laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Villem Marder

Villem Kustav Marder VR I/2 (15. september 1883 Albu vald, Järvamaa, Eestimaa – 30. oktoober 1935 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1922). Villem Kustav Marder lõpetas Paide linnakooli ning sooritas Pihkva kadettide korpuse juures vabatahtlikuna sõjaväkke astumiseks vajaliku eksami. Asus 1902. aastal Vene keisririigi sõjaväeteenistusse ning ülendati 1906. aastal Tšugujevi sõjakooli rahuaegse kursuse lõpetamise järel alamleitnandiks. Esimeses maailmasõjas langes juba 1914. aasta augustis sakslaste kätte vangi ning aastail 1914–1918 oli ta Vene sõjaväelasena Saksa sõjavang. Naasis sõjavangist kodumaale 1918. aasta detsembris. Ta oli kapteni auastmes, kui võttis osa Eesti Vabadussõjast 2. diviisi tagavarapataljoni ja Sakala Partisanide polgu ülemana. Ülendati 29. veebruaril 1920 alampolkovnikuks vanusega 5. oktoobrist 1919. Koloneliks ülendati 24. veebruaril 1922. Aastatel 1920–1923 oli ta Kaitseväe Ühendatud Õppeasutise ülem, 1924–1928 1. diviisi ülema abi, 1928–1930 oli I brigaadi ülem 3. diviisis. Alates 1. juulist 1930 oli 2. diviisi ülema abi ning 1. augustist 1930 samaaegselt ka Tartu garnisoni ülem. 1934. aastal sai ta Tartu Sõjaväeringkonna esimeseks ülemaks. 23. septembril 1934 tabas teda halvatus ja järgmisel päeval opereeris Ludvig Puusepp temalt rusikasuuruse peaajukasvaja. 30. oktoobril 1935 suri ta kopsupõletikku. Püha Anna orden, IV järk Vabadusrist, I liigi 2. järk Tasuta maa normaaltalu suuruses Kol. Marder opereeriti. Vaba Maa, 26. september 1934, nr. 226, lk. 1. Ohvitseride andmekogu
Demagoog

Demagoog ( < kreeka keelest "rahva juht" sõnadest "demos" - rahvas ja "agogos" - juht) tähistas algselt populaarset juhti, ent hakkas aja jooksul tähistama inimest, kes mängib emotsioonidele ja eelarvamustele, kasutab demagoogiat (Vt. semantiline areng). H. L. Mencken kirjeldas demagoogi järgmiselt: "See, kes esitab väiteid, mida teab olevat valed, neile, keda teab olevat idioodid."
Johann Strauss

Johann Straussi nime kandsid kolm tuntud Austria heliloojat: Johann Strauss vanem (1804–1849), valsi populariseerija Johann Strauss noorem (1825–1899), tuntud ka kui valsikuningas, eelmise poeg Johann Strauss III (1866–1939), Eduard Straussi poeg ja esimese lapselaps
Alamleitnant

Alamleitnant (vene keeles унтер-лейтенант < saksa keeles Unterleutenant) on mitme riigi sõjaväeline auaste. Eesti Vabadussõjas ja pärast seda oli alamleitnant Eesti Rahvaväes leitnandist madalam ja lipnikust kõrgem auaste. Tänapäeva Eesti Kaitseväes vastab see nooremleitnandi auastmele. Auaste kehtis Venemaa mereväes aastani 1732, maaväes 1764. aastani. Teenistusastmete tabelis asus XII astmel. Alamkapten Alamporutšik Leitnant Nooremohvitser
Humallutsern

Humallutsern (Medicago lupulina) on ühekojaline rohttaim liblikõieliste sugukonnast lutserni perekonnast. Humallutsern on ühe- või mitmeaastane lamav taim, 5–40 cm. Kasvab niitudel ja teeservadel. Eestis tavaline. Õitseb juunist septembrini. Humallutsern andmebaasis eElurikkus
Sirplutsern

Sirplutsern ehk kollane lutsern (Medicago falcata) on mitmeaastane ühekojaline rohttaim liblikõieliste sugukonnast lutserni perekonnast. Kasvab kuivadel niitudel ja teeservadel. Eestis leidub Põhja- ja Lääne-Eestis ning saartel. Õitseb juunist oktoobrini. Sirplutsern andmebaasis eElurikkus
Harilik lutsern

Harilik lutsern ehk taevasinine lutsern (Medicago sativa) on mitmeaastane ühekojaline rohttaim liblikõieliste sugukonnast lutserni perekonnast. Taime kõrgus 30–90 cm. Eestis kasvab metsistunult. Põldudel kasvatatakse söödataimena. Õitseb juunist septembrini. Taime õied on sinised. Harilik lutsern andmebaasis eElurikkus
Chamonix

Chamonix-Mont-Blanc (levinum nimi Chamonix) on vald ja küla Ida-Prantsusmaal Haute-Savoie departemangus Alpide mäestikus. Chamonix on tähtis turismikeskus. See on peamine asula, kust alustatakse tõusu Euroopa kõrgeimale mäele Mont Blancile. Mont Blanc paikneb Prantsusmaa ja Itaalia piiril, aga Itaalias ei ole lähedal sobivat asulat, kust alustada tõusu Mont Blancile. Valla kõrgus merepinnast on 995–4810 m. Chamonix on talispordikeskus. Seal peeti esimesed kaasaegsed, 1924. aasta taliolümpiamängud. Kohalik jäähokiklubi Chamoix de Chamonix on Prantsusmaa kõigi aegade edukaim hokiklubi. See on tulnud riigi meistriks 30 korda. Chamonix'l on kuus sõpruslinna: Aspen (USA), Cilaos (Prantsusmaa, Réunion), Courmayeur (Itaalia), Davos (Šveits), Fujiyoshida (Jaapan, Fujiyama jalamil) ja Garmisch-Partenkirchen (Saksamaa). Esimest korda on Chamonix' orgu mainitud 1091. aastal, kui Genevois' krahv (tema residents oli Annecys) annetas selle Sacra di San Micheles asuvale benediktiini kloostrile. 13. sajandi algul asutas klooster Chamonix'sse prioraadi. 1519 läks prioraat Sallanches' kommuuni alluvusse. 1786 ostsid Chamonix' elanikud end Sallanches' alluvusest vabaks. 1530 andis Genevois' krahv Chamonix' elanikele õiguse pidada kaks laata aastas. Esimestena avaldasid reisikirja oma retkest Chamonix'sse Richard Pococke ja William Windham, kes külastasid Chamonix'd koos teiste inglaste rühmaga 1741. aastal.1744 avaldas Windham sel teemal pamfleti ja 1745 avaldas Pococke pikema reisikirja rännakutest Lähis-Idas, kus oli mainitud ka Chamonix' külastamist. Seda võibki pidada Chamonix' kui turismikeskuse alguseks. 1821. aastaks oli Chamonix's turism juba nõnda arenenud, et sel aastal rajati Chamonix' giidide selts. Giididena tohtisid kommuunis tegutseda üksnes seltsi liikmed. Nende monopoli tühistas Prantsusmaa valitsus 1892, misjärel giiditunnistusi hakkas välja andma Prantsusmaa Alpiklubi, mitte enam kohalikud elanikud. 1960. aastatel lõpetati Chamonix' orus põllumajandusega tegelemine. 20. sajandi lõpul oli Chamonix's turistidele juba 60 tuhat voodikohta ja aastas külastas küla 5 miljonit turisti. Populations légales 2021 Chamonix koduleht Chamonix'd tutvustavad infomaterjalid
Peajugapuulised

Peajugapuulised (Cephalotaxaceae) on igihaljaste okaspuude sugukond okaspuulaadsete seltsist. Peajugapuuliste sugukonda kuulub kolm perekonda ja umbes 20 liiki. Mõnikord arvatakse peajugapuulised jugapuuliste sugukonda. Sugukonda kuuluvad tugevalt hargnevad väikesekasvulised puud ja põõsad, mis kasvavad valdavalt Ida-Aasias; üksnes kaht pähkeljugapuu liiki on leitud ka Põhja-Ameerikast. peajugapuu (Cephalotaxus) pähkeljugapuu (Torreya) urbjugapuu (Amentotaxus)
Mets-lehelind

Mets-lehelind (Phylloscopus sibilatrix) on linnuliik põõsalindlaste sugukonna lehelinnu perekonnast. Mets-lehelind on levinud parasvöötme Euroopas Uuralite lõunaosani. Mets-lehelind talvitub Aafrikas. Eestis on ta harilik ja arvukas haudelind, kelle arvukust hinnatakse 500 000 – 650 000 paarile. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14.12.2011. Vaadatud 21.06.2011.
Strauss

Strauss tähendab saksa keeles jaanalindu ning on väga levinud perekonnanimena. Saksakeelsetes maades kirjutatakse nime enamasti kujul Strauß. Esineb ka varianti Straus. Claude Lévi-Strauss (sündinud 1908), prantsuse antropoloog Christoph Strauss (umbes 1580–1631), helilooja David Strauß (1808–1874), teoloog ja kirjanik Eduard Strauß (1835–1916), helilooja, Johann Staußi poeg Franz Strauss (1822–1905), muusik ja helilooja Franz Josef Strauß (1915–1988), saksa poliitik Johann Strauß (isa) (1804–1849), helilooja, valsi populariseerija Johann Strauß (poeg) (1825–1899), helilooja, Johann Staußi poeg, tuntud kui valsikuningas Johann Strauß III (1866–1939), helilooja, Eduard Straußi poeg Josef Strauß (1827–1870), helilooja, Johann Staußi poeg Joseph Strauss (1870–1938), Kuldvärava silla peainsener Leo Strauss (1899–1973), poliitiline filosoof Levi Strauss (1829–1902), teksade tootmisele alusepanija Oscar Straus (1870–1954), helilooja Richard Strauss (1864–1949), helilooja, Franz Straussi poeg Sigmund Strauß, austria füüsik
Keskkonnakorraldus

Keskkonnakorraldus on keskkonnanormide ja -standardite, keskkonnaekspertiiside ja -auditi korraldamine, keskkonnamärgiste rakendamine, keskkonnamõju hindamine jms avalikus, era- või mittetulundussektoris. Keskkonnakorraldus on laiem mõiste kui keskkonnajuhtimine. Keskkonnajuhtimine Keskkonnaaudit Keskkonnajuhtimise ja -auditeerimise süsteem (EMAS) Keskkonnajuhtimissüsteem Keskkonnakvaliteedinorm Keskkonnapoliitika ISO 14001 standard Tallinna Ülikooli keskkonnakorralduse õppekava Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 1.02.2010)
Majandushoob

Majandushoob on keskkonnapoliitika vahend, mis loodusvarade ja keskkonnakomponentide otstarbekamalt kasutamiseks rakendab nii stimuleerivaid fiskaalmeetmeid (subsiidiumid) ja hoiatavaid meetmeid (maksud), kui ka turumeetmeid nagu kaubeldavad load, mitte niivõrd tulemi reguleerimist. Majandushoovad pole suutelised täielikult tagama keskkonnakaitse eesmärkide täitmist, sest osa loodusest pole majanduslikult hinnatav. Keskkonnamaks Keskkonnapoliitika vahend Majanduslik stiimul Maksusoodustus Subsiidium Ökomaksureform Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 24.10.2012)
Keskkonnapoliitika vahend

Keskkonnapoliitika vahend on keskkonnapoliitika rakendamiseks kasutatav abinõu või tegevus. Keskkonnapoliitika vahendid saab jagada kolme rühma: seadusandlik ehk sundiv (nt keskkonnanormid, saasteload); finantsmajanduslik ehk stimuleeriv (nt keskkonnamaks, kaubeldavad load, tagatisrahasüsteem); sotsiaal-kommunikatiivne ehk õpetav ja veenev (nt keskkonnainfo avalikustamine, üldsuse kaasamine, keskkonnamärgised, vabatahtlikud keskkonnalepped). Teise jaotuse järgi, mis baseerub riigi sekkumise määra ja valitsuse käitumise järgi, eristatakse: kõrvalehoidvat apelleerivat tasakaalustavat stimuleerivat otsustavat osalevat ettekirjutavat direktiivselt planeeritavat Keskkonnapoliitika Keskkonnaluba Ökomaksureform Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 1.02.2010) Kiili, J. (2000). Sissejuhatus keskkonnapoliitikassse. Tallinn: TTÜ Kirjastus. 216 lk Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 1.02.2010)
Ökomaksureform

Ökomaksureform ehk ökoloogiline maksureform ehk roheline maksureform on tööhõive parandamist ja loodusvarade säästvat kasutust taotlev maksupoliitika reform. Energiamahukus Keskkonnamaks Majandushoob Säästev areng Säästev kasutus Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 1.02.2010) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 1.02.2010)
Kujutavate kunstide klubi

Kujutavate kunstide klubi ehk Kuku klubi on 1935. aastal asutatud klubi Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 8, Tallinna Kunstihoone keldris. Algselt ööklubina rajatud Kuku klubis on kaks baari, à la carte-restoran kuuekümnele inimesele, piljardituba ja kaks koosolekuruumi. "Siin oli vabameelsuse vaim, siin lehvis opositsioonilisuse vaim. Siin oli kõik lubatud, mis ei riivanud sündsust või muid selliseid kenamaid aateid ja nähtusi. Nii et sellisena ta oli meile kõigile - loovharitlastele - omamoodi teiseks koduks," iseloomustas Kuku klubi tähtsust loomeinimeste kogunemiskohana nõukogude ajal kunstnik Heinz Valk. Ajalooliselt on kasutatud ka nimekuju KuKu klubi, näiteks teeb seda Heinz Valk oma raamatus "KuKu klubi kuldsed aastad". Samas ei pea Eesti Keele Instituut seda nimekuju tänapäeval õigeks. EKI Keelenõuanne - nime õigekiri on Kuku klubi, mitte KuKu klubi vms Heinz Valk raius Kuku klubi raamatusse ERR 19.05.2014 Heinz Valk "KuKu klubi kuldsed aastad" Tallinn, 2014 Legendaarne Kuku klubi – kunstnike teine kodu - Õhtuleht, 5. august 2004 Andres Langemets. "Kerge laskuda, raske lahkuda." [1] – Eesti Ekspress 29. jaanuar 2010 Boheemlaspesa metamorfoosid – Kuku klubi 75 - Eesti Päevaleht, 30. jaanuar 2010 Heinz Valk raius Kuku klubi raamatusse ERR 19.05.2014
Ehitajad

Ehitajad on Eesti ansambel, mis alustas tegevust 2009. aastal. Bändis on neli liiget, lisaks visuaalide eest hoolitsev Abrot Vadjalik. Mihkel Tammert Pärtel Pärenson Veiko R. Udam Enn Tiidumaa Grupi esialgne koosseis kujunes välja 2009. aasta jooksul, kui esineti egiidi Enn Tiidumaa ja Ehitajad all. 25. detsembril 2009 otsustati jätkata nimega "Ehitajad". 2010. aastal avaldati esimene singel "Vallaline ja vallatu" koos Enn Tiidumaa lühijutustusega "Ära uuri elu". Lugu esitati ka konkursile Eesti Laul 2010. "The Messenger" on Ehitajate teine singel, mille video [1] figureeris ka Eesti Televisiooni muusikavideote edetabelis "Eesti TOP 7". Septembris 2010 alustati programmi Euroopa Noored toetatud projekti "Isetegevus muusikas", mille eesmärgiks on õpetada noortele helikontrollerite ehitamist ning näidata elektroonilise muusika tegemise põhimõtteid. [2] Siim Nestor. Rakvere elektroonik Enn Tiidumaa, ekspress.ee, 9. jaanuar 2010 Ehitajad MySpace'is Ehitajad Twitteris Ehitajad Facebooki fännileht Ehitajad Orkutis Ehitajad YouTube'is
Guajaana mägismaa

Guajaana mägismaa on mägismaa Lõuna-Ameerika põhjaosas Orinoco ja Amazonase madaliku ning Guajaana rannikumadaliku vahel. Guajaana mägismaa paikneb Venezuela, Guyana, Suriname ja Prantsuse Guajaana lõunaosas ning Brasiilia põhjaosas. Mägismaa pikkus on 1930 km ja kõrgus enamasti 300–1000 m. Guajaana mägismaa kõrgemad osad on Pacaraima mäed (Roraima – 2875 m) ja Parima mäed (Marahuaca – 2579 m). Mägismaal asub ka maailma kõrgeim Angeli juga.
Aleksander Tois

Aleksander Tois (27. september 1897 Sindi – 25. juuni 1982) oli Eesti metallitööline ja poliitik. Ta osales Esimeses maailmasõjas ja vabatahtlikuna Vabadussõjas. Töötas 1921–1930 Arsenalis ja alates 1930. aastast AS Franz Krullis, kus oli töölisvanem ja käitisnõukogu liige. Eesti Vabadussõjalaste liidu Tallinna osakonna juhatuse liige. 1934. aastal kandideeris ta Vabadussõjalaste Rahvaliikumise Tallinna linnavolikogu valimistel (271. kolmikus koos Alfred Alliku ja August Lauferiga) ja oli üks 77 hääleõiguslikust kodanikust, kes kirjutas alla Andres Larka riigivanema kandidaadi esitamiskirjale. 1938. aastal kandideeris ta I Riigivolikogu valimistel 2. valimisringkonnas ja sai 1141 häält. Arreteeriti NKVD poolt Tallinnas. Viibis Sverdlovski oblastis Vosturallagis ja Sevurallagis, pärast karistuse kandmist 1951 saadeti asumisele Novosibirski oblastisse. 1953 lubati asuda Kilmezi abikaasa juurde, vabastati asumiselt 3. mail 1956. Vaps. Aleksander Tois on maetud Sindi uuele kalmistule. Kalmistute register HAUDI https://dea.digar.ee/page/voitlus/1934/01/11/19 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2014. Vaadatud 10. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Jesús Navas

Jesús Navas González (sündinud 21. novembril 1985 Los Palaciosis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla. 2003. aastast mängis Navas Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla, seejärel 2013–2017 Manchester Citys. 2017. aastal naasis ta Andaluusia klubisse Sevilla. Hispaania jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 2009. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 3. juunil 2010 sõprusmängus Lõuna-Korea vastu.
Keskkonnaaruanne

Keskkonnaaruanne on vabatahtlikult koostatav avalik dokument, milles esitatakse ülevaade organisatsiooni keskkonnamõjust ning keskkonnategevusest. Organisatsioonid, kes kasutavad Euroopa keskkonnajuhtimise ja -auditeerimise süsteemi (EMAS) on keskkonnaaruande tegemine ja esitamine kohustuslik. Keskkonnategevuse tulemuslikkus Sotsiaalne aruanne Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 1.02.2010)
Keskkonnastrateegia

Keskkonnastrateegia on riigi või teatud piirkonna, ettevõtte või muu organisatsiooni keskkonnategevuse põhimõtted ning pikemaajalised sihid ja arengusuunad, eesmärgid ning eesmärkide saavutamiseks kaasatavad organisatsioonid. Keskkonnastrateegia määratletakse keskkonnapoliitika arendusena (jätkuna) või iseseisva dokumendina. Keskkonnategevuskava Strateegiline planeerimine Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 1.02.2010) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 1.02.2010)
Hariduslik erivajadus

Hariduslik erivajadus (lühend HEV) on vajadus teha muudatusi või kohandusi kooliõppekavas, rühma töökavas või õpikeskkonnas (õppevorm, õpperuumid, õppevahendid, meetodid, suhtluskeel, spetsiaalse ettevalmistusega pedagoogid, vajadusel tugipersonal), et tagada kõigile võimalus maksimaalseks osalemiseks õppeprotsessis ja individuaalseks arenguks. Hariduslik erivajadus on seega erinevatest põhjustest tingitud probleemne suhe õpikeskkonna ja õppija individuaalse haridusnõudluse vahel. Hariduslike erivajadustega lasteks nimetatakse lapsi, kes erinevad eakaaslastest oma võimetelt, kultuuriliselt või sotsiaalselt taustalt või isiksuseomadustelt sedavõrd, et vajavad oma arengupotentsiaali realiseerimiseks keskkonna ümberkorraldamist. Haridusliku erivajadusega õpilased võivad olla nii puudega, õpiraskustega, aga ka andekad või mingitel muudel põhjustel õpikeskkonna kohandamist vajavad lapsed ja noored. Hariduslike erivajadustega õpilasi ei käsitleta enam erikoolide õpilastena, vaid õpilastena, kes vajavad õpet eritingimustel koolist sõltumata. Hariduslike erivajadustega õpilane on õpilane, kelle eriline andekus, õpi- või käitumisraskused, terviserikked, keelelis-kultuuriline taust, puuded või pikemaaegne õpikeskkonnast eemal viibimine põhjustab olulisi raskusi töötada oma klassikaaslastega samal ajal samas ruumis või vastavale klassile koostatud töökava alusel. Koolieelses eas avalduvaid erivajadusi nimetatakse arengulisteks erivajadusteks, kooliealiste laste puhul kõneldakse aga hariduslikest erivajadustest. Arenguline ja hariduslik erivajadus võib olla nii mahajäämus eakohasest tasemest (arengupuue) kui ka eriline andekus mingis arenguvaldkonnas. Mõnikord hälbivad õppijad oma võimetelt, taustalt ja isikuomadustelt eakaaslastest või teistest ümbritsevatest kaaslastest sedavõrd, et tavalises õpikeskkonnas (nt üldharidussüsteemis) kasutatavad või muud harjumuspärased ja kergesti kättesaadavad õpivõimalused neile ei sobi või pole otstarbekad. Selliseid erivajadusi nimetatakse hariduslikeks erivajadusteks, laiemas kontekstis lühemalt erivajadusteks ebaadekvaatne ja/või vähetoimiv õpe ja kasvatus (nt õpivilumuste häire, õpiraskused) vaesus koos kultuurinõrga keskkonnaga (sh õpiraskuste üks põhjus) sünnipärased või omandatud puuded (vt ka puue) õppekeelest erinev kodune keel (nt muukeelsuse korral) teistsuguse kultuuritaustaga kool (nt kakskeelsuse korral) eriline andekus ühes või mitmes arenguvaldkonnas (andekas laps) arenguline erivajadus arenguvestlus eripedagoogika individuaalne ainekava individuaalne õppekava sotsiaalne erivajadus varajane märkamine võrdsed võimalused Haridus- ja Teadusministeeriumi koduleht J. Kõrgesaar,2002, Sissejuhatus hariduslike erivajaduste käsitlusse. H. Saul, V. Sepp, M. Päiviste, 2007, Andekus kui hariduslik erivajadus: olukord Eesti üldhariduskoolides Andekus on hariduslik erivajadus Haridusliku erivajadusega õppurite haridus Nõustamis ja õpiabikeskus (arhiiviversioon) Kes on erivajadustega õpilane – mõiste ja sellega seonduvad probleemid Hariduslike erivajadustega õppurite teema üldhariduse õppekavas HEV seadusandluses (ppt)
Ajakirjandus

"press" suunab siia. Tehnikaseadme kohta vaata artiklit press (tehnika). Väliseesti ajalehe kohta vaata artiklit Press (ajaleht). Ajakirjandus ehk press on aktuaalsete sündmuste kohta informatsiooni kogumine, kontrollimine, analüüsimine ja esitamine. Ajakirjandusväljaande loominguline töötaja on ajakirjanik. Arvatakse, et Prantsuse revolutsioon toimus tänu ajakirjanduse kaudu vaba teabe levitamisele.  Pikemalt artiklis Eesti ajakirjandus Eestikeelse ajakirjanduse alguseks loetakse aastat 1766, mil Põltsamaal hakkas Peter Ernst Wilde väljaandel ilmuma arstiteadusliku sisuga lehekene "Lühhike öppetus, mis sees monned head rohhud teäda antakse...". Järjepideva ajakirjanduse ja lehelugemisharjumuse lõi Johann Voldemar Jannseni 1857. aastal asutatud Perno Postimees, millest mitme nime- ja asukohavahetuse järel kujunes Eesti vanim enam-vähem järjepidevalt ilmunud ajaleht (tänapäevane Postimees). ajakiri ajakirjanduslik skandaal ajakirjanike loend ajakirjanduseetika ajakirjandusžanrid aeglane ajakirjandus ajaleht andmeajakirjandus avalik-õiguslik juriidiline isik fotoajakirjandus huumoriajakirjandus intervjuu kodanikuajakirjandus kollane ajakirjandus konstruktiivne ajakirjandus loodusajakirjandus osaluseksperiment ringhääling teadusajakirjandus televisioon tsensuur uudis uuriv ajakirjandus valeuudis välismaa ajakirjade loend välismaa ajalehtede loend ajakirjandusvabaduse indeks Andres Herkel, "Allikakaitset tuleb kaitsta", Virumaa Teataja, 31. märts 2010 Neeme Raud, "Taani ringhäälingu uudistejuht: ajakirjandus on kaaperdatud" ERR, 21. veebruar 2016 Tiit Hennoste, "Peavoolumeedia ja prillikivi" Postimees Arvamus, 28. jaanuar 2017
Baal Shem

Baal Shem (heebrea keeles 'nime isand') on judaismis isik, kellele tema võime tõttu teha ülihäid tegusid, mis toovad teistele inimestele kasu, on antud see tiitel nende poolt, kes tema võimeid tunnistavad või on nendest kasu saanud. Ta on imetegija, kellel arvatakse olevat suured vaimulikud võimed. See nimi anti keskajal rabist imetegijale, kes oskas esile kutsuda tervenemisi, nägi sündmusi ette ning nägi inimesi läbi. Sellisel inimesel arvati olevat "otseühendus" taevaga, nii et ta sai kannatavatele inimestele tuua Jumala armu ja kaastunnet. Selle tiitliga inimesi ei ole teada palju, ja praegu ei ole seda kellelgi. Kõige kuulsam selle tiitliga isik oli hassidismi rajaja rabi Israel ben Eliezer, kelle puhul tiitlit kasutatakse koos määrava artikliga. Vähesed teavad, et see nimetus on olnud ka teistel rabidel. Üks nendest oli Michelstadti Baal Shem.
Erakordsus

Erakordsus on statistikas väga madal esinemissagedus. haruldus
Andekas laps

Andekat last iseloomustavad eelkõige tunduvalt üle keskmise üldvõimed, eesmärgikindlus ja loovus. Nähtus kuulub hariduslike erivajaduste hulka. Probleemiga tegelevad nii pedagoogika kui eripedagoogika. Andekustunnused: võime kiiresti omandada, säilitada ja kasutada suurt hulka teavet; võime seostada uut ideed eelnevatega; võime langetada arukaid otsuseid; võime tajuda suuremate teabesüsteemide toimimist, kui on tavaline; võime omandada abstraktseid sümbolsüsteeme ja nendega opereerida; võime lahendada probleeme küsimusi ümber sõnastades ja uudseid lahendusi pakkudes. Andekatele õpilastele on riiklikus ja klassi õppekavas määratletud pädevused nõrgad, seetõttu on neile vajalik koostada individuaalsed õppekavad lähtuvalt iga lapse kognitiivsest arengust, milles fikseeritakse konkreetsele õpilasele klassiga võrreldes kõrgemad nõuded. Olenevalt konkreetse erivajaduse spetsiifikast ja raskusastmest võivad hariduslike erivajadustega lapsed õppida integreeritult tavakoolis või erikoolides/klassides, kus õpetus on suunatud eelkõige probleemist tuleneva erivajaduse ületamisele/kompenseerimisele. Kool peab lapsele kindlustama võimetekohase õpetuse. Eestis on märkimisväärseid traditsioone andekate arendamiseks – olümpiaadid, Tartu Ülikooli teaduskoolis toimuv töö tippudega jne – kuid teadusandekate laste arenguprobleemide kompleksseks lahendamiseks vajame süsteemi, mis garanteeriks järjepidevuse kõigil tasanditel ning andekate haridust toetavat riiklikku programmi. 1995. aastal Avatud Eesti Fondi projektis „Probleemne laps tavakoolis” tuli ilmsiks üllatav tõsiasi, et andekas laps Eesti üldhariduskoolides olevates õppimistingimustes võib olla suuremaks probleemiks kui õpiraskustega või alla keskmiste õpitulemustega laps. Andeka lapse tegevus peab pidevalt pakkuma avastamisvõimalusi, sest muidu tekib igavus- ja rutiinitunne ning sellega võivad kaasneda mitmed distsipliiniprobleemid klassitunnis (oma mõtetes olemine, tunni korra rikkumine, mitte kaasa töötamine jne). Tagasilöökide põhjuseks võib olla see, et esimeses neljas klassis laps vaid igavles tunnis ning töötegemise harjumus jäi välja kujunemata. Sageli on andekatele omane ka perfektsionism ja üldine emotsionaalne tundlikkus. arenguline erivajadus Eripedagoogika hariduslik erivajadus individuaalne ainekava individuaalne õppekava sotsiaalne erivajadus Andekus on hariduslik erivajadus Andekus kui hariduslik erivajadus Nõustamis- ja õpiabikeskus (arhiiviversioon) Kreitzberg: andekat õpilast peab treenima andekas õpetaja