laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alan Wilder

Alan Charles Wilder (sündinud 1. juunil 1959 Londonis Inglismaal) on inglise muusik, Depeche Mode'i liige aastatel 1982–1995. Ta on ka muusikaprojekti Recoil algataja. Depeche Mode'l tekkis pärast Vince Clarke'i lahkumist vajadus uue klahvpillimängija järele. Teiste seas kandideeris sellele kohale ka Wilder, kelle ansambli liikmed heaks kiitsid. Bändi teise albumi "A Broken Frame" produtseerimisel ta veel ei osalenud, kuna teda ei peetud ametlikuks liikmeks. Ta oli ansambli ainuke muusikaharidusega muusik. Ta lahkus ansamblist 1995. aastal. Põhjuseks nimetas ta liikmetevahelisi pingeid ja rahulolematust töötingimustega. Hiljem on ta ka maininud, et ei tahtnud keskikka jõudes enam popansamblis olla. Wilder on jalgpalliklubi Queens Park Rangers toetaja.[viide?] Pärast Depeche Mode'ist lahkumist kutsus Robert Smith teda oma bändi The Cure.[viide?]
Vigala-Vanamõisa

Vigala-Vanamõisa on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Vigala valda kandis küla nime Vanamõisa. Vigala-Vanamõisa asub Jädivere-Silla maantee ääres ning Velise jõe parempoolsel kaldal. Külast lähtub kohalik tee Araste kaudu Päärdusse. Läänepoolset osa Vanamõisa külast on Kesk-Vigala paikkonna alla. Huviväärse objektina jääb Vanamõisa piiresse jõe kaldal olev Annuse talu kalmistu (nüüdseks metsistunud). Külas on ka lavastaja Elmo Nüganeni ja näitleja Anne Reemanni suvila. Vanamõisa piiresse jääb Araste bussipeatus. Vanimad teated Vanamõisa (Wannemouse) kohta pärinevad 1512. aastast. Ala kuulus Kivi-Vigala mõisale, hiljem Vana-Vigala mõisale. 1770. aastast on teateid Velise jõe silla (nn Vati silla) juures Vati kõrtsi (ei ole säilinud) kohta. Küla tagamaal Tõnumaa raba äärde rajas 1800. aastal Antsimõisa karjamõisa (saksapäraselt Antzen; kuulus Vana-Vigala mõisale) 1853-1926 tegutses Vanamõisas Peru talu juures kool Peru kool. 1926. aastal toimus Vanamõisas suurpõleng, mille käigus hävis Peru kool ning elamuid. Kokku jäi peavarjuta 10 perekonda. Peale põlengut ei ole küla oma endist suurust saavutanud. Aastail 1977-1996 oli Vanamõisa küla liidetud Tõnumaa külaga. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Kilde Vanamõisa küla minevikust, Kolhoosi Tõde: EKP Märjamaa Rajoonikomitee ja Märjamaa Rajooni TSN häälekandja, nr. 55, 10 mai 1962
1784

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1780 | 1781 | 1782 | 1783 | 1784 | 1785 | 1786 | 1787 | 1788 | ► | ►► 1784. aasta (MDCCLXXXIV) oli 18. sajandi 84. aasta. Valentin Haüy asutas Pariisis esimese pimedatele mõeldud kooli 8. august – Sitkalidaki saarel Alaskas toimus Awa'uqi massimõrv. Tartus said valmis uus raekoda[küsitav] ja Kivisild. Pearaharahutused 15. juuli (vkj 4. juuli) – pearaharahutused. Puuaiasõda: Räpinas toimunud kokkupõrge talurahva ja nende korralekutsumiseks kohale toodud sõjaväeosade vahel. 21. august (vkj 10. august) – eelmisel, 1783. aastal loodud uue maakonna – Võrumaa – keskus tuuakse Vana-Koiola mõisast üle Võrru. 31. august (vkj 18. august) – pearaharahutused: üks talupoeg hukkus Karula kiriku juures puhkenud vastuhakus. Saksa näitekirjanik August von Kotzebue asutas Tallinnas esimese Eesti teatriseltsi (Revaler Liebhaber-Theater). Esimest korda kuulis teatrilaval eesti keelt, kui etendati August von Kotzebue segakeelne rahvatükk "Isalik ootus". 23. jaanuar – Jean François Laterrade, prantsuse botaanik 29. veebruar – Leo von Klenze, saksa arhitekt, maalikunstnik ja kirjanik 22. juuli – Friedrich Wilhelm Bessel, saksa astronoom, matemaatik, füüsik ja geodeet 29. september – Johann Martin Asmuss, Tartus tegutsenud saksa haridustegelane, matemaatik, prosaist ja humoristlik luuletaja 14. oktoober – Fernando VII, Hispaania kuningas 20. november – Marianne von Willemer, Austria näitleja ja tantsija 24. november – Zachary Taylor, Ameerika Ühendriikide 12. president 7. detsember – Paul von Benckendorff, Eestimaa poliitik ja mõisnik 11. detsember – Sven Lidman, rootsi vaimulik ja poliitik 1. juuli – Wilhelm Friedemann Bach, Saksamaa helilooja ja organist 3. juuli – Woldemar Dietrich von Budberg, baltisaksa mõsinik ja kunstnik 31. juuli – Denis Diderot, prantsuse filosoof ja kirjanik 13. detsember – Samuel Johnson, inglise kirjanik, keeleteadlane ja leksikograaf Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 106 A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 367
Ambitus

Ambitus (ladina sõnast ambitus, 'piir') on muusikalise struktuuri kõrgeima ja madalaima heli intervall. Mõistet ambitus kasutatakse näiteks muusikainstrumendi konkreetse tööpiirkonna, meloodia, välja või muu muusikalise struktuuri kõrgeima ja madalaima heli intervalli tähenduses. Diapasoon Tessituur Habela, Jerzy 1972. Ambitus. – Muusika sõnastik. Tõlkinud Guno Tõnismann. Tallinn: Eesti Raamat
Vihterpalu jõgi

Vihterpalu jõgi (ehk Änglema jõgi) on jõgi Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu, Vihterpalu, Vilivalla ja Änglema külas ning Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hindaste, Variku, Jaakna, Keedika, Piirsalu, Rõuma, Seljaküla ja Vidruka külas ning Risti alevikus. Lisajõed: Palderma kraav (suubumine paremalt, 36,1 km Vihterpalu jõe suudmest), Hardu peakraav (vasakult, 31,1 km suudmest), Põlendmaa kraav (vasakult, 24,9 km suudmest), Piirsalu jõgi (paremalt, 17,3 km suudmest), Metslõugu oja (paremalt, 12,8 km suudmest), Sooltsu kraav (vasakult, 9,1 km suudmest), Hatu peakraav (paremalt, 8,9 km suudmest), Pae kraav (paremalt, 8,6 km suudmest), Vädama oja (vasakult, 5,9 km suudmest). Jõe lähe on Palivere-Risti vallseljaku põhjanõlval. Jõgi läbib Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Vihterpalus, Puuna silla lähistel on Vihterpalu hüdromeetriajaam. Jõe ülemjooks on Läänemaal, alamjooks Harjumaal. Keskjooksul voolab jõgi läbi Suursoo. Praeguse Hatu küla piires on kunagi olnud jõel ainulaadne ligi meetri kõrgune Mannaru juga, mille moodustas turbaastang. Vihterpalus jääb jõe vasakkaldale Vihterpalu mõisa park. Jõgi suubub Kurkse väina edelaosas Vihterpalu lahte. Kaladest leidub jões haugi, jõeforelli, ahvenat, särge, lepamaimu, viidikat, trullingit, lutsu ja ogalikku. Merest käivad jões kudemas lõhi, meriforell ja vimb. Jõgi on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) Risti Vallavalitsus. Vihterpalu jõe keskkonnaregistri kood on VEE1101700. Vihterpalu jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 28.03.2022. Arvi Järvekülg. Eesti jõed, Tartu 2001.
Rääski

Rääski (ka Rääs(k)küla) on hajaküla Märjamaa vallas Kivi-Vigala-Manni kohaliku tee ja Leibre-Päärdu tee (nn vana Pärnu maantee) ääres ning Velise jõe vasakpoolsel kaldal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda. Vanimad teated pärinevad 1512. aastast (Ressles). 1846–1924 töötas Rääskis Päärdu vallakool. 1845. aasta paiku asutati Rääskisse Päärdu mõisale kuuluv karjamõis (Peterhof). 1874. aasta paiku jagati karjamõis kaheks, Maanda ja Ahkemaa taluks. 1977–1996 oli Rääski külaga liidetud Konnapere ja Manni küla. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Manni

Manni on hajaküla Märjamaa vallas Leibre–Päärdu tee (nn vana Pärnu maantee) ääres ning Velise jõe vasakpoolsel kaldal.v Vaatamisväärne on kunagise Tallinna–Pärnu maantee äärne endine Manni kõrtsihoone, mille kohta on esmateated aastast 1726. 1953–1958 oli Manni külas Vigala masina-traktorijaam. 1977–1996 oli Manni liidetud Rääski külaga. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Järlepa järv

Järlepa järv on põhja-loode suunas piklik järv Eestis Raplamaal Kohilast 10 km idakagu pool. Kutsutakse ka Suureks Järlepa järveks. Läbivool on suhteliselt nõrk, sissevoolavad mõned kraavid ja väljavooluks on loodeotsas olev magistraalkraav, mida kutsutakse Angerja ojaks ning suubub Pirita jõkke. Kaladest on järves esindatud ahven, särg, koger, haug, luts, luukarits, angerjas. Järlepa järv võeti 1964. aastal kaitse alla (Järlepa järve kaitseala). Praegu jääb järv Mahtra looduskaitsealale. Ürglooduse objekt: Järlepa järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013) Järlepa järv Eesti looduse infosüsteemis
Mutšalinda

Mutšalinda ehk Mutšilinda oli naagakuningas, kes valitses naagasid Indias Buddha Sakjamuni aegadel , kes isiklikult valvas ja kaitses Buddhat .Legend räägib, et kui Buddha oli bodhipuu all ja mediteeris, muutusid taevad tumedaks ja löputu vihm uputas maad. Sel hetkel laskus maapeale naagade valitseja Mutšalinda ja varjas mediteerivat Buddha taevastest langevate lõputute vihma hoogude eest. Kui suur torm lõppes, võttis ussikuningas inimese kuju, tegi Buddhale maani kummarduse ja ruttas rõõmsalt tagasi enda paleesse. Ta näeb välja nagu hiigelsuurkuninga kobra kuid pea on inimese oma. Mediteeriva Buddha kujutistel on ta tihti Gautama Buddha pea kohal, mitmepealise kobra kujul vihmavarjuna kaitsmas Siddhartat tormi, vihma ja tuule eest. Sellel kujutisel on kaks sümbolit mille tähendus on: väline kui varjupaik ja sisemine on salajane tarkus ning teadmine, mida seostatakse läbi naagade tantratega. Teosoofiline sõnastik
1788

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1784 | 1785 | 1786 | 1787 | 1788 | 1789 | 1790 | 1791 | 1792 | ► | ►► 1788. aasta (MDCCLXXXVIII) oli 18. sajandi 88. aasta. 2. jaanuar – Georgia sai Ameerika Ühendriikide neljandaks osariigiks. 9. jaanuar – Connecticut sai Ameerika Ühendriikide viiendaks osariigiks. 26. jaanuar – Austraalias maabus üheteistkümne laeva (First Fleet) pardal esimesed 756 vangi ning rannikule rajati esimene inglaste püsiasula. Seda päeva tähistatakse Austraalia päevana. 6. veebruar – Massachusetts sai Ameerika Ühendriikide kuuendaks osariigiks. 21. märts – Suur tulekahju hävitas New Orleansis umbes 1000 hoonet. 28. aprill – Maryland sai Ameerika Ühendriikide seitsmendaks osariigiks. 23. mai – Lõuna-Carolina sai Ameerika Ühendriikide seitsmendaks osariigiks. 7. juuni – Prantsusmaa Grenoble'i linna elanikud viskasid katusekividega kuninga sõdureid. Seda sündmust on mõnikord peetud ka Prantsuse revolutsiooni alguseks. 21. juuni – Ratifitseeriti Ameerika Ühendriikide põhiseadus. 21. juuni – New Hampshire sai Ameerika Ühendriikide üheksandaks osariigiks. 25. juuni – Virginia sai Ameerika Ühendriikide 10. osariigiks. 26. juuli – New Yorgi osariik sai Ameerika Ühendriikide 11. osariigiks. 14. detsember – Suri Hispaania kuningas Carlos III, kelle järel asus troonile tema poeg Carlos IV. Rootsi tegi ettevalmistusi katseks taastada endine võim Läänemerel. See kuuldus innustas eesti talupoegi metsa minema, et hiljem rootslastega ühineda. Tallinna eestlaskond tervitas avalikult rootslaste võimalikku saabumist. Baltisaksa aadel jäi Venemaa võimudele lojaalseks. 23. mai – Tallinnas moodustati Mustpeade vennaskonna tuletõrjekomando. 1. jaanuar – Étienne Cabet, prantsuse filosoof 22. jaanuar – George Gordon Byron, inglise luuletaja 5. veebruar – Robert Peel, Suurbritannia peaminister 5. veebruar – Sarah Goodridge, Ameerika Ühendriikide kunstnik 22. veebruar – Arthur Schopenhauer, saksa filosoof 24. veebruar – Johan Christian Dahl, norra maalikunstnik 10. märts – Joseph Freiherr von Eichendorff, saksa luuletaja, kirjanik ja näitekirjanik 10. mai – Augustin-Jean Fresnel, prantsuse insener ja füüsik 16. mai – Friedrich Rückert, saksa luuletaja ja orientalist 2. august – Leopold Gmelin, saksa keemik 24. oktoober – Sarah Josepha Hale, Ameerika Ühendriikide kirjanik 12. jaanuar – Francisco Noronha, hispaania arst ja botaanik 8. mai – Giovanni Antonio Scopoli, itaalia loodusteadlane ja arst 20. juuli (9. juuli) – Friedrich Konrad Gadebusch, ajaloolane ja Tartu justiitsbürgermeister 2. august – Thomas Gainsborough, inglise maalikunstnik 14. detsember – Carlos III, Hispaania kuningas 22. detsember – Percivall Pott, inglise kirurg Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 107
Trāyastriṃśa

Trāyastriṃśa või Tāvatiṃsa ("kolmekümne kolmene", sanskritis trāyastriṃśa, paali keeles tāvatiṃsa, tiibeti keeles sum cu rtsa gsum pa) on hinduistlikus ja budistlikus mütoloogias deevade ehk jumalate maailm (devaloka). Arv "33" ei viita selles asuvate jumalate koguarvule – neid on seal märksa rohkem – see on veedade mütoloogiast pärinev üldmõiste, mis viitab "kõigile jumalatele". Budistlikus kosmoloogias on see üks olekuid madalamate ihade olus (kāma-loka), mis on veel seotud maiste asjadega. Sellest allpool asuvad maailmakaitsjad, kes hoiavad ja kaitsevad maailma ning võivad olla kanaldajateks deevade ja inimeste vahel. Trāyastriṃśa asub mütoloogilise Meru mäe tipul, terrasside, aedade ja paleedega, kus viibivad deevad. Nende valitseja on Śakra (Śakra devānām indra) ning lisaks deevadele asub seal veel suur hulk üli-olevusi, deevade saatjad ja taevasi nümfe, apsarasid. Deevadel on pidevalt tülid asuratega, kes paiknevad Meru mäe jalamil Legendi kohaselt tõusis Buddha Trāyastriṃśale abhidharmat õpetama ja tema ema Māyā tuli Tušita taevast alla teda kuulama. Buddha laskumist Trāyastriṃśalt tagasi inimeste maailma tähistatakse budistlikes maades suure pidulikkusega. Budistlik kosmoloogia Meru mägi Panteon Atthasālinī.i.15; Dhammapadatthakathā.iii.216f Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
1787

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1783 | 1784 | 1785 | 1786 | 1787 | 1788 | 1789 | 1790 | 1791 | ► | ►► 1787. aasta (MDCCLXXXVII) oli 18. sajandi 87. aasta. Puhkes järjekordne Vene-Türgi sõda. Tallinn sai tänavavalgustuse. Tallinnas hakati pidama aastalaatu, mis kestsid mitu nädalat. 1786–1787 näljahäda Eestis ja ka mujal Venemaa keisririigi kubermangudes (Smolenskis, Moskvas, Tambovis, Voronežis, Rjazanis, Ukrainas jm), seda on loetud koguni kõige raskemaks näljaajaks Venemaa keisririigis 18. sajandil 11. mai – Alfred Candidus Ferdinand zu Windisch-Graetz, Austria sõjaväelane ja riigivürst 25. november – Franz Xaver Gruber, austria helilooja ja organist 30. detsember – Otto von Kotzebue, baltisaksa päritolu vene geograaf ja meresõitja ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 107 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 126
Vlieland

Vlieland (friisi Flylân) on saar Põhjameres, üks Friisi saartest. Kuulub Hollandile. Pindala on 40 km². Saarel on luiteid, mille kõrgus on kuni 45 meetrit. Saarel elab 1100 inimest.
1786

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1782 | 1783 | 1784 | 1785 | 1786 | 1787 | 1788 | 1789 | 1790 | ► | ►► 1786. aasta (MDCCLXXXVI) oli 18. sajandi 86. aasta. ... Eesti alal juhtunud korduvate sodoomia juhtumite tõttu kirjutab kindralkuberner George Browne karmi kirja Eestimaa konsistooriumile, kus ütleb, et "sääraseid nähtusi võib ette tulla vaid metsrahvaste juures, keda õpetavad üksikud misjonärid". 23. august (vkj 12. august) – Venemaa andis käsu saata laiali rüütelkondade maanõunike kolleegiumid. saagiikaldus Liivi- ja Eestimaal ja 1786–1787 näljahäda Eestis ja ka mujal Venemaa keisririigi kubermangudes (Smolenskis, Moskvas, Tambovis, Voronežis, Rjazanis, Ukrainas jm), seda on loetud koguni kõige raskemaks näljaajaks Venemaa keisririigis 18. sajandil ... 24. veebruar – Wilhelm Grimm, saksa folklorist 6. mai – Ludwig Börne, saksa ajakirjanik, kirjandus- ja teatrikriitik 5. märts – Pedro III, Portugali kuningas 17. august – Friedrich II, Preisimaa kuningas Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 107
Voolamine

Voolamine on vedeliku liikumine, kui vedelikku ümbritseb liikumatu tahke, vedel või gaasiline keskkond. Hüdrodünaamikas jagunevad voolud: vabavool survevool juga (hüdrodünaamika)
Repressaal

Repressaal ehk vastumeede on vastusena teise riigi õiguserikkumisele või kahjustavale teole sooritatud vaenulik tegu. Hirm repressaalide ees on peamine tegur, mis säilitab korda anarhilises rahvusvahelises süsteemis. Repressaalidena kasutatakse tegusid, mis on põhimõtteliselt õigusvastased; nad ei ole õigusvastased seetõttu, et nendega vastatakse teise poole eelnevatele õiguserikkumistele. Repressaaliks võivad olla näiteks rahumeelne blokaad või varade sundvõõrandamine. Mõnikord kasutatakse sõna "repressaal" kitsamas tähenduses, viitamaks üksnes sellistele repressaalidele, mida rakendatakse rahvusvahelises humanitaarõiguses. Sel juhul jäetakse sõna muud tähendused lihtsalt kõrvale. 12. augusti 1949. aasta Genfi konventsioonid keelustavad repressaalid lahinguväljal langenute, laevahuku üleelanute, sõjavangide ja tsiviilisikute vastu, samuti mõningate hoonete ja varade vastu. 1977. aasta lisaprotokolloga laiendatakse seda keeldu ajalooliste mälestusmärkidele, kunstiteostele ja kultusekohtadele. Mitmed riigid, sealhulgas Ühendkuningriik ja Saksamaa, on reserveerinud endale õiguse siiski tsiviilisikute vastu repressaale ette võtta. Retorsioon
1780

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1776 | 1777 | 1778 | 1779 | 1780 | 1781 | 1782 | 1783 | 1784 | ► | ►► 1780. aasta (MDCCLXXX) oli 18. sajandi 80. aasta. ... Eestimaa maapäev võttis vastu luksuskorraldused eesmärgiga piirata aadlikke üle jõu käivat tarbimist. Muu hulgas keelati samet ja siid, keelati kanda välismaal tehtud kübaraid. Riias ilmus August Wilhelm Hupeli "Ehstnische Sprachlehre für beide Hauptdialekteden revalschen und den dörptschen...". See jäi eesti keele õpetuse peamiseks käsiraamatuks kuni 19. sajandi keskpaigani. ... 5. mai – Michele Tenore, itaalia botaanik 9. mai – William J. Duane, Iirimaal sündinud USA poliitik ja jurist 21. mai – Elizabeth Fry, inglise vanglareformija ja heategija 12. juuli – Johann Christian Schünmann, Tartu trükkal 19. august – Pierre-Jean de Béranger, prantsuse luuletaja ja laulutekstide kirjutaja 14. september – Louis Tredern, arst ja embrüoloog 20. oktoober – Pauline Bonaparte, Guastalla hertsoginna, Napoleon I õde 17. detsember – Richard Mentor Johnson, Ameerika Ühendriikide poliitik 26. detsember – Mary Somerville, Šoti teaduskirjanik ja õpetlane 18. veebruar – Kristijonas Donelaitis, leedu luuletaja, leedukeelse ilukirjanduse rajaja 3. august – Étienne Bonnot de Condillac, prantsuse filosoof ja loogik 29. august – Jacques-Germain Soufflot, prantsuse päritolu arhitekt 8. september – Jeanne-Marie Leprince de Beaumont, prantsuse pedagoog ja kirjanik 29. november – Maria Theresia, Austria ertshertsoginna Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 103-104 Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Juga (hüdrodünaamika)

Juga on hüdrodünaamikas vedeliku liikumine vedelikus või vedeliku liikumine gaasis. Vedeliku liikumist vedelikus nimetatakse sukeljoaks ning vedeliku liikumist gaasis vabajoaks.
Retorsioon

Retorsioon (prantsuse rétorsion) on rahvusvahelises õiguses lubatav meede, millega riik vastab teise riigi vaenulikule teole. Nii on retorsiooniks näiteks majandusabi andmise lõpetamine vastusena riigi kodanike varade natsionaliseerimisele. Võetava meetme õiguspärasus eristab retorsioone repressaalidest. repressaal
Juga (täpsustus)

Juga on mitmetähenduslik sõna: Juga hüdrodünaamikas kujutab endast vedeliku liikumist vedelikus või vedeliku liikumist gaasis. Juga on langeva veega vooluveekogu lõik. Iuga või Juga oli vanarooma jumalanna Juno kui abielu jumalanna rööpnimi. Jugavool
1781

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1777 | 1778 | 1779 | 1780 | 1781 | 1782 | 1783 | 1784 | 1785 | ► | ►► 1781. aasta (MDCCLXXXI) oli 18. sajandi 81. aasta. 13. märts – Inglise astronoom Sir William Herschel avastas planeedi Uraan. 10. mai – Ameerika iseseisvussõda: Hispaanlased vallutasid Pensacola piiramise tulemusena brittidelt Lääne-Florida. 18. mai – Hispaanlased hukkasid Cuzcos Peruu revolutsionääri Túpac Amaru II. 4. september – Hispaania asunikud asutasid Californias Los Angelese linna. 5. september – Ameerika iseseisvussõda: Prantsuse laevastik saavutas Chesapeake'i lahingus olulise võidu brittide üle. 19. oktoober – Lord Cornwallise juhitud briti väed alistusid ametlikult Prantsuse-Ameerika vägedele George Washingtoni ja Jean-Baptiste Donatien de Vimeur'i juhtimisel, lõpetades Yorktowni piiramise. 29. november – Pärast seda, kui Briti orjalaeval Zong hakkasid keset merd puhta vee varud lõppema, heitis laeva meeskond kindlustuse saamiseks üle 130 aafriklasest orja üle parda merre. Austrias likvideeriti pärisorjus. 20. august - Hiiurootslased küüditati Ukrainasse. Ilmus August Wilhelm Hupeli kogumiku "Nordische Miscellaneen" esimene osa. 30. jaanuar – Adelbert von Chamisso, prantsuse päritolu saksa botaanik, romantismiaegne novellist ja luuletaja 8. veebruar – George Dawe, inglise portreekunstnik 17. veebruar – René Laennec, prantsuse arst 12. märts – Pierre Paul Denniée, prantsuse sõjaväelane 13. märts – Karl Friedrich Schinkel, Preisimaa arhitekt, linnaplaneerija ja maalikunstnik 27. märts – Aleksandr Vostokov, vene filoloog 27. märts – Charles Joseph Minard, prantsuse insener 9. mai – Henri Cassini, prantsuse botaanik 9. juuni – Georg Stephenson, inglise insener 21. juuni – Siméon Denis Poisson, prantsuse matemaatik, insener ja füüsik 25. juuni – Johann Friedrich Leberecht Schmalz, saksa põllumajandusteadlane 4. juuli – Alexander von Benckendorff, baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane 5. juuli – Stamford Raffles, Briti riigimees 14. juuli – Jaakko Juteini, Soome kirjanik ja rahvavalgustaja 5. oktoober – Bernard Bolzano, matemaatik, loogik, filosoof, teoloog ja katoliku preester 1. november – Joseph Karl Stieler, Saksamaa maalikunstnik 6. november – Giovanni Antonio Amedeo Plana, itaalia astronoom ja matemaatik 11. detsember – David Brewster, šoti teadlane ja leiutaja 9. veebruar – Alexander Guillemot de Villebois, Venemaa sõjaväelane 15. veebruar – Gotthold Ephraim Lessing, saksa kirjanik, filosoof ja publitsist 18. märts – Anne Robert Jacques Turgot, prantsuse riigitegelane ja majandusteadlane 18. mai – Túpac Amaru II, Peruu revolutsionäär 18. august – Franz Josef I, Liechtensteini vürst 30. september – Jean-Baptiste Le Prince, prantsuse graafik ja maalikunstnik 5. november – John Parke Custis, ameerika istanduseomanik ja poliitik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 104
Voolamine (täpsustus)

Voolamine on mitmetähenduslik sõna. Voolamine on vedeliku liikumine, kui vedelikku ümbritseb liikumatu tahke, vedel või gaasiline keskkond. Voolamine on tugevusõpetuses materjali suhteliselt kiire plastne deformeerumine voolavuspiiri ületavatel pingetel.
Allüür

Allüür (prantsuse allure) on hobuse liikumisviis. See võib olla kas traav, galopp, küliskäik või samm. Mõnikord nimetatakse allüüriks ka ebatavalist käitumisviisi.
Aiandus

Aiandus ehk hortonoomia on taimede kasvatamine aia välimuse kujundamise eesmärgiga (iluaiandus) või köögivilja, puuvilja ja marjade kasvatamine toiduks. aianduse mõisteid aed Aiatark iluaiandus kasvuhoone köögiviljandus maastikuarhitektuur puuviljandus rahvusvaheline alasti aiatööde tegemise päev Tegeliku aianduse ja mesinduse käsiraamat I–III, 1934-1936. (Peatoimetaja Jaan Port, kaastöölised Karl Hinno, Otto Kramer, Elmar Leppik, Lilli Lepik, August Mätlik, Aleksander Prima, Aleksander Siimon, Jaan Soo, Karl Zolk, Gustav Randmaa.) Tartu: Loodus.