laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Remte vald

Remte vald (läti keeles Remtes pagasts) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Blīdene, Ciecere ja Gaiķi vallaga ning Tukumsi piirkonna Zante, Jaunpilsi ja Viesatase vallaga. Valla pindala on 156 km². 2011. aasta seisuga elas seal 733 inimest. Aastal 2011 elas vallas 683 lätlast, 12 venelast, 9 valgevenelast, 6 ukrainlast, 3 poolakat ja 17 leedulast. Valla keskuseks on Remte küla. Vallavanem on Krišjānis Valters. Valla aladel asusid Kaulice mõisa (Gut Kaulitzen), Remte mõisa (Gut Remten), Smukase mõisa (Gut Schmucken) ja Vikstraute mõisa (Gut Wixtrauten) maad. Aastal 1935 oli valla pindala 128,6 km² ja seal oli 1643 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Smukase ja Remte külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Remte külanõukoguga Smukase külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2001–2021 kuulus vald Brocēni piirkonda. Valda jääb Remte järv pindalaga 75,5 hektarit. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Valteri muinaskalmed ja Remte mõisa hoonetekompleks, sealhulgas tallid, mõisaomanike suguvõsa matmisplats, park, häärber, terrassipiirded ja reljeefid. Looduskaitse all on Ābulase vaher, Kaziņi tamm, Birznieki tamm, Remte Armastuse tammed, Remte pargi lehis ja Šmīdrēni hiidmänd, lisaks veel neli nimetut põlispuud. Valda jääb Dulbji silma soo hoiuala pindalaga 6 hektarit. Vallas on neli küla. Valla keskuses Remtes (vidējciems) oli 2015. aastal 343 elanikku. Üks küla on staatusega skrajciems: Stūrīši 6 elanikuga aastal 2015. Muud külad on staatusega mazciems: Kaulaci ligikaudu 37 elanikuga aastal 2006 ja Smukas ligikaudu 10 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Ethnic composition of Latvia 2011 Brocēnu novads, vaadatud 6.06 2021 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Remte vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Njombe piirkond

Njombe piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi lõunaosas, piirnedes läänes ja edelas Njassa järvega, mille teisel kaldal on Malawi.
Simiyu piirkond

Simiyu piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi põhjaosas, piirnedes loodes Victoria järvega.
Pwani piirkond

Pwani piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi idaosas, piirnedes idas India ookeaniga.
Songwe piirkond

Songwe piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi edelaosas, piirnedes lõunas Sambia ja Malawiga. Suurim veekogu piirkonnas on Rukwa järv. Songwe piirkond moodustati 29. jaanuaril 2016 Mbeya piirkonna lääneosast. Alvar Mwakyusa:Songwe is new region - with four districts Daily News, 4. veebruar 2016
Rukwa piirkond

Rukwa piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi lääneosas, piirnedes lõunas Sambiaga ja läänes Tanganjika järvega, mille teisel kaldal on Kongo Demokraatlik Vabariik. Piirkond on saanud nime Rukwa järve järgi.
Sumbawanga

Sumbawanga on linn Tansaania lääneosas, Rukwa piirkonna halduskeskus.
Vwawa

Vwawa on linn Tansaania edelaosas, Songwe piirkonna halduskeskus.
Klatovy

Klatovy (saksa keeles Klattau) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas, Klatovy ringkonna halduskeskus. Klatovy asub Saksamaa piirist umbes 22 km kaugusel, Plzeňist ligikaudu 39 km lõunas, Úhlava jõe kaldal. Klatovy on asutatud 1260. aastal. 16. sajandil oli Klatovy üks Tšehhi kuningriigi jõukamaid linnu. Kolmekümneaastase sõja järel linna majanduslik tähtsus vähenes. Alates 1992. aasta septembrist on Klatovy vanalinn ajalooline linnakaitseala. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Town history Municipal Office Klatovy Klatovy : právní ochrana Národní památkový ústav
Usbeki NSV

Usbeki NSV oli 1. järgu haldusüksus (liiduvabariik) Nõukogude Liidu koosseisus. Usbeki NSV koosseisu kuulusid: Karakalpaki ANSV Tadžiki ANSV (1924–1929) Usbekistan Turkestani ANSV Buhhaara NRV - Buhhaara NSV Horezmi NRV - Horezmi NSV
Poběžovice

Poběžovice (varem Ronšperk, saksa keeles Ronsperg) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Domažlice ringkonnas. Poběžovice asub Saksamaa piirist 11,5 km kaugusel, Domažlicest umbes 12 km loodes ja Plzeňist ligikaudu 48 km lääneedelas. Poběžovice asub merepinnast 435 meetri kõrgusel. Asulat on esmamainitud 1359. aastal, linnaõigused sai 16. sajandi alguses. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 31.12.2020. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Poběžovice Místopisný průvodce po České Republice Historie obce Poběžovice Místopisný průvodce po České Republice
Švihov

Švihov (saksa keeles Schwihau) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Klatovy ringkonnas. Švihov asub Klatovyst umbes 9,5 km põhjas ja Plzeňist ligikaudu 30 km lõunas, Úhlava jõe kaldal. Švihovit on esmamainitud 1245. aastal. Linna olulisim vaatamisväärsus on aastatel 1480–1489 ehitatud Švihovi loss. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Historie, hrad a ostatní pamětihodnosti Město Švihov
Radnice

Radnice (saksa keeles Radnitz) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Rokycany ringkonnas. Radnice asub Rokycanyst umbes 13 km põhjas ja Plzeňist ligikaudu 21 km kirdes. Radnicet on esmamainitud 1336. aastal. Alevi staatuse sai Radnice 1418. aastal ja linnaõigused 1570. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Historie Město Radnice
Vroutek

Vroutek (saksa keeles Rudig) on linn Tšehhi Ústí maakonnas Louny ringkonnas. Vroutek asub Podbořanyst umbes 5,5 km lõunas ja Lounyst ligikaudu 36 km lääneedelas. Vroutek asub merepinnast 332 meetri kõrgusel. Vroutekit on esmamainitud 1227. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Vroutek (okres Louny) RIS - Regionální informační servis. Vaadatud 14. aprillil 2023 Historie Město Vroutek
Sankt Veit an der Glan

Sankt Veit an der Glan ([zaŋkt ˈfaɪt ʔan deːɐ̯ ˈɡlaːn]; sloveeni: Šentvid ob Glini) on linn Austria Kärnteni liidumaal, Sankt Veit an der Glani ringkonna halduskeskus. See oli ajalooline Kärnteni pealinn 1518. aastani. Linn asub Glani jõe orus Gurktali Alpides. Seal jõuab Glan Kesk-Kärnteni Zollfeldi tasandikule ning voolab lõuna suunas Maria Saali ja liidumaa pealinna Klagenfurti. Linnaosad on Galling, Hörzendorf, Niederdorf, Projern, Sankt Donat ja Tanzenberg. Mitmed arheoloogilised leiud viitavad sellele asulale juba Karolingide ajal. Legendi järgi õhutas linna asutamist Baieri vägede 901. aasta lahing sissetungivate madjarite vastu. Esimest korda 1131. aasta dokumendis mainituna asus Kärnteni hertsogkonnas Gurki piiskopkonna Püha Vituse kirik. 1137. aasta kokkuleppe kohaselt "ostis" selle tagasi Bambergi piiskopkond. Kuid juba 1149. aastal oli see Sponheimist Kärnteni hertsogi Heinrich V residents, kus ta võttis vastu Teisest ristisõjast naasva Saksamaa kuninga Konrad III. Tema järglaseks sai tema vend Kärnteni hertsog Hermann II, kellest sai 1176. aastal kiriku foogt, misjärel muutsid Sponheimid Sankt Veiti valduse oma alaliseks residentsiks ja Kärnteni hertsogkonna pealinnaks, milleks see jäi 1518. aastani. Hermanni poeg Bernhard von Spanheim (suri 1256) ehitas hertsogilossi ja kindlustused ning andis Sankt Veitile 1224. aastal linnaõiguse. Seal pidas ta glamuurset õukonda ja võttis vastu minnesingerid nagu Walther von der Vogelweide, kes viibis seal 1214. aastal, ja Ulrich von Liechtensteini. Samuti võis Sankt Veit olla Heinrich von dem Türlini alaline asukoht, kus ta kirjutas oma keskkõrgsaksakeelse poeemi "Diu Crône". Pärast Sponheimide hääbumist 1269. aastal omandas Kärnteni hertsogkonna Böömimaa kuningas Otakar II, hiljem läks see Meinhardiinist Tirooli krahv Meinhard II-le. Tema lapselaps krahvinna Margarete kaotas Kärnteni 1335. aastal lõpuks Habsburgist Austria hertsog Rudolf IV-le, misjärel liidendati see dünastia Sise-Austria maadega ja seda valitsesid asehaldurid. 1362. aastal andis Rudolf Sankt Veiti kodanikele loa pidada iga-aastast Wiesenmarkti laata, mis on tänini üks vanimaid pidustusi Kesk-Euroopas. Selle raekoda pärineb 1468. aastast ja tänapäevane hertsogiloss 15.-16. sajandist. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel elas seal 12 045 inimest, kellest 92,5% oli austerlasi, 2,3% jugoslaavlasi ja 2,2% bosnialasi. 74,0% rahvastikust peab end katoliiklasteks, 8,6% protestantideks ja 4,3% muslimiteks, samas 10,2% on mitteusklikud. Linnas asub rahvusvaheline kella- ja juveeliettevõte Jacques Lemans GmbH. Sankt Veit an der Glan on koduks FC Alpe Adriale, kes mängib praegu Regionalliga Mittes, nad mängivad oma kodumänge Jacques-Lemans-Arenal. Haltern am See, Saksamaa Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Canadian Pacific Railway

Canadian Pacific Railway (aruandlusmärkidena CP, CPAA, MILW ja SOO) on raudteevõrk, mis opereerib põhiliselt Kanadas ning vähem ka Ameerika Ühendriikides. 1881. aastast tegutseva kompanii peakorter asub Calgary's Albertas. Raudteevõrk ulatub Montréalist Vancouverisse. Canadian Pacific Building (Toronto) Canadian Pacific Building (New York) Canadian Pacific Building (London)
Ceramic (laev 1913)

Ceramic oli White Star Line'i jaoks aastatel 1912–1913 Belfastis ehitatud ookeaniliinilaev, mis opereeris Liverpooli ja Austraalia vahelisel liinil. Ceramic oli suurim marsruuti teenindav laev, kuni P&O tutvustas Mooltanit aastal 1923. 1934. aastal võttis Shaw, Savill & Albion Line teenuse üle ja omandas Ceramicu. See osales samuti mõlemas maailmasõjas sõjaväelaevana. 1942. aastal natside u-paat uputas selle, jättes pardal olnud 656 inimesest ellu vaid ühe inimese. See oli esimene kahest laevast, mida nimetati Ceramic. Teine oli Shaw, Savill & Albion Line'i külmutus-aurulaev, mis ehitati Inglismaal 1948. aastal ja lammutati 1972. aastal.  Ceramic (laev 1913) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Zealandic (laev 1911)

Zealandic oli White Star Line'i jaoks aastal 1911 Belfastis valminud ookeaniliinilaev, mis opereeris Liverpooli ja Wellingtoni vahelisel liinil. Seda kasutati reisilaevana ja kaubalaevana, see teenis ka mõlema maailmasõja ajal sõjalaevana. 3. juunil 1941 riivas see Cromeri lähistel uppunud vrakki. Lisaks torpedeeris seda E-paat.  Zealandic (laev 1911) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Zollfeld

Zollfeld (sloveeni: Gosposvetsko polje) on veidi tõusev tasandik Austria Kärnteni liidumaal. See on üks vanimaid kultuurmaastikke Ida-Alpide piirkonnas. See on 400 m kuni 2 km lai ja umbes 18 km pikk, kõrgusega 450–455 m merepinnast. See asub Kesk-Ida-Alpide suuremas Klagenfurdi nõos ja ulatub piki Glani jõge Klagenfurdist põhjas Sankt Veit an der Glanini. Tasandikku piirab 4 silmatorkavat tippu: Ulrichsberg (1022 m) lõunas ja Magdalensberg (1059 m) idas ning Gößeberg (1171 m) ja Lorenziberg (971 m) põhjas. Alates u 500. aastatest on mäed peatuseks iga-aastasel Vierbergelaufi protsessioonil, mida tähistatakse teisel reedel pärast Ülestõusmispühi. Vanimad arheoloogilised leiud Magdalensbergilt pärinevad Hallstatti kultuurist (8.–6. sajand eKr). Ala oli keldi kuningriigi ja hilisema Rooma provintsi Noricumi kultuuriline ja poliitiline keskus, kui keiser Claudiuse valitsemisajal (41–54 pKr) rajati provintsi pealinnaks Virunumi linn, mis asendas iidse Noreia või võib-olla oli sellega identne. Pärast Ida-Alpide slaavi asustust 600. aasta paiku sai Karnburgi (Krnski grad) kindlusest Karantaania vürstkonna keskus, mille Baieri hertsog Odilo u 740. aastal vasalliseeris. Kui Baieri sai alates 788. aastast Karl Suure Karolingide impeeriumi osaks, püstitati u 830. aastal Karnburgi Kaiserpfalz. See jäi halduskeskuseks pärast Kärnteni hertsogkonna Baierist eraldamist 976. aastal. Lossi sees oli kohtumisplats, kus asus Vürstikivi, Vana-Rooma joonia samba alus, ja kus pühitseti ametisse Karantaania hertsogid. Maria Saali lähedal seisab Hertsogitool, kus äsja ametisse nimetatud hertsogid jagasid oma maid vasallide vahel. Modestus Kärntenist Karantaanid Sloveenia ajalugu
Red Star Line

Red Star Line oli laevanduskompanii, mis asutati 1871. aastal Ameerika Ühendriikides tegutsenud International Navigation Company ja Belgias tegutsenud Société Anonyme de Navigation Belgo-Américaine ühisettevõttena. Selle peamised külastussadamad olid: Antwerpen, Liverpool, Southampton ning New York ja Philadelphia. Ettevõte kuulutas pankroti välja aastal 1934. See töötas kuni 1935. aastani, mil lõpetas kauplemise. Selle varad müüdi lõpuks Holland America Line'ile. Antwerpenis tegutseb 2013. aasast Red Star Line'i muuseum. White Star Line Muuseumi koduleht. Hollandi keeles  Red Star Line – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Blīdene vald

Blīdene vald (läti keeles Blīdenes pagasts) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Remte, Ciecere ja Zvārde vallaga ning Dobele piirkonna Biksti, Lielauce ja Zebrene vallaga. Valla pindala on 138 km². 2011. aasta seisuga elas seal 775 inimest. Aastal 2011 elas vallas 688 lätlast, 32 venelast, 12 valgevenelast, 6 ukrainlast, 4 poolakat ja 21 leedulast. Valla keskuseks on Blīdene küla. Vallavanem on Ligita Berga. Valla aladel asusid Dūre mõisa (Gut Duhren), Stūri mõisa (Stuhrhof), Pilsblīdene mõisa (Gut Blieden), Mazblīdene mõisa (Gut Klein-Blieden) ja Lielblīdene mõisa (Gut Groß-Blieden) maad. Aastal 1935 asus seal Blīdiena vald, selle pindala 133,2 km² ja seal oli 2082 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Blīdene ja Stūri külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Blīdene külanõukoguga Stūri külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2001–2021 kuulus vald Brocēni piirkonda. Valla suurim jõgi on Bērze. Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all muinaskalmed Zaķukalni farmi juures. Looduskaitse all on Līdumi tamm, Vecšķietnieki tamm, Vecšķietnieki Teetamm, Birznieki tamm ja Stūri park, lisaks veel kaheksa nimetut põlispuud. Valla lõunaossa jääb osaliselt Zvārde hoiuala. Vallas on neli küla. Valla keskuses Blīdenes (vidējciems) oli 2015. aastal 351 elanikku. Mazblīdene küla on staatusega skrajciems. Kolm küla on staatusega mazciems: Blīdenes mežniecība, Pilsblīdene 19 elanikuga aastal 2021 ja Stūri 36 elanikuga aastal 2021. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Ethnic composition of Latvia 2011 Brocēnu novads, vaadatud 6.06 2021 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuni 2021. Vaadatud 6. juunil 2021. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Blīdene vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Peeter Ello

Peeter Ello (11. veebruar 1955 Tallinn – 17. märts 1997 Tallinn) oli Eesti poliitik. Ta lõpetas 1973. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna. Ta oli VII Riigikogu liige ja Riigi Kodakondsusameti peadirektor. Tema isa Harry Ello (1927–2003) oli rahvusvahelise kategooria malekohtunik. Ta oli abielus; kaks tütart. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuni 2021. Vaadatud 6. juunil 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Toomla, Jaan (1999). Valitud ja valitsenud: Eesti Parlamentaarsete ja muude esinduskogude ja valitsuste isikkoosseis aastail 1917–1999 (Estonian). Tallinn: Estonian National Library. Lk 220. ISBN 9985921720. Vaadatud 6. märtsil 2021.{{cite book}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Southampton Water

Southampton Water on Inglismaal Solenti väinast ja Wighti saarest põhja pool asuv loodete kujundatud suudmeala. Selle põhjapoolseimas punktis, Itcheni ja Testi jõe vahel, asub Southamptoni linn. Hamble jõgi  Southampton Water – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
American (laev 1895)

American oli aurulaev, mis valmis Belfastis aastal 1895. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases ning see oli kombineeritud nii kauba- kui ka reisilaevaks West India and Pacific Steamship Company käsutuses. 1900. aastal omandas laeva Fredrick Leyland & Company. 1904. aastal omandas laeva White Star Line, ja see nimetati ümber Cufic-iks. 1923. aastal müüdi see Itaaliasse, kus kandis nimesid Antartico (1924–1927) ja Maria Guilia (1927–1932). Laev lammutati 1932. aastal Genovas. European (laev 1896)  American (laev 1895) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
European (laev 1896)

European oli aurulaev, mis valmis Belfastis aastal 1896. Selle ehitas firma Harland & Wolff ja see oli kombineeritud nii kauba- kui ka reisilaevaks West India and Pacific Steamship Company käsutuses. 1900. aastal omandas laeva Fredrick Leyland & Company. 1904. aastal omandas laeva White Star Line, ja see nimetati ümber Tropic-iks. 1923. aastal müüdi see Itaaliasse, kus kandis nimesid Artico (1924–1927) ja Transilvania (1927–1933). Laev lammutati 1933. aastal Genovas. American (laev 1895)  European (laev 1896) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Straßburg (Austria)

Straßburg ([ˈʃtraːsbʊrk]) on linn Austria Kärnteni liidumaa Sankt Veit an der Glani ringkonnas. Linn asub Põhja-Kärntenis Gurktalis Nocki mägede ja Gurki jõe vahel. Linnaosad on St. Georgen, Straßburg-Land ja Straßburg-Stadt. Straßburgi on esmamainitud 864. aastal, kui kuningas Ludwig Sakslane andis Salzburgi peapiiskopkonnale siia tooli. Straßburgi kindlus püstitati 1147. aastal neljanda Gurki piiskopi Roman I ajal. 15. sajandil laiendati see lossiks ja seal asus 18. sajandini Gurki piiskoppide tool. Piiskopitoolina oli Straßburg olulisim linn Gurktalis ning ülendati seega 1229. aastal turulinnaks ja 1382. aastal linnaks. Ta sai oma linnaõiguse 1402. aastal piiskop Conrad III von Helfenbergilt. Gurki piiskoppide tool viidi 18. sajandil naabruses asuvasse Pöcksteini lossi Zwischenwässernis ja hiljem Klagenfurti, nii kaotas linn oma tähtsuse. Loss sai ulatuslikke kahjustusi 1767. aasta maavärinas ja seda ei ehitatud üles enne 20. sajandi lõppu. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Straßburgis 2335 elanikku. Neist 90,8% pidas end katoliiklasteks, 1,0% protestantideks ja 2,2% muslimiteks. 3,3% rahvastikust ei kuulutanud oma usku. Strasburg, Saksamaa Treppo Grande, Itaalia Rahvakunstimuuseum ja Jahimuuseum Straßburgi lossis. Straßburgi loss, Gurki piiskoppide endine residents Pöcksteini loss Püha Nikolause kirik, Straßburgi kihelkonnakirik St. Margaretha zu Liedingi kirik: romaani stiilis kirik, mis ehitati umbes 1200. aastal, 14. sajandist pärit koori ja tornikiivriga. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Brückl

Brückl (sloveeni: Mostič) on linn Austria Kärnteni liidumaa Sankt Veit an der Glani ringkonnas. Brückl asub Görtschitzi ja Gurki ühinemiskohas Magdalensbergi ja Saualpe vahel. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Baltic (laev 1903)

Baltic (prefiksiga RMS ehk Royal Mail Steamer, 'kuninglik postiaurik') oli White Star Line'i ookeaniliinilaev, mis seilas aastatel 1904–1933. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases Belfastis. 23 876 brutotonniga oli see kuni 1905. aastani maailma suurim laev. See sõitis marsruudil Liverpool–New York. Laev lammutati Ōsakas Jaapanis aastal 1933. Adriatic Cedric Celtic  Baltic (laev 1903) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Satiķi

Satiķi (vanasti ka Vecsatiķi) on küla (vidējciems) Lätis Salduse piirkonnas, Gaiķi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 115 meetri kõrgusel valla põhjaosas Imula jõe kaldal. Asula jääb piirkonna keskusest Brocēnist 18 ning Riiast 133 kilomeetri kaugusele. Külas on rahvamaja, apteek, postkontor ja raamatukogu. See tekkis Vecsatiķi mõisa (Alt-Satticken) keskuse juurde ja ehitati Teise maailmasõja järel välja kui kohaliku kolhoosi keskasula. Aastal 1981 rajati sinna ka Gaiķi külanõukogu halduskeskus. Aastail 2001-20021 kuulus küla Brocēni piirkonda. Aastal 2021 oli külas 298 elanikku. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 294. lpp. ISBN 9984-00-412-0.
Eberstein

Eberstein (sloveeni: Svinec) on linn Austria Kärnteni liidumaa Sankt Veit an der Glani ringkonnas. See asub Görtschitzi keskmises orus Saualpe jalamil. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Blīdene

Blīdene (vanasti ka Lielblīdiene või Blīdiene) on küla (vidējciems) Lätis Salduse piirkonnas, Blīdene valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 105 meetri kõrgusel maantee A9 ääres Blīdene jõe kaldal. Asula jääb piirkonna keskusest Brocēnist 15 ning Riiast 96 kilomeetri kaugusele. Külas on kultuurimaja, põhikool ja raamatukogu. See tekkis Lielblīdene mõisa (Groß-Blieden) keskuse ja vallamaja juurde ja ehitati Teise maailmasõja järel välja kui kolhoosi Padomju Latvija keskasula. Hiljem sai sellest Blīdene sovhoosi keskasula. Aastail 2001-20021 kuulus küla Brocēni piirkonda. Asula järgi on nime saanud Keila lademe Blīdene kihistu. Aastal 2021 oli külas 351 elanikku. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 294. lpp. ISBN 9984-00-412-0. Eesti geokogude infosüsteem
Adriatic (laev 1906)

Adriatic (prefiksiga RMS ehk Royal Mail Steamer, 'kuninglik postiaurik') oli White Star Line'i ookeaniliinilaev, mis seilas aastatel 1907–1935. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases Belfastis. See sõitis marsruutidel Liverpool – New York ja Southampton – New York. Laev lammutati Onomichis Jaapanis 1935. aastal. Baltic Cedric Celtic  Adriatic (laev 1906) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Laurentic (laev 1908)

Laurentic oli White Star Line'i ookeaniliinilaev, mis seilas aastatel 1909–1917. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases Belfastis. See sõitis marsruudil Liverpool–Québec–Montréal. Esimese maailmasõja ajal kasutas seda Kuninglik Merevägi. Laev hukkus Iiri vetes pärast kokkupõrget kahe saksa meremiiniga 25. jaanuaril 1917. Kuigi selle meeskond pääses uppumisest, suri 354 neist alajahtumise tõttu.  Laurentic (laev 1908) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Megantic

Megantic oli White Star Line'i ookeaniliinilaev, mis seilas aastatel 1909–1933. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases Belfastis. 1909. aastast Liverpool–Québec–Montréal 1914. aastast Liverpool–New York 1919. aastast Liverpool–Québec–Montréal 1928. aastast London–Southampton–New York Laev lammutati Kobe'is Jaapanis aastal 1933.  Megantic – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Traffic (laev 1911)

Traffic (aastail 1934–1941 Ingenieur Reibell) oli laevakompaniile White Star Line kuulunud tenderaurik, mis valmis Harland & Wolffi laevatehases Põhja-Iiri pealinnas Belfastis 27. aprillil 1911. Laeva kodusadamaks oli Cherbourg Prantsusmaal. See ehitati teeninduslaevaks Olympicu ja Titanicu tarvis, et vajadusel sadamates kolmanda klassi reisijaid ja nende pagasit ning postisaadetisi reisilaevadele vedada. See lammutati sealsamas natside poolt aastal 1941. Selle sõsarlaev oli Nomadic. Olympic Titanic  Traffic (laev 1911) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis