laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mötz

Mötz on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 654 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 5,86 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1261 inimest. Vald paikneb 16,3 km Imstist idas ja 9 km Telfsist läänes. Küla on esmamaitud 12. sajandil. Kunagi Miemingiga koos olnud Mötzist sai pärast Teist maailmasõda omaette vald. Peamised sissetulekuallikad on põllumajandus, suveturism, kuid Mötz on ka tüüpiline elamurajoon. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70211.pdf www.moetz.tirol.gv.at
Nassereith

Nassereith on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 843 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 72,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2014 inimest. Vald paikneb 11 km Imstist põhjas Gurglbachi ülemjooksul. Küla on kirjalikult esmamainitud 1150. aastal, kuid asustus algas aastatel 200–300 eKr. Peamine sissetulekuallikas on turism, kuid Nassereith on nüüd pendeldajate kogukond. Dormitz, vaade külale Dormitz, kirik: die Wahlfahrtskirche Panoraam Nassereithi ja Dormitzi vahelt Nassereith, kirik: die Pfarrkirche hl. Drei König https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70212.pdf www.nassereith.tirol.gv.at
Obsteig

Obsteig on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 991 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 34,66 km². See jaguneb 14 osaks. 1. jaanuaril 2016 elas seal 1320 inimest. Vald paikneb 15 km Imstist kirdes ja 3 km Mötzi kohal. See on populaarne suusatamiskoht. Peamine sissetulekuallikas on taliturism. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70213.pdf  Obsteig – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Obsteig Gemeinde
Ainaro

Ainaro on linn Ida-Timoris, Ainaro ringkonna keskus. Asub sisemaal, Dilist 78 km lõunas. Linna haldusalas, kuhu kuuluvad peale Ainaro linna veel Soro, Maununo, Cassa, Suro Craic, Manutassi ja Mau-Ulo külad, elab umbes 12 000 inimest.
Apodiktiline otsustus

Apodiktiliseks otsustuseks nimetatakse traditsioonilises loogikas otsustust, mille puhul subjekti seost predikaadiga mõeldakse paratamatusega. Aristoteles defineerib "Esimeses analüütika" 1. peatükis apodiktilise propositsiooni (või eelduse või lause; ἀποδεικτική πρότασις) kõigepealt kui propositsiooni (πρότασις), mis postuleeritakse ise (mitte ei võeta vestluskaaslaselt), ning seejärel kui propositsiooni, mis on tõene ning on tuletatud lähtealustest (24a30; apodiktilist propositsiooni eristab ta dialektilisest propositsioonist). assertooriline otsustus problemaatiline otsustus stohhastiline otsustus aleetilised modaalsused
Jūrkalne vald

Jūrkalne vald (läti keeles Jūrkalnes pagasts) on vald Lätis Ventspilsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Zirase ja Užava vallaga, Kuldīga piirkonna Alsunga vallaga ning Lõuna-Kuramaa piirkonna Saka vallaga. Valla pindala on 99,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 349 inimest. Valla keskus on Jūrkalne küla. Vallavanem on Guntars Reķis. Tsaariajal oli valla saksakeelne nimekuju Felixberg. Aastani 1825 kandis see nime Pilsberģe vald. Aastal 1935 oli valla pindala 94,1 km² ja seal oli 1153 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Jūrkalne ja Ušvalki külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Jūrkalne külanõukoguga likvideeritav Ošvalki külanõukogu, aastal 1954 aga Sārnate külanõukogu. Aastal 1961 arvati osa külanõukogu maadest Užava külanõukogu koosseisu, aastal 1977 liideti osa maadest aga Alsunga alevinõukoguga. Aastal 1987 liideti külanõukoguga osa Saka külanõukogu maadest. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Ventspilsi piirkonda. Suurim jõgi on Rīva jõgi. Vallas asuvad 50 hektari suurune Dižezersi järv ja 1 hektari suurune Pāžezers. Valla pindalast katvad metsad 81,6%. Looduskaitse all on Zaķi Suurmänd, veel kaks mändi, sanglepp ja üks põline nimetu jalakas valla põhjaosas. Valla põhjaossa jääb ka osaliselt Sārnate soo hoiuala. Jūrkalne vald on üks kolmest vallast, kus elavad suitid. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Jūrkalne katoliku kirik ja kaks selle ust. Kohaliku kaitse all on Drēbnieki muinaskalmed, Darvdedži muinaskalmed ja Gravase muinaskalmed. Aastal 2011 elas vallas 337 lätlast, 2 venelast, 1 valgevenelane, 3 ukrainlast ja 1 poolakas. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Jūrkalne rand Labragsi luteri kirik Rīva jõgi Jūrkalne katoliku kirik Trepp Jūrkalne randa Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Ventspils novads (vaadatud 19.01 2018) Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Ventspils novada teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts. lk. 12 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. detsember 2018. Vaadatud 27. detsembril 2018. Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Jūrkalne vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valla koduleht Kaart valla üldplaneeringuga
Jūrkalne

Jūrkalne (varem Feliksberga, saksa Felixberg) on küla (vidējciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas, Jūrkalne valla halduskeskus. Küla asub Läänemere rannikul merepinnast 14 meetri kõrgusel, Ventspilsist 52 kilomeetri kaugusel. Küla on suitide traditsiooniline elupaik. Seal asuvad rahvamaja ja raamatukogu. Sealne katoliku kirik ja kaks selle ust on mälestisena riikliku kaitse all. Küla ümbruses on rannik järsk ja kõrge, kohati on sealsed nõlvad 20 meetri kõrgused. 15. mail 1809 toimus küla all merel lahing Briti ja Taani laevastiku vahel. Küla kohta olid enne aastat 1844 kasutusel nimekujud Medeņciems (Meddenzeem) ja Jūrciems (Jorizeem). 1872. aastal asutati külas Jūrkalne merekool, kus koolitati tüürimehi ja lähisõidukapteneid. Kool tegutses Esimese maailmasõjani. 1882. aastal sündis seal helilooja Abraham Zevi Idelsohn. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasula. 2017. aastal oli külas 195 elanikku. Vietvārdu datubāze, vaadatud 03.03.2019. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] The London Gazette: no. 16266. 13 June 1809. Lk 867 Das Inland. Eine Wochenschrift für Liv-, Esth- und Curländische Nr. 44 (15. august, 1844). Lk 522 Sitzungs-Berichte der kurlaandischen Gesselschaft fur Literatur un Kunst nebat Veroffentlichungen des kurlandisshen Provinzial-Museums, aus dem Jahre 1891. Lk 21 Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. Рига: Лиесма, 1978. 137 lk.
Antroopsusprintsiip

Antroopsusprintsiip (inglise keeles anthropic principle) on tees, mille kohaselt maailm on niisugune, et seal saaks eksisteerida inimene, sest muidu ei oleks inimesel võimalik seda vaadelda ega kirjeldada. Seda väljendit kasutas teadaolevalt esimesena 1973. aastal Cambridge'i Ülikooli professor kosmoloog Brandon Carter Mikołaj Koperniku 500. sünniaastapäevale pühendatud sümpoosionil "Confrontation of Cosmological Theories with Observational Data" (Kosmoloogiateooriate kõrvutamine vaatlusandmetega). Oma ettekandes (B. Carter. Large Number Coincidences and the Anthropic Principle in Cosmology. – IAUS 63 (1974), lk 291) sõnastas ta selle mitmes versioonis järgmiselt: Antroopsusprintsiip: "... see, mille vaatlemist me saame oodata, peab olema piiratud tingimustega, mis on tarvilikud meie kui vaatlejate kohaloluks." (... that what we can expect to observe must be restricted by the conditions necessary for our presence as observers). Nõrk antroopsusprintsiip: "... me peame olema valmis võtma arvesse asjaolu, et meie koht Universumis on selles mõttes paratamatult privilegeeritud, et ta on ühitatav meie kui vaatlejate olemasoluga." (... we must be prepared to take account of the fact that our location in the universe is necessarily privileged to the extent of being compatible with our existence as observers) Tugev antroopsusprintsiip: "... Universum (ning seetõttu fundamentaalsed parameetrid, millest ta sõltub) peab olema selline, et ta mitmetes faasides võimaldab enese sees vaatlejate tekkimist." (... Universe (and hence the fundamental parameters on with it depends) must be such as to admit the creation of observers within it at some stage.) Jaan Kalda, "Antroopsest printsiibist" – Akadeemia 1990, nr 8, lk 1682–93; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis Tanel Tammet, "Radikaalne skeptitsism kui antroopsusprintsiip mikrokosmoses" – samas, lk 1694–1703 John Leslie, "Väited ja antroopsusprintsiip", tõlkinud Tanel Tammet – Akadeemia 1992, nr 9, lk 1861–69; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis Helgi Kilp, "Väitlus: Antroopsusprintsiip ja antroopsed väited" (John Leslie, "Väited ja antroopsusprintsiip", tõlkinud Tanel Tammet – Akadeemia, nr 9, 1992, lk 1861–69) – Akadeemia 1993, nr 11, lk 2448–52, loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis Carter, Brandon (1974). Large number coincidences and the anthropic principle in cosmology. In: Confrontation of cosmological theories with observational data; Proceedings of the Symposium, Krakow, Poland, September 10-12, 1973. (A75-21826 08-90) Dordrecht, D. Reidel Publishing Co., p. 291-298.
Aavere vald

Aavere vald (saksa keeles Afer) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Kapu vallaga. Aavere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Aavere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ahaste vald

Ahaste vald (ka Riintali vald; saksa keeles Friedenthal) oli vald Pärnumaal Mihkli kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Koonga vallaga. Ahaste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Ahaste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Alliku vald (Türi kihelkond)

Alliku vald (varasema nimega Türi-Alliku vald; saksa keeles Allenküll) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vallamaja asus Väljaotsa (Oisu-Väljaotsa) külas. Vald eksisteeris 1866–1939. Maa-ameti kaardirakendused Alliku vald (Türi kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Alliku vald (Türi kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Alu-Rapla vald

Alu-Rapla vald (saksa keeles Allo und Rappel) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1867 ja seejärel jagati see vald vallakogukondade soovil Rapla ja Alu vallaks. Alu-Rapla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Alu-Rapla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Alu vald

Alu vald (saksa keeles Allo) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1867–1891 ja siis liideti see vald Rapla vallaga. Alu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Alu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Arbavere vald

Arbavere vald (saksa keeles Arbafer) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Vohnja vallaga. Arbavere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Arbavere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Arkna vald

Arkna vald (saksa keeles Arknal) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Kaarli vallaga. Arkna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Arkna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Arumäe vald

Arumäe vald (ka Samokrassi vald; saksa keeles Samokras) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Joala vallaga. Arumäe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Arumäe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Arussaare vald

Arus(s)aare vald (saksa keeles Arrosaar) oli vald Viljandil Pilistvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1897 ja siis liideti see vald Kõo vallaga. Arussaare vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Arussaare vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Aruvalla vald

Aruvalla vald (saksa keeles Arrowall) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Rae vallaga. Aruvalla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Aruvalla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Atla vald

Atla vald (saksa keeles Attel) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Lümanda vallaga. Atla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Atla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Atla vald (Juuru kihelkond)

Atla vald (saksa keeles Attel) oli vald Harjumaal Juuru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Juuru vallaga. Atla vald (Juuru kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Atla vald (Juuru kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Eikla vald

Eikla vald (saksa keeles Euküll) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Loona vallaga. Eikla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Eikla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Eivere vald

Eivere vald (saksa keeles Eyefer) oli vald Järvamaal Anna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Purdi vallaga. Eivere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Eivere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Elme vald

Elme vald (saksa keeles Magnushof) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Loona vallaga. Elme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Elme vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Emumäe vald

Emumäe vald (saksa keeles Emmomeggi) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Salla vallaga. Emumäe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Emumäe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ereda vald

Ereda vald (saksa keeles Errides) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Mäetaguse vallaga. Ereda vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.01.2018) Ereda vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
16. august

16. august on Gregoriuse kalendri 228. (liigaastal 229.) päev. Juliuse kalendri järgi 3. august (1901–2099). 1891 – Tallinnas "Lootuse" seltsis toimusid esimesed tõstevõistlused, mille võitis kohtukirjutaja Gustav Boesberg. 1924 – Abja raudteejaama lähedal tapeti kommunistide poolt Riigikogu liige Jaak Nanilson. 1925 – avati Tallinna Jalgpalli Klubi jalgpalliväljak, mis oli esimene spetsiaalne jalgpallistaadion Eestis. 1931 – pikamaaujuja Aleksander Laas alustas üle Soome lahe ujumist. 1938 – Eduard Voitra püstitas purilennuki kestuslennu rekordiks 2 tundi 20 minutit. 1940 – Eesti NSV haridusminister Johannes Semper moodustas raamatute keelamise komisjoni. 1940 – ilmus ajakirja Kehakultuur esimene number, peatoimetaja oli Aleksander Antson.. 1946 – moodustati Hiiu maakond. 1988 – Tallinnas vanas Poliitharidusmajas toimus Interliikumise asutamiskoosolek. Kohal oli 178 inimest. Liikumise juhtideks valiti Jevgeni Kogan, Pavel Panfilov, Juri Rudjak, Viktor Kiemets ja Mihhail Lõssenko. 1744 – Friedrich Suur vallandas oma vägede sissemarsiga Böömimaale Teise Sileesia sõja Austriaga. 1809 – Wilhelm von Humboldti algatusel asutati Berliini Humboldti Ülikool. 1865 – Dominikaani Vabariik saavutas sõltumatuse Hispaaniast. 1870 – Prantsuse-Preisi sõjas peeti Mars-la-Touri lahing, viimane suur ratsaväelahing Euroopas. 1896 – Kanadas Klondike'is avastati kulda. Sellest sai alguse Suur kullapalavik. 1960 – Küpros iseseisvus Suurbritanniast. 1962 – Prantsusmaa parlament ratifitseeris lepingu Prantsuse India loovutamisest India Vabariigile. Sellega sai de jure kinnituse faktiliselt juba 1954. aastal toimunud territooriumide üleandmine.  Pikemalt artiklis Sündinud 16. augustil 1832 – Wilhelm Wundt, saksa füsioloog, filosoof ja psühholoog 1891 – Therese Rei, eesti laulja 1944 – Tõnis Kõrvits, eesti kitarrist ja helilooja 1955 – Eve Koha, eesti klaasikunstnik 1958 – Madonna, USA laulja 1962 – Aime Hansen, eesti luuletaja 1962 – Indrek Schwede, eesti spordiajakirjanik 1970 – Kaili Närep, eesti näitleja 1973 – Milan Rapaić, horvaadi jalgpallur 1976 – Kadri Adamson, eesti näitleja 1984 – Konstantin Vassiljev, Eesti jalgpallur  Pikemalt artiklis Surnud 16. augustil 1705 – Jakob Bernoulli, Šveitsi matemaatik 1938 – Robert Johnson, USA bluusilaulja ja -kitarrist 1948 – Babe Ruth, USA pesapallur 1956 – Béla Lugosi, Ungari näitleja 1976 – August Lääne, eesti näitleja ja lavastaja 1977 – Elvis Presley, USA laulja 1987 – Andrei Mironov, vene filminäitleja 2005 – Aleksandr Gomelski, vene korvpallitreener 2006 – Velda Otsus, eesti näitleja 2014 – Peeter Brambat, eesti režissöör 2018 – Aretha Franklin ... Eestikeelse kalendri järgi: Aulis, Aurel, Kuldar, Kullar, Kullo ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 156 ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015) Punatsensuur : mälestustes, tegelikkuses, reeglites. Tallinn, 2014, lk. 46 Tiit Made. Ükskord niikuinii. Tallinn, 2006, lk. 165
Johan Ungerson

Johan Ungerson (18. oktoober 1910 Ulila vald, Tartumaa – 20. november 1991 Eskilstuna) oli Eesti poliitik, haridusminister eksiilis 5. juunist 1985 kuni surmani. Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Ta valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.
Häädemeeste vald

Häädemeeste vald on vald Pärnu maakonna lõunaosas, Liivi lahe kaldal. Häädemeeste vald moodustati 2017. aastal senise Häädemeeste valla ja Tahkuranna valla ühinemisel. Vallas on kaks alevikku ja 29 küla. Alevikud Häädemeeste, Võiste Külad Arumetsa, Ikla, Jaagupi, Kabli, Krundiküla, Laadi, Leina, Lepaküla, Majaka, Massiaru, Mereküla, Metsaküla, Metsapoole, Nepste, Orajõe, Papisilla, Penu, Piirumi, Pulgoja, Rannametsa, Reiu, Sooküla, Soometsa, Tahkuranna, Treimani, Urissaare, Uuemaa, Uulu, Võidu Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaamet, vaadatud 18.07.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.  Häädemeeste vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Häädemeeste valla koduleht
Saarde vald

Saarde vald on vald Pärnumaa kaguosas. Vald moodustati 2017. aastal senise Saarde valla ja Surju valla ühinemisel. Vallas on üks linn (Kilingi-Nõmme), üks alevik (Tihemetsa) ja 36 küla. Külad: Allikukivi, Ilvese, Jaamaküla, Jäärja, Kalda, Kalita, Kamali, Kanaküla, Kikepera, Kõveri, Kärsu, Laiksaare, Lanksaare, Leipste, Lodja, Lähkma, Marana, Marina, Metsaääre, Mustla, Oissaare, Pihke, Rabaküla, Reinse, Reinu, Ristiküla, Saarde, Saunametsa, Sigaste, Surju, Tali, Tuuliku, Tõlla, Veelikse, Viisireiu, Väljaküla Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaamet, vaadatud 20.07.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017. Valla koduleht
Calabariinae

Calabariinae on boalaste alamsugukond, kuhu kuulub ainult perekond Calabaria Gray, 1858 – kalabariia.
Antsla vald

Antsla vald on vald Võru maakonnas. Antsla vald moodustati 2017. aastal senise Antsla valla ja Urvaste valla ühinemisel. 2022. aasta seisuga on Antsla vallavanem Avo Kirsbaum. Vallas on üks linn (Antsla), kaks alevikku ja 39 küla. Alevikud: Kobela, Vana-Antsla Külad: Anne, Antsu, Haabsaare, Jõepera, Kaika, Kassi, Kikkaoja, Kirikuküla, Koigu, Kollino, Kraavi, Kuldre, Kõlbi, Litsmetsa, Luhametsa, Lusti, Lustimõisa, Lümatu, Madise, Mähkli, Oe, Pihleni, Piisi, Rimmi, Roosiku, Ruhingu, Savilöövi, Soome, Säre, Taberlaane, Toku, Tsooru, Uhtjärve, Urvaste, Uue-Antsla, Vaabina, Viirapalu, Visela, Ähijärve Antsla vallavalitsuse hoone Kuldre Kool Kraavi kirik Savilöövi tellisetehas Suur Saarjärv Tamme-Lauri tamm Tsooru mõisa ait Vaabina Vana-Antsla mõisa meierei Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 31.12.2023. Antsla valla koduleht
Anija vald

Anija vald on kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Harju maakonna idaosas. Anija vald moodustati 2017. aastal senise Anija valla ja Aegviidu valla ühinemisel. Vallas on 1 linn (Kehra), 1 alev (Aegviidu) ning 31 küla: Aavere, Alavere, Anija, Arava, Härmakosu, Kaunissaare, Kehra, Kihmla, Kuusemäe, Lehtmetsa, Lilli, Linnakse, Looküla, Lükati, Mustjõe, Paasiku, Parila, Partsaare, Pikva, Pillapalu, Rasivere, Raudoja, Rooküla, Salumetsa, Salumäe, Soodla, Uuearu, Vetla, Vikipalu, Voose ja Ülejõe. Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.06.2024. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.  Anija vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Anija valla koduleht
Toila vald

Toila vald on vald Ida-Viru maakonnas. Toila vallavanem on Eve East. Toila vald moodustati 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus Kohtla-Nõmme valla, senise Toila valla ja Kohtla valla ühinemisel. Algselt oli plaanis liituda ka Jõhvi vallaga. 2022. aastal alustasid Jõhvi ja Toila vald ühinemisläbirääkimisi eesmärgiga moodustada alates 2025. aasta oktoobrist kohalike omavalitsuste valimise järgselt uus, Jõhvi vald. Vallas on üks alev (Kohtla-Nõmme), kaks alevikku ja 27 küla. Alevikud: Toila, Voka Külad: Altküla, Amula, Järve, Kaasikaia, Kaasikvälja, Kabelimetsa, Kohtla, Kohtla-Uueküla, Konju, Kukruse, Martsa, Metsamägara, Mõisamaa, Ontika, Paate, Peeri, Päite, Pühajõe, Roodu, Saka, Servaääre, Täkumetsa, Uikala, Vaivina, Valaste, Vitsiku, Voka Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.09.2023. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017. "Saame tuttavaks- Toila vallavanem Eve East". "Jõhvi ja Toila alustavad taas liitumiskõnelusi" ERR, 2. november 2022 "Ühinemisläbirääkimised - Toila Vallavalitsus". toila.kovtp.ee. Vaadatud 28. septembril 2024. Toila valla koduleht
Balassagyarmat

Balassagyarmat (varem Balassa-Gyarmath, slovaki Balašske Ďarmoty, saksa Jahrmarkt) on linn Ungaris Nógrádi komitaadis, Balassagyarmati kreisi halduskeskus. Linna asub riigi põhjaosas, Slovakkia piiri lähedal Ipolyi jõe vasakkaldal. Jõe paremkaldal asunud linna osa kuulub tänapäeval Slovakkiale ja kannab nime Slovenské Ďarmoty. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024.  Balassagyarmat – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Balassagyarmati koduleht
Dorogomilovo

Dorogomilovo on rajoon (munitsipaalringkond) Moskvas, mis kuulub Lääne haldusringkonda.