laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hugo Lepnurm

Hugo Lepnurm (aastani 1935 Hugo Oberg; 31. oktoober 1914 Tsitre küla, Kolga vald, Harjumaa – 15. veebruar 1999 Tallinn) oli eesti organist, helilooja ja pedagoog. Muusikalise alghariduse sai Loksa kiriku köstrilt Janterilt. 1928. aastal astus Tallinna konservatooriumi. Õppis orelit professor August Topmani juures, selle kõrvalt õppis kompositsiooni professor Artur Kapi juures; 1933. aastal lõpetas oreliklassi. 1938–1939 täiendas ta end Pariisis École Normale de Musique'is Marcel Duprè ja Joseph Gilles'i juures. 1936. aastal alustas Lepnurm pedagoogilist tegevust Tallinna Konservatooriumis oreli, solfedžo, muusikateoreetiliste ainete ja muusikaajaloo õppejõuna. 1941–1944 oli ta tööpataljonis Udmurtias ja hiljem Eesti NSV Riiklikes Kunstiansamblites. 1945. aastal sai Lepnurm Tallinna Konservatooriumi professoriks. Aastatel 1950–1958 pidi ta usulise tegevuse tõttu pedagoogilisest tegevusest loobuma ning tegutses organistina, heliloojana, EELK Konsistooriumi kirikumuusika osakonna juhatajana. 1958. aastast kuni surmani õpetas ta algul Tallinna konservatooriumis, hiljem Eesti Muusikaakadeemiaias; oli 1978. aastast professor-konsultant ja 1994. aastast emeriitprofessor. 1942 – "Suur oktoober", kantaat 1943 – "Jüriöö tuled", kantaat 1946 – Klaveritrio, c-moll 1954 – Ballaad klaverile, Variatsioonid viiulile ja orelile 1955 – "Lunastus Kristuses", kantaat 1956 – Orelikontsert 1957 – "Emakeel", poeem meeskoorile ja orelile/sümfooniaorkestrile 1960 – Klaverikontsert 1963 – Süit keelpilliorkestrile 1964 – "Mere laul", kantaat segakoorile ja sümfooniaorkestrile 1965 – Kontsertiino 4 tromboonile ja orelile 1976 – "Meenutus isast", "Maamees", "Isamaale", "Laulikutele" – meeskoorilaulud 1984 – Tänulaul segakoorile 1986 – Sonaat tšellole ja orelile 1990 – "Ärka üles, inimene" segakoorile 1992 – "Oh anna tuhat keelt Sa mulle" koraalieelmäng 1994 – Neli koraaliteemalist pala soolotšellole 1995 – "Mu süda, ärka, virgu meel", "See aeg on tõesti ukse ees", "Imeline Issand" – koraalieelmängud 1996 – "Jumal, vägev valitseja", "Mis Jumal teeb, on ikka hea" – koraalieelmängud 1997 – "Vaikselt võtan vastu" (A), "Vaikselt võtan vastu" (B) – koraalieelmängud 1998 – "Ouverture für Orgel", "Eks mu kohus tänu teha", koraalieelmäng "Oreli ja orelimuusika ajaloost", Eesti Raamat 1971 "История органа и органной музыки", Казань, 1999. "Peatükke kultusmuusika ajaloost", Eesti Eres 1999. ISBN 3872049224 1942 Eesti NSV teeneline kunstnik 1974 Eesti NSV rahvakunstnik 1994 Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind 1995 Eesti Vabariigi kultuuripreemia 1996 Tallinna teenetemärk 1996 Riigivapi IV klassi teenetemärk 1999 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (postuumselt) "Eesti orelid" – plaadisari Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Ajaloolised orelid heliplaadil meil ja mujal. Plaadisari „Eesti orelid”. eestikirik.ee, 1. juuni 2006
Kuldne Seitse

Kuldne Seitse (ka: Kuldne 7) oli aastatel 1936–1947 tegutsenud publiku seas kõrgelt hinnatud eesti džässansambel. Bändi juht oli aastast 1938 klarnetist, saksofonist, akordionist ja arranžeerija Hans Speek (1920–2008) ning aastast 1941 hilisem tuntud dirigent Erich Kõlar. Ansambli liikmete hulka on kuulunud muuhulgas järgmisi muusikuid: Saksofon – Valter Ojakäär, Hans Speek, Karl Aavik, Oskar Vichman, Vladislav Trojanski, Lembit Raudmäe, Romuald Gross, Paul Kornel Klarnet – Romuald Gross, Hans Speek, Karl Aavik Trompet – August Pakaste, August Saarm, Helmut Orusaar, Arnold Plees, August Saarm Tromboon – Georgi Gross, Ülo Raudmäe, Bernhard Sergo Klaver – Boris Kõrver, Ovid Avarmaa, Aadu Mutsu Kitarr – Vallo Järvi, Elmar Konnist, August Saarm Vokaal – Eugen Raudsepp, Georg Metssalu (Melnikov) Viiul – Boris Kuum, Jossif Šagal Kontrabass – Arnold Press, Evald Haaviku, Ülo Vinter Löökpillid – Erich Kõlar, Elmar Kruus Orkester mängis tõenäoliselt esimese kollektiivina Eestis originaalseadetes Count Basie ja Artie Shaw' repertuaari.
Sergei Gorodetski

Sergei Mitrofanovitš Gorodetski (vene keeles Серге́й Митрофа́нович Городе́цкий, 17. jaanuar (vkj 5. jaanuar) 1884 Peterburi – 8. juuni 1967 Obninsk) oli vene luuletaja. Sergei Gorodetski lõpetas Peterburis gümnaasiumi ja astus Peterburi ülikooli ajaloo-filoloogiateaduskonda, kus õppis koos Aleksandr Blokiga, aga ei lõpetanud. 1906. aastal hakkas ta käima aasta varem Peterburi kolinud luuletaja Vjatšeslav Ivanovi kodus moodsate luuletajate sõpruskonnas ja sai Ivanoviga lähedaseks, kuigi oli tast 18 aastat noorem. Samal aastal avaldas ta oma esimese luulekogumiku "Kirg", samal ja järgmisel aastal järgnesid kogumikud "Perun" ja "Metsik tahe". Need olid folkloorse ainega sümbolistlikud teosed. 1910. aastate algul läks Gorodetski sümbolistidega tülli ja asutas 1911. aastal Poeetide Tsehhi. See eksisteeris kuni 1914. aastani, aga oli üsna mõjukas, sest selle mõjul asutati teisigi "poeetide tsehhe" nii Peterburis, teistes Venemaa linnades kui ka emigrantide ringkondades Berliinis ja Pariisis. Need ei viljelenud küll ühesuguse stiiliga luulet. Gorodetski asutatud "tsehhi" seostatakse akmeismiga, sinna kuulusid teiste hulgas ka Anna Ahmatova, Ossip Mandelštam ja Aleksei Tolstoi. Gorodetski toetas algusest peale Oktoobrirevolutsiooni. Pärast revolutsiooni juhatas ta Bakuus ROSTA (Venemaa Telegraafiagentuuri) kunstiosakonda ja töötas seejärel Kaspia mere laevastiku poliitvalitsuses. Alates 1921. aastast elas ta Moskvas, avaldas palju teoseid ja tõlkis NSV Liidu rahvaste luulet. Kuni 1924. aastani töötas ta Moskva Revolutsiooni Teatri kirjandusosakonna juhatajana, seejärel kuni 1932. aastani ajalehe Izvestija kirjandusosakonnas. Pärast seda töötas ta ooperite libretode kallal. Muu hulgas kirjutas ta uued sõnad Mihhail Glinka ooperile "Elu tsaari eest", jättes muusika samaks, kuid kirjutas ümber laulutekstid, jättes sellest välja kõik tsaari kiitvad kohad. Ooper sai ka uue nime "Ivan Sussanin". Nõukogude-Saksa sõja ajal oli ta Usbeki ja Tadžiki NSV-s ning tõlkis kohalike luuletajate loomingut. Sergei isa Mitrofan Gorodetski oli kirjanik ja etnograaf. Sergeil oli noorem vend Aleksandr (1886–1914), kes oli kunstnik. Aleksandr oli sageli haige, kannatas sageli psüühikahäirete all ja oli 2 viimast eluaastat halvatud. Sergei abiellus 1908. aastal näitleja ja luuletaja Anna Kozelskajaga (1889–1945), kes kasutas luuletajana varjunime Nimfa Bel-Kon-Ljubomirskaja. Aleksandr Bloki sõnul oli ta ebatavaliselt kaunis. Abielust sündis üks laps, tütar Rogneda (1909).
Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite Džässorkester

Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite Džässorkester oli teise maailmasõja-aegne (1942–1944) orkester, mis tegutses Nõukogude Liidu tagalas Jaroslavlis. Orkestri juht oli Rostislav Merkulov (1912–1978). saksofonid: Sergei Ignatjev, Ando Rannu, Jaan Kornel, Hans Jänes, Vambola Sinimäe trompetid: Aleksei Hartmann, Richard Mölder, Jürgen Miilen kornet: Jaan Lillemägi tromboonid: Edgar Ereline, Lembit Kärner, Valdek Magus viiulid: Boris Fridolin, Riho Järvi, Moses Šumjatšer, Harri Külvand klaver: Boris Kõrver kontrabass: Erich Riige trummid: Erich Kiirats, Robert Mägi akordionid: Aleksander Paabumets, Uno Elts Eesti NSV Riiklikud Kunstiansamblid
Lār

Lār on linn Iraanis Fārsi provintsis. Aastal 2005 elas linnas 66 377 inimest.
Id (täpsustus)

Id on psühhoanalüüsi mõiste ID võib tähendada mitut asja: Nahasiseseks süstimiseks (Intradermal (ID) injection) kasutatava nõela tähistus identifikaator ID-kaart - isiku tõestamiseks kasutatav kiipkaardiga dokument USA Idaho osariigi lühend Indoneesia ISO 3166-1 kahetäheline maakood .id
LAR

Lar võib tähendada mitut asja. Lar on linn Indias Uttar Pradeshi osariigis. Lar on linn Indias Jammu ja Kashmiri osariigis. Lār, linn Iraanis Fārsi provintsis
Thurgau kanton

Thurgau kanton on üks Šveitsi 26 kantonist. Asub Šveitsi põhjaosas Bodeni järve ääres. Thurgau kanton jaguneb 80 vallaks, mis asuvad 8 ringkonnas. Bilanz der ständigen Wohnbevölkerung nach Kanton, definitive Jahresergebnisse, 2018, vaadatud 28.08.2019. Kantoni koduleht
Boeing 727

Boeing 727 on USA kolmemootoriline reaktiivreisilennuk. 727-100 prototüübi esmalend toimus veebruaris 1963, 6,1 meetrit pikema kerega 727-200 1967. aastal. Boeing 727 oli omal ajal 1832 eksemplariga enim ehitatud reaktiivreisilennuk maailmas. 727 oli erinevalt teistest Boeingu sarja lennukitest hästi äratuntav T-asetusega stabilisaatori tõttu. Boeing 727 oli üllatavalt hea aerodünaamikaga, kiire, keskmise kaugusega liinide reisilennuk. Maandumiseks vajaliku väiksema kiiruse saavutamiseks tuli konstruktoritel tublisti suurendada tiiva mehhaniseeritust; tulemuseks oli, et teiste samalaadsete lennukitega võrreldes vajas 727 lühemat õhkutõusmis- ja maandumisrada. Algsete Boeing 727 mootorite müratase oli paljude lennuväljade rangemaks muutunud nõuete seisukohalt liiga kõrge. Boeing 727 kere ristlõige on sama mis teistel 707/737/757 tootepere lennukeil. Boeing-727.com Ingliskeelne fännisait
Holger Kaints

Holger Kaints (sündinud 4. jaanuaril 1957 Tallinnas) on eesti kirjanik. Holger Kaints on varem töötanud raamatukaupmehena, praegu vabakutseline. Kaints on Eesti Kirjanike Liidu ja Eesti PEN-klubi liige. Kaints on ka esimese Siugja Sulepea kirjandusauhinna laureaat. Ta valiti aastatel 2020–2022 kirjanikupalga saajaks. Teekond mäetipu poole. Romaan, Eesti Raamat, Tallinn 2003, 205 lk. Lennukivaatleja. Romaan, Kultuurileht, Tallinn 2009, 143 lk. Mardika umb ehk minu väike hullumaja. Romaan, Varrak, Tallinn, 2010. 247 lk. Kõrvalepõige. Varrak, Tallinn, 2012. 365 lk. Päev, mil Stalin suri: lühiproosat aastatest 2002-2014. Tallinn, 2015. 143 lk. Uinuv maa. Romaan, Hea lugu, 2016. 350 lk. Mälestusi raamatutest. Hea lugu, 2017. 159 lk. Jõululaupäev: Nõmme 1970. Hea lugu, 2018. 111 lk. Sten Marsingi salk. Hea lugu, 2021. 384 lk. Pole midagi uut siin päikese all. Hea lugu, 2023. 207 lk. 2009 – Siugja Sulepea kirjandusauhind ("Lennukivaatleja") Peeter Helme intervjuu. Kirjutamine on ravimatu pisik. Keskus nr. 11, 2009 Kadri Arro. Holger Kaints lennukeid ei vaatle. EE, 20. september 2009 Esimene Siugja Sulepea auhind Holger Kaintsile. Sirp 18. september 2009 Kadri Arro. Holger Kaints "Lennukivaatleja". EE, 21. august 2009
Siugja Sulepea kirjandusauhind

Siugja Sulepea kirjandusauhind oli aastatel 2009–2013 välja antud kirjandusauhind, mille laureaat kuulutati välja ussimaarjapäeval ja mis oli mõeldud kahe ussimaarjapäeva vahel kirjandusteose avaldanud Eesti autorile. Siugja Sulepea kirjandusauhinna algatasid ja andsid laureaatidele üle kirjanikud Peeter Helme, Asko Künnap, Jürgen Rooste ja Karl Martin Sinijärv. Auhinnaks oli graveeritud sulepea, õhtusöök žürii liikmetega ja võimalus osaleda järgmise aasta auhinnasaaja valimisel. 2009 Holger Kaints ("Lennukivaatleja") 2010 Indrek Koff ("Eestluse elujõust") 2011 Urmas Vadi ("Kirjad tädi Annele") 2012 Paavo Matsin (“Doktor Schwartz”) 2012 Cornelius Hasselblatt (eriauhind võõrkeelse teose eest, saksakeelne “Eesti kirjandus saksakeelses tõlkes: retseptsioonilugu 19. kuni 21. sajandini”) 2013 Helen Kallaste (luulekogu “Kogutud hetked“) - Siugja Sulepea pälvib Indrek Koff. Eesti Ekspress, 13. september 2010.[alaline kõdulink] Kaarel Kressa. Kirjanikud laiendavad parnassi. Eesti Päevaleht, 11. september 2009
Serbia ja Montenegro korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Serbia ja Montenegro korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel Serbia ja Montenegro varasemad saavutused olümpiamängudel 1996 Atlanta hõbemedal
50-eurone rahatäht

50-eurone rahatäht on euroalal aastast 2002 sularahana käibiv rahatäht. 50-eurone on rahatähtedest kõige levinum, 2020. aasta esimeses kvartalis olid ligi pooled (46.9%) käibel olevatest rahatähtedest 50-eurosed. 50-eurose mõõtmed on 140×77 mm. Rahatäht on oranži värvilahendusega. Kõigil rahatähtedel kujutatakse sildu, aknaid või väravaid kindlas kunstistiilis. 50-eurosel on renessanss-stiil. Kuigi rahatähe esikülje kujundaja Robert Kalina tahtis algselt kujutada reaalseid objekte, näiteks Veneetsias asuvat Rialto silda, pidi ta poliitilistel põhjustel kujutama väljamõeldud objekte. Nagu kõikidel euro rahatähtedel, on ka 50-eurosel rahatähel kujutatud vääring, Euroopa Liidu lipp, Euroopa Keskpanga presidendi Jean-Claude Trichet' allkiri, Euroopa Keskpanga initsiaalid Euroopa Liidu keeltes, Euroopa Liidu riikide ülemereterritooriumide kujutised, tähed Euroopa Liidu lipul ja hulk turvaelemente. 2011. aastal lasti välja uued, pisut muudetud kujundusega 50-eurosed. 4. aprillil 2017 v­õeti kasutusele teise, "Europa"-seeria 50-eurosed. 50-eurost rahatähte kaitsevad hologrammiriba, EURioni tähtkuju, vesimärgid, mikrotrükk, ultravioletne värv, reljeefne trükk, turvaniit, tuhm pind, perforatsioonid, läbipaistev number, värvust muutev värv, vöötkoodid ja seerianumber. Trükimasina kood asub rahatähe paremas servas. 2/3 (ehk ligikaudu 22 500) 2010. aasta esimesel poolel avastatud võltseurodest on 50-eurosed. "Euro banknotes, quantities". Euroopa Keskpank. e24.ee Saksamaa peab Baltikumi eurode võltsimise peasüüdlaseks.[alaline kõdulink] Välja otsitud 20.07.10
Võrguaja protokoll

Võrguaja protokoll (inglise Network Time Protocol, lühendina NTP) on andmesideprotokoll täpse aja edastamiseks ajaserveritest. NTP-protokoll kasutab UDP-pakette pordil 123. Aatomikell Efemeriidiaeg Kohalik aeg Maailmaaeg UTC
Metaboolne atsidoos

Metaboolne atsidoos on häire, mis väljendub organismi vereplasmas oleva bikarbonaadi sisalduse vähenemises. Metaboolsel atsidoosil on kaks vormi. Ühel juhul anioonide vahe plasmas jääb normaalseks, teisel juhul see suureneb. See vorm on põhjustatud bikarbonaadi gastrointestinaalsetest ja renaalsetest kadudest. Gastrointestinaalsete kadude hulka kuuluvad, nagu eelpool mainitud, oksendamine ja kõhulahtisus. Renaalsete kadude alla kuuluvad proksimaalne renaalne tubulaaratsidoos ja distaalne renaalne tubulaaratsidoos. Proksimaalne renaalne tubulaaratsidoos tekib siis, kui bikarbonaadi tagasihaarde mehhanism proksimaalses tuubulis on kahjustunud. See kujuneb välja järgmistel põhjustel: amüloidoos nefrootiline sündroom raskmetallide mürgistused (nt kaadmium avaldab kahjulikku mõju kaltsiumiainevahetusele ning see võib esile kutsuda raku surma) Distaalse renaalse tubulaaratsidoosi kutsub esile kogumistorukeste talitlushäire ning kahjustatud on H+ tagasihaarde mehhanismid. See on tingitud järgmistest haigustest: hüpergammaglobulineemia pulmonaarne fibroos Sjögreni sündroom vaskuliit Ehlersi-Danlosi sündroom Marfani sündroom Hüperparatüreoos Wilsoni tõbi Fabry tõbi Hüperoksaluuria Metaboolse atsidoosi korral on vereplasmas anioonide vahe suurenenud. Põhjused: orgaaniliste hapete ülehulk mürgistused anorgaaniliste hapete ülehulk Organism vastab metaboolsele atsidoosile kolmel viisil. Esiteks püüab ta taastada vereplasma normaalse pH, teiseks langetada kopsude vahendusel PaCO2 ja neerude kaudu takistada bikarbonaadi liigekskretsiooni.
Xvid

Xvid (endine XviD) on videokoodek, mis vastab ISO MPEG-4 part 2 tihendusstandardile. Xvid on lähedalt seotud DivX-iga, kuid erinevalt viimasest ei ole see tasuline ning on avatud lähtekoodiga. Seda kasutatakse laialdaselt internetis levivate videofailide puhul. Xvid on efektiivsuselt samm edasi võrreldes MPEG-2 süsteemiga, kuid praegusel ajal on olemas ka efektiivsemaid koodekeid, nagu näiteks H.264, kuid need nõuavad arvutisüsteemilt suuremat arvutusvõimsust.
Showtime

Showtime on tasulise televisiooni bränd, mida kasutavad paljud alamkanalid üle maailma, kuid eelkõige viitab see grupile kanalitele Ameerika Ühendriikides. 2005. aasta augustist oli Showtime nähtav enam kui 13 miljonile tellijale Ameerika Ühendriikides. Showtime näitab peamiselt filme ja väikses mahus omasaateid. Showtime, originaalselt kuulub Viacomi alla, läks eetrisse 1. juulil 1976, esimest korda näidati kohalikus kaablisüsteemis Dublinis, Californias. 7. märtsil 1978 laienes Showtime ülemaailmsesse turgu võisteldes HBO ja teiste maksuliste kaablivõrkudega. Showtime Networksile kuuluvad veel sellised kanalid nagu The Movie Channel, The Movie Channel Xtra ja Flix. Showtime oli esimene kaabeltelevisioonikanal, mis hakkas edastama HDTV-versiooni oma kanalitest koos Dolby Digitali heliga. Showtime (SHO) – põhikanal; pommfilmid, esilinastused, originaalseeriad, segatud võitluskunstide sündmustega ja meistrivõistluste poksiga. Showtime 2', kaablis nimetatud SHO2 (SHO2); keskmine kanal, pakub rohkem filme, originaalseeriaid ja eripakkumisi. Kanali nimi oli aastatel 2001–2006 Showtime Too. Showcase (SHOC); sarnane Showtime Too'ga, tunnustatud filmid, esilinastused. Kanali nimi oli aastatel 1996–2001 Showtime 3. Showtime Beyond (SHOB) – kanal näitab tunnustatud ulmekirjanduse, fantaasia ja õudusfilme. Showtime Extreme (SHOX) – näitab märuli-, seiklus-, triller-, gangsteri- ja võitluskunstifilme. Näitab üle 60 filmi iga kuu. Showtime Family Zone (SHOF) – perekanal, sisaldades filme ja spetsiaalselt suunatud nooremale vaatajaskonnale. Kanal on eksklusiivselt saadaval digikaablis, aga pole saadaval igas regioonis. Showtime Next (SHON) – interaktiivne teenus, mis on suunatud täiskasvanutele 18-24. Näitab iga kuu üle 50 filmi. Kanal on eksklusiivselt saadaval digikaablis, aga mitte kõikides regioonides. Showtime Women (SHOW) – suunatud naistele; näitab filme, Showtime'i omasarju ja spetsiaalselt naistele mõeldud saateid. Kanal on eksklusiivselt saadaval digikaablis, aga mitte kõikides regioonides. Showtime edastab kõiki oma 8 kanali saateid 1080p HD-kvaliteediga. Showtime'il on kaks peamist tasulist TV võrku: Showtime Australia ja Showtime Arabia. Samuti on muid kanaleid, mis on litsentsitud kasutama tema nime: Showtime Scandinavia (Taani, Soome, Norra ja Rootsi), Showtime Extreme (Hispaania) ja teised. "Showtime: Trying to sing 'Soprano'" http://marketplace.publicradio.org/display/web/2008/07/16/corneroffice_blank_corp/ http://www.variety.com/article/VR1117801025.html?categoryid=1013&cs=1 http://news.yahoo.com/s/nm/20100312/tv_nm/us_dreamworks Ametlik koduleht
Sõne (andmetüüp)

Sõne (ka string, inglise string) on andmetüüp programmeerimiskeeltes. Seda tüüpi muutuja väärtuseks võib olla suvaline märgijada, tavaliselt teksti kujul. Märgiks võib olla ka tühik, sest kui võtta sõne pikkus length("tere maailm") , saadakse vastuseks 11. Sõned esinevad programmides kas literaalidena või muutujatena. Sõned on tihti loodud kui massiivid märkidest kindla kodeeringuga. Olenevalt keelest võivad sõned olla muteeritavad (muudetavad) või mittemuteeritavad (mittemuudetavad). Sõnesid, mis on programmi sisse kirjutatud, nimetatakse sõneliteraalideks. Ülo Kaasiku koostatud "Matemaatikaleksikoni" järgi on sõne "mingi alfabeedi sümbolitest moodustatud järjend ("sõna")". Ütleme, et Σ on mittetühi lõplik sümbolite (märkide) hulk, mida kutsume tähestikuks. Sümbolite loomuse kohta eeldusi ei tehta. Sõne üle hulga Σ on iga lõplik jada sümboleid hulgast Σ. Näiteks kui Σ = {0, 1}, siis 01011 on sõne tähestikus Σ. Sõne s pikkus on sümbolite arv jadas s (jada pikkus) ja võib olla mistahes naturaalarv. Tihti tähistatakse seda kui |s|. Ainus sõne pikkusega 0 on tühi sõne ning seda tähistatakse kui ε või λ. Kõikide sõnede hulk pikkusega n, kasutades tähestikku Σ, on tähistatud kui Σn. Näiteks kui Σ = {0, 1}, siis Σ2 = {00, 01, 10, 11}. Iga tähestiku Σ puhul kehtib Σ0 = {ε}. Kõikide sõnede hulk, kasutades tähestikku Σ, on Kleene’i katte hulgast Σ ja on tähistatud kui Σ*. Kasutades Σn, Σ ∗ = ⋃ n ∈ N ∪ { 0 } Σ n {\displaystyle \Sigma ^{*}=\bigcup _{n\in \mathbb {N} \cup \{0\}}\Sigma ^{n}} Näiteks kui Σ = {0, 1}, siis Σ* = {ε, 0, 1, 00, 01, 10, 11, 000, 001, 010, 011, ...}. Kuigi hulk Σ* ise on loenduv, siis iga element hulgas Σ* on lõpliku pikkusega sõne. Sõnede hulka üle Σ (st iga alamhulk hulgast Σ*) kutsutakse formaalseks keeleks üle Σ. Näiteks, kui Σ = {0, 1}, siis sõnede hulk, kus on paarisarv nulle, {ε, 1, 00, 11, 001, 010, 100, 111, 0000, 0011, 0101, 0110, 1001, 1010, 1100, 1111, ...}, on formaalne keel üle Σ. Järgnevad funktsioonid on vaid mõned näited kõikidest funktsioonidest, mis sõnedel on. Funktsioonide täpne süntaks oleneb programmeerimiskeelest. "Programmeerimise Algkursuse materjal". Vaadatud 17.11.2018. Ülo Kaasik. Matemaatikaleksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 1992, lk 238. Barbara H. Partee; Alice ter Meulen; Robert E. Wall (1990). Mathematical Methods in Linguistics. Kluwer. John E. Hopcroft, Jeffrey D. Ullman (1979). Introduction to Automata Theory, Languages, and Computation. Addison-Wesley. ISBN 0-201-02988-X. Here: sect.1.1, p.1 "Formaalsed keeled ja seosed - Loengukonspekt" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19. november 2018. "Java sõne dokumentatsioon". "Python'i sõne dokumentatsioon".
Kreeka korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Kreeka korvpalli meeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel
Kaheksandarv

Kaheksandarv (ka oktaalarv, mitte segi ajada oktaaniarvuga) on kaheksandsüsteemis kujutatud arv. Selle numbrikohal saab olla vaid 8 väärtust, ehk siis numbrid 0-st 7-ni, numbreid 8 ja 9 oktaalarvude puhul ei esine. Kaheksandarvud võivad olla näiteks kujul 177, 201 jne, kuid mitte kunagi kujul 292, 812 jne. Kümnendsüsteemis arv 8 on näiteks kaheksandsüsteemis 10, arv 10 on 12, arv 16 on 20, arv 20 on 24, arv 30 on 36 jne. Kaheksandarve kasutatakse informaatikas (kuigi mitte nii laialdaselt kui kuueteistkümnendarve, eriti viimasel ajal[millal?]) kuna nende üks numbrikoht vastab kindlale bittide arvule, ehk siis 3-le bitile, seega on nende abil mugav kujutada arvutis olevaid andmeid. Arvutid opereerivad riistvara tasandil küll kahendsüsteemis, kuid kahendarvud on inimestele raskemini loetavad.
Nimeserver

Nimeserver ehk DNS-server (Domain Name System) on andmesidevõrgus töötav server, mis pakub domeeninimede IP-aadressidega vastendamise teenust. Ilma nimeserveriteta saaks võrgus olevatele ressurssidele ligi ainult nende IP-aadressi teades. Näiteks kui soovitakse brauseris avada eestikeelse Google'i lehte, tuleks aadressiribale kirjutada www.google.ee asemele 209.85.229.147 (seisuga märts 2010). Tänu nimeserverile pole aga seda vaja teha. Igal internetiteenuse pakkujal on olemas oma nimeserverid. Nende IP-aadressid edastatakse internetiühenduse loomisel automaatselt või sisestatakse eelnevalt käsitsi. DNS Resource Directory DNS & BIND Resources
Gerhard Wrede

Gerhard Wrede oli Liivi ordu maamarssal aastatel 1417–1420. Wrede oli pärit tõenäoliselt Vestfaalist Soesti linna lähedal paiknevast Millinghausenist ja tema isa oli arvatavasti Gotthard Wrede, vend aga Heinrich. Tema nõbudena on teada Henneke Wrede ning Riia peapiiskopiks ja Saare-Lääne piiskopiks esitatud vaimulik Johann Wrede. 16. sajandil oli Liivi ordu liikmeks ka Dietrich Wrede. Wredede suguvõsa oli küllaltki suureliikmeline ning mitmelepoole üle Põhja-Saksamaa levinud. Seetõttu pole tema päritolu ka väga kindlalt tõestatud. Wreded põlvnesid ministeriaalide seast. Ehkki Gerhard Wrede oli vestfaallane, valis ta maiskondade tülis reinimaalaste poole ja pidi seetõttu 1420. aastal maamarssali ametist loobuma. Seejärel siirdus ta Preisimaale, kus oli aasta Saksa ordu foogt Brattianis, 1428. aastal on teda mainitud aga Ossekis. Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 991 (lk-d 738-739).
Integriteetkond

Integriteetkond on ühikelemendiga kommutatiivne assotsiatiivne ring, milles pole nullitegureid. Näiteks moodustab integriteetkonna täisarvude ring.
Soterioloogia

Soterioloogia (kreekakeelsest sõnast σωτηρία sotēría 'päästmine, lunastus' ning λόγος logos 'õpetus') on õpetus paljudes religioonides ja ideoloogiates sisalduvast lunastuse, pääsemise või vabanemise ideest. Elmar Salumaal on soterioloogia tähendanud ka õndsusõpetust. Süstemaatilise teoloogia käsiraamat, 2008, lk. 389.