Mustamäe linnaosa

Mustamäe linnaosa on halduslik linnaosa Tallinna edelaosas, mis piirneb läänes Haabersti, lõunas Nõmme ning idas ja põhjas Kristiine linnaosaga. Linnulennult on linnaosa keskpunktist Tallinna linnasüdamikku umbes 5 km. Mustamäe linnaosa territooriumi läänepoolsem piir kulgeb mööda endist Hiiu – Harku karjääri raudteed. Kirdesse kulgedes ületab linnaosapiir Kadaka tee, Akadeemia tee, Ehitajate tee ning ristub Tuuliku teega. Seejärel pöördub piir kagusse. Liikudes mööda Tuuliku teed, ületab Laki tänava ja suundub edasi Kadaka teele. Mustamäe teega ristudes jätkub piir mööda Tildri tänavat kuni Sõpruse puiesteeni, viimase ületades liigub Siili asumi piirina kuni Nõmme teeni. Nõmme teel pöördub piir edelasse, kus ristudes Tammsaare teega liigub mööda Retke teed kuni Tervise tänavani. Seal ületab piir Tervise tänava ja hakkab edasi kulgema mööda Nõmme–Mustamäe maastikukaitseala kuni Ehitajate teeni. Viimase ületades suundub edasi piki Üliõpilaste teed, Raja tänavat ja Soone tänavat Lossi tänavani. Seepeale liigub mööda erinevaid kinnistuid ning läbi metsa läänes Kadaka puiesteeni. Üle puiestee pöördub piir loodesse, kus ristub jälle Hiiu – Harku karjääri raudteega. Mustamäe on avatud linnaruumiga parklinn ja talitleb peamiselt Tallinna linna elurajoonina. Mustamäe linnaosa jaguneb kolmeks eriilmeliseks osaks: elamurajoonid eeskätt Mustamäe, Siili ja Sääse asumis, Kadaka tee äärne tööstusrajoon ning Akadeemia tee äärsed Tallinna Tehnikaülikooli ja Tehnopoli tehnoloogiapargiga. Mustamäe linnaosa pindala on 8,15 km2, moodustades Tallinna linna pindalast vaid 5%. Sellest on pindalalt pisut väiksem vaid Kristiine linnaosa (7,87 km2). Mustamäe linnaosa koosneb neljast asumist ja 21 struktuursest üksusest (mikrorajoonid ja kvartalid). Linnaosas on järgmised asumid: Kadaka asumis on 9 kvartalit (kv): Laki (I ja II kv), Kadaka (I, II ja III kv), Mäepealse (I, II ja III kv) ja Akadeemia; Mustamäe asumis on 8 mikrorajooni ja Tallinna Tehnikaülikooli kvartal; Siili ja Sääse asumid mõlemad on samades piirides ka mikrorajoonideks. Linnaosa olemus, juriidiline staatus ning pädevus on määratletud Tallinna Linnavolikogu 7. septembri 2006 määrusega nr 54 kehtestatud Mustamäe linnaosa põhimäärusega (Mustamäe linnaosa põhimäärus, 2006). Linnaosa tegevuse juhtimiseks on moodustatud linna ametiasutusena Mustamäe Linnaosa Valitsus, mida juhib Musamäe linnaosa vanem. Tallinna Linnavolikogu tööorganina tegutseb linnaosas Tallinna Mustamäe Linnaosa Halduskogu, mis moodustatakse Tallinna põhimääruses sätestatud korras. Mustamäe linnaosa vanema kt on Indrek Ahlberg. 2008. aastal töötas Mustamäe Linnaosa Valitsuses 101 inimest, kusjuures koosseisulisi kohti 65,5.  Pikemalt artiklis Mustamäe Linnaosa Valitsus Mustamäe Linnaosa Halduskogu juhid läbi aegade: Mustamäe Linnaosa Halduskogu juurde on moodustatud ja töötab viis (5) komisjoni ning kaks (2) ajutist komisjoni, Linnaosa Valitsuse tööorganitena töötavad kaheksa (8)komisjoni. Mustamäe linnaosa territooriumil oli 12. oktoobri 2007. aasta seisuga moodustatud ja registreeritud kokku 4231 äriühingut, 861 mittetulundusühingut ja 19 sihtasutust. See arv on viimaste aastate lõikes kasvanud. Mustamäe linnaosa korrusmajades on 2007. aasta oktoobri seisuga moodustatud korteri- ja elamuühistud pea 83% majadest, sh 266 korteriühistut (74,5% majadest) ja 61 elamuühistut (17,1%). Mustamäe linnaosa paikneb mere- ja tuiskliivast pinnakattega Harku tasandikul. Kagus asub Nõmme liivak, selle järsk nõlv on Mustamägi (63,5 m üle merepinna). Nõlv tekkis mandrijää viimase pealetungi (Valdai jäätumise nn Palivere staadiumis, kuni 11 200 aastat tagasi) ajal ja tähistab mandrijää serva asendit. Mustamäe elurajooni ala vabanes nn Litoriinamere alt 4000–6000 aastat tagasi. 1927. aasta arheoloogilistel kaevamistel muistsel rannaliival leiti tuleasemest pärinevat puusütt ja hulk lihtsaid dekoorita keraamikakilde. Viimased pärinevad kiviajast, umbes aastast 2000 e.m.a. Kuna kaevamistel püsiva asula jälgi ei avastatud, tuleb oletada, et tegemist oli ajutise laagriasemega. Võrreldes Kalamaja ja Kadrioruga on Mustamäel okaspuude (mänd) osatähtsus suurem (11,5%). Levinud on lepad (13,4%), eriti sanglepp, kohati arukased koos sookasega. Tänavaäärse puuliigina on levinud pärnad (7,8%), vähem on vahtraid (5,3%), harilikku hobukastanit (3,7%), toomingat. Palju on õunapuid, mis pärinevad eelnevast haljastusest. Põõsastest on valdavad sirel, viirpuu, villane lodjapuu, kuldsõstar, ebajasmiin, kontpuu, kuslapuu. Väga väärtuslikud taimekooslused asuvad Sütiste tee luidetel. Tähelepanu väärivad linnatingimustes haruldased kooslused liigniisketes kasvupaikades nt. Mustamäe klindialune sanglepik. Ohualti taimeliigi hanepaju (Salix repens) kasvupaigad on teada Sütiste metsas ja liivikul. Arvatavasti on osa neist hübriidid hundipajuga. Pinnaveekogusid pole Mustamäel palju säilinud. Enamasti on ajaloolised veekogud jäänud ehitustegevusele ette ja veed on suunatud kanalisatsioonisüsteemi, Näiteks ajalooline Mustjõe oja, mis algab Lepasalu allikatest. Suhteliselt palju on tehisveekogusid. Looduskaitse alla on Mustamäe linnaosa territooriumil võetud maastikukaitsealana Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala Mustamäe klindi serval või nõlva ümber (196,0 ha Mustamäe linnaosas). Rändrahnud: Mustamäe kivikülv (Mustamäe ja Tammsaare tee ristmiku lähedal), Jäämäe ja Kirstukivi Mustamäe kivikülvist lõunas; Kadaka pst Suurkivi; Lastepäevakodu kivi (E. Vilde tee 72); Lehola kivi (E. Vilde tee Lehola bussipeatuse juures); Renniga kivi (Akadeemia tee ja Kadaka puiestee ristmiku lähedal) Allikad: Lepasalu allikad. Mustamäel Sõpruse puiestee Lepistiku bussipeatuse juures. Üksikpuud ja puuderühmad: Arukase kultivar (leinavorm) (Betula pendula Youngii). Mustamäe tee 60 ees. Mustamäe elamute vahele on projekteeritud siseõued, mis moodustavad mikrorajoonide haljasalad. Haljasalade pindala on linnaosadest suurim – 260,6 ha. Haljasmaad moodustavad linnaosa pindalast 43,71% (so 355,6 ha), ka see on suurim linnaosadest. Magistraalide haljasalasid on 83,05 ha. Parke ja pargilaadseid alasid on ligikaudu 6 ha. Pargid. Sütiste mets (59,0 ha); Tallinna Tehnikaülikooli territoorium ja selle vahetu ümbrus (22,8 ha); Kadaka mets (19,3 ha); Männipark (Keskuse park) (10,6 ha); Parditiigi park (5,9 ha); Lepistiku park (2,9 ha) Mustamäe üks tõsiseim lahendamata probleem või kitsaskoht on autode hulk ja sellest johtuv parkimise probleemid. Paraku on see täna aina süvenev ja väga kiiresti süvenev. Mustamäe linnaosas oli 2004. aastal 18 300 parkimiskohta. Sõiduteede kogupikkus on 29,6 km ja kõnniteede kogupikkus 34,2 km. Mustamäe linnaosa on nii era- ja ühistranspordiga hästi ligipääsetav. Probleemne on liiklus vaid tipptunnil ja näiteks avariide korral. Tulevikus avaldab olulist mõju Mustamäed läbivale transiitliiklusele Haabersti ristmik, mille läbilaskevõime ei ole täna piisav ja kus lähiaastail ehitatakse välja mitmetasandiline ristmik. Koos Lõunaväila väljaehitamisest tuleneva liiklusvoogude suurenemisega võib see IB Stratum spetsialistide arvutustele tuginedes väga tõenäoliselt tingida Tammsaare tee rekonstrueerimise vajaduse. Seoses võimaliku kiirtrammiühenduse rajamisega (aastatel 2014–2020) on üldplaneeringus määratud trammitee koridor piki Sõpruse puiesteed. Tänavad, mis asuvad või läbivad linnaosa. Nimed seisuga 12. jaanuar 2009. Sulgudes linnaosa asum. Aiandi (Kadaka), Akadeemia tee (Kadaka, Mustamäe), Algi (Sääse), Ehitajate tee (Kadaka, Mustamäe), Herilase (Mustamäe), Iva (Kadaka), Kadaka puiestee (Kadaka), Kadaka tee (Kadaka, Mustamäe), Karsti (Kadaka), Kassi (Kadaka), Keskuse (Mustamäe), Kiili (Sääse), Kuklase (Sääse), Laki (Kadaka), Lehtri (Kadaka), Lepatriinu (Mustamäe), Lossi (Kadaka), Mustamäe tee (Kadaka, Sääse, Mustamäe), Mäealuse (Kadaka), Mäepealse (Kadaka), Männiliiva (Mustamäe), Nirgi tänav (Sääse), Nõmme tee (Siili), Parmu tänav (Sääse), Rabaküla (Kadaka),Raja (Kadaka, Mustamäe), Retke tee (Mustamäe), Siili (Siili), Sipelga tänav (Sääse), Soone (Kadaka), Sõpruse puiestee (Sääse, Siili, Mustamäe), J. Sütiste tee (Mustamäe), A. H. Tammsaare tee (Mustamäe, Kadaka, Sääse, Siili), Teaduspargi (Kadaka), Tervise (Mustamäe), Tildri põik (Sääse), Tildri tänav (Sääse), Tuuliku tee (Kadaka), Vaablase tänav (Sääse), E. Vilde tee (Mustamäe), Vinkli (Kadaka), Üliõpilaste tee (Mustamäe). Mustamäe linnaosas on arengukavaga hõlmatava perioodi alguses 2006. aastal 473 elamut ning 30 672 eluaset ning elamufondi kokku 1,43 miljonit m2. Mustamäe peamine osa, Mustamäe asum oma mikrorajoonidega on valdavalt nõukogudeaegsest perioodist pärinevate korterelamutega. Need on väga suures osa tüüpsed korrusmajad, mis amortiseerumas või juba amortiseerunud ning kindlasti moraalselt vananenud. Enamus neist on ka just energeetiliselt vähesäästlikud ning nii hoonete poolelt kui ka õuealade väljaarendatuselt kindlasti vähekaasaegse või lausa vananenud ilmega. Korteriühistud, kes on igaüks vastavate kortermajade haldajad, on aastate jooksul maju remontinud ning riigi ja Kredexi toel hooneid soojustanud, tehes nad nii energiasäästlikumateks, mis oluliselt pikendab hoonete eluiga. Uute kortermajade ehituse potentsiaal hoonestatud alal on väike, sest vaba ruumi olemasolevate hoonete vahel ei ole. Hoonestamine olemasolevatest elamualadest väljaspool võib aga riivata maa-alade kasutatavust üldistes huvides. Munitsipaalelamute ehitust ei ole Tallinna Linnavalitsuse ja selle Elamumajandusameti poolt Mustamäe arengukava kestusperioodil kavandatud. Peamine põhjus on vabade munitsipaalpindade ja maade puudumine. Mustamäe linnaosa on oma rahvaarvult suuruselt Eesti neljas "linn" Lasnamäe ehk Tallinna linna Lasnamäe linnaosa, Tartu linna ja Narva linna järel. Seda muidugi juhul, kui me hüpoteetiliselt käsitleme Tallinna linnaosasid tinglikult iseseisvate üksustena. Mustamäe linnaosas elas rahvastikuregistri andmetel 1. jaanuar 2008 seisuga 64 243 alalist elanikku. Ka on seal väga suur rahvastiku tihedus – 1. jaanuar 2005 oli asustustihedus 8123 inimest km2-l (võrdluseks Tallinnas keskmiselt 2524 in/km2). See on konkurentsitult suurim kogu Tallinna alal, olles pea kaks korda suurem ehk tihedam kui Lasnamäel. Rahvastikuregistri andmetel moodustasid 1. jaanuaril 2012 Mustamäe linnaosa elanikest eestlased 57,5%, venelased 34,3%, ukrainlased 3,3%, valgevenelased 1,7%, soomlased 0,7%, juudid 0,4%, tatarlased 0,3% ja teistest rahvustest inimesed 1,8%. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mustamäe linnaosas 62 255 elanikku, neist eestlasi 37 657 (60,49%). Põhja Politseiprefektuuri statistika järgi on Mustamäe linnaosa üks Tallinna turvalisemaid – seal pannakse toime 31 kuritegu 1000 inimese kohta (kogu Tallinna keskmine näitaja 53; väiksem vaid Haabersti linnaosa osas). Seal pandi 2006. aastal kokku toime 2049 kuritegu, millest politsei suutis avastada 49,4% (Tallinnas 43,1%; suurem on see näitaja vaid Lasnamäe osas). Tänavakuritegusid toimus 852 ehk 9,9% Tallinnas toimunud analoogsetest kuritegudest. Turvalisuse taseme tõstmisel on kindlasti oma koht koostööl mittetulundusühinguga Eesti Naabrivalve. Mustamäel tegutses 2008. aastal 9 naabrivalve sektorit. Mustamäe linnaosa territooriumil oli EV Justiitsministeeriumi Registrite ja Infosüsteemide Keskuse andmetel 12. oktoobri 2007. a. seisuga moodustatud ja registreeritud kokku 4231 äriühingut. Rahvaloenduse andmetel nimetas 11 761 Tallinna elanikku oma töökohaks Mustamäe linnaosa. Mustamäe 31 080 töötavast elanikust nimetas töökohana Tallinna 20 360 inimest ja 4250 Mustamäe linnaosa (36% Mustamäe linnaosas töötavatest Tallinna elanikest). Suuremad tööandjad on Mustamäe haiglalinnak umbes 2220, Tallinna Tehnikaülikool umbes 1010 ja Tallinna Autobussikoondis umbes 765 töötajaga ja teised. Elurajoonide keskustes on endiste nn ABC-tüüpi kaupluste baasil välja arendatud kohaliku tähtsusega teeninduskeskused koos toidupoodidega. Uute ettevõtlusobjektide, sealhulgas töökohtade arengualaks saab tulevikus endise Kadaka aiandi maa-alal arendamist Tallinna Läänekeskuseks. Oma panuse annab Tallinna Tehnoloogiapargi, sh tehnoloogilise orientatsiooniga ettevõtlusinkubaatori arendamine koos riigi ja TTÜ-ga. Mustamäe linnaosa territooriumil on kaks haiglat, neist üle-eestilise, piirkondliku ja Tallinna mõistes linnalise tähtsusega Põhja-Eesti Regionaalhaigla. Polikliinikutest asuvad seal Lääne-Tallinna Keskhaigla Mustamäe Polikliinik (Ehitajate tee 27 ja Tallinna Lastehaigla Konsultatiivne Polikliinik (Tervise tänav 28). Eriti head looduslikud eeldused on Mustamäel lühiajalise puhkuse, ühepäevapuhkuse ja loodusliku puhkuse viljelemiseks. Mustamäe Linnaosa arengukava 2007–2015 peab probleemiks kaasaegsetele nõuetele vastavate majutuskohtade puudumist. Kuna Mustamäe on magalarajoon, asuvad hotellid peamiselt Kesklinnas. 16. mail 2007 oli munitsipaallasteaedades lapsi 3670. Üldhariduskoolidest on Mustamäe linnaosa territooriumil kümme gümnaasiumi, kaks lasteaed-algkooli, üks kutseõppeasutus, üks erakool ja üks parandusõppega kool (on planeeritud sulgeda). Selline struktuur ja arv üldprintsiibis säilib ka aastani 2015. Üldhariduskoolides õppis 2005/2006. õppeaastal 7780 ja 2006/2007. õppeaastal 7490 õpilast. 2010. aastaks väheneb prognooside kohaselt õppijate arv üldhariduskoolides kuni 6460-ni, 2015. aastaks aga on ette näha taas tõusu üle 7000. Noorsootööd teevad Mustamäe linnaosas (Mustamäe Linnaosa noorsootöö arengukava projekt, 2005): Mustamäe Avatud Noortekeskus (MANK), Mustamäe Kultuurikeskus Kaja, Mustamäe Laste Loomingu Maja (MLLM). Mustamäe koolid (13) pakuvad noortele erinevaid ringitegevusi ja üritusi peale kooli. Mustamäe linnaosa üldhariduskoolid. 2004. Tallinna Mustamäe Üldhariduskool (I mikrorajoon, Akadeemia tee 30). 2007. Tallinna 63. Põhikool (II mikrorajoon, Eduard Vilde tee 120). Liideti Lasnamäe Põhikooliga 2014. Tallinna 37. Keskkool (V mikrorajoon, E. Vilde tee 69. Liideti Arte Gümnaasiumiga. Mustamäe linnaosa innovaatilise tegevuse eestvedajad ja innovaatilised üksused on eelkõige Tallinna Tehnikaülikool – väljaarendatav ülikoolilinnak; Tallinna Tehnoloogiapargi Arendamise Sihtasutus Tehnopol – tehnoloogiapark ning ettevõtluse ja innovatsiooni linnak; SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla – meditsiinilinnak. 1970. aastail kirjutasid Arvo Valton ("Mustamäe armastus", 1974) ja Mati Unt ("Sügisball", 1979) oma Mustamäe-teemalised teosed. Helilooja Avo Tamme ja Heldur Karmo on kirjutanud populaarse laulu "Mustamäe valss".  Pikemalt artiklis Mustamäe linnaosa linnaehituslik kujunemine Tänapäevased linnaosa alad kuulusid kuni 1961. aastani Tallinna Kesklinna rajooni (moodustati 1945) koosseisu. Aastatel 1961–1974 asuti Keskrajooni haldusalas, mis 1974. aastal nimetati ümber Lenini rajooniks. Mustamäe mikrorajoonid pidid mahutama 6000 – 10 000 elanikku. Uue rajooni koosseisu kuulunud Mustamäe ja Lilleküla maa-alad ühendati aga samal ajal asutatud Oktoobri rajooniga. 1991. aastal nimetati Oktoobri rajoon ümber Läänerajooniks. Alates 1993. aastast eksisteerib Tallinna halduslik linnaosana Mustamäe linnaosa. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 11.12.2018. Statistikaamet, vaadatud 24.07.2023. Mustamäe linnaosa piiri kirjeldus. Tallinna Linnavolikogu 10. oktoobri 1996 määrus nr 27. Mustamäe Linnaosa arengukava 2007–2015, lk 19. Mustamäe Linnaosa arengukava 2007–2015, lk 19–20. sama, lk 22, 28–31. Riigi Teataja Mustamäe linnaosa põhimäärus. Tallinna Linnavolikogu 7. septembri 2006. aasta määrus nr 54. Mustamäe Linnaosa arengukava 2007–2015, lk 51. sama, lk 53. Tallinn : entsüklopeedia. 1., A-M, 2004, lk 350. Tallinna haljastuse arengukava. Roopalu 1976, lk 5. Nerman, Robert.Seletuskiri Tallinna omaaegsete vooluveekogude lokaliseerimise töö juurde. Nerman, Robert.Mustjõe mäletab kõrtse ja supelmaju // Postimees 5. september 2008. Tallinna linna territooriumil asuvaid kaitstavaid looduse üksikobjekte ümbritseva kaitsevööndi ulatus. Keskkonnaministri 22. märtsi 2002. a määrus nr. 15. Tallinn : Nõmme, Mustamäe / Tallinna Looduskaitse Selts, Tallinna Keskkonnaamet, Geoloogia Instituut ; koostaja H. Kink ; toimetaja A. Raukas. Tallinn : Teaduste Akadeemia Kirjastus, 1997, lk 16–18, 20. Mustamäe Linnaosa arengukava 2007–2015, lk 36–38. Tallinna tänavanimed. 12. jaanuar 2009. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. 12. jaanuar 2009. sama, lk 38–40. Mustamäe Linnaosa arengukava 2007–2015, lk 29. Tallinna rahvastikuregistri järgi. Tallinn arvudes 2012[alaline kõdulink], Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012. Päring Statistikaameti andmebaasist sama, lk 47–48. sama, lk 48. Mustamäe linnaosa üldplaneering 2004. 25. märts 2004, lk 13. sama, lk 7. sama, lk 13. Mustamäe Linnaosa arengukava 2007–2015, lk 48. sama, lk 44. "Tallinna Haridusasutused. Mustamäe linnaosa". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. jaanuar 2012. Vaadatud 22. detsembril 2008. Tallinna Mustamäe Üldhariduskool. Tallinna Haridusasutused. Tallinna Mustamäe Üldhariduskooli tegevuse lõpetamine. Tallinna Linnavolikogu 19.02.2004 otsus number 34. Tallinna 63. Põhikool. Tallinna Haridusasutused. Lasnamäe Põhikool. Tallinna Haridusasutused. Tallinna 37. Keskkooli ja Tallinna Arte Gümnaasiumi ümberkorraldamine Tallinna Arte Gümnaasiumiks. Tallinna Linnavolikogu 20.03.2014 otsus nr 51. sama, lk 49. Viires, Piret.Mustamäe Metamorphoses Tallinn : lühientsüklopeedia / [toimetuskolleegium: V. Valt jt]. Tallinn : Valgus, 1979. lk 212, 254–255. Tallinn : entsüklopeedia. 1., A-M / (peatoimetaja Jaan Tamm ; märksõnastiku koostaja Robert Nerman; eessõna: Hardo Aasmäe). Tallinn : Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004. lk 316. Nõmme ja Mustamäe. Koostanud K. Robert. Tallinn, Eesti Raamat, 1968. Henn Roopalu. Mustamäe. Tallinn, Eesti Raamat, 1976. Tallinn: Nõmme, Mustamäe. Tallinna Looduskaitse Selts, Tallinna Keskkonnaamet, Geoloogia Instituut; koostaja H. Kink; toimetaja A. Raukas. Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus, 1997. Mustamäe Linnaosa Valitsuse koduleht Mustamäe Linnaosa arengukava 2007–2015. Tallinna Linnavolikogu, Tallinna Linnavalitsus, Mustamäe Halduskogu, Mustamäe Linnaosa Valitsus. Tallinn; Mustamäe 2007 Tallinna Mustamäe linnaosa üldplaneeringu materjale Tallinna haljastuse arengukava. Tallinna Linnavolikogu määrus nr 17, 3. märts 2005 Robert Nerman. Mustamäe oli talupoegadest piirivahtide elupaigaks. Postimees, 16. detsember 2005 Robert Nerman. Kuidas Mustamäe nime sai? Postimees, 16. detsember 2005 Laulu sõnad (Fr. Estica lauluraamat) Video. Solist Voldemar Kuslap, dirigent Jüri-Ruut Kangur. Öölaulupidu Märkamisaeg 19.08.2008 / Internet Business Videos Lugu kogumikel Meeletu rüütel – Kutse tantsule 7. Aidem Pot 1997 (esitaja Voldemar Kuslap) Kui me lapsed on kord suured. SALUMuusik, 1998 (esitaja Paul Allik) Erinevad esitajad. Horoskoop Vol. 1. Eesti Televisioon 1999 (esitaja Paul Allik)