laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Koltšugino rajoon

Koltšugino rajoon (vene keeles Кольчугинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Koltšugino linn. Rajoon piirneb kirdes Jurjev-Polski rajooniga, kagus Sobinka rajooniga, lõunas Petuški rajooniga, läänes Kiržatši rajooniga ja loodes Aleksandrovi rajooniga. Rajooni pindala on 1170 km². Elanike arv oli 2012. aastal 55 581, 2009. aastal 55 890 ja 2002. aastal 58 464. Koltšugino rajoonis on 143 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Koltšugino linna) ja viie külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Pekša. Q126684906
Shiba

Shiba on Jaapanist pärinev koeratõug. Koera kasutatakse jahikoerana linnu- ja väikeuluki küttimisel, samuti seltsikoerana. Pildid "SHIBA" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 2.09.2017.  Shiba – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Shiba koer.ee saidil
Vjazniki rajoon

Vjazniki rajoon (vene keeles Вязниковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Vjazniki linn. Rajoon piirneb põhjas Ivanovo oblastiga, idas Gorohhovetsi rajooniga, lõunas Selivanovo rajooniga ja läänes Kovrovi rajooniga. Rajooni pindala on 2251 km². Elanike arv oli 2012. aastal 78 932, 2009. aastal 81 907 ja 2002. aastal 50 692. Vjazniki rajoonis on 231 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Vjazniki linna ning Nikologorõ ja Mstjora alevite) ja nelja külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Kljazma, Luhh ja Suvoroštš. Q126684906
Aleksandrovi rajoon

Aleksandrovi rajoon on mitme rajooni nimi: Aleksandrovi rajoon (Vladimiri oblast), rajoon Vladimiri oblastis Aleksandrovi rajoon (Orenburgi oblast), rajoon Orenburgi oblastis Aleksandrovi rajoon (Permi krai), rajoon Permi krais Aleksandrovi rajoon (Stavropoli krai), rajoon Stavropoli krais Aleksandrovi rajoon (Tomski oblast), rajoon Tomski oblastis
Bombay Dreams

"Bombay Dreams" on Aneela Mirza ja Rebecca Zadigi debüütsingel. See avaldati aastal 2004. Laul oli Aneela Mirza albumil "Mahi". Aastal 2005 ilmus sellest laulust Arashi versioon tema debüütalbumil "Arash". CD-SINGEL (2004) ''Bombay Dreams'' (Radio Version) – 2:55 ''Bombay Dreams'' (Extended Version) – 4:16
Papillon

Papillon ehk kontinentaalne kääbusspanjel on Prantsusmaalt pärinev koeratõug. Tõug on saanud nime oma püstiste suurte kõrvade järgi, mis meenutavad liblikatiibu. Sama tõu lontkõrvalist isendit kutsutakse phaleniks (prantsuse keeles 'ööliblikas'). Pärast prantsuse revolutsiooni sattus tõug põlu alla, kuna varem olid seda tõugu koerad kuulunud kuninganna Marie Antoinette'ile. Tihti aetakse tõugu segamini pikakarvalise chihuahua'ga, sest välimuselt näevad nad sarnased välja. Tegelikult on tegu siiski üpriski teise tõuga, kuigi vereside neil eksisteerib. Nimelt kasutati papillone pikakarvaliste chihuahua'de aretamiseks. Papillon veebilehel koer.ee
Malaysia Airlines

Malaysia Airlines Berhad (MAB) (malai keeles Penerbangan Malaysia Berhad), varasema nimega Malaysian Airline System Berhad (MAS), on Malaisia lennufirma. http://www.malaysiandigest.com/business/151962-malaysia-airlines-to-join-oneworld-in-february.html http://www.bbc.com/news/business-28700926 https://web.archive.org/web/20150428081701/http://www.khazanah.com/portfolio.htm  Malaysia Airlines – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
81 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 84 eKr | 83 eKr | 82 eKr | 81 eKr | 80 eKr | 79 eKr | 78 eKr | ► | ►► 81. aasta eKr oli 81. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DCLXXIII (673). Vana-Rooma diktaator oli Lucius Cornelius Sulla Felix ning konsulid Marcus Tullius Decula ja Gnaeus Cornelius Dolabella. ... ... Ptolemaios IX, Egiptuse kuningas Quintus Lucretius Ofella, Rooma ohvitser
Hokkaido (koeratõug)

Hokkaido on Jaapanist pärinev koeratõug. Tõug on saanud nime Hokkaidō (北海道) saare järgi. Pildid "HOKKAIDO" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 02.09.2017.  Hokkaido – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Hokkaido koer.ee saidil
Egon Günther

Egon Günther (30. märts 1927 Schneeberg – 31. august 2017 Potsdam) oli saksa filmilavastaja ja kirjanik. Õppis Leipzigi Ülikoolis aastatel 1948–1951. Güntheri lavastatud Thomas Manni jutustusel "Lotte Weimaris" põhinev film "Lotte in Weimar" kandideeris Kuldsele Palmioksale. Aastal 1985 valminud film "Morenga" kandideeris Kuldkaru auhinnale. Egon Günther andmekogus IMDb (inglise)
Dire Dawa

Dire Dawa on Etioopia suuruselt teine linn. Dire Dawa rajati 1902. aastal seoses Addis Abeba-Djibouti raudtee ehituse jõudmisega Hareri linna lähedale, mis asub kõrgel mägedes. Varsti pärast seda ehitati Dire Dawast maantee Hareri. http://www.citypopulation.de/Ethiopia.html
Jefim Stepanov

Jefim Nikolajevitš Stepanov (vene keeles Ефим Николаевич Степанов; sündinud 10. novembril 1950 Tompo rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi näitleja ja teatripedagoog, Sahha rahvakunstnik. Ta on Oiunski-nimelise Sahha akadeemilise teatri näitleja. Ta on teinud ka mitu lavastust. Lisaks tööle teatris tegutseb ta õppejõu ja teatripedagoogina Arktika Riiklikus Kunstide ja Kultuuri Instituudis, kus ta juhatab teatrikunsti kateedrit. Talle anti 1999. aastal Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia Leari rolli eest Sahha teatri lavastuses "Kuningas Lear" (William Shakespeare'i tragöödia alusel; esietendus toimus 1997. aastal) 2011. aastal pälvis Stepanov viieliikmelise autorite grupi koosseisus Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimelise riikliku preemia kolmeköitelise "Antologija Saha teatra" ("Антология Саха театра", 'Sahha teatri antoloogia') väljaandmise eest. Pärast Štšepkini-nimelise Kõrgema Teatrikooli lõpetamist näitekunsti erialal 1974. aastal Moskvas asus ta näitlejana tööle Jakuudi draamateatrisse. 2009. aastal mängis ta Andrei Borissovi lavastatud mängufilmis "Taina Tšingis Haana" ("Тайна Чингис Хаана") Tšingis-khaani ülemšamaan Hohotšoi rollis. 1985 – Jakuudi ANSV teeneline kunstnik 1986 – NSV Liidu riiklik preemia 1993 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik 1999 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia 1999 – Kuldse Maski nominent – kategoorias "parim meesroll sõnalavastuses" (kuningas Leari roll) 2001 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakunstnik 2011 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimeline riiklik preemia Степанов Ефим Николаевич. sakhatheatre.ru Степанов Ефим Николаевич Лауреат Государственной премии[alaline kõdulink]. sakha.gov.ru "Золотая маска" – 1999. theatretimes.ru
Aleksander Ristmägi

Aleksander Ristmägi (kuni 1937. aastani Aleksander Eisvald (Alexander Eichwald); 6. november 1902 Uuemõisa vald, Saaremaa – 14. veebruar 1972 Rootsi) oli eesti maalikunstnik. 1921. aastal õppis lühikest aega Tallinnas maalikunstnik Ants Laikmaa juures. 1940. aasta sügisel asus õppima kunstikooli Pallas. Näitustel hakkas esinema 1920. aastate teisest poolest. Joonistas karikatuure ka Meie Matsi, Esmaspäeva ning huumori- ja pilkealbumisse Pisuhänd. Tema loomingu vastu hakati suuremat huvi tundma aastatel 1940–1943. 1944. aastal emigreerus Rootsi. Seal osales ta mitmel näitusel koos teiste Läti ja Eesti kunstnikega Liljevalchi Kunstihoones Stockholmis. Tema abikaasa oli luuletaja Muia Veetamm (aastast 1937 Elts Ristmägi).
Enu oja

Enu oja on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 7,2 km, valgla pindala 9,6 km², langus 30,5 m ja lang 4,24 m/km. Oja saab alguse 65,5 m kõrgusel Sarja külas ja suubub 35 m kõrgusel Maru külas vasakult poolt Halliste jõkke 54,6 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Enu oja keskkonnaportaalis (vaadatud 02.09.2017) Enu oja keskkonnaportaalis Enu oja Eesti looduse infosüsteemis
Lopado­temacho­selacho­galeo­kranio­leipsano­drim­hypo­trimmato­silphio­parao­melito­katakechy­meno­kichl­epi­kossypho­phatto­perister­alektryon­opte­kephallio­kinklo­peleio­lagōio­siraio­baphe­tragano­pterygōn

Lopado­temacho­selacho­galeo­kranio­leipsano­drim­hypo­trimmato­silphio­parao­melito­katakechy­meno­kichl­epi­kossypho­phatto­perister­alektryon­opte­kephallio­kinklo­peleio­lagōio­siraio­baphe­tragano­pterygōn on sõna, mida kasutatakse väljamõeldud roa tähistamiseks Aristophanese teoses "Naised rahvakoosolekul" ("Ekklēsiazousai", kirjutatud arvatavasti aastal 392 eKr). Teadaolevalt on tegemist pikima kirjandusteoses avaldatud sõnaga. Valik sõnas kirjeldatud roa koostisosadest Umberto Albini, Nel nome di Dioniso, Garzanti, 2002, p. 30. ISBN 978-88-11-67420-7 Kenneth M., De Luca (2005). "The Political Allegory of the Assemblywoman". Aristophanes' male and female revolutions: a reading of Aristophanes' Knights and Assemblywomen. Lexington Books (inglise). Lanham. Lk 124. ISBN 978-0-7391-0833-8. Vaadatud 10. märtsil 2013. It is the longest word we know of in Ancient Greek literature, as the names for a host of edibles are merged into one Guinness Book of World Records, 1990 ed, p. 129 ISBN 0-8069-5790-5
Drusti vald

Drusti vald (läti keeles Drustu pagasts) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Variņi ja Launkalne vallaga, Cēsise piirkonna Dzērbene, Jaunpiebalga ja Zosēni vallaga ning Gulbene piirkonna Ranka vallaga. Valla pindala on 157 km². 2016. aasta seisuga elas seal 854 inimest. Valla keskus on Drusti küla. Aastal 1935 oli valla pindala 120 km². 1945. aastal moodustati valda Drusti ja Pērļupe külanõukogu, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1951 liideti Drusti külanõukoguga Pērļupe külanõukogu, aastal 1956 Launkalne külanõukogu, aga aastal 1975 Gatarta külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Rauna piirkonda. Vald asub suuremalt jaolt Vidzeme kõrgustikul. Tähtsamad jõed on Koiva jõgi ja selle lisajõgi Palsa. Suurim kõrgus on 247,7 meetrit (Slapjuma kalns). Vallas on 22 suuremat järve, neist suurim on 26,3 ha suurune Auļukalnsi järv. Looduskaitse all on Launkalne-Drusti mänd, tamm nimega Pagalma saimnieks ja arvukalt nimetuid põlispuid Gatarta ümbruskonnas. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Drusti luteri kirik (sealhulgas sealsed kantsel, altar, orelirõdu ja orelimängija pink), Gatarta mõisa peahoone, magasiait, ait ja Kundziņkrogsi kõrts, Kalnastādiņi muinaskalmed, Ķeveri muinaskalmed, Jauntēvenēni muinaskalmed, Lejasmīlakši muinaskalmed ehk Kalmemägi, Dūķise järve elamu ning Auļukalnsi järve elamu. Kohaliku kaitse all on Gatarta mõisasüda, sealsed lindla, aedniku maja, jääkelder ja park, Žvīguri keskaegne kalmistu, Oškalni keskaegne kalmistu, Skripsti muinaskalmed, Mindaugi keskaegsed kalmistud, Drusti keskaegne kalmistu, Valstkalni keskaegne kalmistu, Ješki muinaskalmed ja Ješki kalmemäe muinaskalmed. Aastal 2011 elas vallas 845 lätlast, 69 venelast, 8 valgevenelast, 5 ukrainlast, 7 poolakat ja 4 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. "Raunas novads". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. jaanuar 2021. Vaadatud 2. septembril 2017. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 06.06 2019 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 06.06 2019 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Drusti vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Globaalne kodakondsus

Globaalne kodakondsus (inglise keeles global citizenship) on World Service Authority propageeritav idee kodakondsusest, mis ületaks riikide piire ja hõlmaks tervet inimkonda. Globaalse kodakondsuse idee kohaselt ei pea inimene loobuma oma senisest kodakondsusest ega muust kohalikust identiteedist, kuid need hakkavad võrreldes globaalse kodakondsuse ja ülemaailmse kogukonna identiteediga asuma teisel kohal. Globaalset kodakondsust on seostatud ka globaliseerumise ideega. kosmopoliit
Hnativka (Hmilnõki rajoon)

Gnativka (ukraina keeles Гнатівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 355. Pindala on 0,97 km².
Ozarõntsi

Ozarõntsi (ukraina keeles Озаринці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 1311. Pindala on 5,03 km².
Fitlap

Fitlap on kliendi andmetega kohanev virtuaalne toitumiskava, mis aitab kaalu langetada ja õpetab inimesi tervislikult toituma. Ettevõtte missioon on viia soodne, lihtne ja tervislik toitumine võimalikult paljude inimesteni. Ettevõtte visioon on vähendada ebatervislikust elustiilist tulenevate haiguste osakaalu ja anda inimestele juurde täisväärtuslikult elatud eluaastaid. Ettevõtte väärtused on meeskonnatöö, eneseareng, õnn. raske (tulemuslik) töö, ausus ja usaldus, ambitsioon (edu), anti-väärtus on ebaausus, valetamine. Fitlap OÜ asutati René Laane eestvedamisel 2015. aasta 9. jaanuaril. OÜ Fitlap sai 2018. aastal kaubamärgi "Fitlap" haldajaks. Fitlap OÜ on 2022. aasta alguse seisuga jõudnud peaaegu 300 000 inimeseni. Fitlap tegutseb nii Eesti kui ka USA turul. Ettevõtte ainuomanik on René Laane. Ta on sotsiaalteaduste magister (cum laude), lõpetanud Tartu Ülikooli majandusteaduskonna strateegilise juhtimise erialal. Koduleht Linda Pärn. "Eestis anti välja veebipõhine personaalne treening- ja toitumisnõustaja". Postimees, 6. aprill 2015
Žizdra rajoon

Žizdra rajoon (vene keeles Жиздринский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Žizdra linn. Rajoon piirneb kirdes Duminitši rajooniga, kagus Hvastovitši rajooniga, edelas Brjanski oblastiga ja loodes Ljudinovo rajooniga. Rajooni pindala on 1250 km². Elanike arv oli 2020. aastal 10 122, 2012. aastal 10 464, 2009. aastal 10 829 ja 2002. aastal 11 725. Žizdra rajoonis on 95 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Žizdra linna) ja kuue külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Žizdra, Pesotšnja ja Ovsorok. Q126948302
Addis Abeba

Addis Abeba (amhara አዲስ ፡ አበባ 'uus õis') on Etioopia pealinn ja suurim linn. Linn asub Entoto mäe jalamil 2200–3000 meetri kõrgusel. Addis Abebas asub Aafrika Liidu peakorter, mis valmis 2012. aastal. Addis Abeba hertsog  Addis Abeba – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Addis Abeba koduleht
Babõnino rajoon

Babõnino rajoon (vene keeles Бабынинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti keskosas. Rajooni keskus on Babõnino asula. Suurim asula rajoonis on Vorotõnsk. Rajoon piirneb põhjas Dzeržinski rajooniga, kirdes Kaluga lähiümbrusega, idas Peremõšli rajooniga, lõunas Kozelski rajooniga, läänes Meštšovski rajooniga ja loodes Juhnovi rajooniga. Rajooni pindala on 870 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 377, 2009. aastal 22 699 ja 2002. aastal 22 143. Babõnino rajoonis on 121 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Vorotõnski linnaasundus) ja viie külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Bezvel, Bolšoi Berezui ja Võssa. Q126948302
Eduard Mässo

Eduard Mässo (ka Eduard Mäss; 25. mai 1893 Ranna vald, Tartumaa – 22. august 1947) oli eesti kunstnik, kes viljeles linoollõiget ja maastikumaali. Eduard Mässo õppis Tartus Aleksandri gümnaasiumis, mille lõpetas 1913. aastal. Samal aastal asus ta õppima Peterburi Keiserliku Kunstide Edendamise Seltsi kunstikooli. 1914. aastal töötas Moskvas Novodevitšje nunnakloostris kiriku maalitöödel. Aastatel 1917–1918 töötas õpetajana Ranna vallas. Osales vabatahtlikuna Eesti vabadussõjas miiniristlejal Lennuk. Aastatel 1919–1920 õppis kunstiühingu Pallas kunstikoolis. Aastatel 1920–1922 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi. Hiljem töötas joonistamise õpetajana keskkoolis. Aastatel 1921–1923 oli ta Tartu Kunstide Edendamise Seltsi esimees, alates 1925. aastast Eesti Kunstnikkude Liidu liige. Aastatel 1942–1944 elas ta Tartumaal Pala vallas Raatveres. Tema vennapoeg on eesti allveearheoloog Vello Mäss. "Meie tänase värvipildi autor" (eesti keeles). Postimees (1886-1944). 20. september 1930. Vaadatud 03.09.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Talvemaastik". E-kunstisalong. Vaadatud 03.09.2017. Juhkam, Maimu (8. august 1997). "Kihelkonnapäev Kodaveres" (eesti keeles). Õpetajate Leht. Vaadatud 03.09.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Luts, Priit (2. september 2017). "Vello Mäss: uudis Edward Massost lööb meie pere jalust". ERR. Vaadatud 03.09.2017.
Mangareva

Mangareva on Prantsuse Polüneesia Gambier´ saarte keskne ja suurim saar. Seda ümbritsevad väiksemad saared: Taravai edelas, Aukena ja Akamaru kagus ja põhjapoolsed saared. Mangareval on 1239 elanikku (2012) ja suurim küla Rikitea on Gambieri saarte tähtsaim linn. Saar on umbes 8 kilomeetrit pikk ja pindalaga 15,4 km2 moodustab kogu Gambieri saarte maa-alast umbes 56%. Gambiersi saarte kõrgeim punkt on Mangareva lõunarannikul asuv 441 m kõrgune Duffi mägi. Saarel on suur laguun läbimõõduga 24 kilomeetrit, mis sisaldavad riffe, milles leidunud kala- ja karbiliigid aitasid iidsel saarlastel ellu jääda palju edukamalt kui lähedal asuvatel saartel, kus riffe polnud. Esimene eurooplane, kes jõudis oma laevaga Duff Mangarevale, oli 1797. aastal Briti kapten James Wilson. Wilson nimetas saare rühma admiral James Gambieri auks, kes oli aidanud tal oma laeva varustada. Mangareva saarel tehtud kultuuriuuringud näitavad, et selle elanikud võtsid kahendsüsteemi kasutusele vähemalt 300 aastat enne Saksa matemaatik Gottfried Leibnizi. Binaarse süsteemi avastamine saarel 1450. aastal on üllatav arvestades saarte asukohta. Praeguseks on vana numeratsioon kasutuselt kadunud, kuna saared olid nii pika aja jooksul Prantsusmaa kontrolli all, kes juurutasid araabia numbrite süsteemi, millega eurooplased on kõige paremini tuttavad. Teadlased Andrea Bender ja Sieghard Beller avastasid, et saarel elanud muistsed matemaatikud ühendasid kaks numbrisüsteemi uudseks binaarseks süsteemiks, mis võimaldas neil vähendada traditsioonilistes binaarsüsteemides kasutatavate numbrite arvu: näiteks 130 on kahendsüsteemis 10000010; Mangareva süsteemis esindab seda VTK – V (varu) tähistab 80, T (tataua) on 40, ja K (takau) on 10.
Bakhshali käsikiri

Bakhshali käsikiri on Bakhshali külast Indias 1881. aastal leitud matemaatikat käsitlev käsikiri, mis on kirjutatud kasekoorele. See on India vanim säilinud matemaatikateemaline käsikiri.
Rauna vald

Rauna vald (läti keeles Raunas pagasts) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Blome, Branti ja Launkalne vallaga ning Cēsise piirkonna Dzērbene, Priekuļi, Veselava, Liepa ja Mārsnēni vallaga. Valla pindala on 152 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2603 inimest. Valla keskus on Rauna küla. Vallavanem on Māris Lazdiņš. Aastal 1935 oli valla pindala 210,9 km². 1945. aastal moodustati valda Rauna ja Mežole külanõukogu, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1951 liideti Rauna külanõukoguga Baižkalnsi külanõukogu, aastal 1954 aga Mežole külanõukogu, Aastal 1968 liideti külanõukoguga Dzērbene külanõukogu kolhoosi Sarkanais oktobris maad, ent Rauna külanõukokku kuuluvad Dzērbene sovhoosi maad liideti Dzērbene külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Rauna piirkonda. Vald asub suuremalt jaolt Vidzeme kõrgustikul, kirdeosas ka Tālava madalikul. Tähtsamad jõed on Rauna jõgi ja Lisa jõgi. Suurim kõrgus on 221,5 meetrit. Looduskaitse all on Rozese mänd ja arvukalt nimetuid põlispuid Rauna ümbruskonnas. Valda jääb ka 25 hektari suurune Raunas Staburagsi hoiuala. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Rauna luteri kirik ja kirikaed (sealhulgas selle kantsel, orel, altar, maalid "Kolgata" ja "Aadam ja Eeva" ning G.Grāve hauaplaat), Raunas asuv arsti maja, Rauna vesiveski, Rauna muinaslinnus, Rauna piiskopilinnus, Tanīsa linnamägi, Vilciņi muinaskalmed, Upmaļi muinaskalmed, Mūri muinaskalmed ja Jaundānieli muinaskalmed ehk Kuradikalmistu. Kohaliku kaitse all on Rauna kiriku keskaegne kalmistu, Rauna keskaegne kalmistu ja sealsed ristikivid, Stuķi kantsi keskaegsed kindlustised, Rimša muinaskalmed, Pakuļi keskaegne kalmistu, Strīķeļi keskaegne kalmistu, Lielķipji keskaegne kalmistu, Krieviņi keskaegne kalmistu ehk Türgi hauad, Jaunlaiviņi keskaegne kalmistu ning sealsed ristikivid ja Baložkalni keskaegne kalmistu. Aastal 2011 elas vallas 2403 lätlast, 98 venelast, 71 valgevenelast, 15 ukrainlast, 43 poolakat ja 5 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Smiltenes novads, vaadatud 4.05 2017 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 06.06 2019 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 06.06 2019 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Rauna vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ruslan Tarahhovski

Ruslan Igorjevitš Tarahhovski (vene keeles Руслан Игоревич Тараховский; sündinud 22. detsembril 1980 Jakutskis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi näitleja ja lavastaja. Ta on 2010. aastast Oiunski-nimelise Sahha akadeemilise teatri pealavastaja. Ta on teatris lavale toonud muuhulgas Colin Higginsi näidendi "Harold and Maude", Anderseni "Lumekuninganna" ja Aleksei Kulakovski "Šamaani unenäo". Pärast Štšepkini-nimelise Kõrgema Teatrikooli lõpetamist näitekunsti erialal 2002. aastal Moskvas asus ta näitlejana tööle Jakuudi draamateatrisse. 2006. aastal lõpetas ta Arktika Riikliku Kunstide ja Kultuuri Instituudi režii erialal. 2012. aastal mängis ta peaosa Vjatšeslav Semjonovi lavastatud mängufilmis "Lõahh" ("Лыах") – kurttumma Paveli rollis. Тараховский Руслан Игоревич. sakhatheatre.ru
Royal Jordanian

Royal Jordanian Airlines on Jordaania rahvuslik lennufirma. Nende peakontor asub Ammanis ning kodulennujaam on Kuninganna Alia rahvusvaheline lennujaam samuti Ammanis. Royal Jordanian on lennufirmade ühenduse Oneworldi liige. Ettevõte opereerib enam kui 500 lendu nädalas ja vähemalt 110 väljumisega päevas. Ettevõtte koduleht
Japan Airlines

Japan Airlines Co., Ltd. (JAL) (日本航空株式会社; Nihon Kōkū Kabushiki-gaisha) on Jaapani rahvuslik lennukompanii. See on suuruselt teine lennufirma Jaapanis. Sellel on kaks peamist kodulennujaama, mis mõlemad asuvad Tokyos. Nendeks on Narita rahvusvaheline lennujaam ja Haneda rahvusvaheline lennujaam. Lennufirmal on rohekem kui 161 lennukit, millega teenindatakse enam kui 92 sihtkohta üle terve maailma. "Japan Airlines Co Ltd company : Shareholders, managers and business summary". Vaadatud 25.10.2016. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. veebruar 2012. Vaadatud 4. juunil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.forbes.com/global2000/list/#industry:Airline  Japan Airlines – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht