laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Akvalang

Akvalang (ld aqua 'vesi' + inglise lung 'kops') ehk sukeldumisseade[viide?] on hingamisaparaat, mis võimaldab vee all hingata kaasavõetud õhku. Akvalangi tähendab ka ingliskeelne akronüüm SCUBA (self-contained underwater breathing apparatus, 'autonoomne veealune hingamisaparaat'). Akvalangiga ujujat nimetatakse akvalangistiks. Sukeldumisel kasutatakse põhiliselt kolme tüüpi akvalange: lahtine hingamisaparaat poolkinnine hingamisaparaat kinnine hingamisaparaat Neist kõige levinum on lahtine hingamisaparaat. Seadme leiutasid Teise maailmasõja ajal Émile Gagnan ja Jacques Cousteau. Aqua-Lung Jacques Cousteau Jules Verne Kalipso Suruõhk Tuukrikell
Karel Poborský

Karel Poborský kuula (sündinud 30. märtsil 1972 Jindřichův Hradecis) on endine Tšehhi jalgpallur, poolkaitsja. Tšehhi jalgpallikoondises mängis Poborský aastatel 1994–2006 118 mängu ja lõi 8 väravat. Debüüt koondises oli 23. veebruaril 1994, kui kohtuti Türgiga ja võideti 4:1. Esimese värava koondise kasuks lõi Poborský 23. juunil 1996, kui mängiti Portugaliga ja võideti 1:0. 1991–1994 České Budějovice Dynamo 1994–1995 Viktoria Žižkov 1995–1996 Praha Slavia 1996–1998 Manchester United 1998–2001 SL Benfica 2001–2002 Rooma Lazio 2002–2005 Praha Sparta 2006–2007 České Budějovice 1997 Inglismaa meister Tšehhi meister 1996, 2003, 2005 2004 Tšehhi Karikas Karel Poborský on 175 cm pikk. http://www.osobnosti.cz/?no=316&sec=1
Delitzschi kreis

Delitzschi kreis oli kreis Saksimaa põhjaosas aastatel 1994–2008. (Elanike arv 30. november 2006) Linnad: Bad Düben (8727) Delitzsch, suur kreisilinn (27 509) Eilenburg, suur kreisilinn (17 355) Schkeuditz (18 444) Taucha (14 458) Vallad: Doberschützi vald (4448) Jesewitzi vald (3155) Krostitzi vald (3991) Laußigi vald (4449) Löbnitzi vald (2254) Neukyhna vald (2530) Rackwitzi vald (5329) Schönwölkau vald (2709) Wiedemari vald (2253) Zschepplini vald (3261) Zwochau vald (1114)
Vladimír Šmicer

Vladimír Šmicer (sündinud 24. mail 1973 Děčínis) on endine Tšehhi jalgpallur, Tšehhi jalgpallikoondise poolkaitsja ja ründaja. Šmicer pidas 1993–2005 rahvuskoondises 81 mängu (80 Tšehhi koondises, 1 Tšehhoslovakkia koondises) ja lõi 27 väravat. Esimese värava koondises lõi ta 19. juunil 1996, kui mängiti Venemaaga viiki 3:3. 1985–1987 Kovo Děčín 1987–1996 Praha Slavia 1996–1999 RC Lens 1999–2005 FC Liverpool 2005–2007 Bordeaux Girondins 2007–2009 Slavia Prague 1996, 2008, 2009 – Tšehhi meister 1998 – Prantsusmaa meister 1999 – Prantsusmaa liiga karikas 2001 – UEFA karikas 2001 – Inglismaa karikas 2001 ja 2003 – Inglismaa liiga karikas 2002 – Euroopa superkarikas Meistrite liiga võitja Vladimír Šmicer on 180 cm pikk.
Reuss

Reuss (vanemas saksa keeles Reuß) on kahe endise Saksamaa vürstiriigi nimi, mis ühendati Tüüringi liidumaaga 1920. aastal. Oma viimastel aastatel koosnesid vürstiriigid kahest osast, mida eraldasid Saksi-Weimar-Eisenachi osad. Lõunapoolne ja suurem osa, Oberland, piirnes Saksimaaga idas, Baieriga lõunas, Saksi-Meiningeni ja Schwarzburg-Rudolstadtiga läänes ja loodes Preisimaaga. Teine osa, Unterland Gera ümbruses, piirnes idas ja läänes Saksi-Altenburgiga ning põhjas Preisimaaga. Vürstiriiki valitsenud Reussi dünastia on teada 12. sajandini. Kõik selle meessoost liikmed kandsid nime Heinrich, seda Saksa keisri Heinrich VI auks. Suguvõsa Plaueni liin jagunes umbes 1300. aastal vanemaks haruks (suri välja 1572) ja nooremaks haruks. Viimane hakkaski kasutama nime Reuss. See nimi tulenes Heinrich Venelasest, kes pärast Venemaa külastamist naitus ühe Galiitsia printsessiga. See haru võttis vastu luteri usu ja jagunes 1564. aastal kolme liini: vanem Reuss; keskmine Reuss (suri välja 1616); noorem Reuss. Vanem Reuss sai pealinnaks Greizi ja õigused enamusele Oberlandist. Noorem Reuss sai oma valdusse Unterlandi ja pealinnaks Gera, samuti osa Oberlandist. Nii vanem kui ka noorem Reuss said 1673. aastal krahvitiitli. Vanem Reuss sai 1778. aastal vürstitiitli, noorem aga 1806. aastal. Mõlemad liinid kuulusid 1815. aastal Saksa Liitu ja said ka 1871. aastal Saksa Keisririigi osaks. Reuss-Schleiz-Gera, Reuss-Ebersdorf ja Reuss-Lobenstein ühinesid 1848 Reussi noorema liini vürstiriigiks. Kaks territooriumi, mis said 1918. aastal vabariikideks, ühinesid 4. aprill 1919 Reussi Rahvariigiks. See liit lagunes 1. mail 1920, kui moodustati Tüüringi liidumaa. 1673–1681 Heinrich I (isand alates 1629. aastast) 1681–1697 Heinrich VI 1697–1722 Heinrich II 1722–1723 Heinrich IX 1723–1778 Heinrich XI (Greizi krahv alates 1768, ülendati vürstiks 1778) 1778–1800 Heinrich XI (Obergreizi krahv alates 1723, Reuß-Greizi krahv alates 1768) 1800–1817 Heinrich XIII 1817–1836 Heinrich XIX 1836–1859 Heinrich XX 1859–1902 Heinrich XXII 1902–1918 Heinrich XXIV (suri 1927. aastal) 1673–1692 Heinrich I (isand alates 1666. aastast) 1692–1726 Heinrich XI 1726–1744 Heinrich I 1744–1784 Heinrich XII 1784–1806 Heinrich XLII (ülendati 1806 vürstiks) 1806–1818 Heinrich XLII (krahv alates 1784. aastast) 1818–1848 Heinrich LXII (ühendas Reußi noorema liini valdused) 1848–1854 Heinrich LXII (Reuß-Schleizi vürst alates 1818. aastast) 1854–1867 Heinrich LXVII 1867–1913 Heinrich XIV 1913–1918 Heinrich XIV (suri 1928. aastal) 1928–1945 Heinrich XLV (teadmata kadunud 1945. aastal, tunnistati surnuks 1962) 1962–2012 Heinrich IV (alates 1946. aastast Reuß-Köstritzi vürst) 2012– Heinrich XIV Genealoogia ja pildigalerii Genealoogia Lipud
Skimboarding

Skimboarding on veespordiala, mis sarnaneb rulasõidu, lumelauasõidu ja surfamisega. Seda harrastatakse liivasel rannal otse veepiiril või mitte eriti sügavas vees; skimboarding ei vaja hiigellaineid. Esimene variant kujutab endast liuglemist paari sentimeetri paksusel veekihil, põhiliselt puulaua ehk woody'ga. Selleks oodatakse hea laine, mis tekitab kena veekile või seistakse lihtsalt pahkluuni vees, antakse lauale viskega hoog sisse ja sellele järele joostes hüpatakse peale. Kuna puulaud on suhteliselt raske, ei kanna ta skimmerit eriti sügavasse vette, aga piisavalt, et teha enamikku skeidivõtetest, näiteks ka rampidel, mida ise madalasse vette ehitada annab. Sõidu pikkus sõltub skimmeri kogemustest, rannajoone ehitusest ja lainetusest, olles tavaliselt kümneid meetreid. Teise, surfamisega sarnaneva skimmimisvariandi puhul kasutatakse liitmaterjalidest lauda, mis on surfilauast tunduvalt kergemad ja vastupidavamad ning võimaldavad sellise väikse lauaga laineid võtta. Skimboarding'uga tegelemiseks sobib praktiliselt iga liivane rand, kus pole liiga palju kive, mis sõitu takistaksid ja lauda lõhuksid. Puulauaga on pikaks ja rahulikuks sõiduks hea võimalikult lauge rand ühtlase õhukese veekihiga ja mida õhem kiht, seda kiirem minek. Järsul, ebatasasel rannal on sõidud lühemad ning lõpevad tihtipeale põlvini vees. Kuigi skimboarding on siiani veel lapsekingades, harrastatakse seda USA-s kutseliste tasemel ja võistlusi korraldatakse juba aastakümneid. Üks tuntumaid sportlasi on üheksakordne maailmameister Bill Bryan. Põhilised riigid, kus skimboarding'ut harrastatakse, on USA, Suurbritannia, Portugal, Prantsusmaa, Austraalia ja Jaapan.
Edmond Halley

Sir Edmond Halley (8. november 1656 (29. oktoober vkj) Inglismaa, Haggerston – 14. jaanuar 1742 Greenwich) oli inglise füüsik, astronoom ja matemaatik. 1676. aastal külastas ta Saint Helena saart ja kaardistas seal lõunataeva tähti. Halley koostatud kataloog Catalogus Stellarum Australium avaldati 1678. aastal ja see sisaldas 341 tähte. Samal aastal valiti ta Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks. Halley aitas oma Saint Helenal sooritatud vaatlustega tõestada ka Newtoni seadusi ning aitas rahastada Isaac Newtoni Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica avaldamist. 1682. aastal vaatles ta komeeti ja selle orbiidi väljaarvutamise järel avastas, et see on Maalt nähtav umbes iga 76 aasta järel. Halley ennustas, et komeet on uuesti nähtav 1758. aastal ja hiljem nimetati see tema auks Halley komeediks. "Edmond Halley. British scientist". Britannica.com. Vaadatud 25. detsember 2023. "Edmond Halley (1656–1742)". BBC. Vaadatud 15. august 2020. "Halley's Comet: Facts About the Most Famous Comet". Space.com. Vaadatud 15. august 2020.
Bad Düben

Bad Düben on linn Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisi põhjaosas Dübener Heide lõunaservas. Praeguse jaotuse järgi koosneb Bad Dübeni linn Bad Dübeni linnaosast, Schnaditschi linnaosast ja Wellaune linnaosast ning Tiefenseest, mis moodustati endise Tiefensee linnaosa ja Bröseni liitmisel. Alaunwerki, Hammermühlet ja Weinbergshäuserit enam eraldi välja ei tooda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht Linnaplaan
Delitzsch

Delitzsch on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisis. Delitzschis on ainuke haruldaste muldmetallide leiukoht Kesk-Euroopas. Beerendorf Benndorf (liidetud 1. märtsil 1994) Brodau Döbernitz (liidetud 1. märtsil 2004) Gertitz Kertitz Laue (liidetud 1. märtsil 1994) Poßdorf Rödgen Schenkenberg Selben Spröda Storkwitz Werben Zschepen Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Karlovy Vary maakond

Karlovy Vary maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Tšehhis. Maakond jaguneb 3 ringkonnaks: Chebi ringkond Karlovy Vary ringkond Sokolovi ringkond Q125984191, vaadatud 19.05.2024.  Karlovy Vary maakond – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Maakonna koduleht
Aivar Pohlak

Aivar Pohlak (sündinud 19. oktoobril 1962) on Eesti Jalgpalli Liidu president. Ta lõpetas aastal 1980 Tallinna 43. Keskkooli ja aastal 1985 Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal. 1980. aastatel kirjutas tekste lastele, töötas ka matemaatika ning eesti keele ja kirjanduse õpetajana. Ta on mänginud FC Kuressaares. 2009. aastal osales ta kohalike omavalitsuste valimisel. Ta kandideeris Kosel valimisliidu Ühtselt nimekirjas ja pääses 146 häälega volikokku. Kokkuvõttes oli see Kose vallas paremuselt teine tulemus. 2002 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (jäägitu pühendumine oma ideede elluviimisel) 2017 – Saare maakonna teenetemärk 2019 – Eesti Vabariigi spordipreemia (jalgpalli arendaja, ajaloolise jalgpallivõistluse UEFA Superkarika korraldamise eest Tallinnas) 2019 Tallinna teenetemärk Tema poeg Siim Pohlak on Tre raadio asutaja ning Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna Harju- ja Raplamaa ringkonna esimees. Tema tütar Anni Rahula on jalgpallikohtunik. Poeg Pelle Pohlak on FC Flora president. "Äri iseendaga. Aivar Pohlak ostis Aivar Pohlakult FC Flora rahaga 24 kinnistut". Eesti Ekspress. Vaadatud 24. aprillil 2024. "Aivar Pohlakust Oru küla kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Ants Talioja. Tuhala: [Harjumaa], Tallinn 2004 KOV valimiste tulemused 2009 Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna Harju- ja Rapla ringkonna esimeheks valiti Siim Pohlak Biograafia ESBL-is "Pohlak peksis ja alandas naist 20 aastat?" Delfi, 16. detsember 2004 Aivar Pohlak on ähvardanud kohtunikke ja löönud koondise kaptenit Õhtuleht, 18. detsember 2004 Peep Pahv, "Vastuolude musternäide" Postimees, 1. august 2009 "Kustutatud laenud, tasumata intressid ja 12 miljonit sulas: saladokumendid paljastavad, kuidas Aivar Pohlak jalgpalliliidu rahaga FC Florat päästis" Eesti Ekspress, 27. oktoober 2021 "KUMMALINE PERE: viiendik jalgpalliliidu liikmetest tegutseb muude spordialadega või on tühjad kestad" Õhtuleht, 11. mai 2022
Delicious

"Delicious" on Jeanette Biedermanni teine album. Albumi tavaversioon ilmus 12. jaanuaril 2001 ja Limited Spring Edition ilmus 25. märtsil 2002. Plaat jõudis Saksamaa albumite edetabelis 16. kohale. "How It's Got to Be" – 03:13 "May Day" – 03:34 "You Call Me on the Phone" – 03:52 "Happiness" – 03:31 "Call Me Jeany" – 03:17 "Stop" – 03:15 "As Long as We're Young" – 03:30 "No Love" – 03:16 "My Guy" – 02:34 "Can't Wait" – 03:06 "Deep in My Heart" – 04:22 "No Style!" – 03:20 "Tak'n Your Heart" – 03:31 "More Than a Feeling" – 03:51 "Amazing Grace" – 02:38 "How It's Got to Be" (enhanced video) "How It's Got to Be" – 03:13 "May Day" – 03:34 "You Call Me on the Phone" – 03:52 "Happiness" – 03:31 "Call Me Jeany" – 03:17 "Stop" – 03:15 "As Long as We're Young" – 03:30 "No Love" – 03:16 "My Guy" – 02:34 "Can't Wait" – 03:06 "Deep in My Heart" – 04:22 "No Style!" – 03:20 "Tak'n Your Heart" – 03:31 "More Than a Feeling" – 03:51 "Amazing Grace" – 02:38 "No More Tears" – 03:36 "No More Tears" (Arkona Remix)" – 07:33 "Cinderella" – 03:00 "No More Tears" (Enhanced Video) & Poster Koduleht
Huntämblik

Huntämblik (Pardosa) on perekond huntämbliklasi. Perekonnas on kirjeldatud üle 500 liigi kõikjal maailmas. Pardosa acorensis Pardosa aenigmatica Pardosa agrestis Pardosa agricola Pardosa alacris Pardosa albatula Pardosa albomaculata Pardosa amentata Pardosa astrigera Pardosa atomaria Pardosa atrata Pardosa baehrorum Pardosa bernensis Pardosa bifasciata Pardosa blanda Pardosa bucklei Pardosa cavannae Pardosa chapini Pardosa cincta Pardosa cribrata Pardosa danica Pardosa drenskii Pardosa eiseni Pardosa elegans Pardosa evelinae Pardosa femoralis Pardosa ferruginea Pardosa fulvipes Pardosa fuscosoma Pardosa gefsana Pardosa giebeli Pardosa groenlandica Pardosa hortensis Pardosa hyperborea Pardosa incerta Pardosa indecora Pardosa intermedia Pardosa invenusta Pardosa italica Pardosa jambaruensis Pardosa jeniseica Pardosa jergeniensis Pardosa kratochvilli Pardosa lapponica Pardosa lasciva Pardosa laura Pardosa lowriei Pardosa luctinosa Pardosa lugubris Pardosa maisa Pardosa masurae Pardosa milvina Pardosa mixta Pardosa monticola Pardosa morosa Pardosa naevia Pardosa nebulosa Pardosa nigra Pardosa nigriceps Pardosa occidentalis Pardosa oksalai Pardosa olympica Pardosa oreophila Pardosa ourayensis Pardosa paludicola Pardosa palustris Pardosa pertinax Pardosa plumipes Pardosa podhorskii Pardosa poecila Pardosa pontica Pardosa prativaga Pardosa profuga Pardosa proxima Pardosa pseudostrigillata Pardosa pullata Pardosa pusiola Pardosa riparia Pardosa saltans Pardosa saltuaria Pardosa saturatior Pardosa schenkeli Pardosa septentrionalis Pardosa sordidata Pardosa sphagnicola Pardosa subalpina Pardosa taczanowskii Pardosa tasevi Pardosa tatarica Pardosa tenuipes Pardosa thorelli Pardosa torrentum Pardosa uiensis Pardosa vittata Pardosa vlijmi Pardosa wagleri Pardosa xerampelina
Villi Melnikov

Villi Melnikov (Вилли Мельников; õieti Vitali Robertovitš Melnikov (Виталий Робертович Мельников); 11. august 1962 Moskva – 18. oktoober 2016 Moskva) oli vene viroloog, fotograaf, graafik ja luuletaja ning giid Moskva arhitektuuri alal. Ta väitis, et oskab üle 100 keele. [1], [2]
Eilenburg

Eilenburg on linn Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisis, Mulde jõe ääres. Eilenburg-Berg Eilenburg-Mitte Eilenburg-Ost Hainichen bei Eilenburg Wedelwitz Kospa Pressen Zschettgau Behlitz Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Galaxy (täpsustus)

Galaxy tähendab inglise keeles 'galaktika'. M/L Galaxy on Silja Line'i laev. Restoran Galaxy on restoran Tallinna teletornis. Show-agentuur Galaxy on eesti suurim etendusagentuur. Los Angeles Galaxy on Los Angelese jalgpallimeeskond, kus mängib ka David Beckham. Ford Galaxy on Fordi automudel. "Dark Galaxy" on nrauseripõhine strateegiamäng. Samsung Galaxy Ace Samsung Galaxy Gio Samsung Galaxy S II
Schkeuditz

Schkeuditz on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Põhja-Saksi kreisis, Leipzigi eeslinn. Seal asub Leipzigi/Halle lennujaam, mis on suuruselt teine lennujaam Saksamaa idaosas. Radefeld Freiroda Gerbisdorf Hayna Wolteritz Glesien Kursdorf Dölzig Kleinliebenau Wehlitz Altscherbitz Papitz Modelwitz Innenstadt Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Christine Smith

Christine Smith (sündinud 6. aprillil 1979) oli Playboy kuu mängukaaslane 2005. aasta detsembris. Christine Smith Playboy.com kodulehel Christine Smith andmekogus IMDb (inglise) Fotod
Taucha

Taucha on väikelinn Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisis. Taucha Cradefeld Dewitz, Döbitz Graßdorf Merkwitz Plösitz Pönitz Seegeritz Sehlis Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Doberschütz

Doberschütz on vald Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisis. Valda kuuluvad Battaune, Wöllnau, Paschwitz, Sprotta, Sprotta-Siedlung, Rote Jahne, Mörtitz. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht (saksa keeles)
Krabiämbliklased

Krabiämbliklased (Thomisidae) on sugukond ämblikuliste seltsist. Nad ei püüa saaki võrguga. Krabiämblikeks kutsutakse neid, kuna nende esimest kaks paari jalgu hoiavad kaugemale kui järgmised ja annavad neile krabilaadse välimuse. Nad on mõnel pool tuntud ka kui lilleämblikud, kuna neid leiab peamiselt lilledelt oma saaki varitsemas. Eestis on kindlaks tehtud 37 liiki krabiämblikke ja neid on kerge teistest ämblikest eristada. Nende kaks esimest jalapaari on muundunud pikkadeks haardejalgadeks. Saagi haaramiseks on sellised jalad hästi sobivad, kuid jalutamisel kasutavadki krabiämblikud liikumiseks põhiliselt kahte tagumist lühemat jalapaari ja nad on eriti osavad krabide kombel külg ees ja tagurpidi liikuma. Krabiämblikud ei püüa saaki võrku, vaid ootavad liikumatult lillelehtede vahel, mille värvusega nad ühte sulavad. Mõningad neist on võimelised vastavalt lille värvusele oma värvust muutma. Nende saagiks langevad liblikad, kärbsed või mesilased, kes lendavad õitele nektari järele ning ei märka passivat ämblikku. Krabiämblikku Misumena vatia, kes otsib suviti kollaseid ja valgeid lilli, kutsutakse vahel “valgeks surmaks”. Tähelepanuväärsed on krabiämbliklased perekonnast Phrynarachne, kes koovad lehtede pinnale võrgendkatte, mille keskel asuvad ise, luues täieliku mulje linnu ekskremendist. Nad eritavad ka linnuekskrementide haisu, mis meelitab ligi mõningaid kärbseid. Üks liik lamab seejuures seljal, jalad asendis, mis sobib kärbeste püüdmiseks. Krabiämblike seas on liik, kelle emasloomad muudavad oma keha värvust sõltuvalt taime värvist kas kollaseks, rohekasvalgeks või siis päris lumivalgeks – Eestiski tavaline Misumena vatia. Värvi muutmine ei toimu siiski otsekohe, vaid võtab mõned päevad aega. Teda võib leida nii kollastelt hunditubaka, võilille või kuldkinga õisikutelt kui ka valgetelt härjasilma keelõitelt. Coriarachne (1 liik) Diaea (1 liik) Heriaeus (1 liik) Misumena (1 liik) Ozyptila (7 liiki) Philodromus (9 liiki) Thanatus (2 liiki) Tibellus (2 liiki) Xysticus (13 liiki) Alcimochthes (häälitsevad krabiämblikud, elavad Kaug-Idas) Amyciaea (oma saagiks olevaid sipelgaid jäljendavad krabiämblikud, elavad Lõuna-Aasias ja Aafrikas) Aphantochilus (saagiks olevaid sipelgaid jäljendavad krabiämblikud, elavad Kesk- ja Lõuna-Ameerikas) Bucranium (sipelgaid jäljendav krabiämblik, üks liik, elab Lõuna-Ameerikas) Phrynarachne (jäljendab lindude ekskremente, elab Mailaisias, Sumatral ja Jaaval) Synema (maailmas 120 liiki, euroopas ligi 10) Thomisus (Kesk-Euroopas üks valge kehaga liik) Vilbaste, Asta 1969. Eesti ämblikud I. Krabiämbliklased (Xysticidae), jooksikämbliklased (Philodromidae) ja hüpikämbliklased (Salticidae). Tallinn: Valgus, Zooloogia ja Botaanika Instituut.
Tartu Hansapäevad

Tartu Hansapäevad on Hansa Liidu aegsele olustikule pühendatud festival Tartus. Hansapäevi peetakse Tartus 1995. aastast saati. Hansapäevade ulatus on aastate jooksul kasvanud nii ajaliselt kui ka geograafiliselt. Kõige ulatuslikumad senistest olid 2005. aasta rahvusvahelised hansapäevad. 2010. aastast peetakse hansapäevade raames ka hansapulmi, kus noorpaari paneb paari Tartu linnapea. Tegevus Tartu Hansapäevadel jaguneb valdkonniti Tartu kesklinna eri paikades asuvate "linnade" vahel. Nii oli 2012. aasta hansapäevadel kaheksa "linna", nende seas Keskpargis asuv Lastelinn, Emajõe vasakkaldal paiknev Jaanilinn ja paremkaldal tegutsev Kunstilinn, Toomemäel asuv Teaduslinn jt. Varem on jaotatud tegevusi temaatiliselt ka eri päevadele. Korraldatakse kontserte ja etendusi, raeplatsil ja selle ümbruses kaubitsetakse hansalaadal, toimuvad õpitoad, kinoseansid jpm. Hansalaadale on omane väikeettevõtete, käsitöö ja maatoidu suur ülekaal. Suur osa esitatavast muusikast ja etendustest seostub keskaja või renessansiga. Esinejate ja müüjate kõrval osalevad hansapäevadel ka muuseumid, ülikoolid jt õppeasutused, samuti eluviisidele või haridusele keskenduvad mittetulundusühingud. 2015. aastal toimusid Tartu hansapäevad 11.-12. juulil. Tartu Hansapäevad 2014 toimusid 11.-13. juulil 2014 Tartu Hansapäevad 2013 Tartu Hansapäevad 2012 Tartu Hansapäevad 2011 Tartu Hansapäevad 2010 Tartu Hansapäevad 2009 Tartu Hansapäevad 2008 Tartu Hansapäevad 2007 Tartu Hansapäevad 2006 Tartu Hansapäevad 2005 Tartu Hansapäevad 2004 Tartu Hansapäevad 2003 Tartu Hansapäevad 2002 Tartu Hansapäevad 2001 Tartu Hansapäevad 2000 Tartu Hansapäevad 1999 Tartu Hansapäevad 1998 Tartu Hansapäevad 1997 Tartu Hansapäevad 1996 Tartu Hansapäevad 1995 Hansapäevad Viljandi Hansapäevad Pärnu Hansapäevad Tallinna vanalinna päevad Hansa Liit Tartu Hansapäevade koduleht
Tartu Hansapäevad 2007

Tartu Hansapäevad 2007 toimusid 13. juuli – 15. juuli 2007 Tartus. Need olid 12. Tartu hansapäevad. Tartu Hansapäevade 2007 üritused olid organiseeritud ajastute kaupa: muinasaeg, hansaaeg ja ärkamisaeg. Muinasaega kajastavad üritused toimusid Emajõe ääres keset linna. Hansaaja üritused toimusid Jaani kiriku ümbruses. Kirikus sai kuulata kontserte ja Antoniuse õue kodades sai vaadata, kuidas meistrid tööd teevad. Ärkamisaegses Raelinnas toimusid üritused "Rahvuslik päev", "Lõimumise päev" ja "Maailmapäev". Hansalaat ühendab ajastud, mistõttu kauplemine toimus terves kesklinnas. Kauplejaid oli paarsada. Emajõe kaldapealne. Avatseremoonia Lodi Jõmmu Emajõel. Avatseremoonia Avatseremoonia Avatseremoonia. Vaade Raekoja platsile. Söögi valmistamine muinasaja piirkonnas Katapult ja paadid muinasaja piirkonnas Sepaameti õppimine Hansaaja piirkonna Antoniuse õuel Küünlameistri ameti õppimine Antoniuse õuel Keskaegne muusika Antoniuse õuel Hansapäevade lõpetamine algab. Lõppsõna ütleb Tartu linnapea Urmas Kruuse. Hansapäevad lõpevad, heade mõtete piiga saadab piki Emajõge teele "häid mõtteid". Tartu Hansapäevade koduleht
Juliuse aasta

Juliuse aasta on kalendriaasta keskmine pikkus Juliuse kalendris. Juliuse aasta võrdub 365,25 ööpäevaga ehk 31 557 600 sekundiga. Juliuse aasta tähis on aj, rahvusvahelise standardi Unified Code for Units of Measure järgi a_j. Gregoriuse aasta "Unified Code for Units of Measure 4.3 § 28 tabel 5". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2007. Vaadatud 8. jaanuaril 2008.
Gregoriuse aasta

Gregoriuse aasta on kalendriaasta keskmine pikkus Gregoriuse kalendris. Gregoriuse aasta võrdub 365,2425 ööpäevaga. Gregoriuse aasta tähis on ag rahvusvahelise standardi Unified Code for Units of Measure järgi a_g. Juliuse aasta Aasta "Unified Code for Units of Measure 4.3 § 28 tabel 5". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2007. Vaadatud 8. jaanuar 2008.
Koherentsus

Koherentsus on kokkukuuluvus, seostatus, kooskõlastatus. Koherentsus on füüsikas lainete kooskõlalisus, mis seisneb ühises võnkesageduses ja muutumatus faaside vahes. Koherentsus on filosoofias väidete või uskumuste kokkusobivus ja seostatus. Koherentsus on keeleteaduses teksti sisuline sidusus.
Surveaste

Surveaste on parameeter, mis iseloomustab sisepõlemismootori (kolbmootori) silindri ja põlemiskambri maksimaalse ja minimaalse mahu suhet.
Monokromaatsus

Monokromaatsus ehk monokromaatilisus on valgus- või üldisemalt elektromagnetlainete omadus olla "ühevärviline", s.o kindla sageduse ja lainepikkusega. Monokromaatset valguslainet ei saa prisma abil lahutada erinevat värvi laineteks. Monokromaatset valguslainet annavad laserid. Monokromaatiline laine Monokromaatiline valgus