laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jarl Magnus Riiber

Jarl Magnus Riiber (sündinud 15. oktoobril 1997 Oslos) on Norra kahevõistleja. 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta suure mäe meeskonnavõistlusel hõbemedali. Nii suure mäe kui ka normaalmäe individuaalvõistlusel pidi ta leppima neljanda kohaga. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis tuli ta noormaalmäel ja võistkonnavõistluses maailmameistriks ning võitis sprindivõistluses koos Jan Schmidiga hõbemedali. Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 6. detsembril 2014 Lillehammeris. Esimest korda jõudis ta poodiumile juba kuu aega hiljem, kui oli 16. jaanuaril 2015 Seefeldis kolmas. Esimese etapivõidu sai ta 6. veebruaril 2016 Oslos. 2018 Pyeongchangis hõbemedal suure mäe meeskonnavõistlusel 2019 Seefeldis maailmameister normaalmäel maailmameister normaalmäe meeskonnavõistluses hõbemedal suure mäe sprindivõistluses 2014 Val di Fiemmes pronksmedal võistkonnavõistluses 2015 Almatõs maailmameister normaalmäel + 5 km distantsil maailmameister normaalmäel + 10 km distantsil pronksmedal võistkonnavõistluses Jarl Magnus Riiber on osalenud 111 maailma karikasarja etapil (seisuga 10. aprill 2023) ja jõudnud poodiumile 79 korral, millest 57 korral kõige kõrgemale astmele. Jarl Magnus Riiber FIS-i lehel "Kahevõistluse uus ja noor kuningas on tulnud. Et jääda". Postimees Sport. 6. detsember 2018.
Rasma Bruzīte

Rasma Bruzīte (5. jaanuar 1919 – 9. juuni 2001) oli läti skulptor. Sündis Liepājas inseneri peres. Kunstiga tegelema suunas teda põhikooli joonistusõpetaja. Lõpetas 1939. aastal Liepāja kunstikooli keraamika erialal ja 1949. aastal Läti Kunstiakadeemia skulptuuriosakonna, tema lõputöö juhendajaks oli Teodors Zaļkalns. Näitustel on oma graniit- ja pronksskulptuuridega esinenud alates 1951. aastast, loonud ka portselanist väikeplastikat. Kunstniku põrm on maetud Riia Metsakalmistule. Rasma Bruzīte abikaasa oli maalikunstnik Boriss Bērziņš(lv) (1930–2002). https://www.irliepaja.lv/lv/raksti/liepajnieki/pirms-95-gadiem-dzimusi-telniece-rasma-bruzite/ https://www.vitber.lv/en/lot/22167 https://timenote.info/lv/Rasma-Bruzite Rasma Bruzīte loodud graniitbüst Boriss Bērziņšist Läti rahvusliku Kunstimuuseumi fassaadi ees Rasma Bruzīte graniitskulptuur "Hommik" ("No rīta", 1972)
Kalju Paal

Kalju Paal (25. november 1932 Joosu, Võrumaa – 21. aprill 2010) oli Eesti majandijuht. Ta lõpetas Joosu mittetäieliku keskkooli ning 1957. aastal Väimela zoo-veterinaariatehnikumi veterinaarvelskri erialal. 1957. aastast töötas kolhoosis Oktoobri Võit zootehnikuna, 1958. aastast Järve kolhoosis. 1969. aastal sai ta Võru rajooni Tõusva Koidu kolhoosi esimeheks. 1970. aastal, pärast Tõusva Koidu kolhoosi ja Võhandu kolhoosi ühinemist sai temast Võhandu kolhoosi esimees. Ta oli EKE Vabariikliku Nõukogu liige ja Eesti NSV Kolhooside Nõukogu liige. Ta on maetud Põlva kalmistule. 1976, 1981 Vabariigi suurte saakide meister 1984 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja In memoriam. Kalju Paal. Wõrumaa Teataja, 24. aprill 2010 Kalmistute register HAUDI
Vinzenz Geiger

Vinzenz Geiger (sündinud 24. juulil 1997 Oberstdorfis) on Saksamaa kahevõistleja, kahekordne olümpiavõitja. 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta meeskonnavõistluses kuldmedali. Normaalmäe individuaalvõistluses oli ta üheksas ja suurel mäel seitsmes. 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis tuli ta normaalmäe individuaalvõistluses olümpiavõitjaks. MK-sarjas tegi ta debüüdi 5. detsembril 2015 Lillehammeris. Esimest korda jõudis ta poodiumile 18. detsembril 2016, kui oli Ramsaus peetud võistlusel kolmas. Esimese etapivõidu sai ta 13. jaanuaril 2019 Val di Fiemmes. Saksamaa meeskonna koosseis on ta MK-sarjas saanud võistkonnavõistlustel kaks etapivõitu. 2018 Pyeongchangis olümpiavõitja suure mäe meeskonnavõistluses 2022 Pekingis olümpiavõitja normaalmäel + 10 km distantsil 2019 Seefeldis hõbemedal normaalmäe meeskonnavõistluses 2016 Râșnovis hõbemedal normaalmäel + 5 km distantsil hõbemedal võistkonnavõistluses 2017 Park Citys maailmameister normaalmäel + 5 km distantsil Vinzenz Geiger on osalenud 47 maailma karikasarja etapil (seisuga 3. märts 2019) ning jõudnud poodiumile kuuel korral, sealhulgas võitnud ühe etapi. Vinzenz Geiger FIS-i lehel
Fabian Rießle

Fabian Rießle (sündinud 18. detsembril 1990 Freiburg im Breisgaus) on Saksamaa kahevõistleja. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta suure mäe meeskonnavõistlusel hõbemedali. Suure mäe individuaalvõistlusel võitis ta pronksmedali. Normaalmäe individuaalvõistlusel oli ta kaheksas. 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta suure mäe meeskonnavõistlusel kuldmedali. Suure mäe individuaalvõistlusel võitis ta hõbemedali, kaotades kaasmaalasele Johannes Rydzekile 0,4 sekundiga. Normaalmäe individuaalvõistlusel oli ta seitsmes. Maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud neli medalit, millest kolm normaalmäe meeskonnavõistluses. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta sprindivõistluses koos Eric Frenzeliga kuldmedali. Individuaalaladel on tema parimaks kohaks neljas, mis on saavutatud 2017. aastal normaalmäe võistlusel. Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 4. jaanuaril 2009 Schonachis. Esimest korda jõudis ta poodiumile 13. jaanuaril 2012 Chaux-Neuve'is, kus oli kolmas. Esimese etapivõidu sai ta 5. detsembril 2015 Lillehammeris. Hooaegadel 2015–2016 ja 2017–2018 on ta MK-sarja üldkarika arvestuses saavutanud kolmanda koha. 2014 Sotšis hõbemedal suure mäe meeskonnavõistlusel pronksmedal suure mäe individuaalvõistlusel 2018 Pyeongchangis maailmameister suure mäe meeskonnavõistluses hõbemedal suure mäe individuaalvõistluses 2015 Falunis maailmameister normaalmäe meeskonnavõistluses 2017 Lahtis maailmameister normaalmäe meeskonnavõistluses 2019 Seefeldis maailmameister suure mäe sprindivõistluses hõbemedal normaalmäe meeskonnavõistluses 2009 Szczyrbskie Jezioros pronksmedal sprindivõistlusel pronksmedal võistkonnavõistluses 2010 Hinterzartenis maailmameister võistkonnavõistluses Üldkarikas 3. koht: 2016, 2018 Fabian Rießle on osalenud 139 maailma karikasarja etapil (seisuga 25. veebruar 2019) ja jõudnud poodiumile 45 korral, millest üheksal korral kõige kõrgemale astmele. Fabian Rießle FIS-i lehel
Harald Joost

Harald Joost (17. november 1928 – 23. juuni 2005) oli eesti majandijuht. Ta oli Jõgeva rajooni Sadala kolhoosi esimees. Ta oli ka Eesti NSV Ülemkohtu rahvakaasistuja. Ta on maetud Torma kalmistule. 1987 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 13. november 1987, Nr. 40 Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 3. november 1967 Nr. 46 Kalmistute register HAUDI
Alfred Karindi segakoor

Alfred Karindi segakoor on Tallinnas tegutsev segakoor. Koori asutas 1957 Alfred Karindi. Aastani 1992 kandis koor nime Kõrgemate Koolide Lõpetanute Segakoor. Aastani 1969 oli koori peadirigent Karindi. Koori kokkusaamiskoht on Tallinna Õpetajate Maja. https://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=135&lang=est&action=view&method=biograafia (vaadatud 27.11.2018) https://arvamus.postimees.ee/1855607/uhe-laulukoori-muremote (vaadatud 27.11.2018) https://arvamus.postimees.ee/1855607/uhe-laulukoori-muremote
Jõhvi valla lipp

Jõhvi valla lipp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõhvi valla lipp. Lipp on kinnitatud 20. juulil 1992. 20. juulist 1992 kuni 1. jaanuarini 2006 oli lipp kasutusel Jõhvi linna lipuna. 2005. aastal linn ja vald ühinesid ning senine linna lipp sai tekkinud omavalitsuse, Jõhvi valla sümboliks. Varasemal Jõhvi vallal lipp puudus. Jõhvi valla lipp on täisnurkne riidelaid, mille kõrguse ja laiuse suhe on 1:2. Lipp koosneb viiest ribast: äärtel ja keskel 1/7 laiused valged ribad, nende vahel 2/7 laiused rohelised ribad. Jõhvi valla lipp heisatakse alaliselt volikogu ja vallavalitsuse haldushoonel. Ajutiselt heisatakse lipp valla ja linna pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega ning muudel pidulikel üritustel. Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidlasse või lipumasti. Kui lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, linna, valla või muu lipuga, paigutatakse valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakule teise riigi või Eesti riigilipust. Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes volikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on need otsused või korraldused üksnes soovituslikud. Lipu valmistamine toimub ainult vallavalitsuse loal. Jõhvi valla vapp Jõhvi valla sümboolika valla kodulehel Jõhvi valla sümboolika
Maarja koor

Maarja koor on mitme Eesti koori nimi või nimeosa: Rapla Maarja koor Põlva Maarja koor Maarja-Magdaleena koor
IPhone XR

iPhone XR (stiliseeritud kui iPhone X🅁, X tähendab siin Rooma numbrina kümmet) on Apple'i nutitelefon, kaheteistkümnes iPhone'ide seerias. Telefoni kuulutas välja Apple'i CEO Tim Cook 12. septembril 2018 Apple Parkis Steve Jobs Theateris toimunud üritusel koos iPhone XS-i ja iPhone XS Max-iga. Telefoni sai ette tellida alates sama aasta 19. oktoobrist ja üldmüüki tuli see 26. oktoobril 2018. Telefonil on 6,1-tolline vedelkristallekraan ja see on kõige odavam seade Apple'i iPhone X-i seerias – telefoni alghind on 749 USA dollarit, Kanadas 1029 dollarit, Ühendkuningriigis 749 naela, euroala riikides 849 eurot ja 6499 Hiinas jüaani. XR kasutab sama protsessorit XS-i ja XS Maxiga – 7-nanomeetrine Apple A12 Bionic, mida Apple reklaamib kui "kõige targemat ja võimsamat nutitelefoni pandud kiipi". XR on saadaval kuues värvitoonis: must, valge, sinine, kollane, korall (roosa ja oranži toon) ja Product Red. XR on teine iPhone'i seeria seade, mida saab osta sinise ja kollase korpusega. Esimesena oli neis värvides saadaval iPhone 5C. https://www.macrumors.com/roundup/iphone-xr/
Jõhvi valla vapp

Jõhvi valla vapp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõhvi valla vapp. Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2005 määrus nr 140 "Jõhvi linna ja Jõhvi valla haldusterritoriaalse korralduse ja sellega seonduvalt Vabariigi Valitsuse määruste muutmine" alusel senise Jõhvi linna ja senise Jõhvi valla ühinemisel on moodustatud uus omavalitsusüksus Jõhvi vald. Uue Jõhvi valla sümboliks on endise Jõhvi linna vapp. Vapp on kinnitatud 20. juulil 1992. Rohelisel kilbil on vasakust äärest eenduv kuldne hirvepea. Vapi punasel päisel on kolm hõbedast kuuske. Kuldne hirv ja hõbedane kuuserida sümboliseerivad Alutaguse metsi. Jõhvi valla vana vapp oli kasutusel 2005. aastani. Jõhvi valla lipp Jõhvi valla sümboolika valla kodulehel Jõhvi valla sümboolika
Stanislav Gorkovenko

Stanislav Gorkovenko (vene keeles Станислав Константинович Горковенко; 30. jaanuar 1938 Bakuu – 26. november 2018 Peterburi) oli Venemaa dirigent, 1978. aastast Solovjov-Sedoi nimelise Sümfooniaorkestri peadirigent. Ta lõpetas Bakuu konservatooriumi koorijuhina ja Leningradi konservatooriumi orkestrijuhina. Aastatel 1967–1978 juhatas ta Leningradi Music Halli orkestrit ja Leningradi Muusikalise Komöödiateatri orkestrit. Alates 1978. aastast oli ta Solovjov-Sedoi nimelise Sümfooniaorkestri (praegu Peterburi Kuberneri Sümfooniaorkester) peadirigent ning tegi koostööd ka Leningradi Filharmoonia orkestriga. Tema dirigeerimisel on välja antud 75 vinüülplaati ja üle 50 CD-plaadi nii balleti- kui ka sümfoonilise muusikaga. Filmistuudio Lenfilm ja plaadifirma Meloodia tellimusel osales ta enam kui 60 filmi muusika loomisel. Ta kirjutas ka romansse ja lasteoopereid. 10. oktoobril 2018 esines Peterburi Kuberneri Sümfooniaorkester S. Gorkovenko juhatusel Tallinnas Vene Kultuurikeskuses kontserdiga "Armsaks saanud kinomuusika". Vene NFSV teeneline kunstnik (1977) Vene NFSV rahvakunstnik (1986) Au orden (2008) В Петербурге умер народный артист и дирижер Станислав Горковенко "Peterburi Kuberneri Sümfooniaorkester esineb esimest korda Tallinnas". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. november 2018. Vaadatud 27. novembril 2018.
Erakond Rahva Tahe

Erakond Rahva Tahe oli Eesti erakond, mis registreeriti 21. novembril 2018. Erakonna asutaja Madis Sütti teatel rahastab ta parteid isiklikest vahenditest ja liikmemaksu ei ole. Registreerimiseks vajalikud 500 liiget koguti kampaania käigus, kus loositi välja nutitelefonid Samsung Galaxy. Erakonna reklaamiks on Sütt kasutanud ka talle endale kuuluvat veebitelekanalit Entusiast TV. Erakonna maailmavaade on asutajate Madis ja Eha Süti sõnul "sõbralik-konservatiivne", üksikseisukohad on kavas selgitada välja rahvaküsitluste ja monitooringuga. Ühena esimestest selgetest seisukohavõttudest teatas erakond, et on ÜRO globaalse ränderaamistiku vastu. Erakond lubas kehtestada rahvaalgatuse, vähendada Eesti metsade raiemahte, ehitada Tallinna–Tartu maantee viie aastaga neljarajaliseks, mitte tõsta Eesti inimeste ja ettevõtete maksukoormust. Madis Sütt on võtnud seisukohad kokku järgnevalt: "Me ei ütle, et me peame Euroopast ära minema, aga mingid piirangud peab seadma. Üle tuleb korrata abielu mõiste ja vene keelt kõnelevad lapsed peavad minema eestikeelsele õppele üle. Rahva tahe on ju ilmselgelt rändeleppe vastu." Kas erakond osaleb 2019. aasta märtsis toimuvatel Riigikogu valimistel, ei olnud ta 2018. aasta novembri lõpus veel otsustanud. 2021. aastal teatati Madis Süti liitumisest Isamaaga, temaga koos võeti vastu veel 403 uut liiget. 2021. aasta seisuga on erakond äriregistrist kustutatud. Karel Reisenbuk. Uus erakond Rahva Tahe finantseerib end asutaja isiklikest vahenditest Postimees, 23. november 2018 "Äriregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. november 2018. Vaadatud 28. novembril 2018. Sander Punamäe. Telefonide loosimine viis sihile: Eestis registreeriti uus Rahva Tahte erakond Postimees, 21. november 2018 Indrek Tark. Täna registreeritud erakonna Rahva Tahe juht: ühinema on oodatud ka inimesed, kes pole meie vaadetega nõus Delfi, 21. november 2018 "Isamaa liikmeskond kasvas ühe päevaga viie protsendi võrra" ERR, 27.04.2021 (vaadatud 27.04.2021) Äriregistri päring, 27.04.2021 Karel Reisenbuk. Uus erakond Rahva Tahe finantseerib end asutaja isiklikest vahenditest Postimees, 23. november 2018 Sander Punamäe. Telefonide loosimine viis sihile: Eestis registreeriti uus Rahva Tahte erakond Postimees, 21. november 2018 Indrek Tark. Täna registreeritud erakonna Rahva Tahe juht: ühinema on oodatud ka inimesed, kes pole meie vaadetega nõus Delfi, 21. november 2018 Kadi Raal. Jälle uus partei: registreeriti nutitelefone loosinud Rahva Tahte erakond Õhtuleht, 21. november 2018
Rahva tahe

Rahva tahe või Rahva Tahe võib tähenda mitmesuguseid asju, muuhulgas: "Rahva tahe" on Eesti Kultuurfilmi 1940. aastal valminud propagandafilm Eesti ühendamisest NSV Liiduga 1940. aasta juunis-juulis. Rahva Tahe oli Eesti NSV algusaastatel tegutsenud kolhoos, mis liitus kolhoosiga Punane Koit. Erakond Rahva Tahe on 2018. aastal registreeritud Eesti erakond. "Rahva tahe - rahva otsus: kõned NSVL Ülemnõukogu ees 6. VIII 1940 Eesti NSV vastuvõtmise puhul Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liitu" on Eesti Iseseisvuspartei 2013. aastal kirjastatud raamat.
Tilža

Tilža (vanasti ka Kokoreva, latgali Tiļža) on küla (lielciems) Lätis Balvi piirkonnas, Tilža valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 110 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 31 ja Riiast 250 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas haridusasutustest keskkool, lasteaed ja internaatpõhikool, lisaks veel postkontor, kultuurimaja ning raamatukogu. Tilžas on neli jumalakoda - seal asuvad babtistide, katoliiklaste, luterlaste ja õigeusklike kirikud. Vaatamisväärsuseks on veel sealne koduloomuuseum. Küla tekkis aastal 1909, mil Ruskulova mõis eraldas 200 majapidamise tarbeks 15 hektarit maad. Algselt kandis see Ruskulova mõisavalla vallavanema Kokorevi järgi, kes ka uue küla aladele elama asus, Kokoreva nime. Küla sai selle lähedal voolava Tilža jõe järgi Tilža nime aastal 1926. Nõukogude ajal oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Vietvārdu datubāze, vaadatud 24. november 2018 Tilžas pagasts vēsturē Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk.
Tullio Ilometsa muinsuskaitseauhind

Mitte segi ajada muuseumiauhinnaga Aasta Tullio Tullio Ilometsa muinsuskaitseauhind on 2016. aastal Eesti Muinsuskaitse Seltsi poolt Tullio Ilometsa elutöö auks asutatud auhind. Auhinna valmistas skulptor Mati Karmin. Esimese muinsuskaitseauhinna pälvis 2017. aastal muinastehnoloog, keemik, ajaloolane, arheoloog ja restauraator Jüri Peets. 2018. aasta auhinna pälvis pikaajalise ja tulemusliku töö eest vanatehnika kogumisel, uurimisel ja tutvustamisel ning tõhusa panuse ees ajalooliste fotode identifitseerimisel Rene Levoll. 2019. aasta auhinna pälvis Arnold Unt. Tullio Ilometsa muinsuskaitseauhinna nr 4 pälvis 2020. aastal Tartu Akadeemilise Muinsuskaitse Seltsi pikaajaline eestvedaja, kultuuriloo koguja ja tutvustaja Ille Palm. Uwe Gnadenteich (25.11.2018). "Filmimuuseum sai hinnalise kingituse". postimees.ee. Vaadatud 27.11.2018. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. november 2019. Vaadatud 2. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Biruta Baumane

Biruta Baumane (sündinud Frīdberga; 6. juuni 1922 Kalnamuiža – 21. jaanuar 2017) oli läti maalikunstnik, nn karmi stiili harrastaja. Sündis Kalnamuižas Tērvete piirkonnas õpetajate peres. Esimesed kunstiõpingud kulgesid Romans Suta kunstistuudios aastail 1940–1941. 1941.–1948. aastal õppis Läti Kunstiakadeemia maaliosakonnas ning 1942. aastal asus paralleelselt õppima ka Läti Ülikoolis filosoofiat, kuid 1944 teaduskond suleti ja ta läks filoloogia erialale üle. Ülikooli lõpueksameid Biruta Fridberga siiski ei sooritanud. 1948. aastal lõpetas ta Läti Kunstiakadeemia, diplomitöö "Eksāmeni" juhendaja oli Jānis Liepiņš. Teiste õppejõudude hulka kuulusid kunstnikud Valdemārs Tone, Vilhelms Purvītis ja Ģederts Eliass. 1951. aastal Birute Fridberga abiellus skulptor Kārlis Baumanisega. 1949–1958 töötas Biruta Baumane Riia 21. koolis joonistusõpetajana. 1959. aastast oli ta Läti Kunstnike Liidu liige. Biruta Baumane suri 94 aasta vanuselt ja on maetud Riia Metsakalmistule. Biruta Baumane oli üks tuntumaid nendest 20. sajandi Läti kunstnikest, kes arendasid oma loomingus välja nn karmi stiili, mis murdis lahti sotsialistliku realismi kaanonitest ja püüdis nõukoguliku kunsti vormilisi võimalusi avardada. Karm stiil domineeris Läti NSV ametlikus kunstis 1950. aastate teisel poolel ja 1960. aastatel. Kunstniku motiivideringi kuuluvad eelkõige figuraalsed stseenid, aga ka vaikelud, portreed ja naisaktid. Tema töödele on iseloomulik rahulik tasakaalustatud kompositsioon, oskuslik joonistus ning hea oskus tabada värvis Läti maastiku ja portreteeritavate inimeste meeleolusid. Esimene isikunäitus toimus 1956. aastal, edasistest on olulisemad olnud Riias (1966, 1976, 1985), Liepajas (1967) ja Moskvas (1968, 1984). Kunstniku teoseid leidub Läti Kunstnike Liidu ja Läti Rahvusliku Kunstimuuseumi kogudes, Tretjakovi Galeriis Moskvas ja üksikuid mujal välismaa muuseumides, samuti erakogudes Lätis, Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Itaalias ja Prantsusmaal. 1986 – Läti NSV rahvakunstnik 1994 – Läti Teaduste Akadeemia auliige 2002 – Balti Assamblee kunstipreemia 2008 – Läti Vabariigi Kolme Tähe Orden Biruta ja Kārlis Baumanise tütar Laine Kainaize on samuti maalikunstnik. http://www.jelgavasbiblioteka.lv/piedavajam/par-jelgavu/visi-ieverojamie-cilveki-jelgava/25/ http://makslinieki.lv/profile/Biruta-Baumane/ http://www.antonia.lv/en/artwork/baumane-biruta/ https://www.lsm.lv/raksts/kultura/maksla/94-gadu-vecuma-mirusi-izcila-latviesu-gleznotaja-biruta-baumane.a220183/ https://www.delfi.lv/kultura/news/art/100-dargumu-makslas-muzeja-birutas-baumanes-lilioms.d?id=44353913 Biruta Baumane CV (läti keeles) Biruta Baumane elust, loomingust ja näitusest Läti Rahvuslikus Kunstimuuseumis (inglise keeles) Biruta Baumane veebientsüklopeedias "Latvijas ļaudis" (läti keeles)
Matsalu loodusfilmide festival

Matsalu loodusfilmide festival (lühend MAFF) on Eestis toimuv rahvusvaheline loodusfilmide festival. Festivali korraldab MTÜ Matsalu Loodusfilmide Festival. Festivali direktor on Silvia Lotman. Festival on nimetatud lähedal asuva Matsalu rahvuspargi järgi. Esimene festival toimus 2.–5. oktoobrini 2003 Lihulas. http://www.matsalufilm.ee/meist/ (vaadatud 27.11.2018) http://www.matsalufilm.ee/kontakt/ (vaadatud 27.11.2018) Koduleht
Frīdrihs Skujiņš

Frīdrihs Kārlis Skujiņš (1890–1957) oli Läti arhitekt. kino Splendid Palace Riias (1923) kino Gloria Palace Tallinnas (1926)
Etnopatsy

Etnopatsy on Eesti ansambel. Ansambli moodustavad Aile Alveus-Krautmann ja Elis Loik. Ansambel osales lauluga "Külm" võistlusel Eesti Laul 2018. Ansambel sai poolfinaalis kuuenda koha ja ei pääsenud finaali. https://menu.err.ee/642541/eesti-laulu-poolfinalist-etnopatsy-tahtsime-proovida-elektroonilist-muusikat (vaadatud 27.11.2018) https://menu.err.ee/642541/eesti-laulu-poolfinalist-etnopatsy-tahtsime-proovida-elektroonilist-muusikat
Bērzpils

Bērzpils (latgali Bierzpiļs) on küla (vidējciems) Lätis Balvi piirkonnas, Bērzpilsi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 105 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 37 ja Riiast 239 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel keskkool, raamatukogu ja postkontor. Küla tekkis endise Domopole mõisa keskuse juurde. Nõukogude perioodil kandis see nime Domopole ja oli kohaliku sovhoosi keskasulaks. Vietvārdu datubāze, vaadatud 24. november 2018 Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk.
Peeter Meriläinen

Peeter Meriläinen (20. detsember 1929 Gattšina rajoon, Leningradi oblast, Vene NFSV – 28. juuni 2009 Pisisaare) oli eesti põllumajandustegelane ja majandijuht. 1964. aastal lõpetas ta kaugõppes Olustvere Sovhoostehnikumi. 1950. aastate alguses oli ta Otepää rajooni põllumajandusosakonna juhataja. 1953. aastast Otepää rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu liige. 1954. aastast oli ta Põltsamaa rajooni "Punalipu" kolhoosi esimees, hiljem pikka aega Jõgeva rajooni Pajusi kolhoosi esimees. 1989 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja Olustvere TMK vilistlased Kõrge Agrotehnika: Otepää Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja, 7. märts 1953 "Peremees peremeestest. Maaleht, 4. jaanuar 1990" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27. november 2018. Vaadatud 27. novembril 2018. Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja nr 35, 17. november 1989 Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Mart Uudla

Mart Uudla (19. september 1927 Järvepera – 6. oktoober 2016) oli eesti põllumajandustegelane ja majandijuht. 1946. aastal lõpetas ta Kuremaa Loomakasvatustehnikumi zootehnikuna, 1947. aastal Väimela põllumajandustehnikumi agronoomia erialal ning 1967. aastal kaugõppes Eesti Põllumajanduse Akadeemia samuti agronoomia erialal. 1947. aastast töötas ta Peasordiviljasalve Tartu põhivarupunkti agronoomina. 1952. aastal sai ta Jõgeva sordiaretusjaama direktori asetäitjaks tootmisalal, 1956. aastast Jõgeva sordiaretusjaama katsemajandi zootehnikuks, 1957. aastast direktoriks. Aastatel 1961–1987 oli ta Jõgeva rajooni Jõgeva näidissovhoosi esimees. 1976 – Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja In memoriam: Mart Uudla. Vooremaa, 13. oktoober 2016