laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Põhitoode

Põhitoode on ettevõtte toode või teenus, mis on kõige otsesemalt seotud nende peamise valdkonnaga ning mis iseloomustab kasutamise, kasulikkuse ja probleemi lahenduse teenust, mille jaoks klient toodet ostab. Põhitoode ei ole mitte käegakatsutav toode vaid selleks nimetatakse kasu, mida toode annab ning mis teeb toote kliendi jaoks väärtuslikuks. Näiteks auto põhitooteks on võimalus liikuda kiiresti ühest kohast teise.[1] Tihti arvatakse, et toode on mingi füüsiline asi, mida saab osta. Tegelikult käsitletakse turunduses toodet kolmetasandilisena: Põhitoode (põhiline hüve, mida tootja otsid) Konkreetne toode (omadused, stiil, kvaliteet, bränditunnused, pakend, nimi) Laiendatud toode (lisateenused, sh paigaldamine, järelhooldus, erilised kasud kliendile, garantii, väärtused jms)[2] Lambipirn on vajalik igas kodus. Lambipirne on erineva kuju ja heledustasemega. Mõned on LED-lambid ja mõned ei ole. Kõigil lambipirnidel on oma füüsiline omadus. Siinseks põhitooteks on valgus, mis tekitab tarbijale nähtavust. Mis on arvuti põhieesmärk? Mõnele on see puhtalt meelelahutuseks, teistele professionaalseks kasutuseks ja kolmandatele segu isiklikust, meelelahutuslikust ja professionaalsest kasutamisest. Põhitooteks siin on tegevuste digitaliseerimine, meelelahutuse ammutamine ja nauding, mis saadakse arvuti kasutamisest. Algselt kasutati telefone üksnes suhtluseks, kuid ajaga on tehnoloogia niivõrd arenenud, et telefone kasutatakse kõikjal ja kõigeks. Suhtluse kiirusest ja efektiivsusest tulenev kasulikkus ongi siin põhitooteks.[3] https://www.marketing91.com/core-product/ https://www.marketingteacher.com/three-levels-of-a-product/
Hekikäärid

Hekikäärid on aianduses kasutatavad tööriistad, mille abil saab lõigata, kärpida ja trimmida põõsaid, põõsastikke, hekke ja puid. Hekikääre saab nende töötamise mehhanismi järgi jaotada kolmeks: manuaalsed (inimjõul töötavad) elektrilised kütusel töötavad Manuaalsed hekikäärid meenutavad välimuselt tavalisi kääre või kärpimiskääre, kuid on suuremad. Neid kasutatakse eelkõige okste lõikamiseks. Tegemist on kõige odavamate ja keskkonnasõbralikemate hekikääridega, sest neid on kerge valmistada ning need ei vaja enne kasutamist ettevalmistust. Mootori jõul ehk elektrilised või kütusel töötavad hekikäärid on töö tegemiseks efektiivsed, kasutades vähem käelist jõudu. Kütusepõhised käärid on tavaliselt rasked, võimsa mootori ja kõrge müratasemega. Elektrilised käärid on kergemad, väiksema mootori ja madalama müratasemega. Mõned elektriliste kääride mudelid vajavad tööks elektrivoolu, mis võib raskendada ligipääsu tööpiirkonda. Manuaalsed hekikäärid Elektrilised hekikäärid Hekilõikur (kütusel töötav) "Hedge trimmer". Vaadatud 07.02.2019.
Bloemhof

Bloemhof on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas Lekwa-Teemane vallas. Linn asub Vaali jõe kaldal. Bloemhof on asutatud 1864. aastal, kui piirkonnast leiti teemante. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bloemhofi elanikest valgeid 61,91%, mustanahalisi aafriklasi 26,55%, värvilisi 6,97%, India või Aasia päritolu inimesi 4,19% ja teisi 0,38%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 72,13% inimesi, tsvana keelt 7,44%, inglise keelt 7,34%, sotho keelt 4,13% ja koosa keelt 2,72%. Bloemhof N12 Treasure Route https://census2011.adrianfrith.com/place/673002
25 kiri

25 nõukogude teadus-, kirjandus- ja kunstitegelase kiri L. Brežnevile J. Stalini rehabiliteerimise vastu (vene keeles Письмо 25 деятелей советской науки, литературы и искусства Л. И. Брежневу против реабилитации И. В. Сталина) oli Nõukogude Liidu teadustöötajate, kirjanike ja kunstitegelaste kiri, mis kirjutati 14. veebruaril 1966. aastal Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee esimesele sekretärile Leonid Brežnevile Jossif Stalini osalise või kaudse rehabiliteerimise lubamatuse kohta. 25 kiri oli üks esimesi avalikke pöördumisi, millele kirjutas alla akadeemik Andrei Sahharov. Lev Artsimovitš Oleg Jefremov Pjotr Kapitsa Valentin Katajev Pavel Korin Mihhail Leontovitš Viktor Nekrassov Boriss Nemenski Konstantin Paustovski Juri Pimenov Maija Plissetskaja Andrei Popov Mihhail Romm S. N. Rostovski (Ernst Genri, Ernst Henri) Andrei Sahharov Sergei Skazkin Boriss Slutski Innokenti Smoktunovski Igor Tamm Vladimir Tendrjakov Marlen Hutsijev Semjon Tšuikov Kornei Tšukovski Письмо 25 деятелей советской науки, литературы и искусства Л. И. Брежневу против реабилитации И. В. Сталина
Wittewater

Wittewater on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Bergrivieri vallas. Wittewater on asutatud misjonijaamana 1857. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wittewateri elanikest värvilisi 98,00%, mustanahalisi aafriklasi 1,89% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,12%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 97,41% inimesi ja inglise keelt 1,65%. Goedverwacht and Wittewater West Coast Way https://census2011.adrianfrith.com/place/162011
Olga Brun

Olga Adelheid Brun (kuni 1937 Olga Adelheid Parts; 22. oktoober 1915 Riia – 28. veebruar 2008 Bonita, San Diego maakond, California, USA) oli Eesti kergejõustiklane ja võrkpallur. 1934 lõpetas ta Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi. Töötas alates 1935. aastast Tallinnas kassapidaja ja kontoriametnikuna, põgenes 1943. aastal Rootsi ja läks 1952. aastal sealt Kanadasse. Oli 1952. aastal Montréali Eesti Spordiklubi juhatuse kolleegiumi liige naiste võrkpalli alal. Läks edasi USA-sse, elas Californias. Harrastas võrkpalli, kergejõustikku, uisutamist ja ujumist ning veteranina ka golfi. Oli aastatel 1933–1936 kettaheites Eesti meister ning sai meistrivõistlustel 1937. aastal teise ja 1939. aastal kolmanda koha. Püstitas 1936. aastal Eesti kettaheiterekordi (39.11). Oli aastatel 1931–1933 ka Eesti meister 4 × 100 m teatejooksus. Võitis Eesti meistrivõistlustel võrkpallis 1935. aastal esikoha ja 1940. aastal 2. koha. Tema abikaasa oli sporditegelane Voldemar Brun. Biograafia ESBL-is (vaadatud 28. veebruar 2019) "Montreali Eesti Spordiklubi juhatuse kolleegium". // Vaba Eestlane nr 101, 24. detsember 1952. Lk 9 Leinateade. // Vaba Eesti Sõna nr 10, 6. märts 2008. Lk 11 Biograafia ESBL-is
Glentana

Glentana on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Mossel Bay vallas. Glentana India ookeani rannikul. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Glentana elanikest valgeid 77,21%, värvilisi 21,14% ja mustanahalisi aafriklasi 1,47%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 77,63% inimesi ja inglise keelt 20,11%. https://census2011.adrianfrith.com/place/176006006
Volmoed

Volmoed on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Oudtshoorni vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Volmoedi elanikest värvilisi 89,83%, mustanahalisi aafriklasi 6,57% ja valgeid 3,60%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,94% inimesi. https://census2011.adrianfrith.com/place/178008
Qunu

Qunu on küla Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas King Sabata Dalindyebo vallas. Nelson Mandela sündis Qunu lähedal Mvezos. Lapsepõlves elas ta Qunus. Nelson Mandela on maetud Qunu kalmistule. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Qunu elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,00%. Koosa keelt pidas emakeeleks 88,73% inimesi ja ndebele keelt 11,27%. Emme Brockes, David Smith:Qunu: the place where Nelson Mandela was at home The Guardian, 6. detsember 2013 Mandela buried in Qunu Mail & Guardian, 15. detsember 2013 https://census2001.adrianfrith.com/place/23623011
Sooline palgalõhe

Sooline palgalõhe on meestöötajate keskmise brutotunnipalga erinevus naistöötajate keskmisest brutotunnipalgast. Enamasti teenivad mehed võrreldes naistega kõrgemat palka. Eesti sooline palgalõhe on kõige kõrgem kogu Euroopa Liidus. Statistikaameti andmetel oli Eestis sooline palgalõhe 2017. aastal 20,9%, Eurostati andmetel 25,3%, olles seega oluliselt kõrgem Euroopa Liidu keskmisest (16%). Kõrge sooline palgalõhe peegeldab ühelt poolt soostereotüüpseid eriala- ja ametivalikuid ning soolist segregatsiooni tööturul. Mehed on koondunud sageli sektoritesse, kus on kõrgem palgatase (nt finantssektor, ITK-sektor) ning naised pigem madalamalt tasustatud sektoritesse (haridus, tervishoid). 2010. aastal töötas Eestis kõikidest naistest juhtival ametikohal 8%, meestest 14% ning madalamalt tasustatud ametikohtadel oli hõivatud ligi kolmandik Eesti naistest (32%) ning vaid 15% meestest. Lisaks sellele on Eestis ebavõrdne ka samal ametikohal töötavate naiste ja meeste palk. Naisjuhtide palk on 17% meesjuhtide omast madalam, naissoost teenindus- ja müügitöötajad teenivad 20% väiksemat palka kui mehed ning lihttööliste seas on palgaerinevus 25%. Nii üldhariduskoolides kui ülikoolides teenivad naisõpetajad ja -lektorid 29% madalamat palka kui mehed ning naisarstid saavad meesarstidest 24% väiksemat palka. Suurim palgalõhe oli 2017. aastal finantssektoris, kus see küündis 38,2%-ni (Statistikaamet, 2018). Lisaks soolisele segregatsioonile peegeldab palgalõhe sektorite sees ka vertikaalset segregatsiooni ehk meeste paigutumist karjääriredeli tippu. Kunstlikke takistusi ja nähtamatuid tõkkeid, mis piiravad naiste juurdepääsu kõrgetasemelistele otsustusprotsessidele ja juhtivatele ametikohtadele nimetatakse klaaslaeefektiks. Võrdse palga päeva tähistamiseks korraldab Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon iga aasta 2. aprillil aktsiooni "Tilliga ja tillita", mille käigus juhitakse tähelepanu naiste- ja meeste palkade vahelisele lõhele. Nimelt saab sel päeval kampaanias osalevates toitlustusasutustes osta tillita võileiba palgalõhe protsendi võrra odavamalt kui tilliga võileiba. "Mida tähendab naise madalam palk?". Eesti Statistika. 27.06.2014. "Algab "Tilliga ja tillita" kampaania soolisele palgalõhele tähelepanu tõmbamiseks". ERR. 11.04.2016.
Konrad

Konrad on mehenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 664. mehenimi (2020 - 598.). 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Konrad 91 mehel, 1. jaanuari 2020 seisuga 118 mehel. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Konrad Eestis 140 mehel ning oli populaarsuselt 554. mehenimi. Vanim Konrad oli vanuserühmas 75–79, noorim vanuserühmas 0–4. Kõige levinum oli nimi vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 8,08. Konrad Gerretz, eesti näitleja (1907–1969) Konrad Kikas, eesti raamatukogundustegelane ja Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu direktor (1928–2012) Konrad Kongo, eesti advokaat (1898–1968) Konrad Mauritz, eesti ettevõtja ja ühiskonnategelane (1881–1942) Konrad Mägi, eesti maalikunstnik ja pedagoog (1878–1925) Konrad Rotschild, Venemaa Keisririigi ja Eesti sõjaväelane (1892–1927) Johann Gottlieb Konrad Bergwitz, eesti vaimulik (183–1909) Konrad Veem, eesti vaimulik, aastail 1971–1990 Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskop (1914–1996) Konrad (Tüüringi maakrahv), Saksa ordu kõrgmeister aastatel 1239–1240 Konrad von Mandern, Liivi ordu maameister aastatel 1263–1266 (surnud 1295) Konrad I (Saare-Lääne piiskop), piiskop aastatel 1294 (või 1297) – 1307 Konrad II (Saare-Lääne piiskop), piiskop aastatel 1363–1374 (surnud 1374) Konrad von Vietinghoff, Liivi ordu maameister aastatel 1401–1413 (surnud 1413) Konrad von Uexküll, sõjaväelane (ooberst) ning Eestimaa ja Liivimaa mõisnik (1569–1638) Konrad August von Brasch, Liivimaa maanõunik ja Ahja mõisnik (1820–1884) Konrad Adenauer, Saksamaa ja Lääne-Saksamaa poliitik (1876–1967) Konrad Lorenz, Austria zooloog ja etoloog, Nobeli auhinna laureaat (1903–1989) Statistika (vaadatud 22.02.2019) Nimede statistika (vaadatud 02.07.2022) Konrad statistikaameti andmebaasis
Kuno (eesnimi)

Kuno on mehenimi, mis tuleneb Kunibertist. Kuno võib olla ka hüüdnimi, mis tuleneb Konradist. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 422. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kuno 211 mehel. Kuno, Liivi ordu maamarssal Kuno Areng Kuno Pajula Kuno Raude Kuno Veeber https://web.archive.org/web/20171025143246/http://www.stat.ee/public/apps/nimed/KUNO (vaadatud 22.02.2019) Kuno statistikaameti andmebaasis
Augustamistangid

Mitte segi ajada augurauaga. Augustamistangid ehk nahaaugustaja on mõeldud naha, tekstiili ja plastmaterjalide augustamiseks. Tangid toimivad pöörleval peal, millel on kuus augustit. Augustid on kuues erinevas mõõdus ning vastavalt vajadusele saab valida sobiva suuruse. Auke tehakse käepidemete kokkusurumisel. Augustamistangil on külje peal riiv, millega saab tööriista lukustada.
Tatari päritolu Venemaa aadlisuguvõsade loend

Selles nimekirjas on loetletud tatari päritolu Venemaa aadlisuguvõsad. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Abajev | Abdikejev | Abdulbahtin | Abdullin | Abdulov | Aberdejev | Abžanov | Abõžov | Adašev | Aganin | Agejev | Agišev | Agrõnov | Ahamašukov-Tšerkasski | Ahatamovitš | Ahmametjev | Ahmatov | Ahmerov | Aidarov | Aidjašev | Aigildin | Aipov | Aitulušev | Akajev | Akulatov I | Akbulatov II | Akdevletov | Akkuzin | Akmajev | Akmamõkov | Akmanajev | Akzikitov | Aktšurin | Aladžev | Alatšejev | Albekov | Alejev | Alejev II | Alijevitš | Alikejev | Alikov | Ališev | Alkin | Allagulov | Almajev | Almokajev | Altõnbajev | Alõšev | Anossov | Apakov | Apaktšejev | Apanajev | Araktšejev | Ardašev | Arslanov (vürstisuguvõsa) | Arslanov | Artakov | Asjadullin | Aslanbegov | Assajev | Assanov | Azimov | Atalõkov | Atlasov | Atškasov Babaši | Bahtõgozin | Baigildejev | Baikejev | Bairaševski | Baiterekov | Bajušev | Baranoff | Baranovski | Barašev | Bazarevski (Baženski) | Bazarevski (Svertšek) | Bazarževski |Bedišev | Begildejev | Begitšev | Behtibegov | Bekbulatov | Bekorjukov | Berdjabjakov | Bibejev | Bibarsov | Bibikov | Bigildejev | Biglov | Biljukov | Bogdanov | Boguševitš | Boljukov | Bozjakov | Borovitenov-Meštšerski | Bulajev | Bulušev | Butsatski Daškin | Devletkildejev | Divejev Engalõtšev | Enikejev Gedianov Ingildejev | Išejev Jaušev | Junušov | Jussupov | Jušinski | Juškov Keikuatov | Kildišev | Kudašev | Kugušev | Kuluntšakov | Kutkin | Kutõjev Maksjutev | Malejev | Mamatkazin-Sakajev | Mamatov | Mamin | Mansõrev | Meštšerski | Mustafin Stokasimov Šahhajev | Širinski-Šihmatov Ždanovitš | Žinejev Tenišev | Tšegodajev Urussov Фамильный состав служилых татар, мурз и татарского дворянства
Lea (eesnimi)

Lea on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 73. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lea 2284 naisel. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Lea 101 inimesel. Lea Boston Lea Leiten Lea Leppik, ajaloolane Lea Leppik, orienteeruja, rogainija ja kabetaja Lea Michele Lea Pild Lea Rand Lea Tormis https://web.archive.org/web/20200808114641/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/LEA (vaadatud 22.02.2019) Personvārdu datu bāze Lea statistikaameti andmebaasis
LIA

LIA või Lia võib tähendada järgmist: Lia, laulja Lia (eesnimi), naisenimi ...
Lii (täpsustus)

LII või Lii võib tähendada järgmist: Lii, Hiina pikkusühik Lii (eesnimi), naisenimi Lii on liide rahva esindaja ...
Lilian

Lilian võib tähendada järgmist: Lilian (eesnimi), naisenimi Printsess Lilian, Rootsi printsess USS Lilian, USA laev, 1863 ... Lillian
Donny van de Beek

Donny van de Beek (sündinud 18. aprillil 1997 Nijkerkerveenis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Everton (laenul Manchester Unitedist). Ta liitus 2008. aastal Amsterdami Ajaxi noorteakadeemiaga. 2015. aastal valiti ta Amsterdami Ajaxi tulevikutalendiks. Ajaxi põhimeeskonnas debüteeris ta Hollandi kõrgliigas hooajal 2015–16. Alates hooajast Hooajal 2016–17 kuulus ta Ajaxi põhikoosseisu. Samal hooajal jõudis ta Ajaxiga UEFA Euroopa Liiga finaali, kus kaotati Manchester Unitedile. Hooajal 2017–18 avas ta Hollandi liigas oma väravaarve, lüües hooaja lõpuks kokku koguni 11 väravat, sh 18. novembril 2017 kübaratriki 8:0 võidumängus NAC Breda vastu. Hooajal 2018–19 tuli ta Ajaxiga Hollandi meistriks. 2020. aasta septembris siirdus ta Inglismaa kõrgliiga klubisse Manchester United, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Jaanuaris 2022 anti ta laenule Evertoni. Debüüdi Hollandi jalgpallikoondises tegi ta 14. novembril 2017 sõprusmängus Rumeenia vastu. Ajax Eredivisie (1): 2018–19 KNVB beker (1): 2018–19 Johan Cruijff Schaal (1): 2019 UEFA Euroopa Liiga: teine koht 2016–17 Manchester United UEFA Euroopa Liiga: teine koht 2020–21 "Donny van de Beek: Man Utd sign Ajax midfielder for £35m". BBC Sport. 2.9.2020. Vaadatud 7.9.2020  Donny van de Beek – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lydia

Lydia võib tähendada järgmist: Lydia (laulja), Hispaania laulja Lydia (eesnimi), naisenimi Lydia (film), dokumentaalfilm Lydia Rahulast
Lydia (eesnimi)

Lydia on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 467. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lydia 232 naisel. Lydia Auster Lydia Bock Lydia Koidula Lydia Laas Lydia Mei Lydia Oit Lydia Rahula Liidia https://web.archive.org/web/20200808121850/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/LYDIA (vaadatud 22.02.2019) Lydia statistikaameti andmebaasis
Abdelfattah Amor

Abdelfattah Amor (4. märts 1943 Ksar Hellal – 2. jaanuar 2012 Tunis) oli Tuneesia õigusteadlane ja inimõiguste spetsialist. Ta oli Tunise Ülikooli professor ning 1987–1993 selle õigusteaduskonna dekaan. Ta oli ÜRO Inimõiguste Komisjoni liige, 1999–2003 selle asepresident ning 2003–2005 president. Zohra Abid, Tunisie. Abdelfattah Amor décède d'une crise cardiaque Kapitalis, 2. jaanuar 2012
Tiidu (eesnimi)

Tiidu on mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Tiidu 6 mehel. Tiidu Kore, eesti sõjaväelane https://web.archive.org/web/20200809202049/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/TIIDU (vaadatud 22.02.2019) Tiidu statistikaameti andmebaasis
Tiigi (perekonnanimi)

Tiigi on eesti perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Tiigi Eestis 25 mehel ja 31 naisel. Indrek Tiigi, eesti arhitekt Nimede statistika (vaadatud 19. mail 2019)
Packules ciems

Packules ciems (tõlkes Packule küla, ka Packule ja Packulciems, liivi keeles Patskul) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla lõunaosas. Packules ciems jääb valla keskusest Tārgalest 4,9, piirkonna keskusest Ventspilsist 7,7 ja Riiast 190,7 kilomeetri kaugusele. Küla asub Packule jõe ääres. Asulast läänes asub sama nimega Ventspilsi linnaosa. Vietvārdu datubāze, vaatatud 27. 02 2019
Illegaalne arv

Illegaalne arv on arv, mis edastab salajast informatsiooni ning mida on keelatud edasi jagada, omada, propageerida või muul viisil levitada. Igasugust digitaalinfot on võimalik vahendada arvuna; seega, kui mingisuguse info edastamine on illegaalne mingil viisil, siis võib selle arv samuti olla illegaalne. Illegaalne algarv Carmody, Phil. http://fatphil.org/maths/illegal.html, külastatud 28.02.2019. "Maybe I was reading something between the lines that wasn't there, but if arbitrary programs could be expressed as primes, the immediate conclusion is that all programs, including ones some people wished didn't exist, can too. I.e. the so called 'circumvention devices' of which my previous prime exploit was an example." Greene, Thomas C. The Register. https://www.theregister.co.uk/2001/03/19/dvd_descrambler_encoded_in_illegal, külastatud 28.02.2019. "The question, of course, is whether an interesting number is illegal merely because it can be used to encode a contraband program" ./ https://primes.utm.edu/glossary/page.php?sort=Illegal, külastatud 28.02.2019. "The bottom line: If distributing code is illegal, and these numbers contain (or are) the code, doesn't that make these number illegal?"
Tõnu Lehtsaar

Tõnu Lehtsaar (sündinud 2. mail 1960) on eesti psühholoog. Aastatel 2000–2016 oli ta Tartu Ülikooli religioonipsühholoogia professor. Jaanuarist juulini 2007 oli ta Tartu Ülikooli rektori kohusetäitja. 24. detsembril 2017 nõustus ta rektoraadi ettepanekul kandideerima rektori kohusetäitjaks; senat valis ta 27. detsembril sellele ametikohale ja tema volitused algasid kohe. Ta lõpetas 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia alal ja pälvis 1990. aastal samas ülikoolis pedagoogikakandidaadi kraadi. Hiljem on Tõnu Lehtsaar täiendanud end Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis Louisville'i baptistlikus teoloogiaseminaris (1991–1992) ja Tartu kõrgemas usuteaduslikus seminaris (1994). Aastal 1999 anti talle Amsterdami Ülikoolis filosoofiadoktori kraad religioonipsühholoogia alal. Tegevust teadlasena alustas Lehtsaar 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli tööstuspsühholoogia laboratooriumi nooremteadurina, aastast 1986 oli ta sama ülikooli juures rakenduspsühholoogia laboratooriumi juhataja. Aastatel 1991–2000 oli ta Tartu Ülikooli usuteaduskonna dotsent ja 2001–2003 sama teaduskonna dekaan, aastal 2016 sama teaduskonna juhataja. Alates 2017. aastast töötab ta Tartu Ülikoolis nõustajana. Ta on aastast 2000 Tartu Ülikooli praktilise usuteaduse professor. Aastatel 1994–1995 oli ta külalisprofessor Fort Worthi baptistlikus teoloogiaakadeemias Ameerika Ühendriikides Texase osariigis. Tõnu Lehtsaar oli aastatel 2003–2005 Tartu Ülikooli õppeprorektor. 26. jaanuaril 2007 valis Tartu Ülikooli nõukogu pärast rektori valimiste ebaõnnestumist Lehtsaare rektori kohusetäitjaks kuni õppeaasta lõpuni. Tema volitused lõppesid Alar Karise asumisega rektoriametisse sama aasta 1. juulil, ameti ja varade ametlik üleandmistseremoonia toimus 3. juulil 2007. 27. detsembrist 2017 kuni 31. juulini 2018 oli ta pärast rektor Volli Kalmu surma jälle rektori kohusetäitja. Loengud „Armastusest perekonnasuhetes". (Sternbergi kolmnurgamudeli näitel) [1] Tartu Ülikooli Televisioon (UTTV). 2005 Tartu Ülikooli aumärk 2007 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2010 Tartu Ülikooli medal Tõnu Lehtsaar on abielus ja tal on kolm last. Tõnu Lehtsaar on baptist. Ta on Tartu Kolgata baptistikoguduse liige, koguduse juhatuse esimees ja jutlustaja. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Tõnu Lehtsaare Suhtlemiskoolitus (isiklik veebileht) Tõnu Lehtsaar Eesti Teadusinfosüsteemis Heliülesvõtted Tõnu Lehtsaare esinemistest Tartu Kolgata Baptistikoguduses Eesti Pereraadio (2002–2005) Heliülesvõtted Tõnu Lehtsaare esinemistest Tartu Kolgata Baptistikoguduses Eesti Pereraadio (1999–2002) Tõnu Lehtsaare CV Tõnu Lehtsaar „Fanatismist ehk piire ületada võime me kõik" Postimees, 14. märts 2009 Tõnu Lehtsaar „Meie tundest" Tartu Ülikool Riho Laurisaar „Tõnu Lehtsaar juhib Tartu ülikooli. Ajutiselt" Eesti Päevaleht, 27. jaanuar 2007 Jüri Saar „Tõnu Lehtsaar ütles jah" Postimees, 25. jaanuar 2007 Tõnu Lehtsaar, Õppejõudude sotsiaalsed ja kommunikatiivsed oskused, Sihtasutus Archimedes, 2010 Tõnu Lehtsaar: diktatuurist ja iseolemisest [2] 15. oktoober 2011
Numlahti

Numlahti (rootsi keeles Numlax) on küla Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas Nurmijärvi vallas, 5 km kaugusel Klaukkala, vahetult Perttula küla kõrval. Küla tuntakse eelkõige Numlahti mõisa järgi, mille häärber valmis aastal 1594 ning on vanim mõisahäärber Nurmijärvi vallas.
Rēdznieku ciems

Rēdznieku ciems (tõlkes Rēdznieki küla, ka Rēdzniekciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla edelaosas. Rēdznieku ciems jääb valla keskusest Tārgalest 4,2, piirkonna keskusest Ventspilsist 14,4 ja Riiast 192,2 kilomeetri kaugusele. Vietvārdu datubāze, vaatatud 28. 02 2018
Einar Vagane

Einar Vagane (7. juuni 1916 Tallinn – 21. detsember 1988 Tallinn) oli eesti arstiteadlane.
Perttula (Nurmijärvi)

Perttula on küla Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas Nurmijärvi vallas. Elu on suunatud põllumajandusele. See on ümardatud naabruskülad nagu Uotila, Numlahti, Valkjärvi ja Nummenpää. Nurmijärvi suurim küla Klaukkala asub Perttulast kaheksa kilomeetri kagus. Roots-Soome helilooja Bernhard Crusell elas Perttula osaliselt oma lapsepõlvest.
Standzes ciems

Standzes ciems (tõlkes 'Standze küla', ka Diždēnavas ja Standzesciems) on küla (mazciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla edelaosas. Standzes ciems jääb valla keskusest Tārgalest 6,5, piirkonna keskusest Ventspilsist 16,7 ja Riiast 194,4 kilomeetri kaugusele. Küla asub Venta jõe ääres, paigas, kus sellesse suubub Standze jõgi. Sealne vaher (ümbermõõt 3,55 m) on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze, vaatatud 28. 02 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS