Liphart

Liphart (vene keeles Липгарт) on baltisaksa aadlisuguvõsa. Suguvõsa oli üks suurimaid Liivimaa maavaldajaid. Liphartide päritolu ei ole täielikult selge. Suguvõsa enda traditsiooni järgi rändasid nad Liivimaale Saksimaalt ja olid suguluses Lippradt gen. Lipharti aadlisooga. Ajaloolase Tiit Rosenbergi arvates pärineb Liphartide suguvõsa aga tõenäoliselt jõukast Tallinna kodanikusoost. Suguvõsa rajajaks loetakse sadulsepp Alexander Lipharti (maeti 1656), kes võeti 1600. aastal Tallinna kodanikuks ja oli Kanuti gildi oldermann. Tema kahest pojast põlvnesid Liphartide pealiinid: Johann Liphart (suri enne 1663) rajas Võlla liini, Friedrich von Liphart (suri 1699) oli Dukuri haru esiisa. Selle liini rajaja Johann Liphart (suri enne 1663, maeti Pärnu Nikolai kirikusse) oli Pärnu krahvkonna krahvi Franz Bernhard von Thurni juures koduõpetaja ja õuemeister. 1632. aastal sai ta viimase leselt kaheksaks aastaks pandivaldusena kasutada Sondva, kuhu ta rajas Pärnumaa Audru kihelkonna Võlla mõisa. Reduktsiooni ajal mõis küll redutseeriti, kuid jäi kummatigi Johanni järeltulijate valdusse; veel 1740. aastatel oli see riigimõis Liphartide käes rendil. Johanni pojad Pärnu maakohtu assessor Johann (suri 1691) ja ooberst Johann Friedrich (1655−1723) said 10. märtsil 1688 naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikeks, kuid rüütelkonda neid siiski ei introdutseeritud. Johan Lipharti vanem vend Friedrich Liphart (1601–1699) omandas abiellumise teel 1662. aastal Liivimaa Võnnu kreisi Võnnu kihelkonna Dukuri mõisa (Duckern). Võnnu kreisi maakohtunik Friedrich Liphart ning tema vennapojad Johann ja Friedrich said 1688 naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikeks, kuid Rootsi rüütelkonda neid ei introdutseeritud. Tema poeg Friedrich Wilhelm von Liphart (1663−1735), ooberst, Malmö kindluse komandant, pani aluse Liphartite Rootsi harule, teine poeg Franz Bernhard von Liphart (−1710), ooberstleitnant aga Dukuri harule, suguvõsaharud aga hääbusid XIX sajandil meesjärglaste puudumisel. 1747. aastal kanti Liphartid Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse suguvõsana nr. 106 ja immatrikuleeriti 1776 ka Rootsi rüütelkonda (Nr. 2032). Johann Liphart (suri u. 1661–1663), Võlla mõisnik, maakohtu assessor, 1630. aastast Pärnu krahvide Christian von Thurni (1624–1640) ja Heinrich von Thurni (suri 1656) [kodu]õpetaja (praeceptor) ja 1635. aastast nende ema krahvinna Magdalena Prüschenk von Hardeggi (suri 1651) õuemeister. Liphartide Võlla suguvõsaharu Johann Liphart II, (−1691), Pärnu maakohtu assessor, Võlla mõisa mõisnik ja pärast mõisate reduktsiooni (1682) kroonumõisa rentnik; Friedrich von Liphart (−1723), Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant); Võlla, Lisuma ja Tirsepilsi mõisnik (Lätimaal), Friedrich Wilhelm von Liphart (1688–1750), Rootsi sõjaväelane (kapten); Laitsna, Roela mõis ja Netkeni mõisnik; Karl Gotthard von Liphart (1719–1792), Venemaa sõjaväelane (kaardiväe rittmeister), Roela, Netkeni, Kõnnu, Raadi, Vastseliina lossimõisa, Kabala, Tarakvere, Maramaa mõisaomanik, kes testamendiga moodustas suguvõsa fideikomissi. Liphartide Raadi suguvõsaharu Reinhold Wilhelm von Liphart (1750–1829), Viljandi kreisi aadlimarssal, Liivimaa rüütelkonna maanõunik, Kabala, Ollepa, Raadi majoraadihärra, Vana-Kuuste, Kuremaa, Võikvere, Saarjärve mõisnik; abielus krahv Otto Magnus von Stackelbergi tütrega Carl Gotthard von Liphart (1778–1853), Liivimaa maamarssal, Raadi majoraadihärra, Tõikvere, Torma, Sänna Gotthard Lionel von Liphart (1804–1885), Liivimaa maanõunik, Raadi majoraadihärra Karl von Liphart (1808–1891), meditsiinidoktor, Torma, Tõikvere, Kõnnu ja Roela mõisnik, kunstikoguja Hans Heinrich von Liphart (1736–1806), Netkeni mõisahärra ja Holstein-Gottorpi õukonna kammerjunkur, Kavastu, Ahja, Vaimastvere ja Ripuka mõisnik, kelle pojad olid meessoost järeltulijateta või hoopis lastetud. Magnus Johan Liphart (169.-1733), Võlla mõisnik ja Pärnu sillakohtu adjunkt Friedrich von Liphart (1601–1699), Võnnu kreisi maakohtunik; Johann Liphart (suri enne 1663), õuemeister, Pärnu maakohtu assessor, mõisaomanik Friedrich von Liphart (suri enne 1663), rittmeister, Võnnu maakohtunik, mõisaomanik Balthasar Liphart (Liphardt) (u 1610−1656), Lihula ja Mihkli pastor Franz Bernhard von Liphart (−1710), ooberstleitnant, Dukuri mõis Johann Friedrich von Liphart (1655−1723), ooberst, mõisaomanik Friedrich Wilhelm von Liphart (1663−1735), ooberst, Malmö kindluse komandant Johann Friedrich von Liphart (1733−1798), insener-kindralmajor, salanõunik, senaator, mõisarentnik Reinhold Wilhelm von Liphart (1750−1829), õuenõunik, Liivimaa maanõunik, mõisaomanik, Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi president Euphrosine Ulrika von Liphart (1761–1791), Aleksandr Puškini abikaasa vanaema Carl Magnus von Liphart (1768–), polkovnik, riiginõunik, Läänemerd Volga jõgikonnaga ühendanud Maria kanali direktor (1806–1815) Otto Johann Friedrich von Liphart (1773–1830), kindralmajor, polgukomandör, Hersoni komandant Otto Karl von Liphart (1776–1801), mõisaomanik Carl Gotthard von Liphart (1778−1853), kreisisaadik, Liivimaa maamarssal, mõisaomanik Reinhold Guido von Liphart (1801–1842), mõisaomanik Gotthard Lionel von Liphart (1804−1885), Liivimaa maanõunik, mõisaomanik Sophie Wilhelmine von Liphart (1807–1893), Tartus tegutsenud viiuldaja Ferdinand Davidi (1810–1873) abikaasa Carl Eduard von Liphart (1808−1891), meditsiinidoktor, kunstnik, mõisaomanik, Liivimaa sotsieteedi president Leo von Liphart (1813–), riiginõunik Alexander von Liphart (suri 1874), kindralmajor, raudtee sandarmeeriavalitsuse ülem Reinhold Karl von Liphart (1839–1870), mõisaomanik Ernst Friedrich von Liphart (1847–1932), maalikunstnik, kõigi Venemaa keiserlike muuseumite arhivaar Reinhold Karl von Liphart (1864–1940), Raadi viimane majoraadihärra, kes lahkus pärast mõisate riigistamist Saksamaale ja kinkis Tartu Ülikoolile Raadi mõisahooned Ernst von Liphart (1882−1963), õigusteaduse doktor Bernhard-Karl Omodeo Johannes Ernst Benno Clemens von Liphart (sündinud 1932), õigusteaduse doktor Karl-Guido Josef Elmar Ernst Maria von Liphart (sündinud 1934), õigusteaduse doktor, advokaat Eestimaa: Koogu (Kook) (enne 1767−1788), Malla (Malla) (1777−1791), Tapa (Taps) (enne 1782−1788) Jönköpingi lään: Sundsholm (XVIII sajandil) Liivimaa eesti distrikt: Ahja (Aya) (1766−1788), Jõõpre (Jaepern) (XVIII sajandil, rendivaldus), Kabala (Kabbal) (1774−1830), Kavastu (Kawast) (1760−1769), Kuremaa (Jensel) (1821−1834), Kõnnu (Condo) (1759−1919), Maramaa (Marrama) (1786−1919, fideikomiss), Mäksa (Meckshof) (1835−1839 pandi-, 1839−1850 pärusvaldus), Ollepa (Ollepäh) (1792−1830), Orava (Waldeck) (1751−1919, fideikomiss), Poka (Heidohof) (1835−1839 pandi-, 1839−1850 pärusvaldus), Raadi (Ratshof) (1751−1919, fideikomiss), Ripuka (Rippoka) (1781−enne 1790), Roela (Rojel) (1725−1919), Saarjärve (Saarjerw) (1828−? pandi-, ?−1834 pärusvaldus), Sänna (Sennen) (1838−1839 pandi-, 1839−1855 pärusvaldus), Taevere (Taifer) (alates XVIII sajandist, 1779. aastal anti igaveseks ajaks, rendivaldus), Tammistu (Tammist) (1867−1874), Tarakvere (Terrastfer) (1791−1919), Torma (Torma) (1835−1919), Tõikvere (Toikfer) (1816−1919), Uue-Kastre (Kaster) (1835−1839 pandi-, 1839−1850 pärusvaldus), Vaimastvere (Waimastfer) (1781−enne 1791), Vana-Kuuste (Alt-Kusthof) (1799−1839), Vana-Roosa (Rosenhof) (1897−1919, fideikomiss), Vastse-Koiola (Neu-Kirrumpäh-Koiküll) (1888−1890), Vastseliina (Schloß Neuhausen) (1757−1766 pandi-, 1766−1919 pärusvaldus, fideikomiss), Võikvere (Woitfer) (1824−1834), Võlla (Wölla, varem Sodawa) (1632−1682 pandi-, 1690−pärast 1744 rendivaldus) Liivimaa läti distrikt: Dukuri (Duckershof, varem Liphardtshof), Lizums (Lysohn) (oli 1687-1699 ja 1710, rendivaldus), Nēķini (Nötkenshof) (XVIII sajandil), Patkule (Gilsen) (oli 1690, rendivaldus), Rundāle (Ruhenthal) (1918−1920), Tirza (Tirsen) (oli 1710, rendivaldus) Tirool: Mühlau (XX sajandil), Tierburg (XX sajandil) Adalbert Liphart (1835– ), Tartu Ülikoolis farmakoloogiat õppinud apteeker ja keemik Moskvas. Arvid Alexander Liphart (1870–1932; 1914. aastast Aleksandr Aleksandrovitš Liphart), raamatupidaja Andrei Liphart (1898–1980), Nõukogude Liidu insener, Gorki autotehase peakonstruktor 1933–51, Pobeda automargi looja, 5 kordne Stalini preemia laureaat Emil Julius Liphart (1874–1910 Butõrka vangla), VSDTP liige (1901) Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, lk 674. vastseliina.ee: Liphartid Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, lk 674-675. Aadlivapid Ajalooarhiivis: Liphart Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 178-179 Carl Arvid Klingspor: Baltisches Wappenbuch, Stockholm 1882 vapp info Vastseliina mõis (Vastseliina khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Malle Salupere: Eestimaa oli täis Pushkini sugulasi[alaline kõdulink], Postimees 8. september 1999 / Жена Пушкина – из рода Липгартов!, Угол зрения – информационный еженедельник, Nr.10 (432) 18 марта 2009 ERNST FRIEDRICH von LIPHART (1847–1932), Липгарт Эрнест Карлович (1847–1932) Arnold Hasselblatt: "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat", Dorpat: C. Mattiesen, 1889, Matrikkel 7123, lk.520 vgd.ru: Липгарт: Персональный список, Липгарт Андрей Александрович (1898–1980), Stalini preemia laureaadi loodu. Eest Ekspress 18.04.2009 Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 351-352. Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. 5. kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1930. Lk 49-50 [1]. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd. II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929. Lk 674-685. [2]. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelige Häuser B. Bd XIX. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1990. Lk 301-322. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd VII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1989. Lk 406. Rosenberg, Tiit. Das Geschlecht von Liphart und sein Güterkomplex durch zwei Jahrhunderte. – Baltische Gutshöfe: Leben–Kultur–Wirtschaft. Acht Beiträge zum 9. Baltischem Seminar 1997. Herausgegeben von Heinrich Wittram. (Schriftenreihe Baltische Seminare Bd. 7). Lüneburg: Verlag Carl-Schirren-Gesellschaft 2006, lk 55–105. ISBN 978-3-923149-41-4. Rosenberg, Tiit. Liphardid Liivimaa mõisnikena. I–III. – Kleio. Ajaloo ajakiri. Tartu, 1994, nr 9, lk 12–15; 1996, nr 2 (16), lk 19–23; 1997 nr 3 (21), lk 8–17 pdf. Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 178-179 [3]. Siimets, Ülo. 200 aastat Karl Eduard von Lipharti sünnist. − Värat. Nr 2. November 2008. Vastseliina ja von Liphardid. – Võru Teataja. 23. jaan. 1999. Веснина (Шестакова), Нина Николаевна. История Лифляндского рода фон Липгарт: краткое генеалогическое описание: родословные росписи. Санкт-Петербург, 1995. Teavik URRAMis Eesti rikkaimad läbi sajandite Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust