laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Looduse lood

"Looduse lood" on kirjastuse Tänapäev loodusraamatute sari. Wohlleben, Peter 2016. "Puude salapärane elu: Mida nad tunnevad, kuidas nad suhtlevad – peidulise maailma avastamine". (Tõlkinud Olav Renno.) Tallinn: Tänapäev. Turovski, Aleksei; Turovski, Marcus 2016. "Teekond urust templisse ehk Märk on vaataja silmades". Tallinn: Tänapäev. Stewart, Amy 2017. "Kurjad taimed: taim, mis tappis Sokratese ja teised botaanilised kurikaelad". (Tõlkinud Krista Kallis.) Tallinn: Tänapäev. Kõivupuu, Marju 2017. "Loomad eestlaste elus ja folklooris". Tallinn: Tänapäev. Wohlleben, Peter 2017. "Loomade hingeelu". (Tõlkinud Eve Sooneste.) Tallinn: Tänapäev. Young, Rosamund 2017. "Lehmade salajane elu". (Tõlkinud Marie Kuri.) Tallinn: Tänapäev. Wohlleben, Peter 2017. "Metsa kasutamisõpetus". (Tõlkinud Eve Sooneste.) Tallinn: Tänapäev. Ackerman, Jennifer 2018. "Geniaalsed linnud". (Tõlkinud Helen Urbanik.) Tallinn: Tänapäev. Bojanowski, Axel 2018. "Ilma imeteod". (Tõlkinud Krista Räni) Tallinn: Tänapäev. Radinger, Elli H. 2018. "Huntide tarkus". (Tõlkinud Eve Sooneste.) Tallinn: Tänapäev. Stuart, Amy 2018. "Kurjad putukad". (Tõlkinud Krista Kallis.) Tallinn: Tänapäev. Vestre, Katharina 2018. "Esimene saladus". (Tõlkinud Sash Uusjärv.) Tallinn: Tänapäev. Waal, Frans de 2018. "Kas oleme küllalt nutikad mõistmaks, kui nutikad on loomad?" (Tõlkinud Olav Renno ja Tiina Randus.) Tallinn: Tänapäev. Brensing, Karsten 2018. "Loomade mõistatus". (Tõlkinud Kersti Kaljuvee.) Tallinn: Tänapäev. Radinger, Elli 2019. "Vanade koerte tarkus". (Tõlkinud Eve Sooneste.) Tallinn: Tänapäev. "Roheline raamat" "Roheline Eesti"
Kikerikii

"Kikerikii" on Eesti Televisiooni lastelavastus, mida toodeti aastatel 1981–1983. 15-osaline lavastus räägib väikesest tüdrukust, kellele koduloomad otsustavad kinkida võime mõista loomade keelt ning kellega hakkavad seejärel toimuma mitmesugused üllatavad lood. "Kikerikii" tegijad tutvustasid lavastust nii: "Elab üks päris tavaline tüdruk. Nimigi on tal tavaline – Anna-Liisa. Ta on parasjagu unistaja ja armastab üle kõige maailmas loomi, sellepärast otsustatigi talle üks isemoodi kingitus teha." Lavastuse autor oli ja laulusõnad kirjutas Eve Viilup, režissöör oli Uno Leies, kunstnik Tiiu Übi ja muusika autor Ave Kumpas. 2015. aastal pälvis "Kikerikii" ETV saate "Ringvaade" vaatajate hulgas läbi viidud (mitterepresentatiivses) küsitluses Eesti jubedamate lastesaadete pingereas teise koha. Vaatajad pidasid lavastuses hirmsateks kohtadeks roti ja Vetehaldja ilmumist. Anna-Liisa Kurve – Anna-Liisa Aili Leetva – Vanaema Harry Gustavson – Kukk Maile Hiiet – Kana ja Linnupojad Reet Rootare – Põrsas Malle Peedo – Lammas ja Vähk Ingrid Kivirähk Kalju Renel – Kass Olaf Paesüld – Rott ja Vetehaldjas Ivar Murel Viljar Leisalu – Mart https://arhiiv.err.ee/vaata/kikerikii-loomade-kingitus Lavastuse 1. osa Eesti Rahvusringhäälingu arhiivis. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. märts 2017. Vaadatud 25. märtsil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://etv.err.ee/v/uudised/tele/17068b87-ccaa-44ac-a175-95ea81969d94/selgusid-eesti-koige-jubedamad-lastesaated "Selgusid Eesti kõige jubedamad lastesaated" ERR 9. detsember 2015 http://elu24.postimees.ee/3430105/vaata-milliseks-kujunes-etv-lastehorrori-esiviisik Vaata, milliseks kujunes ETV lastehorrori esiviisik. Elu24.ee 9. detsember 2015 "Kikerikii" IMDB andmebaasis.
Islām Nāşir

Islām Nāşir (24. detsember 1994 – 20. märts 2017 Durban) oli egiptuse jalgrattur. Ta kuulus rattasõidu meeskonda VIB Bikes. 2017. aasta 20. märtsil suri Nāşir Lõuna-Aafrika Vabariigis Durbanis toimunud Aafrika trekisõidu meistrivõistlustel omniumi temposõidus rattaga kukkumise tagajärjel. "Islam Nasser Ragaey Zaki". ProCyclingStats (inglise). "Egyptian cyclist dies at African Champs in Durban". SABC Digital News (inglise). YouTube. 21.03.2017.
Liisi Laineste

Liisi Laineste (sündinud 27. jaanuaril 1978) on eesti folklorist. Lõpetas 1996. aastal Tallinna Inglise Kolledži, 2000. aastal Tartu Ülikooli psühholoogia erialal. M.A. rahvaluule erialal (2004, TÜ, väitekiri "Tegelased eesti etnilises huumoris"), Ph.D samal erialal (2008, TÜ, väitekiri "Post-socialist jokes in Estonia: continuity and change"). Töötab aastast 2004 Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna teaduri ja aastast 2021 juhtivteadurina, koordineerides teadus- ja koostööprojekte ning tegeledes teadustööga. Aastatel 2016-2023 oli ta Eesti-uuringute Tippkeskuse nüüdiskultuuri töörühma juht. Peamised uurimisvaldkonnad on etniline huumor, eesti kaasaegne rahvahuumor, poliitiline huumor, internetikultuur, ksenofoobia ja rahvusluse ilmingud uues meedias, verbaalne agressiivsus, digitaalhumanitaaria. Laineste, Liisi 2004. Eesti kaasaegsed anekdoodid. www.folklore.ee/~liisi/o2/ 2024−... ISHS (International Society for Humour Studies) president 2012−... HUMOR: International Journal of Humor Research toimetuskolleegiumi liige 2012−... ajakirja European Journal of Humour Research toimetuskolleegiumi liige 2005 – TA noorteadlase teaduspreemia 2008 – ISHS noorteadlaste auhind 2009 – Lennart Meri nimeline auhind 2011 – Eesti Rahvuskultuuri fondi Teaduste Akadeemia allfondi noorteadlase stipendium Sissekanne ETIS-es
Hjalmar Schacht

Horace Greeley Hjalmar Schacht (22. jaanuar 1877 Tingleff (tänapäeval Tinglev, Taani) – 3. juuni 1970 München) oli Saksa poliitik, majandustegelane ja pankur. Hjalmar Schacht oli pärit kaupmehe perekonnast. Aastatel 1895–1899 õppis ta majandusteadust Kielis, Münchenis ja Berliinis. 1900. aastal alustas ta tööd ühes kaubanduslepinguühingus. 1903. asus ta arhvivaarina tööle Dresdeni Panka, 1908. aastal sai ta sama panga asedirektoriks. 1916. aastal sai Schachtist Saksamaa Rahvusliku Panga (Nationalbank für Deutschland) direktor. 1918. aastal oli ta üks Saksa Demokraatliku Partei asutajaid. Pärast Saksamaa Rahvusliku Panga ühendamist Darmstadti Kaubandus- ja Tööstuspangaga sai Hjalmar Schacht uue Danat-Panga (Danat-Bank) juhatajaks. 1923. aasta novembris kutsuti ta riigi valuutakomissari ametikohale. Sama aasta detsembris määras riigikantsler Gustav Stresemann ta Saksamaa Riigipanga presidendiks. 1926. aastal astus ta Saksa Demokraatlikust Parteist välja ja asus sõlmina kontakte rahvuslikult meelestatud parempoolsete parteidega. 1930. aastal vastustas Schacht Youngi plaani ja astus Saksamaa Riigipanga presidendi ametikohalt tagasi. Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel määrati Hjalmar Schacht 16. märtsil 1933 uuesti Saksamaa Riigipanga presidendiks. Alates 2. augustist 1934 kuni 26. novembrini 1937 oli Hjalmar Schacht Saksamaa majandusminister. Pärast majandusministri ametist lahkumist oli Schacht kuni 1943. aastani portfellita minister. 20. jaanuaril 1939 vabastati ta Saksamaa Riigipanga presidendi ametikohalt. Pärast 20. juulil 1944 aset leidnud atentaati Adolf Hitlerile kahtlustasid võimud Schachti seotuses vandenõuga ja ta vahistati. Kuni sõja lõpuni hoiti teda kinni Dachau koonduslaagris. Nürnbergi protsessil oli Hjalmar Schacht süüdistatavate hulgas, kuid ta mõisteti 1. oktoobril 1946 õigeks ja vabastati samal päeval. Mõni päev hiljem ta aga vahistati uuest ja mõisteti 1947. aastal Stuttgardis toimunud kohtuprotsessil 8 aastaks töölaagrisse. 1948. aasta septembris ta siiski vabastati. 1953. aastal avaldas Schacht mälestusteraamatu "76 Jahre meines Lebens" ("Minu elu 76 aastat"). Hjalmar Schacht 1877-1970 Lebendiges Museum Online Hjalmar Schacht Spartacus Educational Hjalmar Schacht. Trial International Hjalmar Schacht Staatenlos Info  Hjalmar Schacht – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Košarõntsi (Beršadi rajoon)

Košarõntsi (ukraina keeles Кошаринці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 684.
Košarõntsi (Bari rajoon)

Košarõntsi (ukraina keeles Кошаринці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Pindala on 0,444 km². Elanike arv on 710.
Košarõntsi

Košarõntsi on mitme asula nimi: Košarõntsi, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis Košarõntsi, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis
Svobodne (Volnovahha rajoon)

Svobodne (ukraina keeles Свободне) on küla Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis. Elanike arv on 1795.
Jane Burden

Jane Burden (19. oktoober 1839 Oxford – 26. jaanuar 1914 Bath) oli inglise modell. Ta oli muusaks ja modelliks mitmele XIX sajandi kunstnikule, teiste seas William Morrisele, kellega hiljem abiellus, ja Dante Gabriel Rossettile. "Proserpine" (maal) Marsh, Jan (1986). Jane and May Morris: A Biographical Story 1839–1938. London: Pandora Press. ISBN 0-86358-026-2. Marsh, Jan (2000). Jane and May Morris: A Biographical Story 1839–1938 ((updated edition, privately published by author) ed.). London: Jan Marsh. Mancoff, Debra N. (2000). Jane Morris: The Pre-Raphaelite Model of Beauty. San Francisco: Pomegranate. ISBN 0-7649-1337-9. John Bryson: Dante Gabriel Rossetti und Jane Morris: Ihre Korrespondenz, Oxford: Clarendon Press (1976)  Jane Burden – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Käsundusleping

Käsundusleping on võlaõigusseaduse (VÕS) §-i 619 kohaselt kahe osapoole vaheline leping, mille järgi üks isik (käsundisaaja) kohustub osutama teisele isikule (käsundiandja) teenuseid (täitma käsundi), käsundiandja aga maksma talle selle eest tasu, kui selles on kokku lepitud. Käsundisaaja peab käsundi täitmisel tegutsema käsundiandjale lojaalselt ja käsundi laadist tuleneva vajaliku hoolsusega. Käsundisaaja peab täitma käsundi vastavalt oma teadmistele ja võimetele käsundiandja jaoks parima kasuga ning ära hoidma kahju tekkimise käsundiandja varale. Oma majandus- või kutsetegevuses tegutsev käsundisaaja peab lisaks sellele toimima üldiselt tunnustatud kutseoskuste tasemel. Eeldatakse, et käsundisaaja peab täitma käsundi isiklikult. Käsundisaaja võib käsundi täitmisel kasutada kolmanda isiku abi. Käsunduslepingu kohta kohalduvad VÕS §-id 619–634 (2017. aasta järgi). "Võlaõigusseadus". Riigi Teataja. 2002. Vaadatud 26.03.2017.
Kauge Kodu

Kauge Kodu oli mitme väliseestlaste väljaande nimi: Kauge Kodu oli ajalehe Kauge Kodu Päevauudised üks nimesid Kauge Kodu oli 1949 Argentinas ilmunud väliseesti ajaleht Kauge Kodu oli 1946-1947 Saksamaal ilmunud väliseesti ajakiri
Hermann Minkowski

Hermann Minkowski (22. juuni 1864 Aleksotas, Kaunase kubermang – 12. jaanuar 1909 Göttingen) oli Saksa matemaatik. Ta on geomeetrilise arvuteooria looja ning kasutas geomeetrilisi meetodeid tulemuslikult arvuteooria, matemaatilise füüsika ja relatiivsusteooria probleemide lahendamisel. Tema tuntuim töö on 1907. aastal avaldatud uurimus relatiivsusteoorias, milles ta näitas, et tema endise üliõpilase Albert Einsteini 1905. aastal loodud erirelatiivsusteooriat võib geomeetriliselt mõista kui neljamõõtmelist aegruumi, sellest saadik tuntud kui Minkowski aegruumi. Ta õppis 5 semestrit Königsbergi ülikoolis ja 3 semestrit Berliini ülikoolis. Üliõpilasena sai ta 1883. aastal Prantsuse Teaduste Akadeemialt matemaatikaauhinna töö eest, mis käsitles ruutvormide teooriat. 1885. aastal promoveeriti ta ruutvormide-teemalise dissertatsiooni "Untersuchungen über quadratische Formen Bestimmung der Anzahl verschiedener Formen, welche ein gegebenes Genus enthält" põhjal Königsbergi ülikooli filosoofiateaduskonna poolt filosoofiadoktoriks. 1887. aastal habiliteerus ta Bonni Ülikooli filosoofiateaduskonna matemaatika eradotsendiks. Aastatel 1887–1894 töötas ta õppejõuna Bonni ülikoolis, kus ta 1892. aastal sai erakorraliseks ja 1894. aastal korraliseks professoriks. Aastatel 1894–1896 töötas ta Königsbergi ülikoolis ja 1896–1902 Zürichi Polütehnikumis (praeguses ETH Zürichis). Zürichis oli Albert Einstein tema üliõpilasi. Alates 1902. aastast kuni oma surmani 1909. aastal oli Minkowski Göttingeni ülikooli matemaatikaprofessor. 1885 – Prantsuse Teaduste Akadeemia matemaatikaauhind 1908 – Minkowski, Hermann. "Die Grundgleichungen für die elektromagnetischen Vorgänge in bewegten Körpern". Nachrichten von der Gesellschaft der Wissenschaften zu Göttingen, Mathematisch-Physikalische Klasse: 53–111 ('Liikuvate kehade elektromagnetiliste protsesside põhivõrrandid') 1909 – Minkowski, Hermann. "Raum und Zeit"– Jahresbericht der Deutschen Mathematiker-Vereinigung: 75–88 ('Ruum ja aeg') 1872. aastal astus tema isa koos perekonnaga Preisimaa kodakondsusse. Matemaatik David Hilbert oli tema sõber ja Göttingeni ülikoolis töötamise päevil ka lähedane kolleeg. Hermann Minkowski. britannica.com Peeter Müürsepp. "Kuulsaid 19.–20. sajandi matemaatikuid". Tallinn: Valgus, 1985. Lk 77–79 Hermann Minkowski. groups.dcs.st-and.ac.uk Hermann Minkowski. genealogy.math.ndsu.nodak.edu Max Born, Albert Einstein and Hermann Minkowski's Space-Time Formalism of Special Relativity. arxiv.org
Suwałki koridor

Suwałki koridor ehk Suwałki avaus on umbes 100 km pikkune piirilõik Leedu ja Poola vahel Suwałki linna lähedal, mis on ainsaks NATO maismaasillaks Balti riikide ja teiste Euroopa NATO-riikide vahel. Mõiste võttis kasutusele president Toomas Hendrik Ilves 2015. aasta aprillis Kadriorus toimunud kohtumisel Saksamaa kaitseministriga. Selle eeskujuks oli Fulda koridor ehk Fulda avaus (Fulda gap), mis oli külma sõja ajal kasutatud mõiste NATO nõrgima koha kohta Lääne- ja Ida-Saksamaa piiril Fulda linna lähedal. Suwałki koridor on äratanud tähelepanu, kuna ootamatu sõjalise löögiga saaks selle kaudu Balti riigid ära lõigata NATO liitlastest. Samas ei oleks see hästi võimalik Valgevene territooriumit kasutamata ning vallutatud alade kontrollimiseks oleks tarvis ulatuslikke okupeerivaid jõude, mis muutuks aga ühtlasi heaks sihtmärgiks NATO löögile. Merle Maigre 2016. Ilvese sõnaus ja Suwalki avaus. Diplomaatia 153. 6. mai 2016 Kolonelleitnant Toomas Tõniste: "Miks on Suwalki koridor Baltimaade kaitsel nii oluline?" ERR, 26. detsember 2021 Suwalki gap Artikkel väljaandes The Sun President Ilves and the Suwalki gap Suwalki koridor: Baltimaade julgeoleku Achilleuse kand Poola ja Leedu vahel, Delfi 16. november 2016 (esmakordselt ilmus ajakirjas Sõdur 5/2016)
Starboy

"Starboy" on Kanada laulja The Weekndi salvestatud ja esitatud laul samanimeliselt stuudioalbumilt. "Starboy" on saadaval allalaaditava muusikafaili, CD ja muusikavideona. "Starboy" muusikavideol võib näha mitut maailma kõige hinnalisemaks peetavat luksusautot; laulus ka lauldud: "Starboy [Single] - The Weeknd | Songs, Reviews, Credits". AllMusic. All Media Network. Vaadatud 7. november 2016. "Starboy (feat. Daft Punk) [Kygo Remix] - Single by The Weeknd". iTunes Store (US). Apple Inc. Vaadatud 12. november 2016. Brett Berk. "The Weeknd's 'Starboy' Lyrics & Video a Love Letter to Luxury Cars", Billboard "Starboy"YouTube'i muusikavideo Laulu "Starboy" sõnad "Starboy" – Margit Viirma kaver The Weekndi laulust
Sirje Raudsepp

Sirje Raudsepp (sündinud 31. juuli 1948) on eesti tekstiilikunstnik. Sirje Raudsepp on lõpetanud Tartu Kunstikooli 1968. aastal ja Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituudi 1974. aastal tekstiili erialal. 1993 – raadiomaja kohvik, Tallinn 1994 – Rahvusooperi Estonia talveaed 1996 – kohvik Bogapott, Tallinn 1997 – Rahvusooperi Estonia talveaed 2001 – Rahvusooperi Estonia talveaed 2008 – "Kevadkangad", Rahvusooper Estonia talveaed, koos Sigrid Huigi ja Silja Lambiga 2014 – "Kolmekordne", Hopneri Maja, Tallinn, koos Ainikki Eiskopi ja Sigrid Huigiga 2015 – Rahvakunstigalerii Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige aastast 1993 ning kuulub samast aastast ka Eesti Tekstiilikunstnike Liitu. Sigrid Huik, Maasike Maasik, Aet Ollisaar, Tiina Puhkan "Eesti tekstiilikunst 1915–2015“ Eesti Tekstiilikunstnike Liit, 2015. ISBN 9789949385751
Henri Cartan

Henri Paul Cartan (8. juuli 1904 Nancy –13. august 2008 Pariis) oli prantsuse matemaatik. Ta oli 1965. aastast Pariisi Ülikooli professor. Ta andis suure panuse kõigis peamistes algebralise topoloogia valdkondades. Ta oli 1935. aastal loodud Bourbaki ühenduse asutajaliige. Aastatel 1967–1970 oli ta Rahvusvahelise Matemaatikaliidu president. Ta lõpetas Pariisis École normale supérieure'i. 1928. aastal kaitses ta kompleksmuutuja funktsioonide teooria alase dissertatsiooniga matemaatikadoktori kraadi. Aastatel 1929–1931 töötas ta õppejõuna Lille'i Ülikoolis ja 1931–1940 Strasbourgi Ülikoolis (1936. aastast professorina). Hiljem on ta töötanud või olnud tihedalt seotud erinevate Prantsusmaa õppeasutustega, sealhulgas Pariisi Ülikooliga ja École normale supérieure'iga. 1948. aastal töötas ta külalisteadurina Chicago Ülikoolis ja 1950. aastal Harvardi Ülikoolis. 1965. aastal sai ta Pariisi 11. Ülikooli professoriks. Cartan pooldas Saksa ja Prantsuse matemaatikute koostööd. Tihedamalt käis ta läbi Heinrich Behnkega ja Peter Thulleniga. Viimasega avaldas ta ühisartikleid. 1932. esitasid nad Cartani-Thulleni teoreemi. 1969 – Cambridge'i Ülikooli audoktor 1976 – Rahvusliku Teadusuuringute Keskuse (CNRS) CNRS kuldmedal 1980 – Wolfi auhind 1980 – Oxfordi Ülikooli audoktor 1950 – Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia 1962 – Taani Kuninglik Teaduste Akadeemia 1971 – Göttingeni Teaduste Akadeemia 1971 – Hispaania Kuninglik täppis- ja loodusteaduste akadeemia 1972 – USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia 1974 – Prantsuse Teaduste Akadeemia 1974 – Baieri Teaduste Akadeemia 1978 – Belgia Kuninglik Teaduste ja Kaunite Kunstide Akadeemia 1979 – Jaapani Akadeemia 1981 – Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia 1985 – Poola Teaduste Akadeemia 1999 – Venemaa Teaduste Akadeemia Helilooja Jean Cartan (1906–1932) ja füüsik Louis Cartan (1909–1943) olid tema vennad. Sorbonne'i professor Élie Cartan oli tema isa. Henri Paul Cartan. history.mcs.st-andrews.ac.uk Henri Paul Cartan. history.mcs.st-andrews.ac.uk
Tähis

Tähis võib tähendada järgmist: Tähis on millegi asukohta märkiv ese, kujutis, kujund või muu märk. Tähis on mõistet, suurust vms märkiv kokkuleppeline graafiline märk (nt kujund, täht, tähekombinatsioon) Tähis on märgikandja, see, mida märgina (sh sümbolina) tõlgendatakse Tähis on eraldusmärk, nt kaubamärk Tähis, projektijuhtimise mõiste Tähised, 1948-1950 Suurbritannias ilmunud väliseesti ajakiri Tähised, 1945 Saksamaal ilmunud väliseesti ajakiri Tähised, 1932 Eestis ilmunud ajaleht T.Tähised, 1989-2010 Eestis ilmunud ajakiri EKSS
Olga Rõpakova

Olga Rõpakova (vene keeles Ольга Сергеевна Рыпакова; sündinud 30. novembril 1984 Ust-Kamenogorskis (aastast 1993 kannab linn nime Öskemen)) on Kasahstani (kaugus- ja kolmikhüppaja), olümpiavõitja (2012). Enne kolmikhüppe juurde asumist võistles Rõpakova peamiselt kaugushüppes ja seitsmevõistluses. Ta on seni osalenud kolmedel olümpiamängudel. Oma esimestel 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis sai ta kolmikhüppes 4. koha, kuid hiljem hõbemedali võitnud Tatjana Lebedeva ja pronksmedali võitnud Chrysopigí Devetzí tulemused tühistati ja ta tõusis hõbemedalile. 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis võitis ta tulemusega 14.98 kuldmedali ja 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros tulemusega 14.74 pronksmedali. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Daegus võitis ta tulemusega 14.89 hõbemedali ning 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis tulemusega 14.77 ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis tulemusega 14.77 pronksi. Aastatel 2012 ja 2017 on ta tulnud kolmikhüppes Teemantliiga üldvõitjaks. "IOC sanctions two athletes for failing anti-doping test at Beijing 2008". olympic.org (inglise). 25.01.2017. Vaadatud 26.03.2017. "IOC sanctions 16 athletes for failing anti-doping tests at Beijing 2008". olympic.org (inglise). 17.11.2016. Vaadatud 26.03.2017. "Olga Rõpakova IAAF-i andmebaasis" (inglise). Vaadatud 26.03.2017.  Olga Rõpakova – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Olga Rõpakova Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Élie Cartan

Élie Joseph Cartan (9. aprill 1869 Isère'i departemang – 6. mai 1951 Pariis) oli prantsuse matemaatik. Ta oli aastatel 1912–1940 Pariisi Ülikooli professor. Ta arendas põhjapanevalt Lie rühma teooriat. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid matemaatiline füüsika, diferentsiaalgeomeetria ja rühmateooria. 1922. aastal lõi ta üldrelatiivsusteooria laienduse, mida hiljem hakati nimetama Einsteini-Cartani teooriaks. Tema esitatud on hüpoteetilise torsioonvälja mõiste, mida tänapäeval kasutatakse pseudoteaduslikes teooriates. Cartan oli ka üks neist, kes tegeles ühtse väljateooria loomisega. Ta lõpetas 1891. aastal Pariisis École normale supérieure'i, kus ta kuulas ka Henri Poincaré loenguid. 1894. aastal kaitses ta Sorbonne'is väitekirja "Sur la Structure des groupes de transformations finis et continus" ja sai doktorikraadi. Aastatel 1894–1896 töötas ta õppejõuna Montpellier' Ülikoolis ja 1896–1903 Lyoni Ülikoolis. 1903. aastal sai ta professori koha Nancy ülikoolis. 1909. aastal kolis ta perega Pariisi, kus ta asus õppejõuna tööle Pariisi Ülikooli, alates 1912. aastast professorina. 1940. aastal jäi ta pensionile. 1937 – Lobatševski auhind 1931 – Prantsuse Teaduste Akadeemia 1937 – Hollandi Kuninglik Teaduste ja Kunstide Akadeemia 1945 – Rumeenia Akadeemia 1947 – Londoni Kuninglik Selts 1949 – USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia Tema pojad olid matemaatik Henri Cartan (1904–2008), helilooja Jean Cartan (1906–1932) ning vastupanuliikumises osalenud ja 1943. aastal hukatud füüsikadoktor Louis Cartan. Élie Joseph Cartan. history.mcs.st-andrews.ac.uk Élie Joseph Cartan. history.mcs.st-andrews.ac.uk
Arnold Sakson

Arnold Sakson (18. november 1937 – 27. november 2008 Tallinn) oli eesti poksija ja poksikohtunik. Ta poksis aastatel 1953–1962 Tallinna Tööjõureservides, tema treener oli Martin Linnamägi. Ta võitis oma 52 kohtumisest umbes 35. Ta oli Tallinna meister 1961. aastal. Viiel korral tuli ta Tallinna Tööjõureservide meistriks. Sundteenistuse ajal Nõukogude armees tegeles ta samuti poksiga. Kahel korral sai ta Ukraina NSV Krimmi oblasti meistrivõistlustel 2. koha. Ta tegutses ka poksikohtunikuna, sai rahvuskohtuniku taseme. 1992 Eesti Poksiliidu teeneplaat nr 10 Tema tütrepojad Sven Sakson ja Sten Sakson on samuti poksijad. Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 397 Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 397
Eesti Rahvuslik Liit

Eesti Rahvuslik Liit oli Rootsis tegutsenud väliseesti organisatsioon. Liit asutati 1940. aastatel nime all Eesti Rahvuslik Koondis. 1948 nimetati ümber Eesti Rahvuslikuks Liiduks. 1962 ühines see liit Eesti Demokraatliku Uniooniga. Liidul oli oma ajakiri: Eesti Rahvusliku Liidu teated, mida toimetas August Rei. Ajakiri ilmus 1949-1950. Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Eesti Rahvuslik Liit (vaadatud 26.03.2017) Eesti Rahvuslik Liit E-kataloogis ESTER (vaadatud 26.03.2017)