laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rain Veideman

Rain Veideman (sündinud 1. oktoobril 1991) on eesti korvpallur. Veidemani profikarjäär algas 2008. aastal, kui ta liitus Kuremaa SK meeskonnaga. 2009. aastal liitus ta Rakvere Tarvaga, kus mängides sai ta korvpalli Meistriliiga hõbemedali ning ta nimetati aasta noormängijaks. Järgmisel hooajal liitus ta TÜ/Rockiga, kus ta sai jälle Meistriliiga hõbemedali ja aasta noormängija tiitli. 2013. aastal mängis ta Saksamaa meistriliigas osaleva BBC Bayreuthi koosseisus. 2013–2017 mängis BC Kalev/Cramo ridades. Alates 2017. aastast mängib ta Itaalia tugevuselt teises liigas Amici Pallacanestro Udinese meeskonnas. Alates 2010. aastast on Veideman kuulunud Eesti korvpallikoondisse. "Tart Ülikooli korvpalli meeskond". Aivi Pargi (31.03.2010). "Rain Veideman – Kossumänguga maailma vallutama". Virumaa teataja. basket.ee. "Rain Veideman". basket.ee. "Hooaja parimad". basket.ee. "Hooaja parimad 2010/2011".
Aeroobne keskkond

Aeroobne keskkond on elukeskkond, kus leidub kas gaasilist (nt õhus) või lahustunud (nt vees) hapnikku. Aeroobset keskkonda asustavad aeroobid. Anaeroobne keskkond Anoksiline keskkond Aeroobid
1436

1436. aasta Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand Aastakümned: 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad - 1430. aastad - 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad Aastad: 1431 1432 1433 1434 1435 - 1436 - 1437 1438 1439 1440 1441 ... valmis Pirita kloostri olulisim ehitis: kloostri kirik. ... ... ...
1180. aastad

1180. aastad 1180. aastad on aastad 1180–1189 pKr. Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Kümnendid: 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad - 1180. aastad - 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad Aastad: 1180 1181 1182 1183 1184 1185 1186 1187 1188 1189 ... ... ... ...
Depressioon (hüdroloogia)

Depressioon ehk alandus on põhjavee pinna või survetaseme alanemine põhjavee võtu või äravoolu tagajärjel. Depressioonikõver Depressioonilehter Alandusala Keskkonnasõnaraamat 2004 [1]
23. strategeem

23. strategeem 36 strategeemist on "liitu kaugega võtmaks lähedast". Ajutise liidu stratageem. 遠交近攻 (Yuǎn jiāo jìn gōng) Yuǎn-jiāo: sõbrustada kaugega või kaugetega (maade, inimeste, sugulastega). Yuǎn-jiāo jìn-gōng: sõbrustada kauge maaga ja tungida kallale lähedasele. Kindral, keda ähvardab mitu vaenlast, võib teha liidu kauge vaenlasega, et lähedast vaenlast sisse piirata. Kaudtee sihile "lüües igat ühekaupa" ja liitlasega "näha ühes voodis erinavat und". Araabia vanasõna: "Mu vaenlase vaenlane on minu sõber." Kui ollaks sundasendis ja aheldatud oma tegevustes, on vaja kasu saada lähedase vaenlase nõrkusest ja seejuures vältida sõda kauge vaenlasega. Sõjas, kus osaleb mitmeid, tekib palju erinevaid liite, milles igaüks otsib kasu endale. Kauge vaenlasega on raske sõdida, kuid kerge liitu sõlmida. Liit lähedasega võib katkedes osutuda suuremaks kaotuseks kui kaugega. Naaberriikidest saavad vaenlased, kaugematel riikidel on lihtsam liitlasteks saada. Kui sa oled ühel väljal tugevaim, siis sinu suurim oht lähtub tugevuselt järgmiselt sinu väljal, mitte tugevaimalt teisel väljal. Seda poliitikat seostatakse Fan Suiga Qini riigist (umbes 269 eKr). Ülal - Tuli, all - Järv. Tsitaat 38. Lahkheli kuusjoont moodustavate kolmjoonte kohta. Aastal 270 eKr tahtis Qini kuningas Zhao vallutada Qi riiki, kuid ta peaminister Fan Sui oli selle vastu ja soovitas selle asemel kuningale plaani sõlmida liit kaugega ja rünnata lähedast. Fan Sui ütles: "Kuue riigi seas on Qi tugevaim ja Qini riigist kõige kaugemal. Kui me ründame Qid nüüd peavad meie sõdurid kõigepealt läbima Hani riigi ja Wei riigi territooriumi. Väheste vägedega on raske vallutada Qid. Aga piisavate vägedega on see siiski võimalik. Me soovime olla ise võitmatud. Seega miks mitte rünnata alguses naabruses olevaid Hani ja Weid ning alles nende sammude järel Qid? " Vältimaks Qi alliansi Hani ja Weiga algatas kuningas Zhao Qiga liidu moodustamise. Neljakümne järgneva aasta jooksul järgiski Qin seda poliitikat: lõi liidu Qi ja Chu riigiga, võttes samas esmalt ära Hani ja Wei. Hiljem vallutas Qin põhjapoolsed Zhao ja Yan riigid. Seejärel vallutas lõunapoolse Chu. Lõpuks suutis Qin vallutada ka Qi riigi. Kuningas Zhao unistus ühendada Hiina oli seega teostatud. See oli tee kuidas kuningas Zhaost sai Qin Shi Huangdi - esimene Hiina keiser. English and French translation of the Thirty-Six Stratagems 23. Taiwanilt pärinevast 36 strategeemist 23. 23. algtekst Hiina Vikipeedias tõlkega inglise keelde
Iisop (perekond)

Iisop (Hyssopus) on rohttaimede ja poolpõõsaste perekond huulõieliste sugukonnas. Iisopi perekonda kuulub 10–12 liiki. Iisopi perekonna looduslikuks levilaks on Vahemere maad ja Kesk-Aasia. Hyssopus ambiguus Hyssopus cretaceus Hyssopus cuspidatus Hyssopus ferganensis Hyssopus latilabiatus Hyssopus lophanthoides Hyssopus macranthus Hyssopus ocymifolius Hyssopus officinalis – harilik iisop Hyssopus seravschanicus – turkestani iisop Hyssopus tianschanicus
Kasvatus (ajakiri)

Kasvatus oli Eestis aastail 1919–1940 ilmunud kasvatusteaduse ajakiri, Eesti Õpetajate Liidu häälekandja. Ajakirja Kasvatus toimetajad olid Ants Roos (1919–1921), Jüri Annusson (1921) ja Enn Murdmaa (1921–1940). 1934. aastal moodustati ajakirja toimetuskolleegium, kuhu kuulusid Eesti Õpetajate Liidu esindaja, liidu teadussekretär, liidu pedagoogilise toimkonna juhataja, Haridusministeeriumi esindaja ning ajakirja Kasvatus toimetaja. Esialgu ilmus ajakirja 24 numbrit aastas, enamik neist kaksiknumbritena (1920–1922), edaspidi keskmiselt kord kuus (v.a suvekuud) 8–12 numbrit aastas. Kasvatus oli foorumiks, kus käsitlust leidis enamik õpetajaskonna päevaküsimustest. Lisaks Eesti Õpetajate Liidu ja alaliitude teadetele ja tegevusaruannetele esitati regulaarselt ülevaateid ka välismaa koolioludest, tutvustati kodu- ja välismaist kirjandust jne. Aastatel 1919–1921 ilmus ajakirja lisana ametlik osa, kus avaldati Haridusministeeriumi teateid ja korraldusi. Algusest peale oli ajakirjal Kasvatus kandev roll kooliuuenduse tutvustamisel ja selgitamisel. Sel eesmärgil avati 1932. aastal ajakirjas rubriik "Kooliuuendusnurk", mille sisustamise eest hoolitses liidu teadussekretär Johannes Käis. Kokkuvõtlikult annab ajakirja Kasvatus sisu ülevaate kogu Eesti pedagoogilise mõtte olemusest ja arengust perioodil 1919–1940. 1940. aastal nimetati ajakiri ümber Nõukogude Kooliks. Õpetajate Leht Martinson, E. Kasvatuse lugejaile ja kaastöölisile. // Kasvatus, 1934, nr 1, lk 2.
1170. aastad

1170. aastad 1170. aastad on aastad 1170–1179 pKr. Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Kümnendid: 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad - 1170. aastad - 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad Aastad: 1170 1171 1172 1173 1174 1175 1176 1177 1178 1179 ... ... ... munk Fulco munk Nicolaus
Linnakool

Linnakool on üldnimetus linnades tegutsevate koolide kohta. Ajaloos mõeldakse termini linnakool all Eesti linnades ja mõnes alevis keskajal ja uusajal tegutsenud erinevaid koolitüüpe. Linnakool 1428–1805 Linnakool 1873–1913
1160. aastad

1160. aastad 1160. aastad on aastad 1160–1169 pKr. Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Kümnendid: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad Aastad: 1160 1161 1162 1163 1164 1165 1166 1167 1168 1169 ... ... ... ...
Tallinna Juudi Eraühisgümnaasium

Tallinna Juudi Eraühisgümnaasium oli aastatel 1923–1924[küsitav] Tallinnas tegutsenud keskkool. 1919. aastal asutati Tallinna Juudi Koguduse juurde venekeelne Tallinna Juudi Algkool, Raua tänaval. 1923. aastal, kui lõpetas esimene lend algkooli õpilasi, asutati Tallinna Juudi Eraühisgümnaasium, kus õpetus oli ajutiselt venekeelne. Esialgu oli kooli asukohaks Maakri tänav 5, alates 1924. aasta 3. veebruarist paiknes kool Karu tänav 16. Alates 1927. aastast allus kool Juudi Kultuuromavalitsusele ning 1930. aastast kandis nimetust Juudi Kultuurivalitsuse Tallinna Ühisgümnaasium. 1937. aastal tegi kool läbi veel ühe nimemuutuse: senine gümnaasium nimetati Tallinna Juudi Eraühisgümnaasiumiks ning selle kõrvale asutati viieaastase õppeajaga Tallinna Juudi Erareaalkool. Õppekeele küsimuses valitsesid Tallinna juudi kogukonnas suured lahkhelid ning seetõttu töötasid koolis nii heebrea- (ivriidi-) kui jidišikeelsed klassid. Kool suleti 1940. aastal. Kooli direktorina töötas aastail 1923–1940 Samuel Gurin. Tallinna Juudi Kool Vähemusrahvuste kultuurielu Eesti Vabariigis 1918–1940. Dokumente ja materjale. Koost. A. Matsulevitš. Tallinn: Olion, 1993, lk 97. Gurin-Loov, E. Tallinna Juudi Gümnaasium 1923–1940 (1941). Ajalugu, mälestused, meenutused. Tallinn: “Horisont”, 1998, lk 17–49.
1150. aastad

1150. aastad 1150. aastad on aastad 1150–1159 pKr. Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Kümnendid: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad Aastad: 1150 1151 1152 1153 1154 1155 1156 1157 1158 1159 ... ... ... ...
Meliss

Meliss (Melissa) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Melissi perekonda kuulub 5 liiki mitmeaastaseid rohttaimi. Liikide looduslikuks levilaks on Euroopa ja Aasia. Liikide varred on kandilised, lehed asuvad vastakalt ning on reeglina südajad või ovaalsed. Muljumisel tekib tugev sidrunilõhn. Õied on kas kollased või valged. Melissa axillaris Melissa bicornis Melissa flava Melissa officinalis – sidrunmeliss Melissa yunnanensis
Saab 36

Saab 36 (ka Saab A-36 ja Projekt 1300) oli Saabi poolt 1950. aastatel projekteeritud ülehelikiirusel lendav pommitaja, mis oli mõeldud kuni 800 kg tuumapommi kandmiseks. Kuid kui Rootsi tuumaprogramm 1960. aastatel peatati, siis lõppes ka lennuki arendamine. Saab 36-e puhul plaaniti kasutada deltatiiba ja seda ideed rakendati hiljem hävitajate Saab 35 Draken konstrueerimisel. Mootorina plaaniti kasutada Briti Bristol Olympus reaktiivmootorit. Briti reaktiivpommitaja Avro Vulcan kasutas sama mootorit. BAC TSR-2 B-58 Hustler Dassault Mirage IV Berns, Lennart A36 – SAABs atombombare avslöjad, Flygrevyn issue #4, Aprill 1991 Cancelled SAAB aircraft projects
Megachile rotundata

Megachile rotundata on Euroopas elav lehemesilane, kes on hea tolmeldajana introdutseeritud muu hulgas Põhja-Ameerikasse, Austraaliasse ja Uus-Meremaale. Üksikult elava mesilasena ei ehita ta kolooniaid ega kogu mett, kuid on väga kasulik tolmeldaja lutsernile, porgandile ja paljudele teistele taimeliikidele. Megachile rotundata andmebaasis eElurikkus
Linnakool (1428–1805)

Linnakool oli Eesti- ja Liivimaa linnades ja mõnes alevis keskajal ja uusajal tegutsenud saksakeelne koolitüüp, mis oli mõeldud linnaelanike poegadele alghariduse andmiseks. Esimene linnakool asutati Tallinnas (Tallinna linnakool) Oleviste kiriku juures 1428. aastal. Tallinna linnakool asutati paavst Martinus V 17. juulil 1424 antud loa alusel linnakodanike lastele, kui 6. jaanuaril 1424 saatis Tallinna raad paavstile kirja, milles kirjeldati skolastik Henning Bekemanni kooli ülalpidamisega kaasnevaid raskusi. Reformatsiooni järel, 1528. aastal reorganiseeriti kool triviaalkooliks (õppetöö alamastmel saksa, ülemastmel ladina keeles), Tallinna triviaalkooli juhatas rektor, 1790. aastal reorganiseeriti kool 3-klassiliseks alamrahvakooliks ja 1805 saksa õppekeelega kreiskooliks. 16. sajandi esimesel poolel loodi linnakoolid ka Narvas, Tartus, Pärnus, Paides ja Haapsalus. Sajandi teisest poolest on teada linnakooli tegevus Viljandis, Lihulas ja Rakveres. 17. sajandil asutati linnakoolid Valgas, Kuressaares ja Põltsamaal. Enamasti oli tegemist linnakooli alama astme – saksa kooliga, mõnel juhul aga kõrgema astme – ladina kooliga. Osades linnades tegutsesid mõlemad astmed koos triviaalkooli nimetuse all. Linnakoolid kuulusid rae järelevalve alla, kes määras ametisse õpetajad. Koole rahastati linna ja koguduste poolt. Põhiõppeaineteks olid lugemine, kirjutamine ja arvutamine, linnakooli kõrgemas astmes ka ladina keel. Reformatsiooni järel muutus õppekavas üha tähtsamaks usuõpetus. Tallinnas andis 17. sajandil algharidust Toompeal asunud toomkool ja all-linnas raele alluvad linnakoolid – poistekool ja tütarlastekool. Tallinnas ja Tartus tegutsesid ka gümnaasiumid. Linnakoolid lõpetasid tegevuse Aleksander I 1803. aasta haridusreformide tagajärjel. Aastatel 1804–1805 reorganiseeriti need Tallinnas, Tartus, Pärnus, Kuressaares, Haapsalus, Rakveres, Viljandis ja Valgas kreiskoolideks ning Lihulas, Paides ja Põltsamaal elementaarkoolideks. Tartu-Pärnu rootsiaegse ülikooli usuteaduskonna õppejõud, nende elukäik ja tegevus 4. Petrus Goetsclienius, Usuteadusline Ajakiri nr 1932 LISAVIHK NR 3, lk 58 Liim, A. Linnakool. – Haridusinstitutsioonid Eestis keskajast kuni 1917. aastani. Tartu: Rahvusarhiiv, 1999, lk 103; Eesti kooli ajalugu. 1. köide. 13. sajandist 1860. aastateni. Tegevtoimetaja Endel Laul. Tallinn: Valgus, 1989, lk 57. Liim, A. Linnakool. – Haridusinstitutsioonid Eestis keskajast kuni 1917. aastani. Tartu: Rahvusarhiiv, 1999, lk 104.
Linnakool (1873–1913)

Linnakool oli Venemaa keisririigis ja sh Eestimaa kubermangu ja Liivimaa kubermangu linnades ja mõnes alevis aastail 1873–1913 tegutsenud venekeelne koolitüüp, mis oli mõeldud kõikidest seisusest lastele alghariduse andmiseks. 1872. aastal kinnitatud Venemaa keisririigi linnakoolide määruse kohaselt tuli saksakeelsed kreiskoolid alates 1874. aastast reorganiseerida linnakoolideks. Uut tüüpi linnakoolid olid 6-aastase kursusega venekeelsed riiklikud poeglaste kõrgema astme algharidusasutused. Linnakooli eesmärgiks oli anda täielikku algharidust kõikidest seisustest lastele vanuses 7–14 eluaastat.. Aastatel 1886–1887 reorganiseeriti kõik Eestis tegutsenud saksakeelsed kreiskoolid venekeelseteks linnakoolideks. Linnakoolid alustasid tegevust ilma alama astmeta (kahe esimese klassita). Enamasti astusid linnakooli poisid, kes olid omandanud alama astme alghariduse (vallakoolis, õigeusu abikoolis, linnaalgkoolide elementaarkoolis või mujal). Linnakoolid olid nn tupikkoolid, linnakooli lõpetamine ei andnud gümnaasiumi või reaalkooli astumiseks vajalikku ettevalmistust. Vene keisririigi ülalpidamisel tegutsenud linnakoolid pidid olema 1-, 2-, 3- või 4- klassilised, eraettevõtlusele tuginevad koolid võisid olla ka 5- ja 6- klassilised. Õppeaeg ei sõltunud klasside arvust. Vaatamata sellele andsid linnakoolid hea vene keele oskuse ja rakenduslikke teadmisi. Alates 1900. aastast võis linnakooli juures asutada pedagoogikakursusi algkooliõpetaja kutse omandamiseks. Linnakoolid jagunesid 2-, 3- ja 4-aastase õppeaastase programmiga koolideks ning lisaks oli 6-aastase õppeajaga täiskursus. Paljudel linnakoolidel oli ka algkooliõpetajate ettevalmistusklassis (7. õppeaasta). Õppekavasse kuulusid usuõpetus, lugemine, vene ja kirikuslaavi keel, aritmeetika, geomeetria, ajalugu, geograafia, loodusteadus, füüsika, joonistamine, joonestamine, laulmine ja võimlemine. Põltsamaa lähedal Kaarlimõisas tegutsenud Eesti Aleksandri Linnakooli õppekavas oli ka eesti keel. 1911. aasta ülevenemaalise algkoolide loenduse andmeil tegutses Eestis 13 linnakooli 2334 õpilasega. Linnakoolid moodustasid 0,8% Eesti alghariduskoolidest ja neis õppis 3,2% alghariduskoolide õpilastest. 1912. aastal reorganiseeriti linnakoolid, Rahvahariduse ministeeriumi korraldusega kõrgemateks algkoolideks. Eesti kooli ajalugu. 2. köide. 1860. aastaist 1917. aastani. Koostaja ja toimetaja Endel Laul. Toimetaja Veronika Varik. Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 2010, lk 130. A. Liim. "Linnakool", lk 106. A. Liim. "Linnakool. Haridusinstitutsioonid Eestis keskajast kuni 1917. aastani". Tartu: Rahvusarhiiv 1999, lk 105–106. Eesti kooli ajalugu. 2. köide, lk 479, Tabel 68.
Ola Hudson

Ola Hudson (12. oktoober 1946 – 5. juuni 2009 Santa Monica) oli Ameerika Ühendriikide moekunstnik, kes lõi kostüüme 1970. aastate kuulsatele artistidele, sealhulgas David Bowiele, John Lennonile, Ringo Starrile ja Diana Rossile. Ta oli kitarrist Slashi (Saul Hudsoni) ema. Ta suri 62-aastaselt kopsuvähki. Nekroloog
Bioplastid

Bioplastid on plastid, mis on saadud biopolümeeridest. Paljude bioplastide toormeks on mitmesugused valkained või muudetud kujuga tärklised. TEA entsüklopeedia 4. köide, 2009. Kers, J. 2010. Bioplastid ja bioplasttooted. Keskkonnatehnika 8: 24–27 [1].
1140. aastad

1140. aastad 1140. aastad on aastad 1140–1149 pKr. Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Kümnendid: 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad - 1140. aastad - 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad Aastad: 1140 1141 1142 1143 1144 1145 1146 1147 1148 1149 ... ... ... ...
Blastula

Blastula on organismi ontogeneesis viljastatud munaraku (sügoodi) lõigustumisel tekkinud blastomeeride ehk lõigustusrakkude kobar; lootelise arengu üks staadiumeid. Blastulat iseloomustab blastotsööli ehk õõne olemasolu. Blastulale eelneb moorula- ja järgneb gastrulastaadium. Moorula arengut blastulaks nimetatakse blastulatsiooniks. blastulatsioon gastrula gastrulatsioon moorula
1302

1302. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad - 1300. aastad - 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad Aastad: 1297 1298 1299 1300 1301 - 1302 - 1303 1304 1305 1306 1307 11. juuli – Kortrijki lahingus purustas Flandria linnade rahvakaitsevägi Prantsuse rüütliväe. 12. juuni – Erik Menved asutas Rakvere linna ... ...
Johannes Carlblom vanem

Johannes Carlblom (11. november/22. november 1767 Noarootsi – 19. veebruar/2. märts 1812 Pärnu) oli Eesti vaimulik. Hariduse sai koduõpetaja käe all. Õppis (immatrikuleeriti 7. novembril 1787) Jena ülikoolis ja (immatrikuleeriti 27. novembril 1793) Kieli ülikoolis. Ordineeriti 17. veebruaril/1. märtsil 1807 õpetajaks. Oli aastatel 1807–1812 (introdutseeriti 12. mail/24. mail 1807) Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Tema isa Jonas Laurentii Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema äi Benedikt Gottlieb Haken oli Jämaja Kolmainu koguduse ja Märjamaa Maarja koguduse õpetaja, vanaisa Andreas Hollming oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. Tema vend Gustav Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema vennapoeg Peter Carlblom oli Risti koguduse õpetaja, vennapoeg Friedrich Carlblom oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, vennapoeg Paul Carlblom oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, vennapoeg Johannes Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Friedrich Carlblom

Friedrich Carlblom (27. veebruar/10. märts 1789 Haapsalu – 4. veebruar/16. veebruar 1857) oli Eesti vaimulik. Hariduse sai koduõpetaja käe all. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1806–1808. Ordineeriti 1. oktoobril/13. oktoobril õpetajaks. Oli aastatel 1811–1812 (introdutseeriti 5. novembril/17. novembril 1811) Viljandi Jaani koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1812–1821 Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja ja aastatel 1821–1856 Viljandi Jaani koguduse õpetaja. Võttis omale silmade nõrkuse tõttu aastal 1833 adjunktiks Valentin Karl Heinrich von Holsti. Jäi aastal 1856 emerituuri. Tema isa Gustav Carlblom ja vanaisa Jonas Laurentii Carlblom olid Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetajad, teine vanaisa Joachim Heinrich Dahl oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa Andreas Hollming oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. Tema onu Johannes Carlblom vanem oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Tema vend Peter Carlblom oli Risti koguduse õpetaja, vend Paul Carlblom oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, vend Johannes Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema äi (ta abiellus oma onu Johannes Carlblom vanema lesega) Benedikt Gottlieb Haken oli Jämaja Kolmainu koguduse ja Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
1303

1303. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad - 1300. aastad - 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad Aastad: 1298 1299 1300 1301 1302 - 1303 - 1304 1305 1306 1307 1308 ... ... ... 11. oktoober – Bonifatius VIII, paavst
1304

1304. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad - 1300. aastad - 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad Aastad: 1299 1300 1301 1302 1303 - 1304 - 1305 1306 1307 1308 1309 ... 29. veebruar – Liivimaa seisuste esindajate kogunemine Tartus või Paides ja liidulepingu sõlmimine Liivi ordu, Tartu ja Saare-Lääne piiskoppide, toomkapiitlite ja vasallide ning Taani kuninga Eestimaa vasallide vahel, see oli suunatud Riia linna vastu. ... ... 7. juuli – Benedictus XI, paavst
Ekspositsioon (bioloogia)

Ekspositsioon ehk eksponeeritus on organismi kokkupuude kahjuliku teguriga (nt kiirgusega, toksikandiga, tugeva ilmastikumuutusega). Keskkonnasõnaraamat 2004 [1]
1305

Sajandid: 13. sajand – 14. sajand – 15. sajand Aastakümned: 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad – 1300. aastad – 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad Aastad: 1300 1301 1302 1303 1304 – 1305 – 1306 1307 1308 1309 1310 1305. aasta (MCCCV) oli 14. sajandi 5. aasta. 5. juuni – Benedictus XI järel sai paavstiks Clemens V. 5. august – Šoti vabadusvõitleja Sir William Wallace sattus inglaste kätte vangi ja hukati sama aasta 23. augustil kui riigireetur. Pärast Dünamünde (Daugagriva) tsistertslaste kloostri minekut Liivi ordule tulid mungad Põhja-Eestisse, kus rajasid kloostrile kuuluval alal Padise kloostri. ... 23. august – William Wallace, Šotimaa vabadusvõitleja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 44
Riia lahing

Riia lahingu nime all on tuntud mitmed Riia juures toimunud sõjalised konfliktid: Riia lahing toimus 1198. aastal saksa ristisõdijate ja liivlaste vahel, mille võitsid esimesed Riia lahing oli kuralaste ebaõnnestunud katse 1210. aastal linna vallutada Riia lahing oli linna ebaõnnestunud piiramine eestlaste poolt 1215. aastal Riia lahing toimus 1621. aastal rootslaste ja poolakate vahel, selle tulemusena vallutasid esimesed linna Riia lahing oli linna õnnestunud piiramine venelaste poolt 1710. aastal Riia lahing toimus 1917. aastal sakslaste ja venelaste vahel ning lõppes esimeste võidu ning linna vallutamisega Riia lahing toimus 1919. aastal
Laamad

Laamad võib tähendada mitut sõna mitmuses: laam, litosfääri plokk laama, õpetaja tiitel Tiibeti budismis laama, kaamellaste sugukonda kuuluv loom
1306

1306. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad - 1300. aastad - 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad Aastad: 1301 1302 1303 1304 1305 - 1306 - 1307 1308 1309 1310 1311 ... ... ... ...
Dolly (lammas)

Dolly (inglise keeles ka Dolly the Lamb; 5. juuli 1996 – 14. veebruar 2003) oli emane lammas, esimene imetaja, keda klooniti täiskasvanud isendi keharaku tuuma baasil. Dolly kloonisid Roslini biotehnoloogiainstituudi teadlased eesotsas Ian Wilmuti ja Keith Campbelliga. Dolly tuumasiirdamiseks kasutati 277 munarakku, neist saadi 29 arenevat embrüot, mis siirati asendusuttedele. Nendest sündis kolm lambatalle, kellest kaks surid varakult ja ainult Dolly jäi ellu. Dolly sai nime kantrilaulja Dolly Partoni järgi. Dolly sündis 5. juulil 1996. Kogu elu elas ta Roslini instituudis Edinburghis. Ta sünnitas kuus talle. Esimene tall sündis 1998. aasta aprillis ja tema nimeks sai Bonnie. Dolly surmati 14. veebruaril 2003, kuna tal oli kopsuhaigus ja ränk artriit. Dolly-sugused lambad elavad keskmiselt 11–12-aastaseks, aga Dolly oli surres kuueaastane. "Bioloogia gümnaasiumile" II osa 3. kursus. Mart Viikmaa, Kalle Hein. Eesti Loodusfoto – Tartu 2008. Lk 29. "Bioloogia gümnaasiumile" II osa 3. kursus. Mart Viikmaa, Kalle Hein. Eesti Loodusfoto – Tartu 2008. Lk 30. Weise, Elizabeth (4. juuli 2006). "Dolly was world's hello to cloning's possibilities". USA Today. Vaadatud 19. august 2014. bbc.co.uk välja otsitud 7.01.10