laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Piip ja Tuut

Piip ja Tuut on Eesti näitlejad ja klounid – Haide Männamäe (Piip) ja Toomas Tross (Tuut). Aastate vältel on Piip ja Tuut eri etendusasutuste (Piip ja Tuut Teater, Piip ja Tuut Mängumaja jt) egiidi all esitanud nii klassikalisi tsirkuseetendusi ja klounaade kui ka traditsioonilisi teatritükke maailmaklassikast Eesti nüüdisdramaturgiani (William Shakespeare'i "Hamlet", Piret Jaaksi "Pobiseja"). 2014. aastal esinesid Piip ja Tuut telekonkursi "Klassikatähed" raames koos flötist Anni Ruuglaga, kes esitas Francis Poulenci flöödikontserdi. Nad on teinud lastesaateid Eesti Televisioonis, esinenud koos Tallinna Tehnikaülikooli puhkpilliorkestriga ning osalenud Eesti Vabariigi 100. aastapäeva koostöölavastuste programmis (lavastus "Cabaret Siberia", koos Läti teatriga TeatrisTT). Rahvusvahelistel ringreisidel on Piip ja Tuut käinud Euroopas, Aasias ja Ameerikas. Kriitik Veiko Märka on nimetanud Piibu ja Tuudu versiooni "Hamleti" Eesti tõlgenduste seas epohhiloovaks. 2014 – Salme Reegi nimeline auhind Piip ja Tuut Teatri blogi. Veiko Märka ""Hamleti" lavastamine Toompea tsirkuses" EPL, 20.06.2016 Toomas Tross, Haide Männamäe, Marek Demjanov "Piip ja Tuut puhuvad juttu teatris ja köögis" 2017 (ISBN 9789949881253) Piip ja Tuut Teater "Piip ja Tuut. Hamlet" Vimeo, 2017 "Piip ja Tuut piparköögis" (ETV 2013) "Piip ja Tuut sõidavad Euroopa ja Aasia ringreisile" ERR, 17.05.2018 "Piip ja Tuut tähistavad juubelit suure ringreisiga" Postimees, 17. mai 2018 Veiko Märka "Suure Stalini mõõtmatu tsirkus" Sirp, 13.04.2018 "Piip ja Tuut muutuvad Haide Männamäeks ja Toomas Trossiks" Postimees, 19. jaanuar 2018 "Piip ja Tuut Hiina tuurist: lastele lähevad peale samad trikid mis Eestis" ERR, 09.10.2017 Dagmar Reinolt "Piip ja Tuut: "Oma lapsed panid meid seksuaalkasvatusele tähelepanu pöörama."" Naisteleht, 27.09.2017 "Piip ja Tuut teater mängis möödunud aastal rekordarvu etendusi välismaal" ERR, 09.01.2017 Verni Leivak "Piip ja Tuut: naljategemise piir on seal, kus asub südametunnistus" Postimees, 7. august 2016 Veiko Märka ""Hamleti" lavastamine Toompea tsirkuses" EPL, 20.06.2016 "Säde. Haide Männamäe ja Toomas Tross ehk Piip ja Tuut" Vikerraadio, 20.04.2015
Tallinna üldplaneering

Tallinna üldplaneering on Tallinna kohta käiv üldplaneering, mille eesmärk on määrata Tallinna territooriumi arengu põhisuunad ja tingimused. Üldplaneeringu kinnitas Tallinna linnavolikogu 2001. Üldplaneeringu ettevalmistusperiood kestis 1996-2001, mille jooksul tehti rohkem kui 30 asjakohast uuringut ja teemaplaneeringut. Tallinna entsüklopeedia. II köide N-Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 345 Tallinna üldplaneering Tallinna linna kodulehel
Tallinna Kadaka Põhikool

Tallinna Kadaka Põhikool on Tallinnas tegutsev venekeelne põhikool. Kool asutati 1984. 1984–1998 Tallinna 3. Eriinternaatkool 1998–2001 Tallinna Õismäe Erikool 2001–2013 Õismäe Kool alates 2013 Tallinna Kadaka Põhikool Tallinna entsüklopeedia. II köide N-Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 343 https://enda.ehis.ee/avalik/avalik/oppeasutus/OppeasutusKuva.faces?id=516 (vaadatud 25.07.2018) Kooli koduleht
Õie park

Õie park (ka Õie puiestik) on park Tallinnas Nõmme linnaosas Õie, Sihi ja Pesa tänava vahel. Pargi pindala on 0,7 ha. Park rajati 1930. aastatel. Pargi keskel on purskkaev. Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 342
Riia hüdroelektrijaam

Riia hüdroelektrijaam (lühemalt Riia HEJ, läti keeles Rīgas hidroelektrostacija, lühemalt Rīgas HES) on hüdroelektrijaam Riias Daugava jões. Hüdroelektrijaama kuue turbiini koguvõimsus on 402 MW. See on suuruselt Läti teine hüdroelektrijaam (suurim on Pļaviņase hüdroelektrijaam). Jaam asub Daugava suudmest 35 km kaugusel. Jaam ehitati 1966–1974. "Daugava hydropower plants". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. detsember 2018. Vaadatud 5. detsembril 2018.
Turība kõrgem ärikool

Turība kõrgem ärikool (läti keeles Biznesa augstskola "Turība") on Lätis Riias aadressil Graudu iela 68 tegutsev kõrgem erakool, mis on keskendunud ärindusele. Koolil on üle Läti neli filiaali: Liepājas, Cēsises, Talsis ja Jēkabpilsis. Kooli rektor on Aldis Baumanis. Kool asutati 1993. Õppeaastal 2014/2015 tudeeris seal 3500 õpilast. Kooli koduleht
Ääremaa

Ääremaa on eesti perekonnanimi. Ääremaa määrati nimede eestistamisel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ääremann, Aermann, Aero, Äremann, Ärmann, Ergmann, Herman ja Hermann. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ääremaa Eestis 15 mehel ja 24 naisel. Kuldev Ääremaa (sündinud 1943), eesti alpinist ja informaatik Margus Ääremaa (sündinud 1956), eesti pedagoog ja ettevõtja
Steinau (Cuxhaven)

Steinau Land Hadelnis on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Valla pindala on 36,07 km². 31. detsembril 2015 elas seal 845 inimest. Steinau kuulus Land Hadelnisse, esmalt Saksimaa noorema hertsogkonna eksklaavina ja pärast selle de facto dünastilist jagunemist 1296. aastal de jure 1260. aastal loodud Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaavina. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad Land Hadelni haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Steinaust, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Wanna

Wanna on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Valla pindala on 53,93 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2179 inimest. Wanna kuulus Land Hadelnisse, esmalt Saksimaa noorema hertsogkonna eksklaavina ja pärast selle de facto dünastilist jagunemist 1296. aastal de jure 1260. aastal loodud Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaavina. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad Land Hadelni haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Wannast, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wanna.de
Kemba paisjärv

Kemba paisjärv on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kemba külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 949 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pikklaugas

Pikklaugas on mitme Eesti veekogu põhinimi või nimevariant: Pikklaugas on Järvi Pikklaugase põhinimi Pikklaugas ehk Koitjärve Pikklaugas ...
Järvi Pikklaugas

Pikklaugas (ka Järvi Pikklaugas) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve ja Suru külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1261 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tallekesejärv

Tallekesejärv (ka Tallekese järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2298 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tikkjärv

Tikkjärv on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 589 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lihlträske

Lihlträske (ka Lihl-träske) on järv Harju maakonnas Paldiskis. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 425 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lihlviki

Lihlviki (ka Lihl-viki) on järv Harju maakonnas Paldiskis. Veekogu pindala on 8,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1500 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Bodän

Bodän on järv Harju maakonnas Paldiskis. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 487 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 24.07.2018)
Vaila I bassein

Vaila I bassein on järv Harju maakonnas Harku vallas Vääna külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 318 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vääna mõisatiik

Vääna mõisatiik on tiik Harju maakonnas Harku vallas Vääna külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 185 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Harku Mõisajärv

Mõisajärv (ka Harku Mõisajärv) on järv Harju maakonnas Harku vallas Harku alevikus. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1531 m. Järves on kuus saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Wingst

Wingst on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Valla pindala on 55,62 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3414 inimest. Wingst kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Wingstist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wingst.de
Saue keskuse tiik

Saue keskuse tiik on tiik Harju maakonnas Sauel. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 202 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Männiku Väikejärv

Väikejärv (ka Männiku Väikejärv) on järv Tallinnas ja Saku vallas Männiku külas. Järv on tekkinud liiva kaevandamise tulemusel. 2006. aasta seisuga oli veekogu pindala 18,8 ha ja kaldajoone pikkus 2437 m. Männiku järv Väikejärv (Männiku Väikejärv). Keskkonnaportaal, vaadatud 25.04.2023. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Viikjärv

Viikjärv on järv Harju maakonnas Viimsi vallas Püünsi külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 680 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tuulte Roos

Tuulte Roos ehk Tuulteroos on kvartal Kuressaare linna territooriumil Tori linnaosas, Kuressaare–Sääre maantee ääres. Elamurajoon rajati endisele linna karjamaale. Selle asutas kalurikolhoos Saare Kalur 1980. aastal oma töötajatele. Tuulte roos
Saku tiik

Saku tiik on tiik Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 475 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pärnamäe veehoidla

Pärnamäe veehoidla on veehoidla Harju maakonnas Viimsi vallas Pärnamäe külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 583 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kõrnumäe turbakarjäär-veehoidla

Kõrnumäe turbakarjäär-veehoidla on veekogu Harju maakonnas Saku vallas Kirdalu külas. Veekogu pindala on 9,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2977 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 24.07.2018)
Kurtna paisjärv

Kurtna paisjärv on järv Harju maakonnas Saku vallas Kurtna külas. Veekogu pindala on 3,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1782 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Roobuka paistiik

Roobuka paistiik on järv Harju maakonnas Saku vallas Kiisa alevikus ja Roobuka külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1094 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Metstoa Linajärv

Linajärv (ka Metstoa Linajärv, Liivjärv, Paukjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 368 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kiviloo paisjärv

Kiviloo paisjärv on järv Harju maakonnas Raasiku vallas Kiviloo külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 363 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Alavere tiigid

Alavere tiigid on tiigid Harju maakonnas Anija vallas Alavere külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 673 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Õiguskord

Õiguskord on ühe riigi õigusnormide kogum. Õiguskordasid grupeeritakse õigusperekondadeks ja õigussüsteemideks. Asumisõigus Õiguskultuur Õigusriik Õigussüsteem Õigussüsteemi kurnamine
Kaasikjärv

Kaasikjärv (ka Metstoa Kaasikjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 317 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
IEEE Estonia Section

IEEE Estonia Section on IEEE Eestist pärit liikmeskonda ühendav IEEE sektsioon. Sektsioonis (osakonna) liikmeskond on ligikaudu 200 inimest, koos üliõpilastest liikmetega. Sektsioonis on järgmised 6 osa (töögruppi?) (Chapters): Computer / Communications/Information Theory Joint Societies Chapter (C/COM/IT) Instrumentation and Measurement / Electron Devices / Engineering in Medicine and Biology Joint Societies Chapter (IM/ED/EMB) Signal Processing / Circuits and Systems / Solid-State Circuits Joint Societies Chapter (SP/CAS/SSC) Education Industry Applications / Power & Energy / Robotics and Automation (IA/PE/RA) Industrial Electronics / Power Electronics Biology (IE/PEL) Nendest on kõik peale ühe liitosad (Joint Societies Chapters). Sektsiooni osade juhtideks (chairman) on 2018. aastal ja varem olnud järgmised isikud: C/COM/IT - Alar Kuusik (eelmised Gert Jervan, Urmet Jänes) IM/ED/EMB - Jaan Hiie (eelmised Olev Märtens, Toomas Parve, Yar Muhammad*) SP/CAS/SSC - Gholamreza Anbarjafari (Rein Sabolotny, Tõnu Trump) Education - Tiia Rüütmann, Aleksei Tepljakov* IA/PE/RA - Marko Koort IE/PEL - Dmitri Vinnikov, Elizaveta Liivik* * asetäitja/vice chair Sektsiooni peamine iga-aastane üritus on seminar (IEEE Estonia Section Summer Seminar, kutsutud ka sügisseminariks). IEEE Estonia Section EEÜ lehekülg IEEE Estonia seminaride kohta
Alphonso Davies

Alphonso Boyle Davies (sündinud 2. novembril 2000 Buduburamis) on Ghanas sündinud Libeeria päritolu Kanada jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Müncheni Bayern ja Kanada jalgpallikoondises. Ta alustas profikarjääri Major League Socceri (MLS) klubis Vancouver Whitecaps. Ta oli esimene 21. sajandil sündinud mängija, kes pääses MLS-is väljakule. 2019. aasta jaanuaris liitus ta Bundesliga klubiga Müncheni Bayern. Bundesligas tegi ta debüüdi 27. jaanuaril mängus VfB Stuttgardi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 17. märtsil mängus Mainz 05 vastu. 2017. aasta juunis sai temast noorim Kanada koondisse kuulunud jalgpallur; ta lõi samas kuus 2017. aasta CONCACAF Gold Cupi kohtumises Prantsuse Guajaana vastu kaks väravat ning sellega sai temast ka noorim Kanadale punkte löönud mängija, noorim CONCACAF Gold Cupil värava löönud mängija ja esimene 21. sajandil sündinud mängija, kes on löönud värava koondistevahelisel täiskasvanuteturniiril. Müncheni Bayern Bundesliga: 2018–19 "Alphonso Davies Canada Football profile". Canada Soccer. Vaadatud 11. märts 2018. "Whitecaps FC agree to MLS record-breaking transfer of Homegrown midfielder Alphonso Davies to Germany's most storied club FC Bayern Munich". whitecapsfc.com. 25.7.2018. Vaadatud 25.7.2018 Buhler, Andy. "Canadian soccer phenom Alphonso Davies' talent belies his youth". The Star. Vaadatud 8. juuli 2017. Schuller, Rudi. "Davies becomes first 2000s-born player to score at a top level international tournament". Goal.com. Vaadatud 8. juuli 2017.
Metstoa Mudajärv

Metstoa Mudajärv (ka Mudajärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 338 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Koitjärv

Koitjärv on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 963 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pedaslaugas

Pedaslaugas (ka Pädaslaugas) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1028 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kajakalaugas

Kajakalaugas (ka Pillapalu järv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 4,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1512 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kullijärv (Harju maakond)

Kullijärv on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 245 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jussi Mustjärv

Jussi Mustjärv (ka Mustjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 912 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jussi Pikkjärv

Jussi Pikkjärv (ka Pikkjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 6,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1321 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jussi Kõverjärv

Jussi Kõverjärv (ka Kõverjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 7,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1597 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Laudissalu järv

Laudissalu järv on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 418 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Diepholzi kreis

Diepholz on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Diepholz külgneb (kirdest ja päripäeva) Verdeni, Nienburgi, Minden-Lübbecke (Nordrhein-Westfalenis), Osnabrücki, Vechta ja Oldenburgi kreisidega ning Delmenhorsti ja Bremeni linnadega. Kreisi pindala on 1987 km². 31. detsembril 2015 elas seal 213 976 inimest. Kreis ulatub Bremeni lõunaservast Nordrhein-Westfaleni piirini. Lõunas on Dümmeri järv pindalaga 16 km², mida ümbritsevad lodud. Järve ümbruse roostikes elab palju haruldasi linnuliike. Kreisi põhjaosas on metsad ja põllumajandusmaad. Linnad: Bassum Diepholz Sulingen Syke Twistringen Vabad vallad: Stuhr Wagenfeld Weyhe Samtgemeinden: Samtgemeinde Altes Amt Lemförde Brockum Hüde Lembruch Lemförde1 Marl Quernheim Stemshorn Samtgemeinde Barnstorf Barnstorf1 Drebber Drentwede Eydelstedt Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen Asendorf Bruchhausen-Vilsen1 Martfeld Schwarme Samtgemeinde Kirchdorf Bahrenborstel Barenburg Freistatt Kirchdorf1 Varrel Wehrbleck Samtgemeinde Rehden Barver Dickel Hemsloh Rehden1 Wetschen Samtgemeinde Schwaförden Affinghausen Ehrenburg Neuenkirchen Scholen Schwaförden1 Sudwalde Samtgemeinde Siedenburg Borstel Maasen Mellinghausen Siedenburg1 Staffhorst 1Samtgemeinde keskus 12. sajandist 1585. aastani oli Diepholz suveräänne isandkond, hiljem krahvkond Saksa-Rooma riigis, mille üle valitsesid Diepholzi isandad, hiljem krahvid. 16. sajandi alguses oli suur surve võimsa Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna poolt, mis püüdis väikeriike annekteerida. Moodustades liidu naaber Hoya krahvkonnaga ja paludes abi keisrilt endalt, suutis Diepholzi riik mõned aastakümned elus püsida. 1585. aastal valitsejasugu hääbus ja Diepholz annekteeriti lõpuks Braunschweig-Lüneburgi poolt. 1932. aastal loodi Grafschaft Diepholzi kreis, kui ühendati endised Diepholzi ja Sulingeni kreisid. Endine Diepholzi kreis oli laias laastus sama kui keskaegne riik, samas Sulingeni kreis oli olnud osa Hoya krahvkonnast. Praegune Diepholzi kreis moodustati 1977. aastal, kui ühendati endised Grafschaft Diepholzi ja Grafschaft Hoya kreisid. GeoNames https://www1.nls.niedersachsen.de/statistik/ diepholz.de Dümmeri järv
Venejärv

Venejärv (ka Kullijärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 5,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 960 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Leppsilla Mustjärv

Leppsilla Mustjärv (ka Mustjärv, Leppsilla Ännijärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 566 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väike Sillaotsa järv

Väike Sillaotsa järv on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 384 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Leppsilla Sillaotsa järv

Leppsilla Sillaotsa järv (ka Sillaotsa järv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 503 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Harakajärv

Harakajärv on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 386 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rohussaare Mustjärv

Rohussaare Mustjärv (ka Rohusaare Mustjärv, Mustjärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 427 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jussi Suurjärv

Jussi Suurjärv (ka Suurjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 18,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1875 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väike Kaanjärv

Väike Kaanjärv on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Pala külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 434 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Õigussüsteem

Õigussüsteem on õiguskordade kogum, millel on sarnane õigusfilosoofiline käsitlus riigist ja õigusest. Sealjuures on eriti olulised arusaamad õigusnormist, õiguse allikatest, õiguse loomisest ja kohaldamisest. Õigussüsteemide piiritlemine on teataval määral meelevaldne tegevus. Üks võimalusi on jagada maailma õiguskorrad järgmisteks õigussüsteemideks: Mandrieuroopa ehk romaani-germaani õigussüsteem Üldine õigus ehk angloameerika õigussüsteem Islami õigussüsteem Hinduistlik õigussüsteem Judaistlik õigussüsteem Kaug-Ida õigussüsteem Aafrika ning Madagaskari õigussüsteem Sotsialistlik õigussüsteem. Nõukogude Liidu õigussüsteem Õigussüsteemide sees eristatakse tihedamalt seotud õiguskordade rühmitustena õigusperekondasid. Õiguskord Õiguskultuur Õigusriik Õigussüsteemi kurnamine