laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Az-Zaqāzīq

Az-Zaqāzīq on linn Egiptuses, Ash-Sharqīyah' kubernerkonna keskus.
Kafr ad-Dawwār

Kafr ad-Dawwār on linn Egiptuses Al-Buḩayrāti kubernerkonnas.
Qinā

Qinā on linn Egiptuses, Qinā kubernerkonna keskus. Ta asub Niiluse ääres riigi keskosas. Antiikajal kandis linn nime Καινή (Kaine), Rooma ajal Caene ja Maximianopolis. Läbi Quena viib tee Punase mere äärde.
Bălți

Bălți on linn Moldovas. Varem eesti keeles tuntud venekeelse nime Beltsõ all. Moldaavia keeles kandis nime Бэлць. Bălți on suuruselt kolmas linn Moldovas Chișinău ja Tiraspoli järel. Linnast voolab läbi Dnestri parempoolne lisajõgi Răut. Bălți asutati aastal 1620. Linnaõigused aastast 1818. Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bălți elanikest moldaavlasi 53,05%, ukrainlasi 24,18%, venelasi 19,84%, poolakaid 0,70%, juute 0,33%, bulgaarlasi 0,24%, mustlasi 0,22%, gagauuse 0,19% ja teistest rahvustest inimesi 1,23%. Teo-Teodor Marșalcovschi (2007). "Geneza municipiului Bălţi: concept urbanistic şi prima atestare" (PDF). Anuarul Catedrei Discipline Socioumanistice: 6–28. Vaadatud 21. juulil 2022. Nicolae Enciu (2019). "Orașul și județul Bălți de la începuturi până în anul Marii Uniri" (PDF). Dialogica, revistă de studii culturale și literatură: 104–115. DOI:10.5281/zenodo.3332722. Vaadatud 21. juulil 2022. Руслан Михалевский (2016). "Академия наук: 1421 год не является датой первого упоминания о Бельцах" (PDF). SP. Vaadatud 21. juulil 2022. Бэлць, муниципий Бэлць Moldovenii. Vaadatud 6. veebruaril 2024
Dizzy Gillespie

Dizzy Gillespie (õieti John Birks Gillespie; 21. oktoober 1917 Cheraw, Lõuna-Carolina osariik, USA – 6. jaanuar 1993 New York, New Yorgi osariik, USA) oli USA džässtrompetimängija, -helilooja ja laulja. Ta oli koos Charlie Parkeriga 1940. aastate džässmuusika eestvedaja. Tema muusika oli iseloomulik bebop'ile. 1989 – National Medal of Arts 1993 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks Ametlik koduleht
Al-‘Arīsh

Al-‘Arīsh on linn Egiptuses, Põhja-Siinai kubernerkonna keskus.
Al-Khārijah

Al-Khārijah on asula Egiptuses, Al-Wādī al-Jadīdi kubernerkonna keskus.
Al-Fashn

Al-Fashn on linn Egiptuses Banī Suwayfi kubernerkonnas.
Hainichen

Hainichen (ka Gellertstadt) on väikelinn Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis. Bockendorf, Cunnersdorf, Eulendorf, Gersdorf, Falkenau, Riechberg, Siegfried ja Schlegel. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Lunzenau

Lunzenau on väikelinn Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis. Berthelsdorf Cossen Elsdorf Göritzhain Rochsburg Himmelhartha Linna koduleht
Pähni looduskaitseala

Pähni looduskaitseala asub Võru maakonnas Rõuge vallas. Kaitseala pindala on 277,7 hektarit. Pähni looduskaitseala võeti looduskaitse alla 2006. aasta märtsis. Kaitseala staatuse saamisele aitas tugevasti kaasa metsandustegelane Vello-Taivo Denks (1936–2004), kes oli sealse Roosa metskonna ülem 1966–2000. Looduskaitsealal domineerivad mustikapalu- ja jänesekapsalaane-segametsad, palju on ka rabastunud ja rabametsi. Enamik looduskaitsealale jäävatest metsadest on üle 100 aasta vanad. Läbi looduskaitseala voolab 14 km pikkune Pähni jõgi. Lindudest pesitseb seal metsis ja musträhn (vastavalt II ja III kaitsekategooria liigid). Haruldasematest taimedest kasvavad looduskaitsealal roomav öövilge, künnapuu, rohekas ja kahelehine käokeel, suur käopõll ja vööthull-sõrmkäpp. Pähni looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri (kehtis 2006–2009) Pähni looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis
Kafr ash-Shaykh

Kafr ash-Shaykh on linn Egiptuses, Kafr ash-Shaykhi kubernerkonna keskus.
Mittweida

Mittweida (saksa hääldus: mɪtˈvaɪda) on kreisilinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis. 2008. aastani oli see Mittweida kreisi keskus. Mittweida on Saksimaa vabariigi ülikoolilinn Saksamaal Mittelsachsenis. Mittweida asub Chopau jõel (Zschopau), 18 km põhja pool Chemnitzist ja 54 km Dresdenist lääne pool. Linn asub jõe järskudel mägedel ja orudes ning kahe väikese oja vahel. Mittweidal on Riza–Chemnitzi raudteel asuv jaam. Peamised teed on riigiteed S200, S201 ja S247, mis ühendavad linna föderaalteede ja A4-maanteega, mis läbib Mittweidast kagus. Esimest korda on linna mainitud 1209. aastal. 1286. aastal oli see tuntud kui civitas ja oppidum. Villa ja lina kudumine oli keskaja elanike põhitegevus ja 1816. aastal pärast ketrusvabriku rajamist linn on kasvanud üheks 20. sajandi Saksimaa peamiseks tekstiilitootmise keskuseks. Mittweida oli juba 16. sajandi keskel suur linn. 1924. aastal sai sellest eraldi linnaosa. 1946. aastal reintegreeriti linn Rochlitzi kreisi ja viidi 1952. aastal Hainicheni kreisi. Mittweida kreis moodustati Rochlitzi ja Hainicheni kreisist 1994. aastal, see integreeriti Kesk-Saksimaa kreisi 2008. aastal. Mittweidis pakuvad kõige suuremat huvi gooti kirik 15.–16. sajandist, vanalinn, ajaloo- ja tehnikamuuseumid ja lähedal asuv Kriebsteini loss. Mittweida on koduks Rakenduskõrgkoolile, kus õpib umbes 5000 õpilast. 19. sajandi lõpus asutatud kõrgkool on tuntud kaugel Saxoni piiridest. Tema õpilaste hulgas olid Augustus Horch (Audi asutaja), Walter Bruch (grammofoni leiutaja), Jørgen Skafte Rasmussen (Taani insener ja tööstur), Bernhard Schmidt (Eesti optik, astronoom ja leiutaja) ja Gerhard Neumann (Saksa mehaanikainsener ja leiutaja). Koos Laserinstituudiga (LHM) (saksa keeles Laserinstitut Hochschule Mittweida) Mittweida Rakenduskõrgkooli käsutuses on uurimiskeskus, kus töötatakse välja uue laseri süsteemi materjalide töötlemiseks, eriti kasutamiseks autotööstuses. Blockchaini kompetentsikeskus Mittweida (saksa keeles Blockchain-Schaufensterregion Mittweida), mis on Mittweida ülikooli rakendusarvutite ja bioteaduskonna instituut on paljude institutsioonide ja ettevõtete arenduspartner. Blockchain kompetentsikeskusega kuulub linn teaduslikele, majanduslikele ja ühiskondlikele silmapaistvate innovatsioonliitudele Blockchaini kasutamiseks Saksamaa riigil. 1960–1972 Günter Kluge (SED) 1972–1988 Max Gerhard Imhof (SED) 1988–1989 Hans Günter Beulich (SED) 1990 Helene Gerda Wunderlich (SED) 1990–2001 Bruno Rudolf Kny (CDU) 2001–2015 Matthias Damm (CDU) alates 2015 Ralf Schreiber Manfred Halpern, politoloog (1924–2001) Heinrich Gottlieb Tzschirner, protestantlik teoloog (1778–1828) Johannes Schilling, skulptor (1828–1910) Rudolf Hasse, autovõidusõitja (1906–1942) Paul Dittel, saksa ajaloolane ja anglitsist (1907–1976?) Erich Loest, kirjanik (1926–2013) Peter Moreth, poliitik (LDPD) (1941–2014) Andreas Klöden, jalgrattur (1975) Antje Traue, näitleja (1981) Gabrovo, Bulgaria Rößgen Neudörfchen Kockisch Weißthal Zschöppichen Ringethal Falkenhain Frankenau Thalheim Lauenhain Tanneberg Linna koduleht
Kafr az-Zayyāt

Kafr az-Zayyāt on linn Egiptuses Al-Gharbīyah' kubernerkonnas. Asub Ţanţā lähedal.
Jim Ashilevi

Jim Ashilevi (sündinud 29. augustil 1984 Tallinnas) on eesti kirjanik ja lavastaja. Ta on lõpetanud Tallinna Inglise Kolledži ja Tallinna Ülikooli audiovisuaalse meedia erialal. Õpingud jätkusid Viljandi Kultuuriakadeemias lavastaja erialal, mille ta lõpetas 2011. aastal. Ta on kirjutanud näidendeid ning avaldanud lühiproosat ja luulet ajakirjades Vikerkaar, Värske Rõhk, Vihik ja ZA/UM. Ta juhtis 2010. aasta sügisest 2014. aasta alguseni ETV kultuurisaadet "OP!". 2013. aastast on Ashilevi Von Krahli Teatri koosseisuline liige. Töötab lavastaja, näitleja ja dramaturgina. "Portselansuits" (2007) – näidend "Nagu poisid vihma käes" (2007) – näidend "Ma olen elus olemise tunne" (2011) – romaan "Žilett. Monolooge ja dialooge ajastuväärilisest teatrist" (2014) – raamat, koostajad Jim Ashilevi ja Valle-Sten Maiste "Kehade mets" (2015) – romaan "Armastuskirju teatrile" (2016) – raamat 2005 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse II preemia ("Nagu poisid vihma käes") 2006 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Nagu poisid vihma käes") 2013 Kristallkingakese auhind 2015 Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistlusel III koht käsikirjaga "Kehade mets" 2018 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia („Unusta/Unista“) Tema ema on laulja Siiri Känd-Ashilevi. Tema õde on Sandra Ashilevi. 2023. aastal abiellus Jim Gea Grigorjeviga. Indrek Kuus, Jim Ashilevi usub vaimsesse kapitali, Linnaleht, 16. september 2010 Käbi ei kuku. Siiri Känd ja Jim Ashilevi. ERR Vikerraadio. 29.10.2017. Ametlikult abikaasad! Jim Ashilevi sõudis pikaajalise elukaaslasega abieluranda, Kroonika, 28. juuli 2023 Ene Paaver. Jim Ashilevi armulugu teatriga Postimees, 26. oktoober 2005 Dagmar Lamp "Jim - teatri poolt kodustamata kirjanik". [1] Õhtuleht 7. aprill 2007 (intervjuu, foto) Indrek Kuus "Jim Ashilevi usub vaimsesse kapitali". [2] 19. september 2010 (artikkel, foto)
Kêb

Kêb on keskalluvusega linn (krŏng) Kambodžas, Kêbi provintsi keskus. Asub Tai lahe rannikul.
Krâchéh

Krâchéh on linn Kambodžas, Krâchéhi provintsi keskus.
Lumphăt

Lumphăt on linn Kambodžas Rôtânăh Kiri provintsis.
Mõniste vald

Mõniste vald on endine vald Võru maakonnas. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Haanja, Misso, Mõniste, Rõuge ja Varstu valla ühinemise uus haldusüksus, mille nimeks sai Rõuge vald. Mõniste vallavanem oli Katrin Roop. Mõniste vallas oli 17 küla: Hürova, Hüti, Kallaste, Karisöödi, Koemetsa, Kuutsi, Mõniste, Parmupalu, Peebu, Sakurgi, Saru, Singa, Tiitsa, Tundu, Tursa, Vastse-Roosa ja Villike küla. Kaavi, Soome Maakatastri statistika, vaadatud 17.10.2018. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator http://haldusreform.fin.ee/static/sites/3/2017/02/rouge_sk.pdf Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. aasta jaanuari seisuga, vaadatud 17.10.2014 Soome valdade sõprusvallad Eestis, värskendatud 8.03.2010
Kâmpóng Thum

Kâmpóng Thum on linn Kambodžas, Kâmpóng Thumi provintsi keskus.
Sisŏphŏn

Sisŏphŏn on linn Kambodžas, Bântéay Méan Cheăy provintsi keskus.
Svay Riĕng

Svay Riĕng on linn Kambodžas, Svay Riĕngi provintsi keskus.
Trihord

Trihord (vanakreeka sõnast trichordon) on 3-heliline helirida.
Orasoja

Orasoja on oja Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Orasoja saab alguse Puhkova külas Laagna klindisaaare jalamilt ning voolab ülemjooksul mööda kraave kuni Vodava-Meriküla maanteeni. Peale tee truubi läbimist hakkab laskuma orgu, kus voolab mööda paeplatood, laskudes kohati astangutest, kõrgeima (1,1 m) astangu juures moodustab ta Orasoja joastiku. Sellest üles- ja allavoolu jäävate astangute kõrgus on alla 0,3 m. Joastikust ülespoole enne teed märgatavat jõeorgu ei ole. Joastikust allavoolu paikneb üle 350 m pikkune kanjon. Orasoja kanjoni seintel on paljandid, millel on nähtavad aluspõhja kivimid. Need ulatuvad Kesk-Ordoviitsiumist (lubjakivid) Kambriumini (liivakivi, sinisavi). Paremal kaldal paljandub diktüoneemakilda vahekihtidega oobolusliivakivi. See on tüüppaljand Pakerordi lademe Kallavere kihistu Orasoja kihistikust (Orasoja paljand). Oja järgi on kihistik ka nime saanud. Paremkalda ülaäärest on võimalik välja puhastada ka Volhovi lademesse kuuluv roheliste glaukoniiditeradega hall lubjakivi. Peale Põhja-Eesti pangalt laskumist, kus ta lõhestab Puhkova-Olgino panga ja väljub madalikule. Alamjooksul läbides Leekovo sood on oja surutud kraavidesse soost väljudes ja kuni suubumiseni vasakult Narva jõkke Kannisaare juures voolab mööda loodusliku sängi. Orasoja on veevaene. Põuastel suvedel (näiteks 1999, 2001 ja 2002) oli ta ülemjooksul kuivanud. Eesti jõgede loend Orasoja juga Orasoja kanjon Narva klindilõik Stratigraafia info Kalle Suuroja. Eesti joad, Tallinn 2003. Kalle Suuroja. Põhja-Eesti pangad, Tallinn 2004. Orasoja joastik saidil eestigiid.ee
Manon Lescaut

"Manon Lescaut" (täielik pealkiri "Histoire du chevalier Des Grieux et de Manon Lescaut" ("Chevalier Des Grieux' ja Manon Lescaut' lugu")) on Antoine François Prévost' romaan, mis moodustab tema seitsmeköitelise teose "Mémoires et Aventures d'un homme de qualité qui s'est retiré du monde" ("Ühe ilmaelust eemaldunud aadlimehe mälestused ja seiklused", kirjutatud 1728–1731) viimase köite. Teose esmatrükk ilmus 1731 Amsterdamis. Lauri Leesi väitel on "Manon Lescaut" kõigi aegade loetavaim armastusromaan. Raamatu ainetel on kirjutatud mitu ooperit, sealhulgas Giacomo Puccini "Manon Lescaut" ja Jules Massenet' "Manon". Antoine Prévost d'Exiles, "Manon Lescaut". Prantsuse keelest tõlkinud ja eessõna: Marta Sillaots. Kirjastus Valik, Tartu 1931, 192 lk Antoine-Francois Prévost D'Exiles, "Manon Lescaut". Prantsuse keelest tõlkinud Sirja Keevallik; eessõna: Lauri Leesi. Europeia sari. Kirjastus Perioodika, Tallinn 1991, 160 lk; ISBN 5797904314 Lauri Leesi eessõna "Meenutuseks lugejale" – "Manon Lescaut", 1991, lk 6
Viking XPRS

Viking XPRS on Soome laevakompanii Viking Line kiire parvlaev, mis on ehitatud STX Europe'i laevatehases Helsingis. Viking XPRS sõidab liinil Tallinn–Helsingi, esimese reisi tegi laev 28. aprillil 2008. Viking XPRS on esimene spetsiaalselt Viking Line'i jaoks ehitatud laev pärast 1990. aastal valminud Kalypsot. Ühtlasi on tegemist Viking Line'i esimese kiire parvlaevaga. Laeva maksumus oli 120...130 miljonit eurot. Laev teeb mõlemas suunas 2 reisi päevas. Aluse ristiema on Soome laulja Paula Koivuniemi. Laev sõitis varem Rootsi lipu all ja tema kodusadam oli Norrtälje. 24. jaanuarist 2014 7. märtsini 2023 töötas laev Eesti lipu all ning kodusadamaks sai Tallinn. Laeval vahetati välja kõik rootsikeelsed sildid eestikeelsete vastu ning tööd sai uus ligi 200 liikmeline laevapere. Alates 7. märtsist 2023 hakkas laev sõitma Soome lipu all ning kodusadamaks sai Maarianhamina. "IMO. 9375654". Originaali arhiivikoopia seisuga 30.07.2012. Vaadatud 11.03.2008. Laeva kutsung, IMO-number, online-asukoht ja pildid saidil marinetraffic.com[alaline kõdulink] Viking XPRS Viking Line'i kodulehel M/S Viking XPRS Fakta om Fartyg (rootsi keeles)
Kolga looduskaitseala

Kolga looduskaitseala on kaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Looduskaitseala suurus on 274,5 hektarit. Kaitseala asub Kulli, Maade ja Õhu külas. Kaitseala (tollase nimega Kolga oja ja luidete kaitseala, pindala 125 ha) moodustati 1991. aastal. 2006. aastal nimetati see ümber Kolga looduskaitsealaks. Kaitseala jaguneb Saulepi ja Kolga sihtkaitsevööndiks. Looduskaitseala eesmärk on kaitsta väärtuslikke metsakooslusi, eriti luitemetsi (Kolga luited), Kolga jõge ning kaitsealuseid linnu- ja loomaliike. Lindudest pesitsevad seal rariteetsed merikotkas ja kassikakk. Loomadest elutsevad looduskaitsealal rebane, põder, kährik ja metssiga. Metsakooslustes vahelduvad loodusmetsad kultuurpuistutega. Reigo Roaste. Kolga looduskaitseala. Eesti Loodus. 2006, nr 8. Kolga looduskaitseala kaitse-eeskiri
Skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks

Skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks asub Tartus Emajõe vasakul kaldapealsel Atlantise klubi ja Kaarsilla vahel. Skulptuurigrupi autor on Mare Mikof ja see valmis 1977. aastal. Skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks kultuurimälestiste riiklikus registris Skulptuurigrupp 100 000
Gävleborgi lään

Gävleborgi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis. Suuremad asulad olid 2010. aastal: Gävleborgi läänis on kümme valda: Q129406980
Benny Goodman

Benny Goodman (õieti Benjamin David Goodman; 30. mai 1909 Chicago, Illinoisi osariik – 13. juuni 1986 New York, New Yorgi osariik) oli USA džässklarnetimängija ja -orkestrijuht, hinnatuim klarnetimängija džässiajaloos. Tema muusika on enamjaolt kiire ja keerulise rütmiga. Aastal 1986 pälvis ta Grammy elutööauhinna. Bebop Koduleht
Mineraalvesi

Mineraalvesi on vesi, mis sisaldab mineraal- või teisi lahustunud aineid, mis annavad veele maitse või terapeutilise omaduse. Soolad, väävliühendid ja gaasid on kõige tavalisemad ühendid, mis võivad olla lahustunud vees. Eestis loetakse mineraalveeks vett, milles on mineraalainete sisaldus üle 2 grammi ühe liitri kohta. Venemaal ja USA-s loetakse mineraalveeks vett, milles on mineraalainete sisaldus üle 0,25 grammi ühe liitri kohta. Traditsioonilist mineraalvett võib kasutada või tarbida kohe leiukohast, näiteks ravilistel eesmärkidel spaad või tavakasutuses kaevud. Sarnaselt antiikajaga on ka tänapäeval paljudesse mineraalvee leiukohtadesse koondunud turismikeskused – nõnda on tekkinud mitmed spaalinnad (näiteks Tšehhis asuv Karlovy Vary) ja vesiravihotellid. Eesti tähtsamad mineraalvee leiukohad on: Kärdla, Kuressaare, Häädemeeste, Võru ja Värska (Värska mineraalvesi). Tänapäeval on mineraalvett sageli serveeritud pudelites, tehes selle nõnda kättesaadavaks paljudele inimestele. Poest ostetud vesi võib olla kas gaseeritud või naturaalne. Praegu on maailmas üle 3000 mineraalveebrändi. Tänapäeval on reisid mineraalvee leiukohtadesse, kus saaks otseselt kokku puutuda mineraalveega, väga harvad ja sageli võimatud, sest tavaliselt on need era- või kaitse all olevad alad. Mineraalveeallikates ravimist nimetatakse balneoteraapiaks, mineraalvee raviomadused ja mõju tervisele uurib balneoloogia ehk kümblusteadus. Balneoloogia seisukohalt saab mineraalvee liigid jagada kolmeks: söögivesi[küsitav] (mineraalainete sisaldus alla 1 g/l); ravi-söögivesi[küsitav] (mineraalainete sisaldus 1–10 g/l); ravivesi (mineraalainete sisaldus üle 10 g/l). http://www.mineralwaters.org/ Looduslik Ramlösa mineraalvee allikas Helsingborgis Rootsis The Grand Hotel Ramlösa mineraalvee allika lähedal Helsingborgis Rootsis Mineraalvee "Rabe 1" allika pump Rabes Poolas Vichy, Prantsusmaa: mineraalvee allikas "Cellestine" Mineraalvesi klaaspudelites plastkastides Farris mineraalvesi (Norra) Badoit mineraalvesi (Prantsusmaa) Bad Kissinger mineraalvesi (Saksamaa) Rwenzori mineraalvesi (Uganda) Põhja-Korea mineraalvesi San Pellegrino mineraalvesi (Itaalia) Radenska, Sloveenia Mineraalveebrändide loend riigiti
Naumburg

Naumburg (Naumburg an der Saale) on linn Saksamaa idaosas Saksi-Anhaldi liidumaal Burgenlandkreisis. Asub Unstruti suudmes Saale ääres. Naumburgi on esmamainitud 1012. aastal. 1029. aastal sai linnast piiskopi residents. Naumburgil on linnaõigused 1144. aastast. Kuulus Hansa Liitu. Naumburgi toomkirik Naumburgi raekoda Naumburgi koduleht
Väliskõrv

Väliskõrv (ladina keeles auris externa) on paljude selgroogsete kõrva osa, mis koosneb harilikult kõrvalestast ja välimisest kuulmekäigust. Väliskõrva areng, anatoomia, kuju, sooned, lihased ja morfoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Imetajatel koosneb väliskõrv reeglina kõrvalestast ja välimisest kuulmekäigust. Välimise kuulmekäigu (meatus acusticus externus) lõpus paikneb trummikile (membrana tympani), mis eraldab väliskõrva keskkõrvast. Väliskõrva ülesanne on kanda õhus leviv helilaine trummikileni. Erandiks on ürgimetajad ja vees elavad imetajad, kellel kõrvalest puudub. Samuti puudub kõrvalest lindudel, roomajatel (sh madudel) ja kahepaiksetel. Väliskõrv asetseb anatoomilis-topograafiliselt trummikilest külgmiselt ehk lateraalselt. "Meditsiinisõnastik" 850:2004. Johann Friedrich Meckel,Manual of Descriptive and Pathological Anatomy, Volume 3, lk 112 – 117, Philadelphia, 1832, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 13.12.2013) (inglise keeles) Meeli Roosalu. Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, lk 235, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
Antonio Saca

Elías Antonio Saca González (Tony Saca; sündinud 9. märtsil 1965) on El Salvadori poliitik. Valitud 21. märtsil 2004 presidendiks, asus ta presidendi ametikohuseid täitma 1. juunil 2004, vahetades välja president Francisco Florese.
Kuulmiselundid

Kuulmiselundiks nimetatakse imetajate puhul enamasti kõrvu, mis näiteks inimesel koosnevad väliskõrvast, keskkõrvast ja sisekõrvast. Samas pole kuulmiselundi mõiste siiski üheselt määratletud: inimese kuulmiselundiks võidakse pidada ka Corti elundit ehk tiguorganit, kuulmissüsteemi tervikuna kuuluvad aga ka närvid ning peaaju kuulmiskeskused. Teiste loomade puhul võib kuulmiselunditeks pidada mitmesuguseid elundeid, mille abil nad tajuvad väliskeskkonna vibratsiooni. Sageli kasutavad nad selleks mitte spetsiifilist elundit, vaid keerukamat süsteemi, vahel võivad seda funktsiooni täita ka üksikud rakud – see kõik teeb kuulmiselundi mõiste piiritlemise veelgi raskemaks.
Füsioloogiline akustika

Füsioloogiline akustika on akustika haru, mis uurib inimeste ja loomade heli tajumise ja tekitamisega seotud elundite ehitust ja talitlust. Kuulmine on närviimpulssideks muudetud heli. Inimese kuulmiselund on kõrv. Kõrvad aitavad meil orienteeruda ruumis, määrata heliallikate kaugust ja suunda. Kuulmiselundiga on otseselt seotud tasakaaluelund. Kuulmiskeskus asub oimusagarates, tasakaaluelund asub sisekõrvas. Kõrva ülesanne on vastu võtta helivõnkeid õhust, analüüsida helispektreid[küsitav] ja kodeerida heli närvisüsteemile arusaadavasse keelde; seejärel saadetakse see edasiseks töötlemiseks ajju. Helilained kanduvad kõrvalesta ja välise kuulmekäigu kaudu trummikilele, mis hakkab võnkuma. Keskkõrvas olevad kuulmeluukesed suunavad võnked sisekõrva, kus helilained muudetakse närviimpulsiks. Sisekõrvast väljuva kuulmisnärvi kaudu liiguvad närviimpulsid peaajus oimusagarani, kus asub kuulmiskeskus. Selle füsioloogilise protsessi tulemusena muudetakse närviimpulss meile arusaadavaks heliks või sõnaks.
Kõrvalest

Kõrvalest (ladina keeles auricula) on paljudel selgroogsetel loomadel väliskõrva nähtav osa, mis on nahaga kaetud ja koosneb kõrvalestakõhrest. Kõrvalesta abil toimub helide koondamine kuulmekäiku. Kõrvalestal on oluline osa ka ruumilisel kuulmisel. Ürgimetajatel ja vees elavatel imetajatel kõrvalest puudub. Samuti puudub kõrvalest lindudel, roomajatel (sh madudel) ja kahepaiksetel. Inimese kõrvalesta saab kasutada peale kuulmistajule ka kõrvarõngaste riputamiseks ja nõelraviks. Armastajatele on kõrvalest erogeenne tsoon. Paljudel imetajatel (kass, koer, hobune) kõrvalest liigub ja pöördub heliallika suunas. Ruuporitaolise kuju tõttu koondab helid kuulmekäiku. Inimese kõrvalesta lihased on evolutsiooni käigus taandarenenud ja seetõttu ei saa inimene oma kõrvalesti heliallika suunas pöörata. Meeli Roosalu. Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, lk 235, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
Ants Simm

Ants Simm (aastani 1938 Hans Simm, 9. oktoober 1877 Kivilõppe küla, Tarvastu vald (endine Vana-Suislepa vald) – 14. märts 1946) oli eesti näitleja, lavastaja, diplomaat ja ajakirjanik. Ants Simm sündis Simmi talus Jaan Simmi ja Ann Simmi (sündinud Jaas) peres. Tema noorem vend oli Juhan Simm. Õppis Vana-Suislepa vallakoolis ja Tarvastu kihelkonnakoolis. Jätkas õpinguid Tartus gümnaasiumis 1891–1899. Õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust 1899–1905. 1902–1908 Postimehe toimetuse töötaja 1906–1921 Vanemuise näitleja ja lavastaja, 1914–1921 direktor 1919–1920 Tartu linnapea 1921–1922 Postimehe toimetaja 1922–1924 Berliini saatkonna vanemametnik ja konsul 1925–1940 Tartu Eesti Laenu ja Hoiu Ühisuse juhatuse esimees Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees 1903–1906 Taara" Seltsi juhatuse liige; Tartu Eesti Laenu ja Hoiu Ühisuse nõukogu liige 1910–20, "Vanemuise" Seltsi esimees 1932–34, Eesti Rahvapanga nõukogu liige a-st 1937. Abiellus 19.02.1905 Linda Kaartiga (16.12.1882 – 8.12.1958 Tallinn). Ants Simm on maetud Simmi talu kalmistule Kivilõppe külas Tarvastu vallas. Lapsed: Eha Simm (Kitsapea) *1906; Jaan Simm 1907–1976, Anneliis Simm 1920–2013. Kotkaristi V klassi teenetemärk, 1930 Ants Simmi 60. sünnipäeva puhul 18. oktoobril 1937 otsustas Tartu seltskond kinkida talle hobuse (kuueaastane tiine mära, hind 540 krooni), kes anti talle üle 17. veebruaril 1938. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2016. Vaadatud 23. mail 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ants Simm sai kingitud hobuse kätte. Rahvaleht, 18. veebruar 1938, nr 21, lk 1 Kalju Haan, "Vääriti koheldud Ants Simm" – aastaraamatus Teatrielu 2003, Tallinn 2004. Lk 236–243 Ants Simm Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Naiste Partei

Naiste Partei (Partia Kobiet) on Poola endine erakond, mis esindas naiste huve. Erakond registreeriti 11. jaanuaril 2007. 27. septembrist 2016 kandis see nime Feministlik Initsiatiiv (Inicjatywa Feministyczna). Erakond lõpetas tegevuse 19. jaanuaril 2020. Erakonna asutaja on kirjanik ja publitsist Manuela Gretkowska. 2007. aasta parlamendivalimistel kogus partei 45 000 häält (0,28%). Hiljem on partei liikmed kandideerinud valimistel teiste parteide nimekirjades (Poola Roheline Partei, Poola Sotsialistlik Partei, Nowoczesna jt).