laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gustav Friedrich von Engelhardt (1732–1798)

Gustav Friedrich von Engelhardt (10. juuni (vkj 30. mai) 1732 – 9. jaanuar 1799 (vkj 29. detsember 1798) oli baltisakslasest poliitik. Gustav Friedrich sündis Caspar Friedrich von Engelhardti (1699–1768) ja Brigitte Eleonore von Roseni pojana. Teenis Vene armees, kus sai majori auastme. Gustav Friedrich von Engelhardt töötas meeskohtunikuna ning oli aastail 1780–1783 Eestimaa rüütelkonna peamees ja 1796–1798 maanõunik. Talle kuulusid Jäneda, Viisu, Pärsti, Kodasema ja Väike-Kareda mõis. Gustav Friedrich von Engelhardt abiellus 1759. aastal Charlotte von Richteriga (1737–1811). Abielust sündisid: Hedwig Eleonore von Engelhardt (1760–1811), abiellus Paul Gotthard von Dückeriga Karl Wilhelm Reinhold von Engelhardt (1765–1806), Viisu mõisnik Gustav Konrad von Engelhardt (1768–1841), Vene kindralmajor, Pjatigorski komandant, Viisu, Kodasema ja Väike-Kareda mõisnik Anna Auguste Charlotte von Engelhardt (1770–1823), abiellus Otto Johann Magnus von Richteriga Otto Moritz Ludwig von Engelhardt (1779–1842), Tartu Ülikooli professor Engelhardt Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Kas tead, mida tähendab...

"Kas tead, mida tähendab..." on saatesarja "Eesti otsib superstaari" esimese hooaja võitja Birgit Õigemeele esimene singel tema omanimeliselt debüütalbumilt. "Kas tead mida tähendab..." valiti Raadio 2 iga-aastasel "Aastahiti" auhinnagalal kodumaistest lugudest 2007. aastal teisele kohale. Laul oli nomineeritud ka 2008. aasta Eesti Muusikaauhindadel aasta hittloo kategoorias. "Kas tead, mida tähendab..." oli üks lauludest, mida tüdrukud said saatesarja "Eesti otsib superstaari" teisel hooajal teatrivoorus laulmiseks valida. Muusika on laulule kirjutanud Pearu Paulus, Ilmar Laisaar, Alar Kotkas ja sõnad Jana Hallas. Loo produtsent on Alar Kotkas. Laul anti ametlikult välja 12. november 2007, kuid selle esmaesitlus toimus Raadio 2 saates "Pleier". See oli üks esimestest lugudest, mis Alar Kotkase, Pearu Pauluse ja Ilmar Laisaarega tehti ning Birgitile kõige südamelähedasem lugu debüütalbumilt. Birgiti soovil muutis Jana Hallas veidi laulusõnu. . "Kas tead, mida tähendab..." (raadio versioon) – 4:24 "Kas tead, mida tähendab..." (akustiline versioon) – 4:29 "Bring Me to Life" – 3:59 Eesti Fonogrammitootjate Ühing jagab taas muusikaauhindu elu24.ee, vaadatud 4.03.2011 Superstaarihakatised lustisid kaks päeva teatrivoorudes elu24.ee, vaadatud 4.03.2011 Birgit Õigemeel: "Staari ei tee staariks see, kas ta on peenike või mitte."[alaline kõdulink] gossip.ee, vaadatud 4.03.2012 Birgit Õigemeel teab, mida tähendab suur armastus ohtuleht.ee, vaadatud 4.03.2012
Mana (ajakiri)

Mana on 1957–1999 väljaspool okupeeritud Eestit ilmunud eestikeelne ajakiri. Programmiliselt oli see suunatud globaalsele kontaktile üleilmse, st ka Eesti NSV kaasaegse kunstielu ja ühiskondliku mõttega. Mana avaldas ilukirjandust, arvustusi ja ülevaateid, keele-, ajaloo-, poliitika-, teatri- ja kunstialaseid kirjutisi, reproduktsioone ja fotosid nii paguluses kui ka Eestis elavailt autoreilt. Mana toimetaja oli aastatel 1957–1964 Rootsis elav arstist luuletaja Ivar Grünthal ning aastast 1965 USA-s elav mitmekülgne literaat Hellar Grabbi, siis trükiti ajakirja Kanadas. Mana toimetuskolleegiumi on kuulunud peale nimetatute Johannes Aavik, Ivo Iliste, Endel Kõks, Ilmar Laaban, Alur Reinans, Paul Laan, Enn Nõu, Paul Reets, Rein Silberg, Mardi Valgemäe ja Vootele Vaska. Ajakiri Mana ilmus algaastal korra kvartalis ja alates 1958. aastast ebaregulaarselt, trükiarv kõikus 800 ja 1500 vahel. Üks Mana väljaanne (nr 57) on ilmunud 1995. aastal ka Eestis.
Meeksi oja (Meeksi)

Meeksi oja ehk Kureküla-Meeksi peakraav on oja Põlva maakonnas Räpina vallas. Eesti jõgede loend
Hääleliik

Hääleliik või ka hääletüüp on inimhääle kategooria hääleulatuse alusel. Sopran Koloratuursopran Lüüriline sopran Dramaatiline sopran Subrett Metsosopran Alt Kontraalt Tenor Kontratenor Bariton Bassbariton Bass Oktavist Kastraat
Baski autonoomne piirkond

Baski autonoomne piirkond ehk Baskimaa (baski Euskadi; hispaania País Vasco) on 1. järgu haldusüksus (autonoomne piirkond) Hispaanias Biskaia lahe ääres Kantaabria mägede piirkonna idaosas. Piirkond hõlmab Araba, Biskaia ja Gipuzkoa provintsi. Piirkonna ametlikud keeled on baski ja hispaania keel. Suuremad linnad on Bilbao, Vitoria-Gasteiz, Donostia, Barakaldo ja Getxo. Tähtsamad tööstusharud on rauamaagi kaevandamine, must metallurgia, masina-, keemia- ja paberitööstus. Põllumajanduses on kõige rohkem levinud piimakari. Baskimaa Lõuna-Baskimaa Põhja-Baskimaa https://www.ine.es/jaxiT3/Datos.htm?t=2853
Basel

Basel on linn ja vald Šveitsis, Baseli linnakantoni keskus. Asub Reini jõe kaldal. Basel on Zürichi ja Genfi järel suuruselt kolmas Šveitsi linn. Baselit on nimega Basilia esmamainitud 374. aastal. 912. aastast kuulus Burgundiale. 1356. aastal tabas linna maavärin. 1501. aastal liitus Šveitsi liiduga. 1844. aastal sai Basel esimesena Šveitsi linnadest raudteeühenduse. Linnas on kolm raudteejaama. Basel on Šveitsi keemia- ja farmaatsiatööstuse keskus. Linnas on ka masina-, metalli-, tekstiili- ja toiduainetetööstust ning palju kirjastusi. Baselis on panganduskontserni UBS peakontor. 15. juunil 1954 asutati Baselis UEFA. Basler Messeturm on Šveitsi kõrgeim hoone. Linnas asub Šveitsi suurim jalgpallistaadion St. Jakob-Park. Baseli botaanikaaed on üks maailma vanemaid. Baselis on ka loomaaed. Baselis asub varajase muusika uurimisele ja esituspraktikale spetsialiseerunud muusikakõrgkool Schola Cantorum Basiliensis. Baselis tegutseb jalgpalliklubi FC Basel. https://www.pxweb.bfs.admin.ch/pxweb/fr/px-x-0102020000_201/-/px-x-0102020000_201.px/?rxid=c5985c8d-66cd-446c-9a07-d8cc07276160 Baseli koduleht (saksa, prantsuse ja inglise keeles) Baseli turismileht (saksa, prantsuse, inglise, itaalia, hispaania, vene, hiina ja jaapani keeles)
1. jalaväebrigaad

1. jalaväebrigaad on Eesti maaväe koosseisu kuuluv jalaväebrigaad; Kaitseväe peamine manööverüksus, kuhu kuulub enamik ajateenistuse käigus väljaõpetatavatest üksustest.  Pikemalt artiklis 1. jalaväerügement Üksuse ajalugu algas 1917. aasta 25. aprillil, mil Tallinnas asuti formeerima eesti rahvustest sõjaväelastega keiser Peeter Suure merekindluse 2. merekindlusepolku. 1917. aasta mais nimetati üksus ümber 1. Eesti jalaväepolguks. Üksus osales vahemikus 1918–1920 Vabadussõjas ning kandis 1940. aastani nimetust 1. jalaväerügement. Üksus taasloodi 2003. aastal Tallinnas 1. jalaväebrigaadina. 2006. aastal koliti brigaadi staap Tallinnast Paldiskisse. 1. jaanuaril 2009 määrati brigaadi alluvusse Scoutspataljon, Kalevi jalaväepataljon ja Tagalapataljon. Vastavalt riigikaitse arengukavaga ettenähtud Kaitseväe struktuurireformile viidi 2014. aasta augustis brigaadi alluvusse Viru jalaväepataljon, Pioneeripataljon, Õhutõrjepataljon ning Suurtükiväepataljon, mis varem olid kuulunud Kirde kaitseringkonna alla. Alates 1. augustist 2014 asub brigaadi staap Tapa linnakus. Brigaadi ülem on kolonel Andrus Merilo, brigaadiveebel staabiveebel Renzo Rajaste. 1. jalaväebrigaad: Staap Staabi- ja sidekompanii Scoutspataljon Kalevi jalaväepataljon Viru jalaväepataljon Suurtükiväepataljon Õhutõrjepataljon Pioneeripataljon Tagalapataljon Tankitõrjekompanii Luurekompanii Loetletud on 1. jalaväebrigaadi ülemad alates üksuse taasloomisest praegusel kujul, auastmed on esitatud ametiaja seisuga. 29.04.24 – kolonel Tarmo Kundla 17.06.2021 – 29.04.2024 kolonel Andrus Merilo 03.08.2018 – 17.06.2021 kolonel Vahur Karus 01.08.2015 – 03.08.2018 kolonel Veiko-Vello Palm 01.08.2012 – 31.07.2015 kolonel Aron Kalmus 03.10.2010 – 31.07.2012 kolonel Urmas Nigul 24.08.2009 – 02.10.2010 kolonelleitnant Raivo Tamm 01.07.2009 – 23.08.2009 major Margus Rebane (kohusetäitja) 08.04.2009 – 30.06.2009 major Märt Plakk (kohusetäitja) 18.09.2006 – 07.04.2009 kolonel Artur Tiganik 01.04.2006 – 05.09.2006 major Raivo Lumiste 02.08.2005 – 31.03.2006 major Aivar Kokka (kohusetäitja) 16.06.2003 – 01.08.2005 major Toivo Treima 1. diviis 1. jalaväerügement 2. jalaväebrigaad "1. jalaväebrigaad". Eesti kaitsevägi. Vaadatud 3. august 2018. 1. jalaväebrigaad Eesti Kaitseväe kodulehel 1. jalaväebrigaadi põhimäärus (kehtis 31. juulini 2014)
Piiramisrõngas

Piiramisrõngas on rindejoon sisse piiratud vaenlase väeosade või muu piiramise objekti (linn, kindlus) ümber.
Heliteos

Heliteos ehk muusikateos ehk helitöö (Hermann, Kasemets 1918) ehk helind (Visnapuu 1923) ehk kompositsioon on muusikaline teos, mis kujutab endast kindlakujulist muusikaliste väljendusvahenditega määratud helide kogumit. Heliteose materjaliks võivad olla muusikalised helid ja mürad. Heliteos on mõtlemise teel kavandatud ja välja töötatud, seda on võimalik kirjalikult või muul viisil fikseerida ja kõlaliselt taasesitada. Heliteoste loomisega tegelevat inimest nimetatakse heliloojaks. Helilooja töö tulemuseks võib olla kõigis üksikasjades fikseeritud ja lõpetatud heliteos, improviseerimise aluseks olev teatud piirides organiseeritud ja planeeritud muusikaline keskkond või muusikaline protsess. Heliteose legaaldefinitsioon on tuletatav teose legaaldefinitsioonist: heliteos on heliloomingu ehk komponeerimise tulemus. Heliteose loojat ehk autorit nimetatakse heliloojaks. Õiguslikult võib heliteos olla olemas kui nimetus (pealkiri), partituur, esitus, salvestis. Heliteosele tajutava vormi andmiseks võib kasutada muusikainstrumenti, kirjutusvahendit ja paberit, arvutit või muid vahendeid. Partituuri kirjutamiseks kasutatakse noodikirja. Arvuti mällu salvestatakse heliteos elektrooniliselt kodeeritud helitähistena muusikatarkvara abil, kas noodigraafikaprogrammi (näiteks Finale, Sibelius), helisünteesiprogrammi (näiteks Csound), MIDI- või muu arvutifailina. Helisalvestised võivad olla analoog- või digitaalsalvestised kas helilindil, heliplaadil, helikassetil või muul andmekandjal. Heliteost võib vaadelda ka abstraktse objektina, mis võib realiseeruda näiteks mälujälje, kujutluse, ettekande, taasesituse, käsikirja, trükise või arvutifailina, samuti jäljena helikandjal või ka muul moel. Autor Helilooming Teos
Baskimaa

Baskimaa (baski keeles Euskal Herria) on piirkond, mis asub kahel pool Püreneede lääneosa, mis moodustab Prantsusmaa ja Hispaania vahelise piiri, ja ulatub Biskaia laheni. See ala vastab enam-vähem baskide ajaloolisele alale ja baski keele levialale. Baskimaa koosneb seitsmest piirkonnast, nn ajaloolisest alast, mille tõttu baskid ütlevad Zazpiak Bat 'seitse moodustavad ühe'. Neli piirkonda lõunas, Hispaania territooriumil, moodustavad Hegoalde (Lõuna-Baskimaa) ning kolm piirkonda kirdes, Prantsusmaa territooriumil, moodustavad Iparralde (Põhja-Baskimaa). Lõuna-Baskimaa Araba (hispaania Álava) Gipuzkoa (hispaania Guipúzcoa) Navarra ehk Ülem-Navarra (baski Nafarroa) Biskaia (baski Bizkaia, hispaania Vizcaya) Põhja-Baskimaa Alam-Navarra (baski Nafarroa Beherea) Labourd (baski Lapurdi) Soule (baski Zuberoa) Mõnikord loetakse Navarra ja Alam-Navarra üheks piirkonnaks. Baskimaa on olnud pidevalt asustatud alates hilispaleoliitikumist. Rooma riigi mõju oli suhteliselt väike, sest Baskimaa asus kõrvalises kohas, mägedes ja väljaspool suuri kaubateid. Siiski asutas näiteks Pompeius Iruñea (Pamplona) linna. 3. sajandil sai Baskimaa sisuliselt sõltumatuks. Iseseisvus pidas vastu idagootide rünnakutele. Moodustunud hertsogkond oli ajuti frankidest ja Akvitaaniast vasallsõltuvuses. Araablaste vallutuse ajal vallutas hertsogkonna Karl Martell. Sellest ajast pärineb "Rolandi laul". Rolandi väesalga hävitasidki tegelikult just baskid. Moodustus Navarra kuningriik, mis ühendas baskide alasid mõlemal pool Püreneesid umbes 805–1200. Suurima võimsuse saavutas see Sancho III Suure ajal 985–1035. Sel ajal olid Aragón ja Kastiilia Navarra maakonnad ning Sancho saavutas ka protektoraadi Leóni üle. Pärast Sancho surma jagati riik tema poegade vahel, kes alustasid vennatapusõda. 1157. aastal suri Navarra kuningadünastia välja. 1512 hõivas Aragóni kuningas Fernando II Baskimaa lõunaosa. 1520 hõivas Prantsusmaa põhjaosa. Põhjaosa jäi Prantsusmaaga personaaluniooni kuni 1589. aastani, mil Navarra kuningas Henri IV päris Prantsusmaa trooni. Tänapäeval jaguneb Lõuna-Baskimaa Hispaania Baski autonoomse piirkonna ja Navarra autonoomse piirkonna vahel ning Põhja-Baskimaa moodustab osa Prantsusmaa Pyrénées-Atlantiquesi departemangust. Nende territooriumide pindala on kokku 20 664 km² ja elanike arv umbes 3 miljonit (2,5 miljonit Hispaanias). Alla kolmandiku elanikkonnast räägib baski keelt. Hispaania keskvalitsus ei soovinud kaua aega anda Baskimaale omavalitsust ega baski keelele ametlikku staatust, mis tänapäevalgi on väga piiratud. See ajendas baskide terrorirühmituse Euskadi ta Askatasuna loomisele. Baski autonoomne piirkond Baskimaa jalgpallikoondis Lõuna-Baskimaa Põhja-Baskimaa
Ōita

Ōita (jaapani keeles 大分) on linn Jaapanis, Ōita prefektuuri keskus. Asub Vaikse ookeani Beppu lahe kaldal. Linnas on keemia-, elektroonika-, terase- ja farmaatsiatööstuse ning laevaehituse ettevõtted. Linna serval asub Takasaki mägi, kus elavad ahvid. 大分県の人口推計 < 大分県ホームページ Ōita koduleht
Suveöö unenägu

"Suveöö unenägu" on William Shakespeare'i romantiline komöödia. Huvitav jutt räägib ühest suveööst. See kõik toimus Ateenas. Theusus ja Hyppolita hakkasid abielluma. Seal oli kuningas, kellel oli tütar Hermia, kes armastas Lysanderit ja Lysander armastas Hermiat vastu, aga Hermia sõbrannal Helenal ei läinud nii hästi. Helena armastas Demetriust, aga Demetrius armastas Hermiat. Hermia isa märkas seda ja ähvardas teda, et kui ta Demetriusega kokku ei lähe, võib ta hukka saada.
Suzanne Brøgger

Suzanne Preis Brøgger Zeruneith (sündinud 18. novembril 1944) on taani kirjanik ja ajakirjanik. Ta on Taani Akadeemia liige 1997. aastast. 1973 – Fri os fra kærligheden 1975 – Kærlighedens veje & vildveje 1978 – Creme fraiche 1979 – En gris som har været oppe at slås kan man ikke stege 1980 – Brøg 1981 – Tone 1984 – JA 1986 – Den pebrede susen 1988 – Livsformer – essay "Om at kysse hesten" 1988 – Edvard og Elvira 1990 – Min verden i en nøddeskal 1991 – Efter Orgiet 1993 – Paradisets Mave 1993 – Transparence 1995 – Løvespor 1997 – Jadekatten 1998 – Et frit og muntert lig 1999 – Lotusøje 2000 – Sejd 2001 – Linda Evangelista Olsen 2006 – Sølve 2008 – Sløret, 2008 2010 – Jeg har set den gamle verden forsvinde – hvor er mine ørenringe? 2013 – Til T
Eesti Rahvavägi

Eesti Rahvavägi oli Eesti sõjaväe mitteametlik nimetus ja esmane organisatoorne etapp 16. novembrist 1918 kuni 27. märtsini 1920 ja õigusvastaselt 1940. aastal. Rahvavägi võttis osa Eesti vabadussõjast. Kuna sõnade rahvavägi ja rahvaväelane kasutamine segadust sünnitas, võeti Sõjaministri päevakäsuga 27. märtsist 1920 nr. 48 kasutusele sõnad sõjavägi, sõjaväelane ja sõdur. Eesti Vabariigi Ajutise Valitsuse korraldusega 21. novembrist 1918 moodustati Eesti rahvavägi ja 1. Diviisi ülemaks määrati kindral Aleksander Tõnisson. 1. Diviisi koosseisus moodustatavate polkude asukohtadeks määrati: 1. polk – Tallinna, kindral Ernst Põdderi juhtimisel 2. polk – Tartu, kolonel Johan Unti juhtimisel 3. polk – Võru, kolonel Eduard-Alfred Kubbo juhtimisel 4. polk – Narva, kolonel Aleksander Seimani juhtimisel 5. polk – Rakvere, kolonel Nikolai Reeki juhtimisel 6. polk – Pärnu, J. Puskari juhtimisel. Suurtükiväe-, ratsaväe- ja inseneriväepolkude asukohaks määrati Tallinn. 29. november - Eesti Ajutine Valitsus kehtestas riigis sõjaseaduse ja kuulutas välja sundmobilisatsiooni 1893-1896. aastatel sündinud meestele Harju-, Lääne-, Viru-, Järva-, Viljandi-, Pärnu-, Võru- ja Tartumaal. 5. detsember - ilmus Eesti Ajutise Valitsuse määrus sõjaväljakohtute moodustamiseks. 9. detsember - kuulutati välja 1889-1892. aastatel sündinud meeste mobilisatsioon Harju- ja Järvamaal, ning 1886-1889. aastatel sündinud meeste mobilisatsioon Saaremaal. 11. detsember - kuulutati välja 1882-1892. aastatel sündinud meeste mobilisatsioon Pärnu-, Viljandi-, Tartu- ja Võrumaal ning 1882-1888. aastatel sündinud meeste mobilisatsioon Saare-, Lääne-, Järva-, Harju- ja Virumaal.  Pikemalt artiklis Kaitseväe Peastaap#Ajalugu Sõjavägede ülemjuhatuse organisatsioon 1918. aasta detsembris: Sõjavägede Ülemjuhataja Johan Laidoner: Operatiivstaap Peastaap: Andres Larka: Rahvaväe esmaste maaväeosade moodustamise järel loodi Eesti soomusvägi (soomusrongid ning soomusautod), suurtükivägi (väli- ja kindlusepatareid) jne. Eesti Rahvaväe auastmed Sõdur, 3. aprill 1920, nr. 14, lk. 3.
Bretagne'i lipp

Bretagne'i lipp või bretooni keeles Gwenn ha du (Valge ja must) loodi 1923. aastal USA lipu ja Kreeka lipu eeskujul. 5 musta horisontaalset triipu tähistavad prantsuskeelseid diötseese ja 4 valget triipu bretoonikeelseid. Hermeliinid pärinevad Bretagne'i hertsogite vapilt. Bretagne'i lipp (prantsuse keeles) Bretagne'i lipp
Septakord

Septakord on neljast erinevast heliklassist koosnev akord, mille põhikuju helid paiknevad kolme ülestikuse tertsina. Septakordi nimetus tuleneb sellest, et selle põhikuju äärmiste helide vahe on septim. Septakordi akordi helid on (alt lugedes) priim, terts, kvint ja septim. Muusikas enamkasutatavad septakordid on dominantseptakord ja juhtseptakord. Kõik septakordid ja nende pöörded on dissoneerivad kooskõlad, mis harmoonilistes järgnevustes nõuavad lahendamist. Suur mažoorseptakord Dominantseptakord ehk väike mažoorseptakord Suur minoorseptakord Väike minoorseptakord Väike septakord ehk poolvähendatud septakord Vähendatud juhtseptakord ehk vähendatud septakord Suurendatud septakord  Pikemalt artiklis akordi kuju Septakordidel on neli kuju: põhikuju kvintsekstakord tertskvartakord sekundakord
Narva Vene Gümnaasium

Narva Vene Gümnaasium oli kool Narvas, mis töötas 1944. aastani. Koolis õppisid peamiselt vene õpilased. Praegu on Narvas rohkem vene õpilastele mõeldud koole.
Väike mažoorseptakord

Väike mažoorseptakord ehk väike duurseptakord ehk dominantseptakord on akord, mis koosneb mažoorkolmkõlast ja väiksest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli väike septim. Dominantseptakord on dominandilt ehk V astmelt üles ehitatud septakord. Suur terts – akordi heli priimi ja tertsi vahel Väike terts – akordi heli tertsi ja kvindi vahel Väike terts – akordi heli kvindi ja septimi vahel Priimi ja septimi vahe on väike septim. Loomulik mažoor – V astmelt (dominantseptakord) Loomulik minoor – VII astmelt Harmooniline minoor – V astmelt (dominantseptakord)
Artur Tiganik

Artur Tiganik (sündinud 13. jaanuaril 1971 Loksal) on Eesti sõjaväelane. 1988 Loksa Keskkooli vene õppekeelega klass Rjazani Kõrgem Õhudessantkool Relvastuskontrolli kursus Ühendkuningriigis Demokraatliku juhtimise kursus Pataljoni- ja garnisoniülemate kursus Taanis 2001 Balti Kaitsekolledž 2005. aastal osales Tiganik Afganistanis välisoperatsioonil. Artur Tiganik on alates 2022. aastast erakond Isamaa liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 248 häält ning ei osutunud valituks. Kaitseväe teenetemärk Mälestusmedal "10 aastat taastatud Kaitseväge" Rahuoperatsioonide Keskuse teenetemärk 2004 Kotkaristi IV klassi teenetemärk Ta on abielus ning tal on üks tütar. Loksa Gümnaasiumi XXXIV lend 1988 Kolonel Tiganik asub Maaväe staabi ülema ametikohale. Postimees, 2. aprill 2009 Kaitseminister nimetas ametisse kaitseväe kolm tippjuhti. ERR uudised, 17. mai 2016
Kintsli mõis

Kintsli mõis (saksa keeles Künzli/Axelshof) oli Päidla mõisa karjamõis Otepää kihelkonnas Tartumaal, praegu jääb selle ala Valga maakonda Otepää valla maale. Eesti mõisate loend
Québeci vapp

Québeci vapp on Kanada Québeci provintsi vapp. Praegune vapp pärineb 1939. aastast. Vapi kirjeldus: kaks korda jaostatud kilp, esimesel, sinisel, väljal kuningliku Prantsusmaa kolm kuldset liiliat (ühes reas, mitte 2:1 nagu Prantsusmaa vapil); teisel, punasel väljal Inglismaa kuldne lõvi; kolmandal, kuldsel väljal vahtraoks kolm rohelise lehega (Kanada). Kilbi kohal on Tudori kroon, vapi deviis eestikeelses tõlkes: "Ma mäletan". Vapi varasemal, 1868. aasta, variandil on kaks liiliat praeguse kolme asemel.
Ro-pax-laev

Ro-pax-laev (inglise roll-on/roll-off passenger vessel) on ro-ro-tüüpi laev, millel on lubatud peale võtta rohkem kui 12 reisijat. Laeval võib olla parvlaevaga sarnaseid mugavusi ja teenuseid, kuid peamine on sõidukite liiniliiklus. Uuematel ro-pax-tüüpi laevadel on tihti mitu autotekki, mis võivad mahutada kokku üle kahe kilomeetri sõidukeid, ja võimsad peamasinad, mis võimaldavad kaubalaevast suuremat kiirust. Kiired ro-pax-tüüpi laevad võivad liinidelt välja tõrjuda väiksemaid kiirlaevu – katamaraane ja turbiinlaevu –, sest on ilmastikukindlamad kui katamaraanid, võivad pakkuda rohkem mugavust ja teenuseid ning suudavad mahutada rohkem sõidukeid. Läänemerel on jääklassiga teraskerega ro-pax-laevade eelis autotekiga kiirlaevade ees ka võimalus sõita aasta ringi. Maailma suurim ro-pax-laev on 2010. aastal valminud Stena Hollandica, millel on 5500 rajameetrit autotekkidel ja 1200 reisijakohta. Världens största ropax i trafik. Svensk Sjöfarts Tidning, 2010, nr 6 (rootsi keeles)
Christian Barthold Rotermann

Christian Barthold Rotermann (9. juuni 1840 Tallinn – 6. juuli 1912 Tallinn) oli Tallinna 19. ja 20. sajandi alguse baltisaksa suurtööstur. Tema isa Christian Abraham Rotermann oli Tallinna ettevõtja, kes asutas kaubahoovi "Chr. Rotermann", mis tegeles peamiselt ehitustarvete valmistamise ning nende sisse- ja väljaveoga. Ta ehitas 1849. aastal Viru väljaku äärde Rotermanni kaubamaja, millega liitus ajapikku terve vabrikute kompleks ja Mere puiestee äärde kujunes nn Rotermanni kvartal. Christian Barthold juhtis alates 1865. aastast oma isa alustatud äritegevust ning laiendas raua- ja puidutööstust. 1879. aastal ehitas ta Rotermanni kvartalisse aurusaeveski, asutas 1887. aastal makaronivabriku, ehitas 1888. aastal uue kaubahoone Mere puiestee äärde ning seejärel ka viljaveski, mis kasvas suurimaks Tallinnas. Tehaste toorainena kasutas ta nii kohalikku kui ka Venemaalt Volga äärest ja Lääne-Siberist kokkuostetud vilja. Tema ärijuhina tegutsemise ajal oli Rotermannide ettevõte Venemaal ja Lääne-Euroopas laialt tuntud, tema ise oli ka Tallinna linnavolinik ja Belgia aukonsul. Christian Barthold Rotermanni vanaisa, samuti Christian Rotermann tegutses Paides kullassepana, isa Christian Abraham Rotermann (1801–1870) oli aga algselt käsitöölisest mütsimeister, kes kolis 1828. aastal Tallinna. Rotermann oli esimesi inimesi Tallinnas, kes ostis endale 20. sajandi alguses isikliku sõiduauto (Argus) ning tema poja Christian Ernst August Rotermanni auto Reo oli esimene USA auto Tallinnas. Aastatel 1909–1910 ehitas Rotermann endale Tallinna kesklinna Mere puiestee algusse (maja nr 4) kolmekorruselise punastest tellistest moodsa elamu. Tallinna aukodanik Püha Stanislavi ordeni III järk (1887) – tegevuse eest Vene tehnika seltsi Eestimaa osakonnas Rotermanni Tehased Rotermanni soolaladu Virulane, 9. märts 1887. Lk 2 Christian Barthold Rotermann. Eesti Arhitektuurimuuseum
Süsivesinikud

Mitte segi ajada mõistega süsivesikud Süsivesinikud on keemilised ained, mille molekul koosneb ainult süsiniku- ja vesinikuaatomitest. Süsivesiniku molekul sisaldab süsinikahelat. Ahela ehituse järgi jaotatakse süsivesinikud ning kõik muud orgaanilised ühendid alifaatseteks ja tsüklilisteks. Halogeenitud süsivesinikud Klooritud süsivesinikud Süsivesinikest veebilehel Miksike.ee [1] Süsivesinikud looduses. Neeme Katti video
Québeci lipp

Québeci lipp (prantsuse keeles Fleurdelisé (Liiliaõis)) on Kanada Québeci provintsi lipp, mis võeti ametliku lipuna kasutusele 1948. aastal. Valge rist lipul pärineb Prantsusmaa kuningate lippudelt ja valgeid liiliaõisi sinisel taustal, mis tähistavad neitsi Maarja puhtust, kasutasid Prantsuse-Kanada väed. Québeci vapp
Kalapääs

Kalapääs ehk kalakäik on rajatis vooluveekogul, mis asub loodusliku või tehistõkke (tavaliselt paisu) juures, tagamaks kalade rände mööda vooluveekogu. Tavalisimaks kalapääsuks on kalatrepid. Kalapääsud saab jagada kaheks: looduslähedased ja tarindkalapääsud. Looduslähedased kalapääsud on tehiskosk, tehiskärestik, möödaviikpääs, kalaramp. Tarindkalapääsud on tiigikaskaad, kalatrepp, pilukalakäik, tõkiskalakäik, angerjakäik, kalalüüs ja kalatõstuk. kalatrepp ökodukt Napp, P. 2006. Kalapääsud. Halo Kirjastus. 32 lk. Napp, P. 2006. Kalapääsud. Halo Kirjastus. 32 lk. Pärnapuu, M., H. Hanni. 2009. Kalapääsud vooluvete komplekssel käsitlemisel. TTÜ Kirjastus. 64 lk.