laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Südamepauna tamponaad

Siin tutvustatakse ravimit või ravimeetodit, kuid kirjutatu pole arstlik nõuanne ja see ei asenda arsti konsultatsiooni. Vikipeedia ei vastuta iseravimise tagajärgede eest. Südamepauna tamponaad on eluohtlik kardioloogiline seisund, mille korral südamepauna koguneb vedelikku, mis võib tekitada paisu südame parema poole ees ning seeläbi viia kardiogeense šoki tekkimiseni. Südametamponaadi korral on vedeliku eemaldamiseks sageli vajalik teostada perikardiotsenees: nõela abil eemaldatakse (tavaliselt ultrahelikontrolli all) südamepaunast liigne vedelik.
Erkki Piisang

Erkki Piisang (sündinud 26. detsembril 1958) on eesti õpetaja, haridusjuht ja riigiametnik. 1980. aastatel oli ta Nõmme Pioneeride Maja direktor ja töötas õpetajana Tallinna 62. Keskkoolis. 1997. aasta septembrist 2000. aasta detsembrini töötas ta Tallinna Haridusameti juhatajana. Aastatel 2001–2004 oli ta Tallinna Majaka Teeninduskooli direktor. Ta on töötanud ka Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse arendusjuhina ja haridusasutuste sisehindamise nõustamise osakonna nõunikuna. 9. maist 2005 kuni 5. aprillini 2007 oli ta Haridus- ja teadusministeeriumi abiminister. Tema peamisteks vastutusvaldkondadeks abiministrina olid üld- ja kutsehariduse ning ministeeriumi hallatavate asutuste arendamine ja korraldamine. 2016. aastal töötas Järveküla Kooli õpetaja ja majandusjuhtajana. Ta on olnud Eesti Lastevanemate Liidu eestseisuse liige (2006–2008), Kutsekoja hariduse kutsenõukogu liige ja Eesti Kutseõppe Edendamise Ühingu juhatuse liige. Tema ema oli kergejõustiklane Eugenia Piisang (1926–2015), isa kergejõustiklane ja spordiajakirjanik Eugen Piisang (1917–2003). Spordipedagoog ja kergejõustiklane Marion Piisang (1953–2016) oli tema õde. Tema abikaasa on nahakunstnik Tiina Piisang. "Tallinna Merekalda Kooli ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2016. Vaadatud 22. detsembril 2016. "Tallinna Nõmme Noortemaja raadioklubi". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2016. Vaadatud 22. detsembril 2016. Tallinna haridusameti juhiks tahab saada üle kümne inimese. BNS, 26. jaanuar 2001 "Haridus- ja teadusministeeriumi abiministriks saab Erkki Piisang. Vabariigi Valitsuse uudised, 5. mai 2005". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2016. Vaadatud 22. detsembril 2016. Vabariigi Valitsuse 12.04.2007 korraldus nr 194 "Haridus- ja Teadusministeeriumi abiministri Erkki Piisangu teenistusest vabastamine". RTL 2007, 33, 573 Väinu Rozental. Ministeeriumid on abiministri ametisse suhtunud leigelt. Äripäev, 11. juuni 2010 Abiharidusministriks saab Erkki Piisang. Eesti Päevaleht, 5. mai 2005 Järveküla kooli juhtkond "Allar Viivik. Järveküla põhikool on valmis tarkusi jagama. Harju Elu, 11. november 2016". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2016. Vaadatud 22. detsembril 2016. Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tallinna Haridusameti juhataja Erkki Piisang (1998)
Unguma lõpp

Unguma lõpp (ka Ungumaa lõpp) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Unguma külas. Järve pindala 3,1 ha. Unguma jõgi Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kaugatoma laht

Kaugatoma laht on laht Saaremaa rannikul Sõrve poolsaarest läänes. Kaugatoma lahe kagusoppi nimetatakse Lõu ja kirdesoppi Ariste laheks. Lahes on mitmeid saari, näiteks Ooslamaa, Paasrahu, Võrkrahu.
Kiisa laht

Mitte segi ajada Pärnu maakonnas asuva Kiissa lahega Kiisa laht on laht Saaremaa lääneosas Pitkanina ja Kesknina vahel. Laht jääb Vilsandi rahvuspargi territooriumile.
Lüllelaht

Lüllelaht (ka Lülle laht) on järv (minevikus laht[viide?]) Saare maakonnas Saaremaa vallas Rootsiküla külas. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Nenu laht

Nenu laht on laht Saaremaa idaosas Väikeses väinas. Lahe ääres asub Nenu küla. Lahte suubuvad teiste seas Metsara jõgi ja Kärneri kraav.
Nigu laht

Nigu laht on järv (minevikus laht[viide?]) Saare maakonnas Saaremaa vallas Himmiste ja Jõgela külas. Järve pindala 28,46 ha. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Topi laht

Topi laht on laht Lääne maakonnas Saastna poolsaare ja Rooglaiu neeme vahel. Lahte suubub teiste seas Käära oja. Topi lahte hõlmab Topi lahe sihtkaitsevöönd, kuhu kuulub Topi laht kaht orientiiri (Kilbu majakas ja elamu talu Pihelga A11 maal) ühendavast joonest kuni rannajooneni. Sihtkaitsevööndis on keelatud inimeste viibimine kaitseala valitseja nõusolekuta, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödeks. Sihtkaitsevööndis on keelatud majandustegevus ja loodusvarade kasutamine, välja arvatud kaitseala valitseja nõusolekul kutseline kalapüük lõkspüünisega 15. oktoobrist kuni 15. maini ja 15. juulist kuni 1. septembrini ning kutseline kalapüük nakkepüünisega 15. juulist kuni 1. septembrini ja 15. oktoobrist kuni 1. märtsini. Sihtkaitsevööndis on keelatud rahvaürituste korraldamine, välja arvatud 16. novembrist 1. märtsini kaitseala valitseja nõusolekul. Matsalu rahvuspargi kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 29. detsembril 2016)
Külmallik

Külmallik on ohvriallikas Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Mägipe külas. Allikas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Külmallik kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 22.12.2015) Külmallik kultuurimälestiste riiklikus registris
Permisküla saar

Permisküla saar, ka Verhovski saar (vene keeles Верхнесельский остров, Верхне-сельский остров), Verhovski) on Narva jõe saar. Halduslikult jääb saar Ida-Viru maakonna Alutaguse valla Permisküla territooriumile, kuid saarel puudub asustus. Saar on põhjast lõunasse ligi 2,5 km pikk, suurim ida-läänesuunaline laius on 670 meetrit. Narva jõe vasakpoolsel harul on saare kohal Permisküla kärestik, jõe parempoolsel harul (mida mööda kulgeb ka Eesti-Vene kontrolljoon), asub Kakoloki kärestik. Ülemjooksul, Permisküla saare ja Gorodenka küla vahel on Omuti kärestik. Teise maailmasõja ajal 1944. aastal toimusid saarel ägedad kaitselahingud (Permisküla lahing), milles osales 6. Eesti Piirikaitse Rügement. Permisküla (Verhneje Selo) Permisküla saar, Hoiualadega jõed Virumaal 2, Keskkonnaamet. Koostjad: Anne-Ly Feršel ja Eva-Liis Tuvi, lk 82 KURB AASTAPÄEV: mis juhtus Permisküla saarel 11. juulil ja augustis 1944?, Õhtuleht, 11. juuli 2017
Kappa saar

Kappa saar on 5,17 hektari suurune saar Soome lahe lääneosas Väike- ja Suur-Pakri saare vahel. Saare rannajoone pikkus on 1 kilomeeter. Saar on pikliku kujuga, seal kasvab võsa. NL-ajal oli sellel ainus ehitis nn. admirali suvemaja, kus käidi kalal ning puhkamas. Saar kuulub Pakri maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Viimastel aastatel on saarest saanud kormoranide koloonia ning suuresti oma roheluse kaotanud. Kappa saar Eesti looduse infosüsteemis
Saastna poolsaar

Saastna poolsaar on poolsaar Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Poolsaart piirab põhjast Matsalu laht ja lõunast Topi laht. Poolsaare tipus on Pikanina. 2018. aasta seisuga oli Saastna poolsaar ja selle lähiümbrus kõige šaakalirikkam piirkond Eestis. Tiit Hunt (2. november 2018). "Šaakalikaamera alustas ülekannet". RMK. RMK. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2018.
Täkksaare poolsaar

Täkksaare poolsaar on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas. Poolsaart piirab loodest Harju laht ja kagust Nõudla laht. Nõukogude ajal asus poolsaarel Kübassaare juures Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse rannapatarei nr 43, III-130/50.
Kastna poolsaar

Kastna poolsaar on poolsaar Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Poolsaart piirab läänest Vaiste laht ja idast Kastna lõpp. Poolsaare tipus on Suurenina.
Peeter Laasik

Peeter Laasik (sündinud 9. jaanuaril 1959) on eesti arst (ortopeed), tervishoiujuht, riigiametnik ja maadleja. 1977. aastal lõpetas ta Tartu 5. Keskkooli. 1983. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku ülikooli arstiteaduskonna spordimeditsiini osakonna, 1984. aastal õppis internatuuris spordimeditsiini ja traumatoloogia eriala. Aastatel 1978–1982 võitis ta Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses 4 pronksmedalit kaalukategooriates 82–90 kg. Aastatel 1983–1990 töötas ta spordiseltsi Dünamo spordiarstina, 1985–1990 ka NSV Liidu naiste judokoondise hooldusarstina. Seejärel töötas Tartu Maarjamõisa haigla traumatoloog-ortopeedina, 2003–2005 Elva haigla peaarstina. 5. maist 2005 kuni 5. aprillini 2007 oli ta Sotsiaalministeeriumi abiminister. Viimastel aastatel on ta olnud Elva haigla juhatuse esimees ja ravijuht ning töötanud samas ortopeedina. Aastast 2021 on ta ka Tartumaa tervisekeskuse juhataja. Aastatel 2002–2009 oli ta Elva linnavolikogu liige Eesti Keskerakonna saadikuna. 2013. aastal valiti ta Elva linnavolikogu liikmeks valimisliidu Elva nimekirjas. Ta oli Eesti Keskerakonna liige aastatel 2002–2013 ja astus uuesti sama erakonna liikmeks 2016 juulist. Aastatel 1999–2005 oli ta Eesti Haiglate Liidu juhatuse liige, 2001–2005 Eesti Tehnilise Ortopeedia Liidu juhatuse liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn)) 300 häält ning ei osutunud valituks. Vilja Kohler. Peeter Laasik lahkus Elva haiglast, 12. mai 2005 Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. Laasik, Peeter "ESBL sporditulemused. Peeter Laasik". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2016. Vaadatud 22. detsembril 2016. Väinu Rozental. Ministeeriumid on abiministri ametisse suhtunud leigelt. Äripäev, 11. juuni 2010 Vabariigi Valitsuse 12.04.2007 korraldus nr 196 "Sotsiaalministeeriumi abiministri Peeter Laasiku teenistusest vabastamine". RTL 2007, 33, 575 Elva haigla juhtkond "Elva haigla eriarstiabi". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. detsember 2016. Vaadatud 22. detsembril 2016. Vabariigi Valimiskomisjon. Valimiste arhiiv "Elva linnavolikogu VIII koosseis". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. detsember 2016. Vaadatud 22. detsembril 2016. "E-äriregister. Erakonnad". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. detsember 2016. Vaadatud 22. detsembril 2016.
Lohusalu poolsaar

Lohusalu poolsaar on poolsaar Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Poolsaart piirab edelast Lahepere laht ja idast Kastna lõpp. Poolsaare läänetipus on Nabe neem ja põhjatipus Lohusalu neem. Poolsaare põhjarannikul kulgeb Lohusalu pank. Poolsaare idarannikul on Lohusalu sadam. Poolsaarel asub Lohusalu küla.
Muraja poolsaar

Muraja poolsaar on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas. Poolsaart piirab idast Muraja laht. Poolsaare läänetipus on Tirbitanni järv. Poolsaarel asub teiste seas Muraja küla.
Roomassaare poolsaar

Roomassaare poolsaar on poolsaar Saare maakonnas Kuressaares. Poolsaare lõunatipus asub Roomassaare sadam.
Lobi neem

Lobi neem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Lobi poolsaare tipus Lobi külas. Neemest umbes 200 m põhja pool Soome lahes asub Rajukari. Nõukogude ajal oli neemel piirivalve vaatetorn.
Talneem

Talneem (ka Sitakari) on Aegna saare lõunarannikul asuv neem. Neemel on jahisadam. Talneemel on endisaegse Peeter Suure merekindluse rannakaitsepatarei nr. 14 helgiheitja positsioon ja see on arvele võetud kultuurimälestisena.
Dirhami neem

Dirhami neem on neem Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Neeme lähedal asub Dirhami kordon ja Dirhami sadam. Neemel asub endisaegse Peeter Suure merekindluse rannapatarei nr 37 positsioon.
Eerikneem

Eerikneem on Aegna saare põhjarannikul asuv neem. 1924. aastal rajati neemele rannakaitsepatarei nr 2 helgiheitjapositsioon. Neeme hõlmab 58,4 ha ulatuses Aegna maastikukaitseala Eerikneeme piiranguvöönd. Eerikneeme tee Eerikneeme piiranguvöönd Eesti looduse infosüsteemis
Kurikneem

Kurikneem on Aegna saare läänerannikul asuv neem. 1939, 1945–1950 rajati neemele õhutõrjepatarei. Neemel on endisaegse Peeter Suure merekindluse rannakaitsepatarei nr. 15 helgiheitja positsioon ja see on arvele võetud kultuurimälestisena.
Heinrich Johann von Jannau

Heinrich Johann von Jannau (6. märts (23. veebruar vkj) 1753 Holstre – 30. jaanuar (18. jaanuar vkj) 1821 Laiuse) oli baltisaksa päritolu Liivimaa publitsist ja kirikutegelane. Ta oli pärit vanast reformatsiooni ajal Böömimaalt lahkunud suguvõsast. Tema isa oli Holstre mõisavalitseja Friedrich Gustav Jannau (u 1717−1788) ja ema Anna Catharina von Heydeken. Õppis Riia toomkoolis, kus õpetajaks oli Johann Gottfried Herder. 1770–1773 tudeeris Göttingeni ülikoolis teoloogiat ja kuulas muuhulgas saksa valgustajast ajaloolase August Ludwig von Schlözeri loenguid. Liivimaale naasnuna sai temast esmalt 1776. aastal Põlva pastor-adjunkt ja seejärel 1779. aastal Laiuse pastor, kellena oli ametis surmani. Kui tema isa omandas 1784. aastal Püha Rooma keisrilt aadlitiitli (rüütel), tõsteti aadliseisusse ka Heinrich Johann. Aastal 1814 sai temast Tartu praostkonna praost ja 1819. aastal Liivimaa konsistooriumi assessor. Ta avaldas kirjutisi Balti kubermangude olude ja ajaloo kohta, arvustas pärisorjuse liialdusi ning nõudis talupoegadele mõningat omandiõigust. Samuti taotles ta talupoegade koormiste normeerimist, talurahvakohtute asutamist ja talurahvakoolide eest hoolitsemist. Tema peateos Geschichte der Sklaverey und Charakter der Bauern in Lief- und Ehstland (1786) on vanim eesti talurahva ajalugu käsitlev monograafia. 1802. aastal omandas ta vabahärra Hermann von Wrangellilt Rääbise pandimõisa. 1811. aastal pantis ta selle edasi. Naitus 1784. aastal Võikvere mõisaomaniku tütre Auguste Johanna von Yhrmanniga (1761−1800). Pärast viimase surma abiellus 1803. aastal leskproua Sophie Elisabeth von Wrangelliga (sündinud von Mandenstierna) (1776−1836). Tema poeg Heinrich Georg von Jannau oli Hargla ja Laiuse, teine poeg Otto August von Jannau Riia Jakobi koguduse pastor. Sitten und Zeit, ein Memorial an Liefund Ehstlands Väter (1781) [2] Provinzialblätter an das lief- und ehstländische Publikum (1786) [3] Geschichte der Sklaverey und Charakter der Bauern in Lief- und Ehstland (1786) [4] Die Sophisterey in Ehstland, Ein Fragment an Herrn A. v. Kotzebue (1787) [5] Geschichte von Lief- und Ehstland pragmatisch vorgetragen (2 köidet) (1793 ja 1796) [6] [7] Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 86 [1]. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1977. Heinrich Johann von Jannau veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" Heinrich Johann von Jannau Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
August Kitzbergi tänav (Tallinn)

August Kitzbergi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Tänav on nimetatud eesti kirjaniku August Kitzbergi järgi. Tänav algab Vääna tänavalt, katkeb Harku tänavaga ristumisel, jätkub Seljaku tänavalt ja lõpeb Vana-Mustamäe tänavaga ristumisel. Tänav sai nime 1927. aastal. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 20.12.2016.
Heki tee (Tallinn)

Heki tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Tänav algab Väina teelt ja lõppeb Kõivu tänavaga ristumisel. Tänav sai nime 22. aprillil 1960. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 20.12.2016.
Johann Voldemar Jannseni tänav (Tallinn)

Johann Voldemar Jannseni tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Tänav on nimetatud eesti rahvusliku liikumise tegelase Johann Voldemar Jannseni auks. Tänav sai nime 1926. 1940.a oktoobris nimetati Eduard Vilde tänavaks. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 20.12.2016.
Kaluri tänav (Tallinn)

Kaluri tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Kaluri sai nime 16. oktoobril 1951. Tänav on saanud nime Majaka kalurikolhoosi järgi, ent kuulub ka piirkonnas kasutatud ametinimetuste sarja. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 20.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 271
Kanarbiku tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kanarbiku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tänav sai nime 13. novembril 1925. Peale Nõmme liitmist Tallinnaga 1940 nimetati Kaalu tänavaks. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 20.12.2016.
Kastani tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kastani tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tänav sai nime 13. novembril 1925. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 20.12.2016.
Kivi tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kivi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Tänav sai nime 1926. Nõmme Tallinnaga ühendamisel nimetati ümber Killu tänavaks. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 20.12.2016)
Klaasi tänav (Tallinn)

Klaasi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Klaasi tänav sai nime 25. septembril 1959. Tänav on saanud nime sealkandis asunud klaasivabriku Tarbeklaas järgi. Enne seda oli tänava nimeks alates 1951. aastast Ranna tänav. Bekkeri sadam, Meeruse sadam http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 22.12.2016) Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 52 OÜ Rasmusson keeldus avamast vaidlusalust Klaasi tänavat, arileht.delfi.ee, 10.01.2002 Rasmusson avas Klaasi tänava, arileht.delfi.ee, 12.01.2002
Kreegi tänav (Tallinn)

Kreegi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku ja Nõmme asumis. Tänav sai nime arvatavasti 8. novembril 1927. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016.
Kuru tänav (Tallinn)

Kuru tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Tänav sai nime 25. septembril 1959. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016.
Lehola tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lehola tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Tänav sai nime 13. juunil 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016.
Luige tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Luige tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis. Tänav sai nime 10. novembril 1951. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 22.12.2016)
Cádizi provints

Cádizi provints on provints Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna lõunaosas. Provintsi keskus on Cádizi linn. Cádizi aasta keskmine temperatuur on +16,1 °C, jaanuaris +12,7 °C, augustis +24,5 °C. Aastas sajab keskmiselt 120 mm, sealhulgas jaanuaris 92 mm ja augustis 3 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 3016 tundi, sealhulgas jaanuaris 174 ja augustis 343 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003 Instituto Nacional de Estadística
Lõo tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lõo tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tänav sai nime 13. novembril 1925. 1940-1941 Lagle tänav. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016.
Mureli tänav (Tallinn)

Mureli tänav on tänav Tallinnas Haabersti ja Kristiine linnaosas. Tänav algab Pirni tänavalt ja lõpeb Humala tänavaga ristudes. Mureli tänav sai nime 1968. aastal. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 22.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinn asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 283
MyHits (muusikatelekanal)

MyHits on meediakontsernile Duo Media Networks kuuluv muusikatelekanal, mis alustas tööd 1. jaanuaril 2017. Muusikatelekanal levib kõikides suuremates kaabelvõrkudes. Eesti telekanalite loend Midagi muusikasõpradele! Raadio MyHits alustab uuest aastast ka telekanalina AS Eesti Meedia koduleht
Mäe tänav (Tallinn)

Mäe tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Paevälja asumis. Tänav sai nime 1923. aastal. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016.
Nelgi tänav (Tallinn)

Nelgi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis. Tänav sai nime 1927. 9. detsembrist 1940 kuni 1941. aastani Auli tänav. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 22.12.2016) Otsus Tallinna linna Nõmme osa tänavate ümbernimetamise asjas (ENSV Teataja Lisa 1940, 33)
Córdoba provints

Córdoba provints on provints Hispaania lõunaosas Andaluusia autonoomses piirkonnas. Provintsi keskus on Córdoba linn. Córdoba provintsi aasta keskmine temperatuur on +10,4 °C, jaanuaris +4,2 °C, augustis +17,7 °C. Aastas sajab keskmiselt 608 mm, sealhulgas jaanuaris 82 mm ja augustis 3 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2767 tundi, sealhulgas jaanuaris 162 ja augustis 338 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
Nõva tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Nõva tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Tänav sai nime 24. veebruaril 1994. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016.
Padu tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Padu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Tänav sai nime 16. mail 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016.
Paju tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Paju tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Tänav sai nime 21. mail 1946. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 22.12.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 286
Purde tänav (Tallinn)

Purde tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Tänav sai nime 22. aprillil 1960. Tänav ristub Varsaallika ojaga. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 22.12.2016)
Rebase tänav (Tallinn)

Rebase tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tänav sai nime 27. jaanuaril 1956. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 107
Saare tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Saare tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Saare tänav sai nime 1882. aastal. Tänav saksakeelne nimi oli Eschenstrasse ja venekeelne nimi Ясеневая улица. Saare tänav on nime saanud ümbruskonnas kasvavate saarte järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 110
Side tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Side tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Tänav sai nime 1927. Tallinnaga liitmise järel sai nime Humala. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016.  Side tänav (Tallinn) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Staadioni tänav (Tallinn)

Staadioni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis. Staadioni tänav ristub Võistluse tänava ja Herne tänavaga. Aadressil Staadioni 3 // Toonela tee 2a asub Kalevi keskstaadion. Tänava ääres aadressil Staadioni 10 asub Poolamäe park. Tänav sai nime 22. veebruaril 1955. Tänava varasemad nimed on olnud Kalmistu tänav, Uus-Kirikuaia tänav, Surnuaia tänav, Uus-Surnuaia tänav, Friedhofstraße, Neue Kirchhofstraße, ул. Стаадиони, Новая Кладбищенская ул., Ново-Кладбищенская ул. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 22.12.2016. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed, Staadioni tn, www.eki.ee  Staadioni tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pterodaktülos

Pterodaktülos (ladina keeles Pterodactylus; kreeka keeles πτεροδάκτυλος, "tiivuline sõrm"; vanemas kirjasõnas ekslikult ka pterodaktülus või pterodaktül) oli väljasurnud lendavate dinosauruste perekond. Tänapäeval arvatakse, et perekonda kuulus vaid üks liik, Pterodactylus antiquus, esimene nomenklatuurse nime saanud pterosauruste liik, mis tuvastati väljasurnud lendsisalikuna. Liigi fossiilseid jäänuseid on leitud peamiselt Saksamaal Baieris Solnhofeni lubjakivist, kus need pärinevad hilisest juurast umbes 150,8–148,5 miljonit aastat tagasi, ehkki fragmente on arvatavasti leitud ka mujalt Euroopast ja Aafrikast. Pterodaktülos oli lihasööja, kes tõenäoliselt toitus kaladest ja muudest väikeloomadest. Nagu kõigil teistelgi pterosaurustel, olid pterodaktülosel tiivad, mis moodustusid nahast ja musklimembraanist pikenenud neljanda sõrme ja tagajalgade vahel. Seesmiselt toestasid neid kollageenkiud ja välimiselt keratiiniribad. Schweigert, G. (2007). "Ammonite biostratigraphy as a tool for dating Upper Jurassic lithographic limestones from South Germany – first results and open questions". Neues Jahrbuch für Geologie und Paläontologie – Abhandlungen. 245 (1): 117–125. DOI:10.1127/0077-7749/2007/0245-0117. Jaan-Juhan Oidermaa 1. märtsil 1872 sai endale ametliku nime tiibsisalik pterodaktülos ERR, 1.03.2014