1848

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1810. aastad | 1820. aastad | 1830. aastad | 1840. aastad | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1844 | 1845 | 1846 | 1847 | 1848 | 1849 | 1850 | 1851 | 1852 | ► | ►► 1848. aasta (MDCCCXLVIII) oli 19. sajandi 48. aasta. 1848. aasta revolutsioonid: Euroopas ja kogu maailmas toimusid rahvuslikud revolutsioonid, mis suruti monarhistlike režiimide poolt maha. 20. jaanuar – Pärast oma isa Christian VIII surma sai Taani kuningaks Frederik VII. 24. jaanuar – James W. Marshall leidis Colomas Sutter's Millis kulda, vallandades California kullapalaviku. 2. veebruar – Sõlmiti Ameerika-Mehhiko sõja lõpetanud Guadalupe Hidalgo leping, millega sai USA endale suuri läänealasid. 21. veebruar – Ilmus Karl Marxi ja Friedrich Engelsi teos "Kommunistliku partei manifest". 24. veebruar – Prantsusmaa kuningas Louis Philippe I loobus troonist, mille järel loodi Prantsusmaa Teine Vabariik. 13. märts – Vürst Metternich astus Viinis puhkenud rahutuste tõttu Austria kantsleri kohalt. 15. märts – Ungari haritlased korraldasid veretu revolutsiooni Austria vastu. 23. märts – Uus-Meremaale praeguse Dunedini linna paiga juures maabus esimene rühm briti uusasunikke. 18. mai – Tegevust alustas Frankfurdi rahvuskogu. 29. mai – Wisconsin sai Ameerika Ühendriikide 30. osariigiks. 30. mai – Itaalia Esimene Iseseisvussõda: Kuningas Carlo Alberto juhitud Sardiinia väed võitsid Goito lahingus Josef Radetzky juhitud austerlasi. 19. juuli – New Yorgi osariigis Seneca Fallsis avati kaks päeva kestnud naiste õiguste konverents, mis oli esimene USA-s toimunud naiste õiguse ja feminismialaline konverents. 12. september – Šveitsis võeti vastu uus põhiseadus, millega maa muutus tugeva keskvalitsusega föderaalriigiks. 31. oktoober – Austria prints Alfred Windisch-Graetz vallutas Viini. 3. november – Hollandis kuulutati välja Johan Rudolph Thorbecke koostatud põhiseadus, mis vähendas Hollandi monarhia võimu. 7. november – Ameerika Ühendriikide presidendivalimised võitis Zachary Taylor. 24. november – Paavst Pius IX põgenes Roomast Gaetasse. 26. jaanuar (vkj 14. jaanuar) – Venemaa keiser kinnitas Tartu Veterinaariakooli põhikirja, misjärel 24. aprillil (vkj 12. aprillil) määrati koolile direktor ja 13. oktoobrist (vkj 1. oktoobrist) alustati kooli kliinikus haigete loomade vastuvõttu. 31. jaanuar (vkj 19. jaanuar) – Georg von Kotzebue immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda. Kevadeks oli Liivimaal usuvahetusliikumine vaibunud. 20. juuli (vkj 8. juuli) – Eestimaa kuberner võttis kooleraepideemia tõkestamiseks kasutusele abinõusid. Tallinnas oli aasta jooksul olnud eraisikute seas 499 haigusjuhtu, millest 250 lõppes surmaga. 22. august – Tallinnas olid kõik tänavavalgustuslaternad kanepiõli asemel lambipiiritusele üle viidud[viide?]. 6. detsember (vkj 24. november) – Alexander von Bodisco immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda. 5. jaanuar – Sam Steele, Kanada sõjaväelane ja politseinik 19. jaanuar – Matthew Webb, inglise meremees ja ujuja 24. jaanuar – Vassili Surikov, vene maalikunstnik 16. veebruar – Hugo de Vries, hollandi bioloog 16. veebruar – Octave Mirbeau, prantsuse kirjanik 10. märts – Kate Sheppard, Uus-Meremaa sufražett 19. märts – Wyatt Earp, Ameerika Ühendriikide püstolikangelane 27. aprill – Otto, Baieri kuningas 29. aprill – Raja Ravi Varma, India kunstnik 15. mai – Viktor Vasnetsov, vene maalikunstnik 7. juuni – Paul Gauguin, prantsuse maalikunstnik 9. juuli – Roberto I, Parma hertsog 15. juuli – Vilfredo Pareto, Itaalia majandusteadlane ja sotsioloog 25. juuli – Arthur Balfour, Suurbritannia riigimees 19. august – Gustave Caillebotte, prantsuse maalikunstnik 1. september – Auguste Forel, Šveitsi mürmekoloog, neuroanatoom ja psühhiaater 12. september – Andreas Kurrikoff, eesti rahvusliku liikumise tegelane 5. oktoober – Guido von List, Austria okultist 1. november – Jules Bastien-Lepage, prantsuse kunstnik 19. november – Enn Uuetoa, eesti laevakapten 25. november – William Frederick Denning, briti astronoom 6. detsember – Johann Palisa, Austraalia astronoom 9. jaanuar – Caroline Herschel, Saksamaa ja Briti astronoom 20. jaanuar – Christian VIII, Taani kuningas 7. veebruar – Christen Købke, taani maalikunstnik 11. veebruar – Thomas Cole, Ameerika Ühendriikide kunstnik 17. veebruar – George W. Campbell, Ameerika Ühendriikide riigitegelane 18. veebruar – Joseph Gerhard Zuccarini, saksa botaanik 23. veebruar – John Quincy Adams, Ameerika Ühendriikide president 29. veebruar – Louis-François Lejeune, prantsuse sõjaväelane, kunstnik ja litograaf 26. märts – Steen Steensen Blicher, Taani kirjanik 27. märts – Gabriel Bibron, prantsuse zooloog 29. märts – John Jacob Astor, saksa-ameerika ettevõtja 28. juuni – Jean-Baptiste Debret, prantsuse kunstnik 7. august – Jöns Jacob Berzelius, rootsi keemik ja mineraloog 12. august – George Stephenson, inglise insener 29. august – Martinus Rørbye, taaninorra maalikunstnik 2. oktoober – Georg August Goldfuss, saksa paleontoloog, zooloog ja botaanik 9. november – Robert Blum, Saksa poliitik 23. november – John Barrow, Briti riigiametnik 24. november – William Lamb, Briti poliitik 19. detsember – Emily Brontë, inglise kirjanik (arvatav surma-aasta) – Ludwig Leichhardt, saksa maadeuurija ja loodusteadlane Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 129