laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kersti Sarapuu

Kersti Sarapuu (sünninimi Kersti Vahemets; sündinud 5. mail 1954 Põltsamaal) on Eesti poliitik, XIII, XIV ja XV Riigikogu liige. 1972 Tartu 7. Keskkool 1986 Tallinna Polütehniline Instituut, tööstuse juhtimine ja planeerimine 1972–1973 Tartu Kaubandusvalitsus, müüja 1973–1977 Karinu 8-klassiline Kool, õpetaja 1977–1988 Alliku Sovhoosi Lastepäevakodu, juhataja 1988–1994 Paide Sookure Lasteaed, juhataja 1994–1996 Virumaa Kommertspank, Paide kontori juhataja 1996–1998 Eesti Maapank, regiooni direktor 1998–2005 AS Kingstor, AS Neli Kuningat, juhatuse liige 2005 Paide abilinnapea 2005–2011 Paide linnapea Ta oli 1982. aastast Eestimaa Kommunistliku Partei liige, 19. novembrist 2002 kuni 5. jaanuarini 2024 kuulus Keskerakonda. 2005. aastal oli ta Paide abilinnapea, seejärel Paide linnapea (2005–2011) ja Paide Linnavolikogu esimees. 15. oktoobril 2016 valiti ta erakonna volikogu esimeheks ja 2019–2021 oli ta Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 8 (Järva- ja Viljandimaa) 685 häält ning ei osutunud valituks, kuid pääses parlamenti Mihhail Kõlvarti asendusliikmena. 2019 – Paide linna aukodanik Tema abikaasa oli poliitik ja ettevõtja Arvo Sarapuu. Neil on viis last. EKP Paide Rajoonikomitee. Liikmeksastumise toimikud. Sarapuu, Kersti Ennu t. Eesti Rahvusarhiiv, ERAF.4895.57.68 Asendusliikmete asumine Riigikogu XV koosseisu liikmeteks Riigi Teataja, RT III, 06.04.2023. Kersti Sarapuu Riigikogu lehel Kersti Sarapuu CV Paide linna kodulehel "Keskerakond seab Paide linnapea kandidaadiks Kersti Sarapuu". Postimees, 19. august 2005 Kadri Tonka. "Linnapea lahkus ametist kuldse käepigistusega". Järva Teataja, 17. märts 2011
Aiandi tänav (Tallinn)

Aiandi tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis. Aiandi tänav algab Mustamäe teelt ja lõpeb Laki I kvartalis tupiktänavana. Tulevikus kulgeks tänav läbi kvartali, ristudes Rabaküla tänavaga ja lõppeks Laki tänavaga. Tänava nimi võeti kasutusele 2006. aastal seoses piirkonna uue detailplaneeringuga. Nime valimisel lähtuti sellest, et tänav asub endise Kadaka aiandi maa-alal. Aiandi tänav Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Tänavanimede määramine Mustamäe linnaosas. Tallinna Linnavalitsus, 29. november 2006 Tallinna tekib uusi tänavaid. Tallinna linna koduleht / Uudised. 28. november 2006 Aiandi tänav. Delfi kaart Aiandi tänava tulevane paiknemine kvartalis
Xfce Terminal

Xfce Terminal on terminaliemulaator , mis asendab vaikimisi xtermi. See on loodud olema vähe ressursinõudlik, mugav kasutada ja kiire. Nende omaduste saavutamiseks kasutatakse ära Xfwm-i võimalusi. Kuigi see on mõeldud eelkõige Xfce töölauakeskkonnale, võib seda kasutada ka teistes töölauakeskkondades (näiteks GNOME terminali asemel GNOME-s). Käsuinterpretaator ja Käsuprotsessor Käsurida ja Käsuviip Kasutajaliides pingviiniviki Terminaliemulaator XFCE4 Terminali Emulaator Xfce terminalist Ubuntu kodulehel
Rabaküla tänav

Rabaküla tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis. Rabaküla tänav algab Laki tänavalt ja kulgeb Laki I kvartalis kvartalisisese tänavana. Tulevikus ristub Aiandi tänavaga. Tänava nimi võeti kasutusele 2006. aastal seoses piirkonna uue detailplaneeringuga. Kuna üks osa Kadaka külast kandis algselt Raba küla nime, rõhutatakse tänava nimes just seda tahku. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Tänavanimede määramine Mustamäe linnaosas. Tallinna Linnavalitsus, 29. november 2006 Tallinna tekib uusi tänavaid. Tallinna linna koduleht / Uudised. 28. november 2006 Rabaküla tänav. Delfi kaart Rabaküla tänava tulevane paiknemine kvartalis
Xfmedia

Xfmedia on xinel põhinev lihtne meediapleier. Pleieri peamine eesmärk on helifailide esitamine, aga kuna see põhineb xine-l, siis saab ta ka videofailidega hakkama. Xfmedia töötab Xfce versioonil 4.2.0 või uuem. MPlayer "GNOMEFILES". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. jaanuar 2009. Vaadatud 25. detsembril 2008. [1] Xfmedia koduleht Xfmedia GnomeFilesis Xfmedia Freshmeatis
Kullaküla

"Mertvitsa" suunab siia. Jõe kohta kohta vaata artiklit Kullajõgi. Kullaküla (venepäraselt ka Mertvitsõ, Mertvitsa; vene Мертвицы; soome Kulla või Kullankylä) on endine küla Ingerimaal; praeguse Leningradi oblasti alal. Asus Narvast 20 km põhja pool Kullajõe kaldal. Elanikud olid peamiselt ingerisoomlased. Küla hävis Teise maailmasõja lõpus. Tartu rahu piir kulges mööda Kullajõge, jagades küla pooleks. Moodustas osa Eesti Ingerist ja kuulus Vaivara kihelkonna Narva valda ja Viru maakonna Narva valda. Vabariigi algusaastatel olid maakonnad jagatud kuni 1926. aastani lisaks valdadele ka kihelkondadeks, kuid ametliku jaotusena kirikukihelkondi seejärel enam ei eksisteerinud. 1920 rajati külasse tollipunkt, küla osad eraldati okastraataiaga. Nõukogude-poolne osa külast jäi 1930. aastate keskpaigaks tühjaks. Eestisse jäänud osas oli 1930. aastal kool ja 32 talu. Teise maailmasõja ajal põgenesid elanikud Soome ja osa edasi Rootsi. Johannes Angere, soome keeleteadlane ja kirjanik Leander Reijo, Eesti Ingeri rahvusliku liikumise tegelane Johannes Valtonen (1916–1940), ainus Talvesõjas langenud Eesti vabatahtlik, puhkab Helsingi Hietaniemi kangelaskalmistul
Lindau saar

Lindau on saar Saksamaal Baieri liidumaal Bodeni järve idakaldal. Nimi tuleneb sõnast Linde – 'pärn', kuna saarel kasvasid põhiliselt pärnad. Rooma Impeeriumi aegadel oli saare nimeks Lindavia. Lindau juurde kuulub ka tilluke Hoy saar. Saar on sildade ja tammiga ühendatud järve idakaldaga. Saare pindala on 68 hektarit ja sellel asub samanimeline linn. Lindau linn on Baierimaa samanimelise maakonna keskus. Esimesena on linna maininud üks Sankt Galleni munk 882. aastal. 1079. aastal sai linn kauplemisõiguse. 1275. aastal sai Lindau vabalinna staatuse. Lindaul asub Baierimaa ainuke majakas.
Urmarõ

Urmarõ ehk Vormar (vene Урмары, tšuvaši Вăрмар) on alevik Venemaal Tšuvaššias, Urmarõ rajooni keskus. Praegune asula tekkis seoses Moskva–Kaasani raudtee ehitusega. Jaama on esmamainitud 1893. aastal. Aastatel 1947–2006 oli see asula alev. Alevikus on keskkool, haigla ja kaks raamatukogu. Töötavad mööbli- ja õmblusvabrik. Ilmub tšuvašikeelne ajaleht "Хĕрлĕ ялав". Alevikus on 5427 elanikku (2017).
Kitseküla raudteepeatus

Kitseküla raudteepeatus on raudteepeatus Tallinnas Pärnu maantee viadukti ja Ida-Tallinna Keskhaigla Magdaleena üksuse lähedal. Kitseküla raudteepeatuses peatuvad Elroni elektri- ja diiselrongid. Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlasele tasuta. Kitseküla raudteepeatus asub Balti jaamast 2,9 km kaugusel. Raudteepeatuses Balti jaama sõidusuunal väljuvad inimesed satuvad Tehnika tänavale. Tapa sõidusuunal väljuvad inimesed satuvad Jalgpalli tänavale. Mõlemalt sõidusuunalt saab treppide abil tõusta Pärnu maanteele, mis peatusest pisut ida pool viadukti abil raudtee ületab. Peatuskoht jääb vaid 5-7-minutise kõnnaku kaugusele Vineeri bussi- ja trammipeatusest. Magdaleena haigla ja Lilleküla jalgpallistaadion jäävad kolmeminutise jalutuskäigu kaugusele. Samuti on läheduses Tallinna Ühisgümnaasium. Pärnu maanteel saab ümber istuda trammidele number 3 (Tondi–Kadriorg) ja 4 (Tondi–Lennujaam) ning bussidele number 5, 18 ja 36. Kitseküla raudteepeatus avati 10. novembril 2008. Peatus (samuti Urda ja Padula raudteepeatus) ehitati Euroopa Regionaalarengufondi projekti vahenditest. 2013. aasta suvel valmisid Kitsekülas uued 550 mm kõrgused täispikad perroonid, mis võimaldavad nüüd siseneda ja väljuda terve rongi ulatuses. 2008. aastal ehitatud 30 m pikkused perroonid lammutati. Peatuse nimi on pandud Kitseküla asumi järgi. http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Elektriraudtee avas Tallinna kesklinnas uue peatuse; Postimees, 10.11.2008 EPL "Kitseküla rongipeatus Tallinna kesklinnas sai valmis"; 06.11.2008 KITSEKÜLA – Eesti Raudteeajaloo Selts Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Solaris (operatsioonisüsteem)

Solaris on UNIX-il põhinev operatsioonisüsteem, mille lõi 1992. aastal ettevõte Sun Microsystems, et sellega välja vahetada operatsioonisüsteem SunOS. Solaris on tuntud oma stabiilsuse poolest, eriti SPARC-süsteemides. Lisaks on mitmed uuenduslikud võimalused saanud alguse just Solarisest (näiteks DTrace ja ZFS). Solaris toetab SPARC-i ja x86 arhitektuuriga arvuteid ja servereid. Solarist plaanitakse portida ka teistele platvormidele. Kuigi Solarist on arendatud kui omandilitsentsiga tarkvara, on see toetatud kõigi suuremate serveritootjate poolt ja suur osa selle koodi on tänapäeval tänu OpenSolarise projektile vaba tarkvara. Aastal 1987 teatasid AT&T ja Sun, et teevad koostööd, ühendamaks kõik tollal turul olnud populaarsemad UNIX-i variandid: BSD, System V ja Xenix. Projekti tulemusena pidi sündima System V Release 4 ehk SVR4. 4. septembril 1991 teatas Sun, et asendab BSD-põhise UNIX-i SunOS 4 SVR4-põhise UNIX-iga. Algselt pidi selle nimeks saama SunOS 5, kuid selle asemel võeti kasutusele uus nimi Solaris 2. Selle tulemusena nimetati SunOS 4.1.x parandusväljalasked Suni poolt Solaris 1-ks, kuid üldiselt tähistab Solaris siiski SVR4-põhist SunOS 5.0-i ja hilisemaid väljalaskeid. Sellist "topeltbrändi" kasutamist õigustati sellega, et Solarise kaubamärgi alla pidid kuuluma ka OpenWindowsi graafiline kasutajaliides ja Open Network Computingu (ONC) funktsioonid. Mac OS X Windows Linux Michael Totty (11. september 2006). "Innovation Awards: The Winners Are..." Wall Street Journal (inglise). Vaadatud 5.07.2008. "2008 Technology of the Year Awards: Storage – Best File System". InfoWorld (inglise). Vaadatud 5.07.2008. Salus, Peter (1994). A Quarter Century of Unix. Addison-Wesley, 199–200. ISBN 0-201-54777-5 "SunSoft introduces first shrink-wrapped distributed computing solution: Solaris" (inglise). Sun Microsystems. 4. september 1991. Vaadatud 7.08.2007. "What are SunOS and Solaris?". Knowledge Base (inglise). Indiana University Technology Services. 12. märts 2006. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.11.2013. Vaadatud 12.12.2006. oracle.com/solaris Ametlik koduleht SunHELP. Suni ja Solarise uudised, viited ja teave
E263

E263 võib tähistada: Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteed, mis ühendab Tallinnas E20, E67, Jüris E265, Tartus E264 ja Luhamaal E 77. kaltsiumatsetaati
Oi Polloi

Oi Polloi on šoti anarhopungi ansambel, mis asutati 1981. aastal. Ansambli nimi tähendab kreeka keeles 'paljud', seda väljendit kasutatakse inglise keeles tähenduses 'lihtrahvas, massid' sisaldades samas viidet oi!-pungile. Algselt oli nende stiil oi!-punk, kuid hiljem kujunes ansamblist üks anarhopungi tähtsamaid esindajaid. Laulutekstide sõnum on keskkonnakaitse ja loomakaitse. Nad on homofoobia, natsismi, rassismi, imperialismi ja inglise kultuuriimperialismi vastased. Ansambli moto on "No compromise in defence of our earth" (Ei kompromissile meie Maa kaitsel). Nende 2006. aasta album "Ar Cànan, Ar Ceòl, Ar-a-mach" on esimene täielikult gaelikeelne rock-album pärast Runrigi 1978. aasta albumit "Play Gaelic". Ruairidh (laul) David „Rat“ Connolly (kitarr) Stu „Doccy“ Dunn (löökpillid) Skins 'N' Punks Volume Two (Split w Betrayed) 1986 Unlimited Genocide (Split w A.O.A.) 1986 Mad As... (Split w Toxic Ephex) 1987 Unite And Win (Oi! Records) 1987 In Defence Of Our Earth (Words Of Warning Records) 1990 You've Heard It All Before (Ruptured Ambitions Records) 1993 Fight Back! (Re-Release Of Old Split Material) 1994 Total Anarchoi (Live/Studio Collection - CD/LP) 1996 Fuaim Catha (Skuld Records) 1999 Outraged By The System (Step-1 Music) 2002 Ar Cànan, Ar Ceòl, Ar-a-mach 2006 Gaidhlig na Lasair' (Problem? Records) 2006 SS Politician (Chaosrurale Records) 2010 http://www.myspace.com/oipolloialba
Skíathose väin

Skíathose väin (kreeka Δίαυλος Σκιάθου (Díavlos Skiáthou)) eraldab Põhja-Sporaade (Skíathose saart) Kreeka mandriosast.
Constantin von Grewingk

Caspar Andreas Constantin von Grewingk (vene keeles Константин Иванович Гревингк; 14. (vkj. 2.) jaanuar 1819 Viljandi – 30. (vkj. 18.) juuni 1887 Tartu) oli baltisaksa päritolu Liivimaa geoloog ja arheoloog. Grewingk oli pärit ametniku perekonnast. Õppis 1837–1841 Tartu Ülikoolis, 1842–1843 Freibergi ja Jena ülikoolis, 1844–1845 Berliini ülikoolis. Dr. Phil 1845, Jena, mag 1854 St. Petersburg. Eriala mineraloogia. 1845–1854 Peterburi Teaduste Akadeemia mineraalikogude konservaator. 1854–1887 Tartu Ülikooli geoloogiaprofessor. Uuris devoni ja kvaternaariajastu geoloogiat ning koostas Baltimaade geoloogilise kaardi.Pani aluse meteoriitide kogumisele ning eesti arheoloogiale (uuris eelkõige kiviaega ja Kunda leiukohta). Te lõi esimese teadusliku Eesti ja Põhja-Läti ala etnilise ajaloo käsitluse, nn gooti teooria. Samuti uurinud Karjala kaljujooniseid (avastas 1848 kaljujoonised Äänisjärve idakaldal) ja Alaska ning Loode-Ameerika geoloogiat. Tema järgi on nimetatud järv ja liustik Alaskal, Kachemak Bay State Parkis. Grewingk on maetud Tartu Vana-Jaani kalmistule. Arnold Hasselblatt: "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat", Dorpat: C. Mattiesen, 1889, Matrikkel Nr. 3705, lk. 269 Valter Lang (2018). Läänemeresoome tulemised. Muinasaja teadus 28. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 26 Teoseid Grewingk Glacier and Lake C.Grewingki haud Vana-Jaani kalmistul
Tallinna–Rapla–Türi tee

Tallinna–Rapla–Türi tee (registrinumbriga 15) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla tee kuuendal kilomeetril Tallinna linnas Järve liiklussõlmes. Tallinna linna tänavana kannab nime Viljandi maantee. Tee pikkus on 97,2 km. Rapla linna tänavatena kannab nimesid Tallinna maantee ja Viljandi maantee. Tee lõpeb Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee 78. kilomeetril Türi linnas. Türi linna tänavana kannab nime Tallinna tänav. Tallinna linn, Kangru alevik, Luige alevik, Saustinõmme küla, Lokuti küla, Tõdva küla, Kirdalu küla, Tagadi küla, Urge küla, Kohila alev, Loone küla, Lohu küla, Mälivere küla, Röa küla, Kuku küla, Hagudi alevik, Hagudi küla, Aranküla, Uusküla, Rapla linn, Valtu küla, Kaerepere küla, Hertu küla, Valtu-Nurme küla, Saksa küla, Metsaääre küla, Koogimäe küla, Kehtna alevik, Nadalama küla, Rõue küla, Hiie küla, Põllu küla, Palasi küla, Lelle alevik, Kastna küla, Kändliku küla, Käru alevik, Kõdu küla, Kolu küla, Lokuta küla, Türi linn. Teeregister
Alatõr

Alatõr (tšuvaši Улатӑр, ersa Ратор) on linn Venemaa Tšuvaši Vabariigis, Alatõri rajooni keskus. Asub Sura jõe vasakul kaldal. 1552 rajas Ivan Julm praeguse linna kohale kindlustatud asula. 1780 sai linnaõigused. Linna läbib Kaasani–Penza raudtee. 2002. aastal olid elanikest 87,3% venelased, 7,2% mordvalased ja 4,1% tšuvašid. Linnast on pärit tšuvaši kirjanik Vjatšeslav Šapošnikov. Q127416273 Alatõri koduleht
Albaania Demokraatlik Partei

Albaania Demokraatlik Partei (albaania Partia Demokratike e Shqipërisë) on konservatiivne Albaania erakond. Partei asutati 1990. aasta detsembris pärast seda, kui Tirana Ülikoolis puhkenud üliõpilasrahutused sundisid kommuniste loobuma üheparteisüsteemist. See oli esimene opositsioonierakond, mis Teise maailmasõja järel Albaanias registreeriti. Erakond võitis 1992. ja 1996. aasta märtsis toimunud parlamendivalimised, kuid 1997. aasta alguses puhkenud rahutused viisid sama aasta suvel ennetähtaegsete valimisteni, mille tulemusel tõugati konservatiivid võimult. Juulis 2005 toimunud parlamendivalimiste järel sai Albaania peaministriks Sali Berisha, kes on juhtinud seda erakonda alates 1991. aastast, mil ta valiti selle esimeseks esimeheks. Aastail 1992–1997 oli Berisha Albaania president ning Albaania praegune riigipea Bamir Topi juhtis enne presidendiks saamist selle erakonna parlamendirühma. Albaania Demokraatlik Partei on Euroopa Rahvapartei vaatlejaliige ja Rahvusvahelise Demokraatide Liidu täisliige. Albaania Demokraatlik Partei
Tartu veterinaariinstituut

Tartu Veterinaariinstituut (kuni 1873. aastani Tartu veterinaariakool; lühend TVI) oli esimene veterinaariahariduse andmisele spetsialiseerunud kool Venemaal. Kool loodi 28. jaanuaril 1848 keiserliku korraldusega, esialgu eksperimentaalkorras nelja-aastase tähtajaga. Tartu Veterinaaria Instituut arenes välja 1804. aasta Tartu Ülikoolis veterinaaria kateedri sulgemise järel tekkinud Tartu Veterinaarkoolist. Esimeseks direktoriks ja professoriks määrati Saksamaalt pärit Peter Boje Jessen, kes oli 1823. aastal siirdunud Venemaale, töötanud sõjaväeveterinaarina ning saanud 1839. aastal tollase kõrgeima, vanema veterinaararsti astme. Kooli materiaalse baasi tugevdamiseks anti sellele üle likvideeritud Vilniuse Meditsiinilis-Kirurgilise Akadeemia veterinaariaosakonna varad. Esialgu asus uus õppeasutus ajutistes kohandatud ruumides aadressil Ülikooli tänav 16. Kool avati pidulikult 6. veebruaril 1849 kaheastmelisena. Ülemastmes võis omandada veterinaararsti kutse ning kaitsta magistrikraadi, alamastmes valmistati ette arsti abilisi. Õppetöö kestis neli aastat ja lõpetajad said veterinaararsti kutse. 1852. aastal loobuti alamastmest. 1856. aastal koliti kooli jaoks ehitatud hoonetesse Tartus Vene tänavale Meltsiveski tiigi kaldale (Narva maantee 78). 1858. aastal asus direktori kohale professor Heinrich Friedrich Simon Unterberger. 1860. aastal valmis veterinaariakooli hoonete kompleksis „Theatrum Zootomicum“, mis oli galeriiga ühendatud juba 1857. aastal valminud puidust prepareerimishoonega. 1914. aastal prepareerimistiiba laiendati, olemasoleva saali kõrvale ehitati teine saal, ettevalmistusruum ja assistendiruum ning kivist trepikoda. 1873. aastal nimetati kool ümber Tartu Veterinaarinstituudiks (saksa keeles Kaiserliche Veterinair-Institut zu Dorpat). 1880. aastatel viidi kool üle vene õppekeelele ning mujalt pärit üliõpilaste osakaal kasvas. 1882. aastal määrati direktoriks Casimir Carl Eduard von Raupach. Tartu Ülikooliga tehti koostööd kogu eksisteerimisaja vältel, eelkõige bakterioloogia, kirurgia ja füsioloogia valdkonnas. 1918. aastal liideti instituut loomaarstiteaduskonnana Tartu Ülikooli koosseisu, instituudi Venemaale evakueeritud raamatukogu ja kabinettide varandus müüdi Saraatovi loomaarstiinstituudile. 1951. aastal sai sellest Eesti Põllumajanduse Akadeemia osa, selle tänapäevane järglane on Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut. Tartu Veterinaariinstituudi nimekamate õppejõudude seas olid füsioloog Alexander Schmidt, bakterioloog Friedrich Brauell (Siberi katku pisiku avastaja 1856. aastal) ja embrüoloog Alexander Rosenberg. Tartu Ülikooli Veterinaarkliiniku hoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.01.2023) end TÜ Veterinaarkliiniku õppesepikoda Staadioni 4, 19. saj kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.01.2023) http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700220954&img=era0031_002_0000006_00226_t.jpg&tbn=1&pgn=12&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=a6d25d96efdc679459d5df3925ad4a32 Tartu veterinaariinstituut Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
Abinsk

Abinsk on linn Venemaal Krasnodari krais, Abinski rajooni keskus. Asub Abini jõe ääres. Abinsk asutati 1834. aastal Türki küüditatud adõgeede asula kohale, linnaõigused sai 1963. aastal.
The Velvet Underground

The Velvet Underground (lühendatult The Velvets või V.U.) oli 1965. aastal Ameerika Ühendriikides New Yorgis asutatud eksperimentaalrokiansambel, mida peetakse üheks punk rock'i eelkäijaks ja post-punk'i mõjutajaks. Ansambli asutasid Lou Reed (kitarr, laul), John Cale (basskitarr, vioola, klahvpillid ja laul), Angus MacLise (löökpillid; tema asemele tuli veel samal aastal Moe Tucker) ja Sterling Morrison (kitarr). Ansambli mänedžeriks hakkas 1965. aastal Andy Warhol, kes bändi meelehärmiks kutsus laulma saksa päritolu modelli ja näitleja Nico (kodanikunimega Christa Päffgen), oli debüütalbumi "The Velvet Underground & Nico" produtsent ning kujundas ka selle kaanepildi. Kui Angus MacLise'i asemele asus androgüünne trummar Maureen Tucker, sai neist nime "Exploding Plastic Inevitable" all tuntud Warholi multimeedia-performance'i alaline saatebänd. Side Warholi ja Nicoga kestis vaid ühe albumi, kuid see plaat muutis kogu roki arengut. Ansambli sünge muusikaline helikeel erines märgatavalt tolle aja hipimuusikast. Peamiselt Lou Reedi kirjutatud lugude teemadeks olid näiteks sadomasohhism ja narkootikumid. 1968. aastal asendas Cale'i Doug Yule. Ansambel läks laiali 1970. aastal, kuid tuli lühikeseks ajaks kokku 1990, 1992–1994 ja viimati 1996. aastal. Brian Enolt pärineb kuulus tähelepanek, et The Velvet Undergroundi esimest albumit ei ostnud peaaegu keegi, kuid need, kes ostsid, asutasid kohe oma bändi. Legendaarse LP laeks oli edetabeli 171. koht. Velveti karjääri algusaegade võlu teiste artistide jaoks seisneb paljuski nende näiliselt kergesti mängitavas helipildis. Nende lood olid lihtsad ja samas auahned nagu suurushullustuses vaevleval garaažibändil – mida nad tegelikult endast kujutasidki. Aastal 2017 pälvis ansambel Grammy elutööauhinna. "Velvet Underground and Nico" (salvestatud 1966, ilmunud 1967; "Deluxe" 2CD edition 2002) "White Light/White Heat" (salvestatud 1967, ilmunud 1968) "The Velvet Underground" (salvestatud 1968, ilmunud 1969) "Loaded" (salvestatud ja ilmunud 1970; "Fully Loaded" 2CD edition 1997) "Live at Max's Kansas City" (salvestatud 1970, ilmunud 1972; "Deluxe" 2CD edition 2004) "Squeeze" (salvestatud 1972, ilmunud 1973, jäetakse sageli ära diskograafiatest, sest Lou Reed ei osale) "Live MCMXCIII" (salvestatud ja ilmunud 1993)
Korjaki sopka

Korjaki sopka (vene Корякская сопка) on tegevvulkaan Venemaal Kamtšatka poolsaare kaguosas Petropavlovsk-Kamtšatskist 35 km põhja pool. Tegutses aastatel 1895–1896, 1926 ja 1956–1957. Viimane vulkaanipurse algas 25. detsembril 2008. Simkin, Tom & Siebert, Lee (1999). Appendix 2: Catalog of Historically Active Volcanoes on Earth. Kogumikus H. Sigurdsson (Toim.), Encyclopedia of Volcanoes. Academic Press. Lk 1377. ISBN 012643140X
Ozjornõi

Ozjornõi (varem tuntud ka kui Bologoje-4 ja Võpolzovo) on kinnine alev Venemaal Tveri oblastis. Alevi haldusalasse jääb piirkond Tveri oblasti põhjaosas Bologoje linnast läänes ja osa Novgorodi oblastist. Seal asub Venemaa strateegiliste raketivägede baas, 7. raketidiviis (sõjaväeosa nr. 14245), kus 2008. aasta seisuga oli 18 Topol-M tuumaraketti. Asula moodustati 1972. aastal ja sellele anti kinnise haldus-territoriaalse moodustise staatus 1992. aastal. Võpolzovos on sündinud Vladimir Lebedev. Ozjornõi koduleht http://www.zato-ozerniy.ru/
Niitvälja–Kulna tee

Niitvälja–Kulna tee on (registrinumbriga 18) üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Tallinna–Paldiski tee 32. kilomeetril. Tee pikkus on 4,7 km. Tee lõpeb Keila–Haapsalu tee 7. kilomeetril. Illurma küla, Valkse küla, Niitvälja küla, Lehola küla, Kulna küla.
Kaljazin

Kaljazin on linn Venemaa Tveri oblastis, Kaljazini rajooni keskus. Asub Volga jõe moodustatud Uglitši veehoidla ääres. Kaljazini on esmamainitud 1434. aastal. Linnaõigused sai 1775. aastal.
Friedrich Brauell

Friedrich August Brauell (1807 Weimar – 1882 Leipzig) oli mikrobioloog, Tartu veterinaariakooli professor. Friedrich Brauell õpetas Tartu veterinaariakoolis patoloogiat aastatel 1848–1868. Friedrich Brauell kirjeldas Eestis töötades oma 1857. aastal ilmunud teoses „Versuche und Untersuchungen Betreffend den Milzbrand des Menschen und Tiere“ ühena esimestest Siberi katku tekitajat ja lõi nakkushaiguste diagnoosimise mikrobioloogilise meetodi. Eesti Maaülikooli Zoomeedikumi kliinikus asub Brauelli pronksbareljeef.
Emmauss

Emmauss (vene Эммаус) on alevik Venemaal Tveri oblastis Kalinini rajoonis. Asub Volga ääres Tverist 15 km kagus. Elanike arv oli 3500 (2003) ja 3600 (2008). Aleviku kõrval asub samanimeline küla. Всероссийская перепись населения 2010 года. Населённые пункты Тверской области
Maksud Alihhanov-Avarski

Maksud Alihhanov-Avarski (vene Максуд Алиханов-Аварский; 23. november 1846 Hunzahh, Dagestan — 3. juuli 1907 Alekhsandrapol) oli Vene kindral, Mervi ringkonna ülem ja Thbilisi kuberner. Võitles Vene-Türgi sõjas (1877–1878) ja pälvis Püha Georgi risti 4. järgu. 1885. aastal afgaanidega toimunud Kuška lahingus näidatud vapruse eest pälvis Püha Georgi ordeni 4. järgu. 1900 osales Hiinas bokserite ülestõusu mahasurumisel. 1905 määrati Thbilisi kuberneriks. Sai surma dašnakkide korraldatud atentaadi käigus.