laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ollepa külanõukogu

Ollepa külanõukogu oli külanõukogu, mis moodustati Kabala valla koosseisus 1945. aastal. Aastatel 1950–1959 oli Türi rajooni, aastatel 1959–1962 Põltsamaa rajooni ja alates 1963. aastast Paide rajooni koosseisus. Ollepa külanõukogu koosnes algselt Laeva, Nõmme, Ollepa, Vahamulla, Sagevere, Pibari, Saarepere ja Kahala külast. 1954 moodustati uus Ollepa külanõukogu, kuhu kuulusid ka endise Mäo külanõukogu külad: Arkma, Kurla, Meossaare, Kabala, Raja, Saare ja Mäo küla. Külanõukogu täitevkomitee asus Sagevere küla taluhoones. 1977 liideti Ollepa külanõukogus 8 asulat, sh Laeva, Muriku, Mäo, Saare, Saarepere, Vahamulla. Aastal 1991 nimetati Ollepa külanõukogu ümber Kabala külanõukoguks. Kabala vald (Pilistvere kihelkond) Kabala vald (1939) Kabala vald (1991–2005) Ollepa külanõukogu administratiivhoone, Järvamaa Muuseumi fotokogu, PM F 2129:13 Kohanimenõukogu asustusnimede töörühma arvamused ja ettepanekud, JÄRVAMAA, 02.09.1997, veebiviide Eesti vabariigi ülemnõukogu presiidiumi seadus Järva maakonna Ollepa külanõukogu ümbernimetamise kohta, vastu võetud 21.11.1991, RT 1991, 42, 509
Polüstüreen

Polüstüreen (lühend PS) on stüreeni polümeriseerumisel saadav amorfne või osaliselt kristalliseerunud termoplastne polümeer. Polüstüreen on plastmaterjalina laialdaselt kasutusel. Polüstüreeni täielik nimetus keemianomenklatuuri kohaselt on polü-(1-fenüületaan-1,2-diüül). Kui see materjal 1950. aastatel vahtplasti kujul laiemalt kasutusele võeti, nimetati seda polüstürooliks. Puhas polüstüreen on läbipaistev, kõva, kuid habras materjal, tihedus 1050 kg/m3, pehmenemistemperatuur 97 °C amorfsel ja 114 °C osaliselt kristalliseerunud polüstüreenil. Polüstüreeni töötemperatuur on –40 kuni 70 °C, kuid erinevate lisanditega on võimalik seda vahemikku laiendada –200 kuni 80 °C-ni. Polüstüreen on mehaaniliselt ja samuti kuumutatult hästi töödeldav. Polüstüreeni liigitatakse harilikult kasutusotstarbe järgi: normaalpolüstüreen ehk standardpolüstüreel (PS, ka GPPS, inglise keele sõnadest purpose polystyrene); vahtpolüstüreen (EPS ehk PS-E, expanded polystyrene) löögikindel polüsteen (HIPS, high impact polystyrene), mida saadakse stüreeni kopolimeeridena, näiteks ABS – akrüülnitriilbutadieenstüreen, ACS – akrüülnitriilvinüülkloriidstüreen, AES – akrüülnitriiletüleenstüreen. Ehituses plaatidena kasutatavat vahtpolüstüreeni nimetatakse harilikult vahtplastiks, kõnekeeles ka penoplastiks (venekeelse пенопласт järgi). Puhtast polüstüreenist (PS) valmistatakse näiteks pakkekilet, ühekordseid joogiklaase ja toiduainetopse. Vahtpolüstüreeni kasutatakse laialdaselt kaupade pakendusmaterjalina, sest seda saab hõlpsalt vormida pakendatava toote kuju järgi. Heade soojusisolatsiooniomaduste tõttu kasutatakse seda materjali elamute soojus- ja heliisolatsiooniks. Löögikindlast polüstüreenist valmistatakse näiteks dušikabiine, vitriiniklaase, külmkapiriiuleid, reklaamtahvlite kaitseklaase. Polüstüreenist hakkab juba +40 °C juures eralduma mürgiseid lendaineid. On tehtud katseid EPS-ühenditega, mille kuumutamisel 80 kraadini hakkavad lenduma formaldehüüdi, karbamiidi, fenooli jm osakesed, mis on mürgised ja akumuleeruvad organismis. Materjali oluliseks puuduseks on ka põlevus. Selle vältimiseks lisatakse toorainele spetsiaalseid tulekindlaid lisandeid (põlemisaeglusteid). Nii saavutatakse küll vahtplasti tulekindlus madalamal temperatuuril, kuid ühtlasi suureneb risk, et põlemiskolle avastatakse liiga hilja. Polümeerid Plastid Vahtpolüstüreen
Mäo külanõukogu

Mäo külanõukogu oli külanõukogu, mis moodustati Kabala valla koosseisus 1945. aastal. See koosnes Arkma, Kurla, Meossaare, Kabala, Raja, Saare ja Mäo külast. Mäo külanõukogu kuulus Türi rajooni koosseisu. Aastal 1954 liideti Ollepa külanõukoguga. Kabala vald (Pilistvere kihelkond) Kabala vald (1939) Kabala vald (1991–2005)
Maarja Pärtna

Maarja Pärtna (sündinud 2. juulil 1986) on eesti luuletaja, tõlkija, toimetaja ja ajakirjanik. Maarja Pärtna õppis Tartu Ülikoolis 2005–2009 bakalaureuseastmes inglise keelt ja kirjandust ning kaitses 2014. aastal magistrikraadi maailmakirjanduse erialal. Aastatel 2011–2015 töötas ta kultuurilehe Müürileht kirjandustoimetajana (nr 17–42), aastatel 2013–2014 oli ka Müürilehe tegevtoimetaja (nr 26–35). Aastatel 2014–2015 koostas ta külalistoimetajana kirjandusajakirja Värske Rõhk luulerubriiki (nr 41–44). 2024. aastal pälvis ta Tartu linnakirjaniku stipendiumi. Ta on avaldanud viis luulekogu: „rohujuurte juures” (Värske Raamat, 2010), „Läved ja tüved" (EKSA, 2013), „Saamises” (Verb, 2015), "Vivaarium" (Elusamus, 2019) ja "Elav linn" (Tedretäht, 2022). Ajakirjas Ninniku on muu hulgas ilmunud tema William Carlos Williamsi ja Carlos Drummond de Andrade luuletõlkeid, samuti on ta eesti keelde tõlkinud Edward Saidi essee "Mõtisklusi pagulusest" (Methis 2014, nr 13), šoti luuletaja ja loodusesseisti Kathleen Jamie, briti looduskirjaniku Robert Macfarlane'i ja Kanada kirjaniku Margaret Atwoodi loomingut. Aastal 2013 pälvis Maarja Pärtna 26-aastaselt Juhan Liivi luuleauhinna. Selleks ajaks oli vaid üks laureaat võitnud auhinna nooremana, nimelt 1966. aasta võitja Paul-Eerik Rummo, kes oli tollal 24-aastane. Žürii sõnul iseloomustab Pärtna luulet "pildilisus, detailitundlikkus ja sõnateadlikkus", samuti oskab autor "kanda "vanaaegse" luule sisulisi väärtusi värskesse luulekeelde". 2013. aastal määrati Pärtnale ka Tartu noore kultuurikandja aunimetus ning 2014. aastal oli ta kultuurilehe Müürileht kirjandustoimetajana kuulus talle osa Tartu kultuurikandja aunimetusest aasta kutselise koosluse kategoorias. 2020. aastal pälvis luulekogu "Vivaarium" Gustav Suitsu luuleauhinna. 2023. aastal võitis tema essee "Keskkonnaajalugu taastab kohamälu"[1] Müürilehe ja MTÜ Mondo korraldatud esseekonkursi. Pärtna on alates 2015. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige. 2010 "Rohujuurte juures" (Värske Raamat) 2013 "Läved ja tüved" (Eesti Keele Sihtasutus) 2015 "Saamises" (Verb) 2019 "Vivaarium" (Elusamus) 2022 "Elav linn" (Tedretäht) 2018 Kathleen Jamie "Leiud" (Varrak) 2020 Robert Macfarlane "Lugemise kingitused" (Allikaäärne) 2020 Margaret Atwood "Tehingud surnutega. Kirjanik kirjutamisest" (Loomingu Raamatukogu nr 37-40) 2013 – Juhan Liivi luuleauhind ("Sees") 2013 – Tartu Kultuurikandja aunimetus (noor kultuurikandja) 2019 – Keeleteo auhinna nominent (Kathleen Jamie esseekogu "Leiud" tõlge) 2020 – Eesti Kultuurkapitali Kirjanduse sihtkapitali aastapreemia nominent luule kategoorias ("Vivaarium") 2020 – Gustav Suitsu luulepreemia ("Vivaarium") 2023 – Esikoht Müürilehe ja MTÜ Mondo esseekonkursil ("Keskkonnaajalugu taastab kohamälu") 2024 – Tartu linnakirjanik "Juhan Liivi luuleauhinna pälvis Maarja Pärtna" ERR, 30.04.2013 "Paigast, mida ammu meil ei ole" Müürileht, november 2019 "Meie aja võõras" Keel ja Kirjandus 5/2020 "Kuidas jääda maha väljasuremise võidujooksus?" Sirp, 18. november 2022 "Kuulake libahunti" Looming 11/2022 "Kuidas kirjutada keskkonnakriisist?" Intervjuu Maarja Pärtnaga, Looming 5/221
Villevere külanõukogu

Villevere külanõukogu oli külanõukogu, mis moodustati Kabala valla koosseisus 1945. aastal. See koosnes Villevere, Muriku, Vaki-Tõrvaaugu ja Rassi külast. Villevere külanõukogu kuulus Türi rajooni koosseisu. Kabala vald (Pilistvere kihelkond) Kabala vald (1939) Türi rajoon
Ago Aunver

Ago Aunver (enne eestistamist Ago Albrecht; 7. detsember 1921 Tartu – 24. detsember 1987 Flen, Södermanlandi lään) oli eesti arst Rootsis. Ta õppis Jüri algkoolis ja lõpetas aastal 1940 Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonda, kus ta õppis aastani 1942 ja läks siis üle arstiteaduskonda, kus ta õppis aastani 1944. Aastal 1943 mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke, kuid kuna ta teenis Tallinna Sõjaväeambulatooriumi arstina, siis sai ta ka ülikoolis edasi käia. 29. septembril 1944 põgenes ta koos abikaasaga Saaremaalt Saksa sõjalaeval Saksamaale. Ta saabis Neuhammerisse, kuid astus aprillis 1945 Gießeni ülikooli arstiteaduskonda, töötades samal ajal sõja lõpuni Flendsburgis[küsitav] sõjaväehaiglas. Aastatel 1945–1947 õppis ta Kieli ülikooli arstiteaduskonnas. Aastal 1948 emigreerus ta koos abikaasaga Rootsi, kus ta õppis aastatel 1951–1957 Uppsala Ülikooli arstiteaduskonnas, lõpetades selle med. lic. kraadiga. Õppimise ajal töötas ta periooditi laboratooriumides ja vikareeris jaoskonnaarstina. Aastal 1955 töötas ta Skinnskattebergi (asub Västmanlandi läänis) jaoskonna asearstina ja aastatel 1962–1987 Fleni distrikti (asub Södermanlandi läänis) ülemarstina. Dr. Ago Aunver suri 24. detsembril 1987 Flenis Södermanlandi läänis südameinfarkti ja on maetud Uppsalasse. Tema isa Jakob Aunver oli Jüri ja Uppsala koguduse õpetaja. Tema abikaasa Ädu isa Arnold Kerem oli Palamuse ja Tartu Jaani koguduse õpetaja. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 515
Gunnar Maehle

Gunnar Maehle (ka Gunnar Mähle; 8. aprill 1916 Kuressaare – 22. september 1984 Fulda, Saksamaa) oli saksa-eesti segaperekonnast pärit arst. Ta lõpetas aastal 1934 Saaremaa Saksa Eraühisgümnaasiumi. Aastatel 1935–1941 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, kust eksmatrikuleeriti seoses järelrepatrieerumise käigus Eestist Saksamaale lahkumisega. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni "Vironia". Ta lõpetas Saksamaal ülikooli ja promoveerus, omandades dr. med. kraadi. Ta töötas Saksamaal arstina ja hilisemas perioodis meditsiiniala direktorina Fuldas. Dr. med. Gunnar Maehle (ta kasutas Saksamaal sellist nimevormi) suri 22. septembril 1984 Fuldas. Ta oli abielus ja tal oli poeg. Tema isa Hermann Theodor Mähle oli Kihelkonna ja Kuressaare Laurentiuse koguduse õpetaja, vanaisa Ludwig Michael Amandus Masing oli Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja, onu Benedict Hugo Detlef Ludwig Masing oli Karksi Peetri koguduse õpetaja. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 534.
Vladimir Suursööt

Vladimir Suursööt (aastani 1934 Vladimir Ponomarjov; 8. oktoober 1903 Orenburgi kubermang – 24. aprill 1982 Stockholm) oli vene-eesti segaperekonnast pärit arst. Ta sündis Voskressenskis Orenburgi kubermangus insener Nikolai Ponomarjovi ja tema abikaasa Pauliine Suursööt'i pojana. Ta lõpetas aastal 1921 Tallinnas seltsi "Vene Kool Eestis" Poeglaste Eragümnaasiumi. Aastal 1923 astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1933 arsti astme väärilisena cum laude. Juba üliõpilasena töötas ta aastatel 1931–1932 Füsioloogia instituudis nooremassistendina, aastatel 1932–1933 Tartu Ülikooli sisehaiguste kliiniku assistendina ja aastast 1933 Tallinna Keskhaigla arst-assistendina. Ta valdas laitmatult riigikeelt ja ta registreeriti 13. aprillil 1935 Tallinnas sisehaiguste arstina. Ta jätkas praktiseerimist Tallinna Keskhaiglas ja töötas ka eraarstina. Ta täiendas ennast Debrecenis Ungaris. Aastal 1939 määrati ta Tallinna Diakonisside Asutise haigla sisehaiguste osakonna juhatajaks. Arstide Koja Eriarstide Toimkond tunnistas ta aastal 1940 sisehaiguste eriarstiks. Saksa okupatsiooni ajal mobiliseeriti ta sõjaväkke ja ta töötas Tallinnas nakkushaiglas. Aastal 1944 põgenes ta Hiiumaale ja sealt edasi üle Läänemere Rootsi. Aastal 1944 oli ta põgenikelaagri arstiks. Aastatel 1945–1950 töötas ta Karolinska Instituudi neurofüsioloogia assistendina. Aastatel 1945–1950 töötas ta alamarsti kohusetäitjana mitmes haiglas. Lõpliku tööloa Rootsis sai ta aastal 1953 ja avas siis erapraktika Stockholmis, mida pidas koos halastajaõest abikaasa Lindaga. Erapraksise kõrval oli ta personaliarstiks mitmes Stockholmi kohtus ja ka teistes asutustes. Ta oli Eesti Arstide Seltsi Rootsis liige. Dr. Vladimir Suursööt suri aastal 1982 Stockholmis. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960, lk 482.
Hardemani maakond (Texas)

Hardemani maakond (Hardeman County) on maakond USA-s Texase osariigis. Maakonna halduskeskus on Quanah, kus elab suurem osa maakonna elanikest. Maakonna pindala on 1805 km². Veepindala on 5 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4139. Aastal 2000 oli elanike arv 4724. Harmoni maakond (põhjas) Jacksoni maakond (kirdes) Wilbargeri maakond (idas) Foardi maakond (lõunas) Cottle'i maakond (edelas) Childressi maakond (läänes) Hardemani maakond moodustati 1858. aastal Fannini maakonna osast. Maakond on saanud nime kahe Texase poliitiku, Bailey Hardemani ja Thomas Jones Hardemani järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Hardemani maakonna koduleht (inglise keeles)
Quanah

Quanah on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis, Hardemani maakonna halduskeskus. Linn asub Fort Worthist 309 kilomeetri (192 miili) kaugusel loodes ja mõne miili kaugusel Oklahoma ja Texase osariigi piirist. Linn sai nime viimase komantši pealiku Quanah Parkeri järgi.
Chillicothe (Texas)

Chillicothe on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Hardemani maakonnas. Linn asutati 1880 ja kasvas kiiresti 1887. aastal pärast Fort Worth & Denver City Railway raudteeliiniga ühendamist. Postkontor avati linnas 1883. 1890. aastal hävis linn täielikult tulekahjus ning see ehitati uuesti üles. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Medicine Mound

Medicine Mound on kummituslinn Ameerika Ühendriikides Texase lääneosas Hardemani maakonna kaguosas. Medicine Moundi hävitas tulekahju ja asulas on säilinud vaid kaks hoonet.
Tartu rahutused: valik jutte

"Tartu rahutused: valik jutte" on Tartu-aineline proosakogumik. Raamat ilmus 2009. aastal. Kogumiku on toimetanud ja koostanud Berk Vaher ning välja andnud Petrone Print OÜ. Raamat koondab proosapalu järgmistelt Tartus elavatelt või Tartuga mõnel teisel kombel seotud kirjanikelt: Mehis Heinsaar, Sven Vabar, Kärt Hellerma, Piret Bristol, Maimu Berg, Vahur Afanasjev, Berk Vaher, Meelis Friedenthal, Dagmar Lamp, Marta Karu, Põim Kama, Ervin Õunapuu, Jaan Kaplinski, Urmas Tilga, Leelo Tungal, Anna-Maria Penu, Epp Petrone, Kristjan Sander, Katrin Ruus, Urmas Vadi, Tiit Aleksejev. Iga autor on raamatus esindatud ühe looga, mille tegevuspaigaks Tartu, mille tegelased tartlased või/ja mis muidu autori jaoks tartulik. Iga loo eel seisab paarilauseline järgneva jutu autorit tutvustav lõik ning päevapilt. "Tartu rahutused" on järjekorras teine eri autorite kirjatükke koondav Tartu-teemaline tekstikogu, mis avaldatud 2000. aastatel. Varem on ilmunud Berk Vaheri ja Krista Ojasaare toimetatud proosapalu ja luuletusi koondav teos "Tartu on unenägu" ning 2012. aastal anti Sven Vabari koostamisel ja toimetamisel välja jutukogumik "Mitte-Tartu". Karl Martin Sinijärv "21 autoriga Tallinnast Euroopasse" Looming, 12/2010 (arvustus)
Mogollon

Mogollon on kummituslinn Mogolloni mägedes New Mexico osariigis USA-s. Mogollon asutati kaevanduslinnana 19. sajandi lõpus. Kaevandusvagunid Mahajäetud auto Ärihoone
Hardemani maakond

Hardemnai maakond (Hardeman County) on maakond USA-s Tennessee osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim lin on Boliver. Maakonna pindala on 1736 km². Veepindala on 7 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 27 253. Aastal 2000 oli elanike arv 28 015. Madisoni maakond (põhjas) Chasteri maakond (kirdes) McNairy maakond (idas) Alcorni maakond (kagus) Tippah' maakond (lõunas) Bentoni maakond (edelas) Fayette'i maakond (läänes) Haywoodi maakond (kirdes) Hardemani maakond moodustati 16. oktoobril 1823. aastal Hardini maakonna ja tšikasoo indiaanlaste aladest. Maakond on saanud nime endise Texase vabariigi valitsusliikme Thomas Jones Hardemani järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Hardemani maakonna koduleht (inglise keeles)
Enrique Peña Nieto

Enrique Peña Nieto (tuntud ka initsiaalide EPN all; sündinud 20. juulil 1966 Atlacomulcos) on Mehhiko poliitik, 1. detsembrist 2012 kuni 1. detsembrini 2018 Mehhiko president. Enrique Peña Nieto on hariduselt jurist. Ta on Institutsioonilis-Revolutsioonilise Partei liige. Aastatel 2005–2011 oli ta México osariigi kuberner.
Murazzano

Murazzano on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis. Murazzano kõrgus merepinnast on 749 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 31 inimest ruutkilomeetri kohta. Murazzanos asuvad järgmised asulad: Bruni, Cornati, Mellea, Rea. Murazzano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Belvedere Langhe, Bonvicino, Bossolasco, Clavesana, Igliano, Marsaglia, Mombarcaro, Paroldo, San Benedetto Belbo, Torresina. https://demo.istat.it/?l=it  Murazzano – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Morozzo

Morozzo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis. Morozzo kõrgus merepinnast on 431 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 31 inimest ruutkilomeetri kohta. Morozzo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Beinette, Castelletto Stura, Cuneo, Margarita, Mondovì, Montanera, Rocca de' Baldi, Sant'Albano Stura. https://demo.istat.it/?l=it Koduleht (itaalia keeles)
Michael Ogio

Sir Michael Ogio (7. juuli 1942 – 18. veebruar 2017 Port Moresby) oli Paapua Uus-Guinea poliitik, endine erakonna Rahva Demokraatlik Liikumine esimees. Alates 25. veebruarist 2011 kuni surmani oli ta Paapua Uus-Guinea kindralkuberner, enne seda oli ta alates 20. detsembrist 2010 kindralkuberneri kohusetäitja. "PNG's new governor general sworn in". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2011. Vaadatud 30. aprillil 2013.
Koeru valla lipp

Koeru valla lipp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Koeru valla lipp. Lipp kinnitati 1. juunil 1995 ning õnnistati Koeru kirikus. Ristkülikukujulisel rohelisel lipul on kolm valget lainelist horisontaallaidu, mis on omavahel eraldatud siniste laidudega. Iga värvilaid moodustab 1/7 lipu laiusest. Lipu normaalsuurus on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7 : 11. Valla lipp heisati: Alaliselt vallamaja esisel lipuplatsil. Ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel. Hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust. Koeru valla vapp Järva maakond Koeru valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Murello

Murello on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis. Murello kõrgus merepinnast on 260 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 56 inimest ruutkilomeetri kohta. Murello piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cavallerleone, Moretta, Polonghera, Racconigi, Ruffia, Villanova Solaro. Haldushoone San Giovanni Battista kirik https://demo.istat.it/?l=it  Murello – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Frank Kabui

Sir Frank Utu Ofagioro Kabui (sündinud 20. aprillil 1946) oli Saalomoni Saarte kindralkuberner 7. juulist 2009 kuni 7. juulini 2019. Ta lõpetas 1975. aastal Paapua Uus-Guinea ülikooli ja temast sai esimene juristiharidusega Saalomoni Saarte inimene. Ta on töötanud muu hulgas kohtunikuna. 6. mail 2014 valis Saalomoni Saarte parlament ta kindralkuberneriks tagasi ka teiseks ametiajaks.
Adrian Hasler

Adrian Hasler (sündinud 11. veebruaril 1964) on Liechtensteini poliitik, ta oli 27. märtsist 2013 kuni 25. märtsini 2021 Liechtensteini valitsusjuht. Ta on Progressiivse Kodanikepartei liige. Adrian Hasler õppis Šveitsis Sankt Galleni ülikoolis ärijuhtimist ning töötas enne poliitikasse siirdumist eraettevõtluses, sealhulgas panganduse alal. Aastal 2001 valiti ta parlamenti. Alates 2004. aastast oli ta Liechtensteini politseijuht.
Edmund Lawrence

Sir Edmund Wickham Lawrence (sündinud 14. veebruaril 1932) on Saint Kittsi ja Nevise pankur ja riigiametnik. Ta oli Saint Kittsi ja Nevise kindralkuberner 2. jaanuarist 2013 kuni 19. maini 2015. Governor-General
Viimsi Kuradikoobas

Viimsi Kuradikoobas (ka Viimsi koobas) on inimese kaevatud koobas Harju maakonnas Viimsi vallas Lubja külas Viimsi Lubjamäe kirdetipus. Koobas on arvele võetud kui ürglooduse objekt ja kaitstav looduse üksikobjekt. Koobas kaevati ilmselt Liivi või Põhjasõja ajal sõjalistel eesmärkidel. Koopa pikkus on 18 meetrit, kõrgus 2,2 meetrit ja laius 1,2–3,5 meetrit. Koopa geograafilised koordinaadid on 59° 31′ 5″ N, 24° 50′ 23″ E. Ürglooduse objekt: Viimsi Kuradikoobas Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30.04.2013) Kuradikoobas keskkonnaportaalis Marju Kõivupuu raamat tutvustab ka  Viimsi Paganaurgu ehk Kuradikoobast
Koeru valla vapp

Koeru valla vapp on endine vapp, mida kasutas Järva maakonda kuulunud Koeru vald. Vapp kinnitati 1. juunil 1995 ja see oli kasutuses Eesti omavalitsuste haldusreformini 2017. aastal, kui Koeru vald liideti naabervaldadega ning moodustati Järva vald. Hõbedasel kilbil roheliselt, alt lainelõikeliselt vardalt lähtuv kuusk, mille saatena kaks seljaga kuuse poole pöördunud, istuvat, otsevaatavat koera 1+1 - kõik rohelised. Sinisel vapitüvel kolm hõbedast lainelõikelist varrast. Roheline kuusk sümboliseerib kohalikku looduskaitseala. Koerad on otseselt Koeru nimest kõnelevad vapielemendid. Lainelõikelised hõbedased vardad vapitüvel meenutavad valla maa-alal asuvat üht tähtsamat loodusobjekti – Väinjärve, mis on suurim järv kogu maakonnas. Koeru valla lipp Järva maakond Koeru valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Zaragoza provints

Zaragoza on provints Põhja-Hispaanias Aragóni autonoomse piirkonna keskel. Zaragoza provintsi aasta keskmine temperatuur on +14,6 °C, jaanuaris +6,2 °C, augustis +23,8 °C. Aastas sajab keskmiselt 341 mm, sealhulgas jaanuaris 23 mm ja augustis 17 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2641 tundi, sealhulgas jaanuaris 131 ja augustis 319 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003 Instituto Nacional de Estadística  Zaragoza provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Zaragoza provintsi koduleht
Linnaru mäed

Linnaru mäed on kõrgendikud Kõpu poolsaarel, halduslikult Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Kõrgendikud on arvele võetud ürglooduse objektina. Kõrgendikke kaitstakse Kõpu looduskaitseala koosseisus. Kõrgendikud on geoloogiliselt endisaegsed rannaastangud ja luited. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Cuenca provints

Cuenca provints on 2. järgu haldusüksus (provints) Kesk-Hispaanias Castilla-La Mancha autonoomses piirkonnas. Cuenca provintsi aasta keskmine temperatuur on +12,2 °C, jaanuaris +4,2 °C, augustis +22,1 °C. Aastas sajab keskmiselt 561 mm, sealhulgas jaanuaris 52 mm ja augustis 17 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2603 tundi, sealhulgas jaanuaris 133 ja augustis 330 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003  Cuenca provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Cuenca provintsi koduleht
Granada provints

Granada on provints Lõuna-Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna keskel. Granada provintsi aasta keskmine temperatuur on +15,1 °C, jaanuaris +7,1 °C, augustis +24,9 °C. Aastas sajab keskmiselt 382 mm, sealhulgas jaanuaris 47 mm ja augustis 2 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2682 tundi, sealhulgas jaanuaris 154 ja augustis 320 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003  Granada provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Granada provintsi koduleht (hispaania keeles)
Huesca provints

Huesca on provints Põhja-Hispaanias Aragóni autonoomse piirkonna põhjaosas. Huesca provintsi aasta keskmine temperatuur on +13,4 °C, jaanuaris +4,7 °C, augustis +22,7 °C. Aastas sajab keskmiselt 587 mm, sealhulgas jaanuaris 41 mm ja augustis 42 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2683 tundi, sealhulgas jaanuaris 131 ja augustis 314 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003 https://www.ine.es/jaxi/Datos.htm?path=/t20/e245/p08/l0/&file=03002.px  Huesca provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Huesca provintsi koduleht