laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Põrge

Põrge on mehaanikas on kahe teineteise suhtes liikuva keha lühiajaline vastastikmõju, mis algab nende kokkupuutega ja lõpeb kas eemaldumise või peatumisega teineteise suhtes. Põrge võib toimuda tahkete kehade vahel (näiteks palli ja põranda vahel, piljardikuuli ja kii vahel), aga ka jäiga keha ja vedeliku või gaasi vahel (näiteks vedeliku- või gaasijoa ja jäiga keha põrge: hüdrauliline löök, lööklaine). Põrkel tekivad kehade kokkupuutekohas suured jõud ja kehade punktide kiirused muutuvad väga lühikese ajavahemiku jooksul, harilikult mõne kuni mõnekümne mikrosekundi vältel. Põrkel saab eristada lähenemis- ja eemaldumisfaasi. Kehade teineteisele lähenemise faas kestab kokkupõrke hetkest kuni kehade suurima deformeerumiseni. Kehad on siis teineteisele kõige lähemal ja peatuvad hetkeks teineteise suhtes. Sellele järgnevas faasis algab deformatsiooni vähenemine ja kehade teineteisest eemaldumine. Põrgete kirjeldamisel on kasutusel kaks reaalselt puhtal kujul mitte esinevat piirolukorda: täielikult (absoluutselt) elastne ja täielikult mitteelastne põrge. Täielikult elastseks nimetatakse sellist põrget, kus kehade impulsside ja kineetiliste energiate summa enne ja pärast põrget on sama suured. Reaalse põrke korral kulub osa liikumisenergiast kehade jääkdeformatsioonile ja soojenemisele. Täielikult mitteelastseks ehk plastseks põrkeks nimetatakse sellist põrget, kus põrke teine faas puudub ja kehad liiguvad pärast põrget ühesuguse kiirusega nagu üks keha. Sellise põrke puhul kehtib ainult impulsi jäävuse seadus. Otsepõrke korral liiguvad põrkuvad kehad paralleelselt põrkejoonega, s.o liiguvad piki sirget, mis läbib kehade puutepunkti. Vastasel juhul on tegemist kaldpõrkega. Otsepõrke erijuht on tsentraalne põrge, kui kehad liiguvad enne põrget mööda nende massikeskeid läbivat sirget. Põrge saab toimuda, kui kehad liiguvad teineteisele vastu või kui üks keha liigub suurema kiirusega teisele järele (nagu näiteks alumisel joonisel). ENE 4. köide, 1989 Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus, 1981
Frankfurdi suurhertsogkond

Frankfurdi suurhertsogkond oli Napoleoni loodud Saksa satelliitriik. See tekkis aastal 1810 endiste Mainzi kuurvürstkonna ja Vabalinn Frankfurdi territooriumite liitmisel. Frankfurt kaotas oma vaba riigilinna staatuse aastal 1806, kui kaotati Saksa-Rooma riik. Linn anti endisele Mainzi peapiiskopile Karl Theodor von Dalbergile ja sellest sai Frankfurdi vürstkond. Kui Dalberg oli sunnitud oma Regensburgi vürstkonna aastal 1810 Baieri kuningriigile andma, liitis ta oma ülejäänud territooriumid Aschaffenburgi, Wetzlari, Fulda, Hanau ja Frankfurdi uueks Frankfurdi suurhertsogkonnaks. Kuigi suurhertsogkond sai nime Frankfurdi linna järgi, resideeris Dalberg Aschaffenburgi linnas. Kuid territooriumi valitsesid tegelikult Prantsuse volinikud. Suurhertsogkonna põhiseaduse järgi pidi pärast Dalbergi surma riigi pärima Napoleoni kasupoeg Eugène de Beauharnais. Dalberg loobus Eugène kasuks troonist 26. oktoobril 1813, pärast Napoleoni kaotust Leipzigi lahingus. Suurhertsogkond lakkas olemast pärast detsembrit 1813, kui linna okupeerisid liitlaste väed. Kuigi Frankfurt ise sai taas kord vabalinnaks, annekteeris enamuse suurhertsogkonna territooriumist lõpuks Baieri kuningriik.
Piibel kontekstis

"Piibel kontekstis" on alates 2013. aastast ebakorrapäraselt ilmuv eestikeelne raamatusari, mis avaldab Vana ja Uue Testamendi raamatute ning nendega kõige lähemalt seotud kirjanduse (apokrüüfid, pseudoepigraafid, Surnumere käsikirjad) tekstikriitilisi kommenteeritud esma- ja uustõlkeid. Sarja toimetajad on Urmas Nõmmik (peatoimetaja), Amar Annus ja Ain Riistan, toimetuskolleegiumi liikmed Kalle Kasemaa, Marju Lepajõe, Juha Pakkala, Kristiina Ross, Randar Tasmuth ja Lauri Thurén. Sarja annab välja Tartu Ülikooli Kirjastus. "Iiobi raamat". Tõlkinud ja kommenteerinud Urmas Nõmmik, 2013. ISBN 978-9949-32-422-4. "Mišnatraktaat "Sabat"". Tõlkinud ja kommenteerinud Kalle Kasemaa, 2015. ISBN 978-9949-32-767-6. "Sarja info Tartu Ülikooli Kirjastuse kodulehel". Vaadatud 9. mail 2024. Sarja info Tartu Ülikooli Kirjastuse kodulehel
Ants Jõgi

Ants Jõgi (25. juuli (vkj)/ 6. august 1892 Viljandi vald, Viljandi kihelkond – 19. veebruar 1983 Tallinn) oli eesti näitleja. Ta õppis Holstre vallakoolis ja Viljandis Karl Wilhelmsoni eraalgkoolis, käis Karl Jungholzi näitemängukursustel. Aastatel 1910–1915 töötas ta kingsepana. Aastatel 1915–1918 teenis ta tsaari- ja Punaarmees. Ta alustas lavateed 1911. aastal Keilas Karl Vasko teatritrupis ja 1914. aastal Viljandis Koidu seltsis. Aastatel 1920–1921 töötas ta Ugalas (olles üks teatri asutajaid), 1921–1949 Estonia teatris ja 1949–1977 Draamateatris. 1921 August Kitzberg "Püve talus" (Juhan ja Kamaküla Endrik) 1922 George Bernard Shaw "Androkles ja lõvi" (Androkles) 1922 August Kitzberg "Enne kukke ja koitu" (Vaida Jaan) 1923 William Shakespeare "Hamlet" (II hauakaevaja) 1923 Nikolai Gogol "Revident" (Ossip) 1923 Romain Rolland "Danton" (kindral Vestermann) 1924 Mait Metsanurk "Vagade elu" (Madis) 1924 August Kitzberg "Kauka jumal" (Masa Ants) 1929 William Shakespeare "Torm" (Caliban) 1936 Hugo Raudsepp "Mikumärdi" (Jüri Tomusk) 1936 Juhan Kunder "Kroonu onu" (Jõepere Madis) 1937 William Shakespeare "Suveöö unenägu" (Flute) 1938 Tammsaare/Andres Särev "Andres ja Pearu (Juss) 1942 Albert Kivikas/August Annist "Nimed marmortahvlil" (vana Ahas) 1944 Lydia Koidula "Säärane mulk" (Kure Aadu) 1951 Aadu Hint/Andres Särev "Tuuline rand" (Tanel Õige) 1955 Aadu Hint/Andres Särev "Kaugatoma kuningas" (Jaan Varblane) 1955 Oskar Luts/Andres Särev "Tagahoovis" (Kohv ja Trumli-Sass) 1958 Bertolt Brecht "Härra Puntila ja tema sulane Matti" (Armetu mees) Esimese filmirolli tegi Jõgi 1924. aastal režissöör Valter Palmi filmis "Mineviku varjud", kehastades nõdrameelset Ullot. Ta on mänginud veel mängufilmides "Valgus Koordis" (1951), "Tagahoovis" (1956), "Pöördel" (1957), "Veealused karid" (1959), "Vallatud kurvid" (1959), "Ohtlikud kurvid" (1961), "Juhuslik kohtumine" (1961), "Ühe katuse all" (1962), "Jäljed" (1963), "Põrgupõhja uus Vanapagan" (1964), "Kirjad Sõgedate külast" (1966), "Viini postmark" (1967), "Keskpäevane praam" (1967), "Mehed ei nuta" (telemängufilm, 1968), "Hullumeelsus" (1968), "Tuulevaikus" (1970), "Kolme katku vahel" (telemängufilm, 1970), "Briljandid proletariaadi diktatuurile" (I ja II, 1975), "Surma hinda küsi surnutelt" (1977), "Aeg maha!" (telemängufilm, 1975), "Suvi" (1976), "Õpetaja" (1979) ja "Jõulud Vigalas" (1980). 1975 Eesti NSV teeneline kunstnik EELK Viljandi Pauluse koguduse personaalraamat A-V XXII (Viljandi mõis) 1880?-1899. Eesti Rahvusarhiiv, RA EAA.1290.1.533. Leht 81p "Ants Jõgi". Eesti filmi andmebaas. Vaadatud 24.11.2020. Nikolai Kraus. "Näitleja Ants Jõgi". Tallinn 1972 Leida Laius on teinud Ants Jõgist portreefilmi „Jäljed lumel" (1978) Eesti teatri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Eesti Teatriliit. Tallinn 2000 "Jõgi, Ants" (Eesti entsüklopeedia veebiversioonis) Haud Tallinna Metsakalmistul Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt. Viide nimega :0 on ilma tekstita.
Kiirkaater

Kiirkaater ehk ründekaater (inglise k. Fast Attack Craft – FAC, saksa k. Schnellboot) on kiirekäiguline hästi relvastatud ja seirevahenditega varustatud väiksem sõjalaev-kaater, mis on mõeldud peamiselt ründava iseloomuga meresõjaoperatsioonideks rannikumerel. Kiirkaatriteks loetakse üldiselt ühtlasi raketikaatrid ja torpeedokaatrid (ei kasutata tänapäeval), aga ka mõned raskema relvastusega ja kiiremad patrullkaatrid. Kiirkaatrid on tänapäeval sageli kasutuses väiksemate riikide merevägede relvastuses enda merealade kaitseks. Need on suurtest ja kulukatest sõjalaevadest märksa odavamad soetada ja ülal pidada, aga rannikulähedasteks tegevusteks operatiivsemad ja mobiilsemad. Kiirkaatrite maksimaalne kiirus on tavaliselt 30–45 sõlme. Autonoomsus on tagasihoidlik ja merekõlbulikkus samuti piiratud, sest kaatrid on mõeldud rannikulähedasteks kiireteks sõitudeks. Kiirkaatrite ehk ründekaatrite relvastus on võimalikult mitmekesine või universaalne. Relvastuses on tänapäeval peamiselt laevavastased raketisüsteemid, õhutõrjesüsteemid ja allveetõrjesüsteemid koos vastavate seireseadmetega angu radarid ja sonarid. Lisaks on kiirkaatritel reeglina lähivõitluseks automaatkahur ja raskekuulipildujad ning lisaks vajadusel meremiinide veeskamise võime. Enne rakettrelvade kasutuselevõttu olid kiirkaatrite pealveelaevade vastaseks põhirelvaks torpeedod. Kiirkaatritele paigutatud erinevad süsteemid vajavad väikese aluse kohta üsna suurearvulist meeskonda. Üldjuhul on kiirkaatrite majutus- ja elutingimused tänu ujuvplatvormi väiksusele ja mitmete süsteemide ärapaigutamisest tulenevale majutuskitsikusele minimaalsed. Korvett – kiirkaatrist suurem ja autonoomsem, aga aeglasem sõjalaev
Karikas (tähtkuju)

Karikas (ladina Crater, lühend Crt) on tähtkuju taevaekvaatorist lõuna pool. Karika suurus on 282 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 53. kohal. Tähtkuju heledaim täht on Delta Crateris (3,57 m). Karikas on Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. Seda seostati karikaga, millega kaaren pidi Apollonile vett tooma. "Crater Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "The Crater Constellation". Universe Today. Vaadatud 5. juuli 2018.
Põhjakroon

Põhjakroon (ladina Corona Borealis, CrB) on väike põhjataeva tähtkuju. Põhjakroon kuulub Ptolemaiose kirjeldatud 48 tähtkuju hulka ja on üks 88st tänapäeva tähtkujust. Tähtkuju pindala on 179 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 73. kohal kattes 0,433% taevast. Heledaim täht on kaksiktäht Alphecca ehk α CrB (2,2 m). Põhjakrooni tähtkujus asuvad galaktikad NGC 6085 ja NGC 6086. Eestis on Põhjakroon nähtav aasta läbi, kuid on kõige paremini vaadeldav kevadöödel. http://www.ianridpath.com/constellations1.htm http://www.astronoomia.ee/tahistaevas/tahtkujud/
Hesseni suurhertsogkond

Hesseni ja Reini juures suurhertsogkond (saksa: Großherzogtum Hessen und bei Rhein), või aastatel 1806 kuni 1816 Hesseni suurhertsogkond (saksa: Großherzogtum Hessen), oli sõltumatu riik ja Saksa Liidu liikmesriik alates 1806. aastast, kui Hessen-Darmstadti maakrahvkond ülendati suurhertsogkonnaks, milleks see jäi aastani 1918, kui monarhia kukutati. Hessen kaotas oma sõltumatuse, kui see ühines aastal 1871 Saksa keisririigiga. Enne 1866. aastat oli selle põhjanaaber endine vennasmaakrahvkond, aastast 1803 Hessen-Kasseli kuurvürstkond – sel põhjusel oli see riik mõnikord kõnekeelselt tuntud kui Hessen-Darmstadt. Hessen-Darmstadt oli Napoleoni sõdade ajal Reini Liidu liige. Mediatisatsiooniga kiirelt laienedes sai Hessen-Darmstadtist väikeste Saksa riikide, nagu Kölni kuurvürstkond, sulam. Riigi õiguslik kokkusulamine lõppes 1. oktoobril 1806 Ludwig I poolt välja antud dekreediga. Vanad riigikesed kaotati, mis teisendas Hessen-Darmstadti "päruslike kildude mosaiigist tsentraliseeritud absoluutseks monarhiaks". Viini kongressil pidi ta loovutama Vestfaali hertsogkonna, mille oli saanud aastal 1803, Preisi kuningriigile. Kuid Hessen-Darmstadt sai territooriume Reini läänekaldal, sealhulgas oluline Mainzi liidukindluse. Suurhertsogkond võttis oma nimeks Hesseni ja Reini juures suurhertsogkond (saksa: Großherzogtum Hessen und bei Rhein) aastal 1816. Aastal 1867 sai suurhertsogkonna põhjaosa (Ülem-Hessen) Põhja-Saksa Liidu osaks, samas Mainist lõunasse jäävad suurhertsogkonna osad (Starkenburg ja Reini Hessen) jäid välja. Aastal 1871 sai sellest Saksa keisririigi osariik. Viimane suurhertsog Ernst Ludwig (Suurbritannia kuninganna Victoria lapselaps ja Venemaa keisrinna Aleksandra vend) tõugati troonilt Esimese maailmasõja lõppedes ja riigi nimeks sai Hesseni Rahvariik (Volksstaat Hessen).  Pikemalt artiklis Hesseni suurhertsogkonna riigiraudteed Riigi killustatud iseloomu tõttu ei arendanud see alustuseks oma enda riigiraudteed, vaid koostas ühiseid raudteeprojekte oma naaberriikidega. Need olid: Main-Neckari raudtee Frankfurdi ja Badeniga Main-Weseri raudtee Frankfurdi ja Kuurhesseniga Frankfurt-Offenbachi kohalik raudtee Frankfurdiga Lisaks julgustas riik arvukalt muid projekte eraomanduses Hesseni Ludwigi raudteekompaniiga. Lõpuks, aastal 1876 asutas riik oma kompanii, Hesseni suurhertsogkonna riigiraudteed, mis jätkas raudteevõrgu laiendamist kuni lõpliku liitmiseni Preisi-Hesseni raudteekompaniiga aastal 1897. Hesseni suurhertsogkond jagunes kolmeks provintsiks: Starkenburg (pealinn Darmstadt): Reini paremkallas, Mainist lõunas. Reini Hessen (pealinn Mainz): Reini vasakkallas, territoorium saadi Viini kongressil. Ülem-Hessen (pealinn Giessen): Mainist põhjas, Starkenburgist eraldas seda Vabalinn Frankfurt. Hesseni valitsejate loend Hesseni maakrahvkond Hesseni kuurvürstkond Hessen-Darmstadti maakrahvkond Hessen-Homburgi maakrahvkond
Kraavi tänav (Viljandi)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kraavi tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas. Tänav paikneb risti Tartu ja Oru tänava vahel, ristub Supeluse tänavaga. Tänava pikkus on 82 m. Tänav on linnaplaanidel alates 18. sajandi lõpust, mil see ületas Viljandi vallikraavist lähtuvat oja, mis voolas veel 19. sajandi teisel poolel. 20. sajandi algul kandis tänav nime Vallikraavi tänav (saksa keeles Grabenstraße). 1934. aastal avati Tartu ja Kraavi tänava nurgal saun(Tartu 28). "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018. "Sakalamaa elu". digar.ee. 1936. "Viljandi vanalinna tänavatevõrgu ajalooline kujunemine" (PDF). Riigi Teataja. Vaadatud 29.03.2017.
Kooli tänav (Haapsalu)

Kooli tänav on tänav Haapsalus. Kooli tänav 2 asub Haapsalu raekojahoone. Kooli tänav 3 asub arhitekt Johann Mohri projekteeritud ja 1792. aastal valminud tollimaja, mis on 18. sajandi II poole klassitsismi näide. Kooli tänav 4 asub Haapsalu Jaani kirik. Kooli tänav 5 asub Eesti päritolu misjonäri Hedwig Bülli (1887–1981) kodumaja, kus on ka mälestustahvel. Hoones tegutseb Iloni Imedemaa. Kooli tänav 6 asus 1853. aastal ehitatud II järgu Haapsalu Linna Tütarlastekooli (1854-1912) hoone.
Hunt (tähtkuju)

Hunt (ladina Lupus, lühend Lup) on lõunataeva tähtkuju. Hunt katab 334 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 46. kohal. Heledaimad tähed on Alpha Lupi (2,3m) ja Beta Lupi (2,68m). Tähtkuju põhjaosas asuvad kerasparved NGC 5824 ja NGC 5986. Hundi läänepiiril asub planetaarudu IC 4406. 1006. aastal plahvatas Hundi tähtkujus supernoova SN 1006. Hunt on 2. sajandil Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. "Lupus Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Lupus". Astronomy Trek. Vaadatud 5. juuli 2018. "SN 1006: The Brightest Supernova in Recorded History". Astronomy Trek. Vaadatud 5. juuli 2018.
Kaaren (tähtkuju)

Kaaren (ladina Corvus, lühend Crv) on väike lõunataeva tähtkuju. Kaaren katab 184 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 70. kohal, hõlmates 184 ruutkraadi. Heledaim täht on Gamma Corvi (2,58m). Kaaren on üks Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. "Corvus Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "The Corvus Constellation". Universe Today. Vaadatud 5. juuli 2018.
Alustre-Päärna veehoidla

Alustre-Päärna veehoidla on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas Alustre külas. Järve keskmine sügavus 2,95 m, valgla suurus 36,7 km², kaldajoone pikkus 167 m, vee maht 1120 m³ ja kõrgus merepinnast 44,5 m. Järv on paisutatud Kavaku ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Alustre-Päärna veehoidla Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.09.2016) Alustre-Päärna veehoidla keskkonnaportaalis (vaadatud 16.09.2016) Alustre-Päärna veehoidla Eesti looduse infosüsteemis Alustre-Päärna veehoidla keskkonnaportaalis
Lambert

Lambert on mitmetähenduslik sõna: Lambert on eesnimi Lambert on perekonnanimi Lambert on aadlisuguvõsa lambert on heleduse mittesüsteemne mõõtühik
Hesseni Rahvariik

Hesseni Rahvariik (saksa keeles Volksstaat Hessen) oli Saksamaa Hesseni liidumaa nimi aastatel 1918 kuni 1945. Pärast esimese maailmasõja lõppu sai Hesseni suurhertsogkonnast (sks Großherzogtum Hessen) vabariik ja ta muutis oma nime "rahvariigiks" (mis tähendab ilma monarhiata ja mitte sotsialistlik). Selle pealinn oli Darmstadt. Riik koosnes Ülem-Hesseni (saksa keeles Oberhessen, pealinn Gießen), Starkenburgi (pealinn Darmstadt) ja Reini Hesseni (saksa keeles Rheinhessen, pealinn Mainz) provintsidest. Riigi pindala oli 7692 km²; selles elas 1 347 279 inimest. Umbes 2/3 olid protestandid ja 1/3 katoliiklased. Vastavalt Versailles' rahule oli ligikaudu 40% riigi territooriumist kuni 30. juunini 1930 Prantsuse armee poolt okupeeritud. Pärast teise maailmasõja lõppu moodustasid Oberhessen ja Starkenburg osa Ameerika okupatsioonitsoonist, samas kui Reini Hessen Reini vasakkaldal jäi Prantsuse okupatsioonitsooni. 19. septembril 1945 moodustasid Ameerika haldurid Kurhesseni ja Nassau provintsidest ning Frankfurdist uue liidumaa Suur-Hessen (saksa keeles Groß-Hessen). Suur-Hessen nimetati Hesseniks ümber 1. detsembril 1946 ja see sai hiljem üheks Lääne-Saksamaa liidumaaks. Reini kallaste äärsed alad said seejärel Rheinland-Pfalzi liidumaa osaks.
Lehte

Lehte on eesti naisenimi. Lehte on kirjandusest tegelikku nimepruuki võetud nimi, esineb tegelasnimena August Kitzbergi "Maimus" (1892). Lehe kujul leiame nime Mats Tõnissoni kalendris 1884. aastal, Lehte esimest korda 1901. aastal. Sünniregistreisse ilmub 1910. aasta paiku. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lehte 501 naisel. Lehte on Eestis populaarsuselt 307. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Lehte üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,71, ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 13,57. Lehte on keskmiselt 75 aasta vanune (mediaanvanus on 77). Lehte Aava Lehte Hainsalu Lehte Ilves Lehte Mark Lehte Rannut Lehte Tavel Lehti Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 105 https://www.stat.ee/nimed/Lehte
Galopp

Galopp on hobuse kõige kiirem allüür, milles hobune liigub edasi hüpetega. Kuulda on kolme kabjalööki, millest keskmine jaguneb mõnikord kaheks. Kõigepealt toetub hobune paremale tagajalale (1. löök), seejärel sirutab üheaegselt ette vasaku taga-ja parema eesjala (2. löök). Sellele järgneb keha edasiviimine üle parema eesjala. Tagajalad tõusevad ja vasak eesjalg sirutub maksimaalselt ette. Järgmisel hetkel toetub hobune ainult vasakule eesjalale (3. löök). Keha paiskub üle vasaku eesjala, millega antakse tugev tõuge. Järgneb lennufaas, kus hobune maapinnale ei toetu. Seejärel tsükkel kordub. Olenevalt sellest, kumma eesjalaga annab hobune äratõuke enne lennufaasi, kõneldakse parema või vasaku jala galopist. Galopi kiirus on 12...60 km/h. Kõige aeglasemat galoppi, mille korral kiirus on 12...15 km/h nimetatakse kenteriks. Tavalise galopi kiirus on 30...35 km/h.
Tarnakraav

Tarnakraav on kraav Sakala kõrgustiku põhjaosas Tänassilma orus Viljandi linnas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi. Kraavi pikkus on 280 m ja lang 0,5 m. Kraav on heitvee suublaks Viljandi linna Kösti reoveepuhastile, samuti on kraavi suunatud reoveepuhasti avariiülevoolu väljalask. Kraav suubub puhastist 490 m kaugusel Tänassilma jõkke vasakult poolt. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Kraavi ökoloogiline seisund on hinnatud kesiseks selle füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate ja toitainete tõttu. Tarnakraav Eesti looduse infosüsteemis "Viljandi linna ühisveevärgi ja kanalisatsiooni arendamise kava aastateks 2015 – 2027" (PDF). Elektrooniline Riigi Teataja. 2015. Vaadatud 17.09.2016. Tarnakraav keskkonnaportaalis Tarnakraav Eesti looduse infosüsteemis Tarnakraav keskkonnaportaalis
Sisalik (tähtkuju)

Sisalik (ladina Lacerta, lühend Lac) on põhjataevas asuv tähtkuju. See paikneb Luige, Kassiopeia ja Andromeeda vahel ning selle põhjaosa jääb Linnuteele. Tähtkuju moodustas 1690. aastal Johannes Hevelius. Sisaliku tähtkuju katab 201 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 68. kohal. Selle heledaim täht on sinakasvalge peajada täht Alpha Lacertae tähesuurusega 3,78m ja kaugusega 102 valgusaastat. EV Lacertae on punane kääbus, mis asub 16,5 valgusaasta kaugusel Maast, kuid selle näiv suurus on vaid 10,09m. Tähtkujus asub hajusparv NGC 7243. http://www.ianridpath.com/startales/lacerta.htm
Ilves (tähtkuju)

Ilves (ladina Lynx, lühend Lyn) on põhjataevas asuv tähtkuju. Tähtkuju moodustas 1690. aastal Johannes Hevelius. Ilvese tähtkuju katab 545 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 28. kohal. Selle heledaim täht on oranž hiidtäht Alpha Lyncis tähesuurusega 3,14m ja kaugusega 203 valgusaastat. Tähtkujus asub kerasparv NGC 2419. http://www.ianridpath.com/startales/lynx.htm
Jahipenid

Jahipenid (ladina Canes Venatici, lühend CVn) on põhjataeva tähtkuju. Tähtkuju moodustas 1687. aastal Johannes Hevelius, kes eraldas need Karjase tähtkujust. Nende tähtede tõlgendamine Karjase koertena tekkis keskajal tõlkevea tõttu Ptolemaiose Almagesti vanakreeka keelest araabia keelde ja araabia keelest ladina keelde tõlkimisel. Jahipenide tähtkuju katab 465 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 38. kohal. Selle heledaim täht on Cor Caroli (α Canum Venaticorum) tähesuurusega 2,89m ja kaugusega 114 valgusaastat. Tähtkujus asub kerasparv M3 ning mitmeid galaktikaid, nt spiraalgalaktika M51 ehk Veekeerise galaktika. "Canes Venatici Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. Kunitzsch, P. (1959), Arabische Sternnamen in Europa, Otto Harassowitz, lk 123–124, 227–228, 48–49 "Cor Caroli, the Heart of Charles". EarthSky. Vaadatud 5. juuli 2018. "The Canes Venatici constellation". Universe Today. Vaadatud 5. juuli 2018. "Messier 3". Messier Objects. Vaadatud 5. juuli 2018. "Messier 51: Whirlpool Galaxy". Messier Objects. Vaadatud 5. juuli 2018.
Karjane (tähtkuju)

Karjane (varem ka Karjus; ladina Boötes, lühend Boo) on põhjataeva tähtkuju. Karjane on 2. sajandil üks Ptolemaiose "Almagestis" loetletud 48 tähtkujust. Tähtkuju ladinakeelne nimi tuleneb vanakreeka keele sõnast βοῦς (bous), mis tähendab 'härga'. Karjase tähtkuju piirneb lõunas Neitsiga, läänes Berenike Juuksete ja Jahipenidega, loodes Suure Vankriga, kagus Lohega ning idas Herkulese, Põhjakrooni ja Maoga. Karjase tähtkuju katab 907 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 13. kohal. Selle heledaim täht on Arcturus (α Bootis) tähesuurusega –0,05m ja kaugusega 36,7 valgusaastat. Arcturus on heleduselt neljas täht tähistaevas ja heledaim täht taevaekvaatorist põhjas. Tähtkujus asub kokku 29 tähte, mida on võimalik näha palja silmaga. Tähtkujus asub üks kerasparv, NGC 5466, ja mitu tuhmi galaktikat. Mesopotaamia mütoloogias kujutas Karjase tähtkuju ilmselt jumalat Enlili, kes oli Babüloonia panteoni juht ja talupoegade patroon. Ptolemaiose kirjeldas tähtkuju karjasena, kes hoiab vasakus käes ohjas oma jahikoeri (esindasid Jahipenide tähtkuju) ja paremas käes oda, keppi või sau. Osad praegu Karjase tähtkujule kuuluvad tähed moodustasid varem ka tähtkujud Quadrans Muralis ja Mons Mænalus. GRB 080319B "Boötes Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "The Constellation Boötes". Universe Today. Vaadatud 5. juuli 2018. "Arcturus". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018.
Hobu

Hobu (ladina Equuleus, lühend Equ) on väike põhjataeva tähtkuju. Hobu on üks Ptolemaiose Almagestis loetletud 48 tähtkujust. Vanakreeka mütoloogias seostati teda varss Celerisega, kes oli Pegasuse järeltulija või vend. Hobu tähtkuju katab vaid 72 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 87. kohal. Selle heledaim täht on Kitalpha (α Equulei) tähesuurusega 3,9m ja kaugusega 186 valgusaastat.