laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Flotatsioon

Flotatsioon on heljuvate või emulgeerunud ainete eraldamine vedelikust neid pinnale ujutades ning seejärel pinnakooret kõrvaldades; ühtlasi vastav meetod ja protsess. Flotatsiooni kasutatakse näiteks reovee puhastamisel ja paberitööstuses. Ökoloogialeksikon. (1992)./ koost. Masing, V. Eesti Entsüklopeediakirjastus : Tallinn, lk 57
Negatiivne pinnavorm

Negatiivne pinnavorm on pinnavorm, mis on ümbritsevast alast madalam. Negatiivsed pinnavormid on näiteks orud, nõod, lohud, vannid. Negatiivne pinnavorm võib olla suurema positiivse pinnavormi osa. Näiteks kraater kihtvulkaani tipus. Pinnavorm Positiivne pinnavorm
Trapistide ordu

Trapistide ordu (ladina keeles Ordo Cisterciensis Strictioris Observantiae, lühend O.C.S.O.) on 17. sajandil reformitud tsistertslaste ordu haru. Ordu on saanud nime La Trappe'i kloostri järgi. Seda peetakse rangeima sisekorraga kloostriteühenduseks (näiteks ei räägi nad võõrastega). Tänapäeval tegutseb maailmas umbes 170 kloostrit, milles on umbes 2100 munka ja 1800 nunna. Trapistide ordu munkasid kutsutakse trapistideks.  Trapistide ordu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Trapistide ordu koduleht
Jaanus Männik

Jaanus Männik (sündinud 3. mail 1951 Põltsamaal) on Eesti poliitik. Jaanus Männik on lõpetanud 1969. aastal Tapa 1. Keskkooli ja 1974. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia agronoom-ökonomistina. Ta on lõpetanud 1965. aastal ka Tapa Muusikakooli viiuli erialal. VIII, IX ja X Riigikogu liige, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige 26. septembrist 1994 kuni 31. augustini 2013. Septembris 2007 sai temast Are vallavanem. Alates 7. märtsist 2011 kuni valla likvideerimiseni 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi raames oli ta Surju vallavanem. 1994 C. R. Jakobsoni medal "Pärnumaa populaarseim põllumees 1994" 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2013 Pärnumaa vapimärk (Surju vallavanem) Ta on abielus ja tütre isa. Tuuli Koch, "Jaanus Männik – viiulimängijast poliitiliseks esiviiuliks", Eesti Päevaleht, 23. märts 2004 Anu Jürisson, "Are vallavanemaks valiti Jaanus Männik"[alaline kõdulink], Pärnu Postimees, 15. september 2007 Anu Jürisson, "Kahes vallas vahetub vallavanem", Pärnu Postimees, 23. veebruar 2011 "Elulugu Riigikogu veebilehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuni 2007. Vaadatud 21. oktoobril 2009.
Arved Engmaa

Arved-Johannes Engmaa VR I/3 ja VR II/3 (kuni 1935. aastani Arved Engmann; 19. detsember 1890 Tallinn – 5. märts 1947 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel). Kitsarööpmeliste soomusrongide üldjuht Vabadussõjas. Arved Engmann astus Venemaa keisririigi armeesse 1912. aastal, Eesti rahvusväeosade moodustamisel 1917. aastal läks ta üle 1. Eesti jalaväepolku. Vabadussõja alguses teenis alates 26. novembrist 1918 kuulipildujate komando ülemana 1. Jalaväepolgus. Ja seejärel alates 18. jaanuarist 1919 kitsarööpmelise soomusrongi nr. 3 ülemana. Oli alates 20. märtsist 1919 (pärast kapten Albert Petersi langemist) kõigi kitsarööpmeliste soomusrongide üldjuhiks kuni Vabadussõja lõpuni (20.03.1919-21.02.1921). 1921. aasta märtsis suunati Arved Engmann teenistust jätkama jalaväkke, kust viidi 1922. aasta detsembris üle Piirivalve Valitsusse ja 1931 ülendati koloneliks. Vabastati tegevteenistusest Piirivalve ülema abi ametikohalt 12. detsembril 1939. 1941. aastal sattus ta koos teiste Punaarmee poolt mobiliseeritutega aurikule Eestirand ja oli seal kõrgeima sõjaväelise auastmega ohvitserina tegev pärast eestlaste poolset punaväelastelt võimu ülevõtmist Prangli saarel. Arved Engmaa suri 5. märtsil 1947 Tallinnas ja on maetud Rahumäe kalmistule. Hannes Walter, Tiina Tojak, "Nad andsid kõik. Vabadussõjas langenud ohvitserid." Tallinn 2000, lk 160. Jaak Pihlak, "Karutapjad ja Vabaduse Risti vennad". Jaak Pihlak ja Viljandi Muuseum 2010, lk 97-98. Ohvitseride andmekogu
Eerik Haabjärv

Eerik Haabjärv (kuni 1938. aastani Erich Aleksander Haarband; 1. jaanuar 1916 Tallinn – 21. oktoober 1995 Viimsi vald) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1939). Teenis Auto-Tanki rügemendis.
Enn Haare

Enn Haare (kuni 1939. aastani Karl August Hauser; 1. detsember 1905 Nõmmküla, Järvamaa – 6. märts 1979 Rakvere) oli Eesti sõjaväelane (kapten). 1926. aasta augustis ülendati ta Sõjakooli õppekursuse lõpetamise järel nooremleitnandiks ning määrati teenistusse 5. Jalaväerügementi. 1932. aasta veebruaris ülendati ta leitnandiks, teenistuskoht oli siis 1. Soomusrongirügement. 1940. aasta veebruaris sai ta kapteni auastme. Teenis Soomusrongirügemendis. Enn Haare Ohvitseride andmebaas (vaadatud 14. detsembril 2014)
Bernhard Haltrik

Bernhard Haltrik (21. detsember 1895 – 13. august 1982 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major). Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk, 1935 Ohvitseride andmekogu
August Hanko

August Johannes Hanko (18. jaanuar 1879 Robi talu, Suure-Kambja vald, Tartumaa – 25. mai 1952 Arljuk, Jurga rajoon, Kemerovo oblast) oli eesti ajakirjanik, tõlkija ja prosaist; Eesti poliitik. Ta õppis Kambja kihelkonnakoolis, Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja Tartu Kroonugümnaasiumis. 1900–1904 õppis ta Tartu Ülikoolis õigusteadust, 1903 sai ta uurimuse "Kartellid ja trustid" eest kuldauraha. Hanko töötas 1902. aastal ja 1904–1905 Postimehe toimetuses Tartus. 1906 alustas ta tööd Tallinnas, 1905. aastani Vaatleja ja 1906–1907 Sõnumed peatoimetajana. 1907 arreteeriti ta tsaarivõimude poolt poliitilistel põhjustel ja sõjaseaduse kehtimise lõpuni viibis ta Balti kubermangudest väljas. 1908–1918 oli ta Eesti Päevalehe toimetuse liige. 26. novembril 1919 määrati Asutava Kogu poolt Eesti Vabariigi sõjaministriks. 1920. aastal loobus ta poliitikast ja hakkas ettevõtluses tegutsema (laevandus, pankrotistus; kutseline literaat). 16. aprillil 1945 arreteeriti ta taas poliitilise süüdistusega (§ 58-10, 7 aastat vanglat), seekord NKVD poolt; oli vangistuses Kemerovo oblastis Kemerovolagis; vabanes 16. aprillil 1952; seejärel oli asumisel Arljukis Jurga rajoonis Kemerovo oblastis, kus ta 25. mail 1952 suri. Ta on kirjutanud kultuuriloolisi memuaare Kambja ja Hugo Treffneri Gümnaasiumi teemadel ja koostanud ülevaate 1914. aasta sõjasündmustest. Ta oli 1930. aastatel üks viljakamaid Skandinaavia kirjanduse eestindajaid. Ta on tõlkinud mere- ja sõjajutte, noorsookirjandust ja reisikirju. Eesti kirjarahva leksikon, 1995 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. oktoober 2013. Vaadatud 16. oktoobril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Velly Roots, "Tarvis on ainult vastu pidada..." (sisaldab ka August Hanko kirju Siberist kodumaale) – Kultuur ja Elu 1990, nr 11, lk 10–17. August Hanko Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Valdur Hannula

Valdur Hannula (kuni 1935. aastani Voldemar Hansmit; 17. mai 1907 – 22. veebruar 1991 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). Teenis 3. Suurtükiväegrupis. Biograafia ESBL-is
Koagulatsioon

Koagulatsioon ehk koaguleerumine ehk kalgendumine on kolloidsüsteemi osakeste liitumine (või liitmine, koaguleerimine) suuremateks osakesteks, mis kas settivad lahuses või moodustavad erilise struktuuri – koageeli. Koagulatsiooni põhjustavad on enamasti füüsikalised või keemilised tegurid. Füüsikaliste tegurite seas on ultraheli, elektrilised mõjutamised, keemiliste seas on valdavaks koagulantide kasutamine. Igapäevaelus kohtab kalgendumist väga sageli seoses toidu valmistamisega: Muna keetmisel või praadimisel kalgendub munavalge kõrge temperatuuri tõttu. Piima hapendamisel toimub piimavalkude kalgendumine ja saaduseks võib olla hapupiim, kohupiim, juust. Koagulatsiooni tüüpnäiteks organismi tasandil on vere hüübimine, mis omab väga olulist tähendust homöostaasi aspektist. Keemiline koagulatsioon Koalestsents Flokulatsioon Terminibaas ESTERM [1]. Vaadatud 23.03.2012.
Hawaii

"Hawaii" võib tähendada: Hawaii saared, saarestik Vaikses ookeanis Hawaii saar, Hawaii saarestiku suurim saar Hawaii osariik, USA osariik Hawaii saartel Hawaii Kuningriik (1795–1893) Hawaii Vabariik (1894–1898) Hawaii territoorium (1898–1959)
Barr

Barr ehk baar ehk joom on rannajoonega rööbiti paiknev kuhjevall või liivamadal. Barri tekkeks on kaks põhimõtteliselt erinevat viisi. Esimene tekib merelainete murdumisel rannalähedasel alal (näiteks rannabarr) ja teine jõesuudmest veekokku voolanud uhtainetest, mis settimisel moodustavad liivamadala ehk jõejoomi ehk jõebarri. Rannabarr Leetseljak
Balõgõtšan

Balõgõtšan on jõgi Aasias. Jõgi algab Kolõma ahelikult ning voolab valdavalt põhja. Suubub paremalt Kolõmasse.
Saroni laht

Saroni laht on Egeuse mere laht Balkani idakaldal. Edelas piirneb Peloponnesose poolsaarega. Laht ulatub maismaasse umbes 80 km, laius kuni 50 km. Lahes asub Aígina saar, lahe põhjakaldal Pireus.
Efate

Efate on saar Melaneesias, üks Vanuatu saartest. Saare pindala on 915 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 647 m. Efate kuulub Vanuatule. Saarel asub Vanuatu pealinn Port Vila.
Lood (merendus)

Lood (hollandi keeles lood - tina) on seade, millega mõõdetakse (looditakse) vee sügavust. Käsiloodiga määratakse vee sügavust põhjalastava tinast 3-5 kg raskuse külge kinnitatud loodiliini pikkust mõõtes. Selleks on loodiliin jaotatud eri värvusega ja kujuga märkide abil meetripikkusteks osadeks. Käsiloodiga mõõdetakse väikest sügavust, kuni 45 meetrit. Suuremat sügavust mõõdetakse käsitsi diploodiga, selle raskuse mass on suurem. Mehaanilisi loode kasutati enne kajaloodi leiutamist meresõidus kuni 200 meetri sügavuste määramiseks, okeanograafilistel uuringutel kuni 4000 meetri sügavuste määramiseks. Vintsi abil lasti merre peenest terastrossist loodiliini otsas olev raskus, mille külge oli kinnitatud klaastoruga pinal. Sügavus määrati pinnale tõstedud pinali püstisesse, ülevalt kinnise otsaga klaastorusse põhjalähedase veerõhu toimel tunginud fikseeritud veesamba kõrguse järgi.  Pikemalt artiklis Kajalood Kajaloodi (veepinnal tekitatud heli ja sama heli veepõhjast püstsuunalise peegelduse ehk kaja saabumisaja vahemiku järgi vee sügavuse määramise akustiline riist) kasutatakse vee sügavuste 0,1 kuni 12 000 meetrit mõõtmiseks, sõltumata laeva kiirusest. Kajaloodi kasutatakse ka kalaparvede ja allveelaevade otsimisel ning hüdroakustilistel mõõdistamistel. Sonar Logi Eesti Entsüklopeedia EE5, Tallinn, kirjastus "Valgus", 1990, lk. 621
Ninahäälik

Ninahäälikud ehk nasaalid on häälikud, mille tekitamisel on pehme suulagi madalal ja õhk väljub läbi nina. Suuõõs käitub küll resonaatorina, kuid õhu väljapääs on takistatud huulte või keelega. Akustiliselt on ninahäälikud sonorandid, ehk õhu väljapääs ei ole piiratud ja häälikud on peaaegu alati helilised. Erandlikult on helitud ninahäälikud islandi ja kõmri keeles. Eesti keeles esinevad kolm nasaali: m, n ja ŋ.
Olev Kivioja

Olev Kivioja (kuni 1935 Herbert Olev Grünberg; 3. oktoober 1904 – 31. juuli 1994 Winnipeg, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Lõpetas 29. augustil 1926 Sõjaväe Ühendatud Õppeasutustes elukutseliste ohvitseride õppekursuse ja ülendati Vabariigi Valitsuse otsusega 25. augustist 1926 nooremleitnandiks. Määrati teenistusse 2. Soomusrongirügementi. Ülendati 28. novembril 1930 leitnandiks. Viidi 1. detsembril 1934 üle Soomusrongirügementi. Muutis 11. aprillil 1935 oma nime Olev Kiviojaks. Ülendati 24. veebruaril 1938 2. Suurtükiväegrupi koosseisus kapteniks. Suri 31. juulil 1994 Kanadas Winnipegi linnas. 1926 – nooremleitnant 1930 – leitnant 1938 – kapten "Eesti Sõjamuuseum - kindral Laidoneri Muuseum. Eesti ohvitserid 1918-1940".[alaline kõdulink] "Eesti Sõjamuuseum - kindral Laidoneri Muuseum. Eesti ohvitserid 1918-1940".[alaline kõdulink] "Eesti Sõjamuuseum - kindral Laidoneri Muuseum. Eesti ohvitserid 1918-1940".[alaline kõdulink] "Eesti Sõjamuuseum - kindral Laidoneri Muuseum. Eesti ohvitserid 1918-1940".[alaline kõdulink] "Eesti Sõjamuuseum - kindral Laidoneri Muuseum. Eesti ohvitserid 1918-1940".[alaline kõdulink] "Eesti Sõjamuuseum - kindral Laidoneri Muuseum. Eesti ohvitserid 1918-1940".[alaline kõdulink]
Schleich

Schleich on Saksamaa ettevõte, mis toodab mänguasju. Toodangut turustatakse üle maailma, kuid põhiturg on Euroopa mandriosa. Pool kogu toodangust müüakse Saksamaal. Friedrich Schleich asutas ettevõtte 1935. aastal. See oli perefirma kuni 2006. aastani, mil Suurbritannia ettevõte HgCapital ostis 80-protsendilise osaluse 165 miljoni euro eest. 2006. aastal oli ettevõttel umbes 250 töötajat. Ettevõtte peakorter on Schwäbisch Gmündis. HgCapitali pressiteade 18. märts 2008 Koduleht
Kapillaarvesi

Kapillaarvesi on pinnase tühemikke, kivimite poore jt lõhesid osaliselt või täielikult täitev vesi, mis püsib seal pindpinevusjõu toimel. Sõltuvalt põhjaveepinna ülemisi kihi geoloogilisest ehitusest võib kapillaarvesi ulatuda mitme meetri kõrguseni, näiteks savika tekstuuriga pinnases. Kapillaarvett leidub kapillaarvöös. Gravitatsioonivesi
Delta Gamma

Delta Gamma (ΔΓ) on Ameerika Ühendriikides ja Kanadas tegutsev naiskorporatsioon. Selle peakorter asub Columbuses (Ohio). Delta Gamma koduleht
Eesti punkansamblite loend

Eesti punkansamblite loend loetleb eesti punk-ansamblid.
Jaan Heido

Jaan Heido (26. märts 1880 – 13. juuli 1941 Tartu, mõrvati) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Teenis 2. Üksikus Jalaväepataljonis, vabastati tegevteenistusest 1. juunil 1934. Ohvitseride andmekogu Geni
Vambola Hellat

Vambola Hellat (9. jaanuar 1898 Hälatu talu, Keeni vald, Valgamaa – 15. juuni 1936 Männiku) oli Eesti sõjaväelane (lipnik). Ta hukkus Männiku plahvatuses. Kirje ohvitseride andmekogus
Artur Herodes

Artur Julius Ivar Herodes (ka Arthur Herodes; 1. oktoober 1898 Käru vald – 26. jaanuar 1982 Stockholm) oli Eesti loomaarst ja sõjaväelane (leitnant, 1929). Valgetähe III klassi teenetemärk, 1939 Eesti Veterinaararstide Ühingu Rootsis auliige Uus doktor väljamaal. Vaba Maa, 5. märts 1929, nr. 54, lk. 3. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Ohvitseride andmekogu
The Fox Nation

The Fox Nation on Fox News Channeli hallatav uudiste veebisait, mis alustas tööd 30. märtsil 2009. Fox Nation.com
Herbert Hold

Herbert Andreas Hold VR I/2 (23. jaanuar 1887 Mõisamaa, Kaarepere vald, Tartumaa – 22. veebruar 1981 Minden, Saksamaa LV) oli Eesti arst ja sõjaväelane (sanitaarkapten). Herbert Hold õppis aastatel 1908–1913 Tartu Ülikoolis arstiteaduskonnas ja kuulus korporatsiooni Fraternitas Estica. Töötas aastatel 1913–1914 Riia linnahaiglas ja 1914–1919 Simuna jaoskonnaarstina. Eesti Vabadussõja puhkedes mobiliseeriti ta 1919. aastal Eesti Rahvaväkke ning määrati laiarööpmelise soomusrongi nr. 4 arstiks. 1919. aasta 3. aprillist edutati ta soomusrongide divisjoni arstiks ning ta oli ka soomusrongide diviisi arst. Aastatel 1920–1922 töötas taas Simunas jaoskonnaarstina ja 1922–1925 Taagepera sanatooriumi ülemarstina. 1927. aastal sai merekindluste arstiks, samal aastal viidi üle sidepataljoni arstiks. Aastatel 1938–1939 oli ta Nõmme (Kivimäel Särje tänav 22a) asuva sõjaväesanatooriumi juhataja. 1939. aastal repatrieerus koos perega Saksamaale, kus töötas kopsuhaiguste eraarstina. Herbert Hold suri 22. veebruaril 1981 Saksamaa Liitvabariigis Mindenis. Saksamaale asunud Tallinnast 50 arsti., Uus Eesti, nr. 309, 12 november 1939 "Eesti riigi-, avaliku- ja kultuurielu tegelased. 1918–1938". Eesti Kunstnike Liidu väljaanne; Tallinn 1939. Kirje ohvitseride andmebaasis
Kaitsevall

Kaitsevall on kaitse eesmärgil rajatud vall. Kunstlik vall kaitse eesmärgil rajati kindlusehitiste kaitsemüüride ette. Liiva- või muldvall palkseintega või ilma ja vallikraav on olnud ajaloos üks olulisi kaitseehitisi sõjaajal vaenlaste rünnakute eest või ka rahuajal rüüstajate eest. Rajati ka kivivalle, mis olid vastupidavamad. Vanimad sidumata paeplaatidest kaitsevallid rajati eestis 10.–5. sajandil eKr. Selliseid kaitsevalle leidus Asva, Kaali ja Ridala kindlustatud asulate ümber. Viikingite ajast (9.–11. sajand) pärineb Lohu vanema kindluse kaitsevall. Varbola linnuse 580 m pikkune kaitsevall, millesse on laotud kümneid tuhandeid kantmeetreid paekive, kuulub juba 12. sajandisse. Lõhavere linnamägi rajati 12. sajandi lõpus. Lõhavere linnust ümbritses 2,5 meetri kõrgune liivavall. Liivavalli sise- ja väliskülge kattis tugipostidega palksein. Valli harjale olid püstitatud puust kaitseehitised. Lõhavere linnamägi on Eestis üks põhjalikumalt läbiuuritud linnuseid. Tallinnas rajati esimesed muldkindlustised 16. sajandi keskel. Esimene suurem rajatis ehitati Tallinnas 16. sajandi alguses linna edelaküljele Kiek in de Köki ette. Selleks oli 15–18 meetri kõrgune Kõrge Rondeel, mis ümbritseti vallikraaviga. Retranšment
Johan Kase

Johan-Leonhard Kase VR II/3 (20. august 1896 Penuja, Abja vald, Pärnumaa – 22. veebruar 1994 Ludwigshafen, Saksamaa) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1932). Lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja õppis seejärel Tartu Ülikoolis majandust. Korporatsioon Vironia vilistlane. Mobiliseeriti 1916. aasta juulis Esimesse maailmasõtta. Lõpetas septembris 1917 Peterburi Vladimiri sõjakooli ning teenis seejärel kuni 1918. aasta märtsini Vene sõjaväes. Osales Vabadussõjas laiarööpmelisel soomusrongil nr 3, olles rongi dessantroodu ülem ja seejärel rongi ülema kapten Oskar Luiga abi. Veebruaris-märtsis 1919 täitis ühtlasi ka Valga garnisoniülema kohuseid. Sai 30. märtsil 1919 Pihkvamaal Belohvostovo küla juures raskelt haavata ja oli mitu kuud haiglaravil. Määrati pärast Vabadussõda Vabadusristi nõukogu liikmeks, kus täitis sekretäri ülesandeid. Astus pärast 1. detsembri riigipöördekatset 1925. aasta oktoobris Kaitseliidu teenistusse ja oli aastatel 1925–1934 Kaitseliidu Tartu malevas malevkonna pealik, vaneminstruktor ja lõpuks maleva pealik. Viidi 1934. aasta novembris üle Piirivalve Valitsuse alluvusse ja määrati Narva jaoskonna Vasknarva rajooni ülemaks. (Ühtlasi tuli tal kuni 1935. aasta oktoobrini täita Vasknarva garnisoni ülema kohuseid). Teenis piirivalve Narva jaoskonna Vasknarva rajooni ülemana kuni Eesti okupeerimiseni 1940. aastal. Arvati seoses Eesti piirivalve likvideerimisega 1940. aasta novembris reservi ja asus elama Pärnumaale Mõisakülla. Saksa-Vene sõja alates organiseeris kapten Kase 1941. aasta suvel 30-mehelise metsavendade salga ja pidas oma meestega kuni Lihulani lahinguid Punaarmee regulaarüksuste vastu. 1941. aasta oktoobris astus Kase Wehrmachti, kus teenis luurajana Marine Einsatzkommndo's (laevastiku eriülesandega salgas). 1944. aasta sügisel jõudis Kase Saksamaale, kus teenis sama aasta lõpuni Kolmandat Riiki. Seejärel aga liikus läände, kus jõudis ameeriklaste käes oleva Bambergi linna. Astus seejärel USA teenistusse, kus temast sai sõjapõgenike laagri politseiülem. 1946. aastal formeeris Kase ameeriklaste korraldusel 200-mehelise kompanii, mille nimi oli 4027 Labor Service Guard Company (4027. Tööteenistuse vahikompanii). Kuid juba järgmisel aastal see kompanii likvideeriti ja kapten Kase viidi üle Eesti Pioneerikompaniisse, kus teenis 1961. aastani, kui jäi Lääne-Saksamaal pensionile. Ameeriklaste juures sõjaväeteenistuses olles ja hiljemgi osales Kase Saksamaa eestlaskonna üritustel ja avaldas Sepa-Villu varjunime all kirjutisi kohalikus eestikeelses perioodikas. Kahe maailmasõja ja Vabadussõja veteran Johan-Leonhard Kase jõudis näha ka taasiseseisvunud Eesti Vabariiki. 1993. aasta suvel osales ta 96-aastaselt aukülalisena Paides toimunud XVIII Vabadusristi päeval. Kapten Kase sulges silmad igavesele unele 22. veebruaril 1994 Ludwigshafenis Saksamaal 97-aastaselt. Ja sinna ta ka maeti. "Eesti Vabadusristi kavalerid". Stockholm: Välis-Eesti & EMP, 1984, lk 142-143. Mati Õun, Jaak Pihlak. "Eesti ohvitserid ja sõjandustegelased." II kogumik, Tallinn 2002, lk 26-27. Ohvitseride andmekogu
Carlos Azpiroz Costa

Carlos Alfonso Azpiroz Costa (sündinud 30. oktoobril 1956 Buenos Aireses) on endine dominiiklaste ordumeister aastail 2001–2010 ja Bahía Blanca peapiiskop alates 2017. aastast.
Friedrich Koppel

Friedrich Koppel (30. mai 1909 Tallinn – 29. november 1941 Krasnouralsk, Sverdlovski oblast) oli eesti maalikunstnik. Ta õppis aastatel 1924–1930 Riigi Kunsttööstuskoolis ning töötas aastatel 1931–1940 samas koolis õppejõuna. Ta maalis peamiselt maastikke. Friedrich Koppel hukkus Punaarmee koosseisus Teises maailmasõjas. Friedrich Koppeli abikaasa oli tekstiili- ja nahakunstnik Johanna Koppel. EKABL lk 202 Teises maailmasõjas Punaarmees hukkunute andmebaas
Notker Wolf

Notker Wolf (21. juuni 1940 Unterallgäus – 2. aprill 2024) oli benediktlaste abt-priimas alates 2000. aastast.
Timothy Radcliffe

Timothy Radcliffe (sündinud 1945 Londonis) oli dominiiklaste ordumeister aastail 1992–2001.
Meteoriidikraatri vall

Meteoriidikraatri vall on ümara kujuga positiivne pinnavorm, mis ümbritseb meteoriidikraatrit. Kaali meteoriidikraatri ümber on 3–7 m kõrgune vall, mis koosneb plahvatusel ülespaiskunud pinnasest. Ilumetsa meteoriidikraatri vall on kuni 4 meetri kõrgune.
Roiskumine

Roiskumine on anaeroobne protsess, kus orgaanilised ained (tavaliselt valgud) lagunevad teatavate bakterite – roisubakterite – elutegevuse tulemusena. Protsessi käigus tekivad sageli tugeva haisuga ja mürgised ühendid. Anaeroobse lagunemise kiirust, võrreldes õhurikka kõdunemisega, kirjeldab Casperi reegel. Roisubakterid Mädanemine Kõdunemine DocCheck, Medizinexpert*innen bei. "Casper-Regel". DocCheck Flexikon (saksa). Vaadatud 31. jaanuaril 2024. Nečas, Pavel; Hejna, Petr (2012-12). "Eponyms in forensic pathology". Forensic Science, Medicine, and Pathology (inglise). 8 (4): 395–401. DOI:10.1007/s12024-012-9328-z. ISSN 1547-769X. {{ajakirjaviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |kuupäev= (juhend)
Tsüst

Tsüst ehk ümmik (botaanikas puhkerakk) on alamate loom- ja taimorganismide ning bakterite vähese veesisaldusega püsivorm, mis võimaldab neil organismirühmadel üle elada ebasoodsaid keskkonnatingimusi, funktsioneerides ühtlasi ka levimisvahendeina. Tsüstid ei ole nende organismide paljunemisrakud, nagu on eosed. Organismide kattumist tsüstiga nimetatakse entsüsteerumiseks. Entsüsteerumine Eos
The Lightning Raider

"The Lightning Raider" on USA film[küsitav], mis esilinastus 15. jaanuaril 1919. Lavastaja George B. Seitz, stsenaristid John B. Clymer ja Charles W. Goddard. Žanr: Action. Osades on Pearl White, Warner Oland, Henry G. Sell, Ruby Hoffman, William P. Burt, Frank Redman, Nellie Burt, Sam Kim, Henrietta Simpson, Boris Karloff, Billy Sullivan, Anita Brown.
Andrei Ozdoba

Andrei Ozdoba (sündinud 15. oktoobril 1986 Tallinnas) on Eesti fotograaf[viide?] ja poplaulja ja trummar. Ta oli aastatel 2004–2007 ansambli Ursula trummar. 2009. aastal oli ta saatesarja "Eesti otsib superstaari" kolmanda hooaja finalist (saavutas 9.–10. koha). Ta on lõpetanud Tallinna Ühisgümnaasiumi.[viide?] "Annamemenõu" 14. oktoober 2005, Nonsens Records "Armastan end aeglaselt" 28. september 2006, MFM Records OÜ Ozdoba blogi Ozdoba Twitter Andrei Ozdoba plaanib laulmist õppima minna! Kroonika, 5. november 2009
Jaanus Saago

Jaanus Saago (sündinud 16. veebruaril 1990 Kõuel) on eesti laulja. "Eesti otsib superstaari" kolmanda hooaja finalist. Saago pääses finaali 18. oktoobril 2009 toimunud "noormeeste nädala" teises stuudiovoorus ja saavutas saates 5. koha. Lõpetas Tarvastu Gümnaasiumi. 2009. aastal õppis ta Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis. Jaanus Saago on musitseerinud ansamblites Hiir, Arrac, Crucial Attack ja Driven ning Triin Niitoja & John4. Alates 2018. aastast on ta ansambli Revals liige. [1] (vaadatud 23.02.2015) ARRAC. MySpace Music Superstaariks pürgiv Jaanus Saago Gossip.ee-le: "Tahan saada tõeliseks staariks rockmuusika vallas!". Gossip.ee DRIVEN. Stella K. Wadowsky. KUULA: Jaanus Saagol valmis laul igatsevast armastusest. Publik, 14. jaanuar 2011 Jaanus Saago blogi (arhiiviversioon 3. detsembrist 2012) Crucial Attack MySpace Music Arrac. MySpace Music Mari-Leen Albers. Superstaari-Jaanus sai valimistel viis häält. / Õhtuleht, 20. oktoober 2009 Superstaari-Jaanus laulab Soundgardeni lugu "Black Hole Sun" delfi.ee
Tooder

Tooder (harvem ka reimar) on pikk ja suhteliselt väikese läbimõõduga ujuv meremärk. Meremärgi tippu on kinnitatud topimärk, milleks võib olla koonus (korv), rist, kera või lipp. Kujundi värvus ja kuju näitavad ohu suunda või tähistavad muid piirkondi. Toodri veealuse osa külge on kinnitatud ujuk, mis hoiab meremärki sirgelt. Toodrit hoiab paigal ketiga kinnitatud ankur. Toodrid on kõige levinumad meremärgid, sest nad on odavad ja lihtsa ehitusega. Püsitooder on ühe otsaga merepõhja paigaldatud metallist või puust varras, millel võivad olla valgustusseadmed. Poi Süsteem A Viinakari lõunatooder Väinameres Muhu ja Hiiumaa laidude vahel