laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Washington (täpsustus)

Washington on hulga geograafiliste kohtade, isikute ja muude objektide nimi. Enamik neist on saanud nime Ameerika Ühendriikide rajaja ja esimese USA presidendi George Washingtoni järgi. Washington (perekonnanimi) Washington (eesnimi) Washington on ploomisort. Washington on linn Inglismaal Tyne and Weari linnkrahvkonnas. Washington on USA pealinn. Ingliskeelsetes tekstides tähendab Washington sageli ka Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsust. Washington on linn Georgia osariigis, Wilkesi maakonna keskus. Washington on linn Illinoisi osariigis. Washington on linn Indiana osariigis, Daviessi maakonna keskus. Washington on linn Iowa osariigis, Washingtoni maakonna keskus. Washington on linn Kansase osariigis, Washingtoni maakonna keskus. Washington on linn Missouri osariigis. Washington on linn Põhja-Carolina osariigis, Beauforti maakonna keskus. Washington on linn Pennsylvania osariigis, Washingtoni maakonna keskus. Washington on linn Utah' osariigis. Washingtoni osariik on USA osariik. Washingtoni maakond, kõige levinum maakonnanimi USAs Washingtoni Wizards on USA korvpalliklubi. Washingtoni Capitals on USA jäähokiklubi. Washingtoni Whips oli šoti päritolu USA jalgpalliklubi. Washingtoni järv asub Washingtoni osariigis. Washingtoni monument asub Washingtonis. Washington Heights on naabruskond Manhattanil. The Washington Post on Washingtonis väljaantav ajaleht. USS George Washington (CVN-73) on 1992 valminud USA lennukikandja. Washingtoni 1952. aasta ufojuhtum oli Washingtonis 1952. aastal arvatavalt toimunud ufojuhtum.
Oleksandr Ussõk

Oleksandr Oleksandrovõtš Ussõk (ukraina keeles Олександр Олександрович Усик; sündinud 17. jaanuaril 1987 Simferopolis) on Ukraina poksija. Ussõk on kokku neljakordne Ukraina meister – keskkaalus (kuni 75 kg) 2006. aastal ning raskekaalus (kuni 91 kg) aastatel 2009, 2010 ja 2011. Ussõk võitis raskekaalus (kuni 91 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks. Ta võitis finaalis Clemente Russot (Itaalia) ning sai sellega revanši eelmiste olümpiamängude kaotuse eest. Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale Clemente Russole (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ussõk võitis raskekaalus (kuni 91 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011) kuldmedali ja tuli maailmameistriks. Ta sai raskekaalus (kuni 91 kg) 15. maailmameistrivõistlustel (Milano, 2009) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Jegor Mehhontsevile (Venemaa). Ussõk võitis poolraskekaalus (kuni 81 kg) 37. Euroopa meistrivõistlustel (Liverpool, 2008) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai keskkaalus (kuni 75 kg) 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Matvei Korobovile (Venemaa). Ussõk jätkas novembris 2013 poksimist elukutselisena. Ta on seni (seisuga 18. mai 2024) pidanud 22 kohtumist ning on võitnud need kõik (neist 14 nokaudiga). Ta on alates 18. maist 2024 kõigi viie elukutselise poksiorganisatiooni (IBF, IBO, WBA, WBC, WBO) maailmameister kehakaalus üle 200 naela ehk 90,7 kg. Viimati oli elukutseliste kõige raskemas kaalus absoluutne maailmameister 1999. aastal. 18. Ukraina meistrivõistlused poksis. Krõvõi Rig 2009. Tulemused inglise keeles 19. Ukraina meistrivõistlused poksis. Sumõ 2010. Tulemused inglise keeles 20. Ukraina meistrivõistlused poksis. Harkiv 2011. Tulemused inglise keeles 30. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 2012. Tulemused inglise keeles 29. suveolümpiamängude poksivõistlus. Peking 2008. Tulemused inglise keeles 16. maailmameistrivõistlused poksis. Bakuu 2011. Tulemused inglise keeles 15. maailmameistrivõistlused poksis. Milano 2009. Tulemused inglise keeles 37. Euroopa meistrivõistlused poksis. Liverpool 2008. Tulemused inglise keeles 36. Euroopa meistrivõistlused poksis. Plovdiv 2006. Tulemused inglise keeles Oleksandr Ussõk veebisaidil Olympedia (inglise) Oleksandr Ussõk lehel BoxRec. Inglise keeles
Ba (Fidži)

Ba on linn Fidžil, Ba provintsi halduskeskus. Asub Viti Levu saare looderanniku lähedal Ba jõe suudmealal 37 km kaugusel Lautokast. Linnas elanikest moodustavad suurema osa Fidži indialased. Ba on peamiselt suhkruroo kasvatusega tegeleva põllumajanduspiirkonna keskuseks.
Eesti rahandusminister

Rahandusminister on Vabariigi Valitsusse kuuluv minister, kes juhib Rahandusministeeriumit. Rahandusminister on riigi rahanduse juht, kes koordineerib riigi finantspoliitikat ning riigi eelarve- ja maksupoliitikat. Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 23. juulist 2024 on Eesti rahandusministriks Jürgen Ligi. Eesti rahandusega tegelev minister nimetati esimest korda ametisse 24. veebruaril 1918. Esimeseks rahandusministriks oli Juhan Kukk. 1929. aastal ühendati Rahaministeerium ja Kaubandus-tööstusministeerium ning uue ministeeriumi nimeks sai Majandusministeerium. Järgmine rahaminister nimetati ametisse Otto Tiefi valitsuses 1944. aastal. Eesti eksiilvalitsuses oli aastatel 1977–1992 finantsministri ametikoht. Uuesti loodi rahandusministri ametikoht Eesti taasiseseisvumisel 1991. aastal. Parteid ██ Eesti Tööerakond ██ Eesti Sotsialistlik Tööliste Partei Parteid ██ Eesti Liberaaldemokraatlik Partei / Eesti Reformierakond ██ Eesti Keskerakond ██ Rahvuslik Koonderakond Isamaa ██ Eesti Koonderakond ██ Erakond Res Publica ██ Eesti Sotsiaaldemokraatlik Erakond ██ Isamaa ja Res Publica Liit ██ Eesti Konservatiivne Rahvaerakond ██ Eestimaa Rahvaliit "Rahandusminister". Vaadatud 30.06.2022.
Johannes Zimmermann

Johannes Friedrich Zimmermann (10. mai 1882 Pajusi vald, Viljandimaa, Liivimaa – 24. august 1942 Sverdlovsk, Vene NFSV) oli Eesti loomakasvatusteadlane ja poliitik. Johannes Zimmermann sündis taluniku peres 1882. aastal ja õppis Eesti Aleksandrikoolis, Treffneri gümnaasiumis ja Tartu Veterinaarinstituudis ning töötas loomakasvatuse eriteadlasena. Johannes Zimmermann oli Eesti Asutava Kogu ning I, II, III, IV ja V Riigikogu liige. Eesti Asutava Kogu liikmena andis ta Jüri Uluotsale kõrvakiilu, mille eest talle mõisteti kaks kuud aresti, 1926. aastal maksis ta karistusest vabanemiseks ühele heategevale asutusele 15 000 marka. Ta töötas aastatel 1926–1929 riigikontrolörina. Oli Otto Strandmani teises valitsuses ja Karl Einbundi esimeses valitsuses majandusminister ning Jaan Tõnissoni neljandas valitsuses põllutööminister. Johannes Zimmermann vahistati 14. juunil 1941 Nõukogude okupatsioonivõimu julgeolekuorganite poolt ja hukati Sverdlovski vanglas 24. augustil 1942. Tema pojad olid iluuisutamistreenerid Juhan ja Uno Zimmermann. Eesti majandusminister 15.000 margaline kõrvakiil. Rahvaleht, 25. veebruar 1926, nr. 24, lk. 1. Meie parlament ja aeg. Okupatsiooniaastad 1940-1991. 1942. aasta www.nlib.ee Vaadatud 09.08.2012.
Iglu

Iglu on Põhja-Ameerika rahva inuittide lumest ja jääst elamu. Iglu on katenoidikujuline. See kuju on sellise kupliga ehitise jaoks optimaalne. Joonis iglu sisemusest Iglu ehitamise põhimõte
Reaktiiv

Reaktiiv on keemiaalases laboratoorses töös kasutatav kemikaal. Analüütilises keemias tähendab reaktiiv ka keemilist ühendit või ühendite segu, mille abil saab tõestada mingi teise ühendi olemasolu (või puudumist) või määrata selle sisaldust. Näiteks Nessleri reaktiiv. Reagent
Gustav Sergo

Gustav Sergo (14. jaanuar 1886 Käina vald, Läänemaa – 5. oktoober 1971 Haapsalu) oli eesti meremees, kaugesõidukapten. Ta oli Haapsalu–Heltermaa ja Virtsu–Kuivastu laevaliinide laevaühingu Gustav Sergo & Ko. peaosanik ja direktor. 1930 aastal soovitas Feliks Saarnak Gustav Sergol aurikutega, tulla Virtsu–Kuivastu ja Rohuküla–Heltermaa liinile. Tema vennapoeg oli kirjanik Herman Sergo. Arnold. Gustav Sergo mälestuseks. Eesti Päevaleht, 16. oktoober 1971, nr. 82, lk. 10. 29. september 2004, Bruno Pao, Saaremaa väinaliikluse kirgi tekitanud ajalugu, epl.ee, Eesti Päevaleht
Karl Sillamäe

Karl Sillamäe (aastani 1935 Karl Siilaberg; 20. detsember 1909 Toolamaa vald, Võrumaa – 8. jaanuar 2003) oli eesti vaimulik. Ta õppis Kauksi ja Põlva algkoolis. Aastal 1930 lõpetas ta Rakvere Ühisgümnaasiumi. Aastal 1939 hakkas ta õppima Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kuid õpingud jäid pooleli. Ta on töötanud Timo vallavalitsuse sekretäri abilisena, Eesti Maapanga arveametnikuna, Kauksi 7-klassilises koolis õpetajana, kolhoosi arveametnikuna ja ehitustöölisena. Teoloogiline stuudium jätkus aastal 1956 Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 26. detsembril 1958 õpetajaks, õpetaja õigused anti talle 1. märtsil 1976. Ta oli aastatel 1959–1969 Emmaste ja Käina Martini koguduse õpetaja. Aastatel 1968–1986 oli ta Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse hooldajaõpetaja, aastatel 1974–1986 hooldas ta veel Otepää Maarja kogudust. Oli Kauksi Esperanto ühingu "Steio" ("Täht") esimees 1934. aastast. Sillamäe suri aastal 2003 ja ta maeti Põlva kalmistule. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. III, lk. 362 https://eelk.ee/elulood/sillamae_karl.html Ustav oma kohustustele – õpetaja Karl Sillamäe Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Saaremaa konsistoriaalringkonna koosseis 1890

Saaremaa konsistoriaalringkonna koosseis 1890 on loetelu 1890. aastal Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistooriumi Saaremaa konsistoriaalringkonna kogudustes teeninud vaimulikest: Superintendent ja konsistooriumi asepresident Reinhold Johann Winkler, Karja koguduse õpetaja (hiljem praost kuni surmani 1895. aastal) Kuressaare koguduse ülemõpetaja ja konsistooriumi assessor Daniel Burchard von Lemm (kuni 1904. aastani, hiljem Eestimaa kindralsuperintendent, suri 1924. aastal) diakon Johannes Theodor Willberg (kuni 1890. aastani, suri 1945. aastal) Anseküla koguduse õpetaja Friedrich Adolf Greinert (kuni 1919. aastani, suri 1922. aastal) Saaremaa Jaani koguduse õpetaja – vt. Pöide kogudus Jämaja koguduse õpetaja August Reinhold Johannes Walter (kuni juulini 1915. aastal, saadeti välja Nižni Novgorod, kus varsti suri) Kaarma koguduse õpetaja Friedrich Wilhelm Ederberg (kuni 1902. aastani, suri 1939. aastal) Karja koguduse õpetaja superintendent Reinhold Johann Winkler Kihelkonna koguduse õpetaja Ludwig Masing (kuni surmani 1906. aastal) Kärla koguduse õpetaja Johannes Kerg (kuni 1907. aastani, suri 1926. aastal) Muhu koguduse õpetaja Arnold Wilhelm Nerling (kuni surmani 1902. aastal) Mustjala koguduse õpetaja August Eberhard (kuni surmani 1927. aastal) Pöide koguduse õpetaja parun Nikolai Nolcken (kuni 1901. aastani, suri 1913. aastal) Püha koguduse õpetaja Gottwald Eugen Eduard Grohmann (kuni 1906. aastani, suri samal aastal) Ruhnu koguduse õpetaja Adolf Friedrich Dreyer (kuni surmani 1892. aastal) Valjala koguduse õpetaja Eugen Joseph von Blossfeldt (kuni 1901. aastani, suri 1947. aastal) Saaremaa superintendentide loend
Saaremaa konsistoriaalringkonna koosseis 1812

Saaremaa konsistoriaalringkonna koosseis 1812 on loetelu 1812. aastal Saaremaa konsistoriaalringkonna kogudustes teeninud vaimulikest Superintendent Johann Werner Gilzebach (Kihelkonna koguduse õpetaja) Kuressaare koguduse ülemõpetaja Johann Renatus Kampmann diakon Johann Philipp Hoffmann Anseküla koguduse õpetaja Friedrich August Heinrich von Schmidt Jaani koguduse õpetaja Friedrich Christian Hoffmann Jämaja koguduse õpetaja Gottlieb Georg Heinrich von Meder Kaarma koguduse õpetaja Karl Friedrich von Mickwitz Karja koguduse õpetaja Friedrich Wilhelm von Willmann adjunkt August Gottfried Christoph Hildemann Kihelkonna koguduse õpetaja superintendent Johann Werner Gilzebach Kärla koguduse õpetaja Johann Heinrich Koch Muhu koguduse õpetaja Karl Fromhold Glöckner Mustjala koguduse õpetaja Georg Friedrich Harten Pöide koguduse õpetaja Andreas Michael Agthe Püha koguduse õpetaja Peter Heinrich von Frey Ruhnu koguduse õpetaja Gustav Magnus Elephandt Valjala koguduse õpetaja August Heinrich von Schmidt Saaremaa superintendentide loend
Raasiku valla lipp

Raasiku valla lipp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Raasiku valla lipp. Lipp on kinnitatud 24. jaanuaril 1996. Valla lipp on ruudukujuline vapilipp, normaalmõõtmed on 105X105 cm. Põiki lehvipoolsest ülanurgast vardapoolsesse alanurka poolitatud valge-rohelise kanga ülemisel valgel väljal on roheline mänd. Lipp heisatakse alaliselt Raasiku vallavalitsuse hoone ees asuvas lipuvardas. Valla lipu ja vapi kasutamise täpsema korra kehtestab volikogu. Raasiku valla vapp Raadiku valla sümboolika valla kodulehel Raadiku valla sümboolika riigikantselei kodulehel
Kristi Kultas-Ilinsky

Heli-Kristi Kultas-Ilinsky (sündinud 23. juunil 1937 Tallinnas) on eesti päritolu neuroteadlane. Õpetaja Leopold Raudkepp ristis ta 25. detsembril 1937. Eestis elas ta neli esimest eluaastat, 1941. aastal küüditati ta perega Siberisse. Pärast vangilaagreid ja asumisi elas ta 1961. aastani Komimaal Uhtas. Doktorikraadi kaitses Kristi Kultas-Ilinsky aastal 1965 Moskva Riiklikus Ülikoolis Aju-uuringute instituudis. Pärast seda töötas Kristi Kultas lühikest aega Harkus eksperimentaalbioloogia instituudis. Kuna Eestis vastavat laborit polnud, töötas ta üheksa aastat Moskvast sada kilomeetrit eemal Puštšino bioloogiakeskuses, uurides seal mäluga seotud ajuosa histoloogiat ja neurokeemiat, sealhulgas hipokampust. 1975. aastast on ta teadustööd teinud USA-s, kuhu emigreerus koos oma neurokirurgist abikaasa Igor Ilinskyga. USA-s on Kristi Kultas-Ilinsky koos abikaasaga uurinud peamiselt basaaltuumi ja talamust. Eestis ilmus 2010. aastal Kristi Kultas-Ilinsky ja tema isa Nikolai Kultase elust raamat "Kultaste saaga" (Tammerraamat, koostanud ja toimetanud Mall Jõgi). Kristi Kultas-Ilinsky ETV telesaates "Püramiidi tipus", 2012 Tiit Kändler. "Oma saatusest suurema teadlase lugu". Eesti Päevaleht, 2010 Valve Raudnask. "Kultase tütar: läbi Siberi ja Moskva Ameerikasse". Elukiri, 2010
Ain Eenmaa

Ain Eenmaa (aastani 1935 Aleksander Eberling; 17. oktoober 1909 Tartu – 26. veebruar 2001) oli eesti vaimulik. Ta sündis Tartus, kuid kasvas üles Valgas. Seal sai ta alghariduse ja lõpetas aastal 1931 Valga Poeglaste Gümnaasiumi. Gümnaasiumi kõrval oli ta tegev skaudiliikumises. Aastast 1932 oli ta tegev Taagepera Jaani koguduse organistina. Samuti oli ta aastatel 1934–1940 Tartu Ülikooli usuteaduskonna üliõpilane. Ta oli Korporatsioon Revelia liige. Usuteaduskond suleti enne kui ta õpingutega ühele poolele sai. Siiski sai ta teenistusi pidada: nimelt kutsuti ta aastal 1944 sõjaväepastoriks ja Krivasoo lahingus sai ta ka haavata. Pärast sõda oli ta lisaks vaimulikuametile veel kohaliku algkooli juhataja. ta määrati Valka koolijuhatajaks. Ent novembris 1945 Ain Eenmaa arreteeriti küll teise mehe pähe, ent leiti tallegi süüdistus ja vajalik olevat ümberkasvatus Vorkuta sunnitöölaagris. Aastal 1955 jõudis ta koju tagasi, kuid kõigepealt Tartusse arstide hoole alla, selga ravima. Samuti sooritas ta Usuteaduse Instituudis puuduvad eksamid ja 15. detsembril 1955 ordineeriti ta õpetajaks. Ta oli aastatel 1955–1964 Häädemeeste, Tahkuranna ja Treimani koguduse õpetaja. Neil aastatel remonditi põhjalikult Häädemeeste kiriku torni. Aastatel 1964–1974 oli ta Juuru Mihkli koguduse õpetaja. Kuna aastal 1964 oli hävinud välgu tagajärjel Juuru kiriku tornikiiver, hankis hea suhtlejana Ain Eenmaa raudmasti ja nii sai Juuru kiriku torn raudsõrestiku (mis taastati ühe aastaga). Aastatel 1974–1993 oli ta Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja. Samuti taastati tema ettevõtmisel Simuna kiriku torn. Avanduse valla aukodanik Eesti Vabariigi 75. aastapäeva mälestusmedal. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. III, lk. 209 Ain Eenmaa moto: üks heategu päevas
Arnold Selge

Arnold Selge (sündinud 22. veebruaril 1934 Võhmuta vallas Järvamaal) on Eesti korvpallitreener. 1983 – Eesti NSV teeneline treener Biograafia ESBL-is
Arnold Selge (muusik)

Arnold Selge (25. oktoober 1909 Rakvere – 2. oktoober 1992 Tartu) oli pime eesti laulja ja muusik. Elulugu Virumaa Teatajas.
Raasiku valla vapp

Raadiku valla vapp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Raasiku valla vapp. Vapp on kinnitatud 24. jaanuaril 1996. Kaldjaotusega vasakult poolitatud hõbe-rohelise kilbi ülemisel hõbedasel väljal on roheline mänd. Raasiku valla lipp Raasiku valla sümboolika valla kodulehel Raasiku valla sümboolika riigikantselei kodulehel
Briljandid proletariaadi diktatuurile (film)

"Briljandid proletariaadi diktatuurile" (vene keeles "Бриллианты для диктатуры пролетариата") on 1975. aastal Tallinnfilmis režissöör Grigori Kromanovi käe all valminud ajalooline mängufilm. Stsenaariumi kirjutas nõukogude põnevuskirjanik Julian Semjonov samanimelise romaani alusel, mis oli esimene teos Nõukogude luuraja Maksim Issajevi (hiljem tuntud Max Otto von Stierlitzina) teemalisest sarjast. Filmil oli mitu lavastajat, lisaks Grigori Kromanovile ka Toomas Tahvel ja Ingo Normet. Režissööri assistendina osales filmi tegemisel Peeter Simm. "Briljantide" helilooja oli Arvo Pärt Ehkki muusikateadlased peavad Pärdi tintinnabuli-stiili algusaastaks alles 1976. aastat, võib uue stiili märke leida juba selle filmi muusikast. Helioperaator oli Kadi Müür. Operaator oli Jüri Sillart, kunstnikud Aleksandr Boim ja Linda Vernik. Osa filmist on mustvalge ja osa värviline. Kasutati 35-millimeetrist filmilinti. Ehkki "Briljantide" tegevustik toimub 1921. aastal, näidatakse selles 1930. aastate autosid. Vladimir Ivašov – Vsevolod Vladimirovitš Vladimirov, pseudonüüm Maksim Maksimovitš Issajev Algimantas Masiulis – Nolmar Jekaterina Vassiljeva – Anna Viktorovna Aleksandr Kaidanovski – Vorontsov Margarita Terehhova – Vera Tatjana Samoilova – Olenetskaja Edita Pjehha – Lida Bosse Sergei Žirnov – Gleb Boki Nikolai Volkov noorem – Leonid Ivanovitš Nikandrov Nikolai Volkov vanem – Vladimirov Aleksandr Porohovštšikov – Ossip Šelehhes Armen Džigarhanjan – Roman (Fjodor Šelehhes) Arkadi Gašinski – Jakov Šelehhes Lev Durov – Požamtši Vladimir Osenev – Stopanski Ants Eskola – Marchand Heino Mandri – Jurla, leheomanik Juri Katin-Jartsev – Krutov Rasmi Džabrailov – Tarõkin Georgi Svetlani – vanamees Dmitri Orlovski – Karpov Leonhard Merzin – Auguste Mikk Mikiver - Artur Neumann, Kaitsepolitsei ametnik Tšekist Gleb Boki saab Tallinnast šifreeritud teate, mille kohaselt tegutseb Venemaal organisatsioon, mis röövib riigi varahoidlast vääriskive ning saadab neid illegaalselt Baltimaade kaudu Londonisse ja Pariisi. Asja uurimine usaldatakse Tšekaa noorele töötajale Vsevolod Vladimirovile. Filmi tegevus toimub Moskvas, Tallinnas ja Siberis. Tallinnfilmi koduleht iseloomustab filmi järgmiselt: "Noore Nõukogude riigi varahoidlast vääriskivide röövimislugu ja nende välismaale toimetamise salakanalite avastamine tšekistide poolt on küll tegevuse teljeks, kuid peamine filmis on võitlus mitte ainult rahva materiaalsete, vaid ka vaimsete väärtuste eest, milleta ei saa olla revolutsiooniideede võidukäiku, humaansuse võitu inimvaenulikkuse üle." Operatsioon Trust "Briljandid proletariaadi diktatuurile" Eesti Filmi Andmebaasi kodulehel Andres Valdre "Eesti ajalooteemaliste mängufilmide lühitutvustusi" Юлиан Семёнович Семёнов. Бриллианты для диктатуры пролетариата. Библиотека OCR Альдебаран Peeter Simm "Jüri oli ääretult andekas pedagoog" Õhtuleht, 13. september 2011. www.okino.ua "Briljandid proletariaadi diktatuurile" Eesti Filmi Andmebaasis Unustatud filmid: "Briljandid proletariaadi diktatuurile" (Eesti 1975) ETV2 Andres Valdre "Eesti ajalooteemaliste mängufilmide lühitutvustusi" "Briljandid proletariaadi diktatuurile" IMDB-s
Michal Šlesingr

Michal Šlesingr (sündinud 3. veebruaril 1983 Ústí nad Orlicís) on Tšehhi laskesuusataja. Juunioride maailmameistrivõistlustelt on Šlesingr saanud seitse medalit. Neist üks on olnud kuldmedal, neli hõbedat ja kaks pronksi. 2002. aasta juunioride MM-il Ridannas tuli ta juunioride maailmameistriks 12,5 km jälitussõidus, sai hõbemedali 4x7,5 km teatesõidus ning pronksmedali 10 km sprindis. 2003. aasta juunioride MM-il Kościeliskos oli ta teine nii 10 km sprindis kui ka 12,5 km teatesõidus ning sai pronksmedali 4×7,5 km teatesõidus. 2004. aasta juunioride MM-il Haute Maurienne'is sai Šlesingr Tšehhi teatevõistkonna koosseisus 4×7,5 km teatesõidus teise koha. 2007 Anterselvas hõbemedal 10 km sprindis pronksmedal 20 km eraldistardiga sõidus 2002 Ridannas juunioride maailmameister 12,5 km jälitussõidus hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus pronksmedal 10 km sprindis Michal Šlesingr on võistelnud (seisuga 23. veebruar 2012) 165 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 7 korral, millest 1 etapi on ta võitnud. Michal Šlesingr IBU kodulehel (inglise) Michail Šlesingri koduleht
Kaver

Kaver (inglise keeles cover) on levimuusikas uussalvestis või uusesitus teise esitaja juba salvestatud ja avaldatud teosest. Näiteks Metallica laul "Turn the Page" on kaver Bob Segeri laulust "Turn the Page". Kaveralbum on album, kus kaverdatud on terve album.[viide?] Kaverialbum on album, mis koosneb kaveritest.[viide?] Arranžeering
Meretase

Meretase on lainetuseta mere (või ookeani) pinna kõrgus nullveetasemest, mis on tinglikult kindlaks määratud. Meretasemest lähtub mis tahes punkti kõrguse või sügavuse määramine maapinnal, selle kohal või sellest allpool. Kõrguse määramist meretasemest nimetatakse altimeetriaks ja lennunduses on see väga oluline. NSV Liidus mõõdeti meretaset Läänemere tasemest, täpsemalt Kroonlinna nullist. Prantsusmaa meretaseme nullpunkt, mida kasutab ka suurem osa Aafrikast, asub Marseilles, Suurbritannia oma Cornwallis Newlynis. Austrias ja endistes Jugoslaavia liiduvabariikides mõõdetakse meretaset Aadria mere tasemest, nullpunkt asub Trieste sadamas.[viide?] Alates 1. jaanuarist 2018 mõõdetakse Eestis meretaset lähtuvalt Amsterdami nullist. Meretaseme muutumisel eristatakse aeglast ja kiiret kõikumist. Aeglast muutumist nimetatakse eustaasiaks. Põhiliselt sõltub eustaasia polaaralade liustike sulamisest, aga ka isostaasiast ehk maapinna kõikuvliikumistest. Kiiret merepinna muutumist võivad põhjustada tõus ja mõõn, sademed, muutused õhurõhus ning pikka aega puhunud ühesuunalise tuule tekitatud aju- ja paguvesi. Meretaseme täpne määramine on väga keeruline. Kõigepealt ei ole Maa kujuks kera ega isegi mitte pöördellipsoid, vaid geoid, mis on matemaatiliselt täpselt määratlemata. Teiseks segavad meretaseme täpset mõõtmist eelmises lõigus toodud asjaolud ja isegi merevee pikaajaline keskmine tase ei pruugi kokku langeda meretasemega selles kohas, näiteks sellepärast, et sellele kohale võib iseloomulik olla eriline sademete hulk või eriline õhurõhk, mis merevee pikaajalise keskmise taseme meretasemest kõrgemaks või madalamaks surub. absoluutne kõrgus Sea level rise - How much and how fast will sea level rise over the coming centuries? Past. Sea level rise - How much and how fast will sea level rise over the coming centuries? Present
Ambra

Ambra on kašeloti seedekulglas moodustuv vahajas materjal. Seda eraldatakse kašeloti soolestikust või korjatakse merepinnalt. Ambra tükid on ümarad. Suuruselt võivad nad olla väga erinevad: on leitud nii 14 g kui mitmekümne kilo raskusi tükke. Kõige suurem ambratükk leiti 1942 Madeira kaldalt ja see kaalus 340 kg. Ambra tihedus on 900–820 kg/m³. Käes hoides muutub ambra pehmemaks, temperatuuril +62 °C sulab kollakaks venivaks vedelikuks ja 100 °C juures aurustub, moodustades valge auru. Ambra on põlev. Ta lahustub hästi piirituses, eetris, eeterlikes õlides ja rasvõlides, aga ei lahustu vees. Värske ambra on pehme must või hallikasmust mass, millel on ebameeldiv fekaalilõhn. Merevee ja valguse mõjul muutub ambra pikapeale heledamaks, nimelt pruunikaks või helehalliks (viimast nimetatakse valgeks ambraks), ja tugevamaks. Ühtlasi muutub tema lõhn pehmemaks ja meeldivamaks, isegi magusamaks või muskuse moodi. Parfümeeriatööstuses öeldakse, et ambra hakkab lõhnama maa, mere või looma järgi. Pärast puhastamist ja kuivatamist võib ambra värv olla alates mustast üle kollase kuni valgeni. Viimased liigid on kõige hinnalisemad. Keemiliselt koostiselt on ambra lendumatute polüterpeenühendite segu. Ambra oli tuntud juba iidsetel aegadel. Tänapäeval kasutatakse ambrat peamiselt parfümeeriatööstuses lõhnafiksaatorina. Nüüdisajal asendatakse ambra sageli sünteetilise aine amroksiidiga. merevaik