laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Solomon Marcus

Solomon Marcus (1. märts 1925 Bacău – 17. märts 2016 Bukarest) oli Rumeenia matemaatik, informaatik, keeleteadlane ja semiootik. Käis koolis Bacăus. Lõpetas keskkooli 1944. Õppis Bukaresti ülikoolis matemaatikat 1945–1949 ning lõpetas ülikooli kiitusega. Oli Bukaresti ülikooli matemaatikateaduskonnas 1950. aastast assistent, 1955. aastast lektor, 1964. aastast dotsent, 1966. aastast professor. Kaitses kandidaaditöö ("Kahe muutuja monotoonsed funktsioonid") 1956 ning oli 1968. aastast teaduste doktor. Aprillis 1983 valiti Rumeenia Akadeemia korrespondentliikmeks, detsembris 2001 akadeemikuks (täisliikmeks). Tegeles uurimis- ja õppetööga järgmistel aladel: matemaatiline analüüs, teoreetiline arvutiteadus, mõõduteooria, üldtopoloogia, keeleteadus, matemaatika ajalugu, matemaatiline poeetika, semiootika ning matemaatika rakendused loodus- ja sotsiaalteadustes. Publikatsioonid
Ülle Pärli

Ülle Pärli (sündinud 5. septembril 1952) on eesti semiootik ja kirjandusteadlane. Ta uurimisvaldkonda kuuluvad troopide semiootika, nimesemiootika ja hermeneutika. 2012 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Ülle Pärli Eesti Teadusinfosüsteemis
Kati Lindström

Kati Lindström (sündinud 1. augustil 1977) on eesti semiootik ja keskkonnaajaloolane. Ta on lõpetanud 1995. aastal Miina Härma Gümnaasiumi. Õppinud Tartu Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ning semiootikat ning lõpetanud 2002. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna semiootika ja kulturoloogia erialal. Kaitses samas 2011. aastal doktoritöö "Maastikusemiootika piiritlemine: Maastikuprotsesside semiootilise analüüsi suunas". Aastail 2007–2012 õpetas ta Tartu Ülikoolis Landscape Semioticsi / maastikusemiootika kursust, mis oli tõenäoselt esimene loengukursus sel alal maailmas. Samal perioodil oli ta ajakirja Sign Systems Studies toimetaja. Ta on tõlkinud eesti keelde John Deely "Semiootika alused", teinud tõlkeid ka jaapani keelest (Haruki Murakami, Banana Yoshimoto, Ryūnosuke Akutagawa). Tegelenud maastikusemiootikaga. Ta on koostanud ülevaatliku uurimuse eesti keeles kirjutatud haikudest. Tema õde on keeleteadlane Liina Lindström. Kati Lindström Eesti Teadusinfosüsteemis Kati Lindströmi akadeemiline elulookirjeldus
Eesti Eluteaduse Hoidja

Eesti Eluteaduse Hoidja (inglise keeles Keeper of Estonian Culture of Biology award; vene keeles награда Хранитель естествознания Эстонии) on auhind, mida anti välja tunnustusena eesti bioloogilise kultuuri loojaile ja hoidjaile. Auhind asutati 1984. aastal, viimane auhind anti üle 2021. aastal. Auhinna žürii on kinnitatud Eesti Looduseuurijate Seltsi presiidiumi poolt. Auhinnaks on Vive Tolli graafiline leht "Eesti Eluteaduse Hoidja", mille piiratud tiraaži kuulub 25 nummerdatud eksemplari. 2022. aastal andis Tartu Ülikooli Kirjastus välja raamatu "Eesti Eluteaduse Hoidja", mis sisaldab artiklid kõigilt laureaatidelt, illustratsioone ja auhinnaloo. Viktor Masing (1984) – bioloogia kõrgetasemelise populariseerimise eest Kalevi Kull (1984) – teoreetilise mõtte ja loodusteaduste ajaloohuvi kandmise eest Eestimaa bioloogias Mart Viikmaa (1984) – kõrgetasemeliste teaduslike loengute eest Fred Jüssi (1984) – meie looduse häälte õpetamise ja kogumise eest Tõnu Möls (1986) – bioloogidele täppisteadusliku mõtlemise õpetamise eest Hans Remm (1986) – kõrgetasemeliste loodusmäärajate eest Andres Tarand (1986) – linnaökoloogia kirjutiste ja Eesti keskkonnauuringute eest Juhan Ross (1986) – bioproduktsiooni matemaatilise modelleerimise koolkonna rajamise ja ökoloogiliste sõnavõttude eest Toomas Frey (1987) – Eesti ökoloogia arendamise eest Rein Kuresoo (1993) – Eestimaa Looduse Fondi rajamise eest Ivar Puura (2006) – Eestimaa fossiilide õpetamise eest Toomas Kukk (2006) – Eesti taimestiku tundmise ja tutvustamise eest eesti keeles Aleksei Turovski (2007) – loomade kultuuri tutvustamise eest Jaan Viidalepp (2007) – klassikalise liblikateaduse hoidmise eest Ann Marvet (2008) – loodustekstide tundliku toimetamise eest Kuulo Kalamees (2009) – Eesti seente määrajate eest Urve Miller (2011) – teedrajava erialadevahelise teaduskoostöö edendamise eest Läänemere piirkonna looduse ja inimajaloo seoste uurimisel Vello Liiv (2012) – Eesti seente teadusfoto eest Asko Lõhmus (2017) – Eesti metsade teaduse hoidmise eest Ülo Maiväli (2018) – teaduse ideaalide juhatamise eest Aveliina Helm (2019) – pärismaiste koosluste taastamise õpetuse eest Urmas Kõljalg (2020) – elurikkuse teabe kättesaadavaks tegemise eest Lauri Laanisto (2020) – bioloogia klassika vahendamise eest Eerik Leibak (2020) – Eesti looduse väärtustamise ja lindude nimetamise eest Eesti Looduseuurijate Selts (2021) – Eesti eluteaduse hoidmise eest Karl Ernst von Baeri medal August Rauberi medal Hans Remmi mälestusmedal Горизонты Эстонии 2017, lk. 6. (Anon.) 1994. Eluteaduse hoidja. Schola Biotheoretica 20: 77. Duk Duki Tubuan 2006. Mis on Eesti eluteaduse hoidja auhind ja kes on selle siiani pälvinud? Eesti Loodus 6: 25. Tiivel, Toomas 2007. Eesti Eluteaduse Hoidja. Eesti Loodus 8: 16–18. Tiivel, Toomas; Koppel, Andres; Kull, Kalevi (toim.) 2022. Eesti Eluteaduse Hoidja. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus.
Eesti Taassünni auhind

Eesti Taassünni auhind on Jakob von Uexkülli asutatud auhind. Auhinnaga püüti esile tõsta ja tunnustada neid, kelle töö ja püüdlused kujundasid Eesti kultuuri olulisimaid väärtusi Eesti taasiseseisvumise perioodil. Auhinna žüriisse kuulusid Riina Eentalu, Doris Kareva, Kalevi Kull, Jaak Lippmaa, Aleksei Lotman, Riina Lõhmus, Toomas Paul, Toomas Tiivel. Auhinnakandidaate võisid esitada kõik, kuid eneseesitus ja esitus žürii liikmete poolt ei olnud lubatud. Auhinda anti välja aastail 1993–1997 Eesti Vabariigi aastapäevadel Tallinna raekojas, Eesti peaministri ja välisriikide saadikukorpuse osavõtul. Selle laureaatideks on: Aino-Helene Valgma – hääbuva väikeküla arendusprogrammi koostamise ja ellurakendamise eest (Jalase küla) Looduskaitsekooperatiiv Kotkas – Eestis pesitsevate haruldaste kotkaliikide ja must-toonekure kaitsmise eest Ludmilla Toon – Eesti Kirikumuusika kooli asutamise eest Loominguline kollektiiv Priimula (aupreemia) – elektrijaamade katelde tsüklontuha tsemendilisandina kasutamise tehnilise lahenduse eest Anu Raud – etnograafilise kunstipärandi kogumise ja säilitamise, käsitöötalu rajamise ning etnograafia- ja käsitööalase kunstihariduse korraldamise eest Mall Hiiemäe – koguteose "Eesti Rahvakalender" materjalide kogumise, toimetamise, teadusliku analüüsi ja rahvapärimuse populariseerimise eest Andres Koppel – energiametsa programmi algatamise ja juurutamise ning alternatiivse energeetika probleemidega seotud tegevuse eest Ann Malts, Ljubov Kisseljova, Peeter Torop – Eestile rahvusvahelist kuulsust toonud teadlase Juri Lotmani töö jätkamise, Tartu semiootikakoolkonna edasiarendamise eest Anne Schotter – karistusasutustest vabanenud noorte ühiskonnaga kohaneda aitamise eest, Tartu Kristliku Kodu rajamise ja juhatamise eest Eerik Leibak, Rein Kuresoo (aupreemia) – tegevuse eest looduskaitsesüsteemi väljatöötamisel ja täiustamisel Eestimaa Looduse Fondis Ajakiri Akadeemia – Eesti vaimu- ja hariduselule oluliste artiklite trükkitoimetamise eest Võro Keele ja Kultuuri Fond – tegevuse eest rahvakultuuri ja keele traditsioonide jätkamisel Hereditas (aupreemia) – Tallinna vanalinna restaureerimis- ja arenguprogrammi eest Narva-Jõesuu Eesti Selts Kalju – etniliste probleemide lahenduste eest Kirde-Eestis Madis Kõiv – eesti filosoofilise mõtte arendamise eest Fred Jüssi – Eesti looduse arhiveerimise ja valgustustöö eest Vello Salo (aupreemia) – kirjastustegevuse eest Välis-Eestis Toomas Tiivel, Doris Kareva, Kalevi Kull (toim.) 2000. Oma maa vaim: Eesti Taassünni auhind 1993–1997 [The Spirit of One's Own Country: Estonian Renaissance Award 1993-1997]. Tallinn: Varrak. Näitus "Oma maa vaim" Eesti Taassünni auhinnast Viljandi raamatukogus
Fāryābi provints

Fāryāb on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis. Provintsi elanikest enamik on usbekid. Loodesse, Türkmenistani piiri lähedale jäävad türkmeenide asualad.
Ghaznī provints

Ghaznī provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Mäeküla järv

Mäeküla järv (ka Samblajärv, Mäejärv) on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Mäekülas, Veisjärvest 3 km loodes. Mäeküla järv asub Sakala kõrgustiku keskosas asuvas orus. Järv on põhja-lõuna suunas piklik, pindala on 63,6 ha, kõrgus üle merepinna 95,9 m, suurim sügavus 2,9 m ja keskmine sügavus 2 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järve läbivool on nõrk, veevahetus on 4 korda aastas. Järve suubuvad põhja poolt Longi oja ja lõuna poolt Ora oja, järve loodeservast voolab välja Vidva oja. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu. 1923. aastal vähendati järve veetaset 1,5 m võrra. 2014. aastal arvati järv Muti maastikukaitseala koosseisu. Kaitsealustest liikidest on järve piirkonnas väike vesiroos, valge vesiroos ning mitu kahepaikset ja nahkhiirt. Mäeküla järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30.08.2016) Mäeküla järv keskkonnaportaalis (vaadatud 30.08.2016) "Kaitseala laienemine Mäeküla järvele võib krossiraja vaidlust mõjutada" Sakala, 28.02.2014 "Muti maastikukaitseala kaitse-eeskiri". Riigi Teataja. 21.03.2014. Mäeküla järv Eesti looduse infosüsteemis Mäeküla järv keskkonnaportaalis Mäeküla järv veebiportaalis eestigiid.ee
Samblajärv

Samblajärv on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lolu külas. Järve pindala on 0,6 ha, pikkus 170 m, laius 100 m, kaldajoone pikkus 270 m ja kõrgus merepinnast 61,5 m. Järvest voolab välja kraav Lolu ojasse. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ning Pärnu alamvesikonda ja on avalikult kasutatav veekogu. Järv kuulub kaitse alla Loodi looduspargi koosseisus. Samblajärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 12.04.2017) Samblajärv keskkonnaportaalis (vaadatud 12.04.2017) Samblajärv Eesti looduse infosüsteemis Samblajärv keskkonnaportaalis
Perfektiivne situatsioon

Perfektiivne situatsioon ehk piiritletud situatsioon on loomulikus keeles perfektiivse aspekti abil väljendatav situatsioon, mis on piiritletud kas seisundi või asukoha muutusega või tegevuse lõppemisega. Piiritletud situatsioone on kahte tüüpi: Situatsiooni siirdumine kestmisest olematusesse. Poiss sõi õuna ära. Situatsiooni kestmise lõpp senisel kujul. Naine sünnitas tütre ära. Lisaks verbidele aitavad piiritletust väljendada perfektiivsusadverbid ehk adverbid ära, välja, maha, läbi, üles, peale jne. Perfektiivsusadverbi kasutatakse ka ühendverbide moodustamisel. Tuntu/veel tundmatu väljendamiseks. Tuul puhus mehel mütsi peast ära (tuntu) - Tuul puhus ära mütsi mehe peast (tundmatu). Perfektiivsusadverb aitab lauset lõpetada. Ema parandas püksid ära . Adverbil on oluline osa infostruktuuri väljendamisel, kui selle kasutamine näitab, et lause sisu on ootuspärane, situatsiooni kulg on aga uus info. Ta sooritas eksami ära. Perfektiivne aspekt
Mohni pärn

Mohni pärn on looduskaitsealune harilik pärn (Tilia cordata) Mohni saarel. Pärn on jäänuk kunagi saarel kasvanud võimsast pärna-tammemetsast. Legendi järgi põletati Mohni mets maha selleks, et võtta peavari saarel aeg-ajalt paikselt peatunud piraatidelt, nõndanimetatud vitaalivendadelt. Mohni pärn on ainuke pärnadest, mis selle põlengu üle elas. Praeguseks on saare ainuke pärn võetud looduskaitse alla. Pärna ümbermõõt on 315 cm (1,3 m kõrguselt mõõdetuna), kõrgus 18 m. Puu on pahklik ja hargneb 2 m kõrguselt. Mohni Relve, H., 2000. Eesti põlispuud: projekti "Põlispuu" andmed Eesti looduskaitsealustest üksikpuudest ja põlispuudest. Tallinn. (Infotrükk). Mohni pärn keskkonnaportaalis
Ghōri provints

Ghōri provints (ka Ghowri provints) on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Jaanitule kivi

Jaanitule kivi ehk Mohni saare rändrahn on rändrahn Mohni saarel. Rändrahnu geograafilised koordinaadid on 59° 40′ 56″ N, 25° 47′ 45″ E. Rahnu mõõtmed on 7 x 6 x 5,2 meetrit. Eesti rändrahnude loend Rändrahnust keskkonnaregistris
Maarjamaa (kirjastus)

Maarjamaa on 1962. aastal Vello Salo loodud väliseesti kirjastus. Kirjastus Maarjamaa on avaldanud üle 80 trükise, nende hulgas ka algupärandeid, nagu Uku Masingu viis luulekogu, kordustrükke ja tõlkeid ning bibliofiilseid trükiseid. Vello Salo asumise järel Eestisse 1990. aastate algul tegutseb kirjastus Eestis. 2009. aastal ilmus kirjastuselt Maarjamaa Vello Salo ja Indrek Hirve vahenduses kultuuriliselt oluline vaimulikke tekste sisaldav tõlkeraamat "Psalmid" (ISBN 978-9985-9861-1-0). Infoleht Maarjamaa
Helmandi provints

Helmandi provints on 1. järgu haldusüksus Afganistanis, 34 provintsist suurim. Helmandi provints asub edelas ning selle provintsi pealinn on Lashkargāh. Piirkonnas voolab Helmandi jõgi, mis soodustab põllumajandust. 75% maailma oopiumist toodetakse Helmandi provintsis. Seal toodetakse oopiumit rohkem kui Birmas, mis on maailmas oopiumi tootmises teisel kohal. Üleüldse on 90% maailma oopiumist pärit Afganistanist.[viide?] Piirkonnas toimuvad pidevalt kokkupõrked NATO ja Ţālebāni jõudude vahel. Helmandi provintsis on rahuvalvemissioonil olnud ka eestlased. Operatsioon Moshtarak Camp Bastion Verisest Helmandist sõltub Afganistani saatus. Postimees.ee, 23. märts 2009.
Räimi järv

Räimi järv (ka Räime järv, Mäeräima järv, Mäirame järv, Õrro järv) on ovaalne järv Valgamaal Valga vallas Laanemetsa külas. Mõnedel andmetel umbjärv, mõnedel andmetel on olemas väljavool. Räimi järv Eesti looduse infosüsteemis
Maarjamaa (infoleht)

Maarjamaa on katoliiklik infoleht, mida andis välja Vello Salo. Infoleht ilmus aastatel 1961–1976 ja ilmub uuesti alates 2002. aastast. Kirjastus Maarjamaa
1999. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1999. aasta maailmameistrivõistlused toimusid 19.–28. veebruarini Austrias Ramsaus. Andrus Veerpalu võitis hõbeda 50 km klassikas. Kristina Šmigun võitis hõbeda 15 km vabasõidus ja 30 km klassikas.
Maarjamaa

Maarjamaa (ladina Terra Mariae ehk Terra Mariana) oli tulevase Vana-Liivimaa alade (hilisema Eesti ja Läti) üldine nimi, mille 1201. aastal laskis käibele piiskop Albert. Piiskop samastas selle sümboolselt seni ristisõdade sihiks olnud Palestiina ehk Poja maaga. Paavst Innocentius III kinnitas Maarjamaa nime 1216. aastal, kuulutades sõja pühaks sõjaks uskmatute vastu. Neitsi Maarja oli ka siin sõdiva Saksa ordu ja selle haru Liivi ordu ning nende valduste kaitsepühak. 20. sajandil muutus nimi "Maarjamaa" Eesti kirjanduslikuks nimeks. Maarjamaa Risti teenetemärk Fanny de Sivers, "Maarjamaa ja Maarja" – Tulimuld 1988, nr 1 ja F. de Siversi raamatus "Mateeriasse kootud palve. Esseid", LR 1992, nr 1/2, lk 71–78 Vello Salo. „Maarjamaa lugu.“ Pirita A. D. MMXIV. [32 lk. Lühike Eesti kirikulugu. Juubeliaastaks Kaheksa sajandit Maarjamaad: aastal 2015 möödub 800 aastat esimesest ulatuslikumast ristimisest eestlaste maal ja suurest kirikukogust, kus eestlaste piiskop tutvustas maailmale esimest korda Maarjamaad.]
1985. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1985. aasta maailmameistrivõistlused olid 35. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 17.–27. jaanuarini Austrias Seefeldis. 1985. aasta Seefeldi maailmameistrivõistlustel valiti suusavõistlusteks sihilikult rasked rajad, kus oleks pidanud saama sõita ainult klassikalises stiilis. Sellest hoolimata kasutasid paljud sportlased uuenduslikku vabatehnikat, mis saavutas selle tulemusena lõpliku läbimurde. Kuupäev: 22. jaanuar Osavõtjaid: 91 Ametlikud tulemused Kuupäev: 18. jaanuar Osavõtjaid: 82 Ametlikud tulemused Kuupäev: 27. jaanuar Osavõtjaid: Ametlikud tulemused Kuupäev: 24. jaanuar Osavõtjaid: 16 meeskonda Ametlikud tulemused Kuupäev: 21. jaanuar Osavõtjaid: 61 Kuupäev: 19. jaanuar Osavõtjaid: ? Ametlikud tulemused Kuupäev: 26. jaanuar Osavõtjaid: 48 Ametlikud tulemused Kuupäev: 22. jaanuar Osavõtjaid: 12 naiskonda Ametlikud tulemused Kuupäev: 18. jaanuar Osavõtjad: 43 Ametlikud tulemused Kuupäev: 19. jaanuar Osavõtjaid: 11 meeskonda Ametlikud tulemused Kuupäev: 17. jaanuar Osavõtjaid: 65 Ametlikud tulemused Kuupäev: 16. jaanuar Osavõtjaid: 61 Ametlikud tulemused Kuupäev: 17. jaanuar Osavõtjaid: 6 meeskonda Ametlikud tulemused
Herāti provints

Herāti provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Saint-Étienne

Saint-Étienne on linn Prantsusmaal, Loire'i departemangu keskus. Saint-Étienne'is asub palju muuseume. Nendest kuulsaim on Saint-Étienne'i moodsa kunsti muuseum, mis omab esinduslikku moodsa kunsti kollektsiooni. Teised tuntumad muuseumid on musée de la Mine ja musée des Ponts et Chaussées. EMLYON Business School Linna jalgpallimeeskond mängib riigi kõrgliigas. Annaba (عنّابة), Alžeeria – alates 1981 Ben Arous (بن عروس), Tuneesia – alates 1994 Coventry, Suurbritannia – alates 1955 Des Moines, USA – alates 1984 Ferrara, Emilia Romagna, Itaalia – alates 1960 Geltendorf, Baieri, Saksamaa – alates 1966 Granby (Quebec), Kanada – alates 1960 Katowice, Poola – alates 1994 Luhansk (Луга́нськ), Ukraina – alates 1959 Nazareth Illit, Iisrael – alates 1974 Oeiras, Portugal – alates 1995 Patras, Kreeka – alates 1990 Toamasina, Madagaskar – alates 1967 Windsor (Ontario), Kanada – alates 1963 Wuppertal, Nordrhein-Westfalen, Saksamaa – alates 1960 Xuzhou (徐州市), Jiangsu, Hiina – alates 1984 Varssavi, Poola – alates 1995 Populations légales 2021 Saint-Étienne'i turismialane koduleht
1984. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1984. aasta maailmameistrivõistlusi tegelikult eraldi ei peetud, sest Sarajevos toimunud 1984. aasta olümpiamängude kavas olnud põhja suusaaladel oli ka maailmameistrivõistluste väärtus. Eraldi ainult meeskondlikud võistlused toimusid suusahüpetes ja kahevõistluses. Võistlused toimusid 26. veebruaril Šveitsis Engelbergis. Võistlused toimusid 17. märtsil Soomes Rovaniemis. Põhja suusaalad 1984. aasta taliolümpiamängudel
John C. Stennis (laev)

USS John C. Stennis (CVN-74) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku seitsmes Nimitz-klassi lennukikandja. See ehitati 1991–1995 Northrop Grumman Newport Newsi laevatehases. Laeva kodusadam on Bremerton Washingtoni osariigis. Lennukikandja on nime saanud senaator John C. Stennise järgi. USS Stennisele mahub kuni 90 lennukit või helikopterit. Relvastusse kuulub 2 Sea Sparrow õhutõrjeraketti, 2 RIM-116 Rolling Airframe Missile õhutõrjeraketti ja 3 Phalanx CIWS õhutõrjesüsteemi. Jõuallikateks on 2 tuumareaktorit. Pikkus: 333 m Laius: 76,8 m Veeväljasurve: 101 000 t Kiirus: 30 sõlme USS John C. Stennise koduleht
1982. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1982. aasta maailmameistrivõistlused olid 34. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 19.–28. veebruarini Norras Oslos Holmenkollenis. Kuupäev: 23. veebruar Kuupäev: 20. veebruar Kuupäev: 27. veebruar Kuupäev: 28. veebruar Kuupäev: 22. veebruar Kuupäev: 19. veebruar Kuupäev: 26. veebruar Kuupäev: 28. veebruar Kuupäev: 19. veebruar Kuupäev: 20. veebruar Kuupäev: 21. veebruar Kuupäev: 28. veebruar Kuupäev: 19. veebruar
Karjatse meri

Karjatse meri (ka Karjatsimeri, Karjatsi meri, Karjase järv, rts Bäckesjoen) on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hara külas. Järve kaldajoone pikkus on 4163 m. Järve valgala pindala on 850 km², veevahetus toimub 9 korda aastas. Järvest umbes 400 meetrit põhja pool on Möldri meri. Järv asub Karjatsimere hoiualal. Järvest lõuna poole jääb Silma looduskaitseala. Järv on eutroofne ehk rohketoiteline järv ja halotroofne ehk soolatoiteline rannikujärv. Karjatse meri on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Karjatse mere keskkonnaregistri kood on VEE2039000. Karjatse meri keskkonnaportaalis
Saint-Étienne'i moodsa kunsti muuseum

Saint-Étienne'i moodsa kunsti muuseum (Musée d'art moderne de Saint-Étienne Métropole) on moodsa kunsti muuseum Prantsusmaal Saint-Étienne'i linnas. See avati 10. detsembril 1987. Muuseumi moodsa kunsti kollektsiooni peetakse üheks maailma parimaks.[viide?] Muuseumi kogudes on teoseid tuntud kunstnikelt: Wassily Kandinsky Salvatore Garau Yves Klein Jean Arp Art & Language Georg Baselitz Christian Boltanski Günter Brus Daniel Buren Anthony Caro Wim Delvoye Jean Dubuffet Max Ernst Jean Fautrier Otto Freundlich Hans Hartung Jean Hélion Thomas Hirschhorn René Iché Donald Judd František Kupka Bertrand Lavier Fernand Léger Alberto Magnelli Henri Matisse Mario Merz Joan Miró Claes Oldenburg Dennis Oppenheim ORLAN Giuseppe Penone Francis Picabia Pablo Picasso Sigmar Polke Kurt Schwitters Gino Severini Frank Stella Andy Warhol Ossip Zadkine Saint-Étienne Muuseumi koduleht (prantsuse keeles)
1978. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1978. aasta maailmameistrivõistlused olid 32. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 18.–26. veebruarini Soomes Lahtis. Need olid juba neljandad maailmameistrivõistlused, mis toimusid Lahtis. Varem on MM-võistlused toimunud Lahtis 1926, 1938 ja 1958. aastal. Kuupäev: 21. veebruar Kuupäev: 19. veebruar Kuupäev: 26. veebruar Kuupäev: 23. veebruar Kuupäev: 20. veebruar Kuupäev: 18. veebruar Kuupäev: 25. veebruar Kuupäev: 22. veebruar Kuupäev: 9-20. veebruar Kuupäev: 18. veebruar Kuupäev: 25. veebruar Suusatamise tulemused FIS-i kodulehel Kahevõistluse tulemused FIS-i kodulehel Suusahüpete tulemused FIS-i kodulehel
1974. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1974. aasta maailmameistrivõistlused olid 30. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 16.–24. veebruarini 1974 Rootsis Falunis. 1974. aasta Faluni maailmameistrivõistlustega algas plastiksuuskade ajastu. Magne Myrmo oli viimane puusuuskadel maailmameistriks tulnud suusataja. Kuupäev: 19. veebruar Thomas Magnusson oli esimene, kes tuli maailmameistriks plastiksuuskadel. Kuupäev: 17. veebruar Kuupäev: 24. veebruar Kuupäev: 21. veebruar Kuupäev: 18. veebruar Kuupäev: 20. veebruar Kuupäev: 23. veebruar Kuupäev: 17.–18. veebruar Kuupäev: 16. veebruar Kuupäev: 23. veebruar Auran, John Henry (1974). "The Plastic Revolution". Skiing: 118. {{cite journal}}: eiran tundmatut parameetrit |month= (juhend)
Google Docs

Google Docs on veebipõhine kontoritarkvarapakett, mis sisaldab tekstitöötlusprogrammi ning tabelarvutus- ja esitlustarkvara ning mida haldab Google. See kasutab failide salvestamisel vaikevorminguna standardset ISO/IEC 26300 ODF-failivormingut. Google Docs võimaldab kasutajatel veebibrauseri kaudu Internetis dokumente koostada, faile Google'i serveris salvestada ja teiste kasutajatega jagada. Võimalik on ka muu kontoritarkvaraga tehtud failide import Google Docsi keskkonda. Sel moel on kasutajal virtuaalne kontor, millele pääseb ligi igast Interneti-ühendusega arvutist, milles on Google Docsi toega veebibrauser (näiteks Mozilla Firefox, Opera, Internet Explorer, Safari). Tekstidokument Google Docs
Ronald Reagan (laev)

USS Ronald Reagan (CVN-76) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku üheksas Nimitz-klassi lennukikandja. See ehitati 1998–2003 Northrop Grumman Newport Newsi laevatehases. Laeva kodusadam on Coronado Californias. Lennukikandja on nime saanud endise USA presidendi Ronald Reagani järgi. USS Ronald Reaganile mahub kuni 90 lennukit või helikopterit. Relvastusse kuulub 2 Sea Sparrow õhutõrjeraketti ja 2 RIM-116 Rolling Airframe Missile õhutõrjeraketti. Jõuallikateks on 2 tuumareaktorit. Pikkus: 332,8 m Laius: 76,8 m Veeväljasurve: 101 000 t Kiirus: 30 sõlme USS Ronald Reagani koduleht
1970. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1970. aasta maailmameistrivõistlused olid 28. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 14.–22. veebruarini Tšehhoslovakkias Kõrg-Tatras. Kuupäev: 17. veebruar Kuupäev: 15. veebruar Kuupäev: 22. veebruar Kuupäev: 19. veebruar Kuupäev: 16. veebruar Kuupäev: 18. veebruar Kuupäev: 20. veebruar Kuupäev: 15. ja 16. veebruar Kuupäev: 14. veebruar Kuupäev: 22. veebruar
Reichenbach (Oberlausitz)

Reichenbach on väikelinn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 2008. aastani kuulus Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi. Niederreichenbach, Oberreichenbach ja Oehlisch. 1. jaanuaril 1994 liideti linnaga mõned külad: Zoblitz Meuselwitz Dittmannsdorf ja Biesig Mengelsdorf ning Löbensmüh ja Feldhäuser. Linna koduleht