laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Timi rajoon

Timi rajoon (vene keeles Тимский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Timi alev. Rajoon piirneb põhjas Tšeremissinovo rajooniga, idas Sovetski rajooniga, kagus Goršetšnoje rajooniga, lõunas Manturovo rajooniga, edelas Solntsevo rajooniga ja loodes Štšigrõ rajooniga. Rajooni pindala on 882 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 551, 2007. aastal 12 765 ja 2002. aastal 14 628. Timi rajoonis on 96 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Timi) ja kaheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Timi jõgi. Q126683534
Biser Kirov

Biser Hristov Kirov (bulgaaria keeles Бисер Христов Киров; 4. september 1942 Sofia – 6. november 2016 Berliin) oli bulgaaria muusik (estraadilaulja ja helilooja) ning diplomaat, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik. Ta töötas aastatel 2006–2010 Bulgaaria Moskva saatkonnas kultuurinõunikuna. Ta on töötanud telesaatejuhina Moskvas. Lauljana on ta andnud ainuüksi Nõukogude Liidus üle 2000 kontserdi. Tema lauljakarjäär algas 1967. aastal Sotšis peetud rahvusvahelisel poliitilise laulu konkursil Punane Nelk, kus ta saavutas kolmanda preemia. Ta lõpetas 1961. aastal gümnaasiumi Sofias. Nõukogude Liidus elades lõpetas ta 1973. aastal Moskva keemilise tehnoloogia instituudi ja 1989. aastal GITIS-e punase diplomiga ning astus aspirantuuri. 1967 – kolmas preemia lauluvõistlusel Punane Nelk 1970 – esimene preemia lauluvõistlusel Kuldne Orfeus 1985 – Bulgaaria Rahvavabariigi teeneline kunstnik 2009 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik 2012 – Moskva tehnoloogiaülikooli audoktor России Болгарский певец. newlookmedia.ru Прощание с Бисером Кировым. rus.bg, 9. november 2016 Бедрос Киркоров рассказал о последних годах жизни Бисера Кирова. mk.ru, 7. november 2016
Karl Kirp

Karl Kirp (Karl-Bernhard Kirp) (23. august 1895 Valga – 4. mai 1930 Tartu), oli eesti ajakirjanik ja poliitik. Õppis Valga reaalkoolis ja astus 1915. aastal Tartu ülikooli arstiteaduskonda. Hiljem läks üle õigusteaduskonda. Vabadussõja ajal töötas Kirp algul Valga linna- ja maakonna komandandi abina; kuna ta tundis hästi kohapealseid olusid, määrati ta Eesti-Läti piirikomisjoni. 1920. aastal võttis osa Eesti delegatsiooni sekretärina Riias toimunud esimesest Balti riikide konverentsist. Samal ajal oli ta peaminister Jaan Tõnissoni erasekretär. Hiljem töötas Tartus Postimehe toimetuse sekretärina. Seejärel läks tööle linnaomavalitsusse ja asus organiseerima Tartu linna statistikabürood. Üheks tema suuremaks teeneks jääb teose „Tartu" koostamise ja väljaandmise organiseerimine. Pärast kopsuhaigusse haigestumist lahkus Tartu linnavalitsusest ja asus elama oma perekonna juure Petserisse, mille kliimat peeti kopsuhaigetele parimaks. Seal püüdis ta tõlkida ja toimetada mitut lätikeelset teost eesti keelde. Postimees, nr. 121, 6 mai 1930 - Karl Kirp (lk 5)
Viktor Drobõš

Viktor Jakovlevitš Drobõš (vene keeles Виктор Яковлевич Дробыш; sündinud 27. juunil 1966 Kolpinos) on vene muusik (helilooja ja produtsent), Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik. Ta on 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus teise koha saanud laulu "Party for Everybody" autor. Loo esitas Venemaa etno-pop ansambel Buranovskije Babuški. Drobõš teeb koostööd mitme tuntud Venemaa lauljaga (Valerija, Kristina Orbakaite, Grigori Leps, Stass Pjehha ja teised). 1980. aastate lõpul ja 1990. aastate algul mängis ta mitmes ansamblis (klahvpillidel). Aastatel 1996–2002 töötas ta muusikaprodutsendina Saksamaal ja Soomes. Ta on õppinud Rimski-Korsakovi-nimelises Peterburi Riiklikus Konservatooriumis klaveri eriala. 2010 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik 2015 – Francysk Skaryna orden (Valgevene riiklik autasu) 20-aastaselt abiellus ta Soome luuletaja Elena Stufiga. 1987. aastal sündis neil Valeri ja 1999. aastal Ivan. Mõlemad pojad tegelevad muusikaga. Teisest abielust (2008) endise modelliga on tal kaks last – tütar Lidija ja poeg Daniil. Виктор Дробыш. 24smi.org Виктор Дробыш, биография, новости, фото. uznayvse.ru
Ana de Mendoza de la Cerda

Ana de Mendoza de la Cerda y de Silva y Álvarez de Toledo (29. juuni 1540 Cifuentes, Hispaania – 2. veebruar 1592 Pastrana, Hispaania) oli Hispaania aadlidaam. Ta on sünnilt teine Francavilla hertsoginna, teine Melito printsess, teine Aliano krahvinna, teine Algecilla markiis. Kui ta abiellus Rui Gomes da Silvaga (hispaaniapäraselt Ruy Gómez de Silva), kes oli Portugali aadlik ja Hispaania kuninga Felipe II favoriit, sai Ana de Mendozast ka Eboli printsess, Estremera krahvinna, Pastrana hertsoginna ja Diano markiis. Suupäraselt kutsutakse teda lihtsalt Eboli printsessiks. Ana de Mendoza põlvneb Mendozade suguvõsast, mis oli sel ajal üks jõukamaid ja mõjuvõimsamaid perekondi Hispaanias. Ta kuulus kuninglikku õukonda ja vaatamata silmaklapile peeti teda õukonna üheks kõige kaunimaks naiseks. Samuti arvati, et ta on arukas ja oma ajastust ees. Ta abiellus 1553. aastal Rui Gomes da Silvaga ja neil sündis kümme last. Selle kohta, kuidas Ana de Mendoza paremast silmast ilma jäi, on mitu teooriat. Neist kõige levinum on silma kaotamine mõõgavõitluse tagajärjel. Noor Ana harjutas ühe teenriga mõõgavõitlust, kes torkas tal kogemata silma peast välja. Samuti arvatakse, et parem silm vaatas tal lihtsalt kõõrdi, kuid selle kohta pole leitud kindlaid tõendeid. Silmaklapist hoolimata nägi ta alati elegantne välja ja oli õukonna moeikoon. Kui Rui 1573. aastal suri, läks Ana kloostrisse, kust ta peagi lahkus. 1579. aastal andis kuningas Felipe II korralduse Ana de Mendoza vangistada. Teda peeti õukondlike intriigide kaasosaliseks, mis viisid Juan de Escobedo tapmiseni. Juan de Escobedo oli Juan de Austria (Felipe II poolvend, kes sündis nende isa Carlos I abieluvälisest suhtest) sekretär. Teine peasüüdlane, Antonio Pérez, põgenes vangist. Kõigepealt oli Ana de Mendoza vangis Pinto kindlusetornis, seejärel Santorcazi kindluses (tänapäeva Torremocha kindlus). 1581. aastal viidi ta üle Pastrana hertsogipaleesse, kuid temalt võeti ära vanemlikud ja varahaldamise õigused. Talle oli pagenduses seltsiks ja tema eest hoolitses noorim tütar Ana, kes kannab sama nime nagu Eboli printsessi esimene tütargi. Hertsogipalee laiub Plaza de la Hora väljaku tervel küljel, mis on saanud nime printsessi järgi, kes oli palees vangis ja kellel oli lubatud päevas ühel kindlal tunnil aknale värsket õhku hingama tulla. Trellid lisati aknale 1590. aastal, kui Antonio Pérez vangist põgenes. Ana de Mendoza suri 1592. aastal ja ta on maetud abikaasa kõrvale Pastrana peakirikusse (Colegiata de Pastrana). Ana de Mendozast on tehtud mitu filmi ja seriaali. Samuti on ta Giuseppe Verdi ooperi "Don Carlos" üks peategelasi. Verdi ooper põhineb Friedrich Schilleri samanimelisel näidendil, "milles aga nii sündmustes kui ka tegelaskujudes pole kinni peetud faktilisest tõelusest". Friedrich Schiller. "Don Carlos", Tallinn: Eesti riiklik kirjastus, 1959. Manuel Fernández Álvarez. "La princesa de Éboli", Hispaania: Espasa Calpe, 2009.
Delta Air Lines

Delta Air Lines, Inc. on üks suuremad lennufirmasid Ameerika Ühendriikides. Selle peakontor ja suurim kodulennujaam asub Atlantas Georgia osariigis. Koos tütarettevõtete ja piirkondlike partneritega teeb ettevõte ööpäevas üle 5400 lennu ja teenindab tihedat lennuliiklust nii riigisisestel lendudel USAs kui ka rahvusvahelistel lendudel. Lennufirma lennukid lendavad 2016. aasta seisuga 319 sihtkohta 54 riigis kuuel kontinendil. Delta Airlines on üks neljast SkyTeami asutajaliikmest ja teeb koostööd paljude SkyTeami liikmeslennufirmadega. Piirkondlikud partnerid kasutavad kaubamärki Delta Connection. "Delta Air Lines Hub Station Amsterdam". delta.com. 4.03.2016. Vaadatud 13.04.2016. "Global Network". Vaadatud 10.02.2017. "Delta Air Lines Hub Station Detroit". delta.com. 4.03.2016. Vaadatud 13.04.2016. "Delta Air Lines Hub Station Atlanta". delta.com. 4.03.2016. Vaadatud 13.04.2016. "Delta Air Lines Hub Station New York City". delta.com. 4.03.2016. Vaadatud 13.04.2016. "Delta Air Lines Hub Station Los Angeles". delta.com. 4.03.2016. Vaadatud 13.04.2016. "Delta Air Lines Hub Station Minneapolis". delta.com. 4.03.2016. Vaadatud 13.04.2016. "Delta Air Lines Hub Station Tokyo". delta.com. 4.03.2016. Vaadatud 13.04.2016. "Delta Air Lines Hub Station Paris". delta.com. 4.03.2016. Vaadatud 13.04.2016. "Delta Air Lines Hub Station Salt Lake City". delta.com. 4.03.2016. Vaadatud 13.04.2016. "Delta Air Lines Hub Station Seattle". delta.com. 4.03.2016. Vaadatud 13.04.2016. "Delta Hub Station London". 26.06.2016. Vaadatud 21.08.2017. "Delta to renovate RDU Sky Club, add premium bar". 2.03.2016. Vaadatud 31.03.2016.
Idakarpaadi lambakoer

Idakarpaadi lambakoer on Rumeeniast pärinev koeratõug. Tegemist on Rumeenia lambakasvatajate poolt Karpaadi mäestikus kasutatava lambakoeraga, keda on juba sajandeid kasutatud karja ajamisel ja kes on samal ajal oma olemuselt ka suurepärane valvekoer. Idakarpaadi lambakoer "IDA-KARPAADI LAMBAKOER" (pdf). EKL. 27.01.2015. Vaadatud 23.08.2017. "ROMANIAN CARPATHIAN SHEPHERD DOG" (pdf) (inglise). FCI. 27.01.2015. Vaadatud 30.09.2017.  Idakarpaadi lambakoer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Idakarpaadi lambakoer koer.ee saidil
Martin Agronsky

Martin Zama Agronsky (12. jaanuaril 1915 Philadelphias – 25. juulil 1999 Washingtonis) oli Ameerika Ühendriikide ajakirjanik. Ta õppis Rutgersi Ülikoolis, hiljem töötas National Broadcasting Companys. Ta oli telesaate "Agronsky & Company" autor ja saatejuht. Tal oli 5 last. IMDb link puudub Martin Agronsky andmekogus IMDb (inglise)
Pastrana

Pastrana on asula ja vald Hispaanias Castilla-La Mancha autonoomses piirkonnas Guadalajara provintsi lõunaosas, Alcarria maakonna keskus. Pastrana asub Guadalajarast 45 km ja Madridist 95 km kaugusel. 2016. aasta seisuga elas seal 915 elanikku. Pastrana elaniku hispaaniakeelsed nimetused on pastranero (meessoost) ja pastranera (naissoost) ning pastranense. 16. ja 17. sajandil oli Pastrana väga oluline linn.
Mondéjar

Mondéjar on küla ja vald Hispaanias Castilla-La Mancha autonoomses piirkonnas Guadalajara provintsi lõunaosas Alcarria maakonnas. Selle pindala on 48,43 km² ja 2016. aasta seisuga elas seal 2579 elanikku. Mondéjari elanike hispaaniakeelne nimetus on mondejano (meessoost) või mondejana (naissoost). Mondéjar on väga tuntud veinipiirkond. Mondéjari peamiste vaatamisväärsuste hulka kuulub Santa María Magdalena kirik (16. sajand), gooti ja renessanss-stiilis pühakoda, mis asub peaväljaku ääres ja on tuntud viimases kodusõjas hävinud suurejoonelise altari poolest, mis on nüüdseks algsel kujul täielikult taastatud. Mondéjaris asuvad veel San Pedro erakla ja ainulaadne San Sebastiáni erakla (ehitatud 16. sajandil), mis erineb teistest samalaadsetest ehitistest judaistlike skulptuuride tõttu. Küla on tuntud ka San Antonio kloostri varemete poolest. Klooster ehitati aastatel 1489–1509 ja see oli üks esimesi renessanslikke ehitisi Hispaanias.
Iberia

Iberia, juriidiliselt Iberia, Líneas Aéreas de España, S.A. Operadora, Sociedad Unipersonal, on Hispaania lennufirma, mis on asutatud 1927. aastal. Lennufirma asub Madridis ja sealt opereerib oma rahvusvahelist lennuvõrgustikku.
Kuulmajärve looduskaitseala

Kuulmajärve looduskaitseala on kaitseala Põlva maakonnas Räpina vallas Koolmajärve, Timo ja Viira külas ning Põlva vallas Tromsi külas. Selle eesmärk on Koolma järve, Saarjärve ja Mustjärve järvekoosluste, Suursuu raba, Sasisuu ning Viksi ja Mõujärve soo sookoosluste, metsakoosluste, looduslike elupaikade, loomastiku ja taimestiku kaitse ning elupaigatüüpide kaitse. Kaitseala pindala on 1022,3 ha, millest veeosa on 21,9 ha. Kaitseala jaguneb Kuulmajärve sihtkaitsevööndiks ja Kuulmajärve piiranguvööndiks. 1983. aastal moodustati Koolma järve kaitseala, mille baasil moodustati 2005. aastal Kuulmajärve maastikukaitseala. Varasem maastikukaitseala jagunes Kuulmajärve, Suursuu ja Mustjärve sihtkaitsevööndiks ning Kuulmajärve piiranguvööndiks. 2022. aastal korraldati maastikukaitseala ümber looduskaitsealaks. Sellega seoses laiendati kaitseala Kogrõjärve soo võrra Kuulma järvest vahetult kagus. Kaitseala pindala suurenes 8,6 ha võrra. Kuulmajärve maastikukaitseala kaitse-eeskiri, RT I 2005, 41, 332 Kuulmajärve looduskaitseala kaitse-eeskiri, RT I, 12.11.2022, 5 Kuulmajärve looduskaitseala kaitse-eeskirja eelnõu seletuskiri Kuulmajärve looduskaitseala keskkonnaportaalis
Jennifer Su

Jennifer Su (tuntud ka kui Jen Su, sünninimi Tsou Hai-ying (鄒海音); sündinud 12. augustil 1968 Pennsylvanias USA-s) on Hiina päritolu Lõuna-Aafrika Vabariigi raadio- ja telesaatejuht. Ta õppis USA-s Pennsylvania Ülikoolis, hiljem juhtis telesaateid "Good Morning China" ja "Newsline" ning töötas Virgin Radios. Nüüd töötab Sky Newsis. Ta on õppinud Taiwani Muusikakoolis muusikat. 1990 – "Lonely Struggles" (寂寞戰爭) Bilingual Crooners // Taiwan Review May 01, 1991 Jen Su // tvsa.co.za Jen Su // gigster.co.za Jennifer Hai-Ying Tsou accepted a sponsorship from the Jenkintown Rotary Club which enabled her to spend a year in China studying music  Jennifer Su – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sovetski rajoon (Kurski oblast)

Sovetski rajoon (vene keeles Советский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Kšenski alev. Rajoon piirneb kirdes Lipetski oblastiga, idas Kastornoje rajooniga, lõunas Goršetšnoje rajooniga, edelas Timi rajooniga, läänes Tšeremissinovo rajooniga ja loodes Orjoli oblastiga. Rajooni pindala on 1150 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 468, 2007. aastal 21 599 ja 2002. aastal 23 673. Sovetski rajoonis on 118 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kšenski) ja kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Kšen, Rashovets, Grjaznaja, Krestištše, Perevolotšnaja, Gorodištše, Graivoronka ja Ivitsa. Q126687602
Alavere mõis

Alavere mõis oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonnas Anija valla territooriumile. Alavere mõis (saksa keeles Allafer) rajati 1620. aastatel. Käinud läbi mitme omaniku käest, läks 1774. aastal Löwensternide ja 1831. aastal Ungern-Sternbergide valdusse; alates 1907. aastast seisis aga Marie von der Pahleni (sünd. von Schubert) nimel. Parun Gregor von Ungern-Sternbergi poolt 1852. aasta paiku ehitada lastud uusrenessanslik mõisa peahoone sai 1905. aasta revolutsiooni ajal süütamise tõttu tugevalt kannatada, kuid taastati seejärel. Pärast 1919. aasta maareformi müüdi mõis eraomanikule, kuid jäi tühjalt seisma. Aastal 1938 lammutas omanik hoone ehitusmaterjaliks. Osa saadud väärtuslikku kivimaterjali viidi Tallinna ehitustele. Eesti mõisate loend Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Alavere mõis (Kose khk)
Jamie Chung

Jamie Jilynn Chung (sündinud 10. aprillil 1983 San Franciscos Californias) on Korea päritolu USA filminäitleja. Veronica Mars (2006) Princess Protection Program kui Chelsea Barnes The Hangover Part II (2011) kui Lauren Sorority Row (2009) kui Claire Wen Sucker Punch (2011) kui Amber Once Upon a Time (2012) kui Mulan "Jamie Chung at IGN". Stars.ign.com. 24.03.2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 11.07.2012. Vaadatud 11.10.2013. According to the State of California. California Birth Index, 1905-1995. Center for Health Statistics, California Department of Health Services, Sacramento, California. Searchable at Family Tree Legends "제이미 정" (Korean). Naver.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Jamie Chung andmekogus IMDb (inglise)
Aşub Sultan

Aşub Sultan (osmantürgi keeles: آشوب سلطان; umbes 1627 – 4. detsember 1689) oli sultan Ibrahimi teine naine ja Suleiman II ema. Ta päritolu kohta pole midagi teada. 15. aprillil 1642 sündis tema ainukene poeg Suleiman II, kes oli Mehmed IV noorem vend. Teda kirjeldati kui lihtsa südamega naist, kellel oli vale iseloom. Ta suri 4. detsembril 1689 ja maeti Süleymaniye mošeesse.
Tšeremissinovo rajoon

Tšeremissinovo rajoon (vene keeles Черемисиновский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Tšeremissinovo alev. Rajoon piirneb põhjas Orjoli oblastiga, idas Sovetski rajooniga, lõunas Timi rajooniga ja läänes Štšigrõ rajooniga. Rajooni pindala on 813 km². Elanike arv oli 2021. aastal 7804, 2012. aastal 9985, 2007. aastal 11 018 ja 2002. aastal 12 431. Tšeremissinovo rajoonis on 99 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tšeremissinovo) ja kaheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Tim, Kossorža ja Štšigor. Q126683534
Žytkavičy rajoon

Žytkavičy rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2 916 km². 2016. aasta seisuga elas seal 36 360 inimest. Rajoon moodustati 1924. aastal. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Aziarany, Čyrvonaje, Dziakavičy, Jurkievičy, Lenini, Ludzianievičy, Marocharava, Milevičy, Pieraroŭ, Rudnia, Ryčoŭ, Žytkavičy, Turaŭ ja Vierasnica külanõukogu. Halduskeskus on Žytkavičy linn, selle kõrval on suurimaks asulaks Turaŭ linn. Prõpjats Prõpjatsi vanajõgi Pliščyni järv Dziedaŭka Pahosti kirik Tähtsaimaks jõeks on Prõpjats, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Sluč ja Stviga. Rajoon asub Polesje madalikul, selle keskmine kõrgus on 120—145 m. Kõrgeim koht asub Bialoŭ külas ja ulatub 184,1 m üle merepinna. Suurimaks järveks on Čyrvonaje järv. Rajooni lõunaosa kuulub Prypiacki rahvusparki. Rajoonis leidub põlevkivi, pruunsütt, kaoliini ja kaalisoola. Samuti on seal suured turba varud. 2009. aasta seisuga oli elanikest 95,1% valgevenelasi, 2,7% venelasi, 1,09% ukrainlasi ja 1,11% muust rahvusest inimesi. 82,94% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 15,12% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 52,12% elanikke, vene keelt aga 43,81%. "Численность населения на 1 января 2016 г. и среднегодовая численность населения за 2015 год по Республике Беларусь в разрезе областей, районов, городов и поселков городского тип". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuli 2017. Vaadatud 23. augustil 2017. «Дзяржаўны зямельны кадастр Рэспублікі Беларусь» "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. märts 2019. Vaadatud 23. augustil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Žytkavičy rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart
Štšigrõ rajoon

Štšigrõ rajoon (vene keeles Щигровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Štšigrõ linn (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Orjoli oblastiga, idas Tšeremissinovo rajooniga, kagus Timi rajooniga, lõunas Solntsevo rajooniga, edelas Kurski rajooniga ja läänes Zolotuhhino rajooniga. Rajooni pindala on 1220 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 528, 2007. aastal 13 347 ja 2002. aastal 15 099. Štšigrõ rajoonis on 166 asulat, mis kuuluvad kaheksateistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Tuskar, Ratt, Štšigor, Kossorža, Krasnaja ja Terebuž. Q126687549
Čyrvonaje järv

Čyrvonaje järv ehk Tšõrvonaje järv (valgevene keeles Чырвонае возера, vene keeles Червоное ehk Tšervonoje) on järv Valgevenes Homieli oblastis Žytkavičy rajooni Čyrvonaje külanõukogus. Järv asub merepinnast 136,4 meetri kõrgusel, selle valgala on 280 km². Järves on viis laidu, mille kogupindala on 0,06 km². Kaldajoone pikkus on 30,8 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja turbased, põhi on kaetud sapropeeliga. Lõunaosas on järve põhi madalamates paikades kohati ka liivane. Järvest läänes asuvad suured turbaväljad, mille kasutuselevõtmisega sai järve veerežiim rikutud. Kuigi turbatootmine on seal lõppenud ja turbaväljasid katab nüüdseks vesi, pole järve veerežiim veel taastunud. Ka vähenes maaparandustööde tõttu järve valgala ligi 200 km² võrra. Järve vesi on pruunikas, läbipaistvus on 0,6 m. Madala vee ja suure avatud pinna tõttu puudub järves kihistumine. Vesi on hapnikuvaene, esineb kalade suremist. Järve karpkala ja kogre varudel on siiski tööstuslikud mõõtmed. Järve ümbruses asuvad madalsood, kallaste läheduses kasvab põhiliselt rooghein. Sealsel märgalal elavad mitmed Valgevene punase raamatu liigid, näiteks harilik lehekonn ja suur-konnakotkas. Kaladest elavad järves karpkala, koger, haug, ahven ja latikas. Järve kohta on kasutusel olnud nimi Žyda järv, samuti kasutatakse selle suurusele viitavat nime Kniaž-voziera (tõlkes Järv-vürst). Järv Valgevene linnuportaalis
Haiba mõis

Haiba mõis (saksa keeles Haiba) oli rüütlimõis Harjumaal Hageri kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisaansambel Harju maakonna Saue valla Haiba küla maadele. Esimesed teated Haiba mõisast on meieni jõudnud 1672. aastast, kui ta oli Ruila mõisa osa. 17. sajandi teisel poolel on Haiba mõisa mainitud, kui Ruila kõrvalmõisa. Ruila mõisaga olid Haiba mõisal ühised omanikud kuni 1814. aastani, siis pärandus mõis Johann von Ulrichi tütrele Gustava Eleanora von Staalile. 1861. aastast kuulus mõis Mohrenschildtide. Aastatel 1899–1907 oli mõis Igelströmide valduses. Alates 1908. aastast oli mõis aga Doni Talurahvapanga valduses, kes mõisamaad taludeks müüs. Viimane omanik, aastail 1916–1919, oli Konstantin Jürgens. Mõisahoone pärineb 18. sajandi lõpupoolelt ning on kõrgel soklil asetsev ühekorruseline L kujuline kivihoone. Hoonele ehitati 19. sajandi teisel pooleljuurde kaks historitsistlikku puitnikerdustega verandat. Nõukogude ajal paiknes hoones Haiba sovhoosi kontor, 1993. aastast on seal Kernu vallamaja. Eesti mõisate loend Haiba mõisast Eesti mõisaportaalis
Visand (muusika)

Visand ehk skits (inglise keeles sketch, saksa keeles Skizze, itaalia keeles schizzo) ehk eskiis (prantsuse keeles esquisse) on muusikas helilooja tegevuse kirjalik tulemus, millel puudub heliteose staatus. Üks visandi tüüpe on partitsell (itaalia keeles particella, saksa keeles Particell), mida mõned heliloojad (näiteks Schubert, Wagner või Schönberg) on kasutanud kompositsiooniprotsessi käigus vaheastmena enne üksikasjalikult välja töötatud partituuri. Visand võib olla teatud kindla heliteose väljatöötamise protsessi etapp või iseseisev, algselt teadmata eesmärgi nimel fikseeritud muusikaline idee. Visand võib koosneda vaid paarist noodist või muust märkmest või sisaldada juba peaaegu täielikult välja töötatud muusikalist ideed. Isegi kui visand võib olla juba suhteliselt põhjalik ja täpne, pole selle koostamise eesmärgiks avalik esitus. Kuigi muusikaline visand sisaldab enamasti ideid, mis on vormistatud noodikirja märkide abil, võib visand koosneda ka sõnadest, numbritest, graafikutest ja tabelitest. Lähtudes idee väljatöötatuse astmest ja ulatusest teevad mõned autorid vahet sõnadel "visand" (sketch, Skizze) ja "kavand" (draft, Entwurf). Vahel kasutatakse visandi tähenduses ka sõna "fragment", kuigi fragment võib tähendada ka katkendit valmis heliteosest. Visandite tegemine on ilmselt sama vana kui muusika notatsioon ise. Kui viimasest viiest sajandist on säilinud suhteliselt palju kirjalikke visandeid, siis varasemast ajast eriti mitte. Põhjuseks on see, et visandamiseks kasutati kustutamist võimaldavaid tahvleid (cartelle) ja paberile pandi kirja alles valmis kompositsioon. Siiski on siiani leitud nii Fabri, de Fogliaris, Corteccia, Isaaci, Palestrina, Pujoli, Rore, Wert ja teiste enne 1600. aastatel tegutsenud heliloojate käsikirju, mille hulgas on ka polüfoonilise muusika partituurilaadses formaadis visandeid ning instrumentaalmuusika tabulatuure. Visandite säilitamine on veidi helilooja natuuri küsimus. Näiteks Brahms, hoolimata oma suurest vanamuusikahuvist ja tegelemisest vanade autorite käsikirjadega, hävitas peaaegu kõik oma visandid. Vastandina näiteks Beethovenilt on säilinud nii palju visandeid, et see korpus moodustab tänapäeval tema valmis loominguga võrreldava tähtsusega osa. Beethoveni tuhanded säilinud visandid pakkusid huvi juba helilooja eluajal ja tänaseks on just eelkõige tänu Beethovenile arenenud visandite uurimisest välja eraldi muusikateaduse haru. Tema visandid on väga erinevad. Kuigi Beethoven visandas tavaliselt kõigepealt meloodia, millele ta hiljem lisas harmoonia, võivad visandid sisaldada ka harmooniajärgnevusi ning eelkõige hilisemate kvartettide puhul ka suhteliselt valmis erinevaid muusikalisi ideid koondavaid partituurivisandeid.