laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alexander Duff, esimene Fife'i hertsog

Alexander William George Duff (10. november 1849 – 12. jaanuar 1912) oli Fife'i krahv ja Fife'i hertsog, Edward VII vanima tütre Louise'i abikaasa. Alexander Duff sündis Edinburghis viienda Fife'i krahvi James Duffi ja tema abikaasa leedi Agnes Hay pojana. 1857. aastast kandis ta Macduffi vikondi tiitlit. 1863–1866 õpis Duff Etoni kolledžis ning 1873–1879 oli ta parlamendi liige. 7. augustil 1879 sai temast pärast isa surma kuues Fife'i krahv (Iirimaa aadelkonnas) ning teine parun Skene (Ühendkuningriigi aadelkonnas), viimane tiitel andis talle ka koha lordide kojas. 1872–1902 oli ta Elgini maakonna lordleitnant (Lord-Lieutenant) Šotimaal. 1882 osales diplomaatilisel missioonil Saksimaa kuninga Alberti juurde. 1885 sai temast Fife'i krahv Ühendkuningriigi aadelkonnas. Ta oli Briti Lõuna-Aafria kompanii üks asutajaid ning ühingu asepresident kuni 1896. aastani. 27. juunil 1889 abiellus Alexander Duff printsess Louise'iga Buckinghami palees. Kaks päeva pärast laulatust tõstis kuninganna ta Fife'i hertsogi ja Macduffi markii seisusse Ühendkuningriigi aadelkonnas. Fife'i hertsogil ja hertsoginnal oli kolm last: Alastair Duff, Macduffi markii (surnult sündinud 1890) Leedi Alexandra Duff (17. mai 1891 – 26. veebruar 1959), abiellus prints Arthuriga Leedi Maud Duff (3. aprill 1893 – 14. detsember 1945) 1900. aasta aprillis välja antud seadusega sai Duffist uuesti Fife'i hertsog ja Macduffi krahv. Uue seadusega pandi paika ka tiitli edasiminek meessoost pärijate puudumisel, kuna hertsogil ja hertsoginnal oli ainult kaks tütart. Seaduse tulemusena oli Alexandri käes kaks Duffi hertsogkonda: 1887 välja antu kadus poja puudumisel, 1900 antu pärandus vanemale tütrele nagu ka MacDuffi markii tiitel. Novembris 1905 andis Duffi äi, kuningas Edward VII Fife'i hertsoginnale kuningliku printsessi tiitli ning Alexandra ja Maud Duffile Suurbritannia ja Iirimaa printsessi tiitli nimetusega "kõrgus". 1881 sai Alexander Duffist Ohakaordu (Order of the Thistle) rüütel. 1902 sai ta kuningliku Victoria keti. Tema naisevend, kuningas George V lõi ta Sukapaelaordu rüütliks. Ta oli ka Bathi ordu rüütel ja majesteedi eranõunik. Detsembris 1911, kui perekond purjetas Egiptuse poole, elasid nad Maroko lähedal üle laevaõnnetuse. Kuigi kõik pääsesid vigastusteta, jäi hertsog varsti haigeks. Ta suri Egiptuses Aswānis jaanuaris 1912 ning maeti Mar Lodge'i mausoleumi Aberdeenshire'is Šotimaal.
Veskikoorlane

Veskikoorlane (Tenebroides mauritanicus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 274 Veskikoorlane andmebaasis eElurikkus
Tammepuurlane

Tammepuurlane (Lymexylon navale) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 274 Tammepuurlane andmebaasis eElurikkus
Kasepuurlane

Kasepuurlane (Hylecoetus dermestoides) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 274 Kasepuurlane andmebaasis eElurikkus
Aidalamesklane

Aidalamesklane (Oryzaephilus surinamensis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 274 Aidalamesklane andmebaasis eElurikkus
Okaspuu-hiilatriinu

Okaspuu-hiilatriinu (Glischrochilus quadripunctatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 274 Okaspuu-hiilatriinu andmebaasis eElurikkus
Vaarikamardikas

Vaarikamardikas (Byturus tomentosus) on mardikaliste seltsi vaarikamardiklaste (Byturidae) (Noctuidae) sugukonda kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 274 Vaarikamardikas andmebaasis eElurikkus
Sarviksüsiklane

Sarviksüsiklane (Gnathocerus cornutus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 274 Sarviksüsiklane andmebaasis eElurikkus
Ruuge-jahumardikas

Ruuge-jahumardikas (Tribolium confusum) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 274 Ruuge-jahumardikas andmebaasis eElurikkus
Harilik jahumardikas

Harilik jahumardikas (Tenebrio molitor) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. jahuleedik leivamardikas Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 274 Harilik jahumardikas andmebaasis eElurikkus
Kirjusüsik

Kirjusüsik (Diaperis boleti) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 274 Kirjusüsik andmebaasis eElurikkus
Suurrahu

Suurrahu (ka Haeskarahu, Suurerahu, Suur Haeska saar) on saar Matsalu lahes, Haeska küla lõunaosas. Saar kuulub Haapsalu linna koosseisu. Suurrahu asub Matsalu rahvuspargi territooriumil. Saart katab rannaniit, rannikul roostik. Suurrahu ümbritsev meri on väga madal, pakkudes toitumis- ja puhkepaika tuhandetele hanelistele ja teistele rändlindudele. Suurrahu on võimalik käsitleda ka maakerke tõttu liituvate saarte kogumina: Haeska Väikerahu põhjas, Suurrahu lõunas ning väike Pisukerahu nendevahelise väina idaosas. Saare pindala on 79 hektarit. Suurrahu Eesti looduse infosüsteemis. Vaadatud 10.03.2015. Lehte Ilves: Linnuharuldused saavad rahudel peatuspaiga. Lääne Elu, 19. august 2006.
Sooluuslane

Sooluuslane (Lagria hirta) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 276 Sooluuslane andmebaasis eElurikkus
Sipelgvälesklane

Sipelgvälesklane (Anthicus antherinus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 276 Sipelgvälesklane andmebaasis eElurikkus
Nahksikk

Nahksikk (Prionus coriarius) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on vaid üks kord leitud ka Eestist. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 276 Nahksikk andmebaasis eElurikkus
Männi-puidusikk

Männi-puidusikk (Monochamus galloprovincialis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 278 Männi-puidusikk andmebaasis eElurikkus
Kuuse-puidusikk

Kuuse-puidusikk (Monochamus sutor) on siklaste sugukonda kuuluv mardikas. Mardikat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 278 Kuuse-puidusikk andmebaasis eElurikkus
Anatoli Ivanov

Anatoli Stepanovitš Ivanov (vene keeles: Анатолий Степанович Иванов; 5. mai 1928 – 31. mai 1999 Moskva) oli vene proosakirjanik ja stsenarist. Ta oli üks tuntumaid nn pinnaseidee pooldajaid nõukogude kirjanike seas, kirjutas maaelu teemadel. NSV Liidu riikliku preemia laureaat (1979). Tema tuntuim teos on epopöa "Вечный зов", 1970/1976 (eesti keeles "Südame sunnil", 1983); romaani ainetel filmiti 1973–1983 samanimeline seriaal. Anatoli Ivanov esindas kommunistlikke, hiljem natsionalistlikke poliitilisi vaateid.
Suur-haavasikk

Suur-haavasikk (Saperda carcharias) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 278 Suur-haavasikk andmebaasis eElurikkus
Tammesikk

Tammesikk (Phymatodes testaceus) on mardikaliste seltsi siklaste sugukonda kuuluv putukaliik. Putukas on Eestis haruldane, peamiselt esineb Lääne-Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 279 Tammesikk andmebaasis eElurikkus
Tamme-kirisikk

Tamme-kirisikk (Clytus arietis) on mardikaliste seltsi siklaste sugukonda kuuluv putukaliik. Putukat esineb Eestis peamiselt Lääne-Eestis, kuid ta ei ole sage. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 279 Tamme-kirisikk andmebaasis eElurikkus
Silmiksikk

Silmiksikk (Oberea oculata) on mardikaliste seltsi siklaste sugukonda kuuluv putukaliik. Putukat esineb kogu Eestis, kuid ta ei ole sage. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 278 Silmiksikk andmebaasis eElurikkus
Harjaskukrik

Harjaskukrik (Orectochilus villosus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 292 Harjaskukrik andmebaasis eElurikkus
Suurporilane

Suurporilane (Helophorus aquaticus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 292 Suurporilane andmebaasis eElurikkus
Keskmine vesimardikas

Keskmine vesimardikas (Hydrochara caraboides ) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 292 Keskmine vesimardikas andmebaasis eElurikkus
Väike-vesimardikas

Väike-vesimardikas (Hydrobius fuscipes) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 292 Väike-vesimardikas andmebaasis eElurikkus
Ranna-kaevurmardikas

Ranna-kaevurmardikas (Heterocerus flexuosus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 292 Ranna-kaevurmardikas andmebaasis eElurikkus
Kaarsikk

Kaarsikk (Plagionotus arcuatus) on mardikaliste seltsi siklaste sugukonda kuuluv putukaliik. Kaarsikk on Eestis haruldane. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 279 Kaarsikk andmebaasis eElurikkus
Kollaserv-ujur

Kollaserv-ujur (Dytiscus marginalis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 290 Kollaserv-ujur andmebaasis eElurikkus
Kriimik-käbaujur

Kriimik-käbaujur (Acilius sulcatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Isasel on esijalad iminappadega Emane Emane Vastne Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 290 Kriimik-käbaujur andmebaasis eElurikkus
Voolu-ujur

Voolu-ujur (Platambus maculatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 290 Voolu-ujur andmebaasis eElurikkus
Tähnik-mudaujur

Tähnik-mudaujur (Ilybius fenestratus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 290 Tähnik-mudaujur andmebaasis eElurikkus
Tõmmu-saleujur

Tõmmu-saleujur (Colymbetes fuscus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 290 Tõmmu-saleujur andmebaasis eElurikkus
Väike-saareürask

Väike-saareürask (Hylesinus fraxini, vananenud nimetusega Leperisinus varius) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukas on Eestis sage. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 288 Väike-saareürask andmebaasis eElurikkus
Dartford

Dartford on linn Inglismaal Kenti krahvkonnas, Dartfordi mittelinnkrahvkonna keskus. Linna nimi tuleneb asukohast jõe ja vanade teede ristumiskohast (Darent/ford 'Darenti koole'). Linn asub 29-kilomeetri kaugusel Londoni südalinnast ning piirneb suurlinna Bexley linnaosaga. Thamesi suudmeala vastaskaldal asub Thurrocki linn Essexi krahvkonnas, kuhu on võimalik jõuda Dartford Crossingi kaudu. Kesklinn asub orus, mille kaudu voolab Darenti jõgi suudmealale ning kus lookles vana Londoni-Doveri postitee. Linn on teatud oma pikaaegse Kagu-Inglismaa religioosse, tööstusliku ja kultuurilise tähtsuse tõttu. Industriaalrevolutsiooni järel täitis linn oma tööstuste tõttu tähtsat rolli, mis algas õlle pruulimisega ja kriidi kaevandamisega. Ajalooline on samuti sealne raudteede sõlmpunkt, mida tänapäeval läbivad ka Eurotunnelisse suunduvad või sealt lähtuvad rongid. Tänapäeval on Dartfordist kujunenud Londoni magala ja eeslinn, kust inimesed pendeldavad pealinna tööle ja tagasi. Dartfordi kaksiklinnad on Hanau (Saksamaa) ja Gravelines (Prantsusmaa). Dartfordil on teiste linnade seas suhted ka Eesti pealinna Tallinnaga. Thurrocki tervikomavalitsus Kenti krahvkond London "Dartford - Hanau and Gravelines twinning". Dartford Borough Council. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. mai 2018. Vaadatud 25. juulil 2019.
Suur-maltsaürask

Suur-maltsaürask (Scolytus scolytus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on Eestis leitud ainult Abrukalt. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 288 Suur-maltsaürask andmebaasis eElurikkus
Nõgese-lehekärsakas

Nõgese-lehekärsakas (Phyllobius pomaceus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 286 89349 Nõgese-lehekärsakas andmebaasis eElurikkus
Sale-võsakärsakas

Sale-võsakärsakas (Polydrusus undatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 286 Sale-võsakärsakas andmebaasis eElurikkus
Lidus-hernekärsakas

Lidus-hernekärsakas (Sitona lineatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 286 Lidus-hernekärsakas andmebaasis eElurikkus
Väike-maltsaürask

Väike-maltsaürask (Scolytus multistriatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on leitud ka Eestist. https://elurikkus.ee/generic-hub/occurrences/search?q=lsid:98509#records Väike-maltsaürask andmebaasis eElurikkus
Harkkärsakas

Harkkärsakas (Lixus paraplecticus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 286 Harkkärsakas andmebaasis eElurikkus
Wołomin

Wołomin on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Wołomini maakonna ja Wołomini valla halduskeskus. Wołomin asub Varssavi kesklinnast umbes 18 km kirdes. Wołominit on ürikutes esmamainitud 1454. aastal. Asula kiire areng algas pärast raudteeühenduse saamist 1862. aastal. Linnaõigused sai Wołomin 1919. aastal. Wołominit läbib Varssavi–Białystoki raudteeliin. Wołominis asuvad klaasivabrik, puidutööstuse, toiduainetetööstuse, kergetööstuse ja ehitusmaterjalide tootmise ettevõtted. 1990. aastatel oli Wołomin üks olulisemaid organiseeritud kuritegevuse keskusi Poolas. Salerno, Itaalia Budapesti XXI ringkond (Csepel), Ungari https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071412934124-0921792?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Historia Wołomina Gmina Wołomin Wołomin Encyklopedia PWN. Vaadatud 27. novembril 2023 Patryk Szulc:W latach 90. byli synonimem polskiej mafii. W aucie "Wariata" znaleziono tajemniczy notes z kontaktami do znanych osób Onet Warszawa, 20. veebruar 2022. Vaadatud 27. novembril 2023
Suur-männikärsakas

Suur-männikärsakas (Hylobius piceus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 286 Suur-männikärsakas andmebaasis eElurikkus
Kroonkärsakas

Kroonkärsakas (Liparus coronatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 286 Kroonkärsakas andmebaasis eElurikkus
Männipihklane

Männipihklane (Pissodes pini) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukas on Eestis tavaline. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 286 Männipihklane andmebaasis eElurikkus
Lepakärsakas

Lepakärsakas (Cryptorhynchus lapathi) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 286 Lepakärsakas andmebaasis eElurikkus
Õunapuu-õielõikaja

Õunapuu-õielõikaja (Anthonomus pomorum) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Ta on Eestis tavaline kahjur, kelle vastsed arenevad õuna- ja pirnipuu õiepungades. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 286 Õunapuu-õielõikaja andmebaasis eElurikkus
Terakärsakas

Terakärsakas (Sitophilus granarius) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 286 Terakärsakas andmebaasis eElurikkus
Thamesi suudmeala

Thamesi suudmeala (inglise keeles Thames Estuary) on Suurbritannia kaguosas asuv väinade ja väikelahtede süsteem, kuhu pealinna Londonit läbiv Thamesi jõgi suubub ja tühjeneb enda vetest Põhjameres. Küllaltki lühikesele jõele on geograafiliselt omane väikeste vahemaade jooksul märkimisväärselt laieneda. Thames Estuary Airport (kontseptsioon alates 1940. aastatest) Thames Gateway Londoni nõgu Canvey saar
Sale-tarnakärsakas

Sale-tarnakärsakas (Notaris bimaculatus, sünonüüm Tournotaris bimaculatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 286 Sale-tarnakärsakas andmebaasis eElurikkus
Kuuse-juureürask

Kuuse-juureürask (Hylastes cunicularius) on mardikaliik kärsaklaste sugukonnast. Kuuse-juureürask on 3,5-4,4 mm pikkune mardikas. Ta tundlad on helepruunid. Kuuse-juureürask andmebaasis eElurikkus
Rapa keel

Rapa keel on Prantsuse Polüneesias Rapa saarel räägitav keel, mis kuulub Polüneesia keelte idarühma. Keele rääkijaid on umbes 300. Rapa keelel on mitu varianti: vana rapa, Reo rapa ja uus rapa. Reo rapa on tahiti keele ja vana rapa segakeel. Uus rapa on keelevariant, milles teadlikult püütakse rääkida nii, et keel kõlaks vähem tahiti keele moodi ja rohkem vana rapa keele moodi. https://www.ethnologue.com/language/ray Walworth, Mary (2017). Reo Rapa: A Polynesian Contact Language — Journal of Language Contact. Brill. lk 124. http://www.endangeredlanguages.com/lang/5330
Pruszków

Pruszków on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Pruszkówi maakonna halduskeskus. Pruszków asub Varssavi kesklinnast umbes 16 km lääneedelas. Ürikutes on Pruszkówit esmamainitud 15. sajandil. Kuni 19. sajandini oli Pruszków väike küla. Linnaõigused sai 1916. aastal. Pruszków. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
Harilik meriroosahven

Harilik meriroosahven (Amphiprion ocellaris) on kalaliik meriroosahvena perekonnast. Tegemist on populaarse akvaariumikalaga.
Māļi

Māļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Skujene vallas. Māļi asub valla idaosas merepinnast 234 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Skujenest 8 ja Riiast 110 kilomeetri kaugusele. Külla ehitati 1872. aastal õigeusu kirik, mille projekteeris arhitekt Jānis Frīdrihs Baumanis. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Kirik on kohaliku mälestisena muinsuskaitse all. Ka Māļi keskaegne kalmistu on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis. Külas asub Māļi bussipeatus. 2007. aastal oli külas 10 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Ežu (Māļu) pareizticīgo baznīca Māļu viduslaiku kapsēta Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Ģērķēni

Ģērķēni (vanasti ka Kosas muiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Skujene vallas. Ģērķēni asub valla lääneosas merepinnast 221 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Skujenest 6 ja Riiast 96 kilomeetri kaugusele. Külas on Ģērķēni bussipeatus. Ģērķēnis asub Kosa järve kaldal puhkebaas Ezerrozes. Seal asub ka Kosa õigeusu kirik. Ģērķēni on kujunenud endise Kosa mõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. 2007. aastal oli külas 34 elanikku. Kosa kirik ja koolimaja Kosa järv Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Pērkoņi

Pērkoņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Skujene vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Pērkoņi asub valla lõunaosas merepinnast 203 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Skujenest 9 ja Riiast 106 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 22 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Sērmūkši

Sērmūkši (vanasti ka Sērmūkšu muiža) on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas Skujene vallas. Sērmūkši asub valla põhjaosas merepinnast 223 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Skujenest 5 ja Riiast 107 kilomeetri kaugusele. Seal asub Sērmūkši bussipeatus. Küla on kujunenud endise Sērmūkši mõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Külas kasvavad Sērmūkši tammed on võetud looduskaitse alla. Aastal 2016 oli külas 97 elanikku, aastal 2019 oli elanikke aga 114. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Nana Alekhsandria

Nana Alekhsandria (gruusia keeles ნანა ალექსანდრია; sündinud 13. oktoobril 1949 Phothis) on gruusia maletaja ja malekohtunik, naiste suurmeister (1976), rahvusvaheline arbiiter (1995). Alekhsandria lõpetas 1972. aastal Thbilisi Riikliku Ülikooli filoloogia erialal. Ta oli 1970.–1980. aastatel Nõukogude Liidu tippmaletajaid. Pärast Gruusia iseseisvumist (1991) mängis ta Gruusia värvides. Ta on pääsenud kahel korral mängima tiitlimatši valitseva maailmameistriga – pärast 1975. ja 1981. aastal edukaid pretendentide finaalmatše (võites vastavalt Irina Levitinat ja Nana Ioselianit). Tiitlimatši mängis ta 1975. aastal Nona Gaphrindašviliga ja 1981. aastal Maia Tšiburdanidzega, kuid kaotas tiitlikaitsjatele. Alekhsandria on osalenud korduvalt naiste maleolümpial, kust sai viis kuldmedalit mängides Nõukogude Liidu naiskonna koosseisus (1969, 1974, 1978, 1980, 1982). Kahel korral (1992, 1994) on ta olnud maleolümpial Gruusia naiskonna kapten, kuid ise ei võistelnud, sest Gruusias tugevatest naismaletajaist puudust polnud. Ta sai FIDE-lt 1966. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1976. aastal naiste suurmeistri nimetuse. Alekhsandria oli 2018. aastal Londonis toimunud Carlseni–Caruana MM-tiitlimatši peakohtuniku asetäitja. 1971 – NSV Liidu teeneline meistersportlane  Nana Alekhsandria – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Nana Alekhsandria FIDE andmebaasis
St Andrew Undershaft

St Andrew Undershaft on Inglismaa kirikukogu pühakoda, mis asub Londoni südalinnas (City of London). Tänapäeval ümbritsevad kirikut kõrghooned, näiteks 30 St Mary Axe. Kirik pidas vastu nii suurele Londoni tulekahjule kui ka Blitzile.  St Andrew Undershaft – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Novosibirski Riiklik Ülikool

Novosibirski Riiklik Ülikool (vene keeles Новосибирский государственный университет) on ülikool Venemaal Novosibirskis. Ülikool asutati 1959. Ülikoolis õpib üle 7000 üliõpilase. Koduleht
Alla Kushnir

Alla Kushnir-Stein (vene keeles Алла Шулимовна Кушнир Alla Šulimovna Kušnir; 11. august 1941 Moskva – 2. august 2013 Tel Aviv) oli maletaja ja ajaloolane, naiste suurmeister (1976). Kušnir emigreerus 1974. aastal Nõukogude Liidust Iisraelisse. Ta kaitses 1990. aastal numismaatikaalase doktoriväitekirja ja sai filosoofiadoktoriks (PhD). Ta töötas Tel Avivi Ülikoolis õppejõuna ja tegeles antiikaja müntide uurimisega. Males pääses Kušnir kolmel korral mängima tiitlimatši maailmameistriga: 1964. ja 1967. aastal pärast naiste MM-i pretendentide turniiri võitmist ja 1971. aastal võites pretendentide finaalmatšis Nana Alekhsandriat. Tiitlimatši mängis ta kõigil kolmel juhul Nona Gaphrindašviliga, kuid kaotas need matšid. Kushnir mängis kolmel naiste maleolümpial, kust sai kolm kuldmedalit, neist kahel korral esinedes Nõukogude Liidu (1969, 1972) ja ühel korral Iisraeli naiskonna koosseisus (1976). Ta sai FIDE-lt 1962. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1976. aastal naiste suurmeistri nimetuse. 1972 – teeneline meistersportlane (seoses emigreerumisega võeti 1974. aastal Kushnirilt aunimetus ära)  Alla Kushnir – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Orani ülikool

Orani ülikool (prantsuse keeles Université d'Oran) on ülikool Alžeerias Orani provintsis Orani linnas. Ülikool asutati 1961. Ülikoolis õpib üle 26 000 üliõpilase. Koduleht
Perugia ülikool

Perugia ülikool (itaalia keeles Università degli Studi di Perugia) on ülikool Itaalias Perugias. Ülikool asutati 1308. Ülikoolis õpib üle 26 000 üliõpilase (2017). Koduleht