Eesti sõjaväe ja Sõjaministeeriumi organisatsioon (1939)

Eesti sõjaväe ja Sõjaministeeriumi organisatsioon Teise maailmasõja alguses, 1. septembril 1939. aastal. Eesti riigikaitse ülesehituse aluseks oli 1938. aasta "Riigikaitse rahuaegse korralduse seadus", mille § 5 kohaselt olid Eesti riigi relvastatud jõududeks: sõjavägi; Sõjaministeeriumi üksused ja asutised, mis allusid Sõjaministrile; piirivalve, mis allus Siseministrile; kaitseliit ― riigi sisemise ja välise julgeoleku kaitse alal. Riigikaitse rahuaegse korralduse seaduse §6 kohaselt moodustasid sõjaväe: sõjaväe keskasutised: Sõjavägede Staap ja väeliikide inspektuurid; maa-, mere- ja õhuväe väekoondised; sõjavägede õppeasutised. Sõjaväe asutuste ja väeosade organisatsioon Riigikaitse kõrgem juht, Vabariigi President Konstantin Päts Vabariigi Presidendi vanem käsundusohvitser kolonel Herbert Grabbi Riigikaitse Nõukogu, Vabariigi Presidendi, kui riigikaitse kõrgeima juhi juures asuv nõuandev organ Sõjavägede Ülemjuhataja kindral Johan Laidoner Sõjavägede Nõukogu Sõjaminister kindralleitnant Paul Lill, alates 12. oktoobrist 1939 kindralleitnant Nikolai Reek Sõjaministri abi kindralmajor Tõnis Rotberg Sõjaministri abi (alates 12. oktoobrist 1939) August Traksmaa Sõjavägede Varustusvalitsus: ülem kolonel Johannes Martins Sõjavägede Tervishoiuvalitsus: ülem kindralmajor Martin Jervan Sõjaväe Kõrgem Kohus: esimees kindralmajor Nikolai Helk Sõjaväe Prokuratuur: sõjaprokurör kolonel Gustav Knorring Sõjavägede Staap: ülem kindralleitnant Nikolai Reek, alates 12. oktoobrist 1939 kolonel Aleksander Jaakson Väeliikide inspektuurid: Jalaväe Inspektuur: kolonel Johannes Siir Suurtükiväe Inspektuur: kindralmajor Hugo Kauler Inseneriväe Inspektuur: kindralmajor Voldemar Rieberg, alates 8. novembrist 1939 kolonel Artur Normak Ratsaväe Inspektuur: kolonel Eduard Ahman Sõjaväe esindajad välisriikides Saksamaal ja Ungaris: kolonel Ludvig Jakobsen Nõukogude Liidus: kolonelleitnant Arnold Sinka Poolas ja Rumeenias: kolonelleitnant Rein Tomback Lätis: kolonelleitnant Kurt Mollin Leedus: kapten Feliks Breede Prantsusmaal ja Belgias: kolonelleitnant Johannes Soodla, seejärel kolonel Henn-Ants Kurg Soomes: major Aksel Kristian 1. Diviisi ülem (Rakveres): ülem kindralmajor Aleksander Pulk, alates 8. novembrist 1939 kolonel Paul Triik Viru-Järva Sõjaväeringkond: ülem kolonel Verner Trossi, alates 28. novembrist 1939 kolonel Friedrich-Karl Pinka 2. Suurtükiväegrupp: ülem kolonelleitnant Valter Martma 5. Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonelleitnant Ralf Teiman Soomusrongirügement (Tapal): ülem kolonel Voldemar Koch Narva Sõjaväeringkond: ülem kolonel Artur Saueselg 1. Jalaväerügement: ülem kolonel Viktor Koern 1. Suurtükiväegrupp: ülem kolonelleitnant Rudolf Krupp 4. Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonelleitnant August Tomander 2. Diviisi ülem (Tartus): ülem kindralmajor Jaan Kruus Tartu Sõjaväeringkond: ülem kolonel Georg Leets 3. Suurtükiväegrupp: ülem kolonelleitnant Karl Arengu 4. Suurtükiväegrupp: ülem kolonelleitnant Johannes Tamm Ratsarügement: ülem kolonel Jaan Kurvits 2. Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonel Vilhelm Kohal Kuperjanovi Partisanide Pataljon: ülem kolonel Eduard Liibus Valga Sõjaväeringkond: ülem kolonel Jakob Vende 3. Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonelleitnant Aleksander Häelme Võru-Petseri Sõjaväeringkond: ülem kolonel Paul Triik 7. Jalaväerügement: ülem kolonel Oskar Pajusoo 8. Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonelleitnant Jüri Kõrge 3. Diviisi ülem (Tallinnas): ülem kindralmajor Herbert Brede Harju Sõjaväeringkond: ülem kolonel Jaan Junkur Vahipataljon: ülem kolonelleitnant Juhan Tuuling 10. Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonelleitnant Jaan Lepp Kalevi Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonelleitnant Osvald Mullas Auto-tankirügement: ülem kolonel Johannes Remmel Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkond (Viljandis): ülem kolonel Emil Kursk Sakala Partisanide Pataljon: ülem kolonelleitnant Aleksander Ratas 5. Suurtükiväegrupp: ülem kolonelleitnant Artur Tenno 6. Üksik Jalaväepataljon (Pärnus): ülem kolonelleitnant August Kivi 9. Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonel Ants Lõhmus Lääne-Saare Sõjaväeringkond: ülem kolonel Friedrich-Karl Pinka Scouts Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonelleitnant Johannes Lippus  Pikemalt artiklis Eesti Maavägi#Ajalugu Merejõudude juhataja (Tallinnas): mereväekapten Valev Mere Merejõudude staabiülem: mereväekapten Rudolf Linnuste Merejõudude baas: kaptenleitnant Friedrich Strobel Sõjasadam: kaptenmajor Mihkel Kõvamees Läänemere laevastiku divisjon: kaptenleitnant Joosep Pruun allveelaev Lembit: kaptenmajor Ferdinand Schmiedehelm allveelaev Kalev: kaptenmajor Alfred Pontak torpeedopaat Sulev: kaptenmajor Hermann Liikane miiniveeskja Suurop: kaptenmajor Juhan Jansen miiniveeskja Ristna: kaptenmajor Gustav Sääsk vahilaev Kompass: kaptenmajor Arvo Taru vahilaev Mardus: vanemleitnant Johannes Ivalo vahilaev Laine: kaptenmajor Kurt Prees Peipsi laevastiku divisjoni ülem (Tartus): kaptenleitnant Jaan Usin suurtükilaev Ahti: vanemleitnant Koit Rink suurtükilaev Tartu: kaptenleitnant Jaan Usin, ühtlasi divisjoni ülem Merekindluste ülem mereväekapten Karl Freimann Aegna Komandantuur: kaptenleitnant Otto Kivima Naissaare Komandantuur: kaptenmajor Elmar Urm Suuropi Komandantuur: kaptenmajor Jaan Põder  Pikemalt artiklis Eesti merejõud Õhukaitse ülem (Tallinnas): kolonel Richard Tomberg Õhukaitse staabiülem kolonelleitnant Valfried Gutmann Lennubaas: ülem kolonelleitnant Karl Haas Lennukool: ülem major Hans Kitvel 1. Lennuväedivisjon: ülem kolonelleitnant Hugo Jaanson 2. Lennuväedivisjon: ülem major Evald Döring 3. Lennuväedivisjon: ülem major Eduard Reissaar Õhukaitse suurtükiväegrupp: ülem major Harald Lokk  Pikemalt artiklis Eesti Õhuvägi#Ajalugu Sõjavägede Ühendatud Õppeasutused: ülem kolonel August Kasekamp, alates 8. novembrist 1939 kolonel Karl Laurits Riigikaitse rahuaegse korralduse seadus, RT 1938, 29, 234.