laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Marju Lepajõe. Päevade sõnad

"Marju Lepajõe. Päevade sõnad" on režissöör Vallo Toomla portreefilm religiooniloolasest, klassikalisest filoloogist ja tõlkijast Marju Lepajõest. Filmi ingliskeelne tutvustus kannab pealkirja "Verba Dierum: a year with Marju Lepajõe". 2017. aastal võitis Vallo Toomla filmiidee Eesti Rahvusringhäälingu, Eesti Filmi Instituudi ja Eesti Kultuurkapitali portreefilmide konkursil rahastuse (võistles 15 filmi, võitis 6). "Päevade sõnad" on Toomla esimene dokumentaalfilm. Film valmis 2019. aastal. Tervikfilmi (ehkki mitte lõppversiooni) jõudis ära näha ka Marju Lepajõe ise. Filmi käis 2019. aastal kinos vaatamas 3274 inimest. Kinos: Tartu Elektriteater (28.10.2019) Televisioonis: ETV (18.12.2019) Kuuest Eesti inimesest valmivad portreefilmid ERR, 07.12.2017. Vallo Toomla: Marju Lepajõe on oma erakordse loomulikkusega võrratu materjal filmi tegemiseks "Aktuaalne kaamera", ETV/ERR, 28.10.2019. Persona grata. Vallo Toomla Teater. Muusika. Kino, november 2019 (intervjueeris Donald Tomberg) "Täispikk tabel | Eesti filmide külastusnumbrid ja kassatulu 2019. aastal" ERR Kultuur, 23. jaanuar 2020. "Marju Lepajõe. Päevade sõnad" ETV, 18. detsember 2019 (veebis järelvaadatav) Filmi treiler Youtube'is Filmi sissekanne Eesti filmi andmebaasis Filmi sissekanne IMDb-s Vilja Kiisler. Arvustus: Kohtumine tarkuse armastajaga teeb õnnelikuks. Müürileht. 9. detsember 2019 Marju Lepajõe lummuses OP, ETV, 21.11.2019 (Filmi arvustab Moonika Siimets, Lepajõed meenutab Ants Johanson; sama kirjalikult ERRis, 21.11.2019) Rein Veidemann Marju Lepajõe – lähivaates, sisekõnes Postimees, 4. november 2019 Kaja Kann, Madis Kolk. (1. november 2019). Kui palju maksab üks Descartes’i meditatsioon?. Sirp. Filmisoovitused, Terevisioon, ETV, 30. oktoober 2019 (Filmi soovitab kriitik Tristan Priimägi.) Vallo Toomla: Marju Lepajõe on oma erakordse loomulikkusega võrratu materjal filmi tegemiseks "Aktuaalne kaamera", ETV/ERR, 28.10.2019 Persona grata. Vallo Toomla Teater. Muusika. Kino, november 2019 (intervjueeris Donald Tomberg; sama ERRis 15.11.2019) Kaisa Ling Režissöör Vallo Toomla: Marju Lepajõele lähenemise laad nõudis puhtust ja rahulikkust ERR, 23.10.2019 / Vikerraadio, Delta (intervjuu)
Mailis Põld

Mailis Põld on Itaalias elav eesti tõlkija. Ta tõlgib peamiselt itaalia keelest eesti keelde, aga on tõlkinud ka eesti keelest itaalia keelde Alessandro Baricco, "Emmaus". Tallinn: Pegasus, 2011 Alessandro Baricco, "Mr. Gwyn". Tallinn: Pegasus, 2013 Alessandro Baricco, "Noor Mõrsja". Tallinn: Varrak, 2016 Alessandro Baricco, "Korda kolm koidikul". Tallinn: Varrak, 2016 Roberto Calasso, "Kadmose ja Harmonia pulmad". Tallinn: Varrak, 2002 Umberto Eco, "Minipäevik". Tallinn: Varrak, 2006 Umberto Eco, "Foucault’ pendel". Tallinn: Varrak, 2014 Umberto Eco, "Praha kalmistu". Tallinn: Varrak, 2017 Galileo Galilei, "Arutlusi ja matemaatilisi tõestuskäike kahe uue teadusharu vallast, mehaanika ja väiksemate liikumiste alalt". Akadeemia, 2015, nr 12 (lk 2269–2303); 2016, nr 1 (lk 173–192), 2 (lk 353–368), 3 (lk 539–560), 4 (lk 731–751), 5 (lk 925–944), 6 (lk 1111–1136), 7 (lk 1305–1327), 8 (lk 1503–1519), 9 (lk 1693–1712), 10 (lk 1893–1903), 11 (lk 2079–2096), 12 (lk 2263–2288); 2017, nr 1 (lk 165–191), 2 (lk 357–384), 3 (lk 557–576), 4 (lk 757–768), 5 (lk 939–960), 6 (lk 1135–1151), 7 (lk 1315–1343), 8 (lk 1507–1519) Primo Levi, "Kas see on inimene. Hingetõmbeaeg" (koos Maarja Kaplinskiga). Tallinn: Vagabund, 2004 Curzio Malaparte, "Kaputt". Tallinn: Vagabund, 2005 Mari Vallisoo, "Parlano e volano: poesie scelte (1980–2011)". Faloppio: LietoColle, 2012 2017: ajakirja Akadeemia tõlkeauhind Galileo Galilei tõlke eest Raimu Hanson, "Akadeemia toimetus pidas Postimehe endises majas seminari", Tartu Postimees, 26. jaanuar 2017.
Pärnu Vabakool

Pärnu Vabakool on erapõhikool Pärnus aadressil Noorte väljak 2. Kooli pidaja on MTÜ Pärnu Vabakooli Selts, kuhu kuulub üks vanem igast perest, kelle lapsed koolis õpivad. Kool asutati 1997. aastal ja kandis siis nime Pärnu Väike Vabakool. Alustati 1. klassiga, kus õppis esimesel õppeaastal 16 last. Õppetöö toimus Pärnus Tammsaare lasteaia hoone teisel korrusel õppetööks ümber kohandatud lasteaiaruumis. Järgmisel õppeaastal jätkatakse kahe klassiga aadressil Ringi 12 (tänapäeval Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi keeltemaja). Kooli kasvades pakkus Pärnu linn koolile tasuta rendile aadressil Väike-Posti 8 asuvat endist vene lasteaia hoonet, sest hoone aadressil Karja 6 oli plaanis lammutada. 2000. aastal jätkabki Pärnu Väike Vabakool tegevust kolme klassiga aadresil Väike-Posti 8. 2006. aastal taotles Pärnu Vabakooli Selts Euroopa Liidu struktuurifondidest toetust uue koolimaja ehitamiseks. Pärast projekti heakskiitmist saadi raha ehitamisele eelneva projekti ettevalmistamiseks ja dokumentide vormistamiseks. Paraku ei osutunud pärast 1. etapi läbimist Pärnu, Tartu ja Tallinn struktuurifondidele enam abikõlblikuks. Uue koolihoone projekt külmutati. 2007. aastaks oli kool kasvanud 9-klassiliseks ja vaevles ruumipuuduses. Pärnu linn pakkus koolile tasuta rendile aadressil Noorte väljak 2 asuvat endise Pärnu Slaavi Põhikooli hoonet. Sama aasta juunis lõpetas Pärnu Väikese Vabakooli esimene lend. 2010. aastal nimetatakse kool ümber Pärnu Vabakooliks. Koolil on kasutada üle 1500 m². Hoonel on 4 korrust. Koolil on muusikaklass, bändiruum, töökoda, raamatukogu, õppeköök ning tugispetsialistide ja kooliõe kabinet. Lisaks on kasutada suur spordisaal. Õueala on aiaga piiratud ja turvaline, kus on õuesõppeklass, spordiväljak ja jalgrattahoidla. Pärnu Vabakoolis on kolm suunda: inglise keel, loodus ja loovus. Iga õppija saab osa neist kõigist. Inglise keele suund: inglise keelt õpitakse Sister Mary süsteemi järgi. 1.–4. klass õpib keelt 5 tundi nädalas, mis annab oskuse väljendada mõtteid inglise keeles spontaanselt. Vanemas kooliastmes pööratakse suuremat tähelepanu praktilisele keelekasutusele nii rahvusvahelistes projektides kui ka keelelaagrites. Loodusesuund: korraldatakse loodus- ning õuesõppepäevi ja -laagreid. Õppekäikudel antakse panus Eesti looduse jätkusuutlikkusele ja arengule, näiteks “Teeme ära!” koristusaktsioonides. Oleme roheline kool ja osaleda saab keskkonnagrupi töös. Loovusesuund: õpilased tegelevad leiutamise, vabatantsu ja muusikaga, alates 5. klassist bändiõppega. Igal aastal toimub loovuslaager, valmib omaloominguline muusikal. 1997–2000 Katrin Uutsalu 2000–2002 Vaike Kukk 2002–2006 Katrin Uutsalu 2007–2008 kollegiaalne juhtimine 2008–2010 Riho Alliksoo 2010 Kauni Sillat 2010–2013 Kalmer Kivi alates 2013 Ilona Must Kronoloogia. Ajalugu. Pärnu Vabakooli veebisait. Pärnu Vabakooli veebisait
Recz

Recz (saksa Reetz) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Choszczno maakonnas, Reczi valla halduskeskus. Asulat on esmamainitud 1269. aastal, tsistertslaste klooster asutati 1284. aastal, linnaõigused sai Reetz enne 1296. aastat. Teises maailmasõjas hävis umbes 70% linnast. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Recz Encyklopedia PWN
2031

◄ | 20. sajand | 21. sajand     ◄ | 2000. aastad | 2010. aastad | 2020. aastad | 2030. aastad         ◄◄ | ◄ | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 | 2032 | 2033 | 2034 | 2035     2031. aasta (MMXXXI) on 21. sajandi 31. aasta. See algab kolmapäevaga. Juudi kalender: 5791–5792 Islami kalender: 1452–1453 Iraani kalender: 1409–1410 Sirvikalender: 10244 ... ...
Węgorzyno

Węgorzyno (saksa Wangerin) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Łobezi maakonnas, Węgorzyno valla halduskeskus. Węgorzyno asub Łobezist ligi 13 km lõunaedelas. Wangerin sai linnaõigused 1460. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Węgorzyno Encyklopedia PWN
Maszewo

Maszewo (saksa Massow) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Goleniówi maakonnas, Maszewo valla halduskeskus. Maszewo asub Goleniówist umbes 18 km idakagus. Asulat on esmamainitud 1232. aastal, linnaõigused sai 1278.aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Maszewo Encyklopedia PWN
Chociwel

Chociwel (saksa Freienwalde in Pommern) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Stargardi maakonnas, Chociweli valla halduskeskus. Chociwel asub Stargardist umbes 25 km kirdes. 11.–12. sajandil asus praeguse Chociweli kohal pomoraanide linnus. Chociwel sai linnaõigused 1321. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Chociwel Encyklopedia PWN
Mieszkowice

Mieszkowice (saksa Bärwalde in der Neumark) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Gryfino maakonnas, Mieszkowice valla halduskeskus. Asulat on esmamainitud 1295. aastal, linnaõigused sai enne 1298. aastat. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Mieszkowice Encyklopedia PWN
Autodafee

Autodafee (portugali keelest auto da fé 'usutegu') oli hukka mõistetud usutaganejate ja ketserite avalik patukahetsuste rituaal, mis leidis aset Hispaania inkvisitsiooni, Portugali inkvisitsiooni ja Mehhiko inkvisitsiooni ajal. Inkvisitsioonikohtu otsustatud karistustele järgnes tsiviilvõimude poolne pidulik täideviimine. Kõige karmim karistus, mis määrati süüdimõistetutele, oli põletamise teel hukkamine tuleriidal. Sealhulgas võidi põletada keelatud raamatuid.
Barwice

Barwice (saksa Bärwalde) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Szczecineki maakonnas, Barwice valla halduskeskus. Barwice asub Szczecinekist umbes 24 km läänes. Bärwalde sai linnaõigused 1286. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Barwice Encyklopedia PWN Barwice, jakich nie znacie szczecinek.com
Limont-Fontaine

Limont-Fontaine on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Locquignol

Locquignol on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Arboretum de l'Étang David Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Taft

Taft on tihe siledapinnaline labases siduses kangas, mis algselt oli kootud siidist, kuid tänapäeval tehakse seda ka tehiskiududest, näiteks viskoos-, atsetaat- või polüesterkiust. Tafti iseloomustab suur koe- ja lõimelõngade tihedus, mis annab sileda ja jäigalt hoidva kanga. Tafti lõim on tihedam kui kude, seetõttu on riidel peened põikijooned. Taft kuulub raskemate siidkangaste hulka, on tuhmi läikega ja mõjub luksuslikult. Siidtaftist robe à la Française 1725. aastast Siidtaftist robe à la Francaise 1760. aastatest Värvi muutvast taftist ja siidsametist keep. 1830. aastad Triibulisest taftist kaheosaline õhtukostüüm, umbes 1853–1856 Taftkübar 1870. aastatest Siidtaftist kleidi detail 1880. aastatest Roosa taftlindi ja gagaathelmestega kaunistatud sametkübar http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=taft "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. detsember 2019. Vaadatud 25. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuni 2020. Vaadatud 25. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Louvignies-Quesnoy

Louvignies-Quesnoy on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Marbaix

Marbaix on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Maresches

Maresches on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Maroilles

Maroilles on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Maroilles (juust) Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Neuville-en-Avesnois

Neuville-en-Avesnois on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Orsinval

Orsinval on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Petit-Fayt

Petit-Fayt on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Poix-du-Nord

Poix-du-Nord on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Keighley, West Yorkshire, Suurbritannia Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Potelle

Potelle on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Preux-au-Bois

Preux-au-Bois on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Arboretum de l'Étang David Rahvaste Ühenduse Sõjahaudade Komisjoni kamistu on küla servas, haudadega Esimesest ja Teisest maailmasõjast. Prantsuse maailmasõdadeaegse vastupanuvõitleja Louise Thuliezi kuju. See püstitati aastal 1970. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Pluviaal (riietus)

Pluviaal (ladina keeles pluviale sõnast pluvia – 'vihm') ehk koorimantel (ka kappa või vesprimantel) on poolringikujuline, iseloomuliku kujunduse ja kaunistustega ning soovitatavalt kirikuaasta liturgilises värvis avar keep. Pluviaal on eelkõige tuntud kui piiskopimantel, kuid koorimantlit võib kasutada ka preester pidulikel talitustel ja palvustel. Nimetus näitab pluviaali pärinemist antiiksest vihmamantlist. Pluviaal on poolringikujuline keepmantel, kunagisest mantlikapuutsist arenenud suure kilbikujulise detailiga seljal. Vaimuliku õlgadel olles ulatub pluviaal umbes poolde säärde. Erinevalt kaasulast on pluviaal alati eest avatud, selle hõlmad on rinnal kinnitatud sõlega või agraffkinnisega. Sirgeid hõlmu kaunistab tavaliselt lai tikandiga serv ja kilpjas detail seljal on samuti rikkalikult tikandiga kaunistatud. Säilinud pluviaalid on enamasti valmistatud siidkangaist. Pluviaali kannavad vaimulikud protsessioonidel ja pidulikel talitustel väljaspool missat, missal kannab seda ülemdiakoni ülesandeid täitev vaimulik. Et pluviaali kantakse alati siis, kui suitsutatakse viirukit, on pluviaali saksa keeles nimetatud suitsutusmantliks (Rauchmantel). Traditsiooniliselt on pluviaal roomakatoliku ja anglikaani kirikus kasutatav riietusese, kuid ka luteri kirik on selle oma tseremooniatel kohati kasutusele võtnud. Ilmaliku rõivana oli pluviaal algselt kapuutsiga varustatud keep, mida kandsid nii mehed kui ka naised kaitseks vihma eest. Liturgiliseks rõivaks hakkas pluviaal kujunema 8. sajandil ja 11. sajandil oli muutunud üldkasutatavaks. 13. sajandiks oli pluviaal astunud kaasula asemele kõigis muudes kiriklikes toimingutes peale missa. Kaasula Feloon Mantia Jumalateenistuste ja talituste juhend. EELK, 2013. https://web.archive.org/web/20191225183144/https://www.eelk.ee/et/jumalateenistus/sonaseletused/. G. Ferguson. Märgid ja sümbolid kristlikus kunstis. Tlk M. Sügis, T. Karolin, H. Einasto. - Akadeemia 6, 1991. Cope. - Encyclopaedia Britannica Pluviaal Catholic Encyclopedia veebiväljaandes Pluviaal Encyclopaedia Britannicas
Murel Aav

Murel Aav (kuni 1975. aastani Murel Puusild; 14. detsember 1945 Võhma – 23. juuni 1999 Tallinn) oli eesti näitleja. Ta lõpetas 1964. aastal Viljandi 1. Keskkooli ja 1968. aastal Draamateatri õppestuudio. Töötas aastatel 1968–1982 Endlas näitlejana, hiljem oli Filharmoonias administraator. Murel Aav oli alates 1975. aastast abielus Tõnu Aavaga. Nende poeg Kristo-Martin Aav töötab IT-valdkonnas. Aav, Murel Eesti teatri biograafiline leksikon
Prisches

Prisches on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Nemija

Nemija (ukraina keeles Немія) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 2048. Pindala on 2,76 km².
Dubõna (Hmilnõki rajoon)

Dubõna (ukraina keeles Дубина) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 39. Pindala on 0,3 km².
Nehvoroštš (Andrušivka rajoon)

Nehvoroštš (ukraina keeles Нехворощ) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Andrušivka rajoonis. Elanike arv on 1297.
Yonaguni keel

Yonaguni keel on Jaapanis Yonaguni saarel räägitav Ryūkyū keel. Yonaguni keel on jaapani keeltest kõige ohustatum. Seda räägib alla 800 inimese. http://www.endangeredlanguages.com/lang/3170 https://glottolog.org/resource/languoid/id/yona1241 https://en.wikivoyage.org/wiki/Yonaguni_phrasebook
Edgar Lamp

Edgar Lamp (9. november 1915 Aakre vald – 4. märts 2004) oli Eesti sõjaväelane. Edgar Lamp sündis Aakre vallas, lõpetas Hugo Treffneri gümnaasiumi 1937. aastal. Samal aastal asus ajateenistusse Eesti sõjaväkke 4. suurtükiväegruppi. Sõjakooli aspirantide suurtükiväeklassi kursuse läbis 1937. aasta juulist kuni 1938. aasta juulini, 1938 ülendati nooremallohvitseriks, 1939 lipnikuks. Kui Nõukogude Venemaa okupatsioonivõim hakkas 1941. aasta juunis eestlasi küüditama, varjas Lamp end Tartu lähedal Kvissentalis. Edgar Lamp oli üks neist, kes 1941 Omakaitse ridades vabastuslahingutes Tartu mitmeks päevaks oma kätte võtsid. Seal ristus tema tee kapten Karl Talpakuga ja ta liitus vastupanuliikumisega, olles omakaitse kompaniiülem. Enne idarinde kokkuvarisemist oli ta 1942. aasta aprillist kuni 1944. aasta veebruarini Saksa 35. politseipataljoni teenistuses, algul salga, hiljem kompaniiülemana. Veel hiljem teenis ta 291. Kaitse Vahipataljoni kompaniiülemana. 1944. aasta oktoobris liikus vägedega Saksamaale, kus oli Abwehrtruppe 326. õppepataljonis 20. diviisi alluvuses, auastmelt leitnant. 8. mail 1945 vangistati Lamp Prahas, pärast sõda "repartrieeriti" tagasi Eestisse. 1948–1954 varjas ta end lähedaste juures, kuna oli tagaotsitavate nimekirjas. Ta kasutas sel ajal valenime Aleksei Müürsepp. Edgar Lamp arreteeriti NKVD haarangu käigus 12. jaanuaril 1954. Pärast mõnekuulist istumist Vasalemma vangilaagris pääses 15. septembril 1955 vabadusse. Edgar oli nooruses hea sportlane, ta tegeles Eesti sõjaväes kergejõustikuga, ületades teivashüppes 3.10. 1998 Kotkaristi III klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Edgar Lamp, EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940.
Louis IV

Louis IV (920 – 10. september 954) oli Lääne-Frangi kuningas 936–954. Ta oli Lääne-Frangi kuninga (893/898–922/923) Charles Lihtsameelse ja Inglismaa Eagdifu poeg. Tema isa, Charles III kukutati troonilt 922. aastal ning ema otsustas poja oma kodumaale pakku viia. Seetõttu sai Louis hüüdnimeks Meretagune (d'Outremer ehk Transmarinus). 936 kutsuti ta ülikute poolt Lääne-Frangi troonile, kuid peagi sattus ta mitmetesse feodaaltülidesse ning 939. aastal lisandus ka konflikt Lotringi pärast Ida-Frangi ehk Saksa kuninga Otto Suurega. Viimane vastuolu lahenes küll rahumeelselt, sest Louis abiellus Otto õe Gerbergaga, kellega sai kaheksa last, ka troonipärija Lothari. 954 kukkus Louis IV hobuselt ning suri. Hugues Suur
Osvald Nitski (ujuja)

Osvald Nitski (sündinud 6. oktoobril 1997 Montréalis) on Eesti ujuja. Ta võistles Eesti koondises 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Londonis Suurbritannias, kus saavutas meeste 200 meetri liblikujumises ajaga 2.01,46 31. koha. Ta õpib Toronto ülikoolis masinaehituse erialal. Nitski nimel on kaks Eesti rekordit: 50 m basseinis 400 m kompleksujumises ajaga 4.23,90 ja 25 m basseinis 1500 m vabaujumises ajaga 15:15.25. 1500 m vabaujumise Eesti rekordi, mis oli kaks aastat olnud Kregor Zirki nimel, ületas ta 18,31 sekundiga. Tema vanaisa Osvald Nitski oli Eesti meister vabamaadluses ja sambos. Osvald Nitski Toronto Ülikooli kodulehel FINA distsiplinaarmenetlus Osvald Nitski kohta
Sõbralikkus

Sõbralikkus on inimese iseloomujoon, ühiskondlik väärtus või emotsioon, mille tunnusteks on lahkus, heasoovlikkus, rahumeelsus, abivalmidus, tähelepanelikkus jmt. Filosoofilistes käsitlustes ja religioonides hinnatakse sõbralikkust kui voorust. Sõbralikkus (sanskriti keeles maitrī; paali keeles mettā; tiibeti keeles byams pa; hiina keeles 慈 ci; jaapani keeles ji; inglise keeles loving-kindness) on budismis üks neljast mõõtmatust ehk brahmaseisundi koostisosa kaastunde, võrdse suhtumise ja rõõmu kõrval. Sõbralikkus väljendub positiivses meelestatuses teiste olendite suhtes ning on vaba nii klammerdumisest ja kiindumisest kui ka vastuteene ootusest ning isiklikest huvidest. Sõbralikkust iseloomustab südameheadus, siiras soov, et kõikidel olenditel läheks hästi, et nad oleksid kaitstud, terved ja õnnelikud ning vabad kannatustest. Sõbralikkuse abil on võimalik suurendada oma meeles seisundit, mis võib lõplikult kaotada meelest viha, vastumeelsuse, pahatahtlikkuse ja rahulolematuse. Sõbralikkuse tipuks on iseenda samastamine kõikide elusolenditega. Paali kaanonis käsitlevad sõbralikkust mitmed tekstid (Kakacupama Sutta, Karaniya Metta Sutta jpt.) Khuddakapāṭha osa «Sõbralikkusesuutra» (KN 9, paali keeles mettāsutta) on eesti keeles ilmunud Linnart Mälli tõlkes (2004). Ida mõtteloo leksikon: sõbralikkus Bhikkhu Ṭhitañāṇo. Teadvustatud elu, lk 60. Sõprusesuutra
Eelistamatus

Eelistamatus, võrdne suhtumine või samaväärsus (sanskriti keeles upekṣā; paali keeles upekkhā ‘üle vaatamine, ühetaolisus'; tiibeti keeles btang snyams; hiina keeles 捨 she; jaapani keeles sha; inglise keeles equanimity) on budismis üks väärtuslikumaid meeleseisundeid ja omadusi. See tähendab võrdset ja samaväärset suhtumist kõikidesse olenditesse, nähtustesse ja sündmustesse, ilma kedagi ega midagi eelistamata ja ilma kedagi ega midagi ka tõrjumata või põlgamata. See on asjade ja nähtuste võtmine nii, nagu nad just on. Eelistamatus on üks neljast mõõtmatust, üks kümnest ületavast toimingust, üks seitsmest virgumise tegurist jpm. Eelistamatus ei ole osavõtlikkuse puudumine ega üleolek või ükskõiksus teiste kannatuste suhtes, vaid osavõtlikkus kõigi suhtes. Sõna-sõnalt tähendab paalikeelne sõna upekkhā ‘vaatamist erapooletult’. See on kõikide olendite nägemine samal viisil. See on hoidumine vahetutest reageerigutest. See on meele hoidmine vankumatuna keset kaotusi ja võite, kiitusi ja laitusi, valu ja õnne, tunnustust või maine langust. Võrdne suhtumine ei ole võrdsustamine vaid, vastupidi, võrdlemisest hoidumine: „Ei ole õige pidada ennast teistest paremaks. Kui arvame, et me oleme teistest paremad, siis tõuseb esile uhkus. Ei ole õige pidada ennast teistega võrdseks. Kui arvame, et me oleme teistega võrdsed, siis puudub meil õigel ajal lugupidamine ja tagasihoidlikkus. Ei ole õige pidada ennast teistest halvemaks. Kui arvame, et oleme teistest halvemad, siis langeme depressiooni, mõtiskledes oma madalusest, sündimisest halva märgi all ja nii edasi. Laseme lihtsalt kõigel olla!“ Upekkha on püsivus muutuvas maailmas. See on meele püsivus, kindlus ja tasakaal, mida ei kõiguta ükski võit ega kaotus, tunnustus ega laitus, ülendus ega alandus, nauding ega valu. Selles pole ennast, selles pole enda soove või tahtmisi. Võrdse suhtumise aluse loob isetuse mõistmine. Budistlik eetika Isetuse õpetus Isetus Bhikkhu Ṭhitañāṇo. Teadvustatud elu, lk 60. Ajahn Chah. – Rmt: No Ajahn Chah. Reflections. Compiled & Edited by Dhamma Garden, 1995. Toward a Threshold of Understanding by Bhikkhu Bodhi, 1998 Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Lipiany

Lipiany (saksa Lippehne) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Pyrzyce maakonnas, Lipiany valla halduskeskus. Lippehne sai linnaõigused enne 1302. aastat. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023216412034-0979120?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 7.10.2022. Lipiany Encyklopedia PWN
Płoty

Płoty (saksa Plathe an der Rega) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Gryfice maakonnas, Płoty valla halduskeskus. Płoty asub Gryficest umbes 14 km lõunakagus. Płoty sai linnaõigused 1277. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Płoty Encyklopedia PWN