laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ugly Kid Joe

Ugly Kid Joe on 1987. aastal Californias Isla Vistas moodustatud Ameerika Ühendriikide rokkansambel. Ugly Kid Joe muusika on segu rokist, hard rock'ist, funk metal'ist ja heavy metal'ist. Bänd läks laiali 1997. aastal, kuid tuli kokku uuesti 2010. aastal ja tegutseb tänini. Nende edukaimad plaadid on olnud EP "As Ugly as They Wanna Be" (1991) ja album "America's Least Wanted" (1992), mis on RIAA poolt tunnistatud kahekordseks plaatinaplaadiks. Neist esimene on läbi aegade esimene EP, mis on saanud plaatinaplaadiks. Whitfield Crane – solist (1987–1997, 2010–) Klaus Eichstadt – kitarrid, taustalaul (1987–1997, 2010–) Cordell Crockett – basskitarr, taustalaul (1991–1997, 2010–) Dave Fortman – kitarrid, taustalaul (1992–1997, 2010–) Shannon Larkin – trummid, löökriistad (1994–1997, 2010–) Mark Davis – trummid, löökriistad (1990–1993) Phil Hilgaertner – basskitarr, taustalaul (1987–1991) Jonathan Spauldin – trummid (1987–1990) Eric Phillips – soolokitarr (1987–1990) Roger Lahr – kitarr, taustalaul (1991–1992) Bob Fernandez – trummid, löökriistad (1994) "America's Least Wanted" (1992) "Menace to Sobriety" (1995) "Motel California" (1996) "Uglier Than They Used ta Be" (2015) "As Ugly as They Wanna Be" (1991) "Stairway to Hell" (2012) "The Very Best of Ugly Kid Joe: As Ugly as It Gets" (1998) "The Collection" (2002)
Zythos

Zythos on Belgia õllesõprade ühing. See asutati ühingu Objectieve Bierproevers (OBP) asemele, mis läks 2002 laiali. OBP-lt on Zythos päranduseks saanud palju kohalikke ja piirkondlikke ühinguid. Zythos annab välja ajalehte De Zytholoog ja korraldab Belgia suurimat õllefestivali Zythos Bier Festival, mis toimub igal aastal märtsis Sint-Niklaasi linnas. Peale selle kaitseb ühing õlut kui kultuuriväärtust, muuhulgas tutvustades traditsioonilisi kohalikke õllesid ja protesteerides väikeste õllevabrikute sulgemise vastu suurte kontsernide poolt. Hollandi analoogiline ühing on PINT. Koduleht
Peetrimõisa mõis (Viljandi)

Peetrimõisa mõis (saksa keeles Petershof) oli Karula mõisa karjamõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda. Mõisa laut Detail lauda seinal Valitsejamaja Peetrimõisa mõis (Viljandi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 23.01.2016) Peetrimõisa mõis. Arhitektuurimälestise pass
Uglier Than They Used ta Be

"Uglier Than They Used ta Be" on Ugly Kid Joe neljas täispikk album. 2015. aastal ilmunud album on esimene pärast 19-aastast vaheaega. "Hell Ain't Hard to Find" – 3:48 "Let the Record Play" – 3:50 "Bad Seed" – 5:00 "Mirror of the Man" – 3:55 "She's Already Gone" – 4:21 "Nothing Ever Changes" – 3:23 "My Old Man" (koos Phil Campbelliga Motörheadist) – 3:41 "Under the Bottom" (koos Phil Campbelliga) – 5:47 "Ace of Spades" (Motörheadi kaver) (koos Phil Campbelliga) – 2:44 "The Enemy" – 6:06 "Papa Was a Rolling Stone" (Rare Earthi kaver) (koos Dallas Frascaga) – 5:46 Laul "Papa Was a Rolling Stone" on ka Dallas Frasca 2015. aasta albumi "Love Army" lisalugu. Whitfield Crane, laul Dave Fortman, kitarr, produtsent Klaus Eichstadt, kitarr Sonny Mayo, täiendavad kitarrid Cordell Crockett, bass Shannon Larkin, trummid Zac Morris, täiendavad trummid David Troia, heliinsener Phil Campbell, külaliskitarrist lugudes "My Old Man", "Under the Bottom" ja "Ace of Spades"
Lõve mõis

Lõve mõis (saksa keeles Lauenhof) oli rüütlimõis Helme kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Tõrva valda. Lõve mõisa kalmistu http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Lõve mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris, Teised nimed: Löwenküll, Moiseküll Lõve mõis (Helme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis - Lõve mõisa ajalugu (uuendatud veebr 2017)
Paris School of Business

Paris School of Business (varem ESG Management School) on Pariisis ja Rennesis asuvate linnakutega Euroopa äriülikool. Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, IACBE ja CGE. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehed ja poliitikud, nt Franck Louvrier (Publicis Eventsi tegevjuht) ja Vianney (Laulja). Pourquoi l’ESG Management School disparaît "PSB- Paris School of Business". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2016. Vaadatud 23. jaanuaril 2016. "Accreditation Status of IACBE Members". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2016. Vaadatud 23. jaanuaril 2016. "PSB Paris School of Business". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2016. Vaadatud 23. jaanuaril 2016. "Franck Louvrier". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2015. Vaadatud 23. jaanuaril 2016. Vianney Ametlik koduleht
Rahula mõis

Rahula mõis (saksa keeles Rahhola) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Saku valda, tänapäeva Rahula küla lähedal. Rahula mõis rajati 17. sajandi algul Voore mõisast eraldatud alast. 1741. aasta jaanuaris eraldati Rahula rüütlimõis Venemaa keisrinna Anna ukaasiga alampolkovniku auastme saanud, seni alates 1733. aastast Keila külje all Karjaküla mõisa omanud Abram Hannibalile, kes oli Vene tsaari Peeter I ristipoeg ja alates 1741 Tallinna garnisoni komandör. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli krahv Otto Magnus Ernst Konstantin von Stackelberg. Rahula mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 23.01.2016) Rahula ms, www.eki.ee Hugh Barnes (2008). Hannibal. Peterburi moorlane. Tallinn: Varrak. Lk 250-251. ISBN 978-9985-3-1777-8. Rahula mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Rahula mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Rahula mõis Eesti mõisaportaalis
Sergei Astahhov

Sergei Astahhov on mitme inimese nimi: Sergei Astahhov (filmioperaator), nõukogude ja vene filmioperaator (sündinud 1953) Sergei Astahhov (näitleja), vene näitleja (sündinud 1969) Sergei Astahhov (arheoloog), vene arheoloog (sündinud 1933)
Rooküla mõis

Rooküla mõis (saksa keeles Rohküll) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Anija valda. Mõis rajati 17. sajandi algul Paunküla mõisast eraldatud alast. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Konstantin von Stackelberg. Rooküla mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 23.01.2016) Rooküla mõis Eesti mõisaportaalis
Love Army

"Love Army" on Austraalia rokkansambli Dallas Frasca 2015. aastal ilmunud album. "Success Is The Best Revenge" 02:37 "You Are Beautiful" 03:34 "Today" 03:56 "Suzy's On My Mind" 02:36 "Lizard Boy" 06:20 "Here All Along" 03:01 "The Day That We Were Done" 03:35 "Love Army" 09:59 "Rise" 04:12 "Corazon En La Seda" 05:21 "Papa Was A Rolling Stone" feat. Whitfield Crane (Ugly Kid Joe) & Sonny Mayo (Sevendust) 05:45
Rummu mõis

Rummu mõis (saksa keeles Rumm) oli rüütlimõis Jõelähtme kihelkonnas (mõnedes allikates Kuusalu kihelkonnas) Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Kuusalu valda. Mõisat mainiti esimest korda 1494. Mõisa viimased omanikud enne 1919. aasta mõisate võõrandamist olid Rehbinderid. Rummu mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 23.01.2016) Rummu mõis Eesti mõisaportaalis
Lagedi mõis

Lagedi mõis (saksa keeles Laakt, Holsteinsruh, Fürsenhof) oli rüütlimõis Jüri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Jõelähtme valda. Mõisat mainiti esimest korda 1397, 1508. aastal oli mõisnik Harju-Viru Liivimaa orduvasall Henning Passow, 1575. aastal läänistas Rootsi kuningas Johan III Lagedi mõisa õuenõunik ja rüütel Anders Kedtile (Keith) igaveseks omandiks, 1578. aastal konfirmeeris Johann IIILagedi rittmeister Hans Wachtmeisterile (surn. 1590). 1597. aastal oli mõisnik Otto Wrangell, 1598. aastal Johan Taube ja pärijad. 1600. aastast Otto Wachtmeister. 1624. a Claus Wachtmeister, temalt pärib poeg, hilisem krahv ja kindral Hans Wachtmeister. 11.07.1672. aastal ostis mõisa Hans Heinrich von Tiesenhausen. 1696. aastal mõis redutseeriti ja kuulutati Rootsi krooni omaks. Tiesenhausen müüs 1714. aastal mõisa vürst Eestimaa kindralkuberner Aleksandr Menšikovile, kes ehitas uue elumaja ja nimetas selle Fürsenhofiks. 08.09.1727 vürst arreteeriti ja saadeti Siberisse asumisele, mõis läks Vene kroonile. Mõisa sai rendile Sebastian Ernst von Mannstein (surn. 1747). Seejärel tema lesk Dorothea Manstein (sünd von Dittmar), kes oli rentnik 1757. aastani. 1758. aastal kinkis Venemaa keisrinna Jelizaveta Petrovna Lagedi, Saha ja Viimsi mõisad Tallinna kubernerile, Eestimaa kindralkubernerile, Schleswig-Holstein-Sonderburg-Becki hertsogile Peter August Friedrichile igaveseks valduseks. Mõis on mitu korda olnud ka riigimõis. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Rudolf von Harpe. Saaga TLA.238.1.34:3 Lagedi mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 23.01.2016) Lagedi mõis (Jüri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Lagedi mõis Eesti mõisaportaalis Lagedi mõis (Jüri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Tihomir Orešković

Tihomir Orešković (sündinud 1. jaanuaril 1966 Zagrebis) on Horvaatia poliitik. Ta oli 22. jaanuarist kuni 19. oktoobrini 2016 Horvaatia peaminister. Ta sündis Zagrebis, kuid pool aastat pärast tema sündi rändas ta koos vanematega Kanadasse. Ta kasvas üles Ontario provintsis Hamiltonis. Orešković õppis McMasteri Ülikoolis keemiat (lõpetades keemiaalased õpingud 1989. aastal). 1991. aastal lõpetas ta ülikooli magistrikraadiga ärijuhtimises. Aastast 1992 oli ta seotud farmaatsiatööstusega. Ta on abielus, peres on kaks tütart ja kaks poega.
Balti Täht

Balti Täht (inglise keeles Baltic Star) on autasu, mis antakse rahvusvahelise teatrifestivali "Balti maja" raames inimlike suhete arendamise ja tugevdamise eest Läänemere regiooni riikide vahel. Autasu asutasid Venemaa Föderatsiooni Kultuuriministeerium, Peterburi kultuurikomitee, Venemaa Föderatsiooni Teatritöötajate Liit, Peterburi Elanike Maailmaklubi ja Venemaa Rahvusliku Au Keskus. Balti Täht asutati 2004. aastal, et tunnustada Läänemere maade kultuuri- ja kunstiringkondade esindajaid, ühiskonnategelasi, poliitikuid ja majandusinimesi, kes on andnud suure panuse humanitaarsidemete ja -koostöö arendamisse Läänemere regioonis. Poola režissöör Andrzej Wajda (2004) Leedu näitleja Donatas Banionis (2004) Venemaa poliitik Anatoli Sobtšak (2005, postuumselt) Poola helilooja Krzysztof Penderecki (2006) Soome filmirežissöör Aki Kaurismäki (2006) Läti näitleja Vija Artmane (2007) Vene näitleja Kirill Lavrov, (2007) Läti dirigent Maris Jansons (2007) Läti helilooja Raimonds Pauls (2007) Läti viiuldaja Gidon Kremer (2009) Läti Rahvusooperi juht ja lavastaja Andris Žagars (2011) Vene luuletaja Jevgeni Jevtušenko (2011) Leedu näitleja Juozas Budraitis (2011) Vene laulja Eduard Hill (2012, postuumselt) Vene laulja Edita Pjehha (2012) Peterburi Maria Teatri direktor ja dirigent Valeri Gergijev, (2013) Vene helilooja Rodion Štšedrin (2013) Vene balletitantsija Maia Plissetskaja (2013) Läti näitleja Lilita Ozolinja (2013) Vene näitleja Oleg Basilašvili (2014) Venemaa ooperitäht Jelena Obraztsova (2014) Vene filmirežissöör Aleksei German (2015, postuumselt) Vene teatrilavastaja ja filmirežissöör Andrei Kontšalovski (2016) läti näitleja Ivars Kalniņš (2016) vene filmirežissöör Aleksei Balabanov (2016, postuumselt] leedu näitleja Regimantas Adomaitis (2017) Eestlastest on Balti Tähe saanud helilooja Arvo Pärt (2007), dirigent Eri Klas (2012), rahvusooperi Estonia peadirektor Aivar Mäe (2013), laulja Georg Ots (2014, postuumselt), näitleja Lembit Ulfsak (2015), lavastaja ja näitleja Elmo Nüganen (2016), dirigent ja viiuldaja Andres Mustonen (2019), laulja Anne Veski (2021) "International Prize "Baltic Star"". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. oktoober 2017. Vaadatud 30. jaanuaril 2016. "Elmo Nüganen pälvis Balti Tähe autasu". Linnateatri koduleht (eesti keel). 6.10.2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 28.08.2017. Vaadatud 1.05.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Auhinna saanud (vene keeles)
Raivo Ruukel

Raivo Ruukel (18. veebruar 1942 Voltveti vald – 17. jaanuar 2016 Otepää) oli Eesti kergejõustikutreener ja spordipedagoog. Ta lõpetas aastal 1960 Mustla Keskkooli ja hiljem Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Ta töötas Eesti Spordigümnaasiumi Otepää Suusakooli direktorina ja Rõngu Keskkooli direktorina. Tema õpilased on olnud Tiit Pahapill, Tarmo Valgepea, Rein Sokk, Ramon Lindal. http://tarvastu.vil.ee/koolipere/vilistlased/vilistlaste-nimekiri/#table9[alaline kõdulink]
Hea Laps

Hea Laps on Eestis ilmuv kooliealistele lastele mõeldud ajakiri. Ajakirja Hea Laps idee algataja on ja peatoimetaja oli aastatel 1994–2018 luuletaja Leelo Tungal. Ajakirja uus peatoimetaja on lastekirjanik Kätlin Vainola. Ajakiri ilmub 1994. aastast üks kord kuus. Aastatel 1994–1997 oli ajakirja nimi Hea Laps, 1998. aasta 5. numbrist kuni 2011. aastani oli nimi Hea Laps ja Tema Sõbrad ja Sugulased. 2011. aasta kuuendast numbrist on nimi Hea Laps: koolilaste ajakiri. Ajakirja väljaandjaks on olnud Pikker AS, Vaimukirjastuse AS, Eesti Lastekaitse Liit (1994–1997) ja MTÜ Hea Laps (1998–2013). 2014. aastast annab ajakirja Hea Laps välja SA Kultuurileht. Tegu on peamiselt eesti autorite kirjatöid kasutava lasteajakirjaga, millele kirjutavad jutte ja luuletusi, illustreerivad, saadavad teste, aadresse, nalju ka lapsed ise. Ajakirja püsiautorite hulka kuuluvad Peep Veedla, Aleksei Turovski, Mai Zernask, Lauri Kaare, Lully Gustavson, Mall Türk Vanemuisest, Andres Jakovlev, Sandra Vungi ja paljud teised. Kujundaja on Vivika Kalt. 1990. aastate alguses muudeti varasemad lasteväljaanded Säde ja Pioneer noorteväljaanneteks: Sädemest sai Meie Meel ja Pioneerist Põhjanael. Kuna nende väljaannete sihtrühmaks olid juba vanemad klassid ja keskmine kooliiga ning Täheke oli mõeldud just noorematele, siis oligi tarvis midagi ka 3.–5. klassile. AS-i Pikker esimees Vladislav Koržets avas lisaks Heale Lapsele veel ajakirjad Kass ja Koer ning Ristik. Ajakirja Kass ja Koer toimetaja oli Jaan Rannap ning Ristikut toimetas Ilmar Trull. 1995. aastal otsiti uut väljaandjat. Rudolf Rimmel, kes oli tollal ajakirja Noorus kirjandustoimetaja, soovitas äsja Nooruse ostnud AS Vaimukirjastust Kui kirjastus sattus rahalistesse raskustesse, andis Leelo Tungal lahkumisavalduse ning kinnitas patendiametis nime Hea Laps. Vaimukirjastus nimetas oma väljaande Nipitiriks ning tegi veel mõned üksikud numbrid. Aastaks läks ajakiri Eesti Lastekaitse Liidu tiiva alla. 1998. asutati Eesti Kirjanike Liidu ja Kultuuriministeeriumi nõuandel mittetulundusühingu, mis haldas ajakirja kuni 2013. aastani. 2014. aastast annab ajakirja välja SA Kultuurileht. Katrin Helend-Aaviku (4. jaanuar 2019 18:37). "GALERII | Leelo Tungal lahkus ajakirja Hea Laps peatoimetaja kohalt". Õhtuleht. Vaadatud 6. jaanuar 2019. Mari Klein, Hea Laps saab 20-aastaseks – Õpetajate Leht, 28.03.2014 Leelo Tungal. Koduleht. Vaadatud 13.12.2016 https://web.archive.org/web/20160202034852/http://erb.nlib.ee/?kid=10728715 Eesti rahvusbibliograafia – Ristik / AS Pikker https://web.archive.org/web/20160202043413/http://erb.nlib.ee/?kid=10723912&oid=8def9ccd – Eesti rahvusbibliograafia – Koer ja Kass / AS Pikker http://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/15336/Oja_Liis.pdf "Lasteajakiri Hea Laps ja tema lugejad" Bakalaureusetöö Koostaja: Liis Oja (A73070) Juhendaja: Peeter Vihalemm, PhD – Tartu 2010 Koduleht – Healaps.ee
Ruhnu kirikumõis

Ruhnu kirikumõis (saksa keeles Pastorat Runö) oli kirikumõis Ruhnu kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Ruhnu valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016)
Karuse kirikumõis

Karuse kirikumõis (saksa keeles Pastorat Karusen) oli kirikumõis Karuse kihelkonnas Läänemaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016)
Zythos (koi)

Zythos on koilaste sugukonda kuuluv perekond liblikalisi. Nad elavad Kalimantanil ja Malaias. Zythos avellanea Zythos obliterata Zythos strigata Zythos turbata
Muhu kirikumõis

Muhu kirikumõis (saksa keeles Pastorat Mohn) oli kirikumõis Muhu kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Saare maakonda Muhu valda. Pastoraadi ait Pastoraadi talli varemed Pastoraadi peahoone küljelt http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016)
Noarootsi kirikumõis

Noarootsi kirikumõis (saksa keeles Pastorat Nukkö) oli kirikumõis Noarootsi kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) http://www.mois.ee/vallad/laane.shtml (vaadatud 31.01.2016)
Sonoma

Sonoma on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis Sonoma maakonnas. 1846. aastal heisati seal esmakordselt California lipp. Sonoma on veinitootmise keskus. Sonoma koduleht
Saarde kirikumõis

Saarde mõis (saksa keeles Pastorat Saara) oli kirikumõis Saarde kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Saarde valda. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016)
Roio pae

Roio pae on liivakivipaljand Ahja jõe paremkaldal Kiidjärve sillast umbes 400 meetrit allavoolu. Roio pae paikneb Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal. Roio pae on kuni 5 meetrit kõrge ja 30 meetrit pikk Burtnieki lademe Härma kihistiku põimkihiline liivakivi paljand. Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala Ürglooduse objekt: Roio pae Eesti looduse infosüsteemis
Reigi kirikumõis

Reigi kirikumõis (saksa keeles Pastorat Roicks) oli kirikumõis Reigi kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Hiiu maakonda Hiiumaa valda. Reigi pastoraadi kelder Reigi kirik, Reigi Jeesuse kogudus http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016)
Reigi mõis

Reigi mõis oli mitme Eesti mõisa nimi: Reigi kirikumõis (Pastorat Roicks) Reigi mõis (Reigi) (Roicks), Kõrgessaare mõisa karjamõis Reigi kihelkonnas Läänemaal
Uueküla mõis

Uueküla mõis (saksa keeles Udenküll) oli Purtse mõisa karjamõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal. Uueküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 23.01.2016) Uueküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Päri mõis (Türi)

Päri mõis (saksa keeles Perrisar) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Päri mõis (Türi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 23.01.2016) Päri mõis (Türi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Oakland

Oakland on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis, Alameda maakonna halduskeskus. Oakland asub San Francisco lahe ääres San Francisco vastas. Oakland on asutatud 1852. aastal. Oaklandis tegutseb NBAs mängiv korvpalliklubi Golden State Warriors, NFL-is mängiv Ameerika jalgpalli klubi Oakland Raiders ja MLB-s mängiv pesapalliklubi Oakland Athletics. Oaklandi rahvusvaheline lennujaam Oaklandi koduleht
Luua mõis (Paide)

Luua mõis (saksa keeles Bärenshof) oli Mäo mõisa karjamõis Paide kihelkonnas Järvamaal. Luua mõis (Paide) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 23.01.2016) Luua mõis (Paide) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Rahivere mõis

Rahivere mõis (saksa keeles Rahhifer) oli karjamõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Rahivere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 23.01.2016). Rahivere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Reopalu mõis

Reopalu mõis (saksa keeles Reopall) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Prääma rüütlimõisa kõrvalmõis. Reopalu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 23.01.2016) Reopalu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Rikassaare mõis

Rikassaare mõis (saksa keeles Rikkasfer) oli Särevere mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Rikassaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 23.01.2016) Rikassaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Roovere mõis

Roovere mõis (saksa keeles Rofer) oli Piiumetsa mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Roovere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 23.01.2016) Roovere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Keskküla mõis

Keskküla mõis (saksa keeles Kesküll) oli rüütlimõis Kirbla kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. Mõis rajati tõenäoliselt 17. sajandil. Rootsi ajalsai Kuninglik nõunik krahv Claes Tott Keskküla kingiks Rootsi kuningas Gustav II Adolfi käest ja müüs edasi kantsler krahv Erik Oxenstiernale (1624–1656). Mõisate reduktsiooni ajal mõis riigistati, kuid mõis jäeti Carl Gustaf Oxenstierna (1656–1686) kasutada. 1723. aastal Venemaa keiser Peeter I kinkis mõisa kindral Adam van der Weydele (1667–1720), selle surma järel Venemaa keisrinna Katariina I resolutsiooniga kinnitati mõis Oxenstierna perekonnale. 1725. aastal müüs kindralmajor Axel Gabriel Oxenstierna (1679–1755) oma kaaspärijate nõusolekul Keskküla mõisa Henning Otto von Grassile. 1788. aastal müüs Henning Otto von Grassi tütar, Maria Elisabeth von Roemlingen (sünd von Grass) Keskküla mõisa major Anton Friedrich von Maydellile.Anton Friedrich von Maydellilt (surn. 1799) päris mõisa tema poeg, haagikohtunik Karl Gustav Anton von Maydelli (surn. 09.02.1829) ja tema abikaasa Elisabeth Rosina von Maydelli (sünd Funck) ning seejärel 1849. aastal nende poeg Friedrich Nikolaus von Maydell. 1879. aastal pärisid mõisa Friedrich Nikolaus von Maydelli (surn. 16.07.1871) lesk Alma von Maydell (sünd Müller von der Lühnen) ja neli last: Friedrich Paul Oskar von Maydell, Helene Katharina Dorothea von Maydell, Ernst Karl Anton von Maydell, Adelheid (Ada) Julie Elisabeth von Maydell, Alma Luise von Maydell. 1883. aastal müüs Alma von Maydell ja tema neli last Keskküla mõisa Läänemaa kreisisaadik Nikolai von Fersenile (1829–1896) hinnaga 60 000 hõberubla ja 19. sajandil ja 20. sajandi algul olid mõisa omanikud Fersenid. 1897. aastal, Nikolai Gotthard Georg von Ferseni surma järel 1896, pärisid Keskküla mõisa tema 5 poega (Lorenz Nikolai Arthur von Fersen, Erich Bernhard Nikolai Lorenz von Fersen, Kurt Konstantin Ernst von Fersen, Otto Wilhelm Karl von Fersen, Axel Georg Theodor Hermann von Fersen), igaüks 2/14 osas ja 4 tütart (Dorothea (Dora) von Fersen, Margarethe Else Dorothea Nelly von Fersen, Antonie (Tony) Johanna Bertha von Fersen, Helene Auguste Dorothea von Fersen), igaüks 1/14 osas. Neile kinnistati Keskküla ja Kirbla mõis. 1901. aastal läks Keskküla koos Kento maatüki ja Kirbla mõisaga (2262 tessatiini) pärijatevahelisel kokkuleppel parun Axel Georg Theodor Hermann von Fersenile (1870–1943). Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga. Keskküla mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 23.01.2016) Keskküla Kirbla khk, Kinnistute register Keskküla mõis Eesti mõisaportaalis Keskküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Guido Muttikas

Guido Muttikas (13. august 1925 Tallinn – 10. november 2007 Tallinn) oli eesti ujuja ja soomepoiss. Õppis Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledžis, peale selle kooli sulgemist 1940. aastal õppis Gustav Adolfi Gümnaasiumis. 1943. aastal tuli Eesti meistriks 400 m vabaujumises, lisaks võitis 1942 ja 1943 Eesti meistri tiitli 4 × 200 m vabaujumises Tallinna Estonia meeskonnas. 1943 novembris siirdus Soome mereväkke, 1944 veebruaris läks üle jalaväkke ja osales 200. jalaväerügemendi ridades kaitselahingutes Karjala kannasel. Naasis Eestisse 1944 augustis, võitles Tartu rindel ja sai haavata. Arreteeriti 1944 oktoobris, viibis vangilaagris Arhangelski oblastis 1954 oktoobrini. Peale vabanemist töötas Tallinnas maalrina. Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. 1944 I klassi Raudrist 2000 Kotkaristi V klassi teenetemärk Guido Muttikas. Kümme aastat kodust eemal. Rukkilillesinised koolimütsid aegade keeristes: raamat Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Erakolledži endiste õpilaste elusaatustest. Tallinn, 2013 "ESBL sporditulemused. Guido Muttikas". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. jaanuar 2016. Vaadatud 23. jaanuar 2016. Peep Pillak, Heini Vilbiks. Soomepoiste elulood. Tallinn, 2015
Seira mõis

Seira mõis (saksa keeles Seyer) oli Vanamõisa mõisa kõrvalmõis Kirbla kihelkonnas Läänemaal. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 23.01.2016) Seira mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kangelane

Kangelane või kangelanna on silmapaistva mehisuse või naiselikkuse poolest tuntud isik, kes on riskides teiste hüvanguks toime pannud erakordse teo ning mida teised on ka täheldanud. Erakordselt vapraid inimesi nimetatakse eesti keeles samuti sangariteks. Kangelane võiks sama olla on kirjandusteose peategelane. Heeros Protagonist Antikangelane Sotsiopaatia
Tidriküla mõis

Tidriküla mõis (saksa keeles Didriküll) oli Taheva mõisa kõrvalmõis Hargla kihelkonnas Võrumaal. http://www.mois.ee/pikknimt.shtml (vaadatud 23.01.2016) Tidriküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris