laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
660. aastad

660. aastad 660. aastad on aastad 660–669 pKr. Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand Kümnendid: 610. aastad 620. aastad 630. aastad 640. aastad 650. aastad - 660. aastad - 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad Aastad: 660 661 662 663 664 665 666 667 668 669 ... ...
Boriss Verlinski

Boriss Markovitš Verlinski (vene keeles Борис Маркович Верлинский; ukraina keeles Борис Маркович Верлінський Borõss Markovõtš Verlinskõi; 8. jaanuar (vkj 27. detsember 1887) 1888 Bahmut – 30. oktoober 1950 Moskva) oli Nõukogude Liidu maletaja, rahvusvaheline meister (1950). Verlinski hakkas malet mängima 13-aastaselt Odessas. Pärast esimest maailmasõda kolis Moskvasse. 1925. aastal tuli ta NSV Liidu meistrivõistlustel neljandaks ja pääses samal aastal Moskvas peetud esimesele sõjaeelsele rahvusvahelisele turniirile Nõukogude Liidus, kus sai 12. koha. Turniiri käigus võitis ta partii valitseva maailmameistri José Raúl Capablancaga. 1928. aastal tuli Verlinski Moskva ja 1929. aastal Ukraina NSV meistriks. Septembris 1929 tuli ta Odessas NSV Liidu malemeistriks. Selle saavutuse eest anti talle 1929. aastal NSV Liidu suurmeistri nimetus, kuid 1931. aastal suurmeistri nimetus Nõukogude Liidus kaotati (taastati 1935). Järgmistel NSV Liidu esivõistlustel jagas Verlinski 1931. aastal 3.–6. kohta ja 1933. aastal 12.–13. kohta. 1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri ja rahvusvahelise meistri nimetuse. Verlinski oli ainus 12 NSV Liidu suurmeistrist, kes FIDE-lt suurmeistri nimetust ei saanud, küll aga anti talle veel samal aastal rahvusvahelise meistri nimetus.  Boriss Verlinski – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
670. aastad

670. aastad 670. aastad on aastad 670–679 pKr. Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand Kümnendid: 620. aastad 630. aastad 640. aastad 650. aastad 660. aastad - 670. aastad - 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad Aastad: 670 671 672 673 674 675 676 677 678 679 ... ...
Jürgen Trabant

Jürgen Trabant (sündinud 25. oktoobril 1942 Frankfurdis) on saksa keeleteadlane ja semiootik. Ta on õppinud romanistikat, germanistikat ja filosoofiat Frankfurdis, Tübingenis ja Pariisis. Ta kaitses väitekirja Tübingeni Ülikoolis 1969. aastal ning töötas 1980. aastast keeleteaduse professorina romaani filoloogia instituudis Berliini Vabas Ülikoolis. Ta on avaldanud ülevaateid semiootikast, ta uurimisvaldkonda on kuulunud Giambattista Vico ja Wilhelm Humboldti tööd. Muuhulgas on ta tõlkinud Umberto Eco semiootikaraamatu saksa keelde. Koos Ernest W. B. Hess-Lüttichi ja Achim Eschbachiga andis ta välja kirjastuse Verlag Gunter Narr kaudu rahvusvahelist semiootikaajakirja Kodikas/Code. 2019. aasta 17.–19. novembril külastas ta Tartut ja pidas Tartu Ülikoolis mitu loengut. Trabant, Jürgen 1970. Zur Semiologie des literarischen Kunstwerks. Trabant, Jürgen 1972. Vorwort des Übersetzers. In: Eco, Umberto, Einführung in die Semiotik. München: Fink, 9–14. Trabant, Jürgen 1976. Elemente der Semiotik. (3. Auflage. 1996) Eschbach, Achim; Trabant, Jürgen (eds.) 1983. History of semiotics. Amsterdam: John Benjamins. Trabant, Jürgen 1983. Gehören die Interjektionen zur Sprache? In: Weydt, Harald (ed.), Partikel und Interaktion. Niemeyer, Tübingen, 69–81. Trabant, Jürgen 1994. Neue Wissenschaft von alten Zeichen: Vicos Sematologie. Frankfurt am Main: Suhrkamp. / Inglise keeles: Trabant, Jürgen 2004. Vico's new science of ancient signs: a study of sematology. (Ward, Sean, tõlk.) London: Routledge. Trabant, Jürgen (ed.) 1996. Origins of language. Budapest: Collegium Budapest. Trabant, Jürgen 1998. Artikulationen. Historische Anthropologie der Sprache. Frankfurt am Main: Suhrkamp. Trabant, Jürgen 2009. Die Sprache. München: Beck. Trabant, Jürgen 2012. Weltansichten: Wilhelm von Humboldts Sprachprojekt. München: Beck. Trabant, Jürgen 2014. Globalesisch oder was? Ein Plädoyer für Europa. München: Verlag C. H. Beck. Jürgen Trabant Wilhelm von Humboldt Lectures, Rouen Ethnolinguistics Project, France, 2015, Lecture 1 : Wilhelm von Humboldt 1767-1835 Lecture 2 : Humboldt & the world’s languages - Portail vidéo de l'Université de Rouen Normandie (univ-rouen.fr)
Achim Eschbach

Achim Eschbach (20. oktoober 1948 Eschweiler – 20. jaanuar 2021) oli saksa semiootik. Ta töötas kommunikatsiooniteaduste professorina (aastani 2015) Duisburgi-Esseni ülikoolis, Essenis. Ta tegeles semiootika ajalooga ning Karl Bühleri ja Charles Sanders Peircei töödega. Ta koostas ulatusliku semiootika bibliograafia. Koos Ernest W. B. Hess-Lüttichi ja Jürgen Trabantiga andis ta välja kirjastuse Verlag Gunter Narr kaudu rahvusvahelist semiootikaajakirja Kodikas/Code. Eschbach, Achim 1974. Zeichen, Text, Bedeutung: Bibliographie zu Theorie und Praxis der Semiotik. München: Wilhelm Fink. Eschbach, Achim; Rader, Wendelin 1976. Semiotik-Bibliographie I. Frankfurt/Main: Syndykat. Eschbach, Achim; Eschbach-Szabó, Viktória 1986. Bibliography of Semiotics 1975–1986. 2 vols. Amsterdam: Benjamins. Eschbach, Achim; Trabant, Jürgen (eds.) 1983. History of semiotics. Amsterdam: John Benjamins.
680. aastad

680. aastad 680. aastad on aastad 680–689 pKr. Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand Kümnendid: 630. aastad 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad - 680. aastad - 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad Aastad: 680 681 682 683 684 685 686 687 688 689 ... ...
Meistriliiga 2019

Meistriliiga 2019 (ametlikult sponsornimega Premium liiga 2019) oli Eesti jalgpalli kõrgeima liiga 29. hooaeg selle taasasutamisest 1992. aastal. Hooaeg algas 8. märtsil 2019 ning lõppes 9. novembril 2019. Tiitlikaitsja oli Nõmme Kalju. Tallinna FC Flora tuli 12. korda meistriliiga meistriks. Liigast võttis osa kümme võistkonda, üheksa võistkonda 2018. aasta hooajast ja Esiliiga 2018 meister Maardu Linnameeskond. Pärnu JK Vaprus lõpetas eelmise hooaja viimasel kohal ja langes seetõttu Esiliigasse. Maardu Linnameeskond tegi oma Meistriliiga debüüdi. Varem loobusid nad Meistriliiga kohast, kui nad võitsid Esiliiga 2017. FC Kuressaare säilitas oma Meistriliiga koha alistades üleminekumängudel Esiliiga 4. koha meeskonda FC Elva. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Koht Ausa mängu edetabelis; 10) loosimistulemus; (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Premium liiga 9. koht mängib üleminekumänge karikasüsteemis kodus-väljas printsiibil Esiliiga 2. kohaga. Kuressaare võitis kokkuvõttes 5:3 ja säilitas Meistriliiga koha 2020. aasta hooajaks. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.
Tera

Tera on teravilija vili, kaunvilja seeme, mõnikord ka teiste taimede seeme. Terasid kasutatakse toiduks nii täisteraputrade, suppide ja erinevate roogade valmistamisel kui ka jahu, tangude ja helveste kujul. Kaeraterad Maisiterad Nisuterad Odraterad Riisiterad Rukkiterad Herneterad Läätseterad Oaterad Pipraterad viljatera seemnetera Eesti keele seletav sõnaraamat" 2009
690. aastad

690. aastad 690. aastad on aastad 690–699 pKr. Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand Kümnendid: 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad - 690. aastad - 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad Aastad: 690 691 692 693 694 695 696 697 698 699 ... ...
Aix-en-Pévèle

Aix-en-Pévèle [ɛks ɑ̃ pevɛl] (enne 2018. aastat Aix) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Orchies' kantonis. See on 20 km Lille'ist kagus. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Tera (töörist)

Tera on mitmete tööriistade (noa, kääride, kirve, labida, vikati, adra, kõpla, höövli, oherdi jne) või külmrelva (luta, liimeistri, matšeete, pistoda, mõõga jt lõikav põhiosa. Samuti nimetatakse teraks nende lõikeserva või teravat otsa. Noaterad Mitmeteralised käärid Kirves Matšeete Eesti keele seletav sõnaraamat" 2009
Vladõslav Buhharjev

Vladõslav Buhharjev (ukraina keeles Бухарєв Владислав Вікторович; sündinud 14. märtsil 1969 Lebedõnis Sumõ oblastis) on Ukraina poliitik ja riigiametnik. 2014. aastal valiti ta valmisringkonnast nr 162 Ukraina Ülemraadasse, kus ta oli XIII koosseisu liige vahemikus 27. november 2014 kuni 29. august 2019. Vahemikus 11. juunist kuni 11. septembrini 2019 juhtis ta Ukraina Välisluureteenistust. 11. septembril 2019 nimetas president ta Ukraina Julgeolekuteenistuse ülema esimeseks asetäitjaks ning vabastas ta sellest ametist 8. novembril 2019. УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №682/2019. Про призначення В.Бухарєва першим заступником Голови Служби безпеки України — начальником Головного управління по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Центрального управління Служби безпеки України. 11.09.2019 УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №823/2019. Про звільнення В.Бухарєва з посади першого заступника Голови Служби безпеки України - начальника Головного управління по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Центрального управління Служби безпеки України, 08.11.2019 Пятимесячная карьера Бухарева при Зеленском закончилась увольнением с военной службы - Lb.ua, 08.11.2019
Kanaši keel

Kanaši keel on Hiina-Tiibeti keelkonna Tiibeti-Birma keelte hulka kuuluv keel, mida emakeelena räägivad kanašid Indias Himachal Pradeshi osariigis. Kanaši keel on ohustatud. Seda rääkis 2002. aastal umbes 1400 inimest. http://www.endangeredlanguages.com/lang/3235 https://glottolog.org/resource/languoid/id/kana1283
710. aastad

710. aastad 710. aastad on aastad 710–719 pKr. Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Kümnendid: 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad - 710. aastad - 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad Aastad: 710 711 712 713 714 715 716 717 718 719 ... ...
Rein Aro

Rein Aro (sündinud 21. veebruaril 1942 Tormas) on eesti kirjastustöötaja ja tehnikaajakirjanik. Rein Aro lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi 1966. aastal elektromehaanikainseneri erialal. Töötas aastast 1968 ENE teadusliku toimetajana, aastast 1989 Eesti Entsüklopeediakirjastuses tehnika- ja täppisteaduste toimetuse juhatajana ning aastast 1999 ühtlasi peatehnoloogina. Viis kirjastuse üle nüüdisaegsele trükiettevalmistustehnoloogiale. On Väikese entsüklopeedia 2002 ja selle täiendatud trüki peatoimetaja. Oli aastail 1992–2003 Eesti Entsüklopeediakirjastuse ASi nõukogu liige ja aastail 1998–2001 selle aseesimees. Alates 2006. aastast on Rein Aro ajakirja Elektriala peatoimetaja-kujundaja. Ta teeb kaastööd artiklite autorina ja märksõnastike koostajana TEA entsüklopeediale. On Eesti Ajakirjanike Liidu liige aastast 1977, onTormalaste Kodupaigaühenduse trükiste („Torma Album“, II–VI, 1997–2012 jt) koostamise kavandajaid, toimetajaid ja autoreid ning kujundaja. Rein Aro abikaasa Riina-Ester Aro on töötanud toimetaja ja tantsuõpetajana. Peres on kaks poega ja tütar. Rein Aro on osalenud alates jaanuarist 1968 entsüklopeediate ja teiste teatmeteoste loomisel artiklite autorina, märksõnastike koostajana, toimetajana, tõlkijana, fotode ja illustratsioonide autorina: ENE 1.–8. köide ja lisaköide (1968–1978) Eesti entsüklopeedia 1.–15. köide (1985–2007) Tehnikaleksikon (1981) õpilasentsüklopeedia ENEKE (1982–1986) Väike entsüklopeedia 2002 [peatoimetaja) A ja O "Eesti entsüklopeedia" koduleht TEA entsüklopeedia veebiversioon
Nisujahu

Nisujahu on nisu jahvatamisel saadud toiduaine, mida kasutatakse pagaritoodete (leiva, saia, sepiku jne) ja pasta tegemiseks, pelmeenide tootmiseks, pudru valmistamiseks, kastmete paksendamiseks jne.
Riisijahu

Riisijahu on riisi jahvatamisel saadud jahu, mida kasutatakse pagaritoodete (leiva) valmistamiseks, jahutatud või külmitatud toitainete paksendamiseks ja lintnuudli tegemiseks. Sageli kasutatakse seda Kagu-Aasia riikide (Jaapani, Korea, Tai, Vietnami, India) rahvustoidu valmistamiseks. Söödav riisipaber Jaapani riisileib Riisilintnuudel
Rukkijahu

Rukkijahu on rukki jahvatamisel saadud toiduaine, mida kasutatakse pagaritoodete (leiva, sepiku jne) ja Karjala pirukate tegemiseks jne.
Ostrów Wielkopolski

Ostrów Wielkopolski (varem Ostrów, saksa Ostrowo) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas, Ostrów Wielkopolski maakonna halduskeskus. Ostrów Wielkopolski asub Kaliszist umbes 22 km edelas. Küla on esmamainitud 13. sajandil, linnaõigused sai enne 1404. aastat. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). 1919. aastal läks linn Poola koosseisu tagasi. Ostrów Wielkopolski Encyklopedia PWN
Kalmaru talu kalmistu

Kalmaru talu kalmistu on kalmistu Vändra kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Kalmaru külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu rajas arst Erwin Benno Jürgens oma isa Magnus Jürgensi (1842–1905) rajatud Kalmaru 43 talu maadele. Kalmistu pindala oli 0,18 hektarit, kalmistule on praegu teadaolevalt maetud 3 inimest. 1913 – Erwin Benno Jürgens (4. detsember 1873 – 19. aprill 1913), Venemaa sõjaväearst Varssavis Hiie Piirsalu. "Vändra. Kildudest kokku kogutud". 2018. Lk 29 Pärandkultuuri objekt: "Kalmaru mõisa surnuaed" (930:HAT:003) Hiie Piirsalu. "Vändra. Kildudest kokku kogutud". 2018. Lk 29 Pärandkultuuri objekt: "Kalmaru talu kalmistu" (930:HAT:003)
720. aastad

720. aastad 720. aastad on aastad 720–729 pKr. Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Kümnendid: 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad - 720. aastad - 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad Aastad: 720 721 722 723 724 725 726 727 728 729 ... ...
Siedlce

Siedlce on maakonnaõigustega linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Siedlce maakonna halduskeskus. Siedlce asub Varssavist umbes 87 km idas. Siedlce sai linnaõigused 1547. aastal. Kolmanda Poola jagamise tagajärjel läks linn 1795. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. 1809. aastal läks linn Varssavi hertsogiriigi koosseisu. Neljanda Poola jagamise tulemusel läks Siedlce 1815. aastal Venemaa Keisririigiga personaalunioonis olnud Kongressi-Poola koosseisu. Raudteeühenduse sai Siedlce 1866. aastal. Siedlce Encyklopedia PWN
Śrem

Śrem (saksa Schrimm) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas, Śremi maakonna ja Śremi valla halduskeskus. Śrem asub Warta jõe kaldal, Poznańi kesklinnast umbes 37 km lõunas. Śremi on esmamainitud 1136. aastal, linnaõigused sai 1253. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). Raudteeühenduse sai linn 1885. aastal. 1919. aastal läks Śrem Poola koosseisu tagasi. Śrem Encyklopedia PWN
Koło

Koło on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas, Koło maakonna halduskeskus. Koło asub Warta jõe ääres Łódźist umbes 73 km loodes ja Koninist umbes 27 km idas. Koło on asutatud 13. sajandil, linnaõigused sai 1362. aastal. Teise Poola jagamise tagajärjel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Alates 1807. aastast oli Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Neljanda Poola jagamise tulemusel läks Koło 1815. aastal Venemaa Keisririigiga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. Koło Encyklopedia PWN
Aegna sadam

Aegna sadam (sadama kood: EE AEN) on sadam Aegna saarel. Sadama geograafilised koordinaadid on 59°34´16.08 N; 24°45´28.68 E. "Veeteede Ameti sadamaregistri veeb: Aegna sadam (EE AEN)". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2019. Vaadatud 9. novembril 2019. Veeteede Ameti sadamaregistri veeb: Aegna sadam (EE AEN)
Allennes-les-Marais

Allennes-les-Marais on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Annœullini kantonis. Białobrzegi, Poola Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
730. aastad

730. aastad 730. aastad on aastad 730–739 pKr. Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Kümnendid: 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad - 730. aastad - 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad Aastad: 730 731 732 733 734 735 736 737 738 739 ... ...
Piła

Piła (saksa Schneidemühl) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas, Piła maakonna halduskeskus. Piła asub Gwda jõe ääres, Poznańist umbes 85 km põhjas ja Bydgoszczist 86 km läänes. Piła ühendati Poola Kuningriigiga 1368. aastal, linnaõigused sai 1513. aastal. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). 1945. aastal läks linn Poola koosseisu. Piła Encyklopedia PWN
Retno Marsudi

Retno Lestari Priansari Marsudi (neiupõlvenimi Retno Lestari Priansari; sündinud 27. novembril 1962 Semarangis) on Indoneesia diplomaat ja poliitik. 1985. aastal lõpetas ta Yogyakartas Gadjah Mada Ülikooli rahvusvaheliste suhete erialal. Alates 1986. aastast töötas ta Indoneesia Välisministeeriumis. 1990–1994 töötas ta Indoneesia saatkonnas Canberras ja 1997–2001 Haagis. 2001–2003 oli ta Indoneesia Välisministeeriumi Ameerika ja Euroopa osakonna juhataja. 2003–2005 oli ta samas Lääne-Euroopa osakonna juhataja. 2005–2008 oli ta Indoneesia saadik Norras ja Islandil. 2008–2012 oli ta välisministeeriumi Ameerika ja Euroopa osakonna juhataja. 2012–2014 oli ta Indoneesia saadik Hollandis. Alates 27. oktoobrist 2014 on Retno Marsudi Indoneesia välisminister. Ta on esimene naissoost Indoneesia välisminister. Minister for Foreign Affairs Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Indonesia A Conversation with Her Excellency Retno L.P. Marsudi, Foreign Minister of Indonesia[alaline kõdulink] Wilson Center
Maisijahu

Maisijahu on maisi jahvatamisel saadud toiduaine, mida kasutatakse pagaritoodete tegemiseks, pudru valmistamiseks jne.
Kaerajahu

Kaerajahu on kaera jahvatamisel saadud toiduaine. Kuna see jahu ei sobi hästi küpsetamiseks, siis kasutatakse seda lisandina pagaritoodete (nt kaeraküpsiste) tootmisel.
740. aastad

740. aastad 740. aastad on aastad 740–749 pKr. Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Kümnendid: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad Aastad: 740 741 742 743 744 745 746 747 748 749 ... ...
Lasse Lehtinen

Lasse Antero Lehtinen (sündinud 23. jaanuaril 1947 Kotkas) on Soome poliitik, ajakirjanik ja kirjanik; 2004–2009 Euroopa Parlamendi liige. Ta lõpetas aastal 1965 Kuopios lütseumi. Seejärel asus ta õppima Helsingisse ja valmistus aastal 1977 filosoofia kandidaadiks, lõputöö tegi ta Stockholmi Ülikoolis. Aastal 2002 kaitses ta Oulu Ülikoolis poliitika ajaloos väitekirja "Aatosta jaloa ja alhaista mieltä. SDP:n ja Urho Kekkosen suhteet 1944–1981" ning sai filosoofia doktori kraadi. Ta on Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta on olnud Eduskunna liige. Ta oli aastatel 2004–2009 Euroopa Parlamendi liige. 2018 – Antero Wareliuse auhind Lasse Lehtinen Euroopa Parlamendi kodulehel
Johannes Unt

Johannes Alfred Unt (27. august 1907 Bogorodsk, Venemaa keisririik – 24. august 1977 Los Angeles Ameerika Ühendriigid) oli Eesti ja Saksa sõjaväelane (kapten). Ta lõpetas 1925. aastal Viljandi Maagümnaasiumi. Sõjamuuseumi ohvitseride andmekogu
Herned

Herned on hariliku herne (Pisum sativum) ja teiste herne perekonda kuuluvate liikide viljad. Herneid näksitakse toorelt või kasutatakse suppide, salatite ja teiste roogade valmistamiseks. Selleks herned kuivatatakse või neist toodetakse konserveeritud herneid. Samuti võib herneid sügavkülmutada. Roheline hernes Kuivatud herne poolikud Purustatud herned Sügavkülmutatud herned 2017. aastal oli toodetud 20,7 mln tonni rohelist hernest ja 16,2 mln tonni kuivatatud hernest. ""Food and Agriculture Organization of the United Nations"". faostat.fao.org (inglise). Vaadatud 09.11.2019.
Pniewy

Pniewy (saksa Pinne) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Szamotuły maakonnas, Pniewy valla halduskeskus. Pniewy asub Poznańist umbes 47 km lääneloodes. Pniewyt on esmamainitud 1256. aastal, linnaõigused sai 1394. aastal. Teise Poola jagamise tagajärjel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Tagasi Poolale läks Pniewy 1919. aastal. Pniewy Encyklopedia PWN
750. aastad

750. aastad 750. aastad on aastad 750–759 pKr. Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Kümnendid: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad Aastad: 750 751 752 753 754 755 756 757 758 759 ... ...
Tofanma keel

Tofanma keel on paapua keel, mida räägivad tofanmad Indoneesias Uus-Guinea saarel Nawa jõe ääres paaris külas. Kõnelejate arv on umbes 250. https://glottolog.org/resource/languoid/id/tofa1246 http://transnewguinea.org/language/tofanma
Piombino

Piombino on linn Itaalias Livorno provintsis. See asub Liguuria mere ja Türreeni mere piiril, Elba saare ees ja Maremma põhjaküljel. Elanike arv on 33 855 (31. detsembri 2017 seisuga). Kesklinn on tervikliku ansamblina säilinud kesklinna koos ajalooliste elementidega keskajast tänapäevani peaaegu täielikult. Mitmed kindlustuselemendid, näiteks linnavärav koos barbikaaniga, on osaliselt hästi säilinud. Eemalt vaadates jätab Piombino tänapäevase mulje, kuna seal asub suur osa tööstusharusid. Eelkõige on vaates eriti mugavalt asuv sadam mere ääres. Lucchini rauatehas koos koksitehasega, kaks kõrgahju (millest ainult üks on aktiivne), Oxygenstahlwerk ja erinevad valtsimistehased domineerivad. Piompinol on iidne ajalooline keskus, mis pärineb ajast, mil see oli etruskide sadam, Populonia ümbruses. Keskajal oli see hoopis Pisa Vabariigi oluline sadam. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it
Korrus

Korrus on hoone osa, mille moodustavad ühel rõhttasandil paiknevad ruumid. Maapinnaga samal tasandil asuvat korrust nimetatakse eesti keeles esimeseks korruseks, kõrguselt järgmist teiseks korruseks jne. Teistes keeltes ja maades võidakse korruseid nummerdata teisiti, nt maapinnakorrust nimetada nullkorruseks ning kõrguselt järgmist esimeseks korruseks jne. Soklikorrus Keldrikorrus
Jäävhambad

Jäävhambad on püsivad hambad, mis jäävad piimahammaste asemele pärast vahetumist. Jäävhambad jäävad terveks eluks pärast hammaste vahetumist ja ei kasva enam asemele ehk kui jäävhammas kaotatakse, ei kasva midagi enam asemele. Jäävhambad on tavaliselt tugevamad piimahammasdest, kuna need peavad kestma terve elu pärast piimahambaid.
Nils Mattias Steinberg

Nils Mattias Steinberg (sündinud 4. novembril 1994) on eesti näitleja. Ta lõpetas 2014. aastal Vanalinna Hariduskolleegiumi ja 2018. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 28. lennu. Töötab alates 2018. aasta sügisest Pärnu Endla teatris näitlejana. "Lennud". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. detsember 2019. Vaadatud 10. novembril 2019. Nils Mattias Steinberg Endla
Vladimirs Petrovs

Vladimirs Petrovs (vene keeles Владимир Петров Vladimir Petrov; 27. september (vkj 17. juuli) 1908 Riia – 26. august 1943 Kotlas) oli vene päritolu Läti maletaja. Petrovs oli neljakordne Läti malemeister (1930/1931, 1935, 1937, 1938/1939). Ta esines edukalt 1930. aastatel rahvusvahelistel maleturniiridel. Parima tulemuse saavutas ta 1937. aastal Ķemeris peetud turniiril, kus jagas esikohta Salo Flohri ja Samuel Reshevskyga (edestades seejuures Aleksandr Alehhinit ja Paul Kerest, Savielly Tartakowerit, Reuben Fine'i ja Gideon Ståhlbergi). Märtsis 1939 Ķemeri teisel rahvusvahelisel turniiril jäi Petrovs kaheksandaks. Ta mängis Läti võistkonna koosseisus seitsmel maleolümpial (1928–1939; esimesel laual alates 1935. aastast). 1939. aastal maleolümpial Buenos Aireses sai Läti seitsmenda koha. Pärast Läti Vabariigi okupeerimist juunis 1940 sai Petrovs Nõukogude kodakondsuse ja NSV Liidu meistersportlase nimetuse. Läti esimaletajana sai ta võimaluse mängida septembris 1940 Moskvas NSV Liidu meistrivõistluste finaalturniiril, kus ta jäi 20 osavõtja seas kümnendaks. Pärast sõja algust mobiliseeriti ta Punaarmeesse. Ta teenis 201. Läti Laskurdiviisi staabis. Hiljem saadeti ta Moskvasse, kus töötas TASS-is. Petrovs arreteeriti 31. augustil 1942 kaebuse põhjal ja mõisteti kümneks aastaks sunnitöölaagrisse. Ta suri 26. augustil 1943 GULAG-is Kotlase lähedal. Rehabiliteeriti 1989. aastal. Ķemeri 1937. 365chess.com