laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Copyleft

Copyleft on autoriõiguse kasutamine eesmärgiga eemaldada seaduse poolt vaikimisi seatud piirangud teose levitamisel ning teose modifikatsioonide loomisel nõudega, et samasugused levitamis- ning muutmisvabadused säiliksid ka esialgse teose põhjal loodud töödel. Copyleft on sõnamäng, mis põhineb inglise sõnal "copyright" (autoriõigus, otsetõlkes "kopeerimisõigus" või "koopiaõigus"). Copyleft on justkui äraspidine autoriõigus: kui autoriõigus on loodud eesmärgiga säilitada autori kontroll teose kopeerimise, levitamise ning teosesse muudatuste tegemise üle, siis copyleft on loodud eesmärgiga säilitada teose levitamis- ning muutmisvabadus kasutajate ning järgmiste autorite jaoks. Copyleft'i põhimõtet rakendatakse tavaliselt vabakasutuslitsentsi abil. Esimene ja vaba tarkvara juures kõige levinum copyleft-litsents on GNU GPL. Copyleft'i idee lõi Richard Stallman töötades ühe Lispi interpreteerija kallal. Symbolics (firma) küsis Stallmanilt, kas nad võivad seda kasutada, ja Stallman oli nõus oma lähtekoodi neile avaliku domeeni all andma. Symbolics tegi mitmeid parandusi, aga kui Stallman küsis nende paranduste lähtekoodi, polnud Symbolics nõus talle seda andma. Stallman nimetas selle omanduslikuks tarkvaraks ja hakkas töötama selle elimineerimise nimel. Stallman pidas ebapraktiliseks püüda kaotada kehtivat autoriõiguse seadust. Seetõttu otsustas töötada seaduste piires. Ta lõi oma kasutuslitsentsi GNU GPL-i, mis oli esimene copyleft'i litsents. Arvatakse, et sõna copyleft on tulnud programmist Tiny BASIC. Selles sisaldusid väljendid nagu "@copyleft" ja "kõik valed kaitstud", naljatamaks tuntud väljendite "copyright" ja "kõik õigused kaitstud" üle. Stallman ise ütleb, et väljend on pärit Don Hopkinsilt, kes saatis talle kirja 1984. või 1985. aastal, milles oli öeldud: "Copyleft – kõik õigused kaitstud". Sõna copyleft kasutas Principa Discordia ja arvatakse, et Hopkins võis oma väljendi sealt saada. Ray Johnson kasutas seda väljendit veelgi varem kunstis. Copyleft litsentsid annavad tavaliselt kasutajale sellised õigused: vabadus kasutada ja uurida tööd (uurida programmi lähteteksti jms), vabadus tööd kopeerida ja teistega jagada, vabadus tööd muuta, vabadus levitada muudetud töid. Lisaks kopeerimisõiguste muutmisele kindlustavad need litsentsid üldjuhul, et koopia saajad ei või litsentsi muuta. Copyleft-litsentsides kasutatavad seaduseklauslid võivad eri riikides oluliselt varieeruda. Mõned copyleft-litsentsid ütlevad kõikidest garantiidest lahti, aga sellise tarkvara müümine on mõnes Euroopa riigis keelatud. avatud teadus Richard Stallman What is copyleft? Artikkel Pingviini vikis
Kolpaševo

Kolpaševo on linn Venemaal Tomski oblastis. Asub Obi paremal kaldal Keti jõe suudmes. Kolpaševo on rajatud 17. sajandil. 1938. aastal sai linnaõigused. Linnas on jõesadam ja lennujaam. Kolpaševo järsak
Eddie Cochran

Eddie Cochran (kodanikunimega Ray Edward Cochran; 3. oktoober 1938 Albert Lea, Minnesota osariik, USA – 17. aprill 1960 Bath, Inglismaa) oli USA rock'n'roll'i laulja. Eddie Cochran sündis 1938. aasta 3. oktoobril Albert Lea's Minnesota osariigis Frank Cochrani ja Alice Cochrani pojana, tal oli õde Gloria ning vennad Bill ja Robert. 1940. aastate lõpul kolis pere Oklahoma osariiki, kust naasis peagi Eddie tõsiste terviseprobleemide tõttu. 1951. aastal kolisid nad Los Angelese äärelinna Bell Gardensisse California osariigis. Septembris läks Eddie Bell Gardensi põhikooli, kus sõbrunes pillimees Connie Smithiga. Koos hakkasid nad musitseerimist harjutama ja esinesid ka kooliüritusel. Guybost sai Eddie bassimängija. 1953. aastal kohtus Eddie muusik Chuck Foremaniga, kelle magnetofoniga üritati lindistada lugusid. 1954. aastal lõpetas Eddie põhikooli. Oktoobris kohtas Eddie kantrilaulja Hank Cochranit, kes andis Eddiele töö saatekitarristina. Järgmised 18 kuud mängisid ja salvestasid nad koos The Cochran Brothersi nime all. 1955. aasta oktoobris kohtasid nad Jerry Capeharti, kes hakkas The Cochran Brothersile laule kirjutama. Sügisel esinesid nad "The Big D Jamboreel". 1956. aastal hakkas Eddie Cochran tegema soolokarjääri. Ta esines filmis "Do-Re-Mi", mis hiljem nimetati ümber "The Girl Can't Help It", ning mängis väikest osa ja laulis filmis "Untamed Youth". 1957. aasta oktoobris käis Eddie Austraalia turneel koos Gene Vincenti, Little Richardi ja Elis Lesley'ga. Turnee kandis nime "The Biggest Show Of Stars For 1957". 1958. aasta kevadel ühines Eddie Gene Vincenti sessiooniga ja laulis tausta koos The Blue Capsiga. Samal ajal lõid Eddie ning ta turneebänd Dick D'Agostin ja The Swingers kaasa filmi "Hot Rod Gang" tegemises. Suvel anti välja Eddie suurim hitt "Summertime Blues". Oktoobris tuli ka teine kuulsamaid Eddie hitte "C'mon Everybody". 1959. aasta jaanuaris esines ta filmis "Go, Johnny, Go". 1960. aasta 8. jaanuaril toimus Eddie viimane sessioon, misjärel sõitis ta Inglismaale, et liituda turneel Gene Vincentiga. Inglismaal esinesid Eddie ja Gene mitmes raadio- ja telesaates. 16. aprillil 1960 teel lennujaama Chippenhami linnas Wiltshire'i krahvkonnas tegi takso, milles istusid Eddie, tema pruut Sharon Sheeley ja Gene, avarii, milles Sharon murdis vaagnaluu, Gene roided ja rangluu ning vigastas uuesti oma niigi viletsas seisus jalga, kuid Eddie suri hiljem öösel Bathi linnas Saint Martini haiglas Somersetis raskete peavigastuste tõttu. "The Girl Can't Help It" (1956) "Untamed Youth" (1957) "Singin' To My Baby" (august 1958) "The Eddie Cochran Memorial Album" (september 1960) "Cherished Memories" (detsember 1962)
Minussinsk

Minussinsk on linn Venemaal Krasnojarski krais. Asub Jenissei jõe paremal kaldal, 25 km kaugusel Abakanist. Linn asutati 1740. aastal, linnaõigused sai 1822. Minussinskisse saadeti 19. sajandil asumisele poliitilisi teisitimõtlejaid. Seal asub üks Venemaa vanimaid koduloomuuseume (asutatud 1877). Linnas on ka draamateater ja dekabristide muuseum. Norilsk, Venemaa Minussinski koduleht
Püha Nikolause kirik

Püha Nikolause kirikuid on mitu: Lääne-Nigula Püha Nikolause kirik Viru-Nigula Püha Nikolause kirik Kirbla Püha Nikolause kirik Kose Püha Nikolause kirik Põltsamaa Püha Nikolause kirik (tuntud ka kui Põltsamaa Niguliste kirik) Jaama Püha Nikolause kirik Kullamaa Püha Nikolause kirik (varemetes) Mustvee Püha Nikolause kirik Mäemõisa Püha Nikolause kirik (varemetes) Tallinna Kopli Püha piiskop Nikolause kirik Irboska Püha Nikolause kirik Irboska lähistel Teised pühale Nikolausele pühitsetud kirikud: Tallinna Niguliste kirik Kuressaare Püha Nikolai kirik Tallinna Nikolai kirik Paldiski Nikolai kirik Pärnu Nikolai kirik Püha Imetegija Nikolai kirik Jaanilinnas Kroonlinna Nikolause kirik (eesti-rootsi-soomlaste kasutatud) Helsingi toomkirik Kuopio Püha Nikolause katedraal
Mežduretšensk

Mežduretšensk on linn Venemaal Kemerovo oblastis, Mežduretšenski rajooni keskus. Asub Ussa jõe suudmes Tomi jõe ääres. Mežduretšenski linn moodustati Olžerasi tööliskülast 1955. aastal. Linn on söekaevanduste keskus, asudes Kuzbassi söebasseinis. Q126683186 http://www.mrech.ru/
Tomi jõgi

Tomi jõgi (vene Томь) on jõgi Lääne-Siberis. Jõe ääres asuvad Novokuznetsk, Kemerovo, Mežduretšensk, Jurga, Tomsk ja Seversk.
Kōbō Abe

Kōbō Abe (安部公房; kodanikunimi Kimifusa Abe, 7. märts 1924 Tokio – 22. jaanuar 1993 Tokio) oli jaapani kirjanik, sürrealistlike romaanide autor. Abe kasvas üles Jaapani poolt okupeeritud Mandžuurias Mukdenis (praegu Shenyang). 1941. aastast õppis ta ülikoolis arstiteadust. 1943. aastal läks ta tagasi Mukdeni. 1945. aastal, kui ta arstist isa oli tüüfusse surnud, naasis ta koos emaga Jaapanisse. Tema esimesed luuletused ilmusid 1947. aastal ("Luuletusi tundmatult poeedilt"). Rahvusvaheliselt tuntuks sai ta 1962. aastal ilmunud romaaniga "Luitenaine" (eesti keeles 1968), mille põhjal valmis 1964. aastal mängufilm. Eesti keeles on temalt ilmunud veel romaanid "Neljas jääaeg" (1966) ja "Härra S. Karma kuritöö" (1984). Nii need kui ka "Luitenaise" on jaapani keelest tõlkinud Agu Sisask. 2023. aastal ilmus Maret Nukke tõlkes "Kastimees" (Hako-otoko).
Sakura Sena

Sakura Sena (jaapani keeles 瀬名さくら, Sena Sakura; sündinud 31. jaanuaril 1975) on jaapani modell ja näitleja, kes on tuntud oma 32G-suuruses rindade poolest. Ta alustas karjääri 18-aastaselt pornofilmis "Kaiken".
Preeria

Preeria on Põhja-Ameerika parasvöötme rohtla. Preeriad levisid või levivad peamiselt Suurel tasandikul Ameerika Ühendriikides (peamiselt Põhja-Dakota, Lõuna-Dakota, Nebraska, Kansase, Oklahoma, Texase, Colorado, Wyomingi ja Montana osariigis) ja Kanadas (peamiselt Manitoba, Saskatchewani ja Alberta provintsis). Tänapäeval on suurem osa preeriaid põllumaaks muudetud. Preerias domineerivad rohttaimed puittaimede üle, palju on kõrrelisi. Loomadest olid preeriale iseloomulikud ameerika piison ja koiott. Preeriaga sarnanevad piirkonnad mujal maailmas on stepp (Kasahstan, Venemaa), pampa (Argentina) ja pusta (Ungari). Soojema kliimaga rohtlat nimetatakse savanniks.
Mutageen

Mutageen on mutatsioone esilekutsuv tegur. Kuna paljud mutatsioonid põhjustavad vähki, siis nimetatakse mutageene sageli kantserogeenideks. Mutageenid võivad olla: a) füüsikalised (radioaktiivne kiirgus, UV-kiirgus, vibratsioon, müra) b) keemilised (ravimid, kemikaalid) c) bioloogilised (viirused, bakterid, orgaanilised ained)
Loe küla

Loe on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Atoll

Atoll ehk rõngassaar ehk rõngasrahu on ümara põhiplaaniga korallrahu, mille keskel on laguun. Atollid on lubjakivist rõngassaared, mis on reeglina tekkinud aeglaselt merepinnast allapoole vajuvatele vulkaanilise tekkega ookeanilistele saartele organismide elutegevuse tulemusena. Korallidele ja vetikatele, mis moodustavad atolle, on vaja teatud tingimusi elutegevuseks. Nendeks on puhas hapnikurikas ja soe merevesi ning küllaldaselt valgust. Kõige sobivam temperatuur korallide kasvuks on 28...30 °C. Sellest saab järeldada, et atollid esinevad madala ja puhta veega troopilise ja ekvatoriaalse kliimaga ookeanides. Korallidele sobib hästi lainetus, sest lained rikastavad vett hapnikuga. Jõgede suudmealadel korallriffe ei ole, sest jõe setted teevad vee sogaseks, mis korallidele ei sobi. Samuti ei meeldi korallidele riimvesi. Suurte jõgede (näiteks Amazonas) suudmealadel korallrahusid ei ole. Korallid ei kasva sügavamal kui 20...25 m merepinnast, sest koos korallidega sümbioosis elavad üherakulised vetikad vajavad fotosünteesiks valgust. Atollid tekivad tavaliselt vulkaanilisi saari kaarena ümbritseva rifina. Vulkaanilise tegevuse lakates hakkab saar peamiselt erosiooni, aga ka vulkaanilise materjali jahtumise ja sellest tuleneva kokkutõmbumise tõttu vajuma. Korallid aga peavad vajumise tempoga sammu ja kasvatavad rifi järjest kõrgemaks. Lõpuks vajub saar vee alla ning moodustubki atoll, mille keskel on enam-vähem ümara kujuga laguun. Selle teooria pakkus esimesena välja Charles Darwin ja see on teadlaste seas aktsepteeritud tänini. Eesti korallrahud on tekkinud siluris. Et biomorfne lubjakivi on kõvem kui tavaline lubjakivi, on paljud korallrahud maapinnal näha, kuigi nad enam ei kasva. Näiteks Nootamaa on kunagine atoll, mille rõngast ulatub praegu sirbikujuline kaar üle merepinna.
Metsküla (Rapla)

Metsküla on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nõmmemetsa

Nõmmemetsa on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nõmmküla (Rapla)

Nõmmküla on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kabala (Rapla)

Kabala on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Kuni 2017. aasta oktoobrini kandis Tamme küla nime. Külas tegutseb Kabala Lasteaed-Põhikool. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli küla Raikküla valla halduskeskus. Kabala mõis (Rapla) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Riigihalduse ministri 10.10.2017 määrus nr 71 "Regionaalministri 22.detsembri 2006. a määruse nr 9 "Asustusüksuste nimistu kinnitamine ning nende lahkmejoonte määramine" muutmine. RT I, 11.10.2017, 10
Valli

Valli on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Järvakandi mõisasüdame juurde tekkinud asunduse keskmine osa sai 1936. aastal Valli nime. Selle nime valiku põhjus pole teada, ent läheduses on mitu Valli talu. Külas asuvad Järvakandi mõisakompleks ja peahoone varemed, Järvakandi mõisa Taubede kalmistu ning Purku Samaaria koda. Külas asuvad ka Valli valge mänd ja Serbia tamm. 1. jaanuaril 2022 elas Valli külas 68 inimest. Külas asub Järvakandi mõis, kohta on 1460 mainitud külana (Jerwencato; 1464 Jerwentayne ~ Jerwencayue), 1485 juba mõisana (Jerworikory ~ Jerwenkay). 1977. aastal liideti Valliga küla kaguserval olnud Kaera küla, mis oli saanud 1936. aastal nime Kaera talu järgi. 1977. aastal liideti Mõisataguse küla (Türgiküla, kohalikud on seda hüüdnud ka Saunakülaks). Praegusel Valli küla territooriumil sündis ühe Järvakandi mõisa töölise peres 1884. aastal Albert Valdes. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla halduslikult Raikküla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Rahvaarvu muutus Rapla vallas". "Eesti kohanimeraamat". "Albert Valdes". Järvakandi mõis
Petšora

Petšora on linn Venemaal Komi Vabariigis, Petšora rajooni keskus. Asub Petšora jõe ääres. Petšora linn asutati 1949. aastal kahe alevi liitmise teel. Linnas asub Venemaa kosmosevägede väeosa nr 96876. Q126683186 http://komionline.ru/news/18536 http://www.pechora-portal.ru/
Raka

Raka on mitme koha nimi: Raka, küla Järva vallas Järva maakonnas Raka, küla Rapla vallas Rapla maakonnas Raka järv Raka mõis Raka oja
Raka (Rapla)

Raka on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 63 inimest. Neist 60 (95,2%) olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Aranküla

Aranküla on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 28 inimest. Kõik olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Hagudi küla

Hagudi on küla Rapla maakonnas Rapla vallas Hagudi alevikust lõunas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 95 inimest. Neist 91 (95,8%) olid eestlased. 1977. aastal liideti Hagudi külaga Hagudi-Metsküla. Küla idapiir jookseb mööda Keila jõge. Küla läbivad raudteeliin ja Tallinna–Rapla–Türi maantee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas Peeter Päll: artikkel "Hagudi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Hagudi

Hagudi on alevik Rapla maakonnas Rapla vallas. Hagudis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 311 inimest. Neist 284 (91,3%) olid eestlased. Hagudi mõisas on sündinud Adam Johann von Krusenstern. Alevikus on Hagudi raudteepeatus. Alevikku läbib Tallinna–Rapla–Türi maantee. Hagudis tegutsevad raamatukogu, põhikool ja lasteaed. Alevikust edelasse jääb Hagudi raba. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Iira

Iira on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Iiral asub Kuusiku lennuväli. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 126 inimest. Neist 122 (96,8%) olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Juula (Rapla)

See artikkel on külast Rapla vallas; Tabivere valla küla kohta vaata artiklit Juula (Tabivere) Juula on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 49 inimest. Neist 48 (98,0%) olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Juula (Tartu)

Juula on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Külas on 32 kinnistut ja 25 majapidamist. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022. Külaseltsi koduleht
Lisa Winters

Lisa Winters (sündinud 6. märtsil 1937 Pompano Beachis Florida osariigis) on endine Ameerika Ühendriikide modell. Ta oli ajakirja Playboy postritüdruk 1956. aasta detsembri väljaandes. Foto tegi Bunny Yeager, kes avastas nooruki, kui Lisa jooksis bussi peale. Lisa poseeris ainult Yeagerile, kuna ta oli liiga häbelik, et end paljastada meesfotograafide ees. Vaatamata temast tehtud fotode populaarsusele Playboy lugejate seas, ütles Lisa ära kõikidest edasistest pakkumistest, mis oleksid viinud ta meelelahutusärisse. Siiski mõnda aega ta avaldati temast üksikuid fotosid ajakirjas Playboy. Tema mõõdud poseerimise ajal olid: rinnaümbermõõt 35 tolli (89 cm) vööümbermõõt 23 tolli (58,5 cm) puusaümbermõõt 35 tolli (89 cm) kasv 151 cm kaal 48 kg
Juula

Juula on mitme koha nimi: Juula, küla Rapla vallas Rapla maakonnas Juula, küla Tartu maakonnas Tartu vallas Muud tähendused: Juula, ajakirja Noorus lisa (1992) Juula mõis
Kalevi

See artikkel räägib külast. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Kalevi (täpsustus). Kalevi on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 69 inimest. Neist 68 (98,6%) olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Kelba

Kelba on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 24 inimest. Neist 23 (95,8%) olid eestlased. Kelba peakraav Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Kodila

Kodila on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 268 inimest. Neist 253 (94,4%) olid eestlased. Külas tegutseb Kodila raamatukogu. Kodila mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Rutherfordium

Rutherfordium (ka: radefordium; varem: kurtšatoovium) on keemiline element järjenumbriga 104. Tuntud isotoopidest on pikima elueaga isotoop massiarvuga 263, mille poolestusaeg on 10 minutit. Rutherfordium on perioodilisussüsteemis esimene uranoid. Keemiliste omaduste poolest sarnaneb hafniumiga. Rutherfordium on nimetuse saanud Ernest Rutherfordi järgi. Varem tunti elementi ka kurtšatooviumina.
Kodila-Metsküla

Kodila-Metsküla on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 20 inimest. Kõik olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Koigi (Rapla)

Koigi on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 37 inimest. Neist 35 (94,6%) olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Kuku

Kuku on Raplamaal Rapla vallas asuv küla. Kohanime esmamainiti 17. sajandi II poolel, kui nimetati isikut Kuckeperre Mart. 1725 mainiti Kucke küla. Küla kuulus Seli mõisale. Kohanimi tuleb sõnast "kukk". See võis olla talupoja lisanimi. "Kuku" on selle hellitusliitega teisend (nagu "kiisu", "kutsu", "jänku" ja "notsu"). Küla lääneosas asub Sootaga, mille nimi on antud Koigi või Mõisaaseme poolt vaadatuna. Seda küla mainiti 1447 kujul Sontake, 1523 kujul Sontack ja 1725 kujul Sotack. Sootaga liideti Kukuga 1977. Küla idaosa kuulus varem Purila mõisale ja kandis nime Purila-Ülejõe. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 92 inimest. Neist 87 (94,6%) olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 251 Statistikaameti andmebaas
Kuusiku-Nõmme

Kuusiku-Nõmme on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 29 inimest. Neist 26 (89,7%) olid eestlased. Rebase kivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Kõrgu

Kõrgu on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 17 inimest. Neist 16 (94,1%) olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Lipstu

Lipstu on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 19 inimest. Kõik olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Mahlamäe

Mahlamäe on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 75 inimest. Kõik olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Mõisaaseme

Mõisaaseme on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Koosneb seitsmest elumajast: Jaani-Jüri talu, Jaanimardi talu,Luuka talu, Nurga talu,Reinu talu,Sepala talu, Tõnu talu. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 18 inimest. Kõik olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Dubnium

Dubnium on keemiline element järjenumbriga 105. Tema stabiilseima tuntud isotoobi massiarv on 268 ja poolestusaeg 16 tundi. Element on nimetatud Dubna linna järgi Venemaal, kus 1967. aastal dubniumi sünteesiti.
Mällu

Mällu on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 13 inimest. Kõik olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Nõmme (Rapla)

Nõmme on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 18 inimest. Kõik olid eestlased. Kultuurimälestistest asub külas Nõmme kõrtsihoone. Külas elab Aavo Mägi, kes on aretanud umbes 200 sirelisorti ja kellel on arvatavasti üks Eesti suuremaid sireliaedu. Nõmme kõrtsihoone Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas "Eesti suurim sireliaed puhkes õide" ERR, 8. juuni 2020