Riigi Julgeoleku Peaameti Julgeolekuteenistus

Riigi Julgeoleku Peaameti Julgeolekuteenistus (Amt VI des Reichssicherheitshauptamtes (SD-Auslandsnachrichtendienst)) oli natsionaalsotsialistliku Saksamaa Riigi Julgeoleku Peaameti poliitiline välisluureteenistus aastatel 1939–1945. Algselt Saksamaa natsionaalsotsialistliku partei luureteenistusest kujunes pärast 1939. aastal Saksa riiklike ja parteiorganisatsioonide liitumist ühine riiklik poliitiline välisluureorganisatsioon. Reinhard Heydrich, 1931 – NSDAP, sõjalise tiiva SSi parteisisese opositsioonivastase Julgeolekuteenistuse ja Julgeolekupolitsei ühendorganisatsiooni Sicherheitsdienst(SD) ülem; Reinhard Heydrich, 1938–1942, RSHA koosseisus olevate Julgeolekuteenistuse ja Julgeolekupolitsei ülem; Walter Schellenberg, 1942. aasta juuni – 1945. aasta mai, RSHA Julgeolekuteenistuse ülem;  Pikemalt artiklis Julgeolekupolitsei Peaamet VI A, üldine luure organiseerimine ja kontroll, kuni 1941. aastani kontrollis ka SD sektsioonide tööd; VI A I, kõigi allosakondade töö järelevalve; VI A II, välismaal läbiviidava luuretöö järelevalve VI A III, SD Läänepiirkonna allosakondade töö järelevalve; VI A IV, SD Põhjapiirkonna allosakondade töö järelevalve; VI A V, SD Idapiirkonna allosakondade töö järelevalve; VI A VI, SD Lõunapiirkonna allosakondade töö järelevalve; VI A VII, SD Keskpiirkonna allosakondade töö järelevalve; VI B, luuretöö juhtimine Saksa ja Itaalia mõjusfäärides Euroopas, Aafrikas ja Lähis-Idas VI B I, luure Prantsusmaal VI B II, luure Hispaanias ja Portugalis VI B III, luure Põhja-Aafrikas VI luure Idas, NSV Liidu ja Jaapanis mõjupiirkonnas VI C XIII, luure Araabia sektsioon Sonderreferat VI C VI D, luure Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide mõjusfääris VI D I, luure Ameerikas VI D II, luure Suurbritannias VI D III, luure Skandinaavia maades VI D IV, luure Põhja-Ameerikas VI E, luure Ida-Euroopas VI F, tehnilised vahendid, mis olid vajalikud kogu VI osakonnale VI G, loodi 1942. aastal, et kasutada teaduslik-tehnilise luure abil saadud andmeid VI W, poolt viidi läbi valuuta võltsimist Sachenhauseni koonduslaagris, kasutades erioskustega kinnipeetute tööd; Julgeoleku Peaameti VI Ametile allus ka 1942. aasta märtsis moodustatud Unternehmen Zeppelin (de), mis tegeles Idarindel luure-, diversiooni ja propagandaga ning Venemaa rahvaste Nõukogude Liidu vastase võitluse koordineerimise ja organiseerimisega, mille koosseisu värvati vangilangenud Punaarmee sõjaväelasi ning okupeeritud alade elanikke. SS-Sturmbannführer Walter Kurreck SS-Sturmbannführer Rudolf Oebsger-Röder Nõukogudevastase NSV Liidu rahvaste poliitiliste keskustena moodustati Zeppelini juures aastatel 1941–1942 "Rahvuskomiteed": Gruusia, juhid Mihhail Kedija, Givi Gablijani; Armeenia, juhid Artašes Abegjan ja Vartan Sarkisjan; Azerbadžaani, juhid Abo Falalibekov ja Israfailov Magomed Oglõ Israfil-Bei; Turkestani, juhid Vali Kajum-Han, Baimirza Haitov ja Karie Kanatbajev; Põhja-Kaukaasia, juhid Ahmed Nabi Magomedov ja Alihan Kantemirov; Volga-Tatari, juhid Abdarahman Šafejev ja Šakir Alkajev; Kalmõki Rahvuskomitee, juhid Šamba Balinov. Vene (rahvus)komitee, juht Andrei Vlassov Eelpool nimetatud komiteedest moodustati 1944. aasta novembris "Venemaa Rahvaste Vabastamise Komitee" («Комитет освобождения народов России» (КОНР)), mille juhiks oli Andrei Vlassov. 1942. aastal liideti seni iseseisev Organisatsioon Zeppelin Julgeolekuteenistuse Referaat IV allosakondade IV C 1, IV CII ja IV CIII alluvusse. SS-Obersturmbannführer Heinz Gräfe, 1942–1944 SS-Standartenführer Karl Gengenbach, 1944–1945 SS-Obersturmbannführer Albert Rapp, 1945 Osakond ZI tegeles allosakondade komplekteerimise ja operatiivjuhtimisega ning agentuuri tehnilika ja varustusega varustamisega Allosakond, Z IA, tegeles alluvate üksuste tegevuse jälgimise ja koordineerimisega ning isikkoosseisu komplekteerimisega; Allosakond, Z IB, tegeles sõjavangilaagrite, kust valiti värvatavaid luureagente juhendamise ja agentuuri arvestusega; Allosakond, Z IC, tegeles agentuuri valve ja toimetamisega vaenlase tagalasse. Allosakonna koosseisus oli ka konvoikommandod. Allosakond, Z ID, tegeles agentuuri materiaalse kindlustamisega. Allosakond, Z IE, oli autoteenistus. Osakond Z II, tegeles agentuuri väljaõppega. Allosakond, Z IIA, tegeles vene rahvusest agendikandidaatide valikuga ning väljaõppega. Allosakond, Z IIB, tegeles kasakate seast agendikandidaatide valikuga ning väljaõppega. Allosakond, Z IIC, tegeles kaukaasiast pärit agendikandidaatide valikuga ning väljaõppega. Allosakond, Z IID, tegeles Kesk-Aasia rahvaste seast agendikandidaatide valikuga ning väljaõppega. Osakonnas oli kokku 16 töötajat. Osakond Z III, tegeles materjalide töötlusega, mis puudutasid rindekommandode erilaagreid ja NSV Liidu tagalapiirkondadesse saadetud agentuuri. Osakonnas oli kokku 17 töötajat. George C. Browder, Foundations of the Nazi Police State: The Formation of Sipo and SD, books.google.ee/books