laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alexander Guillemot de Villebois

Alexander Guillemot de Villebois (vene Александр Никитич Вильбоа; 1716 Neuschottland/ Nowe Szkoty, Danzig/ Gdańsk − 9. veebruar (29. jaanuar vkj) 1781 Tartu) oli Venemaa sõjaväelane – kindral (Generalfeldzeugmeister, 1762–1765), Püha Andrease ordeni kavaler, Kurista ja Sarakuste mõisnik. Ta on maetud Võnnu vanale kalmistule. A. Guillemot de Villebois' kabel
Disainiöö

Disainiöö on festival, mille on ellu kutsunud Eesti Disainerite Liit eesmärgiga teha Eesti disain nähtavaks ning aidata üldsusel lahti mõtestada disaini olemust. Disainiöö kavasse kuuluvad tavapäraste näituste ja moeetenduste kõrval ka harivad seminarid, loengud ja töötoad. Soov on demonstreerida, kuidas loovust ja disaini saab rakendada parema füüsilise ja sotsiaalse elukeskkonna loomisel. Esimene Disainiöö festival toimus 2006. aastal. 2015. aasta X festival, mis toimus 17.-20. septembrini 2015, kandis pealkirja "Disaini tulevik. Tuleviku disain". Festivali üheks peakülaliseks oli Creative Cities kontseptsiooni autor Charles Landry (UK), kes rääkis seminaril tulevikulinna arengutest. Tiit Tammiste tutvustas nutistut ehk asjade internetti, Pekka Sivonen jagas oma unistusi tervise ja heaolu inkubaatori loomisest Soome; Jon Marshall (UK) selgitas, mis tõi nende koostööle Virgin Atlanticuga disainiauhinna; britid eesotsas Daniel Charnyga viisid läbi rahvusvahelise konkursi "Fixperts" asjade ja olukordade parandamiseks ning autasustasid parimat jätkussuutlikkust hindavat projekti. Villeroy-Boch Gustavsbergi disainimaailma viis meid peadisainer Jon Eliason (Rootsi) ning 2016. aasta elustiili trende tutvustas Stefan Nilsson (Rootsi). Puudujääkidest disainijuhtimise hariduses sai teada töötoas, mida juhtis Grow esindaja Freek Wallaard (Holland). 2016. aasta XI festival "Redefining Design" toimub 12.-18. septembrini. Avatud on kõrgetasemelised disaininäitused, etenduskohad, galeriid; professionaalide ja disainikoolide väljapanekud. Toimub rahvusvaheline seminar "Redefining Design", kus sõna saavad uuendusmeelsed disaini eksperdid, kes annavad disaini mõistele uue tähenduse. Festivali traditsioonilisse kavasse kuulub PechaKucha õhtu, disainioksjon, töötoad nii suurtele kui väikestele, välkloengud, filmi- ja moeetendused. Näitustel saab tutvuda Eesti, Austria, Itaalia, Rootsi, Poola, Tšehhi, Slovaki ja Ungari uuema disainiga. Tähtsat rolli mängivad mainekad väliskülalised, kes toovad disainiuudiseid mujalt maailmast ning annavad hinnangu kohalikule disaini paremikule. Külalistele korraldatakse disainiekskursioone ja hoolt kantakse ka klubilise tegevuse eest. 2016. aasta on BRUNO tootedisaini- ja Eesti Disainiauhindade aasta. Pidulik auhinnagala toimub 16.septembril koos Eesti Disainikeskuse, ADC*Eesti ja Teenusemajanduse Kojaga. Nominentide näitusega saab tutvuda Viru Keskuses. XI Disainiöö peamised toimumispaigad asuvad Kultuurikatlas, Heliose kinos, Arhitektuuri- ja Disainigaleriis. Linna ilmestavad Lux Matrixi valgusinstallatsioonid.[1] Koduleht Tallinna Disainiöö koduleht
Väike-Tjuka saar

Väike-Tjuka ehk Lilltjuka (ka Väike-Tiuka) on 7,45 hektari suurune saar Lääne-Eestis Lääne maakonnas Vormsi vallas Norrby küla alal. Saar asub Vormsist kirdes Voosi kurgus. Saare rannajoone pikkus on 1,9 kilomeetrit. Saare kõrgus on kirdeosas kuni 3,4 meetrit. Saar on liivase pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Saare kirdeosas on nõukogudeaegne piirivalve torn. Tjuka Väike-Tjuka saar Eesti looduse infosüsteemis
Peter Kürten

Peter Kürten (26. mai 1883 Mülheim am Rhein – 2. juuli 1931 Köln) oli Saksamaa sarimõrvar, kes oli tuntud ka Düsseldorfi vampiiri ja Düsseldorfi koletisena. Kürten sündis Mülheimis, ent tema 13-liikmeline perekond kolis peagi Düsseldorfi, kus nad elasid ühetoalises korteris. Kürteni isa oli alkohoolik ja vägivaldne, millest Kürten kiiresti eeskuju võttis. Oma esimesed mõrvad sooritas ta enda sõnul üheksa-aastaselt, uputades kaks mängukaaslast Reini jõkke. Edaspidi pani ta toime mitmesuguseid kuritegusid, muuhulgas vargusi, väljapressimisi, kehavigastuste tekitamisi ja süütamisi. 1913. aastal tappis ta sissemurdmise käigus üheksa-aastase tüdruku. Aastatel 1925–1929 pani ta toime kokku 24 süütamist. Veebruarist novembrini 1929 sooritas ta Düsseldorfis ja selle ümbruses mitmeid mõrvu ja seksuaalrünnakuid. 22. aprillil 1931 mõisteti ta Düsseldorfis mõrvade eest üheksakordselt surma ning lisaks 15 aastaks sunnitööle seitsme mõrvakatse eest. Kürten giljotineeriti sama aasta 2. juulil ning tema aju kasutati teadusuuringutes. Pärast teist maailmasõda sattus Kürteni kolp USAsse ning on tänapäeval eksponeeritud kurioosumite muuseumis. Der "Vampir" von Düsseldorf RP Online, 22. mai 2010. Kürten neunmal zum Tode verurteilt Neue Freie Presse, 23. aprill 1931.
Rostock

Rostock on sadamalinn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Asub Läänemere kaldal Warnowi suudmes. Rostock on suurima elanike arvuga linn Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Rostocki ala asustasid 7. sajandist alates slaavlaste hulka kuuluvad vendid. Rostocki on esmamainitud 1161. aastal, mil taanlased Valdemar I juhtimisel seal asunud vendide asula süütasid. 1218. aastal sai Rostock linnaõigused. Rostock ja Wismari olid Hansa Liidu liikmeslinnad, Mecklenburgi aladel. 1419. aastal asutati Rostocki ülikool. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Facts and information about Rostock Rostock  Rostock – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rostocki koduleht
Sofja Aleksejevna

Sofja Aleksejevna (vene keeles Со́фья Алексе́евна; täisnimi Sofja Aleksejevna Romanov; 17. september/27. september 1657 Moskva – 3. juuli/14. juuli 1704 Novo-Devitši klooster) oli Moskva tsaaririigi regent aastatel 1682–1689. Ta valitses oma poolvenna Peeter I ja venna Ivan V eest. Ta oli tsaar Aleksei I Mihhailovitši ja tema esimese naise Maria Miloslavskaja kolmas täiskasvanueani elanud tütar. Ta oli õdedest ainus, keda õpetas Polotski Simeon, troonipärijatest vendade Aleksei ja Fjodori õpetaja. Isa Aleksei surma järel sai 1676. aastal tsaariks Fjodor, kuna vanem vend Aleksei oli juba surnud. Pärast Fjodori surma 1682. aastal kuulutas Bojaaride Duuma patriarh Joakimi toetusel Fjodori poolvenna, 10-aastase Peetri tsaariks, minnes mööda Peetri vanemast poolvennast Ivanist, kes oli haiglane, poolpime ja nõrgamõistuslik. Ent peagi algasid streletside rahutused (hovanštšina), mille provotseerisid Miloslavskid Sofja Aleksejevna juhtimisel. Streletside mässu ajal 1682. aastal tapeti alaealise Peetri silme all paljud tema sugulased (Narõškinid). Nii kuulutati tsaarideks mõlemad vennad – Peeter ja Ivan, kusjuures Ivan kuulutati "vanemaks" tsaariks. Regendiks sai aga Sofja Aleksejevna, kes oli faktiliselt täie võimuga valitseja ning kõrvaldas Peetri ema Natalja Kirillovna täielikult riigi juhtimise juurest. Sofja Aleksejevna valitsemise ajal elas Peeter oma emaga Moskva-lähedastes külades Kolomenskojes ja Preobraženskojes. Hõõrumised Moskva ja Preobraženskoje "õukonna" vahel jätkusid. Aastal 1689 hakkas Sofja Aleksejevna ette valmistama uut streletside ülestõusu, et kõrvaldada Peeter võimult ja kindlustada oma positsiooni ainuvalitsejana. Ent Peetril ja tema pooldajatel õnnestus Sofja Aleksejevna regendistaatusest ilma jätta. Ta vangistati Novo-Devitši kloostrisse.
Teadusajakiri

Teadusajakiri (inglise scientific journal) on ajakiri, milles avaldatakse teadusartikleid mingis teadusvaldkonnas või mingil erialal. Teadusajakirjade oluliseks eripäraks on neis avaldatavate artiklite retsenseerimine enne avaldamist ehk eelretsenseerimine. Teadusajakirjade teadusliku taseme näitajaks loetakse tänapäeval nn mõjutegurit, ehkki selle vastane kriitika on 21. sajandi alguses muutunud üha tugevamaks, päädides nn San Francisco teaduse hindamise deklaratsiooniga. Eestis kasutatakse teadusajakirjade puhul Eesti Teadusinfosüsteemi (ETIS) publikatsioonide klassifikaatorit ning teaduskirjastuste puhul ETISe tunnustatud kirjastuste loetelu. Eestis annavad teadusajakirju välja peamiselt kaks kirjastust: Tartu Ülikooli Kirjastus, mis annab välja enam kui kümmet teadusajakirja; Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus (EKM Teaduskirjastus), mis annab välja kultuuri- ja folkloristikaalaseid teadusajakirju ja teadusväljaannete sarju. Nõukogude okupatsiooni ajal oli Eestis peamiseks teadusajakirjade väljaandjaks Teaduste Akadeemia Kirjastus. Selle ajakirjad olid koondatud üldsarja "Eesti Teaduste Akadeemia Toimetised", mille raames ilmus terve rida seeriaid. Bibliomeetria H-indeks Retsenseerimine Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastuse koduleht Tartu Ülikooli Kirjastuse koduleht Eesti Teadusinfosüsteem
Sabrina Salvador

Sabrina Salvador Busca (sündinud 6. septembril 1980 Anzoátegui osariigis Venezuelas) on Venezuela telesaatejuht, näitleja ja modell.
Tulym

Tulym (ukraina Тулим) on Ukraina hiphopiansambel, mille asutasid 2008. aastal Kiievis pseudonüüme KyLЯ ja RYLEZ kasutavad artistid. Ansambel on avaldanud kaks täispikka albumit ning ilmumas on kolmas. 14. juunil 2014 oli ansambel Tallinnas klubis Ulme toimunud üritusel Rap Ruckuzel peaesineja. 2009 "0,5" 2012 "Хронологія" Ukraina räpi/hiphopi tipptegija Tulym lammutab laupäeval klubis Ulme! Bandcamp YouTube SoundCloud.com
Keskaegse Võitluse Raudliiga

Keskaegse Võitluse Raudliiga on Eesti Ajaloolise Mõõgavõitluse Liidu loodud täiskontaktse keskaegse võitluse Eesti võistlusliiga. Igal aastal toimub Raudliiga turniiride seeria ning aasta lõpus kuulutatakse välja võistlushooaja võitja. Raudliiga reeglid põhinevad suures osas rahvusvahelistel HMB (Historical Medieval Battle) profivõitluse kategooria reeglitel, mille järgi on võitluses lubatud peaaegu kõik võtted peale relvaga torkamise ja ohtlikumate valuvõtete. Profivõitluste kontakt on raske ning meenutab kõige enam MMA võitlust raudrüüdes ning relvastatud võistlejate vahel. Inglise keeles kasutatakse ka terminit HMMA (Historical Mixed Martial Arts). Keskaegse Võitluse Raudliiga
Elina Born (album)

"Elina Born" on Elina Borni debüütalbum. See anti välja 19. mail 2015. "Untraceable" – 3:31 "Miss Calculation" – 3:28 "Kilimanjaro" – 3:55 "Enough" – 3:10 "Mystery" – 3:56 "Burned By the Sun" – 3:58 "Crazy For You" – 3:50 "Fall With Me" – 4:43 "Goodbye To Yesterday" – 2:59 "Weekend Wars" – 3:59 "Elina Borni debüütalbum ilmub loetud päevade pärast". ERR Menu. 14.05.2015. Vaadatud 11.07.2015 Elina Born by Elina Born. iTunes
Nicolas Malebranche

Nicolas Malebranche (6. august 1638 Pariis – 13. oktoober 1715 Pariis) oli prantsuse filosoof, matemaatik ja füüsik, keda tuntakse tänapäeval eelkõige okasionalismi pooldajana – see on filosoofiline õpetus, mille kohaselt pole kehaliste ja vaimsete sündmuste vahel otseseid põhjuslikke seoseid, nendevahelise kooskõla loob Jumal kooskõlastab neid igakordse sekkumisega. Malebranche'i vaated arvatakse olevat mõjutanud Inglise idealistlikku filosoofi George Berkeleyt. Füüsikas oli Malebranche algselt kartesiaanlikel positsioonidel, kuid taandus neist järk-järgult Isaac Newtoni uue füüsikatooria mõjul. Tema ja ta õpilased, kellest üks tuntumaid oli markii d'Hospital, rajasid 18. sajandi algul tee njutoniaanluse levikule Prantsusmaal 1730. aastail.
Jena

Jena on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal Saale jõe ääres. Jenat on esmamainitud 1182. aastal. 1230. aastal sai Jena linnaõigused. Linnas asub 1558. aastal asutatud Jena ülikool. 1672–1690 oli Jena Saksi-Jena hertsogiriigi pealinn. 14. oktoobril 1806 võitis Napoleon Jena lahingus Preisi vägesid. Jena romantikud Carl Zeiss AG Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Museum 1806 Visit Jena. Vaadatud 6. mail 2024 Jena koduleht
Henry Power

Henry Power (1623 – 23. detsember 1668 London) oli inglise arst ja füüsik, üks esimestest Londoni Kuningliku Seltsi valitud liikmetest. Power astus Christ's College'isse Cambridge'i Ülikooli 1641 ning lõpetas bakalaureusekraadiga 1644. Ta pidas regulaarset teaduslikku kirjavahetust Sir Thomas Browne'iga, kes elas 1633-1635 Halifaxis. Powerkaitses magistrikraadi vabades kunstides 1648 ja meditsiinis 1654 või 1655. Ta praktiseeris algul West Yorkshire'is Halifaxis, kuid kolis siis Ellandi lähedale New Halli. 1. juulil 1663 valiti Power Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks koos sir Justinian Ishamiga. Henry Power suri New Hallis ning maeti Kõigi Pühakute kirikusse Wakefieldis. Teda mälestab keskmise kantsli põrandal pronksplaat ladinakeelse kirjaga. Poweri ainus trükitud teos oli kolmeköiteline "Experimental Philosophy" (1663). Selle köited käsitlevad: 1) mikroskoopiat ja kospuskulaarteooriat; 2) Evangelista Torricelli eksperimente; 3) vaakumit ning vastuväiteid jesuiit Jacobus Grandamicuse (Jacques Grandami, 1588–1672) teostes esitatud seisukohtadele. Koos sõber Richard Towneleyga korraldatud eksperimentides avastas Power seose gaasi rõhu ja ruumala vahel, mis sai hiljem tuntuks Boyle'i-Mariotte'i seadusena. Power kirjeldas seda oma teoses "Experimental Philosophy". Pärast teooria arutamist Towneley'ga ning "Experimental Philosophy" käsikirja lugemist viitas Boyle siiski hüpoteesile kui üksnes Richard Towneley avastusele. Boyle mainis seda teooriat aasta enne "Experimental Philosophy" ilmumist. Kuna Boyle teooriat ka propageeris ning oli tuntud teadlane, hakatigi seadust tema järgi kutsuma." Andrew Pyle (toim), "Dictionary of Seventeenth Century British Philosophers" (2000), lk 667-670 Webster, Charles (1965). "The Discovery of Boyle's Law, and the Concept of the Elasticity of Air in the Seventeenth Century". Archives for History of Exact Sciences. Springer-Verlag. 2: 441–502. DOI:10.1007/BF00324880. ISSN 1432-0657. JSTOR i40049658. OCLC 39966759.
Valentina Hein

Valentina Hein (neiuna Valentina Sommer, aastatel 1953–1959 Valentina Tünder; 24. veebruar 1921 Orajõe vald – 22. juuni 2015) oli eesti laulja (metsosopran). Ta sündis Ikla lähedal, Läti piiri ääres. Ta käis koolis Iklas, Treimanis ja Metsapooles. 1930. aastate lõpus oli ta talutöödel Viljandimaal, aastal siirdus ta Viljandisse, kus jätkas haridusteed ja õppis Silja Turviste juures sealses muusikakoolis. Aastatel 1950–1952 alustas ta teatriteed Estonia teatri kooris, aastatel 1952–1957 laulis ta Eesti Raadio segakooris Jüri Variste käe all. Aastal 1957 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi Linda Sauli lauluklassis. Pärast konservatooriumi lõpetamist suunati ta Vanemuise teatrisse, kus tema kolleegideks olid Lehte Mark, Linda Köögard, Aino Breede ja Helju Koppa. Vanemuise teatris töötas ta aastani 1976. Seejärel tegutses ta hääleseadjana Tartu Pedagoogilises Koolis Valentina Hein suri 22. juunil 2015 ja ta maeti 7. juulil 2015 Rahumäe kalmistule (poeg Toomas Tünderi kõrvale). Tema poeg oli Eesti Rahvusmeeskoori laulja Toomas Tünder (1953–2010). 1951 Léo Delibes "Lakmé" (Rosa) 1957 Carl Maria von Weber "Nõidkütt" (Ännchen) 1958 Evald Aav "Vikerlased" (Vaike) 1959 Mozart "Cosi fan tutte" (Dorabella) 1960 Christoph Willibald Gluck "Orpheus ja Eurydike" (Amor ja Eurydike) 1962 Sergei Prokofjev "Kihlus kloostris" (Clara) 1963 Aleksandr Borodin "Vürst Igor" (Jaroslavna) 1964 Giacomo Puccini "Madame Butterfly" (Butterfly) 1965 Charles Gounod "Faust" (Margarethe) 1968 Gustav Ernesaks "Tormide rand" (Mall) 1969 Georges Bizet "Carmen" (Mikaëla) 1970 Sergei Prokofjev "Õnnemängija" (Polina) 1973 Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (Olga) http://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=208535 Sirp 10. juuli 2015, lk. 13 (nekroloog). Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2000
Harold Lasswell

Harold Dwight Lasswell (13. veebruar 1902 – 18. detsember 1978) oli ameerika politoloog ja kommunikatsiooniteoreetik. Propagandauuringute kõrval on tuntud ka oma kommunikatsioonimudeli tõttu. Propaganda. Artikkel väljaandest Encyclopaedia of the Social Sciences (New York: Macmillan 1933) Harold Lasswelli biograafia
Karksi kirik

Karksi Peetri kirik on kirik Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuias. Kirikut kasutab EELK Karksi Peetri kogudus. Praegune kirik on ehitatud aastatel 1773–1778 Karksi ordulinnuse varemete idaküljele, seal olnud väikese võlvitud kabeli kohale; kirik pühitseti. Kiriku ehitamisel kasutati ära osa linnusemüüri, mis jäi kiriku üheks seinaks. Kirikusaalile liitub barokse kiivriga viltune torn, idaküljele on lisatud käärkamber. Kristlik kirik tegutses Karksi kihelkonnas juba 13. sajandil ja siis asus apostel Peetrusele pühitsetud kabel Karksi ordulinnuse pealinnuses, Karksi linnus hävis 1708. aastal Põhjasõjas. Kirikus on 1770. aastatel Carl Gottlob Appelbaumi valmistatud rokokoomotiividega hilisbarokne altar. Altaril on kujutatud Kristuse ülestõusmine. Aastal 1848 sai kirik omale Ernst Carl Kessleri valmistatud oreli. See on üks väheseid selle firma säilinud pille.  Karksi kirik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Karksi Peetri kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Karksi Peetri kirik Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
AS TV Play Baltics

AS TV Play Baltics (enne Viasat AS) on Balti riikides tegutsev ettevõte, mille põhitegevusalaks on era- ja äriklientidele digitaalsete telekanalite edastamine satelliitside vahendusel. Kasvava tähtsusega tegevusvaldkonnaks on telekanalite müük Baltikumi televisiooniteenuse osutajatele. Satelliittelevisiooni pakutakse brändi Home3 alt. Ettevõte kuulub investeerimiskontsernile Providence Equity Partners, olles 100% All Media Balticsi tütarettevõte Eestis. Lätis tegutsemiseks on loodud AS TV Play Balticsi filiaal ning Leedus osutatakse teenust püsiva tegevuskoha kaudu. 1996 laiendas Viasat oma äri Baltikumi avades Eestis telekanali TV3. 1998 avati raadiojaam Easy FM (praegune Star FM). 2003 avati telekanal TV1000 East. 2004 alustas Viasat tegevust Baltikumis. 2008 avati telekanal TV6. 2009 avati spordikanal Viasat Sport Baltic (praegune TVPlay Sports). 2014 sai MTG juhatusse Johannes Leppänen, kes vastutas Viasati tegevuse eest Baltikumis ja Soomes. 2016 sai MTG juhatusse Marika Alise, kes vastutab Viasati tegevuse eest Baltikumis. 2017 USA erakapitalifirma Providence Equity ostis Eesti telekanalid TV3, TV3+ ja TV6, samuti Viasati äri. 2019 All Media Baltics sai uue nime TV3 Grupp Filmikanalid TV3 Film (endine TV1000 Premium), Spordikanalid TV3 Sport (endine TVPlay Sports) Kui vabalevi ei rahulda, on praegu soodne aeg valida tasuline teleoperaator Ajakiri Tiiu, 1. juuli 2015 Tasulise teleteenuse pakkujad on nõus lepingud üle vaatama Majandus24.ee, 12. juuni 2015 Kommentaar: Vaadatumaid Eesti telekanaleid saab endisel moel ja täiesti tasuta vaadata ka pärast 1. juulit. Maaleht.ee, 1. juuni 2015 Tasuline teleteenus puudutab valusaimalt maainimesi Järva Teataja, 30. mai 2015 Aet Viira: Kuidas vaadata kõiki Eesti telekanaleid pärast 1. juulit? Maaleht.ee, 29. mai 2015 Milline soodsaim pakett pärast kanalite vabalevist kadumist valida? Tarbija24.ee, 22. mai 2015 Viasat: kanalite vabalevist lahkumisest võidavad vaatajad Ärileht.ee, 22. mai 2015 Viasat: eratelekanalite vabalevi ongi ajalugu Delfi.ee, 7. aprill 2015 Viasati vaatajanumbrid näitavad tõusutrendi E24.ee, 9. märts 2015 TV3 Grupp ja The Walt Disney Company Nordic and Baltic alustasid koostööd Discovery Inc. ja TV3 Grupp teatavad discovery+ käivitamisest Baltikumis "Inforegister: TV PLAY BALTICS AS". Inforegister.ee. Vaadatud 15. detsembril 2018. "Home3 koduleht". Home3 koduleht
Morgiana

"Morgiana" on 1972. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Aleksandr Grini romaanil "Jessie ja Morgiana". Filmi tegevus toimub 19. sajandi lõpul. Klára ja Viktorie on õed. Nende isa sureb ja jätab suurema osa pärandusest Klárale. Viktorie on seetõttu solvunud ja lisaks on ta oma õe peale armukade. Viktorie otsustab oma õe aeglaselt toimiva mürgiga vähehaaval ära mürgitada. Naise, kellelt ta mürki ostab, tõukab Viktorie kaljult merre, kuid sel õnnestub siiski veest välja ujuda. Lõpuks aga tulevad Viktorie teod ilmsiks ja ta poob end üles. Iva Janžurová – Klára / Viktorie Josef Abrhám – Marek Nina Divíšková – Otylie Petr Čepek – Glenar Josef Somr – joodik Jiří Kodet – Bessant Jiří Lír – ohvitser Ivan Palúch – Karel Zuzana Fišárková – Mercedes Marie Drahokoupilová – Alzbeta Jana Sedlmajerová – Eva Karel Augusta – dr. Mayer
Juhus (film)

"Juhus" on 1981. aastal valminud Poola mängufilm. Film keelati valmimise järel Poola ametivõimude poolt ja linastus alles 1987. aasta jaanuaris. Filmi tegevus toimub Poolas 1970. aastate lõpul. Esitatakse kolm võimalikku varianti meditsiiniüliõpilase Witeki elust. Esimesel juhul jookseb ta raudteejaamas juba liikuma hakanud rongile. Ülikooli juhtkonna range liini kommunistid kutsuvad ta parteisse. Witek nõustub pakkumisega. Kui uimastisõltlaste raviasutuses puhkeb vastuhakk, siis etendab ta läbirääkijana otsustavat rolli mässu mahasurumisel. Kuid ta läheb tülli oma tüdruksõbra Czuszkaga, kelle ametivõimud keelatud kirjanduse levitamise eest lühiajaliselt vahistavad. Lõpuks pettub ta valitud tees ja sattub vastuollu ülikooli kommunistliku juhtkonnaga. Teisel juhul püüab Witek joosta raudteejaamas juba sõitvale rongile, kuid raudteeametnik peab ta kinni. Tekib kähmlus, kohale saabub politsei ja kohtus mõistetakse Witekile 30 päeva paranduslikke töid. Ta tutvub paranduslikke töid tehes ühe režiimivastasega ja ühineb põrandaaluse opositsiooniliikumisega. Varsti toimuvad aga läbiotsimised ja arreteerimised ning Witek sattub ebaõiglaselt kahtluse alla reetmises. Kolmandal juhul jääb Witek rongist maha. Raudteejaamas kohtab ta oma kursusekaaslast Olgat, kellega nad varsti abielluvad. Witek lõpetab ülikooli ja asub tööle arstina, poliitiline tegevus ei huvita teda üldse. Kõigil kolmel juhul peaks Witek erinevatel põhjustel lennukiga Pariisi sõitma. Kahel esimesel juhul jääb sõit ära. Kolmandal juhul istub Witek Pariisi sõitvale lennukile, mis varsti pärast õhkutõusmist plahvatab. Bogusław Linda – Witek Tadeusz Łomnicki – Werner Zbigniew Zapasiewicz – Adam Boguslawa Pawelec – Czuszka Piotr Skarga – narkomaan Jerzy Stuhr – parteitöötaja Marzena Trybala – Werka Jacek Borkowski – Marek, opositsionäär Adam Ferency – preester Stefan Monika Goździk – Olga Zygmunt Hübner – dekaan Irena Byrska – tädi Aleksander Mikołajczak – parteitöötaja
Tõškivka

Tõškivka (ukraina keeles Тишківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis. Elanike arv on 226. Pindala on 1,296 km².
Hang (muusika)

Hang on idiofonide hulka liigitatav muusikainstrument. Selle leiutasid Felix Rohner ja Sabina Schärer aastal 2000 Bernis Šveitsis. Instrumendi nimetus "hang" tähendab saksa keele berni murdes kätt. Tihti kasutatakse selle kohta ka nimetust "hangtrumm" (hang drum), mis on aga eksitav ja võib leiutajate arvates põhjustada mitte ainult vääritimõistmist, vaid viia ka instrumendi füüsilise kahjustamiseni. Instrument koosneb kahest servapidi kokku kleebitud kumerast metallplaadist ning meenutab välimuselt ufot. See toimib Helmholtzi resonaatorina. Hangi mängitakse tavaliselt süles: sõrmeotste, pöialde, randmetega. 2014. aastast seda instrumenti enam ei toodeta. Letter from the Hangbauhaus November 2009 Andrew Morrison, Thomas D. Rossing.The extraordinary sound of the hang Physics Today, märts 2009, lk 66. Michael Paschko. Informationen zum Kauf eines Hang
Naddnistrjanske

Naddnistrjanske (ukraina keeles Наддністрянське) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 899. Pindala on 3,301 km².