laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Federico Valverde

Federico Santiago Valverde Dipetta (sündinud 22. juulil 1998 Montevideos) on Uruguay jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Real ja Uruguay jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Uruguay kõrgliiga klubis Peñarol, mille põhimeeskonnas debüteeris ta 2016. aastal. 2016. aasta juulis liitus ta Madridi Realiga. Esimesel hooajal mängis ta klubi duubelmeeskonnas Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. Hooajal 2017–2018 mängis ta laenul Hispaania kõrgliiga klubis Deportivo La Coruña. Kui ta oli laenult naasnud, arvas Madridi Reali peatreener Julen Lopetegui ta 2018. aastal klubi põhimeeskonda. 2017. aastal sai ta Uruguay kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel neljanda koha. Valverde pälvis turniiril hõbepalli auhinna. Uruguay jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 5. septembril 2017 MM-i valikmängus Paraguay vastu ja lõi selles mängus ka oma esimese koondisemängu värava. Ta valiti 2019. aasta Copa Américal osalevasse Uruguay koondisse. Peñarol Uruguay Primera División: 2015–16 Madridi Real Klubide maailmameistrivõistlused: 2018
Duolingo

Duolingo on platvorm, mis sisaldab keeleõppe veebisaiti ja rakendust ning digitaalset keeleoskuse hindamise eksamit. Rakendus ja veebileht on tasuta. Duolingo pakub lisatasu eest preemium teenust oma rakendusele ja veebilehele. Alates 2019. aasta jaanuarist pakub keeleõppe veebisait ja rakendus 85 keelekursust 24 keeles. Rakendusel on maailmas umbes 300 miljonit registreeritud kasutajat. Keeled on järjestatud vastavalt õppijate arvule 2023. aasta seisuga. Hispaania keel Prantsuse keel Jaapani keel Korea keel Saksa keel Hindi keel Itaalia keel Hiina keel Vene keel Araabia keel Portugali keel Türgi keel Vietnami keel Hollandi keel Kreeka keel Poola keel Rootsi keel Ladina keel Iiri keel Norra keel Heebrea keel Ukraina keel Indoneesia keel Soome keel Taani keel Rumeenia keel Kõrgvalüüri keel "Troonide mängust" Tšehhi keel Havai keel Suulu keel Kõmri keel Suahiili keel Ungari keel Gaeli keel Haiti kreoolkeel Esperanto keel Navaho keel Jidiši keel Klingoni keel Star Trekist Tamili keel Maoori keel Araabia keel: Inglise, prantsuse, saksa, rootsi Hiina keel: Inglise, hispaania, prantsuse Tšehhi keel: Inglise Hollandi keel: Inglise Prantsuse keel: Inglise, hispaania, itaalia, saksa, portugali Saksa keel: Inglise, hispaania, prantsuse Kreeka keel: Inglise Hindi keel: Inglise Ungari keel: Inglise Indoneesia keel: Inglise Itaalia keel: Inglise, prantsuse, saksa Jaapani keel: Inglise Korea keel: Inglise Poola keel: Inglise Portugali keel: Inglise, hispaania, prantsuse, saksa, itaalia Rumeenia keel: Inglise Vene keel: Inglise, saksa, prantsuse, hispaania Hispaania keel: Inglise, prantsuse, itaalia, portugali, saksa, katalaani, esperanto, vene, guaranii Tai keel: Inglise Türgi keel: Inglise, saksa, vene Ukraina keel: Inglise Vietnami keel: Inglise "Duolingo courses". "Free Language Courses for English Speakers". Duolingo (inglise). Vaadatud 5. jaanuaril 2024.
Eksootilisus

Eksootilisus tähendab Läänemaailma kultuuris ebaharilikku võõramaisust või -pärasust, harilikult idamaisust või lõunamaisust või ka kaugete meretagusete alade (eriti Lõuna-Ameerika) eeskujusid. Eksootilisi motiive on järginud arhitektuuristiilis eeskätt art nouveau ja art déco. Orientalism Teisesus Troopika http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=eksootika&F=M http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=eksootiline&F=M
Sanna Marin

Sanna Mirella Marin (sündinud 16. novembril 1985 Helsingis) on Soome sotsiaaldemokraatlik poliitik ja endine Soome peaminister (2019–2023). Enne seda oli ta alates 6. juunist 2019 Soome transpordi- ja kommunikatsiooniminister. Pärast Antti Rinne tagasiastumist valis 8. detsembril 2019 Sotsiaaldemokraatlik Partei Marini peaministrikandidaadiks. Pärast ametisse kinnitamist sai 34-aastasest Marinist Soome ajaloo noorim peaminister ja kolmas naispeaminister. Marin sündis Helsingis, elas Espoos ja Pirkkalas, kus lõpetas 2004. aastal ka gümnaasiumi. Alates 2007. aastast elab Tamperes. Asus samal aastal õppima Tampere Ülikooli avalikku haldust, sai seal 2012. aastal bakalaureusekraadi ja 2017. aastal magistrikraadi, tööd on käsitlenud valla- ja regionaaljuhtimisest ning selle juhtimise professionaliseerumist. 2012. aastal valiti ta Tampere linnavolikokku, ta oli linnavolikogu esimees aastatel 2013–2017. 2012. aastal valiti Marin Sotsiaaldemokraatliku Partei esimeseks aseesimeheks. 2015. aastal valiti ta Eduskunna liikmeks. 2019. aastal sai temast Antti Rinne valitsuse transpordi- ja kommunikatsiooniminister. Sanna Marin kasvas üles ema ja tema naissõbra poolt. Tema vanemad lahutasid Sanna Marini noorusaastatel. 2020. aasta juunis tema isa suri. Sanna Marin abiellus 1. augustil 2020 oma ammuse elukaaslase Markus Räikköneniga, neil on tütar Emma Amalia Marin. 2023. aasta kevadel teatas paar otsusest abielu lahutada. Sanna Marinile meeldib tantsida. Sanna Marini valitsus James Gregory Sanna Marin: Finnish PM to divorce as she prepares to leave office. BBC News, 11. mai 2023 "Soome võib saada maailma noorima peaministri: 34-aastase sotsi Sanna Marini". Delfi. Vaadatud 8. detsember 2019. "Pääministeri Sanna Marin niukkasanainen al-Holin suomalaisten palautuksista A-studion haastattelussa – valta vaihtui Suomessa, uusi hallitus vakuutti yhtenäisyyttään, Yle seurasi". Yle. Vaadatud 11. mail 2023. "Soome sai ametlikult uue valitsuse". ERR. 10.12.2019. Pääministeri Sanna Marin meni naimisiin – "Olen onnellinen ja kiitollinen, että saan jakaa elämäni rakastamani ihmisen kanssa". Yle uutiset, 02.08.2020. "Sanna Marin". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. detsember 2019. "Jakso 7: Sanna Marin". MTV oy. 7. oktoober 2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 24.10.2022. Vaadatud 24.10.2022. Finnish PM defends dancing, takes drug test to clear herself. AP News, 19. august 2022
RIA.com Marketplaces

RIA.com Marketplaces on Eesti tehnoloogiaettevõte, mille peakorter asub Tallinnas. Firma arendab ja haldab online-platvorme AUTO.RIA.com, DOM.RIA.com, RIA.com, RIA.by ja DomRIA.eu. RIA.com Marketplaces OÜ on maailma kuulutusteportaalide edetabelis 23. kohal ning sõltumatute portaalide seas 5. kohal. RIA.com Marketplaces OÜ-l on tütarettevõte Eestis ja Ukrainas ning kontorid asuvad Tallinnas, Kiievis ja Vinnõtsjas. Ettevõtte põhitegevuseks on online-platvormide AUTO.RIA.com, DOM.RIA.com, RIA.com, RIA.by, DomRIA.eu arendamine ja haldamine. 2012. aasta septembris asutas Igor Košmerinski firma nimega International Online Transactions OÜ. 23. oktoobril 2012. aastal ostis International Online Transactions OÜ domeeni ria.com. 2013. aasta detsembris omandas International Online Transactions OÜ 99% ettevõttest nimega OOO Internet-Reklama RIA (OÜ), 2014. aasta jaanuaris 99% ARS ONLINE OÜ’st. 2018. aastal kasutas RIA.com Marketplaces esmakordselt oma tegevuses tehisintellekti tehnoloogiat. 18. aprillil 2018. aastal nimetati International Online Transactions OÜ ümber RIA.com Marketplaces OÜ-ks. AUTO.RIA.com AUTO.RIA.com on kuuendal kohal maailma suurimate autokuulutuste portaalide edetabelis (allikas: Similarweb). Portaal kontrollib infot enne auto müüki füüsiliselt, teostades 16 ülevaatust iga kuulutuse kohta. 2017. aastal külastati saiti rohkem kui 1,2 miljardit korda. DOM.RIA.com DOM.RIA.com on kõige suurem kuulutusteportaal Ukraina online-kinnisvaraturul. 2015. aasta keskel hakkas RIA.com pakkuma Ukraina portaali külastajatele 360-kraadise virtuaalvaatega kinnisvara müügikuulutusi. RIA.com on Ukraina kuulutusteportaalide seas teisel kohal. "ТОПведущихпорталовобъявленийвмире: на 23 местеэстонскоепредприятие". 24.08.2018. "RIA.COM MARKETPLACES OÜ". "Enim firmasid on loonud Ukraina e-residendid". 31-03-19. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend) "Müün korteri ja auto ning ostan portaali". 31-08-19. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend) "Top Websites Ranking: Ukraine". Liisa Rebane (16-12-18). "Autoportaal annabteada: üha rohkem kliente on valmis ostma auto internetist". {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend) "Müün korteri ja auto ning ostan portaali". 31-08-18. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend) "Portaal: virtuaalvaatega korterite müük 9 korda tõhusam". 6-04-2018. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend) "SimilarWeb top sites ranking for E-commerce And Shopping in Ukraine".
UNESCO maailmapärand Taanis

Taani alal on UNESCO maailmapärandi nimistus 11 objekti ja ootenimistus on neli objekti. Kuna Gröönimaa pole iseseisev riik, käsitletakse Gröönimaa objekte maailmapärandi Taani loetelus. Nimistus on 11 objekti: kaheksa kultuuripärandi objekti: 1994 Jellingi kääpad, ruunikivid ja kirik 1995 Roskilde peakirik 2000 Kronborgi linnus 2015 Christiansfeld, vennastekiriku asundus 2015 Põhja-Sjællandi par force-jahipidamise maastik 2017 Grööni Kujataa. Viikingite ja inuittide põllumajandusmaastik igijää piiril. Asub Gröönimaal 2018 Aasivissuit – Nipisat. Inuiti jahiväli jää ja mere vahel. Asub Gröönimaal 2023 Viikingiaja ringvall-linnused kolm looduspärandi objekti: 2004 Ilulissati jääfjord. Asub Gröönimaal 2014 Stevnsi klint 2014 Waddenzee. Ühispärand Hollandi ja Saksamaaga Ootenimistus on neli objektiː kaks kultuuripärandi objekti: 1993 "Amalienborg ja selle ümbrus" 2019 "Dragøri vanalinna ja sadamaala merenduspärand - 18. ja 19. sajandi suurte purjelaevade ajastu ‘kaptenilinn’" kaks looduspärandi objekti: 2010 "Limfjordeni diatomiitsavimaastikud" 2023 "Møni klint" UNESCO maailmapärand Gröönimaal UNESCO maailmapärand Taanis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 "Jellingi kääpad, ruunikivid ja kirik". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 "Roskilde peakirik". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 "Kronborgi linnus". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 "Christiansfeld, vennastekiriku asundus". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 "Põhja-Sjællandi par force-jahipidamise maastik". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 "Grööni Kujataa. Viikingite ja inuitide põllumajandusmaastik igijää piiril". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 "Aasivissuit – Nipisat. Inuiti jahiväli jää ja mere vahel". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 "Viikingiaja ringvall-linnused". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 "Ilulissati jääfjord". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 "Stevnsi klint". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 "Waddenzee". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 "Amalienborg ja selle ümbrus". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 "Dragøri vanalinna ja sadamaala merenduspärand - 18. ja 19. sajandi suurte purjelaevade ajastu ‘kaptenilinn’". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 "Limfjordeni diatomiitsavimaastikud". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 "Møni klint". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024 UNESCO maailmapärand Taanis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 24. jaanuaril 2024
Striptiis

Striptiis (inglise keeles tähendavad sõnad strip paljaks koorimist ja tease kiusatusse viimist) on erootilise või eksootilise esitusega tants, mille käigus esineja paljastab järk-järgult kehavõlud. Lahtiriietumine toimub osaliselt või täielikult, võrgutavalt või seksuaalsete vihjetena. Isikut, kes esitab striptiisi, kutsutakse üldjuhul striptiisitegijaks (kõnekeeles strippar) või eksootiliseks tantsijaks. Ekshibitsionism
UNESCO maailmapärand Gröönimaal

Gröönimaa alal on UNESCO maailmapärandi nimistus kolm objekti. Kuna Gröönimaa pole iseseisev riik, käsitletakse neid objekte maailmapärandi Taani loetelus. Nimistusse on kantud: kaks kultuuripärandi objekti: 2017 Grööni Kujataa. Viikingite ja inuittide põllumajandusmaastik igijää piiril 2018 Aasivissuit – Nipisat. Inuiti jahiväli jää ja mere vahel üks looduspärandi objekt: 2004 Ilulissati jääfjord UNESCO maailmapärand Taanis UNESCO maailmapärand Taanis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 12. juunil 2019) "Grööni Kujataa. Viikingite ja inuitide põllumajandusmaastik igijää piiril". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 12. juunil 2019) "Aasivissuit – Nipisat. Inuiti jahiväli jää ja mere vahel". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 12. juunil 2019) "Ilulissati jääfjord". UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 12. juunil 2019) UNESCO maailmapärand Taanis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
Argoba keel

Argoba keel on afroaasia keelkonna semi keelte Etioopia rühma kuuluv keel, mida räägivad Etioopias Etiooopia mägismaal argobad. Paljud argobad on läinud üle amhara või oromo keelele.
Rooma leegionide rajatud linnad

Rooma leegionide poolt rajatud linnad arenesid kolooniatest, mille eesmärgiks olid sageli impeeriumi kodanike või veteranide asustamine. Esialgsed tugipostid olid rajatud tihti ex-nihilo ning enamasti keltide asualadele Mandri-Euroopas ja Suurbritannia saarel, kelle eeskujul on tuletatud mõned kolooniate nimed. Rooma kolooniatest paljud muutusid aja jooksul olulisteks kaubandus- ja kultuurikeskusteks, transpordikeskusteks kui ka imperiaalseteks pealinnadeks (19. sajandi jõukad metropolid: London, Pariis, Viin ja Budapest). London Pariis Viin Budapest Barcelona Jeruusalemm Zagreb Frankfurt Stuttgart Manchester Rooma leegion Linn
Hofburg

Hofburg oli Habsburgide monarhia linnaresidents Viini südalinnas Innere Stadtis. Kunagises keiserlikus palees asuvad tänapäeval Austria presidendi ametiruumid. Montoyeri tiivas asub palee 1000-ruutmeetrise pinnaga suurim saal Festsaal. See ehitati trooniruumiks, kuid sellena ei kasutatud seda kordagi, kuna see valmis alles 1923. aastal. 1967. aastal toimus seal Eurovisiooni lauluvõistlus. Schönbrunni palee Buda palee
Ex nihilo

Ex nihilo või ex-nihilo tähendab ladina keeles mitte millestki või tühjusest. Nihilism Ex nihilo nihil fit Creatio ex nihilo
DC Tower 1

DC Tower 1 on Austria kõrgeim pilvelõhkuja. Pealinna Viini ärikeskuses Donau Citys asuv ehitis on 220 meetri (250 meetrit koos antenniga) ja 60 korruse kõrgune. Kõrghoone projekteeris arhitekt Dominique Perrault ning see avati 2014. aastal pärast kolm aastat kestnud ehitust. Enamikku hoone vabast pinnast kasutatakse kontoritena. Ülemistel korrustel asuvad luksuskorterid, 15 alumist korrust on neljatärnihotelli päralt. DC Tower 2 Donau City  DC Tower 1 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Annie Lennox

Ann Lennox (sündinud 25. detsembril 1954 Aberdeenis) on šoti päritolu laulja-laulukirjutaja, poliitaktivist ja filantroop. Aastatel 1977–1980 oli ta laulja ansamblis The Tourists, kus osales ka David A. Stewart. Pärast bändi laialiminekut asutas ta koos Stewartiga Eurythmicsi, mis saavutas rahvusvahelise tuntuse 1983. aastal välja antud albumiga "Sweet Dreams (Are Made of This)". 1990. aastatel alustas Lennox soolokarjääri. Lisaks muusikukarjäärile on Lennox poliitiline ja sotsiaalne aktivist, kes on märkimisväärselt kogunud raha ja teinud teavitustööd HIV/AIDSi kohta, kuna see mõjutab naiste ja laste eluolu Aafrikas. 2011. aastal autasustas kuninganna Elizabeth II teda Briti impeeriumi ordu ohvitseriks löömisega tema "väsimatute heategevuskampaaniate ja humanitaarabi võitlemise eest". 4. juunil 2012 esines ta Queen's Diamond Jubilee kontserdil Buckinghami palee esisel. 12. augustil 2012 esitas ta Londonis toimunud suveolümpiamängude lõputseremoonial (A Symphony of British Music) laulu "Little Bird". "Diva" (1992) "Medusa" (1995) "Bare" (2003) "Songs of Mass Destruction" (2007) "A Christmas Cornucopia" (2010) "Nostalgia" (2014) "The Annie Lennox Collection" (2009) Tema emapoolne vanaema Dora Paton töötas Balmorali lossi kuninglikes valdustes piimaneiuna ning vanaisa William Ferguson sealsamas metsavahina. Eurythmics Ametlik koduleht  Annie Lennox – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sinan Paša mošee

Sinan Paša mošee (albaania keeles Xhamia e Sinan Pashës; türgi keeles Sinan Paşa Camii; bosnia keeles Sinan pašina džamija; serbia keeles Синан Пашина Џамија) on Kosovo suuruselt teise linna Prizreni keskne Osmanite riigi aegne mošee. Sakraalhoone valmis 1615. aastal Budini ejaleti bei Sofi Sinan Paša korraldusel. Mošee on vaatega linna peatänavale ning selle minarett on linna siluetis domineeriv element.  Sinan Paša mošee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Paštrik

Paštrik on 1986 meetri kõrgune mägi Kosovo-Albaania riigipiiril, mille jalamil lookleb Valge Drini jõgi.
Martín Campaña

Martín Nicolás Campaña Delgado (sündinud 29. mail 1989 Maldonados) on Argentina jalgpallur, kes mängib väravavahina Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al Batin ja Uruguay jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Uruguay klubis Defensor Sporting. Uruguay kõrgliigas debüteeris ta 2008. aastal Cerro Largo meeskonnas. Uruguay kõrgliigas on ta hiljem mänginud hooajal 2010–11 Racing Clubi ja aastatel 2013–2015 Defensor Sportingu meeskonnas. 2016. aasta jaanuaris liitus ta Argentina kõrgliiga klubiga Club Atlético Independiente. 2017. aastal võitis ta klubiga Lõuna-Ameerika klubide karikasarja Copa Sudamericana. 2020. aastal siirdus ta Al Batini. Uruguay jalgpallikoondises tegi Campaña debüüdi 27. mail 2016 sõprusmängus Trinidadi and Tobago vastu. Ta on kuulunud Uruguay koondisse 2016. aasta Copa América Centenariol, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Copa Américal. Lisaks kuulus ta 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril Uruguay olümpiakoondisse. Independiente Copa Sudamericana: 2017 Suruga Bank Championship: 2018
GEO (ajakiri)

GEO on aastast 1976 ilmuv Saksamaa populaarteaduslik geograafia-teemaline ajakiri. Ajakirja kohalikud versioonid on ilmunud ka näiteks Soomes, Ungaris, Itaalias, Venemaal, Lätis ja Eestis (2008-2015). Saksamaal ilmub ajakirjast mitu versiooni, näiteks GEO Saison, GEO Wissen, GEO Epoche.
Gastón Pereiro

Gastón Rodrigo Pereiro López (sündinud 11. juunil 1995 Montevideos) on Uruguay jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Cagliari ja Uruguay jalgpallikoondises. Ta alustas klubikrjääri Uruguay klubis Nacional, mille põhimeeskonnas debüteeris ta Uruguay kõrgliigas 2013. aastal. Hooajal 2014–15 tuli ta klubiga Uruguay meistriks. 2015. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Hollandi kõrgliiga klubiga PSV Eindhoven. Hooaegadel 2015–16 ja 2017–18 tuli ta klubiga Hollandi meistriks. Aastatel 2015–2019 lõi Pereiro igal hooajal Hollandi kõrgliigas vähemalt 10 väravat. 2020. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja ja poole aasta pikkuse lepingu Cagliariga. Ta osales 2015. aastal Uruguay kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel. Ta lõi turniiril ka ühe värava. Uruguay jalgpallikoondises tegi Pereiro debüüdi 10. novembril 2017 mängus Poola vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 7. septembril 2018 sõprusmängus Mehhiko vastu. Ta kuulus Uruguay koondisse 2019. aasta Copa Américal. Nacional Uruguay Primera División (1): 2014–15 PSV Eredivisie (2): 2015–16, 2017–18 Johan Cruijff Schaal (2): 2015, 2016
Islandi riigipeade loend

Islandi riigipeade loend koosneb kahest tabelist, kus on loetletud riigi valitsejad iseseisvusperioodil 930–1262 ja alates Taaniga personaaluniooni loomisest 1918. aastal. Aastatel 1940–1944 okupeerisid saart liitlasväed, mille komandörid on siin kirjas eraldi (tabeli all). 1940–1942 Henry O. Curtis (USA) (1888–1964) 1942–1943 Charles H. Bonesteel (USA) (1885–1964) 1943–1944 William S. Key (USA) (1889–1959)
Sutlepa

Sutlepa ehk Sutlep on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Küla kohta kasutati aastal 1507 nime Sutloppe, Szutloppe ja aastal 1540 Sutelep. XVII sajandil rajati sinna Sutlepa mõis. Mõisa maadele kujunes maareformi järel asundus, mis 1940. aastatel Sutlepa külaga liideti. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda. Küla nimi on eesti päritolu. Nime lähtekohaks on Andrus Saareste ja Lauri Kettunen pakkunud susi (mitmuse omastavas sute) + lõpp : lõpu või puunimetuse lepp. 17. sajandist pärinev Sutlepa puukabel asub alates 1970. aastast Tallinnas Eesti Vabaõhumuuseumis. Sutlepas on suured rändrahnud. Külas asub looduskaitsealune rändrahn Väike Patstein. Osa Sutlepast kuulub Silma looduskaitseala koosseisu. Sutlepa kalmistu on muinsusmälestisena kaitse all. Külas on Sutlepa bussipeatus, Salajõe ja Sutlepa piiril Nõmmküla teeristi bussipeatus, Aulepa ning Sutlepa piiril aga Aulepa bussipeatus. Sutlepa meri Sutlepa külanõukogu Sutlepa raamatukogu Statistikaamet, vaadatud 20.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimede leksikon Maa-ameti kaardiserver Maa-ameti kaardiserver https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/app/maanteeamet
Kotelniki (Eesti)

Kotelniki (vene keeles Котельникa) oli küla Setumaal. Ajalooliselt jäi küla Poloda nulka. 1977 liideti see Usinitsaga. 19. sajandil kuulus küla Selise kogukonda ja Värska kogudusse. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 06.06.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Soelaanõ

Soelaanõ (kirjakeeles ka Soelaane) oli küla Võrumaal. 1977 liideti see küla Mikitamäega. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Poloda nulka. 19. sajandil kuulus küla Selise kogukonda ja Värska kogudusse. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 06.06.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Väiko-Usinitsa

Väiko-Usinitsa oli küla Võrumaal. Pärast 1930. aastaid liideti see küla Usinitsaga. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Poloda nulka. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 06.06.2019)
Kito

Kito oli küla Võrumaal. 1977 liideti see küla Selisega. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Poloda nulka. 19. sajandil kuulus küla Selise kogukonda ja Värska kogudusse. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 06.06.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Ts'olgo (Setumaa)

Ts'olgo oli küla Võrumaal. 1977 liideti see küla Igrisega. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Poloda nulka. 19. sajandil kuulus küla Selise kogukonda. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 06.06.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Mutlased

Mutlased (Talpidae) on imetajate sugukond putuktoiduliste seltsist. Nad on hiire- kuni rotisuurused silinderja keha ja pika terava koonuga loomad, kes elutsevad Euraasias ja Põhja-Ameerikas. Suurima mutlase, piisammuti kehakaal võib ulatuda üle 550 grammi, samas kui ameerika karihiirmutt võib kaaluda alla 12 grammi. Eestis elab üks mutlaste liik: euroopa mutt (Talpa europaea). Mutlaste hulka kuulub 19 perekonda: Uropsilus – karihiirmutt, 8 liiki Hiinas, Bhutanis ja Myanmaris Condylura – 1 liik tähtmutt (Condylura cristata) Alpiscaptulus – 1 liik Alpiscaptulus medogensis Parascalops – 1 liik Parascalops breweri Scalopus – 1 liik skaloopus (Scalopus aquaticus) Scapanulus – 1 liik Scapanulus oweni Scapanus – skapaanus, 5 liiki Põhja-Ameerika lääneosas, sh skapaanus (Scapanus townsendi) Euroscaptor – 10 liiki Ida-, Lõuna- ja Kagu-Aasias Mogera – mogeera, 9 liiki Ida-Aasias, sh suurmogeera (Mogera robusta), keskmogeera (Mogera wogura) ja väikemogeera (Mogera imaizumii) Oreoscaptor – 1 liik Oreoscaptor mizura Parascaptor – 1 liik Parascaptor leucura Scaptochirus – 1 liik Scaptochirus moschatus Talpa – mutt, 13 liiki Euroopas ja Kesk-Aasias, sh euroopa mutt (Talpa europaea) ja altai mutt (Talpa altaica). Scaptonyx – 1 liik Scaptonyx fusicauda Desmana – 1 liik piisammutt ehk desman (Desmana moschata) Galemys – 1 liik piisammutik (Galemys pyrenaicus) Dymecodon – 1 liik Dymecodon pilirostris Urotrichus – 1 liik mutt-urotrihhus (Urotrichus talpoides) Neurotrichus – 1 liik ameerika karihiirmutt (Neurotrichus gibbsii)