18. veebruar

18. veebruar on Gregoriuse kalendri 49. päev. Juliuse kalendri järgi 5. veebruar (1901–2100). 1268 – Virumaal Rakvere lähistel Kihola jõel[küsitav] toimunud lahingus Novgorodi ja Pihkva vägedega langes Tartu piiskop Alexander, kuid lahingus sai vene vägi lüüa.[viide?] 1883 – toimus Eesti Üliõpilaste Seltsi esimene ametlik koosolek. 1918 – ööl vastu 18. veebruari võttis Saksa Põhjakorpuse juhataja kindral Adolf von Seckendorff Kuressaares vastu Haapsalus asunud Vene armee I eesti polgu komandöri, polkovnik Ernst Põdderi poolt läkitatud saadikud Eduard Alveri ja Oskar Mamersi, kes teatasid eesti rahvusväeosade poolt plaanitavast rinde avamisest pealetungiks valmistuvatele Saksa vägedele. See kohtumine valmistas ette tingimused Eesti Vabariigi väljakuulutamiseks 24. veebruaril 1918. 1919 – Eesti ja Läti valitsused sõlmisid Tallinnas kokkuleppe läti rahvusväeosade loomiseks Eesti sõjaväe koosseisus. 1921 – tegevust alustas Eesti Foto-Klubi. 1929 – Tallinnas algas põllumeeste kuues kongress. 1929 – vaimuhaige Bernhard Kleesmann üritas tungida Toompea lossi, pussitas valvepolitseinikku ja suri kuulihaava tagajärjel. 1931 – hakkas ilmuma hommikuleht Sõnumed. 1935 – toimus uue põhimääruse saanud Kehakultuuri Sihtkapitali Valitsuse esimene koosolek, kus juhatuse esimeheks valiti Karl Terras. 1937 – Rahvuskogu alustas tegevust. 1937 – Pärnus asutati spordiselts Kalev. 1940 – Eesti Jalgpalli Liitu 10 aastat juhtinud Ado Anderkopp astus tagasi ja tema asemele valiti kindralmajor Johannes Orasmaa. 1943 – riigiminister Alfred Rosenberg andis määruse, mille järgi Eestis, Lätis ja Leedus oli eraomandus üldiselt uuesti lubatud. 2012 – kaitseminister Mart Laari tabas insult. 2012 – Tallinnas toimus poliitilise ühenduse Eesti Rahvuslik Liikumine üldkoosolek, millel otsustati ühineda Eestimaa Rahvaliiduga ja moodustada ühinemisel uus erakond Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nime all. 2014 – Eesti välisminister Urmas Paet ja Venemaa välisminister Sergei Lavrov allkirjastasid Moskvas Eesti-Venemaa piirilepingu. 0535 – arvatav kuupäev, mil Krakatau hiidpurskega tekkis Sunda väin. 1519 – Hernán Cortés võttis Kuubalt suuna Mehhikosse. 1814 – Prantsuse keiser Napoleon I purustas Montereau' lahingus Austria-Vestfaali ühisväed. 1841 – Ameerika Ühendriikide Senatis algas esimene filibuster (maratonkõne), mis kestis 11. märtsini. 1846 – Galiitsias algas talupoegade ülestõus. 1859 – prantslased okupeerisid Saigoni. 1861 – Vittorio Emanuele II krooniti Itaalia kuningaks. 1879 – puhkes ülestõus Egiptuse kediivi vastu. 1916 – Esimene maailmasõda: Kamerunis alistusid sealsed viimased Saksa väeüksused. 1930 – USA harrastusastronoom Clyde Tombaugh avastas Päikesesüsteemi taevakeha Pluuto, mida loeti Päikesesüsteemi üheksandaks planeediks (2006. aastal kvalifitseeriti ümber kääbusplaneediks). 1932 – Jaapan kuulutas välja Mandžuuria iseseisvuse. Sisuliselt tähendas see Jaapani vasallriigi moodustamist varem Hiinale kuulunud aladel. 1943 – Saksamaa propagandaminister Joseph Goebbels kutsus Berliini spordipalees peetud kõnes üles totaalsele sõjale. 1952 – Kreeka ja Türgi said NATO liikmeteks. 1960 – Ameerika Ühendriikides Squaw Valleys avati 13. taliolümpiamängud. 1965 – Gambia kuulutas ennast Suurbritanniast sõltumatuks. 1979 – Saharas sadas lund. Pooletunnine torm Lõuna-Alžeerias peatas liikluse. Mõne tunniga lumi sulas. 1997 – Aserbaidžaani ja Gruusia esindajad kirjutasid alla sõprus- ja koostöölepingule. 2006 – Indias ja Prantsusmaal avastati esimesed linnugripi surmava vormi H5N1 juhtumid. 2006 – Rolling Stones pidas oma A Bigger Bang-Tour'il Rio de Janeiros Copacabanal kõigi aegade suurima kontserdi ligi 1,2 miljonilise publiku ees. 2010 – Nigeris toimus relvastatud riigipööre, mille tulemusel haaras võimu rühmitus Supreme Council for the Restoration of Democracy, kes vangistas president Tandja Mamadou ning peatas põhiseaduse kehtimise. 2012 – Läti põhiseaduse referendum: Lätis toimus rahvahääletus vene keelele ametliku staatuse andmise küsimuses. Poolt hääletas 273 347 inimest (24,88%) ja vastu 821 722 (74,8%). Kehtetuid sedeleid oli 3524 (0,32%). Referendumil osales 71,1% hääleõiguslikest kodanikest.  Pikemalt artiklis Sündinud 18. veebruaril 1516 – Mary I, Inglismaa kuninganna 1553–1558 1602 – Per Brahe, Rootsi ja Soome riigitegelane ja väejuht 1632 – Giovanni Battista Vitali, itaalia helilooja ja viiulikunstnik 1745 – Alessandro Volta, itaalia füüsik 1797 – John Bell, USA poliitik ja sõjaminister 1841 1883 – Nikos Kazantzakis, kreeka kirjanik 1896 – André Breton, prantsuse sürrealist 1898 – Enzo Ferrari, itaalia võidusõitja ja autofirma Ferrari asutaja 1902 – Gustav Ränk, eesti etnoloog 1903 – Nikolai Podgornõi, NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimees 1965–1977 1906 – Hamazasp Babadžanjan, Nõukogude sõjaväelane 1909 – Matti Järvinen, soome odaviskaja, olümpiavõitja 1932 1913 – Artur Axmann, saksa riigiametnik, Hitlerjugendi juht 1940–1945 1921 – Ilo Käbin, eesti kirurg 1922 – Juhan Smuul, eesti kirjanik 1924 – Evald Iljenkov, vene filosoof 1928 – Kalju-Hillar Suur, eesti fotograaf 1928 – Tatjana Hallap, eesti tõlkija 1932 – Miloš Forman, tšehhi-USA filmirežissöör ja stsenarist 1933 – Yoko Ono, jaapani päritolu USA kunstnik ja laulja, John Lennoni abikaasa 1938 – István Szabó, ungari filmirežissöör 1939 – Ella Summatavet, eesti nahakunstnik 1941 – Mati Nuude, eesti tõstja ja laulja 1943 – Juhan Sillaste, eesti majandusteadlane 1947 – Mart Humal, eesti muusikateadlane 1947 – Aarne Männik, eesti helilooja 1950 – Cybill Shepherd, USA filminäitleja 1953 – Mihkel Mutt, eesti kirjanik 1954 – John Travolta, USA filminäitleja 1958 – Tarmo Loodus, Eesti poliitik ja pedagoog, siseminister 1999–2002 1960 – Gazebo, itaalia laulja ja helilooja 1964 – Agur Kruusing, eesti maalikunstnik 1964 – Matt Dillon, USA filminäitleja 1968 – Molly Ringwald, USA filminäitleja 1975 – Gary Neville, inglise jalgpallur 1980 – Carita Vaikjärv, eesti näitleja 1980 – Aivar Anniste, eesti jalgpallur  Pikemalt artiklis Surnud 18. veebruaril 0999 – Gregorius V, paavst 996–999 1268 – Alexander, Tartu piiskop 1405 – Timur, mongoli valitseja 1546 – Martin Luther, saksa usureformaator 1564 – Michelangelo, itaalia maalikunstnik, skulptor, luuletaja ja arhitekt 1612 – Vincenzo I Gonzaga, Mantova hertsog 1587–1612 1883 – Conrad Hoff, saksa maalikunstnik 1890 – Gyula Andrássy, Austria-Ungari poliitik 1900 – Eugenio Beltrami, itaalia matemaatik 1932 – Friedrich August III, Saksimaa kuningas 1904–1918 1939 – Jaan Lõo, eesti luuletaja ja kohtutegelane 1954 – Voldemar Mägi, eesti maadleja 1959 – Gago Coutinho, portugali lennunduspioneer 1967 – Robert Oppenheimer, USA füüsik 1973 – Frank Costello, USA maffiaboss 1991 – Hele Rähn, eesti laulja ja näitleja 2006 – Richard Bright, USA filminäitleja Katoliku kirikus püha Siimoni ja Fra Angelico mälestuspäev Õigeusu kirikus pühade paavstide Leo I ja Johannes IV mälestuspäev Luteri kirikus Martin Lutheri mälestuspäev Gambia iseseisvuspäev (1965) Tallinna maksimumtemperatuur +7,0 °C (2020) Tallinna miinimumtemperatuur –28,9 °C (1954) Tartu maksimumtemperatuur +6,3 °C (2020) Tartu miinimumtemperatuur –31,9 °C (1900) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 151 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) http://uudised.err.ee/index.php?06246277 http://corporate.olympics.com.au/games/squaw-valley-1960 http://www.tn2012.cvk.lv/report-results.html