laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Männimetsa tänav (täpsustus)

Männimetsa tänav on tänava nimi mitmes Eesti asulas: Männimetsa tänav, tänav Kiisa alevikus Saku vallas Männimetsa tänav, tänav Narva-Jõesuus Männimetsa tänav, tänav Kilingi-Nõmmes Männimetsa tänav, tänav Sikassaare külas Saaremaa vallas Männimetsa tänav, tänav Ülenurme alevikus Kambja vallas Männimetsa tee Männimetsa põik, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas
Männiku tänav

Männiku tänav on tänava nimi järgmistes Eesti asulates: Männiku tänav, tänav Alatskivi alevikus Peipsiääre vallas Männiku tänav, tänav Avinurme alevikus Mustvee vallas Männiku tänav, tänav Kaerepere alevikus Kehtna vallas Männiku tänav on tänav Karksi-Nuias Männiku tänav, tänav Kehtna alevikus Kehtna vallas Männiku tänav on tänav Keilas Männiku tänav on tänav Kiviõlis Männimetsa tee, tänav Kohila alevis Männiku tänav, tänav Kohtla-Nõmme alevikus Toila vallas Männimetsa tee, tänav Kose alevikus Kose vallas Männimetsa tee, tänav Kärla alevikus Saaremaa vallas Männimetsa tee, tänav Käärdi alevikus Elva vallas Männimetsa tee, tänav Märjamaa alevis Männiku tänav on tänav Narvas Männiku tänav, tänav Nõo alevikus Nõo vallas Männiku tänav, tänav Olgina alevikus Narva-Jõesuu linnas Männiku tänav, tänav Paikuse alevikus Pärnu linnas Männiku tänav, tänav Pajusti alevikus Vinni vallas Männiku tänav on tänav Pärnus Männiku tänav on tänav Püssis Männiku tänav on tänav Tapal Männiku tänav on tänav Tõrvas Männiku tänav on tänav Valgas Männiku tänav, tänav Voka alevikus Toila vallas Männiku tänav on tänav Võrus Suur-Männiku tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis Väike-Männiku tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis Männiku tee (täpsustus) Männiku põik
Männiku tee (täpsustus)

Männiku tee on tänava nimi järgmistes Eesti asulates: Männiku tee, tänav Aruküla alevikus Raasiku vallas Männiku tee on tänav Haapsalus Männiku tee, tänav Kanepi alevikus Kanepi vallas Männiku tee on tänav Kärdlas Männiku tee, tänav Lüganuse alevikus Lüganuse vallas Männiku tee on tänav Narva-Jõesuus Männiku tee, tänav Paralepa alevikus Haapsalu linnas Männiku tee, tänav Riisipere alevikus Saue vallas Männiku tee, tänav Saku alevikus Saku vallas Männiku tee on tänav Suure-Jaanis Männiku tee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis Männiku tänav Männiku põik
Männiku põik

Männiku põik on tänava nimi mitmes Eesti asulas: Männiku põik on tänav Aruküla alevikus Raasiku vallas Männiku põik on tänav Kaerepere alevikus Kehtna vallas Männiku põik, tänav Kohtla-Nõmme alevis Toila vallas Männiku põik on tänav Olgina alevikus Narva-Jõesuu linnas Männiku põik, tänav Tudulinna külas Alutaguse vallas Männiku põik, tänav Uusküla külas Alutaguse vallas Männiku tee (täpsustus) Männiku tänav
Straßwalchen

Straßwalchen on alev ja vald (Marktgemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas (Flachgau) Salzburgi liidumaal Austrias. Vald laiub piki Salzburgi kirdepiiri Ülem-Austria liidumaaga. Asulad on Bruckmoos, Brunn, Haselreith, Irrsdorf, Straßwalchen-Land ja Straßwalchen-Markt. Straßwalchenil on juurdepääs Austria Lääneraudteele Salzburgi linnast pealinna Viini, mille 1860. aastal ehitas ettevõte Kaiserin Elisabeth-Bahn. Lääneraudteega on Straßwalchen ühendatud Salzburg S-Bahni ühistranspordivõrguga kui S2-liini kirdeosa. Paralleelne maanteeühendus Viiniga (Wiener Straße) on muutunud vähem oluliseks, kuna 1963. aastal avati kaugemal lõunas West Autobahn. Arheoloogilised leiud viitavad piirkonna asulakohale alates neoliitikumist. Alates 6. sajandist liikusid piirkonda bajuvaaride hõimud – nimetus Strazzuualaha, mis esimest korda dokumenteeriti 799. aastal, on tõenäoliselt tuletatud Walhazist, alggermaani tähistus latiniseeritud elanikkonnale, keda nad kohtasid, sarnaselt lähedalasuvatele Seewalchenile või Walsile. Kui Straßwalcheni isandkonda valdasid 1243. aastast vürstlikud Passau piiskopid, läks majanduslikult oluline tollijaam 1286. aastal Baieri Wittelsbachi hertsogitele, mis tekitas konkureerivate valitsejate vahel pikaajalise lahkheli. 1390. aastal pärandasid Passau piiskopid suurema Mattsee isandkonna koos Straßwalcheniga Salzburgi peapiiskopkonnale. Vürstlik peapiiskop Burkhard von Weißpriach andis 1462. aastal kodanikele turuõigused. Salzburgi peapiiskopkond säilitas Straßwalcheni kuni sekulariseerimiseni 1803. aastal, kuid Baieri hertsogid – 1623. aastast kuurvürstid – rõhusid oma nõudmistele. Aastatel 1810–1816 hõlmas äsja Napoleon I toel loodud Baieri kuningriik Salzburgi territooriumi koos Straßwalcheniga, enne kui see Viini kongressi resolutsioonide kohaselt lõplikult Austria keisririigile läks. Kirik ja kalmistu Straßwalchen Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Thalgau

Thalgau on alev ja vald (Marktgemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Salzburgi liidumaal Austrias. Thalgau asub 18 km Salzburgist idas. See on Flachgau idaosa keskne koht. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Manfred Eigen

Manfred Eigen (9. mai 1927 Bochum – 6. veebruar 2019 Göttingen) oli saksa biofüüsik, keemik ja bioloogiateoreetik. Ta õppis füüsikat Göttingeni Ülikoolis ja sai doktorikraadi aastal 1951. Olulised tema poolt kasutusele võetud mõisted olid kvaasiliik, veakatastroof ja hüpertsükkel. 1967 – Nobeli keemiaauhind 2011 – Wilhelm Exneri medal Eigen, Manfred; Schuster, Peter 1979. The Hypercycle – A Principle of Natural Self-Organization. Berlin: Springer. Eigen, Manfred 2013. From Strange Simplicity to Complex Familiarity: A Treatise on Matter, Information, Life and Thought. Oxford: Oxford University Press.
Bioloogiateoreetik

Bioloogiateoreetik on teoreetilise bioloogiaga tegelev teadlane. Ludwig von Bertalanffy Manfred Eigen Ronald Fisher Brian Goodwin Stuart Kauffman Alfred Lotka Denis Noble Howard Pattee Nicolas Rashevsky Johannes Reinke Robert Rosen Jakob von Uexküll Conrad Hal Waddington
Cobourg

Cobourg on linn Kanadas Ontario provintsis. Cobourg asub Ontario järve ääres, Toronto kesklinnast ligikaudu 100 km idas. Cobourg on asutatud 1798. aastal, linnaõigused sai 1. juulil 1837. History Town of Cobourg Koduleht
Ishëm (jõgi)

Ishëm või Ishmi (albaania keeles Lumi i Ishmit) on Lääne-Albaanias voolav jõgi, mis läbib Tirana linna ja suubub Aadria merre.
Drin

Drin (albaania keeles Drin või Drini, makedoonia keeles Дрим ehk Drim) on Kukësi linna kohal Mustast ja Valgest Drinist moodustuv jõgi, mis Põhja-Albaanias voolab kahe haruna Drini lahte Aadria meres. Buna
Drini laht

Drini laht (albaania keeles Gjiri i Drinit või Pellgu i Drinit) on Aadria mere laht Vahemeres. Drini jõgi
Must Drin

Must Drin või Must Drim (albaania keeles Drini i Zi, makedoonia keeles Црн Дрим ehk Crn Drim) on jõgi Põhja-Makedoonias ja Albaanias. Must Drin algab Ohridi järvest Struga linnas. Albaanias Kukësi linna juures ühineb Valge Driniga Drini jõeks, mis suubub Aadria merre Drini lahte. Jõe pikkus on 149 km ja valgala pindala 3504 km². Valge Drin
Kosovo sõda

Kosovo sõda oli relvastatud konflikt Kosovo ja Metohija autonoomses provintsis, mis algas 1998. aasta veebruaris ja kestis 11. juunini 1999. Sõjas võitlesid üksteise vastu 1992. aastal moodustatud Jugoslaavia Liitvabariigi (st Serbia ja Montenegro) väed ning kosovoalbaania mässuliste rühmitus, mida nimetatakse Kosovo Vabastusarmeeks (UÇK). Viimased said alates 24. märtsist 1999 tuge Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni õhuvägedelt. 10. juunini pommitasid need mitmesuguseid objekte, sellega aidati saavutada eesmärke ja tõkestada Belgradi režiimi.  Pikemalt artiklis Kosovo Vabariik Kosovo sõja järel 2008. aastal kuulutas endine provints ennast ühepoolselt iseseisvaks riigiks, mida Serbia erinevalt ÜRO enamusest ei tunnusta. Sealhulgas tunnustavad iseseisvust 1991. aasta referendumiga iseseisvunud Põhja-Makedoonia ja 2006. aasta referendumiga iseseisvunud Montenegro. Serblastest suure elanikkonnaga ja sõjast räsitud Bosnia ja Hertsegoviina ei ole seda veel seni teinud. Kosovo tunnustamine Jugoslaavia sõjad Vushtrri veresaun  Kosovo sõda – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kosovo ja Metohija autonoomne provints

Kosovo ja Metohija autonoomne provints on Kosovo sõja järel 2008. aastal ühepoolselt iseseisvunud Kosovo ja Metohija piirkonna määratlus siiani kehtiva Serbia Vabariigi põhiseaduse järgi. Provintsi territooriumi üle omab de facto kontrolli Kosovo Vabariik. Regioon toimis aastatel 1912–1999, sarnaselt Vojvodina autonoomse provintsiga, Belgradile allutatud provintsina (peamiselt sel ajal, kui Serbia kuulus tuumikriigina Jugoslaavia koosseisu). Kosovo sotsialistlik autonoomne provints (1945–1990)
NATO pommitused Jugoslaavias

NATO pommitused Jugoslaavias oli Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni sõjaline operatsioon (NATO koodnimega "Operation Allied Force" ja Ameerika Ühendriikide koodnimega "Operation Noble Anvil") ajavahemikul 24. märts – 10. juuni 1999, et tõkestada Jugoslaavia Liitvabariigi vastupanu ja etnilist puhastust Kosovo sõjas. Hinnanguliselt hukkus üle 500 tsiviilisiku, kellest üle poole asus Kosovos. Jugoslaavia hinnangul on number üle kümne korra suurem. Human Rights Watch (2009). "Civilian Deaths in the NATO Air Campaign – The Crisis in Kosovo"
Mustika tänav

Mustika tänav on tänava nimi mitmes Eesti asulas: Mustika tänav, tänav Aegviidu alevis Anija vallas Mustika tänav, tänav Narvas Mustika tänav, tänav Paralepa alevikus Haapsalu linnas Mustika tänav, tänav Saku alevikus Saku vallas Mustika tänav, tänav Silla külas Pärnu linnas Mustika tänav, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Mustika tänav, tänav Tammiste külas Tori vallas Mustika tänav, tänav Vilivere külas Kohila vallas
Novavax

Novavax on vaktsiinide väljatöötamisega tegelev Ameerika Ühendriikide biotehnoloogiaettevõte, mille peakorter asub Marylandi osariigis Gaithersburgis. Koroonahaigus Koroonavaktsiin Vaktsiin "Covid-19: Novavax vaccine shows 89% efficacy in UK trials" (inglise). BBC News. 29. jaanuar 2021, 11:30. Vaadatud 29. jaanuaril 2021.  Novavax – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Mündi tänav (täpsustus)

Mündi tänav on tänava nimi mitmes Eesti asulas: Mündi tänav, tänav Kohila alevis Kohila vallas Mündi tänav, tänav Kudjape alevikus Saaremaa vallas Mündi tänav, tänav Narvas Mündi tänav, tänav Paides Mündi tänav, tänav Pärnus Mündi tänav, tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis Mündi tänav, tänav Võrus
Hämariku tänav (täpsustus)

Hämariku tänav on tänava nimi mitmes Eesti asulas: Hämariku tänav, tänav Antslas Hämariku tänav, tänav Elvas Hämariku tänav, tänav Narvas Hämariku tänav, tänav Paides Hämariku tänav, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis Hämariku tänav, tänav Valgas Hämariku tee Hämariku tänav
Säsi

Säsi on puutüve keskosas asetsev kude, mis kulgeb piki tüve ja mille tipp lõpeb ladvas pungaga, säsi ja aastarõngad selle lähemas ümbruses, nn juveniilses puukoes, on madala kvaliteediga. Säsi rakud on suured ja õhukesekestalised, millesse taim võib ladestada oma varuaineid. Säsi ja selle ümbruse ala omab suuremat tõenäosust murduda kui teised puidu piirkonnad ja seetõttu puidu saagimisel tuleks välja jätta need osad, et saematerjalil oleks stabiilne struktuur. Puidu kuivamisel tõmbuvad säsi ja selle ümbruse ala kõige rohkem kokku. Säsikiirte rakud purunevad sisepingete tõttu, mille tulemusena tekivad praod. Puudel esinevad säsirikked on näiteks kaksiksäsi ja säsilõhed, mis mõjutab puidu kvaliteeti. Säsi ehitus ja keemiline koostis varieerub puuliigiti ja sõltub paljudest teguritest. Puidutaimedes on säsiosa väike (umbes 1 mm). Kujult võib säsi olla ümar, kolmnurkne, nelinurkne jne. Säsi võib ümbritseda seda kaitsev rakukiht. Säsis võib leiduda erinevaid aineid ja erinevas koguses, näiteks kummi, parkaineid (näiteks tanniin, mida võib leiduda männilistes). Aeschynomene aspera taime säsi kasutatakse korkkiivrite valmistamisel. Korkkiivreid kasutasid varem militaar- ja politseijõud Briti kolooniates. Korkkiivrite eelis on nende kergus ja odav omahind. Lugatahiga küünal on teatud tüüpi küünal, mis on valmistatud loaliste (Juncaceae) sugukonna taimede säsist. Neid küünlaid kasutati 17.–20. sajandi kestel eluruumide valgustamiseks, lühikest aega kasutati seda ka Teise maailmasõja ajal. Säsipuitu kasutatakse kellade valmistamisel, et puhastada kella detaile. Tänu säsi omadusele endasse õli imada saab ära hoida kella mehhanismi saastumist. magintern. "Anatomy of Wood". Originaali arhiivikoopia seisuga 4.02.2021. Vaadatud 29.01.2021. Parro, Kristi (29.01.2019). "Puit on tuleviku materjal, millest õigel kasutamisel saab valmistada vastupidavaid tooteid". Riigimetsa Majandamise Keskus. Vaadatud 30.01.2021. {{netiviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend)[alaline kõdulink] Crivellaro; Alan (2004). "WOOD, BARK AND PITH STRUCTURE IN TREES AND SHRUBS OF CYPRUS: ANATOMICAL DESCRIPTIONS AND ECOLOGICAL INTERPRETATIONS" (PDF). Vaadatud 29.01.2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Suciu, Peter (17.09.2012). "Pith vs. Cork – Not One and the Same". Vaadatud 30.01.2021. "Rushlight: How the Country Poor Lit Their Homes (1904)". Vaadatud 29.01.2021. Parish Stelle, J. (2017). "The American Watchmaker and Jeweler: A Full and Comprehensive Exposition of all the Latest and most Approved Secrets of the Trade Embracing Watch and Clock Cleaning and Repairing, Tempering in all its Grades, Making Tools, Compounding Metals, Soldering, Plating, Etc". Vaadatud 29.01.2021.
Kaasiku tänav (täpsustus)

Kaasiku tänav on tänava nimi mitmes Eesti asulas: Kaasiku tänav, tänav Aruküla alevikus Raasiku vallas Kaasiku tänav, tänav Jõhvis Kaasiku tänav, tänav Kohtla-Nõmme alevis Toila vallas Kaasiku tänav, tänav Kose alevikus Kose vallas Kaasiku tänav, tänav Luige alevikus Kiili vallas Kaasiku tänav, tänav Otepääl Kaasiku tänav, tänav Paikuse alevis Pärnu linnas Kaasiku tänav, tänav Põlvas Kaasiku tänav, tänav Pärnus Kaasiku tänav, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis Kaasiku tänav, tänav Vahi alevikus Tartu vallas Kaasiku tänav, tänav Viru-Jaagupi alevikus Vinni vallas Kaasiku tänav, tänav Ülenurme alevikus Kambja vallas Kaasiku tee Kaasiku tee (täpsustus)
C30-M

C30-M on AS Operaili ja Tšehhi firma CZ Loko ühisprojektina toodetav diiselveduriseeria, mis on ette nähtud manööverdus- ja liiniteeninduseks 1520 mm rööpmelaiusega raudteedel. Esimene vedur valmis 2017. aasta kevadel Tapa depoos. Veduri alusraam ja veermik pärinevad algselt vanadelt Eestis kasutuna seisvatelt GE С30‑7Ai seeria veduritelt, moodulid on tarnitud CZ Lokolt. Kuueteljelise veduri kaal on 138 tonni, teljekoormus 23 tonni ning kütusepaagi maht 13200 l. Vedur on vahelduvvoolu/alalisvoolu elektriülekandega. Vedurile on paigaldatud moodne Caterpillar 3512C HD diiselmootor võimsusega 1550 kW (2079 hj), mis annab talle tippkiiruseks kuni 100 km/h. 2017. aastal valminud veduri näol on tegemist esimese taasiseseisvunud Eestis valmistatud veduriga. Viimati ehitati vedur Eestis ümber 1940. aastal Franz Krulli masinatehases. Iga Tapa depoos valminud vedur on saanud endale nime endiste Tapa jaamaülemate järgi. 2022. aastal võeti C30-M kasutusele ka Soome avalikul raudteel. "AS Operail; C30-M vedur". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2021. Vaadatud 29. jaanuaril 2021. Galerii ja video: Eestis valmis üle hulga aja uus vedur; ERR, 03.10.2018 Tapal ehitatud vedur sai loa Soome raudteel sõita; Postimees Majandus, 08.08.2022 FOTOD: sajandi esimene Eesti vedur; Majandus, 1. oktoober 2018 Tapal valmis üle paari miljoni maksev vedur; Virumaa Teataja, nr. 193, 4. oktoober 2018 (DIGAR) Tapa veduritehasel taas elu sees; Logistikauudised : [ajalehe Äripäev lisa], nr. 10, 30. oktoober 2018 (DIGAR) Operaili C30-M vedurite uus kodu veebis; Operail C30-M veduri ehitus Tapal; YouTube-i video
Siegfried Talvik

Siegfried Ferdinand Talvik (20. september 1878 Tartu – 16. september 1929 Tartu) oli eesti arst ja arstiteadlane. Lõpetas 1900. aastal eksternina Hugo Treffneri eragümnaasiumi ning asus Tartu Ülikooli arstiteadust õppima. Akadeemiliselt kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Lõpetas 1907. aastal ning 1921. aastal kaitses väitekirja "Die Lepra im Kreise Oesel". Töötas 1904 – 1907 Tartu Ülikooli psühhiaatria kliinikus assistendina. Seejärel asus tööle Saaremaale Audaku leprosooriumi. 1909–1910 tegutses arstina Narvas ja 1910. aastast Pärnus. Võttis arstina osa Esimesest maailmasõjast Serbia Punase Risti alluvuses. Vabadussõjas oli 2. ja 6. rügemendi arst ning organiseeris Eesti Punase Risti Pärnu osakonna, asutas ja juhtis Pärnus haigla haigetele ja haavatud sõduritele ning oli Pärnu maakonnaarst. Aastast 1919 oli Tartu linnaarst ning ühtlasi Tartu Ülikooli Kohtuliku arstiteaduse instituudi juhataja ning dotsent, 1925. aastast korraline professor. Aastatel 1921–1929 ajakirjade Eesti Arst ja Tervis toimetaja. Siegfried Talvik suri 1929. aastal kopsupõletikku ning on maetud Tartusse Raadi kalmistule. 1938. aastal valmistas skulptor Ernst Jõesaar tema hauale monumendi. Tema abikaasa oli pianist Elfriede Talvik. Luuletaja Heiti Talvik oli Siegfried Talviku poeg. Ken Kalling, Anu-Cristine Tokko. Siegfried Talvik. Sule ja skalpelliga. Ilmamaa. 2015 Talvik, Siegfried (1920). "Die Lepra im Kreise Oesel : eine epidemiologische Untersuchung nebst historischer Einleitung : Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli arstiteaduskonnale esitatud ja avalikuks kaitsemiseks määratud väitekiri arstiteaduse doktori astme omandamiseks". Prof. dr. Siegfried Talvik surnud. – Pärnu Postimees, 18.09.1929 "Siegfried Ferdinand Talviku (1878–1929) haud". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. veebruar 2021. Vaadatud 29. jaanuaril 2021.
Jõekalda tänav (täpsustus)

Jõekalda tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Jõekalda tänav, tänav Kiviõlis Jõekalda tänav, tänav Sindis Jõekalda tänav, tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis Jõekalda tänav, tänav Särevere alevikus Türi vallas Jõekalda tänav, tänav Tammiste külas Tori vallas Jõekalda tänav, tänav Tuti külas Rapla vallas Sauga-Jõekalda tänav, tänav Pärnus Suur-Jõekalda tänav, tänav Pärnus Jõekalda tee
Jõhvika tänav (täpsustus)

Jõhvika tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Jõhvika tänav, tänav Aegviidu alevis Anija vallas Jõhvika tänav, tänav Narvas Jõhvika tänav, tänav Paikuse alevis Pärnu linnas Jõhvika tänav, tänav Paralepa alevikus Haapsalu linnas Jõhvika tänav, tänav Tabasalu alevikus Harku vallas Jõhvika tänav, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis Jõhvika tänav, tänav Tammiste külas Tori vallas Jõhvika tänav, tänav Vilivere külas Kohila vallas Jõhvika tänav, tänav Võrus
Kiige tänav (täpsustus)

Kiige tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Kiige tänav, tänav Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas Kiige tänav, tänav Narvas Kiige tänav, tänav Pärnus Kiige tänav, tänav Rõuge alevikus Rõuge vallas Kiige tänav, tänav Soinaste külas Kambja vallas Kiige tänav, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis Kiige tänav, tänav Vinni alevikus Vinni vallas Kiige tee
Nuwe Eersterus

Nuwe Eersterus (inglise keeles ka New Eersterust) on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nuwe Eersterusi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,25%, värvilisi 0,21%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21%, valgeid 0,06% ja teisi 0,27%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 27,64% inimesi, pedi keelt 22,29%, tsonga keelt 21,52%, ndebele keelt 10,40%, suulu keelt 6,39%, sotho keelt 4,50%, venda keelt 1,90%, svaasi keelt 1,33% ja inglise keelt 1,28%. https://census2011.adrianfrith.com/place/799023
Palata Beograd

Palata Beograd (serbia Палата Београд ehk 'Belgradi palee') on 24-korruseline büroopindadega kõrghoone, mis asub Belgradi vanalinnas Londoni naabruskonnas.  Palata Beograd – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Laane (perekonnanimi)

Laane on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laane 390 inimesel: 168 mehel ja 222 naisel. Perekonnanimede levikult on Laane meeste puhul 395. kohal ja naiste puhul 289. kohal. Perekonnanimi Laane on levinuim Rapla maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,08. Aleksander Laane, Eesti poliitik (1968–) Aleksander Rudolf Laane, eesti tõstja ja metsavend (1910–1973) Edgar Laane, eesti notar (1903–1947) Edward Laane, eesti hematoloog (1972–) Elmut Laane, eesti kardioloog ja arstiteadlane (1928–2001) Karl Laane, eesti kodu-uurija (1907–1986) Mati Laane, eesti aiandustegelane (1946–) Peeter Laane, eesti arstiteadlane, kergejõustiklane ja sporditegelane (1941–2017) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/Laane (vaadatud 29.01.2021)
London (Belgradi naabruskond)

London (serbia Лондон) on Belgradi vanalinna naabruskond, mis on nimetatud 1873. aastal sinna ehitatud hotelli järgi. Naabruskonna kahte kvartalit piiravad järgmised tänavad: Kralja Milana, Resavska, Masarikova, Kraljice Natalije ja Dobrinjska. Kvartaleid eraldab vaid Kneza Miloša puiestee. Palata Beograd
Stari Grad (Belgrad)

Belgradi vanalinn (serbia keeles Стари Град Stari Grad) on Serbia pealinna Belgradi keskne linnaosa. Vanalinna piiritleb läänes ja loodes Sava jõgi, põhjas ja kirdes Doonau jõgi, mille ääres asub ka Belgradi sadam. Kalemegdani pargis paikneb Belgradi loomaaed, mitmed muuseumid ja linna kindlus. Savski Venac Vračar  Stari Grad (Belgrad) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Päästeparv

Päästeparve kasutatakse mereõnnetuses laevadelt korraga mitme inimese päästmiseks. Tänapäeval on kasutuses peamiselt täispuhutavad parved. Vette sattudes täituvad päästeparvede õhukambrid gaasiga automaatselt, kuid neid saab ka käsitsi täita. Päästeparved on kaetud varikattega, kaasas on signaalvahendid, magevee-, toidu- ja ravimivaru. Päästepaat "Päästeparv". Laevajuht. Originaali arhiivikoopia seisuga 3.02.2021. Vaadatud 29.01.2021.
Anif

Anif on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. Vald jääb Salzburgist lõunasse. Lõunas külgneb see Halleini ringkonnaga. Anif on pindalalt üks väiksemaid valdu Salzburgi liidumaal. Salzburgi loomaaia maad ulatuvad Salzburgi Hellbrunni palee aedadest Anifini. Ad anua Ecclesiat ("kirik Anifi lähedal") Baieri hertsogkonnas mainis piiskop Arn von Salzburg juba 788. aasta Congestum Arnonise registris. See nimi on tõenäoliselt keldi päritolu ja pärineb Hallstatti ajastust. Sajandeid kuulus küla Salzburgi peapiiskopkonnale. Tänapäeva Püha Oswaldi kirikut kontrollisid Püha Peetruse kloostri mungad. 16. sajandi alguses püstitatud Anifi palee ehitas vürstlik peapiiskop Johann Ernst von Thun und Hohenstein u. 1693. aastal ümber ja oli seejärel Chiemsee piiskoppide suveresidents. 19. sajandi keskpaigas uusgooti stiilis ümber kujundatuna oli see Novembrirevolutsiooni ajal tagandatud Baieri kuninga Ludwig III varjupaik. Romantiline palee sai kuulsaks sellistes filmides nagu Helisev muusika, Suur võidusõit (1965) ja The Odessa File (1974). Seda kasutati ka Tuhkatriinu koduna filmis The Slipper and the Rose (1976). 1782. aastal talletasid Vennad Grimmid Brixener Volksbuchist kohaliku loo talupojast ja metsikust naisest (Wilde Frau). Anif kui küla sai omaette omavalitsuseks, kui see koos naabruses asuva Niederalmiga 17. juulil 1884 Grödigi külast eraldati. Hiljem loodi kolmas osa, Neu Anif. Tänapäeval on Anif üks jõukamaid lõunapoolseid Salzburgi eeslinnu. Peamine tööandja on Sony DADC tootmisettevõte Niederalmis. Appiano sulla strada del Vino, Itaalia Herbert von Karajan (1908–1989), dirigent Riccardo Muti (* 1941), dirigent Karl Habsburg-Lothringen (* 1961), viimase Austria keisri Karl I lapselaps Kaiserhof: esmamainitud 15. sajandil, praegu hotell Friesacher: 16. sajandil sai õiguse pakkuda jooke Puechnerguti talumajas, praegu tuntud hotell "Zum Husaren": eksisteerib 1877. aastast, hoone ise rajati 1645. aastal Schlosswirt: hoonet on esmamainitud 1380. aastal, 1607. aastast luba serveerida veini ja õlut Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.