laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Anu Liivak

Anu Liivak (aastatel 1979–1985 Anu Kallaste; 14. oktoober 1953 Tallinn – 10. märts 2016) oli eesti kunstiajaloolane ja kriitik. Anu Liivak lõpetas 1972. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1977. aastal NSV Liidu KA Tööpunalipulise Repini-nimelise Maalikunsti, Skulptuuri ja Arhitektuuri Instituudi Leningradis. Aastal 1996 sai ta magistrikraadi kunstiteaduse alal Tallinna Kunstiülikoolis. Aastatel 1977–1991 töötas ta Eesti Kunstimuuseumis nooremteaduri, teadussekretäri ja teadusdirektorina. Alates 1991. aastast oli ta Tallinna Kunstihoone intendant ning aastatel 2002–2008 juhtis Retretti kunstikeskust Soomes. Alates jaanuarist 2009 kuni surmani märtsis 2016 oli ta Kumu kunstimuuseumi direktor. 1995 Eesti Vabariigi kultuuripreemia 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Pille Rõivas. Kunstiteadlane Anu Liivak valiti Soome kunstikeskuse juhatajaks. Õhtuleht, 6. juuli 2002 Margaret Tali. Anu Liivak valitseb maa-alust kunstiriiki. Eesti Ekspress, 20. august 2003 Hanneli Rudi.Kumu uus juht tuleb Soomest. Postimees, 3. detsember 2008 Rebekka Lotman. Kumu etteotsa läheb Anu Liivak. Postimees, 4. detsember 2008 Sirje Helme. Suri Kumu direktor Anu Liivak. Postimees, 11. märts 2016 Haud Tallinna Metsakalmistul
Ahvenanmanner

Ahvenanmanner (soome keeles Manner-Ahvenanmaa või Ahvenanmanner, rootsi keeles Fasta Åland) on Ahvenamaa saarestiku suurim saar. Saare pindala on 685 km². Saar on lõhestatud paljudest lahtedest ja jaguneb poolsaarteks. Saar on kaljune ja künklik, kõrgus kuni 132 meetrit. See on Soome suurim meresaar ja suuruselt kolmas saar, arvestades ka sisevete saari. Saar asub Ahvenamaa maakonnas, mis on Soome Vabariigi ulatusliku omavalitsusega osa. Saar jaguneb seitsmeks vallaks, nende hulgas on ka Ahvenamaa ainuke linn Maarianhamina. Ahvenamaa saarestik Finland. Öarnas och sjöarnas land (Soome. Saarte ja järvede maa). Soome Töö- ja Majandusministeeriumi Saarekomitee väljaanne. Forssa 2009
XForms

XForms on graafilise kasutajaliidese tööriist, mis põhineb Xlibil ja on mõeldud X Window Systemile. See sisaldab palju selliseid programmeerimisobjekte nagu nupud, kerimisribad, menüüd jne. Lisaks on XForms laiendatav: uusi objekte on lihtne luua ja lisada. Varem põhines XForms Forms Libaryl, mis kasutas Iris GL-i (OpenGLi eelkäija). Xforms kasutab litsentsi GNU Lesser General Public License ja on vaba tarkvara. Enne üleminekut GTK+ tööriistadele kasutas Xfce töölauakeskkond XFormsi tööriistu. "README (projekti lähtekoodist)". See kasutab GNU LGPL (Lesser General Public License) litsentsi versiooni 2.1. Vaata täpsemalt failist COPYING.LIB Projekti koduleht
Raseborgi linn

Raseborg (soome keeles Raasepori) on omavalitsusüksus (linn) Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas. Moodustati 1. jaanuaril 2009 Ekenäsi ja Karise linna ning Pohja valla liitmise teel. Linn on saanud nime Snappertunas asuva Raasepori linnuse järgi. Raseborgi elanikest on 67,1% rootsikeelsed. Raseborg pindala on 2354 km², millest 1206 km² on veepindala. Raasepori linnus Tammisaare kirik Fiskari Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years  Raseborgi linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Raseborgi koduleht rootsi ja soome keeles Raul Vinni, "Raseborgis avati Kuressaare tänav". Oma Saar, 2. märts 2009
Forell

Forellid on lõhelaste sugukonna Salmoninae alamsugukonda kuuluvad, enamjaolt üksnes mageveelised ja paiksed kalad. Eri autorid võivad käsitleda mõistet "forell" ka laiemalt või kitsamalt. Siia kuuluvad isendid järgmistest perekondadest: lõhe (Salmo), idalõhe (Oncorhynchus), paalia (Salvelinus) Eestis elab looduslikult meriforell (perekonnast lõhe) ja selle vorm (morfa) jõeforell. Kalakasvandustes kasvatatakse ka vikerforelli, kes kuulub perekonda idalõhe. Forellid nagu lõhedki eelistavad hapnikurikkaid ja suhteliselt jahedaveelisi veekogusid. Forellikasvatus
Vana Taiwani dollar

Vana Taiwani dollar oli rahaühik, mis käibis Taiwanil aastail 1946–1949. Võeti kasutusele Hiina Vabariigi poolt pärast saare tagasisaamist, asendamaks Jaapani poolt käibele lastud Taiwani jeeni (Mandri-Hiina raha Taiwanil ei kehtestatud). Anti välja paberrahadena ühest kuni saja tuhande dollarini, alajaotusi ega münte välja ei antud. Kannatas inflatsiooni all, asendati 15. juunil 1949, vahetult enne Hiina Vabariigi valitsuse evakueerimist saarele, uue Taiwani dollariga, mis muutus seega varsti ainsaks Hiina Vabariigi võimualusel territooriumil käibivaks rahaks.
Karise linn

Karis (soome Karjaa) on endine linn Soomes Uusimaa maakonnas, alates 2009. aastast osa Raseborgi linnast. Karise linn oli kakskeelne omavalitsusüksus. Umbes 60% elanikest olid rootsikeelsed ja 38% soomekeelsed. Linna pindala on 215 km², millest veepindala on 18 km². Karis sai aleviks 1930. ja linnaõigused 1977. aastal. Linnas tegutseb Oy Sisu Auto Ab. Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019.
Taiwani jeen

Taiwani jeen oli rahaühik, mis käibis Taiwanil Jaapani võimuperioodi jooksul aastail 1895–1946. Taiwani jeen oli võrdväärne Jaapani jeeniga, jagunes sajaks seeniks, eksisteeris ainult paberrahana. Asendati 1946 vana Taiwani dollariga.
Rudolf Bauer

Rudolf Bauer (2. jaanuar 1879 Budapest – 9. november 1932 Sósér) oli Ungari kergejõustiklane. Ta võitis Pariisi olümpiamängudel kettaheites kuldmedali maailmarekordilise tulemusega 36.04. 1900 Pariisis olümpiavõitja kettaheites 36.04
Eesti Teaduslik Selts Rootsis

Eesti Teaduslik Selts Rootsis on eesti pagulaste poolt Stockholmis 15. veebruaril 1945 asutatud teaduslik selts. Seltsi asutajaliikmete hulgas olid professor Armin Tuulse, professor Gustav Suits, professor Johan Kõpp, professor Evald Blumfeldt jt. Seltsi eesmärk on eestikeelse, sealhulgas eriti Eestimaad, selle ajalugu ja rahvast uurivate teadusalade ja Eesti-Rootsi teadussuhete edendamine. Alates 1952. aastast annab selts annab välja artiklite kogumikku Annales Societatis Litterarum Estonicae in Svecia.Alates 2017 oktoobrist on kõik ETSRi aastaraamatud digitaliseeritud ja tasuta kättesaadavad Eesti Rahvusraamatukogu andmebaasis DIGAR. Seltsi liikmete poolt tehakse Stockholmi Eesti Maja saalis regulaarselt ettekandeid mitmesugustelt teadusaladelt. 1945–1954 Johan Kõpp 1954 Andres Mathiesen 1955–1975 Evald Blumfeldt 1976–1977 Aino Käärik 1978–1980 Ervin Pütsep 1981–1986 Enno Penno 1987 Jaan Novek 1987–1990 Ilja Pähn 1991–1997 Gunnar Hiis 1998–2004 Ivar Paljak 2005–2007 Tiit Land 2007–2016 Ants Anderson 2016- Evelin Tamm Johannes Aavik Vello Helk (valitud 30. novembril 2008) Lauri Kettunen Eduard Poom Raimo Raag Tarmo Soomere (valitud 2017) ETSR. [etsr.se "Seltsi koduleht"]. {{netiviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend) "Digari andmebaasi liides". Diana Krull. ETSR valis endale uue esimehe. Eesti Päevaleht (Stockholm), 1. märts 2007, nr. 9, lk. 6 Evelin Tamm (10.02.2017). "Teaduste Akadeemia president Tarmo Soomere valiti Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis auliikmeks". Rootsi Eestlaste Liidu digiajakiri. Vaadatud 7. märtsil 2018.
Joutseno

Joutseno on asula Soomes Lõuna-Karjala maakonnas Lappeenranta linnas. Joutseno oli Joutseno linnaks nimetatava endise valla keskus.
Lappeenranta

Lappeenranta (rootsi keeles Villmanstrand) on tiheasustusega paikkond (taajama) Soomes Lõuna-Soome läänis Lõuna-Karjala maakonnas, Lappeenranta linna keskus. Lappeenranta tehnikaülikool Lappeenranta lennujaam Lappeenranta sadam  Lappeenranta – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
Suur-Belt

Suur-Belt (taani keeles Storebælt) on väin, mis ühendab Kattegatti Beldi merega ja eraldab Sjællandi ja Fyni. Väina laius on 18 km, sügavus umbes 20 m. Suur-Beldi väin on Taani väinadest sügavaim ning võimaldab suurte laevade pääsu Läänemerre. Väina ületab Suur-Beldi sild. Väike-Belt
Lohja

Lohja on tiheasustusega paikkond (taajama) Soomes Uusimaal, Lohja linna keskus.
Loimaa

Loimaa on tiheasustusega paikkond (taajama) Soomes Päris-Soome maakonnas, Loimaa linna keskus.
Harald Perlitz

Harald Gottfried Perlitz (12. juuni 1889 Tallinn – 4. juuli 1972 Stockholm) oli eesti füüsik, Tartu Ülikooli teoreetilise ja tehnilise füüsika professor. 1912. aastal lõpetas ta Peterburi ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonna. Võttis osa Esimesest maailmasõjast sideohvitserina Prantsuse rindel Tsaari-Venemaa sõjaväeatašee juures. Iseseisvuse algusaastatel töötas ajalehe Postimees toimetuses. Töötas füüsikaõpetajana Treffneri gümnaasiumis. Seejärel oli Tartu ülikooli juures teoreetilise füüsika dotsendiks. 1932. aastal kaitses Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Abstandsänderungen nächster Nachbaratome in einigen Elementen und Legierungen bei Umordnung aus der kubischen Flächenzentrierten Anordnung in die kubische Raumzentrierte, oder, Die Hexagonale dichteste Anordnung". 1935. aastal valiti Tartu Ülikoolis professoriks ja teaduskonna dekaaniks ning hiljem Tartu ülikooli prorektoriks (majanduse alal). Esimesest maailmasõjast võttis professor Perlitz osa Inglise sõjaväe ridades, omandades koloneli auastme. Paguluses Rootsis oli ta Eesti Komitee abiesimees, Liberaaldemokraatliku Koondise esimees, liige Rahvusnõukogu revisjonikomisjonis ja saadik Rahvusfondi Esinduskogus. Oli ka Eesti majandusühingu "Produkt" esimees. 1. märtsil 1945 valiti ta Göteborgi eesti pihtkonna juhatuse esimeheks[viide?]. 24. detsembril 1929 abiellus Harald Perlitz Anna Luht'iga (7. juuli 1897 Põltsamaa – 28. september 1999 Stockholm), kes oli tuntud proviisori, ärimehe ja poliitiku Heinrich Luhti tütar. "PROFESSOR HARALD PERLITZ 60 AASTANE". Välis-Eesti : sõltumatu informatsiooni, kultuuriküsimuste ja majanduse ajaleht. 12.06.1949. Lk 3. Vaadatud 02.01.2019. "Nädala jutuajamine. Professor Harald Perlitz". Välis-Eesti : sõltumatu informatsiooni, kultuuriküsimuste ja majanduse ajaleht. 06.03.1949. Lk 5. Vaadatud 02.01.2019. Dotsent H. Perlitz'i promotsioon. Postimees, 2. veebruar 1932 http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2403
Salo

Salo on linn [viide?]Soomes Päris-Soome maakonnas, Salo linnaks nimetatava omavalitsusüksuse keskus.
Gustav Rutopõld

Gustav Rutopõld (3. detsember 1875 Nabala vald, Jüri kihelkond, Harjumaa – 7. jaanuar 1936 Tartu) oli eesti vaimulik. Ta õppis Tallinna Kreiskoolis. 1918. aastal lõpetas eksternina Rakvere Gümnaasiumi. Samal aastal astus Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas 1922. aastal. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Ta töötas aastatel 1895–1905 köstrina Tuhala koguduses, 1905–1914 Viru-Nigula koguduses ja 1914–1919 Rakvere Kolmainu koguduses. 1906. aastal asutas Viru-Nigulas saksakeelse erakooli, mis 1909. aastal õpilaste vähesuse tõttu suleti. 1919. aastast töötas Hugo Treffneri Gümnaasiumi usuõpetuse õpetajana. Ordineeriti kirikuõpetajaks 19. juulil 1922 Otepää kirikus. 1923. aastal valiti ta Tartu Peetri koguduse 1. pihtkonna õpetajaks. 1925 kinnitati Tartu praostkonna praostiks ja oli selles ametis kuni surmani. Oli ka Ülema Kirikukohtu liige ja Akadeemilise Usuteadlaste Seltsi revisjonikomisjoni esimees. Ta oli Viru Panga juhatuse liige. 1926. aastal asutas koos Eduard Tennmanni ja Jaan Järvega Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Koguduste Ühispanga. "Rakvere Poeglaste Gümnaasiumi lõpetanud (1918)". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2014. Vaadatud 29. augustil 2014. Praost Gustav Rutopõld †. Eesti Kirik, nr 2, 9 jaanuar 1936 "EELK Tartu Peetri kogudus. Tartu Peetri koguduse õpetajate akadeemiline kuuluvus". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. september 2015. Vaadatud 13. augustil 2015. Viru-Nigula vald. Hariduse ajaloost Viru-Nigula mail Tartu praost G. Rutopõld suri. Uus Eesti, 8. jaanuar 1936 Konrad Veem. Eesti Vaba Rahvakirik. Dokumentatsioon ja leksikon. EVR Stockholm, 1988 Priit Rohtmets. Kirikud poliitilise survegrupina: Maailmaliit rahvusvahelise sõpruse edendamiseks kirikute kaudu ja selle Eesti rahvuskomisjon aastatel 1914–1940. Acta Historica Tallinnensia, 2013, 19, 61–88
Mänttä-Vilppula linn

Mänttä-Vilppula on linnaks nimetatav omavalitsus Soomes Pirkanmaa maakonnas. 1. jaanuaril 2009 moodustati Mänttä linna ja Vilppula valla liitumisel Mänttä-Vilppula linn. Linnas on arenenud paberi- ja tselluloositööstus. Seal on kaks kunstimuuseumi. Mänttä linnas on mälestussammas rahvakirjanik Aleksis Kivile. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years Mänttä-Vilppula koduleht
Põdruse–Kunda–Pada tee

Põdruse–Kunda–Pada tee (registrinumbriga 20) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Tallinna–Narva tee 93. kilomeetril Põdruse külas. Tee pikkus on 28,3 km. Tee lõpeb Tallinna–Narva tee 119. kilomeetril Võrkla külas. Kunda linna tänavatena kannab nimesid Selja tee, Võidu tänav, Kasemäe tänav, Jaama tänav. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Põdruse küla, Essu küla, Katela küla, Toomla küla, Andja küla, Ojaküla, Kunda linn, Malla küla, Kutsala küla, Nugeri küla, Kanguristi küla, Vasta küla, Viru-Nigula alevik, Võrkla küla.
Ühistegevuskoda

Ühistegevuskoda oli Eesti ühistegelaste kutsealane omavalitsus aastail 1936–1940. Koja alla kuulus umbes 3000 ühistegeliku organisatsiooni kaudu ümmarguselt 350.000 inimest. 13. detsembril 1935 moodustas majandusminister Karl Selter Ühistegevuskoja elluviimise komitee järgmises koosseisus: esimees majandusministri abi August Reinart, liikmed Peeter Kõpp, Madis Käbin, Elmar Just ja Artur Eckbaum. Koja valimised toimusid 4. juunil 1936. 2160 valimisõiguslikust kooperatiivühingust osales valimistel 80%, Eesti Ühistegeline Liit sai 40 ja Põllumajanduslikkude Ühisuste Revisjoniliit 20 kohta. Ühistegevuskoja võimkonnas olid rida ühistulisi ekspordiorganisatsioone (näiteks Eesti Võieksport, Eesti Lihaeksport, Eesti Munaeksport, ühispangad, ühiskindlustus, ühiskasutus jt. Aleksander Kask (koja esimees) Madis Käbin (juhatuse liige) Karl Peiker Jaan Põldra Herman Sumberg Jüri Välbe Hans Littover Juhan Sirel Valter Karuks Richard Samarüütel Rudolf Penno Herman Suukmann Oskar Suursööt Rudolf Bibikov (koja juhatuse liige) Oskar Laarmann Jaan Aalde Jakob Imakaevu Jaan Soots Johan Piir Paul Tammela August Klapp August Saaga Karl Aleksander Reinmann Oskar Köster Jaan Põdra (koja juhatuse liige) Artur Reintamm Ruudolph Paabo Jaak Jakobson Julius Aamisepp August Lepik Mihkel Kommel Jaan Rütman Jaan Bürger August Sirro Jaan Kraav Jaak Merirand Peeter Kõpp Jaan Hünerson Karl Pajos (koja juhatuse liige) Theodor Pool Ernst Tomingas Eduard Arnover Jüri Jaanson Otto Pärlin Johannes Reintalu Elmar Just Karl Anton Endel Haljasmaa Tõnis Kind Christian Arro Kristof Keskküla Artur Eckbaum Jaan Pullisaar Valde Uuekareda Johannes Otsa (koja juhatuse liige) Rudolf Kuris Jaan Soots (valiti ka II sektsiooni liikmeks, läks sinna üle) William Lindström Reinhold Vernik Magnus Õispuu Oskar Kermas Ühistegevuskoja esimene üldkoosolek toimus 10. septembril 1936, valiti esimees, juhatus, nõukogu ja revisjonikomisjon. Rahvas koja katuse all. Esmaspäev, 12. juuni 1937, nr 24, lk 5 Ühistegevuskoja koosseis valitud. Ühistegelised Uudised, 12. juuni 1936, nr 24, lk 3 Muudatusi Ühistegevuskoja liikmete koosseisus. Ühistegelised Uudised, 19. juuni 1936, nr 25, lk 3 Ühistegevuskoda avati. Uus Eesti, 10. september 1936, nr 245, lk 1 Ühistegevuskoja esimeheks valiti A. Kask. Ühistegelised Uudised, 11. september 1936, nr 37, lk 3
Pretty. Odd.

"Pretty. Odd." on ansambli Panic at the Disco teine stuudioalbum. Selle andis 21. märtsil 2008 välja plaadifirma Fueled by Ramen. "We're So Starving" - 1:21 "Nine in the Afternoon" - 3:11 "She's a Handsome Woman" - 3:12 "Do You Know What I'm Seeing?" - 4:14 "That Green Gentleman (Things Have Changed)" - 3:15 "I Have Friends in Holy Spaces" - 1:56 "Northern Downpour" - 4:07 "When the Day Met the Night" - 4:53 "Pas de Cheval" (French for 'Step of the Horse') - 2:39 "The Piano Knows Something I Don't Know" - 3:43 "Behind the Sea" - 3:33 "Folkin' Around" - 1:55 "She Had the World" - 3:47 "From a Mountain in the Middle of the Cabins" - 3:02 "Mad as Rabbits" - 3:48 "Nine in the Afternoon" (radio mix) - 3:13 (iTunes'i boonuslugu) "Behind the Sea" (alternate version) - 2:24 (Deluxe iTunes'i versioon boonuslugu) "Do You Know What I'm Seeing?" (alternatiivne versioon) - 3:55
Naantali

Naantali on tiheasustusega paikkonnd (taajama) Soomes Päris-Soome maakonnas, Naantali linna keskus. Suurem osa sellest asub Luonnonmaa saarel. Naantali vanalinn Vaade kirikutornist Rand ja kirik
Sastamala linn

Sastamala on linn Soomes Pirkanmaa maakonnas. Linn moodustati 1. jaanuaril 2009 Vammala linna ning Äetsä ja Mouhijärvi valla liitmise teel. 2013 liideti linnaga Kiikoineni vald. Population growth biggest in nearly 70 years Sastamala koduleht
Agafja Lõkova

Agafja Karpovna Lõkova (Агафья Карповна Лыкова; sündinud 23. aprillil 1944) on Hakassias erakutena elanud vanausuliste Lõkovite perekonna viimane liige. Elulugu saidil rian.ru Videoreportaaž
Fjodor Šaljapin

Fjodor Ivanovitš Šaljapin (vene Фёдор Иванович Шаляпин; 13. veebruar 1873 Kaasan – 12. aprill 1938 Pariis) oli vene ooperilaulja, bass. Fjodor Šaljapini karjäär sai alguse Thbilisis ja Peterburi ooperiteatris 1894. aastal. 1896–1899 kutsuti ta esinema Mamontovi ooperiteatrisse, kus tema esimene roll oli Mefistofeles "Faustis", mis tõi talle märkimisväärse edu. Edaspidi esines ta Boriss Godunovi, Ivan Julma, Bertrami ja teiste kandvate rollidega nii Moskva Suures Teatris kui ka mujal maailmas: La Scalas ja Metropolitan Operas. Šaljapin nimetati 1918 Nõukogude Venemaa esimeseks rahvakunstnikuks. 1921. aastal külastas ta ringreisil Tallinna ja seejärel Ameerikat ja Londonit. 1922. aasta suvel kolis Šaljapin Venemaalt Pariisi. Vene NFSV rahvakunstniku aunimetus võeti talt ära 24. augustil 1927 ja anti postuumselt tagasi 10. juunil 1991. Šaljapin oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa Iola Tornagi (1873–1965) oli itaalia baleriin, kellega Šaljapin tutvus Novgorodis ja abiellus 1898 Gaginos. Neil sündis kuus last: Igor, kes suri nelja-aastaselt, Boriss (1904–1979, maalikunstnik ja skulptor), kaksikud Fjodor (1905–1992) ja Tatjana, Irina ning Lidija. Siis tutvus Šaljapin Marija Petzoldiga (sündinud Eluhhen, 1882–1964), kes oli juba abielus olnud ja kellel oli kaks tütart. Šaljapiniga sai ta veel kolm tütart: Marfa (1910–2002), Marina (1912–2009) ja Dasja (1921–1977). Nii tekkis tal teine pere, ilma et esimene abielu oleks lahutatud olnud. Üks pere elas Peterburis ja teine Moskvas ning omavahel nad ei suhelnud. Marijaga abiellus Šaljapin alles 10. novembril 1927 Prahas. Šaljapin suri Pariisis. Ta põrm maeti 1984. aastal ümber Moskvasse Novodevitšje kalmistule. Шаляпиниана
STX Europe

STX Europe on üks maailma suuremaid laevaehitusfirmasid. Talle kuuluvad dokid Brasiilias, Soomes, Saksamaal, Norras, Ukrainas, Rumeenias, Prantsusmaal ja mujal. 3. novembril 2008 vahetas Aker Yards ASA nime STX Europe'iks. Põhjuseks oli STX Business Groupi poolt enamusosaluse saamine. Enamusosaluseks on 92,42%. Stx Europe
Sõltumatus

Sõna "sõltumatus" kasutatakse terminina mitmes tähenduses: metafüüsiline sõltumatus riigi sõltumatus ehk iseseisvus ehk suveräänsus ajakirjandusväljaande sõltumatus aksioomi sõltumatus aksiomaatika teistest aksioomidest muutuja sõltumatus ...
Moodul (algebra)

Mooduliks üle ringi nimetatakse üldalgebras vektorruumi üldistust, mille puhul "skalaarideks" ei võeta mitte korpuse, vaid ringi elemendid. Moodul on ka Abeli rühma üldistus, sest Abeli rühm on moodul üle täisarvude ringi Z {\displaystyle \mathbb {Z} } . Moodulitel on tihe seos rühmade esituste teooriaga. Neil on keskne koht kommutatiivses algebras ja homoloogilises algebras ning nad on laialt kasutusel algebralises geomeetrias ja algebralises topoloogias. Olgu R {\displaystyle R} mis tahes (mitte tingimata kommutatiivne) ring. Tavaliselt eeldatakse, et ring on assotsiatiivne. Üldjuhul eristatakse vasakpoolseid ja parempoolseid R-mooduleid. Vasakpoolne R {\displaystyle R} -moodul on Abeli rühm M {\displaystyle M} koos kujutusega R × M → M , ( r , m ) ↦ r ⋅ m = r m , {\displaystyle R\times M\to M,\quad (r,m)\mapsto r\cdot m=rm,} mille puhul mis tahes elementide r 1 , r 2 ∈ R , m ∈ M {\displaystyle r_{1},r_{2}\in R,m\in M} korral tingimused 1) ( r 1 + r 2 ) m = r 1 m + r 2 m , {\displaystyle (r_{1}+r_{2})m=r_{1}m+r_{2}m,} 2) r ( m 1 + m 2 ) = r m 1 + r m 2 , {\displaystyle r(m_{1}+m_{2})=rm_{1}+rm_{2},} 3) r 1 ( r 2 m ) = ( r 1 r 2 ) m . {\displaystyle r_{1}(r_{2}m)=(r_{1}r_{2})m.} Parempoolne R {\displaystyle R} -moodul on Abeli rühm M {\displaystyle M} koos kujutusega M × R → M , ( m , r ) ↦ r ⋅ m = r m , {\displaystyle M\times R\to M,\quad (m,r)\mapsto r\cdot m=rm,} mille puhul mis tahes r 1 , r 2 ∈ R , m ∈ M {\displaystyle r_{1},r_{2}\in R,m\in M} korral tingimused 1) ( r 1 + r 2 ) m = r 1 m + r 2 m , {\displaystyle (r_{1}+r_{2})m=r_{1}m+r_{2}m,} 2) r ( m 1 + m 2 ) = r m 1 + r m 2 , {\displaystyle r(m_{1}+m_{2})=rm_{1}+rm_{2},} 3a) ( m r 1 ) r 2 = m ( r 1 r 2 ) . {\displaystyle (mr_{1})r_{2}=m(r_{1}r_{2}).} Mis tahes parempoolset R {\displaystyle R} -moodulit saab vaadelda vasakpoolse R0-moodulina üle ringi R0, mis on antiisomorfne ringiga R {\displaystyle R} (ja ümberpöördult). Seetõttu võib üldisust kaotamata piirduda kas vasakpoolsete või parempoolsete R {\displaystyle R} -moodulitega (erinevust võib vaadelda tähistusviisi erinevusena). Kui ring R {\displaystyle R} on kommutatiivne, siis taandub erinevus vasakpoolse ja parempoolse R-mooduli vahel täielikult kirjutusviisile, mistõttu räägitakse lihtsalt R {\displaystyle R} -moodulist.  Pikemalt artiklis Unitaarne moodul Kui R {\displaystyle R} on ühikelemendiga assotsiatiivne ring (mida enamasti eeldatakse), siis sageli lisatakse veel üks tingimus: 4) 1 ⋅ m = m {\displaystyle 1\cdot m=m} (vasakpoolse mooduli korral) või 4a) m ⋅ 1 = m {\displaystyle m\cdot 1=m} (vasakpoolse mooduli korral), kus 1 {\displaystyle 1} on ringi R {\displaystyle R} ühikelement. Kui see tingimus on täidetud, siis on tegemist vastavalt vasakpoolse või parempoolse unitaarse R {\displaystyle R} -mooduliga. Moodulite teooria arenes välja ringiteooria üldistusena rühmade esituste teooriast, ringide esituste teooriast ja algebrate esituste teooriast. Algselt uuriti ideaale, mis lõpuks üldistati mooduliteks. Bimoodul Siin – nagu matemaatilises kirjanduses tavaline – langeb see tähistus kokku korrutamistehte tähistusega ringis R {\displaystyle R} . Sissejuhatus moodulite teooriasse (pdf; saksa keeles)