laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Geodeetiline punkt

Geodeetiline punkt on kohtkindlalt paigaldatud geodeetilise märgi asukoht maapinnal, pinnases või ehitisel, millele on arvutatud koordinaadid ning vajaduse korral arvutatud kõrgused ja määratud raskuskiirenduse väärtus. Geodeetilised punktid on olulised selleks, et ühtses koordinaat- ja kõrgussüsteemis täpselt määrata mistahes objekti asukoht. Igal geodeetilisel punktil on koordinaadid, mille alusel koostatakse näiteks topograafilisi kaarte; tehakse ehituseelseid töid alates projektide koostamisest kuni ehitiste märkimiseni looduses; täpsustatakse kinnistu piire; kaardistatakse kaevandusalasid jne. Punktide koordinaatide abil saab looduses täpselt määrata mistahes objekti asukohta. Punktid on abiks topograafiliste kaartide koostamisel ja uuendamisel; ehituseelsete tööde tegemisel alates projektide koostamisest kuni ehitiste märkimiseni looduses; kinnistu piiride täpsustamisel; kaevandusalade kaardistamisel jne. Vanim praegu kasutuses olev geodeetiline punkt Eestis on paigaldatud 1891. aastal ja asub Kuremäe kloostri juures. Geodeetilised punktid on riikliku kaitse all, nende ümber paiknevas 3–5-meetrise raadiusega kaitsevööndis on keelatud tegevused, mis võivad märki kahjustada, takistada sellele ligipääsu või sellega seotud mõõtmisi. Rikutud märkidest tuleks teada anda Maa-ametile või kohalikule omavalitsusele. Eesti geodeetilised punktid kantakse geodeetiliste punktide andmekogusse. Andmekogu on avalik ja kättesaadav kõigile huvilistele. Ruumiandmete seadus Riigi Teataja I, 21.06.2016 Eesti geodeetiliste punktide andmekogu muutub riiklikuks Maa-amet, 19.12.2011 Geodeetiliste punktide andmekogu Maa-amet, 05.02.2015 Geodeetiliste punktide andmekogu Geodeetilise punkti tähis
Ameerika Kaubanduskoda Eestis

Ameerika Kaubanduskoda Eestis (inglise keeles AmCham Estonia) on Eesti mittetulundusühing, mille eesmärk on edendada Ameerika Ühendriikide ja Eesti kaubandussuhteid, suurendada Ameerika Ühendriikide investeeringuid Eestis ja arendada ettevõtetevahelisi ärisuhteid. Kaubanduskoda loodi 1996. aastal ja sellel on üle 120 liikme. Liikmete hulgas on nii ettevõtteid kui ka eraisikuid. Ameerika Kaubanduskoda Eestis asub Tallinnas aadressil Harju tänav 6. Kaubanduskoja president on Indrek Laul. "AmCham Estonia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. oktoober 2016. Vaadatud 12. oktoobril 2016. Board of Directors Kaubanduskoja koduleht
Edelaraudtee Infrastruktuuri AS

Edelaraudtee AS on Eesti raudteeinfrastruktuuri-ettevõte, mis kuulub Edelaraudtee ettevõtete gruppi. Ettevõte haldab Eestis 223,8 km raudteed (Tallinn-Lelle-Pärnu 138,9 km, Lelle-Türi-Viljandi 79,6 km, Liiva-Ülemiste 5,3 km), 11 raudteejaama (Tallinn-Väike, Liiva, Kiisa, Kohila, Rapla, Lelle, Tootsi, Pärnu, Türi, Võhma ja Viljandi) ja 20 reisiplatvormi. http://www.edel.ee/ettevottest/luhitutvustus/ (vaadatud 12.10.2016) Ettevõte koduleht
Ademar Jürlau

Ademar Jürlau (28. märts 1907 Tartu – 20. juuni 1995 Tallinn) oli eesti kergejõustiklane (keskmaajooksja). Aastatel 1931–1936 tuli ta Eesti meistriks viis korda 800 meetri ja neli korda 1500 meetri jooksus ning kahel korral Tallinna Kalevi meeskonnas 4 × 400 m teatejooksus. Eesti koondises võistles ta kolmteist korda. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.10.2016) Biograafia ESBL-is
Andrei Kalimullin

Andrei Kalimullin (sündinud 6. oktoobril 1977 Kohtla-Järvel) on vene päritolu Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta mängib Meistriliiga klubis FCI Tallinn. Ta on meeskonna kapten. 1997 Jõhvi Põlevkivi 1998–1999 Tallinna Lantana 2000 Maardu Linnameeskond 2000–2011 Tallinna Levadia 2012– Infonet Meistriliiga Eesti meister 2000 , 2004 , 2006, 2007 , 2008 , 2009 , 2016 Andrei Kalimullin tegi Premium liigas ajalugu Delfi, 13. september 2017
Enn Griffel

Enn Griffel (5. aprill 1935 Assamalla, Porkuni vald, Väike-Maarja kihelkond, Virumaa – 3. november 2007 Tallinn) oli eesti autovõidusõitja. Ta tuli 1963. aastal vormel 1 ning aastatel 1971–1972 ja 1975 vormel 3 klassis ringrajasõidus Eesti NSV meistriks. Ta tuli 1963. aastal vormel Juniori klassis ning aastatel 1968–1969, 1971–1972 ja 1975 vormel 3 klassis ringrajasõidus Nõukogude Liidu meistriks. Ta võttis osa Estonia võidusõiduauto väljatöötamisest ja katsetamisest. Tema tütar on endine kergejõustiklane Lea Vakra ja tütrepoeg on poliitik Rainer Vakra. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.10.2016) Biograafia ESBL-is Enn Griffeli sporditulemused Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Henry Saarm

Henry Saarm (sündinud 12. detsembril 1932 Tallinnas) on Eesti endine autovõidusõitja. Aastatel 1964 ja 1974 tuli ta Nõukogude Liidu meistriks vormelite ringrajasõidus. Aastatel 1961–1963, 1965 ja 1976 tuli ta Eesti meistriks vormelite ringrajasõidus; 1970 võitis meistrivõistlustel hõbe- ja 1972 pronksmedali. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.10.2016) Biograafia ESBL-is
Permanent Bridge

Schuylkill Permanent Bridge, ka Permanent Bridge, oli katustatud sild üle Schuylkilli jõe Philadelphias. Sild oli tarinduselt kaarsõrestiksild. Kolmeavalise puitsilla keskmise ava silde pikkus oli 195 jalga (59,4 m), külgmised avad olid 150 jalga pikad (45,7 m). Sillasambaid hakati rajama 1800. aastal William Westoni (hilisem Erie kanali ehituse peainsener) juhtimisel. Avaehitise projekteeris ja ehitas Timothy Palmer. Sild avati liikluseks 1. jaanuaril 1805, silla katustamine tehti 1805. või 1806. aastal. See oli esimene püsisild Philadelphias üle Schuylkilli jõe, ühtlasi ka esimene katustatud sild Ameerika Ühendriikides. Sild hävis tulekahjus 1850. aastal. 1850. aastal ehitas Samuel Kneass vanadele sillasammastele uue puitsilla. 1888. aastal asendati see sild metallsillaga. Praegu asub seal 1932. aastal ehitatud kaheavaline raudbetoonist Market Street Bridge. The Permanent Bridge. structuremag.org Timothy Palmer and the Permanent Bridge. ascelibrary.org A View of a Bridge over the Schuylkill River. Permanent Bridge (esiplaanil) ja Colossus Bridge (tagaplaanil) William Stricklandi maalil (1815). Permanent Bridge. William Stricklandi maal (1815)
Timothy Palmer

Timothy Palmer (1751 Newburyport, Massachusetts – 1821) oli USA sillaehitaja. Ta oli USA esimesi puidust kaetud sõrestiksildade ehitajaid. Teda on kutsutud Ameerika sillaehitajate Nestoriks. Ta ehitas mitu tähelepanuväärset silda, nende seas Essex-Merrimack Bridge'i üle Merrimacki jõe Kennebecis Connecticutis (1792) ning 74,4-meetrise peasilde ja 719-meetrise üldpikkusega mitmeavalise puitsilla üle Piscataqua jõe suudmesse jääva Great Bay Maine'is. 1794. aastal valminud Piscataqua sild oli tollal suurima sildeavaga sild maailmas. 1803. aastal kutsuti Palmer jätkama esimese püsisilla ehitamist Philadelphias üle Schuylkilli jõe. 1805. või 1806. aastal lõplikult valminud Permanent Bridge oli ühtlasi ka esimene katustatud sild Ameerika Ühendriikides. Timothy Palmer. britannica.com Timothy Palmer and the Permanent Bridge. ascelibrary.org Timothy Palmer. ce.memphis.edu Permanent Bridge. Timothy Palmeri ehitatud kolmeavaline katustatud sild Permanent Bridge (William Stricklandi maal, 1815)
Tõehetk

"Tõehetk" oli Kanal 2-s aastatel 2008–2010 eetris olnud telemäng, mis põhines USA telemängul "The Moment of Truth". Mängu idee seisnes selles, et mängijal tuli vastata saatejuhi esitatud 21 küsimusele õigesti, et võita rahalisi auhindu. Kõigile küsimustele õigesti vastamise eest võitis mängija miljon krooni. Küsimused olid järjestatud nii, et need läheksid mängija jaoks järjest isiklikumaks ja piinlikumaks. Enne saate salvestust oli mängijale tehtud polügraafitest, mille ajal esitati talle terve rida küsimusi, vastused salvestati, aga mängijale testi tulemusi ei avaldatud. Saates küsimusele valesti vastamise korral langes mängija saatest välja. Saadet juhtis Hannes Võrno. 2008. aastal oli "Tõehetk" vaadatuim telesaade Eestis. "Tõehetk << Teet Margna". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. mai 2016. Vaadatud 27. oktoobril 2016. Räägi tõtt ja võida miljon![alaline kõdulink]. Elu24. 29. august 2008 “Tõehetk” on aasta popim saade. Publik. 3. september 2008
Gordianus II

Gordianus II (Imperator Caesar Divi Maecii Marvilli Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus Africanus Iunior Augustus; sünninimi Marcus Antonius Gordianus Sempronianus; 192 – 12. aprill 238) oli Vana-Rooma keiser 22. märtsist 238 kuni tema surmani 12. aprill]il. Pärast Maximinus Thraxi võimuhaaramist 235. aastal jäi tema populaarsus väga väikseks ning 238. aastal (tuntud ka kui Kuue keisri aasta) korraldas Rooma senat Aafrika provintsis mässu, mille juhiks Gordianus I vastumeelselt hakkas. Kuna Gordianus I oli liiga vana, hakkas tema kaaskeisriks tema poeg Gordianus II. Kuigi mäss oli esialgu edukas ning pälvis toetust nii senatilt kui ka enamikult provintsidelt, hukkus Gordianus II vaid mõni päev hiljem Kartaago lähedal lahingus Numiidia asehalduri ja Thraxi toetaja Capelianuse vastu. Gordianus I poos ennast pärast lahingut üles. Kuna Gordianus II suri natuke aega enne enda isa on ta kõige lühema valitsemisajaga keiser Rooma Keisririigi ajaloos (mõlema valitsusaeg oli 21 päeva).
Jevgeni Harin

Jevgeni Harin (sündinud 11. juunil 1995 Maardus) on Eestist pärit Venemaa jalgpallur, kes mängib Venemaa kõrgliiga klubis Groznõi Ahmat. Aastani 2016 oli ta nii-öelda halli passi omanik, sama aasta suvel valis Venemaa kodakondsuse. Aastatel 2011–2017 mängis ta FCI Tallinnas ja 2018. aasta hooaja esimese poole Tallinna FCI Levadias. 2018. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Groznõi Ahmatiga. Tema poolvend on jalgpallur Dmitri Kruglov.
Laura Alba

Laura Alba (neiupõlvenimega Laura Rohtla; sündinud 14. novembril 1985 Rakveres) on eesti murdmaasuusataja. Ta on maailmameistrivõistlustel osalenud kolm korda. Tema parim koht on 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos 15 km suusavahetusega sõidus saadud 41. koht. Maailma karikasarjas ta pole punktikohale jõudnud. Parim koht on 2011. aasta 22. jaanuaril Otepääl 10 km klassikas saadud 38. koht. Ta on Eesti meistrivõistlustel murdmaasuusatamises võitnud täiskasvanute arvestuses kokku 21 medalit, neist 5 kulda. https://web.archive.org/web/20161012154527/http://www.spordiinfo.ee/esbl/tulemused/sportlased/17693/laura_alba (vaadatud 12.10.2016) Laura Alba FIS-i lehel
Madis Laiv

Madis Laiv (sündinud 1. juunil 1937 Tartus) on eesti autovõidusõitja. 1962 meister vormel 3 klassis 1963 meister vormel 3 klassis 1970 meister vormel 3 klassis 1971 meister vormel 1 klassis 1975 meister vormel 2 klassis Allikas: ESBL 1971 Kalevi auliige 1976 NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.10.2016) Biograafia ESBL-is
Hollandi Lääne-India Kompanii

Hollandi Lääne-India Kompanii (hollandi keeles Geoctroyeerde Westindische Compagnie) oli Madalmaade Vabariigi kaupmeeste Atlandi-ülene prahitud ettevõtmine. Ettevõte asutati 3. juulil 1621, et luua kaubavahenduslik monopol Lääne-India saarestiku ehk Kariibi mere piirkonna ja emamaa Seitsme Madalmaa Ühendatud Vabariigi vahel. Hollandi valitsus andis firmale ainuõigusliku tegevusloa kaubandus-, faktooriate ja kindluste rajamiseks, laevaehituseks, rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks ning orjakaubanduseks. Põhiliselt soositi hispaanlastest ja portugallastest koosneva konkurentsi elimineerimist. Hollandi Lääne-India Kompanii oli samuti Uus-Madalmaade ja selle halduskeskuse Uus-Amsterdami esmane vahend Põhja-Ameerika idaranniku koloniseerimisel, kuigi lisaks opereeriti veel Lääne-Aafrika, Brasiilia ja Kariibi mere vahel. Firma lakkas tegutsemast 1792. aastal. Hollandi Ida-India Kompanii Hollandi Lääne-India
Hugo Männik

Hugo Männik (23. august 1922 – 8. aprill 1973) oli eesti botaanik. Politseinik Jüri Männiku ja tema abikaasa Adele poeg, 1937–1940 Gustav Adolfi Loodusteadusliku Ringi esimees, lõpetas 1941 Tallinna I Keskkooli.[viide?] 14. juunil 1941 küüditati koos perekonnaga Kirovi oblastisse ja 1945. aastast õppis Kirovi Pedagoogilise Instituudi loodusteaduskonnas (kaugõppes). 1946 jäi vaimuhaigeks, toimetati 1958 Eestisse Jämejala haiglasse, sealt 1973 Sõmera hooldekodusse Saaremaal, kus suri.[viide?] Avaldanud 1936–1940 artikleid ajakirjades Loodusevaatleja, Eesti Loodus, Eos, Loodusesõber, paljundatud väljaannetes.[viide?]
Kananga

Kananga on linn Kongo DV-s, Kesk-Kasaï provintsi halduskeskus. Asub Lulua jõe ääres. Linna kohale asutas saksa maadeuurija Hermann Wißmann 1885. aastal Luluaburgi uurimisjaama, mille ümber tekkis linn. Mobutu Sese Seko nimetas linna ümber Kanangaks. Kananga on teemandikaubanduse keskus. https://www.caid.cd/index.php/donnees-par-villes/ville-de-kananga/?domaine=fiche https://www.caid.cd/index.php/donnees-par-villes/ville-de-kananga/?domaine=fiche
Viivre järv

Viivre järv (ka Kassepa paisjärv, Viivre tiik ja Veevre paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Metsaküla külas. Järve pindala on 0,39 ha, kaldajoone pikkus 1 044 m, kõrgus merepinnast 89 m ja see on paisutatud Viivre ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Viivre järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 01.09.2019) Viivre järv keskkonnaportaalis (vaadatud 01.09.2019) Viivre järv Eesti looduse infosüsteemis Viivre järv keskkonnaportaalis
Alatsi järv

Alatsi järv on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku lõunaosas Teringi rabas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas. Järve pindala on 5 ha, pikkus 330 m, laius 240 m, kaldajoone pikkus 861 m ja kõrgus merepinnast 92 m. Järv asub Teringi raba kaguosas, sellesse suubuvad raba kuivenduskraavid ja voolab välja Tündre järve suubuv Tündre oja. Järve ümbritseb kuni veepiirini ulatuv sookaasik, mis veepiiri ligidal on osaliselt kuivanud ja murdunud. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu pehmeveeline miksotroofne ehk pehmeveeline segatoiteline järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järve loodekaldal on pinkidega sild, kuhu viib Teringi rabasse rajatud laudtee (Teringi õpperada). Järve idakaldal on paadisild, kuhu viib eramaadel kulgev rada. Alatsi järvel on nähtud läbirändavaid laululuiki, imetajatest ondatrat ja kobrast. Järve piirkonnas on märgatud metsiste pulmamängu. Järv on kaitse all Teringi maastikukaitseala koosseisus. Teringi raba Tündre oja Tündre järv Alatsi järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.10.2016) Hille Lapp. "Teringi maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2006-2015". Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19.10.2016. Vaadatud 19.10.2016. Alatsi järv keskkonnaportaalis (vaadatud 04.10.2016) Alatsi järv Eesti looduse infosüsteemis Alatsi järv keskkonnaportaalis
Ikeperä järv

Ikeperä järv on soojärv Sakala kõrgustiku lõunaosas Ikepera rabas Viljandi ja Valga maakonna piiril. Järve pindala on 4,3 ha, pikkus 510 m, laius 230 m, keskmine ja suurim sügavus 1 m, valgla suurus 1,5 km² ning kõrgus merepinnast 99,5 m. Järve veevahetus on 4 korda aastas, järvest voolab välja Ikepera oja. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu düstroofne ehk rabade huumustoiteline järv. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Halduslikult asub järv Viljandi maakonnas Mulgi vallas Äriküla külas ja Valga maakonnas Tõrva vallas Ala külas. Ikeperä järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 10.05.2017) Ikeperä järv keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2017) Ikeperä järv Eesti looduse infosüsteemis Ikeperä järv keskkonnaportaalis
Lilli järv

Lilli järv (ka Lilli paisjärv ja Polli veehoidla) on paisjärv Sakala kõrgustiku lõunaosas Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas. Järve pindala on 2,6 ha, valgla suurus 33,2 km², kaldajoone pikkus 1,701 km, kõrgus merepinnast 85,5 m ja see on paisutatud Lilli ojale. Järves asuvad kaks saart pindalaga 0,26 ha. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Lilli järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 10.05.2017) Lilli järv keskkonnaportaalis (vaadatud 04.10.2016) Lilli järv Eesti looduse infosüsteemis Lilli järv keskkonnaportaalis
Moro Islami Vabastusrinne

Moro Islami Vabastusrinne (MILF; inglise keeles Moro Islamic Liberation Front; araabia keeles جبهة تحرير مورو الإسلامية, Jabhat Taḥrīr Moro al-ʿIslāmiyyah) on Filipiinide sissirühmitus kuhu kuulub umbes 12 500 relvastatud võitlejat. Peamiselt tegutseb rühmitus Lõuna-Filipiinidel ning nende tegevuse eesmärk on saada Moro piirkonnale suurem autonoomia ja sõltumatus Filipiinide keskvõimust. Moro Islami Vabastusrinne (MILF) on võidelnud valitsusvägedega Filipiinide lõunaosas alates 1969. aastast Aasia ühe kõige kauakestvama mässutegevuse käigus. Läbi aegade on liikumine võidelnud Filipiinide võimudega otsestes sõjalistes kokkupõrgetest kuni konkreetsete isikute mõrvamiseni ning terrorismi abil. Morode ülestõus
August Undusk

August Undusk (25. juuli 1931 Oudova – 14. jaanuar 2012 Tallinn) oli eesti matemaatik ja õppejõud. 1948. aastal lõpetas ta Kasepää 7-klassilise Kooli. Samal aastal asus õppima Tallinna Õpetajate Instituuti. 1952. aastal, kui Tallinna Õpetajate Instituut muudeti Tallinna Pedagoogiliseks Instituudiks, valis ta matemaatika ja füüsika õpetaja eriala. Lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi 1956. aastal keskkooli matemaatika-füüsika õpetaja kutsega. Pärast instituudi lõpetamist töötas neli aastat õpetajana Otepää Keskkoolis. Seejärel astus aspirantuuri Leningradi Riiklikku Pedagoogilisse Instituuti, tema juhendajaks oli professor Jaan Depman. 1971. aastal kaitses ta samas pedagoogikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Формирование понятия функции и установление ее связей с некоторыми другими понятиями курса математики средней школы: на материалах 9-х классов школ Эстонской ССР". 1965. aastast töötas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika-füüsika kateedri vanemõpetajana, 1974. aastast matemaatika metoodika dotsendina. Ta õpetas peamiselt matemaatika õpetamise metoodika kursusi ja juhendas õpetajapraktikat. Dotsendi ameti kõrval oli ta periooditi ka TPedI keeleteaduskonna dekaan ja matemaatikakateedri juhataja. Jäi pensionile 2000. aastal. Ta on olnud matemaatikaõpikute ja töövihikute kaasautor ja eraõpetaja. 1992 – Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal 2000 – Tallinna Pedagoogikaülikooli teenetemedal "Tallinna Ülikool. In memoriam - August Undusk". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. oktoober 2016. Vaadatud 13. oktoobril 2016. E-kataloog ESTER. Ундуск, Аугуст. Формирование понятия функции и установление ее связей с некоторыми другими понятиями курса математики средней школы: на материалах 9-х классов школ Эстонской ССР: автореферат кандидата педагогических наук. Ленинград: Ленинградский государственный педагогический институт, 1971
Karksi veehoidla

Karksi veehoidla on tehisjärv Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi külas. Järve pindala on 3,1 ha, valgla suurus 1 km², kõrgus merepinnast 89 m, kaldajoone pikkus 812 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,04 ha. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Karksi veehoidla Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 07.07.2017) Karksi veehoidla keskkonnaportaalis (vaadatud 07.07.2017) Karksi veehoidla Eesti looduse infosüsteemis Karksi veehoidla keskkonnaportaalis
Linnutare paisjärv

Linnutare paisjärv on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Polli külas. Järve pindala on 0,9 ha ja kõrgus merepinnast 63 m. Järv on paisutatud Kutsiku ojale ning kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Linnutare paisjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.10.2016) Linnutare paisjärv keskkonnaportaalis (vaadatud 04.10.2016) Linnutare paisjärv Eesti looduse infosüsteemis Linnutare paisjärv keskkonnaportaalis
Katustatud sild

Kaetud sild, ka katustatud sild (inglise keeles covered bridge), on katusega sild, reeglina tehtud puidust. Silla avaehitise katmise (katustamise) eesmärk on kaitsta silla puitkonstruktsioone ilmastiku vastu. Tavaliselt ehitatakse koos katusega ka puidust kergseinad. Euroopas on katustatud sillad pärit hiliskeskajast. Selline sillatüüp oli tuntud ka Jaapanis, Hiinas ja Indoneesias. Kuigi Ameerika Ühendriikides hakati sildu katustama alles 19. sajandi alguses, ehitati just seal kõige rohkem kaetud sildu. Arvatakse, et kokku on Ameerika Ühendriikides olnud 14 000 sellist silda, tänaseks on neist säilinud umbes 200. Esimene katusega puitsild Eestis ehitati 2013. aastal Ida-Virumaal Alutaguse vallas Lemmaku külas üle Rannapungerja jõe. Üheavaline Järuska sild on sildeavaga 26,4 m. Märksa väiksem jalakäijate katusega sild oli kuni 2019. aastani ka Hiiumaal Kärdlas Eha tänava alguses. Katustatud puitsild Saint-Gervais-sous-Meymontis Puy-de-Dôme'is Kapellbrücke Luzernis. Ehitatud 14. sajandil Kaetud sild Kesk-Ecuadoris Katustatud sild Frankenmuthis Michiganis Chengyangi sild Sanjiang Dongis Guangxis Saya sild Kotohiras Kagawas Hohe sild Tiroolis. Valminud 1709 Ponte Vecchio Bassano del Grappas Vicenzas (Andrea Palladio projekt). Valminud 1569 Järuska sild Ida-Virumaal Ainulaadne katusega sild. eestielu.delfi.ee Järuska sild. vanaajamaja.ee "Kärdlas tehakse korda kaks jalakäijate silda". Hiiumaa valla koduleht. Vaadatud 18.04.2021. Colossus Bridge. Omal ajal pikima sildeavaga katustatud sild Colossus Bridge
Katre Ligi

Katre Ligi (kodanikunimega Katre Runnel; sündinud 18. augustil 1953 Tartus) on eesti luuletaja, tõlkija ja toimetaja. Ta õppis eesti filoloogiat Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille lõpetas 1976. aastal. "Kõigest ei kõnni ära". Tallinn: Eesti Raamat, 1978 "Aeg Augustit ära saata". Tallinn: Eesti Raamat, 1988 "Maastike muutumist". Tartu: Ilmamaa, 2004 "Naabrivalve". Tartu: Ilmamaa, 2006 "Õnnelik lõpp". Tartu: Ilmamaa, 2012 "Meie olemegi ime". Tartu: Ilmamaa, 2024 2024 Valgetähe V klassi teenetemärk Tema isa oli ajaloolane Herbert Ligi, vend oli arheoloog Priit Ligi ja on poliitik Jürgen Ligi. Katre Ligi on abielus luuletaja Hando Runneliga. Sirje Olesk. "Katre Ligi püsiv ja püha sõna", Postimees, 30. aprill 2004
Arne Sirel

Arne Sirel (11. juuni 1954 Võru – 12. oktoober 2016) oli Eesti suusataja ja sporditegelane. Ta lõpetas aastal 1972 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja aastal 1976 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 1980. aastal võitis ta Tartu maratoni. 16-aastase suusatajakarjääri jooksul võitis ta ligi 100 medalit. Rahvusvahelise klassi meistersportlane (suurmeister) suusatamises. 1982. aastal Reit im Winklis 15 kilomeetri distantsil jõudis tänu 19. kohale esimese Eesti suusatajana MK-etapil punktidele. Kolm aastat varem oli ta seejuures Kavgolovo MK-etapil olnud ka kaheksas, ent toonase võistluse tulemused kuulutati tagantjärele mitteametlikeks. Oli 1992. aasta taliolümpiamängudel kahevõistlejate delegatsiooni juht. Alates 1993. aastast oli ta Sisekaitse Operatiivrügemendis kuni rügemendi likvideerimiseni 1997. aastal rügemendiülema asetäitja. Aastast 1997 töötas ta Piirivalveametis kust läks erru kolonelleitnandina. 11. juunil 2020 avati Otepää suusastaadioni juures Arne Sireli mälestuspink millega tema sõbrad, õpilased ja võistluskaaslased tänasid varalahkunud taasiseseisvunud Eesti kahevõistluse eestvedajat. 2004 Kaitseväe teeneterist (suusaspordi arendamise eest) Ta oli Tõnu Sireli vend ja Kersti Sireli abikaasa. Biograafia ESBL-is
Penuja järv

Penuja järv (ka Ässi tiigid) on paisjärv Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Penuja külas. Järve pindala on 2,1 ha, valgla suurus 20 km², kaldajoone pikkus 768 m, kõrgus merepinnast 68 m ja see on paisutatud Kassikuru tiigist lähtuvale kraavile. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Penuja järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.10.2016) Penuja järv keskkonnaportaalis (vaadatud 04.10.2016) Penuja järv Eesti looduse infosüsteemis Penuja järv keskkonnaportaalis
Kassikuru tiik

Kassikuru tiik on tehisjärv Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Penuja külas. Järve pindala on 2,2 ha, valgla suurus 1 km², kõrgus merepinnast 73 m ja vee maht 23 000 m³. Järves asub üks saar pindalaga 0,02 ha. Järvest voolab välja kraav Penuja järve. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Kassikuru tiik Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.10.2016) Kassikuru tiik keskkonnaportaalis (vaadatud 04.10.2016) Kassikuru tiik Eesti looduse infosüsteemis Kassikuru tiik keskkonnaportaalis