laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti Keeled

Eesti Keeled on Eesti ansambel. Ansambel asutati 1999. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud: Tuule Kann – kannel Pille Karras – basskannel Ain Agan – kitarr Jaak Sooäär – elektrikitarr Jaan Karp – trummid Riho Sibul – laul, kitarr Jaak Johanson – laul, kitarr 1999 album "Holy Lake" 2002 album "Sabaga täht" 2004 "Kella tiksumist..."" ... http://www.muusika.ee/ansamblid/eesti-keeled.html (vaadatud 08.01.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Galaktlan Grupp

Galaktlan Grupp oli Eesti ansambel. Ansambel tegutses 2005-2009. Ansamblis on kaasa teinud: Taavi Laatsit – klahvpillid Tanel Paliale – klahvpillid Mihkel Kõrvits – trummid Priit Pääsuke – kitarr Galaktlan (Taavi Laatsiti sooloansambel) http://www.rada7.ee/artist/galaktlan (vaadatud 07.08.2016)
Teadmusbaas

Teadmusbaas on meetod keerulise struktureeritud ja struktureerimata info talletamiseks arvutisüsteemides. Teadmusbaas erineb andmebaasist selle poolest, et tegu pole ühtse hierarhilise struktuuriga andmete kogumiga, vaid teadmusbaasi salvestatakse infot sellisel abstraktsioonitasemel, et see ei takista mistahes info lisamist. Teadmusbaasi võidakse salvestada infot näiteks avalduste või väidetena. Iseõppivates süsteemides sisaldab teadmusbaas järeldusreegleid ja informatsiooni inimkogemuse ja asjatundmise kohta mingis valdkonnas, mh informatsiooni, mis tuleneb varasemate ülesannete lahendamisest. Tuntud teadmusbaasid on näiteks DBpedia, Wikidata, Google Knowledge Graph jt. Ontoloogia Teadmusgraaf Semantiline võrk
Teravik

Teravik oli Eesti ansambel. Ansambel tegutses aastatel 1975–1976. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud: Riho Kuub – vokaal Urmas Alender – vokaal Tiit Kõrvits – soolokitarr Sulev Kuusik – soolokitarr Marius Sagadi - basskitarr Andrus Kerstenbeck – trummid http://www.muusika.ee/ansamblid/teravik.html (vaadatud 07.08.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Ka-Funky

Ka-Funky (harvemini K-Funky[viide?]) on Eesti ansambel, mis viljeleb funky-stiili. Ansambel asutati 1998. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud: Hunt – laul Henno Kelp – bass Ivo Lille – saksofon Simmu Vasar – trompet 2001 singel " Do You Think I Am Sexy" ... http://www.muusika.ee/ansamblid/ka-funky.html (vaadatud 07.08.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Partikulaar

Partikulaar ehk üksikobjekt ehk üksikese ehk üksik asi on metafüüsikas universaali konkretiseering. Näiteks iga üksik konkreetne õun on "õunasuse" ehk õuna kui universaali (õuna kui tüübi, õuna kui klassi või õuna idee) ilmnemine. Partikulaarid, vastandina abstraktsetele entiteetidele (nagu näiteks omadused või arvud) on aegruumilised. Sokrates on partikulaar. See tähendab, et on olemas ainult üks Sokratese-nimeline Platoni õpetaja, keda pole võimalik kloonides kopeerida, loomata seejuures uut partikulaari. Samas punasus ei ole partikulaar, kuna see on abstraktne ja paljukordselt konkretiseeritav (näiteks see konkreetne õun, minu jalgratas, selle naise punased juuksed jne.) Partikulaar võib olla üheaegselt mitme universaali ilmnemine. Näiteks Sokrates on ühtaegu nii inimese kui ka filosoofi ilmnemine. Tänapäeval kasutatakse sõna "partikulaar" ka Aristotelese individuaalse substantsi tähenduses, tähistades nii ükskõik millist konkreetset (individuaalset) entiteeti, sõltumata sellest, kas see on aegruumiline või mitte. Peter Frederick Strawson on teinud vahet partikulaaride ja indiviidide vahel, määratledes partikulaari identiteeti omava ajas paikneva indiviidina. Seetõttu on temal kõik partikulaarid indiviidid, kuid kõik indiviidid ei ole partikulaarid. Mitte-partikulaarsed indiviidid on tal näiteks omadused, arvud, propositsioonid ja faktid. Räägitakse ka abstraktsetest partikulaaridest ehk troopidest. Universaalid
6-Pack

6-Pack on Eesti tantsumuusika ansambel. Ansambel asutati 1997. 2009 singel "See on hea" 2011 singel "Seest läeb hing" ... http://www.muusika.ee/ansamblid/6-pack.html (vaadatud 07.08.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Dzvonõhha

Dzvonõhha (ukraina keeles Дзвониха) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Asub Lõuna-Bugi kaldal. Elanike arv on 375.
Aak & Oja

Aak & Oja oli Eesti ansambel (kitarriduo), mille moodustasid Angela Aak ja Aivar Oja. Ansambel asutati 1993.[viide?]
Brides In Bloom

Brides In Bloom on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2003. Brides in Bloomi lagunemise järel on bändi liikmed aktiivsed ansamblites Dramamama, Terminaator, Wiiralt, Silverstique. Ansamblis on kaasa teinud: Mikk Tammepõld – vokaal Martti Leetsar – kitarr Martin Saaremägi - kitarr Taavi Langi – kitarr Viljar Norman - bass Priit Mägi – trummid Kaarle Kannelmäe - trummid 2011 "Bad And Beautiful" 2007 "Love Criminal" 2005 "No Excuses" http://www.muusika.ee/ansamblid/brides-in-bloom.html (vaadatud 07.08.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Data

Data oli Eesti ansambel. Ansambel asutati 1988. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud: Tiit Aunaste – vokaal, klahvpillid Igor Garšnek – klahvpillid Urmas Alender – vokaal Hillar Norralt – vokaal Mihkel Raud – soolokitarr Kalle Vilpuu – soolokitarr 1990 MC "Kõik läheb mööda" ... 2009 album "Kõik läheb mööda" (sisaldab ansambli salvestisi 1988-1992) http://www.muusika.ee/ansamblid/data.html (vaadatud 07.08.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Lembit Kriisa

Lembit Kriisa (5. aprill 1919 Tartu – 12. detsember 2004 Stockholm) oli Eesti päritolu kirjastaja ja raamatukaupmees Stockholmis. Lembit Kriisa õppis Tartu Ülikoolis metsandust ja oli ka Eesti Üliõpilaste Seltsi liige, kuid jättis ülikooli pooleli ja lõpetas Tondi sõjakooli. Jätkas õpinguid Tartu Ülikoolis Saksa okupatsiooni ajal, kuid õigusteaduskonnas. Ta arreteeriti Eesti rahvuslasena aprillis 1944 ja viidi enne teise Nõukogude okupatsiooni algust Saksamaale Stutthofi koonduslaagrisse. Sealt õnnestus tal pääseda Taani kaudu Rootsi. Rootsis alustas Lembit Kriisa äri. 1948. aastal asutas ta ettevõtte Eesti Majandusühing Produkt (EMP), millel oli mitu Eesti tooteid müüvat poodi, ning andis välja üle 100 heliplaadi eesti muusikaga. 1954. aastal asutas Lembit Kriisa kirjastuse EMP, kus hakkas välja andma eestikeelset kirjandust, ning ostis 1956. aastal ajalehe Välis-Eesti, mida ta ka ise toimetas. 1972. aastal sai ühendatud kirjastus nimeks Välis-Eesti & EMP ning sellel oli lai profiil ilukirjandusest kalendrite ja postkaartideni. Lembit Kriisa raamatukaupluses Välis-Eesti Stockholmi vanalinnas Lilla Nygatanil müüdi väliseesti kirjanduse kõrval ka Nõukogude Eestis ilmunud raamatuid ja sealt sai tellida näiteks ENE köiteid. 1997 Riigivapi III klassi teenetemärk Lembit Kriisa abiellus 1947. aastal arst Gunhild Oksenbergiga (1919–2005), nende tütar Mall Kriisa (sündinud 1948) on samuti arst. Tiit Made. Nõukogude saatkonnas Rootsis. Tallinn, 2016. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). http://isik.tlulib.ee/index.php?id=211
Kosmoseratsanikud

Kosmoseratsanikud on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2008. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud: Fredy Schmidt – laul Raul Ojamaa – kitarr Johan Alexander Petti – basskitarr Hans Kurvits – trummid 2012 demo "Kuni veel jõuad" ... http://www.muusika.ee/ansamblid/kosmoseratsanikud.html (vaadatud 07.08.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
François Recanati

François Recanati (sündinud 1952) on prantsuse analüütiline filosoof. Ta on trotskist Michel Recanati poolvend. Aastatel 1991–1993 oli ta Euroopa Analüütilise Filosoofia Seltsi esimene president. Meaning and Force: The Pragmatics of Performative Utterances, Cambridge University Press 1988 Direct Reference: From Language to Thought, Blackwell Publishers 1993, 1997 Oratio Obliqua, Oratio Recta: An Essay on Metarepresentation, MIT Press 2000 Literal Meaning, Cambridge University Press 2003; ISBN 0521537363 Perspectival Thought: A Plea for (Moderate) Relativism, Clarendon Press 2007 Truth-Conditional Pragmatics, Oxford University Press, Oxford 2010 Mental Files, Oxford University Press, Oxford 2012; ISBN 978-0-19-965998-2 Maria Jose Frapolli (toim). Saying, Meaning and Referring: Essays on François Recanati's Philosophy of Language, Palgrave Macmillan, 2007, ISBN 978-1403933287 Foto
Guido Küng

Guido Küng (sündinud 5. oktoobril 1933 Zofingenis) on Šveitsi filosoof. Ta on kaitsnud 1962. aastal doktoriväitekirja Šveitsis Fribourgi Ülikoolis. Aastatel 1962–1973 oli ta filosoofiaprofessor Ameerika Ühendriikides Notre Dame'i Ülikoolis. 1973. aastal ja aastatel 1980–1981 oli ta Fribourgi Ülikooli filosoofiaprofessor ja Ida-Euroopa uuringute instituudi direktor. Küng, Guido 1967 [1963]. Ontology and the Logistic Analysis of Language: An Enquiry into the Contemporary Views on Universals. (Revised edition.) Dordrecht: D. Reidel. Tema vanemad olid Josef ja Anna (Schibig) Küng. Tema abikaasa on Elisabeth J. Lampert (1962. aastast). Elulugu.
Zofingen

Zofingen on linn Šveitsis Aargau kantonis, Zofingeni ringkonna keskus. Linn on rajatud aastal 1201. Elanikke oli aastal 2014 umbes 11 210.
Oomega (ansambel)

Mitte segi ajada Eesti ansambliga Omega Oomega oli Eesti ansambel. Ansambel tegutses 1964-1971. Ansambel lõpetas tegevuse 1971, mil suri Rein Alango. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud: Enn Kaaret – soolokitarr Peeter Tammerik – basskitarr Rein Alango - klahvpillid, viiul Aare Holstein – rütmikitarr Juhan Aare – trummid Ants Saluraid – vokaal, kitarr, klaver http://www.muusika.ee/ansamblid/oomega.html (vaadatud 08.08.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Jakob Rosenberg

Jakob Rosenberg (9. veebruar 1881 – 26. detsember 1937) oli eesti esperantist. "Esperanto-Eesti sõnastik", Tallinn 1912 "Eesti-Esperanto sõnastik", Tallinn 1923 "Esperanto lugemik : täieline grammatika ja sõnastik = Esperanta legajaro", Tallinn 1931
Omega (Eesti ansambel)

Mitte segi ajada Eesti ansambliga Oomega Omega oli Eesti popansambel. Ansambel asutati 1965. aastal Raplas. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud Koit Pärna – laul, soolokitarr Mati Vaarmann – laul, basskitarr Ülo Väling – klahvpillid Tõnu Susi – trummid Anne Veski – laul, klahvpillid 1968 – singel "Stop The Music" 1969 – singel "No Milk Today" laul "Palavik", kaver Little Willie Johni 1956. aasta loost "Fever" ... http://www.muusika.ee/ansamblid/omega.html (vaadatud 08.08.2016) Ansambel andmebaasis Muusika.ee
Haapsalu Õpetajate Seminar

Haapsalu Õpetajate Seminar oli aastatel 1945–1953 Haapsalus tegutsenud õppeasutus (seminar), kus koolitati algkooliõpetajaid. Seminar tegutses 1938. aastal valminud Haapsalu algkooli hoones.. Aastast 1950 kandis seminar nime Haapsalu Pedagoogiline Kool (harvemini Haapsalu Pedagoogika Kool[viide?]). Läänemaa Õpetajate Seminar https://web.archive.org/web/20160808171834/http://www.le.ee/vana/?a=uudised&b=653 (vaadatud 08.08.2016) https://web.archive.org/web/20160808075959/http://matdid.edu.ee/joomla/images/materjalid/artiklid/ajalugu/km27_soosalu.pdf (vaadatud 08.08.2016) Laine Soosalu (kooli vilistlane), Haapsalu Õpetajate Seminar/Pedagoogiline Kool 1945-1956 (PDF-fail)
NOËP

NOËP on Andres Kõpperi muusikaprojekt ja esinejanimi. NOËP viljeleb elektroonilist indie-pop muusikat. Aastal 2022 valiti NOËP Eesti Muusikaauhindadel aasta popartistiks ning aasta meesartistiks. Singlid Move – 2015 Rihanna – 2015 Game – 2015 Rooftop – 2016 Golden – 2016 Jennifer Lawrence – 2017 Mumbathoon – 2017 New Heights – 2018 Tangled Up (ft Liis Lemsalu) – 2018 Offside (ft Tough Love & LeMarquis) – 2018 What If I Did Kill You (ft. Kadri Voorand) – 2019 Muhu Girl (ft Sander Mölder) – 2019 Fk this up (ft Chinchilla) – 2019 Young Boy – 2020 Speak Français (ft Ellis) – 2020 EP-d Heads in the Clouds – 2019 Folktonic – 2021 No Man Is An Island – 2021 Move Your Feet – 2023 https://www.facebook.com/noepmusic/info/ NOEP music YouTube "NOËP: mul ei lubatud Eesti Laulul osaleda" Eesti Päevaleht, 3. detsember 2021 "Eesti pops. Janek Murd, külas Andres Kõpper aka NOËP" Eesti Pops, Raadio 2, 8. veebruar 2022
Tallinna Tantsuakadeemia

Tallinna Tantsuakadeemia on Tallinnas aadressil Pärnu maantee 139E tegutsev tantsu õpetav õppeasutus. Asutuse asutas 2009 Märt Agu ja Agu on ka asutuse kunstiline juht. Asutuse juures tegutseb rahvatantsurühm Uppsar. http://tallinncity.postimees.ee/1678969/mart-agu-avab-tallinnas-tantsuakadeemia (vaadatud 08.08.2016) https://web.archive.org/web/20160808100248/http://www.tantsuakadeemia.ee/meie.html (vaadatud 08.08.2016) Tantsuakadeemia koduleht
Viljandi lossimägede paljand

Viljandi lossimägede paljand on Viljandi linnas lossimägede serval asuv kaitsealune liivakivipaljand. Paljand kuulub Viljandi maastikukaitseala koosseisu. Läände avatud paljand paikneb Viljandi lossimägede lõunapiiril Hariduse tänava lõpus, Valuoja vasakul nõlval, ojast paarisaja meetri kaugusel. Paljandub Kesk-Devoni Aruküla lademe põimkihiline punakaspruun liivakivi. Selle suurim kõrgus on 6,1 meetrit ja pikkus 21,3 meetrit. Seina pindala on 66,5 m². Paljand võeti kaitse alla 1959. aastal, teistel andmetel 1964. aastal. Viljandi maastikukaitseala Viljandi lossimäed Valuoja Vellak, A. 1998. Viljandimaa liivakivipaljandid ja nende morfomeetrilised näitajad. Tartu. Lossimägede paljand Eesti looduse infosüsteemis Meelis Suurkask. "Viljandi maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2011–2020" (PDF). Vaadatud 08.07.2017. Enne Viljandi maastikukaitsea moodustamist olid kaitse all järgnevad objektid: ... üksikobjekt Lossimägede paljand, mis on kaitse all alates 17.01.1964, Viljandi Rajooni TSN täitevkomitee määrusega nr. 1; Viljandi maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2011–2020 Eesti Looduse Infosüsteemis Lossimägede paljand Eesti looduse infosüsteemis Lossimägede paljand keskkonnaportaalis
Kosovo 2016. aasta suveolümpiamängudel

KOS Kosovo osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel esimest korda iseseisva riigina pärast ROKi liikmeks saamist detsembris 2014. Judoka Majlinda Kelmendi võitis 7. augustil naiste kuni 52 kg kategoorias kuldmedali, mis on ühtlasi esimene Kosovo olümpiamedal. Olümpiapääsme said 8 sportlast 5 spordialalt: Qëndrim Guri – maanteesõit Musa Hajdari – 800 m jooks Vijona Kryeziu – 400 m jooks Majlinda Kelmendi – kuni 52 kg Nora Gjakova – kuni 57 kg Urata Rama – naiste 10 m õhupüstol Lum Zhaveli – 50 m vabalt Rita Zeqiri – 100 m selili http://www.noc-kosovo.org https://www.rio2016.com/en/kosovo
Žolobõ (Tomašpili rajoon)

Žolobõ (ukraina keeles Жолоби) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 347. Pindala on 1,753 km².
Charles Flanagan

Charles Matthew Flanagan (sündinud 1. novembril 1956 Mountmellickis Laoisi krahvkonnas) on Iirimaa poliitik (Fine Gael). Ta oli 11. juulist 2014 kuni 14. juunini 2017 Iirimaa välis- ja kaubandusminister. Ta on lõpetanud Dublini Ülikooli Kolledži.
Eesti Kalandusinstituut

Eesti Kalandusinstituut oli Eesti kalandusega tegelev asutus (instituut). Instituudi ajalugu ulatub aastasse 1944, mil Tallinnas asutati Üleliidulise Merekalamajanduse ja Okeanograafia Teadusliku Uurimise Instituudi (VNIRO) Eesti osakond. 1957 korraldati osakond ümber Balti NIRO Eesti Laboratooriumiks. Juulis 1957 läks laboratoorium Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu Kalatööstuse Valitsuse alluvusse ja selle nimeks sai Ihtüoloogia Laboratoorium. 1958 läks laboratoorium Eesti NSV Teaduste Akadeemiale. Seejärel läks laboratoorium Teaduste Akadeemia alluvuses olnud Zooloogia ja Botaanika Instituudile (ZBI) ja laboratooriumi nimeks sai Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi Mereihtüoloogia Laboratoorium. ZBI-le alluvana asus laboratoorium Tallinnas aadressil Apteegi tänav 1-2. 1973 korraldati laboratoorium ümber Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tallinna Osakonnaks. 1992 korraldati osakond ümber Eesti Kalandusinstituudiks. Instituut lõpetas tegevus 30. septembril 1992 ja selle alusel asutati Eesti Mereinstituut. http://www.archivesportaleurope.net/ead-display/-/ead/pl/aicode/EE-RA/type/fa/id/ERA.R-2137 (vaadatud 08.08.2016) Eesti Kalandusinstituut Eesti Rahvusarhiivi sissekandena
Sangrūda vald

Sangrūda vald (leedu keeles Sangrūdos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kalvarija omavalitsuse territooriumil. Vald piirneb edelas Poolaga. Valla pindala on 99 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1387 inimest. Valla keskus on Sangrūda küla. Vallavanem on Ingrida Stankevičienė. Sangrūdos seniūnija[alaline kõdulink]. Kalvarijos savivaldybė, vaadatud 07.08.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 07.08.2016.
Leedu 2016. aasta suveolümpiamängudel

LTU Leedu osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel. See oli üheksas kord, mil Leedu oma koondisega suveolümpial esines, ning seitsmes kord järjest. Mindaugas Griškonis ja Saulius Ritter võitsid sõudmises hõbemedali meeste kahepaadis ning Milda Valčiukaitė ja Donata Vištartaitė pronksmedali naiste kahepaadis. Aurimas Didžbalis võitis pronksmedali tõstmises ning Aurimas Lankas ja Edvinas Ramanauskas aerutamises. Leedut esindas 67 sportlast 15 spordialal. Olümpiapääsme said järgmised sportlased: Ignas Navakauskas – K-1 200 m Henrikas Žustautas – C-1 200 m Aurimas Lankas, Edvinas Ramanauskas – K-2 200 m Ričardas Nekriošius, Andrej Olijnik – K-2 1000 m Ignatas Konovalovas – meeste maanteesõit Ramūnas Navardauskas – meeste maanteesõit Daiva Tušlaitė – naiste maanteesõit Simona Krupeckaitė – naiste trekisprint ja keirin Santa Pakenytė Valdas Dopolskas – maraton Remigijus Kančys – maraton Arturas Mastianica – 50 km käimine Marius Šavelskis – 20 km käimine Tadas Šuškevičius – 50 km käimine Marius Žiūkas – 20 km käimine Andrius Gudžius – kettaheide Neringa Aidietytė – 20 km käimine Eglė Balčiūnaitė – 800 m jooks Rasa Drazdauskaitė – maraton Diana Lobačevskė – maraton Airinė Palšytė – kõrgushüpe Zinaida Sendriūtė – kettaheide Vaida Žūsinaitė – maraton Živilė Vaiciukevičiūtė – 20 km käimine Brigita Virbalytė-Dimšienė – 20 km käimine Leedu korvpallimeeskond (Mantas Kalnietis, Marius Grigonis, Adas Juškevičius, Renaldas Seibutis, Mindaugas Kuzminskas, Jonas Mačiulis, Vaidas Kariniauskas, Paulius Jankūnas, Domantas Sabonis, Robertas Javtokas, Antanas Kavaliauskas, Jonas Valančiūnas) Ronaldas Račinskas – jahilaskmine Edgaras Venckaitis Justinas Kinderis Laura Asadauskaitė-Zadneprovskienė Ieva Serapinaitė Evaldas Petrauskas Eimantas Stanionis Juozas Bernotas – RS:X Gintarė Scheidt – Laser Radial Ühepaat Armandas Kelmelis Kahepaat Mindaugas Griškonis Saulius Ritter Neljapaat Aurimas Adomavičius Martynas Džiaugys Dominykas Jančionis Dovydas Nemeravičius Lina Šaltytė Milda Valčiukaitė Donata Vištartaitė Ričardas Berankis Aurimas Didžbalis – kuni 94 kg Simonas Bilis – 50 m vabalt, 100 m vabalt Danas Rapšys – 100 m selili, 200 m selili Andrius Šidlauskas – 100 m rinnuli Giedrius Titenis – 100 m rinnuli, 200 m rinnuli Simonas Bilis, Deividas Margevičius, Danas Rapšys, Giedrius Titenis – 4×100 m vabalt Rūta Meilutytė – 100 m rinnuli Robert Tvorogal http://www.ltok.lt/ Leedu Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Alice Tisler (ansambel)

Alice Tisler oli Eesti punkansambel. Ansambel asutati 1988 Kohtla-Järvel. Ansambel on nimetatud Eesti naiskommunisti Alice Tisleri järgi 1988-1990 andis ansambel ligi 10 kontserti Tallinnas, Tartus, Rakveres, Jõhvis ja Kohtla-Järvel. Ansamblis on kaasa teinud: Janek Pahka – vokaal Anti Allaste – basskitarr Margus Müil – kitarr Raul Kaivoja – trummid Andrus Aru – trummid http://www.muusika.ee/ansamblid/alice-tisler.html (vaadatud 08.08.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Under Marié

Under Marié on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2004. Ansamblis on kaasa teinud: Leen Toome – vokaal Tõnis Ormisson – kitarr ja taustavokaal Martin Rääk – kitarr Henry Vürst – basskitarr Margus Tammela – klahvpillid ja elektroonika Joosep Volk – trummid ja löökriistad 2007 singel "What What?" 2007 kogumik "Step Into Light" ... http://www.muusika.ee/ansamblid/undermarie.html (vaadatud 08.08.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Väikeste Lõõtspillide Ühing

Väikeste Lõõtspillide Ühing (VLÜ) on Eesti rahvamuusikaansambel. Ansambel asutati 1989. Sellesse kuulusid alul Marko Matvere, Raido Koppel ja Mati Kiviselg. Ansamblis on kaasa teinud: Marko Matvere – laul, kitarr, musettakordion, ukulele, tinavile Raido Koppel – nuppakordion Joel Sarv – viiul Erki Esop – basskitarr, kitarr Sander Udikas – klarnet, saksofon ja viled Aivar Vassiljev – trummid Mati Kiviselg – lõõtspill Mait Seger – trummid, kitarr "Carramba" (1996) "Väikete Lõõtspillide Ühing" (1995) "Grand Marino" (1996) "Miljuneer" (1997) "Kui on kurasi" (1997) "See terve ilm on imelik" (1999) "Jää jumalaga Eestimaa" (2001) "Ekke Moor" (2002) "Hei, Sa lisa hoogu, masinist" (2009; kogumikalbum) "Pidu avalikus majas" (2009) "Kolmas kell" (2014) http://www.muusika.ee/ansamblid/vaikeste-lootspillide-uhing.html (vaadatud 08.08.2016) https://www.vly.ee/albumid1_imelik.php Ametlik koduleht Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Loss Paranoias

Loss Paranoias on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2011. aastal. Eesti Laulul 2012 osales Loss Paranoias lauluga "Valedetektor", mis sai finaalis kuuenda koha. Ansamblis on kaasa teinud: Helena Virt – vokaal Madis – vokaal, basskitarr Vilho Meier – kitarrid Priit – klahvpillid Ants – trummid 2011 singel "Valedetektor" 2012 album "Maailmalõpp on lähedal" ... http://www.muusika.ee/ansamblid/loss-paranoias.html (vaadatud 08.08.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Osmanitürgi keel

Osmanitürgi keel (لسان عثمانى‎‎ lisân-ı Osmânî) (ka تركچه‎ Türkçe või تركی‎ Türkî, 'türgi keel') on türgi keele variant, mis oli kirjakeelena kasutusel Osmanite riigis. Palju on mõjutusi ja laene araabia ja pärsia keeltest, kasutatakse araabia kirja osmanitürgi tähestikku. Osmanite riigi võimsuse tipul moodustasid araabia ja pärsia päritolu sõnad umbes 88% sõnavarast. Seetõttu oli osmanitürgi keel vähem haritud türklastele tihti arusaamatu, ühiskonna alamkihtides räägiti "toorest türgi keelt" (kaba Türkçe), milles oli palju vähem laensõnu ja mis sarnanes rohkem tänapäeva türgi keelega. Tanzimati ajastul hakati türgi keeles osmanitürgi keelt nimetama "osmanite keeleks" (لسان عثمانی‎ lisân-ı Osmânî või عثمانليجه‎ Osmanlıca), sama termin on kasutusel tänapäeva türgi keeles. osmanitürklased
Night Star

Night Star on Eesti tantsumuusika ansambel. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud: Airi Ojamets – vokaal, kitarr Jaan Killing – vokaal John – süntesaator Jüri Mazurtshak – trumm Toomas Vanem – kitarr Agu Kotkas – bass 2010 singel "Venus" 2012 singel "You Gotta Fight for Your Right" ... http://www.muusika.ee/ansamblid/night-star.html (vaadatud 08.08.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Berliini leping (1878)

Berliini leping oli Berliini kongressi (13. juuni – 13. juuli 1878) viimane faas. Lepinguga uuendasid Suurbritannia, Austria-Ungari, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Venemaa ja Otomani impeerium Abdülhamit II valitsuse all sama aasta 3. märtsil allkirjastatud San Stefano lepingut. Kongressi põhiline ülesanne oli otsustada Bulgaaria vürstiriigi saatuse üle; Venemaa soovil ei saanud bulgaarlased siiski kongressist osa võtta. Bulgaarlased ei saanud selles osas abi ka rahvusvaheliselt seaduselt, kuna de jure polnud nad eraldi riik. Bulgaaria eemalejätt otsustati tegelikult juba Konstantinoopoli konverentsil, mis toimus aasta enne Berliini kongressi (ka seal ei osalenud Bulgaaria). Konverentsi märkimisväärseim tulemus oli de jure tunnustus juba de facto iseseisvatele riikidele – Rumeeniale, Serbiale ja Montenegrole. Berliini kongress San Stefano leping
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused laskmises

1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused laskmises toimusid 6.-14. augustini Moskvas. Tegemist oli osaga I spartakiaadist. Võistkonnad: 1. Vene NFSV 135 2. Leningrad 134 3. Moskva 131 4. Ukraina NSV 120 5. Valgevene NSV 98 6. Eesti NSV 98 Kehakultuurlase aastaraamat 1956, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1957 Всё о спорте. Справочник Moskva: Физкультура и спорт, 1978 aadressilt http://sport-history.ru http://www.sport24.ee, 23. juulil 2016
Bulgaaria ühendamine

Bulgaaria ühendamine (bulgaaria: Съединение на България (Saedinenie na Balgariya)) oli 1885. aasta sügisel aset leidnud reform, mille käigus ühendati Bulgaaria vürstiriik ja toonane Ottomani impeeriumi provints Ida-Rumeelia. Selle läbiviijaks oli Bulgaaria Salajane Kesk-revolutsioonikomitee. Ühendamiseni jõuti, kui pärast mässe Ida-Rumeelia linnades toimus valitsuspööre, mida toetas Bulgaaria knes Aleksander I. Revolutsioonikomitee hakkas Zahari Stoyanovi juhtimisel ühendamist läbi meedia ja demonstratsioonide propageerima sama aasta kevadel.