laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Max Arvisto

Max Arvisto (kuni 1924 Max Erich Einer, ka Maks, Erik, Max-Erik; 3. märts 1896 Mäksa vald, Tartumaa – 15. juuni 1936 Männiku, Harjumaa) oli eesti keemik. Ta õppis aastatel 1915–1918 ja 1920–1925 Tartu Ülikoolis keemiat, cand. chem. 1925 ("Õlikivi alglagunemine soojuse mõjul"). Osales Vabadussõjas. Oli Järva Maakonna Avalikus Paide Ühisgümnaasiumis õpetaja, seejärel Grafi ja Jürgensi värvivabriku tehniline juhataja. Ta oli esperantist, koostas õpiku "Esperanto õpiraamat iseõppimiseks" (Eestimaa Esperanto Liidu poolt läbi vaadatud ja heaks kiidetud, Haapsalu: M. Tamverk, 1926). Hukkus Männiku plahvatuses. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Arvisto, Maks-Erich (matrikli nr.1413). Arvatavasti 1915 Eesti ohvitserid 1918-1940 Haud Tallinna Kaitseväe kalmistul
Jaan Kalviste

Jaan Kalviste (kuni 24. aprillini 1935 Jaan Kranig, ka Jaan Kranich; 3. aprill 1898 Lehtse vald, Järvamaa – 15. juuni 1936 Nõmme) oli eesti keemik. Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Õppis 1920–1925 (lõpetas) Tartu Ülikoolis keemiat, mag. chem. 1925 (Alküülkarbonaatide konstantide uurimine), Dr. ès Sc. 1929 (Pariis) (Contribution à l'étude des complexes oxaliques et carboniques du cobalt trivalent). Oli ÜS Raimla asutajaliige. Hukkus Männiku plahvatuses. "Eestlane Prantsuse doktoriks". Vaba Maa nr 33, 8. veebruar 1929. Lk 7 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Mürgisus

Mürgisus ehk toksilisus on aine või nähtuse omadus, mis muudab selle mürgiseks. Mürgised ained on mürgid. Mürgid, organismi sattununa, põhjustavad mürgistuse. Aine tähtsaimaks mürgisuse kriteeriumiks on annuse suurus. On väidetud, et kõik ained on mürgised sõltuvalt annuse suurusest. mürk Arst.ee Mürgistused
Sunnmøre

Sunnmøre ('Lõuna-Møre') on piirkond Lääne-Norras Vestlandetis, Møre og Romsdali maakonna edelapoolseim osa. Piirkonna keskus on Ålesundi linn. See on rannikupiirkond, mis hõlmab 17 valda (Ålesundi, Giske, Harami, Hareidi, Herøy, Norddali, Ørskogi, Ørsta, Sande, Skodje, Stordali, Stranda, Sula, Sykkylveni, Ulsteini, Vanylveni ja Volda vald). Sunnmøre pindala on 5215 km² ja elanike arv 2020. aasta seisuga 145 732. 1. jaanuaril 2009 oli elanikke 131 535. Sunnmøre on üks Møre og Romsdali kolmest ajaloolisest piirkonnast (endised foogtkonnad) ning oli varasel viikingiajastul, enne Harald Kaunisjuukse vallutusi, väikekuningriik. Kuigi tänapäeval ei ole Sunnmøre ametlik haldusüksus, on paljudel norra asutustel ja organisatsioonidel (näiteks Norra Jalgpalliliidul ja Norra Politseil) selles piirkonnas eraldi allüksus. Kõigis Sunnmøre haldusüksustes peale Ålesundi kasutatakse ametlikus asjaajamises uusnorra keelt. Ålesund, mis on piirkonna suurim keskus, on kuulutanud ennast selles osas neutraalseks, kuid peaaegu kõigis haridusasutustes toimub õpe bokmål'is. Ålesundis antakse välja piirkonnalehte Sunnmørsposten, lisaks ilmub väiksemaid kohalikke ajalehti. Regiooni põhilised sissetulekuallikad on merendus, kalapüük, laevaehitus, mööblitööstus, offshore-tehnoloogia naftatööstuse jaoks. Sunnmøre vaatamisväärsuste hulgas on: Norra tuntumaid fjorde Geirangeri fjord, mis kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse Juugendstiilis Ålesundi linn Norra tuntuim merelindude koloonia Runde saarel, mis asub Herøy vallas Maailma sügavaim merealune tunnel Eiksundi tunnel Vestkapp Stadlandeti poolsaarel, üks Norra maismaa läänepoolsemaid punkte Sunnmøre suuremad keskused (elanike arvu järgi) on: Statistika Keskbüroo, vaadatud 4. mail 2009 Sunnmøre kaardid Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Sunnmøre ja saksakeelset artiklit de:Sunnmøre.
Moster

Moster on saar Norras Vestlandi maakonnas Bømlo valla idanurgas Bømlafjordenist põhjas. Pindala on 11,8 km². Elanike arv oli 2001. aastal 1564. Mosteri saarel pandi umbes 1024 alus Norra kirikule. Ühtlasi peeti Mostertinget ehk Mostratinget, kus sätestati Olav II Haraldssoni kirikuõigus. Selle sündmuse mälestuseks püstitati 1924 Vetahaugenisse kivirist. Store norske leksikon
Epicor

Epicor Software Corporation (NASDAQ:EPIC) on keskmise suurusega äriettevõtete tarkvaralahenduste pakkuja, kelle peamised tegevusvaldkonnad on tootmine, hulgi- ja jaekaubandus ning teenusettevõtted. Ettevõtte peakontor asub Irvine'is, USA California osariigis. Firma asutati 1984. aastal Platinum Software Corporationi nime all. 1999. aasta mais sai firma nimeks Epicor. Eestis on Epicor tegutsenud 14 aastat. 2006. ja 2007. aastal nimetas ajakiri Business 2.0 Epicori 100 kiiremini kasvava tehnoloogiaettevõtte seas. 2006. aastal nimetas ajakiri Fortune Epicori 100 kiiremini kasvava ettevõtte hulgas.
Keila-Joa Sanatoorne Internaatkool

Keila-Joa Sanatoorne Internaatkool oli internaatkool Harjumaal krooniliste somaatiliste haigustega lastele. Asutuses tegutses nii põhikool kui ka gümnaasium. 2015. aastal liideti kool Tallinna Konstantin Pätsi vabaõhukooliga. Keila-Joa Sanatoorsele Internaatkoolile pani 1964. aastal aluse doktor Ella Müllerbek. Kool loodi algselt südame-veresoonkonna- ja reumaatilisi haigusi põdevatele lastele. Koolihoone valmis 1976. aastal. Internaatkool avati 8-klassilise koolina. Alates 1979. aastast mindi üle keskhariduse andmisele. 1979–1984 kandis kool nime Keila-Joa Sanatoorne Metsakool. Internaatkool asub Harjumaal Harku vallas Türisalu külas, Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 25. kilomeetril. Koolist lääne poole jääb Keila-Joa alevik. Tarmo Männard Ajalugu. Keila-Joa Sanatoorne Internaatkool Kooli koduleht Keila-Joa Sanatoorse Internaatkooli põhimäärus. Arengukava 2009–2012. Türisalu 2009 Mati Jakson. Keila-Joa kool on lastele kodu eest. Eesti Päevaleht, 20. detsember 1995 Jaan Väljaots. Surmalend – õnnetusjuhtum või enesetapp? Õhtuleht, 6. aprill 2000 Õppimisvõimalustest Keila-Joa Sanatoorses Internaatkoolis. Õpetajate Leht, 27. aprill 2001
John Lyng

John Daniel Lyng (22. august 1905 Trondheim – 18. jaanuar 1978) oli Norra poliitik. Ta oli Norra konservatiivse partei Høyre liige ja Norra peaminister 28. augustist kuni 25. septembrini 1963. Algselt oli ta Venstre liige, kuid 1945. aastal läks ta üle Norra Konservatiivsesse Parteisse. 1933–1935 kohaliku parteiosakonna juhataja 1934–1940 ja 1945 Trondheimi linnanõukogu täitevkomitee liige 1945 valiti ta Sør-Trøndelagi ja Nord-Trøndelagi maakonna turulinnade poolt Stortingisse 1945–1947 Trondheimi parteiosakonna juhataja 1953 valiti taas Stortingisse 1955–1959 oli Skieni linnanõukogu liige 1958 ja 1961 valiti Akershusi esindajaks Stortingisse august 1963 – september 1963 Norra peaminister 1965–1970 Norra välisminister 1964–1970 Akershusi ja Oslo maakonnakuberner Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:John Lyng seisuga 4.05.2009.
Fotosünteetiliselt aktiivne kiirgus

Fotosünteetiliselt aktiivne kiirgus (lühendatult FAK, inglise PAR või PhAR) on päikesekiirguse spektri see osa, mida fotosünteesivad organismid kasutavad fotosünteesi läbiviimiseks. FAK jääb vahemikku 400–700 nm, moodustades seega osa nähtavast valgusest. Fotosünteetiliste organismide peamine pigment klorofüll seob kõige efektiivsemalt sinist ja punast kiirgust – seetõttu on taimed ka rohelised.
Norra välisministrite loend

See on Norra välisministrite loend. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Minister of Foreign Affairs (Norway) seisuga 4.05.2009.
Christian VI

Christian VI (10. detsember 1699 Kopenhaagen – 6. august 1746 Hørsholm) oli Taani ja Norra kuningas aastail 1730–1746. Oldenburgi dünastiast pärinev Christian VI sündis Taani kuninga (1699–1730) Frederik IV ja Mecklenburg-Güstrowi printsessi Louise pojana. Christian VI oli üks ebapopulaarsemaid Taani kuningaid. Ta üritas rahvale peale suruda pietismi ning kehtestas 1733. aastal riigis sunnismaisuse. Ta laskis rajada Taani mitmeid silmapaistvaid ehitisi: Christiansborgi lossi, Hirschholmi (Hørsholmi) lossi ning Ermitaaži jahilossi. Tema valitsusajal ajas Taani rahumeelset välispoliitikat ning hoidis neutraalsust. Christian suri 46-aastaselt 6. augustil 1746. Ta maeti Roskilde toomkirikusse. Tema klassitsistliku sarkofaagi ja hauamonumendi valmistas skulptor Johannes Wiedewelt. Tema järgi on nimetatud Kristiansundi linn Norras. 7. augustil 1721 abiellus Christian Brandenburg-Kulmbachi printsessi Sophia Magdalenega (1700–1770). Abielust sündisid: Frederik V (1723–1766), Taani ja Norra kuningas Luise, abiellus Saksi-Hildburghauseni hertsogi Ernst Friedrich III-ga (1727–1780) Taani kuningas Norra kuningate loend Christian VI elulugu Rosenborgi lossi kodulehel Christian VI perekond ja sugupuu
Røros

Røros (lõunasaami keeles Plassje) on linn Norras Sør-Trøndelagi maakonnas, Rørosi valla keskus. Linn on nimetatud kunagise Rørosi (1530. aasta paiku nimetatud Røraasiks) talu järgi, mille maadele on linn asutatud. Linna nimi tuleb Røa jõe nimest, millele liitub sõna os, mis tähendab norra keeles jõesuud. Linnas suubub Røa jõgi Norra kõige suuremasse ja pikemasse Glåma jõkke. Kuid see, mida tähendab Røa jõe nimi, on teadmata. Samuti pole seletust asula saamikeelsele nimele Plassje. Elanike arv on 3761 (2015). Rørosi ametlik nimi on 'mägilinn' (bergstad), sest Røros on vana kaevanduslinn. 17. sajandi keskelt kuni 20. sajandini kaevandati seal algul ainult vasemaaki, pärast lisaks vasele ka tsinki. Esimene kaevandus rajati 1644. Vase ja tsingi hinna languse tõttu maailmaturul ning kaevanduste ammendumise tõttu suleti viimane kaevandus 1977 pärast 333 aasta pikkust tegutsemist. Kogu linn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Rootslased põletasid Skåne sõja ajal 1678. ja 1679. aastal linna maha. 1718 vallutas linna kolmandat korda kindral De la Barre. Kuid sama aasta 30. novembril hukkus Karl XII Fredriksteni all ning De la Barre otsustas linna maha jätta ja taanduda peavägede juurde põhja poole. See lõppes kohutavalt: üle 3000 halva ettevalmistusega sõduri hukkus karmi ilma tõttu Rørosi lähedal mägedes (Karoliinide surmamarss). Tänapäeval korraldatakse igal talvel linnas Rørosmartnani laata. Sealt käib igal aastal läbi 50–70 tuhat turisti. Laat algab iga veebruari viimasel teisipäeval ja kestab 5 päeva. Alates 1994 etendatakse laada ajal vabaõhuetendust, millega mälestatakse tuhandete Rootsi sõdurite surnukskülmumist. Røros on Norra üks kõige külmemaid linnu. Linna madalaim õhutemperatuur –50,4 °C mõõdeti 13. jaanuaril 1914. Kui 2010. aasta talvel tabas Euroopat külmalaine, mõõdeti seal –42 °C. Talvel on tingimused suusatamiseks ülihead, eriti veebruarist aprillini, kui päike käib kõrgemalt ja päevad on pikemad kui varatalvel. 2008. aasta juulis püstitati Rørosi uus soojarekord +30,7 °C. Aasta keskmine sademete hulk on umbes 500 mm. Kõige kuivem periood on veebruarist maini. Tööstuses on valdavad puidutöötlemine ja mööblitööstus. Linnas käib palju turiste. Rørosi läbib raudtee (Rørosbanen) ja linnal on püsilennuühendus Osloga. Linnas on kaevandusmuuseum ja 1784. aastal ehitatud Rørosi kirik. Ilmuvad ajalehed Arbeidets Rett ja Fjell-Ljom.
Mongefossen

Mongefosseni juga asub Norras Møre og Romsdali maakonnas Rauma vallas. Mongefossenit peetakse üheks maailma kõrgemaks joaks. Kuigi selle kõrguse osas on eriarvamusi, peetakse üldiselt joa kõrguseks 773 meetrit. Juga on Grytteni hüdroelektrijaama üks veeallikaid.
Grytteni vald

Grytteni vald on endine vald Norras Møre og Romsdali maakonnas. Valla keskus paiknes Åndalsnesis. Vald rajati 1. jaanuaril 1838. Algselt hõlmas see kogu Romsdaleni Opplandi maakonna piirist Åndalsnesini ning alad ümber Romsdalsfjordeni sisesopis, sealhulgas selle seesmise haru Isfjordeni ääres. Hiljem eraldusid sellest Eid og Volli vald (1840) ja Heni vald (Isfjordeni-äärsed alad, 1902). Pärast viimast eraldumist jäi elanike arvuks 1728. Valla pindala oli pärast seda 797 km². Elanike arv järgneva liitmise ajal oli 3683. 1. jaanuaril 1964 liideti Grytteni vald, Eidi vald, Heni vald, Volli vald ja osa Veøy vallast Rauma vallaks. Grytteni kihelkond vastab Rauma vallale. Grytteni kogudus hõlmab Romsdaleni alumise osa, sealhulgas Åndalsnesi.
Carsten Thomassen

Carsten Thomassen (15. mai 1969 – 14. jaanuar 2008) oli norra ajakirjanik, poliitikakommentaator ja sõjakorrespondent päevalehes Dagbladet. Ta hukkus 2008. aasta Kabuli Serena Hoteli rünnakus. 14. jaanuaril 2008 andis Thomassen ülevaate Norra välisministri Jonas Gahr Støre visiidist Kabulis. Støre ja tema kaaslased ning paljud teisedki välisreporterid ja diplomaadid ööbisid Serena Hotelis. Thomassen ootas hotelli fuajees Støret, kui kaks Talibani terroristi tapsid hotelli ees olevad valvurid käsigranaatidega. Vähemalt üks terrorist oli riietunud Afganistani politsei vormi ning polnud seetõttu märgatav PST ihukaitsjatele hotelli sees. Thomassen sai vigastada kätte, jalga ja kõhtu. Kui tulistamine lõppes, andsid talle esmaabi Verdens Gangi fotograaf Harald Henden, Aftenposteni reporter Tor Arne Andreassen ja teised reporterid Verdens Gangist ja TV2-st. Thomassen evakueeriti alles pärast kahte tundi. Kiirabis läks ta šokki ning suri operatsiooni ajal. Kuna vigastused olid ulatuslikud, on vähe tõenäone, et ta oleks jäänud ellu, kui teda oleks varem evakueeritud. Intsidendis hukkus veel vähemalt 6 inimest ja 2 terroristi. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Carsten Thomassen (journalist) seisuga 4.05.2009.
Askeri vald

Askeri vald on vald Norras Akershusi maakonnas. Valla keskus on Asker. Vald moodustati 2020. aastal endise Akershusi maakonna Askeri ja Akershusi valla ning endise Buskerudi maakonna Røykeni ja Hurumi valla liitmisel. Area statistics for Norway 2020 Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Asker

Asker on asula Norras Vikeni maakonnas, Askeri valla keskus. Asulas elab 2363 inimest (2005).
Norra rahandusministrite loend

See on Norra rahandusministrite loend. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Minister of Finance (Norway) seisuga 4.05.2009.
Eva Cassidy

Eva Marie Cassidy (2. veebruar 1963 – 2. november 1996) oli ameerika poplaulja, tuntud oma mõjutuste poolt džässis, bluusis ja muudes muusikastiilides. Eva Marie Cassidy avaldas oma esimese albumi 1992. aastal. Kui tema lugu "Over the Rainbow" sattus pooljuhuslikult ühe raadiojaama mängukavasse, saavutas see suure kuulsuse. 1996. aastal välja antud sooloalbum muutus 1999. aastal üleöö müügihitiks ning tema kuulsus kasvas postuumselt üle terve maailma. 2008. aastaks oli müüdud üle kaheksa miljoni plaadi. Eva Marie Cassidy lapsepõlv möödus Washingtoni äärelinnas. Ta oli pere neljast lapsest kolmas; ema oli saksa ning isa iiri ja šoti juurtega. Juba lapsena tundis Eval huvi muusika ja kunsti vastu. Isa õpetas ta kitarri mängima ja esines ta perekondlikel sündmustel. Esimest korda tegi ta popmuusikaansamblis kaasa juba 11-aastaselt ning pärast seda osales veel mitmes ansamblis, jäämata kuhugi kauaks püsima. 1986. aastal oli Eva muusikuelus esimene suurem pöördepunkt, kui ta koolikaaslane David Lourim kaasas ta muusikaprojekti Method Actor. Stuudios kohtas ta Chris Biondot, kes aitas tal alustada oma karjääri sessioonilauljana ning tutvustas teda Al Dale'ile, kellest sai hiljem Eva mänedžer. 1990. aastal moodustati viieliikmeline Eva Cassidy band (Cassidy, Biondo, Lenny Williams, Keith Grimes ja Raice McLeod), mis sai Washingtonis üpris tuntuks. Kahe aasta pärast salvestati esimene album, mis sisaldas lugusid "Fever" ja "God bless the child" ning ka hilisemat Eva hitti "Over the rainbow". Plaanis oli ka sooloalbumi väljaandmine, kuid see venis ning firma, kellega oli väljaandmisleping sõlmitud läks pankrotti Dale ja Biondo õhutasid lauljannat oma kontsertalbumit välja andma. See sai ka teoks, kuigi lauljanna ei jäänud oma toonase esitusega ise rahule. Eva Cassidy jõudis alustada ka tööd stuudioalbumi kallal, kuid suri enne selle valmimist. Album ilmus postuumselt 1997. aastal. 1996. aasta suve lõpus oli Eva Cassidy enesetunne halb, tal olid tugevad puusavalud. Tal diagnoositi kaugelearenenud melanoom. Eva Cassidy suri 1996. aasta 2. novembril 33-aastaselt.
Saksamaa Ida-Aasia eskaader

Ida-Aasia eskaader oli Saksa keisririigi mereväeüksus, mis tegutses Vaikse ookeani piirkonnas aastatel umbes 1870. ja 1880. aastatest kuni 1914. aastani (aastatel 1897–1914) Ida-Aasia eskaadri (Ostasiengeschwader) nime all). Eskaadri suurus, koosseis ja lokatsioon muutus tegutsemisperioodi jooksul. Viimane baas oli Qingdao ja viimane komandör Maximilian von Spee. Falklandi lahingus purustati britid eskaadri täielikult, nii et ta lakkas eksisteerimast. "Bismarck" (august 1900 - aprill 1909) "Scharnhorst" (aprill 1909 - detsember 1914) "Gneisenau" (märts 1911 - detsember 1914) Ristleja-korvett "Irene" (02.1895 - 06.1901) "Prinzeß Wilhelm" (07.1895 - 04.1899) "Hertha" (mai 1899 - detsember 1905) "Cormoran" (09.1895 - 08.1914) "Leipzig" (01.1907 - 12.1914) "Nürnberg" (04.1910 - 12.1914) "Emden" (07.1910 - 11.1914) "Dresden" (10.1914 - 12.1914) "Kaiserin Elisabeth" Hävitaja "Titania" Abiristleja "Prinz Eitel Friedrich" "Wolf" (02.1879 - 05.1894) "Iltis" (09.1880 - 07.1886) "Iltis II" (05.1899 - 09.1914) "Jaguar" (11.1899 - 11.1914) "Luchs" (08.1900 - 09.1914) "Tiger" (10.1900 - 08.1914) "Vorwärts" (03.1901 - 03.1910) "Vaterland" (05.1903 - 03.1917) "Tsingtau" (02.1904 - 08.1914) "Otter" (04.1910 - 08.1914) "S90" ( - 10.1914) Torpeedopaat "Taku"(07.1902 - 09.1914) Koosseis
Oslo keskraudteejaam

Oslo Keskraudteejaam (Oslo sentralstasjon, lühendatult Oslo S) on Oslo ja ühtlasi kogu Norra suurim raudteejaam. Vajadus Oslo keskraudteejaama järele tekkis siis, kui Oslo elanikkond ja rongireisijate arv oli 15 aastaga, 1875–1890, kahe ja poole kordistunud. Oslos oli kaks suuremat raudteejaama, Oslo Østbanestasjon (Oslo Ø) ja Oslo Vestbanestasjon (Oslo V), mille vahel puudus korralik ühendus. 1899 lükkas Storting raha puudumise tõttu tagasi plaani ühendada need jaamad raudteeliiniga, mis läheks Akershusi kindluse all maa alla. Komitee liiklusprobleemi lahendamiseks loodi 1938. See soovitas 1660 m pikkust tunnelit linna alla. Raudteejaama hoone pidi olema 12-korruseline. Vastava ettepaneku esitas komisjon 7. detsembril 1939 tööministeeriumile, kuid sõja tõttu ei jõutud seda alustada. 1946 loodi Keskraudteejaama Plaanimiskeskus, mida juhtis Egil Sundt. Kuulutati välja arhitektuurikonkurss, mille võitis John Engh. Võitnud projekt põhines 1938. aasta projektil ja uue jaama ehitus pidi kestma 15 aastat. Põhiline, mis aega võttis, oli tunneli ehitamine. Linna all olid geoloogilised tingimused väga rasked, näiteks olid seal suured savikihid. Esialgne plaan sisaldas jaama Oslo raekoja all, aga valiti pisut põhjapoolsem marsruut, kus tunnel oli 1802 meetrit pikk. Plaani läbisurumine Stortingis osutus raskeks isegi pärast nende tutvustamist 1852. 1959 vaadati plaanid ringi ja 1960 loodi uus komitee. Selle järgi oli vaja uut maa-alust raudteeliini, mis ühendaks ida- ja läänepoolsed liinid. Tunnelit tuli seejuures pikendada lääne poole, sadamani. Uus plaan kinnitati Stortingis 1962. Põhiosas oli tegu kergelt kohandatud 1946. aasta plaaniga. Kohandused hõlmasid näiteks seda, et vana Oslo Ø jaamahoonet ei lammutatud. Jaamas pidi olema 19 rööpapaari, neist 12 ühenduses Oslo tunneliga. Tänapäeval ongi jaamas 19 teed, neist tunnelis 13. Ehitustööd algasid 1979 ja juba 1980 võeti Oslo tunnel kasutusele. Tõsi, sinna plaanitud kahest jaamast valmis ainult Rahvusteatri jaam, teine, Elisenbergi jaam, jäigi rahapuudusel lõpetamata. Oslo S võeti kasutusele 27. novembril 1986 ja kuningas Olav V avas selle ametlikult 12. veebruaril 1987. Samal ajal suleti Oslo V jaam, kus on praegu Norra Nobeli instituut. Jaama kõrval Jernbanetorgetil on Jernbanetorgeti metroopeatus, kus peatuvad kõikide Oslo metroo liinide rongid. Väljakul on peatus ka kõikidel Oslo trammiliinidel ja paljudel bussiliinidel.
Norra keskkonnakaitseministrite loend

See on Norra keskkonnaministrite loend. Keskkonnaministeerium loodi 1972. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Minister of the Environment (Norway) seisuga 4.05.2009.
Mustkael-pütt

Mustkael-pütt (Podiceps nigricollis) on linnuliik pütlaste sugukonnas. Mustkael-pütt on levinud laiguti Euraasias, Aafrika ida- ja lõunaosas ja Põhja-Ameerikas. Mustkael-püti vanalind hundsulestikus sarnaneb samas sulestikus sarvikpüti vanalinnuga, kuid tal on peenem kael, püstisem laup ja pisut ülespoole kaardus nokk. Mustkael-pütt on püttidest kõige seltsingulisem. Tavaliselt pesitseb ta kuni mõnesaja paariliste kolooniatena toidurikastel järvedel, sageli koos kajakate, tiirude ja teiste lindudega . Võrreldes sarvikpütiga pesitseb toidurikkamatel veekogudel. Mustkael-pütt toitub peamiselt veeputukatest, sellele viitab ka tema noka kuju. Mustkael-pütt ehitab ujuva pesa nagu teisedki pütid. Kurnas on 3–6 valkjasrohekat muna. Rändel hoidub parvedesse. Mustkael-pütt on Eestis eksikülaline ja väga haruldane juhuslik haudelind . Peamisi põhjuseid, miks mustkael-pütt pole Eestis püsiv haudelind, on tema soojalembesus. Meie suved jäävad talle pesitsemiseks sageli liiga lühikeseks. Jonsson, L. Euroopa linnud. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2000, lk 42. Ling, R. (toim.) Loomade elu Tallinn: Valgus 1980 Mustkael-pütt andmebaasis eElurikkus
Oslo tunnel

Oslo tunnel (norra keeles Oslotunnelen) on 3635 m pikkune raudteetunnel Oslos Oslo Keskraudteejaama ja Lääne-Oslos asuva Skøyeni raudteejaama vahel, mis ühendab ida- ja läänesuunalisi raudteeliine. Tunnelit läbib kaks rööpapaari. Tunnel otsustati rajada 1968 ja see valmis 1980. See võimaldas ühendada idapoolsed ja läänepoolsed raudteeliinid, millel oli enne raudteega ühendamata lõpp-punktid Oslo Østbanestasjon (Oslo Ø, praegune Keskraudteejaam) ja Oslo Vestbanestasjon (Oslo V). Tunneli omanik on Jernbaneverket. Tunnelis asub Rahvusteatri raudteejaam (Nationaltheatret stasjon). Algselt oli plaanis avada tunnelis kaks jaama, kuid teine, Elisenbergi jaam, jäi lõpuni ehitamata. Elisenbergi jaamas on platvorm olemas, aga seda pole kunagi kasutatud. Esialgu oli kummaski jaamas üks platvorm, kummalgi pool raudtee, ja üks väljapääs ida suunas. 1999 ehitati Rahvusteatri jaama üks platvorm ja kaks rööpapaari lisaks, mis kasvatas jaama läbilaskevõime 16 rongilt 24-le tunnis. Ümberehitatud jaama avas 6. detsembril 1999 Norra kuningas Harald V.
QMA

QMA-konnektorid (quick-connect) kuuluvad SMA-konnektorite sarja. QMA-konnektorid loodi, et SMA-konnektorid lähitulevikus nendega asendada. QMA-konnektoritel on võrreldes tavaliste SMA-konnektoritega mitu eelist: QMA-konnektorid on kiiresti ühendatavad – neil puudub kinnituseks keermestus. Pärast paigaldamist saab kaablit keerata 360°, seetõttu ei jää kaablid kinni kruvides kunagi pinge alla. Pinge all võivad kaablid ennast lahti kruvida. Nende kasutamine vähendab üldist suurust ning teeb sobitamise lihtsaks ja mugavaks. QMA-konnektorid on kasutusel alates 2003. aastast.
Dresden (1907)

Dresden oli Saksamaa sõjalaev, ristleja (1907–1915), Emdeni sõsarlaev. Sai nime Dresdeni linna järgi. Kiil laevale pandi 1907, ja ta võeti laevastikku 1908. aastal. Kuulus Esimese maailmasõja ajal viitseadmiral Maximilian von Spee juhitud Ida-Aasia eskaadrisse. Laev hukkus Robinson Crusoe saare juures 14. märtsil 1915. Pikkus: 118,3 m Laius: 13,4 m Süvis: 5,5 m Veeväljasurve: 3664 t Võimsus: 15 000 hj Kiirus: 25.2 sõlme Meeskond: 343 inimest Ehitusmaksumus: 7 600 000 kuldmarka 10 suurtükki kaliibriga 105 mm 2 torpeedoaparaati tekil 20–30 mm suurtükitornidel 50 mm komandosillal 100 mm