9. august

9. august on Gregoriuse kalendri 221. (liigaastal 222.) päev. Juliuse kalendri järgi 27. juuli (1901–2099). 1581 – Liivi sõda: rootslased vallutasid pärast Koluvere, Lihula ja Vigala linnuse anastamist Haapsalu, seega tõrjuti venelased kogu Läänemaalt välja. 1704 – Põhjasõda, Narva piiramine: venelastel, kes olid koondanud Narva alla 45 tuhat meest, õnnestus linn tormijooksuga vallutada. 1882 – Narvas algas 28. septembrini toimunud ülelinnaline tööliste streik. 1902 – Valgas avati 24. veebruaril asutatud teatriselts Säde. 1936 – Berliini olümpiamängud: Kristjan Palusalu tuli Kreeka-Rooma maadluse raskekaalus olümpiavõitjaks. 1989 – Eesti NSV Ülemnõukogu võttis vastu kohalike nõukogude valimise seaduse, mis mõneti piiras muulaste õigusi. Protestiks korraldati venekeelsetes ja -meelsetes asutustes streike. 1994 – valitsuse istungil määrati Paldiski tuumaobjekti Eesti-poolseks volinikuks senine valitsuse eriesindaja Paldiskis Jüri Tikk. 2007 – Eesti mereväe ülemana alustas tööd Igor Schvede. 0048 eKr – Pharsalose lahingus purustas Julius Caesar lõplikult Pompeiuse, kes põgenes kaotuse järel Egiptusesse. 0378 – Adrianoopoli lahingus sai Ida-Rooma keiser Valens lüüa Fritigerni juhitud läänegootidelt. Keiser ise langes lahingus. 1173 – hakati ehitama Pisa katedraali kellatorni, mis tänapäeval on tuntud Pisa tornina. 1483 – Roomas pühitseti sisse Sixtuse kabel. 1529 – Inglismaal anti välja parlamendieeskirjad. 1615 – Prantsusmaal puhkes teine kodusõda, kus prints de Conde oli liidus hugenottidega, keda juhtis Henri de Rohan. 1655 – Inglismaa lordprotektor Oliver Cromwell jagas riigi 11 ringkonnaks, millest igaüht valitses kindralmajorist kuberner. 1803 – Prantsusmaal Pariisis tegi esimese demonstratsioonsõidu Robert Fultoni aurulaev Clermont. 1805 – Kolmanda koalitsiooni sõda: Austria, Suurbritannia, Venemaa, Rootsi ja Sardiinia kuningriik moodustasid kolmanda suure koalitsiooni Prantsusmaa keisri Napoleon I vastu. 1810 – Prantsusmaa keiser Napoleon I liidendas oma valdustega Vestfaali. 1817 – Johann Friedrich Gottlob Koenig ja Andreas Friedrich Bauer asutasid trükipressivabriku Koenig & Bauer. 1830 – Prantsusmaal nõustus Orléansi hertsog Louis-Philippe vastu võtma kuningakrooni. 1842 – Ameerika Ühendriigid ja Kanada allkirjastasid Websteri-Ashburtoni lepingu, millega määrati kindlaks kahe riigi vaheline piir Kaljumäestikust idas. 1859 – Ameerika Ühendriikide leiutaja Nathan Ames sai eskalaatori patendi. 1862 – Ameerika Ühendriikide kodusõda: Cedar Mountaini lahingus purustas Ameerika Riikide Konföderatsiooni kindral Stonewall Jackson Ameerika Ühendriikide armee kindral John Pope'i juhtimise all. 1890 – Helgolandi saar läks Suurbritannia võimu alt üle Saksamaa võimu alla. 1892 – Ameerika Ühendriikide insener Thomas Edison sai duplekstelegraafi patendi, mis võimaldas sõnumi vastuvõtjal anda saatjale operatiivset tagasisidet. 1898 – Hispaania nõustus formaalselt Hispaania-Ameerika sõja rahulepingu tingimustega. 1902 – Suurbritannia kuningaks krooniti Edward VII. 1905 – Vene-Jaapani sõda: Ameerika Ühendriikides Portsmouthis algasid Jaapani ja Venemaa rahuläbirääkimised. 1907 – Inglismaa lõunarannikul Brownsea saarel lõppes maailma esimene skaudilaager. 1919 – Iraanis Teheranis kirjutati alla Pärsia ja Suurbritannia kokkulepe Pärsia puutumatuse tagamiseks. 1928 – Nõukogude Liidus Leningradi tsirkuse hoones avati maailma esimene tsirkuse- ja estraadimuuseum. 1936 – Ameerika Ühendriikide sportlane Jesse Owens võitis 1936. aasta suveolümpiamängudel Berliinis oma neljanda kuldmedali. Temast sai esimene ameerika sportlane, kes oli võitnud ühtedel olümpiamängudel neli kuldmedalit. 1942 – Indias vahistas Briti armee Mahatma Gandhi, kes oli lubanud välja kuulutada India iseseisvuse. Ta jäi vangi 1944. aastani. 1942 – Teine maailmasõda: Savo saare lahingus purustas Jaapani laevastik Ameerika Ühendriikide ja Austraalia ühendlaevastiku, uputades neli liitlaste ristlejat. 1942 – Nõukogude Liidus, sakslaste sisse piiratud Leningradis (Leningradi blokaad) kanti ette Dmitri Šostakovitši seitsmes sümfoonia, mis on tuntud ka "Leningradi sümfooniana". 1943 – Nõukogude Liidus Karatšai autonoomses oblastis viidi läbi karatšaide massküüditamise esimene laine. 472 inimese väljasaatmine oma kodumaalt oli ettevalmistuseks sama aasta 2. novembril toime pandud suurküüditamisele. 1944 – Jätkusõda: Nõukogude Liidu juunis alanud Karjala pealetung Soome armee positsioonidele lõppes soovitud tulemusteta ja rinne fikseerus kaitsepositsioonidele kuni sõja lõpuni septembris 1944. 1945 – Teine maailmasõda: Ameerika Ühendriikide B-29 tüüpi pommitaja Bockscar heitis Jaapani linnale Nagasakile koodnime Fat Man all tuntud tuumapommi. Maailma ajaloo teises tuumapommirünnakus hukkus kohe 39 000 inimest, kokku põhjustas rünnak kuni 140 000 inimese surma. Algsest sihtmärgist Kokura linnast loobuti tiheda pilvkatte tõttu. 1954 – Jugoslaavias Bledis allkirjastati niinimetatud Balkani pakt – Jugoslaavia, Kreeka ja Türgi vaheline vastastikuse abistamise leping. 1960 – Laose pealinnas Vientianes toimus kapten Kong Le juhitud sõjaväeline riigipööre. 1964 – ÜRO Julgeolekunõukogu avaldas resolutsiooni, millega kutsus Küprose sõdivaid kreeklasi ja türklasi üles vaherahu sõlmima. 1965 – Malaisia parlament hääletas Singapuri föderatsioonist väljaheitmise poolt – Singapur iseseisvus. 1969 – Ameerika Ühendriikides Hollywoodis filmilavastaja Roman Polanski majas mõrvasid Charles Mansoni järgijad viis inimest: kaheksandat kuud raseda näitleja ja modelli Sharon Tate'i, kohvifirma omaniku tütre Abigail Folgeri, poola näitleja Wojciech Frykowski, stilisti Jay Sebringi ja teismelise Steven Parenti. 1971 – Põhja-Iirimaal algas Briti armee erioperatsioon Demetrius, mille käigus vahistati 342 isikut, keda kahtlustati seotuses iiri vabariiklaste relvarühmitustega. 1974 – Ameerika Ühendriikides astus Watergate'i skandaali tulemusel ametist tagasi president Richard Nixon ja presidendiks vannutati asepresident Gerald Ford. Nixonist sai esimene tagasi astunud USA president. 1990 – ÜRO Julgeolekunõukogu kuulutas Kuveidi annekteerimise Iraagi poolt õigustühiseks. Iraak sulges oma piirid, lubades lahkuda vaid välismaa diplomaatidel ning tekitades muret Iraagis ja Kuveidis viibivate tuhandete välismaalaste pärast. 1990 – Venemaal sai tegevusloa raadiojaam Ehho Moskvõ, esimene eraraadiojaam Nõukogude Liidu territooriumil. 1991 – Lõuna-Aafrika Vabariigis Ventersdorpis kasutas politsei tulirelvi ja pisargaasi apartheidimeelsete rühmituste liikmete vastu, kes püüdsid segada president Frederik de Klerki kõnet. 1993 – Jaapanis sai peaministriks Morihiro Hosokawa, kelle võimuletulek lõpetas Liberaaldemokraatliku Partei 38 aastat kestnud võimuperioodi. 1999 – Venemaal vabastas president Boriss Jeltsin ametist peaminister Sergei Stepašini valitsuse ja nimetas valitsusjuhi kohusetäitjaks Vladimir Putini. 2008 – Gruusia sõda: Gruusia president Mihheil Saakašvili kuulutas Venemaa kallaletungi tõttu riigis välja sõjaseisukorra.  Pikemalt artiklis Sündinud 9. augustil 1776 – Amedeo Avogadro, itaalia keemik 1873 – Jaan Raamot, Venemaa keisririigi ja Eesti poliitik 1880 – Anna Tõrvand-Tellmann, eesti pedagoog, haridus-, noorsoo- ja naisliikumise tegelane 1914 – Tove Jansson, soomerootsi kirjanik 1931 – Mário Zagallo, brasiilia jalgpallur ja jalgpallitreener 1938 – Leonid Kutšma, ukraina poliitik 1938 – Rod Laver, austraalia tennisist 1938 – Otto Rehhagel, saksa jalgpallur ja treener 1939 – Romano Prodi, itaalia poliitik 1955 – Udo Beyer, Saksa DV kuulitõukaja 1955 – Rob Clerc, hollandi kabetaja 1957 – Melanie Griffith, ameerika näitleja 1958 – Arvo Kukumägi, eesti näitleja 1963 – Whitney Houston, ameerika laulja 1964 – Brett Hull, kanada jäähokimängija 1966 – Hillar Kohv, eesti ajalehe- ja veebikirjasaatja 1968 – Gillian Anderson, ameerika näitleja 1973 – Filippo Inzaghi, itaalia jalgpallur 1974 – Raphaël Poirée, prantsuse laskesuusataja 1978 – Audrey Tautou, prantsuse näitleja 1978 – Wesley Sonck, belgia jalgpallur 1982 – Tyson Gay, USA kergejõustiklane 1987 – Marek Niit, eesti jooksja  Pikemalt artiklis Surnud 9. augustil 803 – Bütsantsi keisrinna (797–803) Irene 1919 – Ralph Albert Blakelock, ameerika kunstnik 1928 – Friedrich II, endine Badeni suurhertsog 1962 – Hermann Hesse, saksa kirjanik 1969 – Sharon Tate, ameerika näitleja (mõrvati) 1975 – Dmitri Šostakovitš, vene helilooja 1985 – Mauri Sariola, soome kirjanik 1995 – Jerry Garcia, ameerika kitarrist (Grateful Dead) 2023 – Ita Ever, eesti näitleja Kristlikus kirikus: Alaska Hermani mälestuspäev (õigeusu ja anglikaani kirikus) Edith Steini mälestuspäev (roomakatoliku kirikus) Firmuse ja Rusticuse mälestuspäev Mattiase mälestuspäev (õigeusu kirikus) Lõuna-Aafrika Vabariigi naistepäev Singapuri iseseisvuspäev (1965) Rahvusvaheline põlisrahvaste päev Eestis – Deboora, Imma, Melita, Mesike ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 150 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 162 ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015) http://news.bbc.co.uk/onthisday/hi/dates/stories/august/9/newsid_3580000/3580143.stm http://russiapedia.rt.com/prominent-russians/leaders/vladimir-putin/ Vseviov, David (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.