laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ants Tammleht

Ants Tammleht (sündinud 28. oktoobril 1947) on eesti poliitik. Ta lõpetas 1966. aastal Orissaare Keskkooli. Aastatel 1982–1990 oli ta Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee esimees ja 1990–1991 Saare maavanem. Pärast lühikest aega Tartu Kommertspangas sai temast 1994. aastal ASi Saarte Liinid juhatuse esimees. Sellel ametikohal töötas ta kuni 2012. aastani. Ta on Saaremaa Rotary klubi liige, aastatel 1995–1996 president. Ants Tammleht on Keskerakonna liige. 2002 Riigivapi IV klassi teenetemärk 2002 Saare maavalitsuse teeneteplaat 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk Saaremaa Ühisgümnaasiumi auvilistlane Kokk, Aili. Ants Tammleht lahkub Saarte Liinide juhi kohalt Postimees, 17. veebruar 2012. Tulk, Mehis. Ants Tammleht 70: Aega jagub tööle, kodule, hobidele. Postimees, 28. oktoober 2017. Auvilistlased. Saaremaa Ühisgümnaasiumi veebisait.
Edu Dracena

Eduardo Luís Abonízio de Souza (mängijanimega Edu Dracena; sündinud 18. mail 1981 Dracenas) on Brasiilia jalgpallur, keskkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Palmeiras. Edu Dracena alustas klubikarjääri 1999. aastal Brasiilia kõrgliiga klubis Guarani. 2002. aastal läks ta laenule Kreeka klubisse Olympiakós, kuid sai seal mänguaega võrdlemisi harva. Aastatel 2006–2009 mängis ta Türgi kõrgliiga klubis Fenerbahçe, kellega tuli hooajal 2006/2007 Türgi meistriks. Brasiilia meistriks on ta tulnud neljal korral kokku kolme klubiga: 2003. aastal Cruzeiroga, 2015. aastal Corinthiansega ning 2016. ja 2018. aastal Palmeirasega. Suuremate saavutuste hulka kuulub veel 2011. aastal Santose meeskonnas Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistluste Copa Libertadores võit. Kuigi Dracena kuulus Brasiilia koondisse juba 2003. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, tegi ta koondise meeskonnas debüüdi alles neli aastat hiljem, 9. septembril 2007 sõprusmängus USA vastu. Pärast seda mängis ta koondises veel ainult ühes kohtumises. Olympiakós Greek Super League: 2002–03 Cruzeiro Campeonato Brasileiro Série A: 2003 Copa do Brasil: 2003 Campeonato Mineiro: 2003, 2004, 2006 Fenerbahçe Süper Lig: 2006–07 Türgi superkarikas: 2007 Santos Campeonato Paulista: 2010, 2011, 2012 Copa do Brasil: 2010 Copa Libertadores: 2011 Corinthians Campeonato Brasileiro Série A: 2015 Palmeiras Campeonato Brasileiro Série A: 2016, 2018 http://edudracena.com.br/blog/ Edu Dracena Soccerway lehel
Luan Garcia

Luan Garcia Teixeira (mängijanimega Luan; sündinud 10. mail 1993 Vitórias) on Brasiilia jalgpallur, keskkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Palmeiras. Luan alustas klubikarjääri Vasco da Gamas, millega noorteakadeemiaga liitus ta 2006. aastal. Vasco da Gama esindusmeeskonda pääses ta 2012. aastal. Palmeirases mängis ta alates 2017. aastast. 2018. aastal tuli klubiga Brasiilia meistriks. 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril tuli ta Brasiilia olümpiakoondise koosseisus olümpiavõitjaks. Lisaks kuulus ta Brasiilia meeskonda 2015. aasta Panameerika mängudel, kus võideti pronksmedal. Vasco da Gama Campeonato Carioca: 2015, 2016 Palmeiras Campeonato Brasileiro Série A: 2018
José Rodolfo Pires Ribeiro

José Rodolfo Pires Ribeiro (mänginimega Dodô; sündinud 6. veebruaril 1992 Campinases) on Brasiilia jalgpallur, vasakkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliigaklubis Santos. Ta on klubikarjääri jooksul mänginud kolmes Itaalia klubis: AS Roma, Milano Internazionale ja UC Sampdoria. Santosega sõlmis ta 2023. aasta juulis kahe ja poole aasta pikkuse lepingu. Santoses oli ta mänginud ka 2018. aastal, kui oli Sampdoriast laenul. Corinthians Copa do Brasil: 2009 Cruzeiro Campeonato Mineiro: 2018 Atlético Mineiro Campeonato Brasileiro Série A: 2021 Copa do Brasil: 2021 Campeonato Mineiro: 2021, 2022, 2023 Supercopa do Brasil: 2022 "Santos anuncia contratação do lateral-esquerdo Dodô" [Santo announce the signing of left-back Dodô] (Brasiilia portugali). ge. 10. juuli 2023. Vaadatud 10. juulil 2023. Dodô Soccerway.com lehel
AS Õhtuleht Kirjastus

AS Õhtuleht Kirjastus on Eesti üks suuremaid meediaettevõtteid, mille tooteportfellis on ajalehed, ajakirjad, veebiportaalid ja ristsõnad. Õhtuleht Kirjastus koondab enda alla senise SL Õhtuleht AS-i väljaanded ning Ajakirjade Kirjastus AS-i ümberkorralduse tulemusel liidetud ajakirjad. Ettevõte annab välja Eesti suurima tiraažiga päevalehte Õhtuleht ning nädalalehte Linnaleht. Tooteportfellis on veebiportaalid Õhtuleht, Vecherka ja Toidutare. Samuti kirjastab Õhtuleht Kirjastus paljusid ajakirju nagu näiteks Naisteleht, Kodukiri, Nipiraamat ja Ristiku ristsõnad. Ettevõttes töötab üle 200 töötaja. AS Õhtuleht Kirjastus kuulub võrdsetes osades Ekspress Grupile ja Alexelale. Õhtuleht Kirjastuse tooteportfellis on üle kakskümne väljaande. Nende hulgas: Õhtuleht (ajaleht ja veebiportaal) Linnaleht Naisteleht Teleleht Kodukiri Nipiraamat Käsitöö Kalale Basketball Toidutare Vecherka Ristik ristsõnad Ettevõtte koduleht
Lamedh

Lamed või Lamedh on semiitiliste konsonantkirjade kaheteistkümnes täht. Foniniikia tähestiku vastav täht on kreeka tähestiku tähe lambda (Λ), ladina tähestiku tähe L ja kirillitsa tähe Л eelkäijaks.
Khalidiyya

Naqshbandiyya Khalidiyya, Khalidiyya või Khalidi on Naqshbandiyya sufi vennaskonna pühendusahela (silsila) haru alates Khalid al-Bagdadist kuni šeik Ismail ash-Shirwanini. Khalid al-Bagdadi oli Muhammadist lähtuva silsila kolmekümnes liige. Tema ajal jagunes see neljaks erinevaks pühendusharuks. Ismail ash-Shirwanist lähtub tänini tegutsev Dagestani silsila. Foley, Sean 2008. The Naqshbandiyya-Khalidiyya, Islamic Sainthood, and Religion in Modern Times. Journal of World History, Vol. 19, No. 4. University of Hawai‘i Press, pp. 521 - 545
Najim Haddouchi

Najim Haddouchi (sündinud 9. juunil 1997) on Maroko päritolu Hollandi jalgpallur, kes mängib klubis FC Den Bosch. Najim tegi oma elukutselise jalgpalluri debüüdi FC Den Boschi klubiga Eerste Divisies 12. augustil 2016, mängides De Graafschapi meeskonna vastu.
Kergemeelsus

Kergemeelsus ettevaatamatuse liigina tähendab seda, et teo toimepanija peab küll võimalikuks, et mõni süüteokoosseisus sätestatud element (näiteks teise inimese surm) võib saabuda, kuid loodab tähelepanematuse või kohusetundetuse tõttu seda vältida. Kaudsest tahtlusest eristub kergemeelsus just tahte puudumine tagajärje saabumise osas. Kohtupraktikast tulenevalt on kergemeelsusega tegemist siis kui teo toimepanija lootus reaiseerunud tagajärge vältida põhines konkreetsele faktilisele asjaolule (nt varasem isiklik kogemus, teo laad jms). Süüteo-, sealhulgas kuriteokoosseis jaguneb objektiivseks ja subjektiivseks koosseisuks. Koosseisu täitmine tähendab nii objektiivse kui subjektiivse koosseisu täitmist. Subjektiivses koosseisus kirjeldatakse teo toimepanija tahet ja arusaamist teost. Ettevaatamatusena käsitletakse kergemeelsust ja hooletust. Ettevaatamatus nagu ka tahtlus karistusõiguses väljendab teo toimepanija tahet ja arusaama teost ning on süüteo, mh kuriteo, subjektiivse koosseisu üks element. KarS § 18 lg 2 RKKK 3-1-1-142-05 Sootak, J. ja Pikamäe, P., koostajad. Karistusseadustik. Kommenteeritud väljaanne. Tallinn: Juura, 2015. Lk 66 KarS § 18 lg 1
Hooletus

Hooletus ettevaatamatuse liigina tähendab seda, et teo toimepanija ei tea mõne süüteokoosseisu asjaolu esinemisest, kuid tähelepaneliku ja kohusetundliku suhtumise korral oleks pidanud seda ette nägema. Hooletuse kriteerium karistusõiguses on, erinevalt sarnasest kriteeriumist tsiviilõigusest, subjektiivne. Süüteo-, sealhulgas kuriteokoosseis jaguneb objektiivseks ja subjektiivseks koosseisuks. Koosseisu täitmine tähendab nii objektiivse kui subjektiivse koosseisu täitmist. Subjektiivses koosseisus kirjeldatakse teo toimepanija tahet ja arusaamist teost. Ettevaatamatusena käsitletakse kergemeelsust ja hooletust. Ettevaatamatus nagu ka kavatsetus väljendab teo toimepanija tahet ja arusaama teost ning on süüteo, mh kuriteo, subjektiivse koosseisu üks element. Ettevaatamatusest toime pandud süüteo eest saab isikut karistada vaid siis, kui seadus seda otsesõnu ette näeb. KarS § 18 lg 3 P.Varul, I.Kull, V.Kõve, M.Käerdi, K.Sein. Võlaõigusseadus I. Üldosa (§§1-207). Kommenteeritud väljaanne. Tallinn:Juura, 2016. Lk 493 KarS § 15 lg 1
Jüri Räim

Jüri Räim (18. aprill 1933 – 18. aprill 1995) oli Eesti NSV partei- ja omavalitsustegelane. Ta oli pärit Muhu saarelt. Tema isa, Andrei Räim oli olnud endine meremees ja Pädaste küla asunik, mõnda aega ka Kuivastu sadama ülem. Räimel oli Vigala Põllutöökoolist aednik-mesiniku koolitus. 1950. aastast töötas Vigala Aiandus- ja Mesinduskoolis majandusjuhatajana, seejärel aednik-mesinikuna Kõljala Põllumajanduskooli õppemajandis. 1952. aastal oli lühikest aega ajalehe «Kommunismiehitaja» toimetaja asetäitja, aastail 1952–1955 teenis Nõukogude armees, seejärel oli EKP Kingissepa Rajoonikomitee instruktor. NLKP liige 1953. aastast. 1956–1959 õppis Kehtna Nõukogude ja Parteikoolis. kus sai nooremagronoomi kutse ning kõrgema hariduse omandas poliitika ja põllumajanduse alal kaugõppe teel Moskvas., NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis 1959. aastast oli Kingissepa rajooni «Üksmeele» kolhoosi esimees, 1960–1966 Kõljala sovhoosi direktor. 1966. aastast alates Kingissepa Rajooni Põllumajandusliku Tootmise Valitsuse juhataja, 1969. aastast Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee esimehe asetäitja — põllumajandusvalitsuse juhataja. Aastatel 1974–1982 oli ta Kingissepa rajooni TSN täitevkomitee esimees. 1978. aastal oli ta Kingissepa rajooni põllumajandusvalitsuse juhataja. 1988. aastal oli ta EKP Kingissepa Rajoonikomitee I sekretär. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VI, IX ja XI koosseisu saadik, EKP Keskkomitee liikmekandidaat.. 1989. aastal võttis ta vastu Muhu külanõukogu esimehe ameti. 1990. aastate alguses oli ta Muhu vallavanem. Saaremaa Ühisgümnaasiumi auvilistlane Bruno Pao: "Jüri Räime meenutades"[alaline kõdulink] Saarte Hääl, 19. aprill 2008 Jüri Andrei p. Räim, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 140 Auvilistlased. Saaremaa Ühisgümnaasiumi veebisait. Foto
Kenza Farah

Farah Kenza Maouche, tuntud kui Kenza Farah (araabia keeles: كنزة فرح; sündinud 8. juuli 1986 Béjaïas) on Prantsusmaa-Alžeeria laulja ja laulukirjutaja. Tema album "Authentik" sai kuldplaadiks kaks nädalat pärast ilmumist. Sellele järgnesid albumid "Avec le cœur" ja "Trésor". Aastatel 2007–2012 müüs Kenza üle 500 000 plaadi. Farah sündis 1986. aastal Alžeerias, aga kolis juba väga noores eas Prantsusmaale. Ta kasvas üles Marseille 15. ringkonnas, põhjaosas, mida peetakse "keeruliseks" piirkonnaks. Maouchel on neli õde ja vend. 14-aastaselt hakkas ta esinema ja võitis mitu noortekeskuste laulukonkurssi. Pärast lauluvõistlusi kohtus Farah produtsentidega, kes lubasid tal salvestada mõned lood stuudios, sealhulgas "Mon Ange", "Trésor" ja "Il ma trahie". Pärast laulude avalikustamist märkas teda produtsent Abdel Bakhti, mis võimaldas Farahil 2006. aasta detsembris allkirjastada plaadilepingu iseseisva Aulnay-Sous-Boisis,Seine-Saint-Denises paikneva plaadifirmaga Karismatik. Maouche lõpetas lepingu 2016. aastal.
Rai 2

Rai 2 (2010. aastani nimega Rai Due) on Itaalia telekanal, mis kuulub Itaalia avaõiguslikule televisiooniettevõttele RAI koos kanalitega Rai 1 ja Rai 3. Rai 2 alustas tööd 4. novembril 1961. Viimastel aastatel on see keskendunud jutusaadetele ning tõsielulistele saadetele ja muule meelelahutusele. Kanal näitab filme, uudiseid, sarju ja sporti. Saade "TG2" näitab uudiseid Itaaliast ja mujalt maailmast.
Neubörger

Neubörger on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 16,49 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1544 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gemeinde-neuboerger.de
Neulehe

Neulehe on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 13,62 km². 31. detsembril 2015 elas seal 774 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Walchum

Walchum on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 26,49 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1511 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.Walchum.de
Wippingen

Wippingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 16,54 km². 31. detsembril 2016 elas seal 946 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.hallo-wippingen.de
Nigula (Lääne-Nigula)

Nigula on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda. Ta piirneb põhjas Tagavere, läänes Võntküla, lõunas Pälli ja läänes Koela külaga. Nigulas on Lääne-Nigula kirik. Lääne-Nigula kalmistu Hardu tamm Lääne-Nigula kihelkond Lääne-Nigula kirikumõis Nigula raudteepeatus Lääne-Nigula kalmistu Statistikaamet, vaadatud 18.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Andervenne

Andervenne on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 19,52 km². 31. detsembril 2015 elas seal 882 inimest. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Beesten

Beesten on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 25,81 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1584 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Freren

Freren on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 48,81 km². 31. detsembril 2015 elas seal 5002 inimest. Vald paikneb umbes 15 km Lingenist idas. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.freren.de
Messingen

Messingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 25,43 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1075 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.messingen.de
Thuine

Thuine on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 12,47 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1767 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Dohren (Emsland)

Dohren on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 25,64 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1113 inimest. GeoNames Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Madise raba

Madise raba on raba Jõgeva maakonna edelaosas Põltsamaa vallas, osa Umbusi rabast ja laiemalt Põltsamaa-Umbusi soostikust. Põltsamaa-Umbusi soostik. Eesti entsüklopeedia 7 (1994), 12 (2003)
Herzlake

Herzlake on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 49,77 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4371 inimest. Herzlake vallas on järgmised külad: Bookhof Felsen Herzlake Neuenlande Westrum Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Lähden

Lähden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 79,88 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4797 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Fresenburg

Fresenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 21,59 km². 31. detsembril 2015 elas seal 912 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.fresenburg.de
Põhjarinne (Teine maailmasõda)

Põhjarinne (vene keeles Северный фронт) oli Teises maailmasõjas Idarindel võidelnud Nõukogude Liidu väekoondis. Põhjarinne moodustati Leningradi sõjaväeringkonnast 24. juunil 1941. aastal. Põhjarinde koosseisus olid algselt 7., 14., ja 23. armee. Põhjarinde ülesandeks oli Leningradi kaitse. Rinde vastutusala lõunapiiriks oli looderinde vastutusala piir Haapsalu-Pihkva joonel. 23. augustil 1941 jagati põhjarinde vastutusalad Leningradi rinde ja Karjala rinde vahel. Sõjategevus Eestis 1941. aastal Väegrupp Nord
Kuistlema raba

Kuistlema raba (ka Kuistlemma raba) on raba Lääne- ja Raplamaa piiril Lääne-Nigula ja Märjamaa vallas. Raba (täpsemalt turbamaardla) pindala on 3078,78 ha. Rabast kaevandatakse turvast. Märjamaa valla üldplaneering (vaadatud 09.08.2018)
Tuudi raba

Tuudi raba on raba Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Tuudi küla lähedal. Soo jääb Tuhu maastikukaitseala piiridesse.
Authentik

"Authentik" on Prantsusmaa-Alžeeria laulja Kenza Farah' debüütalbum. See anti välja 11. juunil 2007. "Authentik" sertifitseeriti Prantsusmaal kuldplaadiks. Albumil on laule, mis on valminud koostöös Sefyu, Le Rat Luciano, Idiri, Big Ali ja Le Silence des Mosquéesiga. Farah'l on ilmunud ka kaks samanimelist mixtape'i. "Authentik Mixtape" on Prantsusmaa-Alžeeria laulja Kenza Farah' teine stuudioalbum, mis anti välja 21. aprill 2008. Aastal 2012 ilmus albumile järg "Authentik Mixtape Vol.2". Albumil on palju laule, mis on valminud koostöös teiste prantsuskeelsetes maades tuntud räpparite ja muusikutega.
Leediküla

Mitte segi ajada Leedi külaga Leediküla (18. sajandi kaartidel ka Lödi) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda. Külas on Leediküla oja lähe. Leedikülas on asunud Leediküla poolmõis ja muinaslinnus Hallimägi. Küla juures oli kaks tuulikut.[viide?] Statistikaamet, vaadatud 17.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Insener-kindralpolkovnik

Insener-kindralpolkovnik (vene keeles инженер-генерал-полковник) oli NSV Liidu Sõjalaevastikus aastatel 1942–1950 kehtinud sõjaväeline auaste rannakaitse teenistuse juhtivkoosseisule, mille analoog Venemaa Föderatsiooni relvajõududes on kindralpolkovnik. Insener-kindralpolkovnik oli rannakaitse teenistuses kõrgeim auaste, sellest madalam auaste oli insener-kindralleitnant. Punaarmee maaväes vastas insener-kindralpolkovnikule kindralpolkovniku auaste. Insener-kindralpolkovniku auastet kellelegi ei antud. Admiral-insener Insener-laevastikuflagman Табель о рангах СССР. Военная служба (1935–1945 г.г.). web.archive.org
Nigula

Nigula on mitme Eesti küla nimi: Nigula on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Nigula on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Nigula ehk Niguli on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Nigula järv Pärnumaal Nigula mõis Tartumaal Nigula looduskaitseala Pärnumaal Nigula oja Tartumaal Nigula raba Pärnumaal Nigula raudteepeatus Läänemaal Nigula tänav Tartus
Uuesilla oja

Uuesilla oja (ka Arapere oja) on oja Kõrvemaa keskosas Järva- ja Lääne-Virumaal. Oja pikkus on 5,1 km, valgla pindala 15 km². Oja algab Kernu rabast edelas ja suubub paremalt Tarvasjõkke. Uuesilla oja keskkonnaportaalis (vaadatud 10.08.2018) Uuesilla oja keskkonnaportaalis
Laguja oja

Laguja oja on oja Tartu ja Valga maakonnas. Oja pikkus on 10 km, see on Elva jõe pikim lisajõgi. Oja valgla suurus on 53,4 km². Oja läbib Valgamaal Otepää vallas Makita ja Nõuni küla, Tartumaal Nõo vallas Ketneri, Kääni, Laguja ja Sassi küla ning Elva vallas Mäelooga küla. Laguja oja suubub Elva jõkke. Elva–Kintsli maantee sillast kuni suudmeni on see kantud "Lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistusse" (RTL 2004, 87, 1362; RT I 09.07.2016 1). Laguja oja keskkonnaportaalis (vaadatud 10.08.2018) Laguja oja keskkonnaportaalis
Sõmeri hoiuala

Sõmeri hoiuala on hoiuala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Saulepi ja Matsi külas. Kaitseala pindala on 362,5 ha. Kaitseala moodustati 2007. Hoiuala piirneb idast Raespa hoiualaga. Sõmeri hoiuala keskkonnaportaalis (vaadatud 10.08.2018) Murel Merivee, Hannes Pehlak 2010. Sõmeri hoiuala. Eesti Loodus 11. Sõmeri hoiuala keskkonnaportaalis
Mustkivi (Tallinn)

Mustkivi on kaitsealune rändrahn Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe poolsaare tipus. Rahn on graniitgneisist, selle mõõtmed on 4,6x4,3x2,5m, ümbermõõt 13,6 m. Mustkivi keskkonnaportaalis (vaadatud 10.08.2018) Mustkivi keskkonnaportaalis
Naskali laht

Naskali laht on laht Harju maakonnas Kuusalu vallas Juminda poolsaare idarannikul.
Metsaema

Metsaema on eesti mütoloogias ema, perenaise kujul esinev metsavaim. metsaisa "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 10.08.2018)
Metsaema mänd

Metsaema mänd on kaitsealune mänd Viljandi maakonnas Viljandi vallas Loodi külas. Puu võeti kaitse alla 1992. 1998. aasta mõõtmiste järgi on puu ümbermõõt 3,35 m (1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 35 m. Metsaema mänd keskkonnaportaalis (vaadatud 10.08.2018) Metsaema mänd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 10.08.2018) Metsaema mänd keskkonnaportaalis Metsaema mänd Eesti looduse infosüsteemis
Rüütli soo

Rüütli soo on soo Ida-Viru maakonnas. See soo on Muraka soostiku üks soodest. See soo jääb Muraka looduskaitseala piiridesse. Rüütli soo (juuni 2012) Rüütli soo (juuni 2012)
Tartu Püha Katariina klooster

Tartu Püha Katariina klooster oli katoliku kiriku tsistertslaste nunnaklooster keskaegses Tartus. Tartu Püha Katariina klooster ja Tartu Püha Katariina kirik asus Jakobi ja Laia tänava nurgal, Jakobi värava juures, Laia tänava ääres Jakobi tänavast jõe pool, hõlmates umbkaudu tänapäevased Jakobi 13–17 ning Lai 6 ja 8 krundid. Kloostrist on teateid alates 1345. aastast, klooster rajati eeldatavasti ajavahemikul 1257...1345. Klooster kasutas Tartu Katariina kirikut ja Tartu Maarja kirikut. Reformatsiooniajal Liivimaal, erinevalt Tartu teistest kloostritest jäi Katariina klooster 1525. aastal pildirüüstest puutumata. Abtissidest on nimeliselt teada Alheit Uxkull (1514) ja Elsebe van dem Leuenwolde (1557). 1555. aastal loodi gildide ettepanekul kloostri juurde tütarlastekool. Tsistertslaste klooster suleti 1558. aastal, linna vallutamise järel venelaste poolt 1558. aastal. Hiljem kasutasid kloostri hooneid Tartu jesuiitide gümnaasiumihoonena jesuiidid. Tsistertslaste kloostrid Eestis: Kärkna tsistertslaste klooster, Lihulas, Padisel, Tallinnas, Viljandis Kaur Alttoa, Kloostritest keskaegses Tartus, Ajalooline Ajakiri, 2008, 4 (126), lk 295–316 Jüri Kivimäe, Kõrgema kooli eelloost Tartus. Jesuiitide koolitegevusest, TRÜ: Tartu Riiklik Ülikool: EKP TRÜ komitee, TRÜ rektoraadi, ELKNÜ TRÜ komitee ja TRÜ ametiühingukomitee häälekandja, nr. 35, 3 detsember 1971 Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia (vaadatud 10.08.2018)
Kanuri keel

Kanuri keel on murdekontiinum, mida kõneleb üle nelja miljoni inimese Nigeerias, Nigeris, Tšaadis ja Kamerunis. Samuti kõnelevad kanuri keelt väikesed vähemused Liibüa lõunaosas ja Sudaanis. 21. sajandi algul oli 5 700 000 inimest Kesk-Aafrikas, kes rääkisid kahte peamist murdekeelt Manga Kanuri ja Yerwa Kanuri (mida nimetatakse ka Beriberiks, kuigi kõnelejad peavad seda halvustavaks nimetuseks). See keel kuulub Lääne-Sahara keelte alamharu Niiluse-Sahara keelte hulka. Kanuri keelt seostatakse Kanemi ja Bornu riigiga, mis domineerisid Tšaadi järve äärsetes piirkondades tuhandeid aastaid. Kanuri keele sõnajärg on põhiliselt SOV.
Tarvastu veski paljand

Tarvastu veski paljand on kaitsealune paljand Viljandimaal Viljandi vallas Sooviku külas, Tarvastu jõe vasakul kaldal. Paljandil avaneb Aruküla lademe ülemine osa, Tarvastu kihtide stratotüüp. Paljandit on kaitse all Tarvastu metsapargi koosseisus. Tarvastu veski paljand Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 10.08.2018) Tarvastu veski paljand Eesti looduse infosüsteemis