laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Leonhard Kass

Leonhard Kass (22. oktoober 1911 Tallinn – 23. november 1985 Tallinn) oli Eesti jalgpallur. Eesti jalgpallikoondislaste loend Biograafia ESBL-is
T-Klaas

T-Klaas oli Eesti heviansambel, mis tegutses aastatel 1986–1988. Ansambli tuntuimaks lauluks on Peeter Volkonski kirjutatud "Meeste laul". Jaan Willem Sibul – vokaal Ain Varts – kitarr Andres Aak – kitarr Priit Kuulberg – bass Alo Mattiisen – klahvpillid Urmas Lattikas – klahvpillid Margus Kappel – klahvpillid Andrus Kerstenbeck – trummid Ansambliga T-Klaas tegi oma esimese lavadebüüdi Siiri Sisask. "Tule homme" (youtube) Info ansamblite andmebaasis
Otto Reinlo

Otto Reinlo (aastani 1935 Reinfeldt; 31. märts 1899 Tallinn – 7. juuli 1974 Tallinn) oli eesti jalgpallur. Eesti jalgpallikoondislaste loend Biograafia ESBL-is
Sisuhaldustarkvara

Sisuhaldustarkvara on rühmatöötarkvara pakett, mis võimaldab ühest keskusest hallata erinevaid infovooge, näiteks uudiseid, kalendrit, kirjavahetusdokumente ja üldist arutelu mingil teemal, hoides alal ka seosed eri objektide ja tegevuste vahel. 21. sajandi alguses kasutatakse sisuhaldustarkvara peamiselt veebiserverites ja veebibrauseritega. Wordpress Weebly Voog Mobirise Drupal Joomla Magento cmsmatrix.org
CMS

CMS on mitme asja lühend: Sisuhaldustarkvara (Content management system) Kompaktne Müüonite Solenoid (Compact Muon Solenoid) Ehitus- ja haldusvideomäng ehk inglise keeles Construction and management simulation.
Laanenäär

Laanenäär (Perisoreus infaustus) on linnuliik vareslaste sugukonnast laanenääri perekonnast. Laanenäär on levinud Euraasia taigavööndis Skandinaavia poolsaarest kuni Anadõri piirkonna, Sahhalini ja Primorjeni. Ta on paigalind. Eestis on ta haruldane juhukülaline, keda igal aastal ei kohata. Linnu üldpikkus on 25–31 cm. Tal on põhiliselt hallpruunides toonides kohev sulestik ja üsna pikk saba. Sugupooled ja noorlind on sarnased. Laanenäär on elava loomuga uudishimulik ja liikuv lind. Ta lendab kergelt ja hääletult, ajades seejuures saba lehvikuna laiali. Häälitsusi on mitmesuguseid, sealhulgas matkimishäälitsusi. Laul on vaikne ning kostab vaid mõnekümne meetri kaugusele. Laanenääri alamliikide täpne arv pole teada. Näiteks Vaurie järgi eristatakse laanenääril kümme alamliiki. Laanenäär elab tihedates okasmetsades. Eelistab metsamassiivi siseosasid. Põhja-Euroopa samblikurohketes kuusikutes on ta iseloomulik lind. Laanenäär on küllaltki varane pesitseja. Kesk-Soomes on kurn täis märtsis. Laanenäär moodustab paari ilmselt kogu eluks. Pesaterritoorium on suur. Pesa on tugev ja koosneb oksaraagudest, samblikust, sulgedest ja samblast. Sügav pesalohk on paksult vooderdatud sulgede, karvade ja pehme taimse materjaliga. Pesa asetseb vastu okaspuu tüve 2–6 meetri kõrgusel. Kurnas on kolm kuni viis, keskmiselt neli muna. Munad on sinakasrohelised või rohekashallid, pruunide ja hallide tähnide ning laikudega. Haudumine algab esimese muna munemisest ja kestab umbes kaks ja pool nädalat. Noored saavad lennuvõimelisteks juunis, juuli algul. Nad jäävad oma sünnikohta mõnikord kuni aastaks, enne kui edasi liiguvad. Mittepesitsevad laanenäärid moodustavad väikseid salkasid. Laanenäär on segatoiduline. Tema menüüsse kuuluvad mitmesugused marjad, puuviljad, putukad ja putukavastsed, nälkjad, teod, hiired, väikeste lindude munad, lisaks raiped ja inimeste toidujäätmed. Viimast tulevad nad sageli laagripaikadest otsima. Kogub talvevarudeks putukaid, seemneid ja marju, peamiselt mustikaid, mida peidab koorepragude ja samblikutortide vahele. Toitu otsib nii puude otsas kui maas. Sarnaselt tihastega võib rippuda oksal, selg allapoole. Laanenääri peetakse soodsas seisundis olevaks liigiks. Kuigi tema levila on ulatuslik, pole ta igal pool tavaline. Soomes on laanenääri arvukus järjekindlalt vähenenud, põhjusteks on ilmselt vanade okasmetsade raie, ja võimalik konkurents ning röövlus pasknääri poolt, kes levib järjest põhja poole. 2007. aastal oli laanenäär Soomes aasta lind. Vaurie, C. The Birds of the Palearctic Fauna. vol. 1. Witherby. London 1959 Renno, O. Eesti Linnuatlas. Tallinn Valgus, 1993 Loomade elu 6. kd. Tallinn: Valgus 1980, lk. 431. Madge, S., Burn, H. 1994. Crows and Jays. Princeton University Press. Laanenäär andmebaasis eElurikkus
Laanenäär (perekond)

Laanenäär (Perisoreus) on Euraasias ja Põhja-Ameerikas levinud kolme liigiga perekond vareslaste sugukonnast. Laanenäär (Perisoreus infaustus) Hiina laanenäär (Perisoreus internigrans) Ameerika laanenäär (Perisoreus canadensis)
Keskkonnapoliitika

Keskkonnapoliitika on ametlikult kinnitatud põhimõtete, väärtushinnangute, kavatsuste, strateegiliste sihtide ja tegevuseesmärkide kogum, mis põhineb riigi õigusaktidel ning on avaliku, era- ja mittetulundussektori tegevusjuhis keskkonnaküsimustes. Keskkonnapoliitika olulised valdkonnad on keskkonnakorraldus, looduse mitmekesisuse kaitse, loodusvarade kasutus, jäätmekäitlus, veekaitse ja -kasutus jne. Keskkonnapoliitikat teostab enamasti riik, kuid seda võivad kujundada ja mõjutada ka ettevõtted ja organisatsioonid. Keskkonnastrateegia Keskkonnapoliitika vahend Keskkonnakorraldus Jevonsi paradoks Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 28.01.2010) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 28.01.2010) Jaanus Kiili (2000). Sissejuhatus keskkonnapoliitikassse. Tallinn: TTÜ Kirjastus. 216 lk.
Heinrich Paal

Heinrich Paal (6. juuli 1895 Rakvere – 20. september 1942 Vjatlag, Kirovi oblast) oli eesti jalg- ja jääpallur. Tegeles ka kergejõustikuga ning oli treener. Paal võitles Vabadussõjas, kuulus Kaitseliitu. NKVD arreteeris ta 12. veebruaril 1941 Tallinnas, ta suri vangilaagris. Aastatel 1920–1930 mängis Paal Eesti jalgpallikoondises ja osales ka 1924. aasta suveolümpiamängudel. 24. juulil 1923 lõi ta Tallinnas Kalevi aias Eesti jalgpallikoondise esimese värava koduväljakul. Esindas Eestit ka jääpallis ning mängis koondises kokku 8 mängu. Eesti jalgpallikoondislaste loend Biograafia ESBL-is
Frantšeska Jarbussova

Frantšeska Jarbussova (vene keeles Франческа Альфредовна Ярбусова; sündinud 13. oktoobril 1942 Almatõs) on vene animafilmikunstnik. Töötas Sojuzmultfilmis, kus tema esimeseks multifilmiks oli "Vedur Romaškovost" (1967). Frantšeska Jarbussova on illustreerinud raamatu "Siil udus". Tema abikaasa on multifilmide lavastaja ja animaator Juri Norštein. Frantšeska Jarbussova andmekogus IMDb (inglise)
Otis Harris

Otis Harris (sündinud 30. juunil 1982 Edwardsis Mississippi osariigis) on USA kergejõustiklane (400 m jooks). Olümpiavõitja (2004) 4×400 m teatejooksus. 2004 Ateena olümpiavõitja 4×400 m 2.55,91 hõbemedal 400 m 44,16 (isiklik rekord) Otis Harris on 185 cm pikk ja kaalub 83 kg. Otis Harris Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Otis Harris USA olümpiakomitee kodulehel Otis Harris The Univercity of South Carolina kodulehel
Mirko Vučinić

Mirko Vučinić (sündinud 1. oktoobril 1983 Nikšićis Jugoslaavias) on Montenegro endine jalgpallur (ründaja). Klubikarjääri jooksul mängis ta muuhulgas Itaalia kõrgliiga Serie A klubides US Lecce (2000–2006), AS Roma (2006–2011) ja Torino Juventus (2011–2014). Montenegro koondises mängis Vučinić aastatel 2007–2017 ja tõi koondises kokku 17 väravat. Aastatel 2005–2006 mängis ta kolm mängu ka Serbia ja Montenegro koondises. 17. oktoobril 2007 lõi ta värava mängus Eestiga. Roma Coppa Italia (2): 2006–07, 2007–08 Supercoppa Italiana (1): 2007 Juventus Serie A (3): 2011–12, 2012–13, 2013–14 Supercoppa Italiana (2) 2012, 2013
Silvan Zurbriggen

Silvan Zurbriggen (sündinud 15. augustil 1981 Brigis) on Šveitsi mäesuusataja. Zurbriggeni parim saavutus tippvõistlustel on seni 2003. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis slaalomis saadud teine koht. Samadel võistlustel oli ta Alpi kahevõistluses viies. Kaks aastat hiljem Bormios peetud 2005. aasta MM-il sai ta Alpi kahevõistluses 5. ja slaalomis 7. koha. 2006. aasta olümpiamängudel Torinos oli ta slaalomis viieteistkümnes ja Alpi kahevõistluses katkestas. 2007. aasta MM-il Åres sai ta Alpi kahevõistluses kaheksanda koha ja ülisuurslaalomis neljateistkümnenda koha ning slaalomis sõitis rajalt välja ja katkestas. Val-d'Isère'is toimunud 2009. aasta MM-il sai ta Alpi kahevõistluses 4. koha. Maailma karikasarjas osales Zurbriggen esimest korda 20. jaanuaril 2002 Kitzbühelis slaalomis, kuid pidi rajalt väljasõidu pärast võistluse katkestama. Esimest korda jõudis ta MK-etapil poodiumile 2004. aasta detsembris Sestrierees, kus sai teise koha slaalomis. Esimest korda jõudis ta poodiumi kõrgemale astmele 25. jaanuaril 2009 Kitzbühelis, kus võitis Alpi kahevõistluse. 2010 Vancouveris pronksmedal Alpi kahevõistluses 2003 Sankt Moritzis hõbemedal slaalomis Slaalomi karikas 3. koht 2010 Alpi kahevõistluse karikas 2. koht: 2009 Silvan Zurbriggen on osalenud (seisuga 22. jaanuar 2015) 248 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 13 korral, millest kahel korral kõige kõrgemale astmele. Silvan Zurbriggeni koduleht Silvan Zurbriggen FIS-i kodulehel (inglise) Silvan Zurbriggen Alpine Ski Database kodulehel Silvan Zurbriggen veebisaidil Olympedia (inglise)
Erich Segal

Erich Wolf Segal (16. juuni 1937 New York – 17. jaanuar 2010 London) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik. 1958. aastal lõpetas ta Harvardi ülikooli, 1959 sai magistrikraadi ja 1965 doktorikraadi. Õpetas klassikalist kirjandust Harvardi, Yale'i ja Princetoni ülikoolis. 1967. aastal kirjutas ta stsenaariumi biitlite animafilmile "Kollane allveelaev". 1970. aastal ilmus tema romaan "Armastuse lugu". Selle põhjal kirjutas ta stsenaariumi mängufilmike "Love Story" (režissöör Arthur Hiller). Film kandideeris ühtekokku seitsmele Oscarile (teiste seas ka parima stsenaariumi auhinnale) ning võitis parima algupärase muusika auhinna (helilooja Francis Lai). Eesti keeles on Segali teostest ilmunud "Armastuse lugu" (1972, 1992 ja 2016; tõlkija Katrin Hiedel), "Oliveri lugu" (1993; tõlkijad Erkki Sivonen ja Sirje Veski)" ning romaanid "Arstid" (2000; tõlkija Laine Hone) ja "Lend" (2001; tõlkija Laine Hone). Erich Segal andmekogus IMDb (inglise)
Võimutahe (Nietzsche)

"Võimutahe" ("Der Wille zur Macht", 1901) on Friedrich Nietzsche teos, raamat, mida ta tegelikult ei kirjutanud, vaid mille konstrueerisid temast maha jäänud paberite, ääremärkuste, visandite ja katkendite põhjal tema õde Elisabeth Förster-Nietzsche ja Peter Gast alias Heinrich Köselitz.
Ludwig Wilding

Ludwig Wilding (19. mai 1927 – 4. jaanuar 2010) oli saksa maalikunstnik, kes põhiliselt viljeles opkunsti ja kineetilist kunsti.
Alofi saar

Alofi on saar Vaikses ookeanis, mis kuulub Prantsusmaa meretagusele alale Wallisele ja Futunale ning on üks Horni saartest. Saar on peaaegu asustamata. 2003. aastal elas saarel 2 inimest ja 2008. aastal vaid 1. Enne kontakti eurooplastega oli Alofi peaaegu sama tihedalt asustatud kui naabersaar Wallis. Endised külad olid Sologa (põhjas), Sa'avaka (kagus), Alofitai (läänes) ja Mua (loodes). Mõnedel kaartidel on märgitud ka Gaino küla põhjas. Alofit eraldab Futunast vaid 1,6 km laiune Chenal Saini väin. Need Futuna elanikud, kel on Alofil aed või istandus käivad seda igal laupäeval hooldamas. Populaarne põllukultuur on tubakas. Alofi saar on Futuna Alo hõimu valdus. Saare pindala on 32 km² ja Mont Kolofau (tuntud ka kui Mont Bougainville) ulatub 410 m üle merepinna. 70% saarest on kaetud metsaga. Alofi ja Futuna avastasid eurooplaste jaoks 1616. aastal hollandi meresõitjad Jacob Le Maire ja Willem Corneliszoon Schouten.
Aprikoos

Aprikoos on aprikoosipuu vili. See on luuvili, sarnaneb virsikuga, kuid on palju väiksem. Vili on pisut sametine, kollane kuni onranžikaspunane, punakate põskedega. Olenevalt sordist ja kasvualast on viljade suhkrusisaldus väga erinev, kõikudes 4–20% vahel. Euroopas kasvatavate aprikooside suhkrusisaldus on tavaliselt 6–12%. Peamine suhkur on sahharoos. Pektiinaineid leidub viljas 0,1–1,1%. Eriline tähtsus on aprikoosil karoteeni (A-provitamiin) suure sisalduse tõttu, ta on tervistav puuvili. Aprikoosid on magusad ja mahlased, neid süüakse värskelt, neist tehakse marmelaadi, mahla ja ka kuivatatakse. Tervelt kuivatatud aprikoose kutsutakse urjukiks, poolitatud ja ilma luuta kuivatatuid kuragaaks. Luuseemneid kasutatakse mandli aseainena kondiitritööstuses, ka valmistatakse neist mandliõli asendajat marmotiõli. Tavaliselt tehakse martsipani kahest osast mandleist ja ühest osast suhkrust, lisatakse kartulitärklist. Kui selles retseptis mandlid asendada aprikoosi- või virsikuseemnetega, siis saadakse martsipani asendaja persipan. 2012. aastal toodeti maailmas 3,96 miljonit tonni aprikoose ja aprikoosiistandike kogupindala oli 0,49 miljonit hektarit. Aminohapetest sisaldavad virsikud kõige rohkem aspartaamhapet (100 g kohta 0,31 g). ""Food and Agriculture Organization of the United Nations"". faostat.fao.org (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 7.04.2012. Vaadatud 03.01.2010. ""USDA National Nutrient Database"". www.nal.usda.gov (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3.03.2015. Vaadatud 03.01.2010. Jaya Sehgal, Dr.P.Siddheswaran. Dr.K.L.Senthil Kumar ja Mrs. T. Karthiyayini, Anti-tubercular Activity of fruits of Prunus armeniaca (L.), International Journal of Pharma and Bio Sciences V1(2)2010
Päivi Istala

Päivi Kaarina Istala (endine nimi Päivi Kaarina Istala-Vilpponen; sündinud 31. märtsil 1947 Imatras) on soome ajakirjanik. Ta lõpetas 1971. aastal Helsingi Teatrikõrgkooli dramaturgi erialal ning töötas 1975–1981 Kemi linnateatri juhatajana. Ta oli aastatel 1967–2011 Yleisradio toimetaja. Ta on Soome Valge Roosi Rüütelkonna teeneteristi kavaler.
Ecce homo (Nietzsche)

"Ecce homo. Kuidas saadakse selleks, mis ollakse" (sks Ecce Homo. Wie man wird, was man ist, 1908) on Friedrich Nietzsche autobiograafia. Teos algab järgmiselt: “Aimates, et üsna varsti pean inimkonna ette astuma kõige rängemaga talle seni esitatud nõudmiste seast, näib mulle hädavajalik kõnelda sellest, kes ma olen.” Järgnevates peatükkides püüabki Nietzsche sellele küsimusele vastata: “Ma ei tunne ateismi hoopiski mitte kui millegi saadust, veel vähem kui sündmust: ta on mulle instinktiivselt omane. /---/ Niikaugele kui laotub Saksa, laostub ka kultuur. /---/ Võibolla olen ma Stendhali peale isegi kade? Ta on minu eest napsanud parima ateisti-nalja, just minu jaoks kohase: “Jumala ainus vabandus seisneb selles, et teda ei ole olemas”… /---/ Lüürilise luuletaja ülima eeskuju olen ma leidnud Heinrich Heines. /---/ Ka mina ise ei ole veel ajakohane, mõned sünnivad postuumselt. /---/ Ja ma tunnistan ausalt, et veelgi enam rõõmustavad mind minu mitte-lugejad, nood, kes pole eales kuulnud ei minu nime ega sõna filosoofia; ent ükskõik, kus ma ka välja ei ilmuks, olgu või siinsamas Torinos, pilk minule elevustab ja heastab iga näo.”
Jugapuulised

Jugapuulised (Taxaceae) on igihaljaste okaspuude sugukond okaspuulaadsete seltsist. Jugapuuliste sugukonda kuulub kolm perekonda 7–12 liigiga. Mõnikord arvatakse jugapuuliste hulka ka kolme perekonnaga peajugapuulised (Cephalotaxaceae). Varem arvati jugapuuliste sugukonda ka pähkeljugapuu (Torreya) ja urbjugapuu (Amentotaxus) perekond, mis nüüd on paigutatud peajugapuuliste sugukonda. Sugukonda kuuluvad tugevalt hargnevate okstega põõsad ja väikesekasvulised puud. Eestis kasvab pärismaisena jugapuu perekonda kuuluv harilik jugapuu. ebajugapuu (Pseudotaxus) jugapuu (Taxus) lõunajugapuu (Austrotaxus) Lõunajugapuu Austrotaxus spicata Hariliku jugapuu marikäbid
Taavi Rand

Taavi Rand (sündinud 17. juulil 1992 Tallinnas) on endine eesti iluuisutaja, jäätantsija. Tema partneriks oli Irina Štork. Tema ema Lea Rand on iluuisutamistreener ja vend Kristjan samuti endine iluuisutaja. Taavi Rand on koos Irina Štorkiga tulnud neli korda Eesti meistriks jäätantsus. Juunioride maailmameistrivõistlustel 2007. ja 2008. aastal saavutas Taavi Irinaga 22. koha, 2010. aastal 28. koha, 2011. aastal 10. koha ja 2012. aastal 11. koha. Koos Irinaga esindas ta Eestit Vancouveri taliolümpiamängudel, kus lõppvõistlusel jäädi viimasele, 23. kohale. 2012. aastal Sheffieldis toimunud Euroopa meistrivõistlustel tuli paar Taavi Rand – Irina Štork 28 paari hulgas 14. kohale. Sama aasta maailmameistrivõistlustel tulid nad 22. kohale. Zagrebis toimunud 2013. aasta iluuisutamise Euroopa meistrivõistlustel saavutas Taavi Irinaga 11. koha. 2015. aastal teatas karjääri lõpetamisest. "Andmed ISU lehel". www.isuresults.com. Vaadatud 17.02.2013. http://sport.delfi.ee/news/suusatamine/eesti/ullatus-iluuisutajad-irina-stork-ja-taavi-rand-lopetavad-tippspordi-karjaari?id=73162681 Tulemused ISU lehel Ville Arike: Ira ja Taavi muinasjutt jääl ja elus, Õhtuleht, 9.12.2009 Taavi Rand: väga raske on pärast kaitseväge tippsporti naasta ERR, 22.12.2014 Iluuisutajad Irina Štork ja Taavi Rand lõpetavad tippspordi karjääri Delfi Sport, 9.12.2015
Kaunase Žalgiris

Kaunase Žalgiris on Leedu kõige vanem ja tituleeritum korvpalliklubi. Spordiühing Žalgiris loodi 1944. aastal ja sama aasta 13. oktoobril peeti esimesed võistlused. Esimest korda võitis Žalgirise meeskond NSV Liidu meistrivõistluste kuldmedalid 1947. aastal. Kokku tuli Žalgris NSV Liidu meistriks viiel korral (1947, 1951, 1985–1987), seitse korda tuli hõbedale (1949, 1952, 1980, 1983, 1984, 1988, 1989) ja kuus korda pronksile (1953–1956, 1973, 1978). 1981. osales Žalgiris esimest korda Euroopa karikavõitjate karikasarjas ja jõudis veerandfinaali. 1985. jõuti samas sarjas finaali, kus kaotati FC Barcelonale. 1986. aastal debüteeris klubi Euroopa meistrite karikavõistlustel, kus finaalis kaotas Zagrebi Cibonale. 15. septembril 1986 võitis Žalgrirs Kontinentidevahelise (William Jonesi nimelise) karika, kui finaalis alistas Argentina klubi Ferro Carril Oeste. 1989. aastal jõudis Žalgiris Euroopa karikavõitjate karikasarjas poolfinaali. 1998. aastal võitis Euroopa meistrite karikasarja finaalis Milano Stefaneli 82:67. 1999. aastal tuli Žalgiris finaalivõiduga 82:74 Bologna Kinderi üle Euroliiga võitjaks. 2000–2001 – 1. 2001–2002 – 2. 2002–2003 – 2. 2003–2004 – 1. 2004–2005 – 1. 2005–2006 – 2. 2006–2007 – 1. 2007–2008 – 1. 2008–2009 – 2. 2009–2010 – 2. 2010–2011 – 1. 2011–2012 – 1. (number, nimi, pikkus, sünniaasta, eelmine klubi): 4 Šarūnas Vasiliauskas 188 cm 70 kg 1989 Kaunase Triobet 5 Marcus Brown 193 cm 90 kg 1974 Tel Avivi Maccabi 6 Aleksandar Ćapin 186 cm 84 kg 1982 Krasnodari Lokomotiv-Kuban 7 Martynas Pocius 196 cm 80 kg 1986 Duke University 8 Adas Juškevičius 194 cm 88 kg 1989 Kaunase Triobet 9 Mantas Kalnietis 195 cm 84 kg 1986 Kaunase Žalgirise-Sabonise kool 12 Tadas Klimavičius 204 cm 108 kg 1982 Larisa Olympia 13 Mario Delaš 207 cm 93 kg 1990 Split 14 Povilas Butkevičius 201 cm 97 kg 1987 Kaunase Triobet 15 Mirza Begić 220 cm 107 kg 1985 Ljubljanas Union Olimpija 20 Dainius Šalenga 197 cm 85 kg 1977 Girona 21 Artūras Milaknis 195 cm 90 kg 1986 Kaunase Triobet 22 Siim-Sander Vene 202 cm 100 kg 1990 Kaunase Triobet 32 Povilas Čukinas 209 cm 107 kg 1983 Kiievi Budõvelnik 35 Travis Watson 203 cm 110 kg 1981 Jeruusalemmja Hapoel 44 Donatas Kasiliauskas 190 cm 80 kg 1990 Neptūnas Klaipėda Žalgirio Arena
Zabreiko teoreem

Zabreiko teoreem on lemma funktsionaalanalüüsis. See väidab järgmist: loenduvalt subaditiivne poolnorm Banachi ruumil on tõkestatud. Märkigem, et poolnormi tõkestatus on samaväärne poolnormi pidevusega. Zabreiko teoreemi teeb kasulikuks asjaolu, et mitmed väited lineaarsete operaatorite kohta (nagu Banachi teoreem pöördoperaatorist, Banachi teoreem kinnisest graafikust, Banachi-Steinhausi teoreem, ühtlase tõkestatuse printsiip) Banachi ruumidel on esitatavad väidetena teatud poolnormide pidevuse kohta. Zabreiko teoreem on nime saanud vene matemaatiku Pjotr Zabreiko järgi. P. P. Zabreiko, "A theorem for semiadditive functionals", Funkts. Anal. Prilozh., 3:1 (1969), 86–88
Derrick Brew

Derrick Brew (sündinud 28. detsembril 1977 Houstonis) on USA kergejõustiklane (200 m ja 400 m jooksja). Olümpiavõitja (2004) ja kahekordne maailmameister 4×400 m teatejooksus. 2004 Ateena olümpiavõitja 4×400 m teatejooksus 2.55,91 pronksmedal 400 m jooksus 44,42 2001 Edmonton maailmameister 4×400 m teatejooksus 2.57,54 2003 Pariis maailmameister 4×400 m teatejooksus 2.58,88 200 m jooks 20,38 (1999) 400 m jooks 44,29 (1999) Derrick Brew on 185 cm pikk ja kaalub 81 kg. "Derrick Brew Bio, Stats, and Results". Sports-Reference.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 14. november 2013. Derrick Brew Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Loenduv subaditiivsus

Loenduv subaditiivsus on matemaatikas teatavate mittenegatiivsete reaalväärtusega kujutuste teatav omadus. Funktsionaalanalüüsis nimetatakse kujutust p : X → [ 0 , ∞ ) {\displaystyle p:X\to [0,\infty )} loenduvalt subaditiivseks, kui kehtib p ( x ) ≤ ∑ k = 1 ∞ p ( x k ) {\displaystyle p(x)\leq \sum _{k=1}^{\infty }p(x_{k})} , kus x = ∑ k = 1 ∞ x k {\displaystyle x=\sum _{k=1}^{\infty }x_{k}} ja X {\displaystyle X} on normeeritud ruum. Mõõduteoorias nimetatakse kujutust p : Σ → [ 0 , ∞ ] {\displaystyle p:\Sigma \to [0,\infty ]} loenduvalt subaditiivseks, kui kehtib p ( ⋃ k = 1 ∞ A k ) ≤ ∑ k = 1 ∞ p ( A k ) , {\displaystyle p(\bigcup _{k=1}^{\infty }A_{k})\leq \sum _{k=1}^{\infty }p(A_{k}),} kus ( X , Σ ) {\displaystyle (X,\Sigma )} on mõõtuv ruum. Märkigem, et võrratused on sisukad ka juhul, kui parempoolne rida ei koondu. Subaditiivsus Zabreiko teoreem
Stein Vegard Hagen

Stein Vegard Hagen (30. juuni 1944 Lillehammer – 2. september 2010 Tallinn) oli Norra diplomaat, novembrist 2005 kuni surmani Norra suursaadik Eestis. Ta lõpetas Oslo Ülikooli õigusteaduse erialal. Alates 1971. aastast töötas Stein Vegard Hagen Norra välisteenistuses. Ta oli suursaadik Abu Dhabis ning töötas Norra saatkondades Jakartas, Pariisis ja Roomas ning esinduses Euroopa Liidu juures Brüsselis. Ta õpetas Norra kaitsejõudude kõrgkoolis ning töötas välisministeeriumis juhtivatel ametikohtadel, muu hulgas väliskaubandus-, õigus- ja laevandusosakonnas. 2010 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk Kalev Vilgats. Stein Vegard Hagen: Norrat ja Eestit seovad pikaajalised sõprussuhted, Pärnu Postimees, 11. november 2009 Suri Norra suursaadik Eestis Stein Vegard Hagen, postimees.ee, 3. september 2010
Euroopa maastiku konventsioon

Euroopa maastiku konventsioon (inglise keeles European Landscape Convention) on üleeuroopaline kokkulepe, mille eesmärk on kaitsta kõiki maastikke ja edendada koostööd maastike hindamisel ja väärtustamisel. Konventsioonis sätestatud põhimõtted langevad osaliselt kokku UNESCO maailmapärandi kaitse konventsiooni omadega, kuid Euroopa maastiku konventsioon rõhutab, et igasugune maastik kui inimeste elukeskkond vajab kaitset, hoolt ja kokkuleppeid. Eesti allkirjastas konventsiooni 20. detsembril 2017 ning see jõustus Eesti suhtes 1. juunil 2018. Maastikuhooldus Maastikupoliitika Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 28.01.2009) Eesti liitus Euroopa maastikukonventsiooniga Keskkonnaministeerium, 05.06.2018 Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 28.01.2009) Euroopa maastiku konventsioon
Altpoolt tulev algatus

Altpoolt tulev algatus (inglispärase tõlkelaenuna bottom-up) on algatus, mis väljendab soovi lahendada probleeme kodanikualgatuse korras ja üldsuse osalemisel, alustades nn rohujuuretasandist või seda vähemalt kaasates. Käsukorrapoliitika (inglise top-down) Rohujuuretasand Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 21.10.2012)