laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rahvusvaheline Noorte Demokraatide Liit

Rahvusvaheline Noorte Demokraatide Liit (International Young Democrat Union; lühend IYDU) on mitteriiklik katusorganisatsioon kogu maailma kesk- ja parempoolsete vaadetega poliitilistele noorteorganisatsioonidele, kelle eesmärkideks on levitada vabadust[küsitav] ja õigusriigi põhimõtteid[küsitav]. IYDU neli põhiprintsiipi on demokraatia, inimõiguste austamine, vabad turud ja vabakaubandus. Erilist tähelepanu pööratakse ka riikliku sekkumise ja sotsialismi leviku peatamisele. Sellega annab IYDU aktiivse panuse Rahvusvahelise Demokraatliku Liidu (IDU), kellele sisuliselt ja organisatoorselt toetutakse, töösse. Eesti koostööpartneriks on Isamaa ja Res Publica Liidu Noored. IYDU ürituste eesmärk on tihendada liikmesorganisatsioonidevahelist kontakti ning vahendada ja arendada organisatsiooni põhimõtteid edendavaid ideid. Selles kontekstis tehakse praegu kampaaniat usuvabaduse edendamiseks (Campaign for Religious Freedom). IYDU-ga on liitunud üle 100 liikmesorganisatsiooni rohkem kui 81 riigist, nende hulgas ka näiteks Junge Union (CDU/CSU noorteühendus Saksamaal), Jeunes Populaires (UMP noorteühendus Prantsusmaal) ja Young and College Republicans USA-s. Need kõik on seotud kohalike kesk- ja parempoolsete parteidega ning seetõttu võtavad aktiivselt osa poliitilistest üritustest. IYDU-ga võivad liituda kõik riiklikud, regionaalsed või rahvusvahelised poliitilised organisatsioonid, kes toetavad organisatsiooni põhimõtete deklaratsiooni (Declaration of Principles) ja kes on oma eesmärkidele pühendunud. Põhimõtete deklaratsioon on IYDU alusdokument, mis võeti vastu 1981. aastal Washingtonis toimunud konverentsil. Nõukogu koosneb patroonist, ametnikest ja liikmesorganisatsioonidest. Nõukogu valib ametnikud ning kontrollib nende ja ka liikmesorganisatsioonide esitatud aruandeid. Juhatus juhib igapäevategevust ja vastutab ka eelarve täitmise eest. 2012. aastast on IYDU eesistuja Aris Kalafatis. Organisatsiooni patroon on kunagine Briti peaminister Margaret Thatcher. Berliini müüri langemise 20. aastapäeva puhul toimus 25.–28. novembrini 2009 Berliinis IYDU aastakongress. Noorteorganisatsiooni Junge Union kandidaat Daniel Walther valiti järgneval nõukogu koosolekul detsembris 2010 Londonis esimehe ametisse. Märtsis 2011 toimus ligi 30 osalejaga juhatuse kooslolek iraagi-kurdi aladel asuvas linnas Arbil. Sellele järgnes 23.–26. juunil Colombias, Bogotás "Freedom Forum 2011". Järgmine nõukogu koosolek ja iga-aastased valimised toimusid 9.–13. jaanuarini 2012 Austraalias, Sydneys. Mitmed noorteorganisatsioonid taotlevad liikmestaatust või olemasoleva staatuse reaktiveerimist. 2011. aastal pöörati suuremat tähelepanu uutele liikmetele Lõuna-Ameerikast, Aafrikast ja Aasiast. 2012. aastal toimus vabaduse kampaania Süürias ja Valgevenes. IYDU koduleht Isamaa ja Res Publica Noored
Kitseenelas (perekond)

Kitseenelas (Aruncus) on taimede perekond roosõieliste sugukonnas. Perekonda kuulub eri süstemaatikate kohaselt üks kuni viis liiki: Aruncus aethusifolius – korea kitseenelas Aruncus asiaticus – aasia kitseenelas Aruncus dioicus – harilik kitseenelas Aruncus gombalanus Aruncus sylvester
Marek Järvik

Marek Järvik (sündinud 26. veebruaril 1977) on eesti filosoof. Tema peamine uurimisvaldkond on eetika, sealhulgas keskkonnaeetika. 2001. aastal kaitses Marek Järvik Tartu Ülikooli filosoofia osakonnas magistriväitekirja "Õigused õiguse alusena: moraalikriitiline õiguse põhjendamine" (juhendajad Eero Loone ja Margit Sutrop). Ta on pidanud Tartu Ülikoolis loenguid sotsiaal- ja poliitilisest filosoofiast. "Is Williams's internalism/externalism distinction logical?" Rmt: "Ethics: Interdisciplinary approaches. Eetika: Interdistsiplinaarsed lähenemised" Tartu Ülikooli eetikakeskus (2001-2006). Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2006, lk 139-144 "Terrorism - kas see on moraalselt õigustatud?" Akadeemia, 10/2005, lk 2085-2104 "Sallivus - kas ideaal?" Haridus, 10/2005, lk 22-24 Marek Järvik, K. Oudekki Loone ja Eero Loone "Suveräänsus, seadus, immigratsioon" Atlex, 2004 "Vabadusest tugeva demokraatiani" Eesti Ekspress, 10.06.2004 "Kas võrdsus toob meile kahju?" Eesti Ekspress, 20.11.2003 "Unistus ühiskondlikust lepingust" Eesti Ekspress. 18.09.2003 "Riigi võimalused moraali kujundamisel" Eesti Ekspress, 14.08.2003 Ahto Oja, Külli Keerus, Marek Järvik jt "Keskkonnaeetikast säästva ühiskonna eetikani: inimese ja looduse vaheline tasakaal kui jätkusuutlikkuse aluspõhimõte" Tallinn: Säästva Eesti Instituut, 2003 "Valitsuse erapooletus sõidusoodustuste kaotamisel" Postimees, 30.10.1996 Marek Järvik Eesti Teadusinfosüsteemis
Andrus Tool

Andrus Tool (sündinud 5. detsembril 1960) on eesti filosoof ja tõlkija. Tema peamised uurimisvaldkonnad on filosoofia ajalugu ja ajaloofilosoofia. 1979–1984 õppis Tool filosoofiat Moskva Riiklikus Ülikoolis ning 1984–1991 Tartu Ülikoolis. 1991. aastal kaitses Andrus Tool Tartu Ülikooli filosoofia osakonnas magistriväitekirja "J.G. Droyseni metahistoriograafiline kontseptsioon" (juhendaja Eero Loone). 1984. aastast on Tool Tartu Ülikooli filosoofialektor. Ta on pidanud loenguid filosoofia ajaloost: antiikfilosoofiast, kesk- ja uusaja filosoofiast, saksa klassikalisest filosoofiast, hermeneutikast ja fenomenoloogiast. 2010 Tartu Ülikooli aumärk "Hans-Georg Gadamer". (lk 407–427); "Wilhelm Dilthey" (lk 385–403); "Hermeneutika" (lk 379–382); "Elufilosoofia" (lk 33–39). Rmt: Annus, E. (toim) "20.sajandi mõttevoolud" Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, 2009 "Wilhelm Dilthey on the Objectivity of knowledge in human sciences". Trames: Journal of the Humanities and Social Sciences, 11(1)/2007, lk 3–14 "Filosoofiline refleksioon humantaarteaduste loomuse üle ja teaduspoliitika" Studia Philosophica, 5/2006, lk 90–102 "Wilhelm Dilthey elufilosoofia ja hermeneutika" Akadeemia 2006, lk 1798–1833 "Mäng ja kõnelus looduvas traditsioonis", 2002 "Hans-Georg Gadameri filosoofiliste tekstide teaduslik kommenteeritud tõlge", 2002 "Uuskantiaanlus kui teadusajastu kultuurifilosoofia" Akadeemia, 4/1993, lk 769–802 Wilhelm Dilthey "Teiste isikute ja nende eluavalduste mõistmine" Akadeemia, 2006, lk 1779–1796 Hans-Georg Gadamer "Hermeneutika universaalsus: valik esseid ja intervjuusid" Tartu: Ilmamaa, 2002 Friedrich Schleiermacher, Wilhelm Dilthey, Martin Heidegger, Hans-Georg Gadamer "Filosoofilise hermeneutika klassikat" Tartu: Ilmamaa, 1997 "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Andrus Tool Eesti Teadusinfosüsteemis
Oblikalutikas

Oblikalutikas (Coreus marginatus) on putukaliik lutikaliste alamseltsist. Ta on Euroopas, sealhulgas Eestis laialdaselt levinud. Coreus marginatus äsja koorunud nümf, mis näitab suhteliselt väga suuri antenne Coreus marginatusel on antennide vahel kaks väikest eendit, mida tuntakse antennitorudena, mille abil saab seda liiki eristada teistest pinnapealselt sarnastest liikidest Oblikalutikas andmebaasis eElurikkus Coreus marginatus (inglise keeles)
Taaskehastajate massilahing

Ajaloo taaskehastajate massilahing on ajaloolise või ajastukohase lahinguolukorra simuleerimine sõdalasi kehastavate võitlejate poolt. Muinas- või keskaegses massilahingus võideldakse kahes või enamas meeskonnas, kasutatakse erinevaid relvi – mõõku, kilpe, odasid, kirveid ja nuiasid. Ohtlikumate relvade ning suurema segaduse tõttu on massilahing oluliselt ohtlikum kui ajaloolise mõõgavõitluse turniir või kahevõitlus. Olenevalt ürituse iseloomust võib massilahing olla kas teatraalselt demonstratiivne või sportlik, mittekontaktne või täiskontaktne. Taaskehastatakse lahinguid ka tulirelvade ajastust.
Carl Rudolf Lehbert

Carl Rudolf Georg Lehbert (hüüdnimi Gori; 12/24. jaanuar 1858 Tallinn – 16. märts 1928 Tallinn) oli apteeker ja bioloog, Raeapteegi rentnik ja hilisem omanik. Tema isa oli Piers Rudolph Lehbert (1820 Valmiera – 1888 Tallinn), Raeapteegi rentnik. Ta õppis aastail 1879–1883 (proviisor) Tartu Ülikoolis farmaatsiat, Korporatsioon Neobaltia liige. Album der Landsleute der Neobaltia 1879-1904. Jurjew 1908. Nr. 56 (10801), lk. 67.
Riin Sirkel

Riin Sirkel (sündinud 4. mail 1979) on eesti filosoof, Vermonti Ülikooli dotsent. Tema peamised uurimisvaldkonnad on vanakreeka filosoofia ja metafüüsika. 1997–2005 õppis Sirkel Tartu Ülikoolis filosoofiat, kaitstes 2002. aastal bakalaureusekraadi ning 2005. aastal magistriväitekirja "Küsimus olemuse järele: Aristoteles, Avicenna ja Aquino Thomas" (juhendajad Andrus Tool ja Henrik Lagerlund). 2004–2005 oli ta külalismagistrant Uppsala Ülikoolis. 2006–2010 oli Sirkel doktoriõppes Lääne-Ontario Ülikoolis, kus kaitses 2010. aastal doktoriväitekirja "The Problem of Katholou (Universals) in Aristotle" ("Universaalide (katholou) probleem Aristotelese filosoofias"; juhendajad Henrik Lagerlund ja Devin Henry). 2004–2006 oli Riin Sirkel Eesti Autismiühingu tugiisik. 2004–2006 töötas ta Tallinna Ülikoolis lektorina ning 2005–2007 Tartu Ülikoolis õppejõu, koordinaatori ja erakorralise teadurina. 2007–2010 oli Sirkel assistent ja lektor Western Ontario Ülikoolis, 2010–2012 oli ta järeldoktorantuuris Alberta Ülikoolis. 2012–2018 töötas ta lektorina Vermonti Ülikoolis Ameerika Ühendriikides, alates 2018 samas dotsent. 2005–2007 kuulus Sirkel filosoofia ainenõukokku. 2004. aastast on ta Eesti Filosoofiaõpetajate Seltsi ja 2009. aastast Ameerika Filosoofilise Ühingu liige. Riin Sirkel kuulub ka filosoofilisse grupeeringusse "Frontisterion" ("Taipla"). 2005 – Gustav Teichmülleri stipendium Philoponus: On Aristotle’s Categories 1–5 (2015). Translated, with notes, by Riin Sirkel, Martin Tweedale, and John Harris. The Ancient Commentators on Aristotle. New York, London: Bloomsbury. Sirkel, Riin (2011). Alexander of Aphrodisias's Account of Universals and its Problems. Journal of the History of Philosophy 49(3): 297–314. Sirkel, Riin (2010). The Problem of Katholou (Universals) in Aristotle. University of Western Ontario Electronic Thesis and Dissertation Repository (Paper 62): University of Western Ontario. Sirkel, Riin (2010). Knowledge of Particulars in Aristotle. Newsletter of the Society for Ancient Greek Philosophy (17–26). Department of Philosophy, Binghamton University. Sirkel, Riin (2009). Review of Galluzzo, Gabriele; Mariani, Mauro (2006), Aristotle's Metaphysics Book Z: The Contemporary Debate. Studia Humaniora Tartuensia. 10 (R.4) Sirkel, Riin (2008). Aristotle and Other Platonists – By Lloyd P. Gerson. Theoria: A Swedish Journal of Philosophy 74(1): 91–95. Lott, T.; Lõuk, K.; Parhomenko, E.; Sirkel, R.; Traks, K.; Veskimets, E. (Toim.) (2003). Tõtt-öelda. Ettekandeid seminaridelt "Keel ja filosoofia" (Madsa 2002) ning "Millest kõneldakse siis, kui kõneldakse EESTI FILOSOOFIAST" (Valgemetsa 2000). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. jaanuar 2020. Vaadatud 3. jaanuaril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Riin Sirkel Eesti Teadusinfosüsteemis
Yoshihiko Noda

Yoshihiko Noda (jaapani keeles 野田 佳彦 Noda Yoshihiko; sündinud 20. mail 1957 Chiba prefektuuris Funabashis) on Jaapani poliitik. Ta oli 2. septembrist 2011 kuni 26. detsembrini 2012 Jaapani peaminister. Ta on lõpetanud Waseda Ülikooli. Juunis 2010 sai ta Naoto Kani valitsuse rahandusministriks. 26. augustil 2011 valiti ta Jaapani Demokraatliku Partei esimeheks. 30. augustil 2011 valis Jaapani parlamendi alamkoda Yoshihiko Noda peaministriks. Pärast kaotust 2012. aasta parlamendivalimistel astus Yoshihiko Noda partei esimehe kohalt tagasi.
Toomas Lott

Toomas Lott (sündinud 18. juunil 1979) on eesti filosoof, kelle peamine uurimisvaldkond on antiikfilosoofia (eriti Platon). Aastatel 1986–1997 õppis Lott Tallinna Laagna Gümnaasiumis. 1997–2001 oli ta Tartu Ülikoolis filosoofia bakalaureuseõppes, 2001–2004 magistrantuuris, kaitses magistriväitekirja "Häälestatud mõtlemine Martin Heideggeri "Lisandusis filosoofiale (Omanemisest)"" (juhendaja Tõnu Luik). 2012. aasta septembris kaitses ta sealsamas väitekirja "Plato on Belief (doxa). Theaetetus 184B-187A" (juhendajad Roomet Jakapi ja Ülo Matjus). Aastatel 2004–2005 oli Toomas Lott õppeülesande täitja Tallinna Ülikoolis. 2006–2008 oli ta Tartu Ülikooli keeleteaduse ja -tehnoloogia doktorikooli erakorraline teadur, alates 2009. aastast on ta teadur Tartu Ülikooli filosoofia osakonnas. Ta on lühikest aega õppinud ja teinud uurimistööd Freiburgi ülikoolis, Pariisi I ülikoolis (Pantheon-Sorbonne), Cornelli ülikoolis ja Konstanzi ülikoolis. Aastatel 2005–2006 oli Lott Eesti Filosoofiaõpetajate Seltsi liige ning 1999–2006 kuulus ta filosoofiaühendusse Frontisterion. 2001 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi stipendium "Vahatahvel ja eksitus Theaitetoses". Vikerkaar, 10-11/2009, lk 84–92. "Walter Benjamin" Rmt: Annus, E. (toim) 20. sajandi mõttevoolud. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2009, lk 569–598 "Plato on the Rationality of Belief". Trames, 2011, vol. 15 (4), lk 339–364. http://www.sirp.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=15957 Toomas Lott Eesti Teadusinfosüsteemis
Kaitseliidu Valgamaa malev

Kaitseliidu Valgamaa malev on Kaitseliidu territoriaalne üksus, mis tegutseb Valga maakonnas. Valgamaa malev koosneb Valga malevkonnast, Otepää malevkonnast ja Helme üksikkompaniist. Kaitseliit asutati 11. novembril 1918. Organisatsiooni esialgne nimetus oli Eesti Kaitse Liit ning kontor asus Tallinnas Brokusmäel majas nr 8. Organisatsiooni esmaülesandeks sai sisejulgeoleku tagamine. 11. novembri õhtul Laevanduse" kontoris toimunud koosolekul loobuti Saksa okupatsiooniaegsest bürgerwehrist ja uus organisatsioon nimetati kaitseliiduks. Uue kaitseliidu juhtimise võttis endale Ernst Põdder. Ilmus päevakäsk nr. 1 järgneva sisuga: 1. Alates tänasest päevast võtan E. K. L. juhatuse endale. Alla kirjutanud kaitseliidu juhataja Põdder. Maakondade korralduste ülemaiks nimetan endised Eesti sõjaväe ohvitserid: Harju maakonna ja Tallinna ülem on Kann. Wiru maakonna ja Rakwere Reek. Tartu maakonna ja Tartu Kurvits. Järwa maakonna ja Paide Puskar. Wiljandi maakonna ja Wiljandi Kubu. Läänemaakonna ja Haapsalu Rõuk. Pärnumaakonna ja Pärnu Tannbaum. Wõru maakonna ja Wõru Vreemann. Walga linna Irw. Saare-, Hiiu- ja Muhumaa Poopuu. Salk Valgas asunud ohvitsere tuli 18. novembril kokku, nimelt Eduard Ahman, E. Juul, Karl Kornel, Leo Orgussaar, Paul Vassil ja Otto Tief, ja seitsmendana vabatahtlik F. Jänes. Koosolek otsustas: Valka tuleks luua kaitseväelaste kogunemispunkt. Organiseerimist raskendasid asjaolud, et kapten Anton Irv ei ole jõudnud Valgasse, 2) kohalike asutuste ülevõtmist takistas Saksa soldatite nõukogu ja 3) lätlased ei toetanud Eesti väeosa asutamist. Kaitseliidu Valgamaa maleva koduleht Kaitseliidu Valgamaa maleva põhimäärus https://valgamaa.kaitseliit.ee/files/valgamaa/img/files/Valgamaa_PM.pdf
TTV

TTV on lühend, mis võib tähendada mitut asja. TTV ehk Tallinna Televisioon TTV ehk Taiwan Television TTV (Twoja Telewizja), Poola telejaam T.TV (varasema nimega Tango TV), Luksemburgi telejaam TechTV
Herluf Bidstrup

Christian Hans Herluf Bidstrup (10. september 1912 Berliin – 26. detsember 1988 Allerødi vald, Taani) oli Taani kunstnik ja karikaturist. 1930. aastatel sai ta viljakaks karikaturistiks. Ta oli omal ajal väga populaarne Saksa Demokraatlikus Vabariigis ja Nõukogude Liidus. Lisaks poliitilistele karikatuuridele leidis tema loomingus kajastamist inimese igapäevaelu ja inimlikud nõrkused, mis ilmusid naljapildisarjadena. Bidstrup on tänapäeval läänes peaaegu unustatud.[viide?] Tema isa oli taanlane, kes elas Saksamaal, teenides elatist kunstnik-dekoraatorina. Bidstrupi ema oli sakslanna. 1917. aastal kolis Bidstrupide pere Taani. Ta omandas aastail 1931–1935 kunstihariduse Kopenhaagenis asuvas Kuninglikus Taani Kunstiakadeemias. Esimene karikatuur avaldati 1932. aastal. Aastail 1936–1945 töötas ta ajalehe Socialdemokraten kaastöölisena. Sõjaeelses Taanis sai ta populaarseks raamatuillustraatoriks. Üksikuid töid oli tal ka teatrikunstnikuna. Bidstrup oli Taani Kommunistliku Partei liige. Alates 1945. aastast töötas ta kommunistlikus ajalehes Land og Folk. Bidstrupi kui kunstniku looming jaguneb kahte loomeperioodi. Esimeses perioodis olid ülekaalus poliitilised karikatuurid, mida iseloomustab üldsõnalisus ja probleemide lihtsustamine. Teises loomeperioodis, mil ta esines humoristlike lühiseriaalidega, kerkis tema omanäolisus eriti esile ja alles siin lõi tema anne särama. „ Just selles žanris üllatab autori nägemisoskus ja fantaasia. Bidstrupi realistlik joonistuslaad võimaldab edasi anda tüpaaži, ilmestust, poose, figuuri omapära, riietust jne. Kõik tema tegelased on meie keskelt, kõigile mõistetavad. Need leheküljelised seriaalid on nagu novellikesed, joonistatud imelakooniliselt ja täpselt. See eeldab suurt meistrit.“ – Hugo Hiibus 1964 – Rahvusvaheline Lenini rahupreemia 1974 – valiti NSV Liidu Kunstide Akadeemia välisliikmeks Nädala juubilar Herluf Bidstrup 95 Veebileht Kesknädal Huumorit ja satiiri / Herluf Bidstrup; [koostanud J. Jensen] Tallinn : Eesti NSV Kunst, 1959, 160 lk Huumorit ja satiiri / Herluf Bidstrup; [koostanud J. Jensen] Tallinn : Eesti NSV Kunst, 1963, 104 lk Huumorit ja satiiri = Сатира и юмор / Herluf Bidstrup; Tallinn : Elimelto, 1993, 136 lk Herluf Bidstrupi naljapildisarjad (vene) Herluf Bidstrupi foto Ants Juske, "Kommunist Herluf Bidstrup" (Juske pildiveerg) – Eesti Päevaleht 6. jaanuar 2007, lk 22
Orianthi

Orianthi (kodanikunimega Orianthi Panagaris; sündinud 22. jaanuaril 1985) on Austraalia naismuusik, laulja, muusikakirjutaja ja kitarrist. Teda teatakse Michael Jacksoni peakitarristina kontsertide seerial ''This Is It''. Tema debüütsingel "According to you" tuli Jaapani edetabelites 3. kohale, Austraalias 8. kohale ja USAs 17. kohale. Tema teine album, "Believe", ilmus 2009. aasta lõpus. Orianthi Panagaris on sündinud Austraalias Adelaide'is ja on Austraalia ning Kreeka päritolu. Kolmeaastaselt hakkas Orianthi klaverit õppima ning kuueaastaselt hakkas ta kitarrimängu õppima. Kuueselt õppis ta mängima akustilist kitarri ja üheteistkümneselt hakkas ta oma isa julgustamise peale elektrikitarri mängimist õppima. 15-aastaselt pani ta rohkem rõhku laulude kirjutamisele ja sellega alustas ta oma karjääri. Ta on mänginud bändides alates 14. eluaastast Inglismaal ja Prantsusmaal ning andis oma esimese kontserdi 15-aastaselt Steve Vaile. Kui Orianthi oli 18, kohtus ta Carlos Santanaga ning hakkas temaga muusikat tegema. Carlos kutsus Orianthi endaga muusikat tegema heliproovi jaoks ning hiljem kutsus ta endaga lavale esinema ta Adelaide'i kontserdil, Memorial Drive'il, 30. märtsil 2003.
Sovetski

Sovetski on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas, Sovetski rajooni keskus. Linnas on lennujaam. 1963. aastal, kui käis Ivdeli–Obi raudtee ehitus, asutati Sovetski alev. 1996. aastal sai Sovetski linnaõigused. "Venemaa Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2012. Vaadatud 22. augustil 2012. Sovetski koduleht
Pokatši

Pokatši on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas. Pokatši alev tekkis 1978. aastal Pokatši naftaleiukoha territooriumil. 1984. aastal hakati alevit ehitama 15 km vanast kohast eemal. 1992. aastal sai Pokatši linnaõigused. "Venemaa Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2012. Vaadatud 22. augustil 2012. Pokatši koduleht
Northwood

Northwood on paikkond Londoni Hillingdoni linnaosas. Elanikke oli 2008. aastal 11 068. Paikkonda on ürikutes esmamainitud 1435. aastal. Northwood sai endale raudtee 1887. aastal. 1902. aastal oli elanikke 2500. Northwoodi nimega on seotud Northwood Headquarters – Briti relvajõudude (British Armed Forces ) peakorteri rajatised Hertfordshire'i krahvkonnas Eastburys, mis asub Northwoodi vahetus naabruses. Sissepääsu kohal on silt "Northwood Headquarters" ([1]). Selle sildi taga paiknevad kolm väejuhatust: Briti relvajõudude alaline ühendstaap (Permanent Joint Headquarters), Briti merejõudude ülemjuhataja peakorter (Headquarters of Commander in Chief Fleet) ja NATO Northwoodi mere-osavägede väejuhatus (Allied Maritime Component Command Northwood). Aastail 1939–1969 paiknes siin RAF Coastal Commandi peakorter koos sõja alul rajatud maa-aluse juhtimiskeskusega. Northwood Headquarters Suurbritannia kaitseministeeriumi koduleht (inglise)
Virginia Water

Virginia Water on küla Inglismaal Surrey krahvkonnas Londonist umbes 30 km edelas. Halduslikult kuulub Virginia Water Runnymede'i omavalitsusüksusse. 2001. aasta rahvaloenduse järgi oli külas 6113 elanikku. Järv asub Bourne'i jõe kaldal. Küla läbides on jõgi 25 m kõrgusel merepinnast. Küla kese on 29–39 m kõrgusel merepinnast. Bourne'i jõgi suubub Thamesi. Küla on nime saanud Virginia Wateri järve järgi, mis asub Windsor Great Parki nimelise hirvepargi edelaservas. Virginia Wateri järv omakorda võis nime saada Elizabeth I järgi, sest virgin tähendab inglise keeles neitsit ja Elizabethi nimetati neitsilikuks kuningannaks, sest ta ei abiellunud kunagi. Kuid järv ise on kuningannast poolsada aastat hilisem: ta rajati 1746. aastal Bourne'i jõge paisutades. Pärast seda, kui järv 1768. aastal paisu purustas ja tühjaks jooksis, taastati järv 1780. aastal märksa suuremana, tänapäevases suuruses. Järve ümbermõõt on 7,2 km. Pool sellest on sillutatud ja pool sillutamata jalgtee. Virginia Wateri järv on iseloomuliku kujuga. Teise maailmasõja ajal lasti järv tühjaks, sest kardeti, et Luftwaffe võib järve kasutada lennukite asukoha kindlaksmääramiseks. 21. sajandil kasutati järve kaldaid Harry Potteri filmide järvekaldastseenide ja 2010. aasta filmi "Robin Hood" paadistseenide filmimiseks. Küla sai endale raudtee 1856. aastal. Külas on raudteejaam, kust saab mugavalt sõita Londoni Waterloo jaamani. Uus raudteejaamahoone ehitati 1973. aastal. 1873–1885 ehitati Virginia Waterisse Holloway sanatooriumi nimeline hullumaja. See lõpetas tegevuse 1980 ja pärast 1994–2000 kestnud restaureerimist müüdi elamukompleksiks. Vahepealsel ajal kasutati Holloway sanatooriumi sageli filmivõtete jaoks. Seal on filmitud sarja "Inspektor Morse" paljud jaod, seal on muuvisid filminud Adam Ant, Alphaville, The Cure, Ozzy Osbourne ja Bonnie Tyler, rääkimata vähem tähtsatest muusikutest. 1920. aastatel rajati Virginia Waterisse Wentworth Estate'i nimeline 7 km² suurune asum, mis on tuntud rikaste ja kuulsate elanike poolest. Minevikus on seal elanud Cliff Richard, Elton John, Boriss Berezovski ja Andrei Ševtšenko, aga praegu näiteks Ron Dennis, Eddie Jordan, Ernie Els, Gary Numan ja Brunei sultan. 1998 elas seal Augusto Pinochet, kes põgenes oma kodumaalt Suurbritanniasse ja elas seal seni, kuni ta jälle Tšiilile kohtupidamiseks välja anti. Virginia Water on golfikeskus. Asula lähedal on neli golfirada. Sel põhjusel elab Wentworth Estate'is palju golfimängijaid. Külast 13 kilomeetri kaugusel kirdes asub Heathrow' lennujaam.
Durdle Door

Durdle Door on Edela-Inglismaa lõunarannikul Dorsetis asuv paekivist looduslik kaar. Nimi "Durdle" tuleneb vanainglise sõnast "thirl", mis tähendab 'läbi uuristama'. See meres paiknev kaljukaar on moodustunud lakkamatu merelainetuse töö tulemusena: pehmemate kivimitega kaljuosad murenevad kergemini ja sel viisil laine lõpuks uuristabki kaljusse avause. Durdle Door on moodustunud kohale, kus eri kivimite kihid ei lasu üksteise peal nagu tavaliselt, vaid üksteise kõrval. Kõige enam mere pool on suhteliselt õhuke paekivikiht, millest ongi kaar moodustunud. Paas peab merele suhteliselt hästi vastu. Selle taga on portlandi lubjakivikiht, mis on märksa vähem vastupidav. Meri on seda üsna palju ära uhtunud, ainult keskosas on see säilinud, sest paas kaitseb seda mere otsese rünnaku eest ja lained pääsevad sinna juurde ainult ringiga, mis vähendab nende kulutusjõudu. Kaugemal maa pool on kriidikaljud, mis jällegi merele paremini vastu peavad. Kriidi- ja paekihti eraldab teineteisest 120 m pikkune ja 50 m laiune lubjakivist maasäär. Kaare tänane ilu ei kesta lõputult. Lõpuks variseb kaar kokku nagu need, mida saab näha Ladrami lahes Ida-Devonis. Durdle Door kuulub Dorseti ja Ida-Devoni ranniku koosseisus UNESCO maailmapärandi nimistusse. Kuigi Durdle Door asub eramaal, tohivad külastajad seda vaatama minna. Durdle Door worldheritagecoast.net (inglise keeles)