Habsburgid

Habsburgid olid tänapäeva Šveitsi (toonase Švaabimaa) alalt pärinevad saksa valitsejasuguvõsa liikmed. Dünastia meesliin suri välja 1740 keiser Karl VI-ga, kuid nimi säilis tänu pragmaatilisele sanktsioonile Maria Theresia ja Lotringi hertsogi Franz Stephani abielu kaudu. Nende järglased lõid Habsburg-Lotringi dünastia, mille esindajad on Euroopa poliitikas tänapäevani. Hiljemalt 10. sajandist Švaabimaa alade valitsejad (eri valduste krahvid), Austria valitsejad 1278–1918 (alates 1780 Habsburgid-Lotringid), Ungari ja Böömimaa kuningad 1437–1439, 1440–1457 ja 1526–1918, Kastiilia kuningad 1504–1506 ja 1516–1700, kogu Hispaania kuningad 1516–1700, Madalmaade isandad 1482–1792 (alates 1780 Habsburgid-Lotringid; Põhja-Madalmaid ehk Hollandit valitsesid Habsburgid kuni 1581), Saksa-Rooma keisrid või Saksa kuningad 1273–1291, 1298–1308, 1326–1330 (ainult ametlikult) ja 1438–1740. Habsburg-Lotringi dünastia oli Saksa-Rooma troonil 1765–1806 (kui nende hulka arvata ka Lotringi dünastiasse kuuluv Franz Stephan, siis alates 1745). Habsburgide algne päritolu on teadmata, kuid neid on seostatud nii Merovingide kui ka Eticho suguvõsaga. Võimalik, et nad põlvnesid nimetust talupoeglikust suguvõsast, mis sidus end Eticho naisliiniga. Ajaloo areenile ilmusid Habsburgid 10. sajandil (siis tegutses esimene kindlalt teadaolev nende soo esindaja, Guntram Rikas), kuid Habsburgideks hakati neid kutsuma alles 12. sajandi algul (nimetasid end Habsburgi krahvideks). Nimi Habsburg tuleneb Habsburgi lossist ja tähendab "Hauka linnust" (algselt Habitschburg või Havitschburg). Habsburgide nime on kirjutatud ka kujul Hapsburg, kuid üldtunnustatud nimekuju on siiski Habsburg, mida kasutab ka praegune dünastia liider Karl von Habsburg. Keskaja lõpus hakkasid Habsburgid "otsima" endale väärikamaid juuri (ja vahetasid oma senise vapilinnu, hauka välja tunduvalt esinduslikuma kotka vastu), väites, et nende vereliin ulatub otse Rooma keisriteni, mistõttu olevat ka iseenesestmõistetav, et nad Saksa-Rooma keisrid on. Sealt alates sai dünastia austavaks nimetuseks "Augustite dünastia", mille kasutamise lõpetas alles Esimene maailmasõda. Habsburgide mineviku suursugusemaks võltsimisega tegi otsa lahti Rudolf IV Rajaja (14. sajandi keskpaiku), kes leiutas ka ertshertsogi tiitli, kuid ellu rakendas selle "Rooma ajast pärineva" privileege andva hierarhianimetuse alles keiser Friedrich III (1415–1493), kes 1453. aastal kõik Austrias valitsevad Habsburgid (ka iseenda) ertshertsogiteks nimetas. Nagu inglise ajaloolane Taylor on osutanud, oli Habsburgide dünastial oma eksistentsi ajal täita mitmeid missioone. 16.–17. sajandil olid nendeks Osmanite riigi ekspansiooni peatamine ja vastureformatsiooni teostamine, 17. sajandil lisandus neile ka absolutismipüüdluskatse Saksamaal, mis lõppes aga ränga lüüasaamisega ja keisrivõimu marginaliseerumisega, 18. sajandi viimaste Habsburgide olulisim ülesanne oli aga riigi lagunemise takistamine, mis lõppkokkuvõttes ka õnnestus. Viimane meessoost Habsburg, Karl VI, osutus osavaks ja paindlikuks valitsejaks, kelle ajal Austrias algas uus tõusuperiood. Paraku ei olnud tal meessoost pärijat ning ehkki tema tütar Maria Theresia oli enam kui oma isa vääriline, lõppes tollega ka Habsburgide dünastia. Dünastia olulisemad esindajad olid: Rudolf von Habsburg (1219–1291), kes pani aluse Habsburgide võimule Austrias; Albrecht von Habsburg (1397–1439), kes ühendas esimest korda (kuigi vaid paariks aastaks) dünastia võimu alla ka Ungari kuningriigi ja Böömimaa; Maximilian von Habsburg (1459–1519), kelle ajal muutus Austria Euroopa suurvõimuks; Karl V (1500–1558), kelle ajal jõudis Habsburgide dünastia oma võimsuse tipule; Felipe II (1527–1598), kelle ajal oli Hispaania Euroopa tugevaim riik; Karl VI (1685–1740), kes tagas oma Pragmaatilise Sanktsiooniga Austria suurriigistaatuse ka pärast dünastia meesliini lõppemist ja Maria Theresia (1717–1780), kes oli üks tuntumaid valgustatud monarhe. 1273–1291 Rudolf I von Habsburg (1219–1291) 1298–1308 Albrecht I (1255–1308) 1326–1330 Friedrich III Ilus (1286–1330), Saksa-Rooma keisri Ludwig IV kaasvalitseja 1438–1439 Albrecht II (1397–1439) 1440–1493 Friedrich III (1415–1493), keiser alates 1452, Austria ertshertsog alates 1453 1493–1519 Maximilian I (1459–1519), Saksa kuningas alates 1486, keiser alates 1508 1519–1556 Karl V (1500–1558), Burgundia (Madalmaade) hertsog 1506–1555, Hispaania (Aragoni ja Kastiilia) kuningas 1516–1556; keiser alates 1530 1556–1564 Ferdinand I (1503–1564), alates 1521 Austria ertshertsog, alates 1526 ka Böömimaa ja Ungari valitseja ning alates 1531 Saksa kuningas; temast alates saadi keisriks kohe pärast valimist 1564–1576 Maximilian II (1527–1576) 1576–1612 Rudolf II (1552–1612) 1612–1619 Mathias (1557–1619) 1619–1637 Ferdinand II (1578–1637) 1637–1657 Ferdinand III (1608–1657) 1658–1705 Leopold I (1640–1705) 1705–1711 Joseph I (1678–1711) 1711–1740 Karl VI (1685–1740), sai Hispaania pärilussõja tulemusena Austriale senised Hispaania Madalmaad ehk tänase Belgia ning Põhja-Itaalias Milano 10. sajandi lõpp Guntram Rikas (u 930–973 või u 990) ?–991 Lanzelin (surn. 991) 11. sajandi I pool Radbot (u 985–1035 või 1045) ja Rudolf I 11. sajandi lõpp Werner I (u 1025–1096), Otto I ja Albrecht I 11.–12. sajandil Otto II von Habsburg (surn. 1111) ja Albrecht II (surn. 1141) 12. sajandi keskpaik–1167 Werner II Habsburg (u 1135–1167) 1167–1199 Albrecht III Rikas (surn. 1199) 1199–1232 Rudolf II (surn. 1232) 13. sajandi algusest keskpaigani Albrecht IV ja Rudolf III 1239–1291 Rudolf IV/I (1219–1291), Austria tegelik valitseja 1278–1282 1282–1283 Rudolf II (suri 1290) 1282–1308 Albrecht I (1255–1308), Austria hertsog 1298–1307 Rudolf III 1308–1330 Friedrich Ilus, 1326–1330 ametlikult Saksa kuningas, Ludwig IV kaasvalitseja (Friedrich III Ilus) 1308–1326 Leopold I, Friedrichi kaasvalitseja 1326–1358 Albrecht II 1330–1339 Otto Rõõmus 1358–1365 Rudolf IV Rajaja 1365–1395 Albrecht III, 1365–1379 koos Leopold III-ga 1395–1404 Albrecht IV 1404–1439 Albrecht V (1397–1439), 1437–1439 ka Böömimaa ja Ungari kuningas 1440–1457 Ladislaus Postumus (1440–1457), ametlikult ka Böömimaa ja Ungari kuningas, alates 1453 Austria ertshertsog 1365–1386 Leopold III 1386–1406 Wilhelm 1395–1411 Leopold IV 1402–1439 Friedrich IV, Tirooli hertsog 1406–1424 Ernst Raudne (1377–1424), Steiermargi hertsog 1424–1493 Friedrich V (1415–1493), Steiermargi hertsog, alates 1453 Austria ertshertsog, alates 1457 ka Austria valitseja (v.a Tirool) 1439–1490 Sigismund, Tirooli hertsog, alates 1453 ertshertsog 1446–1463 Albrecht VI, Friedrich V kaasvalitseja ja vend, alates 1453 ertshertsog 1493 ühendas Maximilian I kõik Habsburgide valdused ühe valitseja võimu alla. 1493–1740 valitsenud Saksa-Rooma keisrid olid ühtlasi ka Austria valitsejad. 1740–1780 valitses Austriat Maria Theresia (1717–1780), viimane tegelik Habsburgide soost valitseja. 1477 suri sageli viimaseks Burgundia hertsogiks peetav Charles Südi ning hertsogkond langes suures osas Prantsusmaa kätte. Saksa-Rooma riigi territooriumil asunud Madalmaad ja Franche-Comte'i vabakrahvkond jäid aga tema tütrele Mariele, kellega oli abiellunud Maximilian von Habsburg. Nii läksid need alad 1482. aastal Habsburgide kätte. Nad kasutasid seda tiitlit kuni 1795. aastani, mil Lõuna-Madalmaad Prantsusmaa poolt vallutati. 1477–1482 Maximilian I (1459–1519), oli oma naise kaasvalitseja; 1482–1494 oli regent. 1482–1506 Philipp Ilus (Philippe IV) (1478–1506), Burgundia Marie ja Maximilian von Habsburgi poeg 1506–1555 Karl von Habsburg (Charles II) (1500–1558) 1555–1598 Felipe II (Philippe V) (1527–1598), kaotas 1581 Põhja-Madalmaad ehk Hollandi 1598–1621 Felipe III (Philippe VI) (1578–1621) 1621–1665 Felipe IV (Philippe VII) (1605–1665) 1665–1700 Carlos II (Charles III) (1661–1700), pärast teda langes hertsogitiitel ajutiselt Bourboni dünastiast Felipe V (Philippe VIII) kätte. 1706/1713–1740 Karl VI (Charles IV) (1685–1740) 1740–1780 Maria Theresia (1717–1780), pärast teda olid Burgundia hertsogiteks 3 Habsburg-Lotringi 1780–1790 Joseph (1741–1790) 1790–1792 Leopold (1747–1792) 1792–1795 François (1768–1835) Ametlikult nimetas end Hispaania kuningaks esimesena Felipe II, mõeldes sellega kogu Ibeeria poolsaare valitseja staatust (Portugali, Aragóni ja Kastiilia kuningas). Kuid selle eelkäijaid, hiljem Hispaania moodustanud riike, valitsesid Habsburgid ka varem. 1504–1506 Felipe I (Philipp Ilus) (1478–1506), Kastiilia kuningas koos Juana Nõdrameelsega (1479–1555), viimane oli kuninganna ametlikult surmani. 1506–1516 valitsesid Kastiiliat regendid ja Aragoni Fernando II. 1516–1556 Carlos I (Karl V) (1500–1558), Kastiilia ja Aragoni kuningas 1556–1598 Felipe II (Philipp von Habsburg) (1527–1598), sai endale ka Madalmaad, Hispaania dünastia looja, alates 1580 ka Portugali kuningas 1598–1621 Felipe III (1578–1621), ka Portugali kuningas 1621–1665 Felipe IV (1605–1665), kuni 1640 ka Portugali kuningas 1665–1700 Carlos II (1661–1700) 1703–1715 Carlos (III) (1685–1740), oli Habsburgide troonipretendent Hispaania pärilussõja ajal. 1306–1307 õnnestus Rudolf III von Habsburgil saada lühikeseks ajaks Böömi kuningaks, kuid pärast seda läks üle sajandi, enne kui Albrecht von Habsburg Böömi ja Ungari troonid Luksemburgi dünastiast pärineva Saksa kuningalt ja Saksa-Rooma keisrilt Sigismundilt 1433. aastal päris. 1437–1439 oli Ungari ja Böömi kuningas Albrecht von Habsburg 1440/1444–1457 valitses ta poeg Ladislaus Postumus 1526. aastal langesid mõlemad kuningriigid pärast Mohacsi lahingut Ferdinand von Habsburgi kätte, kes sai 1556. aastal ka Saksa-Rooma keisriks. Sealtpeale olid Ungari ja Böömi kuningateks Saksa-Rooma keisrid (kuni 1740). 1740–1780 oli riikide kuningannaks Maria Theresia, hiljem läksid tiitlid Habsburg-Lotringi dünastia kätte. Habsburgid-Lotringid Saksa-Rooma keisrite ja Saksa kuningate loend Habsburgide monarhia Genealogical tree of the house of Habsburg (till Maria Theresia) The Hapsburg Monarchy (Wickham Steed, 1913)) eLibrary Austria Project (ingliskeelne e-raamat)