laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Cyclophiops

Cyclophiops on maoperekond. Perekonda Cyclophiops klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Cyclophiops doriae Boulenger, 1888 Cyclophiops hamptoni (Boulenger, 1900) Cyclophiops herminae (Boettger, 1895) Cyclophiops major (Günther, 1858) Cyclophiops multicinctus (Roux, 1907) Cyclophiops semicarinatus (Hallowell, 1861). Need maod on levinud Indias, Jaapanis, Laoses, Hiinas ja Vietnamis. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Cyclophiops Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 29.12.2013) (inglise keeles) Boulenger,Annali del Museo civico di storia naturale di Genova An account of the Reptilia obtained in Burma, north of Tenasserim, by M. L. Fea, of the Genova Civic Museum., Annali del Museo Civico di Storia Naturale di Genova, ser. 2, vol. 6, p. 598, 1888, Veebiversioon (vaadatud 29.12.2013) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Cyclophiops seisuga 29.12.2013.
Kahi

Kahi ehk jookohver on Lõuna-Eesti rahvakultuuris teatud puhkudel ohverdatav jook, enamasti õlu. Kahja ohverdati nt jaanipäeval ja lapse sündimise puhul. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 58 "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 29.12.2013)
Paget Brewster

Paget Valerie Brewster (sündinud 10. märtsil 1969 Concordis Massachusettsi osariigis) on USA näitleja ja laulja[viide?]. Ta on mänginud Emily Prentissi kriminaalseriaalis "Kurjuse kannul". Seriaalis "Sõbrad" mängis ta 1997–1998 Kathyt. Seriaalis "Kaks ja pool meest" mängis ta 2005 Jamie Eckleberryt. Komöödiaseriaalis "Moodne perekond" mängis ta 2013. aastal Trishi. 2006. aasta filmis "Elumere lainetel" ("The Big Bad Swim") mängis ta Amy Piersonit.
Kentucky

Kentucky [kent'aki] on Ameerika Ühendriikide osariik. Põhjas piirneb Indiana ja Ohio osariigiga, lõunas Tennesseega, loodes Illinois'ga, läänes Missouriga, kirdes Lääne-Virginiaga ning idas Virginiaga. 1792. aastal lõi Kentucky Virginiast lahku ja võeti samal aastal iseseisva osariigina Ühendriikide hulka vastu. Kentucky suurim linn on Louisville. 1973. aasta Kentucky hobuste võiduajamine 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022. Kentucky osariigi koduleht
Kahv

Kahv (Saaremaal, läänemurdes, kirderanniku murdes haam, põhjaeesti murretes ja kirderanniku murdes natt) on kalapüügivahend, millega kala veest välja tõstetakse. Kahv koosneb pikast varrest ja selle otsas olevast tihedast võrkkotist, mis on tõmmatud ümmargusele või ovaalsele vitsvõrule. Kahvaga ammutatakse kalu püünisest, samuti talvel august järvejääs, kui kala tuli veepinnale. Hiiumaal püüti kalu ojast haamiga, Pärnumaal kaldalt nelinurkse kahva ehk notiga . Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 58 Kahv, Eesti Rahva Muuseum
Munamadu

Munamadu (Dasypeltis scabra) on maoliik. Munamaol klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid: Dasypeltis scabra loveridgei Mertens, 1954 Dasypeltis scabra scabra (Linnaeus, 1758). Need maod on levinud Aafrikas, sealhulgas Sambias. Munamaod toituvad linnumunadest. Kui teistel munasööjatel madudel läbivad munakoored terve seedekulgla, siis munamadudel on selgroolülide alumised ogajätked nii pikad, et läbivad söögitoru seina ning moodustavad munakoorte purustamiseks sobiva kitsuse – mis purustab munakoore ja kust edasi seedekulglasse pääseb üksnes muna sisu –, koored väljutatakse suu kaudu. Arvatakse, et munamadude soomused (ja värvus) sarnaneb hariliku eefa ja Causus rhombeatuse omaga. Neil saab vahet teha silmaava abil, munamadudel on pupill vertikaalne ja perekonda Causus liigitatud madudel ümmargune. Loomade elu 5:294. Peter Uetz & Jakob Hallermann,Dasypeltis scabra Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 12.03.2014) (inglise keeles) Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne saidil Wikispecies YouTube'i video: Amazing defense of African Rhombic Egg eater - Dasypeltis scabra Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Dasypeltis scabra seisuga 12.03.2014.
Lucavsala mõis

Lucavsala mõis (Lucavsalas muižiņa, ka Lucavas muiža, saksa keeles Lutzaushof) oli poolmõis Lätis Riia linnas Salase asumis. Peahoone asus aadressil Lucavsalas iela 51. Mõis rajati ilmselt 1559. aastal, mil toonane Liivi ordu maameister sealse maa oma vasallile andis. Algselt oli tegu rüütlimõisaga, kuid väikese pindala tõttu oli sellest XVII sajandiks saanud poolmõis. Mõisa omanikud olid XVII sajandil Lutzaud, selle järgi on mõis ka nime saanud. Suure PõhjasõjaSpilve lahingus langenud Vene sõdurid maeti mõisale kuulunud saarele. Mõisas kasvatati Riia linna tarbeks juurvilja ja peeti piimakarja. Mõisa maad kannatasid Daugava üleujutuste all, seetõttu sinna kuigi uhkeid hooneid ei rajatud. Peahoone pärineb ilmselt XVIII sajandist. XIX sajandil olid mõisa omanikud järgemööda Leontjevid, õed Volkovad, Šutovid ja Vostid. 1891. aastal püstitati mõisa juurde langenud sõduritele vene õigeusu kirikukujuline kuue meetri kõrgune mälestusmärk. 1902. aastal ostis Riia linn mõisa ära ja 1904. aastal liideti selle maad linnaga. Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles) Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Puunastik

Puunastik (Dendrelaphis) on maoperekond. Puunastikute perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Dendrelaphis andamanensis (Anderson, 1871) Dendrelaphis ashoki Vogel & Van Rooijen, 2011 Dendrelaphis bifrenalis (Boulenger, 1890) Dendrelaphis biloreatus Wall, 1908 Dendrelaphis calligastra (Günther, 1867) Dendrelaphis caudolineatus (Gray, 1834) Dendrelaphis caudolineolatus (Günther, 1869) Dendrelaphis chairecaeos (Boie, 1827) Dendrelaphis cyanochloris (Wall, 1921) Dendrelaphis flavescens (Gaulke, 1994) Dendrelaphis formosus (Boie, 1827) Dendrelaphis fuliginosus Griffin, 1909 Dendrelaphis gastrostictus (Boulenger, 1894) Dendrelaphis girii Vogel & Van Rooijen, 2011 Dendrelaphis grandoculis (Boulenger, 1890) Dendrelaphis grismeri Vogel & Van Rooijen, 2008 Dendrelaphis haasi Van Rooijen & Vogel, 2008 Dendrelaphis hollinrakei Lazell, 2002 Dendrelaphis humayuni Tiwari & Biswas, 1973 Dendrelaphis inornatus Boulenger, 1897 Dendrelaphis keiensis (MERTENS, 1926) Dendrelaphis kopsteini Vogel & Van Rooijen, 2007 Dendrelaphis levitoni Van Rooijen & Vogel, 2012 Dendrelaphis lineolatus (JACQUINOT & GUICHENOT, 1853) Dendrelaphis lorentzi (Lidth De Jeude, 1911) Dendrelaphis luzonensis Leviton, 1961 Dendrelaphis macrops (GÜNTHER, 1877) Dendrelaphis marenae Vogel & Van Rooijen, 2008 Dendrelaphis modestus Boulenger, 1894 Dendrelaphis ngansonensis (Bourret, 1935) Dendrelaphis nigroserratus Vogel, Van Rooijen & Hauser, 2012 Dendrelaphis oliveri (Taylor, 1950) Dendrelaphis papuensis Boulenger, 1895 Dendrelaphis philippinensis (Günther, 1879) Dendrelaphis pictus (Gmelin, 1789) – hiilge-puunastik Dendrelaphis punctulatus (Gray, 1826) Dendrelaphis schokari (Kuhl, 1820) Dendrelaphis striatus (Cohn, 1905) Dendrelaphis striolatus (PETERS, 1867) Dendrelaphis subocularis (Boulenger, 1888) Dendrelaphis terrificus (Peters, 1872) Dendrelaphis tristis (Daudin, 1803) Dendrelaphis underwoodi Van Rooijen & Vogel, 2008 Dendrelaphis walli Vogel & Van Rooijen, 2011. Teadusajakirjas „Zootaxa“ (2016) avaldatud artikli "A new canopy-dwelling species of Dendrelaphis (Serpentes: Colubridae) from Sinharaja, World Heritage Site, Sri Lanka" kohaselt on maoperekond täienenud uue liigiga Dendrelaphis sinharajensis Wickramasinghe, 2016. Need maod on levinud Aasias, Austraalias ja Uus-Guineas. Loomade elu 5:294. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Dendrelaphis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 20.02.2017) (inglise keeles) Mendis Wickramasinghe, A new canopy-dwelling species of Dendrelaphis (Serpentes: Colubridae) from Sinharaja, World Heritage Site, Sri Lanka, Zootaxa 4162(3):504-518, September 2016, [2017, veebruar 20] Sissekanne ADW-s Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Dendrelaphis seisuga 29.12.2013.
Bieriņi

Bieriņi on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna osa, pindalaga 4,274 km². Asub Atgāzenest läänes ning Āgenskalnsist, Pleskodālest ja Torņakalnsist lõunas. 8538 elanikku (2010). Bieriņi asum kujunes XIX sajandi lõpus Bieriņi mõisa aladele Mārupe, Ozolciemsi ja Petriņciemsi küla kohale. XVIII sajandil püstitati mõisa maadele suvemõisaid, nende seas ka Budase suvemõis. 1970. aastatel rajati asumisse skulptuuripark. Lisaks asub asumi territooriumil Borherti mõisa peahoone. Laidzes iela Liepajas iela Kārļa Ulmaņa gatve Robežu iela Ojāra Vācieša iela Bieriņi koduleht (läti keeles)
Bormida (täpsustus)

Bormida võib tähendada mitut asja. Bòrmida – omavalitsusüksus (comune) Itaalias Savona provintsis; Bormida jõgi – jõgi Itaalias Piemontes ja Liguurias; Bormida org – Bormida jõe org.
Orba

Orba võib tähendada mitut asja. Orba – omavalitsusüksus Hispaanias; Orba jõgi – jõgi Itaalias Piemontes ja Liguurias. Orba (Iiri mütoloogia) – Iirimaa kuningas (High King)
Armeenia välisesinduste loend

Armeenia välisesinduste loetelu on esitatud 2013. aasta seisuga. Armeenia on Lõuna-Kaukaasias asuv merepiirita riik ning rohkem kui 5 miljonit armeenlast elab väljaspool Armeeniat. Austria Viin (suursaatkond) Belgia Brüssel (suursaatkond) Bulgaaria Sofia (suursaatkond) Gruusia Thbilisi (suursaatkond) Bathumi (peakonsulaat) Hispaania Madrid (suursaatkond) Holland Haag (suursaatkond) Itaalia Rooma (suursaatkond) Kreeka Ateena (suursaatkond) Leedu Vilnius (suursaatkond) Poola Varssavi (suursaatkond) Prantsusmaa Pariis (suursaatkond) Marseille (peakonsulaat) Rumeenia Bukarest (suursaatkond) Saksamaa Berliin (suursaatkond) Suurbritannia London (suursaatkond) Šveits Genf (suursaatkond) Taani Kopenhaagen (suursaatkond) Tšehhi Vabariik Praha (suursaatkond) Ukraina Kiiev (suursaatkond) Valgevene Minsk (suursaatkond) Vatikan Vatikan (suursaatkond) Venemaa Moskva (suursaatkond) Rostov Doni ääres (peakonsulaat) Peterburi (peakonsulaat) Sotši (konsulaaresindus) Ameerika Ühendriigid Washington (suursaatkond) Los Angeles (peakonsulaat) Argentina Buenos Aires (suursaatkond) Brasiilia Brasília (suursaatkond) Kanada Ottawa (suursaatkond) Egiptus Kairo (suursaatkond) Araabia Ühendemiraadid Abu Dhabi (suursaatkond) Hiina Rahvavabariik Peking (suursaatkond) India New Delhi (suursaatkond) Iraak Bagdad (suursaatkond) Iraan Teheran (suursaatkond) Jaapan Tōkyō (suursaatkond) Kasahstan Nur-Sultan (suursaatkond) Kuveit Al-Kuwayt (suursaatkond) Liibanon Beirut (suursaatkond) Süüria Damaskus (suursaatkond) Aleppo (peakonsulaat) Türkmenistan Aşgabat (suursaatkond) Indoneesia Mehhiko Rootsi Vietnam Brüssel (esindus Euroopa Liidu ja NATO juures) Genf (alaline esindus ÜRO jt rahvusvaheliste organisatsioonide juures) İstanbul (alaline esindus Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni juures) Minsk (alaline esindus SRÜ juures) New York (alaline esindus ÜRO juures) Rooma (alaline esindus ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni juures) Strasbourg (alaline esindus Euroopa Nõukogu juures) Viin (alaline esindus Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni juures) Armeenia diasporaa "Armenia opens embassy in Spain". NEWS.am (inglise). NEWS.am. 28.09.2010. Vaadatud 29.12.2013. Armeenia Välisministeerium
Jon Hamm

Jonathan Daniel Hamm (sündinud 10. märtsil 1971 Saint Louises) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Eesti televaataja teab teda seriaalist "Pöörased" (Mad Men), kus ta mängib Don Draperit ning seriaalist "Noore arsti märkmed", kus ta mängib vanemat doktor Vladimir Bomgardi. Seriaalides "Ally McBeal", "Providence", "Gilmore'i tüdrukud" ja "Numbr1d" mängis ta episoodilisi osi. Filmis "Päev, kui maailm jäi seisma" mängis ta doktor Michael Granieri.
Bieriņi mõis

Bieriņi mõis (läti keeles Bieriņu muiža või Lindenrū muiža, saksa keeles Kolzen, Lindenruh) oli mõis Lätis Riia linnas Bieriņi asumis peahoone aadressiga Kantora iela 10. Bieriņi mõis rajati 17. sajandi alguses ja kuulus Behrens von Rautenfeldidele. Mõisa vana, 1800. aastal ehitatud peahoone asus praeguse Mārupe piirkonna aladel aadressil Kantora ielā 97. Hoone oli pärast uue peahoone valmimist kasutusel jahimajakesena, ent juba 20. sajandi algaastatel sai sellest koolimaja. Tänapäeval asub seal uus Mārupe põhikooli hoone. Kuigi hoone ehitamisel vana maja täielikult ei lammutatud, pole seal vanast häärberist siiski ainsatki detaili näha jäänud. Uus peahoone ehitati 1870. aastal linnale lähemale. Tänav, mille ääres mõis asus, sai nime just mõisavalitseja kontori järgi. Lisaks peahoonele ja mõisavalitseja majale on säilinud veel mõisa tall, mis oli ka ühtlasi laudaks. Samuti on säilinud teenijate maja ja mõisa park. XVIII sajandil püstitati mõisa maadele ka mitmeid suvemõisaid, nende seas Budase suvemõis. 1924. aastal mõis võõrandati, aga endiste omanike kätte jäi mõisasüda 11 hektari maaga, kus oli toona 14 mõisnikule kuulunud elumaja. Mõisa peahoonet kasutasid omanikud suvilana, talvel asus seal 14 üürikorterit. Omanikud kaotasid maja seoses Nõukogude võimu tulekuga 1940. aastal. Tänapäeval on maja Behrens von Rautenfeldidele tagastatud, kuigi hoone eest hoolitsemine on jäänud sealsete elanike kanda. Kolzeni mõis, 1793. Johann Christoph Brotze kogust Kolzeni mõis, 1794 Kolzeni mõis, 1794 Jahimaja, tänapäeaval kasutusel koolina Indrek Jürjo. Ludwig August krahv Mellin kui talurahva sõber ja estofiil[alaline kõdulink], Tuna 2003 nr. 4 Mõis Riia koduloomuuseumi lehel (läti keeles) Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Orkjärve looduskaitseala

Orkjärve looduskaitseala asub Aude, Jaanika ja Tabara külas Saue vallas Harju maakonnas. Kaitseala on moodustatud Orkjärve soo ja rabametsade ning Viisu soo madalsookoosluste ning haruldaste ja kaitsealuste liikide kaitseks. Kaitseala jaguneb kolmeks sihtkaitsevööndiks: Orkjärve raba, Aude soo ja Viisu soo sihtkaitsevöönd. Orkjärve raba talvel Orkjärve looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri Riigi Teataja Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Orba jõgi

Orba on jõgi Põhja-Itaalias Liguuria ja Piemonte maakonnas. Orba on Po parempoolse lisajõe Bormida peamine parempoolne lisajõgi. Orba läte asub Liguuria Apenniinide lääneosas Reixa mäe (1183 m) põhjanõlval, 1001 meetri kõrgusel merepinnast. Jõgi suubub Bormidasse Alessandriast lõunas. Suurim asula Orba kallastel on Ovada. Orbast on leitud ka kullaliiva. Jõe teele on rajatud veehoidlaid, sealhulgas Ortiglieto. 1935. aasta 13. augustil tõusis Orba üle kallaste ning pühkis oma teelt tammid, sillad ja ehitised. Kõige enam sai kannatada Ovada piirkond. Hukkus 111 inimest. Diego Sciutto (a cura di), Il crollo della diga di Molare, AnteprimaNotizie, Ovada, Giugno 2005 Orbidasse suubumise lähedal. [1] Renzo Bottero. L'onda che travolse Ovada, crollò una diga e morirono 111 persone, da «La Stampa - Alessandria» - 13 agosto 1998, pg. 3.  Orba jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Bałbasava

Bałbasava (valgevene-eesti transkriptsioonis Balbassava, taraškievica nimekuju Baŭbasaŭ) on alev Valgevenes Viciebski oblastis Orša rajoonis. Alev allub administratiivselt Orša linnale. Asula nimi on poola keeles Bołbasowo. Alevis asuvad keskkool, kunstikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Alevi lähedal on endine sõjaväe lennuväli, seetõttu asub alevis ka Orša lennukiremondi tehas. Asulat mainitakse esimest korda aastal 1598. Balbasava hakkas siiski arenema alles aastast 1939, mil sinna rajati sõjaväelinnak. Aastail 1952–1991 kandis Balbasava nime Sõjaväelinnak nr 20. Lennuväljal paiknesid pommitajad Tupolev Tu-22M3. Balbasavast sai alev aastal 2000. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Alev võrguentsüklopeedias
Nojemberjan

Nojemberjan (armeenia keeles Նոյեմբերյան) on linn Armeenia Tavuši maakonna kagunurgas.  Nojemberjan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Holodivka

Holodivka (ukraina keeles Холодівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 1064. Pindala on 4,51 km².
Luke Wilson

Luke Cunningham Wilson (sündinud 21. septembril 1971 Dallases) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja. Ta on mänginud filmides "Charlie inglid" (2000), "Arukas blondiin?!" (2001), "Idiokraatia" (2006) ja "Henry Poole on siin" (2008). Seriaalis "Kuumad seitsmekümnendad" mängis ta Michael Kelso vanemat venda Casey Kelsot. Tema vennad Andrew ja Owen on samuti näitlejad. Nende ema Laura Wilson on fotograaf.
Pärandkultuur

Pärandkultuur on kultuuripärandi üks avaldusmisvorme, mille all mõistetakse inimese loodud kultuuripärandi objekte maastikul. Pärandkultuuri mõiste on toonud eesti keelde Lembitu Tarang seoses Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) pärandkultuuri objektide kaardistamisega. Aastail 2005–2011 kaardistati Riigimetsa Majandamise Keskuse eestvõttel Eesti pärandkultuuri, mille raames loendatati ja tähistati ka muid pärandkultuuri objekte: näiteks mahajäetud talukohti, küladevahelisi metsateid, mahajäetud metsavahitalude põliseid õuepuid, keldreid, kiviaedu, turbalõikamise kohti, lubjaahjude varemeid, söemiilide asukohti, tõrvaahjusid, savitööstusi ja potaseahjusid, piimapukkisid, hooneid ja hoonete varemeid, kaevikuid, lubjapõletuskohti, teid, sõjalisi rajatisi. Selle projekti raames koguti ka metsaosade, metsateede, sihtide, kõrgendike, metsaheinamaade ja rabasilmade ajaloolisi rahvapäraseid nimetusi. Kokku kaardistati 35 006 pärandkultuuri objekti, mis maakondade lõikes jagunesid järgmiselt: Vikipeedia:Vikiprojekt Kultuuripärand Aineline kultuuripärand E-Kultuuripärand Kultuuripäranditurism Kultuuripärandi digitaalse säilitamise nõukogu Pärandkooslused Pärimuskultuur Vaimne kultuuripärand http://www.rmk.ee/files/RMK_Aastaraamat_2011.pdf Tarang, Lembitu; Hellström, Kristiina; Kaljuvee, Rein; Kusmin, Jürgen; Neljandik, Triin; Raid, Maire 2007. Väike pärandkultuuri käsiraamat. Tartu: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9985-830-77-2] Neljandik, Triin 2007. Pärandkultuur metsas: Oandu. [Tallinn]: Riigimetsa Majandamise Keskus, Triip. [ISBN 978-9949-15-614-6] Kusmin, Jürgen (koost.) 2007. Raplamaa pärandkultuurist. Rapla: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9985-830-80-2] Tarang, Lembitu (koost.) 2007. Läänemaa pärandkultuurist. Kullamaa: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9985-830-81-9] Näppo, Elle (koost.) 2008. Järvamaa pärandkultuurist. Paide: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9985-830-93-2] Neljandik, Triin (koost.) 2008. Harjumaa pärandkultuurist. Tallinn: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9985-830-94-9] Raudoja, Ahto (konsultant) 2010. Võrumaa pärandkultuurist. Võru: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9985-830-99-4] Rosenberg, Tiit (konsultant) 2010. Valgamaa pärandkultuurist. Valga: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9985-830-98-7] Sandrak, Ott (konsultant) 2010. Lääne-Virumaa pärandkultuurist. Rakvere: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9949-460-02-1] Jonuks, Tõnno (konsultant) 2010. Ida-Virumaa pärandkultuurist. Narva: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9949-460-01-4] Kultuuripärandi kaitse ja kaitsetus Kultuuriministeerium, 28. detsember 2016
Poltergeist

Poltergeist (saksa keeles "rahutu vaim") on kummitus või mõni muu üleloomulik nähtus, mis on äratuntav selle järgi, et teeb valju heli, liigutab või lõhub esemeid. Poltergeisti nähtusi on teada üle maailma.
Kalamaja (elamu)

Kalamaja (ka soemaja, kalasaun, Saaremaal rannamaja, rannasaun, Hiiumaal võrkmaja) oli eesti rahvaarhitektuuris püügipiirkonna lähedal asunud kalurite ajutine elamu. Arvatakse, et esimesed kalamajad ehitati Eesti rannikupiirkonda enne 14. ja 15. sajandit. Kalamajade ehitamine lõppes 1930. ja 1940. aastatel, kui merekalastuse iseloomu muutumise ja tehnilise varustuse täiustumise tõttu kalamajasid enam ei vajatud. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 59-60 Kalamaja (elamu) Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Ararati tasandik

Ararati tasandik (armeenia keeles Արարատյան դաշտավայր, Araratjan daštavajr) on üks Armeenia mägismaa suurimaid tasandikke, ulatudes Sevani vesikonnast läände ning asudes Geghama mägede jalamil. Põhjas piirneb tasandik Aragatsi mäega ning lõunas Araratiga. Araksi jõgi jaotab tasandiku kaheks: põhjapoolsem osa asub Armeenias ning lõunapoolsem osa Türgis. Ararati tasandik ning Sevani vesikond asuvad rikkaliku päikesepaiste käes – päike paistab seal ligikaudu 2700 tundi aastas. Ka Egiptuses Aleksandria linnas ei kohta oluliselt rohkemat päikesepaistet. Lühim on päikesepaiste kestus metsase ala keskmäestikupiirkonnas (ligikaudu 2000 tundi aastas). Vahemikus juunist oktoobrini leiab mägede jalamitel vaevalt mõne päikseta päeva. Khor Virapi klooster ja Ararat
Kamalutäis

Kamalutäis (ka: kamal; lõunaeesti murretes ruhim, ruhimik, ruhimetäis, ruhik) on rahvapärane mahumõõt, mis tuleneb kahe kõrvuti kokkupandud kumera pihu mahutavusest. Kamaluga mõõdeti tavaliselt mingit puisteainet (nt teravilja). Ligikaudse mõõduna kasutatakse kamalutäit ka tänapäeval: nt toidu valmistamisel mingi komponendi koguse määramisel. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 62
Kamal

Kamal on navigatsiooniseade laiuskraadi mõõtmiseks.
Kammipill

Kammipill on kamm, mille piid on kaetud õhukese paberi või puulehega. Kui kammi vastu huuli surudes viisi ümiseda, hakkab paber või puuleht võnkuma. Kammipill on rahvakultuuris tuntud eelkõige laste musitseerimisvahendina. roopill Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 63
Kammits

Kammits on väädist, nöörist või raudlülidest koosnev ese, mida vanasti kasutati karjatamisel selleks, et takistada hobust või veist ära jooksmast. Kammitsaga võidi ühendada kas looma esijalad või esijalg koos peaga (peakammits). kaelkook (karjatamine) Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 63 Kammits Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Kandepuud

Mitte segi ajada ree pikendusosadega: kandpuudega Kandepuud on vanasti heina või vilja vedamisel kasutatud kaks 3–4 m pikkust sirget siledat teivast. Eesti alal kasutati neid vähe ja vaid lõunaosas. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 64
37

◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | 40. aastad | 50. aastad | 60. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 33 | 34 | 35 | 36 | 37 | 38 | 39 | 40 | 41 | ► | ►► 37. aasta oli 1. sajandi 37. aasta. Rooma keisriks sai Caligula Nero, Rooma keiser (suri 68) Tiberius, Rooma keiser (sündis 42 eKr)