Steiermargi liidumaa

"Steiermark" suunab siia. Endisaegse hertsogkonna kohta vaata artiklit Steiermargi hertsogkond. Territooriumi kohta vaata artiklit Steiermark (mark). Steiermark (horvaadi ja sloveeni Štajerska, ungari Stájerország) on Austria liidumaa. Steiermark on pindalalt Alam-Austria järel suuruselt teine Austria liidumaa. Steiermark külgneb lõunas Sloveeniaga ning päripäeva edelast alates Austria Kärnteni, Salzburgi, Ülem-Austria, Alam-Austria ja Burgenlandi liidumaadega. Selle pealinn on Graz. Steiermargi nimi tuletati valitseva Otakari dünastia algsest asukohast: Steyr tänapäeva Ülem-Austrias. Iidne Steyri ja Steiermargi vaheline side ilmneb ka nende peaaegu identsetes vappides, valge panter rohelisel taustal. Eristatakse Ülem-Steiermarki (Obersteiermark) liidumaa põhja- ja loodeosas (Liezeni, Murau, Murtali, Leobeni ja Bruck-Mürzzuschlagi ringkond) ning Lääne-Steiermarki (Weststeiermark) Grazist läänes (Voitsbergi ja Deutschlandsbergi ringkond ning Leibnitzi ringkonna lääneosa). Ringkondi Grazist idas (Weizi, Hartberg-Fürstenfeldi ja Kagu-Steiermargi ringkond) on nimetatud Ida-Steiermargiks (Oststeiermark). Graz-Umgebungi ringkonna ('Grazi ümbrus') lääne- ja idaosi võib või ei või pidada vastavalt Lääne- ja Ida-Steiermargi osadeks. Steiermargi hertsogkonna lõunaosi, mis moodustasid osa endisest Jugoslaaviast ja hiljem Sloveeniast (välja arvatud Teise maailmasõja ajal), viidati (ja mõnikord kõnekeeles viidatakse ka praegu) kui 'Alam-Steiermarki (Untersteiermark, sloveeni Štajerska). Steiermarki asustasid keldi hõimud. Pärast roomlaste vallutust oli praeguse Steiermargi idaosa Pannoonia osa, samas lääneosa kuulus Noricumi. Barbarite sissetungide ajal vallutasid või läbisid seda läänegoodid, hunnid, idagoodid, rugid ja langobardid. Avaaride võimu all olevad slaavlased asusid orgudesse 600. aasta paiku. Samal ajal hakkasid frankide võimu all olevad baierlased oma piirkonda lõuna ja ida poole laiendama, neelates lõpuks slaavi elanikkonna. 1180. aastal eraldati Steiermark Kärnteni hertsogkonnast ja sellest sai omaette hertsogkond; 1192. aastal sai Austria hertsog Leopold V ka Steiermargi hertsogiks. Hiljem moodustas Steiermark Sise-Austria keskse osa. Steiermark arenes kultuuriliselt ja majanduslikult ertshertsog Johann von Österreichi ajal aastatel 1809-1859. 1918. aastal pärast Esimest maailmasõda jaotati see põhjaosaks (praegune Austria liidumaa) ja lõunaosaks, mida kutsuti Alam-Steiermargiks, nüüd sloveenidega asustatud, ja mis annekteeriti Jugoslaaviasse ja sai hiljem Sloveenia osaks. Kahe maailmasõja turbulentsi tagajärjel Alam-Steiermargi saksakeelne elanikkond, mis oli linnadesse koondunud, kolis või saadeti piirkonnast välja. Eraldiseisev linn: Graz Liezeni ringkonda kuulub ka alaringkond Gröbming 1 183 303 (2001) 1 207 800 (2009) 1 243 052 (2019) 1 265 198 (2023) Palman Bracht (1290–1363), rüütel ja Serbia tsaaririigi palgasõdurite juht Johann Joseph Fux (1660–1741), helilooja ja muusikateoreetik, kirjutas Gradus ad Parnassumi – kompositsioonijuhendi, mida kasutasid Beethoven ja Mozart Johann von Österreich (1782–1859) Peter Rosegger (1843–1918), austatud luuletaja Johann Puch (1862–1914), asutas 1899. aastal Grazis Johann Puch - Erste steiermärkische Fahrrad-Fabriks-Actien Gesellschaft Robert Stolz (1880-1975), helilooja Karl Böhm (1894-1981), dirigent Erik von Kuehnelt-Leddihn (1909-1999), politoloog Bert Isatitsch (1911–1994), Rahvusvahelise Kelgutamisföderatsiooni esimene president Frank Stronach (* 1932), Magna Internationali asutaja, miljardär Jochen Rindt (1942–1970), Vormel 1 maailmameister Helmut Marko (* 1943), endine võidusõitja Dietrich Mateschitz (* 1944), Red Bulli asutaja ja tegevjuht, miljardär Klaus Maria Brandauer (* 1944), näitleja ja lavastaja Elfriede Jelinek (* 1946), Nobeli kirjandusauhinna laureaat Arnold Schwarzenegger (* 1947), kulturist, filminäitleja ja endine California kuberner Getty Kaspers (* 1948), Hollandi bändi Teach-In juhtiv vokaal, kes võitis 1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse Eva Rueber-Staier (* 1951), Miss Austria 1969, Miss World 1969 Wolfgang Muthspiel (* 1965), džässhelilooja ja kitarrist Ulla Weigerstorfer (* 1967), Miss Austria 1987, Miss World 1987 Thomas Muster (* 1967), tennisist, endine maailma esireket Renate Götschl (* 1975), mäesuusatamise maailmameister Elisabeth Görgl (* 1981), mäesuusataja Christoph Strasser (* 1982), meisterultrajalgrattur Conchita Wurst (* 1988), laulja ja 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja Štajerska (Sloveenia Steiermark) Statistics Austria, vaadatud 3.01.2021.