laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kultuuriöö

Kultuuriöö oli aastatel 2015 kuni 2020 augusti viimasel laupäeva õhtul toimunud festival Tallinnas. Festivali raames toimusid tasuta kontserdid, ekskursioonid, õpitoad, näitused, etendused, kinoseansid ja muud kultuuriüritused. Huvilistele olid eriüritusteks avatud muuseumid ja galeriid ning teised kultuuriasutused. Esimene Kultuuriöö toimus 29. augustil 2015 Tallinna Kultuuriameti eestvedamisel ja koostöös Tallinna Linnamuuseumi, Tallinna Filharmoonia, Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi, festivali „Tallinna tornid“ ja kaasaegse tsirkuse festivaliga Circus Tree. "Kultuuriöö koduleht (vaadatud 1. juunil 2016)". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2016. Vaadatud 1. juunil 2016. "Kultuuriöö üritus Kuhu minna lehel (vaadatud 1. juunil 2016)". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2016. Vaadatud 1. juunil 2016. Fotod
Raidkivimuuseum

Raidkivimuuseum (inglise keeles Carved Stone Museum, vene keeles Mузей резных камней), ka Tallinna Linnamuuseumi Raidkivimuuseum, on Tallinna Linnamuuseumi allüksus Tallinna ajaloolisse kaitsekompleksi kuuluvas Ingeri bastionis, kus eksponeeritakse Tallinna Linnamuuseumi raidkivikogu. Raidkivimuuseum paikneb 17. sajandi lõpust pärit Ingeri bastioni käigu seni suletud olnud osas ning kuulub ühte kompleksi Kiek in de Köki ja bastionikäikude muuseumiga. Bastionikäigus eksponeeritakse seni hoidlates varjul olnud dekoratiivseid Tallinna raidkivifragmente: portaale, dekoratiivseid sambaid, peremärkide ja sümbolitega etikukive, reljeefidega aknapalesid alates 15. sajandist. Väljapaneku hulgas on ka hauakive 20. sajandi 1950. aastatel likvideeritud Kopli kalmistult. Üle kahesaja raidkivi koondav väljapanek kannab pealkirja "Varemete linn" ning sisaldab niinimetatud teemakambreid, näiteks raidkivide galeriid "Paradiisiaed" ning "Sammastesaali", "Surmasaali" ja "Päikesesaali". Ideekavandi autorid on Risto Paju ja Jaagup Roomet, sise- ja ehitusprojekti autorid sisearhitekt Maarja Varkki ja arhitekt Helle-Triin Hansumäe. Pärast 2012. aastal alanud põhjalikku puhastus- ja kuivendustööd avati raidkivimuuseum 13. mail 2016. Raidkivid (Vaadatud 1. juunil 2016) Raidkivimuuseum Vaadatud 1. juunil 2016. Raidkivimuuseum (Vaadatud 1. juunil 2016.) Bastionikäigud ja Raidkivimuuseum Tallinna Linnamuuseum
Galina Kruberg

Galina Kruberg (15. detsember 1923 Tallinn – 17. juuli 2013 Toronto) oli Kanada keeleteadlane (slavist). Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna 4. Keskkooli. Suure põgenemise ajal 1944. aastal läks ta Saksamaale. Aastatel 1944–1949 õppis Viini Ülikoolis ja lõpetas selle 1949. aastal slavistina. Pärast seda kolis Kanadasse. Aastatel 1955–1958 õppis McMasteri Ülikoolis ja lõpetas selle bakalaureusekraadiga slavistina. Aastatel 1958–1961 õppis Toronto Ülikoolis ja lõpetas selle 1961. aastal magistrikraadiga samuti slavistina. Ta oli Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige. Ta oli aastatel 1962–1989 Toronto Ülikoolis vene keele õppejõud. 2005 – "Kruberg, Galina". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj–M. Tallinn 2005. Lk 113–114 Galina Kruberg TLÜAR väliseesti isikute andmekogus
Mai

Mai ehk lehekuu on Gregoriuse kalendris aasta viies kuu. Selles on 31 päeva. Mai oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta kolmas kuu. Nimetus tuleb ladinakeelsest nimetusest Maius, mis oli antud kas jumalatar Maia või kasvujumal Maiuse järgi. Mail on järgmised rahvalikud nimetused: lehekuu, lehehakkamiskuu ehk lehehakkamise kuu, mahlakuu, õiekuu, rõõmukuu, toomekuu, meiukuu (kaskede ehk meiude toomise järgi), laulukuu, elukuu, sugukuu, külvikuu, kesakuu (kesaharimise aja järgi), suvikuu (suveroheluse saabumise järgi), nelipühakuu. Mai on neitsi Maarjale pühendatud kuu. Aasta päevad Mall Hiiemäe. Pühad ja argised ajad rahvakalendris. Tallinn, Varrak 2010, lk 99. https://todayscatholic.org/may-month-of-mary/
Fonasteenia

Fonasteenia on hääle kähisemise ja nõrkusena avalduv hääleaparaadi häire. Ka Phonasthenia functionalis. Häälejõuetuse põhjuseks võib olla kõri ülekoormamine (lauljad, näitlejad), vale ja mittesobiv tessituur, hääle forsseerimine (karjumine, moonutatud häälega rääkimine), vale hääletehnika. Sellisel kasutamisel kõri väsib ja tekib hääledefekt.
Inseneripataljon

Inseneripataljon oli Eesti Rahvaväe väeosa (pataljon), mis osales ka Eesti Vabadussõjas. Pataljon moodustati 21. novembril 1918. aastal Eesti Rahvaväe koosseisus. Pataljoni ülemaks valiti kapten Voldemar Rieberg. Pataljoni koosseisus moodustati 1. sapöörirood ja hiljem ka 2. sapöörirood. 1. sapöörirood sõdis Vabadussõjas Narva rindel ja kuulus siis 1. diviisi koosseisu. 2. sapöörirood sõdis Vabadussõjas Lõunarindel ja kuulus siis 2. diviisi koosseisu. 1918. aasta 21. novembril loodi Inseneripataljoni juurde õhuväe lendurite poolrood, kuid 20. veebruaril 1919 viidi poolrood üle Sõjaväe Peastaapi ja temast sai Lennuväesalk. Pärast Vabadussõja lõppu koondati sapööriroodud taas Inseneripataljonina Nõmmele. 1924. aastal moodustati Inseneripataljoni baasil Pioneerpataljon ja Sidepataljon.[viide?] Eesti Insenerirood Pioneeripataljon. Ajalugu (vaadatud 01.06.2016)
Kinoteater

Kinoteater on teatrit tegev sõprade rühmitus, mille algse tuumiku moodustasid Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 25. lennu lõpetanud Paavo Piik, Diana Leesalu ja Henrik Kalmet ning Paul Piik ja Alari Rammo. Kinoteater alustas 2011. aastal tegevust püstijalakomöödiaga "Püstijalukomöödia". Repertuaari on kuulunud nii meelelahutuslikke kui ka harivaid lavastusi, aga ka teatrieksperimente ("Manifestide" sari). "Võidab see, kellel on kõige hullem mees" "Kaota mu naine ära ehk mis tunne on olla mustkunstnik" "Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine. Kuidas saada heaks õpetajaks?" "Murru 422/2" (2017) 2019 – "Aasta täis draamat" (2019, režissöör Marta Pulk) Kinoteatri koduleht Meelis Oidsalu (19. juuli 2017). "TEATRIARVUSTUS: Vangla on vastik. Käige kindlasti ära". Eesti Ekspress. AS Ekspress Meedia. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuli 2017.
Tallinna Raamat

"Tallinna Raamat" oli Tallinna Linnavalitsuse väljaantav raamatusari aastatel 2004–2018, mis tutvustas Tallinna ajalugu ja kultuuri. "Tallinna Raamatu" väljaandmiseks oli moodustatud Tallinna Linnavalitsuse juures alatise komisjonina "Tallinna Raamatu" kolleegium, mis tegi linnavalitsusele ettepanekuid "Tallinna Raamatu" sarjas Tallinna kultuuri ja ajaloo jäädvustamise seisukohast oluliste teoste kirjastamiseks ja välja antavate teoste valikuks. "Tallinna Raamatu" kolleegiumi tegevus lõpetati jaanuaris 2018. "Tallinna raamatu" põhimääruse kohaselt võis sarjas välja anda kirjanduse, kunsti, ajaloo ja ka memuaristika valdkonda kuuluvaid teoseid. "Tallinna raamatu" sarjas on kokku ilmunud 12 raamatut, aktiivseim kirjastustegevus jäi aastatesse 2004–2008, mil anti välja 11 raamatut. 2004 – "Viru tänav ja teised". Autor Erika Auik, koostanud Anne Velliste, Kirjastus Varrak. 2005 – "Heinz Valgu 200 nägu". Autor Martti Soosaar, Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2006 – "Rukkilillesinised koolimütsid Tallinna tänavail". Arvo Jaama koostatud raamat Anna Tõrvand-Tellmannist, tema koolist ja õpilastest. Kirjastus VARRAK. 2006 – "Kümme keskaegset tallinlast". Autorid Tiina Kala, Juhan Kreem ja Anu Mänd. Kirjastus Varrak. 2006 – "Tallinna avastamas". Autor Eva Laantee Reintamm, Kirjastus Valgus. 2006 – "Tallinn. Aeg ja muutused". Koostanud ja kujundanud Tiiu Allikvee. Kirjastus Kunst. 2006 – "Tallinna linnaehituslik areng linna tekkest tänapäevani". Autor Dmitri Bruns, OÜ KPD Kirjastus. 2008 – "Konstantin Konik – unustatud suurmees". Autor Küllo Arjakas. Kirjastus Eesti Päevaleht AS. 2008 – "Tramm, buss ja troll Tallinnas". Autor Aare Olander, Kirjastus Tänapäev. 2008 – "Peeter I ja Katariina I Tallinnas" (vene keeles). Autor Jüri Kuuskemaa, Kirjastus Valgus. 2009 – "Tallinna Püha Miikaeli klooster: ehitus- ja uurimislugu". Autor Jaan Tamm, Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2015 – "Tallinn – meistrite linn". Parandatud ja täiendatud trükk. Autor Küllike Kaplinski, Tallinna Kultuuriväärtuste Amet https://www.riigiteataja.ee/akt/425102013016 https://www.riigiteataja.ee/akt/413012018001
Candace Pert

Candace Beebe Pert (26. juuni 1946 Manhattan, New York – 12. september 2013 Potomac, Maryland) oli eesti juurtega Ameerika Ühendriikide neuroteadlane. Ta on esinenud filmis "What the BLEEP Do We Know". 1997. Molecules Of Emotion: Why You Feel the Way You Feel. (Foreword: Deepak Chopra.) New York: Scribner. ISBN 0-684-84634-9 (kaasautor Nancy Marriott) 2006. Everything You Need to Know to Feel Go(o)d. Hay House, Inc. ISBN 1-4019-1059-9 Pert, Candace B. 2008. Kõik, mida on vaja teada, et tunda end jumalikult. Balti Raamat OÜ.
Motiș (Sibiu)

Motiș (ungari Mártontelke, saksa Mortesdorf) on asula Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Sibiu maakonna Valea Viilori vallas. Luteri Martini kirik, mis on kultuurimälestis 14. sajandist Õigeusu Jüri kirik (rumeenia keeles Biserica Sf.Gheorghe din Motiș) 19. sajandi II poolest Motiș (Sălaj) Motiși luteri kirik lehel Biserici.org. Rumeenia keeles Motiși rumeenia õigeusu kirik lehel Biserici.org. Rumeenia keeles
Lennuväerügement

Lennuväerügement oli Eesti õhuväe väeüksus. Eesti lennuväeüksus moodustati 21. novembril 1918 Inseneripataljoni juures lennu-poolrooduna. 20. veebruaril 1919 viidi poolrood üle Sõjaväe Peastaabi alluvusse ja temast sai lennuväesalk. Septembris 1919 nimetati lennuväesalk ümber lennuväeks. 1. augustil 1920 korraldati lennuvägi ümber lennurooduks. 1. juunil 1921 korraldati lennurood ümber lennuväeks. 15. märtsil 1924 nimetati lennuvägi ümber lennuväerügemendiks. Rügement läks 1928. aastal Õhukaitse alluvusse ja 1. juulil 1930 jagati üksikuteks lennuväedivisjonideks. August Steinberg[viide?] Lennubaas Lennukool Lennuväerügemendi merelennueskadrill 1. lennuväedivisjon 2. lennuväedivisjon 3. lennuväedivisjon
Regulaarvägi

Alalisvägi (sünonüüm regulaarvägi, harvemini regulaarsõjavägi[viide?], vananenud terminiga kaadriarmee) on riigi ametlik (inglise official) relvajõud, mille eesmärk on riiki rahu- ja sõjaajal kaitsta. Regulaarväe moodustavad tegevteenistuses olevad sõjaväelased ja sõjaajal võidakse väkke võtta ka reservväelasi. Regulaarväe alla ei käi näiteks vabatahtlikud ja eraviisilised sõjalised rühmitused või palgasõdurid. Eesti regulaarväe ametlik nimetus on Eesti kaitsevägi. irregulaarvägi palgaarmee Alalisvägi andmebaasis Militerm Valimik sõjandustermineid. 1998. Koostanud Heino Ernits. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 181
Väejooks

Väejooks (ka deserteerimine, deserteerumine, pagu) on väeosast vm teenistuskohast omavoliline lahkumine, ka vastase väeossa üleminemine. Väejooksu läinud sõjaväelast nimetatakse väejooksikuks ehk desertööriks (prantsuse sõnast déserteur). patsifist väepõlgur
Motiș (Sălaj)

Motiș (ungari Mutos) on asula Krisaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Sălaji maakonna Cehu Silvaniei vallas. Õigeusu Peainglite Miikaeli ja Gabrieli kirik (rumeenia keeles Biserica Sf. Arh. Mihail și Gavril din Motiș) aastatest 1830-1855 Motiș (Sibiu) Motiși rumeenia õigeusu kirik lehel Biserici.org. Rumeenia keeles
Viktor Abramov

Viktor Abramov (sündinud 29. novembril 1956) on eesti matemaatik, Tartu Ülikooli geomeetria- ja topoloogiaprofessor. Ta lõpetas aastal 1974 Tallinna 15. Keskkooli ja aastal 1981 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna. 2006 Tartu Ülikooli aumärk 2016 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. Viktor Abramov Eesti Teadusinfosüsteemis
Krakės

Krakės on alev Leedus Kėdainiai rajoonis, Krakėse valla halduskeskus. Alev asub Smilgaitise jõe kaldal. Krakėses on gümnaasium, kultuurimaja ja raamatukogu. Alevis on saekaater. Vaatamisväärsusteks on 1907. aastal valminud katoliku kirik ja 1645. aastal valminud Katariina kloostri hoonetekompleks. Krakėst on esimest korda kirjalikult mainitud XIV sajandil. 1421. aastal läks sealne mõis Žemaitija piiskoppide valdusse, jäädes nende omandusse aastani 1842. XV sajandi lõpus ehitati asulasse kirik. Aastail 1565 ja 1569 asula põles. Aastal 1579 mainiti asulat esimest korda kui alevit. Aastal 1615 rajati sinna klooster, mis tegutses aastani 1945. Selle puidust peahoone on maha põlenud, aga säilinud on kloostrile kuulunud koolimaja. Aastal 1863 toimus alevi juures lahing ülestõusnud leedulaste ja tsaariarmee vahel. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimi Кроки. Aastal 1907 valmis vana kirikuhoone asemele uus. Alev põles ka aastail 1863 ja 1914. XX sajandi alguses kasutati alevi kohta leedu keeles nimekuju Krakiai, tänapäevast nimekuju hakati kasutama aastal 1926. 2. septembril 1941 hukkasid Saksa okupatsioonivõimud alevi läheduses 1125 alevi ja selle ümbruskonna juuti. Pärast sõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Krakės kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 1997 avati klooster taas. Krakės Krakėse kirik Koolimaja Keskväljak Mikalojus Daukša – Leedu vaimulik Shira Gorshman – juudi kirjanik [1] Кроки. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 2 (Дабанъ — Кяхтинское Градоначальство). СПб, 1865, 794 lk. http://lithuanianphilately.com/provisional-postmarks/krakiai/ Alevi koduleht Infot alevi kohta Alev portaalis vietoves.Lt Infot kloostri kohta
Rein Ahas

Rein Ahas (10. detsember 1966 – 18. veebruar 2018 Tartu) oli eesti geograaf, Tartu Ülikooli inimgeograafia professor. Ta lõpetas 1984. aastal Luunja Keskkooli. 1991. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geograafia osakonna, spetsialiseerudes eriprogrammi alusel loodusgeograafiale ja looduskaitsele. Magistrikraadi geograafia alal sai ta samas ülikoolis 1994. aastal ja doktorikraadi 1999. aastal. Rein Ahas töötas peamiselt Tartu ülikooli geograafia osakonnas. 2004–2006 oli ta Tartu Ülikooli inimgeograafia õppetooli hoidja ning 2006. aastast inimgeograafia ja regionaalplaneerimise õppetooli juhataja, professor. Aastatel 2013–2015 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia uurija-professor. Ta oli külalisprofessor Oxfordis, USAs, Austrias, Rootsis, Belgias ja Soomes. Uurimistöös pühendus ta algul fenoloogiale, hiljem aga positsioneerimise rakendamisele inimgeograafias. Ahas esines keskkonna- ja planeerimiseteemaliste ettekannetega konverentsidel ja foorumitel, temalt ilmus ajakirjaartikleid. Teadusartiklite eest on ta pälvinud rahvusvahelist tunnustust.[viide?] Ta kirjas laulutekste ja luuletusi, tema sõnadele loodud laule on esitanud ansamblid Jääboiler ja Jäääär. Ahase sõbrad kogusid tema luuletused 2018. aastal luulekogusse "Ühepäevikute elu". 2020. aastal ilmus Reinu tekstidele loodud lauludest CD-plaat "Ühepäevikute elu", millel esitajateks Jäääär, Jääboiler, Bonzo, Riho Sibul, Ühepäevikud, Jaan Pärn ja Pahad Seemned jt. Rein Ahas kukkus kokku 18. veebruaril 2018 Tartu maratonil. Ta toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi, kus ta hoolimata arstide jõupingutustest suri. 2016 Tartu Ülikooli aumärk Uurija-professorid Eesti Teaduste Akadeemia http://sport.delfi.ee/news/liikumine/rahvasport/tartu-maratonil-kokku-kukkunud-tunnustatud-professor-suri-haiglas?id=81165877 "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Rein Ahas Eesti Teadusinfosüsteemis
Alan Altraja

Alan Altraja (sündinud 31. detsembril 1965) on eesti arst ja arstiteadlane, Tartu Ülikooli kopsukliiniku juhataja, pulmonoloogia professor. 2020 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. Alan Altraja Eesti Teadusinfosüsteemis
Motiși kindluskirik

Motiși kindluskirik (rumeenia Biserica evanghelică din Motiș) on kindluskirik Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Sibiu maakonna Valea Viilori vallas Motiși asulas. Kirik on ehitatud 14. sajandil Transilvaania sakside poolt gooti stiilis basiilikana. Viimased ümberehitused tehti aastatel 1832–1835. Barokne altar ja kantsel kõlaräästaga on pärit 1791. aastast. Orel (meister Michael Gross) on 10 registriga. Kiriku ansamblisse kuuluvad ka välised kindlusehitised (kolmnurkne ringmüür, kolm torni, sealhulgas üks värava- ja kiriku kellatorn jpm), mis kokku moodustavad linnuse. Kirik on pühitsetud pühale Martinile. Kiriku ansambel (rumeenia Ansamblul bisericii evanghelice fortificate) on Rumeenia kultuurimälestis nr SB-II-a-B-12473. Motiși luteri kindluskirik lehel Biserici.org. Rumeenia keeles Sibiu maakonna kultuurimälestised. Rumeenia keeles Rumeenia keskaegsed linnused
Peeter Burk

Peeter Burk (sündinud 10. august 1965) on eesti keemik ja õppejõud. Peeter Burk lõpetas 1990. aastal Tartu Ülikooli keemia erialal. 1994. aastal kaitses Burk keemiadoktori kraadi. Oma doktoritöös uuris ta gaasifaasiliste hape-alusreaktsioone. Õpingute ajal ehk aastatel 1993–1994 töötas ta keemia osakonnas keemikuna. 1994. aastal töötas Burk Tartu Ülikoolis analüütilise keemia lektorina ning kuni seejärel kuni 2003. aastani analüütilise keemia dotsendina. 2003. aastal valiti Burk keemilise füüsika professoriks. 2004–2007 oli Burk Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna dekaan ning 2008–2016 loodus- ja tehnoloogiateaduskonna dekaan. Ta oli LOTE ehk loodus- ja täppisteaduste valdkonna loomise juures, kui Tartu Ülikoolis viidi läbi struktuurimuudatusi, ning alates 1. jaanuarist 2016 on Burk Tartu Ülikooli esimene loodus- ja täppisteaduste valdkonna dekaan. Keemia alused Kaasaegse orgaanilise keemia meetodid Biomolekulaarne katalüüs ja signaaliülekanne Solvendiefektid keemias Laboratoorsed projektid Burk on end täiendanud Hispaanias, Prantsusmaal ja Saksamaal. 1998. aastal pälvis ta Alexander von Humboldti nimelise stipendiumi ning töötas Saksamaal Erlagen-Nürnbergi Ülikoolis orgaanilise keemia instituudis. Aastatel 1998, 2012 ja 2016 oli Burk külalisprofessor Prantsusmaal Nice'i ülikoolis. Peeter Burk oli 2005–2014 Eesti Keemiaseltsi asepresident ning 2009–2018 KBFI (Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut) teadusnõukogu liige. Ta on olnud ka paljude ekspertkomisjonide, hindamiskogude ja rahvusvaheliste teadusürituste korralduskomiteede liige. Peeter Burk on teadustöödes keskendunud järgmistele teemadele: kvantkeemia ja selle rakendused keemiliste protsesside modelleerimisel keto-enoolsed tasakaalud happe-aluse tasakaalud metalliühendite moodustumine solvendiefektide kvantkeemiline modelleerimine fotoelektronspektrite kirjeldamine tseoliitide struktuur ülihapete ja ülialuste keemia küsimused metallorgaanilised nuustikkud, mida kasutatakse eri gaaside ja ühendite salvestamiseks Burk on rohkem kui 120 teaduspublikatsiooni autor. Ta on toimetanud kõrgkooliõpiku "Keemia alused", mis ilmus eesti keelde tõlgituna 2013. aastal. 1997 Eesti Vabariigi riikliku teaduspreemia keemia ja molekulaarbioloogia alal. 2015 Tartu Ülikooli suur medal. 2020 Tartu Ülikooli medal Peeter Burk. (2021). Eesti Teadusinfosüsteem. https://www.etis.ee/CV/Peeter_Burk/est Paulus, S. (2015, 1. okt). TÜ loodus- ja täppisteaduste valdkonna dekaaniks valiti Peeter Burk. ERR. Novaator. https://novaator.err.ee/257744/tu-loodus-ja-tappisteaduste-valdkonna-dekaaniks-valiti-peeter-burk Peeter Burk – 50. (2015, september). Universitas Tartuensis. https://www.ajakiri.ut.ee/artikkel/1541 "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Vaadatud 3.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. Peeter Burk Eesti Teadusinfosüsteemis
Jaan Ginter

Jaan Ginter (sündinud 14. septembril 1956) on eesti õigusteadlane, Tartu Ülikooli kriminoloogia professor ja endine õigusteaduskonna dekaan. Tema peamised uurimisteemad on kriminoloogia, Euroopa kriminaalõigus ja kriminaalmenetlus ning kohtusüsteemid. Ginter lõpetas 1974. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna cum laude. Ta kaitses 1986. aastal Moskva Kriminoloogia Instituudis õigusteaduse alal doktoritööd teemal “Типология несовершеннолетних правонарушителей и безнадзорных в ЭССР” ("Alaealiste õiguserikkujate tüpoloogia Eesti NSV-s", juhendaja Hillar Randalu). 1993. aastal sai ta juura magistrikraadi (LLM) Columbia Ülikoolis New Yorgis. Jaan Ginter oli aastatel 1979–1986 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna teadur ning 1986–1991 vanemõpetaja. 1991–2007 töötas ta õigusteaduskonna kriminoloogia dotsendina. Ginter oli Tartu Ülikooli avaliku õiguse instituudi kriminoloogia õppetooli hoidja 2004–2005 ning aastatel 2003–2009 õigusteaduskonna teadus- ja arendustöö prodekaan. Ta oli õigusteaduskonna dekaan aastatel 2009–2015. Alates 2007. aastast on ta õigusteaduskonna kriminoloogia professor. Ginter on Euroopa Kriminaalõiguse Akadeemilise Võrgustiku Eesti esindaja, Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi ning Õigusfilosoofia Eesti Ühingu asutajaliige. Ta on kuulunud Eesti õigusterminoloogia komisjoni, Kriminaalpreventsiooni Nõukogusse ja Rahvusvahelisse Kriminoloogide Ühingusse. 2016 Tartu Ülikooli aumärk 2016 Tartu Ülikooli medal "Eesti Teadusinfosüsteem. Jaan Ginter". "Uued persoonid ametikohtadel". Juridica. Juuli 1998. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. Jaan Ginter Google Scholar lehekülg Jaan Ginter ResearchGate lehekülg Jaan Ginter Academia.edu lehekülg Jaan Ginter Eesti Teadusinfosüsteemis
Vello Hein

Vello Hein (sündinud 29. juulil 1951) on eesti sporditeadlane, Tartu Ülikooli kehalise kasvatuse professor. 2011 Tartu Ülikooli aumärk 2019 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. Vello Hein Eesti Teadusinfosüsteemis
Priit Kaasik

Priit Kaasik (sündinud 3. augustil 1967) on eesti sporditeadlane, Tartu Ülikooli funktsionaalse morfoloogia professor. 2013 Tartu Ülikooli aumärk 2016 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. Priit Kaasik Eesti Teadusinfosüsteemis
Ruth Kalda

Ruth Kalda (sündinud 16. aprillil 1965) on eesti arstiteadlane, Tartu Ülikooli peremeditsiini professor. Ta lõpetas 1989. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna ravi erialal. Ta on olnud Eesti Perearstide Seltsi juhatuse esimees. 2020 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk 2021 Tartu Ülikooli medal Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. Ruth Kalda Eesti Teadusinfosüsteemis Ruth Kalda. PÄEVA TEEMA | Ruth Kalda: EMO-de ülekoormus võib laheneda kogu tervishoiusüsteemi uuestisünniga. Eesti Päevaleht, 24.10.2022.
Anti Kalda

Anti Kalda (sündinud 23. juulil 1965) on eesti farmakoloog, Tartu Ülikooli kliinilise farmakoloogia professor. Anti Kalda Eesti Teadusinfosüsteemis
Riina Kallikorm

Riina Kallikorm (sündinud 7. juunil 1948) on eesti reumatoloog, aastast 2013 Tartu Ülikooli reumatoloogia professor. 2009 Tartu Ülikooli aumärk 2018 Tartu Ülikooli medal 2019 Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonna üliõpilaskogu poolt valitud aasta parim arst-õppejõud 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis" 2022 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna medal "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. "Teenetemärgi "100 semestrit Tartu Ülikoolis" kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Riina Kallikorm Eesti Teadusinfosüsteemis
Helle Karro

Helle Karro (sündinud 14. detsembril 1957) on eesti arstiteadlane, aastast 1999 TÜ Kliinikumi naistekliiniku juhataja ning aastast 2007 ka Tartu Ülikooli sünnitusabi ja günekoloogia professor. Aastatel 1982–1998 oli ta Tallinna Pelgulinna Haigla sünnitusmaja günekoloog ning 1988–1992 EV Tervishoiuministeeriumi peagünekoloog. 2018 Tartu Ülikooli medal 2019 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Helle Karro Eesti Teadusinfosüsteemis