laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Thörl

Thörl on turulinn (Marktgemeinde) Hochschwabi jalamil Austrias Steiermargi liidumaal Bruck-Mürzzuschlagi ringkonnas. Thörli linnaosad on Etmißl, Fölz, Hinterberg, Lonschitz, Oisching, Palbersdorf, St. Ilgen ja Thörl. 1. jaanuaril 2015 liideti Thörliga varem iseseisvad Sankt Ilgeni ja Etmißli vallad. Juba 1955. aastal oli vallaga liidetud Fölz bei Thörli vald. Ljubečna, Sloveenia Mariazeller Straße on kõige olulisem maanteeühendus Kapfenbergi ja Mariazelli vahel, mis on populaarseim palverännukoht Austrias. Edasi viib see Alam-Austria liidumaa pealinna Sankt Pöltenisse. 1893. aastal avati Thörlerbahn, 760 mm rööpmelaiusega kitsarööpmeline raudtee, mis ühendas piirkonda Kapfenbergi ja Österreichische Südbahniga (Lõunaraudtee). Eelkõige sai sellest kasu kohalik rauatööstus. Ühendus Austria Lääneraudteega oli kavandatud, kuid seda ei tehtud kunagi. 1959. aastal reisiliiklus lõpetati. 1991. aastal tegi Verein Thörlerbahn (Thörlerbahni ühing) aga nostalgilise rongiga proovisõidu. Kui aga pangakrahh kohaliku rauatööstuse pankrotti viis, kaotas raudtee operaator Steiermärkische Landesbahnen oma suurima (ja tegelikult ainsa) kaubaveo kliendi. Selle tagajärjel tuli rada sulgeda. 2003. ja 2004. aastal lammutati raudtee ja asemele ehitati jalgrattatee. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Hovanštšina

See artikkel räägib ajaloolisest sündmusest 17. sajandi Venemaal. Ooperi kohta vaata artiklit Hovanštšina (ooper). Hovanštšina oli 1682. aastal Moskvas toimunud streletside ja soldatite ülestõus, mida juhtis Streletsiprikaasi ülem Ivan Hovanski (surnud 1682). http://entsyklopeedia.ee/artikkel/hovan%C5%A1t%C5%A1ina1
Micis

Micis (ka Miči või Vanagi) on küla (mazciems) Lätis Sigulda piirkonna Lēdurga vallas. Micis asub valla lõunaosas, Aģe järve edelakaldal. Micises asub Vanagi bussipeatus. Pandase vaher ja saar ümbermõõduga 3,74 ning kõrgusega 27,4 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2013 oli külas 57 elanikku. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Dmõtrivka (Izjumi rajoon)

Dmõtrivka (ukraina keeles Дмитрівка) on küla Ukrainas Harkivi oblastis Izjumi rajoonis. Elanike arv oli 2001. aasta seisuga 69.
Nisukollane

Nisukollane on kergelt murtud keskmine kollane värvitoon, sarnane küpse nisu värvusega. Värvus on karakterilt soe ja särav, seostub loomulikkus, tervislikkuse, maaeluga. Värvinimetust kasutatakse muuhulgas juuksevärvuse kirjeldamiseks. Nisupõld Nisuterad Triticum durum Triticum spelta Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab nisukollase (blé) vasteks küpskollaste toonide vahemiku                         , värvus blé mur on tumekollane      . ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvisõnaraamatu "Color: Universal Language and Dictionary of Names" järgi on nisukollase (Wheat, Golden Wheat) vasteiks keskmine oranžkollane     , kahvatu oranžkollane     , kahvatukollane      ja keskmine kollane     , heleda nisukollase (Light Wheat) vasteks helekollane      . Pantone värvikaardi toon 13-1016 Wheat on hele pruunikas beež      , toon 14-1038 New Wheat ligikaudu hele pruunikas ookerkollane      . RAL Design värvivaliku toon 075 80 20 Hellweizengelb on ligikaudu beež      . Veebivärv Wheat on hele kuni kahvatu oranžikas beež      . Õlgkollane Maisikollane "Blé. - pourpre.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuli 2022. Vaadatud 4. augustil 2022. "Blé mûr. - pourpre.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuli 2022. Vaadatud 4. augustil 2022. https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/nisukollane/1[alaline kõdulink] Blé. - pourpre.com https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=nisukollane&F=M https://archive.org/details/coloruniversalla00kell/page/50/mode/2up?q=wheat "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. mai 2022. Vaadatud 4. augustil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. august 2022. Vaadatud 4. augustil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.ralcolorchart.com/ral-design/ral-075-80-20 https://htmlcolorcodes.com/colors/wheat/
Andrei Spînu

Andrei Spînu (sündinud 10. juunil 1986 Ratușes Telenești rajoonis) on Moldova poliitik, ta on erakonna Tegevus ja Solidaarsus liige. Ta on lõpetanud Moldova Majandushariduse Akadeemia. Ta on 6. augustist 2021 Moldova taristu- ja regionaalarenguminister (ning ühtlasi Moldova asepeaminister).
Karjala rahvuslipp

Karjala rahvuslipp on Ida-Karjala ajalooline riigilipp ja karjalaste rahvuslik lipp. Lipp kasutab Skandinaavia risti. Rohelisel taustal (mis sümboliseerib Karjala metsi) on punase raamiga must rist (punane ja must on Karjala rahvusvärvid). Praeguse rahvuslipu lõi Akseli Gallen-Kallela 25. mail 1920 Karjala Vabariigi jaoks. Hoolimata karjalaste iseseisvuspüüete summutamisest jäi lipp väljaspool Nõukogude Liitu karjalaste kasutusse rahvuslipuna ning on kasutusel tänapäevalgi. Esimese Karjala rahvuslipu kujundas 21. juunil 1918 Soome kunstnik Jonas Heiska ning see heisati Valge mere Karjala keskuses Uhtuas esmakordselt sama aasta 12. juulil. Tegemist oli tumesinise lipuga, kus seitse hõbedast tähte lipu üleval vasakul nurgas moodustasid Suure Karu tähtkuju. Praegune Karjala rahvuslipp (ja vapp) loodi 1920. aastal Karjala Vabariigile. Lipu autor oli Akseli Gallen-Kallela. Karjala võimud kasutasid rahvuslippu, kuni nad pidid 1920. aastal Karjalast Soome pagema ning kasutasid seejärel lippu edasi Soomes eksiilis kuni vabariigi lõpuni 1922. aastal. Sellegipoolest kasutasid karjalased väljaspool Nõukogude Liitu lippu edasi karjalaste rahvuslipuna. Ka soomlased kasutasid Karjala lippu jätkusõja ajal okupeeritud Ida-Karjalas. Uuesti leidis rahvuslipp laiemat kasutust pärast Nõukogude Liidu lagunemist. 1992. aasta novembris võttis Karjala soome-ugri rahvaste kongress vastu otsuse, et Karjala rahvuslipp võiks sobida Venemaa Föderatsiooni kuuluva Karjala Vabariigi lipuks. Karjala Vabariigi riiginõukogu ei järginud kongressi nõu, sest see ei kajastavat piisavalt nõukogude korra ajal toimunud muudatusi ning drastilist rahvusliku koosseisu muutumist. Selle asemel kuulutati Karjala Vabariigi lipuks puna-sini-roheline trikoloor, mis oli inspireeritud Karjala-Soome NSV lipu värvidest. Ka tänapäeval proovivad kohalikud Karjala võimud piirata või koguni keelata rahvuslipu avalikku kasutust. Ida-Karjala vapp Karjala Vabariigi lipp Rein Sikk (08.01.2020). "Jaak Prozes: „Kindlasti võiks soome-ugrilaste ühislipul olla suurem roll!"". Maaleht. "The Flags of Karelia". heninen.net. Vaadatud 27.10.2022. Aleksandr Paskov (1994). Karjalan vaakunat ja liput. Petroskoi: КАРЭКО. "Wäliskülalised jutustavad". Vaba Maa: Pärnu väljaanne. 19.07.1932.
Sõjalise erioperatsiooni läbiviimisest

"Sõjalise erioperatsiooni läbiviimisest" (vene keeles "О проведении специальной военной операции") oli Venemaa presidendi Vladimir Putini 2022. aasta 24. veebruari hommikul kell 05.30 Moskva aja järgi Venemaa kodanikele ning Ukraina ja Venemaa relvajõudude isikkoosseisule edastatud telepöördumine, mis eelnes Venemaa relvastatud sissetungile Ukrainasse. Kõne peamine eesmärk oli valmistada ette avalikku arvamust ja selgitada Venemaa juhtkonna otsuse põhjuseid ja motiive. Presidendi kõne faktilist täpsust ja ideoloogilist rõhuasetust kritiseeriti laialdaselt. Üheks sissetungi põhjenduseks kasutas Vladimir Putin Ukraina ebatõest kujutamist neonatsistliku genotsiidiriigina.
Reigi kalmistu

Reigi kalmistu (ka Reigi kirikuaed) on ajalooline kalmistu Reigi kihelkonnas Hiiumaa saarel Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pihla külas Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas. Kalmistu pindala on 3,24 ha. Ta on ümbritsetud kuni 1,4 m kõrguse maakivimüüriga ning tema idaküljel asuvad kaks väravat. Kalmistu vanemas osas esinevad hauatähistena ka põllukivid, mille on sisse raiutud ristimärk, peremärk või aastaarv. Kalmistul asub Reigi Jeesuse kirik, mida kasutab EELK Reigi Jeesuse kogudus. Reigi kirikuaia asutamise täpset aeg ei ole teada. Reigi kirik ehitati 1802. aastal varem rajatud puukirikust umbes 50 meetrit ida poole. Kirik ehitati Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternbergi (1744–1811) poja Gustav Dietrich Otto von Ungern-Sternbergi (1773–1799, sooritas enesetapu) mälestuseks, kes maeti ka esimesena uue kiriku juurde. Reigi kirikuaed (ajaloomälestis) ja Reigi kirik (ehitismälestis) on kultuurimälestised. Reigi kirikuaed. Kultuurimälestiste register. Vaadatud 05.08.2022. Reigi kirik. Kultuurimälestiste register. Vaadatud 05.08.2022. Reigi kirik ja surnuaed. Foto 1968. Eesti Rahva Muuseum. Hiiumaa valla kalmistute koduleht Reigi kalmistu sai uued koopiaväravad. Nädalalõpp (ajalehtede Hiiu Leht ja Meie Maa lisa) nr. 3, 17. jaanuar 2014. DIGAR. Reigi kirikuaia kultuurimälestiseks tunnistamine.
Kirikmäe (perekonnanimi)

Kirikmäe on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kirikmäe 37 inimesel: 14 mehel ja 23 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kirikmäe meeste puhul 9016. kohal ja naiste puhul 5778. kohal. Perekonnanime Kirikmäe kandja on keskmiselt 44 aasta vanune. Nimi oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 1,69 inimest. Nimede eestistamise käigus võeti 1935., 1937., 1939. ja 1940. aastal Kirikmäe uueks nimeks kuuel korral, kui Virumaal Lüganusel, Jõhvis ja Püssis loobuti nimedest Kirikmar (viiel juhul) ja Sibleka. Henno Kirikmäe, eesti õpetaja ja koolijuht (1921–2014) Jaanus Kirikmäe, Eesti diplomaat (1965–) Kaido Kirikmäe, eesti eksperimentaalmuusika helilooja (1973–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 05.08.2022) Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kirikmäe. Kirikmäe statistikaameti andmebaasis
Kõrgessaare–Hüti–Puski tee

Kõrgessaare–Hüti–Puski tee on Transpordiameti hallatav kõrvalmaantee Hiiumaal teeregistri numbriga 12115. Tee algus on Kõrgessaare alevikus, ta läbib Otste, Lauka, Isabella, Heiste, Hüti, Kiivera ja Puski küla ning ulatub Reigi-Nõmme külani. Kõrvalmaantee kogupikkus on 16,466 km, laiuseks on 6–7m. Mustkate on teele ehitatud Kõrgessaare alevikust alates kuni Heiste küla läbiva teelõiguni ca 8,5km pikkuselt. Regulaarne ühistransport (liinibuss) toimib maanteel Kõrgessaare aleviku ja Lauka küla vahel, bussid peatuvad Särglepa ja Lauka peatustes. Laukalt edasi järgmiste peatusteni regulaarset bussiliiklust ei toimu. Kõrgessaare ja Hüti küla vaheline teelõik on suures osas algupärane ja kulgeb 10,5 km pikkuselt Eesti Vabariigi (1918–1940) aegsete kinnistute piiride vahel õgvendamata trassina. Hüti ja Puski vaheline kruusatee lõik (pikkus 6 km) on põhjalikumalt välja ehitatud Nõukogude okupatsiooni alguses sõjaväe tellimusel ja on tänapäevase mõõduka liiklustiheduse juures sobivalt lai ja laugete kurvidega. Kõrgessaare–Hüti–Puski teel on üks sild (nr. 1101), Kõrgessaarest 6.264 km kaugusel. See asub Isabella külas Lilbi peatuse lähedal ning kulgeb üle Armioja. Sild on ehitatud 1959. aastal omaaegse tüüplahendusena, sildeava pikkus on 5,9 m. Kiivera külas asub tee lähedal muidu tasasel reljeefil suhteliselt järskude nõlvadega korrapärase kujuga kuni 9 m kõrgune küngas. Teelisele pakub vahelduseks silmarõõmu Lilbi külatee ristmikule rajatud humoorikate tegelastega ehitis "Rõõm kohtuda!". "Teeregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. aprill 2021. Vaadatud 5. augustil 2022. Geoportaal Google Maps. Vaade maastikule Vaade ehitisele Armioja. Keskkonnaagentuur.
Markus Grek

Markus Grek (vn Грек 'kreeklane') oli Veneetsiast pärit ehitusmeister, kes töötas 16. sajandi algul Ivan III kutsel Jaanilinnas. Ta projekteeris ja ehitas Jaanilinna Jumalaema Uinumise kiriku, mille kohalikust arhitektuurikoolkonnast erinevat, Bütsantsi-pärast kuju on seletatud ehitusmeistri Veneetsia päritoluga. Пять крепостей Ленинградской области. - Редакция «Горбилет», 23.08.2020
Yorke'i poolsaar

Yorke'i poolsaar on poolsaar Austraalias. Poolsaar asub Lõuna-Austraalia osariigis ning paikneb osariigi pealinnast Adelaide'ist läänes ja loodes. Poolsaar piirneb läänes Spenceri lahega ning idas St Vincenti lahega. Poolsaarest lõunas asub Känguru saar, mida eraldab poolsaarest Investigatori väin. Poolsaare suurim linn on Kadina. "Investigator Strait Shipwreck Trail". SA Department of Environment and Water. Vaadatud 5. augustil 2022. "Kadina". Yorke Peninsula. Vaadatud 5. augustil 2022.
Spenceri laht

Spenceri laht (Spencer Gulf) on laht Austraalia lõunarannikul. Laht asub Lõuna-Austraalia osariigis ning avaneb Suur Austraalia lahte. Spenceri laht piirneb läänes Eyre'i poolsaarega ja idas Yorke'i poolsaarega. Laht on suudmes 77 km lai ja 320 km pikk (suudmest Port Augustani). Lahe ääres asuvad mitmed linnad ja kaitsealad. Esimene teadaolev lahe uurimine toimus veebruaris 1802, kui lahte saabus uurima Briti maadeuurija Matthew Flinders. Flinders nimetas lahe Briti poliitiku ja hilisema siseministri George Spenceri järgi. "Spencer Gulf". World Atlas. Vaadatud 6. augustil 2022.
Matthew Flinders

Matthew Flinders (16. märts 1774 – 19. juuli 1814) oli Briti mereväelane ja kartograaf. Flinders juhtis esimest ekspeditsiooni, mis Uus-Hollandi (tänapäeva Austraalia) rannikualasid kaardistades tegi tiiru ümber mandri ja pakkus esimesena välja, et mandri võiks nimetada Austraaliaks. Flinders osales aastatel 1791–1803 mitmetel ekspeditsioonidel, millest tuntumad on seilamine ümber Austraalia ja 1798–1799 toimunud ekspeditsioon, millega Flinders ja George Bass tõestasid, et Tansaania on saar. 1803. aastal Austraaliast naasmisel arreteeris Mauritiuse prantslasest kuberner Flindersi. Sel ajal olid Suurbritannia ja Prantsusmaa omavahel sõjas ning Flinders oli ekslikult arvanud, et teadustöö tegemine tagab talle ohutu läbipääsu. Flinders viibis vangistuses enam kui kuus aastat ning vangistuse ajal pani ta kirja oma uurimisretkede kirjeldused ning põhjused, miks tema uuritud manner tuleks nimetada Austraaliaks. Flinders naasis Suurbritanniasse 1810. aastal, kuid vangistus oli ta tervist mõjutanud ning 1814. aastal Flinders suri. Tema haua asukoht oli 19. sajandi keskpaigaks unustatud ning see taasavastati 2019. aastal. Tema järgi on nimetatud Flindersi Ülikool Adelaide'is "Flinders, Matthew". Australian Dictionary of Biography. Vaadatud 6. augustil 2022. "Grave of explorer Matthew Flinders unearthed near London station". The Guardian. Vaadatud 6. augustil 2022.
Kirsimägi

Kirsimägi on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kirsimägi 71 inimesel: 35 mehel ja 36 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kirsimägi meeste puhul 3222. kohal ja naiste puhul 3466. kohal. Kirsimägi oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 15–19 aastat, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,27. Nimi oli kõige sagedasem Valga maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 1,80 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Virumaal Kadrina kihelkonnas Vatku mõisavallas talupojale nimeks Kirssimäggi. Nimede eestistamise käigus võeti 1935.–1939. aastal Kirsimägi uueks nimeks 22 korral, kui loobuti nimedest Kirschberg kuuel juhul, Kirsberg ja Tõnisson kolmel ning Kirschenberg kahel juhul, samuti nimedest Anderson, Kirscenberg, Ivani, Plomberg, Prukk, Ritson, Ühtid ja Vaene. Aksel Kirsimägi, eesti advokaat (1898–1969) August Kirsimägi, eesti kirjanik (1905–1933) Endel Kirsimägi, eesti arst (1900–1988) Endel Kirsimägi, eesti rahvusest NSV Liidu sõjaväelane, polkovnik (1934–2001) Konstantin Kirsimägi, eesti riigiametnik (1902–1941) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 06.08.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kirsimägi. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kirsimägi. Kirsimägi statistikaameti andmebaasis
Knīderi

Knīderi (ka Knīderu pusmuiža ehk Knīderi karjamõis) on küla (mazciems) Lätis Sigulda piirkonna Lēdurga vallas. Knīderi asub valla kirdeosas Jugla jõe kaldal. Aastal 2013 oli külas 5 elanikku. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Zvaigznes

Zvaigznes on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Sigulda piirkonna Lēdurga vallas. Zvaigznes asub valla kirdeosas. Seal asub Lapsase bussipeatus. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Juglas

Juglas on küla (mazciems) Lätis Sigulda piirkonna Lēdurga vallas. Juglas asub valla idaosas Jugla jõe kaldal. Külla jääb Juglase bussipeatus. Külas asuv paljude rahvajuttude tegevuspaik Vasiļase mägi on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Vecapiņi pärn ja Kupčase pajud on looduskaitse all. Aastal 2013 oli külas 26 elanikku. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Murjāņi (Krimulda vald)

Murjāņi on küla (mazciems) Lätis Sigulda piirkonna Krimulda vallas. Asub Koiva jõe ääres. Loja jõgi eraldab seda Sēja valda jäävast samanimelisest külast. Külas asub Imants Ziedonise muuseum. Asula jääb valla keskusest Raganast 6,5, piirkonna keskusest Siguldast 17 ja Riiast 42 kilomeetri kaugusele. Murjāņi jääb Gauja rahvusparki. Aastal 2018 oli külas 18 elanikku. Aastal 2021 oli elanikke 11. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Turaidas skola

Turaidas skola (ka Turaidas pamatskola, tõlkes Turaida kool või Turaida põhikool) on küla (mazciems) Lätis Sigulda piirkonna Krimulda vallas. Külla jääb Turaidas skola bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda. Turaidas skola jääb Gauja rahvusparki. Aastal 2006 oli külas 32 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Äripäeva Raadio

Äripäeva Raadio on meediakontserni AS Äripäevale kuuluv Eesti raadiojaam. Tallinn 92,4 MHz & DAB+ Tartu 97,7 MHz Pärnu 91,9 MHz Ida-Virumaa 94,6 MHz Haapsalu 96,0 MHz Kuressaare 101,7 MHz Kesk-Eesti 104,3 MHz & DAB+ Rakvere DAB+ Rapla 101,8 MHz Lõuna -Eesti DAB+ Eesti raadiojaamade loend Koduleht
Brasla (Krimulda vald)

Brasla on küla (mazciems) Lätis Sigulda piirkonna Krimulda vallas. Asub Brasla jõe ääres. See eraldab seda Straupe valda jäävast samanimelisest külast. Brasla jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Külla jääb Brasla bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda. Aastal 2006 oli külas 19 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Langus

Langus ehk jõe langus on jõe lähte ja suudme absoluutse kõrguse vahe meetrites. Jõe langus sõltub pinnamoest – mäestikes on jõe langus suur ja tasandikujõgedel väike. Lang Hang, T., Loopmann, A. (1995). Jõed. – Eesti. Loodus. Tallinn, 292–302
Tragöß-Sankt Katharein

Tragöß-Sankt Katharein on 2015. aastast uus vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Bruck-Mürzzuschlagi ringkonnas, kui ühendati endised iseseisvad vallad Tragöß ja Sankt Katharein an der Laming. Valla territoorium jaguneb järgmisteks osadeks: Hüttengraben Oberdorf Oberort Obertal Pichl-Großdorf Rastal Sankt Katharein an der Laming Tal Unterort Untertal Valla põhjaosas domineerib Hochschwabgruppe platoo. Siin asub kuulsa Sonnschienalmi (koos sarnase nimega Schutzhüttega) lähedal Frauenmauerhöhle kuristik ja Sackwiesensee järv. Järgmised tuntud tipud kõrguvad valla territooriumil: Ebenstein (2123 m) Hochturm (Trenchtling) (2081 m) Griesmauerkogel (2034 m) TAC-Spitze (2019 m) Brandstein (2003 m) Meßnerin (1835 m) Pribitz (1579 m) Antoniuskapelle Oberortis 1518. ja 1524. aastast pärinev hilisgooti stiilis hoone ehitati romaani karnevali vundamendile. 17. sajandi lõpus pikendati kabelit ikkega Kirchhofmaueri suunas. Pfarrkirche St. Magdalena, samuti Pfarrhof Oberortis Endine kindluskirik, ümbritsetud osaliselt hiliskeskaegsete müüridega. Kiivriga kolmekorruseline torn, hilisgooti stiilis torn pärineb aastast 1923. Pfarrkirche hl. Katharina St. Katharein an der Lamingis Kihelkonnakiriku põhiosa on hilisgooti hoone 16. sajandi algusest. Barokiajal püstitati gooti stiilis läänetornile sibulkatus. Barokne peaaltar pärineb umbes 1700. aastast. Filialkirche Pichlis Varagooti kirik, mida laiendati 17. sajandil. Endised võllapuud Galgenwaldis Pichl-Großdorfi ja Oberort-Tragößi vahel. Loodusmälestised: Grüner See Oberortis Marienklamm Oberortis Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Turnau

Turnau on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Bruck-Mürzzuschlagi ringkonnas. See asub Hochschwabi jalamil. Turnau osad on Turnau, Göriach, Seewiesen, Stübming ja Thal. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
Putniņi

Putniņi (ka Ķizbele) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Sigulda piirkonna Krimulda vallas. Külla jääb Putniņi bussipeatus. Putniņi jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on saar ümbermõõduga 4 ja kõrgusega 26,8 meetrit, ning vaher ümbermõõduga 4,16 ja kõrgusega 13,8 meetrit. Seal asub muinsuskaitse alune Krimulda kirik. Kaitse all on ka Kubesele muinaslinnus ja legendidega seotud Kaupo mägi. Aastal 2006 oli külas 41 elanikku. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts Vietvārdu datubāze
Deutschlandsbergi ringkond

Deutschlandsbergi ringkond on ringkond Austrias Steiermargi liidumaal. See koosneb järgmistest valdadest: Bad Schwanberg Deutschlandsberg Eibiswald Frauental an der Laßnitz Groß Sankt Florian Lannach Pölfing-Brunn Preding Sankt Josef (Weststeiermark) Sankt Martin im Sulmtal Sankt Peter im Sulmtal Sankt Stefan ob Stainz Stainz Wettmannstätten Wies
Aleksander Podrätšik

Aleksander Podrätšik (3. veebruar 1888 Konguta vald Tartu kreis Liivimaa kubermang – 8. veebruar 1921 Pärnu), ka Aleksander Podrätshik, oli eesti õpetaja, ajaloolane ja poliitik. Aleksander Podrätšik omandas keskhariduse Riia vaimulikus seminaris, mille lõpetas 1910. aastal preestri kandidaadina. Samal aastal astus Varssavi ülikooli, kuid heideti peatselt sealt välja poliitiliste vaadete tõttu. Oli seejärel lühikest aega ametis Riias Peeter-Pauli kiriku köstrina ning koduõpetajana Venemaal. Romanovite amnestia järel astus uuesti Varssavi ülikooli, Esimese maailmasõja ajal õppis Tartu Ülikoolis, mille 1918. aastal lõpetas ajaloolasena. Enne esimest maailmasõda oli lühemat aega Pärnus Jochmanni algkoolis õpetajaks ja Pärnu Eesti Kooliseltsi ühisreaalgümnaasiumi ajalooõpetaja. Aleksander Podrätšik oli Pärnu linnavolinik ja aastatel 1917–1919 Eestimaa autonoomset kubermangu juhtinud Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liikmeks maatameeste nimekirjast koos Rudolf Jaska, Hans Kruusi ja Hugo Reimaniga. Ta osales kogu assamblee tegevuses 14. juulist 1917 kuni 23. aprillini 1919. Aleksander Podrätšik suri 8. veebruaril 1921 Pärnus ning on maetud Pärnu Vanale (vene) kalmistule. Jaan Toomla, Valitud ja Valitsenud: Eesti parlamentaarsete ja muude esinduskogude ning valitsuste isikkoosseis aastail 1917–1999 (National Library of Estonia, 1999), pp. 24, 356.
Kirt

Kirt on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kirt 136 inimesel: 65 mehel ja 71 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kirt meeste puhul 1475. kohal ja naiste puhul 1483. kohal. Kirt oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 75–79 aastat, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,80. Nimi oli kõige sagedasem Valga maakonnas, kus seda kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 7,56 inimest. Nimede eestistamise käigus loobuti nimest Kirt 3 korral, kui uueks nimeks võeti 1935. aastal Koitmets, 1938. aastal Maidla ja 1940. aastal Kivilaht. Arno Kirt, eesti majandusteadlane (1939–2016) Boris Kirt, eesti insener ja majandustegelane (1942–) Karl Kirt, eesti noorsooaktivist (1993–) Magnus Kirt, eesti odaviskaja (1990–) Peeter Kirt, eesti kelgutamistreener (1950–2014) Kairi Kirt-Ende, eesti arhitekt (1968–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 06.08.2022) Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Kirt. Kirt statistikaameti andmebaasis