laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rästiknastik

Rästiknastik (Natrix maura) on nastiku perekonda kuuluv maoliik. Rästiknastiku värvus ja muster on varieeruv, kuid põhivärvus on erinevates varjundites hall või pruun, võib olla kollaka või punaka varjundiga. Selja tagaosas on 2 rida tumedaid ebakorrapäraseid laike, mis võivad moodustada vöödid või siksaki. Külgedel on keskelt heledad silmlaigud või ühtlaselt tumedad laigud. Pea on silmatorkava mustriga. Emase rästiknastiku pikkus võib ulatuda 100 sentimeetrini, keskmine pikkus jääb alla 70 sentimeetrit. Pea on suhteliselt lai. Isased rästiknastikud on emastest lühemad. Rästiknastik elab Pürenee poolsaarel, Prantsusmaal, Portugalis, Hispaanias, Loode-Itaalias ja Loode-Aafrikas. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Natrix maura Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 19.10.2013) (inglise keeles)
Šetlandi poni

Šetlandi poni on maailma väikseim poni. Ta on pärit Šotimaa põhjaranniku lähedal asuvatelt Shetlandi saartelt – karmi kliimaga viljatust piirkonnast, kus talved on väga külmad ja loomadel on raske leida ulualust või toitu. Šetlandi ponid on laialt kasutusel hobustena, kellega lapsed ratsutama õpivad. Arvatakse, et need loomad viidi sinna viikingite poolt, kes rohkem kui tuhat aastat tagasi neile saartele asusid. Ebasõbralikus keskkonnas jäid ellu vaid tugevamad ja vastupidavamad loomad. Loomadel oli paks talvekarv, lühikesed jalad, väikesed kõrvad ning tihe lakk ja saba. Shetlandi elanikud kasutasid ponisid, et tuua elamute kütmiseks rabast turvast ja põldude väetamiseks rannikult adrut, ponide sabakarvadest punuti isegi kalavõrke. Kuigi šetlandi ponid on oma kasvu kohta väga tugevad, ratsutati nendega harva.
Christer Pettersson

Carl Gustaf Christer Pettersson (23. aprill 1947 – 29. september 2004) oli Rootsi kurjategija, kes mõisteti süüdi peaminister Olof Palme mõrvas, kuid kelle ringkonnakohus hiljem õigeks mõistis. Pettersson kasvas üles keskklassiperes Solnas, Stockholmist eemal. Hiljem kolis ta Stockholmi ja asus õppima näitekoolis. Hiljem sai ta peavigastuse, millest ta täielikult ei paranenud. Ta langes lõpuks koolist välja. 1970. aastal tappis ta Stockholmi tänaval näiliselt põhjuseta ühe mehe ja ta mõisteti selle eest vangi. Pärast vabanemist jätkas ta kuritegelikku elu, et rahastada oma narko- ja alkoholisõltuvust. 28. veebruari öösel lasti Olof Palme Stockholmi kesklinnas maha, kui ta oma naise Lisbetiga koju suundus. Petterssonist sai kahtlusalune pärast seda, kui Lisbet Palme ta politseis ära tundis. Kuigi mõrvarelvana kasutatud .357 Magnumit ei leitud kunagi, mõisteti Pettersson eluks ajaks vangi. 1989. aastal mõistis ringkonnakohus ta õigeks, tuues põhjuseks tõendite vähesuse. 1998. aastal keeldus ülemkohus Petterssoni uuesti kohtu alla saatmast, öeldes, et asitõendid ei suuda teda endiselt mõrvapaigale asetada. 2004. aasta septembris viidi Pettersson peavigastustega haiglasse. Pärast operatsiooni oli ta alates 16. septembrist koomas. Veidi enne haiglasse viimist võttis ta ühendust Olof Palme poja Mårteniga, kellele ta soovis midagi rääkida. Kohtumist ei toimunud ja Pettersson viis info, mida ta Mårtenile öelda soovis, hauda kaasa.
Laura Voutilainen

Laura Voutilainen (sündinud 17. mail 1975 Jyväskyläs) on Soome poplaulja. Ta esindas Soomet 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Tallinnas ja saavutas lauluga "Addicted to You" 20. koha. Laura Voutilainen (1994) Kaksi karttaa (Kaks kaarti) (1996) Lumikuningatar (Lumekuninganna) (1997) - jõulualbum Etelän yössä (Lõuna öös) (1998) Puolet sun auringosta (Pool sinu päikest) Päiväkirja (Päevik) (2003) Tässä hetkessä (Selles hetkes) (2005) Lauran päiväkirja (Laura päevik) (2006) - collection Kosketa mua (Puuduta mind) (2007) Palaa (Tule tegasi) (2008) Sydänjää (Südame jää) (2009) Ihmeitä (2011) KokoNainen (2013) Miks ei (2017) Minun tähteni (2019)
Kanye West

Kanye Omari West (sündinud 8. juunil 1977) on USA räppar, laulja, muusikaprodutsent ja moedisainer. Teda on peetud üheks ajaloo kõige mõjukamaks muusikuks.[viide?] Ta sündis Atlantas ja kasvas üles Chicagos, kus tegutses 2000. aastate alguses produtsendina plaadifirmas Roc-A-Fella Records. Soolokarjääri räpparina alustas debüütalbumiga "The College Dropout" (2004), mis pälvis tunnustust kriitikutelt ja saavutas kommertsedu. Kanye West on üks maailma kõige edukamaid muusikuid, kelle plaate on müüdud üle 160 miljoni. Ta on võitnud 22 Grammy auhinda ja hulgaliselt muid auhindu. Ajakiri Time on ta kahel korral (2005 ja 2015) paigutanud saja kõige mõjukama inimese hulka maailmas. Eesti muusikutest on Kanye West olnud suureks eeskujuks Tommy Cashile. Kanye West on olnud abielus Kim Kardashianiga ning neil on neli last. Ta on abielus Bianca Censoriga. "The College Dropout" (2004) "Late Registration" (2005) "Graduation" (2007) "808s & Heartbreak" (2008) "My Beautiful Dark Twisted Fantasy" (2010) "Watch the Throne" (Koos Jay-Zga) (2011) "Cruel Summer" (G.O.O.D. Music ühisprojekt) (2012) "Yeezus" (2013) "The Life of Pablo" (2016) "Ye" (2018) "Kids See Ghosts" (Koos Kid Cudiga) (2018) "Jesus Is King" (2019) "Donda" (2021) "VULTURES 1" (2024) "KLÕPSUD | „Kas sa lõpetaksid oma abikaasa häbistamise?" Kanye West avaldas oma naisest sündsuse piiril olevad fotod". Kroonika. Vaadatud 3. jaanuaril 2024.
Sergei Kljaštornõi

Sergei Grigorjevitš Kljaštornõi (vene keeles Сергей Григорьевич Кляшторный; 4. veebruar 1928, Gomel – 21. september 2014, Peterburi) oli vene orientalist. 1945–1950 õppis ta Leningradi Riikliku Ülikooli orientalistikafakulteedis turgi filoloogiat ja Lähis-Ida ning Kesk-Aasia ajalugu. 1950–1957 töötas Kljaštornõi Üleliidulises Geoloogia Instituudis (VSEGEI) esmalt bibliograafina (kuni 1953), seejärel bibliograafiaosakonna juhatajana. 1957 viidi ta üle NSVL TA orientalistikainstituudi Leningradi osakonna turkoloogia ja mongolistika sektorisse. 1960–1962 töötas ta NSVL TA OI LO raamatukogus. 1962. aastal kaitses Kljaštornõi oma kandidaadiväitekirja "Muistsed ruunikivid Kesk-Aasia ajaloo allikana" (juhendajad Aleksandr Bernštam ja Sergei Malov). Alates 1963. aastast oli ta NSVL TA OI LO turkoloogia ja mongolistika sektori juhataja.
Andy McCoy

Andy McCoy (kodanikunimi Antti Hulkko; sündinud 11. oktoobril 1962 Pelkosenniemi vallas) on soome muusik. Ta on mänginud ansamblites Pelle Miljoona Oy ja Hanoi Rocks. Andy McCoy on ise väitnud, et ta on osaliselt mustlaspäritolu,kuid see ei vasta tõele. Andy imuroi viinat ja rahat Andy McCoy koduleht(arhiveeritud)
Kongo jõgi

Kongo on jõgi Aafrika keskosas Kongo nõos. Jõe pikkus on 4700 kilomeetrit. Selle poolest on ta maailmas kaheksandal ja Aafrikas teisel kohal (Niiluse järel). Valgla ja vooluhulga järgi on ta maailmas teisel kohal (Amazonase järel), kuid suurima sügavuse (225 m) järgi esimesel kohal. Jõe valgla põhiosa on Kongo DV-s. Väike osa valglast jääb ka Angola, Burundi, Kesk-Aafrika Vabariigi, Kongo, Rwanda, Sambia ja Tansaania alale. Jõgi algab Katanga platoolt Lualaba jõena, voolab ülemjooksul algul lääne, seejärel enamikus põhja suunas. Rahuliku vooluga lõigud vahelduvad kärestike ja kohati kuristikega. Kisangani lähedal langeb Lualaba Boyoma kosest, laskub nüüd juba Kongo nime kandes Kongo nõkku ja pöördub läände. Kongo nõos voolab jõgi kaares läände ja edelasse madalate kallaste vahel; jõesängis on palju saari. Seejärel org aheneb kõrgete kaljuste kallaste vahele kuni Malebo järveni. Malebo järvest voolab Kongo alla Livingstone'i koskedest kuni Matadini. Matadis jõuab Kongo rannikumadalikule ja voolab rahulikult, kuni suubub Atlandi ookeani. Jõe valgla jääb mõlemale poole ekvaatorit. Seetõttu on jõgi aasta ringi ühtlaselt veerohke, sest igal ajal on valgla mõnes osas vihmaperiood. Ei vasta tõele kuuldused, nagu Kongo oleks ainus jõgi, mis voolab kaks korda üle ekvaatori. Kaks korda ületab ekvaatori ka näiteks Katonga jõgi Ugandas.
Raili Pool

Raili Pool (aastani 1989 Raili Lembinen; sündinud 16. oktoobril 1969 Raplas) on Eesti eesti filoloog. Raili Pool on õpetajate tütar. Lõpetas 1987 Rapla Keskkooli, 1992 TÜ eesti filoloogia osakonna, M.A. (1999, TÜ), väitekiri "Ainsuse 1. ja 2. isiku personaalpronoomenite eri kujude kasutamisest" (Tartu, 1999), Ph.D. (eesti keel, 2007, TÜ), väitekiri "Eesti keele teise keelena omandamise seaduspärasusi täis- ja osasihitise näitel" (Tartu, 2007). Oli 1992–1999 TÜ eesti keele (võõrkeelena) õppetooli assistent, 1999–2004 lektor, 2004– TÜ eesti ja soome-ugri keeleteaduse osakonna kontrastiivse keeleteaduse teadur. Õpetanud TÜ-s erinevaid praktilise eesti keele aineid ning eesti keele lauseõpetust; koostanud õppevahendeid. Uurimisvaldkonnad: eesti keele kui teise keele omandamine ja kasutus. Emakeele Seltsi (1998) ja Eesti Rakenduslingvistika Ühingu liige (2004). Üle 10 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti keele verbirektsioone. Tartu, 1996, 2. trükk 1999, 3. trükk 2001 About the use of different forms of the first and second person singular personal pronouns in Estonian cases. // Estonian: Typological Studies III. Tartu, 1999 Muutused eesti keelt teise keelena kõnelejate suhtlusstrateegiate kasutuses ühe aasta jooksul (kaasautor T. Kikerpill). // Lähivertailuja 13. Joensuu, 2003 Kivinemisnähtusi vene üliõpilaste kirjalikus eesti keeles (kaasautor E. Vaimann). // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat. Tallinn, 2006 Sihitise vormihomonüümia – keeleuurija probleem, keeleõppija tugi. // Lähivertailuja 17. Jyväskylä, 2006 Keeleõppijate vältimisstrateegiatest eesti keele täis- ja osasihitise näitel. // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat. Tallinn, 2007. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Raili Pool Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Lili Sapar

Lili Sapar (aastani 1973 Lili Toomasson, sündinud 12. oktoobril 1947 Salme külas Abhaasias) on eesti astrofüüsik. Lili Sapar on veterinaari tütar. Ta oli Arved-Ervin Sapari abikaasa. Ta lõpetas 1966. aastal Sotši 38. Keskkooli ja 1971. aastal Kaasani Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna. Lili Sapar kaitses 1990. aastal Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudis füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja "Kuumade tähtede atmosfääriväliste ultraviolettspektrite uurimine". Ta oli aastatel 1971–1973 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi laborant ja aastatel 1973–1974 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi teoreetilise astrofüüsika sektori vanemlaborant. Sapar oli aastatel 1974–1986 Eesti NSV TA Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi nooremteadur, aastatel 1986–1994 teadur ja 1995–2013 oli ta Tartu Observatooriumi teadur. Lili Sapari uurimisvaldkonna moodustavad kiirguslevi lähiskaksiktähtedes, kuumade tähtede kõrgdispersiooniliste joonspektrite töötlemine ja tõlgendamine ning keemiliselt pekuliaarsete CP-tähtede ja tähetuule uurimine kuumadel ülihiidtähtedel. Ta on osalenud ioonide resonantsjoonte profiilide arvutamismetoodika väljatöötamisel, spektrijoonte mudelkataloogide koostamisel ning spektrijoonte arvutil identifitseerimise metoodika väljatöötamisel ja rakendamisel. Sapar on uurinud tähetuules tekkivate P Cyg tüüpi spektrijoonte profiile ja nende seost massikaoga. Tal on üle 40 teadustrükise. Radiative transfer in atmospheres of Algol-type binaries (kaasautor I. Pustõlnik). // Astrophys. Space Sci. 21 (1973) IUE data reduction algorithms and programs for ESHI files (kaasautor A. Sapar). // Tartu AO Teated 71 (1984) Computation of model stellar absorption lines catalogues (kaasautor A. Sapar). // Tartu AO Teated 98 (1989) Spectral line recognition and identification by computers (kaasautor A. Sapar). // Tartu AO Teated 98 (1989) The ultraviolet IUE spectrum of β Orionis (kaasautor A. Sapar). // Tartu AO Teated 99 (1989) The ultraviolet spectrum of η CMa (kaasautor A. Sapar). // Baltic Astron. 1 (1992) A study of IUE ultraviolet spectrum of χ2 Orionis (kaasautor A. Sapar). // Baltic Astron. 4 (1992) Formation of resonance spectral line profiles in stellar wind: theory and observations (kaasautor A. Sapar). // Astron. and Astrophys. Trans. 18 (1999) Analytical solutions for saturated P Cygni type profiles I, II (kaasautorid A. Sapar, R. Poolamäe). // Astrophys. Space Sci. 279 (2002), 286 (2003) Scattered light redistribution functions for spectral lines in media with anisotropic macroturbulence (kaasautorid A. Sapar, R. Poolamäe). // Baltic Astron. 14 (2005) High-precision approximation expressions for line profiles of hydrogenic particles (kaasautorid A. Sapar, R. Poolamäe). // Baltic Astron. 15 (2006). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti Teadusinfosüsteem Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Lili Sapar Eesti Teadusinfosüsteemis
Jan Polomski

Jan Polomski (15. jaanuar 1863 Peterburi – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti poola päritolu loomaarstiteadlane. Jan Polomski oli aadliku poeg. Lõpetas 1888 Harkivi Veterinaariainstituudi. Oli sõjaväe veterinaararst, aastast 1903 Terski Tõutalli vanemveterinaararst. 1903–04 uuris Tartu Veterinaariainstituudis (TVI) professor Jakov Negotini juhendamisel esimesena Eestis seljaaju kokainiseerimist veterinaariapraktikas. Kaitses 1904 TVI-s magistriväitekiri "К вопросу о кокаинизации спинного мозга у домашних животных". Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Abée linnus

Abée linnus on linnus Belgias Liège'i provintsis Tinlot' vallas. Linnuse vanemad osad pärinevad 13. või 14. sajandist. Pärast 1828. aasta laastavat tulekahju ehitati linnus osaliselt ümber lossiks. Linnus on eraomanduses.  Abée linnus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Abée linnus (inglise keeles)
Apo

Apo on vulkaan Filipiinidel Mindanao saarel SOCCSKSARGENi ja Davao provintsi piiril. Vulkaani kõrgus on 2954 meetrit. Apo on Filipiinide kõrgeim mägi. Apo vulkaani nõlvadel esineb fumaroole, kuid viimase purske kohta kirjalikud ülestähendused puuduvad . Apo on kolme tipuga ja pealt võrdlemisi lame. Tipus on 500 meetri laiune vulkaanikraater, milles on väike kraatrijärv. Apo on tegevvulkaan, mille purse ähvardaks mitut suurt linna: temast 40 km idas asub Davao piirkonna halduskeskus, ligi miljoni elanikuga Davao, 25 km lõunas asub Digos ja 20 km läänes Kidapawan. Apo on maasoojusenergia allikas. Mäe jalamil asub Agco järve kuurort, kus turistid saavad supelda kuumaveeallikates. Apo on mägironijate jaoks üks Filipiinide kõige populaarsemaid sihtkohti. Mäe tippu on suhteliselt lihtne jõuda. Apo tippu viib mitu matkarada nii Davaost kui SOCCSKSARGENist. Keskmine matk võtab aega 2–4 päeva. Matka käigus saab vaadata nii kraatrijärve kui vana kraatrit. Mäele võib ronida ükskõik mis aastaajal. Filipiinide Keskkonna- ja Loodusressursside Ministeerium on esitanud Apo mäe lisamiseks UNESCO maailmapärandi loendisse. Ministeerium loeb Apo mäge endeemluse keskuseks Mindanaol. See on taimestiku ja loomastiku suure bioloogilise mitmekesisusega piirkond. Metsatüüpe on Apo mäel kolm: jalamil troopiline vihmamets, kõrgemal keskmäestikumetsad ja lõpuks kõrgmäestikumetsad. Mäel elab umbes 270 linnuliiki, kellest üle 100 on endeemsed. 9. mail 1936 kuulutas Filipiinide president Manuel Quezon Apo ümbruse rahvuspargiks. Sellegipoolest on tänapäeval kõik matkarajad rämpsu täis. Liigne turistide hulk soodustab pinnase erosiooni. Mõned mägironijate ja vabatahtlike ühendused korraldavad igal aastal lihavõttepühade paiku mäe puhastamise kampaania. Suur maailma atlas, lk. 93 "Apo". Global Volcanism Program (inglise keeles). Smithsonian Institution. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2020. Vaadatud 5. veebruaril 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  Apo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Nouman Karim

Nouman Karim (sündinud 4. augustil 1983) on Pakistani endine poksija. Karim sai helveskaalus (kuni 48 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Sergei Kazakovile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales kärbeskaalus (kuni 51 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005), kuid kaotas 3. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta oli esimene ja on seni ainus Pakistani poksija, kes on maailmameistrivõistlustel võitnud medali. Nouman Karimi vend Faisal on samuti tuntud Pakistani poksija. Andmed AIBA lehel 12. maailmameistrivõistlused poksis. Bangkok 2003. Tulemused inglise keeles 13. maailmameistrivõistlused poksis. Mianyang 2005. Tulemused inglise keeles
Tinlot' vald

Tinlot on prantsuskeelne vald Belgias Liège'i provintsis Huy' haldusringkonnas. Vald moodustati 1977. aastal järgmiste endiste valdade liitmisega: Abée, Fraiture, Ramelot, Seny, Scry ja Soheit-Tinlot. Soheit-Tinlot Scry Fraiture Abée loss Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Tinlot' vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Assaku Nõiakivi

Assaku Nõiakivi asub Assakul Harju maakonnas Rae vallas uue ja vana Tartu maantee ristumiskohast 100 m Tallinna poole, Assaku viadukti lääneküljel. Kivil on 405 väikest kunstlikku lohku ja lai sile liurenn, mis viitab kivi kasutamisele viljastusmaagiaga seotud rituaalides. Kivi taasavastas 1964. aastal Oskar Raudmets. 1992. aastal kogutud pärimusteate järgi on kivi kasutatud ohvrikivina: "Kivi peal on lohukesed, et need on inimeste tehtud. Ja et vanasti olid inimesed sinna andeid viinud – ta ütles jah, andisid, mitte ohvreid. Oli viidud siis mõni viljatera või kamaluga jahu või kes rikkam oli, see viis hõbemündi. /---/ Vanaema ei nimetanud seda kivi Nõiakiviks, ütles vist ohvrikivi. Ma ei tea, kas tema noorpõlves neid andeid sinna viidi, aga ta oli küll kohalik inimene, Jaani talust pärit (vanaisa oli mujalt tulnud), küllap ta teadis." Eesti rändrahnude loend EE 12. köide, 2003: 27. EFA II 6, 89/90 (1) < Jüri khk, Assaku k, Jaani t – M.-A. Remmel < Kuldar Kaljurand, sünd 1967 < vanaema Helmi Kaljurand (1992). Avaldatud raamatus: Pühad kivid Eestimaal. Koostanud Mall Hiiemäe. Tallinn: Tammerraamat, Eesti Kirjandusmuuseum, Eesti Rahvaluule Arhiiv 2011, lk 46–47. Assaku Nõiakivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Peeter Novod

Peeter Novod (sündinud 5. mail 1948) on eesti luuletaja ja endine ajakirjanik. Ta on lõpetanud 1966. aastal Tallinna 39. Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna ajakirjanike kursused. Töötanud ajakirjanikuna Jõgeva rajooni ajalehes Punalipp aastatel 1970–1973 ja Tallinnas Õhtulehes 1976–1987. Hiljem on ta juhtinud Tallinnas klubi Juta, tutvumistalitust Nofretete ja luulerühmitust Põlevik. Tuuletuba. Tallinn, 1991 Valgustäpp mu silmis : [lühivärsid 1975–1991]. Tallinn, 1991 (2. täiend. ja parand. tr. 1993) Valguse paadis pole mul ruttu : vaimulikku luulet 1986–1992. Tallinn, 1992 On naine alati ime : lembeluulet 1978–1991. Tallinn, 1992 Vaene väike härra Huu : [luulet 1992–1995 : VI kogu luuletusi]. Tallinn, 1995 Rändnaised : valitud luulet. Tallinn, 1998 Elamise kood : luulet 2000–2007. Tallinn, 2008 Ruuge hunt. 1, Aulin Vase juhtum : [romaan]. Tallinn, 1993 Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn, 1995, lk. 377
Abée

Abée on prantsuskeelne osavald ja asula Belgias Liège'i provintsis Tinlot' vallas. Kuni ühendamiseni Tinlot' vallaga 1977. aastal oli Abée omaette vald. Abée loss Saint-Donat  Abée – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rumbeke

Rumbeke on hollandikeelne osavald ja asula Belgias Lääne-Flandria provintsis Roeselare vallas. Kuni ühendamiseni Roeselare vallaga 1977. aastal oli Rumbeke omaette vald. Rumbeke loss Saint-Donat  Rumbeke – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rumbeke loss

Rumbeke loss (hollandi Kasteel van Rumbeke) on loss Belgias Lääne-Flandria provintsis Roeselare vallas. Esimene maailmasõja ajal peatus lossis punase parunina tuntuks saanud Saksa hävituslendur Manfred von Richthofen.  Rumbeke loss – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Mullabioloogia

Mullabioloogia on mullateaduse allharu, mis tegeleb mullas elutsevate organismide ja nende laguproduktide uurimisega. Mullaelustik, mulla bioota, mulla fauna ja floora, või ka edafon on üldterminid,mis hõlmavad organisme, kes elavad olulise osa oma elutsüklist mullaprofiilis või mulla ja kõdukihi piiril. Mullaelustiku hulka loetakse näiteks vihmaussid, nematoodid, seened, bakterid, mikro- ja makrolülijalgsed ning isegi mõned imetajad ja roomajad. Mullaelustik jaotatakse: Megafauna Makrofauna Mesofauna Mikrofauna ja mikrofloora Alates 2005. aastast tegutseb TTÜ Tartu Kolledžis mullabioloogia töörühm, mida juhib professor Mari Ivask. Aastal 2006 loodi mullabioloogia labor, mis hakkas tööle 2007. aastal. Mullageneetika Mullamorfoloogia Mullafüüsika Mullamineraloogia Mullakeemia Mullageograafia Mulla kartograafia Mullabioloogia töörühm Mari Ivask. Mullaelustiku uuringud TTÜ Tartu Kolledžis[alaline kõdulink]
Minu Eesti Noored

MTÜ Minu Eesti Noored on eesti mittetulundusühing, mis on asutatud 2009. aastal. Noorteliikumine Minu Eesti Noored kogub Raasiku valla noorte ideid ja unistusi, et neid üheskoos ellu viia. Korraldatakse üritusi, kursuseid, luuakse ringe, trenne, klubisid, kõike, mis muudab noorteelu koduvallas elavaks. Ühingu aktiivsemad juhid on Henri Reeder ja Kaspar Aren. Minu Eesti Noored Facebook YouTube Twitter
Aruküla raamatukogu

Aruküla raamatukogu on raamatukogu Aruküla alevikus Harju maakonnas. Raamatukogu aadress on Piiri tänav 12. Aruküla raamatukogus töötab avalik internetipunkt. Eesti raamatukogude loend https://www.riigiteataja.ee/akt/12898835 Aruküla raamatukogu koduleht Raasiku valla raamatukogude lahtiolekuajad
Silvia (täpsustus)

Silvia oli Gregorius Suure ema, katoliku pühak Silvia on naisenimi Silvia on linn Colombias Silvia on Rootsi kuninga Karl XVI Gustavi kuninganna-abikaasa ning Rootsi troonipärija Nissan Silvia Silvia Regina Rhea Silvia
Aruküla Lasteaed Rukkilill

Aruküla Lasteaed Rukkilill on lasteaed Aruküla alevikus Harju maakonnas. Lasteaed avati 24. veebruaril 1983. Praegu on lasteaias 10 rühma. Koduleht
Aertrycke loss

Aertrycke loss (hollandi Kasteel d'Aertrycke) on loss Belgias Lääne-Flandria provintsis Torhoutis. Teisel pool Torhout-Oostende maanteed asuvad Wijnendale linnuse maad.  Aertrycke loss – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Asama

Asama (jaapani keeles 浅間山) on tegevvulkaan Jaapanis Honshū saarel. Asama asub saare keskosas Nagano ja Gumma prefektuuri piiril. See piir kulgeb mööda Kantō ahelikku ja Asama asub selle aheliku põhjaosas, kus Kantō ahelik jõuab Mikuni ahelikuni. Asamale lähimad linnad on Komoro edelas ja Naganohara kirdes. Pisut kaugemale jäävad Ueda läänes ja Saku lõunas. Komorot ja Uedat läbivad Tōkyō–Nagano maantee ja raudtee. Vulkaani kõrgus on 2560 meetrit. Asama idanõlval asub Tokio ülikooli vulkanoloogiajaam. Asama on noor vulkaan. Ta moodustus hilispleistotseenis ja holotseenis. Põhiliselt koosneb ta andesiidist ja datsiidist. Asama on Honshū saare kõige aktiivsem vulkaan. Alates 685. aastast on teada 129 vulkaanipurset, aga kui arvestada, et enne 1500. aastat on neid teada vaid 5, siis võib oletada, et neid on sel ajavahemikul toimunud veel palju rohkem. Asama purskas viimati 2. veebruaril 2009. Asama kõige ohvriterohkem purse toimus 1783. See oli pliinia-tüüpi purse, mis kestis 3 kuud. Selle käigus esinesid pimsisajud, püroklastilised voolud ja laavavoolud. Vulkaanikoonus muutus kõrgemaks. Suurel osal ümberkaudsetel põldudel hävis saak ja järgmisel neljal-viiel aastal jäi sealkandis põldude saagikus alla keskmise. See põhjustas suure nälja. Olukorra muutis palju hullemaks see, et hiljuti oli mitu aastat kestnud eelmine nälg ja seetõttu polnud ei võimudel ega inimestel vilja varuks. Sel ajal viibis Jaapanis Hollandi kaupmees ja suursaadik Isaac Titsingh. Ta pöördus 1896 Euroopasse tagasi ja suri 1812 Pariisis. 1820 ilmus Pariisis tema teos Asama vulkaani 1783. aasta purskest, mis põhines suuresti Jaapani allikatel. See oli esimene vulkaanipurset käsitlev teos, mis läänemaailmas laialt levis. Suur maailma atlas, lk. 94 "Asama". Global Volcanism Program (inglise). Smithsonian Institution. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. veebruar 2009. Vaadatud 5. veebruaril 2009.