laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Okaskroon (mälestusmärk)

"Okaskroon" on mälestusmärk nõukogude võimu repressioonide ohvriks langenutele. See avati Rakvere tammikus 14. juunil 1991, mil täitus pool sajandit esimesest suurküüditamisest. Samba jalamil on mälestustahvel kirjaga: “Pühendatud Virumaalt pärit represseeritutele 14. 06. 1991”. Monumendi autor on arhitekt Allan Murdmaa. 14. mail 1992 istutati mälestusmärgi ümber esimese iseseisvuskevade tammed. Okaskrooni lähedal kasvab Rakverest pärit nimeka loodusteadlase, esimese siinse tammiku elustiku uurija Johannes Lepiksaare mälestustamm. Mälestussammas on nelja meetri kõrgune, dolomiitplaatidega vooderdatud, pronksist okaskrooniga (autori sõnul sümboliseerib see märtrikrooni). Mälestussamba rajamisele eelnes ligi aasta kestnud sobiva asukoha otsing. Kaalumisel oli Emumägi kui Virumaa kõrgeim koht, Rakvere Vallimägi, Rakvere rahvaaed, Palermo mets, Tõrma Hiiemägi, samuti koht, kus asus varem Rakvere Vabadussõja mälestussammas. Ideekavandeid koos makettidega laekus konkursile kokku kuus. Võitjaks osutus Allan Murdmaa. Seejärel oli selge, et mälestusmärk sobib rajada Rakvere tammikusse. https://www.puhkaeestis.ee/et/malestussammas-okaskroon http://www.monument.ee/rakvere-linn/rakvere-represseeritud-okaskroon
Programmjuhtimine

Programmjuhtimine on tehnoloogilise protsessi või seadme juhtimine varemkoostatud eeskirja (arvutiprogrammi) järgi. Programm esitatakse pidevakujulise joonisena filmilindil või paberil, šablooni abil või muul viisil (analoogprogramm) või diskreetsena kodeeritult perfokaardil, magnetlindil või mäluseadmes (numbriline ehk digitaalprogramm). Analoogprogrammi loetakse näiteks kellamehhanismi ja ajamiga varustatud lugemisseadmega, millelt saadav juhtsignaal tüürib juhtimisobjekti täiturseadist või -mehhanismi. Diskreetsena antav programm määrab juhttoime suuruse ja suuna teatavate vahemike tagant, tugipunktide kaupa. Pidevalt toimiva juhtsignaali saamiseks arvutab sel juhul tugipunktide vahelised lõigud (sirglõigu, ringjoone, või parabooli) sellekohane seade – interpretaator. Eristatakse avatud ja suletud juhtahelaga programmjuhtimissüsteeme. Avatud juhtimisahelaga süsteemis ei ole juhtimistulemuste järgi tagasisidet. Kui tulemus ei rahulda, korrigeeritakse programmi pärast protsessi või katse lõppu tervikuna või osaliselt. Avatud juhtimisahelaga süsteemide eelis on suhteline lihtsus, puudus on juhtimistulemuse sõltuvus häireist, mistõttu on suurt täpsust raske saavutada. Suletud juhtimisahela korral kontrollitakse juhtimistulemust tagasiside kaudu programmi täitmise ajal ja võrreldakse seda soovitud tulemusega, kui tulemuse hälve on soovitust suurem, vähendab täitur selle etteantud piiridesse. Seega sarnaneb suletud ahelaga programmjuhtimissüsteem tööpõhimõttelt automaatreguleerimissüsteemiga. Suletud juhtimisahelaga süsteemid on avatud juhtimisahelaga süsteemidest täpsemad, keerukamad ja kallimad. Programmjuhtimist rakendatakse paljude soojuslike protsesside juhtimisel: kuivatamine; pastöriseerimine; konserveerimine; metallide ja ehitusmaterjalide termiline töötlemine; tööpinkide juhtimine. Programmjuhtimise heaks näiteks on ka automaatpesumasina juhtimine. Pesemiseks vajalikke toiminguid lülitatakse sisse ja välja peamiselt ajalise programmi järgi, kusjuures kontrollitakse paagi täitumist veega, pesuvee temperatuuri, trumli tasakaalustatust tsentrifuugimisel jm. Varem kasutati programmide ümberlülitamiseks kellamehhanismiga või elektrimootoriga käitatavat trummellülitit, nüüd aga elektroonilist regulaatorit (mikrokontrollerit). Arvprogrammjuhtimine Programmeeritav loogikakontroller Pesumasin Programmjuhtimine. Eesti entsüklopeedia, kd 7. Tallinn: Kirjastus Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1994 lk 479
Julgus

Julgus on vastupidine seisukoht argusele ja nad mõlemad on seotud hirmuga. Julge olemine näitab tahtmist teha midagi hoolimata kaasnevatest riskidest. Julge olemine ei tähenda, et inimesel puudub hirm, vaid et ta oskab sellega teistmoodi hakkama saada. Inimesed, kel päriselt puudub hirm on kas sotsiopaadid või neil on ajukahjustus. Julge inimene ei karda hirmu, sest ta teab, et see on normaalne kaitsereaktsioon, mida ei saa täielikult välja lülitada. Hirm ebaõnnestuda on levinum põhjus, miks inimesed ei julge midagi teha. Hirm ebaõnnestuda teeb inimesed araks. Hirm ebaõnnestumise ees tekib juba lapsena, kui ebaõnnestumistega kaasneb karistamine. Karistusena mõjub lapsele ka tema üle naermine. Kui lapsele pakkuda erinevaid ülesandeid, mille puhul on ette teada, et nendega kaasneb kas võidurõõm või karistus, siis tegeleb laps meelsamini karistuse vältimise kui võidurõõmu saavutamisega. Erinevates kultuurides on hirm ebaõnnestumise ees erinev. St. Thomas Aquinas, Richard J. Regan The Cardinal Virtues - 2005 Page 116 "Is boldness a sin? Boldness is an emotion. But emotion sometimes is moderated by reason and sometimes lacks the measure of reason, whether by excess or deficiency, and emotion is sinful in this respect. " Theo Tsaousides Ph.D. 7 Ways 'Fearless' People Conquer Fear Psychology Today. 7. detsember 2015. How To Take Charge of Your Fear of Failure Psychology Today. 7. jaanuar 2017.
Harilik silmarohi

Harilik silmarohi (Euphrasia officinalis L.) on mailaseliste sugukonda silmarohu perekonda kuuluv taimeliik. Rahvapärased nimetused on silmalill, silmaleht, kärnarohi, arnekahain. Harilik silmarohi on 3–40 cm kõrgune üheaastane rohttaim, mida kasutatakse ka ravimtaimena. Harilikku silmarohtu söödataimena ei kasutata, sest kariloomad seda enamasti ei söö. Poolparasiidina kasutab harilik silmarohi ära kõrge söödaväärtusega kõrreliste vett, seega võib taime pidada umbrohuks. Harilikul silmarohul on põletiku- ja allergiavastane toime. Peamiselt levinud Euroopas, harva ka Siberis. Eestis on tavaline rohttaim päris- ja rannaniitudel, metsa- ja teeservadel ning rohtunud põldudel. Kasvab pigem kehval pinnasel, kus on võimeline konkureerima teiste taimedega. Tegemist on üheaastase taimega. Paljunemine toimub seemnetega. Taime kõrgus on 3–40 cm. Nõrgalt arenenud juurestik, kinnitub haustorite abil teiste taimede juurtele. Püstine, lihtne või harunenud vars. Munajad hambulise või hõlmise servaga ilma rootsuta lihtlehed. Peaaegu sõrmroodsed. Asetus varrel on vastakuti. Varre tipupoole muutuvad kõrglehtedeks. Kahesugulised kaheli õiekattega väikesed õied. Nii kroon kui tupp on liitlehised. Tupp on putkjas või kellukjas, lõhestunud neljaks. Tipmed on paarikaupa kokku kasvanud. Õiekroon valkjas või lillakas, tumedamate joonte ja kollase täpiga ja kitsa putkega. Kroon on kahehuuleline, ülemine kahe ja alumine kolme hõlmaga. Krooni pikkus kuni 1 cm. Õied asuvad ühekaupa kõrglehtede kaenlas, moodustavad tipmise kobara. Õitsemisaeg juunist septembrini. Piklik ja veidi lamendunud kupar. Seemned on rippuvad. Iridoidid (annab kibeda maitse, kaitsemehhanism), lignaanid (taimne pigment), flavonoidid (annavad õiele kollase pigmendi) ja tanniinid (toksiin, kaitsemehhanism). Kogutakse terve maapealne osa taime õitseajal. Tarvitatakse värskelt või kuivatatult. Silmarohu ürt (Euphrasiae herba) on põletiku- ja allergiavastase, kõhtu kinnistava, kootava ning rahustava toimega. Tõmmise valmistamine: kaks supilusikatäit ürti kolme klaasi keeva vee kohta. Lasta seista kaetult, kuni jahtunud. Põletikus silmi loputada, kurguvalu korral kuristada või loputada suud ürditõmmisega. Kange nohu vastu tarvitada ekstrakt (2–3 tl päevas). Kõhumahlade nõret soodustab ürdipulber (2 g päevas). Keedist kasutada väliselt silmalaugude lõdvenemise, pikaajalise silmapõletiku ja nõrga nägemise puhul. Ain Raal, „Maailma taimede entsüklopeedia", Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 Harilik silmarohi, vaadatud 23. aprillil 2017 Stud Med J. Lääts. „Kodumaa ravimtaimed“, Tallinn: Olion, 2003 Harilik silmarohi andmebaasis eElurikkus
Karsakiškis

Karsakiškis on küla Leedus Panevėžysi rajoonis, Karsakiškise valla halduskeskus. Küla asub Lėvuo jõe paremal kaldal. Karsakiškises on postkontor, põhikool ja raamatukogu. Kuni XVIII sajandini kandis küla nime Palėvene. Aastal 1777 asus seal Karsakiškise mõis, mis kuulus Ivaškevičitele. Sajandi lõpus ehitati sinna kabel. Aastail 1793–1795 ja 1804–1806 elas külas Leedu luuletaja ja vaimulik Antanas Strazdas. Aastal 1803 ehitasid Ivaškevičid sinna esimese kiriku, mis aga hiljem maha põles. XIX sajandi alguses sai mõisa uueks omanikuks B. Galiotas, kes ka kiriku aastal 1831 taastas. Hiljem toetas ta Novembriülestõusu, mistõttu ta pagendati, ning aastal 1948 sai mõisa uueks omanikuks Z. Ordynecas. Aastal 1859 rajas ta külla piiritusevabriku. Aastal 1863 toimus küla lähistel lahing Jaanuariülestõusus osalejate ja tsaariarmee vahel. Aastal 1884 põles maha ka uus kirikuhoone. Aastal 1888 alustati kihelkonnale uue kivist kirikuhoone rajamist. Viie altariga hoone pühitseti aastal 1914. Aastal 1919 asutati külla kool. XX sajandi algul rajati külla ka postkontor, veski ja saekaater. Nõukogude ajal oli Karsakiškis kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 1971 avati kooli juures koduloomuuseum. Karsakiškise tänavavaade Karsakiškise kirik Koolimaja 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.04.2017. "Karsakiškio Nukryžiuotojo Jėzaus parapija". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 23. aprillil 2017. Karsakiškis. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 493 kk. Küla portaalis vietoves.Lt
Paįstrys

Paįstrys on küla Leedus Panevėžysi rajoonis, Paįstrysi valla halduskeskus. Küla asub Įstrase jõe kaldal, jõel asub küla juures ka väike paisjärv. Paįstrysis on postkontor, keskkool ja raamatukogu. Aastal 1781 rajati külla kabel, mille asemele aastal 1910 uus puidust kirikuhoone püstitati. Aastal 1921 sai külast kohaliku kihelkonna keskus. Paįstrys Paįstrysi kirik 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.04.2017. Küla portaalis vietoves.Lt
Looteleht

Looteleht on loomade (välja arvatud käsnade) lootelise arengu karikloote ehk gastrula staadiumis moodustuv rakukiht. Eristatakse kolme lootelehte: välimine (ektoderm), sisemine (endoderm) ja keskmine (mesoderm). Ektodermist moodustuvad närvisüsteem, silmad, nahk ja karvad; mesodermist veri, süda, kõik vereringega seotu, lihased ja luustik ning endodermist seedeelundkond, kopsud ja kõrvaosad. Lootelehtede arvu järgi (kas 2 või 3) eristatakse diploplastseid ja triploblastseid loomi. Lootekest Looteleht. Video YouTube'is (inglise keeles)
Demokraatia jumalanna (Hongkong)

Demokraatia jumalanna on 1989. aasta Tian'anmeni väljaku meeleavalduste mahasurumisel hukkunute mälestuseks püstitatud mälestusmärk Hongkongis. Kuju autor Chen Weiming sai inspiratsiooni 1989. aasta meeleavalduste käigus Tian'anmeni väljakule vahust ja papjeemašeest valmistatud 10 meetri kõrgusest teosest.
Dainava

Dainava on Kaunase linnaosa, mis asub linna põhjaosas Dainava valla territooriumil. Linnaosa asuti rajama aastal 1963, selle projekteerisid arhitektid Neringa Dičiuvienė, Reda Dringelienė, Alvydas Pranas Steponavičius, Raimonda Augustienė ja Gražina Miškinienė. Sinna kavandati 5–16 korrusega tüüpprojekti järgi rajatud korterelamud, mis paiknevad ümber Sõpruse pargi, samuti asub seal Dainava park. Aastal 1967 rajati sinna raamatukogu, aastal 1974 haigla. Linnaosas on kaheksa lasteaeda, haridust annavad seitse keskkooli ja viis kutsekooli, samuti asub seal kõrgkool Kaunase kolleegium. Dainava maadele jääb vana juudi kalmistu. Linnaosas tegutseb noorteteater Vilkolakis, sinna jääb ka Kaunase suurim ujula-spordikompleks Girstutis. Dainavas asub Kaunase Tehnikaülikooli üliõpilaslinnak. Seal asub ka Kaunase suurim kaubanduskeskus Urmas. Teine tähtsam kaubanduskeskus linnaosas on 1000. 2001. aastal valmis linnaosa esimene kirik, mille ehitas uusapostlik kirik. Kaks aastat hiljem rajasid Dainavasse oma kiriku mormoonid. 2008. aastal ehitati Dainavasse ka katoliku kirik, kuigi kabel valmis seal juba aastal 2001. Sõpruse park rajati Dainava linnaossa aastal 1973 ja algselt kandis see nime Rahvaste Sõpruse park. 15 hektari suuruse pargi projekteerisid arhitekt Alvydas Pranas Steponavičius ja dendroloog Raimonda Augustienė. Parki liigendavad 3-4 meetri kõrgused tehiskünkad, millele on istutatud männid. Pargis on terviserada ja laste mänguväljak. Pargis on ka väike tiik ja pinkidega allee, samuti asub seal lava. Aastal 2003 sai Sõpruse park Leedu parima linnaarendusprojekti auhinna. Sõpruse park Kaubanduskeskus 1000 Grafiti kaubanduslinnaku Urmas piirdetaral Uusapostlik kirik Mormoonide kirik Katoliku kirik Dainava 2. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 373 lk. Kaune klesti netradicinių religinių bendruomenių maldos namai (79) "Kauno diena", Remigijus Jurgelaitis, ELTA 2004 m. kovo 8 d. 10:05 Kaune statoma mormonų bažnyčia (60) Arūnas Dambrauskas, "Kauno diena" 2003 m. kovo 6 d. 10:07 „Bažnyčios žinios“, 2001 m. liepos 20 d. Nr. 13-14, „Kaune pašventinta Gerojo Ganytojo parapijos koplyčia“ Draugystės parkas svajoja apie atgimimą 2009-10-20 Vereta Rupeikaitė Geriausias metų projektas
Terve mõistus

Terve mõistus, ka tavamõistus, ka argimõistus, on varauusaegses filosoofias inimese võime koordineerida erinevate meelte andmeid. Terve mõistuse objektiks on "ühised sensibiilid" (kvaliteedid) nagu näiteks liikumine, mida tajutakse rohkem kui ühe meele abil. Hiljem hakati terve mõistuse all mõistma igasugust teooriast ja skeptitsismist vaba otsustusvõimet. Simon Blackburn. Oxfordi filosoofialeksikon lk 445. Artikkel "Terve mõistus"
OÜ Narva Table Tennis

OÜ Narva Table Tennis (OÜ NTT, endine AS NTT) on Narva ettevõte, kus toodetakse lauatennisereketeid. Tehas asutati 1987. aastal Narva mööblikombinaadi baasil. Tootmine korraldati Rootsi firma STIGA litsentsi järgi. Tootmist juhtis Oleg Uglov, praegune OÜ NTT direktor. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist kadus NSV Liidu turg ning ettevõtte juhtkond pidi midagi ette võtma, et tehas ei läheks pankrotti. 1993. aastal alustati uste tootmist. 2003. aastal sai Oleg Uglov tehase omanikuks. Praegu toodetakse tehases erinevate maailmas tuntud kaubamärkide reketeid. Narva tehase oma kaubamärgid on Atemi ja Donier. Suurem osa toodangust läheb ekspordiks. Город. №16 21.04-27.04.2017
2017. aasta Prantsusmaa presidendivalimised

2017. aasta Prantsusmaa presidendivalimised toimuvad kahes voorus: esimene voor toimus 23. aprillil ja teine voor toimus 6. mail. Valimised võitis Emmanuel Macron, kes sai 66,1% antud häältest; tema vastaskandidaati, Rahvusrinde juhti Marine Le Peni toetas 33,9% valijatest. Valimisaktiivsus oli 74,6% Esimeses voorus kandideeris 11 poliitikut. Teistest suuremad lootused olid neljal kandidaadil: parempoolsel François Fillonil, natsionalistliku Rahvusrinde juhil Marine Le Penil, tsentristil Emmanuel Macronil ning vasakäärmuslasel (ka vasakpopulist) Jean-Luc Mélenchonil. Nende toetus oli arvamusuuringute järgi 20% ringis. Valimiste tulemused: Emmanuel Macron sai 66,1% antud häältest; Marine Le Peni toetas 33,9%.
Kolerakülvaja

Kolerakülvaja oli poliitilise satiiri ja huumori ajaleht, mis ilmus 1907. aastal Tallinnas. Toimetaja ja väljaandja oli Juhan Lilienbach. Ajalehte trükiti Tallinna V. Ehrenpreis (Woldemar Constantin Ehrenpreis) trükikojas . Illustreerinud K. Vibulane jt. J. Lilienbachi pilkeajakirjad. Nõukogude Õpetaja, 29. juuni 1951, lk 2 Raamatukogude e-kataloog ESTER
Vali Tali

Vali Tali (toonases kirjapildis Wali Tali) oli poliitilise satiiri ja huumori ajaleht, mis ilmus 1908. aastal Tallinnas. Ajalehe maht oli 8 lehekülge. Ajalehes avaldati luuletusi, mõttekilde, jutukesi. Toimetaja oli Juhan Lilienbach (kasutas pseudonüümi Maamees) ja väljaandja K. Osweld. Ajalehte trükiti 3000 eksemplari Narva trükikojas R. Põder ja müüdi hinnaga 7 kopikat. Ajalehte ilmestasid Hans Möldermanni karikatuurid. Nõukogude Õpetaja, 29. juuni 1951, J. Lilienbachi pilkeajakirjad (lk 2) "ERB Wali Tali". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2017. Vaadatud 23. aprillil 2017. Digar.ee – Wali Tali
Eric Dickens

Eric Dickens (29. jaanuar 1953 Dewsbury, Yorkshire – 27. märts 2017 Grums, Värmland) oli eesti kirjanduse inglise keelde tõlkija Rootsis. Kakskeelsest perest pärit Eric Dickens õppis põhikoolis ja gümnaasiumis prantsuse, ladina ja saksa keelt. 1971. aastal astus ta East Anglia Ülikooli, et õppida Euroopa kirjandust ja rootsi keelt ning lõpetas ülikooli 1976. aastal. Ülikooli ajal oli ta õppinud ühe õppeaasta Åbo Akademis, aga pärast ülikooli lõpetamist õppis Krakówi ülikoolis poola keelt ning omandas seejärel Leicesteri ülikoolis kutse inglise keele õpetamiseks võõrkeelena. Pärast õpinguid sõitis Eric Dickens uuesti Soome õpetama 1970. aastate lõpus kolm aastat soomlastele ja soomerootslastele inglise keelt ning täiendama oma soome ja rootsi keele oskust. Ülikoolis õppimise ajal oli tal tärganud huvi eesti kirjanduse vastu tänu East Anglia Ülikooli külalislektorile. Soomes elades muutus see huvi tõsisemaks. Eric Dickens kolis 1980. aastate algul Rootsi ja asus Uppsala Ülikoolis eesti keelega tegelema ning peatselt eesti ilukirjandust inglise keelde tõlkima. Tal on nii ilmunud kui ka sahtlisse jäänud ja lõpetamata tõlkeid, sest kirjastus valmistus selleks, kui Jaan Kross peaks Nobeli kirjandusauhinna saama. Et Jaan Kross seda auhinda ei saanud, jäi lõpetamata tõlge tema romaanist "Kolme katku vahel". Samuti on avaldamata tõlgete hulgas Karl Ristikivi "Hingede öö", pooleli jäi ka näiteks A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" II osa tõlge. Eric Dickensil on ilmunud eesti novellide tõlkeid ka hollandi keelde ning soomerootsi ja hollandi kirjanduse tõlkeid inglise keelde.. Jaan Krossi novelle kogust "Silmade avamise päev" (1995) Jaan Kross. Paigallend (2003) Mati Unt. Öös on asju (2004) Friedebert Tuglase novellivalimik (2007) Mati Unt. Brecht ilmub öösel (2009) 16 novelli ja romaanikatket proosaantoloogias "The Dedalus Book of Estonian Literature" (2011) Jaan Kross. Vastutuulelaev (2012) Toomas Vint. Lõppematu maastik (2012) 2003 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge eesti keelest võõrkeelde: Jaan Krossi "Paigallend" ("Treading Air")) 2006 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge eesti keelest võõrkeelde: Mati Unt, "Things in the night" ("Öös on asju")) Eric Dickensi ema oli hollandlane, isa inglane. Raimo Raag. Suri eesti kirjanduse tõlkija Eric Dickens. Eesti Päevaleht, 20. aprill 2017
Pärnu Rääma Põhikool

Pärnu Rääma Põhikool on Pärnus tegutsev põhikool. Kool alustas tegevust 1875. aasta sügisel. Kooli direktor on Elmo Joa. 1920/21 – Pärnu linna VIII Algkool 1944/95 – Pärnu V Mittetäielik Keskkool 1952/53 – Pärnu I Seitsmeaastane Kool 1958/59 – V Seitsmeaastane Kool 1960/61 – V 8-kl Kool 1988/89 – Pärnu 5. 9-klassiline Kool 1990/91 – taastati kooli nimi Rääma kool "Rääma põhikooli ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. detsember 2020. Vaadatud 4. novembril 2020. Kooli koduleht
Põld-võõrkapsas

Põld-võõrkapsas (Eruca vesicaria, varem Eruca sativa) ehk rukola on liik ristõielisi taimi võõrkapsa perekonnast. Liik on pärismaine Vahemere maades. Taime lehti kasutatakse salatina. Põld-võõrkapsas on maitsetaim. Juhusliku tulnukana on teda kasvamas vahel Eestiski. Esimest korda leiti teda 1957. aastal Valgast. Põld-võõrkapsas on üheaastane taim. Kokassaar, Urmas 2007. Poes rukola, maakeeli põld-võõrkapsas. Eesti Loodus 3. Põld-võõrkapsas andmebaasis eElurikkus.
Võõrkapsas

Võõrkapsas (Eruca) on perekond taimi ristõieliste sugukonnast. Perekonnas on sõltuvalt taksonoomiast üks kuni viis liiki. Eruca vesicaria – põld-võõrkapsas Võõrkapsas andmebaasis eElurikkus.
Ngerulmud

Ngerulmud on Belau pealinn. Ngerulmud asub Babelthuapi saarel Melekeoki osariigis 2 kilomeetrit Melekeokist loodes. Ngerulmud sai Belau pealinnaks 2006, kui presidendi korraldusel hakati rajama administratiivhooneid. See on maailma riikide pealinnadest rahvaarvult väikseim. Pealinna täpsem rahvaarv on selgusetu, kuid 2015. aasta Belau statistika aastaraamatu järgi elas Melekeoki osariigis kokku 277 inimest. Belau Kapitooliumi kompleksi arhitekt on Joe Farrell. Kogu kompleks läks maksma 45 miljonit USA dollarit. 7. oktoobril 2006 kogunes kompleksi pidulikule avamisele 5000 inimest. "Belau statistika aastaraamat 2015. aasta kohta". Republic of Palau Bureau of Budget and Planning Ministry of Finance. "Mike Leidemann. "Pride in Palau for new Capitol." honoluluadvertiser.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2012. Vaadatud 24. aprillil 2017.
Bosnia ja Hertsegoviina Teaduste ja Kunstide Akadeemia

Bosnia ja Hertsegoviina Teaduste ja Kunstide Akadeemia ( bosnia ja serbia-horvaadi keeles Akademija nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine) on Bosnia ja Hertsegoviina teadusakadeemia, riigi tähtsaim teadusasutus. Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. Ta asutati 1966. aastal Sarajevos. Akadeemia esimene esimees (1966–1968) oli veterinaariateadlane ja poliitik Vaso Butozan. Akadeemia eelkäijaks loetakse 1951. aastal asutatud Bosnia ja Hertsegoviina Teadusseltsi. Akadeemia liikmeskonda kuulub 39 akadeemikut, 10 korrespondentliiget ja 36 välisliiget. Akadeemia liikmeskond on jagatud teadusvaldkondade alusel kuude osakonda: Sotsiaalteadused Humanitaarteadused Arstiteadus Tehnikateadused Loodusteadused ja matemaatika Kunstid Ivo Andrić, Jugoslaavia kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat, auliige 1969 (surnud 1975) Alojz Benac, arheoloog, akadeemik Radoslav Katičić, horvaatia klassikaline filoloog ja indoeuropeistika eriteadlane, välisliige Borõss Paton, ukraina metallurgiateadlane, Ukraina TA president 1962. aastast tänaseni, välisliige Renzo Piano, itaalia arhitekt, välisliige Boris Sket, sloveenia zooloog, välisliige Ivan Štraus, Bosnia arhitekt, liige Josip Broz Tito, Jugoslaavia president, auliige 1969 (surnud 1980) Academy of Sciences and Arts of Bosnia and Herzegovina. interacademies.net Akadeemia koduleht. anubih.ba Akadeemia liikmed. anubih.ba Akadeemia välisliikmed. anubih.ba
Montenegro Teaduste ja Kunstide Akadeemia

Montenegro Teaduste ja Kunstide Akadeemia (montenegro keeles Црногорска академија наука и умјетности; Crnogorska akademija nauka i umjetnosti, akronüüm CANU) on Montenegro teaduste akadeemia, riigi tähtsaim teadusasutus. Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. Ta asutati 1973. aastal Podgoricas. Akadeemia esimene esimees (1973–1981) oli ajaloolane Branko Pavićević. Akadeemia liikmeskonda kuulub 28 tegevliiget, 14 korrespondentliiget ja 31 välisliiget. Akadeemia liikmeskond on jagatud teadusvaldkondade alusel nelja osakonda: Sotsiaalteadused Humanitaarteadused Loodusteadused Kunstid Žoress Alfjorov, Venemaa füüsik, Nobeli füüsikaauhinna laureaat Jaume Gil Aluja, Hispaania majandusteadlane Anatoli Derevjanko, Venemaa ajaloolane ja arheoloog Cvetan Grozdanov, makedoonia kunstiajaloolane Sergei Novikov, vene matemaatik, Fieldsi medali kavaler İlber Ortaylı, türgi ajaloolane Ljubisav Rakić, serbia neurobioloog Viktor Sadovnitši, vene matemaatik, MRÜ rektor Ivo Šlaus, horvaatia füüsik Felix Unger, austria arstiteadlane Montenegrin Academy of Sciences and Arts. interacademies.net Akadeemia koduleht. canu.ac.me Akadeemia liikmed. canu.ac.me