laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Saksamaa veinid

Saksamaa veinid ehk Saksa veinid on Saksamaal toodetud veinid. Saksamaa kuulub maailma kümne suurima veinitootja hulka. Mõnede jaoks seostuvad Saksa veinid elegantsete valgete kvaliteetveinidega, teistel jällegi seostub Saksa vein eelkõige odava poolmagusa veiniga Liebfraumilch. Viinamarjasortidest domineerib Saksamaal valge viinamarjasort "Riesling". Punastest viinamarjadest kasvatatakse kõige rohkem viinamarja "Spätburgunder", mida muus maailmas tuntakse ka nime all "Pinot Noir". Veinikultuuri tõid Saksamaale roomlased. Saksamaa veinipiirkonna südames, Moselis, asub ka Saksamaa üks vanemaid linnu Trier.  Pikemalt artiklis Saksamaa veinipiirkonnad Saksamaa jaguneb 13 veinipiirkonnaks, mida saksa keeles kutsutakse Anbaugebiet: Ahri veinipiirkond Baden Frangimaa veinipiirkond Hessische Bergstraße Mittelrhein Mosel Nahe Pfalz (või Palatinate) Rheingau Rheinhessen (või Rhenish Hesse) Saale-Unstrut Saksimaa (tuntud ka kui Saxony või Sachsen) Württemberg Saksamaal on veinidel neli kvaliteediklassi: Lauavein (saksa keeles deutscher Tafelwein). Maakonna vein (Landwein). Kvaliteetvein kindlast kasvupiirkonnast (Qualitätswein bestimmter Anbaugebiete ehk QbA). Predikaatvein (Prädikatswein). Predikaatvein jaguneb omakorda kuude alamklassi: Kabinett, Spätlese, Auslese, Beerenauslese, Trockenbeerenauslese ja Eiswein. Lisaks ametlikule kvaliteedisüsteemile eksisteerib Saksamaal ka teisi kvaliteedisüsteeme. Tuntuimad neist on VDP ja Bernkasteler Ring. VDP on akronüüm nimest Verband Deutscher Prädikats- und Qualitätsweingüter. See ühing ühendab ligikaudu 200 Saksamaa veinimõisa, mis toodavad kvaliteetveine. Bernkasteler Ring ehk Bernkasteli Ring on VDP-le alternatiivne ühing, mille lõid 32 veinitootjat Moseli piirkonnas. Saksamaal domineerivad peamiselt valged viinamarjasordid. "Saksamaa veinid" "VDP ametlik lehekülg", inglise ja saksa keeles "Bernkasteli ringi ametlik lehekülg", inglise ja saksa keeles
Tartu maastikumaraton

Tartu maastikumaraton (varem Tartu jooksumaraton) on Lõuna-Eestis peetav jooksuüritus, mis toimub igal aastal maikuus. Jooksurada kulgeb peamiselt kruusakattega metsateedel ning osaliselt asfaltkattega maanteedel. Võistlusel oli pikka aega kaks distantsi: 23 km ja 10 km. 2017. aastal lisati 5 km ja 2018. aastal 42 km distants. Distantse võib läbida nii joostes kui ka (kepi)kõnniga. Tartu maastikumaratoni peakorraldaja on Klubi Tartu Maraton. Tartu jooksumaraton oli algse Tartu sügisjooksu järglaseks. 1983. aastal sündis Tartu sügisjooks, mille start anti Tartu kesklinnas Emajõe ääres ja finišipaigaks sai Tartu Ülikooli staadion. Üritus sai kohe ülipopulaarseks: järgnenud aastatel oli poolmaratoni põhidistantsil üle 1000 osavõtja, lisaks 10 ja 4 km distantsi jooksajd. Väga aktiivne oli ka lastejooksudest – MINI- ja MIDIjooksust – osavõtt: jooksmas käis üle 2000 lapse. Edule aitasid suuresti kaasa ka Tartu maratonidel osalenud venelased. Nagu teistelgi rahvaspordiüritustel, olid osavõturohkemad aastad 1984–1987 ning raskeim periood 1990. aastate algus. Kui Tartu maraton ja Tartu rattaralli said 1990. aastate lõpus sisse uue kasvuhoo, siis jooksuüritus, mille korraldus oli aja jooksul olnud jooksuklubide kanda, tahtis uut impulssi. 1999. aasta sügisel toimus viimane Tartu sügisjooks, seda juba uuel trassil. Linnamiljöö ja asfaltkattega rada vahetati jooksmiseks tervislikuma keskkonna vastu ning võistlus viidi üle Lõuna-Eesti loodusesse, suusamaratoniga seotud kohtadesse. 2000. aastal viidi jooksuvõistlus sügisest kevadesse ja Tartu sügisjooksust sai Tartu jooksumaraton. Põhidistantsiks jäi 23 km, lühikeseks distantsiks 10 km. 2004. aastal lisati jooksuürituse programmi ka 10 km kepikõnd, mis sai Eesti esimeseks kepikõnniürituseks ja leidis kohe ka oma osalejaskonna. Muutus ka ürituse logo. 2007. aastast saab läbida ka 23 km kepikõndi. Traditsioonilised lastejooksud pole kuhugi kadunud: põhivõistluse-eelsel laupäeval on Tartus, Tähtvere spordipargis kavas nii TILLU- kui MINIjooks ning ka 4 km pikkune Heateo jooks. Lisaks toimuvad pühapäeval lastejooksud stardipaigas Otepääl ja finišialas Tartumaa Tervisespordikeskuses. 2018. aastal muudeti nime ning Tartu jooksumaratonist sai Tartu maastikumaraton. Tartu jooksumaratoni põhidistantsiks kulgeb alates 2000. aastast Otepäält Elvasse ja ühtib võimaluste piires suusamaratoni omaga. 23 km rajal on kaks vahefinišit (5,3 km ja 19,6 km) ja neli teenindus-toitlustuspunkti (TP): 1. 1182 / Kirikuküla 5,3 km, 2. Paluveski 11 km, 3. Ketneri 15,6 km, 4. Sassi 19,6 km ja poolmaratoni ajavõtupunkt. Alates 2000. aastast on Tartu jooksumaratonil lühem distants 10 km, mis saab alguse ning ka lõpeb Elvas Tartumaa Tervisespordikeskuses. 10 km rajal on kaks teeninduspunkti: 1. Illi 2,8 km ja 2. Sassi 6,2 km. Klubi Tartu Maraton Tartu linnamaraton Tartu maraton Tartu rattamaraton Tartu rattaralli Tartu rulluisumaraton Tartu sügisjooks
Jarove (Šargorodi rajoon)

Jarove (ukraina keeles Ярове) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 485.
Prantsusmaa veinid

Prantsusmaa veinid ehk prantsuse veinid on Prantsusmaal toodetud veinid. Prantsusmaa on maailma mastaabis kõige suurem veinitootja ja siit tulevad ka maailma kõige kvaliteetsemad veinid. Prantsusmaal toodetakse igal aastal üle 60 hektoliitri veini. Prantsusmaa kuulsaimad veinipiirkonnad on: Alsace Beaujolais Bordeaux Brittania Burgundia Champagne Korsika Ile de France Jura Languedoc-Roussillon Loire Normandia Pikardia Provence Rhône Savoy Edela-Prantsusmaa veinipiirkond
Rahvuskogu 21. valimisringkond

Rahvuskogu 21. valimisringkond asus Järvamaal. Sinna kuulusid Esna, Kuksema, Mäo, Anna ja Võhmuta vald ning Paide linn. 29. oktoobril 1936 oli üles seatud kaks kandidaati: Paide linnapea praost Gerhard Pärli ja ETK direktor kontradmiral Johan Pitka. Läbirääkimiste järel võttis Gerhard Pärli oma kandidatuuri tagasi, mille järel ainsaks kandidaadiks jäi Võhmuta valla kandidaat Johan Pitka, kes sai 25 häält poolt, 2 vastu ja 1 erapooletu. Riigivolikogu 21. valimisringkond Kandidaadid Järvamaal selged. Rahvaleht, 30. oktoober 1936, nr. 127, lk. 3.
Bondurivka (Tšetšelnõki rajoon)

Bondurivka (ukraina keeles Бондурівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 913. Pindala on 3,7 km².
Bondurivka (Nemõrivi rajoon)

Bondurivka (ukraina keeles Бондурівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 328. Pindala on 1,422 km².
Bondurivka

Bondurivka on mitme asula nimi: Bondurivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis Bondurivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis
Iraani võrkpallikoondis

Iraani võrkpallikoondis on Iraani esindusmeeskond võrkpallis. Koondise liikmed valib välja peatreener ning seda haldab Iraani Võrkpalli Liit. Iraan on maailma edetabelis 123 riigi seas 10. kohal. Iraani Võrkpalli Liidu koduleht Võrkpalliuudiste portaal
Eruväelane

Eruväelane ehk erusõjaväelane on endine kaadrisõjaväelane (Eestis kaadrikaitseväelane) ehk tegevteenistuses olnud isik, kes on tegevteenistusest lahkunud. Eestis reguleerib tegevteenistussuhte lõppemist kaitseväeteenistuse seaduse 11. jagu. Reservväelane Kaitseväeteenistuse seadus Elektrooniline Riigi Teataja
Hulktahukas

Hulktahukas ehk polüeeder ehk tahukas on tasandiliste hulknurkadega piiratud kolmemõõtmeline geomeetriline keha. Hulktahukat piiravid hulknurki nimetatakse selle tahkudeks. Hulktahukat nimetatakse kumeraks, kui kogu hulktahukas jääb iga oma tahu tasapinnast ühele poole. Ülejäänuid hulktahukaid nimetatakse mittekumerateks. Korrapärane hulktahukas ehk regulaarne hulktahukas on kumer hulktahukas, mille kõik tahud on võrdsed korrapärased hulknurgad ja igast tipust lähtub võrdne arv servi. Korrapäraseid hulktahukaid nimetatakse vanakreeka filosoofi Platoni nime järgi ka platoonilisteks kehadeks. Platonilt pärinevad ka nende kehade nimetused. Korrapäraseid hulktahukaid on viis: korrapärane tetraeeder ehk regulaarne nelitahukas korrapärane heksaeeder ehk kuup ehk regulaarne kuustahukas korrapärane oktaeeder ehk regulaarne kaheksatahukas korrapärane dodekaeeder ehk regulaarne kaksteisttahukas korrapärane ikosaeeder ehk regulaarne kakskümmendtahukas Nende kehade nimetused tulenevad kreekakeelsetest sõnadest: tettares (4), hex (6), oktō (8), dodeka (12), eikosi (20), hedra ('tahk'). Polütoop on hulktahuka üldistus suvalise mõõtmega ruumi.
Euroskleroos

Euroskleroos on 1970. aastatel ja 1980. aastate alguses kasutatud termin, millega kirjeldati nii poliitilist ajajärku kui ka Euroopa majanduse struktuuri, vihjates meditsiinilisele terminile skleroos. Majanduses kasutati seda kirjeldamaks riike, kus oli majanduskasvust hoolimata kõrge töötuse tase ning kus uusi töökohti väga kiiresti juurde luua ei suudetud. Seda erinevalt Ameerika Ühendriikidest, kus sarnasel majanduskasvu perioodil saatis majanduse laienemist suur uute töökohtade arvu tõus. Poliitilises kontekstis kasutati terminit "euroskleroos" kirjeldamaks märgatava paigalseisu ajajärku Euroopa integratsioonis. Euroliidu laienemise aeglane tempo, demokraatia puudumise tunnetamine ning majandusprobleemid tähendasid, et leidus palju negatiivset ja ükskõikset suhtumist Euroopa Majandusühendusse. Wilfried Martens, Belgia peaminister aastatel 1981–1992, väidab enda 2008. aastal avaldatud memuaarides, et "euroskleroos" sai lõpu 1986. aasta ühtse Euroopa aktiga, mis taaskäivitas liikumise integreerumise poole, töötades välja majandusühenduse ühtse turu. Majandusliku terminina on "euroskleroosi" hiljem kasutatud laiemalt viitamaks igakülgsele majandusseisakule. Majanduskasv Euroopa integratsioon Martens, Wilfried (2008). Europe: I Struggle, I Overcome. Brussels: Springer. ISBN 978-3-540-89288-5. Rosser, Barkley J. and Marina V. Rosser. "Comparative Economics in a Transforming World Economy", 2nd Edition, The MIT Press, 2004. pp 240. Henderson, David R. The Europeanization of the U.S. labor market. Public Policy. Fall, 1993.
Kunstivool

Kunstivool on ühine nimetaja kunstiteostele, mille loomisel on kunstnikud lähtunud kas sarnastest kunstilistest ideaalidest, kunstistiilist või tehnikast või mis on loodud samal ajalooperioodil. Kunstivoolu määratlemisel ei ole kindlaid reegleid. Mõne kunstivooluga seotud kunstnikud võivad järgida rangeid põhimõtteid, kuid teise kunstivoolu kuuluvatel kunstnikel võib olla vähe ühist. Kunstivoolu määratlemine on tihti toimunud ajaloolise konventsioonina kriitikute või kunstiajaloolaste poolt, et paremini mõista teatud kunstniku loomingut teatud kontekstis. Tihti on see kriitika olnud negatiivne ning ei kajasta kunstniku enda soovi. Mõtlemine kunstivooludes on 19. sajandi lõpus alanud areng, kui üheaegselt viljeldud kunstistiilide hulk võrreldes muude ajalooperioodidega oluliselt kasvas. Kunstivoolu nimetus võib vahel olla identne kunstistiili nimetusega. Sarnaste huvide kunstnike või sarnase stiiliga kunstiteoste rühmitamine kunstivooluks on peamiselt Lääne kunsti tunnusjoon. Esimesed kunstivoolud tekkisid 19. sajandi lõpus ja eriti 20. sajandi alguses seoses modernistliku hoiaku esilekerkimisega mitmetes ühiskonna ja kultuuri sfäärides. Kunstivoolud: romantism abstraktsionism dadaism ekspressionism estetism fovism futurism impressionism kontseptuaalkunst kubism orfism tubism realism naturalism regionalism sotsialistlik realism sümbolism sürrealism Kunstistiil Kunst
Soolehatud

Soolehattudeks (ladina ains villus intestinalis; mitm villi intestinales) nimetatakse osade selgroogsete loomade peensoole ringkurdudes (plica circularis) paiknevaid limaskestajätkeid. Soolehattude areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Soolehatud sisaldavad rohkelt vere- ja lümfisooni ning närvikiude ja on kaetud arvukate mikrohattudega. Soolehattude ülesandeks on peensoole imendumispinna suurendamine. Soolehatus paiknevad perifeerselt arteriool ning tsentraalselt lümfikapillaar ja veenul. Soolehatu tipul voolab veri anastomoosi kaudu arterioolist veenulisse. Inimeste peensoole hatud on erineva kõrgusega, kuid harilikult on need 0,3–1,5 mm kõrgused limaskesta väljasopistised. Normaalselt elunevas peensooles on soolehattusid ühel ruutmillimeetril 20–40 ja terves peensooles seega u 5 miljonit. Soolehattude kuju on varieeruv ja oleneb paljudest teguritest, enamik soolehatte on silinderjad. Soolehattude vahel paiknevad soolenäärmete suudmed, mille ülesandeks on ka soolenõre eritamine. "Meditsiinisõnastik" 250:2004. Arne Lepp."Inimese anatoomia, I osa. Liikumisaparaat, siseelundid", Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 360, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8. Meeli Roosalu."Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 113, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6 trükk, lk 328, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Intestinal villus seisuga 27.02.2014.
Edgar Väär

Edgar Väär (23. august 1929 Kuressaare – 18. jaanuar 2014 Toronto) oli eesti rahvusest Kanada krimireporter ja dokumentaalfilmioperaator. Ta sündis ja kasvas Kuressaares. 1944. aastal põgenes tema perekond Austria kaudu Saksamaale, kus ta õppis Geislingeni Eesti Gümnaasiumis. Saksamaalt siirdus ta Kanadasse, kus töötas algul maalrina. Hiljem töötas ta filmioperaatorina Canadian Broadcasting Corporationis. Ta on filminud tuntud poliitikuid, kultuuri- ja sporditegelasi üle maailma. Samuti on ta jäädvustanud sadu eesti ühiskonna olulisemaid üritusi. Tema suurim ja tuntuim teos oli 1972. aastal I ESTO päevade (1972. aasta Ülemaailmsete Eesti Päevade) dokumentaalfilm. Tema abikaasa Yvonne on lätlannast fotograaf. Edgar Väär | 23.08.1929 – 18.01.2014 http://isik.tlulib.ee/index.php?id=3312 Marko Raadi dokumentaalfilm "Fast Eddy vanad uudised" (2015) Eesti Filmi Andmebaasis
Mazsalaca muinaslinnus

Mazsalaca muinaslinnus oli noorema rauaaja linnus tänapäeva Põhja-Läti Valmiera piirkonna Skaņkalne valla territooriumil Salatsi jõe vasakul kaldal. Linnus paiknes Lībieši ehk Mazsalaca (varasema nimega Skulberģi ehk Kolbergi) linnamäel – Salatsi jõkke suubuva Dambjupīte oja kõrval oleval kaldaastangul. Arheoloogilisi väljakaevamisi seal tehtud pole, kuid näha olevate kindlustuste ja välimuse järgi paigutatakse linnuse ehitamine 10.–12. sajandisse, mil see piirkond jäi Metsepole liivlaste asualale. Ebakorrapärase kujuga 70 m pikal ja 30–60 m laial linnamäel asunud oletatavalt puidust linnust kaitsesid Mazsalaca jõe ja Dambjupīte oja kaldaastangud ning 3–5 m kõrgune ja 70 m pikkune vall. Hilisemates saksakeelsetes allikates on Mazsalacat nimetatud Salisburgiks, mille tähendus (burg "linnus, kindlustatud koht") viitab linnuse olemasolule. Kuna puuduvad kindlad andmeid, et Liivi ristisõja käigus antud territooriumi oma valdusse saanud Riia piiskop või pärast seda Liivi ordu oleks sinna linnuse rajanud, siis võib see tähendada, et uus võim kasutas vana kindlust mõnda aega ka oma tugipunktina. Väike-Salatsi vasallilinnus Lībiešu pilskalns, Mazsalaca piirkonna koduleht "Mazsalaca ümbruse kaart". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. mai 2014. Vaadatud 27. veebruaril 2014.
Maaližanr

Maaližanr on maalikunsti žanr, mida iseloomustab teatav aimestik. ajaloomaal bataalne maal aktimaal loomamaal maastikumaal meremaal natüürmort portree žanrimaal linnavaated Maal
Mazsalaca linnus

Mazsalaca linnuseks võidakse nimetada: Mazsalaca muinaslinnust Mazsalaca vasallilinnust
Anne Laantee

Anne Laantee (neiuna Anne Reintamm, ka Anne Reintamm-Laantee; 1. juuni 1930 Tallinn – 31. oktoober 2013 Tallinn) oli eesti geoloog. Ta alustas oma kooliteed aastal 1938 Elfriede Lenderi Eragümnaasiumis. Aasta 1944 sügisel põgenes perekond Rootsi, kus ta lõpetas aastal 1950 Stockholmi Eesti Gümnaasiumi. Aastal 1957 lõpetas ta filosoofia litsentsiaadina Stockholmi Ülikooli, kus ta pühendas end geoteadustele, eeskätt paleontoloogiale ja kvaternaargeoloogiale. Aastal 1965 kaitses Uppsala Ülikoolis filosoofia litsentsiaadi väitekirja. Ta oli Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige. Ta töötas aastatel 1953–1966 ja 1973–1994 Rootsi Geoloogiakeskuses (rootsi keeles Sveriges geologiska undersökning), lisaks töötas ta aastatel 1973–1975 Rootsi loodusajaloo muuseumis. Aastatel 1966–1970 töötas ta (seoses abikaasa ametiga) geoloogina USA-s ja Peruus ning aastatel 1970–1973 Uruguays. Ta oli aastast 1965 abielus kirikuõpetaja, ajakirjaniku ja politoloogi Karl Laanteega, neil oli tütar ja nende poeg on praegune Eesti Vabariigi peakonsul Peterburis Carl Eric Laantee Reintamm. http://isik.tlulib.ee/index.php?id=3303
Jakub Janda

Jakub Janda (sündinud 27. aprillil 1978 Frenstatis) on Tšehhi poliitik ja endine suusahüppaja. 2017. aastal valiti ta Tšehhi parlamendi liikmeks. 2005 Oberstdorfis hõbemedal normaalmägi (HS100) pronksmedal suur mägi (HS137) Jakub Janda on osalenud (seisuga 20. jaanuar 2015) 317 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 20 korral, neist 6 etappi on ta võitnud. 2005/2006 võitja (koos Janne Ahoneniga) Jakub Janda FIS-i kodulehel (fis-ski.com) Pilte Jakub Jandast pilt 1 pilt 2 pilt 3
Tuscaloosa

Tuscaloosa on linn Ameerika Ühendriikides Alabama osariigis. 2012. aastal elas linnas 93 357 inimest. 2018. aastal oli elanikke 101 113. Linnas asub Alabama Ülikool ja Mercedes-Benzi USA tehas. Annual Estimates of the Resident Population for Incorporated Places Over 50,000, Ranked by July 1, 2012 Population: April 1, 2010 to July 1, 2012 – United States – Places Over 50,000 Population". 2012 Population Estimates. U.S. Census Bureau, Population Division. May 23, 2013.
Palmer

Palmer on linn Ameerika Ühendriikides Alaska osariigis, Matanuska-Susitna maakonna halduskeskus. Palmer asub Anchorage'ist 68 km kaugusel kirdes Glenni maantee ääres. 2012. aastal elas linnas 6335 inimest. "United States Census Bureau". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2012. Vaadatud 27. veebruaril 2014. Linna koduleht
Lümfisüdamed

Lümfisüdameteks ehk lümfipumpadeks (ladina cor lymphaticum) nimetatakse osade selgroogsete loomade lümfisüsteemi (lümfoid(-immuun)süsteemi) elundeid. Lümfisüdamete ülesandeks on lümfivoolu tagamine ja juhtimine veenidesse, see toimub vöötlihaskoest lihaste kontraktsioonide abiga. Lümfisüdamete kontraktsioone koordineerib lümfisüdame rõhk. Lümfisüdameid esineb sõõrsuudest kuni lindudeni, kuid inimestel neid ei esine. Lümfisüdamete areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti. Lümfisüdamete arv varieerub, nii arvatakse et mõnel kahepaiksel on paarsada lümfisüdant. Lümfisüdamesein koosneb kolmest kestast: sise-, kesk- ja väliskestast. Lindudel paikneb lümfisüda sabalülidel ja tema ülesandeks on lümfipumbana suguti erektsiooni tagada ja vererõhku reguleerida. Lümfisüdamed kuuluvad ka madude lümfisüsteemi. Kuid nende paiknemise ja hulga kohta on andmed vastakad, osad autorid kirjeldavad lümfisüdametena üksnes ühte paari lümfisüdameid vaagna ja tagajäsemete jäänuste vaagnakannuste piirkonnas. Vahel aga loetakse lümfisüdamete hulka ka lümfisoonte seintel paiknevad lümfiklapikud. Lümfisüdame lihaste kokkutõmbeid koordineerivad paljuski seljaaju närvikiududest saabuvad impulsid. Lümfisüdamerütm ei lange kokku südame löögisagedusega. JUDY M. JONES, LEE A. WENTZELL ja DANIEL P. TOEWS, POSTERIOR LYMPH HEART PRESSURE AND RATE AND LYMPH FLOW IN THE TOAD BUFO MARINUS IN RESPONSE TO HYDRATED AND DEHYDRATED CONDITIONS, 22 April 1992, exp. Biol. 169, 207-220 (1992) 207, veebiversioon (vaadatud 27.02.2014) (inglise keeles) Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 441, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8. Laurie J. Vitt, Janalee P. Caldwell, Herpetology: An Introductory Biology of Amphibians and Reptiles, 4. trükk, 2014, lk 73, Elsevier Inc, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 27.02.2014) (inglise keeles) Robert Edmond Grant, Lectures on Comparative Anatomy, The Lancet, lk 821, 1833 - 1834, veebiversioon (vaadatud 04.01.2015.a.) (inglise keeles) Sara M. Peyrot, Benjamin L. Martin, ja Richard M. Harland, Lymph heart musculature is under distinct developmental control from lymphatic endothelium, Dev Biol. 15. Märts, 2010; 339(2): 429–438., veebiversioon (vaadatud 04.07.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Lymph hearts seisuga 27.02.2014.
Zimbabwe lipp

Zimbabwe lipp on Zimbabwe Vabariigi lipp. Lipp võeti kasutusele 18. aprillil 1980. Lipu proportsioonid on 1:2. Lipul on seitse horisontaaltriipu ja valge võrdkülgne kolmnurkne väli, kus on kujutatud rahva ajaloolist võimsust sümboliseerivat Zimbabwe lindu. Lind asub punasel viieharulisel tähel, mis tähistab rahva lootust paremale tulevikule ja ühtlasi Zimbabwe valitseva erakonna ZANU-PF sotsialistlikku suunitlust. Roheline värv sümboliseerib põllumajandust, kollane maavarasid, punane vabadusvõitluse ehk Chimurenga käigus valatud verd, must põlisrahva traditsioone ja valge rahu. Seitsmetriibuline osa meenutab ZANU-PF lippu, millel on samad värvid samas järjestuses. Suurima opositsioonipartei Demokraatliku Muutuse Liikumise lipul olid samad neli värvi samas järjestuses, ainult nelja, mitte seitsme triibuna. Zimbabwe vapp
Hemiaspis

Hemiaspis on maoperekond. Perekonda Hemiaspis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Hemiaspis damelii (Günther, 1876), Hemiaspis signata (Jan, 1859). Neid võib kohata Austraalias Uus-Lõuna-Walesis ja Queenslandis. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Hemiaspis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 27.02.2014) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne Catalogue of Life'is Sissekanne NCBI-s Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne SITI-s Sissekanne veebisaidil Wikispecies Sissekanne WoRMS-is Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Hemiaspis seisuga 27.02.2014.
Hemibungarus

Hemibungarus on maoperekond. Perekonda Hemibungarus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Hemibungarus calligaster (Wiegmann, 1835). Neid võib kohata Filipiinidel Luzoni, Mindoro, Cebu, Negrose, Panay ja Polillo saarel. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Hemibungarus Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 27.02.2014) (inglise keeles) Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne SITI-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Hemibungarus calligaster seisuga 27.02.2014.
Loveridgelaps

Loveridgelaps on maoperekond. Perekonda Loveridgelaps klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Loveridgelaps elapoides (Boulenger, 1890). Neid võib kohata Saalomoni Saartel. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Loveridgelaps Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 27.02.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne Catalogue of Life-s Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne SITI-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Loveridgelaps elapoides seisuga 27.02.2014.
Micropechis

Micropechis on maoperekond. Perekonda Micropechis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Micropechis ikaheka (Lesson, 1830). Neid võib kohata Uus-Guineas, Aru saartel, Paapua Uus-Guineas ja Indoneesias. Perekonda Micropechis liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib keskmise kuni raske astmega mürgistusseisundeid esile kutsuda. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Micropechis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 27.02.2014) (inglise keeles) J. Descotes,Human Toxicology, lk 780, 1996, Elsevier Science, ISBN 0 444 81 557 0, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 27.02.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne Catalogue of Life-s Sissekanne NCBI-s Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne SITI-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Micropechis ikaheka seisuga 27.02.2014.
Till (täpsustus)

Till on üheaastaste rohttaimede perekond sarikaliste sugukonnast. Till kui maitsetaim. Till võib olla ka suguliikme sünonüüm ja tähendada ka kõnekeeles sugutit. Asta Õim, Sünonüümisõnastik, Teine trükk, lk 633, 2007, Tallinn