laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mittebinaarne sooidentiteet

Mittebinaarne (ing. k. non-binary) on sooidentiteet, mis ei vasta sookahesusele ehk mehe ja naise kategooriatest koosnevale kaksikjaotusele. Mittebinaarseteks sooidentiteediteks on näiteks asoolisus, bi- ehk kahesoolisus, vabasoolisus või sookväär (genderqueer). Mittebinaarsed sooidentiteedid kuuluvad transsoolisuse katusmõiste alla. Havai saarte põliselanike ja Tahiti kultuurides on māhū (tõlkes 'keskel') kolmanda soo esindaja. Koloniaalajastu eelses ajaloos olid māhū'd tuntud ravitsejad, kuigi suur osa sellest ajaloost on kristlike misjonäride sekkumise tõttu kadunud. Hindustani poolsaarel tunnustatakse ametlikult inter- ja transsoolisi hijrasid kolmanda sooga, mis ei kuulu mees- ega naissoo alla. Rabiinliku judaismi kirjanduses on ära märgitud kuus sotsiaalse soo kategooriat. Arumetsa, Sara. "Sõnastik. Mittebinaarne sooidentiteet". Feministeerium. Vaadatud 26. august 2023. "LGBT Sõnastik". Eesti LGBT Ühing. Vaadatud 26. augustil 2023. "Uus vaade sugudele läbi teadlaste pilgu". National Geographic Eesti. 26. detsember 2016. Vaadatud 26. augustil 2023. Murray, Stephen O. (2022). Pacific Homosexualities (inglise). Writers Club Press. ISBN 9780595227853. "India recognises transgender people as third gender". The Guardian. 15. aprill 2014. Vaadatud 21. oktoobril 2023. Kukla, Elliot (2006). "Terms for Gender Diversity in Classical Jewish Texts" (PDF). Trans Torah. Vaadatud 21. oktoobril 2023. "Sefaria Source Sheet: More Than Just Male and Female: The Six Genders in Ancient Jewish Thought". www.sefaria.org. Vaadatud 21. oktoobril 2023.
Sejny maakond

Sejny maakond (poola powiat sejneński on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna kirdeosas. Maakonna halduskeskus on Sejny linn. Sejny maakond piirneb põhjas ja idas Leeduga ning kagus väheses ulatuses Valgevenega. Sejny maakond moodustati 1. jaanuaril 1956. 1975. aastal Sejny maakond likvideeriti, kuid loodi uuesti haldusreformi käigus 1. jaanuaril 1999. Poola 2002. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid leedulased 21,2% Sejny maakonna elanikest. Maakonna ainus linn on Sejny. Sejny maakonnas on neli valda: Giby vald Krasnopoli vald Puński vald Sejny vald Historia samorządu Powiat sejneński. Vaadatud 26. augustil 2023 Litwini gov.pl. Vaadatud 26. augustil 2023
Sokółka maakond

Sokółka maakond (poola powiat sokólski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna idaosas. Maakonna halduskeskus on Sokółka linn. Sokółka maakond piirneb idas Valgevenega. Sokółka maakond on moodustatud 1. jaanuaril 1999. Maakonnas on neli linna: Dąbrowa Białostocka, Krynki, Sokółka ja Suchowola. Sokółka maakonnas on 10 valda: Dąbrowa Białostocka vald Janówi vald Korycini vald Krynki vald Kuźnica vald Nowy Dwóri vald Sidra vald Sokółka vald Szudziałowo vald Suchowola vald Powiaty i gminy, sokólski Ciekawe Podlasie. Vaadatud 26. augustil 2023
Laevatõrjerakett

Laevatõrjerakett on juhitav rakett, mis on loodud laevade ja suuremate paatide tabamiseks. Enamik laevatõrjerakette lendab madalal merepinna kohal ja kasutab sihtmärgini jõudmiseks inertsnavigatsioonisüsteemi ja aktiivset radarjuhtimist. Osa laevatõrjerakette leiab sihtmärgi infrapunasensoriga või juhitakse algusest lõpuni raadio teel. Esimesed laevatõrjeraketid konstrueeriti teise maailmasõja ajal Saksamaal ja neid juhiti raadio teel. Toona kandsid laevatõrjerakette ainult lennukid, aga aega mööda lisandus laskeplatvorme. Laevatõrjerakette tulistatakse allveelaevadelt, helikopteritelt, hävituslennukitelt, sõjalaevadelt, maismaasõidukitelt, merepatrull-lennukitelt, pommitajatelt ja rannikukaitsepatareidest. Kergemaid laevatõrjerakette suudavad õlalt lasta ka jalaväelased. Laevatõrjeraketid on laevadele ohtlikud, sest laevade radari- ja soojusjälge ning raadioemissioone on raske varjata. Samuti pole laevad piisavalt manööverdusvõimelised, et raketitabamust vältida. Laevatõrjeraketi võimas lõhkepea tekitab samas märkimisväärset kahju isegi suurtele laevadele. Tabamuse vältimiseks rakendatakse erinevaid passiivseid ja aktiivseid vastumeetmeid. Nende hulka kuuluvad: Elektroonilise sõjapidamise vahendite kasutamine raketi ja laskeplatvormi sensorite segamiseks. Laevatõrjeraketi kahuri või õhutõrjeraketiga alla tulistamine. Peibutiste õhku paiskamine. Vargtehnoloogia kasutamine, vähendamaks laeva radari- ja soojusjälge ning raadioemissioone. Vastumeetmete mõju vähendamiseks kasutavad moodsamat laevatõrjeraketid segamiskindlamaid ja täpsemaid sensoreid ning keerulisemaid ja ettearvamatumaid lennuprofiile. Viimati nimetatu tähendab seda, et rakett läbib enamiku teekonnast sihtmärgini madalal merepinna kohal ja võrdlemisi aeglaselt. Sihtmärgi lähedal suurendab laevatõrjerakett aga kiirust, tõuseb kõrgemale ja hakkab ägedalt manööverdama – see muudab raketi alla tulistamise raskemaks. Bomb, Guided, Fritz X (X-1). National Air and Space Museum. Vaadatud 26. augustil 2023.  Laevatõrjerakett – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Katri Teller

Katri Teller (sündinud 10. novembril 1981) on eesti tele- ja raadiosaatejuht, ettevõtja ning investor. Ta on juhtinud Raadio 2-s saadet "Teller" ning TV3-e saadet "Stuudio". Lisaks teeb ta koos Kristjan Liivamäe'ga podcasti "Rahareede", mille osad ilmuvad (alates 16.12.2022) igal reedel. Podcastis räägitakse ausalt ja avatult majandusest, ettevõtlusest, investeerimisest ning muudel teemadel, mis aitavad kaasa rahalise heaolu saavutamisele. Kõike seda tehakse lihtsas ja arusaadavas keeles. 2024. aastal osales saates "Maskis laulja" Triibulise rollis. 2023 - Aasta Investor "KOKKUVÕTE | „Maskis lauljast" langes välja Triibuline: maski taga peitus armastatud tele- ja raadiosaatejuht!". Kroonika. Vaadatud 24. märtsil 2024.
Andres (Pas-de-Calais)

Andres on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub 13 km Calais'st kagus, teede D244 ja D248 ristumiskoha ümbruses. Andres'i kool ja endine vallamaja Ristija Johannese kirik, pärineb 18. sajandist. Vana tuuleveski torn. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Ardres

Ardres on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Ardres asub raudteed pidi (Pont-d'Ardres'i jaam, mõni km Ardres'ist) u. 16 km kaugusel Calais'st, millega see on ka kanaliga ühendatud (piiratud pöörderuumiga). See on üks kolmest linnast, mis moodustavad Les Trois Pays ehk "Kolm riiki", teised kaks on Guînes ja Licques. Järved Ardres'ist põhja pool Ardes asus aastatel 1346-1558 inglaste valduses oleva Pale of Calais' kõrval ning oli seetõttu oluline kaubandus- ja sõjaväepost. 1520. aastal toimunud Inglismaa Henry VIII ja Prantsusmaa François I vaheline kohtumine, mida tuntakse Kuldkanga väljana, peeti veidi üle piiri Inglise kontrolli all olevas Balinghemis. Linn on olnud oluline kariloomade turg. 1546. aasta juunis sõlmiti seal Ardres'i leping, Henry ja François' vaheline kokkulepe, mis lõpetas 1542.–1546. aasta Inglise-Prantsuse sõja. Ardres'i peamiste turismiobjektide hulka kuuluvad Chapelle des Carmes ja Eglise Notre Dame de Grâce. On ka mõned järved (tekkinud pärast turba eemaldamist), mis pakuvad kalapüügi- ja purjetamisvõimalusi. Jean-Marie Dorsenne (1773–1812), Prantsuse väejuht Revolutsiooni- ja Napoleoni sõdades, sündis Ardres'is Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Madis Mihkels

Madis Mihkels (sündinud 31. mail 2003 Tartus) on Eesti profijalgrattur. Ta lõpetas aastal 2022 Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasiumi. Ta alustas jalgrattatreeninguid aastal 2011 TÜ Akadeemilises Spordiklubis Caspar Austa juhendamisel. Võistelnud järgmistes profimeeskondades: 2022 Tartu2024 Cycling Team 2022 Intermarché–Wanty–Gobert Matériaux (stažöör) 2023– ...... Intermarché–Wanty 2024. aasta Giro d'Italia etappidel oli Mihkels neli korda esikümnes (6., 7., 9. ja 10. koht). 2020 2. koht Eesti meistrivõistlustel temposõidus (juuniorid) 2. koht Eesti meistrivõistlustel grupisõidus (juuniorid) 2021 Eesti meister temposõidus (juuniorid) Eesti meister grupisõidus (juuniorid) 3. koht Maailma meistrivõistlustel grupisõidus (juuniorid) 2022 Tour of Estonia 4. koht üldkokkuvõttes 1. koht noortekokkuvõttes 1. etapp 4. koht Maailma meistrivõistlustel grupisõidus U-23 2023 3. etapp Deutschland Tour 4. koht Euroopa meistrivõistlustel grupisõidus U-23 2024 10. koht Paris–Roubaix 3. koht maanteesõidu Euroopa meistrivõistlused 2. jaanuaril 2023 Madis Mihkelsile sõitis otsa auto ja tabas teda küljepeegliga, tekitades alaselga sügava lõikehaava. "Madis MIHKELS". UCI (Briti inglise). Vaadatud 10. aprillil 2024. ERR (23. mai 2024). "Mihkels lõpetas Itaalia velotuuril neljandat korda esikümnes". ERR. Vaadatud 27. mail 2024. "Eesti tippratturile sõideti Ihastes otsa, autojuht ülbitses ja lahkus. Politsei: juhi ja ratturi ütlused on vastuolulised". Delfi Sport. Vaadatud 10. aprillil 2024. Madis Mihkels – ProCyclingStats
Hedi-Kai Pai

Hedi-Kai Pai (sündinud 7. novembril 1969 Tallinnas) on Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia vokaalpedagoog (laulu- ja hääleseade lektor), muusikastuudiote Viva la Musica (2002-2018) ja Cantabile (2018) looja ja juht. Ta on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli klaveri erialal (1989), Viljandi Kultuurikolledži rütmimuusika erialal (1998), Tallinna Pedagoogikaülikooli kasvatusteaduste erialal (2000) ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias omandanud haridusteaduste magistrikraadi koolimuusika erialal (2008). Ta on avaldanud omaloominguliste lastelaulude kogumikke „Kõik koos me laulame“ I-IV osa (2001, 2006, 2019 ja 2021) ning Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia kirjastuse toimetisena „Laulumängud lastele“ (2018). 2015 aastal pälvis Eesti Kultuurkapitali Helikunsti sihtkapitali "Pedagoogi tunnustuspreemia" ning 2023 aastal "Õppejõudude loometegevuse stipendiumi". Tema käe alt on sirgunud mitmed Eesti tuntud lauljad ja laulupedagoogid: Stefan Airapetjan, Eleryn Tiit, Kerli Kivilaan, Ranele Raudsoo, Maria Gertsjak jpt. Hedi-Kai Pai õpilasi saab laulmas kuulda ETV muusikafilmis "Suvelõpp Viljandis" (2014) https://jupiter.err.ee/1608255903/suvelopp-viljandis. Hedi-Kai Pai peres kasvab neli last.
Zwinger (Dresden)

Zwinger on Dresdeni ülesehitatud linnakeskuses Altstadtis paiknev uhke paleeline arhitektuuriansambel koos muuseumide ja pargialadega. Matthäus Daniel Pöppelmanni projekteeritud ja Balthasar Permoseri skulptuuridega hoonekompleks on tänapäeval üks barokiajastu olulisemaid näiteid Saksamaal. Keskne park on rajatud põhimõtetelt Prantsuse stiilis. Elbe jõe vasakkaldast eraldavad seda väljak Theaterplatz või Semperi ooperiteater, teisel pool silda Wallgrabenbrücke asub teater Staatsschauspiel Dresden. Sümmeetrilisusele rõhuv ansambel rajati keskaegsesse zwingerisse ehk sisemise ja välimise kaitsemüüri vahelisse lagedasse maa-alasse, kuigi kunagine otstarve oli hääbunud ehituse alguseks. Seda ümbritseb põhja- ja läänekaares vallikraavist jäänukina tiik Zwingerteich. Oranžeriiga festivalialast kujundati algset territooriumit eesõuks uuele lossile, mis pidanuks kerkima jõe äärde. August II surma järel lakati vaagimast aateid lossi ehitamisest. Zwinger pühitseti tema poja August III ja Habsburgidest pärinenud hertsoginna Maria Josepha abiellumisel aastal 1719. Saksimaa kuningriigi valitsejad jäid aga edaspidi arendama, kasutama ja eelistama talvepaleena just Zwingerit. Pillnitzi ja Moritzburgi kindlustes veedeti suvesid või käidi jahil. 1855. aastal Sempergalerie'i valmimisega hakati kompleksis koguma museaale. 13.–15. veebruarini 1945 hävines Dresdeni pommitamises laialdaselt kogu sisemine vanalinn (saksa keeles Innere Altstadt), sealhulgas Zwinger. Tänapäeval toimib siiani rekonstrueeritav territoorium kogunisti hoonetega, paviljonide, arkaadgaleriidega, balustraadidega, boskettidega ja aedadega meelelahutusliku ajaveetmise paigana. Korraldatakse oopereid, näituseid, turniire, ja teisi vabaõhuüritusi. Kompleks, kuhu kuuluvad Frauenkirche ja Semperi ooperiteatri hoone, on linna üks kuulsamaid ja külastatumaid ehitismälestisi. Püha Kolmainu katedraal Dresdeni kindlus  Zwinger (Dresden) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Koormislõik

Koormislõik on tugevusõpetuses varda selline piirkond, mille ulatuses mõjuvad sisejõud ühe ja sama seaduspära järgi. Iseloomulik lõige
Limiit-13 väike diesis

Limiit-13 väike diesis (inglise keeles tridecimal minor diesis) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 40 / 39 ehk 43,831 tsenti.
Pilvekomma

Pilvekomma (inglise keeles cloudy) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 16807 / 16384 ehk 44,130 tsenti.
Alumine komma

Alumine komma (inglise keeles supracomma) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 352 / 343 ehk 44,840 tsenti.
Alumine veerandtoon

Alumine veerandtoon (inglise keeles superior quarter-tone, gann, novendecimal fifth tone) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 39 / 38 ehk 44,970 tsenti.
Limiit-37 väiksem veerandtoon

Limiit-37 väiksem veerandtoon (inglise keeles lesser 37-limit quarter tone) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 38 / 37 ehk 46,169 tsenti.
Limiit-37 suurem veerandtoon

Limiit-37 suurem veerandtoon (inglise keeles greater 37-limit quarter tone) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 37 / 36 ehk 47,434 tsenti.
Iseloomulik lõige

Iseloomulik lõige on tugevusõpetuses keha mõtteline lõige, mis ühtib koormislõigu piiriga (rajaga) ning kuhu on rakendatud koondkoormis või kus algab või lõpeb lauskoormis.
Limiit-13 suur diesis

Limiit-13 suur diesis (inglise keeles tridecimal major diesis) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 1053 / 1024 ehk 48,348 tsenti.
Okasseakomma

Okasseakomma (inglise keeles porcupine comma) ehk suurim diesis (inglise keeles maximal diesis) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 250 / 243 ehk 49,166 tsenti. Okasseakomma eristab kaht puhast väikest tervetooni sagedussuhtega 10 /9 ühest puhtast väiksest tertsist sagedussuhtega 6 / 5, st (10/9)2 / (6/5). 1 okasseakomma võrdub ka 1 limiit-7 diesis + 1 ragisma Okasseakomma tempereerimine on vajalik okasseatemperatsioonide hulka kuuluva limiit-5 okasseatemperatsiooni saamiseks. Kui okasseakomma jäetakse tempereerimata, kuid kasutatakse seda iseseisva identiteedina, toimib see kui kroomtemperatsiooni periood, mis on lähendatav 1/24-le oktavile. Seetõttu on näiteks Eliora pakkunud okasseakommale välja ka paralleelse nimetuse "kroomtemeperatsiooni veerandtoon " (chromium quartertone). Porcupine comma. Xenharmonic Wiki
Keega

Keega (inglise keeles keega) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 1029 / 1000 ehk 49,492 tsenti. 1 keega = 1 limiit-7 diesis + 1 Breedi komma
Meshaqah' veerandtoon

Meshaqah' veerandtoon (inglise keeles Meshaqah's 1/4-tone) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 246 / 239 ehk 49,977 tsenti.
12vjo veerandtoon

12vjo veerandtoon ehk veerandtoon (inglise keeles 12edo quarter tone) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 21/24 ehk 50,000 tsenti.
Limiit-17 veerandtoon

Limiit-17 veerandtoon (inglise keeles septendecimal 1/4-tone) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 35 / 34 ehk 50,184 tsenti.
Harrisoni komma

Harrisoni komma (inglise keeles Harrison's comma) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 59049 / 57344 ehk 50,724 tsenti. 1 Harrisoni komma = 1 limiit-7 diesis + 1 skisma
Negri komma

Negri komma (inglise keeles Negri comma, double augmentation diesis) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 16875 / 16384 ehk 51,120 tsenti.
Les Attaques

Les Attaques on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Suur põllumajandus- ja kergetööstusküla asub 6 km Calais'st kagus, teede N43 ja D248 ristumiskoha ümbruses. Valda läbivad nii Autoroute A26 kui ka Calais'-St. Omeri kanal. Les Attaques'i kirik St. Pierre'i kirik, pärineb 19. sajandist. 19. sajandi Brûlé loss. Kaputsiinlaste kloostri jäänused. Haruldane neljasuunaline sild Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Kuuse-käbikõrges

Kuuse-käbikõrges (Strobilurus esculentus) on Physalacriaceae sugukonda kuuluv liik seeni. Kuuse-käbikõrges andmebaasis eElurikkus.
Männi-käbikõrges

Männi-käbikõrges (Strobilurus stephanocystis) on Physalacriaceae sugukonda kuuluv liik seeni. Männi-käbikõrges andmebaasis eElurikkus.
Audruicq

Audruicq on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub 18 km Calais'st kagus, teede D224 ja D309 ristumiskoha ümbruses. Audruicqi vallamaja Flandria krahv Balduin II nimetas selle 1175. aastal linnaks, ehitades linnuse uuesti üles ja muutes ümbritsevad sood haritavaks maaks. Pärast pidevat võimumuutust 13. ja 17. sajandi vahel sai Audruicqist pärast Nijmegeni rahu 1678. aastal lõpuks Prantsusmaa linn. 18. sajandi St. Martini kirik. 18. sajandi loss. Gilbert Brazy: sündis Audruicqis 15. veebruaris 1902. Piloot jäi kadunuks, lennates 1928. aastal koos Roald Amundseniga Arktikas lennukil "Latham 47". Hawkhurst, Kent, Inglismaa, 1998. aastast. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Autingues

Autingues on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub 16 km Calais'st kagus, teede D225 ja D227 ristumiskoha ümbruses. Autingues'i vallamaja 18. sajandi St. Louis' kirik. 18. sajandi loss. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Augustówi maakond

Augustówi maakond (poola powiat augustowski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonnas. Maakonna halduskeskus on Augustówi linn. Augustówi maakond piirneb idas Valgevenega. Augustówi maakond on moodustatud 1999. aastal. Maakonna pindalast 47% katavad metsad, ligi 41,5% põllumaad ja umbes 3,5% järved ning jõed. Maakonnas on kaks linna: Augustów ja Lipsk. Augustówi maakonnas on kuus valda: Augustówi vald Bargłów Kościelny vald Lipski vald Nowinka vald Płaska vald Sztabini vald Powiat Augustowski Wrota Podlasia. Vaadatud 27. augustil 2023
Grajewo maakond

Grajewo maakond (poola powiat grajewski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonnas. Maakonna halduskeskus on Grajewo linn. Grajewo maakond on moodustatud 1999. aastal. Maakonnas on kolm linna: Grajewo, Rajgród ja Szczuczyn. Grajewo maakonnas on viis valda: Grajewo vald Radziłówi vald Rajgródi vald Szczuczyni vald Wąsoszi vald Powiat grajewski - Informacje Infopolska. Vaadatud 27. augustil 2023
Zambrówi maakond

Zambrówi maakond (poola powiat zambrowski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonnas. Maakonna halduskeskus on Zambrówi linn. Zambrówi maakond moodustati 1954. aastal. Zambrówi maakond kaotati 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal. Maakonna ainus linn on Zambrów. Zambrówi maakonnas on neli valda: Kołaki Kościelne vald Rutki vald Szumowo vald Zambrówi vald Powiat zambrowski - Informacje Infopolska
Belomorkanal

Belomorkanal (vene Беломорканал) on nõukogude ja vene paberossimark. Nimi "Belomorkanal" on saadud Valge mere – Läänemere kanali (vene keeles Беломоро-Балтийский канал) lühendatud nimest. Eesti kõnekeeles on seda kutsutud bellamoriks. Belomorkanal oli Nõukogude Liidus levinuim pabeross.[viide?] Valge mere – Läänemere kanal
Wysokie Mazowieckie maakond

Wysokie Mazowieckie maakond (poola powiat wysokomazowiecki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna edelaosas. Maakonna halduskeskus on Wysokie Mazowieckie linn. Praegune Wysokie Mazowieckie maakond on moodustatud 1. jaanuaril 1999. Maakonnas on neli linna: Ciechanowiec, Czyżew, Szepietowo ja Wysokie Mazowieckie. Wysokie Mazowieckie maakonnas on üheksa valda: Ciechanowieci vald Czyżewi vald Klukowo vald Kobylin-Borzymy vald Kulesze Kościelne vald Nowe Piekuty vald Sokoły vald Szepietowo vald Wysokie Mazowieckie vald Powiat Wysokomazowiecki Wrota Podlasia
Kolno maakond

Kolno maakond (poola powiat kolneński) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna lääneosas. Maakonna halduskeskus on Kolno linn. Kolno maakond moodustati 19. sajandil, kuid likvideeriti 1919. aastal. Kolno maakond likvideeriti 1932. aastal, kuid taastati 1948. aastal. 1975. aastal kaotati maakond, kuid loodi uuesti 1999. aastal. Maakonnas on kaks linna: Kolno ja Stawiski. Kolno maakonnas on viis valda: Grabowo vald Kolno vald Mały Płocki vald Stawiski vald Turośli vald Powiat Kolneński e-podlasie. Vaadatud 27. augustil 2023
Bainghen

Bainghen on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub u. 23 km Boulogne-sur-Merist idas, teede D206 ja D206e ristumiskoha ümbruses. Baingheni kirik Feodaallossi varemed. St. Martini kirik, pärineb 18. sajandist. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Balinghem

Balinghem on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub 16 km Calais'st kagus, tee D228 ääres. Balinghemi vallamaja ja kool 16. sajandi Nativité-de-Notre-Dame'i kirik. Varemed lossist, kus Henry VIII ja François I 1520. aastal kohtusid, Kuldkanga väljal. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Bonningues-lès-Calais

Bonningues-lès-Calais on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub umbes 10 km Calais'st edelas, tee D243 ääres Autoroute A16 liiklussõlme 39 juures. Bonningues-lès-Calais' kirik St. Pierre'i kirik, pärineb 12. sajandist. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Bouquehault

Bouquehault on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub 16 km Calais'st lõunas, tee D248 ääres. Bouquehault' vallamaja St. Omeri kirik, pärineb 16. sajandist. 19. sajandi Dippendali loss. Vana lossi jäänused. Varemes tuuleveski, ehitatud 1868. aastal. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Boursin

Boursin on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub 19 km Calais'st lõunas, tee D251 ääres. Boursini vallamaja St. Lamberti kirik, pärineb 19. sajandist. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Brêmes

Brêmes on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub 16 km Calais'st lõunas, tee D213 ääres. Küla ümbritseb vesi, sealhulgas Brêmes'i järv. Brêmes'i kirik St. Martini kirik, pärineb 19. sajandi lõpust. Vesiveski varemed. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Victor Kiplangat

Victor Kiplangat (sündinud 10. novembril 1999) on Uganda pikamaajooksja. 2020. aastal saavutas ta poolmaratoni maailmameistrivõistlustel Poolas Gdynias 16. koha ajaga 1:00.29. 2021. aastal võitis ta İstanbuli maratoni ajaga 2:10.18. 2022. aastal võitis ta Rahvaste Ühenduse mängudel maratonijooksus kuldmedali tulemusega 2:10.55. 2023. aastal tuli Kiplangat maratonijooksus maailmameistriks ajaga 2:08.53. Kiplangati isiklik rekord poolmaratonis on 59:26, mis on püstitatud 29. novembril 2020 New Delhis, ja maratonijooksus 2:05.09, mis on joostud 24. aprillil 2022 Hamburgis. Ta on võistelnud ka mägijooksus ja krossijooksus. 2017. aastal tuli ta Itaalias Premanas mägijooksus maailmameistriks ja 2018. aastal Andorras Canillos võitis ta kahe kaasmaalase järel pronksmedali. Samal aastal saavutas ta krossijooksu maailmameistrivõistlustel juunioride võistlustes 19. koha. Victor Kiplangat Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)