laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Machault

Machault on asula ja vald Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas Ardennesi departemangus 40 km kaugusel Reimsist. Selle pindala on 16,58 km², elanike arv 437 (1999). Sealt on võib-olla pärit luuletaja ning helilooja Guillaume de Machaut. Sealt on pärit ka Jean-Baptiste Caqué. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
769

769. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad Aastad: 764 765 766 767 768 - 769 - 770 771 772 773 774 17. detsembril abiellusid Bütsantsi troonipärija Leo IV ja Ateena Irene ... ... Vseviov, David (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
768

768. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad Aastad: 763 764 765 766 767 - 768 - 769 770 771 772 773 ... ... Pippin Lühike, Frangi riigi kuningas.
767

767. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad Aastad: 762 763 764 765 766 - 767 - 768 769 770 771 772 ... ... 28. juuni – paavst Paulus I
766

766. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad Aastad: 761 762 763 764 765 - 766 - 767 768 769 770 771 ... ... ...
Pagliacci

"Pajatsid" on Ruggero Leoncavallo ooper (1892). "Pagliacci" on Karl Grune film (1936). "Pagliacci" on Mario Costa film (1947). "Pagliacci" on Franco Zeffirelli film (1982).
Bäckaskogi loss

Bäckaskogi loss (rootsi keeles Bäckaskog slott) asub Rootsis Skåne läänis Kristianstadi vallas Bäckaskogi lähedal. Loss paikneb Ivö järve ja Opmanna järve vahelisel maakitsusel. 13. sajandil asus seal klooster, kuid see suleti 1537. aastal reformatsiooni käigus Taani kuninga poolt. Aastail 1584–1653 ehitas aadlik Henrik Ramel ja ta poeg Henrik Ramel noorem kloostri ümber lossiks ning selle välisilme on püsinud muutumatuna tänapäevani.
765

765. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad Aastad: 760 761 762 763 764 - 765 - 766 767 768 769 770 Tiibetis valmis Samje klooster. Bütsantslased purustasid bulgaarlaste väe, kuid tagasiteel räsis torm nende laevu ... ... David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid.Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
764

764. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad Aastad: 759 760 761 762 763 - 764 - 765 766 767 768 769 Konstantinoopolis toimus Bütsantsi keisri Konstantinos V vastane mäss ... ... David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid.Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
763

763. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad Aastad: 758 759 760 761 762 - 763 - 764 765 766 767 768 ... Hārūn ar-Rashīd, Abbassiidide dünastia viies kaliif ...
Pantelís Kafés

Pantelís Kafés (sündinud 24. juunil 1978 Véroias) on Kreeka jalgpallikoondise endine poolkaitsja, Euroopa meister (2004). Kreeka rahvuskoondises mängis Kafés aastatel 2001–2011 kokku 41 korda ja lõi 3 väravat. Debüüt koondises oli 25. aprillil 2001. 1994–1996 Veria 1996–2003 Saloniki PAOK 2003–2006 PAE Olympiakós 2006–2012 AEK Athens 2012–2013 Veria 2004 Euroopa meister Pantelís Kafés on 180 cm pikk ja kaalub 73 kg.
762

762. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad Aastad: 757 758 759 760 761 - 762 - 763 764 765 766 767 Abbassiidide dünastia kaliifi al-Mansuri viis 762. aastal oma residentsi Damaskusest Bagdadi Bütsantsi sõjavägi purustas 30. juunil lahingus täielikult bulgaarlaste väe ... Li Bo, hiina luuletaja David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid.Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
Barsebäcki loss

Barsebäcki loss (rootsi keeles Barsebäcks slott) on loss Rootsis Skåne läänis Kävlinge vallas Barsebäcki külas. Praeguses asupaigas on juba 12. sajandil asunud linnus. Pärast Skåne sõda (1675–1679) kuulus linnus Thottide aadlisoole, kuid Rootsi riik konfiskeeris linnuse koos kogu ülejäänud Thottidele kuulunud kinnisvaraga ja see läks Rootsi monarhi omandusse. 1743. aastal ostis linnuse Rootsi kolonel ja rügemendiülem Gustaf David Hamilton, praeguse omaniku esiisa. Praeguse välisilme sai loss aastail 1889–1940. Tegemist on Hollandi renessanss-stiilis rekonstrueeritud kolmekorruselise hoonega, mis sarnaneb Skåne läänis asuvate renessansslossidega. Loss ei ole avalik külastusobjekt. Kirjeldus (rootsi keeles)
761

761. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad Aastad: 756 757 758 759 760 - 761 - 762 763 764 765 766 ... ... ...
760

760. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad Aastad: 755 756 757 758 759 - 760 - 761 762 763 764 765 ... ... ...
752

752. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad Aastad: 747 748 749 750 751 - 752 - 753 754 755 756 757 ... Sündis arvatavasti (umbes) Bütsantsi keisrinna Irene (ainuvalitseja 797–802) ... Vseviov, David (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
Pop! Session 2006 Winter Bash

Pop! Session 2006: Winter Bash oli ekstreemspordifestival, mis toimus Saku Suurhallis. Parimad selgitati välja kolmes distsipliinis: rula ja bmx'i platsisõidus ning bmx'i verdisõidus. 2006. aastal võttis Sessionist osa enam kui 130 rulasõitjat ja ratturit 24 riigist ning festivali jälgis 12 000 pealtvaatajat. (10 parimat) Tomas Vintr CZE Enis Fazilov FIN Harri Puupponen FIN Madars Apse LAT Chris Aström SWE Julian Dykmans BEL Samu Karvonen FIN Wille Mäkelä FIN Jürgen Horrwath GER Mack McKelton GER Ryan Nyquist USA Gary Young USA Benny Korthaus GER Josh Harrington USA Kye Forte GBR Chris Mahoney GBR Mark König GER Bjoern Heyer GER Jan Janecka CZE Michal Beran CZE Simon Tabron GBR Zach Shaw GBR Jean-Marie Bärtch SWI Ronnie Remo GBR Tim Eichert GER Aze Etzold GER Anthony Pill GBR Chris Mahoney GBR Chris Oliver – Kickflip backside nosegrind hubba'sse Evelin Bouillart BEL Aleksandra Smirnova EST Ursula Värv EST Kristel Orasmäe EST Simpel Session Session '06 koduleht
Giórgios Georgiádis

Giórgios Georgiádis (sündinud 8. märts 1972) on endine Kreeka jalgpallikoondise poolkaitsja, Euroopa meister (2004). Kreeka rahvuskoondises mängis Georgiádis 61 korda ja lõi 11 väravat. Debüüt koondises oli 10. märtsil 1993. 1995. aastal valiti Georgiádis Kreeka kõrgliiga aasta parimaks Kreeka mängijaks. 1992–1998 Panathinaikόs FC 1998–1999 Newcastle United 1999–2003 Saloniki PAOK 2003–2005 PAE Olympiakós 2005–2006 Iraklis Thessaloniki F.C. 2007–2008 PAOK 2004 Euroopa meister 1995, 1996, 2005 Kreeka meister Giórgios Georgiádis on 174 cm pikk.
753

753. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad Aastad: 748 749 750 751 752 - 753 - 754 755 756 757 758 ... ... ...
754

754. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad Aastad: 749 750 751 752 753 - 754 - 755 756 757 758 759 Toimus Hieria kirikukogu, kus võeti vastu ikonoklastlikud seisukohad ja mille järel hakati ikoonide kummardajaid taga kiusama ... 24. juuli – Theodosios III, endine Bütsantsi keiser, askeet (tõenäoliselt) David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
Bosjöklosteri loss

Bosjöklosteri loss on loss Rootsis Skåne läänis Ringsjöni järve ääres Hööri vallas. Lossikompleksi kuuluvad Bosjöklosteri kirik, linnuseaed, roosiaed, aiaterrassid ja ürdiaed. Lossis korraldatakse kunstinäitusi, seal on restoran ja muuseum. Iga aasta septembri alguses toimuvad Skåne päevad. Riigitee 23 ja lossi vahel on golfiklubi Bosjökloster GK. Bosjökloster rajati algselt 1080. aastatel nunnakloostrina (Bosø klooster). See oli üks rikkamaid Skåne kloostreid ja kuulus benediktlaste ordule. Vanim kloostrit mainiv dokument pärineb 1181. aastast ja selle kirjutas paavst Lucius III. Legendi järgi annetati kloostrimaad Tord Thottile. Reformatsiooni ajal klooster suleti ning maad läksid 1537 Taani kuningriigi omandusse. Klooster läänistati viimasele Lundi peapiiskopile Torbern Billele tingimusel, et ta hoolitseb kloostri nunnade eest. 16. sajandil ehitati klooster ümber lossiks ja algehitisest säilitati ainult mõned üksikud osad. Umbes 1560. aastal andis Frederik II kloostri vahetuskaubana Skåne lesestunud aadlidaamile Thale Ulfstandile. Tema initsiaalid ja aastaarv 1569, mis on lõigatud tammepuust peauste peale, on siiani nähtavad. Nii läks loss Ulfstandide suguvõsale. Aastal 1629 läks loss abielu kaudu Beckide suguvõsale, kuid kui Jochum Beck oma varanduse kaotas, müüdi see ta võlgade katteks Corfitz Ulfeldtile, kelle omandusse see Skåne vallutamiseni jäi. Rootsi kroon konfiskeeris Bosjöklosteri. Sellele ei pööratud sellele suurt tähelepanu ja hoone hakkas lagunema. 1735. aastal sai Corfitz Ludvig Beck-Friis kohtuotsusega mõisa Beckidele tagasi. Beckid renoveerisid lossi. Pärast parun Lave Beck-Friisi surma müüdi loss 1908. aastal Bonde suguvõssa kuuluvale Philip Bondele. Praegu kuulub see tema järeltulijale Tord Bondele. 1962. aastast on loss avatud ka külastajatele. Lossi koduleht (rootsi keeles) Lossi kirjeldus ja ajalugu (rootsi keeles)
Charlottenborgi loss

Charlottenborgi loss on loss Rootsis Östergötlandi läänis Motala vallas Motala strömi ääres. Lossi järgi on saanud nime Motala valla osa Charlottenborg. Kivilossi laskis 17. sajandi keskel ehitada Östgöta ratsarügemendi ratsaväekolonel Ludvig Wierich Lewenhaupt, kes oli saanud maa lääniks 1651. aastal. Ta nimetas selle oma abikaasa Charlotte von Hohenlohe-Neuenstein und Gleicheni järgi. Seal on elanud Adam Ludwig Lewenhaupt ja Daniel Fraser. Legendi järgi pidavat lossis kummitama Valge Daam ja Must Daam. Valge Daam pidavat olema lossi esimene omanik Charlotte Lewenhaupt. Praegu asub lossis Motala muuseum. Lossi ja muuseumi koduleht
Per Brahe

Krahv Per Brahe noorem [br'aae] (18. veebruar 1602 Rydboholmsi loss – 12. september 1680 Bogesundi lossis) oli Rootsi ja Soome riigitegelane ning sõjaväelane, kes oli 1637–1640 ja 1648–1654 Soome kindralkuberner. Per Brahe osales Rootsi-Poola sõjas (1626–1629), teenides lõpuks välja oobersti auastme, oli 1629 ja 1630 maamarssal ja samast aastast riiginõunik, ning Vestmanlandi, Bergslageni ja Dalarna laaman. Pärast oma hea sõbra kuningas Gustav II Adolfi surma 1632. aastal asus ta tegelema poliitikaga. Ta soosis kaubanduse arengut ja hariduse levikut. Asutas 1640. aastal Turu Akadeemia (mille kantsler ta oli 1646–1680) ning 1649 Raahe (rootsi keeles Brahestad) linna. Ta tegi ettepaneku, et igas linnas oleks gümnaasium ja igas vallas algkool. Kuninganna Kristiina nooruse ajal ja ka pärast kuningas Karl X Gustavi surma oli Per Brahe riigikantslerina üks regentidest Kuninganna Kristiina eestkostevalitsuses. Tegeles pisut ka keelepoliitikaga. Rõhutas, et Soomes töötavad rootslased peavad oskama kohalikku keelt. Tema vanemad olid riiginõunik Abraham Pedersson Brahe (1569–1630) ja vabapreili Elsa Gyllenstierna af Lundholm (1577–1650). Tema õde, õuemeistrinna Margaretha Brahe (1603–1669) oli abielus Ingeri- ja Liivimaa kindralkuberneri Bengt Bengtsson Oxenstiernaga. Per Brahe abiellus 1628 Kristina Katarina Stenbockiga (1609–1650), kes oli Gustav Eriksson Stenbocki (1575–1629) ja krahvinna Beata Margareta Brahe (1583–1645) tütar, Gustaf Otto Stenbocki õde. Abielust sündis: Elsa Beata Persdotter Brahe (1629–1653) Hiljem abiellus 1653 Lennart Torstensoni lese Beata De la Gardiega (1612–1680), kes oli Ekholmi vabahärra Johan De la Gardie ja Steninge vabaproua Catharina Christiernsdotter Oxenstierna (maetud 1625) tütar, Narva linnuse ja lääni asehalduri (1584) Krister Gabrielsson Oxenstierna (1545–1592) tütretütar. Vilhelm Fredrik Palmblad: Biographiskt Lexicon öfver namnkunnige svenska män, 1837, lk.14–32 Petrus Nordmann: Per Brahe, grefve till Visingsborg, friherre till Kajana, herre till Rydboholm, Lindholmen, Brahelinna och Bogesund, Sveriges rikes råd och drots samt lagman öfver Västmanland, Bergslagen och Dalarna., Helsingfors: Svenska litteratursällskapet i Finland 1904
Kóstas Katsouránis

Kóstas Katsouránis (kreeka Κώστας Κατσουράνης; õieti Konstantínos Katsouránis (Κατσουράνης Κωνσταντίνος)) (sündinud 21. juunil 1979) on kreeka endine jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise poolkaitsja, Euroopa meister (2004). Kreeka rahvuskoondises mängis Katsouránis aastatel 2002–2015 kokku 116 korda ja lõi 10 väravat. Debüüt koondises oli 20. augustil 2003. 1996–2002 Panahaiki 2002–2006 Ateena AEK 2006–2009 SL Benfica 2009–2012 Panathinaikos 2012–2014 PAOK FC 2014 Pune City 2014–2015 Atromitos 2015 Heidelberg United 2004 Euroopa meister Kóstas Katsouránis on 182 cm pikk ja kaalub 75 kg. http://www.aekfc.gr/index.asp?a_id=67&p_id=1
Aruküla Vaba Waldorfkool

Aruküla Vaba Waldorfkool on põhikool Harju maakonnas Raasiku vallas Arukülas. Kool tegutseb Aruküla mõisa härrastemajas alates 1992. aastast. Koolis õpib ligikaudu 100 õpilast. Aruküla Vaba Waldorfkool
Vaba Waldorfkool

Vabu Waldorfkoole on Eestis mitu: Aruküla Vaba Waldorfkool Rakvere Waldorfkool Tallinna Vaba Waldorfkool Viljandi Vaba Waldorfkool Johannese Kool ja Lasteaed Rosmal Tartu Waldorfgümnaasium Pärnu Waldorfkool Waldorfkool Läte Tartu Waldorfpedagoogika Seminar Tartu Maarja Kool Narva Juhkentali Kooli Waldorfpedagoogika osakond
Aerjalgsed

Aerjalgsed (Maxillopoda ehk Copepodoides) on vähkide alamhõimkonda (või klassi) kuuluv klass (või alamklass) väikeseid vähilisi. Aerjalgsete alamklassid on Aerjalalised Copepoda Thecostraca Tantulocarida Lõpushännalised Branchiura Pentastomida Huulvähilised Mystacocarida Klassi kuulub 12 seltsi ja umbes 107 sugukonda. "Loomade elu", 2. kd., lk. 6
Motala vald

Motala vald on 2. järgu haldusüksus (vald) Rootsis Östergötlandi läänis. Vallas asub Charlottenborgi loss. Q129406980 Valla koduleht
Kalmari loss

Kalmari loss (rootsi keeles Kalmar slott) asub Kalmari linnas Kalmari läänis Rootsis. Kalmari keskaegse sadama lähedal paiknev loss on rajamisest saadik etendanud Rootsi ajaloos suurt osa. Muuhulgas sõlmiti seal Margrete I eestvõttel aastal 1319 Kalmari unioon, mille osalised olid Taani, Norra ja Rootsi. Algselt asus praeguse lossi asemel üksnes kindlustorn, kuid 1280. aastal lasi kuningas Magnus Aidalukk torni ümber ehitada kindluse. 16. sajandil ehitati loss Gustav Vasa ja ta poegade Erik XIV ja Johan III juhtimisel renessanss-lossiks. Tänapäeval on see üks paremini säilinud renessansslosse Rootsis.  Kalmari loss – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Simpel Session 2007 Winter Bash

Simpel Session 2007: Winter Bash oli ekstreemspordifestival Saku Suurhallis, kus võisteldi kahes distsipliinis: rula ning bmx'i platsisõit. Kohal olid tipptegijad üle kogu maailma, eestlastest võtsid osa Hendrik Gross, Rainer Karmann, Ahto Eller, Aleksandr Tubin, Sergo Semitsev, Eron Nõlvand, Romario Siimer, Jaan Suits ning Kaur Rank rula tänavasõidust; ning Raigo Suija, Anton Ardel, Alan Silmann, Viktor Ignatenko, Kert Petersel, Ingvar Neumann ning Reimo Kiisk BMX tänavasõidust. Üritus oli järjeks igal aastal toimuvale Sessionile, mis 2006. aastal kandis nime Pop! Session: Winter Bash. (10 parimat) 1. Enis Fasilov 241p 2. Chris Astrom 234p 3. Lukas Danek 230p 4. Georges Agonkouin 220p 5. Paco Elles 216p 6.-7. Boaz Aquino 211p 6.-7. Chris Pfanner 211p 8. Tomas Vintr 210p 9. Peter Molec 205p 10. Stephan Gunther 197p 1. Josh Harrington USA 485 2. Chase Hawk USA 479 3. Dave Mirra USA 456 4. Sebastian Keep GBR 446 5. Alistair Whitton GBR 442 6. Ben Hennon GBR 439 7. Mark Webb GBR 436 8. Mike Spinner USA 422 9. Danny Hickerson USA 420 10. Alessandro Barbero ITA 418 1. Josh Harrington 4,10 m 2. Rayot Martma napilt teine 3. Dave Mirra 3,60 m Madars Apse – switch 360 flip down the double set Session 07´ koduleht Session 07 Summer Splash koduleht
Aerjalalised

Aerjalalised ehk kopepoodid (Copepoda) on lülijalgsete hõimkonda kuuluva aerjalgsete klassi alamklass (võidakse vaadelda ka seltsina aerjalgsete alamklassis[viide?]). Aerjalalisi leidub meres ja enamikus mageveeveekogudes. Paljud aerjalalised on planktilise eluviisiga, osa on bentilised. Esineb ka parasiitseid liike. Planktilised aerjalalised on zooplanktoni oluline rühm, nad on toiduks kaladele, vaaladele, merelindudele ning teistele lülijalgsetele. Aerjalalised on tähtsad globaalökoloogias ja süsinikuringes. Mõnede allikate kohaselt on aerjalaliste biomass kõige suurem loomne biomass[viide?]. Aerjalalised on mikroskoopilised, nende pikkus on alla 1 mm kuni 5 mm[viide?]. Kehaehituses eristub pea, rindmik ja tagakeha. Pea on kokku kasvanud rindmiku esimese segmendiga. Pea eesotsas asub allapoole kaldus nokis ehk rostrum. Tavaliselt on aerjalaliselt pea eesosas paaritu liitsilm ja lihtsilmana talitlev naupliussilm. Nende eestundlad (antennid) on suhteliselt pikad ja osalevad ujumisel ja hõljumisel. Aerjalaliste liikumine pole sujuv, vaid tõukeline. Enamik aerjalalised toituvad vee filtreerimisest (filtrijad), vähem on parasiite. Aerjalalised on lahksugulised. Munadest kooruvat vastset nimetatakse vähikvastseks ehk naupliuseks. Elu jooksul kestuvad nad mitu korda. Aerjalaliste alamklassi kuuluvad seltsid: Calanoida (hormikulised) Cyclopoida (sõudikulised) Gellyelloida Harpacticoida (rullikulised) Misophrioida Monstrilloida Mormonilloida Platycopioida Poecilostomatoida Siphonostomatoida Eesti aerjalaliste loend Copepod world
Vasílios Lákis

Vasílios Lákis (sündinud 10. septembril 1976 Litis) on Kreeka jalgpallikoondise endine poolkaitsja, Euroopa meister (2004). Kreeka rahvuskoondises mängis Lákis vahemikus 1999–2005 35 korda, ta lõi kolm väravat. Debüüt koondises oli 18. augustil 1999, kui mängiti El Salvadoriga. 1992–1996 Naoussa 1996–1998 Paniliakos 1998–2004, 2005–2007 Ateena AEK 2004–2005 Crystal Palace 2007–2009 PAOK 2009–2010 Kavala 2000, 2002 Kreeka karikas AEK-ga 2004 Euroopa meister Kreeka koondisega Vasílios Lákis on 177 cm pikk ja ta kaalub 71 kg.
Vranov nad Dyjí

Vranov nad Dyjí on alev Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Alevivalitsuse koduleht Vranovi lossi koduleht
Kilpkonnalised

Kilpkonnalised (Testudines) on keelikloomade hõimkonda roomajate klassi kuuluvate loomade selts. Kilpkonnad põlvnevad permi ajastu kotülosaurustest ja saavutasid õitsengu keskaegkonnas. Kilpkonnad võivad elada maismaal, magedas vees või meres, kuid kõik liigid munevad maale. Nende jässakat ja laia keha kaitseb nii selja kui kõhu poolt luuline kilprüü. Selle põhjal eristataksegi kilpkonnaliste seltsi teistest loomarühmadest. Seljakilpi nimetatakse karapaksiks ja kõhukilpi nimetatakse plastroniks. Seljakilp on selgroo ja roietega kokku kasvanud. Ohu korral tõmbab kilpkonn oma jalad ja pea kilbi alla, ehkki osal liikidel on kilp vähenenud, nii et kilpkonn ei mahu täielikult kilbi alla. Kilpkonnad liiguvad aeglaselt, sest kilp on raske ja kohmakas. Vee-eluliste kilpkonnade rüü on tunduvalt õhem, kergem ja lamedam. Nende jäsemed on arenenud loibadeks. Suurimad kilpkonnad (kaal kuni 450 kg) on merikilpkonnaliste alamseltsis. Enamik kilpkonni kasvab mõnekümne sentimeetri suuruseks. Suurimad maismaakilpkonnad on kooldkaelaliste alamseltsi (Cryptodira) kuuluvad Galápagose saartel elavad elevantkilpkonnad. Samasse sugukonda kuulub kõige väiksem, Madagaskaril elav ämblik-kilpkonn, kelle pikkus ei ületa 10 cm. Meil on rohkem tuntud stepikilpkonn, keda paljud ka kodus lemmikloomana peavad. Alamseltsi pöördkaelalised (Pleurodira) kuuluvad loomad saavad erinevalt eelmistest liigutada oma pead rohkem külgedele kui ülespoole. Kilpkonnade aju on väga nõrgalt arenenud ja moodustab vähem kui 1 promilli tema massist. Seljaaju on seevastu jäme ja raske. Silmad on tavaliselt hästi arenenud, pupill on ümmargune, peale kahe liikuva silmalau esineb veel pilkekile. Maitsmine, haistmine ja kompimine on samuti teravad. Näiteks oma kilprüü puudutamist tunneb loom otsekohe. Seevastu kuulmine on kilpkonnadel vilets. Maismaavormidel on trummikile paks, aga merevormidel on kuulmekäik kaetud tugevasti paksenenud nahaga. Kilpkonnade värvus vastab ümbruskonna omale, ent mõned mageveevormid on eredalt värvunud. Terraariumis võib selliseid loomi imetleda, aga looduslikus keskkonnas kireva taimestiku ja veesillerduse keskel on teda raske märgata. Kilpkonnad on iidsetest aegadest olnud aegluse sümboliks, kuid see käib üksnes maismaakilpkonnade kohta. Mageveekilpkonnad liiguvad kiiresti ja osavalt nii vees kui ka kuival. Merekilpkonnad on kuival maal kohmakad, kuid vees liiguvad hämmastava graatsiaga. Kilpkonni eristatakse 26 sugukonda, kellest tänapäevani on elanud üksnes 12. Kilpkonnaliike on tänapäeval umbes 210. Teadaolevatest fossiilsetest kilpkonnaperekondadest suurim on umbes 5 m pikkune Miolania. Kilpkonnad jagatakse viide tänapäevasesse alamseltsi: kooldkaelalised, merikilpkonnalised, pehmenahalised, pöördkaelalised ja puudukilbilised. "Loomade elu", 5. kd, lk 115–116. Kilpkonnad Haapsalus. Kaja, 29. juuli 1935, nr. 176, lk. 6. Kilpkonnade andmebaas (inglise keeles)
Dimítris Papadópoulos

Dimítris Papadópoulos (Δημήτρης Παπαδόπουλος; sündinud 20. septembril 1981 Usbekistanis) on Kreeka jalgpallikoondise endine ründaja, Euroopa meister (2004). Kreeka rahvuskoondises mängis Papadopoulos aastatel 2002–2013 22 korda ja lõi kaks väravat. Debüüt koondises oli 20. novembril 2002, kui mängiti Iirimaaga. 2000–2001 Akratitos 2001–2003 Burnley 2003–2008 Ateena Panathinaikos 2008–2009 Lecce 2009 Dinamo Zagreb 2010–2012 Celta Vigo 2012: Levadiakos 2012–2013: Panthrakikos 2013–2014: Atromitos 2014–2015: PAOK 2015–2016: Asteras Tripolis 2016–2017: Atromitos 2017: Panetolikós 2004 Euroopa meister 2004 Kreeka meister 2004 Kreeka karikas Dimitrios Papadopoulos on 181 cm pikk. http://www.dimitrispapadopoulos.gr/
Hellideni loss

Hellideni loss on loss Rootsis Västergötlandi läänis Tidaholmi vallas Hellidsbergeti läänenõlval, kust avaneb vaade Tidaholmi linnale. Lossi lasi 1858. aastal härrastemajana ehitada Hans Henrik von Essen ja hiljem ehitas selle ümber ta poeg Alfred von Essen. Teiste ajalooliste isikute hulgas on lossi külastanud Oskar II, Gustav V ja mitmed teised kuningad. Hellideni rahvakõrgkool Hellideni loss
Laholmi vald

Laholmi vald on 2. järgu haldusüksus (vald) Rootsis Hallandi läänis. Valla keskus on Lagani jõe suudmes asuv Laholm. Teised suuremad asulad on Mellbystrand, Veinge, Knäred ja Våxtorp. Q129406980 Laholmi valla koduleht