laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ajaloolane

Ajaloolane on teadlane, kelle uuritavaks valdkonnaks on ajalugu. Ajaloolase alaliikideks võib kitsama uuritava valdkonna järgi pidada näiteks genealooge, kirikuloolasi, kirjandusloolasi, koduloolasi, kunstiajaloolasi, majandusajaloolasi, mereajaloolasi, muusikaajaloolasi, sõjaajaloolasi, teadusajaloolasi, usundiloolasi, õigusajaloolasi Ajalooteaduse arengut ja meetodeid, samuti ajaloolase professiooni arengut uuriv teadusharu on historiograafia. Ajaloolaste loend
Christian Cantwell

Christian Cantwell (sündinud 30. septembril 1980 Jefferson Citys Missouri osariigis) on USA kergejõustiklane (kuulitõukaja). Cantwell lõpetas 2003. aastal Missouri ülikooli ja on kuulunud USA paremate kuulitõukajate hulka alates 2002. aastast, kui ta sai USA sisekergejõustiku meistrivõistlustel hõbemedali tulemusega 20,86 m. Samal aastal võitis ta Iowa ülikooli võistlused tulemusega 21,45 m, Kansas Relays võistlused tulemusega 21,37 m ja Drake Relays võistlused tulemusega 21,06 m. Nii NCAA ehk USA ülikoolide meistrivõistlustel kui ka ülikoolide sisemeistrivõistlustel sai ta kolmanda koha vastavalt tulemustega 19,39 m ja 20,43 m. 2003. aastal võitis Cantwell Monacos IAAF-i finaalvõistlused tulemusega 20,93 m. Samal aastal oli ta NCAA meistrivõistlustel teine tulemusega 21,56 m ja sisemeistrivõistlustel kolmas tulemusega 20,62 m. Tema hooaja parimaks tulemuseks jäi 21,62 m, mille ta tõukas Salamancas. 2004. aastal tuli ta Budapestis maailmameistriks sisemaailmameistrivõistlustel tulemusega 21,49 m. USA sisemeistrivõistlused võitis ta tulemusega 21,26 m ja jäi neljandaks USA olümpiamängude katsevõistlustel 20,56 meetriga. Adidas Oregon Track Classicu võistlused võitis ta hooaja parima tulemusega 22,54 m ja Home Depoti tulemusega 22,35 m. Colombias tõukas ta sisehallis 21,95 m, mis oli USA parim tulemus pärast 1989. aastal Manhattanil heidetud tulemust 21,21 m. Cantwell võitis Drake Relaysi tulemusega 20,64 m ja Verizon Millrose Gamesi tulemusega 21,28 m. Ta oli samal aastal ka hooaja maailma edetabeli liider. Samal aastal tuli ta USA meistriks ka välivõistlustel tulemusega 21,64 m ja jäi viiendaks Helsingis peetud 10. maailmameistrivõistlustel tulemusega 20,87 m. 2008 Pekingis hõbemedal kuulitõukes 21,09 m Christian Cantwell Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Christian Cantwell USA kergejõustiku liidu kodulehel
Septuaginta

Septuaginta (ladina keeles 'seitsekümmend') on heebreakeelse Vana Testamendi vanim teadaolev täielik tõlge kreeka keelde. Selle sümbol on LXX. Traditsiooni järgi tõlgiti Septuaginta Aleksandrias Ptolemaios II Philadelphose ajal (285–247 eKr). Väidetavalt oli tõlkijaid 70 või 72, mis ongi andnud tõlkele nime. Legendi andmeil töötas iga tõlkija suletud ruumis, isoleeritult kõigist teistest, kuid kui nad kõik olid valmis saanud ja tekste võrdlema asuti, olid need viimse kui kirjamärgini samad (millest järeldatakse tõlkijate jumalikku inspiratsiooni). Lisaks juutidele oli Septuaginta laialt käibel ka varakristlaste seas. Uues Testamendiski tsiteeritud kirjakohad Vanast Testamendist toetuvad enamasti Septuagintale. Septuaginta oli ühtlasi Pentateuhi (Toora) esimene tõlge; selle raamatute järjekord ühtib Tanahiga kuni Teise Kuningate raamatuni.
Qashqadaryo

Qashqadaryo (varem ka Kaškadarjo ja Kaškadarja) on jõgi Kesk-Aasias Usbekistanis. Jõe pikkus on 378 km, valgala 6800 km². Jõe ääres asub Qarshi linn, mis on Qashqadaryo vilajeti halduskeskus. Vett kasutatakse ulatuslikult põllumajanduses, seetõttu jääb jõesäng Qarshi lähedal kuivaks.
Otto Magnus von Stackelberg (1808–1885)

Krahv Otto Magnus von Stackelberg (3. märts (vkj 17. veebruar) 1808 – 22. november (vkj 10. november) 1885 Firenze) oli Eestimaa mõisnik. Otto Magnus von Stackelberg sündis Venemaa diplomaadi krahv Gustav Ernst von Stackelbergi ja krahvitar Karoline Wilhelmine von Ludolfi (1785–1868) pojana. Tema vend Ernst Johann von Stackelberg (1813–1870) oli Venemaa diplomaat ja sõjaväelane. Otto Magnus von Stackelberg oli Purtse majoraatmõisnik ning Pagari, Hagemäe, Väike-Pungerja, Soldina ja Jõetaguse mõisnik. Otto Magnus von Stackelberg abiellus 1832. aastal Charlotte Ottilie von Liphartiga (1811–1893), kes oli Raadi mõisniku Carl Gotthard von Lipharti (1778–1853) ja vabapreili Annette von Löwenwolde tütar. Abielust sündisid: Krahvitar Annette Sophie von Stackelberg (1834–1904), abiellus parun Paul von Vietinghoffiga Krahvitar Adele Isabella von Stackelberg (1836–1862), abiellus krahv Walter von Hallwyliga Krahv Gustav Karl Otto von Stackelberg (1838–1882), Venemaa kindralmajor Krahvitar Marie Adele von Stackelberg (1839–1860) Krahv Gustav Ernst Magnus von Stackelberg (1840–1919), Purtse mõisnik Krahvitar Constance Isabella von Stackelberg (1842–1890), abiellus 1860. aastal Benjamin von Liphartiga ja 1865. aastal kolonel Sir John William Dunnega Krahv Reinhold Gustav Eduard von Stackelberg (1845–1918), Pagari, Hagemäe, Jõetaguse ja Vana-Pungerja mõisnik Krahvitar Charlotte Marie von Stackelberg (1851–1931) Viited: Stackelberg "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland" 1930. Görlitz: Starke. Lk. 290–291
Kaksikmurdumine

Kaksikmurdumine on valguskiire murdumise käigus kaheks erineva kiirusega liikuvaks osaks jaotumine. Kaksikmurdumine esineb siis, kui valgus läbib anisotroopset kristalli. Erandina ei toimu kaksikmurdumist siis, kui valgus tungib anisotroopsesse kristalli selle optilise peatelje ehk isotroopsuskoridori sihis. Isotroopsete ainete ja kuubilise süngooniaga kristallide läbimisel valgus küll murdub (kui kristalli ja seda ümbritseva keskkonna murdumisnäitaja on erinev), kuid ei jagune kaheks. Tugev kaksikmurdumine on kaltsiidil, kahe kiire vaheline nurk on 6°16'. Hästi on see jälgitav näiteks läbi Islandi pao (hästi läbipaistev kaltsiit) kristalli kahestunud teksti või kujundeid vaadeldes. Enamiku teiste anisotroopsete kristallide kaksikmurdumisel tekkiv nurk kahe kiire vahel on alla 1°. Kaksikmurdumise arvuline väärtus näitab valguse kiirema ja aeglasema komponendi murdumisnäitajate erinevust. Näiteks kvartsi kristallis on hariliku (nω) ja ebahariliku laine (nε) murdumisnäitajad vastavalt 1,544 ja 1,553 ning kaksikmurdumine seega 1,553–1,544 ehk umbes 0,009. Kaksikmurdumise väärtus esitatakse peaaegu alati positiivse arvuna ehk suuremast arvust lahutatakse väiksem. Sõltuvalt sellest, kas suurem murdumisnäitaja on harilikul või ebaharilikul lainel, on mineraal optiliselt negatiivne või positiivne. Seega on kvarts optiliselt positiivne ehk hariliku laine levikukiirus temas on suurem (murdumisnäitaja on väiksem). Alternatiivne ja tõenäoliselt lihtsamini meeldejääv võimalus optilise märgi määramiseks on lahutada alati ebahariliku laine murdumisnäitaja hariliku laine murdumisnäitajast (nε–nω). Vastavalt sellele, kas tulemuseks on positiivne või negatiivne arv, on ka vastav mineraal optiliselt positiivne või negatiivne.
Valguta jõgi

Valguta jõgi (ka Kõnnu oja) on jõgi Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Rahkama külas ning Raplamaal Kehtna vallas Nõlva ja Selja külas. Jõgi voolab Raplamaa ja Pärnumaa piiril. Lähtest umbes 600 m ida poole jääb Rapla–Järvakandi–Kergu maantee. Jõgi suubub vasakult Nurtu jõkke (22,2 km suudmest). Jõgi on tumedaveeline ja humiinaineterikas mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Valguta jõe keskkonnaregistri kood on VEE1113200. Valguta jõgi keskkonnaportaalis
Konstantinoopoli kirikukogu

Konstantinoopoli kirikukogu on mitme oikumeenilise kirikukogu nimetus: Konstantinoopoli kirikukogu, 381. aastal toimunud kirikukogu Konstantinoopoli kirikukogu, 543. aastal toimunud kirikukogu Konstantinoopoli kirikukogu, 553. aastal toimunud kirikukogu
Trofim Lõssenko

Trofim Denissovitš Lõssenko (ukraina keeles Трохим Денисович Лисенко Trohhõm Denõssovõtš Lõssenko; 29. september (vkj 17. september) 1898 Karlivka, Kostjatõnogradi maakond, Poltava kubermang – 20. november 1976 Moskva) oli ukraina päritolu nõukogude põllumajandusteadlane ja bioloog, lõssenkismi rajaja. Lõssenko sai 1934 Ukraina NSV Teaduste Akadeemia ja 1939 NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks. NLKP-sse ta ei kuulunud. Aastal 1935 sai ta Üleliidulise Põllumajandusteaduste Akadeemia akadeemikuks. Aastatel 1938–1956 ja 1961–1962 oli ta selle akadeemia president. Olles ideoloogiline liider bioloogias ja põllumajandusteaduses, vastandas ta enese toetatava Ivan Mitšurini vaadetele toetuva mitšuurinliku bioloogia "reaktsioonilisele idealistlikule" "veismannismile-mendelismile-morganismile", mida esindasid August Weismann, Gregor Mendel ja Thomas Hunt Morgan. Agronoomina pakkus Lõssenko välja ja propageeris uusi agrotehnilisi võtteid: jaroviseerimise ehk taimede harjutamise külmaga, puuvillapõõsaste kärpimise ning suvise ja ruutpesiti kartulipaneku. Suuremat osa tema leiutatud meetodeid kritiseerisid Pjotr Konstantinov, Aleksandr Ljubištšev, Pjotr Lissitsõn jt veel enne nende laialdast juurutamist nõukogude põllumajandusse. Näidates Lõssenko teooria ja metoodika üldisi puudujääke, süüdistasid tema teaduslikud oponendid teda irdumises ülemaailmsest teadusest ja põllumajanduslikust praktikast. Lõssenko pooldas Olga Lepešinskaja teooriat rakkude moodustumise kohta struktuuritust "elusainest", mis hiljem tunnistati ebateaduslikuks. Lõssenkoga seostatakse kampaaniat, millega kiusati taga geneetikuid, samuti tema oponente, kes ei tunnustanud mitšurinlikku bioloogiat. Lõssenko pälvis 8 Lenini ordenit, 3 Stalini preemiat (1941, 1943 ja 1949) ning Ukraina NSV Tööpunalipu ordeni. Ta oli sotsialistliku töö kangelane. Pärast Nikita Hruštšovi tagandamist NSV Liidu juhi kohalt 1965 vabastati ka Lõssenko NSV Liidu Teaduste Akadeemia Geneetika Instituudi direktori kohalt. Alates 1966. aastast kuni surmani töötas ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia teadusliku uurimise katsebaasi Gorki Leninskije laborijuhatajana. John Wyndhami romaanis "Trifiidide päev" on Lõssenkot mainitud trifiidide aretajana. Anu Raudsepp, "Lõssenkism ja Tartu Ülikooli bioloogiaosakond stalinismi ajal". Ajalooline Ajakiri 2009, nr 1/2, lk 179–196
Pantvang

Pantvang on ebaseaduslikult vägivaldselt kinni võetud või röövitud inimene. Pantvange võetakse tavaliselt väljapressimise eesmärgil. Vang
Mõttetegevus

Mõttetegevus on Georgi Štšedrovitski järgi intellektuaalsete ja kommunikatiivsete protsesside kompleks. See mõiste on võetud kasutusele metodoloogias sotsiaalse sfääri nähtuste tunnetusprotsessi kirjeldamiseks. Mõttetegevuse baaselemendiks on kahe osaleja – mõtte genereerija (ütleja) ja mõtte vastuvõtja (arusaaja) vaheline ühesuunaline protsess. Reaalses suhtluses, näiteks dialoogis, toimub pidev osalusrollide vaheldumine. Rollide vaheldumine toimub sageli ka monoloogis, lektor (või isegi diktaator) peab ajuti asuma arusaaja positsiooni, et mõista, millist toimet tema äsjane sõnum vastuvõtjale avaldas, et formuleerida adekvaatne järgmine sõnum. Grupis korraldatav mõttetegevus areneb dünaamilises ja keerulises osalusrollide vaheldumises. Mõttetegevuse metodoloogilisel käsitlemisel kasutatakse mõttetegevuse baasskeemi. See kajastab eespoolkirjeldatud mõttetegevuse baaselementi. Mõttetegevuse baasskeem koosneb kolmest suhteliselt iseseisvast kihist: Sotsiaalselt organiseeritud ja kultuuris kinnistunud kollektiivse mõttetegevuse kiht (MT) Paradigmade ja arvamuste paljususes funktsioneeriv tekstilise mõttekommunikatsiooni kiht (M-K) Mitteverbaalsetes skeemides, tabelites, valemites jne väljendatav puhta mõtlemise kiht. (M) Mõttekommunikatsiooni kiht M-K on keskne, see on mõttetegevuses alati olemas, kommunikatsioon mõtleja (ütleja) ja arusaaja vahel toimub ainult selles kihis. Mõtleja (ütleja) saab kasutada mõtte genereerimisel sõnaliste tekstide kõrval ka mõlemaid või ühte kõrvalkihti – nii mõttetegevuse kihist MT pärinevat sotsiaal-kultuurilist elutarkust kui ka puhta mõtlemise kihis M salvestatud tarkust. Samamoodi saab ka arusaaja kasutada vastuvõetava informatsiooni mõistmiseks tuge kas ühest või mõlemast kõrvalkihist. Mõttekommunikatsiooni kihis M-K ei kehti eristus tõene versus väär, see kiht elab paljude loogikate kokkusaamises, vastuoludes, konfliktides ja problematiseerimises. Näidatud on kolm põhimõttelist kihti ja rõhutatud kommunikatsiooni toimumist ainult M-K kihis, seest valged mehikesed märgivad refleksioone. Skeemil on näidatud, kuidas baassituatsioonis (mõtleja (ütleja) → arusaaja) on nii mõtlejal kui ka arusaajal võimalik mitu varianti. Mõtleja positsioonis 3.3 suudab asetuda ka reflekteerijapositsiooni 1–3/5–3 ja niiviisi kaasata nn elutarkust mõttetegevuse kihist MT ning abstraktset teadmist puhta mõtlemise kihist M. Mõtleja positsioonis 3.1 omab refleksioonisuutlikkust ainult mõttetegevuse kihist MT. Mõtleja positsioonis 3.2 lähtub refleksiivselt puhta mõtlemise kihist M. Analoogselt on võimalikud ka erinevad arusaajapositsioonid – 4.1, 4.2, 4.3 ja 4.4. Selle kihi nimetus vajab eesti keeles täpsustamist, et eristada kihi MT nime skeemi üldnimest мыследеятельность Щедровицкий Георгий Петрович. "МЫСЛЕДЕЯТЕЛЬНОСТЬ И ЧИСТОЕ МЫШЛЕНИЕ". wikireading. Vaadatud 20.08.2019. Щедровицкий Георгий Петрович Схема мыследеятельности – системно-структурное строение, смысл и содержание
Kõnnu oja

Kõnnu oja on mitme oja nimi: Kõnnu oja (Harjumaa), oja Pärlijõe (Pudisoo jõe) jõgikonnas Kõnnu oja (Lääne-Virumaa), oja Loobu jõgikonnas Valguta jõgi, jõgi Kasari jõgikonnas
Lääne-Sepiki provints

Lääne-Sepiki provints (ka Sandauni provints) on loodepoolseim 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas. Piirneb läänes Indoneesia Paapua provintsiga. Provintsis räägitakse 95 kohalikku keelt. Suurem osa asustusest on koondunud rannikule Aitape ümber ja Torricelli mägedesse. Sandauni provints jaguneb neljaks ringkonnaks: Aitape-Lumi ringkond Nuku ringkond Telefomini ringkond Vanimo-Greeni ringkond
Ilme Rätsep

Ilme Rätsep (sündinud 10. juulil 1958) on eesti tekstiilikunstnik. Ta õppis aastatel 1977–1982 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis moekunsti erialal. Alates 1988. aastast on ta Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud. Ilme Rätsep on Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige. Koduleht
Karala tulepaak

Karala tulepaak on tulepaak Saare maakonnas Saaremaa vallas Karala külas. Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 58° 16′ 17″ N, 21° 53′ 48″ E. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 28 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 42 meetrit. Tule sektor on valge 0°...360° ja nähtavus on 8 meremiili. Tulepaak ehitati 1953. aastal. Karala tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus
Chung Un-chan

Chung Un-chan (정운찬, 鄭雲燦; sündinud 21. märtsil 1947 Gongjus Lõuna-Chungcheongi provintsis) on Lõuna-Korea poliitik, 28. septembrist 2009 kuni 11. augustini 2010 Lõuna-Korea peaminister. 1970 lõpetas ta Söuli Riikliku Ülikooli bakalaureusekraadiga majanduses ja 1972 Ohios asuva Miami ülikooli magistrikraadiga majanduses. 1978 kaitses ta Princetoni ülikoolis doktorikraadi majanduses. Chung alustas oma akadeemilist karjääri New Yorgis asuvas Columbia ülikoolis, kus ta 1976–1978 oli assistent ja abiprofessor. Seejärel naasis ta Söuli ülikooli, kus töötas 27 järgmist aastat majandusteaduskonnas. Ta oli 1982 Havai ülikooli külalisabiprofessor, 1986–1987 Londoni Majanduskooli külalisõppejõud ja 1999 Bochumis asuva Ruhri ülikooli külalisprofessor. 2002–2006 oli ta Söuli Riikliku Ülikooli rektor. Pärast akadeemilise karjääri lõppu läks Chung poliitikasse. Ta ei kuulu ühtegi erakonda, olles sõltumatu kandidaat. 3. septembril 2009 nimetas Lõuna-Korea president Lee Myung-bak ta peaministriks. Parlament kinnitas ta ametisse ja pärast seda astus ta 30. septembril 2009 ametisse. Algusest peale, juba enne ametisse kinnitamise hääletust oli parlamendis tema vastu tuntav opositsioon. Pärast 2010. aasta juunis toimunud kohalikke valimisi teatas ta soovist tagasi astuda. Ta esitas tagasiastumisavalduse 29. juulil 2010 ja lahkus ametist kaks nädalat hiljem.
Ali Bongo Ondimba

Ali-Ben Bongo Ondimba (sünninimi Alain Bernard Bongo; sündinud 9. veebruaril 1959 Brazzaville'is) on Gaboni poliitik, 16. oktoobrist 2009 kuni 30. augustini 2023 Gaboni president. Ali Bongo Ondimba on endise Gaboni presidendi Omar Bongo poeg. Ali Bongo Ondimba õppis Pariisis õigusteadust. Aastatel 1989–1991 oli ta Gaboni välisminister ja aastatel 1999–2009 kaitseminister. 30. augustil 2009 toimunud presidendivalimistel sai Ali Bongo Ondimba 42 protsenti häältest ning valiti Gaboni presidendiks. 2018. aastal tabas Ali Bongot ajurabandus. 2019. aastal üritati Ali Bongot kukutada riigipöördekatsega. Oktoobris 2021 on Ali Bongot tsiteeritud “Pandora paberites”, need dokumendid offshore -ettevõtete kasutamise kohta maksuparadiisides, Ali Bongo oleks saanud kahe nüüdseks laiali saadetud ettevõtte kasusaajaks. 2023. aasta 30. augusti varahommikul korraldasid riigivalitsemisega rahulolematud Gaboni sõjaväelased riigipöörde, kukutades ametist presidendi Ali Bongo, tühistades viimaste presidendivalimiste tulemused, saates laiali kõik riigiasutused ja sulgedes ajutiselt riigipiiri. Kressa, Kaarel (30. august 2023). "Järjekordne riigipööre Aafrikas. Gaboni armee teatas üle 50 aasta valitsenud poliitdünastia kukutamisest". Delfi. Vaadatud 30. augustil 2023.
Thorbjørn Jagland

Thorbjørn Jagland (sünninimi Thorbjørn Johansen 5. novembril 1950 Drammenis) on Norra poliitik, endine Euroopa Nõukogu peasekretär. Tema isa Helge oli keevitaja, ema Ingrid oli kokk. Ta abiellus 1975 ajakirjaniku Hanne Grofjordiga. Neil on kaks poega, Anders (sündis 1978) ja Henrik (sündis 1986). Nad elavad Drammeni lähedal Lieris. 16-aastaselt, 1966 astus ta Tööliste Noorsooliidu Lieri osakonda. 1969 lõpetas ta keskkooli ja 1975 Oslo ülikooli kraadiga majandusteaduse alal. 1973 valiti ta Buskerudi maakonna kohalikku omavalitsusse. Alates 1981 töötas ta Norra Töölispartei sekretärina. 1986 sai ta peasekretäri kohusetäitjaks ja 1987 peasekretäriks. Ühtlasi oli ta alates 1986. aastast erakonna väliskomisjoni esimees. Mõlemat ametikohta pidas ta kuni 1992. aastani, mil ta valiti kauaaegse parteijuhi Gro Harlem Brundtlandi asemele Norra Töölispartei esimeheks. Sel ametikohal oli ta 2002. aastani. Thorbjørn Jagland valiti 1993. aastal Stortingi liikmeks ja on pärast seda kolm korda tagasi valitud. Ta oli Norra peaminister 25. oktoobrist 1996 kuni 17. oktoobrini 1997 ja välisminister 17. märtsist 2000 kuni 19. oktoobrini 2001. Aastal 2005 valiti ta parlamendi esimeheks. Alates veebruarist 2009 on ta Nobeli rahuauhinda välja andva Norra Nobeli komitee esimees. 29. septembril 2009 valis Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee Thorbjørn Jaglandi Euroopa Nõukogu peasekretäriks, ta oli ametis 1. oktoobrist 2009 kuni 18. septembrini 2019.
Raugi ülemine tulepaak

Raugi sihi ülemine tulepaak on tulepaak Saare maakonnas Muhu vallas Vahtraste külas. Moodustab Raugi alumise tulepaagiga sihi. Tulepaakidevaheline kaugus on 755 meetrit. Tulepaak on 40 meetrit kõrge ja tuli merepinnast 49 meetri kõrgusel. Tuli on nähtav 15 meremiili kaugusele. Tuli vilgub pimedal ajal aasta läbi ja on alumise tulepaagiga sünkroonimata. Tule tsükkel kestab 5 sekundit; see põleb 2 sekundiks, misjärel on 3 sekundiks kustunud. Tuli on valge ja laevadelt vaadates põleb sektoris 159°–167° (liitsihi asimuut 163°). Raugi tulepoi Raugi ülemine tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus
Heavy Metal Nonstop

"Heavy Metal Nonstop" on ansambli B.D.Ö. 1992. aastal ilmunud stuudioalbum. Album lindistati sama aasta novembris ja detsembris Tallinna Linnahalli stuudios. "Pole Vaulting Boyz" "Don't Look Us (We're Livin' Here)" "BDÖK (Bieras Dökalis)" "FFFFFFANNNNN!!!" "Supero Hypero Pig" "Bitchtrap" "Let's Ski" "Synthezier Is not My Friend" "Businessdogz (The Dogz of Buzinezz)" "Never Trust a Fat Cat" "Flamingo the Destructor" "Intelligent Basketball Player" "Shoot the Laughing Smurf" "Home B" "Waterloo" "Gett off My Boat" "Birthday Party" "WHY?" "Heavy Metal Nonstop"
Toiduaine

Toiduaine on aine, mida tarvitatakse toiduks või millest valmistatakse toitu. Toored või vähetöödeldud toiduained, näiteks munad, piim, puu- ja juurviljad ning seemned. Kulinaarselt töödeldud toiduained nagu õlid ja või. Töödeldud toiduained, näiteks konserveeritud puu- ja juurviljad, juustud ja kalakonservid. Ultratöödeldud toiduained, mis on peamiselt pulbrid-lahused ja need on valmistatud teistest toiduainetest saadud ainetest ja lisaainetest. Ultratöödeldud toiduained on näiteks kiirnuudlid, pakisupid- ja pudrud, joogipulbrid, koogipulbrid, küpsised jms. Toitude ja toiduainete loend Toiduainete konserveerimine Toiduainetööstus Toidulisaained Toitained Köökide loend Toidu 3D-printimine
Erik Holm

Erik Holm (22. detsember 1927 Tallinn – 27. märts 2009 Thirlmere, Austraalia) oli eesti entomoloog. 2003 – Valgetähe V klassi teenetemärk Tiiu Salasoo, Inno Salasoo. Erik Holm – biotõrje teadlane ja eestluse edendaja. Eesti Loodus, 2009, nr. 6, lk. 50–51. Biograafia ESBL-is
Tundra-neppvigle

Tundra-neppvigle (Limnodromus scolopaceus) on kurvitsaliste seltsi kuuluv linnuliik neppvigle perekonnast. Tundra-neppvigle on pesitsusajal levinud Kirde-Siberis Tšuktši poolsaarel ja Anadõri alal ning Põhja-Ameerikas Alaska põhja- ja lääneosas, St. Lawrence'i saarel ja Kanadas Yukonis. Maailma populatsiooni suurus on umbes 0,5 miljonit isendit. Tundra-neppvigle on rändlind, ta talvitub USA lõunaosas läbi Mehhiko kuni Guatemalani. Tundra-neppvigle on Eestis eksikülaline, teda vaadeldi esmakordselt 2. oktoobril 2009 Läänemaal Põgaris. Üldpikkus 27–30 cm, tiibade siruulatus 42–49 cm, kehakaal 90–144 g. Emaslind on isaslinnust keskmiselt natuke suurem. Kõigis sulestikes sarnaneb väga raba-neppviglega. Hundsulestikus roostja tooniga alapoolel on rohkesti tumedaid ja heledaid põikitähne ja suleääriseid, kael ja rind on tihedalt pikitriibulised. Saba on musta-valgevöödiline. Puhkesulestik on hallikirju. Lennul näha valge kiilukujuline laik seljal. Sügisel kohatakse Euroopas peamiselt noorlinde või esimese talve sulestikku sulgivaid linde. Lennuhäälitsus on tunduvalt kõrgem ja teravam kui raba-neppviglel – tavaliselt ühesilbiline mudatildri häälitsuse sarnane kjik või meriski häälitsust meenutav vali kiik, sageli ka kahesilbiline kik-ik ja vaid mõnikord lendutõusul kolmeosaline terav hüüd. Pesitseb tundra rannikuala järvede ja järvekeste kallastel ja palsasoodes. Pesa on maas taimede varjus. Kurnas 4 muna, mida hautakse umbes 20 päeva. Poegade eest hoolitseb isaslind. Pojad hakkavad lendama 20–30 päeva vanuselt. Tundra-neppvigle sööb selgrootuid, lisaks mõnel määral taimede osi. Jonsson, L. Euroopa linnud. Eesti entsüklopeediakirjastus 2000, lk 248–249 Tundra-neppvigle andmebaasis eElurikkus
Katvus

Katvus ehk dominantsus (vanemas kirjanduses katteväärtus) on geobotaanikas mingi taimeliigi maapealsete elusate osade hõivatud pindala uuritava prooviriba pindala suhtes. Enamasti väljendatakse katvust protsentides või pallides. Mingi prooviriba kõikide taimeliikide elusate maapealsete osade katvust nimetatakse üldkatvuseks. Üldkatvuse väärtus võib olla üle 1 ehk taimeosad varjutavad üksteist, seda varjutusest tingitud vahet nimetatakse kattumuseks. Üldkatvus Kattumus Dominant Ökoloogialeksikon. (1992)./ koost. Masing, V. Eesti Entsüklopeediakirjastus : Tallinn, lk 103.
Elustrateegia

Elustrateegia on liikide pikaajalise evolutsiooni tulemusena tekkinud üldiste kohastumuste kogum, mis määrab liigi ja tema populatsioonide koha ökosüsteemis. Muu hulgas eristatakse kahte vastandlikku elustrateegia tüüpi: r-strateegia ja K-strateegia. r-strateegid annavad palju järglasi isendi kohta põlvkonnas. Nad asustavad harilikult vähem täitunud ökonišše, olles seega tihti pioneerliigid (nt umbrohud). K-strateegid annavad vähe järglasi isendi kohta põlvkonnas. Nad asustavad paljude seostega väljakujunenud ökonišše. K-strateegid on tihti kliimakskoosluste edifikaatorid (nt laialehised puud, ka suurimetajad, jt). *Masing, V. (koostaja) 1992. Ökoloogialeksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 44
Keygen

Keygen ehk võtmegeneraator on arvutiprogramm, mis oskab koostada kommertstarkvara tarbeks kehtivaid registreerimisvõtmeid. Kasutatakse tihti selleks, et hiilida kõrvale tarkvara seaduslikku kasutamist lubava litsentsi hankimisest. Crack
Crack (programm)

Crack ehk murdmisprogramm on väike programm, mida kasutatakse blokeerimaks seda osa tarkvarast, mis kontrollib registreerimis võtme või seerianumbri esitamist. Keygen