laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ingušid

Ingušid (endanimetus galgai) on rahvas Põhja-Kaukaasias Inguššias ja mõnel pool mujal, kes kõnelevad nahhi-dagestani keelte hulka kuuluvat inguši keelt. Keeleliselt ja kultuuriliselt on nad väga lähedased tšetšeenidele. Inguššide hulgas on levinud sunniitlik islam. Inguššide üldarv maailmas on ligikaudu 500 000. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 444 833 ingušši, neist Inguššias 385 537 (93,4% rahvastikust). Vähesel määral elab ingušše ka Kasahstanis. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 19 ingušši, neist 12 Tallinnas. 23. veebruaril 1944 küüditati ingušid Kasahstani ja Siberisse. Tagasi lubati neil tulla alles 1957. aastal, mil taastati ka Tšetšeeni-Inguši ANSV. 2010. aasta Ülevenemaalise rahvastikuloenduse ametlikult avaldatud tulemused, 4. köide, tabel 1 www.gks.ru (vene keeles) 2010. aasta Ülevenemaalise rahvastikuloenduse ametlikult avaldatud tulemused, 4. köide, tabel 4 www.gks.ru (vene keeles) Päring Statistikaameti andmebaasist pub.stat.ee
Bantud

Bantud on rühm Aafrika etnilisi gruppe (eri hinnanguil 300–600), kes kõnelevad Bantu keeli ning asuvad alal Kamerunist üle Kesk-Aafrika ja Ida-Aafrika kuni Lõuna-Aafrikani. Vastastikuse mõistetavuse kriteeriumi alusel on bantu keeli umbes 250, ehkki keele ja murde piir jääb tihti segaseks ning "Ethnologue" loetleb 535 bantu keelt. Bantu rahvad jagunevad sadadeks rühmadeks, millest ükski pole suurem kui mõni miljon inimest (suurim on 10 miljoni kõnelejaga suulu keel). Suahiili keel, mida kõneleb 5–10 miljonit inimest, on laiema tähtsusega, kuna kümned miljonid kõnelevad seda soravalt teise keelena. Bantude hulka kuuluvad nt lubad, makuad, kosad, ruandad, rundid, njandžad, kongod ja kikujud. Derek Nurse, 2006, "Bantu Languages", in the Encyclopedia of Language and Linguistics Ethnologue report for Southern Bantoid. Arv 535 hõlmab ka 13 mbami keelt, mida Guthrie klassifikatsioonis loetakse samuti bantu keelteks.
Kütid-korilased

Kütid-korilased on rahvad, kes saavad oma peatoiduse küttimisest ja korilusest, mitte ei tegele põllupidamisega. Suur osa tuntud kütte ja korilasi on rändrahvad ehk nomaadid. Tänapäeval on selliste eluviisidega rahvaid säilinud vähe, kuid enne põllumajanduse leiutamist[küsitav] olid kõik inimesed kütid ja korilased. Levinud on vaade, et kütid olid mehed ja korilased naised, kuid arheoloogilised leiud ja antropoloogilised uuringud näitavad, et see tööjaotus ei pea paika. Nii leiti 2023. aastal ilmunud uuringus, mille käigus vaadeldi 20. sajandi jooksul uuritud suguharude küttimiskombeid, et 80% uuritud kogukondades tegelesid naised (sealhulgas ka suurulukite) küttimisega. kiviaeg toidutaimed ravimtaimed uluk Anderson, Abigail; Chilczuk, Sophia; Nelson, Kaylie; Ruther, Roxanne; Wall-Scheffler, Cara (28. juuni 2023). "The Myth of Man the Hunter: Women's contribution to the hunt across ethnographic contexts". PLOS ONE. Public Library of Science (PLoS). 18 (6): e0287101. DOI:10.1371/journal.pone.0287101. ISSN 1932-6203.
Mitmeparteisüsteem

Mitmeparteisüsteem on parlamentaarne poliitiline süsteem, milles on lubatud mitu parteid. Suur osa mitmeparteisüsteemidest on tänapäeval demokraatlikud, kuid leidub ka autoritaarseid või isegi totalitaarseid riike, kus tegutseb korraga rohkem kui üks legaalne partei. Sel juhul domineerib tavaliselt üks valitsev partei, teiste parteide tegevus on aga rangelt piiratud ja riikliku kontrolli all. Näiteks tegutses rohkem kui üks partei sotsialistlikus Poola Rahvavabariigis.
Kirka Babitzin

Kirill Babitzin (esinejanimega Kirka; vene keeles Кирилл Бабицын; 22. september 1950 Helsingi – 31. jaanuar 2007 Helsingi) oli Soome poplaulja. Ta oli üks Soome populaarsemaid esinejaid. Tema 1988. aasta album "Surun pyyhit silmistäni" oli omal ajal Soome kõige ostetum album (nüüdseks on see langenud kolmandaks). Kirka tähelend algas 1967. aastal lauluga "Hetki lyö" ja kestis neli aastakümmet. Teda peeti Soome popmuusikaiidoliks. Ta ise on oma muusikaeelistuste kohta öelnud, et tahtnuks karjääri jooksul laulda märksa rohkem rokki, kuid poplugude eest maksti palju paremini – see sai määravaks. Ta esindas Soomet 1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Hengaillaan", mis saavutas 46 punktiga üheksanda koha. Babitzin on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistu kõrval asuvale Lapinlahti õigeusu kalmistule. 2017. aastal võttis Helsingi Linnateater (Helsingin Kaupunkinteatteri) mängukavva Matti Laine näidendi "Kirka – surun pyyhit silmistäni" (lavastaja Kari Rentola). Kirka 70. sünniaastapäeva tähistamiseks toodi 2020. aasta aprillis Helsingis Finlandia-talos lavale Kirka elu ja loomingu teemaline muusikal "Hetki Lyö", kus peaosa ehk Kirkat mängis talendisaate "The Voice of Finland" võitnud Ilari Hämäläinen. Muusikali on saatnud suur edu, see on mängukavas ka 2021. aastal. Kouvola teatri 60. aastapäeva tähistamiseks kirjutas Matti Laine muusikali "Kirka - Surun pyyhit silmistäni", mis esietendus 5. septembril 2020. Süžee jutustab imelise eduloo: kuidas vaesest vene immigrandiperest pärit Kirill Babitzinist sai Soome rahvuslik aare Kirka. Lavastas Niko Taskinen, Kirkat mängib ja tema laule laulab Mikael Saari. Kirill Babitzini kodune keel oli vene keel ja ta oli õppinud Helsingis vene koolis. Kui ta valmistas ette oma läbilöögilugu "Hetki lyö", võttis ta spetsiaalselt soome keele tunde, et paika saada õige hääldus. 1997. aasta sügisel läks Kirka oma 30. tegevusaastat tähistavale ringreisile. Ehkki algul oli ringreisi kavva plaanitud 18 kontserti, osutusid need sedavõrd populaarseks, et lõpuks anti kokku 56 kontserti. Kirka: Leijat. (Kirka stiili näide telesaatest "Kemut 78" 20.10.1978.) Yle Areena. Vaadatud 02.10.2020. Miikka Järvinen. Kirkan kuolemasta 10 vuotta – Vastentahtoinen tähti halusi laulaa rockia mutta iskelmästä maksettiin paremmin. Seura.fi, 31.01.2017. Kirka – surun pyyhit silmistäni Helsingi Linnateatri veebilehel. Vaadatud 02.10.2020. Kirka 70 V. - synttärietkot ja musikaali Finlandia -talolla 18.4. 2020!. Vaadatud 02.10.2020. Teatteriarvio: Kouvolan teatterin juhlamusikaalissa kipinöivät ihmiset, ilmiöt ja hitit – Surun pyyhit silmistäni on Kirka-faneille must-elämys. Kouvolan Sanomat, 06.09.2020.
Juhan Kaarlimäe

Juhan Kaarlimäe (1935. aastani Johann Karlsberg; 21. november 1901 Vana-Vändra vald – 5. veebruar 1977 Raikküla) oli Eesti poliitik, tuntud eelkõige Otto Tiefi valitsuse liikmena. Ta osales vabatahtlikuna Vabadussõjas. Lõpetas 1922. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1922–1923 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas ning aastatel 1923–1935 õigusteaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi. Oli 1932–1937 Riigikogu liige, 1937. aastal Rahvuskogu I koja ja alates 1938 I Riigivolikogu liige. 5. oktoobril 1935 määrati ta Riikliku Propaganda Talituse informatsiooniosakonna juhatajaks. Lisaks selle pidas ta 1936–1937 Eesti Telegraafiagentuuri esimehe ja 1937–1940 Järva ajutise maavalitsuse esimehe ja maavanema ametit, oli maaomavalitsuste poolt valitava Riiginõukogu liikme valijamees, Allveelaevastiku Sihtkapitali Järvamaa toimkonna esimees, Omakaitse Sihtkapitali Järvamaa toimkonna esimees (14. juuni 1940). Põllutöökoja I ja II koosseisu liige. 18. septembril 1944 nimetas Jüri Uluots ta ministriks ja Informatsiooni Keskuse juhatajaks. Sama aasta 9. detsembril arreteeriti ta kodutalus Nõukogude võimude poolt, mõisteti 5 aastaks vangi ja 3 aastaks asumisele, vabanes ja naasis Eestisse 1954. aastal. Teist korda arreteeriti ta 1969 ning mõisteti aastaks vangi ja kaheks aastaks asumisele. Juhan Kaarlimäe hukkus tulekahjus, olles enne surma viimane elusolev Otto Tiefi valitsuse liige. Ta on maetud Vändra vanale kalmistule. 1938 Valgetähe IV klassi teenetemärk Peaministri käsukiri nr. 6 5. oktoobrist 1935 Omakaitse sihtkapitalile rajati Järvamaa toimkond. Rahvaleht, 15. juuni 1940, nr. 139, lk. 5. "Järva aj. maavalitsuse esimeheks nimetati Juhan Kaarlimäe". Uus Eesti nr 232, 28. august 1937, lk 7 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
McHenry maakond

McHenry maakond (McHenry County) on maakond USA-s Illinoisi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 42°32' N, 88°45' W. Maakonna halduskeskus on Woodstock ja suurim linn Crystal Lake. Maakonna pindala on 1582 km², millest 20 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 308 760. Aastal 2000 oli elanike arv 260 077. Walworthi maakond (põhjas) Kenosha maakond (kirdes) Lake'i maakond (idas) Cooki maakond (kagus) Kane'i maakond (lõunas) DeKalbi maakond (edelas) Boone'i maakond (läänes) McHenry maakond moodustati 16. jaanuaril 1836. aastal Cooki ja LaSalle'i maakonna osast. Maakond on saanud nime William McHenry järgi. Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Woodstockis −12 °C (11 °F) ja kõrgeim juulis 29 °C (85 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1979. aasta jaanuaris −34 °C (−29 °F) ja kõrgeim temperatuur 1936. aasta juulis 43 °C (109 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 33 mm veebruari ja juuni 116 mm vahel. ""Monthly Averages for Woodstock, Illinois"". The Weather Channel. (inglise keeles). 27. jaanuar 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) McHenry maakonna koduleht (inglise keeles)
Vakutalu

Vakutalu oli algselt vakusesse kuuluv ja vakukoormisi kandev talu, hiljem talu, mis paiknes vakumaal. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 633.
Yarnell

Yarnell on asula USA-s Arizona osariigis Yavapai maakonnas. Asula majandus tugineb rantšo pidamises, kaevandamisel ning turistidele ja pensionäridele teenuste pakkumises. 30. juunil 2013 hävitas Yarnelli mäe maastikupõleng poole asulast ja põlengut kustutades hukkus 19 tuletõrjujat. "Maastikupõleng Arizonas nõudis 19 tuletõrjuja elu". Postimees.ee. Vaadatud 3.juuli 2013. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend)
McHenry maakond (Põhja-Dakota)

McHenry maakond (McHenry County) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 48°23' N, 100°64' W. Maakonna halduskeskus on Towner ja suurim linn Velva. Maakonna pindala on 4952 km², millest 98 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5395. Aastal 2000 oli elanike arv 5987. Bottineau maakond (põhjas) Pierce'i maakond (idas) Sheridani maakond (kagus) McLeani maakond (edelas) Wardi maakond (läänes) Renville'i maakond (loodes) McHenry maakond moodustati 4. jaanuaril 1873. aastal Bottineau maakonna osast. Cottonwood Lake National Wildlife Refuge J. Clark Salyer National Wildlife Refuge (osa) Wintering River National Wildlife Refuge
Jaak Kaarma

Jaak Kaarma (sündinud 21. veebruaril 1943 Tallinnas) on eesti kirjastaja ja endine Eesti NSV parteitöötaja ja riigitegelane. Ta lõpetas aastal 1961 Valga 1. Keskkooli ja aastal 1966 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Ta oli aastatel 1972–1976 ELKNÜ Keskkomitee sekretär, aastatel 1976–1980 EKP Tartu Linnakomitee sekretär, aastatel 1980–1985 EKP Keskkomitee kultuuriosakonna juhataja asetäitja, aastatel 1985–1988 Eesti Ametiühingute Nõukogu sekretär. 14. juulist 1988 21. detsembrini 1989 oli ta Eesti NSV Riikliku Kultuurikomitee esimees, 21. detsembrist 1989 3. aprillini 1990 Eesti NSV kultuuriminister. Aastast 1990 tegutses ta kirjastajana. Ta on kuulunud NLKP ridadesse. Tema hobideks on kirjandus, teater ja tennis. Tema poolõde oli näitleja Ellen Kaarma. Hedvig Hanson Jutustamata lugu. Vanemuise näitleja Ellen Kaarma (1928–1973) Tänapäev 2012 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003 "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
Karl Kaarli

Karl Kaarli (aastani 1938 Karl Karlson; 18. august 1923 Puurmani vald, Kursi kihelkond, Tartumaa – 17. veebruar 2006) oli eesti põllumajandusteadlane. Ta õppis Kadrina algkoolis, Rakvere Progümnaasiumis ning lõpetas aastal 1944 Jäneda Kõrgema Põllunduskooli ja aastal 1948 Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonna. Aastal 1969 kaitses ta samas põllumajanduskandidaadi väitekirja. Ta töötas aastatel 1943–1944 Jõgeva Sordiaretuse Instituudis katsetehnikuna. Aastatel 1945–1949 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli ravimtaimede katsejaama vanemlaborant ja taimekasvatuse kateedri assistent ja aastatel 1949–1950 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Põllumajanduse Instituudi Kuusiku filiaali nooremteadur. Aastatel 1951–1953 oli ta Mahtra kolhoosis agronoom ja Kurna sovhoosis peaagronoom, aastatel 1953–1962 Sommerlingi nimelise sovhoosi peaagronoom ja aastatel 1973–1976 sama sovhoosi direktor. Aastatel 1962–1973 ja 1976–2002 oli ta teadur Eesti Maaviljeluse Instituudis, algul katsemajandite osakonnaseemnekasvatuse sektori ja heinakasvatuse sektori juhataja, aastast 1986 kaunviljade ja õlikultuuride grupijuht, ühtlasi juhtiv- või vanemteadur. Ta on selgitanud välja Eesti oludele sobivad kaunvilja-, rapsi- ja rüpsisordid, kujundanud sordikohased kasvatamisviisid ja osalenud nende tootmisse evitamises. Karl Kaarli suri 17. veebruaril 2006 ja maeti 28. veebruaril 2006 Metsakalmistule. 1982 Eesti NSV teeneline teadlane 1999 Valgetähe V klassi teenetemärk Tema isa Gustav Kaarli oli organist ja luterlik pastor; luterlik pastor oli ka tema lell Karl Karlson. Ta pojad on matemaatik Kalle Kaarli ja füüsik Rein Kaarli. Haud Tallinna Metsakalmistul Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 124. Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. AS Kirjastus Ilo. 2003 Karl Kaarli 1923–2006 In memoriam. Harjumaa, 28. veebruar 2006, lk 7 Haud Tallinna Metsakalmistul
Utah' Ülikool

Utah' Ülikool (University of Utah) on ülikool Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis Salt Lake Citys. Ülikool on asutatud aastal 1850.
Kilklased

Kilklased (Gryllidae) on sugukond putukaid sihktiivaliste seltsis. Maailmas kuulub sellesse sugukonda üle 900 liigi. Eestis elavaist liikidest kuuluvad sellesse sugukonda kaks liiki – toakilk – esineb kohati vanades majades maakilk – tõenäoselt esineb Eestis, kuid väga harva
Feliks Reimann

Felix-Voldemar Reimann VR II/3 (18/30. märts 1901 Tallinn – 23. märts 1932 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (reamees, 1919). 21. veebruaril 1920 autasustati teda II liigi 3. järgu Vabadusristiga ("hinnates vahvust, mis Teie ülesnäitanud luurekäigul 26/27 mail 1919 a. Toropschina külas"). Ta osales Vabadussõjas alates 1. aprillist 1919 5. jalaväepolgu koosseisus, vabastati teenistusest juunis 1920. Aprillist kuni augustini 1921 üleajateenija 5. jalaväepolgus ja Sakala partisanide üksikus pataljonis. Detsembrist 1923 teenis ta 2. jalaväerügemendis, kust lahkus omavoliliselt, aprillis 1924 mõistis rügemendi kohus ta viieks nädalaks aresti, mais 1924 vabastati teenistusest. Seejärel oli maaler Tallinnas. Ta oli kodutu ning hukkus koos veel üheksa kodutu ja prostituudiga küüni põlengul. 21. aprillil 1932 suri kordnik Kustas Kuuskmann, keda Reimann oli noaga löönud. Kümne inimese tulesurm. Rahvaleht, 26. märts 1932, nr. 37, lk. 4. Linnaöömaja korravalvur suri. Rahvaleht, 23. aprill 1932, nr. 48, lk. 1. Ohvitseride andmekogu
Vello Lind

Vello Lind (2. november 1936 Karula vald – 24. detsember 2017) oli endine Eesti NSV põllumajandusjuht ja riigitegelane. Ta lõpetas 1951. aastal Pikkjärve 7-klassilise Kooli ja 1956. aastal Valga 1. Keskkooli. Aastal 1961 lõpetas ta agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Aastal 1980 kaitses ta tööga "Broilerite söötmine" põllumajanduskandidaadi väitekirja. Ta töötas aastatel 1961–1968 Riisipere sovhoosis peaagronoomina. Aastatel 1968–1981 oli ta Ranna sovhoosi direktor. 23. jaanuarist 1981 kuni 25. märtsini 1983 oli ta Eesti NSV põllumajandusminister; 25. märtsist 1983 kuni 11. detsembrini 1985 oli ta Eesti NSV Agrotööstuskoondise esimehe I asetäitja, Eesti NSV minister; 11. detsembrist 1985 kuni 28. detsembrini 1989 oli ta Eesti NSV Riikliku Agrotööstuskomitee esimehe I asetäitja, Eesti NSV minister. 7. maist 1990 kuni 13. veebruarini 1991 oli ta Eesti Vabariigi põllumajandusminister. Aastatel 1991–1999 oli ta Tallinna Linnuvabrikus nõunikuks. Ta oli NLKP liige; aastatel 1976–1990 oli ta EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. 2002. aastal oli Vello Lind Riigivapi IV klassi teenetemärgi saajate nimekirjas, ent president Arnold Rüütel arvas ta autasustatute hulgast välja, sest aprillis 2000 märatses ta purjuspäi roolist tabatuna politseijaoskonnas, sõimates nii politseinikke kui ka arste. Tema vend Aleksander Lind (1924–1983) oli Tallinna Linnuvabriku direktor. Tema onu Viktor Lind (1912–1992) oli Karksi-Nuia Püha Aleksei koguduse preester. Kadi Raal. Suri endine põllumajandusminister Vello Lind Postimees, 26. detsember 2017 "Vello Lind ei saa ordenit", Eesti Päevaleht, 7. veebruar 2002 Allar Viivik Silmini täis eksminister Vello Lind märatses politseis Õhtuleht 11. aprill 2000 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. AS Kirjastus Ilo, 2003 Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 248.
Menardi maakond

Menardi maakond (Menard County) on maakond USA-s Illinoisi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°03' N, 89°90' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Petersburg. Maakonna pindala on 817 km², millest 3 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 705. Aastal 2000 oli elanike arv 12 486. Masoni maakond (põhjas) Logani maakond (idas) Sangamoni maakond (lõunas) Cassi maakond (läänes) Menardi maakond moodustati 15. veebruaril 1839. aastal Sangamoni maakonna osast. Maakond on saanud nime Illinoisi kuberneri Pierre Menardi järgi. Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Petersburgis −8 °C (17 °F) ja kõrgeim juulis 31 °C (87 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1905. aasta veebruaris −31 °C (−24 °F) ja kõrgeim temperatuur 1954. aasta juulis 44 °C (112 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 41 mm jaanuari ja mai 103 mm vahel. ""Monthly Averages for Petersburg, Illinois"". The Weather Channel. (inglise keeles). 27. jaanuar 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Menardi maakonna koduleht (inglise keeles)
Menardi maakond (Texas)

Menardi maakond (Menard County) on maakond USA-s Texase osariigis Edwardsi platool. Geograafilised koordinaadid on 30°90' N, 99°82' W. Maakonna halduskeskus on Menard. Maakonna pindala on 2336 km², millest 3 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2242. Aastal 2000 oli elanike arv 2360. Concho maakond (põhjas) McCullochi maakond (kirdes) Masoni maakond (idas) Kimble'i maakond (lõunas) Schleicheri maakond (läänes) Menardi maakond moodustati 1858. aastal Bexari maakonna osast. Maakond on nime saanud Galvestoni asutaja Michel Branamour Menardi järgi. Maakonna halduskeskuseks sai Menardville, hilisema nimega Menard. Menardi maakonna koduleht (inglise keeles)
Oweni maakond

Oweni maakond (Owen County) on maakond USA-s Indiana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°31' N, 86°84' W. Maakonna halduskeskus on Spencer. Maakonna pindala on 1004 km², millest 7 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 21 575. Aastal 2000 oli elanike arv 21 786. Putnami maakond (põhjas) Morgani maakond (kirdes) Monroe maakond (kagus) Greene'i maakond (lõunas) Clay maakond (läänes) Oweni maakond moodustati 21. detsembril 1818. aastal Daviessi ja Sullivani maakonna osast. Maakond on saanud nime kolonel Abraham Oweni järgi, kes hukkus Tippecanoe lahingus. Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Spenceris −9 °C (15 °F) ja kõrgeim juulis 29 °C (84 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1994. aasta veebruaris −36 °C (−33 °F) ja kõrgeim temperatuur 1954. aasta juulis 42 °C (107 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 65 mm jaanuari ja mai 126 mm vahel. ""Monthly Averages for Spencer, Indiana"". The Weather Channel. (inglise keeles). 27. jaanuar 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Oweni maakonna koduleht (inglise keeles)
Oweni maakond (Kentucky)

Oweni maakond (Owen County) on maakond USA-s Kentucky osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°53' N, 84°83' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Owenton. Maakonna pindala on 917 km², millest 5 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 841. Aastal 2000 oli elanike arv 10 547. Carrolli maakond (loodes) Gallatini maakond (kirdes) Granti maakond (idas) Scotti maakond (kagus) Franklini maakond (edelas) Henry maakond (läänes) Oweni maakond moodustati 6. veebruaril 1819 Franklini, Gallatini ja Scotti maakonna osast. Maakond on nime saanud koloneli Abraham Oweni järgi, kes hukkus Tippecanoe lahingus. Owentoni ja Oweni maakonna koduleht (inglise keeles)
Ripley maakond

Ripley maakond (Ripley County) on maakond USA-s Indiana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°10' N, 85°26' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Versailles. Maakonna pindala on 1160 km², millest 4 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 28 818. Aastal 2000 oli elanikke 26 523. Franklini maakond (põhjas) Dearborni maakond (idas) Ohio maakond (kagus) Switzerlandi maakond (kagus) Jeffersoni maakond (lõunas) Jenningsi maakond (läänes) Decaturi maakond (loodes) Ripley maakond moodustati 27. detsembril 1816 Dearbori ja Jeffersoni maakonna osadest. Maakond on saanud nime 1812. aasta sõja ohvitseri Eleazer Wheelock Ripley järgi. Maakonna halduskeskuses Versailles's on madalaim keskmine temperatuur jaanuaris −8 °C (18 °F) ja kõrgeim juulis 29 °C (84 °F). Kõrgeim registreeritud temperatuur, milleks oli 38 °C, mõõdeti 1999. aasta juulis. Madalaim temperatuur mõõdeti 1994. aasta detsembris, kui oli –33 °C. Keskmine ühe sademete hulk on jaanuaris 79 mm ja juulis 99 mm. Kõige sademerohkem kuu on mai, kui sajab 133 mm. ""Monthly Averages for Versailles, Indiana"". The Weather Channel. (inglise keeles). 27. jaanuar 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Ripley maakonna koduleht (inglise keeles)
Ripley maakond (Missouri)

Ripley maakond (Ripley County) on maakond USA-s Missouri osariigi kaguosas Ozarki platool. Geograafilised koordinaadid on 36°66' N, 90°87' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Doniphan. Maakonna pindala on 1636 km², millest 6 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 14 100. Aastal 2000 oli elanike arv 13 509. Carteri maakond (põhjas) Butleri maakond (idas) Clay maakond (kagus) Randolphi maakond (lõunas) Oregoni maakond (loodes) Ripley maakond moodustati 5. jaanuaril 1833. aastal. Maakond on saanud nime brigaadikindral Eleazer Wheelock Ripley järgi. Mark Twani metsakaitseala (osa)
Peter Gresser

Peter Gresser (1832–1892) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane. Peter Gresser sündis Tallinnas Eestimaa kubermangu Sandarmivalitsuse ülema Appollonius Gresseri (1789–1873) ja Elisabeth Rachette (1807–1869 Tallinn) pojana. Ta oli 1883–1892 Peterburi linnapea. Saaga TLA.237.2.4:124 Saaga TLA.237.2.8:60
Spenceri maakond

Spenceri maakond (Spencer County) on maakond USA-s Indiana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°01' N, 87°01' W. Maakonna halduskeskus on Rockport. Maakonna pindala on 1040 km², millest 12 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 952. Aastal 2000 oli elanike arv 20 391. Duboisi maakond (põhjas) Daviessi maakond (lõunas) Perry maakond (idas) Hancocki maakond (kagus) Warricki maakond (läänes) Spenceri maakond moodustati 10. jaanuaril 1818. aastal Warricki ja Perry maakonna osast. Maakond on saanud nime kapten Spier Spenceri järgi, kes hukkus Tippecanoe lahingus 1811. aastal. Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Rockportis −4 °C (24 °F) ja kõrgeim juulis 33 °C (91 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1994. aasta jaanuaris −31 °C (−23 °F) ja kõrgeim temperatuur 1944. aasta juunis 42 °C (107 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 76 mm oktoobri ja mai 121 mm vahel. ""Monthly Averages for Rockport, Indiana"". The Weather Channel. (inglise keeles). 27. jaanuar 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Spenceri maakonna koduleht (inglise keeles)