laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Abdul Turay

Abdul Hamid Turay (sündinud 18. veebruaril 1967 Chelmsfordis Essexis) on Eestis tegutsev vabakutseline Briti ajakirjanik. Ta on õppinud ajalugu Põhja-Londoni ülikoolis, New Yorgi Osariigi Ülikoolis Cortlandis ja Tampere ülikoolis. Turay on töötanud reporterina Hongkongis, Taiwanil ja Inglismaal, muuhulgas teeninud Inglismaa valitsust. Ta on olnud ajalehe The Baltic Times peatoimetaja. Turay kandideeris 2013. aasta kohalikel valimistel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas Tallinnas ning kogus 516 häält (1.98% häältest). Teda üritas värvata oma valimisnimekirja ka Isamaa ja Res Publica Liit. 17. jaanuaril 2017 teatas ta, et on esitanud Keskerakonda astumise avalduse. „Inglismaal olin liberaaldemokraatide erakonna liige, mis on sama mis siin Keskerakond. Praegu defineeriksin end Adam Smithi liberaalina. Eestis on kaks sellele positsioonile vastavat tsentriparteid, Keskerakond ja Reformierakond. Isegi parempoolne IRL on rohkem tsentrile lähemal kui vastav partei Inglismaal. Eesti poliitikas on rohkem halli värvi eri toone. Siin ei ole paremalt suurt vastuseisu Euroopa Liidule ega euroga liitumisele, samas kui Inglismaa parempoolsed on tugevasti euro vastu. Nii et on raske öelda, mis erakonda ma pooldan. Igal juhul ei ole ma sotsiaaldemokraat. Aga pikas perspektiivis võiks sotsialism olla hea idee[viide?]“ "Abdul Turay kandideerib Tallinnas sotsiaaldemokraatide nimekirjas". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2013. Vaadatud 16. augustil 2013. http://kov2013.vvk.ee/district_0784_2.html Kross: olime ka Turayst huvitatud Abdul Turay esitas avalduse liitumiseks Keskerakonnaga: minu palk Eestis on peaaegu sama kui minu vennapojal Inglismaal oma esimesel töökohal, Delfi, 17. jaanuar 2017 Abdul Turay: mees, kes pahandab eestlasi, elu24, 14. november 2009 Abdul Turay kandideerib sotsiaaldemokraatide nimekirjas Tallinna linnavolikokku, Delfi, 16. august 2013 Sergei Mihhailov, Brexit pani Abdul Turay tuleviku Eesti poliitikas küsimärgi alla, ERR, 19. märts 2021
Alfonso Zamora

Alfonso Zamora Quiroz (sündinud 9. veebruaril 1954 Méxicos) on Mehhiko endine poksija. Zamora sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlusel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Orlando Martínezele (Kuuba). Zamora poksis aprillist 1973 kuni septembrini 1980 elukutselisena. Ta osales kokku 38 kohtumisel ning võitis neist 33 (neist 32 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 4 nokaudiga) kohtumist. Ta on olnud elukutseliste WBA poksiorganisatsiooni maailmameister märtsist 1975 kuni novembrini 1977. 20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1972. Tulemused inglise keeles Alfonso Zamora veebisaidil Olympedia (inglise) Alfonso Zamora veebisaidil BoxRec (inglise)
Harry Pajundi

Harry Pajundi (sündinud 12. jaanuaril 1956 Paides) on Eesti poliitik. Ta oli aastatel 2010–2012 ja 2016–2017 Saue linnapea, alates 2017. aastast on ta Saue Vallavolikogu esimees. Pajundi on lõpetanud aastal 1979 Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse eriala. Harry Pajundi on Saue Lionsi Clubi liige ning Saue Ettevõtete Liidu juhatuse esimees. Enne linnapea ametisse valimist töötas Pajundi juhatajana Saue EPT-s ja Halttertek Service OYs. Pajundi kuulub Eesti Reformierakonda ja on olnud mitmel korral valitud volikogu liikmeks. Asus Saue linnapeana tööle 1. detsembril 2010. 27. märtsil 2012 umbusaldas Saue linna volikogu Pajundit ning uueks linnapeaks sai Henn Põlluaas. Umbusaldajate arvates ei tulnud Reformierakonna juhitav Saue linnavalitsus toime Saue linna ja linnavalitsuse juhtimise ning töö korraldamisega. Pajundi on olnud seotud ka Reformierakonna rahastamisskandaaliga. 17. märtsil 2016 umbusaldati linnapea Tõnu Urvat, 18. märtsist 2016 sai Saue linnapeaks uuesti Harry Pajundi. Harry Pajundi valiti Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus tekkinud Saue valla esimeseks volikogu esimeheks 26. oktoobril 2017. aastal. http://www.vvk.ee/varasemad/k05/kandidaadid/11480.html "Saue linnapeaks sai Harry Pajundi" Tallinna Postimees, 30. november 2010 "IRL tõukas Sauel Reformierakonna võimult" ERR, 27. märts 2012 "Arva ära! Kes on Reformierakonna 21 “sularahamuula”?" Eesti Ekspress, 18.oktoober 2012 http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/delfi-video-ja-fotod-saue-linnapea-vabastati-umbusalduse-tottu-ametist?id=73978739 https://web.archive.org/web/20211228221637/https://sauevald.ee/documents/17893729/18968746/496.pdf/ Saue Sõna, 3. november 2017
Merle Ilus

Merle Ilus (neiupõlvenimega Merle Ambre; sündinud 29. veebruaril 1952 Tartus) on muusikapedagoog ja koorijuht. Ta on lõpetanud Tallinna Riikliku Konservatooriumi. 1976. aastal asus tööle Tallinna I Keskkooli, hilisema nimega Gustav Adolfi Gümnaasiumi muusikaõpetajana ja on Gustav Adolfi Gümnaasiumi segakoori dirigent. Varem on ta juhatanud ka Gustav Adolfi Gümnaasiumi lastekoori ja poistekoori. Merle Ambre alustas poplauljakarjääri juba keskkooliõpilasena 1960. aastate teisel poolel, kui oli Tartu Kultuurihoone tantsuorkestri ja sellest välja kasvanud popansambli Kontrastid solist. Ta on esinenud laulusolistina ka mitme muu instrumentaalansambli ja orkestri saatel, näiteks Eesti Raadio Estraadiorkestri ja Tõnis Kõrvitsa ansambliga. 1969. aastal esines ta solistina Eesti Televisiooni menukas noortesaates "Kanal 13"., Merle Ambre on öelnud, et tema muusikalist maitset kujundas palju toonane ansambli Harvlek juht ja džässientuasiast Rein Marvet, kes huvituma pani teda džässist ja bossanoovast. Ta on esinenud ka taustaluljana ja kirjutanud laulusõnu. Ta oli Kirovi nimelise kalurikolhoosi ansambli Meri üks solistidest 1970. aastate lõpul ja 1980. aastate alguses. 1968. aastal salvestas Eesti Raadio oma fonoteegi jaoks laule Merle Ambre esituses, neist on tänapäevani säilinud vaid kolm salvestist. Ta on laulnud esimesena eesti keeles tuntuks laulu "Tants kestab veel" (helilooja Sonny Bono, originaalis "The Beat Goes On", eestikeelsete sõnade autor Heldur Karmo). Esitanud veel laule "Mõtte nukker viis" (heliloojad Fabian Andre ja Wilbur Schwandt, originaalis "Dream A Little Dream of Me", eestikeelsete sõnade autor Heigo Mirka, Eesti Raadio 1968. aasta salvestis) ja "Kellele kuulub kuu" (helilooja Valter Ojakäär, sõnade autor Aleksander Suuman). Merle Ilusa muusikalisel juhendamisel on sündinud 2013. aastal duubel-CD "Vinüülist MP3ni" – muusikat Gustav Adolfi Gümnaasiumi õpilastelt ja kooli sõpradelt 2012/2013. õppeaastal ja veel mitu sama kooli muusikakollektiivide salvestist. 2022 Gustav Adolfi Sihtasutuse tänufondi stipendiaat Tema tütred on Maarja-Liis Ilus ja Ingrid-Helena Ilus. Rahvakultuuri valdkondlik andmekogu. Merle Ilus Vikerkäär. Külaline on Merle Ilus Eesti Raadio, esmaeeter 11.05.1997. Terttu Jazepov. Ivo Linna lauljakarjäär sai alguse tänu Mati Talvikule: võin teda enda avastajaks pidada Õhtuleht.ee, 26. juuli 2018. [https://arhiiv.err.ee/vaata/kanal-13-73479 Merle Ambre esinemas ETV saates "Kanal 13" (Jaan Rõõmuse foto). Vaadatud 21.08.2022. "Kristi Helme. Tants muusikaõpetajana kestab veel. Õpetajate Leht, 20.04.2012". Originaali arhiivikoopia seisuga 14.04.2015. Vaadatud 9.04.2015. "Vinüülist MP3ni" E-kataloog ESTER. Vaadatud 21.08.2022. Gustav Adolfi Sihtasutuse tänufondi stipendiaat on Merle Ilus. Gustav Adolfi Gümnaasium, 23.02.2022 "Vikerkäär. Külaline on Merle Ilus" Eesti Raadio, 1997 Merle Ambre Eesti ansamblite andmebaas
Kullamaa käsikiri

Kullamaa käsikiri (ka Kullamaa katekismus) on teadaolevalt vanim suhteliselt pikemat eestikeelset teksti (ligi 150 sõna) sisaldav allikas. Käsikiri sisaldab kaks palvet ("Pater noster" ja "Ave Maria") ja usutunnistuse ("Credo"). Käsikirja tekst on Kullamaa vakuraamatus ja selle on kirjutanud umbes 1524–1532 katoliku vaimulikud Johannes Lelow ja arvatavasti tema järglane Konderth Gulerth. Kullamaa käsikirja avastas 1923. aastal Paul Johansen. Originaali säilitatakse Tallinna Linnaarhiivis. Toomas Põld. Kullamaa katekismuse lugu. Tartu, 1999. Wanradt-Koelli katekismus Eesti entsüklopeedia veebis [1] (vaadatud 12.12.2012) Kullamaa käsikiri Tartu Ülikooli vana kirjakeele uurimisrühma kodulehel (vaadatud 28.12.2023)
Saue Muusikakool

Saue Muusikakool on muusikakool Harju maakonnas Saue linnas aadressil Nurmesalu tänav 9. Saue Muusikakool on asutatud 1996. aastal. Aadressil Nurmesalu tänav 9 tegutseb kool alates 2014. aasta jaanuarist. Kooli pikim traditsioon on 1998. aastast korraldatavad loomingu ja improvisatsiooni päevad ning alates 2003. aastast toimuv rahvusvaheline noorte rütmimuusika festival "Visioon". Alates 2002. aastast toimub koostöös MTÜ Harjumaa Noorte Puhkpilliorkestriga ning Saue linna kultuuritoetuste programmi, Eesti Interpreetide Liidu ja Kultuurkapitali toel kontserdisari "Saue kontserdisügis". 17. novembril 2005 avati Phare CBC 2002 Town Twins programmi toel Saue Muusikakooli Džässistuudio, kus on tänapäevane salvestustehnika, avar prooviruum ja hea akustikaga löökpilliklass. Igal aastal toimuvad sõpruskontserdid Saku Muusikakooliga. Lisaks teeb muusikakool koostööd ka Saue linna sõprusomavalitsustega ning mitme kooliga välisriikidest. 2000. aastast osaleb kool Harjumaa orkestrite tegevuses ja on üks MTÜ Harjumaa Noorte Puhkpilliorkestri asutajatest. Saue Muusikakoolis toimuvad igal aastal maakonna orkestrite õppepäevad ja kontserdid, kus osalevad õpilased ja õpetajad 14 Harjumaa omavalitsusest. Laulupeoaastatel toimub Harjumaa puhkpillipäev. Saue Muusikakooli Puhkpilliorkester Üldinfo. Saue Muusikakooli veebisait. Saue Muusikakooli veebisait
John Stanley

Charles John Stanley (17. jaanuar 1712 – 19. mai 1786) oli inglise organist ja helilooja. John Stanley sündis 17. jaanuaril 1712 Londonis. Seitsme-aastaselt hakkas õppima muusikat Maurice Greene'i juures, kes oli Londoni Saint Pauli katedraali helilooja ja organist. Üheksa-aastaselt hakkas Stanley mängima orelit All Hallows Bread Streetis, kus pärast tollase organisti surma 23. septembril 1723 sai 11-aastane John Stanley oma esimese organistikoha, mille eest talle maksti 20 naela aastas. 14-aastaselt sai ta organisti koha Püha Andrease kirikus (St. Andrews Holborn). 17-aastaselt sai John Stanley kõige nooremana muusika bakalaureuse kraadi Oxfordi Ülikoolis. 1734. aastast kuni oma surmani 1786. aastal oli Stanley organist Templi kirikus (Temple Church). Tema briljantset oreli- ja klavessiinimängu märkasid paljud muusikud. 1738. aastal abiellus John Stanley Sarah Arlondiga, kes oli Ida-India Kompanii kapteni Edward Arlondi tütar. Edward Arlond andis John Stanleyle 7000 naela aastas. Naise õde Ann Arlond kirjutas John Stanley noodid üles, kuna John oli pime, ehkki tal oli suurepärane mälu. John Stanley suri 19. mail 1786. aastal 74 aasta vanuses oma kodus Hatton Gardenis. John Stanley tuntud teosed. Ooper "Teraminta", dramaatiline kantaat "The Choice of Hercules", 12 kantaati John Hawkinsi tekstidele, oratooriumid "Jephta", "The Fall of Egypt", "Zimri", 3 kogumiku voluntary '​sid op. 5, 6, 7 (1748, 1752, 1754). Oma suured vokaalteosed, nagu ooperi, kantaadid ning oratooriumid, kirjutas John Stanley nii piibli kui ka antiigi süžeedele. Op.1 Eight Solos for Flute and Continuo (1740) Op.2 Six Concertos for Strings (or organ & strings or flute & continuo) (1742/1745) Op.3 Six Cantatas (1742) Op.4 Six Solos for Flute and Continuo (1745) Op.5 Ten Voluntaries for Organ (1748) Op.6 Ten Voluntaries for Organ (1752) Op.7 Ten Voluntaries for Organ (1754) Op.8 Six Cantatas (1751) Op.9 Three Cantatas (1751) Op.10 Six Concertos for Organ or Harpsichord (1775) / Werner Music Archive (WIMA)
Löök (muusika)

Löök (inglise keeles beat, saksa keeles Schlag) on muusikas ajaüksus helikestuste või helivältuste rühmitamiseks. Lööki kirjeldatakse helikestuse või helivältuse abil. Partituuris võivad löögid olla organiseeritud taktidena. Taktimõõt esitatakse hariliku murruna, milles murru lugeja tähistab löökide arvu taktis ja nimetaja tähistab löögi vältust. Metronoom näitab löökide arvu minutis ehk tempot. Löök võib olla rõhuline või mitterõhuline. Rõhuliste ja rõhutute löökide suhet nimetatakse meetrumiks.
Kirderanniku murded

Kirderanniku murded (ka: kirderanniku murderühm, kirderannikumurre; varem ka: põhjaeesti rannamurre) on üks kolmest eesti murderühmast (teised kaks on lõunaeesti murderühm ja põhjaeesti murderühm). Kirderannikumurre on kitsal Põhja-Eesti rannikuribal Jõelähtme kihelkonnast Narva-Jõesuuni (Virumaal laiemal alal koguni Peipsi järve ja Soome lahe vahel) kõneldud põhjaeesti murderühm, mida on ühendatud ka vadja ja soome murretega (T-R. Viitso, P. Ariste). Kirderannikumurde esitamine ühe alana pärineb Arnold Kase 1956. aasta murdeliigendusest. Tänapäeval eristatakse sel alal rannamurret (ka: põhjaeesti rannamurre) ja Alutaguse murret (ka: kirdemurre). Kirderanniku murretest on eesti kirjakeelde üle võetud na-tunnusega olev kääne. Eesti tuntumaid kirderanniku murrete uurijaid on Mari Must. Põhjaeesti murded Lõunaeesti murded Must, Mari 1987. Kirderannikumurre: häälikuline ja grammatiline ülevaade. Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. Tallinn: Valgus. Must, Mari 1995. Kirderannikumurde tekstid. Toim. H. Viires. (= Eesti murded V.) Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut. Tallinn. Toikka, Kaja 2000. Kirderannikumurde idaosa murde- ja keelekontaktid. Magistritöö autoreferaat. Tallinna Pedagoogikaülikooli läänemeresoome keelte õppetool. Tallinn. Alvre, Paul 2000. Kirderannikumurde ja vadja keele ühisjooni. – Inter dialectos nominaque. Pühendusteos Mari Mustale 11. novembril 2000. Koost. ja toim. J. Viikberg. (= Eesti Keele Instituudi toimetised 7.) Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1–13. Kirderannikumurde palu [Elektrooniline teavik] / Eesti Keele Instituut. – Tallinn : Eesti Keele Instituut, 2001. – 1 CD-ROM. – Heliplaatide "Eesti murdepalu. Kirderannikumurre I" (1986 Meloodia) ja "Eesti murdepalu. Kirderannikumurre II "(1989 Meloodia) koondväljaanne. – Tekstid, helinäidised ja kaardiskeemid kommentaaridega. – Salvestatud aastatel 1938, 1962–1982. – Süsteemi nõuded: Windows 95/98/XP, helikaart. Eesti murdepalu. Koostanud Jüri Viikberg. Tehniline teostus Toivo Peegel. Eesti Keele Instituut 2000. Laserplaat on vinüülplaadi /Eesti murdepalu/ (1975) järglane ja mahutab kümme murdejutustust kümnelt keelejuhilt üle Eesti. Kirderannikumurde palu. Toimetanud Mari Kendla. Eesti Keele Instituut 2001. See on ülevaateplaadi /Eesti murdepalu/ (Tallinn 2000) sisuline jätk, mis koondab tähelepanu kirderannikumurdele. Plaat mahutab 26 murdejutustust 12 keelejuhilt. Karl Pajusalu, Tiit Hennoste, Ellen Niit, Peeter Päll, Jüri Viikberg "Eesti murded ja kohanimed", Tallinn 2002, lk 53 Eesti entsüklopeedia veebis [1] (vaadatud 12.12.2012) Väike murdesõnastik. Toimetanud Valdek Pall Koostanud A. Haak, E. Juhkam, M. Kallasmaa, A. Kask, V. Lonn, E. Niit, P. Norvik, V. Oja, P. Raud, E. Ross, A. Sepp, J. Simm, J. Viikberg Jüri Viikberg Murdenaabreist nimepidi Eesti Kirjandusmuuseumi andmebaasid Ülo Tedre Eesti Rahvalaulude Antoloogia Berta ehk Eesti Rahvakalendri Tähtpäevade Andmebaas Pärimuslik päritolu
Ameerika Ühendriikide Roheline Partei

Roheline Partei (inglise Green Party of the United States) on 2001. aastal asutatud Ameerika Ühendriikide roheline erakond. 2010. aastal oli erakonnal 246 145 liikme. Vabariiklik Partei Demokraatlik Partei Libertaarne Partei Partei koduleht
Eristusdiagnoos

Eristusdiagnoos ehk diferentsiaaldiagnoos (ingl differential diagnosis) on meditsiiniteaduses kasutatav haiguslike seisundite, klassifikaatorite ja laboratoorsete analüüside täpsustamise ja tõlgendamise protsess. Kogutud andmete ja analüüsitulemuste alusel püütakse panna diagnoos. Eristusdiagnoosimine seisneb diagnoosi valimises kahe ja/või enama sümptomitelt sarnase haigusliku seisundi seast. Teleseriaalis "Dr House" näidatakse doktor House'i tiimi töö kaudu kliinilise meditsiini eristusdiagnoosi protseduuri karikatuurset vormi. RHK-10 Kliiniline patoloogia Laboratoorne diagnostika Meditsiinisõnastik, 2004. Meditsiinisõnastik, 2004. Tõlkija Katrin Rehemaa, toimetajad Sirje Ootsing, Laine Trapido. Kirjastus Medicina, 2004, ISBN 9985-829-55-7. Eristusdiagnoosi lühikokkuvõte ingliskeelses Wikipedias Teleseriaali "Dr House" eestikeelne lühitutvustus Soovituslik väljend
Madis Noppel

Madis Noppel (sündinud 11. aprillil 1951 Tartus) on eesti geofüüsik. Noppel on teenistuja poeg. Lõpetas 1970. Tartu 1. Keskkooli, 1975 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika osakonna, 1984 TRÜ aspirantuuri, füüsika-matemaatikakandidaat (1990, Geofüüsika Peaobservatoorium, Leningrad), väitekiri "Теория и методика определения аппаратной матрицы электрического анализатора аэрозолей". Oli 1975–2003 TRÜ/TÜ aeroionisatsiooni ja elektroaerosoolide labori nooremteadur, teadur, vanemteadur, 2003–2007 Tartu Ülikooli keskkonnafüüsika instituudi vanemteadur, 2007– Tartu Ülikooli Füüsikainstituudi bio- ja keskkonnafüüsika osakonna vanemteadur. Uurimisvaldkond: õhuelektrinähtused ja aerosoolifüüsika, nukleatsiooni teooria. Üle 30 teadustrükise. О зарядке и разрядке аэрозольных частиц в сильных электрических полях. // TÜ Toimetised 669 (1984) О распределении аэрозольных частиц по зарядам при зарядке их в сильном электрическом поле. // TÜ Toimetised 707 (1985) Algorithm for rapid approximate calculation of the charge distributrion of conductive aerosol particles charged in a strong electric field. // TÜ Toimetised 707 (1985) An improved model for hydrate formation in sulfuric acid-water nucleation (kaasautorid H. Vehkamäki, M. Kulmala). // Journal of Chemical Physics 116 (2002) 1 An improved model for ternary nucleation of sulfuric acid-ammonia-water (kaasautor). // Journal of Chemical Physics 116 (2002) 10 Reversible work of the formation of a layer of a new phase on a spherical charged conductor within a uniform multicomponent macroscopic phase (kaasautorid H. Vehkamäki, M. Kulmala). // Journal of Chemical Physics 119 (2003) 20 Quantum chemical studies of hydrate formation of H2SO4 and HSO4- (kaasautor). // Boreal Environment Research 12 (2007) 3 2011 Tartu Ülikooli medal 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis" Helsingi Ülikooli audoktor Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24 "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Teenetemärgi "100 semestrit Tartu Ülikoolis" kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 115 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Madis Noppel Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
PCM

PCM võib tähistada: Faasimuutmälu (phase-change memory) Faaskontrastmikroskoop Impulsskoodmodulatsioon (pulse code modulation) Mehhiko Kommunistik Partei (Partido Comunista Mexicano) Prints Charlesi mäed
Löök

Löök on löömine Löök on muusikalise aja põhiühik Veel artikleid: Napoleoni löök on kabetermin Türgi löök on kabetermin Fabre'i löök on kabetermin Algaja löök on kabetermin JK Tartu Löök on eesti jalgpalliklubi Hüdrauliline löök on vedeliku rõhu äkiline suurenemine torustikus Abilöök on sõjanduse termin Löömine on mõiste males
Joe Gans

Joe Gans (25. november 1874 – 10. august 1910) oli USA profipoksija. Joe Gans oli esimene neegrist maailmameister poksis. Ta oli aastatel 1902 kuni 1908 kergekaalus maailmameister. Gansi tiitlikaitsmine 3. septembril 1906 Nevadas on poksiajaloo kõige kauem kestnud tiitlimatš, mis kestis 42 raundi. Gans võitis siis Oscar Nelsoni. http://boxrec.com/media/index.php?title=Fight:18204 Sissekanne saidil Cyber Boxing Zone Joe Gans veebisaidil BoxRec (inglise) Findagrave.com: Joe Gans
Vasektoomia

Vasektoomia (vasectomia) on seemnejuhade eemaldus kirurgilise protseduuri käigus ka steriliseerimislõikus, mille tulemusel isasloom (sh mees) steriliseeritakse või tehakse suguvõimetuks. "Meditsiinisõnastik", tõlkijad Katrin Rehemaa, Sirje Ootsing, Laine Trapido, lk 823, 2004, ISBN 9985-829-55-7
Semjon Budjonnõi

Semjon Budjonnõi (vene keeles Семён Михайлович Будённый; 25. aprill (13. aprill vkj) 1883 – 26. oktoober 1973) oli NSV Liidu sõjaväelane, auastmelt Nõukogude Liidu marssal. Semjon Budjonnõi oli kommunistliku partei liige 1919. aastast, Ülevenemaalise Kesktäitevkomitee liige 1922. aastast ning NLKP Keskkomitee liige 1939. aastast, NSV Liidu Ülemnõukogu liige 1.–8. koosseisu ajal. "Budjonnõi, Semjon Mihhailovitši biograafia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. aprill 2017. Vaadatud 14. detsembril 2012.
Rodion Malinovski

Rodion Jakovlevitš Malinovski (23. november 1898 Odessa – 31. märts 1967 Moskva) oli NSV Liidu sõjaväelane, auastmelt Nõukogude Liidu marssal. Rodion Malinovski oli kommunistliku partei liige alates 1926. aastast, NLKP Keskkomitee liige 1956. aastast ning NSV Liidu Ülemnõukogu saadik 2.–7. koosseisu ajal. brigaadikomandör, 15. juuli 1938 kindralmajor, 4. juuli 1940 kindralleitnant, 9. november 1941 kindralpolkovnik, 12. veebruar 1943 armeekindral, 28. aprill 1943 Nõukogude Liidu marssal, 10. september 1944 "Malinovski, Rodion Jakovlevitši biograafia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. mai 2012. Vaadatud 14. detsembril 2012.
Fjodor Tolbuhhin

Fjodor Tolbuhhin (vene keeles Фёдор Иванович Толбухин; 16. juuni 1894 Androniki küla Jaroslavli kubermang – 17. oktoober 1949 Moskva) oli NSV Liidu sõjaväelane, auastmelt Nõukogude Liidu marssal. Fjodor Tolbuhhin oli kommunistliku partei liige alates 1938. aastast ja NSV Liidu Ülemnõukogu saadik 2. koosseisu ajal. diviisikomandör, 15. juuli 1938 kindralmajor, 4. juuli 1940 kindralleitnant, 19. jaanuar 1943 kindralpolkovnik, 28. aprill 1943 armeekindral, 21. september 1943 Nõukogude Liidu marssal, 12. september 1944 "Tolbuhhin, Fjodor Ivanovitši biograafia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. mai 2012. Vaadatud 14. detsember 2012.
Kirill Meretskov

Kirill Meretskov (vene keeles Кирилл Афанасьевич Мерецков; 7. juuni 1897 – 30. detsember 1968) oli NSV Liidu sõjaväelane, auastmelt Nõukogude Liidu marssal. Kirill Meretskov oli kommunistliku partei liige alates 1917. aastast, NLKP Keskkomitee liige aastatel 1939–1956 ning NSV Liidu Ülemnõukogu saadik 1.–5. koosseisu ajal. "Meretskov, Kirill Afanasjevitši biograafia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. mai 2012. Vaadatud 14. detsembril 2012.
Vassili Sokolovski

Vassili Danilovitš Sokolovski (21. juuli 1897 – 10. mai 1968) oli NSV Liidu sõjaväelane, auastmelt Nõukogude Liidu marssal. Vassili Sokolovski oli kommunistliku partei liige alates 1931. aastast, NLKP Keskkomitee liige aastatel 1952–1961 ning NSV Liidu Ülemnõukogu saadik 2.–7. koosseisu ajal. diviisikomandör, 21. november 1935 korpusekomandör, 31. detsember 1939 kindralleitnant, 4. juuni 1940 kindralpolkovnik, 13. juuni 1942 armeekindral, 27. august 1943 Nõukogude Liidu marssal, 3. juuli 1946 "Sokolovski, Vassili Danilovitši biograafia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. veebruar 2012. Vaadatud 14. detsembril 2012.
Devil Woman

"Devil Woman" (eestikeelne pealkiri "Saatanlik naine", ka "Ohtlik naine") on Cliff Richardi poolt 1976. aastal tuntuks lauldud laul, mille autorid on Terry Britten ja Christine Holmes. Loo esmalindistaja oli Holmes nime Kristine all. Loost sai Richardi esimene tõeliselt suur hitt USA-s. Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Heldur Karmo ja Eestis laulis loo tuntuks Jaak Joala koos ansambliga Radar. Hiljem on seda esitanud näiteks Tanel Padar & The Sun, Uku Suviste (seda versiooni kasutatakse sarja "Kättemaksukontor" tunnuslauluna) ja Kambja laulukoor Läte (telesaates "Laululahing").
Ohtlik naine

"Devil Woman" (eesti keeles on kasutatud pealkirju "Ohtlik naine" ja "Saatanlik naine") on Terry Britteni ja Christine Holmesi laul, mille laulis tuntuks Cliff Richard. Eestikeelsed sõnad kirjutas laulule Heldur Karmo. "Ohtlik naine" (originaalpealkiri "A Dangerous Woman") on USA 1993. aasta film.
Christian Reif

Christian Reif (sündinud 24. oktoobril 1984) on Saksamaa kergejõustiklane (kaugushüpe). 2010 Euroopa meister (8.47) Kaugushüpe – 8.47, 1. august 2010, Barcelona. Christian Reif Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Romain Barras

Romain Barras (sündinud 1. augustil 1980) on Prantsusmaa kergejõustiklane (kümnevõistlus). 2010 Euroopa meister (8453) Kümnevõistlus – 8453 punkti, 29. juuli 2010, Barcelona. Romain Barras Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)