laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Paul Truusmann

Paul Truusmann (31. jaanuar (19. jaanuar vana kalendri järgi) 1888 Tallinn – 12. oktoober 1936 Nõmme) oli eesti pedagoog. Paul Truusmann sündis Tallinnas, kus omandas ka alg- ja keskhariduse. 1906. aastal lõpetas Tallinna Nikolai Gümnaasiumi. Seejärel õppis Peterburi ülikooli ajaloo- ja filoloogia teaduskonnas, mille lõpetas I järgu diplomiga 1910. aastal. Ülikooli lõpetamise järel oli aastatel 1911–1917 vene keele ja filosoofia õpetaja Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis. 1917. aastal evakueerus koos kooliga Lõuna-Venemaale, kus töötas ja elas 1920. aasta juunini. 14. novembrist 1920 kuni 1. augustini 1923 oli Petseri Gümnaasiumi direktor. 1. augustil 1923 viidi üle ajaloo ja psühholoogia õpetajaks Võru Õpetajate Seminari, kus töötas kuni 1. augustini 1930. Seminari kõrval töötas alates 1. augustist 1927 ka Võrumaa Rahvahariduse Seltsi Poeglaste Gümnaasiumis ja Võrumaa Rahvahariduse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumis ning Võru Naiskutsekoolis, andes tunde ajaloo, filosoofia, kodanikuteaduse ja vene keele alal. Seminari sulgemise järel 1. augustil 1930 asus elama Tallinnasse Nõmmele ning tegutses edasi filosoofia ja vene keele õpetaja ning lektorina Tallinna Kolledžis ja rahvaülikoolis, andes vahetevahel tunde ka teistes koolides. Tallinnas elades töötas lühemat aega ka Tallinna perekonnaseisuametis. Tegi kaastööd ajakirjale Kasvatus. Paul Truusmann tegi enesetapu ja suri 12. oktoobril Nõmmel ning on maetud Tallinna Siselinna kalmistule. Paul Truusmanni isa oli tsaariaegne riigiametnik, Tallinna tsensor Jüri Truusmann. Ema Aleksandra (sündinud Troitski) oli venelanna, õigeusu preestri Pavel Troitski tütar. Tal oli ka kaks õde, kellest üks suri noorena. Paul oli 1911. aastast abielus Eesti õigeusu vaimuliku Joann Johansoni tütre Valentina Johansoniga, keda tundis juba lapsepõlvest, kui nad koos Laiuse kirikla hoovis mängisid.[viide?] Tahtejõu kasvatamise probleem. Kasvatus, nr 4-8, 1925. Kavatusliku mõju piirid. Kasvatus, nr 5-7, 1926. Märkusi ajaloo õpetamise kohta õpetajateseminarides. Kasvatus, nr 10, 1926, lk 289-291. Ideede assotsiatsioon meie psüühika, eriti intelligentsi, põhialusena. Kasvatus, nr 3, 1931. Tähelepanu kasutamise võimalusi kasvatuslikul alal. Kasvatus, nr 4, 1931, lk 152-155. Õpetaja esimene tund klassis. Kasvatus, nr 5, 1931, lk 195-197. Tundide ettevalmistamisest. Kasvatus, nr 9, 1931, lk 416-419. Assotsiatsioon ja eksamid. Kasvatus, nr 5, 1933, lk 196-199. Paul Truusmann surnud[alaline kõdulink] – Õpetajate Leht, 16. oktoober 1936 Paul Truusmann portaalis geni.com Paul Truusmann - Tallinna Siselinna kalmistu kultuuriloolised hauad portaalis kalmistud.ee
Dropbox

Dropbox on failitalletussüsteem, mille lõi Ameerika Ühendriikide ettevõte Dropbox, Inc. Dropboxi asutasid 2007. aastal Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi üliõpilased Drew Houston ja Arash Ferdows. Ettevõtte peakontor asub San Franciscos Californias. Dropboxi veebisaidilt allalaaditav kliendirakendus loob kasutaja arvutisse spetsiaalse kausta, mida sünkroonitakse Dropboxi serveris asuva kaustaga. Selle tulemusena paistab, et internetis pesitsev kaust on identne kasutaja arvutis olevaga. Kausta saab jagada teiste Dropboxi kasutajatega või ka avalikult. Pilvandmetöötlus Salvestivõrk Varundamine Võrgumälu Ametlik koduleht
Huawei Honor

Huawei Honor või lihtsalt Honor (stiliseeritult ka honor) on Huawei alam-kaubamärk, mis on põhiliselt keskendunud nutitelefonidele ja on eksklusiivne online-turule.
Liftikõne

Liftikõne (ingliskeelsest väljendist elevator speech) on enese, ettevõtte, teenuse, toote või äriidee hästi läbimõeldud, sisutihe ja korduvalt harjutatud lühike tutvustus. Termin väljendab ajalist piiratust – esitlus peab olema nii lühike (30 sekundit kuni 3 minutit), et seda oleks võimalik esitada liftisõidu jooksul. Liftikõnet kasutavad näiteks idufirmade esindajad, et investoritele lühidalt oma ideed selgitada. Kõne eesmärk on probleemi aktuaalsust näidata ja sellele toetust leida. liftikõne Ametniku soovitussõnastikus Koostööfestival "Õigel ajal õiges kohas" Teadlaste liftikõned (vaadatud 10.10.2016) Janek Tuttar. Efektiivse liftikõne tegemise nipid (vaadatud 10.10.2016)
Armavia

Armavia (armeenia Արմավիա) oli Armeenia suurim lennufirma. Selle peakorter asus Jerevani lähedal Zvarthnotshis. Armavia asutati 1996. aastal ja alustas lende 2001. aastal. 2003. aastal ostis Venemaa firma Siberia Airlines (nüüd S7 Airlines) 68% Armavia aktsiatest. 2005. aastal osteti aktsiad S7 käest tagasi. Lennufirma aktsiate omanikeks olid Avifin (70%) ja MIKA Armenia Trading (30%). Regulaarsed lennuliinid hõlmasid mitmeid Euroopa, Venemaa ja Lähis-Ida linnu. 2013. aastal läks Armavia pankrotti. Armavia lennukid (2012. aasta aprilli seisuga): Armavial olid koodijagamise lepingud järgmiste lennufirmadega: airBaltic Air France Air Volga Caspian Airlines Georgian Airways Kavminvodyavia Ural Airlines 3. mail 2006 kell 2.15 kohaliku aja järgi kukkus rasketes ilmastikuoludes Sotši lennujaama lähedal Musta merre Armavia lennuk Airbus A320 (Armavia lend 967). Hukkusid kõik pardal olnud 113 inimest. Armenian “Armavia” goes bankrupt: future of national air traffic under question välja otsitud 11.04.12 (inglise keeles) Armavia arhiveeritud koduleht (inglise keeles)
Oljokminsk

Oljokminsk on linn Venemaal Sahhas, Oljokminski ulussi keskus. Asub Leena jõe vasakul kaldal, 530 km Jakutskist. Oljokminskist väljuvad soojal ajal laevad Jakutski ja Lenski suunas. Tegutseb lennujaam. Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам
John von Hueck

Karl Johann (John) von Hueck (6. (ukj 18. juuli) 1844 Tartu – 8. oktoober 1925 Tallinn) oli Munalaskme mõisnik, Tallinna linnapea aastail 1895–1905. Karl Johanni vanemad olid Karl Ferdinand von Hueck (15. (ukj 27. veebruar) 1811 – 3. (ukj 15. august) 1889; põllumees, Munalaskme mõisnik, genealoog) ja Charlotte von der Borg (3/14. aprill 1819 Viljandi – (20. jaanuar/2. veebruar 1909). Karl Johann von Hueck õppis Tallinna kubermangugümnaasiumis ja 1864. aastal Tartu ülikoolis ökonoomiat, kuid jättis õpingus pooleli ja reisis Saksamaal ja hakkas isa eeskujul põllumeheks, Laitse ja Kukruse mõisa rentnikuna, ning oli ka aastatel 1868–1870 ka Eestimaa aktsiisivalitsuse piirkonnainspektoriks. Abiellumise järel 1870. aastal võttis üle Tuudi mõisa pidamise, Karuse kihelkonnas Läänemaal ja 1876. aastal isalt saadud Munalaskme mõisa, Nissi kihelkonnas Harju kreisis. Karl Johann von Hueck oli Eestimaa Põllumajandusühingu tütarseltsi asutaja 1872. aastal ja selle Läänemaa seltsi asepresident, 1875–1879 president, kellena pani aluse Läänemaa põllumajandusnäituste korraldamisele Lihulas ja Haapsalus. Aastatel 1890–1895 oli Karl Johann von Hueck Eestimaa Aadli Krediitkassa raamatupidaja abi ja Vastastikuse Kindlustusseltsi president, 1891–1894 Eestimaa Põllumajandusühingu sekretär, Eestimaa Aiandusseltsi esimees (hiljem auliige). Ta oli ka kihelkonnakohtunik ja alates 1896. aastast Tallinna-Haapsalu kohturingkonna aurahukohtunikuna. 1882. aastast elas Hueck peamiselt Tallinnas, 1882. aastal oli Hueck Tallinna linnavolinik. 1895. aasta veebruaris valiti Hueck Tallinna linnapeaks. Linnapeana hoolitses Hueck eriti parkide ja haljasalade rajamise eest. Hueckil oli suur roll linnapeana Eestimaa Põllumajandusühingu näitusehoone püstitamisel Tallinnas, Näituse väljakul 1896. aastal, kus hakkasid regulaarselt toimuma suured Tallinna põllumajanduse-, käsitöö- ja tööstusnäitused. Laialdaste huvide ja tutvusringkonnaga Hueck oli 1896. aastal Tallinnas peetud Eesti VI üldlaulupeo pidukomitee president, Meestelauluseltsi ja Mustpeade vennaskonna auliige, suur kunsti- ja muusikasõber, ajaloohuvilisena tegeles ta tänu rikkalikule perekonnaarhiivile suguvõsa genealoogia uurimisega. Hueck püsis linnapea ametis kuni 1905. aastani, mil detsembris 1904, Tallinnas 1904. aasta linnavalimised võitnud eesti-vene valimisblokk linnas sai enamuse Tallinna Linnavolikogus. 19. jaanuaril 1905. aastal valiti linnapeaks senise linnapea J. von Huecki vastu kandideerinud Eestimaa kubermanguvalitsuse nõunik Erast Hiatsintov. John von Hueck maeti 11. oktoobril 1925 Tallinna Oleviste koguduse, Kopli kalmistule. Abielus alates 1/13. märtsist 1870 Sophie von Wistinghauseniga (9/21. november 1856 – 28. detsember 1907/10. jaanuar 1908). Tiit Rosenberg, 1877. aasta linnaomavalitsuse reform ja Tallinna baltisaksa linnapead 1878–1918, lk 23–26 Tiit Rosenberg, 1877. aasta linnaomavalitsuse reform ja Tallinna baltisaksa linnapead 1878–1918, lk 69–72 ID puudub veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Boris (Tarnovo prints)

Boris (praegune ametlik nimi bulgaaria keeles Борис Сакскобургготски, hispaania keeles Boris Sajonia-Coburgo-Gotha; sündinud 12. oktoobril 1997 Madridis), Bulgaaria kuningliku perekonna liige, Bulgaaria prints, Saksi hertsog, alates 7. aprillist 2015 Tarnovo prints. Prints Kardami (2. detsember 1962 Madrid – 7. aprill 2015 Madrid) ja tema abikaasa Miriam de Ungría y Lópeze (sündinud 2. septembril 1962 Madridis, abiellunud 11. juulil 1996 samas) vanem poeg. Alates isa surmast oma vanaisa, kuningas Simeon II pärija.
Riigi Õhukaitseliidu president

Riigi Õhukaitseliidu president (RLB-Präsident, Reichsluftschutzbund Präsident või Präsident der RLB), Riigi Õhukaitseliidu juht ja kõrgeim auaste, võrdus kindralfeldmarssalile. Riigi Õhukaitseliidu presidendid olid: kindralleitnant Hugo Grimme: 29. aprill 1933 – 30. aprill 1936 kindralleitnant Karl von Roques: 30. aprill 1936 – 30. mai 1939 kindral Ludwig von Schröder: 30. mai 1939 – 30. mai 1941 kindral Friedrich Hirschhauer: 1. august 1942 – 31. jaanuar 1945 Standarte Präsident Reichsluftschutzbund
Eesti U-21 jalgpallikoondislaste loend

Eesti U-21 jalgpallikoondislaste loend on nimekiri Eesti U21 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa. Viimati uuendatud pärast 21. novembril 2023 peetud mängu Bulgaariaga. Eesti jalgpallikoondislaste loend Eesti U-23 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-19 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-18 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-17 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-16 jalgpallikoondislaste loend http://jalgpall.ee/koondis/2/mangud U21 mängud
Saulius Skvernelis

Saulius Skvernelis (sündinud 23. juulil 1970 Kaunases) on Leedu poliitik ja endine politseijuht, alates 13. detsembrist 2016 kuni 24. novembrini 2020 Leedu peaminister. 22. novembril 2016 kiitis Seim heaks Skvernelise kandidatuuri Leedu peaministriks. Ta oli 11. novembrist 2014 kuni 14. aprillini 2016 Leedu siseminister. Ta sündis aastal 1970 Kaunases, kuid kasvas üles Marijampolės, kus lõpetas ka keskkooli. Aastal 1994 lõpetas ta Vilniuse Tehnikaülikooli autode ja automajanduse erialal mehaanikainseneri kvalifikatsiooniga. Aastal 2005 kaitses ta Mykolas Romerise Ülikoolis õigusteaduse magistri kraadi. Aastatel 1994–1998 töötas ta Leedu Politseiakadeemias õppejõuna. Aastatel 1998–1999 töötas ta Trakai rajoonis liikluspolitsei komissarina. Ta on töötanud mitmetel ametikohtadel Leedu Politseis. Aastatel 2008–2011 oli ta Leedu Politsei ülemkomissari asetäitja, aastatel 2011–2014 oli ta Leedu Politsei ülemkomissar. 11. novembrist 2014 kuni 14. aprillini 2016 oli ta Leedu siseminister. Saulius Skvernelise valitsus "Saulius Skvernelis Seime patvirtintas premjeru". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2016. Vaadatud 22. novembril 2016. Defense hawk Skvernelis to be new Lithuanian prime minister
Pöögle oja

Pöögle oja (ka Lopa oja) on oja Sakala kõrgustikul Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 21,2 km, valgla pindala 48 km², langus 54,5 m ja lang 2,78 m/km. Oja saab alguse 94,5 m kõrgusel Ainja külas ning suubub 40 m kõrgusel Põlde ja Pöögle küla piiril vasakult poolt Halliste jõkke 70,9 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Oja ääres asuvad kaitsealune Lopa paljand koos Lopa koopa ja Lopa allikatega. Ojale on paisutatud Kopli järv, Nuuda järv, Killaste järv. Varem on ojale paisutatud ka Kuustle järv, mis oli kasutusel veskijärvena. Halliste jõgi Lopa paljand Pöögle oja. Keskkonnaregister, vaadatud 18.05.2022. Pöögle oja Eesti looduse infosüsteemis "Kuustle (Pöögle mõisa) veski". veskivaramu.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.03.2017. Vaadatud 29.03.2017. Pöögle oja Eesti looduse infosüsteemis Pöögle oja keskkonnaportaalis
Pöögle järv

Pöögle järv (ka Pöögle paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Pöögle külas. Järve pindala on 5,6 ha, valgla suurus 3 km², kõrgus merepinnast 62 m ja see on paisutatud Leeli ojale. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Pöögle järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.10.2016) Pöögle järv keskkonnaportaalis (vaadatud 04.10.2016) Pöögle järv Eesti looduse infosüsteemis Pöögle järv keskkonnaportaalis
Leeli järv

Leeli järv (ka Leeli paisjärv, Pöögle 2. paisjärv ja Kuustle järv) on paisjärv Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Leeli külas. Järve pindala on 3,2 ha, valgla suurus 1 km² ja kõrgus merepinnast 65,5 m. Järv on paisutatud Leeli ojale ning kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Leeli järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.10.2016) Leeli järv keskkonnaportaalis (vaadatud 04.10.2016) Leeli järv Eesti looduse infosüsteemis Leeli järv keskkonnaportaalis
Hõbalivka

Hõbalivka (ukraina keeles Гибалівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 2133. Pindala on 4,447 km².
Ramūnas Karbauskis

Ramūnas Karbauskis (sündinud 5. detsembril 1969 Naisiais) on Leedu poliitik, agronoom ja ettevõtja. Ta kuulub Leedu Talunike ja Roheliste Liitu. Ta oli aastatel 2000–2001 Leedu Seimi asespiiker. Ta sündis aastal 1969 Naisiais, praeguse haldusjaotuse järgi Šiauliai rajoonis. Ta lõpetas aastal 1988 Šiauliais keskkooli ja aastal 1994 Leedu Põllumajanduse Akadeemia agronoomina.
Viljandi tänav

Viljandi tänav on tänav mitmes Eestis asulas: Viljandi tänav on tänav Türil Viljandi tänav on tänav Mõisakülas Viljandi tänav on tänav Särevere alevikus Türi vallas Viljandi tänav on tänav Taikse külas Türi vallas Viljandi tänav on tänav Tõrvas Viljandi tänav on tänav Valgas Viljandi tänav on tänav Võhmas Hagudi tänav Tallinnas, mis kandis Viljandi tänava nime aastatel 1899–1959 Jaan Tõnissoni tänav Tartus, mis on kandnud ka Viljandi tänava nime Viljandi maantee (täpsustus) Viljandi tee
Laatre Vanamõisa järv

Vanamõisa järv (ka Laatre Vanamõisa järv) on looduslik järv Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Laatre külas. Järve pindala on 2,9 ha, pikkus 260 m, laius 180 m, kaldajoone pikkus 630 m ja kõrgus merepinnast 75,5 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Vanamõisa järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 23.04.2017) Vanamõisa järv keskkonnaportaalis (vaadatud 23.04.2017) Vanamõisa järv Eesti looduse infosüsteemis Vanamõisa järv keskkonnaportaalis
Hendrikhansu järv

Hendrikhansu järv (ka Hendrikhansu paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Sarja külas. Järve pindala on 2 ha ja kõrgus merepinnast 43 m, selles asub neli saart pindalaga 0,79 ha. Järv on paisutatud Hendrikhansu ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järve kaldal asuvad kaitsealused Hendrikhansu paljandid ja koopad. Hendrikhansu järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.10.2016) Hendrikhansu järv keskkonnaportaalis (vaadatud 11.10.2016) Hendrikhansu järv Eesti looduse infosüsteemis Hendrikhansu järv keskkonnaportaalis
Maakri kvartal

Maakri kvartal on kõrghoonestatud ärikvartal Tallinna südalinnas Maakri asumis. Maakri kvartali üks esimesi kõrghooneid oli luksuslik elumajaks ehitatud 20-korruseline maja aadressil Maakri 36. Kvartali madalamad renoveeritud hooned pärinevad 20. sajandi algusest. 2018. aastal valmis 30-korruseline hoone Maakri 19/1. Maakri tänav Maakri kvartali kõrghoone ehitusel kasutatakse uuenduslikku elementfassaadi
Komargorod

Komargorod (ukraina keeles Комаргород) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 2469. Pindala on 7,185 km².
Gábor Tolcsvai Nagy

Gábor Tolcsvai Nagy [t'oltšvai nadj] (sündinud 24. novembril 1953 Budapestis Ungaris) on ungari keeleteadlane, Ungari Teaduste Akadeemia liige (2010. aastast korrespondentliige, 2016. aastast korraline liige). Gábor Tolcsvai Nagy lõpetas ülikooli 1978. aastal ja kaitses doktoriväitekirja 1984. aastal. Aastatel 1996–2000 õpetas ta Helsingi Ülikoolis. Pärast seda on ta töötanud Budapestis Loránd Eötvösi Ülikoolis, kus ta on 2004. aastast professor. "A szövegek világa" ("Maailm tekstides"), (1994) "Nyelvi fogalmak kisszótára" (2000) "A Cognitive Theory of Style" (2005) CV
Helger Lipmaa

Helger Lipmaa (sündinud 8. aprillil 1972) on eesti krüptograaf, Tartu Ülikooli krüptograafia professor. Helger Lipmaa on lõpetanud 1990. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli. Seejärel õppis ta Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonnas, kus ta kaitses 1995. aastal magistritöö ja 1999. aastal doktoriväitekirja "Secure and Efficient Time-Stamping Systems". Eesti Teadusinfosüsteem: Helger Lipmaa (vaadatud 13.6.2016). Helger Lipmaa koduleht
Yuval Steinitz

Yuval Steinitz (heebrea keeles יובל שטייניץ; sündinud 10. aprillil 1958 Ramot HaShavimis) on Iisraeli poliitik, ta kuulub parteisse Likud. Ta oli 14. maist 2015 kuni 13. juunini 2021 Iisraeli infrastruktuuri, energeetika ja veeressursside minister. Ta sündis 1958. aastal Ramot HaShavimis (Iisraeli Keskringkonnas). Aastatel 1977–1980 teenis ta Iisraeli armees Golani brigaadis. Pärast sõjaväeteenistust õppis ta Jeruusalemma Heebrea Ülikoolis, kust ta sai nii filosoofia bakalaureuse kui ka magistri kraadi. Tel Avivi Ülikoolis sai ta filosoofiadoktoriks. 1999. aastal valiti ta esimest kordselt Knesseti liikmeks. 31. märtsist 2009 kuni 18. märtsini 2013 oli ta Iisraeli rahandusminister. 18. märtsist 2013 kuni 14. maini 2015 oli ta nii Iisraeli strateegiaminister kui ka Iisraeli luureminister. 14. maist 2015 kuni 13. juunini 2021 oli ta Iisraeli infrastruktuuri, energeetika ja veeressursside minister. Ta on abielus ja tal on kolm last. Yuval Steinitz Knesseti kodulehel (inglise keeles) Yuval Steinitzi CV Knesseti kodulehel (inglise keeles)
Astri

Astri (Astri Grupp) on 1991. aasta asutatud ettevõtete grupp, mis tegeleb peamiselt kaubanduskeskkondade arendamise ning üüri- ja haldamisteenuste osutamisega. Astri Grupi ettevõtetel on kaubanduskeskused Tartus, Pärnus, Narvas ja Tallinnas. Astri Grupi omanikud on Väino Põllumäe, Eve Toots, Ülo Hage, Hannes Kirs, Oleg Uglov ning Toomas Hage pärijad Pille Tükksammel ja tema lapsed ning Karin Hage ja Ilona Mening. Astri Grupi asutasid 1991. aasta detsembris Väino Põllumäe ja Aleg Kirs. 1992. aastal osteti Tartu linna oksjonilt Veeriku pood, mis avati renoveeritult 1993. aasta suvel koos pagari- ja kondiitritsehhiga. Hoone ülakorrusel avati aasta hiljem grillbaar. Laienemiseks valiti Annelinnas asuv Kivilinna kauplus, millest taheti kujundada nüüdisaegne ostukeskus. Kuna pangad selleks piisavalt raha ei andnud, siis tehti 1994. aastal Paul-Toomas ja Ülo Hagele koostööettepanek. 1996. aastal laienes ettevõte Narva, kus avati lähestikku kolm kaubanduskeskust (2016. aastal sai Narva Tempo Keskusest Tempo Mööblimaja). 2000. aastal otsustati ehitada Tartu linna äärde põllumaale suur ostukeskus. Lõunakeskus avas uksed 2001. aasta augustis. Seda on aastate jooksul korduvalt laiendatud. 2006. aastal laieneti Pärnusse, kus omandati Pärnu Keskus. Tallinnas kinnitati tõsisemalt kanda 2017. aastal, kui avati Balti Jaama Turg. Lõunakeskus, Tartu Pärnu Keskus, Pärnu Fama Keskus, Narva Astri Keskus, Narva Tempo Mööblimaja, Narva DEPOO, Tallinn Balti Jaama Turg, Tallinn Keskturg, Tallinn Legendaarne Keskturg läks uue omaniku kätte. Postimees, 25. juuni 2019. Pealinna ei pressigi. Äripäev, 14. november 2013. Pärli Merilin. Fotod | Kolm nädalat avamiseni: Balti jaama turg on püsilepingutega kaetud. ERR, 25. aprill 2017.
Suur komöödiaõhtu

"Suur komöödiaõhtu" oli Kanal 2 meelelahutussaade, mis oli esimest korda eetris 3. märtsil 2016. Saade põhineb Soome telesaate "Putous" formaadil. Tuntud näitlejad naerutavad vaatajat lõbusate sketšide, vaimukate paroodiate, ootamatute ülesannete, pööraste libauudiste ja muusikaliste viguritega. Lisaks toimus kõiki saateis hõlmav eluliste naljatüüpide konkurss "Tähtede heitlus", kus iga näitleja saab oma koomikutalendi eriti uljalt proovile panna. Lusti lisasid hoogne stuudiobänd, elav publik ja põnevad üllatuskülalised. Saate tootis Yellow Filmisi formaadi järgi Kanal2 -le Thors Films OÜ. Produtsendid Tarmo Kiviväli ja Maarek Toompere. Sarja esimeses saates 3. märtsil 2016 tegid kaasa näitlejad Juss Haasma, Mirtel Pohla, Argo Aadli, Merle Palmiste, Mart Müürisepp, Kaisa Selde ja Tõnis Niinemets. Saatejuht oli Tiit Sukk. "Facebook". www.facebook.com. Vaadatud 2. oktoobril 2024. «Suur komöödiaõhtu» ei pane eestlaseks olemist häbenema. ELU24 (Postimees), 3. märts 2016. Galerii ja video: «Suur komöödiaõhtu» pani naljategelased laulma. ELU24 (Postimees), 17. märts 2016. Galerii ja video: «Suure komöödiaõhtu» naljategelaste konkurss kisub pingeliseks. ELU24 (Postimees), 14. aprill 2016. Galerii ja video! Kanal 2 «Suur komöödiaõhtu» tutvustas uut tegelast: seitsmekordne lesk Vormsi Erna. ELU24 (Postimees), 1. aprill 2016. Fotod ja kirjeldused! «Suur komöödiaõhtu» tutvustas uusi naljategelasi. ELU24 (Postimees), 6. oktoober 2016. Galerii: vaata, millised seitse hirmnaljakat tegelaskuju astuvad üles selle hooaja «Suures komöödiaõhtus». ELU24 (Postimees), 28. september 2017.
Miranda Hart

Miranda Katherine Hart Dyke (sündinud 14. detsembril 1972 Torquays Devoni krahvkonnas) on inglise näitleja (sh koomik).  Miranda Hart – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Miranda Hart andmekogus IMDb (inglise)
MyHits

MyHits on meediakontserni Duo Media Networksile kuuluv Eesti raadiojaam. Hommikut võtavad eetrisse Andry Padar, Kethi Uibomägi ja Indrek Vaheoja kella 06-10. Raadiojaam loodi raadiojaama Raadio Uuno asemele, üleminekuperiood uuele raadiojaamale algas 3. oktoobril 2016. Raadiojaam alustas ametlikult tööd 17. oktoobril 2016. Järva-, Jõgeva-, Rapla- DAB+ ja Saaremaa 97,4 MHz Läänemaa 99,8 MHz Muhumaa 104,5 MHz Pärnu 91,0 MHz & DAB+ Rakvere 89,8 MHz & DAB+ Harju- ja Tartumaa 97,2 MHz & DAB+ Võru 92,3 MHz Eesti raadiojaamade loend "Raadio Uuno asemel käivituv uus raadiojaam saab nimeks MyHits" Pealinn, 11. oktoober 2016 Koduleht Raadio Uuno asemel tegevust alustav raadiojaam sai nimeks MyHits Postimees, 11.10.2016 Info AS Eesti Meedia kodulehel