laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kimmo Tiilikainen

Kimmo Kalevi Tiilikainen (sündinud 17. augustil 1966 Ruokolahti vallas) on Soome poliitik. Keskerakonna liige. Ta lõpetas aastal 1991 Joensuu ülikooli põllumajandus- ja metsandusteaduste magistrina. Ta kandideeris 1995. ja 1999. aasta Soome parlamendivalimistel Eduskunda, kuid ei osutunud valituks. 2003. aasta parlamendivalimistel valiti ta Eduskunda. 28. septembrist 2007 kuni 11. aprillini 2008 oli ta Matti Vanhaneni teise valitsuse keskkonnaminister. 29. maist 2015 6. juunini 2019 oli ta Juha Sipilä valitsuses maamajandus- ja keskkonnaminister.
Paul Kerese tänav (Narva)

Paul Kerese tänav on tänav Narvas Kerese linnaosas. Tänav sai nime eesti maletaja Paul Kerese järgi. Tänav algab Aleksander Puškini tänava ringilt (aadressiga Paul Kerese väljak), ristub Linda, Energia, Suur-Aguli, Kreenholmi tänava, Võidu prospekti, Partisani, Soldina, Peaalajaama ja Rahu tänavaga. Tänava pikkus on 2,9 km. 29. septembrini 1995 oli selle tänava nimi Jaan Anveldi tänav. Enne Teist maailmasõda oli samas kohas 6. Peetri tänav. Paul Kerese tänav Paul Kerese väljak Narva Linnavolikogu määrus nr 70/30 Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel. – Narva Muuseumi Toimetised, nr 7, 2007, lk 108-127.
Edmonde Charles-Roux

Edmonde Charles-Roux (17. aprill 1920 Neuilly-sur-Seine – 20. jaanuar 2016 Gardanne) oli prantsuse kirjanik. Aastal 1966 sai ta Goncourti auhinna romaani "Oublier Palerme" eest. Aastal 1989 lavastas itaalia filmilavastaja Francesco Rosi romaani järgi filmi "Dimenticare Palermo". Charles-Roux kirjutas elulooraamatu prantsuse moeloojast Coco Chanelist, millel põhineb Anne Fontaine'i lavastatud film "Coco enne Chaneli", mis kandideeris mitmetele rahvusvahelistele filmiauhindadele, teiste seas kuuele Césarile, neljale Briti filmiauhinnale BAFTA ja Oscarile parimate kostüümide kategoorias. Tema teine elulooraamat on maadeavastajast ja kirjanikust Isabelle Eberhardtist. Eesti keeles tema raamatuid seni ilmunud ei ole. Edmonde Charles-Roux oli aastast 1983 Goncourti Akadeemia liige ja aastail 2002–2013 oli ta selle akadeemia president.
Anne Fontaine

Anne Fontaine (sünninimi Anne Fontaine Sibertin-Blanc; sündinud 15. juulil 1959 Luxembourgis) on Prantsusmaa filmilavastaja, -stsenarist ja -näitleja. Anne Fontaine andmekogus IMDb (inglise)
Panevėžysi rajoon

Panevėžysi rajoon on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Panevėžysi maakonna aladel. Rajooni pindala on 2179 km². 2014. aasta seisuga elas seal 37 494 inimest. Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Karsakiškise, Krekenava, Miežiškiai, Naujamiestise, Paįstrysi, Panevėžysi, Raguva, Ramygala, Smilgiai, Upytė, Vadokliai ja Velžysi vald. Halduskeskus on Panevėžysi linn, mis aga rajooni koosseisu ei kuulu. Tähtsamad asulad on Ramygala linn ning Geležiai, Krekenava, Miežiškiai, Naujamiestise, Raguva, Smilgiai, Šilai ja Vadokliai alevid. Rajooni rahvarohkeim asula on aga Dembava küla. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,44% leedulased, 1,21% venelased, 0,23% poolakad, 0,23% ukrainlased, 0,1% mustlased, 0,09% valgevenelased, 0,03% sakslased ja 0,67% oli teistest rahvustest. Rajooni suurimad jõed on Nevėžis ja selle lisajõed Kiršinas, Juoda, Upytė ning Juosta, samuti ka Lėvuo ja selle lisajõgi Pyvesa. Rajooni territoorium jääb osaliselt Krekenava regionaalpargi territooriumile. Panevėžysi rajooni läbib Via Baltica. Rapolase kivi Vaivadai Šilagalys Karsakiškise vana pastoraat Ürgmets Panevėžysi rajoonis Banioniai kivi Mukolas ja Mukoliukas Daniliškise pärnaallee Kalnelise mänd Naujamiestise kivi Nauradai kivid Pakuodžiupiai kadakas Švenčiuliškiai mänd Varnakalnis Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. Rajooni koduleht (leedu keeles)
Maima rajoon

Maima rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Altai Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Maima. Rajoon jaguneb 6 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 25 asulat. Q126687490  Maima rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Maima rajooni koduleht
Paasvere mõis

Paasvere mõis (saksa keeles Pastfer) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Paasvere küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas. Mõisa omanikud olid Steinheilid ja Maydellid. Paasvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Paasvere ms, www.eki.ee Paasvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Paasvere mõis (Simuna khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Paeküla mõis

Paeküla mõis (saksa keeles Paenküll) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Paeküla mõis eraldati Päädeva mõisast 17. sajandi 1. poolel. Mõisa omanikud olid Bockid, Nierothid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Paeküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Pakasmäe mõis

Pakasmäe mõis ehk Pakamäe mõis (saksa keeles Pakkasma, Pakkama) oli karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. See kuulus Laupa mõisa juurde. Pakamäe mõis. Inventariseerimine Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
Pahuvere mõis

Pahuvere mõis (saksa keeles Willust) oli rüütlimõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Mõisa omanikud olid Bockid, Siversid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Pühajõe mõis

Pühajõe mõis (saksa keeles Pühhajöggi) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonda Toila valda. Mõisa omanikud olid Rosenid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Pühajõe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Pühajõe mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register
Põvvatu mõis

Põvvatu mõis (saksa keeles Pöwwato) oli Luunja mõisa kõrvalmõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Luunja valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Põriki mõis

Põriki mõis (saksa keeles Porrik) oli Pruuna mõisa kõrvalmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Põriki mõis on rajatud 17. sajandi alguses, 1714. aastal sai Põriki mõisa esimeseks omanikuks Anton Fabian von Saltza (surn. 1759). 1765. aastal ostis mõisa Adolf von Ditmar (surn. 1788) Kuru mõisast. 1799. aastal sai omanikuks Adolf Friedrich von Dellingshausen (surn. 1839) Pruuna mõisast. Viimaseks mõisaomanikuks enne maareformi oli paruness Helene Dellingshausen (surn. 1949) Põriki mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Põriki mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Pruuna mõis, www.tapamuuseum.ee
Paula Lehtomäki

Paula Ilona Lehtomäki (sündinud 29. novembril 1972 Kuhmos) on Soome poliitik, Keskerakonna liige. Ta oli aastatel 2003–2005 ja 2006–2007 väliskaubandus- ja arenguminister Anneli Jäättenmäe valitsuses ja Matti Vanhaneni esimeses valitsuses. Ta oli keskkonnaminister 19. aprillist 2007 kuni 28. septembrini 2007 ja 11. aprillist 2008 kuni 22. juunini 2010 Matti Vanhaneni teises valitsuses ning 22. juunist 2010 kuni 22. juunini 2011 Mari Kiviniemi valitsuses. Ta on abielus ja ta on kolme lapse ema (lapsed on sündinud aastatel 2005, 2007 ja 2011).
Päädeva mõis

Päädeva mõis (saksa keeles Pedua, Bedewa) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Mõisa omanikud olid Uexküllid, Wetter-Rosenthalid, Bistramid. Päädeva mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Päädeva mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Põlliku mõis

Põlliku mõis (saksa keeles Pöllik, Forstei Pöllik) oli Maidla mõisa kõrvalmõis Juuru kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Rapla valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Päite mõis

Päite mõis ehk Päite kirikumõis (saksa keeles Peuthof, Patzs) oli rüütlimõis ja hilisem kirikumõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval Sillamäe linna alal. Esmateated Päite mõisast on aastast 1534, mil ta kuulus Heinrich Todwenile. Päite mõis oli 1652-1687 ning uuesti pärast reduktsiooni alt vabastamist 1696-1923 Narva Jaani ehk Saksa kiriku kirikumõis. "Päite mõis". Rahvusarhiiv - Eesti ala mõisate register. Vaadatud 15. augustil 2024. "Päite mõis". Rahvusarhiiv - Kinnistute register. Vaadatud 15. augustil 2024. Päite mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Päite mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register
Prümli mõis

Prümli mõis (saksa keeles Heidemetz) oli Rava mõisa kõrvalmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal, tänapäeva Jõgisoo küla lähedal Järva vallas Järva maakonnas. Prümli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris http://www.mois.ee/pikknimp.shtml (vaadatud 22.01.2016) Prümli ms, www.eki.ee Prümli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Prossa mõis

Prossa mõis (saksa keeles Prossa) oli Luua mõisa karjamõis Palamuse kihelkonnas Tartumaal. Kaasaegse haldusjaotuse järgi asus mõis Jõgeva valla territooriumil. Prossa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Prossa mõis. Inventariseerimine. Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
Tšemali rajoon

Tšemali rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Altai Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Tšemal. Rajoon jaguneb 7 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 19 asulat. Q126687490  Tšemali rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tšemali rajooni koduleht
Pragi mõis

Pragi mõis (ka Vardja mõis, Aleksandri mõis; saksa keeles Alexandershof) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Mõisa omanikud olid Glasenapp'id. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Pringi mõis

Pringi mõis (saksa keeles Brinkenhof) oli rüütlimõis Tartumaal Sangaste kihelkonnas. 1520. aastal müüs müüs Dietrich Brinken Pringi mõisa koos Mexi, Abbi ja Sudometsa külaga, ühes veskiga, 25 adramaad ja l5 taluga 3000 vana Riia marga eest Heinrich Tiesenhausenile. Heinrich Tiesenhauseni pojapoeg, kammerjunker Johann Tiesenhausen pantis mõisa pealik Andreas Schillingile, kui ta poolakatele nende taganemisel Liivimaalt järgnes. Rootsi võim võttis mõisa Rootsi kroonile ja Rootsi kuningas Gustav II Adolf andis ta 20. märtsil 1623 Norköppingi õiguse alusel Johann Waineckenile. Wainecken pärandas Pringi väimehele, kortermeister Brix Böningile, kellele Rootsi kuninganna Kristiina selle mõisa 10. septembril 1649 meesläänina andis. Temal oli kaks tütart, kellest üks oli abielus rittmeister Jürgen Engelhardtiga ja Pringi päris, üks tema tütardest läks mehele kapten Benedict Johann Schwanlodtile, kelle poeg päris Pringi mõisa 20. juulil 1685. Tema suri 11. detsembril 1711 ning Pringi mõisa päris temalt kui lähem pärija, tema onupoeg, pärastine kindral en chef parun Johann Ludwig Pott von Luberas, kelle nimele mõis kanti 24. juulil 1712. Johann Ludwig Pott von Luberase pärijad olid tema venna mõlemad tütred, kellest üks oli mehel kindralleitnant von Bradkel, teine kindralmajor Anhorn von Hartwissil. Varandusjagamise kaudu kindraliproua Bradke ja kindralmajor Anhorn von Hartwissi alaealise tütre vahel läks Pringi mõisa 5. juunil 1763 oksjonil müügile, ning sellelt oksjonilt omandas Pringi mõisa rittmeister Valentin Johann von Loewenstern (1723–1770). Pärast Valentin Johann von Loewensterni surma, päranduse jagamisel oma venna, kürassiirleitnant Carl Gustav von Loewensterniga (1754 – circa 1793) 28. apr. 1776 sai õuekohtu assessor ja Saksi-Weimari salanõunik Paul Ludwig Johan von Loewenstern (1752–1824) endale Pringi ja Soontaga mõisad. 1776. aastast kuulus Pringi mõis ka Kuigatsi mõisa omanikule. Mõisaomanikud olid Nolckenid, Löwensternid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Muistsed külad ja läänid., Postimees (1886-1944), nr 16, 17 jaanuar 1928 Pringi mõis Eesti mõisaportaalis Pringi mõis (Sangaste khk), Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register Iigaste, Keeni, Kuigatsi., Postimees (1886-1944), nr. 6, 7 jaanuar 1928 Muistsed külad ja läänid., Postimees (1886-1944), nr. 16, 17 jaanuar 1928
Poaka mõis

Poaka mõis (saksa keeles Poaka) oli mõis Türi kihelkonnas Järvamaal, Kirna mõisa karjamõis. Poaka mõisa invertariseerimine Kultuurimälestiste riiklik register. Muinsuskaitseamet
Pornuse mõis

Pornuse mõis (ka Vana-Pornuse mõis; saksa keeles Alt-Bornhusen) oli rüütlimõis Halliste kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Halliste valda. Pornuse kõrvalmõisad olid Ereste ja Läti mõis. Pornuse mõisat on 1542. aastal mainitud Bardenhuseni nime all. 1546. aastast oli mõis Schlippenbachide halduses. Sellel aastal tegi Johann von Schlippenbach enda samanimelise nõoga (Johann III ja Johann IV) 800 marga eest lepingu, mille tulemusel jäi ta Pornuse mõisa ainuomanikuks. Lepingu kinnitas 1550. aastal ordumeister Heinrich von Galen. Lepinguga sai Johann von Schlippenbach ka Naistevalla ja Arriesi küladega. 30. mail 1630 läänistas Rootsi kuningas Gustav Adolf mõisa Wolmar von Schlippenbachile. 6. juunil 1678 jaotasid tema pojad Johann ja Johann Friedrich von Schlippenbach Pornuse mõisa, mille järgi Johannile jäi Vana-Pornuse ning Johann Friedrichile Uue-Pornuse (tuntud ka kui Kaubi mõis). Maanõunik Johann von Schlippenbach pärandas mõisa oma pojale, tulevasele Rootsi kindralmajorile Wolmar Anton von Schlippenbachile. Tema järel võttis mõisa üle Berend Friedrich von Schlippenbach, kelle tütar Siri Charlotta abiellus Kuramaa liini kuuluva Otto Johann von Schlippenbachiga. 12. detsembril 1783 30 000 rubla eest Maria Elisabeth Winter, kes 19. juunil 1785 andis lepingu edasi administratiivkohtunik Joachim Heinrich von Oettingenile. Joachim Heinrichi testamendi järgi päris mõisa 22. märtsil 1819 tema poeg Bernhard Heinrich von Oettingen. 16. novemrbil 1826 tagastas Bernhard Heinrich mõisa 14 680 rubla eest oma vennale Reinhold Axel von Oettingenile. 23. aprillil 1831 ostis Pornuse 26 500 rubla eest kreisikohtunik Kaspar von zur Mühlen. Pärast Caspar von zur Mühleni surma võttis mõisa 1. augustil 1862 71 300 rubla eest üle tema poeg Hugo Kaspar von zur Mühlen. 1863 müüs von zur Mühlen ära üheksa talu, talvel ostutehingu sõlminutele anti mõisa poolt ka küttepuid. Pärast Hugo von zur Mühleni surma läks mõis tema lese ja laste ühisomandisse. Mõisa viimane omanik oli James Konstantin Kaspar von zur Mühlen. 1919. aastal mõis riigistati. 1970. aastateks oli pool mõisa peahoonest kokku varisenud. Säilinud majaosa kasutati elumajana. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) "Pornuse". Vaadatud 02.07.2024. Stavenhagen, Oskar (1939). Genealogisches Handbuch der kurländischen Ritterschaft. Kd 1. Lk 470. Lk 165 (Hagemeister, 1837) Lk 298 (Stryk, 1877) "HALLISTE KIHELKONNA TALUHÄÄRBERID – MOODSA TALUELU SÜMBOLID" (PDF). Lk 136-137. Vaadatud 02.07.2024. "Kinnistu detailandmed". Vaadatud 02.07.2024. "Jüri Kuuskemaa – armsad vanad asjad". Vaadatud 02.07.2024. Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Kd. 2. 1837. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Tartu. Kd. 1. 1877.
Praakli mõis

Praakli mõis (saksa keeles Brackelshof) oli riigimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Pilka mõis

Pilka mõis (saksa keeles Pilken) oli rüütlimõis (fideikomiss) Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Tänapäeva haldusjäotuse järgi jäävad mõisakompleksi jäänused Luunja valla Pilka küla territooriumile. Mõisat on esmamainitud 1582. aastal Poola revisjonis. Hiljem on see kuulunud Schwengelmi ja Nolckeni aadlisuguvõsadele; aastatel 1640–1770 kuulus see ühte Kavastu mõisaga. Fideikomiss http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) "Kõrveküla ümbruse mõisad ja mõisnikud". Vaadatud 10.12.2017. Rumma, J. (peatoim.) (1925). Tartumaa: maateadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus. Lk 441. Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 64. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 48 [1]. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 441 [2].
Pikkjärve mõis

"Kirbu mõis" suunab siia. Sangaste kihelkonna karjamõisa kohta vaata artiklit Kirbu mõis (Sangaste). Pikkjärve mõis (saksa keeles Langensee; ka Kirbu mõis) oli Karula mõisa kõrvalmõis Karula kihelkonnas Võrumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Koš-Agatši rajoon

Koš-Agatši rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Altai Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Koš-Agatš. Rajoon jaguneb 12 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 16 asulat. Q126687490  Koš-Agatši rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koš-Agatši rajooni koduleht
Piiskopi mõis

Piiskopi mõis (saksa keeles Bischofshof) oli riigimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Tartu maakonda Tartu linna territooriumile. Liivimaa ordu ajal kuulus osa mõisast Tartu Katariina kloostrile. Rootsi ajal ühendati osa mõisast Tähtvere mõisaga, teine osa, mida kutsuti Papimõisaks, sai 1634. aastal Tartu soome koguduse kirikuõpetajate lauamõisaks. Mõisa juures tegutses 1684. aastal Forseliuse seminar. Hiljem sai mõis Liivimaa kubermangu superintendendi lauamõisaks. Tänapäeval on mõisahoone asukohas Forseliuse park. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Alo Särg. Tartumaa mõisad ja mõisnikud. Lk 74. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 56 [1]. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 443 [2].
Piira mõis

Piira mõis (saksa keeles Piera) oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Vinni valla territooriumile. Mõisa omanikud olid Neffid ja Rosenid. Kuulsaim mõisaomanik oli baltisaksa kunstnik Carl Timoleon von Neff, kes ostis 1849. aastal selle majanduslikult mittetasuva mõisa oma naisevennalt Karl Kaulbarsilt ning kasutas seda järgmise veerandsajandi jooksul suvituskohana. Sealsamas valmisid ka paljud kunstniku teosed. Tähestikuline nimekiri: P Mõisaportaal (vaadatud 22.01.2016) "Kunstnik Piira ja Muuga mõisahärraks" Virumaa Teataja, 9. oktoober 2004 Piira mõis. Inventariseerimine Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid Piira mõis (Rakvere khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Piila mõis

Piila mõis (saksa keeles Pihla) oli riigimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Sõtke mõis

Sõtke mõis (ka Sõtküla mõis; saksa keeles Sötküll) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Mõisa omanikud olid Rosenid, Fischbachid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Sõtke mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Zyzzyva

Zyzzyva on perekond Ameerika troopikas elavaid kärsaklasi (mardikalisi). Nad elavad sageli palmidel. Perekonda kirjeldas Casey 1922.
Sündepää mõis

Sündepää mõis (saksa keeles Sündepä) oli Kiltsi mõisa kõrvalmõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) http://www.mois.ee/vallad/laane.shtml (vaadatud 31.01.2016)
Turotšaki rajoon

Turotšaki rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Altai Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Turotšak. Rajoon jaguneb 9 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 32 asulat. Q126687490  Turotšaki rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sõmeru mõis

Sõmeru mõis (saksa keeles Neu-Sommerhusen) oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Sõmeru mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Sääsküla mõis

Sääsküla mõis (saksa keeles Säsküll) oli poolmõis Kose kihelkonnas Harjumaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Sääre mõis

Sääre mõis (saksa keeles Zerel, vananenud saksakeelne nimi Etzerll) oli rüütlimõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal. Mõisa on esimest korda mainitud 1527[viide?].
Ulagani rajoon

Ulagani rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaa Altai Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Ulagan. Rajoon jaguneb 7 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 13 asulat. Q126687490  Ulagani rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Suuremõisa mõis (Vormsi)

Suuremõisa mõis (saksa keeles Magnushof) oli riigimõis Vormsi kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Vormsi valda. 1604. aastal Vormsi saarele rajatud Suuremõisa esimene omanik oli lipnik Magnus Brümmer. Aastal 1604 läänistas Rootsi kuningas talle Bussby küla, kuhu ehitati väike mõis. 1625 ja 1645 mainitakse mõisat oma asutaja nimega Magnushof, ajuti ka küla järgi Hof Busby, Bussby herrgård; lisaks veel Nyhof, Grossenhof ´. Saare rootslaste murdes kinnistusid nimekujud Storhovet ehk suur mõis või lühidalt Hovet ehk mõis. Mõis oli hiljem XVII sajandil De la Gardie ja Königsmarcki perekondade omanduses. Aastal 1753 läksid Suuremõisa ja väike Söderbi mõis ehk kogu Vormsi saar Stackelbergide valdusse, kuni Venemaa keisririik selle aastal 1894 ära ostis. 1917. a revolutsiooni ajal saarele paigutatud Vene sõjavägi lõhkus mõisakompleksi, millest sai alguse selle allakäik. Eesti kohanimede leksikon Vormsi-Suuremõisa mõis Eesti mõisaportaalis
Suure-Kullamaa mõis

Suur(e)-Kullamaa mõis (saksa keeles Groß-Goldenbeck) oli poolmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Mõis oli varem rüütlimõis. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016)
Alsėdžiai vald

Alsėdžiai vald (leedu keeles Alsėdžių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Plungė rajoonis Valla pindala on 46 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1265 inimest. Valla keskus on Alsėdžiai alev (2011. aastal elas seal 896 inimest). Eivydai mälestusmärk metsavendadele Alsėdžiai kirik Alsėdžiai keskväljak [1]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 22.01.2016.
Sutlepa mõis

Sutlepa mõis (saksa keeles Sutlep) oli Riguldi mõisa kõrvalmõis Noarootsi kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. Sutlepa mõis eraldati 1809. aastal Uuemõisa mõisast.[viide?]
Notre Dame'i ülikool

Notre Dame'i ülikool on roomakatoliku kõrgkool South Bendi lähedal Indianas Ameerika Ühendriikides. Mount St Mary's University: General Information. State University. Vaadatud 30.05.2008. Seisuga 2. mai 2014. Jordan's giving to Notre Dame is unprecedented: $75 million is largest single gift; bringing total to $150 million. News, University of Notre Dame. About Notre Dame: Profile: Faculty. University of Notre Dame. Vaadatud 12.12.2007. About Notre Dame: Profile: Students. University of Notre Dame. Vaadatud 12.12.2007. Corson, Dorothy V. The Spirit of Notre Dame: Notre Dame Legends and Lore: Mary and the School Colors. Vaadatud 1.01.2008.  Notre Dame'i ülikool – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Notre Dame'i ülikool
Suterma mõis

Suterma mõis (saksa keeles Sutterma) oli Aa mõisa karjamõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal.
Suur-Soldina mõis

Suur-Soldina mõis (saksa keeles Groß-Soldina) oli rüütlimõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Mõisa omanikud olid Staël von Holstein ja Rosenid. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 22.01.2016) Suur-Soldina mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris -