laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Konglomeraat (geoloogia)

Konglomeraat on ümardunud kividest ning neid liitvast tsemendist koosnev settekivim. Kivid, millest konglomeraat valdavalt koosneb, kuuluvad suuruselt peamiselt kruusa ja veeriste hulka. Suuremate kivide vahelised tühemikud on täitunud peenema materjaliga nagu liiv, aleuriit ja savi, mille liidab üheks kivimiks kaltsiidist, raudoksiididest, ränidioksiidist vms koosnev tsement. Konglomeraat on jämedateraliste setete kivistumise saadus. Sellised setted võisid moodustuda näiteks mererannas või kiirevooluliste jõgede sängides. Konglomeraat erineb bretšast selle poolest, et viimane koosneb nurgelistest kividest ja neid liitvast tsemendist. Konglomeraadisarnane kivim on ka aglomeraat, mis koosneb püroklastilistest osakestest. Basaalkonglomeraat
Tallinna islami keskus

Tallinna islami keskus on sihtasutuse Eesti Islami Keskus hallatav hoone Tallinnas Lasnamäe linnaosas Keevise tänav 9. 2009. aastal andis Saudi Araabia kodanikust omanik Omar Abdullah Alshatri oma Ülemistel Keevise tn 9 asuva kolmekorruselise hoone Eesti Islami Koguduse ning 2015. aastal Eesti Islami Keskuse hallata. Tallinna islamiusulised peavad keskuses reedeseid palvusi, korraldavad ramadaaniaja üritusi ning viivad läbi õppetegevusi. Ege Lepa. Eesti islamikogukonna dünaamika pärast taasiseseisvumist. 2019 Islam Eestis Eesti Islami Kogudus
Abdus Salam

Mohammad Abdus Salam (29. jaanuar 1926 – 21. november 1996) oli Pakistani füüsikateoreetik. 1979. aastal anti talle, Sheldon Glashow'le ja Steven Weinbergile Nobeli füüsikaauhind. Ta oli esimene pakistanlasest ja teine moslemist Nobeli auhinna laureaat. 1950 – Smithi auhind 1958 – Adamsi auhind 1959 – Sitara-e-Pakistan 1964 – Hughesi medal 1968 – auhind "Aatomid rahu nimel" 1971 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks (1991. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia välisliige) 1978 – Kuninglik medal 1978 – Matteucci medal 1979 – Nobeli füüsikaauhind 1979 – Nishan-e-Imtiaz 1983 – Lomonossovi suur kuldmedal 1990 – Copley medal
Tartu Keelpillikvartett

Tartu Keelpillikvartett on Eesti keelpillikvartett. Ansambli moodustavad Kristel Eeroja-Põldoja (viiul), Kadri Sepalaan (viiul), Kadri Rehema (vioola) ja Reet Mets (tšello). http://www.emic.ee/tartu-keelpillikvartett-est (vaadatud 22.12.2015)
Revalia Kammermeeskoor

Revalia Kammermeeskoor oli Eesti meeskoor. Koor asutati 1998. Koori peadirigent oli Hirvo Surva. http://www.emic.ee/revalia-kammermeeskoor-est (vaadatud 22.12.2015) Koorist Eesti Muusika Infokeskuse kodulehel
Konglomeraat

"Konglomeraat" on mitmetähenduslik sõna. Konglomeraadiks nimetatakse geoloogias ümardunud kividest ja neid liitvast tsemendist koosnevat settekivimit. Konglomeraat on suurettevõte, mille alamüksused tegelevad omavahel vähe seotud tegevustega. Konglomeraadiks nimetatakse meditsiinis kägarikku, kokkukämpunud kudesid. Eriti kasutatakse seda liitunud näärmete kohta.
Vitali Ginzburg

Vitali Lazarevitš Ginsburg (4. oktoober 1916 Moskva – 8. november 2009 Moskva) oli juudi päritolu Venemaa füüsikateoreetik ja astrofüüsik. Ta oli NSV Liidu Teaduste Akadeemia ja Venemaa Teaduste Akadeemia liige. 1994/95 – Wolfi füüsikaauhind 2003 – Nobeli füüsikaauhind
Melvin Schwartz

Melvin Schwartz (2. november 1932 New York – 28. august 2006 Twin Falls, Idaho) oli Ameerika Ühendriikide füüsik. 1988. aastal anti talle, Leon Ledermanile ja Jack Steinbergerile Nobeli füüsikaauhind töö eest neutriinode uurimisel.
Wilhelm Wien

Wilhelm Carl Werner Otto Fritz Franz Wien (13. jaanuar 1864 Gaffken – 30. august 1928 München) oli saksa füüsik. Wien sündis Gaffkenis Fischhauseni lähedal Preisimaal (tänapäeval Primorsk Kaliningradi oblastis). 1893. aastas sedastas ta Wieni nihkeseaduse. 1911. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind töö eest soojuskiirguse uurimisel.
Sõmerpalu valla lipp

Sõmerpalu valla lipp on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Sõmerpalu valla lipp. Lipp kinnitati 20. mail 1997. Sõmerpalu valla lipp on ristkülikukujuline valge kangas, mida läbivad keskelt kolm horisontaalset ühelaiust laidu (kollane, sinine, kollane). Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm. Laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Valla lipu üht originaali ja valla vapi etaloni hoitakse ning säilitatakse vallamajas. Vallavalitsuse hallatava asutuse lipp ei tohi olla äravahetamiseni sarnane valla lipuga. Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. Valla lipp heisatakse: Alaliselt vallavalitsuse hoonel. Ajutiselt valla pidupäevadel ja avalikel üritustel. Igaühel on õigus heisata ja kasutada valla lippu järgides valla põhimääruse sätteid ja head tava. Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Kui valla lipp heisatakse koos Eesti lipuga ning rahvusvahelise organisatsiooni lipuga ja mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, paigutatakse valla lipp või muu lipp Eesti lipust ja rahvusvahelise organisatsiooni lipust lipurivi tagant vaadatuna vasakule. Maapinnast tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud valla lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. Valla lippu laualipuna võib kasutada volikogu ja vallavalitsuse istungitel. Muudel juhtudel toimub valla lipu kasutamine vallavalitsuse loal. Valla lipu kasutamise korra järgimise üle teostab järelevalvet vallavalitsus. Sõmerpalu valla vapp Võru maakond Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Sõmerpalu vald
Rahvaerakond

Rahvaerakond (lühend R) oli Eesti erakond. Erakond asutati 5. aprillil 1998, kui ühinesid Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakond (VKRE) ja Eesti Talurahva Erakond (ETRE). Erakond oli selgelt jagunenud parempoolseks ja agraarseks tiivaks. Neist valdavalt agraartiib ühines Mõõdukatega. Ülejäänud leer Rahvaerakonnast lahkus valdavalt Isamaaliitu. Erakonna esimees oli Toomas Hendrik Ilves (05.04.1998–27.11.1999).
Leostunud mullad

Leostunud mullad (WRB klassifikatsiooni järgi Mollic Cambisols) on kamar-karbonaatmuldade ehk pruunmuldade alltüüp. Nende muldade ülemkihis toimub leostumine. Leostunud muldade hulka kuuluvad järgmised variandid: koresevaesed leostunud kamar-karbonaatmullad, süvapealised leostunud kamar-karbonaatmullad, süvarähksed leostunud kamar-karbonaatmullad, süvaveeriselised leostunud kamar-karbonaatmullad. Leostunud mullad on kujunenud karbonaatsel (lubjakivisel) lähtekivimil. Nad võivad olla saviliiv- ja liivsavimullad. Neile on iseloomulikud hea looduslik drenaaž, mistõttu nad on parasniisked või ajutiselt liigniisked; neutraalne reaktsioon (mullareaktsioon on 6,5–7, profiili alumistes horisontides ta suureneb), aktiivne aineringe ja mitmekesine elustik. Pindmine kiht paksusega 30–60 cm on kaltsium- ja magneesiumkarbonaatidest vaene, sest mullaprofiili ülemistest horisontidest on karbonaadid välja pestud. Mullaprofiil koosneb järgmistest horisontidest: A-horisondist paksusega enamasti üle 25 cm, milles võib olla natuke rähka, mis ei takista mullaharimisele.. Huumusesisaldus on metsades 4,5 ... 5%, põllumaadel 2,7 ... 4%. Huumusvaru ületab 100 t/ha. Bw (Bwt) – savistumise tõttu tekkinud pruunikas, šokolaadipruun, hallikaspruun, punakaspruun või kollakaspruun sisseuhtehorisont, mille järgi kutsutakse mulda pruunmullaks. Kihis toimub karbonaatsete kivimite murenemine, karbonaatide leostumine ja kohapeal tekkinud savimineraalide ladestumine. Sisseuhtehorisont on metamorfne, struktuurne, hästi vett- ja õhkuläbilaskev kiht. Need omadused on väga head taimekasvatuse seisukohalt. Selle horisondi alumises osas võib esineda paekivi. C ehk lähtekivim on erineva värvuse ja rähasusega moreenid (valkjashall, kollakashall, kollakaspruun, punakaspruun), mõnikord ka liustikujõesetted (liivad ja kruusad). Leostunud mullad on huumuse- ja toitainerikad, mistõttu on nad Eesti kõige viljakamad mullad. Neil on suur keskkonnakaitseline väärtus ning nad ei karda põuda (välja arvatud koreserikas ja paekivil kujunenu). Leostunud mullad sobivad väga hästi enamiku kultuurtaimede kasvatamiseks ja taluvad intensiivset harimist. Leostunud mullad moodustavad 7,6% Eesti muldkattest, põllumajandusmaal on selle osakaal 14%. Nad hõlmavad 4,2% kogu maafondist ja 9,7% põllumaast Nad on levinud on peamiselt Kesk-Eestis, kõige rohkem neid on Järvamaal, Lääne-Virumaal ja Jõgevamaal. Kõige suurema osa põllumuldadest moodustavad leostunud mullad Rakke ja Järva-Jaani piirkonnas. Mullakaardil on see tähistatud lühendiga Ko. Aastal 2014 valiti leostunud mulda aasta mullaks. "Eesti mullastik ja muldade kasutussobivus. Koostanud Alar Astover. Tartu 2005" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 27. detsembril 2015. Esimest korda valitud aasta mulla tiitli pälvis leostunud muld, Maaleht 14.12.2013 "Priit Penu. Eesti muldadest põllumehele. 2006" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. jaanuar 2016. Vaadatud 27. detsembril 2015. Leostunud muldade profillid
Ibn Wāfid

Ibn Wāfid al-Lakhmī (araabia keeles عبد الكريم ابن وافد اللخمى; ka Abū 'l-Mutarrif ‘Abd al-Rahmān al-Lakhmī; Abdul Mutarrif; latiniseeritult Abenguefit; ca 1008 Toledo – 1074 Toledo) oli Al-Ándalusis elanud araabia arst ja farmakoloog. Ta oli Toledo taifa valitseja Yaḩyā al-Ma'mūni õukonnas vesiir. Tema peamiseks teoseks loetakse traktaati "Kitāb al-adwiya al-mufrada" (كتاب الأدوية المفردة; tõlgiti hiljem ladina keelde pealkirja all "De medicamentis simplicibus"). Traktaat käsitleb lihtsate (teistega segamata) taimset, loomset või mineraalset päritolu ainete raviotstarbel kasutamist. Väidetavalt kulus Ibn Wāfidil teose kirjutamiseks üle kahekümne aasta.
Haskell Wexler

Haskell Wexler (6. veebruar 1922 Chicago – 27. detsember 2015 Santa Monica, California) oli USA filmioperaator, -produtsent ja -lavastaja.
Käbi selja all

"Käbi selja all" on 1966. aastal valminud Soome mängufilm. Film on must-valge. Film valmis Soome filmi sügava kriisi perioodil ning mõjus omal ajal uuenduslikuna. Neli Helsingi üliõpilast Santtu, Riitta, Timo ja Leena sõidavad suvel järve äärde telkima. Filmis kujutatakse nende omavahelisi keerulisi suhteid. Eero Melasniemi – Santtu Kristiina Halkola – Riitta Pekka Autiovuori – Timo ("Timppa") Kirsti Wallasvaara – Leena Anneli Sauli – filmitäht Jukka Sipilä – Lauhase perepoeg Janne Kasperi Manninen – Lauhase peremees Kasperi Alma Manninen – Lauhase perenaine Alma Kari Franck – noormees tantsulaval Mikko Niskanen – Leenat tantsima paluv mees Filmile sai osaks suur publikumenu ja Soome kinodes vaatas seda 700 000 inimest. http://www.koulukino.fi/?id=2042 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. jaanuar 2016. Vaadatud 5. jaanuaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Eurovisioon (täpsustus)

Eurovisioon võib olla: Eurovisiooni lauluvõistlus Eurovisiooni tantsuvõistlus Laste Eurovisiooni lauluvõistlus Eurovisiooni noorte muusikute konkurss
Varai keel

Varai keel on Filipiinidel kõneldav austroneesia keelte hulka kuuluv keel. Varai keelt kõneleb emakeelena 2,6 miljonit inimest.
Bütsantsi kalender

Bütsantsi kalender on kalender, mida kasutati Bütsantsis aastatel 988–1453 ja ajaarvamist loeti "Konstantinoopoli asutamisest" ehk "maailma loomisest". Bütsantsi kalendri järgi toimus maailma loomine aastal 5510 e.m.a. Bütsantsi kalendrit kasutati lisaks ida ortodoksses kreekakatoliku kirikus aastatel ca 691–1728 ning Vene Õigeusu Kiriku kaudu Vene Suurvürsti-, Moskva tsaari- ja Venemaa Keisririigis, umbkaudu aastatel 988–1700. On tähelepanuväärne, et Bosporuse väin, mille kaldale rajati Byzantion (hilisem Konstantinoopol), tekkis ca 5600 a. e.m.a., mil tekkis ühendus Vahemere ja Musta mere vahel ning seetõttu Musta mere tase tõusis umbes poolsada meetrit. ajaarvamine
Georg Seim

Georg Seim (14. oktoober 1928 Kansk – 15. märts 2015) oli eesti tõstja. Georg Seim tuli aastail 1949–1955 raskekaalus kuuekordseks Eesti NSV meistriks. Tema poeg on tõstja ja treener Alar Seim ja pojapoeg samuti tõstja Mart Seim. Georg Seim on maetud Liiva kalmistule. "Georg Seimi sporditulemused". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2016. Vaadatud 30. august 2016. Eesti kalmistute register Georg Seim Eesti Spordi Biograafilise Leksikoni (ESBL) kodulehel "Eesti tõstesporti tabas valus kaotus", sport.delfi.ee, 18. märts 2015
Assüüria kalender

Assüüria kalender arvab aastaid esimese templi loomisest, milleks on loetud aasta 4750 e.m.a. Seda kasutavad ametliku kalendrina assüürlased Iraagis, Iraanis, Süürias, Jordaanias, Liibanonis, Armeenias ja Iisraelis, osalt Türgis. Aasta 2016 AD on assüüria kalendri järgi aasta 6766. ajaarvamine
Iru vanadekodu uus kalmistu

Iru vanadekodu uus kalmistu on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pirita linnaosas Tallinnas aadressil Muuga tee 2. Praegu on Iru vanadekodu uus kalmistu Pärnamäe kalmistu osa. Iru vanadekodu võttis 1920. aastatel Laiakülas (tänapäevase Laiaküla asumi alal) kasutusele oma kalmistu. Seoses uue suurkalmistu (praeguse Pärnamäe kalmistu) asutamisega eraldati Iru vanadekodule Laiaküla kalmistust ida pool uue kalmistu jaoks maa-ala. Esimene matus toimus seal 11. mail 1962. Praeguseks on sealsed hauad olulisel määral maetud üle ning kalmistu on kasvanud kokku Pärnamäe suurkalmistuga ning need kolm kalmistut ei ole omavahel eraldatud mingite piiretega. Iru vanadekodu vana kalmistu Laiaküla kalmistu Pärnamäe kalmistu Karl Laane. Pärnamäe kalmistu. - Tallinna kalmistud. Tallinn 2002. Lk 319-320 Pärnamäe kalmistu plaan (vaadatud 28. detsembril 2015) Kultuurimälestis nr 1190 "Pärnamäe kalmistu" (vaadatud 28. detsembril 2015)
Reketlon

Reketlon (inglise keeles racketlon) on mitmevõistlusspordiala, milles on ühendatud neli populaarseimat reketitega mängitavat pallimängu: sulgpall, tennis, lauatennis ja seinatennis. Tavalises mängus osaleb kaks mängijat (või paarismängus kaks paari), kes mängivad neli setti – ühe seti igal alal. Kõik setid on sarnase ülesehitusega – servija vahetub kahe pallivahetuse järel. Setid mängitakse 21 punktini ja võitma peab vähemalt kahepunktilise vahega. Alade järjekord on väikseimast reketist suurimani: lauatennis, sulgpall, seinatennis ja viimasena tennis. Mängija või paar, kes on saanud kokkuvõttes kõige rohkem punkte, võidab matši. Kui peale nelja ala on seis viigis, mängitakse lisapunkt tennises. Kõikide alade puhul lähtutakse rahvusvahelistest reeglitest, v.a punktiarvestus. Reketlon sai alguse Soomes ja Rootsis 1980. aastatel. Esimesed Soome meistrivõistlused toimusid Helsingis 1986. aastal, esimesed Rootsi meistrivõistlused 1990. aastal. Esimesed maailmameistrivõistlused peeti 2001. aastal. "Czechs among superpowers in fast growing sport of racketlon" Radio Praha, 4. juuni 2007.
John Robert Schrieffer

John Robert Schrieffer (31. mail 1931 Oak Parkis – 27. juuli 2019 Tallahassee) oli Ameerika Ühendriikide füüsik. 1972. aastal pälvis ta koos John Bardeeni ja Leon Cooperiga Nobeli füüsikaauhinna mikroskoopilise ülijuhtivusteooria eest. 6. novembril 2005 mõisteti talle 2 aastat vanglakaristust liiklusõnnetuse, milles hukkus 1 ja sai vigastada 7 inimest, põhjustamise eest Orcuttis California osariigis 24. septembril 2004. 1988 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks (1991. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia välisliige)
Heinrich Rohrer

Heinrich Rohrer (6. juuni 1933 Buchs, Sankt Galleni kanton – 16. mai 2013 Wollerau, Schwyzi kanton) oli Šveitsi füüsik. 1986. aastal anti talle ja Gerd Binnigile Nobeli füüsikaauhind skaneeriva tunnelmikroskoobi kavandamise eest. 2006 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks
Urvaste valla lipp

Urvaste valla lipp on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Urvaste valla lipp. Urvaste valla lipp on ristkülikukujuline helesinine kangas, mille keskel on Urvaste valla vapp. Lipu normaalmõõtmed on 108×158 cm ning normaalmõõtmetega lipul oleva vapikilbi kõrgus on 48 cm. Urvaste valla vapp Urvaste valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Viikar

Viikar oli aastatel 1980–1994 Eesti Meremuuseumi juures tegutsenud allveearheoloogia klubi. Klubi asutati Eesti mereasjandusloo uurimise edendamiseks Eesti Meremuuseumi direktori Ants Pärna käskkirja alusel 28. aprillil 1980. Eesti Meremuuseum tegi uppunud laevade otsimisega algust Hiiumaa lähistel 1978. aasta suvel. Klubi liikmed olid kutselised tuukrid Kirovi-nimelisest Näidiskalurikohoosist ja allveeklubi Nemo amatöörsukeldujad. Asutatud klubi merearheoloogiauuringud kujunesid peagi Meremuuseumi üheks esmatähtsaks tegevussuunaks. 1982. aastal hankis muuseum ekspeditsioonilaeva, mis ehitati põhjalikult ümber ja moderniseeriti. Laeva nimeks pandi Mare. Allveeuuringuid sooritati kõigil Eesti merevetel, aga ka siseveekogudel, näiteks Viljandi järvel, Koorküla-Valgjärvel, Narva jõel. Allveeleidudest hakati koostama Eesti vrakiregistrit. 1994. aastal hakkas klubi Viikar tegevus aegamisi soikuma. Meremuuseumi juurde loodi 1998. aastal allveearheoloogia osakond. Viikar Merevikis (vaadatud 28.12.2015) Viikar Merevikis
Riccardo Giacconi

Riccardo Giacconi (6. oktoober 1931 Genova Itaalia – 9. detsember 2018 San Diego) oli itaalia päritolu Ameerika Ühendriikide astrofüüsik, röntgenastronoomia rajajaid. Ta konstrueeris esimesed röntgenteleskoobid ning osales mitme kosmoseteleskoobi (satelkiit Uhuru, Einstein, Chandra) loomisel. 2002. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind. Giacconi oli Johns Hopkinsi Ülikooli professor. 1971 – valiti Ameerika Ühendriikide Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 1981 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 1981 – Henry Norris Russelli auhind 1982 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal 1987 – Wolfi füüsikaauhind 2003 – National Medal of Science 2004 – Karl Schwarzschildi medal
Alfons Håkans

Alfons Håkans on 1910 asutatud pukseerimisteenuseid osutav Soome laevakompanii. Kompanii esimene laev valmis 1907. Septembris 2004 alustas kompanii Soome sadamate kõrval tegutsemist ka Eesti sadamates. Sellel eesmärgil loodi tütarettevõte Alfons Håkans OÜ ning kaks laeva hakkasid sõitma Eesti lipu all. Detsembris 2013 sai Alfons Håkans kogu ASi PKL aktsiapaki omanikuks. Alfons Håkans Merevikis (vaadatud 28.12.2015) Alfons Håkans Merevikis
Eesti Meremeeste Liit

Eesti Meremeeste Liit on 1989 asutatud Eesti mittetulundusühing, mille tegevus on suunatud Eesti merenduse arendamisele ja propageerimisele ning eesti merekeele hoidmisele. Liidu esimene vanem oli Ants Pärna. Aastatel 1992–2000 andis liit välja ajalehte, seejärel ajakirja Meremees. Alates 1. detsmbrist 2018 on Eesti Meremeeste Liit korraldatud ümber seltsinguks, mis on katusorganisatsioon meremeeste kutseühingutele. Sellesse kuuluvad Eesti Kaptenite Klubi, Eesti Laevajuhtide Liit ja Eesti Laevamehaanikute Liit. Eesti Meremeeste Liit Merevikis (vaadatud 28.12.2015) Eesti Meremeeste Liit Merevikis Eesti Meremeeste Liidu koduleht]
Uno Leisner

Uno Leisner (22. august 1929 Tartu[küsitav] – 4. märts 1989 Tartu) oli eesti arst (günekoloog), arstiteadlane. Ta lõpetas aastal 1947 Tallinna 7. Keskkooli hõbemedaliga. Samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1953 arstina. Pärast ülikooli lõpetamist suunati ta Kohtla-Järvele peaarsti asetäitjaks ja naistearstiks, kuid samal aastal pääses ta Tartu Kliiniline Haigla sünnitusmajas kliinilisse ordinatuuri, mille lõpetas aastal 1956. Aastatel 1956–1961 oli ta Tartu Kliinilise Sünnitusmaja arst, lisaks oli ta 1959–1961 Tartu Naistenõuandla juhataja. Aastast 1961 töötas Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna sünnitusabi- ja günekoloogiakateedris assistendina. Aastal 1971 valmis kandidaadiväitekiri "Vee-, mineraal- ja valguainevahetuse muutustest abdominaalse keisrilõike korral", mille ta kaitses samal aastal ning sai meditsiinikandidaadi kraadi. Dotsendikutse sai ta aastal 1978 ja oli pärast seda Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna dotsent. Talt ilmus üle 100 teaduspublikatsiooni. Ta on loote üsasisese seisundi funktsionaalse diagnostika aluste rajaja Tartus, aastal 1983 rajas ta kateedri baaskliiniku juurde funktsionaaldiagnostika kabineti. Uno Leisner suri aastal 1989 Tartus kopsuvähi tagajärjel, ta on maetud Tartu Raadi Vana-Jaani kalmistule. Tema abikaasa Irene Leisner oli eesti keele ja kirjanduse õpetaja. Tema isa Tõnis Leisner oli arst; arst oli ka ta onu Gustav Leisner. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 775.
Luhan

See artikkel räägib jõest. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Luhan (täpsustus). Luhan (ukraina keeles Лугань) on jõgi Ida-Ukrainas Luhanski ja Donetski oblastis. Vene-Ukraina sõja ajal on osa jõest kujunenud vaenupoolte vaheliseks rindejooneks.
Otto Stern

Otto Stern (17. veebruar 1888 Sohrau, Preisimaa – 17. august 1969 Berkeley, California, USA) oli juudi päritolu Saksa füüsik. Alates 1933. aastast elas ta Ameerika Ühendriikides. 1943. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind.
Louis Néel

Louis Eugène Félix Néel (22. november 1904 Lyon – 17. november 2000 Brive-la-Gaillarde) oli prantsuse füüsik. 1970. aastal anti talle ja Hannes Alfvénile Nobeli füüsikaauhind. 1958 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks (1991. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia välisliige).
Lugan (täpsustus)

Lugan võib tähendada järgmist: Lugan, jõgi Ukrainas Lugan, vald Prantsusmaal Aveyroni departemangus Lugan, vald Prantsusmaal Tarni departemangus
Bureau Veritas

Bureau Veritas (lühend BV) on 1828 asutatud Prantsusmaa klassifikatsiooniühing; ühtlasi üks vanemaid ja tunnustatumaid klassifikatsiooniühinguid. 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul oli BV tuntud oma leebete nõudmiste poolest. See oli ka põhjus, miks enamik Eesti tollaseid suuremaid purjelaevu ja vanemaid aurikuid just BV kaudu klassifitseeriti. Bureau Veritas Merevikis (vaadatud 28.12.2015) Bureau Veritas Merevikis
Juudi kalender

Juudi kalender (ka Heebrea kalender) on juutide poolt kasutatav kalender. See on ametlik kalender Iisraelis (Gregoriuse kalendri kõrval). Juudi kalender arvab aastaid maailma loomisest, milleks on loetud aasta 3761 e.m.a. Juudi kalender on esmajoones kuukalender. Tišri Hešvan Kislev Tevet Ševat Adar Nisan Ijar Sivan Tamuz Aav Elul ajaarvamine Anno Mundi Jewish holidays & festivals: The Jewish Calendar: an overview Vewish Virtual Library
Hinduistlik kalender

Hinduistlik kalender on hinduismi traditsiooniline kalender. Hindu kalendris on algusaastaks 3102 e.m.a. Puraanade järgi oli see hetk, kui Krišna pöördus oma igavesse elupaika. ajaarvamine
Krievupe raudteejaam

Krievupe raudteejaam on raudteejaam Lätis Valga–Riia raudteeliinil Ropaži piirkonnas Garkalne vallas. Jaamas asub lisaks peateele neli kõrvalteed, ooteplatvorme on seal kolm. Iga päev peatub seal 14 reisirongi, tööpäeviti 15. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Jaam asub Riiast 29,2 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub jaam B-tsooni. Teise maailmasõja ajal asus seal samanimeline peatus. Jaam avati aastal 1960, teenindamaks aastal 1959 jaamast kolme kilomeetri kaugusele rajatud raudbetoonkonstruktsioone valmistavat tehast. Jaama juures paikneb mälestusmärgiga tähistatud hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu. http://www.pv.lv/lv/zonas/ Архангельский А. С., Архангельский В. А. Железнодорожные станции СССР. Справочник. — М.: Транспорт, 1981. Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) Jaam vanal kaardil