laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vladikavkaz

Vladikavkaz (rööpnimi Dzäudžõkäu) on Põhja-Osseetia pealinn, Põhja-Kaukaasia suurimaid linnu. Asub Tereki ülemjooksul jõe mõlemal kaldal. Elanikke 316 700 (2004), mis on 48% Põhja-Osseetia elanikkonnast. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vladikavkazi elanikest osseete 59,51%, venelasi 27,59%, armeenlasi 3,89% ja grusiine 2,32%. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vladikavkazi elanikest osseete 63,03%, venelasi 25,01%, armeenlasi 3,67% ja grusiine 1,94%. Rajatud 1784. aastal Venemaa kindlusena, linn aastast 1860. 1931–1944 ja 1954–1990 kandis nime Ordžonikidze, 1944–1954 Dzaudžikau (vene keeles Дзауджикау). Oli aastatel 1924–1934 Inguši autonoomse oblasti ning samal ajal ka Põhja-Osseedi autonoomse oblasti pealinn. Vladikavkazist lähtub Gruusia sõjatee. http://www.gks.ru/free_doc/doc_2017/bul_dr/mun_obr2017.rar
Jukagir

Jukagir (jakuudi Дьүкээгир) on küla Venemaa Sahha Vabariigi Ust-Janski ulussis, Jukagiri naslegi halduskeskus. Asub Laptevite mere Jana lahe idarannal. Elanike arv on 127 (2007).
Heckmondwike

Heckmondwike (hääldus riimub sõnaga like, kohalik hüüdnimi Hecky) on linn Inglismaal Lääne-Yorkshire'is Kirkleesi ringkonnas. See asub 14 km Leedsist edelas. 2011. aastal elas seal 16 986 inimest.
Arkadi Harlampijev

Arkadi Harlampijev (vene keeles Аркадий Георгиевич Харлампиев; 29. jaanuar 1888 Smolensk – 14. juuni 1936 Moskva) oli Vene, Prantsuse, Eesti, Saksa ja Nõukogude poksija ning poksitreener ja -tegelane. Harlampijev õppis Peterburi Kunstide Akadeemia juures asuvas kõrgkoolis. Pärast lõpetamist 1910. aasta paiku sai stipendiumi ja läks edasi õppima Pariisi, kuid raha lõppedes hakkas elukutseliseks poksijaks. Ta tuli väidetavalt Prantsuse meistriks (aeg, kaal ja võistlused ei ole teada) ja Vene meistriks 1913. aastal (kaal ja võistlused ei ole teada). Harlampijev tuli 1921. aastal Tallinna. Ta asutas Tallinna Spordis poksiosakonna ja korraldas 5. juunil 1921 esimese Tallinna ametliku poksivõistuse. Ta osales ka Tallinna Spordi ja Helsingi poksiklubi HNS vahelisel võistlusel treenerina ning lisaks veel treenerite omavahelisel kohtumisel. Harlampijev võitis selle kohtumise. Harlampijevi õpilaste seas olid Valter Eenmaa, Hans Greenbaum, Edgar Kolmpere, Herbert Kütt, Nigul Maatsoo, Peeter Matsov jt. Ta lahkus Tallinna Spordist ja Eestist 29. oktoobril 1922 ühe Riia spordiseltsiga peetud võistluse ajal tekkinud probleemide tõttu. Ta läks Saksamaale ja oli seal poksitegelane teadmata aja jooksul. Millalgi 1920. aastatel läks Harlampijev Nõukogude Venemaale. Ta töötas 1930. aastatel poksitreenerina, tema õpilane oli näiteks ka Nikolai Koroljov. Võimalik, et ta sai kannatada Nõukogude Liidus 1936.–1937. aastal toimunud massirepressioonide käigus. Tema surma asjaolud pole teada. Arkadi Harlampijevi poeg oli Nõukogude sporditegelane ja üks sambo leiutajaid Anatoli Harlampijev. Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Arkadi Harlampijev lehel Sportivnõi Nekropol. Vene keeles
Oimjakoni uluss

Oimjakoni uluss ehk Öjmökööni uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis. Asub Oimjakoni kiltmaal Indigirka valglas. Põhjaosa jääb Tšerski mäestikku. Ulussi halduskeskus on Ust-Nera. Kehtib Magadani aeg (Moskva aeg +8 tundi). 1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 32 320. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 14 670, neist 57% venelased, 23% jakuudid, 10% ukrainlased ja 2% eveenid. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 10 102. Uluss jaguneb 7 kohalikuks omavalitsuseks. Suuremad asulad on Ust-Nera, Artõk, Elginski, Predporožnõi ja Nelkan. Oimjakoni küla on üks põhjapoolkera külmapooluse kandidaate. Ulussis leidub kulda, hõbedat, tina-, volframi, plii-, tsingi- ja antimonimaaki. Oimjakoni ulussi läbib föderaalse tähtsusega maantee M56 "Kolõma". Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам
Oimjakon

Oimjakon (jakuudi keeles Өймөкөөн) on küla Venemaa Sahha Vabariigi Oimjakoni ulussis, Borogonski 1. naslegi halduskeskus. Asub Indigirka vasakul kaldal. Elanike arv on 521 (2001). Oimjakon on üks põhjapoolkera külmemaid paiku. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on −47,0 °C. Madalaim mõõdetud õhutemperatuur oli −67,7 °C 1933. aastal. Ekstrapoleerimise teel saadi 1924. aastal õhutemperatuuriks −71,2 °C. Ilmajaam asub tegelikult 40 km kaugusel Oimjakoni lennuväljal, mis asub 2 km kaugusel Tomtori külast. Oimjakoni ilmaprognoos
Kriis

Kriis (kreeka keeles: κρίσις) on olukord, mis nõuab muutmist ning võib esineda isiklikul või sotsiaalsel tasandil. See võib olla traumaatiline või pingeline muutus inimese elus või ebastabiilne ja ohtlik sotsiaalne situatsioon poliitilises, sotsiaalses, majanduslikus, sõjategevuses või oluline looduskeskkonna nähtus, millega kaasneb ähvardavalt järsk muutus. Eleka Rugam-Rebane: Infojuhtimine on kriisireguleerimise lahutamatu osa, RITO, märts 2016 Hädaolukorra seadus, Riigi Teataja, Vastu võetud 08.02.2017 Kadri Ugur: Väike kriisimeelespea, EELK Haiglahingehoiu Keskus, 1999
Nerjungri

Nerjungri on linn Venemaal Sahhas, Nerjungri ulussi keskus. Asub Stanovoi mäestiku põhjanõlval Tšulmani jõe ääres 740 km Jakutskist lõuna pool. Nerjungri linn loodi 1975. aastal 1967. aastal avatud kivisöekaevanduse juurde. Linna läbib Amuuri-Jakutski raudtee ja föderaalse tähtsusega maantee M56 "Lena". Elanikest on venelasi 92%, jakuute 5% ja teisi rahvusi 3%.  Nerjungri – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Nerjungri infoportaal
Nerjungri uluss

Nerjungri uluss (jakuudi Nüörüŋgürü) on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha Vabariigi lõunaosas. Asub Aldani mägismaal. Ulussi halduskeskus on Nerjungri. 1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 120 157. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 89 796, neist 76% venelased, 9% ukrainlased ja 2% jakuudid. Uluss jaguneb seitsmeks kohalikuks omavalitsuseks. Suuremad asulad on Nerjungri linn ning Tšulmani, Berkakiti, Zolotinka, Serebrjanõi Bori, Hani ja Nagornõi alevid. Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам Nerjungri ulussi valitsus
Vahtkond

Vahtkond on sõjaväelastest koosnev relvastatud üksus, mis täidab õigusaktidega sätestatud korras vahiteenistuse ülesandeid. Vahtkonna ülesanne on valvata ja vajadusel ka kaitsta enda poolt valvatavaid objekte. Vahtkond on selle tõttu alalises lahinguvalmiduses. Vahtkond võib olla osa väeüksuse või sõjaväeasutuse teenistustoimkonnast. Vahtkonna ülesandeks võib olla ka vahialuste (arreteeritute) valve. Tseremoniaalülesandeid täitvat vahtkonda nimetatakse auvahtkonnaks. Vahtkonna koosseisus on vastavalt vajadusele ja kinnitatud vahtkonnakoosseisule: vahtkonnaülem, vahtkonnaülema abi, tunnimehed vahipostide mehitamiseks - tavaliselt 3 vahetust iga posti kohta, patrullid, kuulipildurid, granaadiheiturid, sidemehed. Kooskõlas valveobjekti tähtsusele on vahtkonnaülemaks ohvitser, allohvitser või vanem sõdur. Iga 24 tunni tagant toimub vahtkondlaste vahetumine. Tunnimehi vahetatakse postidel tavaliselt 2 tunni tagant. Vahtkond paikneb reeglina eraldatud ja nõuetele vastavates ruumides või omaette hoones, kuhu on lubatud siseneda vaid isikutel, kellele vahtkond otseselt allub ja kellel on vahtkonna revideerimise õigus. Vahtkonna vahipostid paiknevad või liiguvad skeemidel kindlaks määratud kohtadel. Vahipostidel võivad asuda spetsiaalrajatised (näit vahitorn), mis hõlbustavad tunnimehel valveülesande täitmist. Vahtkondlased on varustatud vähemalt lahinguvarustusega ja neile kinnistatud tulirelvadega koos ette nähtud koguse laskemoonaga. Relvade laadimine, tühjakslaadimine ning hoiustamine toimub ohutuse mõttes kindlaks määratud kohas ja käsklustega. Vahiteenistus Tunnimees
Verhneviljuiski uluss

Verhneviljuiski uluss ehk Üöhee Bülüü uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis. Asub Viljui keskjooksul. Ulussi halduskeskus on Verhneviljuisk. Suuremad asulad on veel Nam ja Horo. 1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 20 756. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 21 383, neist 98% jakuudid ja 1% venelased. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 21 660. Uluss jaguneb 21 kohalikuks omavalitsuseks (nasleg). Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам География улуса
Tiksi

Tiksi (jakuudi keeles Тиксии) on alev Venemaal, Sahha Vabariigi Buluni ulussi halduskeskus. Asub Laptevite mere Tiksi lahe kaldal Leena suudme lähedal. Elanike arv oli 5400 (2008). 1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli alevi elanike arv 11 649. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanike arv 5055. Tiksi on tähtis sadam Kirdeväila ääres. Navigatsiooniperiood kestab alla 3 kuu. Asula tekkis 1933. aastal aasta varem valminud polaarjaama lähedale. Alevis asub geokosmofüüsika observatoorium ja lennuväli, mida kasutavad Tupolev Tu-95 kaugmaapommituslennukid. Mitteametlik koduleht
Alamkate

Alamkate on matemaatikas vaadeldava hulga mõne katte selline alamsüsteem, mis osutub samuti katteks. Hulga kate Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Gustav Pihlakas

Gustav Pihlakas (17. veebruar 1864 Kiiu vald, Harjumaa – 4. juuli 1937 Tallinn) oli eesti kirjastaja ja raamatukaupluse omanik. Ta õppis ühe aasta Sompa vallakoolis, seejärel läks 15-aastaselt Tallinna, kus sai tööd rändava raamatukaupmehena ja rändas raamatuid müües mööda Eestit. Ta oli aastatel 1885–1931 tegutsenud omanimelise kirjastuse omanik ja juht. Ta avas 1899. aastal Tallinnas raamatu- ja kirjutustarvete äri ning hiljem asutas selle juurde köitekoja ja paberilao, 1922. aastal ka kartonaažitöökoja. Pihlaka kirjastuses ilmus nii õpperaamatuid kui ka ilukirjandust. 1912. aasta detsembris kolis Pihlakas oma äri Jaani tänav 6 (praegu Pärnu mnt 10) ruumesse. Ta tegi annetusi kultuuri ja heategevuse jaoks, näiteks andis ta 1 000 000 marka Tallinna konservatooriumile maja ehitamiseks. Gustav Pihlakas on koos perekonnaga maetud Tallinna Vana-Kaarli kalmistule. Matmispaika tähistab monumentaalne hallist graniidist hauasammas. Tallinna entsüklopeedia. I köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 97 Helilooja vaikses kodus. Eesti Sõna, nr 160, 13 juuli 1944, lk 4.
Viljuiski uluss

Viljuiski uluss ehk Bülüü uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis. Asub Viljui alamjooksul. Ulussi halduskeskus on Viljuisk. Suurem asula on veel Kõssõl-Sõr. 1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 28 924. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 25 696, neist 83% jakuudid ja 12% venelased. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 25 219. Uluss jaguneb 21 kohalikuks omavalitsuseks (1 linn, 1 alev ja 19 nasleg '​i). Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам Административно-территориальный состав
Hulga kate

Hulga kate on matemaatikas niisugune hulkade süsteem, mille ühend sisaldab (katab) vaadeldavat hulka. Tihti nimetatakse katteks just vaadeldava hulga sellist alamhulkade süsteemi, mille ühend vaadeldava hulgaga kokku langeb. Sellist katte alamsüsteemi, mis ühtlasi vaadeldava hulga katteks osutub, nimetatakse selle katte alamkatteks. Paarikaupa ühisosata hulgad Lahtine kate Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Lahtine kate

Hulga lahtine kate on topoloogias selline lahtiste hulkade süsteem, mis osutub mõne topoloogilises ruumis vaadeldava hulga katteks. Boreli-Lebesgue'i teoreem Kompaktne hulk Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Lenski uluss

Lenski uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi edelaosas. Asub Leena ülemjooksul. 78% elanikest on venelased ja 10% jakuudid. Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам
Hulkade süsteem

Hulkade süsteem on matemaatikas selline hulk, mille elementideks on hulgad. Hulga kate Paarikaupa ühisosata hulgad Hulk
Gornõi uluss

Gornõi uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi keskosas. Ulussi halduskeskus on Berdigestjahhi küla. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussis 11 422 elanikku, neist 95% jakuudid ja 2% venelased. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikke 11 703. Uluss jaguneb üheksaks kohalikuks omavalitsuseks (nasleg). Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам
Gəncə

Gəncə (mööndav Gäncä; varasem venepärane nimekuju oli Gjandža) on linn Aserbaidžaani idaosas. Riigi suuruselt teine linn pealinna Bakuu järel. Aastail 1804–1918 kandis linn nime Jelizavetpol, ning aastail 1935–1989 Kirovabad. Lahing Gəncə kindluse pärast Vene-Pärsia sõjas
Topoloogia

Topoloogia on matemaatika haru, mis uurib kujundite omadusi, mis on invariantsed topoloogiliste teisenduste suhtes. Sõna "topoloogia" tuleb kreekakeelsetest sõnadest topos (koht) ja logos (sõna, mõiste, õpetus). Kujundi all mõeldakse topoloogias punktihulka, mille alamhulgad rahuldavad teatud aksioome. Neid kujundeid nimetatakse topoloogilisteks ruumideks. Praktiliselt iga kujundit mõne teise geomeetria (afiinse geomeetria, projektiivse geomeetria, diferentsiaalgeomeetria jne) tähenduses saab loomulikul moel vaadelda topoloogilise ruumina. Selles mõttes on topoloogia kõige üldisem geomeetria. Topoloogia uurib ka sõlmedega seotut. Topoloogia peamine ülesanne on tuua välja ja uurida ruumide selliseid topoloogilisi omadusi, mis ei muutu topoloogilistel teisendustel – topoloogilisi invariante. Tähtsaimate topoloogiliste invariantide hulka kuuluvad näiteks sidusus, kompaktsus, mõõde, kaal, fundamentaalrühm, homoloogiarühmad jne. Samuti selgitab ja uurib topoloogia pidevuse ideed. Intuitiivselt väljendab see ruumi ja aja fundamentaalseid omadusi ning järelikult on sel tunnetuse seisukohast fundamentaalne tähtsus. Vastavalt ilmub topoloogia, milles pidevuse idee saab matemaatilise kehastuse, loomulikul moel enamikus matemaatika harudes. Ühenduses algebraga moodustab topoloogia matemaatika üldise aluse ja aitab kaasa selle ühtsusele. Algebraline topoloogia Diferentsiaaltopoloogia Kombinatoorne topoloogia Üldtopoloogia Sõlmeteooria Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002) А. В. Архангельский. Топология. – И. М. Виноградов (peatoimetaja). Математическая энциклопедия, т. 5, М., 1985, с. 394–395.
Topoloogiline teisendus

Topoloogiline teisendus on topoloogilise ruumi homöomorfism iseendale. Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Oljokminski uluss

Oljokminski uluss ehk Ölüöhhüme uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha Vabariigi lõunaosas. Asub Leena ülemjooksul ja selle lisajõe Oljokma ääres. Ulussi halduskeskus on Oljokminski linn. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 27 563, neist 42% jakuudid ja 48% venelased. Uluss jaguneb 24 kohalikuks omavalitsuseks: Oljokminski linn ja 23 nasleg'i. Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам
Johannes Aavik (politseinik)

Johannes Aavik (9. november 1888 Sõmeru vald, Virumaa – 15. jaanuar 1944 Kraslagi vangilaager, Krasnojarski krai, Venemaa) oli Eesti õpetaja ja politseinik. Töötas aastatel 1907–1920 õpetajana Palal Vohnja vallas, Rägaveres ja Viru Roelas, 1920. aastast politseis, alates 15. märtsist 1921 oli Sõmeru rajooni konstaabel. Arreteeriti NKVD poolt Molotovi oblastis Venemaal. Suri Nõukogude vangilaagris. "okupatsioon.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. jaanuar 2015. Vaadatud 6. septembril 2014.
Homöomorfism

Homöomorfism ehk topoloogiline isomorfism on kahe topoloogilise ruumi (või nende abil modelleeritava kujundi) üksühene vastavus, mille korral mõlemad selle vastavusega määratud kujutused on pidevad. Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Kujund

Kujund ehk figuur tähendab elementaargeomeetrias punktihulka tasandil või ruumis. Topoloogias üldistatakse kujundi mõistet topoloogilise ruumi mõistega. Et praktiliselt iga kujundit mõne teise geomeetria (afiinse geomeetria, projektiivse geomeetria, diferentsiaalgeomeetria jne) tähenduses saab loomulikul moel vaadelda topoloogilise ruumina, on topoloogias tegu kujunditega kõige üldisemas mõttes. ruumiline kujund topoloogiline ruum Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002) А. В. Архангельский. Топология. – И. М. Виноградов (peatoimetaja). Математическая энциклопедия, т. 5, М., 1985, с. 395.
Pit

Pit on jõgi Põhja-Ameerikas, mis algab kõrge veeseisu korral Hanejärvest, muul ajal Suure nõo mägedest Californias. Suures nõos voolab jõgi valdavalt läände ja edelasse. Alamjooksul murrab Pit läbi Sierra Nevada ja suubub vasakult Sacramentosse. Jõe pikkus on 507 km.
Berneray

Berneray (gaeli Beàrnaraidh) on saar Välis-Hebriidides. 2001. aastal elas saarel 123 inimest. Pindala on 10,1 km².
Nižnekolõmski uluss

Nižnekolõmski uluss ehk Allaraa Halõma uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha Vabariigi põhjaosas. Asub Kolõma jõe alamjooksul ja piirneb põhjas Ida-Siberi merega. Ulussi halduskeskus on Tšerski alev, kus elab üle poole ulussi elanikest. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 5932, neist 19% jakuudid, 48% venelased, 9% eveenid ja 7% jukagiirid. Jaguneb neljaks kohalikuks omavalitsuseks. Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам
1694

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1690 | 1691 | 1692 | 1693 | 1694 | 1695 | 1696 | 1697 | 1698 | ► | ►► 1694. aasta (MDCXCIV) oli 17. sajandi 94. aasta. 27. juuli – loodi Inglise Pank. Sellest aastast pärineb vanim säilinud tallinnakeelne aabits, mille ainueksemplar asub Lundi ülikooli raamatukogus. 30. detsember (vkj 20. detsember) – Rootsi võimud otsustasid Liivimaal kaotada aadlike senine omavalitsus. Laiali saadeti Liivimaa maanõunike kolleegium. ... 4. juuni – François Quesnay, prantsuse majandusteoreetik 21. november – Voltaire (François-Marie Arouet), Prantsuse kirjanik ja filosoof 22. detsember – Hermann Samuel Reimarus, saksa filosoof ja kirjanik 30. november – Marcello Malpighi, Itaalia arsti- ja loodusteadlane 28. detsember – Mary II, Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa kuninganna Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 86
Georg Vaik

Georg Vaik (1898 Kiiu vald, Harjumaa – 9. juuli 1935 Kuivastu) oli Eesti piirivalvur (veltveebel), Kuivaste kordoni ülem. Kuivastes surmati piirivalvur. Kaja, 9. juuli 1935, nr. 159, lk. 3.
Riina Kivirüüt

Riina Kivirüüt (sündinud 27. aprillil 1980) on eesti maalikunstnik. Aastatel 1987–1996 õppis ta Tallinna 32. Keskkoolis ning 1996–1999 Pelgulinna Gümnaasiumis. Kunstiga tegeles ta 1994–1998 Tallinna Lastekunstikoolis. 1999–2000 õppis ta Euroülikoolis sisekujunduse erialal, 2000–2001 Eesti Kunstiakadeemias stsenograafia erialal, 2001–2005 samas maalikunsti erialal ja 2007–2009 Eesti Kunstiakadeemias kunstiõpetaja erialal. Tal on maalikunsti bakalaureusekraad ja kunstiõpetaja magistrikraad. Täienduskoolitusena on ta läbinud 2010. aastal 160-tunnise eelkoolipedagoogika kursuse "Õppimine ja kasvamine mängu kaudu" Tallinna Ülikooli Täiendõppekeskuses ja 2012. aastal kursuse "Gordoni Perekool". Ta on osalenud mitmel grupinäitusel nii Eestis kui ka välismaal. Tal on olnud seitse isikunäitust (2005, 2006, 2006, 2007, 2009, 2011 ja 2012). Ta on Eesti Maalikunstnike Liidu ja Eesti Kunstnike Liidu liige. http://www.art.ee/gallery2/v/artists/painters/riina-kiviryyt Koduleht] http://www.kunstikeskus.ee/new/galerii/naitus/riina_kiviryyt.htm Riina Kivirüüt. Valik maale aastatest 2006–2007]. E-näitus
Jakuudi keel

Jakuudi keel, ka sahha keel (jakuudi keeles саха тыла) on siberi turgi keelte hulka kuuluv turgi keel. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil rääkis Venemaal jakuudi keelt 456 300 inimest, neist 446 700 Sahhas. 93,2% jakuutidest oskas jakuudi keelt. Jakuudi keelt oskavad ka paljud evengid, eveenid, jukagiirid ja Sahhas mitu sajandit elanud venelastest. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venemaal jakuudi keele oskajaid 450 140, neist Sahha Vabariigis 441 536. Jakuudi keel erineb tunduvalt teistest turgi keeltest nii foneetika, morfoloogia kui sõnavara poolest. Lähim sugulaskeel on dolgaani keel, mida on aga peetud ka jakuudi keele murdeks. Jakuudi keel on aglutinatiivne, esineb vokaalharmoonia. Jakuudi keeles ilmub üle 40 ajalehe ja ajakirja, seda kasutatakse raadios ja televisioonis. 2012. aastal ilmus Venemaal jakuudi keeles 205 nimetust raamatuid ja brošüüre kogutiraažiga 375 200 eksemplari. Jakuudi keele kirjutamisel kasutasid vene misjonärid 1819. aastast alates kirillitsat, 1917 võeti kasutusele foneetilisele transkriptsioonile tuginev kiri, mis 1929 asendati ladina kirjal põhineva turgi tähestikuga. 1939. aastal mindi üle kirillitsale, mida kasutatakse siiani. Vene tähestikule on lisatud tähed ҕ, ҥ, һ, ө, ү ning digraafid дь ja нь. Jakuudi ladina (1929–1939): Jakuudi kirillitsat (aastast 1939): Jakuudi keeles on 20 täishäälikufoneemi: 8 lühikest, 8 pikka ja neli diftongi. Täishäälikute korrelatsioon neljal alusel: 1) lühike – pikk; 2) ees – taga; 3) kitsas – lai; 4) rikutud – katkematu. Jakuutide keeles täishäälikute harmoonia toimub järjestikku vastavalt palatiinile ja labiaalsele külgetõmbele. Vokaalharmooniaga kaasneb ka kaashäälik. Sõltuvalt täishäälikutest (ees või taga) peaksid sõna kaashäälikud olema kas ainult pehmed või ainult tahked. Diftoonpongid: иэ, үө, уо, ыа. Diftongi liigendamine liigub, nende esimene element hõivab 52–62% diftongi kogukestusest. Difteonreid iseloomustatakse laskuvate ja tõusvatena. Jakuudi keeles pole toonidel fonoloogilist tähtsust. Rõhk langeb tavaliselt sõna viimasele silbile, mida eristab rõhutatud täishääliku kogukestus ja intensiivsus. туох (tuoh) "mis", ким (kim) "kes", хайдах (hajdah) "kuidas", хас (has) "kui palju", ханна (hanna) "kus, kuhu", ханнык (hannõk) "milline". Jakuutikeelse inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 1: Jakuudi kirjandus "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2021. Vaadatud 20. juulil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 9. mai 2020. Vaadatud 20. juulil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. mai 2013. Vaadatud 13. detsembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Mall:Книга Языки мира: тюркские языки. М., 1996г., – 543 с. ISBN 5-655-01214-6 Jakuudi sõnaloend Vikisõnaraamatus Jakuudi-vene, vene-jakuudi sõnaraamat Eesti Keele Instituut / KNAB: Kohanimeandmebaas / Jakuudi keel
Trakai linnus

Trakai saarelinnus on Galvė järvesaarele ehitatud linnus Leedus Trakais. Linnust on kutsutud Malborki linnuse (saksa Marienburg) järgi ka "väikeseks Marienburgiks". Linnuse ehitustöid alustati Leedu suurvürsti Kęstutise käsul 14. sajandi teisel poolel ja lõpetati tema poja Vytautase valitsemise ajal 15. sajandi alguses. Pärast Grünwaldi lahingut kaotas linnus oma sõjalise tähtsuse ja seda kasutati hiljem vanglana. Suurvürst Vytautas suri linnuses 27. oktoobril 1430. Sõjas moskoviitide vastu aastatel 1654–1657 linnus purustati. Linnuse restaureerimist alustati 1951. aastal, 1962. aastast asub seal Trakai Ajaloo Muuseum (leedu keeles Trakų istorijos muziejus). Tänapäeval on linnus rahvuslike ürituste, festivalide ja kontsertide toimumispaik. 2004. aastast toimub Trakais üks Baltimaade nn Kolme lossi turniiri (leedu keeles "Trijų pilių taurė", läti keeles "Trīs piļu kauss") etappidest maastikuvibulaskmises. Seda ajaloolistes kostüümides vibuküttide turniiri on korraldatud ka Rakvere ja Turaida linnustes. Trakai poolsaare linnus Senieji Trakai linnus Городския поселения в Российской империи: Том первый
Lənkəran

Lənkəran (vene Ленкорань Lenkoran) on linn Aserbaidžaani kaguosas Kaspia mere rannikul. Lənkəran on talõššide asuala keskus Aserbaidžaanis. Linnas tegutseb jalgpalliklubi Lənkərani Xəzər. http://pop-stat.mashke.org/azerbaijan-cities.htm
Sisuline ühildumine

Sisuline ühildumine on ühildumise eriliik. Näiteks on sisuline ühildumine viisakusmitmusega lauses Teie, tütarlaps, olete viisakas. Selles lauses tingib öeldistäite viisakas grammatilise vormi mitte aluse grammatiline vorm, vaid tema grammatiline tähendus (ainsustähendus).