laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rein Grabbi

Rein Grabbi (sündinud 1934 Tallinnas) on eesti kosmonautikainsener ja alpinist. Rein Grabbi on kolonel Herbert Grabbi noorem poeg. Koos ema ja venna Hellar Grabbiga põgenes ta Tallinnast 1944. aasta septembris. Saksamaa põgenikelaagrist suundus ta USAsse. Ta lõpetas Stanfordi ülikooli magistrikraadiga lennukiehituse ja kosmosetehnika alal ja töötas paarkümmend aastat erafirmades (Sperry, TRW, Pasadena Jet Propulsion Laboratories) USA kosmoseagentuuri NASA heaks. Alpinistina on ta tõusnud kõigi Põhja- ja Lõuna-Ameerika tähtsamatele mäetippudele. 1987. aastal tõusis ta koos Jüri Tindiga Ecuadoris Chimborazo tippu. 1995. aastal tõusis ta esimese eestlasena Aconcagua tippu. Ta on tõusnud ka Kilimanjaro tippu. 1979. aastal külastas ta esimest korda pärast Eestist põgenemist taas Eestit. 2021. aasta seisuga elas ta Tallinnas. Kajalood. Rein Grabbi: isa saatis president Pätsi igal pool Vikerraadio, 12. juuni 2021 Vaba Eestlane, 2. mai 1985 "Eestlased vallutavad Lõuna-Ameerika kõrgeima tipu" ERR, 13. oktoober 2004
Beaurainville

Beaurainville on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Beaurainville asub u. 10 km Montreuil-sur-Merist kagus, tee D130 ääres ja Canche'i jõe kallastel. 1064. aastal, kaks aastat enne Hastingsi lahingut osales toonane Wessexi krahv Harold Godwinson Ponthieu kaldal laevahukus ja langes Guy I de Ponthieu (suri 1100. aastal) kätte, kes viis ta oma Beauraini linnusesse, mis asus La Manche'i rannikust (nüüd Le Touquet-Paris-Plage) 24,5 km Canche'i jõge pidi ülesvoolu, nagu viitab Bayeux' vaip: HIC APPREHENDIT WIDO HAROLDUM ET DUXIT EUM AD BELREM ET IBI EUM TENUIT ("Siin võttis Guy Haroldi kinni ja viis ta Beauraini ja hoidis seal kinni"). Normandia hertsog Guillaume II nõudis krahvi vabastamist ja krahv Guy andis Harold Godwinsoni pärast tema eest lunaraha saamist üle. Tee Beaurainville'i Beaurainville'i maastik Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Veronica Mars

"Veronica Mars" on USA draamasari, mida toodeti aastatel 2004–2007. Seriaal räägib keskkoolis ning hiljem ülikoolis õppiva Veronica ja tema isa Keith Marsi elust California osariigis asuvas väljamõeldud Neptune'i linnakeses, kus kõik elanikud on kas ise miljonärid või töötavad miljonäride heaks. Veronica Mars oli täiesti tavaline teismeline tüdruk, kuni tema kallim Duncan ta ootamatult ja selgituseta maha jättis, parim sõbranna Lily mõrvati, tema isa Keith Lily mõrvas valet isikut süüdistas ja šerifi ametist vabastati ning seejärel terve kool temale selja pööras... Nüüd aitab Veronica oma eradetektiivist isal kriminaalseid lugusid lahendada ning on ka koolis tuntud kui tüdruk, kelle poole häda korral pöörduda. Veronica Mars (Kristen Bell) Logan Echolls (Jason Dohring) Wallace Fennel(Percy Daggs III) Dick Casablancas (Ryan Hansen) Parker Lee (Julie Gonzalo) Stosh "Piz" Piznarski (Chris Lowell) Cindy "Mac" Mackenzie (Tina Majorino) Don Lamb (Michael Muhney) Eli "Weevil" Navarro (Francis Capra) Keith Mars (Enrico Colantoni) Duncan Kane (Teddy Dunn) Cassidy "Beaver" Casablancas (Kyle Gallner) Jackie Cook (Tessa Thompson) "Veronica Mars" andmekogus IMDb (inglise)
Blangy-sur-Ternoise

Blangy-sur-Ternoise on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Blangy-sur-Ternoise asub u. 15 km Saint-Pol-sur-Ternoise'ist loodes tee D94 ääres. Blangy' Berthe, rajas Blangy' kloostri ja suri seal 725. aastal. Kirik Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Walce

Walce (saksa keeles Walzen) on küla Poolas Opole vojevoodkonnas Krapkowice maakonnas, Walce valla halduskeskus. Walce asub Tšehhi piirist 19 km kaugusel, maakonnakeskusest Krapkowice ligi 12 km ja Opolest umbes 33 km lõunas. Küla on esmamainitud 1228. aastal (Walchi). https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/031613205042-0504634?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Historia Gmina Walce. Vaadatud 21. juulil 2024
Blingel

Blingel on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Blingel asub u. 8 km Hesdinist kirdes teede D94 ja D107 ristumiskoha ümbruses. Kirik Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Maadlus 2024. aasta suveolümpiamängudel

2024. aasta Pariisi suveolümpiamängude maadlusvõistlused toimuvad 5.–11. augustini Grand Palais Éphémère'is Champ de Marsil. Nendel mängudel on oodata 288 maadlejat, kes võistlevad 18 kaalukategoorias. Mehed maadlevad üksteise vastu nii vabamaadluses kui ka Kreeka-Rooma maadluses, naised aga ainult vabamaadluses, kus antakse välja 18 kuldmedalit. Maadluses on võisteldud kõigil kaasaegsetel suveolümpiamängudel, välja arvatud 1900. aasta Pariis. Igas kaalus võistleb kuusteist maadlejat. Võistlus koosneb ühe väljalangemisega turniirist, kus kahe pronksmedali võitja selgitamiseks kasutatakse kordusmatsi. Kaks finalisti maadlevad kuld- ja hõbemedali pärast. Iga maadleja, kes kaotab ühele kahest finalistist, liigub lohutusringi, mis kulmineerub paaris pronksmedalimatšis, kus osalevad poolfinaali kaotajad, kes kumbki lähevad vastamisi oma poolfinaalist järelejäänud vastasega. H = hommikune võistlus, Õ = õhtune võistlus   *   Korraldajariik (Prantsusmaa) Finaal: 6. august Osavõtjaid: 17 Riike: 17 Olümpiavõitja 2020: Luis Orta,  Kuuba Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 8. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: Mohammad Reza Geraei,  Iraan Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 7. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: Tamás Lőrincz,  Ungari Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 8. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: Zhan Beleniuk,  Ukraina Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 7. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: Musa Evloev, ROC Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 6. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: Mijaín López,  Kuuba Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 9. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: Zaur Uguev, ROC Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 11. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: Takuto Otoguro,  Jaapan Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 10. august Osavõtjaid: 18 Riike: 18 Olümpiavõitja 2020: Zaurbek Sidakov, ROC Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 9. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: David Taylor,  USA Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 11. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: Abdulrašid Sadulaev, ROC Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 10. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: Gable Steveson,  USA Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 7. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: Yui Susaki,  Jaapan Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 8. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: Mayu Mukaida,  Jaapan Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 9. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: Risako Kawai,  Jaapan Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 10. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: Yukako Kawai,  Jaapan Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 6. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: Tamyra Mensah-Stock,  USA Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: 11. august Osavõtjaid: 16 Riike: 16 Olümpiavõitja 2020: Aline Rotter-Focken,  Saksamaa Ametlikud tulemused: Finaal Maadluse ametlik koduleht Pariisi OM-il Tulemuste raamat
Jełowa

Jełowa (saksa keeles Jellowa, aastatel 1936–1945 Ilnau) on küla Poolas Opole vojevoodkonnas Opole maakonnas Łubniany vallas. Jełowa asub Łubnianyst umbes 5 km idas ja Opolest ligikaudu 17 km kirdes. Küla on esmamainitud 1300. aastal (Ylowa). 2007. aastal valiti Jełowa Opole vojevoodkonna kõige ilusamaks külaks. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/031613209052-0499057?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Jełowa Rozwój Wsi Opolskiej Program Odnowy Wsi. Vaadatud 21. juulil 2024 Podsumowanie konkursu Piękna Wieś Opolska 2007: wręczenie nagród Serwis Samorządowy PAP, 12. oktoober 2007. Vaadatud 21. juuli 2024
Piiskopi aed

Piiskopi aed on aed Tallinnas Toompea läänepoolsel küljel, aadressiga Toom-Kooli tänav 21. Alal asus hoonestus enne 1684. aasta Toompea tulekahju, hiljem kuulusid 18. ja 19. sajandil Tallinna Toomkirikule. Toomkiriku juurde kuuluv aed pärineb 18. sajandist ja kunagine piiskopiaed algas vahetult toomkiriku kirikutorni juurest . Pärast toomkirikut ümbritsenud kõrge kivimüüri lammutamist 1778. aastal kujunes siin esinduslik väljak koos seda raamivate varaklassitsistlike hoonetega Kiriku tänaval Renoveerimise käigus taastati 2018. aastaks keskaegne kaev ja aeda istutati paradiisi õunapuud. Piiskopi aia keskaegne kaev valgustati seestpoolt ning kaeti lamineeritud klaasiga. Piiskopi aeda rajati õunapuude ala ja pargi graniitplaatidest peatee kõrvale diagonaalseid kõrvalteid koos uute murupindadega. Radade äärde paigaldati pingid, prügikastid ning kõrvalteede valgustamiseks täiendavad valgustid. Vaateplatsi kahe tasapinna vahele rajati istemüürid ja korrastati vaateplatvormi paekivimüüritis. Peatee graniitplaatidesse graveeriti Rooma numbritega Kristuse Kolgata tee 14 peatuspunkti. Piiskopi aias asuvad ka Toompea kaks kõige vanemat tammepuud. Piiskopi aias asub ka Piiskopi vaateplats, millelt avaneb vaade Pelgulinna ja Kalamaja asumitele, Snelli tiigile, Toompargile ning Balti jaamale. Patkuli vaateplats Kohtuotsa vaateplats Oleviste kiriku vaateplats Niguliste muuseum ja vaateplats Pargivärskendus Tallinna vanalinnas, Muinsuskaitse aastaraamat ..., nr. 1, juuni 2020, lk 65–66 RIIGIKONTROLL KOLIS TOOMPEALE. KIRIKU 2 JA 4 RESTAUREERIMINE TALLINNAS, Muinsuskaitse aastaraamat ..., nr. 1, juuni 2017, lk 27 Uwe Gnadenteich, "Linnapea ja peapiiskop tutvusid renoveeritud Piiskopi aiaga" Postimees, 24. september 2018 "Piiskopi aed Toompeal sai värske ilme" ERR, 21. september 2018 ARHEOLOOGILINE JÄRELEVALVE PIISKOPI AED, TALLINN (2018), Osaühing Agu EMS Monika Reppo, The Bishop’s House and new additions to the study of the limestone quarry on Toompea Hill, Archaeological Fieldwork in Estonia 2018, 171–184
Verhnjaja Salda

Verhnjaja Salda (vene keeles Верхняя Салда) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Linn asub 195 km Jekaterinburgist põhja pool, Salda jõe ääres. Verhnjaja Salda asutati 1778. aastal. Linnaõigused sai 1938. aastal. Linnas on arenenud metallurgiatööstus, seal toodetakse titaani ja muid metalle, seal on maailma suurima titaanitootja VSMPO-AVISMA peakontor. 2023. aastal oli linnas 40 474 elanikku. Q126719912 Verhnjaja Salda koduleht
Kristen Michali valitsus

Kristen Michali valitsus on 54. Eesti Vabariigi valitsus, mis astus ametisse 23. juulil 2024. Valitsuskoalitsiooni kuuluvad Eesti Reformierakond, Eesti 200 ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond. Valitsuse moodustas Reformierakonna juhatuse liige Kristen Michal peaminister Kaja Kallase tagasiastumise järel. Valitsuserakondadel on Riigikogus 59 kohta. Kristen Michali valitsuse koalitsioonilepe ERR, 19. juuli 2024
Poks 2024. aasta suveolümpiamängudel

2024. aasta Pariisi suveolümpiamängude poksivõistlused toimusid 27. juulist 10. augustini 2024. Eelringi poksimatšid toimusid konverentsikeskuses, mis asub Villepintes Paris-Charles de Gaulle'i lennujaama lähedal, ja ning medalivoorud (poolfinaalid ja finaalid) peeti Roland Garrosi staadionil. Nagu kolmedel eelmistel olümpiamängudel, oli ka 2024. aasta Pariisi poksiprogrammis 13 kaalukategooriat (seitse meestel ja kuus naistel). Vastavalt Rahvusvahelise Olümpiakomitee eesmärgile saavutada täielik sooline võrdõiguslikkus, ajakohastatakse programmi jätkuvalt meeste kaalukategooriate vähendamise ja naiste kaalukategooriate lisamisega. Eelmistel suveolümpiamängudel oli meestel 8 ja naistel 5 kaalukategooriat ning üle-eelmistel mängudel oli meestel 10 ja naistel 3 kaalukategooriat. 2022. aasta juunis keelas Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) Rahvusvahelise Poksiassotsiatsiooni (IBA) õigused turniiri korraldada, kuna "rahanduse, valitsemise, eetika, kohtunike ja kohtumõistmise valdkondades esines jätkuvalt eeskirjade eiramisi". Seetõttu kehtestas ROK-i juhatus ja ratifitseeris uue 2024. aasta Pariisi kvalifikatsioonisüsteemi, mille kohaselt saavad poksijad kvoodikohad kontinentaalsetel spordivõistlustel, nagu Aasia mängud, Euroopa mängud, Pan-Ameerika mängud, Aafrika mängud ja Vaikse ookeani mängud. Vastavalt ROK-i missioonile saavutada täielik sooline võrdõiguslikkus algatati 2024. aasta Pariis poksiprogrammis veel ühe olulise muudatuse – meeste kaalukategooriate arvu vähendatakse kaheksalt seitsmele, mis lõpuks kaotab poolraskekaalu. Teisest küljest on naiste kaaluklassides märgata vastavat tõusu viielt kuuele. Meespoksijad võistlesid seitsmes kaalukategoorias: 51 kg, 57 kg, 63,5 kg, 71 kg, 80 kg, 92 kg ja üle 92 kg. Naispoksijad võistlesid kuues kaalukategoorias: 50 kg, 54 kg, 57 kg, 60 kg, 66 kg ja 75 kg. H – hommikune võistlus, L – lõunane võistlus, Õ – õhtune võistlus   *   Korraldajariik (Prantsusmaa) Poksi ametlik veebisait Pariisi OM-il
Boisjean

Boisjean on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Boisjean asub u. 6,4 km Montreuil-sur-Merist lõunas teede D139 ja D142 ristumiskoha ümbruses. Vallamaja ja kool Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Permanentroheline

Permanentroheline on standardiseerimata koostisega heleroheline värvipigment, mille koostis võib olla üks järgmistest: viridiaan segatuna kaadmiumkollasega, viridiaan segatuna tsinkkollasega, ftalotsüaniinroheline segatuna kaadmiumkollasega Preisi sinine segatuna tsinkkollasega. Permanent green. - CAMEO
Boubers-lès-Hesmond

Boubers-lès-Hesmond on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Boubers-lès-Hesmond asub u. 16 km Montreuil-sur-Merist idas tee D149 ääres. Kirik Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Kohtuotsa vaateplats

Kohtuotsa vaateplats (ka Kohtuotsa vaateplatvorm) on vaateplatvorm Tallinna vanalinnas aadressil Kohtu tänav 12. Kohtuotsa vaateplats asub Toompea kõrgendiku põhjapoolsel küljel, kust avaneb suurepärane vaade Tallinna vanalinnale ja kesklinnale ning taamal paistab Soome laht, Tallinna sadam ja Pirita. Piiskopi vaateplats ja Piiskopi aed Patkuli vaateplats 2589/2729 Kohtuotsa vaateplats, register.muinas.ee Tallinna keaklinna ametlikud väikenimed, Riigi Teataja Lisa
Bouin-Plumoison

Bouin-Plumoison on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Bouin-Plumoison asub u. 3 km Hesdinist läänes tee D149 ääres. Kirik Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Kaaliumhüdroksiid

Kaaliumhüdroksiid (keemilise valemiga KOH) on keemiline aine. Kaaliumhüdroksiid reageerib: happega KOH+HCl=KCl+H2O happelise oksiidiga 2KOH+SO2=K2SO3+H2O soolaga 2KOH+CuCl2=2KCl+Cu(OH)2 on termiliselt stabiilne. Kuumutamisel sulab temperatuuril 420 Celsiust, moodustades ioonse elektrolüüdi, ja keeb ilma lagunemata temperatuuril 1317 C, moodustades aurufaasis dimeerid. Kaaliumhüdroksiid moodustab vee või õhuniiskuse toimel kergesti rea kristallhüdraate ja kontsentreeritud vesilahuse. Reageerib keha valkudega, moodustades aminohapete sooli, niiviisi tekitab söövitushaavu nii limaskestadele kui nahale. Veterinaarias kasutatakse kaaliumhüdroksiidi karvaproovist seente leidmiseks. Kaaliumhüdroksiidi kasutatakse vedelseebi tegemiseks.
Brévillers (Pas-de-Calais)

Brévillers on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Brévillers asub u. 24 km Montreuil-sur-Merist kagus tee D135 ääres. Kirik Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Võrkpall 2024. aasta suveolümpiamängudel

Võrkpalliturniirid 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis on kavas 27. juulist 11. augustini. Turniiril osaleb 24 võrkpalli- ja 48 rannavõrkpallivõistkonda. Saalivõrkpallivõistlused toimuvad Paris Expo Porte de Versailles'il koos rannavõrkpalliturniiriga, mis toimub Champ de Marsi Eiffeli torni lähedal selleks ehitatud staadionil. See on esimene kord võrkpalli olümpiavõistluste ajaloos, kus igal mängudel osaleval võistkonnal on õigus kaasata sportlase asendamiseks meditsiinilistel põhjustel üks mittevõistlev (AP) sportlane. Seetõttu suurenevad meeskondade nimekirjad 12 sportlaselt 13-le. 6. aprillil 2022 kiitis Fédération Internationale de Volleyball Rahvusvahelise Olümpiakomitee otsust kiita heaks mitmed muudatused võrkpalli olümpiaprogrammis ja selle kvalifikatsioonisüsteemis, eelkõige Pariisi 2024. aasta kvoodikohtade jaotamise reeglite osas. Saalivõrkpalliturniiril osaleb 12 võistkonda soo kohta. Võõrustajariigina Prantsusmaa, valitsev meeste tšempion, jätab endale nii meeste kui ka naiste võistkondadele otse koha. Ülejäänud kaheteistkümnest meeskonnast koosnev valik soo kohta peab läbima kaks kvalifikatsiooniteed, et kindlustada 2024. aasta Pariisi kvoodikohad. Esiteks kvalifitseeruvad kõigi kolme olümpiakvalifikatsiooniturniiri võitjad ja teiseks jäänud võitjad otse mängudele. Teiseks omistatakse viimased viis kohta FIVB maailma edetabeli alusel 2024. aasta juuniks sobivatele NOC-idele, järgides samas universaalsuse põhimõtet, st eelistades 2024. aasta Pariisi turniiril osalema neid kontinente, kellel pole veel kvalifitseeritud võistkonda. Rannavõrkpalliturniiril osaleb 24 võistkonda soo kohta maksimaalselt kaks võistkonda NOC-i kohta. Võõrustava riigina saab Prantsusmaa endale otsese koha nii meeste kui ka naiste rannavõrkpallivõistkondadele. Ülejäänud 24 meeskonnast koosnev valik peab läbima kolmepoolse kvalifikatsioonitee, et saada Pariisi 2024 pilet, järgides universaalsuse põhimõtet ja austades kahe võistkonna NOC limiiti. Esialgse koha saavad otse 2023. aasta FIVB maailmameistrivõistlused, mis toimuvad 6.–15. oktoobril Mehhikos Tlaxcalas, vastavalt meeste ja naiste võitjatele, kusjuures seitseteist kõrgeima asetusega võistluspaari liituvad nendega FIVB kaudu. Olümpia edetabel (paaris saavutatud kaheteistkümne parima esituse põhjal) ajavahemikus 1. jaanuar 2023 kuni 10. juuni 2024. Viimased viis kohta omistatakse iga viie mandri kvalifikatsiooniturniiri (Aafrika – CAVB, Aasia ja Aasia) sobivatele NOC-idele. Okeaania – AVC Euroopa – Põhja-Ameerika, Kesk-Ameerika ja Kariibi mere piirkond – NORCECA.   *   Korraldajariik (Prantsusmaa) Eelmiste 2020. aasta Tokyo olümpiamängude kolm paremat meeskonda olid: Olümpiavõitja:  Prantsusmaa Hõbemedal: ROC Pronksmedal:  Argentina Allikas: Pariis 2024 Allikas: Pariis 2024 Allikas: Pariis 2024 Eelmiste 2020. aasta Tokyo olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid: Olümpiavõitja:  USA Hõbemedal:  Brasiilia Pronksmedal:  Serbia Allikas: FIVB Allikas: FIVB Allikas: FIVB Allikas: FIVB Võrkpall olümpiamängudel Võrkpalli ametlik koduleht Pariisi OM-il
Karl Aleksander Reinhold

Karl Aleksander Reinhold (26. märts 1885 Vasula – 1949 Tartu) oli eesti hambaarst ja tuletõrjuja, seltsi- ja pangandustegelane, Viljandi linnavolikogu liige. Carl Alexander Reinhold sündis 14. märtsil (vkj) 1885. aastal Vasulas talurentniku pojana. Õppis Tartu Hugo Treffneri gümnaasiumis (kuni 1908. aastani). Seejärel läks Peterburi, et omandada hambaarsti kutse. Pärast õpinguid naasis Tartusse ja töötas kolm aastat Tartu hambaarstide kooli õpetajana. Esimese maailmasõja ajal läks Viljandisse ja asus seal Vene Punase Risti teenistusse, töötas puidutööstuses (AS Viljandi Puidutööstuse juhatuse esimees) ning oli aktiivne kohalikus seltsielus (Viljandi Tuletõrje Selts, Viljandi Haridusseltsis, Viljandi Põllumeeste Selts). Karl Reinholdi algatusel asutati Sulg- ja Väikeloomade Kasvatuse Selts, Jahi ja Kalanduse Edendamise Selts ning korterikriisi lahendamiseks ehitajate ühing „Kodu". Vene revolutsiooni ajal osales Karl Reinhold omakaitses, tegutses Viljandi maleva komitee esimehena ja võttis osa esimese ratsapolgu loomisest. Varsti sattus ta konflikti enamlastega ja vangistati. Saksa okupatsiooni ajal oli Karl Reinhold Eesti Ajutise Valitsuse usaldusmeheks ning kogus raha välissaatkondade toetuseks. Vabadussõja ajal korraldas K. Reinhold Viljandi "Ühistöö" esimehena naiste rakendamist sõjaväe ja haiglate jaoks riiete valmistamisel. Asutas Eesti Punase Risti Viljandi osakonna ja töötas selle esimehena. K. Reinhold oli pikemat aega Viljandi linnavolikogu liige ja linnavalitsuse sõjakahjude ia riigimaade osakonna ajutine juhataja, lühikest aega ka Eesti Asutava Kogu liige Eesti Rahvaerakonna nimekirjas. 1918. aastast töötas K. Reinhold Viljandi Laenu-Hoiuühisuses ja oli mitu aastat selle juhatuse esimeheks. 1924. aastal siirdus K. Reinhold Tartusse ja alustas õpinguid Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, ühines üliõpilaskorporatsiooniga "Sakala". Tartus valiti K. Reinhold Tartu Majaomanikkude Panga nõukogu liikmeks. 1927. aastast oli ta Tartu Linnapanga juhatuse liige ning 1924. aastast tegev kindlustusseltsi „Eesti" nõukogus. Reinhold oli ka Tartus vabatahtlik tulrtõrjuja ja alates 1939. aastast juhtis Tartu tuletõrjebrigaadi. Karl Reinhold oli abielus hambaarsti Alma Reinholdiga (neiup Mägi 1891–1955) ja nad on mõlemad maetud Tartu Peetri kalmistule (Hauaplats RAD:P1:100). "Personaalraamat P-Z; EAA.3148.1.146; 1883-1901". "Reinhold, Karl Aleksander (matrikli nr.9884); EAA.2100.1.13091". "Hambaarst K. Reinhold 50-aastane". Postimees nr. 83. 25. märts 1935. Eesti Punase Risti Viljandi osakonna üks asutajaid dr Karl Aleksander Reinhold (Alexander Carl Reinhold). Eesti Rahvusarhiiv. EFA.215.4.17611 Eesti Rahvusarhiiv. EFA.201.A.102.65 "Korporatsioon Sakala - Kogume pärandit!". www.sakala.ee. Vaadatud 21. juulil 2024. "Bankdirektor Reinhold 50-jährig". Deutsche Zeitung. 25. märts 1935. "25 aastat tuletõrjetöös". Postimees. 4. jaanuar 1942. "hambaarst Alma Reinhold 45.a". Postimees (1886-1946), nr. 248. 14. september 1936.
Atakamiit

Atakamiit on harvaesinev rohu-, smaragd- kuni mustjasrohelist värvi, haliidide hulka kuuluv mineraal, koostiselt aluseline vaskkloriid Cu2Cl(OH)3. Kristallid on prismalised või tahveljad, pikisuunas viirutatud ja kiilutaoliste otstega. Esineb ka kiulisi, teralisi või massiivseid agregaate. Mineraal on nimetatud esimese leiukoha järgi Atacama kõrbes. Atakamiiti on pulbriks jahvatatuna kasutatud loodusliku rohelise värvipigmendina alates antiikajast nii käsikirjade illuminatsioonis kui ka seina- ja tahvelmaalis. Muuhulgas on seda leitud Rootsi ja Taani keskaegsete maakirikute seinamaalinguilt, ehkki nende puhul on kaalutud võimalust, et tegemist on sünteesitud ühendiga, ja 16. sajandi Peruus loodud polükroomselt puuskulptuurilt. Atakamiit. - kivid.info S. Švarcová, D. Hradil, J. Hradilová, et al. Pigments — copper-based greens and blues. - Archaeol Anthropol Sci 13, 190 (2021). https://doi.org/10.1007/s12520-021-01406-0 Atacamite. - colourlex.com A. G. Nord, K. Tronner. Pigments used in medieval Scandinavia – types, origin, trading routes. - Fornvännen 117 (2022) A. G. Nord, K. Tronner. The Frequent Occurrence of Atacamite in Medieval Swedish Murals. Studies in Conservation, 63(8), (2018) 477–481. https://doi.org/10.1080/00393630.2018.1444966 Tomasini, E.P., Landa, C.R., Siracusano, G. and Maier, M.S. (2013), Atacamite as a natural pigment in a South American colonial polychrome sculpture from the late XVI century. J. Raman Spectrosc., 44: 637-642. https://doi.org/10.1002/jrs.4234