laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Stanislav Netšvolodov

Stanislav Netšvolodov (sündinud 2. augustil 1935 Ukrainas) on Eesti skulptor ja medalikunstnik. Krakówi ülikooli professor. Stanislav Netšvolodov on loonud pronks-, puu- ja kiviskulptuure ning monumente. Tegeleb ka maalikunsti ja graafikaga. Netšvolodovi harrastus on medalikunst, ta on mitmete Tartu Ülikooli medalite (sh ülikooli audoktori medali ja Johan Skytte medali) autor. Ta on lõpetanud Kiievi Ehitusinseneride Instituudi arhitektuuri erialal. Töökohad: Irkutski eraskulptuuriateljee 1966–1970 Venemaa arhitektide Liidu Irkutski osakonna esimees Tartu ARS (töötas kunstnikuna) Poola (töötas kirikuinterjööride restauraatorina). Samuti töötas ta mitme kunstikooli skulptuuriõppejõuna. Tartu Kunstnike Liidu ja Metallikunstnike Liidu liige. Friedrich Puksoo kipsbareljeef (1990), mis asub TÜ raamatukoguhoone 3. korrusel nn Puksoo galeriis. Pronksist valatud poiss koeraga Peeter Otti haual Pronksist rist Juri Lotmani ja Zara Mintsi haual Juri Lotmani bareljeef Ülikooli õppehoone seinal Lossi tänaval Juri Lotmani pronksbüst Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna õppehoones Jakobi tänav ¤ Mälestussammas Aulide perekonna haual Raadi kalmistul Tartus (1994)- pronks, graniit. 2002 Anton Starkopfi stipendium "Barbara keskuse koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuli 2011. Vaadatud 2. augustil 2011. Uudised, Sirp Постичь и передать ПЕРВОПРИЧИНУ ЖИЗНИ, Molodjož Estonii, 15.02.2003 Idee: Luunjasse kirik "Venemaa arhitektide Liidu Irkutski osakonna koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 2. augustil 2011. Eesti Kunstnike Liidu koduleht Jüri Saar. Kujurite tööd valvavad salamisi kalmistuid, Postimees, 11.09.2009 Вандалы в Тарту похитили крест с могилы профессора Юрия Лотмана и Зары Минц, Russkoje Radio, 22.06.2011
Jakšur-Bodja rajoon

Jakšur-Bodja rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Rajoon jaguneb 12 külaasunduseks (сельское поселение). Rajooni keskus on Jakšur-Bodja küla. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 59% elanikest udmurdid, 37% venelased ja 2% tatarlased. Q126684906 Rajooni koduleht http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/yak-bodyinskiy/
Valik (bioloogia)

Valik ehk selektsioon (inglise selection) on bioloogias isendite (või isendirühmade) mingeist põhjustest tulenev ebavõrdne osavõtt järgmise põlvkonna moodustamisest. Eristatakse looduslikku ja kunstlikku valikut. Loodusliku valiku toime järgi populatsiooni geneetilisele struktuurile eristatakse enamasti kolm põhitüüpi: stabiliseeriv, suunav ja lõhestav valik. Peale selle on valikutegurite ja mehhanismide alusel eristatavad veel suguline valik, sagedusest sõltuv valik ja rühmavalik. selektsionism valik EE 10. köide, 1998. Viikmaa, M. Klassikalise geneetika leksikon. Vaadatud 30.07.2011.
Maaülikooli park

Maaülikooli park (ka Maaülikooli dendropark, Tähtvere dendropark) on suur roheala Tartu linna servas Maaülikooli linnaku ja Emajõe vahelisel alal. Park on planeeritud 1971. aastal maastikuarhitekti Ethel Brafmanni ja metsateadlase Endel Laasi poolt 50 ha suurusena. Selle ühele osale on istutatud võõrpuuliike. Brafmann, E. 1980. Pargid Eestis. Tallinn: Eesti Raamat, lk. 11.
Jari rajoon

Jari rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb läänes ja põhjas Kirovi oblastiga. Läbi rajooni voolab idast läände Tšeptsa jõgi. Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks (сельское поселение). Rajoonis on 59 asulat. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 62% elanikest udmurdid, 32,6% venelased, 1,8% bessermanid ja 1,5% tatarlased. Q126684906  Jari rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/yarskiy/ http://www.yar.udmurt.ru/
Vanavanemate päev

Vanavanemate päev on eesti riiklik tähtpäev, mida tähistatakse septembri teisel pühapäeval. 21. jaanuaril 2010 võttis Riigikogu 81 poolthäälega vastu otsuse lisada vanavanemate päev riiklike tähtpäevade hulka . Vanavanemate päeva tähistatakse septembrikuu teisel pühapäeval ja eelnõu algataja valis selle päeva põhjusel, et ka emade- ja isadepäeva tähistatakse just kuu teisel pühapäeval. Seadusemuudatus sai teoks kodanikualgatuse korras ja eelnõu "Pühade ja tähtpäevade seaduse" muutmiseks esitas Erakond Eestimaa Rohelised fraktsioonile Kanal 2 reporter Heiki Valner . Vanavanemate päeva eesmärgiks on tänada ning avaldada austust vanavanematele laste ja lastelaste kasvatamise, jagatud hoole ning armastuse eest. Tähtpäev aitab lastel saada teadlikumaks sellest, millist tugevust, teadmisi ja elutarkust vanavanemad pakkuda suudavad ning tihendaks eri põlvkondade vahelist suhtlemist. Tähtpäev on asjakohane austusavaldus ka riigi poolt ning võimaldab avalikult näidata vanavanemate tähtsust eelkõige perekonna, aga ka ühiskonna jaoks tervikuna. Vanavanemate päeva tähistatakse ka mujal maailmas. Nii näiteks seadustas president Jimmy Carter 1979. aastal oma allkirjaga vanavanemate päeva rahvuspühana Ameerika Ühendriikides. Ameeriklased tähistavad vanavanemate päeva tööpühale (Labor Day, tähistatakse septembri esimesel esmaspäeval) järgneval esimesel pühapäeval ehk tavaliselt samal päeval, mil eestlased. Vanavanemate päeva tähistatakse kas riikliku tähtpäevana või rahvuspühana ka Kanadas, Prantsusmaal, Itaalias, Poolas, Inglismaal. Kõik riigid tähistavad seda päeva erinevatel kalendrikuudel. Kui Eestis on tegemist ilmaliku tähtpäevaga, siis Poolas on vanavanemate päev seotud katoliku kiriku usupühaga. http://www.riigikogu.ee/index.php?id=55804 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. märts 2010. Vaadatud 3. augustil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. september 2010. Vaadatud 3. augustil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Reporter: eesti tähistab esimest korda vanavanemate päeva Reporter, 5.september 2010 Asip: Vanavanemate päev on austusavaldus Postimees, 12. september 2010 Harju vanavanemate päeva peetakse Kehras Harju Elu, 10.september 2010 Lasnamäel tähistatakse Vanavanemate päeva Postimees, 7.september 2010
Aleksandr Nevzorov

Aleksandr Nevzorov (vene keeles Александр Глебович Невзоров; sündinud 3. augustil 1958 Leningradis) on endine vene teleajakirjanik, Riigiduuma saadik, praegu publitsist. Töötas aastatel 1983–1993 Leningradi Televisioonis, oli 1987–1993 populaarse telesaate "600 секунд" ("600 sekundit") saatejuht. 1991. aasta jaanuaris kajastas oma saadetes Leedu sündmusi suurriiklikest ja šovinistlikest seisukohadest lähtuvalt ning tegi sel teemal dokumentaalfilmi "Наши" ("Naši"/"Meie omad"). Oli – enda sõnade kohaselt – augustiputši korraldajate (GKTšP) pooldaja. Moodustas 1991. aasta sügisel liikumise Naši (mitte segi ajada Putini poliitikat toetava liikumisega Naši, mis asutati 2005. aastal) On esinenud Vladimir Putini režiimi kritiseerijana.[viide?] 3. juunil 2022 teatati, et Nevzorov sai Ukraina kodakondsuse. 1991 – "Наши" 1995 – "Чудотворная" ("Imettegev"; sündmused oktoobris 1993) 1995 – "Повар" ("Kokk"; film inimsööjast Kuzikovast) 1995 – "Ад" ("Põrgu"; film Tšetšeenia sõjast) 1997 – "Чистилище" ("Puhastustuli") – lavastaja, stsenarist, filmiprodutsent 2005 – "Лошадиная энциклопедия" ("Hobuste entsüklopeedia") – režissöör, stsenarist 2006 – Методика Nevzorov Haute École Aluspõhimõtteid – Tootmine «NEVZOROV HAUTE ÉCOLE» 2008 – "Лошадь распятая и воскресшая" ("Hobune ristil ja ülestõusnud"; dokumentaalfilm) – režissöör, stsenarist 2010 – "Lectio Equaria Palaestra" ("Maneežihobuse lugemine") – Venemaa, režissöör "Наши" ("Naši"/"Meie omad"). https://www.fontanka.ru/2015/08/19/135/ Міграційна служба підтвердила, що Президент надав українське громадянство Невзорову, Ukrinform, 3. juuni 2022 Невзоров. НАШИ 600 секунд 23.01.1991г. (Паноптикум. Наши, ч.3 Надежда) А Невзоров Дикое поле 12 Чудотворная Невзоров. Геранбойский батальон. Карабах. АД. Чечня. Фильм Александра Невзорова «Чистилище». A. Nevzorovi YouTube kanal.
Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liit

Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liit ehk EETEL on Eestis registreeritud ja elektrialal tegevusluba omavate ettevõtete mittetulundusühing. Liikmed jagunevad sektsioonidesse: Hulgimüük (kaubandus) Elektripaigaldustööd (ehitus) Projekteerijad (inseneribürood, projekteerimisbürood, konsultatsioon jm) Tehniline kontroll (järelevalvega tegelevad ettevõtted ja inseneribürood) Tootjad (tööstusettevõtted) Välisvõrkude ehitus (ehitus) MTÜ EETEL koduleht
Belforti departemang

Belforti departemang (Territoire de Belfort) on departemang Prantsusmaa Bourgogne-Franche-Comté piirkonnas. Piirneb lõunas Šveitsiga. Pärast Prantsuse-Preisi sõda 1871. aastal annekteeris Saksamaa Frankfurdi rahulepinguga peaaegu kogu Alsace'i. Belforti ümbrus aga eraldati Haut-Rhini departemangust ning jäi Prantsusmaale kolmel põhjusel: Belforti ümbrus oli peamiselt prantsuskeelne võrreldes valdavalt saksakeelse Alsace'iga; Belfort oli kolonel Denfert-Rochereau juhtimisel osutanud edukalt vastupanu Saksa vägedele; Belforti ümbrus oli peamiselt tasane maa Jura ja Vogeeside mägede vahel, mistõttu Preisi ohvitserid arvasid, et Belforti Prantsusmaale jätmine annab Saksamaale paremini kaitstava piiri. Ligi 50 aastat oli Belforti ümbrus territoorium, kuni 1922. aastal sai sellest departemang. Kuigi pärast esimest maailmasõda sai Prantsusmaa Alsace'i tagasi, otsustati Belforti ala mitte Haut-Rhiniga taasliidendada. Territooriumile plaaniti küll uus nimi panna (näiteks Savoureuse, mis on departemangu peamine jõgi), kuid kindlale konsensusele ei jõutud ja departemang kannab endiselt Territoire de Belforti nime. Belforti departemangu haldusüksuste loend Populations légales 2021 Departemangu koduleht (prantsuse keeles)
Keemiline käimla

Keemiline käimla on portatiivne ehitis, mida saab hõlpsasti teisaldada. Kasutatakse ajutiste käimlana, kus ei saa käimlat ühendada kanalisatsiooniga. Näiteks ehitustel, rahvarohketes kohtades ja väliüritustel. Väljaheidete eritatavaid lõhnu ning lagunemisprotsesse pidurdatakse kemikaalide lisamisega kogumiskasti. Kuna käimla ei ole ühendatud kanalisatsiooniga, on seda vaja regulaarselt tühjendada pumbaga või vahetatakse spetsiaalset kogumiskasti. Samasuguse põhimõttega on keemilised tualetid kasutuses ka transpordivahendites: lennukites, rongides, laevades, kaugliinibussides ja autosuvilates.
Tartu Kunstimaja

Tartu Kunstimaja, varasema nimega Tartu Kunstnike Maja, on Tartus Vanemuise ja Akadeemia tänava nurgal aadressil Vanemuise 26 asuv hoone, milles paiknevad Tartu Kunstnike Liit, näituseruumid ning kunsti ja kunstitarbeid müüv salong. Algsetele näitusesaalidele teisel korrusel lisandusid 2002. aasta sügisel esimese korruse galerii ja 2008. aasta talvel hoovipoolne monumentaalgalerii. Tartu Kunstnike Liit korraldab neis näitusi 1959. aastast. Tartu Kunstimaja näitusetegevus toimub Tartu Linnavalitsuse ja Eesti Kultuurkapitali toel. Tartu Kunstnike Maja ehitamist alustati 1957. aastal, see valmis 1959. aasta lõpul. Toona said majja ateljee 19 kunstnikku, kortereid oli majas 12 ja näitusesaale 3. Kunstnike majas kujunes tavaks korraldada 5–6 näitust aastas. 1970. aastate teisel poolel oli tegevus kasvanud 8–12 näituseni aastas. 2011. aastal toimus kolmes saalis kokku 28 näitust. 2012 Tartu Kultuurikandja aunimetus (kutseline kooslus - Tartu Kunstimaja näituste meeskond) 2016 Tartu Kultuurikandja aunimetus (aasta kultuurisündmus - näitus „Elmar Kits. 1966“) "Liit" Tartu Kunstimaja kodulehel (vaadatud 3. augustil 2011) "Kalatski/Stratskas", näituse kirjeldus Tartu Kunstimaja kodulehel (vaadatud 3. augustil 2011) Tartu Kunstnike Liidu ajalugu Tartu Kunstimaja kodulehel (vaadatud 3. augustil 2011) Näituseplaan 2011 Tartu Kunstimaja kodulehel (vaadatud 3. augustil 2011) Tartu Kunstnike Liidu koduleht "Tartu Kunstimaja juubelinäitus "Pool sajandit" 14.11.09-13.12.09" Tartu Kunstimaja kodulehel Maarja Aeltermann. "Tartu kunstimaja tähistab 50. sünnipäeva" ERR, 13.11.2009
Ahvide planeedi sünd

Ahvide planeedi sünd (inglise "Rise of the Planet of the Apes") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide film, mille lavastas Rupert Wyatt. Ulmefilm on eellugu "Ahvide planeedi" saagale. Filmivõtteid alustati 2010. aastal Kanadas Vancouveris (kus osa stseene on filmitud ka PNE Agrodome spordihallis). Hiljem suunduti San Franciscosse ja Hawaii O'ahu saarele. Esialgsed tööpealkirjad olid "Caesar", "Caesar: Rise of the Apes" ja "Rise of the Apes". MPAA (The Motion Picture Association of America) andis filmile reitingu PG-13. Eestis on "Ahvide planeedi sünd" alla 12-aastastele mittesoovitatav. James Franco – Will Rodman Freida Pinto – Caroline Aranha Andy Serkis – Caesar John Lithgow – Charles Rodman Chelah Horsdal – Irena Brian Cox – John Landon Tom Felton – Dodge Landon David Oyelowo – Steven Jacobs Tyler Labine – Robert Franklin David Hewlett – Hunsiker Jamie Harris – Rodney Island – 3. august 2011 Venemaa – 4. august 2011 Ameerika Ühendriigid – 5. august 2011 Eesti – 5. august 2011 Suurbritannia – 11. august 2011 Soome – 12. august 2011 Germain Lussier. Collider Visits The Set of "Rise of the Planet of the Apes". Plus Video Blog, 14. aprill 2011 Filming locations: Rise of the Planet of the Apes (2011). IMDb database Kevin Melrose. Fox’s Planet Of The Apes Prequel Gets Renamed … Again. 7. aprill 2011 Rise of the Planet of the Apes (2011). Box Office Mojo Ahvide planeedi sünd. Forum Cinemas Estonia "Ahvide planeedi sünd" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) Ahvide planeedi sünd. Forum Cinemas Estonia Filmi "Ahvide planeedi sünd" ametlik treiler Rise of the Planet of the Apes. AllRovi
20th Century Studios

20th Century Studios on alates 1935. aastast tegutsev Ameerika Ühendriikide filmistuudio, mis on Walt Disney Company tütarettevõte. Selle peakontor asub Los Angelese linnas Century Citys. Stuudio toodetud filme levitab ja turustab Walt Disney Studio Motion Pictures. 20th Century oli 80 aasta jooksul üks suuremaid USA filmistuudioid. See loodi 1935. aastal nimega Twentieth Century-Fox Film Corporation pärast Fox Filmi ja Twentieth Century Picturesi stuudiote liitumist. Sellest sai üks "suurest viiest" filmistuudiost Hollywoodi kuldajastu perioodil. 1985. aastal eemaldati ettevõtte nimest sidekriips (uue nimega Twentieth Century Fox Film Corporation) pärast stuudio müümist Rupert Murdochi firmale News Corporation. 2013. aastal pärast emafirma kaheks jagunemist anti stuudio üle uuele valdusettevõttele 21st Century Fox. 20. märtsil 2019 ostis Walt Disney Company enamiku 21st Century Foxi varadest, mille hulka kuulus ka 20th Century Fox. Stuudio võttis 17. jaanuaril 2020 kasutusele oma praeguse ärinime, et vältida segadust Fox Corporationiga. Stuudio kõige edukamate filmisarjade hulka kuuluvad esimesed kuus "Star Warsi" filmi, "X-Mehed", "Jääaeg", "Avatar" ning "Ahvide planeedi" filmid. Stuudio eraldiseisvate linateoste hulka kuuluvad ka filmid nagu "Titanic" ja "Helisev muusika", millest mõlemad võitsid parima filmi Oscari ning mille esilinastumisel said neist kõigi aegade tulutoovamad filmid. Searchlight Pictures 20th Century Home Entertainment 20th Television Fox Star Studios Blue Sky Studios (suleti 2021. aastal) Fox Atomic (2006–2009) Fox Interactive (1994–2006) Touchstone Television (liideti 20th Televisioniga 2020. aastal) Littleton, Cynthia (19. märts 2019). "Disney Completes 21st Century Fox Acquisition". Variety. Vaadatud 19. märtsil 2019. Holloway, Daniel (14. detsember 2017). "Disney to Lease Fox Lot for Seven Years (EXCLUSIVE)". Variety. Vaadatud 3. mail 2019. D'Alessandro, Anthony (30. jaanuar 2020). "Emma Watts Leaves Disney's 20th Century Studios". Deadline (inglise). Vaadatud 3. veebruaril 2020. Williams, Trey (27. juuli 2018). "Fox and Disney Shareholders Vote to Approve $71.3 Billion Merger". The Wrap. Vaadatud 27. juulil 2018. Vary, Adam B. (17. jaanuar 2020). "Disney Drops Fox Name, Will Rebrand as 20th Century Studios, Searchlight Pictures". Variety. Vaadatud 17. jaanuaril 2020. Loughrey, Clarisse (14. detsember 2017). "Disney-Fox takeover: US media giant will own The Simpsons, X-Men and Avatar after multi billion dollar deal". The Independent. Huddleston, Tom Jr. "'Titanic' Is Returning to AMC Theatres for the Movie's 20th Anniversary". Fortune. Bauer, Pat (4. august 2017). "Plot, Cast, Awards, & Facts". Encyclopedia Britannica. Vaadatud 28. oktoobril 2023. Twentieth Century Studios andmekogus IMDb (inglise) Twentieth Century Studios
Universal Studios

Universal Studios (ka Universal Pictures või Universal City Studios) on alates 1912. aastast tegutsev Ameerika Ühendriikide filmistuudio, NBCUniversali tütarettevõte. Universal Pictures Home Entertainment DreamWorks Animation Illumination Entertainment Universal Animation Studios Universal Pictures andmekogus IMDb (inglise) Koduleht
Paramount Pictures

Paramount Pictures on alates 1912. aastast tegutsev Ameerika Ühendriikide filmiettevõte, Viacomi tütarettevõte. Koduleht Paramount Pictures andmekogus IMDb (inglise)
Peterburi Ksenija

Püha õnnis Peterburi Ksenia (vene keeles Святая блаженная Ксения Петербургская; kodanikunimega Ксения Григорьевна Петрова) on õigeusu kiriku pühak, Peterburi kaitsepühak. Püha õnnis Ksenia sündis 18. sajandi esimesel poolel, arvatavasti 1719. ja 1730. aasta vahel Venemaal ja suri umbes 1803. aastal. Dokumenteeritud andmed tema elu kohta puuduvad, esimesed suuliste pärimuste publikatsioonid ilmusid trükis alles 1840. aastatel. Ta elas suurema osa oma elust Peterburis Kristuse pärast meeletuna. Ksenia abiellus Peterburi Püha Andrease katedraali keiserliku koorilaulja, polkovnik Andrei Fjodorovitš Petroviga. Pärast abikaasa ootamatut surma jättis ta 26-aastaselt oma maise vara vaestele ja veetis ülejäänud 45 eluaastat kodutu palverändurina Peterburi tänavatel. Ta riietus enamasti abikaasa mundrikuube, kõnetamisel vastas ainult tema nimele ja rääkis, et tema elab, Ksenia aga on surnud. Ta paistis silma tasaduse, alandlikkuse, lahkuse ning palve- ja prohvetianni poolest. Püha Ksenia on maetud Peterburi Smolenski kalmistule. Tema hauda tähistab 1902. aastal ehitatud kabel. Vene Õigeusu Kirik Välismaal kanoniseeris ta pühakuks 1978. aastal ja Vene Õigeusu Kirik 1988. aastal. Püha õndsa Ksenia mälestuspäev on 6. veebruaril (24. jaanuaril Juliuse kalendri järgi). Teda austatakse paljudel maadel. Tema eestkostet ja abi otsivad kodutud, inimesed, kellel on muresid töö leidmisel ja abielus, abikaasade ja kadumaläinud laste pärast, kaitseks tulekahju vastu. Ikoonidel kujutatakse teda punase seeliku ja rohelise jakiga (või vastupidi), rätikuga peas ja õlgadel, toetumas pahema käega kepile; taustal Jumalaema Smolenski ikooni kirik ja õndsa Ksenia kabel Peterburi Smolenski kalmistul. The Life of Blessed Xenia of St. Petersburg Vaadatud 6.09.2015.  Peterburi Ksenija – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Karakulino rajoon

Karakulino rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb läänes ja lõunas Tatarstaniga ja idas Baškortostaniga. Rajooni idapiiril voolab Kama jõgi. Rajoon jaguneb 12 külaasunduseks (сельское поселение). 2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 5% elanikest udmurdid, 72,6% venelased, 16,9% marid ja 3,7% tatarlased. Q126684906 http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/karakulinskiy/ http://karakulino.udmurt.ru/
Nurlat

Nurlat (tatari Norlat) on linn Venemaa Tatarstani Vabariigis, Nurlati rajooni keskus. Asub Tatarstani lõunaosas, 224 kilomeetrit pealinnast Kaasanist kagus. 1961 sai linnaõigused. 40,7% elanikest on tatarlased, 37,5% venelased ja 19,9% tšuvašid. Q126684906 http://nurlat.net/
Ksenia

Ksenia (kreeka keeles ξενία xenia) on naisenimi. Võimalikud kirjutisviisid Xenia, Xena, Xeniya, Ksenija, Kseniya. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 147. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ksenia 1260 naisel. Ksenia Agarkova Ksenia Joost Ksenia Poska Sõjaprintsess Xena Peterburi Ksenija Oksana Senja Ksenia Statistikaameti andmebaasis. (vaadatud 18. august 2019)
Siuntio vald

"Siuntio" suunab siia. Kirikuküla kohta vaata artiklit Siuntio kirikuküla. Halduskeskus kohta vaata artiklit Siuntio jaamaküla. Siuntio on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Asub umbes 40 km Helsingist lääne pool. Naabervallad on Inkoo vald, Kirkkonummi vald, Lohja linn ja Vihti vald. 66,3% elanikest räägib soome keelt ja 30,4% rootsi keelt. Valla suuremad asulad on Siuntio jaamaküla ja Siuntio kirikuküla, millest jaamaküla on valla halduskeskus. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years Siuntio valla koduleht
Båtsuoj saami keskus

Båtsuoj saami keskus (rootsi keeles Båtsuoj skogssamecenter) asub Arvidsjauri vallas Rootsis. Båtsuoj saami keskus on turismiga tegelev perefirma, mille eesmärgiks on saami kultuuri tutvustamine. Ettevõtte andmetel paiknes selles piirkonnas umbes 300 aastat tagasi elujõuline saamide asustus. Kuid aja jooksul asustus hääbus. Ettevõte otsustas umbes 15 aastat tagasi sinna uuesti asustuse rajada. Allikmaterjalina kasutati olemasolevaid ürikuid ja eesmärgiks võeti kogu asustus nende järgi uuesti üles ehitada. Praeguseks on taastatud nii mõnigi ehitis sellisel kujul, nagu need olid varem. Keskus on jaotatud kaheks piirkonnaks: Põhjapõtrade ala – see on tarandikuga piiratud ala, kus elavad põhjapõdrad ja külastajad saavad neid lähedalt vaadata. Põhjapõdrad on harjunud inimestega ja neid saab üsna lähedalt vaadelda. Küla ala – asub järve ääres. Kõik hooned on üles ehitatud algupärase teabe põhjal, kuid tänapäevastena. Mitte midagi vanadest ehitistest ei olnud säilinud, kui küla hakati taastama. 2008. aastal pälvis keskus Sparbanken Nord kultuuripreemia Põhjapõtrade ala. Põtrade varjualune Varjualuse sisevaade Põtrade söögimold varjualuse küljes Valge, kuid mitte albiino põhjapõder Killustiktee põtrade alal Laudtee põtrade alal Ehitis külaalal Sisevaade. Põrandat katavad oksad Ehitis külaalal Ehitis külaalal Lõkkeplats Veekeetmise anum Veekeetmise anum Ehitis külaalal Sisevaade. Põrand on kaetud põhjapõdra nahkadega Katuse plangud on fikseerimata ja veetõkkeks on kasetoht Lõkkease majas Lõkkest tõusev tahm on tumendanud maja sisemuse ülemise osa Suitsu väljapääsu ava maja laes Atraktiivse iseloomuga väljapanek paatide mudelitest Turistidele mõeldud majutusase Paadisild turistidele mõeldud majutusase juures "Båtsuoj Sami Centre". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuni 2012. Vaadatud 14. augustil 2011. "Båtsuoj årets kulturpristagare!". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2012. Vaadatud 3. augustil 2011. Båtsuoj saami keskuse koduleht
Valik

Valik on protsess, mille käigus subjekt otsustab ühe võimaluse kasuks vähemalt kahe seast. Valikuks nimetatakse ka olukorda, milles tuleb valik teha valiku tulemust. aretus kunstlik valik looduslik valik selektiivsus
Pornaineni vald

Pornainen on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Population growth biggest in nearly 70 years Pornaineni valla koduleht
Nädalategu

Nädalategu (ka: ordinaarne tegu) oli teoorjuse vorm, mille aeg ja maht nädalas olid fikseeritud, vahel poolaastate kaupa. Nädala-rakmetegu, mille raames saadeti mõisa täisjõus mees koos hobuse või härjapaari ja rakendiga, tekkis Eestis teoorjuse levides 16. sajandil. Nädala-jalategu, kus mõisa saadeti naised või noorukid (nn vaimud) kujunes 17.–18. sajandil suvisest abiteost. Enamasti oli nädalategu teoorjuse suurem osa, kuid 18. sajandi lõpust 19. sajandi alguseni oli Liivimaa mõisades sageli abiteol suurem roll. Luunja mõisa vakuraamatu andmeil oli Polla talu nädalategu 2,5 päeva. Aastaringne orjus jagunes kaheks: jüripäevast mihklipäevani hobusega 130 ja jalgsi 53 päeva, mihklipäevast jüripäevani hobusega 29 päeva. Sellele lisandus 24 vooripäeva ja loonusandam. 17. sajandil oli Tartumaal nädalateo maht väiksem kui mujal Liivimaal; samavõrd suurem oli seal abitegu, mis kattis mõisate jooksvaid vajadusi hooajatöödeks. Eesti entsüklopeedia, 7. kd "NÕUK-RAH". Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1994, lk 15 Aili Karindi "Elust mõisnike ajal: 1503-1919" Luunja, 1999, lk 11 Aili Karindi "Elust mõisnike ajal: 1503-1919" Luunja, 1999, lk 12 Enn Tarvel. Nädalategu. - Tuna 2010/2, lk-d 25–29.
Karjalohja vald

Karjalohja oli vald Soomes Uusimaa maakonnas. 2013. aasta alguses liideti see Lohja linnaga. Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019.
Mirjam Mölder-Mikfelt

Mirjam Mölder-Mikfelt (sündinud Rakveres) on eesti maalikunstnik. Seeblum, Ain (16. juuli 2010 19:55). "Fem em art - jõuline reaalsus". Virumaa Teataja. Vaadatud 4. august 2011. Välislingid Koduleht