laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Naghaš Hovnathan

Naghaš Hovnathan (armeenia keeles Նաղաշ Հովնաթան; 1661–1722) oli armeenia luuletaja, ašuug, maalikunstnik ja Hovnathanjani kunstnikesuguvõsa esiisa. Hovnathan sündis 1661. aastal preestri perekonnas Šorothi linnas (praegune Şurud Nahhitševanis). Alghariduse sai ta oma isalt Hovhannes Vardapetilt, edasi õppis ta Agulise Apostel Toomase kloostris (Nahhitševanis). Temast sai mitmekülgne kunstnik: olles luuletaja ja laulja, oli ta ka tuntud maalija (kunstniku eesnimi Naghaš tähendabki pärsia keeles maalijat). Naghaš abiellus küllalt noores eas ja tal oli kaks poega: Hakob, kellest sai nii luuletaja kui ka maalija nagu isast, ja Harutjun, kes õppis samuti maalijaks. Perekonna talent jätkus edasistes sugupõlvedes: Hovnatanjani perekonnast on tulnud viis põlvkonda maalikunstnikke ligi kahe sajandi jooksul. Kunstnik veetis enamuse oma elust Tbilisis ja Jerevanis. Teda peetakse üheks kõige silmapaistvamaks hiliskeskaja Armeenia luule viljelejaks ja tema looming on väga lähedane ašuugide omale. 1710. aastal läks ta Tbilisisse ja lisaks tegutsemisele maalijana sai temast ka õukonnalaulik. Hovnathanilt pärineb enam kui sada satiirilist, romantilist, valgustuslikku ja joogilaulu. Hovnathan kaunistas maalingutega Etšhmiadzini katedraali aastail 1712–1721. http://armenianpainters.blogspot.com/2012/04/naghash-hovnatan-1661-1722.html G. Basmajian, E. S. Franchuk, N. Ouzounian, Nourhan. The Heritage of Armenian Literature: From the Sixth to the Eighteenth Century, Volume II. Detroit: Wayne State University Press, 2000. lk 867–872
Jaroslav Halák

Jaroslav Halák (sündinud 13. mail 1985 Bratislavas) on Slovakkia jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis New York Rangers. Ta alustas klubikarjääri Slovakkia klubis Bratislava HC Slovan, mille meeskonnas debüteeris ta Slovakkia kõrgliigas hooajal 2003–04. 2003. aastal valis Montreal Canadiens ta NHL-i draft '​is 271. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima 2004. aastal, mängides esimesel hooajal Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Lewiston Maineiacs. Seejärel mängis ta American Hockey League'i (AHL) klubis Hamilton Bulldogs ja ECHL-i klubis Long Beach Ice Dogs. Hooajal 2006–07 Bulldogsis mängides oli Halák AHL-is üks hooaja parimaid väravavahte (keskmiselt 2,00 väravat mängus) ning ta valiti sel hooajal AHL-i tähtede mängule ja liiga hooaja sümboolsesse koosseisu. NHL-is debüteeris Halák Canadiensi meeskonnas 20. märtsil 2007 mängus Columbus Blue Jacketsi vastu. Hooajal 2011–2012 jagas ta NHL-is koos meeskonnakaaslase Brian Elliottiga auhinda William M. Jennings Trophy, millega tunnustatakse väravavahti, kes on vähemalt 25 mänguga lasknud oma meeskonnale lüüa kõige vähem väravaid. 2010. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu St. Louis Bluesiga. 2014. aasta veebruaris müüdi tema mängijaõigused Buffalo Sabresile. Halák oli ühes mängus Sabresi varuväravavaht, kuid sama aasta märtsis liitus ta hoopis Washington Capitalsiga, kus mängis hooaja lõpuni. Aastatel 2014–2018 mängis Halák New York Islandersi ridades. Hooajal 2014–15 püstitas ta kaks Islandersi klubi rekordit: enim võite ühel hooajal (38) ja enim järjestikuseid võite (11). 2015. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. 2018. aasta juulis sõlmis ta lepingu Boston Bruinsiga. Hooajal 2019–2020 jagas ta koos meeskonnakaaslase Tuukka Raskiga William M. Jennings Trophy auhinda. 2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Vancouver Canucksiga. 2022. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu New York Rangersiga. 2003. aastal võitis Halák Slovakkia kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Halák valiti sel turniiril parimaks väravavahiks. Halák on kuulunud Slovakkia jäähokikoondisse 2010. ja 2014. aasta taliolümpiamängudel ning kolmedel maailmameistrivõistlustel (2007, 2009 ja 2011). "Canucks sign Jaroslav Halak to one-year contract". nhl.com. 28.7.2021. Vaadatud 1.2.2022 "Rangers Agree to Terms with Jaroslav Halak". NHL.com. 13. juuli 2022. Vaadatud 13. juulil 2022. Jaroslav Halák NHL.com lehel Jaroslav Halák hockeydb.com lehel
Vladimir Timin

Vladimir Timin (2. juuli 1937 – 25. november 2015 Sõktõvkar) oli komi kirjanik. Ta on Komi Vabariigi hümni komikeelsete sõnade autor. Eesti keeles on ilmunud tema raamat "Vana-Permi poisi Tikö seiklused" (tõlkija Arvo Valton, kirjastus Kirjastuskeskus), mis pälvis 2007. aastal tõlkelastekirjanduse Paabeli Torn auhinna.
Salzkammerguti mäed

Salzkammerguti mäed (saksa keeles Salzkammergut-Berge) on Põhja-Lubjakivialpide mäestik Austria Salzburgi ja Ülem-Austria liidumaades. Need on saanud nime Salzkammerguti ajaloolise piirkonna järgi, mis on osa UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvast Hallstatt-Dachsteini / Salzkammerguti kultuurmaastikust. Ida-Alpide Alpiklubi klassifikatsiooni järgi asuvad Salzkammerguti mäed (AVE 17a) Berchtesgadeni Alpidest ja Salzburgi linnast idas. Põhjas on piiriks Austria Eel-Alpid punktide vahel, kus Salzachi ja Trauni jõed valguvad vastavalt Salzburgi ja Gmundeni juures eelmägedele. Idas moodustab piiri Ülem-Austria Eel-Alpidega Traun järvede vahel: Traunsee ja allavoolu koos Totesi mägedega Hallstätter See Dachsteini mägede jalamil. Lõunas kulgeb piir Hallstätter Seest Gosau orgu Gschütti mäekuruni ja sealt piki Rußbachi orgu alla, eraldades Salzkammerguti mäed Tenneni mägedest edelas, ja Lammeri oja Salzachi suubumisel Gollingi juures. Läänes kulgeb piir piki Salzachi jõge Lammeri suubumiskohast kuni Salzburgi linnani. Kõrgeim tipp on Gamsfeldi mägi (2027 m) Gschütti mäekuru juures lõunas, ainus kahetuhandene mäestikus. Tuntuim mägi on siiski silmapaistev Schafberg (1782 m) Wolfgangsee ääres, juurdepääsu tipule pakub Schafbergi raudtee. Lubjakivialpid Ida-Alpid Alpide geograafia
Neubrandenburg

See artikkel räägib Saksamaa linnast. Maali kohta vaata artiklit Neubrandenburg (maal). Neubrandenburg on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Asub Tollensesee kaldal 110 km Berliinist põhjas. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Neubrandenburgi koduleht
Dieveniškės

Dieveniškės on alev Leedus Šalčininkai rajoonis, Dieveniškėse valla halduskeskus. Alev asub 27 kilomeetrit Šalčininkaist kagus merepinnast 172 meetri kõrgusel Gauja jõe ääres. Alev jääb Dieveniškėse regionaalparki. Dieveniškėses on kaks keskkooli (poola- ja leedukeelne), kutsekool, postkontor, raamatukogu ja kultuurimaja. Dieveniškėse ajalooline keskus moodustab urbanistliku kaitseala. Alevi keskmeks on nelinurkne väljak, kust hargneb viis teed: Šalčininkaisse, Vilniusesse, Ašmianysse, Hieranionysse ja Trabysse ning Subotnikisse. Dieveniškėse dialekt on vanapärase grammatikaga. Seda kirjeldas aastal 1930 Peeter Arumaa. Alevis sündis aastal 1860 teatrikriitik ja ajakirjanik Napoleon Rouba. Alevis asuv kivi Dieveniškių Mokas oli varem looduskaitse all. Kivi kõrgusega 1,6 meetrit esindab Leedu lõunaosas ja Valgevene loodeosas leiduvaid tulbakujulisi kive, mis on tõenäoliselt I aastatuhandel jatvingite püstitatud mälestised. Kivi juures asuvad Dieveniškėse tumulused (8 tumulust, mis olid kasutusel VI–XI sajandil). Kirjalikes allikates on Dieveniškėst esmamainitud XIV sajandi lõpus, ent sajandi alguses asus selle kohal Gedgaudastele kuulunud mõis. Seega võib olla tegemist aastal 1385 ristisõdijate kroonikas mainitud Mingaila külaga, sest Mykolas Mingaila oli Gedgaudaste esiisa. 1433. aastal andis suurvürst küla Goštautaste valdusse. 1474. aastal ehitati sinna kirik ja rajati turuplats. Alevina on Dieveniškėst esmamainitud 1582. aastal. XVII sajandi alguses rajati vana kiriku asemele uus. Võõrväed laastasid alevit aastail 1555–1560 ja Põhjasõja ajal aastail 1700–1721. Aastal 1783 alev põles, seejärel ehitati sellele uus keskus ja valmis ka praegune kirikuhoone. Aastail 1777–1804 tegutses alevis kihelkonnakool. Tsaariajal olid alevi venekeelsed nimekujud Дзевенишки, Девянишки või Девенишки. Aastal 1852 alev põles, aastal 1912 põles see aga maha. Aastal 1897 olid ligi 75 % alevi elanikest juudid. Neil oli seal oma kool, alevis oli kaks sünagoogi. Esimese maailmasõja ajal sai alev kannatada. Aastal 1920 läks alev Poola koosseisu. Aastal 1932 valmis praegune keskväljak. Aastal 1939 läks alev Valgevene NSV koosseisu, järgmisel aastal anti see aga Leedule üle. Teise maailmasõja ajal hukkasid Saksa okupatsiooniväed alevis elanud juudid. Aastal 1942 oli piirkonna elanikest leedulasi 9,9%, poolakaid 30%, valgevenelasi aga 19%. Aastal 1944 vallutasid alevi Armia Krajowa väeosad. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Alevi keskus Juudi kalmistu Poolakeelne kool Dieveniškėse kirik Leedukeelne kool Rootsi kabel Kivi Dieveniškių Mokas 2011 m. surašymas "Dieveniškių istorinio regioninio parko direkcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. mai 2016. Vaadatud 23. jaanuaril 2021. Дзевенишки. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 2 (Дабанъ — Кяхтинское Градоначальство). СПб, 1865, 57 lk. Poola Kuningriigi geograafiline leksikon Alev portaalis vietoves.Lt
Dalewice

Dalewice on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Proszowice maakonnas Koniusza vallas. Dalewice asub Proszowicest natuke üle 5,5 km loodes, Krakówi kesklinnast umbes 28 km kirdes. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212014012-0322910?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Glewiec

Glewiec on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Proszowice maakonnas Koniusza vallas. Glewiec asub Proszowice umbes 8 km edelas ja Krakówi kesklinnast ligikaudu 22 km idakirdes. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212014012-0322991?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Posądza

Posądza on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Proszowice maakonnas Koniusza vallas. Posądza asub Proszowicest natuke üle 4 km lääneedelas ja Krakówi kesklinnast umbes 24 km idakirdes. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212014012-0323625?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Maja Lunde

Maja Lunde (sündinud 30. juulil 1975 Oslos) on norra kirjanik. Ta õppis Oslo Ülikoolis. Kirjandusdebüüdi tegi 2012. aastal lasteraamatuga "Over grensen". Teose sündmustik toimub 1942. aastal, mil peategelased, juudi soost lapsed Sarah ja Daniel, püüavad põgeneda Norrast Natsi-Saksamaa ja holokausti eest. Nad pääsevad Rootsi. Aastal 2015 ilmus tal täiskasvanud lugejale mõeldud romaan "Bienes historie" (eesti keeles "Mesilaste ajalugu; tõlkija Kalle Kroon; 2019). Seda teost on tõlgitud enam kui 30 keelde. Eesti keeles on ilmunud ka tema lasteraamat "Lumeõde" (2018, tõlkija Marit Hansen, kirjastus Rahva Raamat), mis pälvis 2020. aastal tõlkelastekirjanduse Paabeli Torni auhinna. Raamatu illustreeris Lisa Aisato. 2019 ilmus selle järg "Päikesevalvaja" (Rahva Raamat, tlk Marit Hansen).
Armin Laschet

Armin Laschet (sündinud 18. veebruaril 1961 Aachenis) on Saksamaa poliitik, Nordrhein-Westfaleni liidumaa peaminister alates 2017. aastast. Ta on õppinud õigusteadust Müncheni ja Bonni ülikoolis. Lisaks on ta õppinud ajakirjandust. 22. jaanuaril 2021 valiti Laschet Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu esimeheks. Sellel ametikohal oli ta kuni 22. jaanuarini 2022. Ta on olnud Bundestagi ja Euroopa Parlamendi liige. Laschet on CDUs mõõduka suuna esindaja ja temalt oodati liidukantsler Angela Merkeli tsentristliku poliitika jätkamist, kui ta sügisel 2021 uueks liidukantsleriks oleks valitud. Ta on aastast 1985 abielus Susanne Malangré'ga, neil on kaks poega ja tütar. Usutunnistuse poolest on ta katoliiklane. Ta valdab vabalt prantsuse keelt. CDU uueks esimeheks valiti Armin Laschet, ERR, 16. jaanuar 2021 https://armin-laschet.de/
Nordic Fibreboard AS

Nordic Fibreboard AS (varem Skano Group AS, AS Viisnurk) on Eesti puidutöötlemisettevõte. Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1945, mil asutati riiklik ettevõte Pärnumaa Tööstuskombinaat. Aastal 1962 sai ettevõtte nimeks puidutöötlemiskombinaat "Viisnurk". Aastal 1990 algas ettevõte erastamine: algul müüdi 27,4% ettevõte aktsiatest eraaktsionäridele, aastal 1994 omandas ülejäänud aktsiad (72,6%) AS VN Holding. Aastal 1997 noteeriti ettevõtte aktsiad NASDAQ OMX Tallinna börsil. Alates 2. aprillist 2018 liigutati aktsiad Tallinna Börsil põhinimekirjast lisanimekirja. 2007. aastal eraldati kontsernist kinnisvaraarendus Pärnu linnas, jagunenud äriühing kannab nimetust AS Trigon Property Development. Endise puidu- ja mööblitootmisettevõte eraldati uude ettevõttesse, mille nimeks jäi AS Viisnurk. Aastal 2012 sai ettevõtte nimeks Skano Group AS. 2019. aasta sügisel võõrandati mööblitehas Skano Furniture Factory OÜ ning lõpetati mööbli jae- ja hulgimüük. Skano Group AS uus ärinimi alates 11. detsembrist 2019 on Nordic Fibreboard AS. 2020. aastal otsustati sulgeda Püssi puitkiudplaadi tehas, jätkatakse ainult Pärnu puitkiudplaadi tehasega ning kinnisvaraarendusega. Ettevõtte suurimaks omanikuks on läbi haldusfirma Pärnu Holdings OÜ investor Joakim Helenius. Aastal 2001 andis Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus ettevõttele aunimetused "Aasta ettevõte 2000" ja "Piirkonna edendaja 2000". Skano Group AS. "Ettevõtte ajalugu". Skano Group Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2017. Vaadatud 17.01.2021. {{netiviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend) "Skano Furniture Factory OÜ (mööbli tootmine ja hulgimüük) võõrandamine". Nasdaq OMXT Börsiteade. 5. september 2019. "Skano Group AS uus ärinimi on Nordic Fibreboard AS". Nasdaq OMXT Börsiteade. 13. detsember 2019. "Nordic Fibreboard AS, majandusaasta aruanne 2019". Vaadatud 17.01.2021. Ettevõtte koduleht
Gjurza-M-klassi suurtükikaater

Projekt 58155 Gjurza-M-klassi suurtükikaater (ukraina keeles артилерійський катер Гюрза-М) on Ukrainas toodetud sõjalaevade seeria. Ukraina merevägi Бронекатера "Аккерман" и "Бердянск" вошли в состав ВМС Украины - Lb.ua, 06.12.2020 (vaadatud: 23.01.2021)
Mayfair

Mayfair on jõukas paikkond Londoni kesklinnas Westminsteri linnajaos. Põhjas piirneb see Marylebone'iga, idas Sohoga ning edelas Knightsbridge'i ja Belgravia paikkonnaga. Mayfair jääb tänavate Oxford Street, Regent Street, Piccadilly ja Park Lane'i vahele. See on üks kõige kallimaid piirkondi nii Londonis kui ka kogu maailmas.
Kanepi valla vapp

Kanepi valla vapp on Põlva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kanepi valla vapp. Vapi sümbol on tuletatud Kanepi kohanimest. Kanepi Vallavolikogu andmetel on kanepi lehe kujutise kasutamine piirkonnas ajalooliselt levinud. Uus Kanepi valla vapp on kalambuurvapp, mis pärineb Kanepi kohanimest. See sümbol on lipu elemendina käigus juba 1869. aastast, mil Kanepi Laulu ja Mängu Selts käis Eesti esimesel laulupeol. Vapi värvid on tuletatud taime värvist. Ülalt kaarjal rohelisel kilbil on kujutatud hõbedane kanepileht. Lehed on sõrmjad, rootsudega, lehekesi kokku seitse, all püstine, kergelt allapoole laienev vars. Vapp kinnitati 18. novembril 1997. 1997. aastal toimunud valla vapi konkursile laekunud 15 autori kavanditest valiti välja Urve Valge kavand, mis sai aluseks Riigikantseleis viimistletud vapikavandile. Vapil kujutatud kirikutorni tipus olev aotäht, millega autor rõhutas praost Rothi rolli Kanepi kultuuriloos, paigaldati kirikutorni restaureerimisel tagasi viis aastat hiljem, aastal 2002. Valla vapp ja lipp said valmis ning pühitseti 1997. aasta jõulude ajal vastvalminud vallamajas. Sinisel kilbil Kanepi Jaani kiriku tornitipp, saatena paremal tammeleht ja vasakul kannel; teraviku kohal kaheksaharuline täht – kõik hõbedased. Kanepi valla lipp LISA 1 Kanepi Vallavolikogu 15.05.2018 määrusele nr 1-2/2018/28 Sümboolikast Kanepi valla kodulehel (vaadatud 09.07.2019) Kanepi valla sümboolika valla kodulehel Kanepi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Norviliškės

Norviliškės on küla (endine alev) Leedus Šalčininkai rajooni Dieveniškėse vallas. Küla asub Dieveniškėsest 11 kilomeetrit kirdes Valgevene piiri ääres. Külas asub renessanss-stiilis loss, seal on ka kalmistu ja endise frantsisklaste kloostri varemed. Aastail 2007-2010 peeti lossi juures vabaõhufestivali Be2gether. Tegemist oli esimese vabaõhufestivaliga Leedu aladel. Sealne katoliku kirik valmis aastal 1929. Norviliškės Piir Leedu ja Valgevene vahel Kirik 2011 m. surašymas Кавальчык, Ліза (2010-06-27). „«Гайдамакі», Вольскі і Будзьма together!“. Naša Niva. https://www.frype.com/b2g/biography/ Frype.com Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
The xx

The xx on inglise indie-pop bänd, mis loodi 2005. aastal Londoni ringkonnas Wandsworth Town.
Eelarvamus

Eelarvamus on ebapiisavale informatsioonile (sageli peamiselt teiste inimeste arvamusele) toetudes kujundatud stereotüüpne hoiak, mis võetakse enne objekti kohta vahetute objektiivsete andmete omandamist (a priori). Eeskätt kasutatakse seda sõna negatiivse eelhoiaku kohta. Gustav Ichheiser. The Jews and Antisemitism. – Sociometry, 1946, kd 9, nr 1, lk 92-108. Vt Gustav Ichheiser#Juudid ja antisemitism.
Byszyce

Byszyce on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wieliczka maakonnas Wieliczka vallas. Byszyce asub Wieliczkast umbes 7,5 km lõunaedelas ja Krakówi kesklinnast ligikaudu 16 km lõunakagus.
Chorągwica

Chorągwica on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wieliczka maakonnas Wieliczka vallas. Chorągwica asub Wieliczkast natuke rohkem kui 3,5 km lõunakagus ja Krakówi kesklinnast umbes 15,5 km kagus.
Merkys

Merkys on jõgi Leedus ning Valgevenes, Nemunase parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Мяркіс, Мерачанка või Мярчанка (Miarkis, Mieračanka, Miarčanka, transkribeerituna Mjarkis, Meratšanka või Mjartšanka), vene keeles Мяркис (Mjarkis). Jõe pikkus on 203 km ja valgla on 4416 km², sellest Leedus on 3781 km². XIX sajandil kasvas jõe valgala, kui Kotra ülemjooks hakkas Ūlasse suubuma. Jõe org on keskmiselt 400-600 meetri laiune. Jõe langus on 126 m ja lang on 0.62 m/km. Merkysi kaldad on ülemjooksul 0,2–0,6 kõrgused, allpool on nende kõrgus 1–2 m. Merkys algab Valgevenest Hrodna oblasti Ašmiany rajoonist Ašmiany kõrgustikult, voolates üldiselt kirdest edelasse. Valgevene territooriumil voolab jõgi 16 kilomeetrit, seejärel on see kilomeetri pikkuselt piirijõeks. Leedus läbib jõgi Šalčininkai rajooni ja Varėna rajooni, moodustades vahepeal ka Trakai rajooni kagupiiri. Tähtsamaist asulaist jäävad selle kallastele Turgeliai, Merkinė, Jašiūnai, Valkininkai, Perloja ja Varėna. Enne Šalčia suubumist on jõe laius 12-20 meetrit, allpool 25-45 meetrit. Nemunasse suubub jõgi Merkinė alevi juures. Ülemjooksul ühendab Papise kanal jõge Papise järvega. Kanali vooluhulk on 3,25 m³/s, mis moodustab 82 % Merkysi vooluhulgast selle ülemjooksul. Aastasest vooluhulgast langeb kevadele 25%, suvele 29%, sügisela ja talvele 46%. Valkininkais on jõe keskmine vooluhulk 5,25 m³/s, suurim mõõdetud vooluhulk aga 91,0 m³/s. Varėnas on jõe keskmine vooluhulk 21 m³/s, suurim mõõdetud vooluhulk aga 356 m³/s. Alamjooksul Puvočiais on jõe keskmine vooluhulk 32,2 m³/s, suurim mõõdetud vooluhulk aga 498 m³/s. Jõe säng on valdavalt looduslik, ent Žagarinė ja Dargužiai vahel on see 15 kilomeetri ulatuses õgvendatud. Vanasti elas jões ligi 40 % Leedu lõhede, meriforellide, Atlandi tuurade ja vimbade populatsioonist. Tänapäeval on seal tähtsamad kalad jõeforell, harjus, tippviidikas, lepamaim, turb, teib, rünt, ahven ja haug. Jõe nimi võib tuleneda sõnast merkti, mis tähendab niisutamist, kastmist, urineerimist, sadu. Tõenäolisem on siiski pärinemine vene sõnast мяреча, mis tähendab raba. Algirdas Rainys. Merkys. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XIV (Magdalena-México). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 714 psl. Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.
Sygneczów

Sygneczów on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wieliczka maakonnas Wieliczka vallas. Sygneczów asub Wieliczkast umbes 4 km lääneedelas ja Krakówi kesklinnast 11 km lõunakagus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212019055-0341563?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Kanije ejalett

Kanije ejalett (osmanitürgi keeles ایالت قنیژه ehk Eyālet-i Ḳanije, ungari keeles Kanizsai ejálet, horvaadi keeles Kaniški ejalet) oli Osmanite riigi haldusterritoriaalne üksus Karpaatia nõos. Ejalett moodustati 1600. aastal ja eksisteeris kuni impeeriumi Kesk-Euroopast taandumiseni, mis algas aastal 1686 ja kestis nominaalselt veel kuni aastani 1699. Osmanite vallutused Ungaris
Íslendingabók

Íslendingabók ehk "Islandlaste raamat" on Islandi ajaloolase Ari Þorgilssoni teos, mis kirjeldab Islandi vanemat ajalugu. Raamat valmis ajavahemikus 1122–1133. Algselt kirjutas Ari raamatust kaks versiooni, kuid säilinud on neist vaid lühem. Arvatavasti sisaldas esimene, pikem versioon ka Norra kuningate ajalugu ning genealoogiaid. Islandlaste raamat on lühike, trükis vaid kuni kahekümne lehekülje paksune raamat. See käsitleb Islandi varase ajaloo tähtsündmusi: maa asustamist, seaduste vastuvõtmist, Althingi asutamist, kalendri muutmist, maa jagamist neljandikeks, Gröönimaa avastamist ja asustamist, Islandi ristiusustamist. Raamatus loetletakse kõiki Islandi seadusekuulutajaid ja piiskoppe. Möödaminnes nimetatakse ka Põhja-Ameerikat (Vinlandit). Ari sai oma andmed peamiselt vanadelt tarkadelt inimestelt, kellest paljud olid ise sündmuste pealtnägijad või olid sündmustest kuulnud nende tunnistajatelt. Ari nimetab paljusid oma informante ja räägib, miks ta nende andmeid usaldusväärseks peab. Ta viitab ainult ühele kirjalikule allikale (Fleury Abbo Passio Sancti Eadmundi), kuid tekstist on näha, et Ari tundis ja kasutas ka teisi ladinakeelseid teoseid, näiteks Sæmundr Õpetatu, munk Beda ja Bremeni Adami tööd. Islandlaste raamat on säilinud vaid kahe 17. sajandi ärakirjana, mis mõlemad on kirjutatud sama isiku poolt. Arvatavasti oli aluseks käsikiri, mis kirjutati 1200. aasta paiku või veidi varem. Islandlaste raamat on kirjutatud vanaislandi keeles. See on vanaislandi kirjanduse tähtsamaid teoseid ja ajalooallikana peetakse raamatut siiamaani küllaltki usaldusväärseks. Tekst vanaislandi keeles Vésteinn Ólasoni loeng (inglise keeles) 17. sajandi käsikiri
Konjic

Konjic on linn Herzegovina-Neretva kantonis, mida haldab Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon. Paarikümne tuhande elanikuga linn asub ajaloolises Hertsegoviina piirkonnas, umbes 60 km kaugusel Sarajevost edelas. 2013. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas: 89,41% bosniakke, 6,17% horvaate ja 1,41% serblasi. Linn asustab Neretva jõe mõlemat kallast vähemalt 268 m üle merepinna, loodus on mägine ja metsane. Mostar https://popis.gov.ba/popis2013/knjige.php?id=0
Raciborsko

Raciborsko on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wieliczka maakonnas Wieliczka vallas. Raciborsko asub Wieliczkast ligikaudu 5 km lõunas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212019055-0341280?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
George Wells Beadle

George Wells Beadle (22. oktoober 1903 – 9. juuni 1989) oli Ameerika Ühendriikide geneetik. Ta oli ka Chicago Ülikooli seitsmes president. Beadle avastas koos Edward Tatumiga, kuidas geenid reguleerivad rakkudes toimuvaid biokeemilisi sündmusi. 1958. aastal said Beadle ja Tatum Nobeli meditsiiniauhinna. "The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1958". The Nobel Prize. Vaadatud 17. jaanuar 2021.
Mietniów

Mietniów on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wieliczka maakonnas Wieliczka vallas. Mietniów asub Wieliczkast umbes 3,2 km lõunakagus ja Krakówi kesklinnast ligikaudu 15 km kagus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212019055-0341110?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Varadi ejalett

Varadi ejalett (osmanitürgi keeles ایالت وارد ehk Eyālet-i Vārad, ungari keeles Váradi vilajet) oli Osmanite riigi haldusterritoriaalne üksus Karpaatia nõos. Ejalett moodustati 1660. aastal ja kestis kuni 1692. aastani. Halduskeskust hoiti tänases Oradea linnas (ungari Nagyvárad) Rumeenias. Osmanite vallutused Ungaris
Timişvari ejalett

Timişvari ejalett (osmanitürgi keeles ایالت تمشوار ehk Eyālet-i Tımışvār, ungari keeles Temesvári vilajet, rumeenia keeles Eialetul Timișoarei) oli Osmanite riigi haldusterritoriaalne üksus Karpaatia nõos aastatel 1552–1716. Halduskeskusi hoiti tänastes Timișoara ja Ineu linnades Rumeenias. Osmanite vallutused Ungaris