laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Uno Lõhmus

Uno Lõhmus (30. oktoober 1952 Mõisaküla – 7. august 2024) oli eesti jurist. Ta lõpetas 1971. aastal Abja Keskkooli ja 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna ning sai 1986. aastal Leningradi ülikoolist õigusteaduste kandidaadi kraadi. Ta oli aastatel 1977–1998 advokatuuri liige, aastatel 1994–1998 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik, aastatel 1998–2004 Riigikohtu esimees. On olnud ka Tartu Ülikooli kriminaalõiguse professor. Alates 11. maist 2004 kuni 23. oktoobrini 2013 oli ta Euroopa Kohtu kohtunik. 2005 Valgetähe II klassi teenetemärk 2022. aastal andis justiitsminister Lea Danilson-Järg Uno Lõhmusele põhiseaduse 30. aastapäevale pühendatud Eesti õigusteadlaste päevadel üle «Õiguse eest seisja» auhinna. Uno Lõhmus oli abielus, tal on 2 last. Kohtunike biograafiad Euroopa Kohtu leheküljelt Õnne Pärl. Inimesed pöörduvad otse kohtu kõrgeima võimukandja poole. ÄP Online, 17.05.2001 (Google'i puhver) Artiklid ajakirja Juridica lehel
Linnas

Idandatud teravilja kohta vaata artiklit linnased Linnas on perekonnanimi. "Linnas" ("On the Town"), Leonard Bernsteini muusikal "Linnas" ("On the Town"), muusikalile tuginev 1949. aasta muusikafilm, milles mängivad Gene Kelly ja Frank Sinatra.
Siginiit-nuttsammal

Siginiit-nuttsammal (Ptychostomum moravicum, varem siginiit-pungsammal, Bryum flaccidum) on samblaliik nuttsambla perekonnast. Liik arvati varem perekonda pungsammal. Sammal kasvab leht- ja okaspuude tüve alumistes osades, kõduneval puidul ja varju jäävatel kividel. Harva võib kohata teda ka maapinnal.[viide?] Eestis on leitud siginiit-nuttsammalt Hiiumaalt, Saaremaalt ja Harjumaalt.[viide?]
José Manuel Durão Barroso

José Manuel Durão Barroso, GCC (sündinud 23. märtsil 1956 Lissabonis) on Portugali poliitik. Aastatel 2004–2014 oli ta Euroopa Komisjoni president. 1992–1995 oli ta Portugali välisminister ja 2002–2004 Portugali peaminister. 2009 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk Ott Heinapuu, "Barroso kutsub ELi maid üles energiatootmisse investeerima", EPL.ee 13. november 2008 Kalev Kask, "Barroso tegi Venemaale ja Ukrainale peapesu", EPL.ee 21. jaanuar 2009 Raimo Poom, "Barroso: Euroopa Liit on praegu tugevam kui eales varem", Eesti Päevaleht 23. veebruar 2009
Tüvetutik

Tüvetutik (Orthotrichum speciosum) on tutiku perekonda kuuluv samblaliik. Tüvetutik on ühekojaline. Kasvab puutüvedel ja kividel, leidub Eestis väga sagedasti. Eeslitab valgusrikkamaid paiku ja talub mõõdukalt saastatust. Kollakasrohelist või rohelist värvi, harvem pruunikas sammal. Kasvab kuni 5 cm kõrguste kohevate padjanditena. Lehed on kitsad, lantsetjad, kuivalt püstised või kogu varre ulatuses eemaldunud, niiskena varrest eemale hoiduv, tipus enamasti pikalt ja ühtlaselt ahenenud. Rood on kitsas ja pikk ning lõpeb enne lehe tippu. Leheserv peaaegu tippuni allpoole käändunud või lame. Tippkupralised eoskuprad jäävad pooleldi kõrglehtede vahele või ulatuvad neist üle. Kupar on kitsas ja silindrejas, helepruun, osaliselt või üleni periheetsilehtede kohal. Tanu tihedalt karvane, kitsas ja kooniline, helepruun, tumeda tipuga ja vaoline. Eoste suurus: 18-20 µm, mis valmivad varasuvel. Rakud on tugevalt paksenenud kestaga, ümarad või ebakorrapärased. Alusel roo lähedal rakud pikemad, nad on ristkülikukujulised ja pikivaheseinad tugevalt sõlmjate paksenditega. Tüvetutik andmebaasis eElurikkus Ingerpuu, N, Vellak, K (1998). Eesti sammalde määraja (eesti keel). Tartu. Lk 180.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Kalda, A., Randlane, T (2004). Väike sammalde ja samblike raamat (eesti keel). Lk 56.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Seladon

Seladon ehk seladonglasuur (hiina: 青瓷; pinyin: qīngcí; jaapani: 青磁 seiji, korea: 청자 cheongja) on läbipaistev enamasti õrnroheline või helesinine keraamikaglasuur, mis pärineb Hiinast. Seladonglasuur sulab temperatuuril 1250–1350 °C. Seladonglasuuri kasutamine on iseloomulik Songi dünastiast (960–1279) pärit keraamilistel nõudel. Seladonglasuuri värvus saadakse punase raud(III)oksiidi (Fe2O3) lisamisega glasuurile. Põletus toimub redutseerivas keskkonnas. Raud(III)oksiidi sisaldusest sõltub glasuuri värvitoon. Vähese raud(III)oksiidi koguse puhul on glasuur heleroheline, suure raud(III)oksiidikoguse puhul (üle 2%) pruunikasroheline. Vanimad seladonglasuurid koosnesid valdavalt kolmest põhikomponendist, milleks olid põldpagu (päevakivi), kriit ja savi. Tänapäeval on seladonglasuuride koostist tunduvalt mitmekesisemaks muudetud. Glasuurile alumiiniumi-, baariumi- ja magneesiumiühendite lisamisega on võimalik saavutada hallikam värvitoon ning glasuuri parem katvus. Glasuur Hiina keraamika Seladoniroheline
Kasseli ahi

Kasseli ahi on Saksa päritolu risttõmbega (horisontaalse tõmbega) keraamikapõletusahi. 19. sajandi Saksamaal kasutati Kasseli ahje eelkõige telliste tootmiseks. Ahje köeti nii puidu kui ka söega. Kasseli ahje kasutasid 20. sajandi alguses ka Eesti pottsepad ja keraamikud, küttes vaid puiduga. Sarnase põhimõttega on Newcastle'i ahi. Keraamikapõletusahi Kassel Lääne-Euroopa ja Põhja-Ameerika ristitõmbega ahjud Tehnoloogia keraamikas VI. Eesti Kunstiakadeemia (vaadatud 25. juunil 2014)
Kahkjas tutik

Kahkjas tutik (Orthotrichum pallens) on tutiku perekonda kuuluv samblaliik. Seda sammalt leidub puutüvedel, harva ka graniidil. Kahkjas tutik andmebaasis eElurikkus
Sulandaja

Sulandaja on aine, mida lisatakse keraamilise massi või glasuuri koostisse, et alandada selles oleva kvartsi ning alumiiniumoksiidi sulamistemperatuuri. Keraamilise massi või glasuuri sulamistemperatuur alaneb, kuna sulandaja sulamistemperatuur on madalam kui ainetel, millele seda lisatakse. Sulandajate lisamise tulemuseks on peale massi sulamistemperatuuri alandamisele ka valmistoodete mehaanilise tugevuse suurenemine ja veeimavuse vähenemine. Sulandajaid kasutatakse põhiliselt kõrgkuumuskeraamikas. Sulandajatena toimivad näiteks põldpagu (päevakivi), liitiumkarbonaat, kriit, dolomiit, talk, magnesiit, nefeliinsüeniit, baariumkarbonaat, strontsiumkarbonaat ja tsinkoksiid. Lahjendaja Glasuuride sulandajad Tehnoloogia keraamikas III, Eesti Kunstiakadeemia
Golda Me'ir

Golda Me'ir (ka Golda Meir; heebrea גּוֹלְדָּה מֵאִיר; sündinud Golda Mabovitš, tuntud ka nimega Golda Meyerson; 3. mai 1898 Kiiev, Venemaa Keisririik (praegu Ukraina) – 8. detsember 1978 Jeruusalemm, Iisrael) oli Iisraeli riigitegelane ja diplomaat, üks võtmeisikuid Iisraeli riigi loomisel. Ta oli Iisraeli töö- ja sotsiaalkindlustuse minister, välisminister ning neljas peaminister 17. märtsist 1969 kuni 3. juunini 1974. Margaret Thatcher nimetas teda "raudseks leediks". Ta oli esimene (ja seni ka ainus) Iisraeli naispeaminister ja kolmas naispeaminister maailmas. Golda Mabovitš sündis puusepp Moiše Mabovitši ja Blume Naiditši perekonnas. Peres oli kaheksa last, kellest viis suri lapsepõlves. Golda ja tema õed Šeine ja Tsipke olid alatihti näljas. Samuti olid elamistingimused viletsad. 1903. aastal siirdus Golda isa Ameerikasse tööle, ülejäänud pere jäi Pinskisse. 1906 kolisid õed koos emaga samuti USAsse. Perekond seadis end sisse Wisconsini osariigis Milwaukee linnas. Golda isa töötas puusepana, ema pidas toidupoodi. Golda alustas õpinguid koolis Fourth Street Grade School (praegu kannab see Golda Me'iri nime). Kuigi Golda algul inglise keelt ei vallanud, lõpetas ta kooli parimate hulgas. 1910. aastate keskel astus ta noorte rahvusvahelisse sionistlikku organisatsiooni Po'ale Tsiyyon. 1917. aastal abiellus ta Maurice Meyersoniga. Koos otsustasid nad siirduda Palestiinasse Tel Avivi. Seal andis Golda inglise keele eratunde. Palestiinas sidus Golda Me'ir end asurkonna juhatusega ning ta valiti kibutsi (põllumajanduslik ühistu) esimeeste kongressi delegaadiks. Kongressil tutvus ta ka hilisema Iisraeli peaministri David Ben-Guriyyoniga. 1929. ja 1930. aastal viibis ta sageli välismaal. Aastail 1932–1934 esindas ta Palestiina juutide naisteorganisatsiooni USAs. Pärast Palestiinasse naasmist valiti ta juutide ametiühingu Histadrut täitevkomiteesse. 1940. aastatel võitles Golda Me'ir Iisraeli riigi loomise eest ning 29. novembril 1947 kiideti ÜRO istungijärgul heaks Palestiina jagamise kaheks riigiks. 1948. aasta septembris alustas Golda Me'ir Iisraeli esimese diplomaatilise esindajana tööd Moskvas. 1949. aastal valiti Golda Me'ir vasakpoolse Mapai partei esindajana Knessetisse. Aastatel 1949–1956 oli ta tööminister. 1955. aastal kandideeris ta Tel Avivi linnapeaks, kuid ei leidnud piisavat toetust. Ben-Guriyyoni liitlased religioossest blokist ei olnud nõus naissoost kandidaati toetama.
Võlaõigus

Võlaõigus on kontinentaaleuroopa õigussüsteemides eraõiguse haru, mis reguleerib võlasuhteid. Võlaõigus jaguneb lepinguõiguseks ja lepinguväliste võlasuhete õiguseks. Eestis reguleerib mõlemat võlaõigusseadus. Kull, Irene. "Lepinguõigus I." (Tallinn: Juura 1999). ISBN 9985-75-014-4 Kull, Irene, Käerdi, Martin, Kõve, Villu. "Võlaõigus. I. Üldosa." (Tallinn: Juura 2004) ISBN 9985-75-155-8 Varul, Paul, Kull, Irene, Käerdi, Martin, Kõve, Villu. "Võlaõigusseadus. I, Üldosa ([paragrahvid] 1-207): kommenteeritud väljaanne." Tallinn: Juura 2006 ISBN 978-9985-75-199-2 Võlaõigusseadus
Perekonnaõigus

Perekonnaõigus on perekondlikke suhteid reguleerivate eraõiguslike õigusnormide kogu. Perekonnaõiguse reguleerimisalasse jäävad abielust ning põlvnemisest tulenevad suhted, samuti eestkoste ja hooldus. Eestis reguleerib perekonnaõigust perekonnaseadus. Perekonnaseadus
Sale lühikupar

Sale lühikupar (Brachythecium salebrosum) on samblaliik. Teda võib väga tihti kohata puutüvedel, kändudel ja maapinnal. Sale lühikupar andmebaasis eElurikkus
ΛCDM-mudel

ΛCDM-mudel on kosmoloogiline mudel, mis kirjeldab Universumi arengut alates Suurest Paugust väheste parameetrite (põhikujul 6 parameetri) abil. Λ on kosmoloogiline konstant. CDM on külm tumeaine (inglise keeles cold dark matter). See teooria on kõige lihtsam teadaolev mudel, mis on vaatlusandmetega kooskõlas. Ta on heas kooskõlas kolme tähtsama vaatluste klassiga, mis annavad meile aimu varajasest Universumist: kosmilise mikrolaine-taustkiirguse anisotroopsuse mõõtmised (viimati WMAP-il), Universumi paisumise kiiruse ja muutumise määramised kaugete galaktikate supernoovade vaatlemise teel ning andmed Universumi suuremastaabilise struktuuri kohta. ΛCDM-mudeli 6 parameetrit on: H 0 = 70 , 0 − 3 , 2 + 2 , 4 {\displaystyle H_{0}=70,0_{-3,2}^{+2,4}} km s−1 Mpc−1 (Hubble'i konstant) Ω b = 4 , 44 − 0 , 35 + 0 , 42 {\displaystyle \Omega _{b}=4,44_{-0,35}^{+0,42}}  % (barüonaine (tavalise aine osatähtsus kriitilises tiheduses) Ω m = 26 , 6 − 4 , 0 + 2 , 5 {\displaystyle \Omega _{m}=26,6_{-4,0}^{+2,5}}  % (aine, sealhulgas varjatud aine) osatähtsus kriitilises tiheduses) τ = 0 , 079 − 0 , 032 + 0 , 029 {\displaystyle \tau =0,079_{-0,032}^{+0,029}} (optiline tihedus kuni reionisatsiooni perioodini) A s = 0 , 813 − 0 , 052 + 0 , 042 {\displaystyle A_{s}=0,813_{-0,052}^{+0,042}} (algfluktuatsioonide skalaarse komponendi amplituud) n s = 0 , 948 − 0 , 018 + 0 , 015 {\displaystyle n_{s}=0,948_{-0,018}^{+0,015}} (algfluktuatsioonide skalaarse komponendi spektraalindeks) Seejuures peetakse Universumit täiesti lamedaks. Energia osatähtsused kriitilise tiheduse suhtes on siis ka osatähtsused energia kogutiheduse suhtes ning tumeenergia osatähtsuseks saadakse 73 , 2 − 2 , 5 + 4 , 0 {\displaystyle 73,2_{-2,5}^{+4,0}} %. Praegusaegne energia kogutihedus on 0 , 94 − 0 , 09 + 0 , 06 × 10 − 26 {\displaystyle 0,94_{-0,09}^{+0,06}\times 10^{-26}} kg/m3, punanihe z, mis vastab reionisatsiooni perioodile, on 10 , 5 − 2 , 9 + 2 , 6 {\displaystyle 10,5_{-2,9}^{+2,6}} . Universumi vanuseks määratakse 13 , 73 − 0 , 17 + 0 , 13 × 10 9 {\displaystyle 13,73_{-0,17}^{+0,13}\times 10^{9}} aastat. D. N. Spergel et al. (WMAP collaboration), Wilkinson Microwave Anisotropy Probe (WMAP) three year results: implications for cosmology, online M. Tegmark et al. (SDSS collaboration), Cosmological Parameters from SDSS and WMAP, Phys. Rev. D69 103501 (2004), online D. N. Spergel et al. (WMAP collaboration), First year Wilkinson Microwave Anisotropy Probe (WMAP) observations: determination of cosmological parameters, Astrophys. J. Suppl. 148 175 (2003), online R. Rebolo et al. (VSA collaboration), Cosmological parameter estimation using Very Small Array data out to l=1500], Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 353, Issue 3, pp. 747-759, online
Kivi-lühikupar

Kivi-lühikupar (Brachythecium populeum) on samblaliik. Sammal kasvab lubjakivil, graniidil, kiviaedadel ja puude tüvealustel. Harvem leidub teda katustel. Kivi-lühikupar andmebaasis eElurikkus
Surmav lask

"Surmav lask" on mitme filmi pealkiri: "Surmav lask" (Shoot To Kill), Roger Spottiswoode'i märulifilm aastast 1988 "Surmav lask" (Dead Bang), John Frankenheimeri põnevusfilm aastast 1989
Paranaíba jõgi

Paranaíba on jõgi Lõuna-Ameerikas. Voolab Brasiilia mägismaal valdavalt edelasse, moodustades kärestikke ja koski. Ühinedes Rio Grandega, moodustab Paraná jõe.
Mary Harris Jones

Mary Harris Jones (tuntud ka nimega ema Jones; 1. august 1837 – 30. november 1930) oli Ameerika kooliõpetaja, õmbleja ja ühiskonnategelane. Ta oli üks ametiühingu Industrial Workers of the World (IWW) asutajaid. Mary Harris sündis katoliiklasest farmeri peres. Encyclopædia Britannica annab tema sünnikuupäevaks 1. augusti 1837. Ta ise luges oma sünnipäevaks aga 1. maid 1830 – arvatavasti usu tõttu, et varasem sünniaasta annab talle emalikuma väljanägemise. 1. mai oli valitud ka seetõttu, et see on rahvusvaheline töörahvapüha. 1861. aastal abiellus ta terasetöölise George E. Jonesiga. Tema tegevuses oli kaks pöördepunkti. Esimene neist oli kollapalaviku epideemia, mille ajal Tennessees surid tema abikaasa ja neli last, teine aga Suur Chicago põleng 1871. aastal, milles ta kaotas kogu oma varanduse. Pärast seda osales ta töölisliikumises Knights of Labor, mis oli organisatsiooni Industrial Workers of the World eelkäija. Sajandi algul oli ta seotud ka organisatsiooniga United Mine Workers (UMW) ja Ameerika Sotsialistliku Parteiga. 1903. aastal juhtis ta laste tööd veskites ja kaevandustes. Mary Harris viis läbi ka nn Laste Ristiretke, marsi, mis sai alguse Kensingtonist ning lõppes Oyster Bay linnas New Yorgi osariigis, kus asus president Theodore Roosevelti kodu. Mary Harrise juhtimisel lehvitasid lapsed plakateid, kus nõudsid endale rohkem mänguaega ja võimalust minna kooli. Ehkki president keeldus kohtumast marsil osalejatega, leidis laste töötamine ja nende vabaduse äravõtt suurt vastukaja mitmetes Ameerika ajalehtedes.
Harilik korbik

Harilik korbik (Pylaisia polyantha) on samblaliik korbiku perekonnast. Harilik korbik on metsasammal, mida leidub puutüvedel, harvem ka kividel.
Kilo (Espoo)

Kilo on linnaosa Espoos Soomes. Kuulub Suur-Leppävaara piirkonda. Piirneb läänes Kauniaise linnaga. Vanimad hooned pärinevad 19. sajandi algusest, neist tuntuim on Albert Edelfelti maja.
Kosrae

Kosrae (varem ka Kusaie) on saar Mikroneesias, üks Karoliinidest. Saare pindala on 109 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 628 meetrit. Kuulub Mikroneesia Liiduriikidele.
Andres Lõo

Andres Lõo (sündinud 6. juulil 1978 Tartus) on eesti kunstnik ja muusik. Andres Lõo discogsis Andres Lõo helilooming bandcampis
Meteoroloogia

Meteoroloogia ehk ilmastikuteadus on teadusharu, mis uurib atmosfääri ehitust, selles toimuvaid protsesse ennustamise ja mõjude eesmärgil. Meteoroloogiat peetakse geofüüsika allharuks. Peale atmosfäärifüüsika, -keemia ja -dünaamika uurib meteoroloogia ka õhu ja maapinna (maismaa või ookeani pinna) vastastikust mõju. Meteoroloogia peaeesmärk on ilmastikunähtuste täielik mõistmine ja ilma võimalikult täpne ennustamine. Levinud rahvalikus käsituses peetakse meteoroloogiat kitsalt ilma uurivaks ja ilma prognoosimise aluseks olevaks teadusharuks. Meteoroloogias eristatakse mitu allharu. Dünaamiline meteoroloogia tegeleb atmosfääris toimuvate liikumiste uurimisega, kasutades fundamentaalseid hüdrodünaamika võrrandeid. Sünoptiline meteoroloogia tegeleb sünoptilise ilmainformatsiooni (sünoptilised kaardid, sünoptilised ilmavaatlused) analüüsiga ilma ennustamise eesmärgil. Füüsikaline meteoroloogia tegeleb selliste atmosfäärinähtuste uurimisega, mis pole otseselt seotud õhu liikumisega. Meteoroloogiale lähedane teadusharu on klimatoloogia. Uuringud tuginevad nii maismaal kui ka merel asuvate vaatlusjaamade võrgustiku, ilmaradarite ning tehiskaaslaste andmestikule. Tänapäeva meteoroloogias on nii ilma ennustamisel kui ka teaduslikus uurimistöös täiesti möödapääsmatu superarvutite kasutamine. Meteoroloogia on tunginud sügavale inimeste igapäevaellu. Meteoroloogia on abiks lennundusele, laevandusele ja põllumajandusele. Võimalikult täpne ilmaennustus on abiks majandustegevusele ja õigeaegseks hoiatuseks ohtlike ilmanähtuste, näiteks orkaanide, trombide jne. eest, aidates sellega säästa inimelusid. Võimalusel püütakse ilma ka kasulikus suunas sihipäraselt mõjutada.  Pikemalt artiklis Meteoroloogiainstrumendid Meteoroloogia mõisteid Hüdrometeoroloogia Klimatoloogia Maateaduste mõisteid
Läikulmik

Läikulmik ehk läik-ulmik (Hypnum cupressiforme) on ulmikuliste sugukonda ulmiku perekonda kuuluv samblaliik. Sammal kasvab metsades ning niitudel. Läikulmik andmebaasis eElurikkus
Trilobiidid

Trilobiidid (Trilobita) on lülijalgsete hõimkonda kuulunud väljasurnud loomade klass. Trilobiidid olid merelised lülijalgsed, kellest enamik kuulusid põhjaelustiku hulka. Trilobiidid tekkisid Kambriumi ajastul ning surid lõplikult välja Permi lõpus 250 Ma. Välisskeleti olemasolu ning merelise eluviisi tõttu on säilinud väga palju trilobiitide kivistisi. Tänapäevaks on teada umbes 15 000 liiki trilobiite. Ka Eesti Paleosoikumi vanusega settekivimeis on rohkelt trilobiitide kivistisi. Põhjalik ingliskeelne veebileht trilobiitidest. Teaduse helisõnastik: Trilobiit (Helje Pärnaste) – ERR Teadus, 10. detsember 2009
Ambla valla vapp

Ambla valla vapp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Ambla valla vapp. Vapp on kinnitatud 15. novembril 1995. Vapi autor on Jaak Poom. Rohelisel kilbil neljaharuline ristikuleht, otsatornide ja rohelise põikitriibuga hoone siluett ning lainelõikeline langetatud varras - kõik hõbedased; varda all sinine vapitüvi. Neljaharuline ristikuleht sümboliseerib põllumajandust; ühendatud südamete kujundina tähendab üksmeelset tegevust majanduses ja vaimses valdkonnas; kujund meenutab ka risti - kristliku maailma tähtsaimat sümbolit. Hoone siluett on kohaliku kultuurielu keskuse, Ambla rahvamaja, võrdkuju. Lainelõikeline varras meenutab Ambla jõge. Hõbe lootust ja puhtust; roheline - looduskeskkonda mille osaks on ka inimene. Sinine - vett, looduse koostisosana, samuti ka noorust oma energia ja tulevikulootusega. Ambla valla vappi kasutatakse kilbiga või kilbita, värvides või must-valgena vallavolikogu, vallavalitsuse ja asutuste plankidel ja pitseritel ning muudes kohtades vastavalt asjaajamiskorrale. Valla vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on vapp ja äärtele kirjutatud Ambla Vallavalitsus. Ambla Vallavalitsuse pitsati läbimõõt on 3,5 cm. Valla vapi etalonkujutist säilitatakse vallavalitsuse kantseleis. Ambla valla lipp Järva maakond Ambla valla sümboolika valla kodulehel. Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Ambla vald.
Harilik lumilehik

Harilik lumilehik (Hedwigia ciliata) on samblaliik lumilehiku perekonnast. Sammal kasvab kividel, mis on avatud maastikul. Teda leidub Eestis väga sagedasti.  Harilik lumilehik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Harilik lumilehik andmebaasis eElurikkus
Kabala valla vapp

Kabala valla vapp oli Järva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kabala valla vapp. Horisontaalselt poolitatud kilbi ülemisel, kuldsel väljal kolm rohelist kuuske ja alumisel, rohelisel väljal kuldne viljapea. Kabala valla lipp
Triin Reemann

Triin Reemann (sündinud 6. veebruaril 1982) on eesti tantsija ja koreograaf. Ta lõpetas 2006. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia diplomilavastusega "Hea kuudis", mis sai auhindu ka välismaal (kolmas preemia Saksamaa festivalil, kümne parima seas Londonis festivalil "Aerowaves" ja Moskvas festivalil "Personal Profiles"). Ta ise nimetab oma tantsustiili “trykkimiseks” ning tantsuseadeid “koreograafikaks”.[viide?] "Hea kuudis" "Kalamees ja kurg" 2007 – kolmas preemia Ludwigshafeni (Saksamaa) teisel rahvusvahelisel koreograafiavõistlusel lavastuse "Hea kuudis" eest. "Triin Reemann ei taha üllatust rikkuda" Eesti Päevaleht, 7. märts 2009
Uhtekuhik

Uhtekuhik on lehvikukujuline vooluveeline pinnavorm, mis tekib kitsas jõeorus voolava mägijõe väljumisel laia orgu või tasandikule. Orus või tasandikul on jõe setetekandmisvõime vähenenud voolukiiruse tõttu oluliselt väiksem, mistõttu settivad vooluvee poolt kantud purdosakesed ning moodustavad lehvikulaadse kujuga pinnavormi. Uhtekuhiku nõlv on oru suunas väheneva kaldega.
Oisu valla vapp

Oisu valla vapp oli Järva maakonnas asunud Eesti haldusüksuse endise Oisu valla vapp. Vabariigi Valitsuse 30. juuni 2005 a. määrus nr 153 "Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla haldusterritoriaalse korralduse ja sellega seonduvalt Vabariigi Valitsuse määruste muutmine" alusel senise Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla ühinemisel on moodustatud uus kohaliku omavalitsuse üksus Türi vald. Vapp oli kinnitatud 11. aprillil 1995. Rohelisel kilbil püstine viljapea ja ristikulõikeline vapitüvi, mõlemad kuldsed. Vapikilbi roheline ja kuldne, samuti ristikulõige ja viljapea sümboliseerivad Oisu valla elanike traditsioonilist tegevusala - loomakasvatust ja põllundust ning ühtlasi põlist looduslähedast elamisviisi. Oisu valla lipp Türi valla lipp Türi linna lipp Kabala valla lipp Järva maakond Oisu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Paide vapp

Paide vapp on Järva maakonnas asuva Paide linna vapp. Vapp oli kinnitatud 24. juulil 1992. Sinisel kilbil on hõbedane müüritud torn kolme ülestikku asetseva laskeava ja punase koonusekujulise katusega. Kummalgi pool torni asub hõbedane heraldiline kiviplaat. 1940. aastal koostatud Vabariigi Presidendi otsuse kavas on vapi kirjeldus järgmine: Paide linna vapiks kilbi musta välja keskel kolmetahuline hõbedane torn, punase koonusekujulise katusega ja kolme musta aknaavausega esiküljel. Kummalgi pool torni, kilbiflangil, neljatahuline hõbedane paekivi. Paide ajalooliselt kujunenud vapi torn viitab linna dominandile – Paide ordulinnusele. Saateks olevad heraldilised kiviplaadid tähistavad paekivi. Eesti omavalitsuste haldusreform tulemusena ühinesid pärast 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisi Paide linn, Paide vald ja Roosna-Alliku vald. Moodustunud haldusüksuse vapina jäi kasutusele Paide vapp. Esimest korda kasutati linnusetorni kujutist Paide vapina 1441. aastal.[viide?] Paide vapikujutisega pitsatijäljend 1531. aastast Paide vapikujutisega pitsatijäljend 1548. aastast Paide vapp, 1933 Paide vapp Paide Püha Risti kirikul Paide lipp Paide linna sümboolikast Paide linna veebilehel
Leedi Hallimägi

Leedi Hallimägi (ka Kedre Linnamägi) on Muinas-Eesti linnamägi Lääne-Nigula vallas Kedre külas. Linnamägi asub liivase seljandiku kõrgemas osas. Nõlvade kõrgus on 6–7 m. Ovaalse kujuga 1200 ruutmeetri suuruse pindalaga õueala piirab siseküljelt 1,5 ja välisküljelt 2,5 m kõrgune liivasegune vall. Õueala keskel on kividega lohk, mis võis olla kaev. Vallidel tehtud proovikaevamiste käigus selgitati välja puitrajatiste põlemisjäänused (tume pinnas). Muinaslinnuse kasutusajaks on süsinikprooviga dateeritud 11.–13. sajandile. Linnusemägi oli rajatud juba looduslikult hästi kaitstud kohta. Linnamäge piirasid kahelt poolt soo. Leedi Hallimägi kultuurimälestiste riiklikus registris