laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
MTÜ Praktikum

MTÜ Praktikum Eesti on Eesti Energia koolinoorte ettevõtlikkusideede konkursi ja arenguprogrammi ENTRUM raames käivitatud mittetulundusühing. MTÜ Praktikum vahendab juhtivatelt ettevõtetelt keskkooliõpilastele lühiajalisi praktikakohti. MTÜ registreeriti 19. detsembril aastal 2013. Meeskonda kuulub 5 inimest: Rainer Lusmägi, Ragnar Lusmägi, Timothy Henry Charles Tamm, Ander Hindremäe ja Liisa Aavik. 11.veebruar, Uuno raadio, 35:18 11. veebruar, Õpetajate Leht, "Praktikumi pilootprojekt pakub õpilastele praktikavõimalusi" 25. veebruar, Ruupor, "Keskkoolis praktikale?" 16. märts, Vaba Meedia, "Gümnasistid tippettevõtetesse praktikale" 16. märts, Maaleht, "Gümnasistid lähevad tippettevõtetesse praktikale" 16. märts, Külauudised, "Gümnasistid lähevad vaheajal tippettevõtetesse praktikale" 17.märts, Eesti Rahvusringhääling, "Gümnaasiumiõpilased saadetakse koolivaheajal ettevõtetesse praktikale" 17. märts, koolielu.ee, "Gümnasistid tippettevõtetesse praktikale" 17. märts, veebikiri.ee, "Gümnasistid tippettevõtetesse praktikale" 18. märts, Delfi Noorte hääl, "Gümnasistid lähevad koolivaheajal tippettevõtetesse praktikale" 18. märts, Järva Teataja, "Paide kooli abituriendid avavad noortele tippettevõtete uksi" 19. märts, Unistused Ellu, "Praktikum viib gümnasistid ettevõtetesse praktikale" 19. märts, Lääne Elu, "ENTRUMi finaali pääses 12 Läänemaa noorteprojekti" 19. märts, Delfi Noorte Hääl, "ENTRUMi patroon Nikolai Novosjolov: Diivanite ja tagumike vahel ei lenda ükski dollar" 19. märts, tallinncity.postimees.ee, "Galerii: Solarises avati noorte ettevõtlikkusideede näitus" 19. märts, Järva Teataja, http://www.jt.ee/2732914/noorte-lennukad-ariideed-gurmeenatsust-sotsiaalvorgustikuni/ 21. märts, Järva Teataja, "Noored annavad nõu: 5 soovitust gümnasistidele, kuidas leida head praktikakohta 21. märts, Terevisioon, MTÜ Praktikum pakub noortele võimalust kevadvaheajal tööd teha 21. märts, ERR uudised, MTÜ Praktikum pakub noortele võimalust kevadvaheajal töötada 24. märts, Kuma Raadio, Intervjuu Ragnar Lusmägiga 25. märts, TUDENG TV, uudised Aprill 2014, Tallinna 21. Kooli leht Lennuk, "MTÜ Praktikum viib kokku juhtivad ettevõtted ja andekad gümnasistid" Ametlik koduleht Facebooki lehekülg
Silje Norendal

Silje Norendal (sündinud 1. septembril 1993) on Norra naislumelaudur, kes võistleb halfpipe'is, pargisõidus ja boardercross'is. Norendal on X Gamesi võistlustelt võitnud kaks kuldmedalit. Esimene medal tuli 2013. aastal Euroopa Euroopa X Gamesilt pargisõidus, teine kuldmedal tuli järgmisel aastal X Gamesi võistluselt samuti pargisõidus. Silje Norendal tegi olümpiadebüüdi 2014. aasta taliolümpiamängudel. Pargisõidu poolfinaalis sai Silje Norendal 78,5 punktiga 4. koha ja finaalis sai ta 49,5 punktiga 11. koha. Twitter Ametlik koduleht Instagram Sotši 2014 Profiil
Juku Pent

Juku Pent (õieti Johannes Pent; 20. november 1918 Jäneda – 16. oktoober 1991 Sonthofen, Saksamaa) oli eesti suusataja ja sünteetilise suusamäärde väljatöötaja. Teises maailmasõjas pälvis ta ühe päevaga nii I kui ka II klassi Raudristi (1945). Ta osales 1952. aasta taliolümpiamängudel Oslos Saksamaa koondise liikmena, tulles 1952. aasta 20. veebruaril 50 km suusatamises 26. kohale (ajaga 4:30.56,0). Ants Männiste. Eesti suusasportlased taliolümpiamängudel 1936–1980. – Sporditäht, 2002, nr 1, lk 18–20. Biograafia ESBL-is Ka väliseestlased on võistelnud valgetel olümpiatel Postimees, 5. veebruar 1998
Orava tänav

Orava tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis. Orava tänav algab Rulli tänavalt, ristub Ratta ja Risti tänavaga ning lõpeb Mahla tänaval Tallinna–Pärnu raudteeliini ääres Liiva raudteejaama lähedal. Orava tänav on esialgu põhjakirde-lõunaedelasuunaline ning seejärel peaaegu põhja-lõunasuunaline. Tänav on ligikaudu 410 meetri pikkune. Orava tänav sai nime 1927. aastal. Tänava nimi on Käbi tänava paarisnimi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 285
Ratta tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ratta tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis. Ratta tänav on Orava tänavalt algav lääneloode-idakagusuunaline ligikaudu 45 meetri pikkune umbtänav. Ratta tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänava nimi on lähedal asuva Rulli tänava paarisnimi. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 290
Käbi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Käbi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis. Käbi tänav algab Mahla tänavalt ja lõpeb Risti tänaval. Käbi tänav on enam-vähem lõuna–põhjasuunaline ja ligikaudu 190 meetri pikkune. Käbi tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänava nimi on lähedal asuva Orava tänava paarisnimi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 276
Maak

Maak on mineraalne maavara, mille kaevandamine on majanduslikult otstarbekas. Enamasti mõeldakse maagi all maavara, millest eraldatakse metalle. Vastavalt sellele, mida maagist eraldatakse, nimetatakse neid raua-, vase-, pliimaagiks jne. Maake moodustavad maakmineraalid on näiteks püriit (rauamaak), galeniit (pliimaak), sfaleriit (tsingimaak), magnetiit (rauamaak), hematiit (rauamaak), kalkopüriit (vasemaak) jne. Maakmineraal
Friedrich Luksep

Friedrich Luksep (algselt Eestis Friedrich Luksepp; 13. august 1920 Toropets – 7. detsember 2013 Båthöjden) oli eesti arst ja ühiskonnategelane Rootsis. Friedrich Luksep sündis 13. augustil 1920 eesti perekonnas Venemaal Toropetsis, kus elas palju eestlasi. Isa Peeter oli olnud linnavalitsuse ametnik ja ema Emiline, sündinud Tikk, oli pidanud linna keskväljakul õmblustarvete poodi. Perekond opteerus Tartu rahu järel 1921. aastal Eestisse, elades esmalt Tartus ja seejärel Pärnus. Friedrich lõpetas 1940. aastal Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi ning astus Tartu Ülikooli loodusteaduse ja hiljem arstiteaduskonda. Friedrich Luksep mobiliseeriti Punaarmeesse, kust tal õnnestus põgeneda. Saksa mobilisatsioonist oli päästnud terviserike ning ta pages detsembris 1943 Soome ja jõudis sealtkaudu 1. jaanuaril 1944 Rootsi. Friedrich Luksep lõpetas Karolinska Instituudi 1950. aastal ning töötas arstina Löwenströmska, St Görani ja St Eriku haiglates. 1959. aastast töötas Farsta tervisekeskuses, kuni selle juhataja kohalt pensionile jäi. Ka Rootsi sõjaväeteenistuse oli ta läbinud arstina ning aastail 1965-1966 töötanud ka majori aukraadis Rootsi ÜRO vägede arstina Küprosel. Friedrich Luksep oli Eesti Arstide Seltsi liige, mõnd aega Stockholmi Eesti Ühingu juhatuse liige ning kuulus Stockholmi Eesti Tenniseklubisse. Oli aastail 1952-1972 abielus Vivian Kotkaga. Poeg Peeter Luksep sündis 1955. aastal. Rein Tarmet. In memoriam Friedrich Luksep. Eesti Päevaleht (Rootsi), 8. jaanuar 2014 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 http://isik.tlulib.ee/index.php?id=3378
Enn Väljak

Enn Väljak (kuni 1936. aastani Johannes Mikkelsen; 26. jaanuar 1905 Rae vald, Harjumaa – 17. juuli 1944 Turmantas, Leedu) oli Eesti (leitnant) ja Saksa (kapten) sõjaväelane. Ta lõpetas 1933. aastal Sõjakooli seejärel Politseikooli kõrgema klassi. Enn Väljak teenis konstaablina Virumaal ja Viljandimaal, kuulus Kaitseliidu Sakala malevasse. 1941. aastal oli ta metsavend, seejärel astus Saksa sõjaväkke, kus teenis kompaniiülemana. Langes lahingus Leedus. Kapten Enn Väljak langenud. Eesti Sõna, 20. august 1944, nr. 193, lk. 5. Ohvitseride andmekogu
Skenee

Skenee on orkestra taga olev ehitis, mis oli etendusele fooniks ja näitlejatele väljapääsuks. Skenees näitlejad rõivastusid. Alates 4. sajandil eKr arenes skenee mitmeosaliseks sammastega ehitiseks ja näitlejate esinemine koondus skenee eenduva osa katusele (proskeenionile).
Kurtna (Alutaguse)

Kurtna küla asub Ida-Viru maakonnas, Alutaguse vallas Jõhvi–Vasknarva maantee ääres. Kaugus Jõhvist 12 km. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Illuka valda. Kurtna külas elas 2000. aasta seisuga 206 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kurtna külas 163 elanikku, neist eestlasi 84 (51,5%). Kurtna küla asub ajaloolise Alutaguse kihelkonna alal. Küla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus nimega Kurtiaos. Küla suuruseks on märgitud seitse adramaad. 1480. aastast on andmed Vasknarva ordulinnusega seotud Kurtna ordumõisa Kurtnis kohta. Kurtna ordumõis ja Kurtna küla kuulusid Jõhvi kihelkonda. Pärast ordumõisate kaotamist muutus Kurtna mõis rüütlimõisaks. Kurtna mõisast on säilinud historitsistlik härrastemaja aastast 1880 ja punasest kivist valitsejamaja aastast 1911. Kurtna mõisa järgi on nime saanud Kurtna järvestik ja Kurtna nõmm. Küla järgi on nime saanud Keila lademe Kurtna kihistik. Kurtna mõisa tuuleveski Kurtna mõisa valitsejamaja Kurtna mõisa park Kurtna külanõukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 22.02.2018. Statistikaameti andmebaas Kurtna kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 17.08.2019)
Voo tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Voo tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Rahumäe asumis. Voo tänav algab Raudtee tänavalt Tallinna–Keila raudtee äärest ja lõpeb Nikolai von Glehni tänaval. Voo tänav on lõunakagu-põhjaloodesuunaline ja ligi 125 meetri pikkune. 8. novembril 1927 sai tänava nimeks Laine tänav. 1940–1941 oli tänava nimi Lava tänav. Praeguse nime sai Voo tänav 12. juulil 1949 oma endise nime (Laine tänav) mõjul. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 142 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinn asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 303
Kuiv tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kuiv tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Kuiv tänav algab Idakaare tänavalt ja lõpeb Kristjan Raua tänaval. Kuiv tänav on peaaegu edela-kirdesuunaline ja ligikaudu 240 meetri pikkune. Tänava esialgne nimi oli alates 1926. aastast Mäe tänav (saksa keeles Bergstrasse, vene keeles Горная улица). 1940–1941 oli tänava nimi Sula tänav. Praeguse nime sai Kuiv tänav 25. septembril 1959. Tänav on saanud nime asukoha järgi kuival liivikul. Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 56 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 275
Salvinoriinid

Salvinoriinid on rühm looduslikke keemilisi ühendeid ja nende struktuurianalooge. Mitmed salvinoriinid on taime luulusalvei (Salvia divinorum) sekundaarsed metaboliidid. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Salvinorin seisuga 23.02.2014.
Kapu vald

Kapu vald (saksa keeles Gemeinde Kappo) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas aastatel 1866–1939. Paiknes Piibe maantee ääres Kapu mõisa ümbruses (vt Kapu küla). 1930. aastatel asus Kapu vallavalitsus Puhmu külas, samas hoones olid ka postiagentuur ja telefoni kõnepunkt. 1893 kuulusid Kapu valla alla osaliselt ka Raigu valla ja Aavere valla alad. 1895. aastal eraldati Aavere. 1. jaanuaril 1907 eraldati Räitsvere küla, mis liideti Liigvalla vallaga. 1913 olid Kapu valla koosseisus ka Kaarli (Kapu mõisa karjamõis) ja Ilmandu (Raigu mõisa karjamõis). 1. aprillil 1939 liideti endine Kapu vald osaliselt Vajangu valla ja osaliselt Väinjärve vallaga. 26. septembril 1950 kaotati vallad ja Järvamaa territooriumi hakkas haldama neli rajooni. Kapu külanõukogu oli Paide rajooni koosseisus. Kapu mõis Kapu vallamaja, postiagentuur ja telefoni kõnepunkt ca 1930. Rene Viljati fotokogu.
Idakaare tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Idakaare tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Idakaare tänav algab Pärnu maanteelt, ristub Kuiva, Kõue ja Kristjan Raua tänavaga ning Idakaare põiguga ja lõpeb Künka tänaval. Idakaare tänav on lääneedela-idakirdesuunaline ja ligikaudu 590 meetri pikkune. Tänava esimene nimi oli Nikolai tänav (saksa keeles Nikolaistrasse, vene keeles Николаевская улица). 17. märtsil 1922 pandi tänavale nimeks Ida tänav (saksa keeles Oststrasse, vene keeles Восточная улица). Praeguse nime sai Idakaare tänav 25. septembril 1958. Elamu Idakaare 3 http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk 39.
Ukraina 2014. aasta taliolümpiamängudel

UKR Ukraina osales 2014. aasta taliolümpiamängudel 45 sportlasega, kes võistlesid 9 spordialal. Olümpiavõitjaks tuli Ukraina laskesuusatamise naiskond koosseisus Vita Semerenko, Valja Semerenko, Olena Pidgrušna ja Julija Džõma. Vita Semerenko sai lisaks pronksmedali individuaalsprindis. Ukraina sportlased Sotši olümpiamängude kodulehel
Tansaania lipp

Tansaania lipp on Tansaania riigilipp, mis võeti kasutusele 26. aprillil 1964. Roheline sümboliseerib maad, must elanikkonda, sinine India ookeani ja kollane maavarasid. Pärast iseseisvumist 1961. aastal võttis Tanganjika Vabariik kasutusele vabastusliikumise TANU värvides lipu: roheline kangas musta laiuga, mida ääristasid kollased triibud. Aastal 1963 iseseisvunud Sansibari vabariigi lipp oli sini-must-roheline trikoloor. Riigid ühinesid 1964. aastal Tansaaniaks. Varasema Tanganjika lipu alumine roheline siil asendati Sansibari sinisega ja kujundus muudeti diagonaalseks, et anda mõlemale värvile võrdne osatähtsus. Värvid on paika pannud Presidendi Kantselei juures paiknev planeerimise ja erastamise osakond. Kasutatakse 1955. aasta Briti standardi 2660 värve. Tanganjika lipp Sansibari Vabariigi lipp Bruce Berry (07.01.2006). "Tanzania" (Inglise k.). Flags of the World. Vaadatud 24.11.2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Saare, lk 81 "Country Profile:The National flag" (Inglise k.). Tansaania Vabariigi koduleht. 07.01.2006. Vaadatud 24.11.2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Tiit Saare Lipud enne ja nüüd Koolibri 1998 ISBN 9985006046
Leo Talgre

Leo Talgre (3. veebruar 1919 Vastseliina, Võrumaa – 17. detsember 1944 Tallinn) oli eesti luuraja. Põgenes 1941. aasta märtsis Nõukogude okupatsiooni eest suuskadel Soome. Liitus sama aasta juunis Erna salgaga, heideti 27. juulil langevarjuga alla Viitna lähedal. Osales radisti-luurajana Erna lahingutes. 1941. aastast kuulus Cellariuse luureüksusse, autasustati II klassi Raudristiga. Aastatel 1943–1944 oli Haukka-Tümleri grupi põhiorganiseerija. Detsembris 1944 hukkus kinnipidamiskatsel. Tema hukkumise asjaolude kohta on levinud mitmeid versioone. Maarja Talgre on Leo Talgre tütar. Maarja Talgre. Leo: ett estniskt öde: reportageroman, Falun 1990, ISBN 91-0-047900-4 ; 2. trükk Stockholm 1991, ISBN 91-0-055282-8 ; 3. trükk Stockholm 1998, ISBN 91-7643-411-7 . Tõlge eesti keelde: Leo – vastupanu surmani: reportaažromaan, Tallinn 1992, Faatum, tõlkinud Anu Saluäär, Mart Laari järelsõna. Tõlge vene keelde: Лео – судьба эстонца: роман-репортаж, Tallinn 1994, Faatum, tõlkinud Mihhail Safonov, ISBN 9985-827-08-2 Maarja Talgre. Isäni Leo, Porvoo 1991, ISBN 951-0-16850-5 Maarja Talgre. Leo tütar, Tallinn 2004, Faatum, ISBN 9985-856-49-X Hans Salm. Viie luure agent: Eesti luurajatest Teises maailmasõjas, Tallinn 2004, Maalehe Raamat, ISBN 9985-64-224-4
Delfinaarium

Delfinaarium on bassein, milles eksponeeritakse delfiine. Donetski delfinaarium
Harku tänav

Harku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Hiiu asumis. Harku tänav algab Vana-Mustamäe tänavalt ning ristub Kuru, Põhjakaare, Sõlme, Õuna, Puu, Vahtra, Hiiu-Suurtüki ja Pidu tänavaga. Harku tänav lõpeb ristudes August Kitzbergi tänavaga. Harku tänav on idakirde-lääneedelasuunaline ja ligikaudu 1290 meetri pikkune. Tänava äärde jääb Hiiu staadion ja Harku palvemaja. Harku tänav sai nime 1919. aastal. Ametlikult fikseeriti tänava nimi 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub Harku poole. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk 267 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk 35  Harku tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kitsas tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kitsas tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Kitsas tänav algab Raudtee tänavalt Tallinna–Keila raudtee äärest, ristub Muru tänavaga ja lõpeb Piiri tänava. Kitsas tänav on lõunakagu-põhjaloode suunaline ning ligikaudu 230 meetri pikkune. Kitsas tänav (saksa keeles Schmale Gasse, vene keeles Узкая улица) sai nime 1919. aastal. Ametlikult fikseeriti tänava nimi 8. novembril 1927. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 273 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 51
Mycosphaerella

Mycosphaerella on seeneperekond. Perekonda Mycosphaerella on liigitatud rohkem kui 10 000 seeneliiki: Mycosphaerella angulata Mycosphaerella arachidis Mycosphaerella areola Mycosphaerella berkeleyi Mycosphaerella bolleana Mycosphaerella brassicicola Mycosphaerella caricae Mycosphaerella carinthiaca Mycosphaerella caryigena Mycosphaerella cerasella Mycosphaerella citri Mycosphaerella coffeicola Mycosphaerella confusa Mycosphaerella cruenta Mycosphaerella dearnessii Mycosphaerella dendroides Mycosphaerella dianthi Mycosphaerella eumusae Mycosphaerella fijiensis Mycosphaerella fragariae Mycosphaerella gossypina Mycosphaerella graminicola Mycosphaerella henningsii Mycosphaerella horii Mycosphaerella juglandis Mycosphaerella lageniformis Mycosphaerella linicola Mycosphaerella louisianae Mycosphaerella musae Mycosphaerella musicola Mycosphaerella palmicola Mycosphaerella pini Mycosphaerella pinodes Mycosphaerella pistaciarum Mycosphaerella pistacina Mycosphaerella platanifolia Mycosphaerella polymorpha Mycosphaerella pomi Mycosphaerella punctiformis Mycosphaerella pyri Mycosphaerella rabiei Mycosphaerella recutita Mycosphaerella rosicola Mycosphaerella rubi Mycosphaerella stigmina-platani Mycosphaerella striatiformans Mycosphaerella tassiana jpt. Index Fungorum, Veebiversioon (vaadatud 23.02.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Mycosphaerella seisuga 23.02.2014.
Kliid

Kliid on teravilja püülijahuks jahvatamisel eraldatud seemnekestad koos taimekoe- ja iduosadega. Traditsiooniliselt on kliisid kasutatud eelkõige loomasöödana. Tänapäeval tarvitatakse neid ka kütusena, samuti on kliisid pruugitud väikese alkoholisisaldusega õlle pruulimisel. Täisterajahu valmistamisel jäetakse jahusse kliid alles, kuna neil on suur toiteväärtus. Kliides leidub rohkelt B-vitamiine ja mineraalsooli. Seepärast on neid hakatud hindama toiduainena, ehkki kliid halvendavad jahu küpsetusomadusi. Eesti poodides on müügil näiteks nisu-, kaera- ja rukkikliid, mujal maailmas on levinud ka maisi- ja riisikliid. http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=kliid&F=M
Alfred Pisuke (viiuldaja)

Alfred Pisuke (3. oktoober 1926 Valga – 7. aprill 2009 Stockholm) oli eesti viiuldaja ja dirigent. Esimest korda esines ta Valga Säde teatri laval 13-aastaselt. Ta mängis Valga Omakaitse orkestris, mobiliseeriti 1944. aastal aga Saksa lennuväe abiteenistusse. Saksamaalt põgenes Pisuke läbi Taani Rootsi, kuhu jäi elu lõpuni. Seal jätkas ta ka viiuliõpinguid. 1955. aastal sai stipendiumi, millega täiendas end Nathan Milsteini käe all Siena Muusikaakadeemias Itaalias. Järgmisel aastal andis ta Stockholmis esimese soolokontserdi. Alfred Pisuke töötas Rootsi Raadio meelelahutusorkestris, seejärel Raadio Sümfooniaorkestris. Ta harrastas ka ansamblimängu ning oli sagedane solist muusikaõhtutel Stockholmi Eesti Majas. Alfred Pisuke tutvustas Eesti viiulimuusikat, eriti Eduard Tubina ja Kaljo Raidi loomingut, tehes ka esiettekandeid. Klaveril saatis teda kaua Hilma Nerep-Mossin, viimastel aastatel Klarika Kuusk. Pärast 1991. aastat taastas ta sidemed Eestiga, olles varem esinenud ka USA ja Kanada eestlaste ees. Tänapäeva Eesti muusikast väärib mainimist koostöö Ester Mäega tema viiuliloomingu tutvustajana Stockholmis. Alfred Pisuke kuulus pikka aega Eesti Kultuuri Koondise juhatusse. 2007 – Valgetähe V klassi teenetemärk TLÜAR väliseesti isikud Suri viiuldaja Alfred Pisuke, ERR, 19. mai 2009 Suri viiuldaja Alfred Pisuke, Eesti Elu, 19. mai 2009
Mati Mandel

Mati Mandel (sündinud 11. juunil 1945 Tartus) on eesti arheoloog ja ajaloolane. Ta lõpetas 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arheoloogiale spetsialiseerunud ajaloolasena. Kaitses 1992. aastal magistritöö "Võitlusnuga ja mõõk Muinas-Eesti relvastuses" ja 2003. aastal doktoritöö "Läänemaa kalmed 5.–13. sajandil". Mandel on arheoloogilise leiumaterjali põhjal uurinud peamiselt Läänemaa muinas- ja keskaega, aga kirjalike allikate valguses on ta uurinud ka 1940. aastate ajaloosündmusi Läänemaal ja Harjumaal, kitsamalt 1944. aasta septembri sündmusi Keilas, Haruteel, Pääskülas, Laagris ja Jälgimäel. Korraldanud aastast 1994 Keilas Lääne-Harjumaa 1944. aasta septembrisündmuste mälestuspäeva ning ajalookonverentse Eesti Ajaloomuuseum (1972-2023). Vanema ajaloo osakonna juhataja. 1994 – "Sõjalõpu sündmused Keila ümbruses"; 2000 – "Lihula muinas- ja keskaeg"; ISBN 9985-70-060-0 2001 – "Traagiline suvi 1941 Keilas" ISBN 9985-9158-4-4 2003 – "Läänemaa 5.–13. sajandi kalmed" ISBN 9985-9116-6-0 2005 – "Suvi 1941 Kirblas : [Läänemaa]" ISBN 9985-9653-0-2 2007 – "Kurjuse aasta Lõuna-Läänemaal 1940–1941" ISBN 978-9985-9713-3-8 (köites) 2010 – "Kogu tõde Hirmus Antsust?", ISBN 9789985988947 2011 – „Arheoloogiga Läänemaa radadel”, ISBN 9789949219056 2017 – „Maidla muinaskalmistu saladused”, ISBN 9789949945672 2020 – „Sõjaeelse Kaitseliidu hiilgeaeg ja häving Läänemaal”,ISBN 9789949741625 2023 - „Läänemaa muinasajast Lihula keskaega”. Lihula vallavolikogu liige 1996 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Lihula Muuseumi rajamine ja Lihula linnuse talgute korraldamine) 1998 Keila kultuuripreemia (töö eest, mille tulemuseks on raamat 1944. aasta sõjasündmustest Keila ümbruses, mälestuskivi lahinguis langenuile, mälestusristi veteranidele, samuti arheoloogilise uurimistöö eest Keilas) 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2015 Läänemaa teenetemärk 04. september 2020 kell 11:36 Juhan Hepner, Kaitseliidu Lääne maleva varasem ajalugu sai kaante vahele 15.09.2020 16:25, Mati Mandel, Venelased ja sakslane sõjaeelses Kaitseliidu Lääne malevas, err.ee Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Mati Mandeli kohta Eesti Ajaloomuuseumi kodulehel Mati Mandel, "Detektoristid hävitavad muinasaja arhiivi halastust tundmata" 4. detsember 2008 @ maaleht.ee Varsti tulevad Truman ja Hirmus Ants! paber.maaleht.ee, 3. juuni 2010 Juhan Hepner, Arheoloog leidis koduõuelt Põhjasõja-aegse katkuhaua, err.ee, 31. oktoober 2015 75 aastat tagasi hävitas Punaarmee Kirbla küla. 17. juuli 2016 21. oktoober kell 12:05, Kaja Kärner, Kajalood, Mati Mandel: Lihula on Eesti Pompei, err.ee 21. oktoober kell 12:05, Kaja Kärner, Kajalood, Mati Mandel: Lihula on Eesti Pompei, err.ee
Mycosphaerella dearnessii

Mycosphaerella dearnessii on seeneliik. Mycosphaerella dearnessii peremeestaimedeks on männid, sh harilik mänd. Mycosphaerella dearnessii võib põhjustada pruunvöötaudi, mis on mändidele ohtlik seenhaigus. Widely Prevalent Fungi of United states Mycosphaerella dearnessii, University of Georgia, Veebiversioon (vaadatud 23.02.2014) (inglise keeles) Sissekanne Systematic Mycology and Microbiology Laboratory Fungus-Host Distributions Database-s, Veebiversioon (vaadatud 23.02.2014) (inglise keeles) Märt Hanso,Rein Drenkhan, Puna-, pruun- ja valgevöötaud Eestis, Eesti Mets, Veebiversioon (vaadatud 23.02.2014) Mycosphaerella dearnessii andmebaasis eElurikkus Sissekanne Invasive.org-is
Puu tänav

Puu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Puu tänav algab Raudtee tänavalt Tallinna–Keila raudtee äärest, ristub Pärnu maantee ja Sõlme tänavaga ning lõpeb Harku tänaval. Puu tänav on peaaegu lõunakagu-põhjaloodesuunaline ja ligikaudu 275 meetri pikkune. Tänava esialgseks nimeks oli alates 13. novembrist 1927 Köie tänav (saksa keeles Seilstrasse, vene keeles Канатная улица). See nimi tulenes sellest, et tänava ääres asus köietöökoda. Ajutiselt oli tänava nimi aastatel 1940–1941 Kaera tänav. 25. septembril 1959 pandi tänavale nimeks Nööri tänav, 22. aprillil 1960 aga Puu tänav. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 96  Puu tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis