laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti-Taani Ühing

Eesti-Taani Ühing oli 1938. aastal Eestis asutatud ühing. Ühingu asutasid Voldemar Päts, Paul Johansen ja Juhan Veelma. Ühingu eesmärk oli eelkõige Eesti ja Taani kultuurisidemete arendamine. "Eesti ajakirjanduse analüütiline bibliograafia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 3. mail 2013.
Elki maakond

Elki maakond (Elk County) on maakond USA-s Pennsylvania osariigis. Maakonna halduskeskus on Ridgway ja suurim linn St. Marys. Maakonna pindala on 2155 km². Veepindala on 83 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 31 946. Aastal 2000 oli elanike arv 35 111. McKeani maakond (põhjas) Cameroni maakond (idas) Clearfieldi maakond (lõunas) Jeffersoni maakond (edelas) Foresti maakond (läänes) Warreni maakond (kirdes) Elki maakond moodustati 18. aprillil 1843 Jeffersoni, Clearfieldi ja McKeani maakonna osadest. Allegheny metsakaitseala 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Elki maakonna koduleht (inglise keeles)
Greenwoodi maakond

Greenwoodi maakond (Greenwood County) on maakond USA-s Lõuna-Carolina osariigis. Maakonna halduskeskus on Greenwood. Maakonna pindala on 1199 km². Veepindala on 18 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 69 661. Aastal 2000 oli elanike arv 66 271. Laurensi maakond (põhjas) Newberry maakond (kirdes) Edgefieldi maakond (kagus) Saluda maakond (kagus) McCormicki maakond (edelas) Abbeville'i maakond (läänes) Greenwoodi maakond moodustati 1897. aastal Abbeville'i ja Edgefieldi maakonna osadest. Maakond on saanud nime maakonna keskuse Greenwoodi järgi. Sumteri metsakaitseala 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Greenwoodi maakonna koduleht (inglise keeles)
Alžeeria lipp

Alžeeria lipp on Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi ametlik lipp. Riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 3. juulil 1962. Plagu on jagatud vertikaalselt kaheks võrdseks väljaks, varda poolne väli on roheline, lehvi poolne valge. Lipu keskel on punane kuusirp ja viisnurkne täht. Sarnaseid lippe kasutas Alžeeria Rahvuslik Vabastusrinne. On võimalik, et ka Abd el-Kaderi vabadusvõitlejad aastatel 1837–1847 (liikumine Põhja-Aafrika Täht) kasutasid samade sümbolitega lippu. Kui lipp 1962. aastal Alžeeria Rahvapartei poolt kasutusele võeti, siis tähe asetust muudeti. Roheline (PMS 356C) värv sümboliseerib islamit. Valge värv sümboliseerib puhtust. Punased (PMS 186C) poolkuu ja täht on pärit Türgi lipult ning sümboliseerivad samuti islamit. Alžeeria vapp Alžeeria lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Pirita jõe org

Pirita jõe org (ka: Pirita jõeorg) on Pirita jõe org. Mitmed oru lõigud on arvele võetud ürglooduse objektidena. Jõe alamjooksu kaitstakse Pirita jõeoru maastikukaitseala koosseisus. Kaitseala moodustati 1957. aastal ja selle eesmärgiks on Pirita jõeoru, sealsete terrasside, paljandite ja taimekoosluste kaitse ning tutvustamine. Ala omab ka olulist puhkemajanduslikku tähtsust. Kaitseala ilmestavad luited ning Pirita jõe ürgoru terrassid, millel kasvavad 150–200 aastased männikud, jõe kaldaile jäävad liigirikkad lehtpuupuistud. Alal kasvab mitmeid kaitstavaid taimi nagu näiteks roosa merikann, aas-karukell, roomav öövilge, laialehine neiuvaip. Pirita ürgoru teket ja arengut on mõjutanud aluspõhja pinnamood, ala geoloogiline ehitus, maatõus ja Läänemere areng. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) http://register.keskkonnainfo.ee/envreg/main?id=LO1029&mount=view#HTTP7KzbCaTZDo9NKCtiwYN40qoG5hQxCu "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19. august 2016. Vaadatud 1. detsembril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Sissekanne Eesti Looduse Infosüsteemis: Pirita jõeorg (vaadatud 02.05.2013) Sissekanne Eesti Looduse Infosüsteemis: Pirita jõe keskjooksu org (vaadatud 02.05.2013)
Polli mäed

Polli mäed on kõrgendikud Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kõrgendikud on arvele võetud ürglooduse objektina. Kõrgendikud kujutavad endast Loodi ja Polli orundite vahele jäävat moreenlava, mille pindala on umbes 2 km². Polli mäed Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Polli mäed Eesti looduse infosüsteemis
Pukinõmme astang

Pukinõmme astang on astang ja ühtlasi paljand Rapla maakonnas Rapla vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Pusku paemurd

Pusku paemurd on paemurd Lääne maakonnas Pusku külas. Paemurru keskseina idasein on paljandina arvele võetud ürglooduse objektina. Pusku paemurd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Pusku paemurd Eesti looduse infosüsteemis
Pähklisaar

Pähklisaar on Laukasoos asuv 2 ha suurune moreenist kõrgendik; halduslikult Tartu maakonnas Luunja vallas. Pähklisaar on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Pärlijõe org

Pärlijõe org on ürgorg, milles voolab Pärlijõgi; halduslikult Harju maakonnas Kuusalu vallas. Org on arvele võetud ürglooduse objektina. Orgu kaitstakse Lahemaa rahvuspargi koosseisus. Pärlijõe org Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013)
Risti-Palivere oos

Risti-Palivere oos (ka: Ellamaa-Risti-Palivere oos) on oos Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Risti ja Palivere asula vahel. Oos on osa Palivere servamoodustiste vööndist. Oos on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Rongu soo

Rongu soo on soo Pärnu maakonnas Saarde vallas. Soo on arvele võetud ürglooduse objektina. Soo pindala on 1348 ha. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Eduard Limonov

Eduard Veniaminovitš Limonov (õieti Savenko; vene keeles Эдуард Вениаминович Лимонов (Савенко); 22. veebruar 1943 Dzeržinsk, Gorki oblast – 17. märts 2020 Moskva) oli vene kirjanik, publitsist ja poliitik, Natsionaalbolševistliku Partei juht. Ta õppis Harkivi Pedagoogilises Instituudis. Aastal 1958 hakkas ta luuletusi kirjutama. Aastatel 1967–1974 elas ta Moskvas. 1970. aastate keskpaigas ta emigreerus Nõukogude Liidust ning elas USA-s ja Prantsusmaal, 1980. aastast Pariisis. Luulet kirjutas ta kuni 1980. aastate alguseni, seejärel hakkas kirjutama proosat ning lõpuks publitsistikat. 1990. aastate algul naasis ta Venemaale ning alustas seal aktiivset poliitilist tegevust. Ta asutas ajalehe Limonka. 7. aprillil 2001 arreteeriti ta relvade hoidmise süüdistusega ning mõne päeva pärast vangistati Lefortovosse. 15. aprillil 2003 mõisteti talle neli aastat vabadusekaotust. Ta vabanes ennetähtaegselt. "Это я, Эдичка" ("See olen mina, Editška"; 1979) "Дневник неудачника" ("Hädavarese päevik"; 1982) "Подросток Савенко" ("Nooruk Savenko"; 1983) "У нас была великая эпоха" ("Meil oli suur ajastu") "Молодой негодяй" ("Noor lurjus"; Pariis: Синтаксис 1986) "Палач" ("Timukas"; Jeruusalemm 1986) "Девочка-Зверь" ("Tüdruk-metsloom") "Великая мать любви" ("Armastuse suur ema" ) "Убийство часового" ("Tunnimehe tapmine") "Исчезновение варваров" ("Barbarite kadumine"; publitsistika) "Американские каникулы" ("Ameerika koolivaheaeg"; publitsistika") "Анатомия героя" ("Kangelase anatoomia") "В плену у мертвецов" ("Surnute käes vangis") "Смерть в автозаке" "Охота на Быкова: расследование Эдуарда Лимонова" ("Jaht Bõkovile: Eduard Limonovi juurdlus"; Peterburi: Лимбус-Пресс 2001) "Книга мёртвых" ("Surnute raamat"; Peterburi: Лимбус Пресс 2001) "Дисциплинарный санаторий" ("Distsiplinaarsanatoorium"; Peterburi: Амфора 2002) "Моя политическая биография" ("Minu poliitiline biograafia"; Peterburi: Амфора 2002) "Русское психо" "Торжество метафизики" ("Metafüüsika triumf"; Moskva: Ad Marginem 2005; vangistusest Engelsis asuvast üldrežiimiga kolooniast nr 13) Film "Русское" (2004) põhineb Limonovi autobiograafiliste teoste motiividel. Natsionaalbolševism intervjuu Eduard Limonoviga Teine Venemaa Eduard Limonov Limonovi teoste täistekstide täielik kogu Natsionaalbolševistliku Partei koduleht ЖЖ-сообщество «Эдуард Лимонов вне политики» Eduard Limonov Natsionaalbolševistliku partei ametlik venekeelne koduleht Limonka Skandaalne Limonov soovib saada Venemaa presidendiks Postimees.ee, 2. märts 2009
Rutu mäed

Rutu mäed on kõrgendikud Sakala kõrgustikul; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Kõrgendikud on arvele võetud ürglooduse objektina. Kõrgendike kõrgeim osa on Rutu mägi. Rutu mäed Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Rutu mäed Eesti looduse infosüsteemis
Ruuna soo

Ruuna soo on soo Pärnu maakonnas Saarde vallas. Soo on arvele võetud ürglooduse objektina. Sood kaitstakse Sookuninga looduskaitseala koosseisus. Soo pindala on 249 ha. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Vahtlased

Vahtlased (Cercopidae) on sarnastiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond.
Harry Shein

Harry Shein (ka Harry Šein; 25. jaanuar 1947 Tallinn – 15. aprill 2013) oli Eesti ja Iisraeli arhitekt. Ta lõpetas 1965. aastal kuldmedaliga Tallinna 21. Keskkooli ja 1970. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektina. Ta töötas aastatel 1969–1979 arhitektina EKE Projektis. Ta oli aastatel 1973–1979 Eesti Arhitektide Liidu liige. Tema projekti järgi on ehitatud Viljandi KEK-i kontorihoone, Jõgeva KEK-i puidutsehh (1978) ja muid tööstushooneid. Ta osales Tallinna Olümpiapurjespordikeskuse (aastatel 1973–1974 koos Avo-Himm Looveeri, Kristin Looveeri, Tiit Kaljundi ja teistega) ning Pärnu kesklinna detailplaneerimise võistluses (1978. aastal koos Reet Sheiniga). 1979. aastast elas ta Iisraelis. Ta töötas aastatel 1979–1980 Jeruusalemmas, aastatel 1980–1985 büroos AMY International Architects&Consultants, aastatel 1980–1985 büroos I. Lewitt Architects, aastatel 1990–1994 büroos I. Lewitt – H. Shein Architects&TownPlanners ja 1994. aastast oma büroos Harry Shein Architect. Ta oli 1986. aastast Iisraeli Arhitektide Liidu liige. Tema projekti järgi on ehitatud Nigeerias mitu hotelli ja haiglat ning Iisraelis Har-Nofi sünagoog, ühiskondlikke hooneid ja kaubanduskeskusi, hotelle ja elamuid. Ta on koostanud Iisraeli elamurajoonide detailplaneeringuid. Harry Šein. ERUUV. Tule, lobiseme juutidest. Tallinn: Menu kirjastus 2013. Raamat mõtestab juudi ajalugu ja kultuuri, elu Iisraelis, juudiks olemise võlu ja valu. Ta oli arhitekt Reet Sheini abikaasa ning teleajakirjaniku ja endise Eesti Televisiooni peadirektori Hagi Šeini vend. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Avalik teenus

Avalik teenus on avalike ülesannete täitmisel üldistes huvides osutatav teenus, mis on suunatud avalike hüviste pakkumisele, avaliku ülesandega kaasneva kohustuse täitmisele või põhiõiguste, vabaduste ja huvide kaitsele. Avalik teenus on teenus, mille kättesaadavuse kõigile tagab riik või avaliku halduse asutus (sh riigiasutused, omavalitsused või nende tellimusel avalikkusele osutatav teenus). Avaliku teenuse osutamise kohustuse võib ametiasutus panna teenust pakkuvale üksusele (lennundus-, raudtee- ja maanteeveo ettevõtjad, energiatootjad, riigi tellimusel töötavad haiglad, haigekassa, koolid, lasteaiad jne) üleriigiliselt või piirkondlikult. Juriidilistel isikutel ega eraisikutel ei ole kohustust pakkuda avalikku teenust, kuid nad võivad oma teenuse soovi korral muuta kõigile kättesaadavaks, kas tasu eest (nt sideettevõtted vms) või tasuta (nt heategevuslik tasuta toitlustamine vähe kindlustatud isikutele, eratelevisioon, era raadiojaamad). Avaliku teenuse mõistet sageli ekslikult segi aetud avaliku sektori mõistega, mis hõlmab ka avalikku teenistust. Avalike teenuste nõukogu
Tarhun

Tarhun (gruusia keeles ტარხუნა) on Gruusiast pärit gaseeritud karastusjook, millele annab maitse ja rohelise värvi estragonpuju. Tarhuni leiutas 1887. aastal grusiinist farmatseut Mitrofan Lagidze, kes hakkas lisama oma estragonisiirupiga segudesse gaseeritud vett. Nõukogude Liidus alustati 1981. aastal joogi masstootmist ja see saavutas erakordse populaarsuse. Joogi nimi tuleneb sõnast, mis tähistab estragoni gruusia, pärsia, araabia, türgi, samuti mitmes Kaukaasia ja Balkani keeles. Kaubamärgivaidluses OÜ Acerra ja AS-i Tallinna Karastusjoogid vahel otsustas majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, et tarhun on kirjeldav nimetus seda laadi joogi kohta ning seepärast ei saa seda Eesti seaduste kohaselt kaubamärgina registreerida. Darra Goldstein "The Georgian Feast", University of California Press, 1999, lk 43 "Lagidze Waters". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2011. Vaadatud 3. mail 2013. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi Tööstusomandi Apellatsioonikomisjon, 28. aprill 2006: otsus 808-o
Thimphu

Thimphu (ka: Thimbu) on Bhutani pealinn ja riigi suurim linn, Thimphu ringkonna halduskeskus. Linn asetseb riigi kesk-lääneosas Wang Chhu jõe oru läänenõlvadel, kuni 2736 m kõrgusel merepinnast. Linna ümber on mäed. Elanike arv on 62 500 (2004), teistel andmetel 50 000 (2003). Aastal 1997 hinnati elanike arvuks 45 000 (teistel andmetel 60 000). 1990. aastatel on linn kiiresti kasvama hakanud. Et linna on elama asunud massiliselt inimesi riigi teistest osadest, on linna keskus ümber ehitatud ning linna ümber on kerkinud eeslinnad. Linna kasv on tekitanud liiklus- ja keskkonnaprobleeme (roiskvesi, prügi). On tekkinud noorte töötus, kuritegevus ja narkoprobleemid. Linn määrati valitsuse residentsiks 1962. Aastani 1966 oli pealinn suvekuudel Thimphu, talvekuudel Paro. Varem oli pealinn seal, kus kuningas parajasti viibis. Thimphus on palju buda templeid ja kloostreid. Linnas asuvad kuningapalee (Dechenchoelingi palee) ja 13. sajandil ehitatud kindlusklooster (dzong) Trashi Chhoe Dzong, kus alates 1952. aastast asub riigi valitsus. Suvekuudel resideerib seal ka riigi usujuht jhe kenpo. Kuningal on seal oma töötuba. Dzongi restaureeriti ja laiendati 1960. aastatel. Suve lõpus on Trashi Chhoe Dzongis maskitantsufestival (tsechhu), mis on turistide seas populaarne. Trashi Chhoe Dzongi läheduses asub rahvuskogu ja välisministeeriumi hoone. See ehitati 1990. aastate alguses Lõuna-Aasia Regionaalse Koostöö Assotsiatsiooni foorumiks, mis jäi toimumata. Peatänav on Norzim Lam (Norzin Lam). Selle ääres on kauplused, restoranid, kaubapassaažid ja ühiskondlikud hooned. Korterelamud, väikesed eramud ja väikesed poed on kõikjal läbisegi. Kõik hooned peavad järgima traditsioonilist, budistlike maalingutega stiili. Ehitusreeglid on ranged, nende rikkumise korral hoone lammutatakse. Jõe lähedal on nädalalõputurg, kus müüakse liha, juurvilja ja suveniire. Linnas kaubeldakse ka jakkide ja lammastega. Aastal 2007 toimusid Thimphus Bhutani monarhia 100. aastapäevale pühendatud pidustused. Kuningapalee asub linna põhjaosas ning Dechenphu, Tango ja Cheri asuvad linnast põhjas. Vaatamisväärsuste seas on veel kuningas Jigme Dorji Wangchuki mälestustšorten, paberitoodete manufaktuur, pärimusliku tekstiilikunsti muuseum, rahvusraamatukogu, nunnaklooster ja riiklik käsitöökaubamaja. Thimphu tööstus on koondunud põhiliselt peasillast lõuna poole. Peamine tööstusharu on puidutöötlemine. Linnas kasvatatakse riisi, maisi ja nisu. Thimphus tegutseb budistlik ülikool Simtokha Dzongis ja õpetajate seminar. Thimphu on Aasias ainuke pealinn, kus pole valgusfoore. Vahepeal need paigaldati, kuid elanikud leidsid, et need on liiga ebaisikulised, ja võimud võtsid need jälle maha. Vajaduse korral reguleerivad päeval liiklust valgete kinnastega liikluspolitseinikud. Linn rajati 1950. aastatel Trashi Chhoe Dzongi juurde. Alates 1641. aastast oli seal valitseja suveresidents. Otsus muuta Thimphu pealinnaks tehti 1952 või 1953. Praegust ilmet hakkas linn võtma alles 1960. aastate lõpus ja 1970. aastate alguses. Thimphu ringkond Bhutan: Districts & Major Towns - Population Statistics, Maps, Charts, Weather and Web Information Linna plaan Fotod Fotod Fotod
Uno Uustal

Uno Uustal (7. november 1916 Helme – 12. jaanuar 1981 East Greenwich, Rhode Island, USA) oli eesti arst. Ta lõpetas aastal 1935 Tõrva gümnaasiumi. Samal sügisel astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kus õppis katkestustega aastani 1943, mil ta värvati arstina Saksa sõjaväkke. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi. Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale. Ta astus Göttingeni ülikooli arstiteaduskonda ja lõpetas selle aastal 1948 arsti astme väärilisena. Aastal 1949 emigreerus ta USA-sse. Ta läbis seal nõutava internatuuri- ja residentuuriaasta ning sooritas arstile nõutavad eksamid, millega saavutas täieliku legitiimsuse USA-s. Aastast 1955 töötas ta eraarstina East Greenwichis Kenti maakonnas Rhode Islandi osariigis. Ta oli tegev mitmes rahvuslikus seltsis. Dr. Uno Uustal suri aastal 1981 East Greenwichis Kenti maakonnas Rhode Islandi osariigis USA-s. Tema isa Johannes Uustal oli Helme Maarja koguduse õpetaja, tädipoeg Johannes Paesalu oli Pöide ja Viru-Nigula koguduse õpetaja, õde Ruth Uustal oli arst; tädimees Karl Tuvike oli Helme avalik tegelane. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 564.
Ruth Uustal

Ruth Uustal (14. mai 1919 Tartu – 23. jaanuar 2000) oli eesti arst. Ta õppis Helme algkoolis ja lõpetas aastal 1937 Tõrva Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli keeleteaduskonda, kuid läks aastal 1939 üle arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1946 arstina. Ta oli juba aastal 1945 tööl TRÜ kõrva-nina-kurguhaiguste kateedri assistendi kohusetäitjana. Pärast ülikooli lõpetamist määrati ta tööle Tartu Riikliku Ülikooli otorinolarüngoloogia kateedrisse assistendiks. Ta sai seal töötada aastani 1948, mil ta arreteeriti ja mõisteti tribunali poolt § 58-1a järgi 10 aastaks sunnitöövangistusse Siberisse. Tema elu päästis võimalus töötada vangilaagri haiglas arstina. Vanglast vabastati ta 1955. aasta amnestiaseadusega. Vabanemise järel töötas ta ühe aasta Sindi haiglas ja aastatel 1956–1959 Kiviõli haiglas oma erialal. Aastal 1959 tuli ta Tallinna ja ta töötas aastatel 1959–1992 Tallinna Linna I Lastehaiglas kõrva-nina-kurguhaiguste arstina; ta on ennast täiendanud Moskva Arstide Täiendamise Instituudis. Aastal 1992 siirdus ta koos abikaasaga Saksamaale, aastal 1997 elas ta Baden-Württembergis. Ta abiellus aastal 1955 Hai Jeveleviga, kellega ta oli kohtunud Komi vangilaagris. Nende tütar sündis aastal 1952 ja on hariduselt filoloog. Tema vend Uno Uustal oli arstiks Rhode Islandi osariigis USA-s, isa Johannes Uustal oli Helme Maarja koguduse õpetaja, tädipoeg Johannes Paesalu oli Pöide ja Viru-Nigula koguduse õpetaja. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 1088.
Osage'i maakond

Osage'i maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis: Osage'i maakond Kansases Osage'i maakond Missouris Osage'i maakond Oklahomas
Atchisoni maakond

Atchisoni maakond (Atchison County) on maakond USA-s Missouri osariigis. Maakonna halduskeskus on Rock Port ja suurim linn Tarkio. Maakonna pindala on 1418 km². Veepindala on 7 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5685. Aastal 2000 oli elanike arv 6430. Fremonti maakond (põhjas) Page'i maakond (kirdes) Nodaway maakond (idas) Holti maakond (lõunas) Richardsoni maakond (edelas) Nemaha maakond (läänes) Otoe maakond (loodes) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Salusaar

Salusaar on rabasaar Nätsi, Võlla ja Eassalu raba vahel, halduslikult Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Rabasaar on arvele võetud ürglooduse objektina. Ürglooduse objekt: Salusaar. EELIS. Vaadatud 10.11.2023. Salusaar Eesti looduse infosüsteemis
Selisoo

Selisoo on soo Ida-Virumaal Alutaguse vallas, Muraka soostiku lahusosa. Ülejäänud soostikust eraldab Selisood Sildoja-Mäetaguse oosistik. Selisoo all on hinnanguliselt 8 miljonit tonni põlevkivi, mis jääb Estonia kaevandusele eraldatud mäeeraldise piiresse. Keskkonnariskide tõttu Natura 2000 alale oli 2013. aasta seisuga lahtine, kas ja millistel tingimustel kaevandamist lubada. Estonia kaevandus kipub Natura kaitseala alla. Postimees, 29. mai 2009. Selisoo hoidmiseks luuakse kaitseala. Põhjarannik, 10. juuli 2013.  Selisoo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Texase maakond (Oklahoma)

Texase maakond (Texas County) on maakond USA-s Oklahoma osariigis. See asub Oklahoma pannivarda piirkonnas ning piirneb põhjas Kansase osariigiga ja lõunas Texase osariigiga. Maakonna halduskeskus on Guymon. Maakonna pindala on 5310 km². Veepindala on 19 km². Texase maakond on osariigi suuruselt teine maakond. Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 21 384. Aastal 2010 oli elanikke 20 640 ja 2000. aastal 20 107. Texase maakond on Oklahoma osariigis ainus, kus ladinaameeriklased moodustavad enamuse – 2020. aastal oli ladinaameeriklasi maakonna elanikkonnast 50,61%. Peamised majandusharud on põllumajandus (peetakse sigu ja veiseid ning kasvatatakse nisu ja sorgot) ning maagaasi tootmine. Maakond asub Hugotoni gaasimaardla alal. 2017. aastal oli Texase maakond peetavate sigade arvult Oklahomas esimesel ja riigis viiendal kohal. Stevensi maakond (Kansas) (põhjas) Sewardi maakond (Kansas) (kirdes) Beaveri maakond (idas) Ochiltree maakond (Texas) (kagus) Hansfordi maakond (Texas) (lõunas) Shermani maakond (Texas) (edelas) Cimarroni maakond (läänes) Mortoni maakond (Kansas) (loodes) Texase maakond moodustati 16. juulil 1907 Beaveri maakonna osast. Maakond on saanud nime naaberosariigi Texase järgi. Maakonna halduskeskus on alates 1907. aastast olnud Guymon. Goodwell (951 elanikku) Guymon (halduskeskus; 2020. aasta seisuga 12 965 elanikku) Hardesty (205 elanikku) Hooker (1802 elanikku) Optima (338 elanikku) Texhoma (596 elanikku) Tyrone (729 elanikku) U.S. Highway 54 U.S. Highway 56 U.S. Highway 64 U.S. Highway 412 State Highway 3 State Highway 94 State Highway 95 State Highway 136 Optima National Wildlife Refuge 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Texas County. okhistory.org. Vaadatud 17.2.2024 America’s Top 20 Pig Counties, Page 2. porkbusiness.com. 7.7.2019. Vaadatud 17.2.2024 Texase maakonna koduleht (inglise keeles)
Ainja Sinejärv

Ainja Sinejärv (ka Sinejärv, Ainja Sinijärv, Sinijärve allikajärv) on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja külas. Järve pindaja on 1,8 ha, pikkus 150 m, laius 40 m, keskmine sügavus 7 m, kaldajoone pikkus 654 m ja kõrgus merepinnast 95 m. Ainja Sinejärv asub Ainja külas, järve lõunakallas Äriküla külas. Järv asub järskude nõlvadega seljandike vahel ja selle pinda on paisuga tõstetud. Ainja Sinejärv on selgeveeline, lubjarikas ja tekkinud rohketest allikatest. Järve põhjas on allikalubja kogumeid, vesi paistab eriti sinine allikaaukudes. Järvest voolab välja Saviaru oja, mis suubub Kõpu jõkke. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Rahvapärimuse järgi olevat muiste olnud Sinejärv ohverdamiskoht. Järv on arvele võetud ürglooduse objektina ja seda kaitstakse Ainja maastikukaitseala koosseisus. Kaitse alla võeti järv 1990. aastal ja selleks moodustati Sinejärve kaitseala. 1999. aastal ühendati see Ainja järvekaitsealaga ja selle tulemusena moodustati praegune Ainja maastikukaitseala. Ainja maastikukaitseala Ainja järv Sinejärv keskkonnaportaalis (vaadatud 13.08.2016) Ainja Sinejärv ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 13.08.2016) "Ainja maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2010-2019". Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19.10.2016. Vaadatud 16.10.2016. Sinejärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 13.08.2016) Sinejärv Eesti looduse infosüsteemis Ainja Sinejärv ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis Sinejärv keskkonnaportaalis
Soometsa soo

Soometsa soo (ka: Maarjapeakse soo) on soo Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Soo on arvele võetud ürglooduse objektina. Soo pindala on 1631 ha. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 2.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis