laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rebecca Walker

Rebecca Walker (sünninimi Rebecca Leventhal; sündinud 17. novembril 1969 Mississippi osariigis Jacksonis) on ameerika feminist ja kirjanik. Rebecca on Mel Leventhali ja Alice Walkeri tütar. Ta isa oli valge juudi rahvusest advokaat, aktiivne kodanikuõiguste liikumises osaleja. Ta ema on mustanahaline kirjanik, kes on kirjutanud palju raamatuid, sealhulgas "The Color Purple". Rebecca kasvas üles San Franciscos ja New Yorgis. Ta vanemad lahutasid, kui Rebecca oli 8-aastane. Ta elas kaks aastat emaga ja siis kaks isaga. Elukohtade vahetamine ja päritolu tegid ta elu raskeks – mustad pidasid teda valgeks, valged aga värviliseks. Seetõttu hakkas ta tarvitama narkootikume ning 14-aastaselt rasedaks jäädes otsustas abordi kasuks. Ent koolis õppis ta väga hästi. Rebecca Walker lõpetas Yale'i Ülikooli 1992 cum laude. Pärast lõpetamist rajas ta mittetulundusühingu Third Wave Direct Action Corporation ('kolmanda laine otsustava tegutsemise ühendus'), mis tegeles noorte naisjuhtide ja naisliikumistega. Ajakiri Time peab Rebecca Walkerit üheks 50 mõjuvõimsamast alla 40-aastasest juhist Ameerikas[küsitav]. Walker on kirjutanud bestselleriks saanud autobiograafia ning toimetanud kaht tähtsat antoloogiat, sealhulgas "Mis muudab inimest: 22 kirjanikku kujutlevad tulevikku". Rebecca Walker on pidanud loenguid rohkem kui kolmesajas ülikoolis, kaasa arvatud Harvard, Oberlin, MIT ja Stanford, ning nõustanud selliseid ettevõtteid nagu Sony Music, Microsoft ja JP Morgan Chase. Tema artiklid on ilmunud nimekates väljaannetes (Harper's, Salon.com, Interview, Vibe, Essence, SPIN, Glamour ja Buddhadharma). Walker on võitnud oma soolise võrdõiguslikkuse alase töö eest auhindu ning juhib praegu oma raadiosaadet uusmehelikkuse teemal. Ta kirjutab kodusest vägivallast ja seksuaalsusest. Rebecca Walker elab koos elukaaslase ja pojaga Põhja-Californias. 1996 "To be Real: Telling the Truth and Changing the Face of Feminism" (antoloogia) 2000 "Black, White and Jewish: Autobiography of a Shifting Self" 2003 "Putting Down the Gun: New Masculinity" (antoloogia) 2004 "What Makes A Man: 22 Writers Imagine The Future" (toimetaja) Ametlik koduleht
Tuisk

Tuisk on liiva või lume edasikandumine tuule mõjul. Kui tuul keerutab juba maha langenud lahtist lund õhku, on see pinnatuisk. Tuisud kannavad suuri koguseid lund või liiva ühest kohast teise. Eriti tugevad tuisud tekivad tasandikel. Eestis esinevad lumetuisud peamiselt detsembrist veebruarini. Lumetuisk tekib Eestis reeglina temperatuuril allpool 0 kraadi, lahtise lume olemasolul juba mõõduka tuulega (4–6 m/s), eelduseks on sadav lumi või on seda maapinnal piisavalt, et tuul seda üles saaks tõsta. Tuisku tekitav tuul on sageli keeriseline, see keerutab ühtaegu nii sadavat kui ka maas olevat lund. Tuisu tekkimine oleneb lisaks tuulekiirusele ka lume omadustest, piisavalt koheva lume korral võib ka nõrk tuul selle tuiskama panna, kuid näiteks sulailma korral ei pruugi nõrk tuul tuisku tekitada. Pinnatuisuks nimetatakse tuisku, kus tuul keerutab juba mahalangenud lund. Jällegi sõltub selle tekkimine tuule tugevusest, õhutemperatuurist ja lume omadustest: sulailmaga või koorikuga kattunud lume korral on pinnatuisu tõenäosus väiksem. Erinevalt tuisust on pinnatuisk madal (1,5–2 m) ning nähtavust suurt ei halvenda. Samuti esineb pinnatuisku pigem selge taeva korral. Sarnaselt lumetuisuga sõltub liivatuisu teke tuule tugevusest ning liiva omadustest. Eestis tekib liivatuisk valdavalt mererandades, kus on piisavalt väikeseteralist liiva. Liivatuisu tulemusel tekivad ja muutuvad luited. Tuisuga kaasnev oht on peamiselt seotud liiklemisega, tuisk vähendab nähtavust, samuti tekitab see teedele ja mujale lumevaale või liivaluiteid, tugev tuisk võib terveid teelõike ummistada. Ennekõike raskendab see maantee- aga ka lennu- ja raudteeliiklust. Eriti ohtlik on lumetuisk alates alates tuule kiirusest 15 m/s, kestusega 12 tundi või kauem. Tuisuprobleemide ennetamiseks on Eesti teedel kasutatud lumeredeleid, samuti lumehekke, mis tuuledünaamikat mõjutades vähendavad lumevaalude tekkimise ohtu. lumetorm lumekoristus kõrb Tuisk Ilm.ee "Tuisk". Riigi Ilmateenistus. Vaadatud 25.1.2022. "Pinnatuisk". Riigi Ilmateenistus. Vaadatud 25.1.2022. Arne Kivistik (2012). "Rahutu looderannik muudab pidevalt oma ilmet". Eesti Loodus. Vaadatud 25.1.2022. "Sand drift explained". phys.org. 7.4.2011. Vaadatud 25.1.2022. "JÕHVI-TARTU-VALGA 2006. AASTA SUURIM TEE-EHITUSPROJEKT" (PDF). Teeleht nr 48. 2007. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27.12.2021. Vaadatud 25.1.2022.
Ilumäe kabel

Ilumäe kabel on kabel Ilumäe külas Haljala vallas. 1730. aastate algul püstitati Ilumäele väike puitkabel, mille sisustust on säilinud uues kabelis. Carl Magnus von der Pahlen ehitas samasse kohta praeguse kabeli perioodil 1814–1843. EELK Ilumäe kogudus kasutab kabelit kirikuhoonena. Kabeli sisevaade Kabeli sisevaade Altarimaal "Kristus Õlimäel", Carl Sigismund Walther, 1843 Kantsel Ilumäe kabel kultuurimälestiste riiklikus registris
Surmanuhtlus Eestis

Artiklis "Surmanuhtlus Eestis" käsitletakse kohtu poolt mõistetud ja ametlikult täideviidud surmanuhtlusi Eestis läbi aja. 7. mail 1535 hukati pea maharaiumise teel Harju eesvärava alal Johann von Uexküll. 1934. aasta Kriminaalkohtupidamise seadustiku § 701 järgi tehti surmamõistetule ettepanek oma elu lõpetada mürgiga. Kui ta seda viie minuti jooksul ei teinud, poodi ta üles. Viimane surmaotsus Eesti NSV-s viidi täide 18. veebruaril 1970 Tallinnas. Hiljem viidi surmamõistetud üle teistesse NSV Liidu vanglatesse, peamiselt tõenäoliselt Leningradi. Viimast korda viidi Eestis kohtuotsusega kinnitatud surmaotsus täide 11. septembril 1991, kui Tallinnas hukati Rein Oruste. Surmanuhtlus rahu ajal kaotati Eesti NSV-s üleliidulise seadusega 26. mail 1947. Surmanuhtlus taastati 12. jaanuaril 1950. aastal "kodumaa reeturite, spioonide ja õõnestajate-diversantide" juhtumitel. 30. aprillist 1954 võis surmanuhtlust rakendada ettekavatsetud tapmise karistamisel. 15. veebruarist 1962 võis surmanuhtlust rakendada vägistamise karistamisel, 20. veebruarist 1962 suures ulatuses altkäemaksu võtmise puhul. Inimesi mõisteti surma ka pärast 1991. aastat, kuid surmanuhtlust ei viidud enam täide. Pärast iseseisvuse taastamist pidas Eesti poliitiline eliit vajalikuks Euroopa Liidu riikide eeskujul asendada surmanuhtlus eluaegse vangistusega, kuigi raskete kuritegude osatähtsus Eestis 1990. aastate alguses suurenes. 13. jaanuaril 1997 esitas valitsus Riigikogule "Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni lisaprotokolli nr 6 ratifitseerimise seaduse eelnõu", mis nägi ette surmanuhtluse kaotamise. Surmanuhtlus säilis meie seadustikus kuni 1998. aastani. Pärast surmanuhtluse kaotamist on Eesti ühiskonnas arutatud surmanuhtluse taastamist eriti raskete kuritegude puhul. Eesti Kirikute Nõukogu tellis 2015 aastal OÜ Saar Pollilt küsitluse, mille tulemusena selgus, et 1002 inimesest vanuses 15–74 pooldasid surmanuhtlust 70%. 2019. aasta jaanuaris MTÜ Ühiskonnauuringute Instituudi tellimusel Turu-uuringute AS-i poolt 1001 valimisealise Eesti kodaniku seas läbi küsitluses toetas Eestis surmanuhtluse taastamist 40% ja vastu oli 53% vastanutest. 7% oma seiskoht puudus. Kriminaalkohtupidamise seadustik. 21. september 1934. Riigi Teataja nr 1934,89,720. Avaldatud 22. oktoober 1934 Robert Treufeldt. "Kalaranna fort ehk hilisem "Patarei" vangla". MTÜ Castellum. Tallinn 2019. Lk 49 Kai Maasoo (15. juuni 2015). "Elust, Usust ja Usuelust 2015" (PDF). Saar Poll OÜ. Lk 14. "70% eestimaalastest toetab surmanuhtlust". ERR. 15. juuni 2015. EKRE lubadust taastada surmanuhtlus Eestis toetab 40% valijatest. MTÜ Ühiskonnauuringute Instituut, 3. veebruar 2019 Malle Elvet. "Retk vanglaellu aitab tunnetada vabaduse väärtuse mõõtmatust". Lõunaleht, 12. august 2010 "Raidkiri bandiitide kalmistul palub ka nende pattudele andestust". Postimees, 26. november 2011
Kalevi-Liiva

Kalevi-Liiva on liivaluidetega paikkond Harjumaal Jõelähtme vallas Kaberla külakeskusest põhjas Kaberneeme küla territooriumil. See paikkond on tuntud kui kuni 2000 holokaustiohvritest juudi ja mustlase hukkamispaik. Paikkonna lähedal asus Jägala koonduslaager. Kalevi-Liivale viidi Kesk-Euroopa juute, kes seal hukati. Juutide kõrval oli ohvrite hulgas ka mustlasi ning peamiselt eesti ja vene päritolu poliitvange. Muistendi järgi olevat Kalevi-Liivale maetud Kalevipoja varandus. Kalevi-Liiva fašismiohvrite mälestusmärk Meelis Maripuu, MEELIS MARIPUU: Totalitarismi kuriteod: möödanik, mis ei tohi mööduda, epl.delfi.ee, 12. JUULI 2007 Eesti maastikud. Tallinn, 1984, lk. 62
Eesti-Soome suhted

Eesti ja Soome suhted on välissuhted Soome ja Eesti vahel. Mõlemad riigid taastasid diplomaatilised suhted 29. augustil 1991. Soomel on suursaatkond Tallinnas (Soome Suursaatkond Tallinnas) ja aukonsulaat Tartus (Soome aukonsulaat Tartus). Eestil on suursaatkond Helsingis (Eesti Suursaatkond Helsingis) ja 5 aukonsulit, kes asuvad Oulus, Turus, Kuopios, Ahvenamaal ja Vaasas. Mõlemad riigid on täisliikmed Läänemeremaade Nõukogus, Euroopa Liidus ja eurotsoonis.
1992. aasta põhiseaduse referendum

1992. aasta põhiseaduse referendum toimus 28. juunil 1992, kui Eestis oli referendum ehk rahvahääletus Eesti Vabariigi põhiseaduse eelnõu, põhiseaduse rakendamise seaduse eelnõu ja nendega kaasneva lisaküsimuse osas. Hääletajatelt küsiti, kas nad kiidavad Põhiseaduse Assamblee poolt esitatud uue põhiseaduse heaks ja on valimisõiguse laiendamise poolt Eesti kodakondsuse taotlejatele, kes on taotluse esitanud 1992. aasta 5. juuniks. Uue põhiseaduse kiitsid heaks 91,9% hääletajat, samas kui valimisõiguse laiendamise lükkasid tagasi 53,5% hääletajatest. Hääletamisest osavõtt põhiseaduse küsimuses oli 66,8% ja valimisõiguse laiendamise küsimuses 66,7%. Nohlen, D & Stöver, P (2010) Elections in Europe: A data handbook, p574 ISBN 978-3-8329-5609-7 Nohlen & Stöver, p580
2006.–2007. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

2006.–2007. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasari oli 26. ametlik maailma karikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 28. oktoobril 2006 Saksamaal Düsseldorfis ja viimane peeti 24. märtsil 2006 Rootsis Falunis.
Torgny Mogren

Nils Arne Torgny Mogren (sündinud 26. juulil 1963 Hälleforsis Rootsis) on endine rootsi murdmaasuusataja, olümpiavõitja ja neljakordne maailmameister. Calgary 1988 olümpiavõitja 4×10 km teatesõidus 11. koht 30 km klassikalises stiilis Albertville 1992 4. koht 4×10 km teatesõidus 5. koht 25 km jälitussõidus 9. koht 10 km klassikalises stiilis Lillehammer 1994 24. koht 30 km vabastiilis 27. koht 10 km klassikalises stiilis Nagano 1998 34. koht 50 km vabastiilis Seefeld 1985 6. koht 50 km sõidus 11. koht 30 km sõidus 20. koht 15 km sõidus Oberstdorf 1987 maailmameister 4×10 km teatesõidus pronksmedal 50 km vabastiilis Lahti 1989 maailmameister 4×10 km teatesõidus hõbemedal 15 km vabastiilis hõbemedal 50 km vabastiilis Val di Fiemme 1991 maailmameister 50 km vabastiilis hõbemedal 4×10 km teatesõidus pronksmedal 10 km klassikalises stiilis 8. koht 15 km vabastiilis Falun 1993 maailmameister 50 km vabastiilis 4. koht 4×10 km teatesõidus 6. koht 25 km jälitussõidus 8. koht 10 km klassikalises stiilis 14. koht 30 km klassikalises stiilis Thunder Bay 1995 4. koht 4×10 km teatesõidus 7. koht 50 km vabastiilis 22. koht 25 km jälitussõidus 38. koht 10 km klassikalises stiilis Trondheim 1997 5. koht 4×10 km teatesõidus 8. koht 50 km klassikalises stiilis 12. koht 30 km vabastiilis Torgny Mogren võitis 13 maailma karikasarja etappi. Maailma karikasarja kohad kokkuvõttes Hooajal 1986/1987 tuli Torgny Mogren MK-sarja üldvõitjaks. Torgny Mogren FIS-i kodulehel (inglise)
Ann Sophie

Ann Sophie Dürmeyer (sündinud 1. septembril 1990 Londonis), esinejanimega Ann Sophie, on saksa laulja. Ann Sophie esindas lauluga "Black Smoke" Saksamaad 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis. Saksamaa riikliku eelvõistluse võitis Andreas Kümmert looga "Heart of Stone", aga Kümmert loobus oma võidust teise koha saanud Ann Sophie kasuks. Finaalis ei saanud laul ühtki punkti ja jäi viimaseks. "Time Extended" (2013) "Silver into Gold" (2015) "Saksamaa eurolauluvõistluse võitja loobus, riiki esindab teine koht". menu.err.ee. 6. märts 2015
2005.–2006. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

2005.–2006. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises oli 25. ametlik maailma karikasarja hooaeg. Sarja esimene etapp peeti 22. oktoobril 2005 Saksamaal Düsseldorfis ja viimane 29. märtsil 2006 Jaapanis Sapporos.
Andreas Kümmert

Andreas Kümmert (sündinud 20. juulil 1986) on saksa laulja. Andreas Kümmert võitis lauluga "Heart of Stone" Saksamaa eurolauluvõistluse riikliku võistluse ja pidi esindama Saksamaad 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis, kuid loobus oma võidust teise koha saanud Ann Sophie kasuks. Saksamaa eurolauluvõistluse võitja loobus, riiki esindab teine koht , menu.err.ee, 6. märts 2015
NATO strateegilise õhutranspordivõime programm

NATO strateegilise õhutranspordivõime programm (ka NATO strateegilise õhuveovõime programm; inglise Strategic Airlift Capability, lühend SAC) on NATO initsiatiivil 2008. aastast teostatav rahvusvaheline programm, mille eesmärk on programmiga liitunud riikidele anda võimalus kasutada nt välismissioonil C-17 Globemaster-tüüpi strateegilisi transpordilennukeid (Boeing C-17). Programmiga on liitunud ka Eesti ja Eestil on igal aastal võimalus kasutada neid transpordilennukeid 45 lennutunni ulatuses.
Mattias (eesnimi)

Mattias on mehenimi. Nimi Mattias on eestikeelne variant nimest Matthias. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mattias 1174 mehel. Mattias oli populaarsuselt 147. mehenimi. Mattias oli keskmiselt 12 aasta vanune (mediaanvanus oli 10). Kõige populaarsem oli eesnimi Mattias vanuserühmas 5–9, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 37,03. 2018. aastal pandi Eestis eesnimi Mattias 73 vastsündinule. Mattias Agabus Mattias Johann Eisen, eesti rahvaluuleteadlane ning vaimulik. Mattias Forbes Mattias Käit Mattias Mustonen, eesti muusik, ansambli Regatt liige, ... "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. detsember 2019. Vaadatud 28. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 28. detsember 2019. Vaadatud 28. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Joan Didion

Joan Didion (5. detsember 1934 Sacramento, California, USA – 23. detsember 2021 New York) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik, keda tuntakse eelkõige romaanide ja kirjanduskriitika järgi. Tema romaanid käsitlevad Ameerika moraali lagunemist ja kultuurilist kaost, kus valdab isiklik ja sotsiaalne killustumine. Didioni loomingus paistavad silma ärevus- ja õudustunne. Ta on kirjutanud ka memuaare ja esseistikat. Didioni tuntumate teoste seas on "Slouching Towards Bethlehem" (1968), "Play It As It Lays" (1970) ja "The Year of Magical Thinking" (2005, näidendina 2006). 1982. aastal ilmus sarjas "Loomingu raamatukogu" Joan Didioni raamat "Meie ühised palved" ("A Book of Common Prayer", 1977) Enn Soosaare tõlkes (nr 30–32). 1981 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Matthias

Matthias on mehenimi. Matthias on nimi, mis on tuletatud kreeka keelest (Ματθαίος), päritolult sarnaneb Matteusega. Nime eestikeelne variant on Mattias. Matthias Johann Eisen, eesti rahvaluuleteadlane ja vaimulik ...
Priit

Priit on eesti mehenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Priit 3542 mehel. Priit oli esinemissageduselt 29. mehenimi. Priit oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli 40). Kõige populaarsem oli eesnimi Priit vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 56,11. Priit Aimla, eesti humorist ja poliitik Priit Aimla, eesti muusik Priit Allas, raadiosaatejuht, DJ Priit Ardna Priit Hõbemägi, eesti ajakirjanik Priit Kaljapulk, eesti arhitekt Priit Karm Priit Kasesalu Priit Kohava Priit Kolbre Priit Kolsar (Cool D) Priit Kruus Priit Kutser Priit Kuulberg Priit Kuusk Priit Kuusk, eesti ajakirjanik Priit Loog, näitleja Priit Pajusaar Priit Pedajas Priit Pihlap Priit Pikamäe Priit Pikker Priit Pius Priit Pullerits Priit Põhjala Priit Põiklik Priit Põldroos Priit Pärn Priit Raik Priit Raudkivi Priit Raudkivi, eesti näitleja Priit Raudkivi, eesti ajaloolane Priit Sibul Priit Sirg Priit Suit Priit Suve Priit Willbach (endine Vilba), eesti ettevõtja ja poliitik "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2019. Vaadatud 9. detsembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Rauno

Rauno on eesti ja soome mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Rauno 1548 mehel. Rauno on Eestis levikult 114. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Rauno vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 54,49, ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 21,6. Rauno oli keskmiselt 29 aasta vanune (mediaanvanus oli 28). Rauno Märks, eesti raadiosaatejuht Rauno Alliku, eesti jalgpallur Rauno Thomas Moss, eesti kunstnik Rauno Pehka, eesti endine korvpallur Rauno Remme, eesti helilooja ja multimeediakunstnik Rauno Sappinen, eesti jalgpallur Rauno Tutk, eesti jalgpallur Rauno Võsaste, eesti kirjanik, endine politseinik "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2020. Vaadatud 14. septembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Lühirajauisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel

Lühirajauisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is 20. veebruar 27 võistlejat 22. veebruar 9 meeskonda Lõuna-Korea: Kim Ki-Hoon, Lee Joon-Ho, Mo Ji-Soo, Song Jae-Kun, Kwon Young-Chul. Kanada: Frédéric Blackburn, Derrick Campbell, Laurent Daignault, Michel Daignault, Mark Lackie. Jaapan: Tsumoto Kawasaki, Tatsuyoshi Ishihara, Toshinobu Kawai, Yuidini Akasaka, Jun Uematsu. Uus-Meremaa Prantsusmaa Suurbritannia Austraalia Itaalia Belgia 22. veebruar 26 võistlejat 26. veebruar 8 naiskonda Kanada: Angela Cutrone, Sylvie Daigle, Eden Donatelli, Nathalie Lambert, Annie Perreault. Ameerika Ühendriigid: Darcie Dohnal, Amy Peterson, Tricia Stennes, Cathy Turner. SRÜ: Julia Allagulova, Natalja Issakova, Tatjana Kabutova, Viktoria Taramina, Julia Vlassova. Jaapan Prantsusmaa Holland Itaalia Hiina
Tanel

Tanel on eesti mehenimi. 1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Tanel 2624 mehel. Tanel oli Eestis populaarsuselt 56. mehenimi. Tanel oli keskmiselt 30 aasta vanune (mediaanvanus on 31). 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Tanel 2619 mehel. Tanel oli Eestis populaarsuselt 54. mehenimi. Tanel Ingi, eesti näitleja Tanel Joamets, eesti pianist Tanel Jonas, eesti näitleja Tanel Kangert, eesti jalgrattur Tanel Kiik, eesti poliitik Tanel Ots, eesti vaimulik Tanel Padar, eesti laulja Tanel Ross, eesti majandustegelane Tanel Sokk, eesti korvpallur Tanel Talve, eesti ajakirjanik, ettevõtja, turundusspetsialist ja maaelu arendaja Tanel Tammet, eesti arvutiteadlane Tanel Tein, eesti poliitik ja endine korvpallur Tanel Veenre, eesti ehtekunstnik ... "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2020. Vaadatud 15. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.stat.ee/nimed/Tanel
Juho Kusti Paasikivi teine valitsus

Juho Kusti Paasikivi teine valitsus (1944–1945) oli Soome Vabariigi 28. valitsus. Selle moodustasid Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei, Maaliit, Rahvuslik Progressipartei, Rahvuslik Koonderakond, Soome Rootsi Rahvapartei ja Soome Rahvademokraatlik Liit. Valitsus tegutses 17. novembrist 1944 17. aprillini 1945. Juho Kusti Paasikivi teine valitsus oli üleminekuperioodiks Soome ajaloost. Sõjaaegse armee demobiliseerimine oli lõppemas; sõjas olnud mehed olid rahuaja tööle asunud. Samas jätkus Lapimaal sõda sakslaste vastu (Lapi sõda).
Udo Tiirmaa

Udo Tiirmaa (sündinud 29. septembril 1928 Tartus) on eesti arhitekt. Udo Tiirmaa lõpetas 1947. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1953. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektina. Ta töötas aastatel 1953–1961 Tartu peaarhitekti tootmisgrupis, 1961–1970 Kommunaalprojekti Tartu osakonnas ja seejärel aastani 1991 Eesti Ehitusmälestiste Tartu osakonnas. Aastast 1991 töötab ta aktsiaseltsis ARC Projekt. Udo Tiirmaa on projekteerinud Tartu Karlova Kooli ja Tartu Kesklinna Kooli juurdeehituse. Ta on Tartu Ülikooli Raamatukogu ajaloomuuseumiks ümberehitamise projekti ning Tartu toomkiriku ja linnamüüri konserveerimise projekti autoreid. Tema projekti järgi taastati Viljandimaal Halliste kirik. Udo Tiirmaa üks elutöid on aga Tartu Jaani kiriku restaureerimisprojekti tegemine. 2005 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler Tema abikaasa Virve Tiirmaa on samuti arhitekt. Virve ja Udo Tiirmaale kuulus Tartus nende endi projekteeritud ja ehitatud maja aadressil Nooruse 2, kuid pärast Virve Tiirmaa isa Aleksander Kurvitsa surma 1970. aastal pidid nad selle maha müüma.
1967. aasta Tallinna džässifestival

1967. aasta Tallinna džässifestival (nimetatud ka Tallinn '67) oli Tallinnas 11. maist kuni 14. maini toimunud džässifestival. See jäi Tallinna džässifestivalide (algasid 1949) viimaseks festivaliks. Festivalil esines mitmeid välismaa artiste ja esimest korda nende festivalide ajaloos ka USA džässikollektiiv Charles Lloydi kvartett. USA bändi esinemise tõttu keelati hilisemad festivalid ära, sest kardeti, et need kujutavad läänemaailma avaldusena ohtu Nõukogude Liidule. Džässifestival avati 11. mail Kalevi spordihallis. Reimann, Heli. Tallinn '67 Jazz Festival. Myths and Memories, New York: Routledge, 2021 Näitus "Jazz idealism 1967" Maarjamäel
Luftverkehr Friesland Harle

Luftverkehr Friesland Harle (lühend LFH) on Saksamaa lennuettevõte. Ettevõte asutati 1983. Ettevõtte keskus on Wangerlandis ja ettevõtte pealennujaam[küsitav] on Harle lennujaam. Ettevõte teeb lende ka mitmesse Eesti lennujaama/-välja, nt Pärnu lennujaama, Ruhnu lennuvälja.
Min izāmō

"Min izāmō" ('Minu isamaa') on liivlaste rahvushümn. Hümni sõnade autor on Kuramaa luuletaja Kōrli Stalte (1870–1947) ja meloodia pärineb Friedrich Paciuselt. Hümni meloodia on sama mis Soome ja Eesti hümnil. Min izāmō, min sindimō, ūod ārmaz rānda sa, kus rāndanaigās kazābõd vel vanād, vizād piedāgõd. Min ārmaz īlmas ūod set sa, min tõurõz izāmō! Min izāmō, min sindimō, ūod ārmaz rānda sa, kus lāinõd mierstõ vīerõbõd un rāndan sūdõ āndabõd. Min ārmaz īlmas ūod set sa, min tõurõz izāmō! Min izāmō, min sindimō, ūod ārmaz rānda sa, kus jelābõd īd kalāmīed, kis mīer pǟl ātõ pǟvad īed. Min ārmaz īlmas ūod set sa, min tõurõz izāmō! Min izāmō, min sindimō, ūod ārmaz rānda sa, kus kūltõb um vel pivā ēļ - min amā ārmaz rāndakēļ. Min ārmaz īlmas ūod set sa, min tõurõz izāmō! Ai tēvzeme, ai dzimtene un mīļā jūra te, kur krastā sīkstas, šalcošas vēl vecās priedes līgojas. Vismīļākā man pasaulē tu, dārgā tēvzeme. Ai tēvzeme, ai dzimtene un mīļā jūra te, no kuras viļņi ceļu rod šurp smilšu krastam muti dot. Vismīļākā man pasaulē tu, dārgā tēvzeme. Ai tēvzeme, ai dzimtene un mīļā jūra te, kur zvejnieki vien dzīvot var, kas dienā, naktī viļņus ar. Vismīļākā man pasaulē tu, dārgā tēvzeme. Ai tēvzeme, ai dzimtene un mīļā jūra te, kur jūrmalnieku valoda vissvētākā vēl dzirdama. Vismīļākā man pasaulē tu, dārgā tēvzeme. Mu isamaa, mu sünnimaa, oled armas rand, kus rannaäärel kasvavad veel vanad, sitked männid. Sa oled mu ainus armastus, mu kallis isamaa. Mu isamaa, mu sünnimaa, oled armas rand, kus lained merelt veerevad ja rannal’ suud annavad. Sa oled mu ainus armastus, mu kallis isamaa. Mu isamaa, mu sünnimaa, oled armas rand, kus elavad vaid kalamehed, kes mere peal on päevad, ööd. Sa oled mu ainus armastus, mu kallis isamaa. Mu isamaa, mu sünnimaa, oled armas rand, kus püha keelt veel räägitakse – mu oma armsat liivi keelt. Sa oled mu ainus armastus, mu kallis isamaa. Min izāmō (youtube), hümn