laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Margus Kuul

Margus Kuul (sündinud 6. juulil 1979) on Eesti kaitseväelane (kolonel), alates 2019. aastast Kaitseväe erioperatsioonide väejuhatuse ülem. Ta on teeninud Scoutspataljoni C-jalaväekompanii 1. jalaväerühma rühmaülemana, Rahuoperatsioonide keskuse ESTPLA-12 rühmaülemana Iraagis. Kaitseväe juhataja, kindralmajor Martin Herem määras kolonelleitnant Kuuli 19. juulil 2019 erioperatsioonide väejuhatuse ülemaks. 1997–1998 – Eesti Riigikaitse Akadeemia, kadett 1998–2003 – KVÜÕA põhikursus, kadett 2000–2001 – Mereväe staabi- ja rannakaitsekompanii, rühmaülem 2001–2003 – Mereväe rannakaitsekompanii, kompaniiülema kt 2004–2005 – Scoutspataljoni C-jalaväekompanii 1. jalaväerühm, rühmaülem 2005–2006 – Rahuoperatsioonide Keskus ESTPLA-12, rühmaülem 2006... – Scoutspataljon, operatiivohvitser 2006–2012 – Kaitseväe Luurepataljon, ohvitser 2012–2014 – Kaitseväe peastaap väliskoolituse osakond, vanemstaabiohvitser 2014–2016 – erioperatsioonide grupp 2016–2019 – erioperatsioonide väejuhatus 2019–... erioperatsioonide väejuhatus, ülem Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Kuul, M. 2020. Kalifaadi sünd: Heitlus võimu pärast. Kaitse kodu, nr 5, lk 31-35 Kuul, M. 2020. Asümmeetriline sõda - sest sümmeetriline on rumal. Kaitse kodu, nr 3, lk 24-27 Kuul, M. 2019. Eripalgeline Džihaad: Islami ekstremismi juured. Kaitse kodu, nr 9, lk 32-35 Kuul, M. 2018. Erioperatsioonid – mis teeb need eriliseks? 3 Kaitse kodu, nr 7, lk 20-22 Kuul, M. 2018. Erioperatsioonid – mis teeb need eriliseks? 2 Kaitse kodu, nr 6, lk 22-24 Kuul, M. 2018. Erioperatsioonid – mis teeb need eriliseks? Kaitse kodu, nr 5, lk 31-35 Kuul, M. 2018. Inglid või kangelased? Erioperatsioonide väejuhatuse lugu 10. Kaitse kodu, nr 5, lk 28-30 Kuul, M. 2017. Inglid või kangelased? Erioperatsioonide väejuhatuse lugu 4. Kaitse Kodu, nr 7, lk 29- 31 Kuul, M. 2017. Pöördepunkt, mis aitab alistada tugevama vastase. Sõdur, nr 3, lk 34-43 Kuul, M. 2017. Inglid või kangelased? Erioperatsioonide väejuhatuse lugu 3. Kaitse Kodu, nr 6, lk 56- 59 Kuul, M. 2016. Mässutõrje kui tänapäeva reaalsus. Sõdur, nr 1, lk 18-26 Kuul, M. 2015. Vägivallatu tsiviilvastupanu võib olla tõhus võitlusviis. Sõdur, nr 4, lk 50-56 Kuul, M. 2014. NATO SOF COUNTRIES’ THREE MAIN MISSION SETS: DIRECT ACTION, SPECIAL RECONNAISSANCE, MILITARY ASSISTANCE CTX, nr 4 Kuul, M. 2014. Civil resistance: an essential element of a total defense strategy magistritöö Elulugu Kund, O. 2019. Intervjuu kol-ltn Margus Kuuliga Postimees
Jakubowice Murowane

Jakubowice Murowane on küla Lublini vojevoodkonnas Lublini maakonnas, Wólka valla halduskeskus. Jakubowice Murowane asub Lublini kesklinnast ligi viis ja pool kilomeetrit idakirdes. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/060611109142-0393933?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Strunino

Strunino (vene Струнино) on linn Venemaal Vladimiri oblastis Aleksandrovi rajoonis. Asub 130 km Vladimirist loodes ja 8 km Aleksandrovist edelas. Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud 1492. aastal. 1938. aastal sai asula linnaõigused. 1970. aastal oli linnas 20 627 elanikku. 2020. aasta alguses oli linna elanike arv 12 881. Linna ettevõttes Struninskaja manufaktura toodetakse puuvillakangast. Struninot läbib Moskva–Jaroslavli raudtee. Q126684906
Sowlany

Sowlany on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Supraśli vallas. Sowlany asub Białystoki kesklinnast umbes 6 km idakirdes ja Supraślist ligi 9 km kagus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/062013702095-0041683?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Desislava Taneva

Desislava Taneva (bulgaaria keeles Десислава Жекова Танева; sündinud 9. juunil 1972 Slivenis) on Bulgaaria poliitik, ta kuulub paremtsentristlikkusse erakonda Kodanikud Bulgaaria euroopaliku arengu eest (Граждани за европейско развитие на България, lühendatult ГЕРБ, mis bulgaaria keeles tähendab vappi). Ta oli 7. novembrist 2014 kuni 27. jaanuarini 2017 Bulgaaria põllumajandus- ja toitlustusminister. Ta sündis aastal 1972 Slivenis. Ta kaitses aastal 1995 Sofias Rahvusliku ja Maailmamajanduse Ülikoolis (Университет за национално и световно стопанство) majandusteaduse magistri väitekirja. Seejärel õppis ta õigusteadust Burgase Vabas Ülikoolis (Burgas Free University).
Kokotów

Kokotów on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wieliczka maakonnas Wieliczka vallas. Kokotów asub Wieliczkast umbes 4 km kirdes ja Krakówi kesklinnast ligikaudu 12 km idakagus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212019055-0340820?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Jacques Moderne

Jacques Moderne (sündinud 1500. aasta paiku Pinguente'is, tänapäeval Buzet, surnud pärast 1560. aastat Lyonis), itaalia nimega Giacomo Moderno, varastes trükistes ka Jacobus Modernus de Pinguento oli Prantsusmaal tegutsenud Itaalia päritoluga muusikatrükiste kirjastaja ja trükkal, kes oli Pierre Attaignanti kõrval teine väljapaistev muusikatrükiste väljaandja 16. sajandi Prantsusmaal. https://www.oxfordmusiconline.com/grovemusic/view/10.1093/gmo/9781561592630.001.0001/omo-9781561592630-e-0000018836
Jacobus Finno

Jacobus Petri Finno (u 1540–1588), ka Jaakko Finno ja soomekeelses kirjanduses Jaakko Suomalainen oli Soome vaimulik ja Turu toomkooli rektor, reformatsiooni mõõduka tiiva esindaja. Ta koostas esimese soomekeelse lauluraamatu, samuti katekismuse ja palveraamatu. https://kansallisbiografia.fi/paimenmuisto/henkilo/649 Jacobus Finno elulugu biograafiate andmebaasis kansallisbiografia.fi (soome keeles) I. Salumäe. Eesti ja Soome ühisest kirikulaulutraditsioonist. EELK Usuteaduse Instituudi toimetised = Publications of the EELC Institute of Theology, 24, juuni 2017 Finnon virsikirja (tekst andmebaasis Kotimaisten kielten keskus)
Kaive (Sēme vald)

Kaive on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Sēme vallas. Küla asub valla lääneosas ja jääb valla keskusest Sēmest 8,3, piirkonna keskusest Tukumsist 15,9 ning Riiast 99,3 kilomeetri kaugusele. Kaive on tekkinud endise Kaive mõisa (Kaiwen) keskuse juurde. Külas asub Kaive bussipeatus. Külas kasvav Kaive tamm on põlispuuna looduskaitse all ja hiiepuuna kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis. Läti Ruumiandmete Agentuur "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 24. juulil 2020. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuli 2020. Vaadatud 24. juulil 2020.
Futoma

Futoma on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Rzeszówi maakonnas Błażowa vallas. Futoma asub Błażowast ligi 4 km kagus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813516025-0644068?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Rind

Rind on rindkere eesmine (neljajalgsetel alumine) osa. rinnak
Rindkere

Rindkere ehk tooraks on kaela ja kõhu vaheline kere osa. rind rinnak rindmik
Franz Halder

Franz Halder (30. juuni 1884 Würzburg – 2. aprill 1972 Aschau im Chiemgau) oli Saksamaa sõjaväelane, kindralooberst (1940). Ta oli aastatel 1938–1942 Saksa armee maavägede ülemjuhataja. Tema isa oli kindralmajor Maximilian Halder (1853–1912).
Borissoglebsk

Borissoglebsk on linn Venemaal Voroneži oblastis. Asub Vorona jõe kaldal. Moodustab koos Borissoglebski rajooniga Borissoglebski linnaringkonna. Linn tekkis 1646. aastal rajatud kindluse juurde. Q126684906 Borissoglebski koduleht
Benjamin Keough

Benjamin Keough (21. oktoober 1992 Tampa, Florida, Ameerika Ühendriigid – 12. juuli 2020 Calabasas, California, Ameerika Ühendriigid) oli Elvis Presley lapselaps. Surma põhjuseks oli enesetapp. Sugulastest oli tal: Onu: Navarone Garibaldi Lapsevanemad: Lisa Marie Presley ja Danny Keough Vanavanavanemad: Anna Lillian Iversen, Gladys Presley, Vernon Presley ja James Wagner, Õed-vennad: Riley Keough, Finley Aaron Love Lockwood ja Harper Vivienne Ann Lockwood.
Aizezere raudteepeatus

Aizezere raudteepeatus on endine raudteepeatus Pakalnieši–Kūdupe raudteel Balvi piirkonna Vīksna vallas. Peatus asus Pakalnieši raudteejaamast 2,7 km kaugusel. See avati aastal 1934. Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rajama Pakalniešist Petserisse viivat raudteed, millel Aizezere oleks kandnud Fiossensee nime, ent nõukogude vägede pealetung tegi nende plaanidele lõpu ja demonteeritud vana raudteed enam ei taastatud. Ka Aizezere raudteepeatus jäi suletuks. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 164-165. lk. ISBN 978-9984-38-698-0 Peatus vanal kaardil
Sproģi raudteepeatus

Sproģi raudteepeatus on endine raudteepeatus Pakalnieši–Kūdupe raudteel Balvi piirkonna Vīksna vallas. Peatus asus Pakalnieši raudteejaamast 6,7 km kaugusel. See avati aastal 1934. Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rajama Pakalniešist Petserisse viivat raudteed, millel Sproģi oleks kandnud nime Swiltenbruch, ent nõukogude vägede pealetung tegi nende plaanidele lõpu ja demonteeritud vana raudteed enam ei taastatud. Ka Sproģi raudteepeatus jäi suletuks. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 164-165. lk. ISBN 978-9984-38-698-0 Peatus vanal kaardil
Svilte raudteepeatus

Svilte raudteepeatus on endine raudteepeatus Pakalnieši–Kūdupe raudteel Alūksne piirkonna Mālupe vallas Alodzenes. Peatus asus Pakalnieši raudteejaamast 8,9 km kaugusel. See avati aastal 1934. Peatuse juures oli ka väike ootepaviljon. Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rajama Pakalniešist Petserisse viivat raudteed, millel Svilte oleks kandnud nime Swilten, ent nõukogude vägede pealetung tegi nende plaanidele lõpu ja demonteeritud varasemat raudteed enam ei taastatud. Ka Svilte raudteepeatus jäi suletuks. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 164-165. lk. ISBN 978-9984-38-698-0 Peatus vanal kaardil
Mālupe raudteejaam

Mālupe raudteejaam on endine raudteejaam Pakalnieši–Kūdupe raudteel Alūksne piirkonna Mālupe vallas Sofikalnsis. Jaam asus Pakalnieši raudteejaamast 13,5 km kaugusel. See avati aastal 1933; 1. märtsil väljus jaamast esimene puidulastiga kaubarong, ent 15. aprillil algas reisiliiklus. Lisaks kahekorruselisele jaamahoonele ehitati Mālupe raudteejaama veel elumaja ja dresiinidele mõeldud varjualune. Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rajama Pakalniešist Petserisse viivat raudteed, millel Mālupe oleks kandnud nime Malup, ent nõukogude vägede pealetung tegi nende plaanidele lõpu ja demonteeritud varasemat raudteed enam ei taastatud. Ka Mālupe raudteejaam jäi suletuks. Jaamakompleksist on tänapäeval säilinud kaev, jaama juurde viinud allee ja osaliselt ka ramp. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 164-165. lk. ISBN 978-9984-38-698-0 https://www.facebook.com/nakamapieturamajas/posts/477680149710390/ Jaam vanal kaardil
Salenieki raudteepeatus

Salenieki raudteepeatus on endine raudteepeatus Pakalnieši–Kūdupe raudteel Alūksne piirkonna Mālupe vallas. Peatus asus Pakalnieši raudteejaamast 18,2 km kaugusel. See avati aastal 1934. Peatuse juures oli ka väike ootepaviljon. Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rajama Pakalniešist Petserisse viivat raudteed, millel Salenieki oleks kandnud nime Cathrinenburg, ent nõukogude vägede pealetung tegi nende plaanidele lõpu ja demonteeritud varasemat raudteed enam ei taastatud. Ka Salenieki raudteepeatus jäi suletuks. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 164-165. lk. ISBN 978-9984-38-698-0 Peatus vanal kaardil
Lāčudārzsi raudteepeatus

Lāčudārzsi raudteepeatus on endine raudteepeatus Pakalnieši–Kūdupe raudteel Alūksne piirkonna Jaunalūksne vallas. Peatus asus Pakalnieši raudteejaamast 22,1 km kaugusel. See avati aastal 1934. Peatuse juures oli ka väike ootepaviljon. Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rajama Pakalniešist Petserisse viivat raudteed, millel Lāčudārzs oleks kandnud nime Bärenfeld, ent nõukogude vägede pealetung tegi nende plaanidele lõpu ja demonteeritud varasemat raudteed enam ei taastatud. Ka Lāčudārzsi raudteepeatus jäi suletuks. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 164-165. lk. ISBN 978-9984-38-698-0 Peatus vanal kaardil
Beja raudteepeatus

Beja raudteepeatus on endine raudteepeatus Pakalnieši–Kūdupe raudteel Alūksne piirkonna Jaunalūksne vallas. Peatus asus Pakalnieši raudteejaamast 23,8 km kaugusel. See avati aastal 1934. Peatuse juures oli ka väike ootepaviljon. Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rajama Pakalniešist Petserisse viivat raudteed, millel Beja oleks kandnud nime Beyenhof, ent nõukogude vägede pealetung tegi nende plaanidele lõpu ja demonteeritud varasemat raudteed enam ei taastatud. Ka Beja raudteepeatus jäi suletuks. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 164-165. lk. ISBN 978-9984-38-698-0 Peatus vanal kaardil
Oši raudteepeatus

Oši raudteepeatus on endine raudteepeatus Pakalnieši–Kūdupe raudteel Alūksne piirkonna Pededze vallas. Peatus asus Pakalnieši raudteejaamast 26,5 km kaugusel. See avati aastal 1934. Peatuse juures oli ka väike ootepaviljon. Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rajama Pakalniešist Petserisse viivat raudteed, millel Oši oleks kandnud nime Eschenholm, ent nõukogude vägede pealetung tegi nende plaanidele lõpu ja demonteeritud varasemat raudteed enam ei taastatud. Ka Oši raudteepeatus jäi suletuks. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 164-165. lk. ISBN 978-9984-38-698-0 Peatus vanal kaardil
Kranów

Kranów on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas Daleszyce vallas. Kranów asub Daleszycest ligikaudu kaks ja pool km lääneloodes ning Kielce kesklinnast ligikaudu 12 km kagus.
Wola Pieczyska

Wola Pieczyska on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Grójeci maakonnas Chynówi vallas. Wola Pieczyska asub Grójecist umbes 15 km idakirdes ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 35 km lõunas. Küla on esmamainitud 1452. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071427306032-0616936?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Koosolek

Koosolek on kahe või enama inimese kohtumine ühe või enama küsimuse arutamiseks, otsuste tegemiseks või ettekannete kuulamiseks. Koosolek võib toimuda samas ruumis asuvate inimeste osalemisel kohapeal või sidetehnika (nt telefon, videotelefon, Skype) vahendusel eri kohtades asuvate inimeste osalemisel, kus üksteist nähakse ja kuuldakse sidekanalite kaudu. peaassamblee plenaaristung aastakoosolek välkkoosolek parteikoosolek aruandekoosolek valimiskoosolek avakoosolek peakoosolek töökoosolek välkkoosolek kõnekoosolek lõppkoosolek salakoosolek videokoosolek rahvakoosolek üldkoosolek (korraline, aktsionäride, erakorraline, võlausaldajate) nõupidamine (kiir-, ühis-, välk-, sala-, tipp-, kriisi-, tootmis-, koostöö-, seminar-, kabineti-, operatiivnõupidamine, kohtunike nõupidamine, koordineerimisnõupidamine) "koosolek". Sõnaveeb. Vaadatud 25.7.2020.  Koosolek – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Telatyn

Telatyn on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Tomaszów Lubelski maakonnas, Telatyni valla halduskeskus. Telatyn asub Ukraina piirist ligi 13 km kaugusel, Tomaszów Lubelskist umbes 32 km idas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/060611018102-0901849?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Balti keti karikaturniir

Balti keti karikaturniir oli Eesti, Läti ja Leedu korvpallikoondiste osavõtul toimunud korvpalliturniir. Mängud toimusid 24.-26. juulini 2020 Saku Suurhallis. Võitis Eesti, teise koha sai Leedu ning kolmas oli Läti. 24. juuli Eesti – Leedu 92:85 (peale lisaaega) 25. juuli Leedu – Läti 82:59 26. juuli Eesti – Läti 84:67 Eesti korvpallikoondis võitis Balti keti karikaturniiril Leedu meeskonda. ERR, 24. juuli 2020 Leedu koondis pesi osa häbist maha suure võiduga Läti üle. ERR, 25. juuli 2020 Eesti seljatas ka Läti ja võitis Balti keti karikaturniiri. ERR, 26. juuli 2020
Arthur (Walesi prints)

Arthur Tudor (19. või 20. september 1486 – 2. aprill 1502) oli Walesi prints, Chesteri krahv ja Cornwalli hertsog. Ta oli Inglismaa kuninga Henry VII ja Yorki Elizabethi vanim laps, mis tegi ta Inglismaa troonipärijaks. Arthuri abiellumise plaanid algasid juba enne tema kolmandat sünnipäeva, Walesi printsi tiitel anti talle kaks aastat hiljem. 11-aastaselt kihlati ta Aragóni Catherine'iga, kes oli mõjuvõimsate Hispaania monarhide tütar. Abielu eesmärgiks oli moodustada liit Inglismaa ja Hispaania vahel Prantsusmaa vastu. Arthur oli hästi haritud ning enamiku aja oma elust hea tervisega. Arthur ja Catherine abiellusid 14. novembril 1501. Abielupaar ei suutnud omavahel hästi suhelda, kuna kumbki ei rääkinud teineteise keelt. Nad kirjutasid üksteisele ladina keeles, kuid mõlemad hääldasid keelt teistmoodi. Arthuri tervis oli abiellumisest saati halvenenud. Arthur ja Catherine haigestusid 1502. aasta märtsis. Täpne haigus pole teada, kuid see võis olla gripp, katk või tuberkuloos. Catherine jäi ellu, kuid Arthur suri 2. aprillil 1502, kuus kuud enne oma 16. sünnipäeva. Kuningat ja kuningannat teavitati tema surmast 4. aprillil. Mõlemad puhkesid nutma ning võtsid uudist väga raskesti vastu. Arthur maeti 25. aprillil. Pärast Arthuri surma sai troonipärijaks tema noorem vend Henry, tulevane kuningas Henry VIII. Inglismaa ja Hispaania liitu taheti säilitada, mistõttu kihlati Henry ja Arthuri lesk, Catherine. Henry tõusis troonile 22. aprillil 1509 ning abiellus Catherine'iga 11. juunil. Abielust sündis kuus last, kellest vaid üks, Mary, elas imikueast kauem. 1526. aastal hakkas kuningas huvi tundma Catherine'i õuedaami Anne Boleyni vastu ning tahtis abielu Catherine'iga lahutada. Henry uskus, et abielu Catherine'iga oli olnud patt; ta sai kinnitust Piiblist, mis lausus, et kui mees abiellub oma venna naisega, jääb paar lastetuks. Selle alusel lahutati Henry ja Catherine'i abielu 25. mail 1533 ning kuningannaks sai Anne Boleyn. Weir, Alison (1989). Britain's Royal Families: The Complete Genealogy. Allison, Ronald; Riddell, Sarah (1991). The Royal Encyclopedia. Macmillan Press.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Jones, Philippa (2010). The Other Tudors: Henry VIII's Mistresses and Bastards. Metro Books. Fraser, Antonia (1999). The Six Wives of Henry VIII. Pavilion Books. Weir, Alison (2007). The Six Wives of Henry VIII. Ives, Eric (2007). Henry VIII. Loades, David. Henry VIII: Court, Church and Conflict. Wagner, John A.; Schmid, Susan (2011). Encyclopedia of Tudor England.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Weir, Alison (2011). Henry VIII: King and Court.
Oravapüük

Oravapüük on mõnes kultuuriruumis spordiks nimetatav tegevus, mille eesmärk on „püüda kinni“ orav ja tõsta see õhku, kasutades söödana näiteks õngeridva küljes oleva õngenööri otsa pandud pähklit (eelistatavalt maapähklit). Esimesed teated oravapüügist on pandud kirja Ameerika Ühendriikides hiljemalt 1889. aastal. "kultuuriruum". Sõnaveeb. Vaadatud 25.7.2020.[alaline kõdulink] "Commentary: A noble line: Reel squirrel fishing in as Club sport". Oregon Daily Emerald. 5. mai 2004. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. november 2007. "The Pacific Coast". The Pullman Herald. 6. aprill 1889. Lk 1.  Oravapüük – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Video Juhised
Komórki

Komórki on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas Daleszyce vallas. Komórki asub Daleszycest umbes 9 km edelas ja Kielcest ligikaudu 17 km lõunakagus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/052615204055-0236487?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 7.10.2022.
Georg Wilhelm (Brandenburg)

Georg Wilhelm (13. november 1595 – 1. detsember 1640) Hohenzollernite dünastiast oli Brandenburgi markkrahv ja kuurvürst ning Preisimaa hertsog 1619. aastast kuni oma surmani. Tema valitsemisaega tähistas ebaefektiivne valitsemine Kolmekümneaastase sõja ajal. Tema poeg oli Friedrich Wilhelm, "Suur Kuurvürst". Cöllnis Spree kaldal (nüüd Berliini osa) sündinud Georg Wilhelm oli Johann Sigismundi ja Preisimaa Anna poeg. Tema emapoolne vanaisa oli Preisimaa hertsog Albrecht Friedrich. 1616. aastal abiellus Georg Wilhelm Elisabeth Charlotte von der Pfalziga. Nende ainus poeg Friedrich Wilhelm sai hiljem tuntuks kui "Suur Kuurvürst". 1619. aastal päris Georg Wilhelm Brandenburgi markkrahvkonna ja Preisimaa hertsogiriigi. Ta esitas 1621. aasta septembris Varssavis isiklikult truudusvande Poola kuningale, Zygmunt III Wazale (Preisimaa hertsogiriik oli sel ajal Poola kuningriigi vasall). Truudusvannet uuendati 1633. aastal pärast uue Poola kuninga, Władysław IV Waza valimist. Kolmekümneaastase sõja ajal püüdis reformeeritud Georg Wilhelm Saksa-Rooma riigi katoliiklike jõudude ja protestantlike vürstkondade vahel neutraalseks jääda. Kuna tema õde Maria Eleonora von Brandenburg oli Rootsi kuninganna, pidi Georg Wilhelm laveerima ühelt poolt oma luterliku õemehe kuningas Gustav II Adolfi ja oma protestantlike nõunike ning teiselt poolt oma katoliikliku kantsleri krahv Adam von Schwarzenbergi abipalvete vahel. Vaatamata kuurvürsti neutraliteedikatsetele sundis Gustav II Adolf, okupeerides 1626. aastast hertsogliku Preisimaa pääsu merele, Georg Wilhelmit 1631. aastal protestantlike jõududega ühinema. Tema valitsemine oli suuresti nõrk ja ebaefektiivne, kuna suur osa Brandenburg-Preisimaa valitsusvastutusest anti üle Schwarzenbergile, kuna riik kannatas sõja ajal tugevalt. Nii protestantlikud kui ka katoliiklikud väed põletasid ja rüüstasid Brandenburgi piirkonda ja elanikkonda hävitati seal nagu kõigis Saksamaa osariikides. Seevastu hertsoglik Preisimaa jäi üldiselt puutumata. Kui tema õemees Gustav II Adolf 1632. aastal suri, säilitas Georg Wilhelm liidu Rootsiga kuni Rootsi kaotuseni Nördlingeni lahingus 6. septembril 1634. Sealt alates tõmbas Georg Wilhelm Brandenburgi sõjast välja ja sõlmis keiser Ferdinand II-ga 30. mail 1635 Praha rahu. Jättes Schwarzenbergi valitsusjuhi kohale, taandus Georg Wilhelm 1637. aastal suhteliselt turvalisele hertsoglikule Preisimaale, kus ta elas Königsbergis kuni oma surmani 1640. aastal.
Maolävis

Maolävis ehk kardia ehk mao kardia ehk alumine söögitorusfinkter (kõnekeeles maolukk; ladina keeles cardia ventriculi, cardia, pars cardiaca) on see mao osa, kus kahekihiline söögitorulihastik läheb üle kolmekihiliseks maolihastikuks. Maolävis kujutab endast mao sissekäiku. Maolävise avanemise ja sulgumisega pärast suutäie läbiminekut on neelamine lõppenud. Ebapiisav sulgumine (kardiapuudulikkus) võimaldab toidumassil maost tagasi voolata või (sagedamini) maohappel söögitorru sattuda (gastroösofageaalne refluks). Võimalik tagajärg on reflukshaigus, mis umbes 10 protsendil haigetel võib viia refluksösofagiidi tekkeni. Osalise tervenemise korral võib tekkida Barretti sündroom (Barretti söögitoru). Teiselt poolt võimaldab maolävise lühiajamine avanemine röhitsemist ja oksendamist. Maolävise toonus võib välis- ja sisemõjude toimel suureneda või väheneda. Toonust suurendavad maosisu tavalisest suurem pH (vähem maohapet), toidu suurem valgusisaldus ning gastrointestinaalsed peptiidhormoonid gastriin, motiliin ja substants P. Toonust vähendavad rasvased toidud, piparmündiõli, mõnuained šokolaad ja kohv ning alkohol ja nikotiin. Ülekaalu korral võib sulgurlihase iseenesest piisava toonuse korral kõhusisese rõhu tõttu maolävis avaneda. Erinevalt maolävise kui funktsionaalse üksuse lihasbaasist ei ole üleminek söögitoru lameepiteelilt mao silinderepiteelile kindlalt piiritletud. Nii ei ole ka maolävisenäärmed (teata maonäärmete rühm) paljudel imetajatel seotud maolävisega.