laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Andres Vainola

Andres Vainola (sündinud 19. juulil 1966) on Eesti ettevõtja. Vainola on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatika ja telemehaanika erialal (1987) ning Tallinna Tehnikaülikooli ärikorralduse erialal (1998). Ta on töötanud Eesti Muusikaakadeemia infotehnoloogia spetsialistina (1989–1991), ASi Eesti Kommertsbüroo kommertsdirektori ja juhatuse liikmena (1992–1994), Eesti Erastamisagentuuri ettevõtlusüksuse spetsialistina (1994–1997), Eesti Elektrivõrkude Ehituse juhatuse esimehena (1997–2000). Aastatel 2000–2014 oli Vainola juhtivatel ametikohtadel elektrivõrke ja sidekommunikatsioone ehitavas Soome kontsernis Empower. Ta on 2007. aastast Eesti Liinirongid AS nõukogu liige. Alates 2014. detsembrist kuni 2024. aasta 5. juulini oli ta Eesti Energia juhatuse liige kaevandamise ja hoolduse valdkonnas ning 1. maist 2015 ka Eesti Energia Kaevanduste juhatuse esimees. Vainola on ka Enefit Poweri juhatuse esimees, kuid sellest ametist lahkub ta kokkuleppel Enefit Poweri nõukoguga 6. septembril 2024. Vainola on ka Jõelähtme valla Koljunuki sadama omanik ja sadamakapten. Tema hobideks on meresõit, kalapüük, jaht, korvpall ja reisimine. "Päring inforegister.ee andmebaasist". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. veebruar 2014. Vaadatud 31. jaanuaril 2014. Ülo Russak. Koljunuki sadamaks saanud emotsioonid, Harju Elu, 31. mai 2013 Merike Metstak. Üleöö Jõelähtme valda kerkinud Koljunuki sadam on Eestis ainulaadne Jõelähtme Vallaleht, 29. september 2014 Sadamakaptenist uus põlevkivikuningas. Põhjarannik, nr 80, 30. aprill 2015
Urmas Rooba

Urmas Rooba (sündinud 8. juulil 1978 Kaaruka külas) on endine Eesti jalgpallur (vasakkaitsja). 2016 oli Paide Linnameeskonna abitreener ning 2011–2016 SA Paide Spordi- ja Tervisekeskus juhatuse liige. Suurimat edu saavutas aastail 2000–2002 FC Midtjyllandis mängides, kui peeti Taani kõrgliiga üheks parimaks vasakkaitsjaks. Tuli FC Københavni ridades kolm korda Taani meistriks (2003, 2004, 2006), kuid klubikarjääri pärssisid sagenevad vigastused. On mänginud veel klubides FC Lelle, Lelle SK, JK Pärnu Tervis, FC Flora, Vejle BK, Turu Palloseura, FF Jaro ja Paide Linnameeskond. Rooba on aastatel 1996–2008 Eesti koondises mänginud 70 kohtumist ja löönud ühe värava. Tema vend Meelis Rooba on samuti jalgpallur. Eesti jalgpallikoondislaste loend Biograafia ESBL-is Biograafia ESBL-is Andres Vaher, "Rooba: Hollandi variant luhtus. Tuleb Florasse", Õhtuleht Online, 27. veebruar 2009 Urmas Rooba sõlmis lepingu Soome klubiga Postimees.ee, 14. august 2009
Mangaļmuiža mõis

Mangaļmuiža mõis (läti keeles Mangaļmuiža või Mangaļu muižiņa, vanasti ka Meņģeles muiža) oli pärandimõis[küsitav] Lätis Riia linnas Trīsciemsi asumis; selle peahoone aadress oli Jaunciema gatvē 171. Saksa keeles Magnushof. Vana haldusjaotuse järgi asus mõis Riia kreisi Daugavgrīva kihelkonnas. Mõisa kohta on esimesed teated XVIII sajandist, esimest korda kanti see kaardile aastal 1700. Mõisa omanikud olid alates aastast 1762 von Nummersid, kelle kätte 208 hektari suurune mõis jäi kuni võõrandamiseni aastal 1920. Mõisas sündis hilisem Venemaa välisminister Andreas Eberhardt von Budberg. Mõisa peahoone oli XVIII sajandi teisel poolel Ķīšezersi järve äärde ehitatud barokkstiilis kahekorruseline puidust hoone. Pärast Läti taasiseseisvumist on see aga hävinud. Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Palermo lennujaam

Palermo lennujaam, tuntud ka kui Palermo Falcone ja Borsellino lennujaam, kuni 1995. aastani Punta Raisi lennujaam, on lennujaam Itaalias Sitsiilia maakonnas Palermo provintsis, 35 km kaugusel Palermost loodes, Cinisi omavalitsusüksuse territooriumil Punta Raisis. Lennujaam kannab kahe kohtuniku Giovanni Falcone ja Paolo Borsellino nime, kes mõrvati Cosa nostra poolt 1992. aastal. Falcone ja Borsellino rahvusvaheline lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 11. kohal. Juulis 2023 on lennujaam maastikupõlengute tõttu ajutiselt suletud. Palermo Boccadifalco lennujaam "World Aero Data". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2014. Vaadatud 1. veebruaril 2014. Raggiungere la Sicilia sicilyweb.com Itaalia sulges maastikupõlengu tõttu Palermo lennujaama, ERR, 25. juuli 2023  Palermo lennujaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht Trenitalia - Trinacria Express
Žeželiv

Žeželiv (ukraina keeles Жежелів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 1456. Pindala on 7,83 km².
Behhõ

Behhõ (ukraina Бехи) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Korosteni rajoonis. Elanike arv on 553. Pindala on 3,264 km².
Jaunciems (asum)

Jaunciems on asum Lätis, Riia linna Põhjarajooni osa pindalaga 9,132 km². Jaunciems asub Ķīšezersi kaldal järve ja Garkalne piirkonna vahel. Asum piirneb loodes Trīsciemsi asumiga ja kagus Sužiga. 2688 elanikku (2010). Jaunciems asub Ķīšezersi-äärsel alal, mis ulatub 7–9 meetrit üle merepinna. Asumi territooriumil on arvukalt luiteid, mis ulatuvad 14–16 meetrit üle merepinna, kõrgeim tipp on aga 19 meetrit üle merepinna. Asumi juurde rajati 1993. aastal 320 hektari suurune Jaunciemsi looduspark. Jaunciems sai alguse 1885. aastal Ķīšezersi järve äärde ehitatud saekaatrist. 1890. aastal hakati seal ka kartongi tootma. Tehase juurde tekkis töölisasula, mis liideti Riiaga 1927. aastal. Aastail 1910–1930 valmis ka Jaunciemsi luteri kirik. Aastail 1952–1959 oli Jaunciems Riiale administratiivselt alluv alev. Asumi hoonete seas on vanu tsaariaegseid töölismaju, XX sajandi alguses rajatud eramaju, 1970. aastatel rajatud korterelamuid. Majade numeratsioon lähtub paberivabrikust, sealt Riia linna poole minnes numbrid kasvavad. Jaunciemsi koduleht (läti keeles)
Saadjärve vald (Äksi kihelkond)

Saadjärve vald (saksa keeles Gemeinde Sadjerw) oli vald Äksi kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Kõdu külas. Saadjärve vallas sündisid näitleja Mari Möldre, sõjaväelane Oskar Plaks ja Eesti peaministri asetäitja eksiilis Johannes Sikkar. 1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Saadjärve valla koosseisu, välja arvatud osa Kärevere metskonna Raadi-Kõnnu metsandiku maa-alast, mis läks Äksi valla koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused
Marianne Kütt

Marianne Kütt (sündinud 26. septembril 1978) on eesti näitleja. Ta lõpetas 2001. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitekunsti erialal. "Päring andmebaasist inforegister.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. veebruar 2014. Vaadatud 31. jaanuaril 2014. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. veebruar 2014. Vaadatud 31. jaanuaril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Marianne Kütt andmekogus IMDb (inglise)
Kudina vald (Maarja-Magdaleena kihelkond)

Kudina vald (saksa keeles Gemeinde Kudding) oli vald Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Maarja-Magdaleenas. Vald moodustati 1866. aastal. 1892 liideti vallaga Kaiavere vald. 1939. aasta valdade reformiga läks Kudina valla ala uue Kudina valla koosseisu, välja arvatud Maardla ja Aruküla külade maa-alast, mis läks Voore valda, ja Kaitsemõisa küla talude nr. A-158, Savikoda nr. 77, Kongimetsa nr. 79 ja Sulla nr. 78 maa-alad ning osa Kaiavere ja Vara metsandikkude maa-aladest, mis läksid Vara valda. Maa-ameti kaardirakendused
Kaarepere vald (Palamuse kihelkond)

Kaarepere vald (saksa keeles Gemeinde Kersel) oli vald Palamuse kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus tänapäeva Kaarepere küla aladel. Vallas sündisid Karl Muru, Hugo Sturm, Lea-Tuti Livšits, Herbert Hold, Juhan Jüriste. 1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala tervikuna uue Kaarepere valla koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused
Laeva vald (Kursi kihelkond)

Laeva vald (saksa keeles Gemeinde Laiwa) oli vald Kursi kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Laeva külas. Vald asutati 1874. aastal, kui Äksi kihelkonnas asunud Kärevere-Laeva vald (saksa keeles Kerrafer mit Laiwa) kaheks eraldi vallaks - Kärevere ja Laeva vallaks - jagunes. Vallas on sündinud Linda Tubin, Juhan Saar ja Rudolf Alari. 1939. aasta valdade reformiga läks kogu valla maa-ala uue Laeva valla koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused Laeva vald (Kursi kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.01.2018) Laeva vald (Kursi kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kuremaa vald (Palamuse kihelkond)

Kuremaa vald (saksa keeles Gemeinde Jensel) oli vald Palamuse kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Palamusel. Vallas sündisid Harri Moora, Elfriede Ridala, Otto Tallinn. 1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Kuremaa valla koosseisu, välja arvatud Võikvere asundus, mis läks Jõgeva valda, ja Ronivere küla, mis läks Voore valda. Maa-ameti kaardirakendused
Iisaku vald (Iisaku kihelkond)

Iisaku vald (saksa keeles Gemeinde Isaak) oli vald Iisaku kihelkonnas Virumaal aastail 1870–1939. Vallamaja asus Iisakus. Vallas sündisid Helend Peep ja Meinhard Niinepuu. 1939. aasta valdade reformiga arvati kogu valla maa-ala Tärivere valda (nimetati 1940 Iisaku vallaks). Maa-ameti kaardirakendused
Hellamaa vald

Hellamaa vald (saksa keeles Gemeinde Hellama) oli vald Muhu kihelkonnas Saaremaal. Vallamaja asus Hellamaa külas. Vald moodustati 1866. aastal. Vallas sündisid Joosep Saat, Peeter Kann. 1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala Muhu valla koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused
Terravormimine

Terravormimine ehk maasarnastamine on võõrplaneedi või -kuu keskkonna kujundamine Maa-sarnaseks. See tähendab taevakeha atmosfääri, temperatuuri, pinnamoe, ökoloogia jm kujundamist selliseks, et see võimaldaks inimesel ja muudel organismidel seal elutseda samamoodi nagu Maal. Mõiste võeti kasutusele nii teaduses kui ka teadusfantaasias. Termini võttis kasutusele Jack Williamson oma teadusfantastilises jutus 1942. aastal. Maal saadud kogemuste põhjal on võimalik planeedi pinda ja keskkonnatingimusi märkimisväärselt muuta, kuid Maa-sarnase biosfääri tekitamise võimalikkus teistel planeetidel ei ole veel tõestatud. Kõige sobivamaks terravormimise objektiks on peetud Marssi. eksobioloogia
Vecdaugava

Vecdaugava (allikates ka Vana-Väina[viide?]) on asum Lätis, Riia linna Põhjarajooni osa pindalaga 3,066 km². Asub Daugava jõe vana voolusängi kaldal, sellest ka asumi nimi. Asum piirneb idas Trīsciemsi asumiga, lõunas Vecmīlgrāvisega, põhjas aga Vecāķiga. 1366 elanikku (2010). Vecdaugava asub üldiselt madalal ja tasasel alal, mida piirab läänest Daugava jõe vana voolusäng. Asumi alal on mitmeid vanu soote, neist üks piirab ka Skanstnieki nime kandvat piirkonda, mis asus kunagi Daugava vasakul kaldal. Aastast 1984 paikneb asumis 236 hektari suurune linnustiku kaitseks loodud Vecdaugava looduspark. Vecdaugava ajalooliseks südameks on kunagi Daugava vasakul kaldal asunud Skanstnieki piirkond, kus asusid nii Dünamünde klooster kui ka hiljem Dünamünde ordulinnus. Daugava suudme piirkonnas elasid 13. sajandil liivlased. Piiskop Alberti ajal rajati sinna Dünamünde klooster (lätipäraselt Daugavgrīva klooster), mille esimeseks abtiks oli hilisem Lihula piiskop Theoderich. 20. augustil 1228 rüüstati Daugavgrīva klooster kohalike elanike poolt. Daugavgrīva abtid: Theoderich, 1205–1211; Lippe Bernhard; Gottfried, 1211–1227; 1305. aastal ostis Dünamünde Liivi ordu, kes rajas sinna linnuse ja komtuurkonna. 15. sajandi lõpul liideti viimane Liivi ordu maamarssali valdustega. Linnus sai rängalt kannatada ordu ja Riia linna vahelises sõjas 1480. aastatel, mil see sisuliselt hävitati. 1491. aastal, kui Wolter von Plettenberg oli riialasi võitnud, kohustas ta neid seda uuesti üles ehitama. Vecdaugava asus vanasti Daugava paremal kaldal, kuid aastal 1567 murdis Daugava endale läbi rannaluidete uue tee merre. Kuni aastani 1681 kasutati Riiga sõitmiseks jõe vana sängi, kuid tasahilju see ummistus ja tänapäeval ei ulatu jõe vana säng enam mereni. Asukohast vana jõesängi kaldal on asum ka nime saanud (vec tähendab läti keeles 'vana'). Ka õgvendas Daugava XVI sajandil oma sängi, jättes Dünamünde ordulinnuse, mis seni oli asunud jõe vasakul kaldal, algul saarele, seejärel aga jõe paremale kaldale. Liivi sõja ajal otsene sõjategevus Daugavgrīva linnuseni ei ulatunud ning see kuulus 1562. aastast Rzeczpospolita, aastatel 1600–1605 ja siis jälle 1621. aastast aga Rootsi kuningriigi võimu alla. 1710. aastal langes piirkond ja kindlus Põhjasõjas koos Riiaga Venemaa keisririigi valdusse. Riiaga liideti Vecdaugava aastal 1960. Toona algas asumi aladel ka suurem ehitustegevus, sinna kerkisid suvilad, aga ka kahekorruselised individuaalelamud. Aastal 1964 avati Vecdaugava raudteepeatus. Dünamünde komtuur Vecdaugava koduleht (läti keeles)
Karl-August Tiirmaa

Karl-August Tiirmaa (sündinud 7. juulil 1989) on eesti kahevõistleja. Ta osales 2009. ja 2011. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel. Ta on ka 2014. aasta taliolümpiamängudel Eesti koondise liige. 2017. aastal saavutas ta suusaalade maailmameistrivõistlustel Lahtis oma tiitlivõistluste parima, 36. koha. Väiksel mäel toimunud hüppevooru järel oli ta 20.
Raido Ränkel

Raido Ränkel (sündinud 13. jaanuaril 1990) on eesti laskesuusataja. 2010. aasta juunioride MMi vabatehnikasprindi 10. koht, 10 km klassikasõidu 35. koht, 2009. aasta juunioride MMi klassikasprindi 32. koht, 2011. Skandinaavia karikavõistluste 15 km klassikasõidu 15. koht. 2014. aasta taliolümpiamängudel sai ta 4×10 km teatesõidu ankrumehena 10. koha ja teatesprindis 14. koha. Esimest korda jõudis maailma karikasarjas punktikohale 4. märtsil 2016 Kanadas Québecis, kui saavutas vabatehnikasprindis 25. koha. 2014 Sotšis 51. koht vabatehnikasprindis 61. koht 15 km klassikas 10. koht teatesõidus 15. koht sprinditeates (koos Peeter Kümmeliga) 2018 Pyongchangis 31. koht klassikatehnikasprindis 59. koht 15 km vabatehnikas 12. koht 4×10 km teatesõidus 2013 Val di Fiemmes 49. koht 50 km klassikas 57. koht klassikasprindis 17. koht sprinditeates (koos Peeter Kümmeliga) 2015 Falunis 35. koht 50 km klassikas 45. koht klassikasprindis 14. koht sprinditeates (koos Peeter Kümmeliga) 2017 Lahtis 34. koht 15 km klassikas 46. koht vabatehnikasprindis 14. koht sprinditeates (koos Marko Kilbiga) Raido Ränkel – suusakoondise tulevikutegija?, Postimees, 15. jaanuar 2011 http://www.suusaliit.ee/?op=body&id=16&cid=405&cgid= Eesti Suusaliit, jaanuar 2014 https://web.archive.org/web/20140219200840/http://www.fis-ski.com/cross-country/events-and-places/event=33507/race=22494/index.html FIS, 19. jaanuar 2014
Viterbo lennujaam

Viterbo lennujaam, tuntud ka kui Rooma Viterbo lennujaam, on tsiviilliikluseks avatud sõjaväelennuväli Itaalias Lazio maakonnas Viterbo provintsis, 3 km kaugusel Viterbost loodes. Lennujaamale on antud Tommaso Fabbri nimi. Roomast 107 km loodes asuvat lennuvälja kasutab lisaks Itaalia õhujõududele ka kohalik lennuklubi. "World Aero Data". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2014. Vaadatud 1. veebruaril 2014.  Viterbo lennujaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Sito Ufficiale 75º Anniversario Aeroporto di Viterbo Scuola Marescialli A.M. Viterbo Comitato di opposizione all'aeroporto
Silja Miks

Silja Miks (sündinud 15. detsembril 1982) on eesti näitleja. Ta on lõpetanud Rakvere Reaalgümnaasiumi 2001. aastal ja Viljandi Kultuuriakadeemia näitekunsti erialal 2005. aastal. Alates 2008. aastast töötab ta Rakvere Teatri näitlejana. http://vana.rakvereteater.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=324&Itemid=183 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. veebruar 2014. Vaadatud 1. veebruaril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Silja Miks Rakvere Teatri kodulehel Silja Miks andmebaasis IMDb
Maarika Mesipuu-Veebel

Maarika Mesipuu-Veebel (sünninimi Maarika Mesipuu; sündinud 26. mail 1983) on eesti näitleja. Ta on lõpetanud Kuressaare Gümnaasiumi 2002. aastal, Tallinna Pedagoogilise Seminari 2005. aastal ja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna teatrikunsti erialal 2009. aastal. Alates 2010. aastast töötab ta Rakvere Teatri näitlejana. 2010 William Shakespeare " Torm ", lavastaja Hendrik Toompere juunior, nümf 2011 Jaanus Rohumaa jt. "Noor Eesti", lavastaja Jaanus Rohumaa, Emma 2012 August Gailit "Isade maa ", lavastaja/dramaturg Margus Kasterpalu, osaleja 2012 Charlotte Brontë "Jane Eyre", lavastaja Jaanika Juhanson, Jane Eyre 2013 Robert Thomas "8 armastavat naist", lavastaja Eili Neuhaus, Catherine 2014 Toomas Suuman "Viimase öö õigus", lavastaja Raivo Trass, Anna Laugats 2014 Aleksandr Ostrovski "Lumehelbeke", lavastaja Eili Neuhaus, lumehelbeke 2015 Arto Paasilinna "Maailma parim küla", lavastaja Jaanus Rohumaa, roheline ja Maarika 2015 Stig Claesson "Sina maga, mina pesen nõud", lavastaja Tarmo Tagamets, Juuksur ja Intervjueerija Maarika Mesipuu-Veebel on mänginud telesarjades "Ohtlik lend", "Kelgukoerad", "Õnne 13" (Anu) ja "Kättemaksukontor" ja "Viimane võmm" "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. veebruar 2014. Vaadatud 1. veebruaril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Maarika Mesipuu-Veebel Rakvere Teatri kodulehel Maarika Mesipuu-Veebel seriaalist Õnne 13: "Pidasin lapsena seda eliitsarjaks"
Guidonia lennujaam

Guidonia lennujaam on tsiviilliikluseks avatud sõjaväelennuväli Itaalias Lazio maakonnas Rooma provintsis, 26 km kaugusel Rooma keskusest kirdes, Guidonia Montecelio omavalitsusüksuse territooriumil. Lennujaamale on antud Alfredo Barbieri nimi. "World Aero Data". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2014. Vaadatud 1. veebruaril 2014.
Venezuela lipp

Venezuela lipp on Venezuela ametlik lipp. Venezuela vapp Venezuela lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Padova lennujaam

Padova lennujaam, ärinimega Padova Gino Allegri tsiviillennujaam (Aeroporto Civile di Padova "Gino Allegri"), on lennujaam Itaalias Veneto maakonnas Padova provintsis, 3 km Padova keskusest edelas, Brusegana kvartalis. Lennujaamale on antud Gino Allegri nimi. "World Aero Data". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2014. Vaadatud 1. veebruaril 2014.  Padova lennujaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Aeroporto Civile di Padova Spa "Gino Allegri" Gruppo Volovelistico Patavino Pagina della 1ª Brigata Aerea sul Sito ufficiale dell'Aeronautica Militare Google mappe: l'aeroporto di Padova visto dal satellite
Kadrina Tervisekeskus

Kadrina Tervisekeskus on asutatud 1994. aastal ning asub Kadrina alevikus, Lääne-Virumaal. Aastail 1998–2020 töötas tervisekeskus Rakvere tee 1 kortermajas, septembris 2020 koliti aga just tervisekeskuse jaoks ehitatud uude majja Viru tn 6. Tervisekeskuses on esindatud nii perearstikeskus kui ka hambaravi. https://web.archive.org/web/20140202162339/http://www.kadrinatk.ee/ (vaadatud 01.02.2014)
Trapani Birgi lennujaam

Trapani Birgi lennujaam on lennujaam Itaalias Sitsiilia maakonnas Trapani provintsis, Trapani ja Marsala omavalitsusüksuste territooriumil, Birgi jõe lähistel. Lennujaamale on antud Vincenzo Florio nimi. Trapani Birgi rahvusvaheline lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 21. kohal. "World Aero Data". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2014. Vaadatud 1. veebruaril 2014.  Trapani Birgi lennujaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Pagina Enac dedicata all'aeroporto di Trapani Sito ufficiale Aeroporto di Trapani
Männivaik

Männivaik ehk paks tärpentin ehk toortärpentin (Terebinthina, Terebinthina communis) on männi tüvele tekitatud vigastustest (näiteks karr) välja imbuv ja kogutav vaikmahl ehk vedel vaik. Männivaigus on α-pineeni (39–87%), β-pineeni (kuni 27%) ja Δ3-kareeni (14–33%). Männivaiku veeauruga destilleerides saadakse tärpentini ja anuma põhja jäävast ainest kampolit (colophonium). Rahvameditsiinis tuntakse männivaiku raskesti paranevate haavade paranemist soodustava välispidiselt kasutatava vahendina. Ain Raal,"Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 706, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 Urmas Kokassaar: "Männivaik on keemia-varaait" Eesti Loodus
Révfülöp

Révfülöp on Ungari linn Veszprémi komitaadis. See asub Balatoni järve põhjakaldal. 2004. aasta seisuga oli linna rahvaarvuks 1161 elanikku. Vaade Balatoni järvele Révfülöpi rand Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024.
Kalev Ermits

Kalev Ermits (sündinud 19. septembril 1992 Tartus) on endine eesti laskesuusataja. Märtsis 2022 teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest. Ta võistles aprillis 2013 Kontiolahtis Soome meistrivõistlustel murdmaasuusatamises 50 km vabatehnikasõidus ja saavutas 142 mehe seas 17. koha. IBU karikasarja etapil Rootsis Idres novembris 2013 sai ta meeste 10 km sprindis 13. koha. Tema parim koht maailma karikasarja etapil on 11., mille saavutas 12. veebruaril 2016 Presque Isle'is jälitussõidus. 21. mail 2022 abiellus ta laskesuusataja Regina Ojaga. Kalev Ermits teatas sportlaskarjääri lõpetamisest ERR Sport, 19. märts 2022 Kadi Parts, Kalev Ermits sai Soome meistrivõistlustel 17. koha, Õhtuleht, 8. aprill 2013 Kalev Ermits sai IBU Cupil sprindis 13. koha, biathlon.ee, 25. november 2013 "Esikümne piirile jõudnud Kalev Ermits tegi taas karjääri parima võistluse". Postimees Sport. 12. veebruar 2016 Biograafia "Eesti spordi biograafilise leksikoni" veebiversioonis Kalev Ermits IBU lehel
Mikk Tammepõld

Mikk Tammepõld (sündinud 27. jaanuaril 1982 Tallinnas) on eesti laulja ja helilooja. Aastal 2004 lõpetas Tallinna Ülikooli Filmi ja Video õppetooli telerežii erialal. Ta mängis filmis "Sigade revolutsioon" Erki rolli. Aastal 2000 asutas Mikk oma esimese ansambli Freeday. Aastatel 2003–2008 oli Mikk ansambli Brides In Bloom laulja. Aastal 2008 asutas Mikk koos kitarrist Laur Joametsaga ansambli Dramamama. Tema album "On asju, milles eksida ei saa" osales 2014. aasta Eesti Muusikaauhindade debüütalbumi ja aasta rokkalbumi kategoorias. Aastatel 2014–2016 Tartus elades oli ta ansambli Six Feet Club basskitarrist ja taustalaulja. Mikk on tegev ansamblites Dramamama, Locomotiiv, The Purple Gang ja Love Criminals. Dramamama – "Dramamama" (2009) Dramamama – "VIP" (2011) Brides in Bloom – "Bad & Beautiful" (2011) Mikk Tammepõld – "On asju, milles eksida ei saa (2013) Luisa Värk – "Maalida võiks maailma" (2015) Six Feet Club – "Voodoo" (2015) Kalle Sepp & Locomotiiv – "Mäng" (2017) Maailm ilma muusikata oleks nukker koht, kus elada, Rada7, 24. jaanuar 2012 Mikk Tammepõld andmekogus IMDb (inglise)
Warren Cummings Smith

Warren Cummings Smith III (sündinud 21. juunil 1992 USA-s) on eesti päritolu USA mäesuusataja. Teise maailmasõja järel pages tema vanaema Tiina Eestist USAsse. Warreni ema nimi on samuti Tiina. 2010. aastal toimunud Vancouveri taliolümpiamängude eel soovis Smith esindada Eestit, kuid Eesti Suusaliidu heakskiidule vaatamata lõplikus valikus eelistas suusaliidu mäesuusatamise alakomitee talle Deyvid Oprjat. Smith vaidlustas otsuse kohtus. Detsembris 2011 Kanadas Val Saint Come'is toimunud FISi võistlusel teenis ta 46,68 punktiga viienda koha. Kanadas Panoramas detsembris 2012 toimunud FISi võistlusel slaalomis sai Smith kahe sõidu koondtulemusena 11. koha. Detsembris 2013 tegi ta Eesti mäesuusatamise ajalugu, kui võitis esimese Eesti mehena Rootsis Tärnabys peetud FISi võistluse suurslaalomis. Eestit 2014. aasta taliolümpiamängudel esindades sai ta meeste slaalomis 26. koha, mis on nendel olümpiamängudel võistelnud Eesti suusatajate parim individuaaltulemus. Priit Pullerits Kes väärib Eestit esindama? Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi, 05.02.2010 Märt Roosna, Warren Cummings Smith III: "Esindan uhkusega Eestit!", Õhtuleht, 6. jaanuar 2012 Eesti mäesuusataja Warren Cummings Smith näitas taas head taset, Postimees, 24. detsember 2012 Eesti mäesuusataja Warren Cummings Smith võitis Rootsis ja tegi ajalugu! Delfi Sport, 11. detsember 2013 Eesti mäesuusataja Warren Cummings Smith on OMi eel heas hoos Postimees, 04.02.2014 Eesti mäesuusataja Warren Cummings Smith võitis Rootsis ja tegi ajalugu! Delfi Sport, 11. detsember 2013 Märt Roosna, Warren Cummings Smith III: "Esindan uhkusega Eestit!", Õhtuleht, 6. jaanuar 2012 Priit Pullerits Kes väärib Eestit esindama? Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi, 05.02.2010