Natsi-Saksamaa poliitik 14. juuli – Albert Ball, Inglise õhuäss 16. juuli – Trygve Lie, Norra poliitik 19. juuli – Archibald Cronin, šoti kirjanik ja arst. 25. juuli – Josephine Tey, šoti kirjanik 6. august – Andrés Eloy Blanco, Venezuela poliitik ja luuletaja 8. august – Marjorie Kinnan Rawlings, USA kirjanik 9. august – Jean Piaget, šveitsi psühholoog 15. august – Gerty Cori, Austria-Ungari-Ameerika biokeemik 27. august – Léon Theremin, Nõukogude Liidu leiutaja 30. august – Raymond Massey, Kanada näitleja 24. september – F. Scott Fitzgerald, USA kirjanik 24. september – Elsa Triolet, prantsuse kirjanik 26. september – Ingeborg Johansen, taani kirjanik 30. oktoober – Ruth Gordon, USA näitleja 31. oktoober – Ethel Waters, USA laulja ja näitleja 16. november – Oswald Mosley, briti poliitik 17. november – Lev Võgotski, Nõukogude psühholoog ja eripedagoog 18. november – Paul Rosbaud, austria metallurg 19. november – Liidia Kompus, eesti prosaist, näitekirjanik ja tõlkija 3. detsember – Michael Balint, ungari psühhiaater ja psühhoanalüütik 10. detsember – Juhan Raudsepp, eesti skulptor 23. detsember – Giuseppe Tomasi di Lampedusa, itaalia kirjanik 25. jaanuar – Frederic Leighton, inglise kunstnik ja skulptor 12. veebruar – Ambroise Thomas, prantsuse helilooja 1. märts – Luigi Bocconi, Bocconi ülikoolile nimeandja 22. aprill – Mårten Eskil Winge, rootsi kunstnik 7. mai – H. H. Holmes, USA sarimõrvar 22. juuni – Benjamin Bristow, USA jurist ja poliitik 4. juuli – Marcelo H. del Pilar, Filipiinide kirjanik, ajakirjanik ja jurist 13. juuli – Friedrich August Kekulé, saksa keemik 1. august – John Everett Millais, i inglise maalikunstnik ja illustraator 10. august – Otto Lilienthal, saksa purilendur 18. august – Richard Avenarius, saksa filosoof 11. september – Francis James Child, USA folklorist 23. september – Ivar Aasen, norra keeleuurija ja luuletaja 3. oktoober – William Morris, inglise kunstnik, kirjanik ja muinsuskaitsetegelane 8. oktoober – George du Maurier, prantsuse-briti kirjanik ja illustraator 21. november – Benjamin Ward Richardson, briti arst, anestesioloog ja füsioloog 10. detsember – Alfred Nobel, rootsi keemik, Nobeli auhinnale alusepanija "Liiklustrahvil täitus 120 aastat: 12,9 km/tunnis osutus kihutamiseks" logistikauudised.ee, 18. aprill 2016 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 158 Esimesed autod ja autopioneerid Eesti teedel, Maanteemuuseum, vaadatud 07.05.2017 Localchronik Revals un Ehstlands – Revalscher protestantischer Kalender für das Jahr 1898 : welches ein Gemeinjahr von 365 Tagen ist : nebst Adressbuch für Estland, 1898, lk. 113–119