1944

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1940 | 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | ► | ►► 1944. aasta (MCMXLIV) oli 20. sajandi 44. aasta. ... 23. veebruar – Jossif Stalin küüditas miljon Saksa okupantide abistamises süüdistatud tšetšeeni ja ingušši (kogu rahva) ning likvideeris ühtlasi Tšetšeeni-Inguši ANSV. 3. märts – USA lennukid ründasid esimest korda Teises maailmasõjas Berliini. 3. märts – leidis aset Balvano rongitragöödia, Itaalia ajaloo suurima inimohvrite arvuga rongiõnnetus. ... 18. mai – algas krimmitatarlaste deporteerimine Kesk-Aasiasse. 6. juuni – algas operatsioon "Overlord", liitlasvägede dessandiga Prantsusmaale avati nn Teine rinne. 20. juuli – Saksa ohvitserid tegid atentaadi Adolf Hitlerile. ... ... 13. oktoober – sakslased jätsid maha Riia ja keskendusid Ida-Preisimaa kaitsmisele ... ... 4. jaanuar – Moskvas asutati ametiühingu spordiklubi VSÜ Kalev. 31. jaanuar – Narva lähedal Piiri vallas jõudsid esimesed Punaarmee osad Eesti pinnale. 8. veebruar – Carl Gustaf Emil Mannerheim andis käsu moodustada eestlastest koosnev 200. jalaväerügement (JR 200). Veebruaris katkes õppetöö kõrgkoolides ja gümnaasiumides. Ühtlasi mobiliseeriti meesüliõpilased ja lõpuklasside meesõpilased. 6. märts – 200 nõukogude lahingulennukit heitis 11 tunniga Narvale ligi 4000 pommi, hävitades praktiliselt ajaloolise linna. 9. märts – terve öö pommitasid Nõukogude lennukid Tallinna. Hukkus üle 500 inimese, hävis hulk elamukvartaleid. 23. märts – peamiselt inglise orientatsiooniga haritlastest moodustus üle-eestiline opositsioonikeskus – Eesti Vabariigi Rahvuskomitee. 20. aprill – toimus Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu koosolek. 1. juuli – Kadrioru staadionil tähistati nüüdisaegse olümpialiikumise 50. aastapäeva. 26. juuli – algas 12. augustini kestnud Sinimägede lahing – ägedaim ja ohvriterohkem võitlus, mida Eestis ealeski peetud. 13. august – Punaarmee vallutas Võru, linnast sai Eesti NSV ajutine pealinn. 17. september – Eesti NSV Ülemnõukogu moodustas Eesti NSV liiduvabariikliku Riigikaitse Rahvakomissariaadi ja Välisasjade Rahvakomissariaadi. 18. september – Jüri Uluots, kes oli Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis, nimetas ametisse Otto Tiefi valitsuse, mis oli viimane seaduslik Eesti Vabariigi valitsus enne Eesti taasiseseisvumist. 21. september – toimus Porkuni lahing Tannenbergi liinilt taganevate Saksa vormis eestlaste ja Eesti laskurkorpuse vahel. 22. september – Punaarmee vallutas Tallinna. 26. september – Saksa sõjavägi jättis Pärnu maakonna maha. 8. oktoober – hilisõhtul Kuressaarest läänes Tehumardi küla lähedal toimunud Tehumardi öölahing oli üks Teise maailmasõja võikamaid kokkupõrkeid Eesti pärast peetud võitlustes 28. oktoober – Tallinnas taasalustas tööd Eesti Raadio. 15. november – taas algas õppetöö Eesti NSV kõrgkoolides. 24. november – Lahingud Sõrve poolsaare pärast lõppesid Saksa väeosade evakueerimisega Kuramaale. 6. detsember – kirjutati alla aktile, millega Narva jõe idakalda Eesti alad liideti Vene NFSV Leningradi oblastiga. 15. detsember – Saksa väed lahkusid Ruhnu saarelt. 19. detsember – viimase osana Eestist haarasid Nõukogude väed enda valdusse Ruhnu saare. Abja mõisas asunud õppeasutuses hakati õpetama linnukasvatust. Suur põgenemine – hilissuvel ja sügisel toimus massiline põgenemine sissetungiva Punaarmee eest Eestist.  Pikemalt artiklis Sündinud 1944 1. jaanuar – Mati Unt, eesti kirjanik ja teatrilavastaja 17. jaanuar – Jan Guillou, rootsi kirjanik ja ajakirjanik 4. veebruar – Helle Karis, eesti filmilavastaja 13. veebruar – Heino Lill, eesti korvpallitreener 20. märts – Erwin Neher, saksa biofüüsik, Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat 21. märts – Bruno Platter, Saksa ordu kõrgmeister 26. märts – Diana Ross, USA laulja 7. aprill – Gerhard Schröder, Saksa poliitik, Saksamaa LV liidukantsler 1998–2005 9. mai – Lars Norén, rootsi näitekirjanik, luuletaja ja teatrilavastaja 14. mai – George Lucas, Ameerika Ühendriikide filmiprodutsent 23. mai – Lena Nyman, rootsi teatri- ja filminäitleja 1. juuni – Reet Linna, eesti tele- ja raadioajakirjanik ning laulja 21. juuni – Tony Scott, Suurbritannia filmilavastaja ja produtsent 21. juuni – Reet Hendrikson, eesti pärimusmuusik 26. juuni – Gennadi Zjuganov, Venemaa poliitik 1. juuli – Gunnar Larsson, rootsi murmaasuusataja 13. juuli – Kaarel Kilvet, eesti näitleja, laulja ja lavastaja 4. august - Robert Mueller, USA advokaat ja sõjaväelane, 6. FBI peadirektor 16. august – Lars Grundberg, Rootsi diplomaat 16. august – Tõnis Kõrvits, eesti kitarrist ja helilooja 16. august – Mall Randmer, Eesti ujuja ja treener 25. september – Michael Douglas, USA filminäitleja ja produtsent 25. september – Bodil Joensen, taani näitlejanna 3. oktoober – Andres Ots, eesti näitleja ja laulja 21. oktoober – Ene Mihkelson, eesti prosaist ja luuletaja 26. oktoober – Allan Dorbek, korvpallitreener 19. oktoober – Robbie van Leeuwen, Hollandi muusik 29. oktoober – Denny Laine, inglise muusik 2. november – Patrice Chéreau, prantsuse filmilavastaja ja -näitleja 10. november – Tim Rice, inglise laulutekstide autor 17. november – Danny DeVito, ameerika näitleja 19. november – Agnes Baltsa, Kreeka laulja 21. november – Vitali Haitov, eesti meediategelane 21. november – Enn Mainla, Eesti spordiajaloolane ja -pedagoog 21. november – Vernon Earl Monroe, USA korvpallur 17. detsember – Ülev Aaloe, eesti tõlkija ja teatritegelane  Pikemalt artiklis Surnud 1944 11. veebruar – Henrique Mitchell de Paiva Couceiro, Portugali sõjaväelane ja poliitik 31. jaanuar – Jean Giraudoux, prantsuse kirjanik ja diplomaat 29. veebruar – Pehr Evind Svinhufvud, Soome poliitik 13. aprill – Cécile Chaminade, prantsuse helilooja ja pianist 23. mai – Thomas Curtis, USA kergejõustiklane 25. juuli – Jakob Johann von Uexküll, baltisaksa bioloog 8. august – Aino Ackté, Soome laulja 18. august – Ernst Thälmann, saksa kommunist 26. august – Hans Leesment, sanitaarkindralmajor, Eesti Punase Risti president 1919–1940 1. september – Liviu Rebreanu, rumeenia kirjanik septembri lõpp – Johan Pitka, eesti sõjaväelane, kontradmiral 5. november – Alexis Carrel, prantsuse eugeenik 2. detsember – Filippo Tommaso Marinetti, itaalia luuletaja 19. detsember – Abbas Hilmi II, Egiptuse kediiv 30. detsember – Romain Rolland, prantsuse kirjanik füüsika – Isidor Isaac Rabi keemia – Otto Hahn meditsiin – Joseph Erlanger ja Herbert Spencer Gasser kirjandus – Johannes Vilhelm Jensen rahu – Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 261–268