laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Diskursuseanalüüs

Diskursuseanalüüs on teksti või kõne uurimine koos taustaga. Diskursusanalüüs on keeleteaduses ja kultuuriuuringuis kasutatav meetodite kogum diskursuse uurimiseks. Diskursusanalüüs on tekstianalüüsi vorm. Diskursusanalüüs pole meetod, vaid eklektiline meetodite kogum, kuhu kuuluvad erinevad analüüsistiilid, -tüübid ja ‑koolkonnad. Seega on diskursusanalüüsi ja ka diskursuse mõistet võimalik määratleda mitmeti, vaata kriitiline diskursuseanalüüs.
Ideedeajalugu

Ideedeajalugu on ajalooliste uuringute valdkond inimeste veendumuste loomisest, säilitamisest, mõjust ja arengust ning laiemalt teaduslike ideede tekkest ja edasiarendamisest. Viimasel juhul on see metateadus, mis on osa teaduse ajaloost. Ideedeajalugu sisaldab paljude teaduste ajalugu: filosoofia (eelkõige poliitiline filosoofia ja moraalifilosoofia), ideoloogia, teoloogia, politoloogia, õigusteadus, majandus ja rahvusvahelised suhted. Neid võib pidada ka ideedeajaloo osaks. Ideedeajalugu kuulub ajaloolis-kultuuriliste distsipliinide hulka. Ideedeajalugu sisaldab tähtsamate mõtlejate järgnevuse ja vastastikuste mõjude uuringuid. Ideedeajaloos uuritakse õpetuste, doktriinide ja paradigmade teoreetilist ning metateoreetilist arengut erinevates epistemoloogilistes või kultuurilistes seostes. Ideedeajalugu põhineb üksikute ideede uurimisel, mis lõimuvad omavahel uutesse kombinatsioonidesse ja muudavad väljendusvorme, jäädes suhteliselt muutumatuks. Kasutatakse tekstilise (A. Lovejoy) ja kontekstualse (Cambridge'i koolkond; Quentin Skinner jt) uuringu meetodeid. Ideedeajaloo kui eraldi uurimisvaldkonna kujunemine on seotud Arthur Lovejoy töödega, eriti tema raamatuga "Great Chain of Being: A Study of the History of an Idea" (1936). A. Lovejoy arvates ideed on tsüklilised ja neis pole progressi, ideed on ajatud ja probleemid on universaalsed. Meem Patrick Sériot Andreas Dorschel: Ideengeschichte. Vandenhoeck & Ruprecht, Göttingen 2010, ISBN 978-3-8252-3314-3. Gunnar Eriksson, Tore Frängsmyr: Ideedeajaloo põhijooni. Atlex 2007, tõlkinud Katrin Tombak ja Siiri Joandi-Tomingas, ISBN 978-9985-9801-0-1
Vincennes

Vincennes [vin'senn] on linn Prantsusmaal Val-de-Marne'i departemangus, Suur-Pariisi osa, üks Pariisi tihedasti asustatud äärelinnu. Linna territoorium asub 47–69 meetri kõrgusel üle merepinna. Castrop-Rauxel, Saksamaa Lambeth, Suurbritannia Montigny-le-Tilleul, Belgia Tomar, Portugal Vincennes, Ameerika Ühendriigid Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Georges Canguilhem

Georges Canguilhem (4. juuni 1904 Castelnaudary, Aude – 11. september 1995 Marly-le-Roi) oli prantsuse filosoof ja arst, kes eriti tegeles bioloogiafilosoofiaga. Ta oli Sorbonne'is teaduste ajaloo instituudi direktorina Gaston Bachelard'i järeltulija. Ta tegeles normaalse ja patoloogilise vahekorra uurimisega ning kirjutas ülevaate bioloogia kui teaduse eripärast, rõhutades vitalismi rolli bioloogias. Ta töödel oli tugev mõju Michel Foucault' ja Louis Althusser'i vaadetele, ise aga sai mõjutusi Jakob von Uexkülli töödest. Üks ta õpilasi oli Gilbert Simondon. Le Normal et le pathologique (1943, täiendatud versioon 1968) La Connaissance de la vie (1952)
Pariisi Ülikool

Pariisi Ülikool, tuntud ka nimega La Sorbonne (sellest ka varasem nimi Sorbonne'i ülikool), loodi juba 12. sajandil. Alates 31. detsembrist 1970 lõpetas Pariisi Ülikool tegevuse ja jagati ümber väiksemateks ülikoolideks. Tänapäeval on Pariisis kolmteist riiklikku ülikooli, mis alates 1971. aastast on nummerdatud ja sisaldavad oma nimes lisaks järjekorranumbrile ka viidet kas ülikooli ajaloole või asukohale. Järjekorranumbrist nimes on loobunud endine Pariisi 9. Ülikool, mis kannab alates 2004. aastast nime Pariisi Dauphine'i Ülikool (prantsuse keeles Université Paris-Dauphine). Endise Pariisi Ülikooli hoonetes tegutsevad ülikoolid nr 1, 3, 4 ja 5, lisaks Riiklik Ajaloo- ja Arhiivinduskool (École Nationale des Chartes) ja Kõrgem Haridus- ja Teadusinstituut (École Pratique des Hautes Études). Pariisis asuvad järgmised riiklikud ülikoolid: Pariisi 1. Ülikool (Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne) Pariisi 2. Ülikool (Université Paris 2 Panthéon-Assas) Pariisi 3. Ülikool (Université Paris 3 La Sorbonne Nouvelle) Université Paris Cité Sorbonne'i Ülikool Pariisi 8. Ülikool (Université Paris 8 Vincennes-Saint-Denis) Pariisi Dauphine'i Ülikool (Université Paris-Dauphine) Pariisi 10. Ülikool (Université Paris-Nanterre) Université Paris-Saclay Pariisi 12. Ülikool (Université Paris-Est-Créteil-Val-de-Marne) Pariisi 13. Ülikool (Université Sorbonne Paris Nord)
Salme (tegelaskuju)

Salme ehk Tähemõrsja on samanimelise eesti eepilise rahvalaulu peategelane. Esineb ka tegelasena Friedrich Reinhold Kreutzwaldi kirjutatud eeposes "Kalevipoeg", milles on esitatud Salmest rääkiva rahvalaulutüübi üks variant. Rahvalaulust ja selle kasutamisest "Kalevipojas" on kirjutanud folklorist Felix Oinas ja mütoloog Jaan Puhvel. Salmet mainitakse eesti rahvuseepose esimeses loos (Kalevi tulek. Salme ja Linda). Läänes elanud noor lesk leidis karjateelt kana, tallermaalt tedremuna ja vainult varesepoja. Ta viis nad koju ning pani kana tedremuna hauduma, varesepoja viskas nurka. Kolme kuu pärast läks lesk aita vaatama: Kanast kasvas kena neitsi, Tedremunast teine tütar; Kanast sai Salme, sula neitsi, Tedrest Linda, libe neitsi......... Varesest sai vaenelapsi, Ohtupäine orjatüdruk, Lese tütardele tulid kosilased. Salme lükkas tagasi kuu ja päikese kosjad ning nõustus kolmanda kosilasega, kelleks oli täht-peig, Põhjanaela vanem poeg. Viru tantsi veeretie, Sõreliiva sõtkutie, Murupinda piinatie - Tähti-peig ja Salme-neidu Pidasivad pulmailu! Salme pulmapeo ajal hakkasid tema poolt tagasilükatud ja ka uued kosilased Linda juures käima. Linda lükkas neist enamuse tagasi ning nõustus kuuenda kosilasega, kelleks oli Kalev. Linda ja Kalevi pulmade ajal otsustas täht-peig oma mõrsja Salmega lõpuks lahkuda. Hiljem enam Salmelt sõnumeid ei saadud, vaid tuul tõi terviseid ja vihmapisar silmavett. Eite ei saa Salmet nägema, Õde ei Salme õnne tundma. Nutke, Salme vennakesed, Nutke, Lääne neitsikesed: Ju teilt Salme viidanekse, Pilve taha peidetakse, Ehaneiuks heidetakse, Taeva alla tõstetakse." Kalevipoeg. Esimene lugu Felix Oinas. Tähemõrsja. (Essee kogumikust: Uurimusi Kalevipojast. Tartu 2004.)
Hans Sisa

Hans Sisa (sündinud 30. märtsil 1948 Linzis) on Austria ooperilaulja ja maalikunstnik. Hans Sisa koduleht Austria ekspressionist avaneb Rakvere kunstigaleriis, Virumaa Teataja, 24.11.2004
David Cameron

David William Donald Cameron (sündinud 9. oktoobril 1966 Londonis) on Suurbritannia poliitik, peaminister 2010–2016, Briti Konservatiivse Partei juht 2005–2016, välisminister 2023–2024. Esimest korda valiti ta parlamendi alamkoja liikmeks 2001. aastal Oxfordshire'i Witney valimisringkonnast. Ta õppis Oxfordi Ülikoolis filosoofiat, politoloogiat ja majandusteadust (Philosophy, Politics and Economics). Opositsiooniliidrina (detsembrist 2005 maini 2010) soovis ta enda sõnul Suurbritannias erakorralisi valimisi sellest ajast peale, kui Gordon Brown ametist tagasi astunud Tony Blairi asemel 2007. aasta mais-juunis Suurbritannia peaministriks sai. Opositsiooniliidrina kasvatas Cameron Konservatiivse Partei toetust tunduvalt. 2006. aasta oktoobris oli see 39% Leiboristliku Partei 29% vastu. 2007. aasta suvel oli õnnestunud valitsusevahetus tõstnud leiboristide toetuse 10% võrra kõrgemaks konservatiivide omast, aga oktoobris oli konservatiivide toetus taas suurem. 2010. aasta Suurbritannia parlamendivalimised võitis Cameroni juhitud Konservatiivne Partei, kuid ei võitnud piisavalt kohti, et üksi valitsus moodustada. Konservatiivid jõudsid koalitsioonivalitsuse moodustamises kokkuleppele liberaaldemokraatidega. Pärast Gordon Browni tagasiastumist 11. mail 2010 palus kuninganna Elizabeth II David Cameronil moodustada uus valitsus ning ta sai Suurbritannia peaministriks. Cameroni kabineti asepeaminister oli liberaaldemokraatide juht Nick Clegg ja varakantsler George Osborne. Cameron armastab jalgrattaga sõita. 2006. aastal pildistati teda jalgrattaga tööle sõitmas, aga tema järel sõitis tema auto koos autojuhiga, kes toimetas tema asjad tööle. Konservatiivse Partei pressiesindaja teatel oli see tavaline. 13. juulil 2016 lahkus ta peaministri ametist. "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 275 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 274–275 David Cameron Suurbritannia valitsuse kodulehel (inglise keeles) David Cameron Encyclopædia Britannicas (inglise keeles)
Türi järv

Türi järv on paisjärv Järva maakonnas Türi linna idaservas. Järv on linna elanikele mõeldud avalik supluskoht. Türi järv on 5,5 ha suurune. Selle keskmine sügavus on 3,2 m. Järve keskel asub tehissaar. Tehisjärv avati 1992. aastal Kirna kolhoosi veehoidla nime all. Järv rajati Pärnu jõe sängi ja lammialale. Eesti järvede loend Türi tehisjärv Türi linna koduleht Türi tehisjärv ja laululava Türi valla vaatamisväärsused
Audes

Audes on Eesti ettevõte, mis toodab heliseadmeid. 1935 – asutati Tallinnas OÜ Raadio-elektroonikatehas (RET). 1959 – asutati Jõhvis RETi filiaal transformaatorite ning raadiodetailide ja muude komponentide tootmiseks. 1985 – Estonia kõlarite ja valjuhääldite tootmine viidi üle Jõhvi. Samal ajal toimus tootmise moderniseerimine koos Soome firmaga Genelec OY. 1992 – kaubamärk Estonia asendati uue kaubamärgiga Audes. 1993 – hakati iseseisvalt tootma kõlarikorpusi. 2005 – tehasele anti standard ISO 9001:2000. Estelon (Alfred & Partners OÜ) AUDES LLC OÜ Teet Korsten, PR: Legendaarne kõlaritootja elustas RETi kaubamärgi 6. oktoober 2013 Ave Lepik, ÄP: Kõlaritootja Audes elustas RETi kaubamärgi 8. oktoober 2013
Sapsan

Sapsan, ka Velaro RUS, on ülikiirrong Velaro seeriast. Ronge valmistab Saksamaal Siemens. Venekeelse nime on rong saanud rabapistriku (ladina Falco peregrinus, vene Сапсан) järgi. Koduleht Video Youtube'is
God zij met ons Suriname

God zij met ons Suriname on Suriname riigihümn. Hümni sõnad hollandi keeles: God zij met ons Suriname Hij verheffe ons heerlijk land Hoe wij hier ook samen kwamen Aan zijn land zijn wij verpand Werkend houden we in gedachten Recht en waarheid maken vrij Al wat goed is te betrachten Dat geeft aan ons land waardij. Hollandi keelest inglise keelde: God be with us Suriname He elevated our lovely land However we came together here We are dedicated to his land Working we keep in mind justice and truth make free All that's good we should do That gives value to our land Eestikeelne ligilähedane tõlge: Vaieldav on hümni selline interpreteering. Olgu Jumal meiega Suriname Ta on Meie armsat maad õilistanud Siiski koos Me tulime siia maale Me oleme ihu ja hingega pühendunud Tema maale Töötades hoiame oma usku ausus ja tõde toob vabaduse Kõiki neid häid külgi peaksime järgima See annabki väärtuse meie maale Suriname hümn National Anthems lehel
Rabapistrik

Rabapistrik (Falco peregrinus) on pistriklaste sugukonda kuuluv röövlind. Ta kuulub Eestis I kategooria looduskaitse all olevate liikide hulka. Viimastel aastakümnetel on Eestis kohatud suvepoolaastal vaid üksikuid isendeid. Rabapistrik on tugeva kehaehituse ja kõrge rinnaga lind. Tema kehapikkus on 39–50 cm, tiibade siruulatus 95–115 cm. Linnu ülapool on terashall, sabapealne veidi heledam. Noorlinnud on pruunikamad. Kurgualune on hele, kõhualune selgete vöötidega. Silmast allapoole ulatub selgelt eristuv mustjas haberiba. Nokk on must. Rabapistrik toitub keskmise suurusega lindudest, keda ta püüab õhust. Teadaolevalt on ta kiireim elusolend kogu loomariigis (suurim mõõdetud sööstukiirus 389 km/h). Ta pesitseb rabamätastel, puu otsas või kaljueenditel. BirdLife International (2009). Falco peregrinus. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2011. Euroopa linnud, ISBN 9789985702970 Rabapistrik andmebaasis eElurikkus
Pusle

Pusle (inglise keeles puzzle 'mõistatus') on mosaiikpilt, mille mõistatuse lahendaja peab tükkidest kokku panema.
Padi

Padi on pehme ja suhteliselt lame ese, mis koosneb tekstiilist kokkuõmmeldud kotist (padjakotist ja täidisest. Täidiseks võivad olla suled, vatt, vatiin, vill, polüesterkiud, poroloon, tatraterad, sünteetilise materjali graanulid jne. Patju kasutatakse toestamise ja pehmendamise eesmärgil voodis, istmetel või põrandal.
Tii

"Tii" on võrukeelne laul, mis esindas Eestit 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel İstanbulis. Laulu meloodia autorid on Priit Pajusaar ja Glen Pilvre, sõnad kirjutas Aapo Ilves. Laulu esitas kvintett Neiokõsõ; lugu pälvis 57 punkti ning jäi poolfinaalis 11. kohale, sellega jagas Eesti Iisraeliga esimest kohta, mis finaali ei pääsenud.
Tekk

Tekk on tavaliselt riidest ese, mille eesmärk on kasutajat soojas hoida, eriti magamise ajal. Vatitekk
Puzzle

Pusle "Puzzle", Amiina album, 2010 "Puzzle", Biffy Clyro album, 2007 "Puzzle", Dada album, 1992 "Puzzle", Gianna Nannini album, 1986
Palindroom

Palindroom on keelend, mis on nii päri- kui ka tagurpidi lugedes täpselt samasugune. Üldjuhul on pikemad palindroomid tõlkimatud. Ilmar Laaban on pühendanud raamatu "Eludrooge ego-ordule" palindroomidele. Seni pikim eesti keeles kirjutatud palindroom on 1243 tähemärki, autor Salmo Salar ja ilmunud “0lematute Raamatute Antoloogias“. Palindroomide matemaatilisi omadusi on käsitlenud Martin Gardner. aga emme enne issi kaak kajak kallak kiik kiililiik kirik kook kuulilennuteetunneliluuk luukerekuul luul maajaam meelleem meem muna-anum noon piip puuluup radar sammas sees siis soos tuut udu viiv öö öötöö verev soomaa moos tema amet Aias sadas saia. Mr. Usk, Toonela vetel olete vale noot. K. Surm. On ropem me porno? (Ilmar Laabani loomingust) Ropu urinaga lapsi tootis palaganiruupor. (Ilmar Laabani loomingust) Uluk kulu. USA töötaja saab baasajatöötasu. (A. Aule) Vagu mugav? Palindroomid on ka paljud eesnimed, näiteks Teet, Tiit, Peep, Paap, Anna, Ene, Eve jne. Ilmar Laaban on kirjutanud palindroom-luuletuse: Elu nimel lunite, Moene minimaal-aam. Inimene, ometi nulle minule. Aivot avaavat ovia. (Alivaltiosihteeri) Saippuakivikauppias - maailma pikim ühesõnaline palindroom Syy hyökätä: köyhyys. (Alivaltiosihteeri) Uupuva haapa vapisi: oisipa vapaa havupuu! (Alivaltiosihteeri) Oro ('kuld') Reconocer ('tunnustada') Droommoord ('unenäomõrv') Rise to vote, sir! (Simpsonid) Racecar A man, a plan, a canal: Panama. Are we not drawn onward, we few, drawn onward to new era? Cigar? Toss it in a can. It is so tragic. Madam, I'm Adam! Taco cat Osso ('luu') Krk (saar Aadria meres) Roma tenet amor ('Rooma on armastus') Sula-alus ('mahlaõlu') Skal varg ete gravlaks? ('kas hunt sööb õrnsoolalõhet?) A to idiota! ('sina oled tõesti idioot!') Mamuta tu mam (Stanisław Tym) Ovo ('muna') Été ('suvi') Mon nom ('minu nimi') Ni talar bra latin! Lesen, Esel! ('Lugeda, eesel!') Retsinakanister Vrv ('köis') Du er Freud? ('Kas sina oled Freud?') Jelenovi pivo nelej Pap ('preester') "Kirjastus Paranoia esitleb Olematute raamatute antoloogiat". https://kultuur.err.ee. 08. mai 2014. Vaadatud 20. september 2024. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |kuupäev= (juhend); välislink kohas |väljaanne= (juhend) Guinness World Records 2021 Andres Ehin 2008. Ah üdi embate? Mingi oig nimetab meid üha. Keel ja Kirjandus 11/2008, lk 895–896. (Retsensioon Laabani raamatule.)
Bichon frisé

Bichon frisé (prantsuse keeles: bichon à poil frisé, prantsuse hääldus: [biʃɔ̃ fʁize], mis tähendab 'lokkis sülekoer') on väike valge karvaga koeratõug. Ta on pärit Prantsusmaalt ja Belgiast, kus neid juba 2000 aastat tagasi peeti seltsikoertena. Bichon Frise on Ameerika Ühendriikide koeratõugude Non-sporting Group ('mittesportlik grupp') rühma liige [2] ja Ühendkuningriigis asuva Toy Dog Group ('mänguasja koera grupp') rühma liige. Bichon frisé on väikest kasvu ja kaalub 4,5–6 kg. Bichon frisé on perekonda kiinduv, aktiivne ja sõbralik. Ta on populaarne näituse- ja tsirkusekoer. Bichon frisé kutsikad "BICHON A POIL FRISE (215)" (inglise). FCI. Vaadatud 27.08.2017.
Meeste ühekanuu 1000 m

Meeste ühekanuu 1000 m on meeste aerutamise distants.
Hanna Falk

Hanna Falk (sündinud 5. juulil 1989) on Rootsi murdmaasuusataja. Maailma karikasarjas osales Falk esimest korda 21. märtsil 2007 Stockholmis ja sai 1 km sprindi vabasõidus 49. koha. Esimese võidu sai ta 5. detsembril 2009. aasta MK-etapil Düsseldorfis, kui võitis 0,8 km sprindi vabasõidu. Juunioride MM-võistlustel on Falk võitnud kaks hõbemedalit teatesõidus 2008. ja 2009. aastal. 2008 Val Venostas hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus 2009 Praz de Lys Sommandas hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus Sprindikarikas 3. koht: 2017 Hanna Falk on osalenud (seisuga 13. jaanuar 2018) 96 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 11 korral, neist neli korda kõige kõrgemale astmele. Hanna Falk FIS-i kodulehel (inglise)
Aakre Eriinternaatkool

Aakre Eriinternaatkool oli õppeasutus, mis töötas aastatel 1973-1975 Aakre mõisahoones. Selle direktor oli Johannes Toomas. Õppeasutus viidi üle Kuigatsisse (Kuigatsi Eriinternaatkool).
Aakre kolhoos

Aakre kolhoos oli kolhoos Valga rajoonis Puka külanõukogus. Kolhoosi keskus oli 1976. aasta seisuga Aakres. Kolhoosi pindala oli 1976. aastal 5010 ha (1. novembril 4885 ha). Kollektiivselt kasutatavat põllumajanduslikku maad oli 3140 ha (1. novembril 3111 ha), sealhulgas haritavat maad 2430 ha (1. novembril 2462 ha). Töötajaid oli 1976. aastal 220. Praeguseks on enamik kolhoosi varasid erastatud. ENE 1. väljaanne, kd 8, lk 276. ENE 1. väljaanne, lisaköide, lk 226.
Aakre metskond

Aakre metskond oli metskond Valga maakonna põhjaosas. Metskonna kontor asus Soontaga külas. Metskond haldas 13 207 ha maad, sealhulgas 11 848 ha metsamaad. Aakre metskond moodustati 1920. aastal Aakre, Puka, Kuigatsi, Vaalu, Suure-Rõngu, Puugi, Soontaga ja Mägiste mõisa maadel. Algselt oli kantselei Laanetagusel. 1997. aastal liideti sellega osa endisest Pikasilla metskonnast ja osa endisest Tõrva metskonnast. 1999. aastal liideti metskonnaga endine Otepää metskond. Metskond on kuulunud Valgamaa metsamajandisse. Ta on olnud katsemetskond. 2008. aastast kuulub Aakre metskonna maa-ala Valgamaa metskonda. Georg Valdmann 1920–1927 Adalbert Vassar 1927–1931 Gerhard Kremser, revidentmetsaülem 1931–1938 Harald Derrik 1938–1943 Johannes Vallner 1943–1944 Aakre metskond. RMK, vaadatud 30.06.2008. Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 9. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
Maapirn

Maapirn ehk topinambur ehk mugul-päevalill (Helianthus tuberosus) on korvõieliste sugukonda päevalille perekonda kuuluv taim. Nimetus mugul-päevalill on taime kohta üsna täpne, kuna pealtpoolt näeb ta välja kui päevalill, kuid mullas arenevad mugulad. Ebasobivates kasvutingimustes ei pruugi õisik välja arenedagi, mistõttu Eestis on maapirn pigem juurvili kui lill. Taim moodustab rohkesti maa-aluseid võsundeid, millel arenevad mugulad. Mugulate suurus ja koore värvus oleneb sordist. Mugul võib kaaluda 10–100 g ja koore värvus varieerub roosast violetseni. Ka maapirni koor on söödav, mugulat tuleks vaid harjaga pesta. Õhukese koore tõttu ei säili mugulad kaua. Saaki tuleks koristada valikuliselt. Siis, kui sügisesed külmad on lehestiku hävitanud, võib varred maha lõigata. Mugulad keldris ei säili, seepärast jäetakse osa saagist pigem kasvukohta talvituma. Selleks, et mugulaid saaks võimalikult kaua mullast üles võtta, kaetakse maapind multšiga. Kevadel ei tohiks maapirni mugulaid kauaks mulda jätta. Kui nad juba idanema hakkavad ja kasvama lähevad, pole mugulate maitse enam suurem asi. Seetõttu tuleb kevadine saak varakult koristada ja sorteerida välja seemnemugulad raskusega 20–40 g. Kui mugulad on enne mahapanekut või söögitegemist närbunud, võib neid ööpäeva vees hoida. Maapirn andmebaasis eElurikkus
Irina Hazova

Irina Hazova (vene. k Ирина Хазова, sünninimi Artjomova; sündinud 20. märtsil 1984 Sarovis Nižni Novgorodi oblastis) on Venemaa murdmaasuusataja. Hazova (siis veel Artjomova) tuli juunioride MM-il 2003. aastal Sollefteås 15 km ühisstardiga vabatehnikasõidus teiseks. Järgmisel talvel võitis ta Stryni vallas juunioride MM-il kolm kuldmedalit, olles esimene 5 km vabatehnikasõidus ja 15 km ühisstardiga klassikasõidus ning kuulus 4×5 km teatesõidu võidukasse Venemaa naiskonda. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris võitis ta sprinditeates koos Natalja Korosteljovaga pronksmedali, 15 km suusavahetusega sõidus oli ta 13. ja 10 km klassikas 20. Maailma karikasarjas võistles Hazova esimest korda 28. novembril 2003 Kuusamos 10 km klassikasõidus ja sai 41. koha. Kümne parema hulka jõudis ta esimest korda 2004. aasta detsembris Ramsaus 15 km ühisstardiga vabatehnikasõidus, kui ta sai 7. koha. Tolle sõidu võitis Kristina Šmigun. Esimest korda jõudis Hazova poodiumile novembris 2009. aasta MK-etapil Kuusamos 10 km klassikasõidus, kus ta oli teine Aino-Kaisa Saarineni järel. Esimese võidu sai ta Davosi MK-etapil 12. detsembril samal aastal 10 km vabatehnikasõidus. 2010 Vancouveris pronksmedal sprinditeates 2003 Sollefteås pronksmedal 15 km ühisstardiga vabatehnikasõidus 2004 Stryni vallas juunioride maailmameister 5 km vabatehnikasõidus juunioride maailmameister 15 km ühisstardiga klassikasõidus juunioride maailmameister 4×5 km teatesõidus Irina Hazova on osalenud 87 maailma karikasarja etapil (seisuga 24. veebruar 2015) ja jõudnud poodiumile kolmel korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele. Irina Hazova FIS-i kodulehel (inglise)
Stryni vald

Stryni vald on vald Norras Vestlandi maakonnas. Valla pindala on 1382 km². Stryni vallas elas 2004. aasta seisuga 6855 inimest ja rahvastiku tihedus oli 5 inimest/km². Vallas asub osa Jostedalsbreeni rahvuspargist ja Jostedalsbreenist. 2019. aastani kuulus vald Sogn og Fjordane maakonda. Stryn (keskus) Loen Olden Oldedalen Innvik Utvik Hopland Rand Blakset Hjelle Sunde Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Stryni valla koduleht
Vitali Abalakov

Vitali Mihhailovitš Abalakov (vene Виталий Михайлович Абалаков; 13. jaanuar 1906 Krasnojarsk – 26. mai 1986) oli Nõukogude Liidu alpinist ja insener. Abalakov sai tuntuks, juhtides 1934. aastal esimest nõukogude ekspeditsiooni, millel õnnestus vallutada Taga-Alai mäeahelikus asuv Lenini mäetipp. Hiljem juhtis ta veel kahte ekspeditsiooni selle mäe tippu ja vallutas 1936. aastal Tian Shani mäeahelikus asuva Han-Tengri mäetipu. 1935. aastal anti talle teenelise meistri tiitel alpinismis. Tegevus alpinistina kahjustas oluliselt Abalakovi tervist ja juba 1930. aastate teisel poolel tunnistati ta I grupi invaliidiks. Aastal 1938 arreteeris NKVD Abalakovi ja mitu tema ekspeditsioonide liiget, süüdistades neid luuramises Saksamaa kasuks, läänelike mägironimistehnikate propageerimises ja kodumaiste alpinistide saavutuste vähendamises. Mitmed tema kaaslased hukati, tal endal löödi ülekuulamiste ajal välja kõik hambad. Abalakov vabanes 1940. aastal. 1941. aastal ilmus tema mägironimisõpik "Основы альпинизма" ('alpinismi alused'), millest anti hiljem välja kaks kordustrükki ja mis on tõlgitud ka muudesse keeltesse. Edaspidi tegutses ta mägironimistreenerina, pälvides 1961. aastal Nõukogude Liidu teenelise treeneri aunimetuse. Moskva spordiühingu Spartak juures tegutsev alpinistide meeskond, mida Abalakov treenis, võitis 12 korral üleliidulised meistrivõistlused mägironimises. 1957. aastal autasustati Vitali Abalakovit Lenini ordeniga, 1972. aastal ordeniga Austuse märk ja 1976. aastal aumärgiga "Teenete eest kehakultuuri ja spordi arendamisel". Ta oli ka oma sünnilinna Krasnojarski aukodanik. Ta on maetud Moskva Kuntsevo kalmistule. Vitali vend Jevgeni Abalakov oli samuti kuulus alpinist, kes vallutas 1933. aastal Stalini mäetipu. Vendade sünnilinnas Krasnojarskis kannab nende nime üks tänav ja toimuvad regulaarselt nendenimelised mägironimisvõistlused.
2009. aasta Euroopa grand prix

2009. aasta Euroopa Grand Prix oli 2009. aasta Vormel 1 hooaja üheteistkümnes etapp, mis peeti Hispaanias Valencia tänavarajal 23. augustil 2009. Sõideti 57 ringi, võistluse kogupikkus oli 308,883 km. Ilm oli kuiv ja kuum. Kvalifikatsioonisõidu võitis Lewis Hamilton ja võistluse Rubens Barrichello. Võistluse kiireima ringi sõitis Timo Glock (1.38.683). Renault F1 meeskond asendas Nelson Angelo Piquet alates Euroopa GP-st Romain Grosjeaniga. Eelmisel etapil vigastada saanud Felipe Massat asendas Luca Badoer.