laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti korvpalliklubide loend

See on mittetäielik loend Eesti korvpalliklubidest 2021/2022. hooaja seisuga. Avis Utilitas Rapla BC Kalev/Cramo KK Viimsi/Sportland Pärnu Sadam Rakvere Tarvas Tallinna Kalev TalTech/OPTIBET Tartu Ülikool Maks & Moorits Eesti Maaülikool/Skarcon G4S Noorteliiga Keila Korvpallikool Paide Viking Window Rae Koss/Hansaviimistlus Reinar Halliku Korvpallikool/Iisaku gümnaasium SK Nord Aid/Cramo TAMSALU LOS TOROS/TALTECH Tartu Kalev/Estiko Tartu Ülikool/Eviko TERE Kadrina Karud TSA Kalev BC Viljandi vald/Eesti Maavara Haapsalu Jõgeva VSK Keila Korvpallikool II KK ASKUS KK HITO/BC Karjamaa KK Viimsi Rae Koss/Rae Spordikool Rapla Korvpallikool Tartu Ülikool Terminal Oil Võrumaa Tallinna Ülikool TalTech/NORDAID Audentese Spordikool BC Elva CHK/Tartu Ülikool BC STAR G4S Noorteliiga Keila Korvpallikool Korvpallinaiskond OSK/VESIIR Luunja korvpallinaiskond PÄRNU SPORDIKOOL Rapla Korvpallikool TalTech BS/Altius TSA Kalev Meeste korvpalli meistriliiga võistkonnad. Naiste korvpalli meistriliiga võistkonnad.
Lecideales

Lecideales on kottseente selts. Lecideaceae
Näsasamblik

Näsasamblik (Lecidea) on kottseente perekond. Lecidea erythrophaea – puna-näsasamblik
Lecideaceae

Lecideaceae on kottseente sugukond. Lecidea – näsasamblik
Lumisamblikulaadsed

Lumisamblikulaadsed (Pertusariales) on kottseente selts. Icmadophilaceae Megasporaceae Ochrolechiaceae Pertusariaceae
Icmadophilaceae

Icmadophilaceae on kottseente sugukond. Icmadophila – rabasamblik
Rabasamblik

Rabasamblik (Icmadophila) on kottseente perekond. Icmadophila ericetorum – harilik rabasamblik
Megasporaceae

Megasporaceae on kottseente sugukond. Aspicilia – lehtersamblik
Lehtersamblik

Lehtersamblik (Aspicilia) on kottseente perekond. Aspicilia cinerea – hall lehtersamblik
Ochrolechiaceae

Ochrolechiaceae on kottseente sugukond. Ochrolechia – purusamblik
Purusamblik

Purusamblik (Ochrolechia) on kottseente perekond. Ochrolechia frigida – külm purusamblik
Olevipoeg

Olevipoeg on linnaehitaja, Kalevipoja sõber ja võitluskaaslane rahvuseeposes "Kalevipoeg". Kalevipoeg määras enne surma Olevipoja enda järel maa valitsejaks. Olevipoega on mainitud esimest korda eepose 15. loos (Tagaajajad, Raudoja nõianeitsi, Olevipoeg ja linnaehitus, Põrgupiigade saatus). Kui Kalevipoeg tuli allilmast peale esimest võitlust Sarvikuga maa peale tagasi, kaasas kullakotid ja põrgupiigad. Lisaks võttis ta selga lauavirna ning kohtus mehega, kes palus laudu laenuks ja väitis, et nendest saab tugeva torni ehitada. Nii sai Kalvipoeg tuttavaks Olevipojaga: Jumalate juhatusel Ilmakuulus linnalooja, Kindla koha kasvataja, Tugeva torni tegija Olevipoeg, hoonetarka, Teda tulnud teretama, Olevipoeg hakkaski linna ehitama, Kalevipoeg tõi talle Peipsi tagant ja Taara tammikust laudu ning lisaks murdis paasi. Kolmest põrgupiigast röövis keskmise tuuslar, tuuletark. Sulevipoeg ja Alevipoeg leidsid tuuslari talu ning: Puistasid piidad puruksi, Tapsivad siis tuuletarga, Päästsid vangist piigakese, Panid tuuslari talule Tulekuke katukselle. Päästetud piiga kosis Olevipoeg. Kalevipoeg. Viieteistkümnes lugu 1924, Mihkel Kampmann, Eesti kirjandusloo peajoonedfolklore.ee http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/kom38.html
Pertusariaceae

Pertusariaceae on kottseente sugukond. Pertusaria – lumisamblik
Lumisamblik

Lumisamblik (Pertusaria) on kottseente perekond. Pertusaria albescens – ketas-lumisamblik Pertusaria amara – kibe lumisamblik
Rooma rüüstamine (546)

Teiste kasutuste kohta vaata artiklit Rooma rüüstamine. Rooma rüüstamine aastal 546 toimus Idagootide Kuningriigi kuninga Totila juhtimisel 535.–554. aasta gooti sõja raames. Totila väed paiknesid Tivolis ning ta ründas Roomat, et tagasi vallutada Latium. Linn pidas idagootide piiramisele vastu peaaegu aasta aega. Rooma rüüstamine
Godesbergi piiramine

Godesbergi piiramine 18. novembrist 17. detsembrini 1583 oli aastatel 1583–1589 kestnud Kölni sõja esimene suurem piiramine. Tähtsat tugipunkti enda kontrolli alla saada tahtnud Baieri sõdurid piirasid koos palgasõduritega Godesbergi koos selle jalamil asetsenud külaga (tänapäeva Bad Godesbergiga) ümber. Mäe otsas asus 13. sajandi alguses rajatud raskesti vallutatav Godesburgi linnus. Linnus asus Reini jõe oru kohal ning oli strateegiliselt tähtis, kuna selle kaudu sai kontrollida nii Kölni kuurvürstkonna pealinna Bonni kui piirkonna tööstuskeskusesse Kölni suunduvaid teid. Aastate jooksul olid kuurvürstid linnuse müüre ja torne tugevdanud. 14. sajandil ehitati linnusesse väike residents ning selle donžoonis hakati hoidma kuurvürsti dokumente ja väärisasju. 16. sajandi keskpaigas peeti Godesburgi sisuliselt vallutamatuks ning Kölni kuurvürstide ja peapiiskoppide kui Saksa Rooma Riigi jõukamate alade valitsejate sümboliks. Kölni sõda oli järjekordne usutüli, sellel korral protestandist kuurvürsti Gebhard Truchsess von Waldburgi ning katoliiklasest kuurvürsti Ernest von Bayerni vahel. Baieri väed ründasid Godesburgi novembris 1583. Linnus pidas ründajate pikale kahuritulele kaua vastu, lõpuks õnnestus sapööridel mäe basaldist pinnasesse kaevuda ning nad õhkisid seal 680 kg lõhkeainet, mis hävitas märkimisväärse osa kaitserajatistest. Plahvatuses sai surma ka palju kaitsjaid, kuid sellest tekkinud kiviprügi takistas piirajate edasisi samme ning eluga pääsenud kaitsjad jätkasid vastupanu osutamist. Baieri sõdurid pääsesid lõpuks linnuse õuele käimlasüsteemi kaudu ning siis õnnestus neil vastupanu murda. Godesburgi linnuse pealik läks koos allesjäänud kaitsjatega donžooni pakku ning läbirääkimistel, kus ta kasutas pantvange, lubati talle, ta naisele ja nõunikule eluga pääsemine. Ülejäänud tornis viibinud mehed, naised ja lapsed tapeti. Järgmisel kuul langes Baieri kätte ka Bonn. Ernst Weyden. Godesberg, das Siebengebirge, und ihre Umgebungen. Bonn: T. Habicht Verlag, 1864, p. 43. Tanja Potthoff. Die Godesburg – Archäologie und Baugeschichte einer kurkölnischen Burg. Inaugural Dissertation, University of Munich, 2009, p. 15.
Harrodsi pommirünnak

Harrodsi pommirünnak leidis aset 17. detsembril 1983, kui Londoni kesklinnas asuva Harrodsi kaubanduskeskuse ees lõhkes autopomm. Pommi olid pannud Ajutise Iiri Vabariikliku Armee võitlejad, kes saatsid ka 37 minutit enne plahvatust hoiatuse, millest hoolimata jäeti piirkond evakueerimata. Rünnakus hukkus kolm politseinikku ja kolm tsiviilisikut, 90 inimest sai vigastada ning piirkond ulatuslikult kahjustada. IRA Armeenõukogu avaldas tsiviilohvrite pärast kahetsust ning nende sõnul ei olnud rünnakuks luba antud. Pärast Harrodsi pommirünnakut hakkas IRA keskenduma rohkem sõjalistele sihtmärkidele. O'Day, Alan. Political Violence in Northern Ireland. Greenwood Publishing, 1997. lk 20 Pealtnägijate ütlused BBC-le
Alpujarrase mäss (1499–1501)

Esimene Alpujarrase mäss (araabia keeles ثورة البشرات الأولى) oli Kastiilia Krooni Granada Kuningriigi (endise Granada Emiraadi) moslemite ülestõus katoliiklastest valitsejate vastu. Mäss algas 1499. aastal Granadas sunniviisilise ristiusustamise tõttu, mida moslemid pidasid 1491. aasta Granada lepingu rikkumiseks. Rahutused suruti linnas kiiresti maha, kuid need jõudsid levida Alpujarrase mägisesse piirkonda. Katoliiklikud jõud, mida mõnel korral juhtis kuningas Fernando isiklikult, surusid mässud pika peale ka maapiirkondades maha ning karistasid moslemeid karmilt. Katoliiklikud monarhid tõid Alpujarrase mässud ettekäändeks Granada lepingust tagasi astumiseks ning lepinguga moslemitele tagatud õiguste rikkumiseks. Kõikidele Granada moslemitele pandi kohustus ristiusku pöörduda või maalt lahkuda, aastal 1502 laienes see kohustus üle kogu Kastiilia. Sunniviisiline ristiusustamine ei jõudnud vaid Valencia ja Aragóni Kuningriikidesse. Moriskode väljasaatmine Alpujarrase mäss (1568–1571) Mudéjar Rekonkista Carr, Matthew (2009). Blood and Faith: The Purging of Muslim Spain. New Press. ISBN 978-1-59558-361-1. Carvajal, Luis del Mármol (2015). Historia del Rebelión y Castigo de los Moriscos de Reino de Granada (hispaania). Universidad de Granada. ISBN 978-8433857675. OCLC 922957928. Coleman, David (2003). Creating Christian Granada: Society and Religious Culture in an Old-World Frontier City, 1492–1600. Cornell University Press. ISBN 0-8014-4111-0. Edwards, John (2014). Ferdinand and Isabella. Routledge. ISBN 978-1-317-89345-5. Harvey, L .P. (2005). Muslims in Spain, 1500 to 1614. University of Chicago Press. ISBN 978-0-226-31963-6. Lea, Henry Charles (1901). The Moriscos of Spain: Their Conversion and Expulsion. Lea Brothers & Company.
Rainer Sternfeld

Rainer Sternfeld (sündinud 5. detsembril 1982 Tallinnas) on eesti insener, ettevõtja, investor ja taskuhäälingu saatejuht, üks kood/Jõhvi kooli asutajaid. Sternfeld lõpetas 2001. aastal Saue Kooli hõbemedaliga. Ta õppis aastatel 2001–2005 Tallinna Tehnikaülikoolis tootearenduse bakalaureuse astmes ning omandas aastatel 2005–2006 samas koolis mehhatroonika magistrikraadi (cum laude). Ta on Vabadussõja võidusamba üks autoreid. Juhtis ettevõttes ABB elektriautode laadimisvõrgu loomist. Ta on TTÜ fotoklubi ja Robotiklubi üks asutajaid. 2012. aastal lõi ta suurandmete kogumisele, töötlemisele ja nendega äri muutmisele keskenduva Eesti-USA idufirma Planet OS, mis viis aastat hiljem läks USA küberturvalisuse ettevõtte Intertrust omandusse. 2016. aastal lõi taskuhäälingu saate "Globaalsed eestlased". 2019. aastal oli üks kood/Jõhvi tehnoloogiakooli asutajatest. Ta on riskikapitalifondi Nordic Ninja juhtivpartner. 2017 Aasta missiooniinimene 2020 Aasta tegija (ühena Jõhvi tehnoloogiakooli asutajaliikmetest) Ta hobi on fotograafia. Rainer Sternfeldi abikaasa on ettevõtja Anu Sternfeld. https://www.inforegister.ee/en/332814-ID https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=harjuelu20100129.1.1&e=-------et-25--1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA------------- "Vilistlane Rainer Sternfeld: usun inimestesse, mitte betooni". Avaleht. 18. jaanuar 2022. Vaadatud 18. detsembril 2022. "Rainer Sternfeld". Atlantic Council. 6. juuli 2020. Vaadatud 18. detsembril 2022. "Medalistid". Saue Kool. 20. juuni 2018. Vaadatud 18. detsembril 2022. Ekspress, Eesti (23. aprill 2012). "Rainer Sternfeld: „Tahan tegeleda vaid asjadega, millel on märgatav mõju maailmale!"". Eesti Ekspress. Vaadatud 18. detsembril 2022. "100 miljoni eurost fondi juhtiv Rainer Sternfeld: "Ma ei planeerinud veel Eestisse tagasi tulla."". DigiPRO. 25. november 2020. Vaadatud 18. detsembril 2022. "Jõhvi tehnoloogiakooli asutajad said kõrge tunnustuse – Nädalaleht «Panorama»". Nädalaleht «Panorama». 8. detsember 2020. Vaadatud 18. detsembril 2022. Härma, Kristel (11. mai 2020). "Riskikapitalifond Nordic Ninja: investoritel püsib nälg siinsete idufirmade järele". FoundME. Vaadatud 18. detsembril 2022. "Kõigi aastate tegijad". Hea Kodanik. 1. veebruar 2022. Vaadatud 18. detsembril 2022. Tamkivi, Ede Schank (3. november 2014). "Rainer Sternfeld: taking over planet Earth". Estonian World. Vaadatud 18. detsembril 2022.
Tõhela järv

Tõhela järv asub Pärnumaa loodeosas Pärnu linna põhjas. Järve loodeosast saab alguse Paadrema jõgi. Selle pindala on 407 ha, suuruselt on järv Eestis kümnes. Tõhela järve keskmine sügavus on 1,3 m, suurim pikkus on 3 km ja laius 2 km. Järve sügavus läänekaldalt järsult suureneb; seal on selle põhi mudane. Idaosas on Tõhela järv madal ja selle põhi on liivane. Ida- ja põhjakaldad on kaetud savika moreeniga, lääne- ja lõunakaldad soosetetega. Vesi on rohekaskollane ja hästi läbipaistev. Tõhela järv sisaldab olulisi mudavarusid. Tõhela järv oli aastatel 1946–1948 Vene sõjaväe õppepolügoon. Sellest ajast on pommid ja mürsud veel praegugi järve põhjamudas. Tõhela järve idakaldad on ligipääsetavad ja sobivad suplemiseks. Liivane kallas on hea puhkamiskoht. Kohal, kus praegu on Tõhela järv, olnud kunagi soostunud mets. Selle ääres olnud üks talu. Kord läinud mets põlema. Talust tulnud välja peremehe vend ja hüüdnud: "Siidivennad, niidivennad, tulge appi, järi põleb!" Kuuljaid polnud ja nii põlenudki mets maha koos taluga. Kunagise metsa asemele tekkinud aga Tõhela järv. Rehepapp ehk rahvausundi ja muistendite andmebaas Tõhela järv keskkonnaportaalis
Roosakas mütsik

Roosakas mütsik (Mycena rosea) on mütsikute perekonda kuuluv seen. Roosakas mütsik andmebaasis eElurikkus.
Alkaliinmütsik

Alkaliinmütsik (Mycena luteoalcalina) on mütsikute perekonda kuuluv seen. Alkaliinmütsik andmebaasis eElurikkus.
Hasselt

Hasselt on linn Belgias, Limburgi provintsi keskus. Asub Demeri jõe ja Alberti kanali ääres. Hasselt on rajatud 7. sajandil. 1232. aastal sai linnaõigused. Hasselt oli krahvkonna keskus, mis 1361. aastal läks Lüttichi piiskopiriigi koosseisu. 1830. aastal sai linnast Limburgi provintsi keskus. Hasselt on alates 18. sajandist tuntud alkohoolse joogi jeneveri tootmise poolest. Linnas asub Hasselti ülikool. Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019. Hasselti koduleht
Obdach

Obdach on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. Vald asub Granitzenbachi orus põhja pool Obdachi sadulast, mis on üleminek Ülem-Murtalist Lavanttali. Vallaala ulatub orust läände Seetali Alpideni, kus kõrgeim tipp on Zirbitzkogel (2396 m). Obdachi on dokumendis esmamainitud 1190. aastal kui "Obdah". Nimi pärineb vanaülemsaksa keelest: obadah (kaitsekatus). Tõenäoliselt oli Kärntenisse suunduvatele reisijatele krundil kosutuspeatus. 1324. aastal sai Obdach turu ja ka kõrgema kohtu. Obdach oli piirkondlikult oluline kaubanduskeskus teel üle Obdachi sadula. Obdachi poliitiline vald loodi 1849./50. aastal. 1. jaanuaril 1970 ühendati Obdachiga Granitzeni vald. 2015. aastal liideti sellega endised vallad Amering, Sankt Anna am Lavantegg ja Sankt Wolfgang-Kienberg. 97,6% elanikkonnast on Austria kodakondsed. Roomakatoliiklasi on 91,3% elanikkonnast, protestante 1,1% ja muslimeid 1,8% ning 4,7% on mittereligioossed (aastal 2001). Valla rahvaarv kasvas 20. sajandi teises pooles. Elanike arvu vähenemine alates 2000. aastast puudutab eelkõige noori. Alla 15-aastaste inimeste arv vähenes aastatel 2001-2019 40% ja samal ajal kasvas üle 65-aastaste inimeste osakaal 34%. Katoliku Püha Aegydiuse kihelkonnakirik Obdachis Seek: linnakodanike oma, 15. sajandi esimesest poolest Nelinurkne torn Looduslikud vaatamisväärsused Granitzenbach, mis on ülemjooksul loodusmälestis 2001. aasta töökohtade loenduse andmeil oli vallas 99 töökohta 873 töötajaga, lisaks oli 519 väljapendeldajat ja 463 sissependeldajat. Põllu- ja metsamajandeid oli 91 (neist põhikohaga 32), mis kokku viljelesid 3114 ha (1999). Tähtsaim tööstusettevõte on ca 250 töötajaga masinatehas ALKO (peamiselt muruniidukid). Liikluse tagab Obdacher Straße B 78, mis ühendab Kärnteni Lavanttali Murtaliga. Obdachis on Lavanttalbahni jaam. Reisijateveoteenus Zeltwegi ja Bad St. Leonhardi vahel lõpetati 2010. aastal. Obdachis on lasteaed, algkool ja uus keskkool. Kötz, Baieri, aastast 1990.    1881: vabahärra Johann von Vernier-Rougemont (Judenburgi ringkonnakuberner 1876–1883)    1928: ÖR Josef Grogger (Obdachi linnapea 1917–1919)    1936: Eduard Schützenauer (arst)    1973: Wolfgang Köle (1919–2018), (arst)    1973: Heinrich Köle (1920–2015), (arst)    1974: Johann Bammer (1922–2017), (provintsinõunik)    1974: Alois Kober (1908–1996), (ettevõtja)    1982: Ernst Schwartz    1984: ÖR Franz Zellnig (Obdachi linnapea 1970–1984)    1986: Hans Gross (1930–1992), (Obdachi provintsi asekuberner)    1998: Herbert Kober (* 1933), (ettevõtja)    1998: Kurt Kober (ettevõtja)    1998: Willy Kober (ettevõtja)    Rudolf Falb, 1838–1903 (teadlane)    Viktorin Weyer, 1866–1939 (Sankt Lambrechti benediktiini abt)    Ernest Kaltenegger, * 1949 (KPÖ poliitik)    Peter Rieser, * 1950 (ÖVP poliitik) Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
1PR

Tallinna bussiliin 1PR sõitis Viru keskuse bussiterminali ja Pirita vahel. Liini teenindas Tallinna Autobussikoondis ning liiklus toimus kõigil päevadel. Tallinna bussiliin 1 Tallinna bussiliin 1A Tallinna ühistranspordiliinid A.Olander "Tramm, buss ja troll Tallinnas", lk. 173
Kuremaa SK/Tartu Palliklubi

BC Fausto-Tartu Kalev on Eesti korvpalliklubi, mis alustas tegevust mais 2006. Klubi mängib SEB Eesti Korvpalli Meistriliigas. Klubi peasponsor on Tartus kinnisvaraarendusega tegelev ettevõte AS Fausto. Klubi peatreener 2006/07 hooajal oli Aivo Erkmaa, 2007/08 hooajal Jüri Neissaar, 2008/09 hooajal Priit Paama. Mängijad: nr 4 Sven Pugonen (EST) nr 5 Märt Tralla (EST) nr 6 Ivo Kallasmaa (EST) nr 9 Ando Tagamets (EST) nr 10 Sven Kukemelk (EST) nr 11 Kait Koppel (EST) nr 12 Ardo Ärmpalu (EST) nr 13 Tanel Kaljula (EST) nr 14 Oleg Gorobets (UKR) nr 15 Osvaldas Macernis (LIT) nr 24 Mihkel Kurg (EST) nr 26 Maksim Darski (EST) Augenijus Vaskys (LIT) Treenerid: Jüri Neissaar (EST) Tõnu Lust (EST) BC Fausto ametlik koduleht Info eurobasket.com lehel Kuremaa Spordikooli koduleht
Okasseatemperatsioon

Okasseatemperatsioon ehk okasseahäälestus ehk okassiga (inglise keeles porcupine) on muusikas okasseatemperatsioonide perekonda kuuluv lineaarne temperatsioon, mille puhul kolm tertsi võrdub kahe kvardiga. Okasseatemperatsiooni saamiseks tempereeritakse okasseakomma. Okasseatemperatsioon võimaldab muuhulgas momentsümmeetriliste helilaadide kasutamist. Okasseatemperatsiooni ja selle helilaade kirjeldas esimesena Austraalia muusikateoreetik Dave Keenan. Oma nime sai tempreatsioon heli- ja vidoemängude looja Herman Milleri võrdtempereeritud 15-helisüsteemis loodud muusikateose "Mizarian Porcupine Overture" (1999) järgi. https://en.xen.wiki/w/Porcupine
Lineaarne temperatsioon

Lineaarne temperatsioon (inglise keeles linear temperament) on muusikas teist järku temperatsioon, mille puhul perioodintervall on oktav. https://en.xen.wiki/w/Tour_of_regular_temperaments#Rank-2_temperaments
Momentsümmeetria

Momentsümmeetria (inglise keeles moment of symmetry, MOS) on 1975. aastal Erv Wilsoni sõnastatud helilaadi omadus, mille kohaselt helilaadi järjestikuste astmete intervalle peab esindama täpselt kaks erinevat ühisteguriteta arvu. Samuti peab momentsümmetrilise helilaadi astmete väärtusi genereerima sama generaatorintervall või generaatorintervallid, mida helilaadi esimesest astmest alates igale järgnevale astmele liites saadakse modulo perioodintervall järgmise astme väärtus. Ka nii generaatorintervalli kui ka perioodintervalli väärtusteks peavad olema ühisteguriteta arvud. Erv Wilson 1975. Moment of Symmetry (kiri John Chalmersile) Kraig Grady. An Introduction to the Moments of Symmetry MOS scale Xenharmonic Wiki Moments of symmetry calculator
Rütmani galerii

Rütmani galerii on kunstigalerii Raplas. Galerii asub Rapla kultuurikeskuses, aadressil Rapla, Tallinna maantee 17a. Galerii tegutseb 2006. aastast. Galerii on nime saanud omaaegse Rapla Haridusseltsi juhatuse esimehe ja Rapla rahvamaja ehituse initsiaatori Jaan Rütmani (1885–1943) järgi. "Rütmani galerii. Rapla kultuurikeskus". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. detsember 2022. Vaadatud 18. detsembril 2022.
Perioodintervall

Perioodintervall ehk periood (inglise keeles period of a scale) on muusikas helilaadi raamintervall. Lineaarse temperatsiooni puhul on perioodintervalliks oktav. generaatorintervall momentsümmeetria https://en.xen.wiki/w/Period
Generaatorintervall

Generaatorintervall ehk generaator on intervall, mida esimesest astmest või helist alates igale järgnevale astmele või helile modulo perioodintervall liites saadakse helilaadi muude astmete või helirea muude helide väärtused. lineaarne temperatsioon momentsümmeetria Generator Xenharmonic Wiki
Riina Sildos

Riina Sildos (sündinud 21. juulil 1964 Tallinnas) on eesti filmiprodutsent. Sildos on lõpetanud 1982. aastal Tallinna 7. Keskkooli. Õppis 1982–1987 Tartu Riiklikus Ülikoolis vene filoloogiat, 1987. aastal kaitses filmisemiootikaalase diplomitöö "Graafiline sõna kaadris ja väljaspool kaadrit" (juhendaja professor Juri Lotman). Samal aastal astus Teaduste Akadeemia aspirantuuri, väitekirja teema "Filmilik kompositsioon 70.–80. aastate Eesti romaanis". Sildos töötas aastatel 1987–1992 TA Keele ja Kirjanduse Instituudis. Seejärel töötas ta kuni 2000. aastani Eesti Raadios (1993. aastast Raadio 2 (R2) toimetajana, aasta hiljem R2 vanemtoimetajana ja 1995. aastast peatoimetajana). Aastatel 1998–2000 oli ta Raadio 2 programmidirektor ja Eesti Raadio juhatuse liige. Aastatel 2000–2003 oli ta Eesti Filmi Sihtasutuse juhataja. Aastatel 2003–2011 töötas ta produtsendina Eesti Joonisfilmis, olles muu hulgas Heiki Ernitsa ja Janno Põldma täispikkade joonisfilmide "Leiutajateküla Lotte" ning "Lotte ja kuukivi saladus" produtsent. Ta on olnud paljude auhinnatud Eesti filmide produtsent, näiteks Ilmar Raagi "Kertu" (2013), "Eestlanna Pariisis" (2012), "Klass" (2007), René Vilbre "Mina olin siin" (2008) ja Moonika Siimetsa "Seltsimees laps" (2018). Sildos on alates 2004. aastast reisikorraldusfirma Vespalo osanik. Mitme kohtu hinnangul "optimeeriti" Vespalos makse. Sildosel on kaks tütart, vanem neist on Johanna-Maria Lehtme. 2008 Valgetähe V klassi teenetemärk https://www.efis.ee/et/filmitegijad/inimene/id/3048/biograafia Riina Sildos Eesti Filmi Andmebaasis [1] Käbi ei kuku... Riina Sildos ja Johanna-Maria Lehtme
Puitaken

Puitaken on puidust raamiga aken. Enamasti kas ühe- või kahekordse raamiga ning raamid võivad avaneda nii sissepoole kui väljapoole. Kaheraamiliste akende puhul eristatakse sisse-sisse avanevaid (Soome aken) ja sisse-välja avanevaid (talutüüpi) aknaid. Materjali omadustest tulenevalt on puidust raamid vastupidavad ilmastiku oludele ja võrdlemisi kerge vaevaga hooldatavad. Normidele vastava akna soojusjuhtivus 0,8–0,9 W/(mK). Aknaraami materjalina kasutatakse nii täispuitu kui ka liimpuitu. Klaasiks kasutatakse klaaspaketti või ühekordset klaasi. Soome aken Talutüüpi aken Üheraamne aken Prantsuse aken Ümaraken Plastaken Puitalumiiniumaken Aken "Ekspert annab nõu: kas vanad aknad restaureerida või vahetada uute vastu?". kodu.geenius.ee. 28. november 2022. Vaadatud 19. detsember 2022.
Soome aken

Soome aken ehk sisse-sisse avanev aken on üks levinumaid akna stiile Eestis. Soome aken on kahekordse raamiga, mõlemad raamid on eraldi avatavad. Topeltraamid tagavad hea soojapidavuse ning avanevad hoone suhtes sissepoole.[viide?] Materjaliks kasutatakse peamiselt puitu. Puitaken
Puitalumiiniumaken

Puitalumiiniumaken on aken, mille raam on tehtud kombineerides kahte materjali. Siseraam on tehtud enamasti liimpuidust ning väliskorpus on kogu ulatuses kaetud alumiiniumkihiga. See annab aknale vastupidavuse ilmastikule ja UV-kiirgusele ning hea soojapidavuse. Välimuselt on puitalumiiniumaken rohkem industriaalsema tunnetusega ja seega ei sobi igale majatüübile. Hoolduse osas on puitalumiiniumaknad pigem vähenõudlikud ja lihtsad puhastada, kuid akende taastamine ja hilisem töötlus on keerukamad.
Prantsuse aken

Prantsuse aken ehk panoraamaken on suur aknaava, mis katab kas terve seina, või vähemasti suure osa sellest. Tehakse tihti puitraamiga, kuna puit on vastupidav materjal, mis ei paindu ajaga läbi ning hoiab oma kuju ja füüsilisi omadusi, nagu välimus ja soojapidavus.[viide?] Puitaken
Ümaraken

Ümaraken on ringi või poolkaare kujuline aken. Seda kasutatakse pigem maja ülemistel korrustel, majast eenduvatel ruumidel või ärklitubadel. Materjalina kasutatakse enamasti puitu tänu tema mitmekesistele töötlusvõimalustele. Puit võimaldab väga erikujulisi aknaid teha, mistõttu on ta ka eelistatud materjal nii ümarakende kui ka teiste ebatraditsioonilise kujuga akende jaoks.[viide?] Härjasilmaken Puitaken
Talutüüpi aken

Talutüüpi aken ehk sisse-välja avanev aken on kahekordsete eraldi avanevate raamidega aken, mille välimine raam avaneb väljapoole ja sisemine raam sissepoole. Sobivad eelkõige vanemasse majja ning miljööväärtuslikku piirkonda.[viide?] Materjaliks kasutatakse peamiselt puitu. Soome aken
Üheraamne aken

Üheraamne aken on akna tüüp,  millel on vaid üks raam ning, mis avaneb reeglina väljapoole. Eeliseks on akna kiire ning mugav avamine ja sulgemine. Üldiselt toodetakse üheraamne aken topeltklaasiga või klaaspaketiga, tõstmaks akna soojus- ja mürakindlust.[viide?] Raami materjalina kasutatakse peamiselt puitu. Puitaken Talutüüpi aken Soome aken