laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vanemohvitser

Vanemohvitser (inglise senior officer) on ohvitseride kategooria mitmes riigis, sh Eestis. Maa- ja õhuväes: major kolonelleitnant kolonel Mereväes: kaptenmajor kaptenleitnant mereväekapten
Staabiohvitser

Staabiohvitser (inglise staff officer) on staabis teeniv tegevteenistuse ohvitser. Venemaa Keisririigis nimetati vanemohvitsere ka staabiohvitserideks (vene штаб-офицер). Valimik sõjandustermineid. 1998. Koostanud Heino Ernits. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 202–203
Marstal

Marstal on väikelinn Taanis Ærø saarel. Linnas tegutseb aastast 1860 Marstali Meresõidukool (Marstal Navigationsskole). City of Marstal www.aeroeisland.com (vaadatud 02.06.2016) Marstal Navigationsskole Marstal Søfartsmuseum
Kindralstaabi Valitsus

Kindralstaabi Valitsus oli üks kahest Eesti Sõjavägede Staabi ja 1924. aastast ümbernimetatud Kindralstaabi põhiüksusest (teine oli Korraldusvalitsus). 1. juunil 1929 ühendati Kindralstaap ja Korraldusvalitsus Kaitsevägede Staabiks. 1919. aasta 23. veebruaril nimetati Operatiivstaap – Kindralstaabi Valitsuseks, mis allus Ülemjuhataja (Johan Laidoneri) Staabile. Eesti Vabadussõja võiduka lõpetamise järel, 1920. aasta 26/27. märtsil kaotati Eesti Sõjavägede Ülemjuhataja institutsioon ning seoses sellega nimetati senine Ülemjuhataja Staap – Sõjavägede Staabiks, mille ülem – Sõjavägede Staabi ülem, juhtis ja koordineeris ka Kindralstaabi Valitsuse (1924. aastast Kindralstaap) ja Sõjavägede Korraldusvalitsuse tegevust. Kindralstaabi Valitsuse koosseisu kuulusid: 1. (operatiiv)osakond Jaoskond A (operatiivkorraldus) Jaoskond B (mobilisatsioon) Jaoskond C (sõjaväe liikumine) 2. (informatsiooni)osakond Jaoskond A (teadete kogumine Nõukogude Venemaa sõjaväe organisatsiooni ja majanduspoliitilise olukorra kohta) Jaoskond B (teadete kogumine teiste välisriikide kohta) Jaoskond D (trükitoodete kontroll) 3. (vastuluure)jaoskond 4. (Topo-hüdrograafia) osakond Topograafiajaoskond Hüdrograafia jaoskond Triangulatsiooni jaoskond Kartograafia jaoskond koos Joonestuskoja ja kaartide ning instrumentide laoga 5. (Sidede)osakond (12. mail 1921 anti sideosakond üle Inseneripataljonile) Raamatukogu Ajakirja Sõdur toimetus Kindralstaabi koosseisu kuulusid: 1. (operatiiv)osakond Jaoskond A (operatiivkorraldus) Jaoskond C (sõjaväe liikumine) 2. (informatsiooni)osakond 3. (liikumise)jaoskond 4. (Topo-hüdrograafia)osakond 5. (Mobilisatsiooni)osakond, ülem (1924–1929) kolonelleitnant Juhan Järver 6. (Väljaõppe)osakond Jaoskond A Jaoskond B, millele allusid ka raamatukogu ja ajakirja Sõdur toimetus ning Sõjamuuseum. 1929. aastal 1. juunil iseseisev Kindralstaap liideti moodustatud Kaitsevägede Staabiga. Mati Õun, 2001. Eesti sõjavägi 1920–1940. Tallinn: Tammiskilp. Lk 10
Kaspar K. Riemschneider

Kaspar Klaus Riemschneider (3. aprill 1934 Jena – 5. juuni 1976) oli saksa orientalist. Pärast keskkooli lõpetamist Jenas õppis Riemschneider 1952. aastast Berliini Humboldti Ülikoolis assürioloogiat ja hetitoloogiat Heinrich Otteni juhendamisel ning Praha Karli ülikoolis Lubor Matouši juhendamisel, kus ta 1959. aastal promoveeriti. Pärast proteste Praha kevade mahasurumise vastu kolis ta 1971. aastal Saksa DV-st Münchenisse ja sai Deutsche Forschungsgemeinschaftilt habileerumisstipendiumi. Ta töötas Chigago assüüria sõnaraamatu (Chicago Assyrian Dictionary) kallal. Riemschneider hukkus autoõnnetuses USA-s. 1969. aastal ilmus tema akadi keele õpik. Ta uuris ka hetiidi keelt ja avaldas selle (sh eelkõige endetekstide) kohta uurimusi. Toimetajana: Probleme der Lexikographie. Protokollband der Sektion II der Tagung des Instituts für Orientforschung der Deutschen Akademie der Wissenschaften zu Berlin anlässlich seines zwanzigjährigen Bestehens vom 23.-25. Oktober 1967. Akademie-Verlag, Berlin 1967. Lehrbuch des Akkadischen. Verlag Enzyklopädie, Leipzig 1969 (6. Auflage 1992). Babylonische Geburtsomina in hethitischer Übersetzung (= Studien zu den Boǧazköy-Texten. Band 9). Harrasowitz, Wiesbaden 1970. Omina, Rituale und literarische Texte in hethitischer Sprache, zum Teil im alten Duktus (= Keilschrifturkunden aus Boghazköi. Band 43). Akademie-Verlag, Berlin 1972. Die akkadischen und hethitischen Omentexte aus Boǧazköy, zum Druck gebracht von Henning Marquardt (= Dresdner Beiträge zur Hethitologie. Band 12). Verlag der TU Dresden, Dresden 2004, ISBN 3-86005-412-0 (= Habilitationsschrift, mit Schriftenverzeichnis auf S. 335–337). Dietz-Otto Edzard: Kaspar K. Riemschneider. - Archiv für Orientforschung, Band 25, 1974/78, S. 350–351.
Georgetown (täpsustus)

Georgetown on mitme koha nimi: Georgetown, Guyana pealinn Georgetown (Colorado), linn Ühendriikides Colorado osariigis Georgetown, linnaosa USA-s Washingtoni linnas Georgetown (Saint Vincent ja Grenadiinid), linn Saint Vincentil Georgetowni Ülikool on ülikool Washingtonis. George Town
Gârbău

Gârbău (ungari Magyargorbó) on asula Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonna Gârbău vallas ning on selle valla keskus. Rooma-aegne kindlustatud asulakoht (rumeenia Dealul Babii), mis on kultuurimälestis Õigeusu puukirik (rumeenia Biserică de Lemn Gârbău) 19. sajandist Lészay mõisa peahoone (rumeenia Conacul Laszay) 19. sajandist, mis on kultuurimälestis puitnikerdustega taluhooned Üks reljeefkrohvitud maja ja selle puitnikerdustega värav. Foto: Robert Treufeldt, 20. mai 2011 Maja ja selle puitnikerdustega värava üldvaade Puitnikerdustega värav ja varjualune Viinamarja- jm loodusmotiividega trafaretiga tehtud reljeefkrohv. Nikerdatud väravapost Cluji maakonna kultuurimälestised. Rumeenia keeles Gârbău rumeenia õigeusu puukirik lehel Biserici.org. Rumeenia keeles
Platvorm (geoloogia)

Platvorm on ulatuslik settekivimitega kaetud osa kraatonist. Platvorm erineb kilbist selle poolest, et kilbil ei ole settekivimeist katet. Platvormi setendeist koosneva pealiskorra all on varasemate deformatsioonide ja metamorfismi läbi konsolideerunud kristalseist kivimeist koosnev aluskord. Platvormid on tektooniliselt stabiilsed ning reljeefilt suhteliselt madalad ja vähese liigestatusega alad. Settekivimite kihid on horisontaal- või peaaegu horisontaallasumuses. Vastavalt setendite all lasuva aluskorra vanusele ehk viimasele orogeneesile, mis ta konsolideeris, jagatakse platvormid noorteks ning vanadeks. Vanade platvormide all olev aluskord on konsolideerunud eelkambriumis ehk rohkem kui 542 miljonit aastat tagasi, noortel platvormidel hiljem. Ka Eesti paikneb tervenisti platvormil, täpsemalt Ida-Euroopa platvormil. Kilp Orogeen
Hanno Soans

Hanno Soans (sündinud 22. novembril 1974) on eesti kuraator ja kunstikriitik. Ta lõpetas 1998. aastal Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse eriala. Ta valiti üheks kunstnikupalga saajaks aastatel 2022‒2024. 1998 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (kuraatoriprojektid 1998. aastal) 2023 Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia (viimaste aastate kunstitekstid ja kunstikriitika) "Uued kunstnikupalgalised on Karlson, Kongi, Mälk, Soans ja Toomik". ERR kultuur, 17. november 2021 ETIS
Anneli Saro

Anneli Saro (sündinud 5. septembril 1968) on eesti teatriteadlane, Tartu Ülikooli teatriteaduse professor. Aastatel 2017–2018 oli ta Tartu Ülikooli õppeprorektor. Lõpetas Tartu Ülikooli 1992. aastal eesti filoloogia ning eesti keele ja kirjanduse õpetaja erialal. 1997. aastal kaitses samas teadusmagistrikraadi väitekirjaga "Ruum ja vaatajad eesti teatris 1992–1997" ning 2004. aastal doktorikraadi väitekirjaga "Madis Kõivu näidendite teatriretseptsioon" (mõlema töö juhendaja oli Luule Epner). Anneli Saro on alates 1997. aastast õpetanud Tartu Ülikoolis teatriteaduse aineid – Eesti teatri ajalugu, teatriteaduse alused, etenduse analüüs, maailma draamaklassika, retseptsiooniteooria, publiku-uuringud. Teadustöö hõlmab järgmisi uurimisteemasid: Eesti teatri ajalugu, retseptsiooniteooria ja teatrisotsioloogia. Aastail 1993–1995 töötas Tartu Ülikoolis eesti keele (võõrkeelena) assistendina. Aastail 1997–2007 teatriteaduse lektorina ning aastail 2007–2013 teatriteaduse dotsendi ja professorina. Anneli Saro on end täiendanud välisülikoolides õpetades ja rahvusvahelisi uurimisrühmi juhtides. Aastail 2010–2014 oli ta eesti kultuuri lektor Helsingi Ülikoolis. Lisaks on end teadlase ja õppejõuna täiendanud Stockholmi ja Utrechti ülikoolis. Aastail 2006–2008 oli ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna prodekaan, 2016–2017 humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna õppeprodekaan ja 2017–2018 õppeprorektor. On olnud Eesti teatriuurijate ühenduse esimees (2005–2008), rahvusvahelise teatriuurimise föderatsiooni täitevkomitee liige (2007–2015), rahvusvahelise teatriuurimise föderatsiooni abirahade komisjoni esimees (2007, 2009–2013) ning Põhjamaade Teatriuurijate Assotsiatsiooni täitevkomitee liige. Aastail 2013–2015 oli ta ajakirja Nordic Theatre Studies peatoimetaja. Anneli Saro kuulub Tartu Ülikooli senati kolmandasse koosseisu. 2018 Tartu Ülikooli aumärk "TÜ inauguratsiooniloengu tutvustus". Originaali arhiivikoopia seisuga 22.11.2018. Vaadatud 11.04.2017. "Tartu ülikooli kultuuriteaduste ja kunstide instituudi koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2017. Kaugema, Tambet (07.04.2017). "Pealelend – Anneli Saro, raamatu "101 Eesti teatrisündmust" autor". Sirp. Vaadatud 11.04.2017. "Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna kontaktid". Originaali arhiivikoopia seisuga 29.03.2017. Vaadatud 11.04.2017. "Kalm toob Tartu Ülikooli rektoraati Saro ja Vassili". ERR. 07.06.2017. Vaadatud 26.08.2019. [https://www.ajakiri.ut.ee/artikkel/2962 Universitas Tartuensis, november 2018. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Anneli Saro Eesti Teadusinfosüsteemis Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna dekanaadi kontaktid Ilmunud on raamat "101 Eesti teatrisündmust Intervjuu Anneli Saroga ERRi hommikuprogrammis "Terevisioon"
Juhan Sedman

Juhan Sedman (sündinud 7. detsembril 1958) on eesti biokeemik. Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. Ta on alates 2016. aastast Tartu Ülikooli üldise ja mikroobibiokeemia professor. 2018 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. ETIS Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 109–110 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Teet Seene

Teet Seene (15. juuli 1940, Pärnu – 18. veebruar 2023) oli eesti spordifüsioloog ja -pedagoog, Tartu Ülikooli professor. Ta lõpetas 1958 Tallinna Meditsiinikeskkooli ja 1966 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 1974. aastal kaitses ta Tartu Riiklikus Ülikoolis bioloogiakandidaadi kraadi ja 1988. aastal Leningradi Ülikoolis bioloogiadoktori kraadi (kinnitatud 1989). Ta oli 1966–1974 Tartu kuulmishäiretega laste eriinternaatkooli ravikehakultuuri õpetaja, ühtlasi 1966–1971 Tartu Riikliku Ülikooli veespordi kateedri (aastast 1969 raskejõustiku ja veespordi kateedri) õppejõud sõudmise alal, 1974–1978 lihastalitluse hormonaalregulatsiooni labori vanemteadur, 1978–1983 labori juhataja, 1983–1989 spordifüsioloogia kateedri dotsent, 1989–1992 professor, 1993. aastast spordibioloogia instituudi funktsionaalse morfoloogia professor ja instituudi juhataja, 1993–1998 Tartu Ülikooli õppeprorektor, 1998–2001 Tartu Ülikooli avatud ülikooli prorektor, 2002–2005 spordibioloogia ja füsioteraapia instituudi funktsionaalse morfoloogia professor; aastast 2005 emeriitprofessor. Peamised uurimisvaldkonnad: lihasvalkude transformatsioon, skeletilihaste regeneratsioon, hormonaalmüopaatiad ja valgu ainevahetuse hormonaalregulatsioon lihaskoes. Avaldanud üle 350 teadustöö. Ta oli Eesti Olümpiaakadeemia asutajaliige ja SA Ülikoolide Keskus Saaremaal nõukogu esimees. 2000 Tartu Ülikooli medal 2005 Tartu Ülikooli suur medal 2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk https://www.esbl.ee/biograafia/Teet_Seene "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Teet Seene Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Karin Sein

Karin Sein (sündinud 27. juunil 1974) on eesti õigusteadlane, Tartu Ülikooli tsiviilõiguse professor. Tema peamised uurimissuunad on tsiviilõigus, tarbijaõigus ja IT-õigus. Sein lõpetas 1997. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, 1999. aastal sai Freiburgi Ülikoolis õigusteaduse magistrikraadi ning 2007. aastal kaitses Tartu Ülikoolis doktorikraadi teemal "Ettenähtavus ja rikutud kohustuse eesmärk kui lepingulise kahjuhüvitise piiramise alused" (juhendaja Paul Varul). Karin Sein oli aastatel 1996–2001 Eesti Justiitsministeeriumi nõunik ning 2001–2004 Sisekaitseakadeemia eraõiguse õppetooli juhataja. Ta oli aastatel 2005–2006 ja 2008–2009 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna eraõiguse instituudi rahvusvahelise eraõiguse lektor. 2009–2014 oli ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna eraõiguse instituudi tsiviilõiguse dotsent ning alates 2015. aastast sealsamas tsiviilõiguse professor. Lisaks tööle Tartu Ülikoolis töötas ta 2015-2016 Riigikohtu nõunikuna ning 2017. aastal Eesti eesistumise ajal Euroopa Nõukogu lepinguõiguse töögrupi juhina. 1999 - Saksamaa Büchneri nimelise Fondi preemia Karin Sein oli aastatel 2005–2006 eraõiguse koordinaator Tartu Ülikooli Õigusinstituudis, alates 2009. aastast on ta tsiviilõiguse õppetooli juhataja asetäitja ning 2011. aastast eraõiguse instituudi juhataja kohusetäitja.   Ta on 2010. aastast Eesti esindaja UNIDROITis, 2012. aastast Euroopa Õiguse Instituudi liige, 2013. aastast ajakirjade Juridica ja Juridica International toimetuskolleegiumi liige ning 2017. aastast ajakirja Journal of Intellectual Property, Information Technology and E-Commerce Law toimetuskolleegiumi liige. "Eesti Teadusinfosüsteem. Karin Sein". Karin Sein Eesti Teadusinfosüsteemis Karin Sein Google Scholar lehekülg Karin Sein ResearchGate lehekülg Karin Sein AcademiaNet lehekülg
Ursel Soomets

Ursel Soomets (18. juuli 1962 – 15. jaanuar 2022) oli eesti biokeemik. Ta lõpetas 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemikuna bioorgaanilise ja biokeemia eriprogrammi alusel. 1994. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistrikraadi ja 2000. aastal Stockholmi Ülikoolis doktorikraadi. Ta on töötanud Tartu Ülikoolis stažöör-uurija, inseneri, vanemassistendi, vaneminseneri, dotsendi ja vanemteadurina. Aastail 2008–2013 oli ta külalislektor Londoni Ülikooli King's College'i psühhiaatriainstituudis. Aastast 2010 oli ta Tartu Ülikooli üldise biokeemia vanemteadur ja meditsiinilise metaboloomika professor. 2008 Tartu Ülikooli aumärk 2009 Eesti Vabariigi teaduspreemia 2010 Tartu Ülikooli Kliinikumi teadustööpreemia 2012 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Ursel Soomets Eesti Teadusinfosüsteemis
Aspirant (sõjandus)

Aspirant (ladina keeles aspirans – taotlev) on sõjakoolis või kaitseväeüksuses sõjapraktika ajal reservohvitseriks taotleja. Eesti kaitseväes nimetati kuni 1940. aastani aspirandiks Kõrgema Sõjakooli reservohvitseride klassi kasvandikku. Portupeeaspirant oli Sõjakooli lõpetanud aspirant, kes ajateenistuse lõppedes teenis väeosas edasi üleajateenijana, sooritades teenistus- ja juhtimise praktika. Teenistus- ja juhtimise praktika läbimine oli eelduseks Sõjakooli ohvitseriklassi astumisel. Valimik sõjandustermineid. 1998. Koostanud Heino Ernits. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 20
Vints

Vints on mehaaniline seade, mida kasutatakse tõmbamiseks, laskumisteks või mingil muul viisil nöörile või kaablile pinge reguleerimiseks. Kõige lihtsamal kujul koosneb see poolist, millele on kinnitatud käsivänt. Suuremad vintsid on kasutusel sellistes masinates nagu puksiirid ja liftid. Pooli võib nimetada ka vintsi trumliks. Keerukamatel vintsidel on käikudega ülekanne, mis saab toidet elektriliselt, hüdrauliliselt, pneumaatiliselt või sisepõlemismootorilt. Mõned vintsid võivad olla solenoid piduri- ja/või mehaanilise piduri või hammasratas ja põrklink seadmega, mis takistab tal lahti kerimast, kui põrklinki on sisse tõmmatud.  ???  ???
Lõkmed

Lõke (mitmuses lõkmed) on vormirõiva kraenurgal olev, harilikult trapetsikujuline värviline riideriba. Lõkmeid kasutatakse näiteks sõjaväelaste vormirõivastel. Valimik sõjandustermineid. 1998. Koostanud Heino Ernits. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 118 "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 03.06.2016)
Viktor Auster

Viktor Auster (22. detsember 1863 – 7. august 1922) oli Eesti tööstur. Ta alustas 1896. aastal Tallinnas puuviljalimonaadide tootmist. Viktor Auster oli Vaimastvere mõisavalitseja poeg. Ta suri pika raske haiguse järel 7. augustil 1922 ning maeti 10. augustil Kopli surnuaiale. Surmakuulutused Waba Maa, 8. august 1922
Lüli (täpsustus)

Lüli on järk, osa, lõik. Sõna kasutatakse ka terminina: Lüli ehk selgroolüli Lüli ehk segment selgrootutel Lüli (sõjandus), sõjaline üksus Lüli on tööbrigaadi osa Murdjoone lüli on üks murdjoont moodustavatest lõikudest.
Bekir Bozdağ

Bekir Bozdağ (sündinud 1. aprillil 1965 Akdağmadenis Yozgati provintsis) on Türgi teoloog, jurist ja poliitik, Õigluse ja Arengu Partei liige, Türgi asepeaminister. Ta oli Türgi asepeaminister ka 6. juulist 2011 kuni 25. detsembrini 2013. 26. detsembrist 2013 kuni 19. juulini 2017 oli ta Türgi justiitsminister. Ta sündis aastal 1965 Akdağmadenis Yozgati provintsis. Ta on lõpetanud Bursas Uludaği ülikooli kristliku teoloogia alal; ta kaitses samas ülikoolis magistri väitekirja kristliku teoloogia ajaloo alal. Hiljem lõpetas ta Konyas (Konya provintsis) asuva Selçuki ülikooli juristina. Enne poliitikasse asumist töötas ta juristina. Ta on osutunud neljal korral valitud Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks: 2002, 2007, 2011 ja 2015. aasta Türgi erakorralistel parlamendivalimistel. 6. juulist 2011 kuni 25. detsembrini 2013 oli ta Türgi asepeaminister. 26. detsembrist 2013 kuni 19. juulini 2017 oli ta Türgi justiitsminister. 19. juulist 2017 on ta uuesti Türgi asepeaminister. Ta on abielus ja tal on kolm last. Ta on sunni muslim.
Greenspooni efekt

Greenspooni efekt on biheivioristliku õppimise käsitlus psühholoogias, mille kohaselt mõjutavad nõustumist väljendavad vastused inimese enda vastuseid. Positiivselt kinnitatud vastuseid antakse sagedamini kui neid vastuseid, mida ei ole kinnitatud. Ameerika psühholoog Joel Greenspoon (1921–2004) huvitus mittedirektiivsest psühhoteraapiast, kus terapeut vastab kliendile ainult "mhm"-ga. Selle uurimiseks korraldas Greenspoon 1955. aastal operantse tingimise katse, kus katseisikul tuli välja öelda mitmesuguseid sõnu. Eksperiment tehti kahes osas. Esmalt, kui katseisik ütles mitmuses olevaid sõnu, vastas eksperimentaator "mhm"-ga, muul juhul ei vastanud midagi. Eksperimendi teises pooles aga sellist tingimust ei olnud, eksperimentaator ei vastanud enam üldse midagi. Katse lõppedes paluti katseisikutel seletada, mis katse ajal toimus. Greenspooni katses said mitmuses olevate sõnade kinnitamisest aru vaid 10 osalejat 75 osalejast. Greenspooni efekt seisneb tulemuses, et eksperimendi esimeses osas mitmuses olevate sõnade osakaal suurenes ning eksperimendi teises osas vähenes. Seda aga vaid neil katseisikutel, kes ei olnud teadlikud mitmuses sõnade ja kinnitamise omavahelisest seosest. Teised Greenspooni eksperimendiga sarnased katsed on jõudnud samasuguste tulemusteni. Leahey, T. H. (1997). A history of psychology: Main currents in psychological thought (lk 431). Englewood Cliffs, NJ: Prentice-Hall.
Tundra-rabahani

Tundra-rabahani (Anser serrirostris või Anser serrirostris rossicus, varem Anser fabalis rossicus) on partlaste sugukonda hane perekonda kuuluv liik. Varem käsitleti tundra-rabahane kui rabahane alamliiki. Liiki on kohatud ka Eestis. Eesti lindude süstemaatiline nimestik. Otsing: Anser serrirostris andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele) (vaadatud 03.06.2016) Otsing: Anser serrirostris andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele) Tundra-rabahani YouTube'is
Joel Starkopf

Joel Starkopf (sündinud 8. veebruaril 1966 Tallinnas) on eesti arst ja arstiteadlane, Tartu Ülikooli arstiteaduskonna dekaan (2000–2015). Ta on lõpetanud 1983. aastal Tallinna 43. Keskkooli ja 1991. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ravi erialal. Aastail 1991–1992 oli ta anestesioloogia internatuuris. 1997. aastal kaitses ta doktoriväitekirja "Oxidative stress and ischaemia-reperfusion of the heart: a clinical and experimental study". Ta on olnud Tartu Ülikooli kliinilise meditsiini instituudi juhataja aastatel 2004–2021, Tartu Ülikooli anestesioloogia ja intensiivravi professor alates 2001 ja Tartu Ülikooli anestesioloogia ja intensiivravi kliiniku juhataja 2000–2021. Aastatel 2009–2015 oli ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonna dekaan. Tema põhilised uurimisteemad on olnud oksüdatiivne stress ja südamelihase isheemia-reperfusioon, hüperoksia kardioprotektiivne toime, gastrointestinaalne puudulikkus ja intra-abdominaalne hüpertensioon intensiivravi haigetel, taaselustamise kaugtulemused ja elukvaliteet, antibiootikumide farmakokineetika intensiivravi haigetel. Ta on Eesti Anestesioloogide Seltsi liige. 2016 – Tartu Ülikooli suur medal 2018 – Eesti riigi teaduspreemia Tema vanaisa oli skulptor Anton Starkopf, skulptor oli ka ta vend Hannes Starkopf. "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Vaadatud 3.12.2022. Aire Koik (8. veebruar 2018). "Teaduse elutööpreemia saavad Mall Hiiemäe ja Agu Laisk". Haridus- ja Teadusministeerium. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2018. Joel Starkopf Eesti Teadusinfosüsteemis Joel Starkopf: COVID-19 võib ohustada igaüht, meie noorim patsient on juba kõigest 8-aastane, Delfi, 23. märts 2021
Agu Tamm

Agu Tamm (sündinud 25. märtsil 1942) on eesti arstiteadlane. Ta sai Tartu Ülikoolist meditsiinikandidaadi kraadi 1972. aastal väitekirjaga "Uriini lenduvad fenoolid ja nende diagnostiline tähendus" ning meditsiinidoktori kraadi 1993. aastal väitekirjaga "On metabolic action of intestinal microflora: clinical aspects". Ta oli Tartu Ülikooli laboratoorse meditsiini professor. 1994 Eesti Perearstide Seltsi auliige 1994 Eesti Vabariigi teaduspreemia (koos prof. K. Villakoga) 2009 Soome Kliinilise Keemia Seltsi auliige 2012 Tartu Ülikooli medal 2012 Balti Laborimeditsiini Ühingu auliige 2017 Tartu Ülikooli aumärk "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Agu Tamm Eesti Teadusinfosüsteemis
Juuli

Juuli ehk heinakuu on Gregoriuse kalendris aasta seitsmes kuu. Selles on 31 päeva. Juuli rahvapärased nimetused on ka heinakuu, niidukuu, putkekuu (heinputkede õitseaja järgi), karusekuu, jaagupikuu. Aasta päevad Mall Hiiemäe. Pühad ja argised ajad rahvakalendris. Tallinn, Varrak 2010, lk 99.
Platvorm

"Platvorm" on sõna, mida kasutatakse mitmes eri tähenduses. Platvorm on ümbrusest kõrgemal olev plaat, lava vms tasandiline konstruktsioon. Näiteks vaateplatvorm Platvorm on geoloogias ulatuslik settekivimitega kaetud osa kraatonist. Platvorm on infotehnoloogias mõiste, mis tähistab erinevaid operatsioonisüsteeme või programmeerimiskeeli. platvormvagun