laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Summuti (relvandus)

Summuti on relva külge kinnitatav seade, mis vähendab lasust tulenevat müra ning enamasti ka visuaalseid efekte. Enamasti on summuti kasutuses selleks, et lasku ei märgataks. Ka laskuri jaoks on summuti kasutamine kasulik, kuna vähenenud müra häirib ka teda ennast vähem. Ehituselt on summutid metallist silindrid, mille sisemuses väheneb kuuli tulistamisel eraldunud gaaside kiirus ning temperatuur, vähendades seeläbi heli ja nähtavat valguse sähvatust. Seeläbi väheneb aga ka kuuli kiirus vintrauast väljumiseni. Enamasti on summutid seest tühjad silindrid, milles on kambrid rauast (tavakeeles "torust") välja pääseva gaasi jaoks. Valmistatud on need terasest, alumiiniumist või titaanist. Seda tüüpi summutid on kergesti eemaldatavad ning lihtsalt hooldatavad. On ka teist tüüpi summuteid, mis moodustavad ühe osa relvast. Sellisel juhul on kambrid paisuva gaasi jaoks raua sees ning gaas pääseb nendesse läbi väikeste avauste. Selliste summutite hooldamine on aga märgatavalt keerulisem, kuna eeldab relva vähemalt osalist koost lahtivõtmist. Handbook of Firearms and Ballistics: Examining and Interpreting Forensic Evidence AWC System Technology How does a gun silencer work?
Lõo tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lõo tänav on tänav Tartus Tammelinnas. Tänav algab Suur kaare tänavalt, ristub Kotka tänavaga (vasakult) ja lõpeb Ööbiku tänaval. Tänav on 115 meetrit pikk. Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 24. septembrist 1923.
Kotka tänav

Kotka tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Kotka tänav Narvas Kotka tänav Rakveres Kotka tänav Tallinnas Kotka tänav Tartus Kotka tee Kotka puiestee
Näota mõrvarid

"Näota mõrvarid" (rootsi keeles "Mördare utan ansikte") on 1991. aastal ilmunud Henning Mankelli kriminaalromaan. See on Wallanderi sarja esimene raamat. Teose on tõlkinud eesti keelde Irja Kiisküla ja see ilmus 1997. aastal sarjas "Mirabilia". 1992. aastal võitis "Näota mõrvarid" esimese Klaasist Võtme auhinna. Peaaegu isoleeritud Skåne farmis Lunnarpis piinatakse surnuks vana mees Johannes Lövgren, tema naine Maria leitakse aga läbipekstult ja köiega ümber kaela. Mõrvu saadetakse uurima inspektor Wallander, 42-aastane Ystadi politseiuurija ja tema rühm: eakas reuma all kannatav Rydberg, 29-aastane kollanokk Martinsson, kiilanev neljakümnendates uurija Svedberg ning Näslund, Hansson ja Peters. Viimane sõna, mille surev Maria Lövgren jõuab öelda, on "välismaalane". Rydberg ütleb, et ta pole näinud varem sellist sõlme, mis oli Maria kaela ümber, ja pakub, et mõrva sooritasid välismaalased. See oletus viib mitme rassistliku rünnakuni, kui info lekib ajakirjandusse. Romaani on olnud Briti ja Rootsi telesarjade "Wallander" aluseks. Romaani on üle kantud raadiojaamas BBC Radio 7, kus seda luges Briti näitleja David Warner. David Warner mängis Wallanderi Briti versioonis Wallanderi isa.
Slavica Tartuensia

"Slavica Tartuensia" on Tartu Ülikooli Kirjastuse alates 1985. aastast välja antud raamatusari. Alates 2012. aastast on see ühendatud sarja "Acta Slavica Estonica".
Riia koerad

"Riia koerad" (rootsi "Hundarna i Riga") on Henning Mankelli kriminaalromaan, mille tegevustik toimub Läti pealinnas Riias. "Riia koerad" on Wallanderi sarja teine romaan. Selle tõlkisid eesti keelde Ülev Aaloe ja Maarja Loos. Kui päästeparv kahe laibaga uhutakse Rootsi rannikule, viivad kurjategijate otsingud Kurt Wallanderi Riiga. Teost läbib Balti riikide 1990. aastate alguse ebastabiilsust käsitlev teema. Romaani põhjal tehti 1995. aastal SVT film, kus Wallanderi mängis Rolf Lassgård.
Sule tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sule tänav on tänav Tallinna Kristiine linnaosa Lilleküla asumis Linnu allasumis. Tänav algab Linnu teelt ja kulgeb Käo tänavani. Sule tänav on põhjakirde-lõunaedela suunaline. Sule tänav on ligikaudu 380 meetri pikkune ning hoonestatud kahekorrusteliste majadega, üks maja on kolmekorruseline. Sule tänav sai nime 16. augustil 1949. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 115
Kurt Wallander

Kurt Wallander on Rootsi kriminaalkirjaniku Henning Mankelli väljamõeldud tegelaskuju, mõrvu uuriv Rootsi politseiinspektor. Wallander on mitme Mankelli kriminaalromaanide peategelane. Wallanderi on filmides mänginud Rolf Lassgård, Krister Henriksson ja Kenneth Branagh. Noore politseinikuna oleks ta äärepealt surma saanud, kui joodik, keda ta küsitles, teda pussitas (seda mainitakse raamatusarja esimeses raamatus). Wallander oli ühe korra abielus, kuid ta naine Mona jättis ta maha ja tal on sellest ajast peale olnud keeruline suhe oma ainsa tütrega, kes pääses enesetapukatsest napilt eluga, kui oli 15-aastane. Tal oli samuti probleeme oma isaga, kunstnikuga, kes maalis oma eluajal sama maastikku üle 7000 korra. Vanem Wallander oli tugevalt vastu poja otsusele hakata politseinikuks ja pilkas teda selle eest sageli. Inspektor Wallanderil on vähe lähedasi sõpru ja ta on tuntud oma kehva elustiili poolest: ta tarbib palju alkoholi ja rämpstoitu, teeb vähe trenni ja vahel võitleb vihaga. Ta lahendab kuritegusid väga isiklikul tasemel, jälitades kurjategijaid ja olles valmis kurjategija tabamiseks ka ülemuste käskudega vastuollu minema.
Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei

Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei (lühend: SDP, soome Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, rootsi Finlands Socialdemokratiska Parti) on Soome erakond. Partei asutati 1899. aastal Soome Töörahvaparteina. Praeguse nime sai erakond 1903. aastal. Erakonna ideoloogia on sotsiaaldemokraatia. Partei on konservatiivse Rahvusliku Koonderakonna ja agraartsentristliku Keskerakonna kõrval Soome kolme mõjukama partei hulgas. SDP sotsiaaldemokraatlikku poliitikat peetakse mõõdukamaks kui Soome teise vasakpoolse partei Vasakliidu poliitikat. Pärast 1918. aastal toimunud Soome kodusõda kaotas partei toetajaid. Aastal 1919 sai SDP 37,98% häältest ja 80 kohta parlamendis. Suuruselt teine partei parlamendis oli 43 kohaga Maalaisliitto. Parlamendi ja kohalikel valimistel on SDP saanud tavaliselt umbes neljandiku häältest. SDP-l on umbes 29 600 liiget. Partei esimees on alates 2014. aasta maist Antti Rinne. SDP kandidaat Tarja Halonen valiti presidendiks 2000. ja 2006. aasta valimistel. SDP kuulus aastatel 2003–2007 Keskerakonna juhitud koalitsioonivalitsusse koos Rootsi Rahvaparteiga. Pärast 2007. aasta Eduskunna valimisi oli partei opositsioonis. 2011–2014 osales Sotsiaaldemokraatlik Partei Jyrki Kataineni kuue partei koalitsioonivalitsuses. SDP eesmärk on vaba, võrdne ja solidaarselt õiglane ühiskond. Presidendid Mauno Koivisto (1982–1994) Martti Ahtisaari (1994–2000) Tarja Halonen (2000–2012) Peaministrid Väinö Tanner (1926–1927) Karl-August Fagerholm (1948–1950, 1956–1957 ja 1958–1959) Rafael Paasio (1966–1968 ja 1972) Mauno Koivsto (1968–1970 ja 1979–1982) Kalevi Sorsa (1972–1975, 1977–1979 ja 1982–1987) Paavo Lipponen (1995–2003) Antti Rinne (2019) Sanna Marin (2019-2023) Parlamendivalimistel on erakonna populaarsus enamasti olnud veidi alla või üle 20%. 2019. aasta valimistel sai SDP 17,73 protsenti häältest ja 40 kohta Eduskunnas. 2015. aasta valimistel sai SDP 16,51 protsenti häältest ja 34 kohta Eduskunnas. Euroopa Parlamendis on kaks SDP esindajat, kes kuuluvad sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni (S&D), praegu on need Eero Heinäluoma ja Miapetra Kumpula-Natri. "SDP koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 30.05.2020. Vaadatud 31.12.2019. SDP:n puheenjohtajat ja puoluesihteerit (SDP) "Valtioneuvosto". Originaali arhiivikoopia seisuga 8.03.2019. Vaadatud 31.12.2019. "Yle tulospalvelu". Vaadatud 31.12.2019. Ametlik lehekülg (soome keeles)
Viljandi maantee

Viljandi maantee on tänav Tartus, Veeriku ja Maarjamõisa linnaosa piiril. Tänav algab Lunini tänavalt ja kulgeb linna piirini. Tänav ristub Mooni tänavaga (paremalt), Tulbi tänavaga, Ravila tänavaga, Kannikese tänavaga (paremalt), Sanatooriumi tänavaga (vasakult), Maisi tänavaga (paremalt), Nisu tänavaga (paremalt), Arhitekti tänavaga (paremalt), ning jõuab Lääneringteeni. Tänava pikkus on 1,25 km. Varem ulatus tänav ka teisele poole raudteed, kus teda nimetati Viljandi tänavaks (praegu Jaan Tõnissoni tänav).
Arani kampsun

Arani kampsun ehk arankampsun on Arani saartelt Iirimaa läänerannikult pärit kudum. Klassikaline arankampsun on paks üle pea selga tõmmatav džemper, mida katavad mitmesugustest palmikutest ja teistest reljeefsetest koemustritest moodustatud vertikaalsed mustripaneelid. Arankampsuni tüüpiliseks värvuseks on kreemikas naturaalvalge. Traditsioonilisel arankampsunil on 4–6 ülalt alla ulatuvat mustripaneeli laiusega 5–10 cm. Mustripaneelid on nii esi- kui seljaosal kesktelje suhtes sümmeetriliselt paigutatud. Ka varrukad on enamasti kaetud ülalt alla kulgevate mustriribadega. Kampsunite kudumiseks olevat algselt kasutatud pesemata ja värvimata naturaalvalget või tumedat lambavillast lõnga. Lõng kedrati kuni 1970. aastateni vokiga. Tänu villarasvadele oli sellisest lõngast kootud riideese osaliselt vetthülgav, mis tähendas, et seda sai kanda ka siis, kui kampsun märjaks sai. Pole selge, millal selliseid kampsuneid Arani saartel kuduma hakati. Saare elanikud on ilmselt sajandeid kandnud mõnd kootud kampsuni kohalikku varianti nagu Briti saarte teisteski piirkondades. Tõenäoliselt sarnanes see Guernsey kampsuniga. Arani saarte naaberregioonides Iirimaal kasutati üsna sarnaseid mustreid, kuid sealsed kampsunid erinevad arankampsunitest nii lõike poolest kui ka selle poolest, et need kooti peenemast lõngast. Ajaloolased on seisukohal , et tegelikult leiutati arankampsun oma praegu tuntud kujul 20. sajandi alguses ettevõtlike naiste poolt eelkõige müügi eesmärgil. Jämedam lõng ning lihtsam konstruktsioon võeti kasutusele töömahu vähendamiseks ja tootluse suurendamiseks. Tuntuim arankampsunitega seotud legend räägib, et igal perel olid välja kujunenud oma mustrikombinatsioonid ja nende paigutus kampsunil, nii et uppunud meremeest sai tema kampsuni abil identifitseerida. Selle legendi aluseks arvatakse olevat J. M. Synge'i 1904. aastal kirjutatud näidend Riders to the Sea ("Ratsanikud merre"), milles uppunu isik tehakse kindlaks käsitsi kootud riideesemete järgi. Tegelikult on näidendis mainitud ja identifitseerimiseks kasutatav ese lihtne sokk, mille kuduja ära tunneb silmade arvu ja kudumisel tehtud vea tõttu. Tõendid perekondlike mustrite süsteemse kasutamise kohta puuduvad. Mõned vanad kudujad kinnitavad perekondlike mustrikombinatsioonide kasutamist, teised eitavad seda. Küll aga on allikaid, mis kinnitavad, et kaluri kodukoha võis tema kampsuni järgi kindlaks teha. Samuti kooti kandja nimetähed kampsuni alumisse serva. Tõendid puuduvad ka ajalooliste Iiri klannimustrite olemasolu kohta. "Regional Knitting in the British Isles & Ireland". London: The Victoria and Albert Museum. Originaali arhiivikoopia seisuga 27.10.2007. Vaadatud 02.06.2012. http://katedaviesdesigns.com/2009/12/09/cable/
Arhitekti tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Arhitekti tänav on tänav Tartus Veeriku linnaosas linna servas. Tänav algab Kannikese tänavalt ja lõpeb Viljandi maanteel ning see on umbes 590 meetrit pikk. Tänaval on ka ühenduslõik Nisu tänavaga ja Kannikese tänavaga.
Kannikese tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kannikese tänav on tänav Tartus, Veeriku linnaosas. Tänav algab Viljandi maanteelt, lõpeb Tulbi tänava ja Veeriku tänava risti juures ning on umbes 1,23 km pikk. Kannikese tänav ristub Karikakra (vasakult), Nelgi (paremalt), Sangla, Rukki, Maisi, Nisu, Arhitekti (vasakult), Kressi (paremalt), Õie (paremalt) ja Ravila tänavaga.
Õie tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Õie tänav on tänav Tartus Veeriku linnaosas. Tänav algab Nisu tänavalt ja lõpeb Kannikese tänaval. Õie tänavaga ei ristu muid tänavaid. Tänav on kergelt kaarekujuline ja umbes 355 meetrit pikk.
Jelgava piirkond (2009–2021)

Jelgava piirkond (läti Jelgavas novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Zemgales. Piirnes lõunas Leeduga. Piirkonna keskus oli Jelgava linn, mis ei kuulunud piirkonda. Piirkonna elanikest on 2012. aasta seisuga 67% lätlased, 17% venelased, 6,5% valgevenelased, 3,0% leedulased, 2,2% poolakad, 1,9% ukrainlased ja 1,7% teised rahvused. Piirkond moodustati 2009. aastal Jelgava rajooni 13 vallast. 2021. aastal moodustati senisest Jelgava piirkonnast ja Ozolnieki piirkonnast uus Jelgava piirkond. Eleja vald (Elejas pagasts) Glūda vald (Glūdas pagasts) Jaunsvirlauka vald (Jaunsvirlaukas pagasts) Kalnciemsi vald (Kalnciema pagasts) Lielplatone vald (Lielplatones pagasts) Līvbērze vald (Līvbērzes pagasts) Platone vald (Platones pagasts) Sesava vald (Sesavas pagasts) Svēte vald (Svētes pagasts) Valgunde vald (Valgundes pagasts) Vilce vald (Vilces pagasts) Vircava vald (Vircavas pagasts) Zaļenieki vald (Zaļenieku pagasts) Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. "Elanikkond omavalitsustes rahvusliku koostise järgi" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2012. Vaadatud 23. juulil 2012.
Nikolai Lunini põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Nikolai Lunini põik on tänav Tartus, Maarjamõisas. Tänav ühendab L. Puusepa tänavat N. Lunini tänavaga ja on 190 meetrit pikk. Tänava servas on Mathieseni park ning teisel pool Tartu Ülikooli Kliinikumi hoone. Tänav on nimetatud Nikolai Lunini auks. Nikolai Lunini tänav
Pāvilosta piirkond

Pāvilosta piirkond (läti Pāvilostas novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Kurzemes. 2011. aastal moodustasid piirkonna elanikest lätlased 91,7%, venelased 3,3%, ukrainlased 1,1% ja leedulased 2,7%. Piirkond moodustati 2009. aastal Pāvilosta linnast ning Saka ja Vērgale vallast. 2021. aastal liideti Pāvilosta piirkond Lõuna-Kuramaa piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Ethnic composition of Latvia 2011 Piirkonna koduleht
Astri tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Astri tänav on tänav Tartus Veeriku linnaosas. Tänav algab Nelgi tänaval, kulgeb kagusse, lõpeb Varju tänaval ning on 110 meetri pikkune.
Kārsava piirkond

Kārsava piirkond (läti Kārsavas novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales. Piirnes Venemaaga. Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Kārsava piirkonna elanikest lätlasi 74,97%, venelasi 21,96% ja teistest rahvustest inimesi 3,07%. Piirkond moodustati 2009. aastal Kārsava linnast ja viiest vallast (Goliševa, Malnava, Mērdzene, Mežvidi ja Salnava vald). 2021. aastal liideti Kārsava piirkond Ludza piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2012. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Piirkonna koduleht
Lehola tänav

Lehola tänav on tänav Tartus Veeriku linnaosas. Tänav algab Näituse tänavalt ja lõpeb Tervishoiu tänaval, jätkudes sealt edasi Väikese kaare tänavana. Varem on see olnud Väikese kaare osa. Tänava pikkus on 260 meetrit.
Vuosaari (film)

"Vuosaari" on 2012. aastal esilinastunud Soome film, mille režissöör oli Aku Louhimies. Osades Laura Birn, Deogracias Masomi, Matleena Kuusniemi, Pekka Strang, Amanda Pilke, Jasper Pääkkönen, Lenna Kuurmaa ja Mikko Kouki.
Hauka tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Hauka tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosa Lilleküla asumis Linnu allasumis. Tänav algab Tihase tänavalt ja kulgeb paralleelselt Nõmme teega Leevikese tänavale. Hauka tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline ning ligikaudu 160 meetri pikkune. Hauka tänav sai nime 9. juunil 1953. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 36
Jaunpiebalga piirkond

Jaunpiebalga piirkond (läti keeles Jaunpiebalgas novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Vidzemes. Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Jaunpiebalga piirkonna elanikest lätlasi 93,6%, venelasi 2,9%, ukrainlasi 1,5% ja teistest rahvustest inimesi 2%. Piirkond moodustati 2009. aastal Jaunpiebalga ja Zosēni vallast. 2021. aastal liideti Jaunpiebalga piirkond Cēsise piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2012. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.
Arvesti

Arvesti on automaatmõõtur aine- või energiakulu mõõtmiseks. Näiteks elektrikulu mõõdetakse elektriarvestiga, gaasikulu gaasiarvestiga, veekulu veearvestiga jne. Soojusarvesti Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).
Lina Medina

Lina Vanessa Medina (sündinud 27. septembril 1933 Ticrapos Peruus) on tõendatult noorim ema meditsiiniajaloos – ta oli lapse ilmaletoomise ajal viie aasta, seitsme kuu ja 17 päeva vanune. Tema puberteet algas 8. elukuul, praegu elab ta Peruu pealinnas Limas. Medina poeg kaalus sündimisel 2,7 kg ja talle pandi arsti järgi nimeks Gerardo. Gerardot kasvatati algul teadmises, et Medina on ta õde, kümneaastaselt sai ta teada, et Medina on ta ema. Näiteks itaalia-, saksa-, bulgaaria-, taani- ja prantsuskeelse Wikipedia andmetel 4 päeva vanem – 21 päeva vanune. Lina Medina World's youngest mother gives birth; at IncredibleBirthsHomestead (inglise keeles); vaadatud 2012-06-01 Maailma noorimate emade (kuni 11 aasta vanused) loend Man is 'world's oldest dad at 94' – Maailma vanim isa, 94-aastane indialane, plaanib lõpetada laste sigitamise 100. eluaastal (inglise keeles); vaadatud 2012-06-01 Oldest dad feeling fine at 79 – Ühendkuningriigi vanim isa tervise üle ei kurda (inglise keeles); vaadatud 2012-06-01
Asjaosaline

Asjaosaline ehk asjaline (inglise keeles stakeholder) on organisatsiooni või valdkonna jaoks isik või isikute rühm, kelleta seda organisatsiooni või valdkonda ei eksisteeriks. Asjaosalise mõiste võttis 1963. aastal kasutusele Stanfordi uurimisinstituut (Stanford Research Institute). 1980ndatel arendas seda asjaosaliste teooria (stakeholder theory) nimetuse all edasi R. Edward Freeman, kes sidus asjaosalise mõiste strateegilise juhtimise (strategic management), korporatiivse halduse (corporate governance), ettevõtluse otstarbe (business purpose) ning korporatiivse sotsiaalse vastutusega (corporate social responsibility (CSR)). Tänapäeval kasutatakse sõna 'asjaosaline' ka sõna 'huvirühm' tähenduses. Sellisel juhul rõhutatakse, asjaosaline on iga isik, kellel eksisteerib teatud huvi (anyone who has an interest in a matter). Organisatsiooni asjaosalisteks võivad olla näiteks: liikmed omanikud töötajad võlausaldajad võlgnikud investorid valitsus (sealhulgas kohalik omavalitsus) kliendid levitajad ametiühingud tarnijad kutseühingud konkurendid koolid tulevased põlvkonnad analüütikud meedia Huvirühm Turismiasjaline Mereste, Uno 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M)
Laine Toomsalu

Laine Toomsalu (sündinud Mae, 4. oktoober 1931 – 25. mai 2012) oli eesti õpetaja ja kodu-uurija. Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi. Ta töötas Kohtla Põhikoolis ajalooõpetaja ja õppealajuhatajana. Ta oli Kohtla-Nõmme valla aukodanik.
Frangi keiser

Frangi keiser on Frangi riigi valitsejate tinglik nimetus. Neid valitsejad nimetati tegelikult (Lääne-)Rooma keisriteks ning nad isegi pidasid end Rooma riigi taastajateks. Ajaloolased nimetavad neid siiski Frangi keisriteks, sest Karl Suur ning tema järglaskeisrid valitsesid just Frangi riiki (või riike). Tiitel oli selgelt seotud just germaani-frangi traditsiooniga. Ta jäi unarusse 9. sajandi algul segaduste tõttu Prantsusmaaks ja Saksamaaks transformeeruvates Frangi riikides. Viimased keisrid olid tegelikult vaid Kesk-Itaalia valitsejad, kes tavaliselt võtsid paavsti pantvangi ja sundisid teda ennast keisriks kroonima. Mingit võimu ülejäänud Karl Suure riigi endiste alade üle "keiser" enam ei omanud. Uuesti võttis Rooma keisri tiitli kasutusele Otto Suur, kuid tema pani alguse juba Saksa-Rooma riigile, millel Frangi riigiga kuigipalju ühist polnud. Seega võiks Frangi keisriteks nimetada keisritiitli kandjaid Karl Suurest Friooli Berengarini. Mõnel pool on ka traditsioon nimetada nii Karl Suure otseseid järglasi kui ka Saksa-Rooma keisreid Püha Rooma imperaatoriteks. Frangi keisrid olid: 800–814 Karl Suur (umbes 742 – 814) 814–840 Ludwig Vaga (778–840), kaaskeiser alates 813 840–855 Lothar I (795–855) 855–875 Ludwig II (825–875) 875–877 Charles II Paljaspea (Karl II) (823–877) 881–887 Karl III Paks (831–888) 891–894 Guido Spoletost 894–898 Lamberto Spoletost 896–899 Arnulf (umbes 850 – 899) 901–905 Louis III Pime (Ludwig III) 915–925 Berengar Frioolist Frangi kuningas Keiser Saksa-Rooma keiser Saksa-Rooma keisrite ja Saksa kuningate loend Vana-Rooma keiser
Siri Kolu

Siri Kolu (sündinud 18. juulil 1972 Kouvolas) on soome teatriõpetaja ja kirjanik. Temalt on eesti keeles Kätlin Kaldmaa tõlkes ilmunud "Meie, rööbelid" 2012. aastal. Aastal 2010 sai ta Finlandia Junior auhinna.
Arantxa Rus

Arantxa Rus (sündinud 13. detsembril 1990 Delftis) on Hollandi naistennisist. WTA edetabelis on tema kõrgeim koht olnud üksikmängus 61. (2012. aasta augustis) ja paarismängus 119. (2018. aasta juulis). Ta on võitnud 12 ITFi turniiri üksikmängus ja 9 turniiri paarismängus. Suure slämmi turniiridel on tema parimaks saavutuseks 4. ring Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel 2012. aastal, kus ta kaotas Kaia Kanepile. Ta on vasakukäeline ja 180 cm pikk. profiil WTA Touri ametlikul kodulehel
Barcelona metroo

Barcelona metroo (hispaania Metro de Barcelona) on metroo Hispaanias Barcelonas. Esimene liin avati 1924. aastal. Praegu on metrool 12 liini ja 187 jaama. Madridi metroo Sevilla metroo
Pauliina Haasjoki

Pauliina Maarit Haasjoki (sündinud 7. augustil 1976 Ulvilas) on soome luuletaja. Ta on kirjutanud ka proosat, esseid ja kriitikat ning kirjutab väitekirja kirjandusteadusest.
Klingoni keel

Klingoni keel (klingoni keeles tlhIngan Hol) on väljamõeldud keel, mida kõneles klingonite rass ulmeseriaalis "Star Trek" ning sellele järgnenud samateemalistes filmides. Klingoni keele kõla ja esialgse napi sõnavara mõtles välja algses sarjas "Star Trek" Scottyt kehastanud näitleja James Doohan. Filmi "Star Trek III: The Search for Spock" tarvis tellis filmistuudio Paramount Pictures terve klingoni keele, mille töötas põhiosas välja Ameerika põliselanike keeli uurinud keeleteadlane Marc Okrand. Klingoni keel erineb teistest tehiskeeltest selle poolest, et tema loomisel puudus taotlus teha keel kergesti mõistetavaks ja õpitavaks; pigem püüti rõhutada keele maavälist päritolu. Sellele vaatamata on mitmed "Star Treki" sarja fännid keele ära õppinud ning kasutavad seda oma kokkutulekutel. Loodud on mitu erinevat klingoni kirjasüsteemi, kuid peamiselt kasutatakse ladina tähestikku. Klingoni keelde on tõlgitud sumeri eepos "Gilgameš" ning William Shakespeare'i tragöödia "Hamlet" ja komöödia "Palju kära eimillestki". Klingoni keele sõnaraamatut on müüdud üle 1,5 miljoni eksemplari, lisaks sõnaraamatule on välja antud vestlussõnastik, õpik edasijõudnutele, vanasõnade kogumik jms. Entusiastide grupid taotlevad klingoni keelele esperantoga sarnast staatust, eriti rahvusvaheliste tehniliste standarditega seonduvas. ISO 639 standardi järgi on klingoni keele kood tlh. Klingoni keele instituudi veebileht (inglise keeles) Klingonikeelne Vikipeedia
Kenneth Branagh

Kenneth Charles Branagh (sündinud 10. detsembril 1960 Belfastis) on Briti näitleja ja filmirežissöör. Branagh on olnud viie Oscari ja Kuldgloobuse kandidaat. Ta on võitnud ühe Emmy ja kolm BAFTA auhinda. Branagh oli aastatel 1989–1995 abielus näitleja Emma Thompsoniga. Pärast lahutust oli tal mitu aastat suhe Helena Bonham Carteriga. 2003. aastal abiellus ta Lindsay Brunnockiga, kellega tutvus Bonham Carteri kaudu 1997. aastal.  Kenneth Branagh – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kenneth Branagh andmekogus IMDb (inglise)
Biaudos

Biaudos on asula Kagu-Prantsusmaal Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas Landesi departemangus. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Kathryn Joosten

Kathryn Joosten (sünninimega Kathryn Rausch; 20. detsember 1939 – 2. juuni 2012) oli USA seriaalinäitleja. Karen McCluskey rolli eest telesarjas "Meeleheitel koduperenaised" võitis ta kaks Emmyt. Ta on mänginud ka telesarjas "Presidendi meeskond". Koduleht
Elliot Belgrave

Elliot Belgrave (sündinud 16. märtsil 1931) on Barbadose jurist, kes oli 1. juunist 2012 kuni 30. juunini 2017 Barbadose kindralkuberner. Enne seda oli ta alates 1. novembrist 2011 kindralkuberneri kohusetäitja. Ta on õppinud Cambridge'i ja Londoni Ülikoolis ning olnud Barbadose ülemkohtu kohtunik.