laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
BMW N53

BMW N53 on vabalthingav kuuesilindriline bensiinimootor, mida BMW kasutas oma sõiduautodel 2006–2013. N53 eelkäija oli N52. Esmakordselt paigaldati N53 BMW 5. seeria E60 mudeliuuendusele 2006. aastal. BMW ei kasutanud N53 Põhja-Ameerikas, Austraalias ja Malaisia turgudel müüdavatel autodel seoses seal müüdava kütuse suure väävlisisaldusega ning nendel turgude mudelitel jätkati N52 kasutamist. BMW N53 oli viimane vabalthingav R6-mootor BMW mootorite rivis, millest esimene oli 1968. aastal tootma hakatud BMW M30. N53 vahetati järk-järgult välja neljasilindrise N20 turbomootori vastu alates 2011. aastast. Erinevalt eelkäijast N52, mis kasutas kaudsissepritset, võeti N53 puhul kasutusele otsesissepritse. Mootoriplokk on valmistatud magneesiumisulamist ja surveaste on 12.0:1. N53 töömaht oli kas 2,5 (N53B25) või 3,0 liitrit (N53B30). Võimsus sõltuvalt versioonist 140 kW (190 hj) kuni 200 kW (272 hj). Paul Tan (11. mai 2010). "BMW's N52 versus N53 – what are we missing?".
Kodusõja kangelaste mälestusmärk

Kodusõja kangelaste mälestusmärk või kommunaaride monument on Tartu Keskpargis asunud Eesti Töörahva Kommuunile ja Eesti punastele küttidele pühendatud mälestusmärk. Mälestusmärk püstitati 1978. aastal, see paiknes Keskpargi Poe tänava poolses otsas Vabaduse puiestee poolses servas seal paiknenud tribüüni taga, selle autorid olid Endel Taniloo ja Stanislav Netšvolodov. Mälestusmärk eemaldati volikogu otsusega 1990. aastal. "Unustatud kolikambrikujud". Tartu Postimees. 9. aprill 2001. Vaadatud 25. aprill 2021.
Tallinna linnasekretär

Tallinna linnasekretär on Tallinna Linnavalitsuse ametnik. Tallinna linnasekretär 1) juhib Tallinna Linnakantseleid ja tagab selle eesmärkide saavutamise ning ülesannete täitmise; 2) teeb Tallinna linnapeale ettepanekuid linnakantselei ülesannete, struktuuri ja teenistuskohtade koosseisu kohta; 3) kinnitab linnakantselei struktuuriüksuste põhimäärused ning teenistujate ametijuhendid; 4) nimetab ametnikke ametikohale ja vabastab neid teenistusest; 5) sõlmib ja lõpetab töölepinguid; 6) annab linnakantselei töö korraldamiseks käskkirju; 7) kinnitab linnakantselei asjaajamiskorra ja muud töökorralduse reeglid; 8) koordineerib linna direktorite ja linnasekretärile otse alluvate osakonnajuhatajate tegevust; 9) esindab linnakantseleid ja annab volitusi linnakantselei esindamiseks; 10) sõlmib lepinguid linnakantselei ülesannete täitmiseks linnakantseleile linnaeelarves selleks ette nähtud vahendite piires, tagab linnakantselei eelarvest kinnipidamise; 11) korraldab linnakantselei valdusesse antud vara valdamist, kasutamist ja käsutamist ning juhib linnakantselei majandustegevust; 12) korraldab linnakantselei eelarve projekti koostamise ja esitamise Tallinna õigusaktides kehtestatud korras; jälgib linnakantselei eelarve täitmist ning esitab vajaduse korral selle muutmise ettepanekuid; 13) tagab sisekontrollisüsteemi toimimise linnakantseleis; 14) täidab teisi riigi ja Tallinna õigusaktides ning ametijuhendis linnasekretärile pandud ülesandeid. Tallinna linna kohaliku omavalitsusorganina moodustati 1887. aastal 26. märtsil Tallinna Linnavalitsus, kui kehtestati Läänemere kubermangude linnades 1870. aasta Vene üldine linnaseadus. Uue Linnaseaduse kohaselt said linna omavalitsusorganiks neljaks aastaks valitav linnavolikogu (gorodskaja duuma, vene keeles Ревельская Городская Дума), kes omakorda valis neljast linnanõunikust koosneva linnaameti – gorodskaja uprava (vene keeles Ревельская Городская Управа), eesotsas Tallinna linnapeaga – gorodskaja golovaga, vene keeles Ревельская городская голова). Esimene Tallinna linnapea raejärgsel ajal oli Oskar Artur von Riesemann. Linnavalitsus tegutses linnapea juhtimisel ja koosnes volikogu poolt valitud kolmest kuni neljast linnanõunikust ja Tallinna linnasekretärist. Linnavalitsusele allusid kõik teised linna täidesaatvad organid, nagu osakonnad, komisjonid, hoolekogud, asutiste juhatajad ning linnaametnikud, samuti ka linna ettevõtted ja linnamõisad, mille tegevust juhtis linnavalitsus oma liikmete kaudu. Linnavolikogul ja -valitsusel oli ühine kantselei, mille tööd juhtis linnasekretär, Tallinna linnavalitsus tegutses Tallinna raekojas. 1887–1904 Otto Benecke 1904–1905 Mihkel Pung 1906–1917 Evald Dolf 1918 Gerhard Kress Richard Münth 1924–1932 Jüri Traurig 24. aprill 1992 – 1. september 2020 Toomas Sepp 2020 –... Priit Lello Vallasekretär Tallinna Linnakantselei põhimäärus § 17. Linnasekretär, RT IV, 27.03.2013, 19 Tiit Rosenberg, 1877. aasta linnaomavalitsuse reform ja Tallinna baltisaksa linnapead 1878–1918, lk 53 Tallinna linnawolikogu wolinikkude nimekiri, Riigi Teataja, nr. 50, 11 aprill 1924 Pikaaegne Tallinna linnasekretär paneb ameti maha, www.postimees.ee, 2. juuli 2020
Umbsoo oja

Umbsoo oja on oja Edela-Eestis Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Neitsi oja vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 5,9 km, valgla pindala 7,3 km², langus 9,5 m ja lang 1,6 m/km. Oja saab alguse 64,5 m kõrgusel Umbsoo rabas Umbsoo ja Raamatu küla piiril ja suubub 55 m kõrgusel Räägu külas vasakult poolt Neitsi ojasse 5,2 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Umbsoo oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 25.04.2021) Umbsoo oja keskkonnaportaalis (vaadatud 25.04.2021) Umbsoo oja Eesti looduse infosüsteemis Umbsoo oja keskkonnaportaalis
Abertamy

Abertamy (saksa keeles Abertham) on linn Tšehhi Karlovy Vary maakonnas Karlovy Varyi ringkonnas. Abertamy asub Saksamaa piirist umbes 7 km kaugusel, Karlovy Varyst ligikaudu 15,5 km põhjas. Abertamy asub Maagimäestikus merepinnast keskmiselt 840 m kõrgusel. Abertamy on talispordikeskus. Abertamyt on esmamainitud 1529. aastal. 1579. aastal kuulutati Abertamy kuninglikuks mäelinnaks. Linnas tegeldi hõbede kaevandamisega. Kolmekümneaastase sõja järel vähenes hõbeda kaevandamine ja põhiliseks sai tina kaevandamine. 22. juunil 2007 anti Abertamyle tagasi vahepeal kaotatud linnaõigused. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Horallka - ubytování v soukromí - Abertamy https://www.e-chalupy.cz/ 110 let spolku zimních sportů v Abertamech www.kudyznudy.cz, 3. märts 2018 Abertamy Místopisný průvodce po České Republice
Hüsamettin Cindoruk

Ahmet Hüsamettin Cindoruk (sündinud 1. jaanuaril 1933 İzmiris Türgis) on türgi poliitik. 1993. aastal oli ta Türgi presidendi kohusetäitja. Hüsamettin Cindoruk sündis 1933. aastal İzmiris Kreeta päritolu türklaste peres. Ta lõpetas Ankara Ülikooli õigusteaduskonna. 1960. aastal toimus Türgis sõjaväeline riigipööre. Hüsamettin liitus grupiga, mis proovis kaitsta vahistatud endist peaministrit Adnan Menderest ja teisi Demokraatliiku partei poliitikuid. Kui tsiviilühiskond taastus, astus ta Õiglusparteisse. Aastail 1985–1987 oli ta Süleyman Demireli juhitud Tõelise Tee partei ametlik liider. Kui Demirel poliitikasse naasis, andis Hüsamettin partei juhtimise tollele üle. 1991. aastal sai temast parlamendi spiiker. Kui Turgut Özal suri, sai temast presidendi kohusetäitja. Uutel valimistel sai presidendiks Süleyman Demirel, kes pakkus Hüsamettinile peaministrikohta, ent see eelistas jääda spiikeriks. See avas tee Tansu Çillerile, nii asutas Hüsamettin oma Demokraatliku Türgi partei. Kui aga partei sai 1999. aasta valimistel alla 1% hääli, lahkus Hüsamettin poliitikast. Aastail 2009–2011 oli ta Demokraatliku Partei juhiks. Cindoruk: Aksini söyleyen mi var 11 Samanyolu Haber, 8.mai 2009 Dünden Bugüne Siyaset Tarihinde Demokrat Parti, Demokrat Parti, 16. mai 2009 ANAVATAN ve Demokrat Parti birleşti, CNN Turk, 31. oktoober 2009 Demokrat Parti'nin 10. Olağan Büyük Kongresi Yapıldı-Namık Kemal Zeybek, DP Genel Başkanlığı'na seçildi". Demokrat Parti. 18.01 2011.
Červená Řečice

Červená Řečice (saksa keeles Roth Retschitz, Rothrecitz) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Pelhřimovi ringkonnas. Červená Řečice asub Pelhřimovist umbes 9,5 km põhjaloodes ja Jihlavast ligikaudu 32 km lääneloodes. Červená Řečice paikneb merepinnast 455 meetri kõrgusel. Červená Řečicet on esmamainitud 1279. aastal. Červená Řečice vanalinn on alates 2003. aastast ajalooline linnakaitseala. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Červená Řečice Turistika Červená Řečice Místopisný průvodce po České Republice Červená Řečice - památková zóna Národní památkový ústav. Vaadatud 21. juunil 2024
Puugravüür

Puugravüür on graafikatehnika, mis kasutab erinevalt laudpuule tehtavast puulõikest ristpuuklotsi. Puugravüüri tehnikas uuristatakse spetsiaalse graveerimise nõela ehk uuritsa abil kujutis kõvemast puidust lõigatud puuklotsile süüga risti. Tihe ja tugev ristpuuklots võimaldab peenekoelisemat käsitlust, ühtlasi suurt tiraaži. Puugravüüri võttis 18. sajandi viimasel veerandil kasutusele inglane Thomas Bewick. Eestis kehtis termin „puulõige” ka puugravüüri kohta kuni Aleksander Tassa 1948. aastal ilmunud raamatuni „Puulõikekunstist. Materjale ja allikaid eesti puulõikest XIX sajandil”, kuigi juba varem teadvustati eeskätt saksakeelse terminoloogia eeskujul (vastavalt Holzschnitt ja Holzstich), et õigem on neid käsitluselt ja kunstiliselt mõjult erinevaid tehnikaid tähistada eri nimetustega. Mai Levin. Esimesest eesti kunstpildilõikajast originaalestambi taassünnini. Näituse "Eesti graafika ajalugu 1860-1944" saatetekst, Eesti Kunstimuuseum, 2015
Kaçanik

Kaçanik (albaania keeles Kaçaniku, serbia keeles Качаник) on linn ja vald, mis asub Kosovo lõunaosas Ferizaji ringkonnas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elab linnas 15 634 elanikku, samas kui vallas elab 33 409 elanikku. Valla pindala on 220 km², hallates sealhulgas Kaçaniku linna ja 31 küla.  Kaçanik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Měčín

Měčín (saksa keeles Metschin) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Klatovy ringkonnas. Měčín asub Klatovyst ligi 13 km kirdes ja Plzeňist umbes 29 km lõunas. Měčín paikneb merepinnast 476 meetri kõrgusel. Měčínit on ürikutes esmamainitud 1352. aastal. Ei ole teada, millal Měčín omandas linnaõigused. Měčín kaotas linnaõigused 1945. aastal, kuid sai need tagasi 4. juunil 1992. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Současnost Město Měčín Historie města Měčín Město Měčín Měčín Místopisný průvodce po České Republice
Cunard Building (New York)

Cunard Building (ka Standard & Poors Building) on 22-korruseline büroohoone Ameerika Ühendriikides New Yorgis aadressil 25 Broadway. Hoone paikneb Alam-Manhattani finantspiirkonnas Bowling Greeni pargi kõrval. Hoone kõrgus on 77,64 m. Ehitise projekteeris uusrenessanss-stiilis Benjamin W. Morris koos konsultantidega arhitektuuribüroost Carrère & Hastings. See oli ehitatud Briti-Ameerika aurulaevade operaatorfirma Cunard Line'i peakontoriks Põhja-Ameerikas. 1995. aastal määras New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon ehitise kaitsealuseks mälestusmärgiks (New York City Landmark). See kuulub Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riikliku Registri järgi samuti Wall Streeti ajaloolisse piirkonda (Wall Street Historic District). Fuajee Suursaal Varajased pilvelõhkujad  Cunard Building – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Bojan Bogdanović

Bojan Bogdanović (sündinud 18. aprillil 1989 Mostaris, Bosnia ja Hertsegoviinas) on horvaatia elukutseline korvpallur, kes mängib 2019. aastast NBA klubis Utah Jazz. Bogdanović alustas karjääri 2004. aastal kodulinnaklubis Mostari Zrinjski, misjärel sõlmis mitmeaastase lepingu Madridi Realiga. Ta mängis Reali noortemeeskonnas madalamates liigades ning oli laenul esimeses koduklubis Zrinjskis ja Hispaania kõrgliigaklubis Murcias. Seejärel mängis ta aastatel 2009–2011 Zagrebi Cibonas ja aastatel 2011–2014 Istanbuli Fenerbahçes ning tuli mõlema riigi meistriks ja karikavõitjaks. Lisaks mängis ta mõlema klubi meeskonnas ka Euroliigas. Bogdanovići mängijaõigused omandas 2011. aasta NBA draft'i 31. valikuga Miami Heat, kes vahetas need Minnesota Timberwolvesi kaudu edasi New Jersey Netsi. Debüüthooajal (2014/15) kogus ta vahepeal New Jerseyst Brooklynisse kolinud Netsis keskmiselt 9 punkti ja 2,7 lauapalli mängus ning valiti uustulnukate sümboolsesse teise viisikusse. Hooajal 2016/17 oli Bogdanović Netsi kasuks toonud keskmiselt 14,2 punkti ja 3,6 lauapalli mängus, kuni vahetati 2017. aasta veebruaris Washington Wizardsisse. Sama aasta suvel siirdus ta kaheks aastaks Indiana Pacersisse, kus kogus hooajal 2018/19 keskmiselt 18 punkti ja 4,1 lauapalli mängus. 7. juulil 2019 sõlmis ta nelja-aastase ja 73 miljonit dollarit väärt lepingu Utah Jazziga. 2019/20. hooajal olid tema keskmised näitajad Jazzis karjääri parimad – 20,2 punkti, 4,1 lauapalli ja 2,1 resultatiivset söötu mängus. Bogdanović on koondises Horvaatiat esindanud 2010. ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2013. ja 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel. 2016. aasta olümpiamängudel viskas ta keskmiselt 25,3 punkti mängus ja oli kogu turniiri resultatiivseim mängija. NBA uustulnukate teine viisik (2015) Türgi meister (2014) Türgi karika (2013) ja superkarika (2014) võitja Horvaatia meister (2010) Horvaatia karika võitja (2009) Bojan Bogdanović – NBA.com Bojan Bogdanović – Basketball-Reference.com
Viktor von Maydell

Parun Viktor Karl Jakob von Maydell (16. vkj / 28. august ukj 1838 Haapsalu Eestimaa kubermang – 27. jaanuar vkj / 8. veebruar ukj 1898 Stuttgart) oli baltisaksa insener, Eesti poliitik ja Tallinna linnapea. Viktor Maydell pärines vanast ja paljuharulisest Eestimaa von Maydellide aadlisuguvõsast, kuuludes Keila kihelkonna Rahula mõisast välja kasvanud harru. Viktor Maydelli, mereväe kaptenleitnandist vanaisa Karl Ludwig von Maydell (1771–1844) pani aluse suguvõsa Rahula nooremale liinile, mida jätkas erukaptenist isa Alexander Kasimir von Maydell (1805–1850). 1858. aastal õppis Viktor von Maydell Heidelbergis, seejärel 1858–1862 inseneriteadusi Zürichis, lõpetades kooli inseneridiplomiga. Venemaale tagasi pöördunult astus ta Venemaa keisririigi raudteede valitsuse teenistusse ja oli aastatel 1863–1872 Odessa raudteel Odessa–Tiraspoli lõigu sektsiooniinsener ning osales osakonnainsenerina Jelizavetgradi–Krementšugi ja Krementšugi–Harkovi raudtee ehitusel. Aastatel 1872–1873 juhatas V. von Maydell iseseisvalt Znamenka–Nikolajevi raudteeliini ehitust ja seejärel lahkus raudtee-ehituse ärist ning pöördus 1874. aastal tagasi Eestimaale. Lõuna-Venemaal panustas ta aastatel 1873–1876 kaheksasse Nikolajevi linna viljaaita, mis talle järgnevalt suurt tulu tõid. 1874. aastal ostis von Maydell krahv C. Buxhöwdenilt 125 000 hõberubla eest suure Viimsi mõisa koos Aegna saare, Haabneeme mõisa ning Pirita ranna ja Pirita kloostri varemetega. 1882. aastal müüs ta omandatu ja ostis suvituskohaks Keila kihelkonna Kõltsu mõisast eraldatud mereäärse mõisamaakoha Seehof, talle kuulus ka mitu uhket linnamaja Tallinnas. Linnas kinnisvara omandamisega omas ta uue linnaseaduse kohaselt valimisõigust ja valiti 1877. aastal Tallinna Linnaduuma (volikogu) valimistel ka Tallinna linnavolinikuks. 1880. aastal valiti ta ehitusasjadega tegelevaks linnanõunikuks. V. von Maydell valiti Tallinna linnavolikokku ka järgnevatelgi linnaduuma valimistel (1881., 1885., 1890. ja 1892. aastal) ning ta jätkas tööd linnanõunikuna, sh 1883–1885 Tallinna linnapea asetäitjana. Kui Thomas Wilhelm Greiffenhagen augustis 1885 tagandati, kuna keeldus linna asjaajamises vene keelt kasutamast, täitis V. von Maydell kuni järgmise volikogu ja selle poolt ametlikult linnapeaks valimiseni detsembris 1885 Tallinna linnapea kohuseid. Viktor von Maydell valiti Tallinna linnapeaks tagasi ka 1890. ja 1892. aastal, augustis 1894 astus parun Viktor von Maydel tervislikel ja perekondlikel põhjustel ametist tagasi ja lahkus Tallinnast, asudes koos perekonnaga Stuttgarti, kus ta jaanuaris 1898 suri. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd I. Görlitz, 1930, Lk 149–150 Greiffenhagen, J.F. (1905). Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik. Mitau (Jelgava): Kurländische Gesellschaft für Literatur und Kunst. Lk 94. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd I. Görlitz, 1930, Lk 149 Kõltsu Keila khk Seehof, Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Tiit Rosenberg, 1877. aasta linnaomavalitsuse reform ja Tallinna baltisaksa linnapead 1878–1918, lk 63–69.
Seattle Kraken

Seattle Kraken on Ameerika Ühendriikide jäähokiklubi, mis liitub 2021/2022 hooajal jäähokiliiga NHLi Läänekonverentsi Vaikse ookeani divisjonis. Klubi peatreener on Dave Hakstol. Seisuga 21. juuli 2023 Väravavahid: Joey Daccord, Chris Driedger, Philipp Grubauer Kaitsjad: Will Borgen, Connor Carrick, Brian Dumoulin, Vince Dunn, Cale Fleury, Adam Larsson, Jaycob Megna, Jamie Oleksiak, Justin Schultz Ründajad: Pierre-Édouard Bellemare, Matty Beniers, Yanni Gourde, Jared McCann, Alexander Wennberg, André Burakovsky, Jaden Schwartz, Brandon Tanev, Oliver Bjorkstrand, Jordan Eberle, Eeli Tolvanen, Kailer Yamamoto 99 Wayne Gretzky (ei kasutata NHL-is enam kunagi) https://www.seattlekrakenhockey.com/
Dobruši rajoon

Dobruši rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1453 km². 2018. aasta seisuga elas seal 36 110 inimest. Rajoon piirneb idas Venemaa Brjanski oblasti Klimovo, Zlõnka ja Novozõbkovi rajooniga. Lõunas piirneb see Ukraina Tšernigivi oblasti Tšernigivi rajooniga. Rajooni territooriumi keskel asub Venemaa Medvežje-Sankovo enklaav. Rajoon moodustati 1926. aastal, ent juba järgmisel aastal see likvideeriti. Rajoon moodustati taas aastal 1935, aastast 1938 Homieli oblasti koosseisus. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 1965. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Barščoŭka, Cierachoŭka, Ivaki, Karma, Kruhaviec-Kalinina, Krupieci, Kuźminičy, Lenina, Nasovičy, Pierarosti, Rassvieti, Žhuńi, Usochskaja Buda ja Vući külanõukogu. Lisaks moodustab omaette haldusüksuse veel Dobruši linn, mis on ka rajooni halduskeskus. Teisi asulaid: Cierachoŭka alev, Nasovičy, Dziamjanki, Karma. Paik, kus kohtuvad Venemaa, Ukraina ja Valgevene piirid Krupieci kirik Lenina Kruhaviec-Kalinina Rajoon asub Polesje madaliku piirialadel. Tähtsaimaks jõeks on Iputs, teine suurem jõgi on Vući jõgi. Kõrgused jäävad vahemikku 140-160 meetrit. 2009. aasta seisuga oli elanikest 90,38% valgevenelasi, 7.26% venelasi, 1,47% ukrainlasi ja 0,89% muust rahvusest inimesi. 41,89% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 55,81% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 15,69% elanikke, vene keelt aga 78,63%. Численность населения на 1 января 2018 г. и среднегодовая численность населения за 2017 год по Республике Беларусь в разрезе областей, районов, городов и посёлков городского типа. // Национальный статистический комитет Республики Беларусь. — Мн., 2018. «Дзяржаўны зямельны кадастр Рэспублікі Беларусь»  Dobruši rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart
Siseturg

Siseturg on üks Euroopa Liidu tugisammastest, mille eesmärk on tagada inimeste, kaupade, teenuste ning kapitali vaba liikumine kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides. Euroopa Liidu kodanikel on õigus õppida, reisida, elada, poodelda, töötada ning ka pensionile jääda igas ELi liikmesriigis. Lisaks kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumise põhiprintsiibile reguleerivad siseturgu põhimõtted ja eeskirjad, millega tagatakse, et siseturul ei moonutataks konkurentsi ning et liikmesriikide eeskirjad ühtlustataks siseturu toimimiseks vajalikul määral. Siseturu strateegia on olnud Euroopa Komisjoni plaan, et tagada selle käsitlus täies mahus. Kuigi siseturu strateegia on Euroopa Liidu projekti keskmes, ei ole selle head küljed alati kasulikud, sest siseturu eeskirju ei tunta ja ei ole teostatud või jäävad need alla teistele piirangutele. 1. juulil 1968. aastal jõustus tolliliit, mille tulemusena kaotati Euroopa Majandusühenduse siseselt kaubanduselt tollimaksud. Siseturu tegelik raamistik kehtestati esmalt ühtse Euroopa akti vastuvõtmisega, mis jõustus 1. juulil 1987. See pidi tähendama siseturu loomist, mida iseloomustab kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Pandi paika raamistik ja ressursid selle eesmärgi saavutamiseks. Euroopa Ülemkogu oli 1980. aastate alguses saavutanud Euroopa Majandusühenduse siseturu tugevdamiseks mitu kokkulepet. Seejärel seadis Euroopa Ülemkogu 1985. aasta märtsi tippkohtumisel Euroopa Komisjoni ette ülesande koostada konkreetse ajakavaga üksikasjalik programm ühise suure turu loomiseks 1992. aastaks. Euroopa Komisjoni tollase presidendi Jacques Delorsi juhtimisel avaldas komisjon 1985. aastal siseturu kujundamist käsitleva valge raamatu, mis oli väga üksikasjalik ja sisaldas 279 seadusandlikku ettepanekut, mille eesmärk oli kõrvaldada Euroopa Liidu liikmesriigide vahelised kaubandustõkked. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium tegeleb järgmiste Euroopa Liidu siseturu valdkondadega: Ühes liikmesriigis seaduslikult turule lastud tooteid saab üldjuhul vabalt müüa ja kasutada ka teistes liikmesriikides. Euroopa Liidu liikmesriigi ettevõtjatel on õigus Eestis ajutiselt teenust osutada ilma siin ettevõtet või filiaali asutamata. Riigi tegevus tõhusa konkurentsi tagamisel on turumajanduse efektiivse toimimise üks alustalasid. Euroopa siseturu tooted ja teenused peavad vastama kõikidele kohustuslikele nõuetele ja ka klientide ootustele. Tarbijate majandushuvide kaitsega, nende nõustamise ja koolitamisega tegeleb ministeeriumi haldusalas Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet. "Single market for goods" "Mis on siseturg" "The European single market" ""Euroopa Liidu siseturg"". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. aprill 2021. Vaadatud 25. aprillil 2021.
Albert Eskel

Albert Eskel (24. veebruar 1922 Tallinn – 18. juuni 1975 Tallinn) oli eesti skulptor. Ta lõpetas 1943. aastal Riigi Kunsttööstuskooli rakendusskulptorina ja 1948. aastal Tallinna Riikliku Tarbekunstiinstituudi (TRTKI) monumentaal- ja dekoratiivskulptuuri erialal. Olulise osa tema loomingust moodustasid monumendid ja mälestusmärgid, samuti hauamonumendid tuntud kultuuritegelastele. Viimastel eluaastatel töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudi õppejõuna. Ta oli abielus skulptor Juta Eskeliga. 1962 Amandus Adamsoni mälestusmärk (arhitekt Allan Murdmaa) Tallinnas Kadrioru pargis 1965 Eduard Vilde mälestusmärk (arhitekt Allan Murdmaa) Tallinnas Harju tänavas Tiina Oselin. Eesti skulptorid ja nende looming 50. aastate II poolel ja 60. aastate I poolel. Magistritöö (PDF)