laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Keiser Wilhelmi rahvusmonument

Keiser Wilhelmi rahvusmonument (saksa keeles Kaiser-Wilhelm-Nationaldenkmal) oli Saksamaa pealinnas Berliini palee ees aastatel 1897–1950 asunud mälestusmärk, mis oli pühendatud ühendatud Saksa keisririigi esimesele keisrile Wilhelm I-le. Berliini palee ja selle ees asunud monumendi lammutas lõplikult Saksa Demokraatlik Vabariik aastal 1950. Berliini palee  Keiser Wilhelmi rahvusmonument – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Antonio Barragán

Antonio Juan Barragán Fernández (sündinud 12. juunil 1987 Pontedeumes) on Hispaania jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Elche. Aastatel 2002–2005 kuulus ta Sevilla noortesüsteemi. 2005. aasta juulis liitus ta Liverpooliga, kuid tema ainsaks mänguks Liverpooli põhimeeskonnas jäi 2005. aasta augustis UEFA Meistrite Liiga eelringi kohtumine Bulgaaria klubi Sofia CSKA vastu. Hilisema klubikarjääri jooksul on Barragán mänginud Hispaania klubides Deportivo La Coruña (2006–2009), Valladolidi Real (2009–2011), Valencia (2011–2016) ja Real Betis (2017–2020) ning Inglismaa kõrgliiga klubis Middlesbrough (2016–2017). Elchega liitus ta 2020. aasta oktoobris. 2006. aastal tuli Barragán Hispaania kuni 19-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks.  Antonio Barragán – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Maria Staak

Maria Staak (sündinud Maria Reedik 1962. aastal) on eesti laulja. Astus 1982. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedrisse, kuid lahkus sealt kolmandal kursusel ja asus õppima muusikat. Juba lavakunstikateedri ajal tegeles ta vanamuusikaga, kuid lõpetas Tallinnas G. Otsa nimelise Muusikakooli klassikalise ja džässlaulu erialal. Ta on õppinud Šveitsis Schola Cantorum Basiliensises Dominique Vellardi juures laulmist ja keskaja muusikat. Asutas koos abikaasa Robert Staakiga 1993. aastal vanamuusikaansambli Rondellus, milles laulab tänini. Staak, Maria[alaline kõdulink] Eesti Rahvusbibliograafia Maria ja Robert Staak vanamuusikaansamblist Rondellus. - Eesti Kirik, 14.12.2005 Vastab Anne Türnpu. - Teater. Muusika. Kino, noveember 2014 Vastab Lembit Peterson. - Teater. Muusika. Kino, detsember 2020 Rondellus. Muusikud. - rondellus.ee
Emiliano Rigoni

Emiliano Ariel Rigoni (sündinud 4. veebruaril 1993 Colonia Caroyas) on Argentina jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Major League Socceri (MLS) klubis Austin FC. Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Belgrano, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2005. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Argentina kõrgliigas 2013. aasta augustis. Aastatel 2016–2017 mängis ta Argentina kõrgliigaklubis Independiente. Hooajal 2016–17 lõi ta Argentina kõrgliigas 11 väravat. 2017. aasta augustis sõlmis Rigoni nelja-aastase lepingu Venemaa kõrgliigaklubiga Peterburi Zenit. Hooaja 2018–19 esimeses pooles mängis ta Zenitist laenul Itaalia kõrgliigaklubis Atalanta, hooajal 2019–20 Sampdorias ja hooajal 2020–2021 Hispaania kõrgliigaklubis Elche. 2021. aasta mais sõlmis ta kolmeaastase Brasiilia kõrgliigaklubiga São Paulo, kuid juba aasta hiljem liitus ta Austin FC-ga, kellega sõlmis kuni 2024. aasta lõpuni kehtiva lepingu. Argentina jalgpallikoondises tegi Rigoni debüüdi 5. oktoobril 2017 MM-i valikmängus Peruu vastu. Peterburi Zenit Premjer Liga: 2018–19, 2019–20 Venemaa karikas: 2019–20 Venemaa superkarikas: 2020 austinfc. "Argentine Attacker Emiliano Rigoni Signs Designated Player Contract with Austin FC | Austin FC" (inglise). Vaadatud 29. juulil 2022.
Mihhail Popkov

Mihhail Popkov (sündinud 7. märtsil 1964 Norilskis) on vene sarimõrvar, kes tappis Irkutski oblastis ajavahemikul 1992–2010 vähemalt 78 inimest. ""Ангарский маньяк" получил второй пожизненный срок. Он убил больше, чем Чикатило". BBC venekeelne teenistus (vene). 10.12.2018. Vaadatud 28.02.2021. Сулим С. Как в Ангарске 20 лет пытались поймать самого страшного маньяка в истории России". Репортаж Медузы // Meduza, 15.03.2017
Spreeinsel

Spreeinsel on Spree jõe ja Spree kanali vahel asuv väike jõesaar Berliini südalinnas. Saar koosneb kolmest osast: Museumsinselist, kesksest Berliini paleest ja Fischerinselist. Alt-Kölln
Kapsta

Kapsta on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Konguta valda. Kapsta mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Spree kanal

Spree kanal (saksa keeles Spreekanal) on Spree jõest ümber Spreeinseli saare koolduv tehislik veetee. Spree jõgi
Rahvusvaheline Geodeetide ühing

Rahvusvaheline Geodeetide ühing (lühend FIG) on rahvusvaheline organisatsioon, mis ühendab maamõõtjaid. See asutati 1878. aastal ning selles on esindatud liikmeid kokku 115 riigist. 2020. aasta maikuu seisuga kuulub FIG-i 104 ühingut 87 riigist, sealhulgas Eesti Geodeetide Ühing. Geodeesia Geomaatika Katastrimõõdistamine FIG (7.12.2020). "About FIG". fig.net. Vaadatud 28.02.2021. FIG (21.02.2021). "FIG MEMBERS". fig.net. Vaadatud 28.02.2021. FIG (1.12.2020). "FIG Member Associations". fig.net. Vaadatud 28.02.2021. FIG-i ametlik koduleht
Fischerinsel

Fischerinsel on Berliinis asuva Spreeinseli saare lõunaosa. Seda piiritlevad Spree jõgi ja Spree kanal ning maismaa piiriks peetakse Gertraudenstraßet. Museumsinsel  Fischerinsel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Märts 2021

Märts 2021, kroonika. 2021. aasta märts algas esmaspäeval ja lõppes 31 ööpäeva hiljem kolmapäeval. Kuupäevad:   1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 Maailma Kaubandusorganisatsiooni peadirektorina asus ametisse Ngozi Okonjo-Iweala. ESA peadirektorina asus ametisse Josef Aschbacher. ... Algas Suessi kanali tõkestus. Konteinerilaev Ever Given pääses liikuma ning Suessi kanali tõkestus lõppes.
Vabariigi palee (Berliin)

Vabariigi palee (saksa keeles Palast der Republik) oli Teises maailmasõjas hävinud ja 1950. aastate alguses lammutatud Berliini palee asukohale ehitatud hoone. See majutas Saksa Demokraatliku Vabariigi parlamenti Volkskammerit aastatel 1976–1990. Modernistlik ehitis valmis 1976. aastal ning lammutati aastatel 2006–2008, mille järel taastati Berliini palee endisel kujul. Marx-Engels-Platz
Humboldt Forum

Humboldt Forum on Euroopa-välise kunsti muuseum Berliini ajaloolises keskuses Spreeinselil. Preisi õpetlaste Wilhelmi ja Alexander von Humboldti auks nimetatud muuseum asub rekonstrueeritud Berliini lossi ruumides, mille kaasaegset interjööri on kujundanud Franco Stella. Seal hoitakse Berliini riigimuuseumite kollektsioone, mis käsitlevad maailma ajalugu, kunsti ja kultuuri, toimuvad ajutised näitused ja avalikud üritused. Museumsinsel Humboldt-Box  Humboldt Forum – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Muuseumi koduleht
Karijärve

Karijärve on küla Tartu maakonnas Elva vallas. 2000. a. rahvaloenduse andmeil elab külas 48 elanikku. Karijärve küla asub Karijärve kaldal Elvast 7 km põhja pool. 2017. aastani kuulus Konguta valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Johan Mojica

Johan Andrés Mojica Palacio (sündinud 21. augustil 1992 Calis) on Colombia jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Mallorca ja Colombia jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Colombia klubis Academia, debüteerides 2011. aastal klubi meeskonnas Colombia esiliigas. 2012. aastal liitus ta samuti Colombia esiliigasse kuuluva Llanerosega. Colombia kõrgliigas mängis Mojica esimest korda 2013. aastal Deportivo Cali ridades. 2013. aasta juulis läks Mojica Llanerosest laenule Hispaania kõrgliigaklubisse Rayo Vallecano. 2014. aasta juulis sõlmis ta Rayo Vallecanoga püsiva lepingu, kuid ta mängis seejärel kaks hooaega laenul Hispaania esiliigaklubis Valladolidi Real. Hooajal 2014–15 valiti Mojica Hispaania esiliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2017. aasta jaanuaris läks ta laenule Gironasse, kellega tõusis ta Hispaania kõrgliigasse ja sõlmis seejärel 2018. aasta juunis klubiga püsiva lepingu. 2020. aasta septembris läks Mojica Gironast laenule Itaalia kõrgliigaklubisse Atalanta ja 2021. aasta jaanuaris Hispaania kõrgliigaklubisse Elche, kellega sõlmis sama aasta augustis püsiva, kolmeaastase lepingu. 2022. aasta septembris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Villarreal. 2023. aasta juulis läks ta üheks hooajaks laenule samasse liigasse kuuluvasse Osasunasse. 2024. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Mallorcaga. Colombia jalgpallikoondises tegi Mojica debüüdi 26. märtsil 2015 sõprusmängus Bahreini vastu ja lõi selles mängus ka värava. Ta kuulus Colombia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2024. aasta Copa Américal. "Welcome, Johan Mojica!". Villarreal CF. 1. september 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. oktoober 2022. Vaadatud 2. septembril 2022. "Osasuna logra la cesión de Mojica". CA Osasuna - Web Oficial (hispaania). 26. juuli 2023. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. juuli 2023. Vaadatud 27. juulil 2023. "Johan Mojica, nuevo jugador del RCD Mallorca" (hispaania). RCD Mallorca. 23. juuli 2024. Vaadatud 23. juulil 2024.
Andrew Nabbout

Andrew Nabbout (sündinud 17. detsembril 1992 Melbourne'is) on Austraalia jalgpallur, kes mängib ründaja või äärepoolkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Melbourne City ja Austraalia jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Austraalia madalamate liigade klubides. Austraalia kõrgliigas debüteeris ta 2013. aastal Melbourne Victorys. 2016. aasta esimeses pooles mängis ta Malaisia kõrgliiga klubis Negeri Sembilan, seejärel naasis Austraalia kõrgliigasse. Aastatel 2016–2018 mängis ta Newcastle Jetsi ridades. Hooajal 2017–18 lõi ta Austraalia kõrgliigas 10 väravat ning valiti liiga hooaja sümboolsesse koosseisu, lisaks pälvis ta samal hooajal auhinna liiga hooaja parima värava eest. 2018. aasta märtsis liitus Nabbout Jaapani kõrgliiga klubiga Urawa Red Diamonds. Hooajal 2019–20 mängis ta taas Melbourne Victorys. 2020. aasta septembris sõlmis ta üheaastase lepingu Melbourne Cityga. Austraalia jalgpallikoondises tegi Nabbout debüüdi 24. märtsil 2018 sõprusmängus Norra vastu. Koondises lõi ta esimese värava 1. juunil 2018 sõprusmängus Tšehhi vastu. Samal aastal kuulus ta maailmameistrivõistlustel osalenud Austraalia koondisse. 2019. aastal kuulus ta Austraalia koondisse Aasia meistrivõistlustel. Melbourne Victory A-League'i Premiership: 2014–15 Urawa Red Diamonds Emperor's Cup: 2018
Humboldt-Box

Humboldt-Box oli futuristlik muuseumehitis Berliini kesklinnas Schloßplatzil. See tarindati ajutise näitusepinnana ja vaateplatvormina enne Humboldt Forumi valmimist. 2019. aastal eemaldati 8 aastat avatud olnud struktuur, et see ei varjutaks rekonstrueeritavat Berliini paleed. Humboldt Forum  Humboldt-Box – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Langetuslabidas

Langetuslabidas on ühest otsast lapik kang, mille abil puid langetatakse ja langetatava puud tagasivajumist takistatakse. Reeglina asetatakse langetuslabida lapik ots saega tekitatud langetuslõikesse ja kangi tõstes või vajutades sunnitakse puu langema. Sageli on langetuslabida küljes ka pööramishaak. metsanduse mõisteid metsatööd palk "Kuidas langetada puid". Saestuudio. Vaadatud 01.03.2021. "OHUTUSJUHEND METSAMAJANDUSTÖÖDEL" (PDF). RMK. Vaadatud 01.03.2021.[alaline kõdulink] "HOW TO FELL A TREE". Chainsawacademy. Vaadatud 01.03.2021.
Pööramishaak

Pööramishaak või pööramiskonks on metsaraie ja palkehituse tööriist, millega palki pööratakse. On olemas erinevat mõõtu pööramishaake, mida kasutatakse vastavalt palgi läbimõõdule, Eesti keskmist mõõtu palkide puhul piisab reeglina langetuslabida küljes olevast pööramishaagist. Pööramishaaki läheb tarvis juba langetatud puu või palgi pööramisel, kui ka näiteks langetusel rippesse jäänud puu alla pööramisel. langetuslabidas metsanduse mõisteid palk metsaraie "Kuidas langetada puid". Saestuudio. Vaadatud 01.03.2021. "OHUTUSJUHEND METSAMAJANDUSTÖÖDEL" (PDF). RMK. Vaadatud 01.03.2021.[alaline kõdulink]
Jagelloonid

Jagelloonid oli dünastia, mis valitses Leedut 1377–1572, Poolat 1386–1572, Ungarit 1440–1444 ja 1490–1526 ja Böömimaad 1471–1526. 1377–1381 ja 1382–1401 Jogaila 1440–1492 Kazimieras 1492–1506 Aleksandras 1506–1544 Žygimantas Senasis 1544–1572 Žygimantas Augustas 1386–1434 Władysław II Jagiełło 1434–1444 Władysław III 1446–1492 Kazimierz IV 1492–1501 Jan I Olbracht 1501–1506 Aleksander 1506–1548 Zygmunt I Vana 1548–1569 Zygmunt II August 1440–1444 Ulászló I 1490–1516 Ulászló II 1516–1526 Lajos II 1471–1516 Vladislav II 1516–1526 Ludvik II
Kobilu

Kobilu on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Konguta valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Berliini toomkirik

Berliini toomkirik (saksa keeles Berliner Dom) on protestantlik katedraal Berliinis. Kirikus asub Hohenzollernite dünastia hauakamber. Toomkirik rajati aastatel 1894–1905 keiser Wilhelm II korraldusel Spree jõe äärde Museumsinselile. See on suurim protestantlik kirik Saksamaal. See ehitati Julius Raschdorffi kavandite kohaselt uusrenessanss- ja uusbarokkstiilis. Lisaks jumalateenistustele kasutatakse katedraali riiklikel tseremooniatel, kontsertidel ja muudel üritustel. Toomkirik vanal postkaardil Toomkiriku sisevaade Toomkiriku altar  Berliini toomkirik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Langetussälk

Langetussälk (ka juhtsälk) on langetuslõikest suurem lõige, mis tehakse langetatava puu sellesse külge, mis suunda soovitakse puu langetada. Langetussälgu ja langetuslõike vahele jäetakse tavaliselt pideriba. Langetussälkude suurust ja kuju varieeritakse vastavalt piirkondlikele eripäradele, ilmastikutingimustele, maastikule, ümbritsevatele tingimustele (teised puud, hooned), aastaajale jne. Langetussälk on esimene lõige, mis langetatava puu tüvele tehakse. Sälgu sügavus on sirgel puul vähemalt 1/4 tüüka jämedusest, kaldus või pehastunud puul vähemalt 1/3 tüüka jämedusest. Sälgu ülemine pind moodustab horisontaali suhtes 45–55kraadise nurga, alumine pind on 0–5 kraadi horisontaalist allpool. Kahe paralleelse lõikega tehtaval sälgul on lõigete kõrguste vahe 1/10 tüüka läbimõõdust. Skandinaavia langetussälgu on nii ülemine kui alumine lõige 45 kraadi puu pikitelje suhtes. metsaraie metsanduse mõisteid langetuslõige pideriba "Kuidas langetada puid". Saestuudio. Vaadatud 01.03.2021. "OHUTUSJUHEND METSAMAJANDUSTÖÖDEL" (PDF). RMK. Vaadatud 01.03.2021.[alaline kõdulink] "HOW TO FELL A TREE". Chainsawacademy. Vaadatud 01.03.2021.
Pideriba

Pideriba on langetatava puu riba, mis jäetakse langetussälgu ja langetuslõike vahele. Pideriba hoiab langetatavat puud peaaegu langetuse lõpuni kännu küljes, toimides liigendina ja tehes sellega langetuse ohutumaks ning võimaldades ka langemise suunda mõjutada. Pideriba paksust ja kuju varieeritakse vastavalt puuliigile, puidu seisukorrale, ilmastikutingimustele, maastikule, ümbritsevatele tingimustele (teised puud, hooned), aastaajale jne. Pideriba laius on kuni 40 cm jämeduste puude korral 2 cm, 40–60 cm jämedusega puudel 3 cm, jämedamatel 4 cm. Seest osaliselt pehkinud puule jäetakse laiem pideriba, samuti on pideriba koonusja kujuga võimalik langemissuunda mõjutada. Kui on väga jäme puu, siis tehakse pideriba keskele, langetussälgu ava poolt veel üks ribaga ristuv ja seda läbistav sisselõige, mis lõigatakse kuni langetuslõikeni välja. metsaraie metsanduse mõisteid langetussälk langetuslõige "OHUTUSJUHEND METSAMAJANDUSTÖÖDEL" (PDF). RMK. Vaadatud 01.03.2021.[alaline kõdulink] "Kuidas langetada puid". Saestuudio. Vaadatud 01.03.2021. "HOW TO FELL A TREE". Chainsawacademy. Vaadatud 01.03.2021.
Langetuslõige

Langetuslõige tehakse langetatava puu langetussälgu vastaspoolele, sälgu teravikust mõni sentimeeter kõrgemale, jättes lõike ja sälgu vahele pideriba. Langetuslõike sügavust, kuju ja lõike tegemise suunda varieeritakse vastavalt tingimustele ja vajadusele. Lihtsama langetuse korral liigutakse reeglina puu välisküljelt selle südamiku poole, aga lõiget võib teha ka näiteks küljelt sisse "puuritud" saega keskosast eemaldudes. Samuti saab teha erineva kujuga lõikeid, mida valitakse langetustingimusi, puu seisukorda, selle eripärasid ja ohutust silmas pidades. metsanduse mõisteid metsaraie langetamine langetussälk pideriba "OHUTUSJUHEND METSAMAJANDUSTÖÖDEL" (PDF). RMK. Vaadatud 01.03.2021.[alaline kõdulink] "Kuidas langetada puid". Saestuudio. Vaadatud 01.03.2021. "HOW TO FELL A TREE". Chainsawacademy. Vaadatud 01.03.2021.
Langetuskiil

Langetuskiilude löömisel langetuslõikesse, takistatakse selle soovimatusse suunda vajumist, aidatakse puu langemisele kaasa ja vajadusel mõjutatakse langetussuunda. metsanduse mõisteid langetuslabidas langetamine metsaraie "OHUTUSJUHEND METSAMAJANDUSTÖÖDEL" (PDF). RMK. Vaadatud 01.03.2021.[alaline kõdulink] "Kuidas langetada puid". Saestuudio. Vaadatud 01.03.2021.
Konguta

Konguta on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Konguta valda. Endise Suure-Konguta mõisa peahoone Mõisa peahoone interjöör Mõisa ait-kelder Konguta looduskaitseala Konguta mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Jevgeni Šapošnikov

Jevgeni Ivanovitš Šapošnikov (vene keeles Евгений Иванович Шапошников; 3. veebruar 1942 Aksai rajoon, Rostovi oblast – 8. detsember 2020 Moskva) oli Venemaa sõjaväelane (lennuväe marssal), viimane NSV Liidu kaitseminister. Šapošnikov lõpetas 1969. aastal Gagarini-nimelise Õhuväeakadeemia. Ta oli aastatel 1988–1990 NSV Liidu relvajõudude õhuväe ülemjuhataja asetäitja ning 1990–1991 lennuväe kindralpolkovniku auastmes NSV Liidu kaitseministri asetäitja ja ühtlasi NSV Liidu relvajõudude õhuväe ülemjuhataja. Augustiputši ajal (19.–21. august 1991) kuulus Šapošnikovi vahetu ülemus kaitseminister Dmitri Jazov riigis võimu enda kätte haaranud Riikliku Erakorralise Seisukorra Komitee (GKTšP) koosseisu. 21. augusti varahommikul tegi Šapošnikov Jazovile ettepaneku Moskvast väed välja viia ning GKTšP tunnistada ebaseaduslikuks ja laiali ajada. Paar tundi hiljem andiski Jazov pärast arutelu kaitseministeeriumis toimunud kolleegiumi istungil (seal viibis ka Šapošnikov) käsu väed Moskvast välja viia. Putš oli läbi kukkunud. Jazov vahistati ööl vastu 22. augusti Vnukovo lennujaamas. 26. augustil ülendati Šapošnikov lennuväe marssaliks. 29. augustil kinnitas NSV Liidu Ülemnõukogu NSV Liidu presidendi Mihhail Gorbatšovi esildisel Jevgeni Šapošnikovi NSV Liidu kaitseministriks. Selles ametis sai ta olla neli kuud. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist (jõustus 26. detsembril 1991) NSV Liidu Kaitseministeerium kaotati. Märtsis 1992 loodi kaitseministeeriumi baasil Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ) ühendatud relvajõudude ülemjuhatus, mis eksisteeris vähem kui kaks aastat (likvideeriti 1993. aasta lõpus). SRÜ ühendatud relvajõudude ülemjuhataja ametikoht eksisteeris 14. veebruarist 1992 kuni 24. septembrini 1993. Seda kohta täitis Jevgeni Šapošnikov. Šapošnikov oli aastatel 1995–1997 lennufirma Aeroflot peadirektor ja 1997–2004 Venemaa presidendi abi. 1992 – Venemaa Föderatsiooni teeneline sõjaväelendur  Jevgeni Šapošnikov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Julius Raschdorff

Julius Carl Raschdorff (2. juuli 1823 Pless – 13. august 1914 Waldsieversdorf) oli saksa arhitekt ja Berliini Tehnikaülikooli professor, kelle projekteeritud ehitistest on tuntuim Berliini toomkirik.
Taavi Tuisk

Taavi Tuisk (sündinud 15. novembril 1977) on eesti kaitseliitlane. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis politoloogiat. Eesti kaitseväelasena oli ta välisoperatsioonil Afganistanis üks seitsmest rahvusvahelise brigaadi staabi teavitussektsioonis. Kuressaare Ametikoolis on ta teabejuhina ametis olnud alates 2008. Lisaks töötab ta riigikaitse, e-turunduse ning äri- ja kutse-eetika õpetajana ning osaleb välisprojektides. Ta on ka Kaitseliidu Saaremaa maleva liige ja noorkotkaste rühma juht. 2013. aastal kandideeris ta KOV valimistel SDE nimekirjas. 6. novembril 2020 anti talle üle Saaremaa aasta isa tiitel. 2018. aastal pälvis ta Kaitseministeeriumi kuldse rinnanõela. Abikaasa Eve on emakeeleõpetaja ja naiskodukaitsja. Neil on lapsed Epp Kristel, Ott Peeter ja Triinu Liis. [1][alaline kõdulink] Vilma Rauniste, Taavi Tuisk ja tema töö Kaitseliidu malevas[alaline kõdulink], Meie Maa, 23. veebruar 2018 Olin sõjas, kuid veteraniks end ei pea, Saarte Hääl, 22. aprill 2017 Aili Kokk, Tere, Taavi Tuisk! Mina ka Taavi Tuisk![alaline kõdulink] Saarte Hääl, 5. mai 2014 Monika Metsmaa, AASTA ISA ⟩ Taavi Tuisu lapsed metsas ööbida ei pelga, Saarte Hääl, 7. november 2020
Kurelaane

Kurelaane on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Konguta valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Rapla tänavate loend

Siin on loetletud Rapla tänavaid ja toodud nende pikkused. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aasa tänav; 0,291 km Aia tänav; 0,09 km Alu tee; 0,468 km Ao tänav; 0,291 km Edela tänav; 0,189 km Edela põik; 0,127 km Eha tänav; 0,46 km Ehitaja tänav; 0,205 km Hariduse tänav; 0,576 km Heina tänav; 0,783 km Jaama tänav; 0,29 km Jõe tänav; 1,075 km Jõekaare tänav; 0,151 km Jürna tänav; 0,535 km Kadaka tänav; 0,055 km Kalda tänav; 0,351 km Karja tänav; 0,279 km Kase tänav; 0,153 km Kastani tänav; 0,73 km Kauba tänav; 0,115 km Keskkooli tänav; 0,634 km Kevade tänav; 0,474 km Kodu tänav; 0,190 km Kohtu tänav; 0,391 km Koidu tänav; 0,721 km Kooli tänav; 0,288 km Krookuse tänav; 0,15 km Kuuse tänav; 0,215 km Kuusiku tee; 0,67 km Lasteaia tänav; 0,23 km Laulu tänav; 0,319 km Lehe tänav; 0,17 km Lepa tänav; 0,115 km Lepiku tänav; 0,475 km Liiva tänav; 0,258 km Lille tänav; 0,486 km Linda tänav; 0,268 km Loo tänav; 0,293 km Lõuna tänav; 0,224 km Mahlamäe tänav; 0,911 km Metsa tänav; 0,515 km Metsapargi tänav; 0,451 km Metsavahi tänav; 0,079 km Muruplatsi tänav; 0,159 km Mäe tänav; 0,075 km Männi tänav; 0,332 km Märjamaa tee (28 Rapla-Märjamaa tee); 0,828 km Nelgi tänav; 0,176 km Niidu tänav; 0,14 km Nurme tänav; 0,214 km Nurmenuku tänav; 0,286 km Olevi tänav; 0,075 km Paju tänav; 0,237 km Palli tänav; 0,291 km Pargi tänav; 0,387 km Piiri tänav; 0,32 km Puukooli tänav; 0,229 km Põllu tänav; 0,484 km Ristiku tänav; 0,185 km Rohu tänav; 0,133 km Saare tänav; 0,315 km Salu tänav; 0,519 km Sauna tänav; 0,225 km Savi tänav; 0,370 km Side tänav; 0,432 km Silla tänav; 0,615 km Soo tänav; 0,222 km Sulupere tänav; 0,85 km Suve tänav; 0,439 km Sügise tänav; 0,09 km Taara tänav; 0,18 km Tallinna maantee (osaliselt 15 Tallinna–Rapla–Türi maantee); 2,95 km Talve tänav; 0,215 km Tammemäe tänav; 0,493 km Telliskivi tänav; 0,50 km Tulbi tänav; 0,37 km Tutimäe tänav; 0,173 km Uus tänav; 0,499 km Vahe tänav; 0,075 km Vahtra tänav; 0,39 km Vee tänav; 0,085 km Veetorni tänav; 0,291 km Viljandi maantee (15 Tallinna–Rapla–Türi maantee); 3,22 km Välja tänav; 0,684 km Väljataguse tänav; 0,55 km Võsa tänav; 1,021 km Ööbiku tänav; 0,566 km Ülejõe tänav; 0,699 km
Hohenzollerni kindlus

Hohenzollerni kindlus (saksa keeles Burg Hohenzollern) oli keiserliku Hohenzollernite dünastia esivanemate elukoht. See ajaliselt kolmas sama mäe tippu ehitatud kindlus asub Baden-Württembergi liidumaa keskosas Švaabi alpide serval, vahetult Hechingeni linnast lõunas. Hohenzollern (mägi)  Hohenzollerni kindlus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hechingen

Hechingen on väikelinn Baden-Württembergi liidumaa keskosas Saksamaal. See asub umbes 60 kilomeetrit liidumaa halduskeskusest Stuttgardist lõuna pool. Linna lähistel Švaabi Alpides asub Hohenzollerni kindlus. http://www.statistik.baden-wuerttemberg.de/BevoelkGebiet/Bevoelkerung/01515020.tab?R=GS417031 Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Hechingen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis