Sprinklersüsteem

Sprinklersüsteem on aktiivne tulekahju kustutamise meetod, mis koosneb veevarustussüsteemist ning annab piisavat survet ja voolukiirust veejaotustorudele, millega on ühendatud sprinklerid. Kui varem kasutati sprinklereid ainult tehastes ja kaubandushoonetes, siis nüüd paigaldatakse neid järjest enam ka eluruumidesse ja väiksematesse hoonetesse. Sprinklersüsteemid on laialdaselt kasutusel kogu maailmas. USA-s on sprinklerid olnud kasutusel alates 1874. aastast ning tänapäeval kehtib seal nõue, et sprinklersüsteemid peavad olema kõikidel uutel kõrghoonetel ja maa-alustel ehitistel. Suletud peaga sprinklerit hoiab suletuna kas soojustundlik klaaspirn või kaheosaline metall-link. Klaaspirn või link avaldab survet torule, mis takistab vee voolamist, kuni temperatuur sprinkleri ümber tõuseb sprinklerpäid aktiveeriva temperatuurini. Märg-torusüsteemis aktiveerub iga sprinkler iseseisvalt, kui ettenähtud soojustase on saavutatud. Seega aktiveeruvad ainult need sprinklerid, mis on tulekahju lähedal, tavaliselt töötab korraga üks võik kaks sprinklerit. See suurendab vee survet tulekahju koldesse ning vähendab veekahjustusi hoonele. Sprinklerite aktiveerumine põhjustab hoonetele vähem veekahjusid kui tuletõrjevoolikuga kustutamine, millest tuleb vett umbes 900 l/min. Tüüpiline spkrinkler, mida kasutatakse tööstuses vallandab umbes 75–150 liitrit vett minutis, kuid ESFR sprinkler, survega 340 kPa vabastab umbes 380 liitrit vett minutis. Lisaks aktiveerub sprinkler tavaliselt 1–4 minuti jooksul kui tulekahju saab alguse, arvestades, et tavaliselt kulub kuni 5 minutit tulekahju registreerimiseks ja sündmuskohta jõudmiseks ning täiendavad 10 minutit, et üles seda varustus ja alustada voolikuga tule kustutamist. See lisaaeg võib põhjustada palju suuremat tulekahju ning suuremat veekulu tulekahju kustutamiseks . Märgtoru sprinklersüsteeme on paigaldatud rohkem kui teisi sprinklersüsteeme. Need on kõige usaldusväärsemad, lihtsamad ja automaatsed, sisaldades automaatset häire kontrollklappi. Vesi on kogu süsteemis pidevalt olemas ning süsteem rakendub tööle kohe, kui sprinkleri pea rakendub tööle. Seda süsteemi kasutatakse kohtades, kus temperatuur on pidevalt kõrgem kui 4 ºC. Kuivtorusüsteem on teine kõige levinum sprinklersüsteemi tüüp. Kuivtorusüsteemid paigaldatakse kohtadesse, kus õhutemperatuur on piisavalt madal külmutamaks vee märgtorusüsteemides. Süsteemis on kuni häireklapini vesi ning edasi kuni sprinkleripeadeni on suruõhk või gaasiline keskkond. Pea rakendumisel muutub rõhk klapist peade pool ning sellest tulenevalt avaneb klapp automaatselt ning süsteem täitub veega. Pre-action sprinklersüsteemid on spetsiaalselt mõeldud kasutamiseks kohtades, kus ei soovita juhuslikku aktiveerumist, näiteks muuseumides. Samuti andmekeskustes kaitsmaks arvutitehnikat juhusliku vee väljavoolu eest. Pre-action süsteemid on märg-, kuiv- ja uputussüsteemide hübriidid. Peamised alaliigid on a) ühe lukuga ja b) topeltlukustusega. Vahtvee sprinklersüsteem sisaldab vahtspreid. Neid süsteeme kasutatakse tavaliselt kõrge tuleohu riskiga kohtades, näiteks tuleohtlike vedelikega ladudes või lennujaama angaarides. Veepihustussüsteemid on sarnased veeuputussüsteemidega, kuid torustik ja pihustusrežiimiga otsikud on mõeldud kaitsma kolmemõõtmelist varustust. Näiteks kaitsevad veespreisüsteemid trafosid või turbogeneraatori laagreid. Lisaks kasutatakse neid ka väliselt tankide pindadel, mis sisaldavad kergsüttivaid gaase. Seal kasutatav veesprei on mõeldud jahutama tanke ja nende paake, vältimaks plahvatusi ja tule levikut. Veeudusüsteeme kasutatakse kohtades, kus kardetakse suuri veekahjusid või kus veevarud on piiratud. Piiskade suurust saab kontrollida reguleerides läbi otsiku ava suuruse väljalaskmise survet. Veeudusüsteemid võivad töötada samade funktsioonidega nagu veeuputus-, märg-, kuiv- ja pre-action-süsteemid. Erinevus on selles, et veeudu süsteem kasutab pihustamiseks kokkusurutud gaasi, mis pumbatakse läbi sprinkleri toru. Kokkusurutud gaasi asemel kasutavad mõned süsteemid vee survestamiseks kõrgsurvepumpa. Industrial Fire sprinklers. Fire Safety Advice Centre. https://web.archive.org/web/20170306034754/http://cmsimple.e-ope.ee/tuleohutuspaigaldised/index.php?Vesikustutus%FCsteemi_osad_ja_t%F6%F6p%F5him%F5te 05.03.2017