laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Koonekoefitsient

Koonekoefitsient iseloomustab puu tüve suhtelist koonet. A. Schiffel võttis kasutusele koonekoefitsiendid (-tegurid): q 0 = d 0 / d 1 , 3 {\displaystyle q_{0}=d_{0}/d_{1,3}} ; q 1 = d 0 , 25 h / d 1 , 3 {\displaystyle q_{1}=d_{0,25h}/d_{1,3}} ; q 2 = d 0 , 5 h / d 1 , 3 {\displaystyle q_{2}=d_{0,5h}/d_{1,3}} ; q 3 = d 0 , 75 h / d 1 , 3 {\displaystyle q_{3}=d_{0,75h}/d_{1,3}} , millest enamkasutatav on q 2 {\displaystyle q_{2}} . Koonekoefitsient q 2 {\displaystyle q_{2}} sõltub puu kõrgusest, rinnasläbimõõdust ja puistu liitusest ning varieerub enamasti piirides 0,50–0,85.
Kyknos

Kyknos oli vanakreeka mütoloogias Arese ja Pelopeia verejanuline poeg, gigant. Ta elas Makedoonias ja tappis nii palju möödakäijaid kui sai. Tema unistuseks oli tapetute luudega kaunistada oma isa templit, mida ta Anaurose jõe kaldale ehitas. Heraklest nähes kargas Kyknos talle kallale, lootes saada häid tugevaid konte. Herakles tappis ta odaga ära. See juhtus Echedorose jõe ääres, mis suubub Saloniki lähedal Therme lahte. Kui Ares sellest teada sai, sööstis ta Heraklesele kätte maksma. Herakles haavas reide ka jumalat ennast ja sundis ta põgenema. Templi ehituse lõpetas kohalik kuningas Keyx, aga vahetult pärast selle valmimist tõusis Anaurose jõgi üle kallaste ja pühkis templi minema. Pealuudega kaunistatud templid on omased Kālī kultusele hindu mütoloogias. Lõuna-Serbias Nišis asub Pealuutorn, aga selle rajasid Ottomani impeeriumi sõjaväejuhid alles 1809 serblaste ülestõusu mahasurumise meenutuseks.
Klupp

Klupp (calliper) on nihikusarnane riist puu tüve läbimõõdu mõõtmiseks. Olenevalt eesmärgist mõõdetakse 1 mm, 4, 2 või 1 cm sammuga. Jagatakse ümardatud skaalaga ja täpsuskluppideks. Nn. elektronklupid võimaldavad vastavalt klupis olevale tarkvarale mõõdetud takseertunnuseid registreerida ja töödelda kas kohe klupis ja/või personaalraalis. Elektrooniline klupp Metallist klupp Puidust kluppe Puu mõõtmine toimub rinnakõrgusel metsanduse mõisteid palk metsatööstus
Kõrguste kõver

Kõrguste kõver kirjeldab puistu puude rinnasdiameetrite ja kõrguste seost. Kõrguste kõvera konstrueerimiseks tuleb mõõta igas puistu elemendis vähemalt ühe mudelpuu rinnasläbimõõt ja kõrgus. Et keskmistes jämedusastmetes esineb tavaliselt rohkem puid (seeläbi tagavara suurem), siis suurema täpsuse saavutamiseks tuleks nendest klassidest mõõta ka enam mudelpuid. Kõrguste kõvera võib konstrueerida ka lähendite abil. Kõrguste kõvera abil saab prognoosida erinevates jämedusastmetes olevate puude keskmist kõrgust.
Kõvalehtpuud

Meie vabariigis enamlevinud puuliikidest on nendeks tamm, saar, vaher, jalakas ja künnapuu.
Kännuhind

Kännuhind (stumpage price) ka kännuraha või metsataks. Kasvava metsa müügiks määratud hind. Metsatihumeetri hinna suurus sõltub saadava materjali kvaliteedist ja selle valmistamise ning kokku- ja väljaveo tingimustest.
Platvormitöö

Platvormtöö on digiplatvormi vahendusel tehtav töö, mille käigus osutatakse isikult-isikule teenust või isikult-ettevõttele teenust. Platvormtöö on esile kerkinud olulise platvormimajanduse osana. Kõige tuntumad platvormitööd vahendavad digiplatvormid maailmas on näiteks sõidujagamisteenust vahendav Uber ja tööotsi vahendav TaskRabbit. Eestis on suurima turuosaga tööplatvormid ka Bolt ja Wolt. Igasugust platvormitööd võib nimetada virtuaaltööks. Platvormitöötajad tegutsevad iseseisva lepingupartnerina, see tähendab, et nad ei ole platvormide poolt palgatud töötajatena. Platvormitöötajate õiguslik staatus on tekitanud maailmas poleemikat, sest neile ei laiene töötajatele ette nähtud sotsiaalsed garantiid ja nad kannavad ettevõtjatele omaseid riske. Samal ajal on platvormitöötajate sissetulek sõltuv digiplatvormide hinnapoliitikast ning neil on sageli ette määratud töötingimused. Platvormitöötajaid peetakse seetõttu sageli majanduslikult sõltuvalt töötegijateks. Sõltuvalt töö iseloomust ja eeldatavast oskustasemest saab platvormitöö jagada neljaks platvormitöö tüübiks: väheseid oskuseid vajav füüsilist kohalolu eeldav platvormitöö – näiteks pisitööd (koristus, remont), sõidujagamine spetsiifilisi teadmisi ja oskusi vajav füüsilist kohalolu eeldav platvormitöö – näiteks koduõpetaja väheseid oskuseid vajav virtuaalselt tehtav platvormitöö – näiteks klikitöö (clickwork) spetsiifilisi teadmisi ja oskusi vajav virtuaalselt tehtav platvormitöö – näiteks graafiline disain, programmeerimine 2018. aasta esindusliku valimiga küsitlusuuringu andmete põhjal selgus, et platvormitöö on saanud eestlaste seas oluliseks sissetulekuallikaks, aga see ei ole enamjaolt nende põhitöö. Uuringust selgus, et 8,2% Eesti elanikest teeb platvormtööd iga nädal, kuid vaid 4,2% platvormitöötajate jaoks on see põhiline sissetulekuallikas. Arenguseire Keskus (2019). "Platvormitöö faktileht" (PDF). Vaadatud 26.12.2020.
Küpsusvanus

Küpsusvanus on puistu vanus, millest lähtuvalt kavandatakse raiet. Küpsusvanus sõltub muuhulgas puuliigist ja kasvukoha viljakusest. Puistupõhiste optimaalsete küpsustvanuste prognoosimudelite väljatöötamine on metsateaduse üks olulisi uurimissuundi. Artur Nilson (2008). "http://vana.loodusajakiri.ee/eesti_mets/artikkel833_813.html" (HTML). Eesti Mets. MTÜ Loodusajakiri. Vaadatud 23.12.2020. Metsaraie kavandamisel on üks olulisemaid juhtmõisteid metsa küpsus: aeg või puistu vanus, mil puistu raiumisel saadakse keskmiselt aasta kohta suurim toodang. Toodangut võime mõõta tüvepuidu mahuna, hinnana, kasumina jne. {{netiviide}}: välislink kohas |pealkiri= (juhend)
Lage ala

Lage ala (unstocked area) on metsa arenguklass, mis tähistatab ala, kus loodusliku uuenemisega tekkinud peapuuliigiks sobivad puittaimed puuduvad või kuhu on rajatud metsakultuur, kuid kasvavate taimede arv ei ole veel metsa uuenemiseks piisav.
Lank

Lank ehk raielank (i.k. coupe) on raiumiseks või vaigutamiseks määratud, looduses piiritletud metsaosa. Langiks nimetatakse ka juba raiutavat metsaosa. Langi laius on langi pikima mõõtmega risti olev mõõde. Langi eraldab looduses selleks volitatud isik. Eraldamine hõlmab langi nurkade (piiride) märgistamist, langi ja selle sidekäigu mõõdistamist, takseerabrissi koostamist. Varem oli tavaks langi nurgad tähistada postidega, kuhu kirjutati raieliik, raieaasta ja -pindala. "Eesti keele seletav sõnaraamat". Eesti Keele Instituut. 2009. {{netiviide}}: eiran tundmatut parameetrit |faili tüüp= (juhend); eiran tundmatut parameetrit |http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q= (juhend); parameeter |vaadatud= nõuab parameetrit |url= (juhend); puuduv või tühi |url= (juhend) Reim, P (1937). "Uusi metsatööriistu" (PDF). Eesti Mets XVII (2), 41-47. Vaadatud 29.12.2020. Juhend raielankide eraldamiseks ja hindamiseks NSVL metsades. 1957. (toim) H. Väljaots ja G. Raud. NSVL Põllumajanduse Ministeeriumi Metsanduse ja Põllukaitsemetsakasvatuse Peavalitsus. Saarte Trükikoda, Kingissepa. Lk. 11.
Małastów

Małastów on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Sękowa vallas. Małastów asub Slovakkia piirist umbes 12 km kaugusel ja Gorlicest ligikaudu 11,5 km kagus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212205092-0464811?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Thurni kuru

Thurni kuru (1274 m) on mäekuru Austrias Kitzbüheli Alpides. See ühendab Kitzbüheli Tiroolis ja Mittersilli Salzburgi liidumaal. Jochberger Ache läte on mäekuru lähedal. Rida turbasoid mäekuru lähedal on 2004. aastast kaitsealused Ramsari märgalad. Mäekurus on mitu tooltõstukit ja pinnatõstukit. Gondeltõstuk, mis ühendab Hollersbach im Pinzgau ja Thurni kuru suusakuurorti, avati 2005. aasta detsembris. 2005. aastal ühendas gondeltõstuk Hollersbachi piirkonda Kitzbüheli suusapiirkonnaga. Aga 2011. aasta suvel asendati Resterhöhe kaksiktooltõstuk ja Moseralmi pinnatõstuk uue moodsa eemaldatava kuueinimesetooltõstukiga, millel oli ilmamull ja istmesoojendus. Need tõstuki täiustused on osa suurest tõstuki parandamise kavast, mis algasid juba 2004. aastal. Sellest ajast alates on 15 uue gondel- ja tooltõstukiga vahetatud välja vanemad tooltõstukid kogu suusakuurordis.
Likviidne puit

Likviidne puit (merchantable wood) puu (tüve) osa, mis on ostu-müügi objektiks.
Kluppimine

Kluppimine on puude rinnasdiameetri mõõtmine klupiga. Ülepinnaline kluppimine on kasvava metsa iga puu rinnasdiameetri mõõtmine, mis on suurema töökuluga, kuid müüdava metsa mahu hindamisel täpsem kui teised kiiremad ja odavamad meetodid. Ühe hektari kasvava metsa raieala tähistamiseks, puude mõõtmiseks ja tähistamiseks kulub kolmel mõõtjal (kaks mõõdavad ja märgivad puid, üks kirjutab mõõtmistulemusi üles) umbes üks päev. Jüri Jänes, Allar Padari. "Metsa hindamine" (2004), lk 4
Kluppimisleht

Kluppisleht on tabel, kuhu kirjutatakse metsas kluppimise tulemused. Diameetriklassides puude loendamiseks kasutatakse tippimise meetodit, kus ruudu nurgad ja küljed märgivad kokku kaheksat puud ning diagonaalid kokku kaht puud. Puid saab raielangi kluppimisel loendada diameetriklasside kaupa. Krigul, T. 1972. Metsatakseerimine. Tallinn, Valgus. 348 lk.
Toxoplasma gondii

Toxoplasma gondii on parasiitne ainurakne eukarüoot, mis põhjustab nakkushaigust toksoplasmoos. Toxoplasma gondii on levinud üle kogu maailma ning see on võimeline nakatama praktiliselt kõiki soojaverelisi loomi. Kodukass on teadaolevalt ainus peremeesorganism, milles see on võimeline paljunema. Toxoplasma gondii põhjustatav toksoplasmoos on eriti ohtlik imikutele, HIV ja AIDSi diagnoosi saanutele ja teistele nõrga immuunsüsteemiga inimestele. Toxoplasma gondii avastasid 1908. aastal prantsuse teadlased Charles Nicolle ja Louis Manceaux. "Toxoplasmosis". CDC. Vaadatud 26. detsember 2020. "Toksoplasmoos". Terviseamet. Vaadatud 26. detsember 2020. "Toxoplasma gondii (Nicolle et Manceaux, 1908) detected in Dermacentor reticulatus (Fabricius) (Ixodidae)". National Center for Biotechnology Information. Vaadatud 26. detsember 2020.
Metsagrupp

Metsagrupp oli Eesti NSV-s kasutusel olnud metsaklassifikatsioon. Tänapäeval Eesti metsi gruppidesse ei jagata. Metsagruppe oli kolm, neist esinesid Eestis vaid kaks esimest: I – looduskaitsemetsad, parkmetsad, teedeäärsed ja maastikukaitsemetsad ning I grupi majandusmetsad; II – majandusmetsad; III – tööstusliku tähtsusega metsad. Krigul, T. 1972. Metsatakseerimine. Tallinn, Valgus. lk 313.
Metsakategooria

Metsakategooria (category, functional group) on klassifikatsioon metsas toimuva ja metsaga seotud inimtegevuse reguleerimiseks. Eesti Vabariigi jaotatakse metsad majandamis-(/kaitse-)režiimi alusel kolme kategooriasse: hoiu-, kaitse- ja tulundusmetsad.
Metsamahutabel

Metsamahutabel on kasvava metsa mahu määramiseks. Metsamahutabelid on jagatud kas kõrgusjärkude või tugikõrguste (tänapäevasemad ja täpsemad) järgi koostatud tabeliteks. Tabelist on leitavad vastavates läbimõõduastmetes olevate üksikpuude mahud nendest keskmiselt saadavate sortimentide lõikes. Tabelis olevad mahuklassid on pealkirjastatud kas kõrgusjärkude või tugikõrguste ( h 24 ) {\displaystyle (h_{24})} järgi.
Metsa kõrvalkasutus

Metsa kõrvalkasutus on marjade, seente, jmt. varumine ning metsa kasutamine rekreatsiooniks. Metsaökosüsteemi teenused Akadeemilise Metsaseltsi Toimetised XXV. Metsa kõrvalkasutus Eestis. Tartu, 2011, 173 lk. Koostaja Jürgen Kusmin, toimetajad Triin Kusmin ja Toivo Meikar. ISBN 9789949913817
Christiaan Eijkman

Christiaan Eijkman (11. august 1858 – 5. november 1930) oli hollandi arst. 1875. aastal asus Eijkman Amsterdami Ülikooli õppima meditsiini ja sai Hollandi Ida-Indias sõjaväearstiks. Sõjaväearstina töötades haigestus ta malaariasse ja saadeti Hollandisse paranema. Hiljem osales ta Hollandi valitsuse korraldatud missioonil, mille eesmärgiks oli uurida beribeeri, mis tol ajal Hollandi Ida-Indiat laastas. Eijkman avastas beribeeri uurides juhuslikult, et seda põhjustab tiamiinipuudus ja sai 1929. aastal koos sir Frederick Hopkinsiga vitamiinide avastamise eest Nobeli meditsiiniauhinna. "Eijkman, Christiaan". Encyclopedia.com. Vaadatud 26. detsember 2020. "Christiaan Eijkman Facts". The Nobel Prize. Vaadatud 26. detsember 2020.
Metsapõlv

Metsapõlv (forest generation). Erinevateks metsapõlvkondadeks jaotatakse samas rindes olev puuliik vanuse erinevuse alusel. Kui elemendi vähemalt 10% üksikpuude vanused erinevad ülejäänutest enam kui kaks vanuseklassi (vastavalt puuliigile 20 (lehtpuud) või 40 (okaspuud) aastat), moodustavad nad eri põlvkonnad. Puistu vanus
Metsavaru

Metsavaru ehk metsaressurss (forest resource)). Inimesele kasulik metsast saadav ning õigel metsa majandamisel taastuvad toidu- ja tooraine ning muud metsa kasulikud omadused. Jagatakse puidu-, tehnilisteks-, toidu-, sööda-, ravimtaimede ja puhkealade varudeks. Metsandus Metsa inventeerimine
Takseerimine

Takseerimine ehk metsatakseerimine (inglise keeles forest mensuration) on tööde kompleks, mille eesmärgiks on metsavarude (metsaressursside) mitmesuguste iseloomulike tunnuste (liigiline koosseis, puidu varu ja tootlikkus, seisukord tulevikus) hindamine ja arvestamine. Silmamõõdulisel takseerimisel ei ole selle viga keskealistes ja vanemates puistutes üldjuhul suurem kui 10%. Nooremates on vead suhteliselt suuremad. Krigul, T. 1972. Metsatakseerimine. Tallinn, Valgus. 348 lk. Vaus, M. 2005. Metsatakseerimine. Tartu, OÜ Halo Kirjastus. 178 lk.
Frederick Gowland Hopkins

Sir Frederick Gowland Hopkins (20. juuni 1861 – 16. mai 1947) oli inglise biokeemik. Hopkins õppis meditsiini King's College Londonis, mille lõpetas 1894. aastal. 1901. aastal avastas ta aminohappe trüptofaani. 1914. aastal sai ta Cambridge'i Ülikooli biokeemia professoriks. 1929. aastal sai ta vitamiinide avastamise eest koos Christiaan Eijkmaniga Nobeli meditsiiniauhinna. "Sir Frederick Hopkins Facts". The Nobel Prize. Vaadatud 26. detsember 2020.
Brixental

Brixental ("Brixeni org") on umbes 30 km pikkune Tirooli Alam-Inni oru kagupoolne kõrvalorg Austrias. Wörgli juures (513 m) Brixentali ja Inntali orud kohtuvad. Brixental kuulus 1312. aastast Salzburgile ja ühendati Tirooliga 1816. aastal, kui jõustus uus Euroopa kord. Org asub Kitzbüheli Alpides ja selle peamine jõgi on Brixentaler Ache. Lauge mäekuru taga Brixen im Thale juures ulatub see Kitzbüheli suusakuurordini, mis on ühtlasi ringkonna keskus ja asub liidumaanteel (Bundesstraße) Salzburgi. 1875. aastast on orus ka Salzburgi–Tirooli raudtee. Brixentali maastikku iseloomustavad siledad, peamiselt metsased mäed. Kaks tippu ulatuvad peaaegu 2000 m kõrgusele: Hohe Salve (1828 m, ka "Tirooli Rigi"), mis on kaugelt nähtav, ja Gampenkogel (1957 m). Peamine asula on Hopfgarten im Brixental (623 m), kus org muudab suunda 70°. Teisi suuri külasid ei leidu enne ülemist orgu, sest seal on oru põhi laiem (vaata pilti): Brixen im Thale (794 m), kus ühineb mitu jõe lähet, ja eriti Kirchberg in Tirol (837 m), kus Spertental ühineb Brixentaliga mitte kaugel Kitzbühelist. Oru alumises otsas – Westendorfi ja Hopfgarteni vahel – voolab Ache läbi kitsa kuristiku, läbi mille lookleb vaid Bundesstraße – raudteeliin hargneb niinimetatud Windau kurvis. Teine kitsas lõik on uure Itteri küla lähedal. Selle suuremad kõrvalorud on (loetletud Wörglist ülesvoolu): alumises otsas Nasenbachtal Söllist, Luechertal (Bruckhäusli lähedal) ja Bruggtal (Griesi lähedal); Schönbachtal Hopfgarteni lähedal ja 2 pikka orgu tulemas lõunast, Kelchsauer Ache ja Windauer Ache; laias ülemises otsas (oru laius üle 1 km) on esialgu vaid väikesed külgojad; alles siis, kui Brixenisse sisenevad lähteojade orud: Lauterbach, Schleicherbach ja Brixenbach. Mitte kaugel sadulast Kitzbüheli suunas avaneb Kirchbergi lähedal Spertental, kuigi orograafiliselt nõrgub see põhja suunas. Brixentaler Ache valgla katab umbes kolmandiku Kitzbüheli ringkonnast, millest suurema osa moodustavad Windauer ja Kelchsauer Ache lisajõed. Brixentaler Ache suubub Inni Wörglis. Brixen im Thale Lauterbach
Vincent Ostrom

Vincent Alfred Ostrom (25. september 1919 – 29. juuni 2012) oli Ameerika Ühendriikide poliitilise ökonoomia teadlane, kes koos oma abikaasa Elinor Ostromiga lõi Indiana Ülikoolis 1973. aastal poliitilise teooria ja poliitika analüüsi töötoa, mida nad pidasid ja juhtisid koos 39 aastat. Vincent Ostrom kombineeris teadustöös teooria ja praktika ning keskendus peamiselt loodusvarade jätkusuutlikule kasutamisele, linnade ja külade haldamisele ning rahvusvaheliste institutsioonide uurimisele. Ta oli polütsentrilise valitsemise teooria teerajaja ehk uskus, et kattuva ja samaaegse otsustusprotsessi tulemusena tehakse avaliku sektori majanduses parimad valikud. "Distinguished Indiana University scholar Vincent Ostrom dies". IU News Room. 30. juuni 2012. Vaadatud 26.12.2020. Walljasper, Jay (10. jaanuar 2014). "The Story of Vincent and Elinor Ostrom". On the Commons. Originaali arhiivikoopia seisuga 12.11.2020. Vaadatud 26.12.2020. "Vincent Ostrom Biography". Indiana University Bloomington. Originaali arhiivikoopia seisuga 29.11.2020. Vaadatud 26.12.2020.
Kitsas lank

Kitsas lank on kuni 30 meetri laiune lageraielank. Kitsaid lanke kasutatakse tavaliselt veerraie korral.
Liitunud võrastik

Liitunud võrastik esineb, kui puistus hakkavad puude võrad horisontaal- või vertikaalsuunas kokku puutuma. liitus liitunud puistu
Tuapse

Tuapse (vene Туапсе < adõgee TIуапс, 'kaks jõge') on kuurortlinn Venemaal Krasnodari krais, Tuapse rajooni halduskeskus. Asub Musta mere rannikul. Linn on tekkinud tšerkesside maale 1838. aastal rajatud venelaste kindluse juurde. Linnaõigused sai 1916. aastal. Tuapse on tähtis naftasadam. Tuapsest on pärit maletaja Vladimir Kramnik ning Eesti võrkpallitreener Ivan Dratšov. "Venemaa Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. mai 2019. Vaadatud 7. jaanuaril 2015. Tuapse koduleht
Metsa uuenemine

Metsa uuenemine on protsess, mille tulemusena tekib uus puistu. Metsa uuenemine hõlmab nii metsauuendust kui ka looduslikku metsa uuenemist.
Mittemetsamaa

Mittemetsamaa (non-wooded area) on Eesti NSV riigimetsade ja ka kolhooside ja sovhooside metsafondi hulka kuulunud maa, mis ei olnud ettenähtud metsa kasvatamiseks (muud kõlvikud, kasutamata maad ja eriotstarbelised maad). Eesti Vabariigis mittemetsamaad metsade pindala hulka ei arvestata. Krigul, T. 1972. Metsatakseerimine. Tallinn, Valgus. lk 313.
Moodpuistu

Moodpuistu on enamesinev puistu samatüübiliste puistute kogumis. Erinevalt normaalpuistust ei pea olema täius 100% ja ei pea olema liht- puhtpuistu.
Mudelpuu

Mudelpuu (sampletree) on puistust kas juhuslikkuse meetodil või subjektiivselt väljavalitud puu, mille mõõtmisandmeid statistiliselt töödeldes leitakse puistu vajalikud takseertunnused puistu tüvemahu määramiseks. Tuntakse mitmeid mudelpuude valimismeetodeid (keskmise mudelpuu, Draudti jne.). Määrangud mudelpuude juures tuleb teha suure täpsusega, et võimalikult vähendada üldistuses tehtavat viga.
Frolovo

Frolovo on linn Venemaal Volgogradi oblastis, Frolovo rajooni keskus. Asub Artšeda jõe ääres. Linn on asutatud 1868. aastal. 1936. aastal sai linnaõigused. http://www.frolovo.ru
Nulldiameetri vanus

Nulldiameetri vanus (breast height age) on vanus, mil puu saavutab 1,3-meetrise kõrguse.
Pehmelehtpuud

Pehmelehtpuudeks ehk peenelehisteks lehtpuudeks nimetatakse kiirekasvulisi hajulisoonelisi puuliike (kask, haab, must ja hall lepp, pärn, pappel, remmelgas). Eestis on enamlevinud pehmelehtpuuliigid kask, haab, hall- ja sanglelepp ning paju. Seda klassifikatsiooni kasutatakse näiteks boniteerimismudeli puhul. kõvalehtpuud Vaus, M. 2005. Metsatakseerimine. Tartu, OÜ Halo Kirjastus. lk 167. "Metsa korraldamise juhend. Lisa 10" (PDF). Riigi Teataja. 2018. Kõrgusindeksi ja boniteediklassi arvutamise mudel. Vaadatud 07.01.2021.
Planšett

Planšett on riigimetsa puistute paiknemise kartograafiline kujutis mõõtkavas 1:10000. Kujutatud on metsakvartalite piirid, paigutus ja numbrid, puistute ja eraldiste asend, nende numbrid, teed, kraavid, veekogud ning muu üldtopograafiline olukord. Veekogud ja kraavid on planšetil kujutatud sinisega. Praegu üldiselt planšette enam ei joonestata ega trükita. Vanad planšetid on hoiul Sagadi muuseumis. Vaus, M. 2005. Metsatakseerimine. Tartu, OÜ Halo Kirjastus. 178 lk.
Pooltarbepuu

Pooltarbepuu (partly commercial tree) on puu, millest on võimalik valmistada tarbepuitu, kuid seda mitte kogu tüve läbimõõdult võimaldavas pikkuses. Tänapäeval vähekasutatav mõiste. kahjustatud puu küttepuu
Tarbepuu

Tarbepuu (commercial tree) on lankide hindamisel kasutatud mõiste. Kvaliteedilt puistu paremad puud, mis üle 20 m kõrguse korral võimaldavad nendest valmistada üle 6,5 m , alla 20 m kõrguse korral aga vähemalt 1/3 tüve pikkuses tarbepuitu (palgid, notid, vineeripakud). Tänapäeval asendab tarbepuu mõistet – terve puu.
Obo

Obo on linn Kesk-Aafrika Vabariigis, Ülem-Mbomou prefektuuri halduskeskus.
Terve puu

Terve puu on puu, millest saab valmistada vähemalt 3 m pikkust ja vähemalt 6 (7) cm ladvapoolse otsa kooreta läbimõõduga tarbematerjali, mis pole küttepuit.
Tugikõrgus

Tugikõrgus on elemendi 24 cm jämeduse puu keskmine kõrgust. Tugikõrgus on arvutatav mõõdetud mudelpuude läbimõõtude ja kõrguse paaride alusel toetudes niinimetatud suhtelistele läbimõõtudele. Selleks kasutatakse vastavaid tabeleid või lähendeid.
Peapuuliik

Peapuuliik (main tree species) on esimese rinde puuliik, mis antud metsakasvatuslikes ja majanduslikes tingimustes vastab kõige paremini püstitatud majanduslikule eesmärgile. Ei pea olema enamuspuuliik.
Tulundusmets

Tulundusmets (production forest). Selle kategooria metsa juhtfunktsiooniks on peamiselt puidu või muu omanikule rahalist tulu toova teenuse tootmine.
Tüves (metsandus)

Tüves (inglise keeles log) on langetatud puu laasitud tüveosa, millelt on eemaldatud edasises töötlemises mittekasutatav ladvaosa ja oksad. Tänapäeval vähekasutatav mõiste.
Virnmaterjal

Virnmaterjal (ingl. stockpile wood) on virnastatud küttepuit, hagu, enamasti ka paberipuit jm metsamaterjal. Virnatäiuse koefitsient
Vähetootlik mets

Vähetootlik mets või vähetootlik metsamaa on metsamaa, millel puistu kasvunäitajad on madalamad Va boniteediklassist. Soomes oli 2005. aastal vähetootliku metsamaa pindala 2 670 000 hektarit. "Eesti metsavarud ajaloo tuultes" Eesti Mets nr 4/2008
Takseertunnus

Takseertunnus on puistu takseerimisel mõõdetav või määratav tunnus (koosseis, täius, rindelisus, tüvemaht, elemendi keskmine kõrgus, kahjustused jne).
Vaprad ja ilusad

"Vaprad ja ilusad" ("The Bold and the Beautiful") on USA seebiooper kahest perest, Forresteridest ja Loganitest, kes elavad Los Angeleses. Eestis on näidanud "Vapraid ja ilusaid" TV3, praegu jookseb kanalil 3life Ameerika televisiooni seebiooper , mille on loonud William J. Bell ja Lee Phillip Bell CBS-i jaoks. See esilinastus 23. märtsil 1987Bellsi teise seebiooperi " Noored ja rahutud" (Young and restless) sõsarshowna ; mitmed tegelased mõlemast kahest saatest on alates 1990. aastate algusest üle läinud teisele. Los Angeleses Californias asuv show keskendub Forresteri perekonnale ja nende kõrgmoeärile. Sarja 9000. osa jõudis eetrisse 18. aprillil 2023.  Praegu on CBS seriaali uuendanud, et see toimiks telehooajal 2024–2025. Tegelase Eric Forrester Forresteri perekonna patriarh ja Stephanie lesk. Ericul on kuus last: Ridge, Thorne, Kristen ja Felicia koos Stephaniega ning Rick (tegelikult Eric Junior) ja Bridget abielust Brooke'iga. Ericul ja Stephaniel oli ka tütar Angela, kes on surnud. Eric on andekas moelooja, kes on koos Stephaniega asutanud moemaja Forrester Creations. Ta on sihikindel ja tugev inimene, kelle jaoks on perekonna ühtsus ja lapsed elus kõige tähtsamad. Peale Stephanie on ta olnud abielus Brooke Logani, Donna Logani ja Sheila Carteriga. Eric ja Ridge müüsid Forrester Creationsi moemaja ärimees Bill Spencerile, Forresterid said jääda oma endisesse ettevõttesse. millal eric tänapäeval on ? Moemaja Forrester Creations tegevjuht ja kaasomanik, 25% osalusega. Eric on endiselt tugevalt seotud moemaja tegemiste ja otsustega. Pärast Stephanie surma kohtus Eric oma endise minia Taylor Hayesiga, kuni Taylor temast lahkus ja linnast lahkus. Täna on Eric abielus Donna Forresteriga
Üleseisnud puistu

Üleseisnud puistu ehk üleiganenud puistu on puistu, mis on oma vanuselt ületanud küpsusvanuse ühe vanusklassi võrra. küps mets
Vanusklass

Vanusklass või vanuseklass on pehmelehtpuuliikidel 10 aastat ning okaspuudel ja kõvalehtpuuliikidel 20 aastat.