laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Megrelikeelne Vikipeedia

Megrelikeelne Vikipeedia (megreli keeles მარგალური ვიკიპედია) on Vikipeedia megrelikeelne versioon. Megrelikeelsele Vikipeediale pandi alus 2011. aastal. Seal on 21 346 artiklit, millega see on artiklite arvult 127. keeleversioon, ja 39 571 lehekülge. Seal on 20 210 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 37) ja 4 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Megrelikeelne Vikipeedia
Tava-pisarseen

Tava-pisarseen (Dacrymyces stillatus) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 87 Tava-pisarseen andmebaasis eElurikkus
Karvane kõrvtarrik

Karvane kõrvtarrik (Auricularia mesenterica) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 88 Karvane kõrvtarrik andmebaasis eElurikkus
Üdik

Üdik ehk üdiseen ehk pärisüdik (Pseudohydnum gelatinosum) on kõrvtarrikulaadsete seltsi kuuluv seeneliik. Seen on Eestis augustist oktoobrini tavaline okaspuukändude külgedel. Seen pole söödav, kuid Lääne-Euroopas peetakse söödavaks salatina. Eesti seenestik[alaline kõdulink], Tartu 2000, lk 148 Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 89 Kuulo Kalamees, Vello Liiv. 400 Eesti seent. Tartu: Eesti Loodusfoto, 2010, lk 52 Üdik andmebaasis eElurikkus
Tammesüldik

Tammesüldik (Exidia truncata) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 90 Tammesüldik andmebaasis eElurikkus
Lehtersüldik

Lehtersüldik (Exidia recisa) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 90 Lehtersüldik andmebaasis eElurikkus
Lehterüdik

Lehterüdik (Tremiscus helvelloides) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seen esineb Eestis harva Põhja- ja Lääne-Eestis. Lehterüdik pole söödav, kuid Lääne-Euroopas peetakse söödavaks salatina. Eestis on korjamine taunitav, sest seen on haruldane. Kuulub Eesti punase raamatu ohulähedaste seente loendisse. Kuulo Kalamees, Vello Liiv. 400 Eesti seent. Tartu: Eesti Loodusfoto, 2010, lk 52 Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 91 https://et.wikipedia.org/wiki/Eesti_seente_punane_nimestik Lehterüdik andmebaasis eElurikkus
Põhjaterritoorium

Põhjaterritoorium on üks Austraalia 1. järgu haldusüksustest (territoorium). Territooriumi õiguslik staatus on tänapäeval de facto osariigi staatusega väga sarnane, kuigi teoreetiliselt võib Föderaalparlament iga Põhjaterritooriumi seaduse vajadusel tühistada. Aastail 1825–1863 oli Põhjaterritooriumi ala Uus-Lõuna-Walesi ning 1863–1911 Lõuna-Austraalia koosseisus. Ala on väga hõredasti asustatud, kuid üsna kireva etnilise koosseisuga. 2006. aastal rääkis 24,1% elanikest kodus mõnda muud keelt peale inglise keele. Kahes suuremas linnas, Darwinis ja Alice Springsis, elab kokku umbes 70% Põhjaterritooriumi elanikest. Suuremad asulad on veel Katherine, Tennant Creek ja Nhulunbuy. Põhjaterritooriumi kirdeosas asub Arnhemi maa, kus elavad üksnes aborigeenid. Põhjaterritoorium on rikas maavarade poolest. Seal kaevandatakse uraanimaaki, boksiiti, kulda, naftat ja maagaasi. Lõunaosas asuvad MacDonnelli mäestik Lääne-MacDonnelli rahvuspargiga ja Uluṟu-Kata-Tjuṯa rahvuspark, mille suurim vaatamisväärsus on maailma suurim monoliit Uluru. Põhjaosas asuvad Kakadu rahvuspark ja Litchfieldi rahvuspark. Uluru on Põhjaterritooriumi tuntuim vaatamisväärsus Aborigeenide koopamaaling Kakadu rahvuspargis Kata Tjuta Darwini lennujaam 2011. aasta rahvaloenduse andmed Põhjaterritooriumi koduleht
Pohla-paisseen

Pohla-paisseen (Exobasidium vaccinii) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 91 Pohla-paisseen andmebaasis eElurikkus
Türkmeenikeelne Vikipeedia

Türkmeenikeelne Vikipeedia (türkmeeni keeles Türkmençe Wikipediýa) on Vikipeedia türkmeenikeelne versioon. Türkmeenikeelsele Vikipeediale pandi alus 16. veebruaril 2004. Seal on 6886 artiklit, millega see on artiklite arvult 193. keeleversioon. 2019. aasta novembris blokeeriti Turkmeenias Vikipeedia, enne seda, 5. novembril oli oluliselt täiendatud president Gurbanguly_Berdimuhammedowi kohta käivat artiklit. All Wikipedias ordered by number of articles Туркменистане заблокировали Википедию после обновления страницы о Бердымухамедове[alaline kõdulink] Turkmen.news, 22.11.2019 Türkmeenikeelne Vikipeedia
Roosa kirmik

Roosa kirmik (Peniophora incarnata) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 95 Roosa kirmik andmebaasis eElurikkus
Tammekirmik

Tammekirmik (Peniophora quercina) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 95 Tammekirmik andmebaasis eElurikkus
Radiaalvammik

Radiaalvammik (Phlebia radiata) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 96 Radiaalvammik andmebaasis eElurikkus
Lõhislehik

Lõhislehik (Schizophyllum commune) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 97 Lõhislehik andmebaasis eElurikkus
Apokalüptika

Apolalüptika ehk apokalüptism ehk apokalüptitsism tähendab lääne päritoluga eshatoloogilisi maailmavaateid mis käsitlevad krüptilisi ilmutusi Jumala-poolse äkilise, dramaatilise ja kataklüsmilise sekkumise, inimkonna üle kohtumõistmise ja sellele järgneva valitute võimu kohta. Juudikristliku traditsiooni arhetüpaalne apokalüptiline teos on Taanieli raamat. See on ainus apokalüptiline teos, mis on lubatud heebrea piibli kaanonisse, samuti nagu Ilmutusraamat on ainus Uue Testamendi apokalüptiline teos. Kuigi nii juudi kui kristlikelt autoritelt on arvukalt muid apokalüptilisi teoseid, järgivad need paljuski Taanieli raamatu stiili ja vormi. Apokalüpsis
Tamme-oksakoorik

Tamme-oksakoorik (Vuilleminia comedens) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 100 Tamme-oksakoorik andmebaasis eElurikkus
Kuiv mädanik

Kuiv mädanik (Coniophora arida) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 100 Kuiv mädanik andmebaasis eElurikkus
Põdramokk

Põdramokk (Sarcodon) on lehternahkiselaadsete seltsi sugukonda mütsnarmikulised kuuluv seente perekond. Sarcodon imbricatus – harilik põdramokk, kuuse-põdramokk Sarcodon squamosus – männi-põdramokk Põdramokk andmebaasis eElurikkus
Liivapuidik

Liivapuidik (Coltricia perennis) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 109 Liivapuidik andmebaasis eElurikkus
Ketšuakeelne Vikipeedia

Ketšuakeelne Vikipeedia (ketšua keeles Qhichwa Wikipidiya) on Vikipeedia ketšuakeelne versioon. Ketšuakeelsele Vikipeediale pandi alus 2003. aastal. Seal on 24 049 artiklit, millega see on artiklite arvult 124. keeleversioon, ja 57 797 lehekülge. Seal on 30 821 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 46) ja 2 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Ketšuakeelne Vikipeedia
Lepapässik

Lepapässik (Xanthoporia radiata) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. See arvati varem nimega Inonotus radiatus pässiku perekonda. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 109 Xanthoporia radiata andmebaasis eElurikkus
Haavapässik

Haavapässik (Inocutis rheades) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 111 Otsing: Inocutis rheades andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele)
Pruun suitsik

Pruun suitsik (Bjerkandera fumosa) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 115 Pruun suitsik andmebaasis eElurikkus
Lepa-antrodiell

Lepa-antrodiell (Antrodiella serpula), ka Antrodiella hoehnelii on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 117 Lepa-antrodiell andmebaasis eElurikkus
Poolliibuv antrodiell

Poolliibuv antrodiell (Antrodiella semisupina) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 117 Poolliibuv antrodiell andmebaasis eElurikkus
Harilik pehmik

Harilik pehmik (Datronia mollis) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 118 Harilik pehmik andmebaasis eElurikkus
Pehmik

Pehmik (Datronia) on klassi Agaricomycetes torikulaadsete seltsi kuuluv seente perekond. Datronia mollis — harilik pehmik Datronia stereoides — väike pehmik
Oksatorik

Sarapuu-ebakorgik, ka oksatorik (Dichomitus campestris) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 118 Sarapuu-ebakorgik andmebaasis eElurikkus
Kasepehik

Kasepehik (Lenzites betulina, sünonüüm Lenzites betulinus) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seenel on alaküljel eoslehekesed, sarnasel lambakorrikul on labürintjad poorid ja vill-taglal väiksed korrapärased poorid. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 118 Kasepehik andmebaasis eElurikkus
Punapoorik

Punapoorik (Trametes cinnabarina, varem Pycnoporus cinnabarinus) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen kuulus varem punapooriku perekonda. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 119 Punapoorik andmebaasis eElurikkus
Sadul

Sadul on hobuse või muu sõidu- või veolooma seljale turjale asetatav ratsaniku iste või kandami alus. Euroopas tuli jalustega kõva puusadul kasutusele I aastatuhande keskpaiku pKr turgi rändhõimude vahendusel. Eestis kasutati talurahva poolt 19. sajandi keskpaigani vanapärast puusadulat, nahkkattega sadul oli haruldane. Sadul koosnes kahest hobuse seljale toetuvast piklikust lauast ehk jalasest. Jalaseid sidusid eest ja tagant puust kaared ehk koljud. Esikoljul oli nupp, mida ratsanik sai kasutada käepidemena. Hobuse selja kaitseks paigutati sadula alla kott, mis oli täidetud seaharjaste, heinte või takkudega. Sadul kinnitati hobuse selga kootud, harva ka nahast sadulavööga. Sadula küljes rippusid nööri otsas rauast või tugevast puuvitsast jalused. Naistesadulaid, millel istuti küljetsi, kasutati Mulgimaal (seljatoega) ja saartel (seljatoeta). Saarte puusadulad olid kaunistatud lõikekirjaga, mujal enamasti kaunistus puudus. Puidust sadulat või sadula puidust alumist osa nimetatakse ka rübiks. Praegusel ajal valmistatakse sadulaid nahast, kunstnahast ja muudest sünteetilistest materjalidest. Sadulad on kergekaalulised ja neid on lihtne hooldada. Sadulad on erineva konstruktsiooni ja otstarbega: üldsadulad muudetava raamiga sadulad raamita sadulad hüppesadulad koolisõidu sadulad ponide sadulad islandi sadulad Kunstnahast sadulad näevad välja kui päris nahast. Sadulatel kasutatakse mikrokiust seemisnahaimitatsiooniga põlvepatju, tugevaid BioThane®-materjalist sadulavöötrippe, sünteetilise villtoppega pehmeid paneele, sünteetilisi sadularaame, mille esikaare laiust on ise võimalik muuta, takjakinnitustega põlvetugesid, õhktäitega eemaldatavaid sääretugesid jne. Valtrap Sadulsepp Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 266 Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 187 Eesti keele seletav sõnaraamat Sadul(rübi) Eesti Põllumajandusmuuseumis
Karvane pruuntagel

Karvane pruuntagel (Trametes trogii), varem ka karvane kõbjas (Coriolopsis trogii) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Karvane pruuntagel andmebaasis eElurikkus
Kuusekõbjuk

Kuusekõbjuk (Trichaptum abietinum) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seene alaküljel on lillakad poorid, puuduvad pikivaod, mis iseloomulikud männikõbjukile. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 121 Kuusekõbjuk andmebaasis eElurikkus
Puna-peenpoorik

Puna-peenpoorik ehk punatarrik (Skeletocutis amorpha) on peenpooriku perekonda kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 122 Puna-peenpoorik andmebaasis eElurikkus.
Tammekakk

Tammekakk (Daedalea quercina) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 123 Tammekakk andmebaasis eElurikkus
Mustjas kõrbik

Mustjas kõrbik (Gloeophyllum sepiarium) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 125 Pruun kõrbik andmebaasis eElurikkus
Kuusekõrbik

Kuusekõrbik (Gloeophyllum abietinum) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 125 Kuusekõrbik andmebaasis eElurikkus
Kaneelpruunik

Kaneelpruunik (Hapalopilus rutilans), ka kakaopruunik, on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on mürgine. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 126 Kaneelpruunik andmebaasis eElurikkus
Harilik tõrvis

Harilik tõrvis (Ischnoderma benzoinum) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 127 Harilik tõrvis andmebaasis eElurikkus
Juurepruunik

Juurepruunik (Phaeolus schweinitzii) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 128 Juurepruunik andmebaasis eElurikkus
Suur tõlvharik

Suur tõlvharik (Clavariadelphus pistillaris) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on söödav. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 137 Suur tõlvharik andmebaasis eElurikkus
Krasnoselski rajoon (Moskva)

Krasnoselski rajoon on rajoon Moskvas, mis kuulub Keskhaldusringkonda. Rajoonile vastab munitsipaalringkond Krasnoselski. Rajoon hõlmab 496 hektari suuruse territooriumi Moskva tsentrumi kirdesektoris. Piirneb Basmannõi ja Meštšanski rajooni ning Idaringkonda jääva Sokolniki rajooniga. Rajoonis on üle 48 tuhande elaniku. Krasnoselskis on seitse metroojaama: Krasnoselskaja, Komsomolskaja (Sokolnitšeskaja), Komsomolskaja (Koltsevaja), Krasnõje Vorota, Suhharevskaja, Turgenevskaja ja Sretenski Bulvar. Rajooni territooriumile jääb Komsomolskaja ploštšad, mille ääres asub kolm jaamahoonet: Leningradi, Jaroslavli ja Kaasani. Rajooni juhitakse Krasnoselski rajoonivalitsuse (vene keeles Управа Красносельского района), kohaliku omavalitsuse tööorganite ning teiste rajooni võimuorganite abil (politsei, prokuratuur jt). Administratiivvõimuorganiks on Krasnoselski rajooni valitsus. Seda juhib valitsuse pea (глава управы), kellel on neli asetäitjat: elamu-kommunaalmajanduse ja heakorra küsimuste alal; ehitusalaste ja maaomandi küsimuste alal; majanduse, kaubanduse ja teenuste osutamise küsimuste alal ning asetäitja elanikkonnaga läbiviidava töö alal. Kohaliku omavalitsuse esindusorganiks on 10-liikmeline Krasnoselski munitsipaalringkonna saadikute nõukogu, kes valib enda liikmete hulgast esimehe. Saadikute nõukogu korraldab istungeid mitte harvemini kui kord kvartalis. Kohaliku omavalitsuse täidesaatvaks organiks on munitsipaalringkonna saadikute nõukogu aparaat, mida juhib nõukogu poolt valitud munitsipaalringkonna pea. 2017. aasta septembris toimunud Moskva munitsipaalsaadikute valimistel võitsid Krasnoselski munitsipaalringkonna nõukogu 10 saadikukohast sõltumatud kandidaadid 7 kohta (ülejäänud kolm said Ühtse Venemaa kandidaadid). Saadikute nõukogu valis nõukogu esimeheks ja munitsipaalringkonna peaks tuntud opositsioonipoliitiku Ilja Jašini. Munitsipaalringkonna eelarve 2018. aastal oli 14,8 miljonit rubla (u 210 000 tuhat eurot). Rajoonis asub endine Novo-Aleksiuse klooster (praegu Aleksiuse stauropegiaalne nunnaklooster), mille territooriumil paikneb õigeusu pühakoda Hram Vsehh Svjatõhh v Krasnom Sele. Характеристика района. krasnoselsky.mos.ru Решение СДМО Красносельский от 18 июня 2019. moks.msk.ru  Krasnoselski rajoon (Moskva) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Krasnoselski rajoonivalitsuse koduleht Krasnoselski munitsipaalringkonna saadikute nõukogu koduleht
Põõsaspteerula

Põõsaspteerula (Pterula multifida) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk CCC Põõsaspteerula andmebaasis eElurikkus
Must torbikseen

Must torbikseen (Craterellus cornucopioides) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on söödav. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 141 Must torbikseen andmebaasis eElurikkus
Pruun toruseen

Pruun toruseen (Craterellus undulatus) on torbikseene perekonda kuuluv seeneliik. Seen arvati varem kuuluvat perekonda toruseen. Seent on leitud ka Eestist. Pruun toruseen on söödav. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 141 Pruun toruseen andmebaasis eElurikkus
Neale Donald Walsch

Neale Donald Walsch (sündinud 10. septembril 1943 Milwaukees USAs) on ameerika kirjanik. Ta on peamiselt tuntud kanaldatud raamatusarja "Jutuajamised Jumalaga" järgi. Walsch väidab, et "Jutuajamised Jumalaga" pole mitte kanaldatud, vaid jumala poolt inspireeritud. "Jutuajamised Jumalaga: ebatavaline dialoog. 1. raamat" (tõlkinud Tiia Rinne) (Tallinn: Pegasus 2002) ilmunud kolm trükki: ISBN 9985-9366-8-X (kaanel ekslik nimi Neale Donld Walsch, ISBN 9985-9462-7-8, ISBN 9949-409-09-8 "Jutuajamised Jumalaga: ebatavaline dialoog, 2. raamat" (tõlkinud Inna Soone) (Tallinn: Pegasus 2003) ISBN 9985-9462-8-6 "Jutuajamised Jumalaga: ebatavaline dialoog. 3. raamat" (tõlkinud Häli Kummel) (Tallinn: Pegasus 2003) ISBN 9949-409-27-6 "Mida Jumal tahab" (tõlkinud Kadri-Liis Kõlar) (Tallinn: Pegasus 2006) ISBN 9949-425-06-9 "Uued ilmutused: jutuajamine Jumalaga" (tõlkinud Tiia Rinne) (Tallinn: Pegasus 2005) ISBN 9949-409-50-0 "Jumalaga kodus igikestvas elus" (tõlkinud Inna Soone) (Tallinn: Pegasus 2010) ISBN 13 9789949453504 Conversations with God Nealedonaldwalsch.com Intervjuu Neale ingliskeelne tekst Lasteraamatu Little Soul in the Sun ingliskeelne tekst
Aimarakeelne Vikipeedia

Aimarakeelne Vikipeedia (aimara keeles Aymar Wikipidiya) on Vikipeedia aimarakeelne versioon. Aimarakeelsele Vikipeediale pandi alus 2003. aastal. Seal on 5175 artiklit, millega see on artiklite arvult 212. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Aimarakeelne Vikipeedia
Lesgikeelne Vikipeedia

Lesgikeelne Vikipeedia (lesgi keeles Лезги Википедия) on Vikipeedia lesgikeelne versioon. Lesgikeelsele Vikipeediale pandi alus 2012. aastal. Seal on 4404 artiklit, millega see on artiklite arvult 215. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Lesgikeelne Vikipeedia
Jintara Poonlarp

Jintara Poonlarp (tai keeles จินตหรา พูนลาภ; sündinud 6. märtsil 1969) on tai laulja ja näitleja. Took lauk auk rong rian (ถูกหลอกออกโรงเรียน) Wan puean kian jot mai (วานเพื่อนเขียนจดหมาย) Rai oi khoi rak (ไร่อ้อยคอยรัก) Songsan huajai (สงสารหัวใจ) Uaipon hai puean (อวยพรให้เพื่อน) Mor Lam Sa On+Luk Thung Sa on 1st-14th (หมอลำสะออน+ลูกทุ่งสะออน ชุด 1-14) Jintara Krob Krueang 1st-9th (จินตหราครบเครื่อง ชุด 1-9) Tao Ngoy (เต่างอย) Phak Dee Tee Jeb (ภักดีที่เจ็บ) "ThaiSunday.com - The Morlam, The Merrier". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. mai 2008. Vaadatud 21. juulil 2019. "ม่วนซื่น! อุปทูตฯ-นาวิกโยธินสหรัฐแดนซ์เพลง "เต่างอย" วันสงกรานต์". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2019. Vaadatud 21. juulil 2019. "จินตหรา พูนลาภ" คว้า 2 ศิลปินร้อยล้านวิว! ร่วมงานในเอ็มวีใหม่ "ภักดีที่เจ็บ"
Havaikeelne Vikipeedia

Havaikeelne Vikipeedia (havai keeles Hawai‘i Wikipikia) on Vikipeedia havaikeelne versioon. Havaikeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal. Seal on 2629 artiklit, millega see on artiklite arvult 247. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Havaikeelne Vikipeedia
Abhaasikeelne Vikipeedia

Abhaasikeelne Vikipeedia (abhaasi keeles Аԥсны авикипедиа) on Vikipeedia abhaasikeelne versioon. Abhaasikeelsele Vikipeediale pandi alus 2008. aastal. Seal on 6312 artiklit, millega see on artiklite arvult 201. keeleversioon, ja 29 099 lehekülge. Seal on 21 500 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 26) ja 2 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Abhaasiakeelne Vikipeedia
Laokeelne Vikipeedia

Laokeelne Vikipeedia (lao keeles ວິກິພີເດຍ) on Vikipeedia laokeelne versioon. Laokeelsele Vikipeediale pandi alus 2003. aastal. Seal on 3961 artiklit, millega see on artiklite arvult 226. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Laokeelne Vikipeedia
Paalikeelne Vikipeedia

Paalikeelne Vikipeedia (paali keeles विकिपीडिया) Vikipeedia paalikeelne versioon. Paalikeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal. Seal on 2556 artiklit, millega see on artiklite arvult 248. keeleversioon. 79% paalikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. All Wikipedias ordered by number of articles Paaliikeelne Vikipeedia
Aeroakustika

Aeroakustika on akustika haru, milles uuritakse helide tekkimist voolise turbulentse voolamise tõttu või aerodünaamiliste jõudude interaktsioonist pindadega. Heli teket võib siduda ka perioodiliselt varieeruva voolamisega. Selle nähtuse märkimisväärne näide on tuuleheli, mida tekitab tuul erinevatest paigalseisvatest objektidest mööda puhudes. Kuigi puudub täielik teaduslik teooria aerodünaamilisest voolamisest tulenevate helide tekke kohta, põhineb kõige praktilisem aeroakustiline analüüs n-ö aeroakustilisel analoogial, mille esitas Sir James Lighthill 1950. aastatel töötades Manchesteri Ülikoolis . Aeroakustilise analoogia kohaselt on vedeliku liikumist kirjeldavad valemid viidud kujule, mis sarnanevad klassikalise (lineaarse) akustika helilainevõrrandiga vasakul poolel ja allesjäänud liikmed allikatena paremal poolel. Akustika Heliallikas James Lighthill Tuulekannel M. J. Lighthill, "On Sound Generated Aerodynamically. I. General Theory," Proc. R. Soc. Lond. A 211 (1952) pp. 564–587. This article on JSTOR M. J. Lighthill, "On Sound Generated Aerodynamically. II. Turbulence as a Source of Sound," Proc. R. Soc. Lond. A 222 (1954) pp. 1–32. This article on JSTOR
Karatšai-balkaarikeelne Vikipeedia

Karatšai-balkaarikeelne Vikipeedia (karatšai-balkaari keeles Къарачай-Малкъар Википедия) on Vikipeedia karatšai-balkaarikeelne versioon. Karatšai-balkaarikeelsele Vikipeediale pandi alus 2010. aastal. Seal on 2149 artiklit, millega see on artiklite arvult 255. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Karatšai-balkaarikeelne Vikipeedia
Papiamentokeelne Vikipeedia

Papiamentokeelne Vikipeedia (papiamento keeles Wikipedia na papiamentu) on Vikipeedia papiamentokeelne versioon. Papiamentokeelsele Vikipeediale pandi alus 2006. aastal. Seal on 4164 artiklit, millega see on artiklite arvult 221. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Papiamentokeelne Vikipeedia
Tongakeelne Vikipeedia

Tongakeelne Vikipeedia on Vikipeedia tongakeelne versioon. Tongakeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aasta jaanuaris. Seal on 2016 artiklit, millega see on artiklite arvult 259. keeleversioon. All Wikipedias ordered by number of articles Tongakeelne Vikipeedia
Tetumikeelne Vikipeedia

Tetumikeelne Vikipeedia on Vikipeedia tetumikeelne versioon. Tetumikeelsele Vikipeediale pandi alus 2006. aastal. Seal on 1366 artiklit, millega see on artiklite arvult 281. keeleversioon. 28% tetumikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. All Wikipedias ordered by number of articles Tetumikeelne Vikipeedia
Ave Oit

Ave Oit (sündinud 17. detsembril 1975) on eesti ökoliikumise eestvedajaid. Ta on Lilleoru kogukonna juhte ja Eesti Ökokogukondade Ühenduse üks asutajaid, ökoasumite korraldaja. Temast, pilt Tema, kõnelemas