laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Half Japanese

The Half Japanese on 1975. aastal Baltimore'is loodud USA alternatiivroki ansambel. Bändi liikmed on Jad Fair (vokaal, rütmikitarr), David Fair (vokaal), Jason Willet (kitarr) ja Maureen Tucker (trummid). Bändi stiil sisaldab erinevate muusikastiilide, sealhulgas indie rock'i ja noise rock'i elemente. "Half Gentlemen/Not Beasts" (Armageddon, 1980) "Loud" (Armageddon, 1981) "Our Solar System" (Iridescence, 1985) "Sing No Evil" (Iridescence, 1985) "Music To Strip By" (50 Skidillion Watts, 1987) "Charmed Life" (50 Skidillion Watts, 1988) "The Band That Would Be King" (50 Skidillion Watts, 1989) "We Are They Who Ache with Amorous Love" (TEC Tones, 1990) "Fire In The Sky" (Paperhouse, 1992) "Hot" (Safe House, 1995) "Bone Head" (Alternative Tentacles, 1997) "Heaven Sent" (Emperor Jones, 1997) "Hello" (Alternative Tentacles, 2001) "Overjoyed" (Joyful Noise, 2014) "Perfect" (Joyful Noise, 2016) "Hear the Lions Roar" (Fire Records, 2017) "Why Not?" (Fire Records, 2018) "Invincible" (Fire Records, 2019) Half Alive (Cassette - live at DC Space and the Red Door, Baltimore 50 Skidillion Watts Live (Calypso Now, 1984) Boo: Live in Europe 1992 (TEC Tones, 1994) Best Of Half Japanese (Timebomb Japan, 1993) Greatest Hits 2 CDs / 3 LPs (Safe House, 1995) Best Of Half Japanese Vol. 2 (Timebomb Japan, 1995) "Calling All Girls" (50 Skidillion Watts, 1977) Horrible (Press, 1982) Real Cool Time/What Can I Do/Monopoly EP (Overzealous Editions, 1989) Everybody Knows, Twang 1 EP (Seminal Twang, 1991) 4 Four Kids EP (Ralph, 1991) Postcard EP (Earl, 1991) Eye of the Hurricane/Said and Done/U.S. Teens are Spoiled Bums/Daytona Beach EP (1991) No Direct Line from my Brain to My Heart/(I Don't Want to Have) Mono (No More) 7" (50 Skidillion Watts, 1978) Spy (Armageddon, 1981) How Will I Know (Press, 1982) U.S. Teens Are Spoiled Bums (50 Skidillion Watts, 1988) T For Texas/Go Go Go Go (XXOO Fan Club, 1990) The Band That Would Be King Our Band Could Be Your Life: Scenes from the American Indie Underground 1981–1991 – Michael Azerrad (Paperback – 2002) http://www.halfjapanese.co.uk/ Bio Allmusic
HaTikva

"HaTikva" ("Lootus") on Iisraeli hümn alates aastast 1948. Sõnade autor on Naftali Gerts Imber (1878), muusika auror Shmuel Koen (1888). Kol'od balleivav penimah, nefesh yehudi homiyah. Ulfa'atei mizrach kadimah. Ayin letziyon Tzofiyah. Od'lo avdah tikvateinu. Hatikvah bat shnot alpayim. Lihyot am'chofsi be'artzeinu. Eretz-Tziyon vi'Yerushalayim. Lihyot am'chofsi be'artzeinu. Eretz-Tziyon vi'Yerushalayim.
Elva Linnaraamatukogu

Elva linnaraamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva linnas. Varem tegutses linnaraamatukogu Pika ja Kesk tänava nurgal, samas majas Tartumaa Muuseumiga; nüüdseks paikneb see Elva Gümnaasiumi hoones Tartu maantee 3. Raamatukogus on täiskasvanute osakond, lugemissaal, lasteosakond, internetipunkt ja kaminasaal. Raamatukogu veebilehe vahendusel on võimalik kasutada e-kataloogi URRAM. Raamatukogus on täiskasvanute ja lasteosakond, samuti internetipunkt. Elva linnaraamatukogu koduleht Tartu Maakonna keskraamatukogu
CiTV

CiTV ehk Cable Interactive TV oli noortele suunatud Eesti kaabeltelevisioonikanal. Kanal oli eetris 24 tundi ööpäevas. Programmi kuulusid otsesaated, omasaated ja muusikavideod. CITV alustas saadete edastamist saatega "Pimp TV" 1. detsembril 2005 kell 19.30. CITV lõpetas tegevuse 31. oktoobril 2006. Algselt pidi ka telekanali nimeks saama Pimp TV, kuid Kultuuriministeerium ei aktsepteerinud seda nime. Telekanali järglane oli Eeter TV. Kiivramees, Janar (3. detsember 2005). "Pseudokangelased, peldikuhuumor, skandaalid – PIMP TV sai avalöögi". SL Õhtuleht. Vaadatud 17. märtsil 2024.
Chieri

Chieri on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (comune) Itaalias Piemonte maakonnas Torino suurlinnapiirkonnas. Chieri sai linnaõigused Otto IV-lt 1212. aastal. Umbes 15 km kaugusel provintsi pealinnast kagus asuva Chieri kõrgus merepinnast on 305 meetrit, asustustihedus 669 inimest ruutkilomeetri kohta. Chieri piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Andezeno, Arignano, Baldissero Torinese, Cambiano, Montaldo Torinese, Pavarolo, Pecetto Torinese, Pino Torinese, Poirino, Riva presso Chieri, Santena. Chieri halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Madonna della Scala, Pessione, Airali, Fontaneto, Mosi, Mosetti, Borgata Falcettini, Tetti Fasano, Canarone, Cascina Monza, Tetti Borri, Tetti Cochis, Livorna. Neoliitikumis ja kiviajal oli ala asustatud liguuri hõimude poolt, kelle pealinn oli Taurasia (praegune Torino). Chieri toomkirik (duomo di Cheri, chiesa di Santa Maria della Scala; ehituse algus 4. sajand, lõpp 5. sajand) San Giorgio kirik (1442) San Domenico kirik (14. sajand) San Guglielmo kirik (13. sajand) San Leonardo Nuovo kirik (15. sajand) Il santuario dell'Annunziata San Filippo kirik Santi Bernardino e Rocco kirik (1675–1683) Santa Margherita kirik (1671) Santa Maria della Pace kirik (u 1660) Sant'Antonio Abate kirik Sant'Andrea kirik Palazzo Mercadillo (Quattrocento ) Palazzo Opesso, ümber ehitatud vanglaks (1750–1960). Palazzo Valfre Palazzo Biglione Palazzo Costa Palazzo Buschetti (15. sajand, 17. sajand). Palazzo Visca Palazzo Broglia (hävinud) Palazzo Tana Palazzo Robbio (1615) Palazzo Benso Palazzo Pamparato Torre di casa Ferrero Ospedale Maggiore di Santa Maria della Scala. Museo di antichità Villa passatempo La Moglia Il Cipresso (18. sajand) Museo "Martini" di storia dell'Enologia (16 saali)  Prantsusmaa – Épinal (Lorraine), alates 1999  Burkina Faso – Nanoro  Itaalia – Tolve  Itaalia – Adria Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Il Piemonte paese per paese - Ed. Bonechi - 1993 I Castelli del Piemonte Gribaudo-Lorenzo Fornaca Editore Asti 1999/2005 I Castelli della provincia di Torino-Sabina Fornaca-Gribaudo L.Fornaca editore Asti 2005. Beatrice Bolandrini, I Somasso e i Papa. Due dinastie di stuccatori a Torino nel Sei e nel Settecento, in Giorgio Mollisi (a cura di), Svizzeri a Torino nella storia, nell'arte, nella cultura, nell'economia dal Cinquecento ad oggi, «Arte&Storia», anno 11, numero 52, ottobre 2011, Edizioni Ticino Management, Lugano 2011.  Chieri – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Euroopa keeleõppe tunnuskiri

Euroopa keeleõppe tunnuskiri on Euroopa Komisjoni ning Haridus- ja Teadusministeeriumi tunnustus. Tunnuskiri toetab ja tunnustab uuenduslikku lähenemist keeleõppele. Muuhulgas tunnustatakse erinevate tehnoloogiate ja tehnikate kasutamist ning hea praktika levitamist. Euroopa keeleõppe tunnuskirja peamine eesmärk on tunnustada ja levitada keeleuuenduslikke algatusi ning nüüdisajastada ja tõsta keeleõppe kvaliteeti kogu Euroopas. Tunnuskirjaga autasustatakse kõige innovaatilisemaid projekte ja algatusi. Kandideerimise peamised kriteeriumid määratleb Euroopa Komisjon, neile lisanduvad iga riigi eraldi kehtestatud nõuded ja tingimused. Eestis menetleb Euroopa tunnuskirja programmi Sihtasutus Archimedese hariduskoostöö keskus koos haridus- ja teadusministri poolt kinnitatud žüriiga. Algatuste suunitlused peavad olema laiaulatuslikud ja kõikehõlmavad. Iga element projektis – õpilasest õpetajani, meetodist materjalini – peab kindlustama õppija vajadusi. Algatused/projektid peavad pakkuma lisaväärtust, see tähendab käegakatsutavat, kvantitatiivset või kvalitatiivset tulemust. Kvantitatiivne võib tähendada mitme keele õpet, sealhulgas vähem kõneldavate ja õpitavate keelte õpet; kvalitatiivne – metodoloogia arendamist. Algatused/projektid peavad motiveerima õpilasi ja õpetajaid oma keeleoskust arendama. Algatused/projektid peaksid olema originaalsed ja loovad, tutvustama seni kasutamata keeleõppevõimalusi ning pidama silmas õppijate vajadusi. Algatused/projektid peavad arvestama Euroopa keelelist mitmekesisust, seda rikkust/eelist ning piiriüleseid kontakte kasutades toetama kultuuridevahelist mõistmist ning keeleoskuse arendamist. Algatused/projektid peaksid olema inspireerivad ja rakendatavad ka teistes riikides.
Loránd Eötvösi ülikool

Loránd Eötvösi ülikool (ungari Eötvös Loránd Tudományegyetem, ELTE) on riiklik ülikool Ungaris Budapestis. Ülikool on asutatud 1635. aastal ja see on üks suuremaid ja prestiižsemaid kõrgkoole Ungaris. Ülikool kannab tuntud füüsiku parun Loránd Eötvösi nime alates 1950. aastast. Loránd Eötvösi ülikooli eelkäijaks peetakse kardinal Péter Pázmány 1635. aastal Ungari kuningriigis Nagyszombatis (tänapäeval Trnava, Slovakkia) asutatud katoliiklikku ülikooli, kus õpetati teoloogiat ja filosoofiat. 1770. aastal viidi ülikool üle Budasse ja seda nimetati kuni 1873. aastani Pesti Kuninglikuks Ülikooliks, seejärel kuni 1921. aastani Budapesti Ülikooliks, mil see nimetati asutaja Péter Pázmányi järgi ümber Ungari Kuninglikuks Péter Pázmány Ülikooliks. 1949. aastal eraldati ülikoolist usuteaduskond ja loodi loodusteaduskond. Ülikoolis õpib 28 000 üliõpilast. Loránd Eõtvõsi Ülikoolis tegutseb juba alates 1872. aastast maailma esimene soome-ugri keelte õppetool. Eesti keelt õpivad nii soome-ugri ja soome keele eriharu üliõpilased kui ka ungari filoloogid. Eesti keele tõhusamaks õpetamiseks käivitati 1994. aastal eesti keele õppekava, millest kasvas välja eriharu. Alates 2002. aasta sügisest saab Loránd Eõtvõsi Ülikoolis õppida eesti keelt ka põhiainena. Õpingute hulka on kuulunud mh pooleaastane Tartus vahetusüliõpilaseks olemine. Eesti keele lektoriks on olnud nt Piret Toomet, Anu Kippasto, Lea Kreinin. Alates 2018. aastast lähetab Eesti riik Loránd Eötvösi ülikooli eesti keele ja kultuuri lektori eesti keele ja kultuuri akadeemilise välisõppe programmi (EKKAV) raames. Selle programmi raames lähetatud esimese eesti keele ja kultuuri lektorina töötab Budapestis Leila Kimmel. Programmi koordineeris Eesti Instituut, alates 2021. aastast haldab programmi Haridus- ja Noorteamet. Eestist tulnud lektorid on töötanud mitmes ungari ülikoolis alates 1992. aastast, kuid ka enne seda on Ungari ülikoolides eesti keelt õpetatud. Debreceni Ülikoolis saab eesti keelt õppida soome-ugri, ungari või soome keele õppekava raames kas kohustusliku või valikainena. Lektorina on seal töötanud näiteks Anu Kippasto, Leila Kubinyi, Hiie Rüütel. Szombathely kõrgkoolis saab eesti keelt õppida soome-ugri õppekava raames. Lektoriteks on seal olnud Tiina Rüütmaa, Mirjam Link, Marju Ilves. Miskolci ülikoolis õpetatakse eesti keelt ungari keele eriharu üliõpilastele. Lühemat aega on eesti keelt õpetatud ka Szegedi ja Pécsi ülikoolis. Aastatel 1992–1995 oli Pécsi Janus Pannoniuse ülikooli soome-ugri keelte kateedri juhataja Paul Kokla, kes õpetas 1994. aastal ühe semestri eesti keelt ka Budapestis Péter Pázmányi katoliiklikus ülikoolis. Kreinin, Lea. Eesti keel ja meel madjarimaal. Oma Keel, 2/2002. Välisülikoolid, kus saab õppida eesti keelt. Eesti keele ja kultuuri akadeemiline välisõpe (EKKAV). Haridus- ja Noorteameti veebisait.
Erna Visk

Erna Visk (4. mai 1910 Pärnu – 20. aprill 1983) oli Eesti NSV partei- ja riigiametnik. Ta sündis 1910. aastal Pärnus töölisperekonnas. 1927. aastast töötas Leningradi tehases Elektropribor laboritehnikuna. Seejärel õppis ta Semjon Budjonnõi nimelises Sõjaväe Elektrotehnika Akadeemias. Aastatel 1939–1947 oli ta juhtival kohal Tšuvaši ANSV Riiklikus Plaanikomitees. 1947. aastast elas ta Eestis, töötades juhtivatel ametikohtadel: kõigepealt Pärnu Linna TSN Täitevkomitee plaanikomisjoni esimehena, seejärel EKP Valgamaa Maakonnakomitee sekretärina ning siis EKP Kilingi-Nõmme Rajoonikomitee esimese sekretärina. Aastatel 1952–1953 oli ta EKP Pärnu Oblastikomitee sekretär. Aastatel 1953–1958 oli ta EKP Paide Rajoonikomitee esimene sekretär. Aastatel 1958–1964 oli ta Eesti NSV sotsiaalkindlustuse minister, misjärel ta siirdus pensionile. Ta oli korduvalt valitud EKP Keskkomitee liikmeks ja ta kuulus ka Eesti NSV Ülemnõukogu III ja IV koosseisu. Erna Visk suri 20. aprillil 1983 ja maeti 26. aprillil 1983 Metsakalmistule. Tema isa Jüri Visk oli II Riigikogu liige (Töörahva Ühise Väerinna ridades). Eesti NSV Ülemnõukogu OTSUS Eesti NSV valitsuse – Eesti NSV Ministrite Nõukogu – moodustamisest, Punane Täht: EKP Rakvere Rajoonikomitee ja Rakvere Rajooni RSN häälekandja, nr. 50, 25 aprill 1963 http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=erna&filter_maetud_perenimi=visk&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink] "Pärnu Kommunist" 3. september 1957 (surmakuulutused, kaastundeavaldus) "Õhtuleht" 22. aprill 1983 (nekroloog) "Rahva Hääl" 22. aprill 1983 (nekroloog) "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
Daugavpilsi Ülikool

Daugavpilsi Ülikool on avalik-õiguslik ülikool Daugavpilsis Lätis. Daugavpilsi ülikool on ainus ülikool Ida-Lätis. Aastal 1921 asutati Daugavpilsis pedagoogiline kool, mis aastal 1922 nimetati ümber Daugavpilsi pedagoogiliseks seminariks ja aastal 1923 Daugavpilsi Riiklikuks Õpetajate Instituudiks. Aastatel 1952–1986 kandis see Daugavpilsi Pedagoogilise Instituudi nime, 1986–1993 oli Jānis Kalnbērziņši nimeline Daugavpilsi Pedagoogiline Instituut ja 1993–2001 Daugavpilsi Pedagoogikaülikool. Ülikoolis õppis 2013. aasta seisuga umbes 2500 üliõpilast, kes õppisid bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppes. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2013. Vaadatud 12. juunil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
August Rebanes

August Rebanes (13. jaanuar 1896 Vao vald – 28. juuni 1967) oli Eesti NSV transpordi- ja riigitegelane. Ta oli 8-klassilise haridusega. Enne Teist maailmasõda töötas ta autojuhina. Teisest maailmasõjast võttis ta osa Eesti Laskurkorpuse koosseisus, sai korpuse tagala staabiülemaks ja ülendati alampolkovnikuks. Aastatel 1950–1953 töötas ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Autotranspordi Valitsuse ülemana. Aastatel 1953–1954 töötas ta Eesti NSV autotranspordi ja maanteede ministri I asetäitjana, 1954–1958 ministrina. Ta oli aastast 1945 NLKP liige. August Rebanes suri 28. juunil 1967 ja ta maeti 30. juunil 1967 Metsakalmistule. Lenini orden Punalipu orden Isamaasõja orden (1. järk) Punatähe orden orden Austuse märk "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2012. Vaadatud 12. juunil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=August&filter_maetud_perenimi=Rebanes&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink] Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
Taganrog

Taganrog on linn Venemaal Rostovi oblastis. Linn asub Aasovi mere Taganrogi lahe kaldal. Taganrog asutati 1698. aastal Peeter I käsul kindlusena ja Vene laevastikubaasina. 19. sajandil oli Taganrog tähtis kaubanduslinn. 1920–1924 oli Taganrog Ukraina NSV koosseisus. Taganrogis on sündinud maalikunstnik ja pedagoog Konstantin Savitski, kirjanik Anton Tšehhov ja surnud keiser Aleksander I. Q126684906
Dmitri Lipetski

Dmitri Lipetski (sündinud 14. oktoobril 1989 Viljandis) on Eesti jalgpallur (väravavaht), kes mängib Eesti klubis FC Nõmme United. Dmitri Lipetski EJL lehel
Oratoorium (arhitektuur)

Oratoorium (ladinakeelsest sõnast orare, palvetama) on ruum palvetamiseks katoliku kirikus, palvesaal. Oratooriumi all võidakse pidada silmas ka kodukabelit või muud, tavaliselt ristkülikukujulise põhipinnaga ehitist. Eesti keele seletav sõnaraamat – Oratoorium  Oratoorium (arhitektuur) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rated R (Rihanna album)

"Rated R" on Rihanna neljas stuudioalbum. Selle andis välja Def Jam Records. Stuudioalbum ilmus 20. novembril 2009. Albumilt ilmus kuus singlit. Välja antud: 20. novembril 2009 Salvestatud: 2009 Stiil: popp, R&B Kestus: 51:49 Plaadifirma: Def Jam, SRP Produtsent: Antonio "L.A." Reid, Robyn Rihanna Fenty, The Carter Administration, Carl Sturken and Evan Rogers, Chase & Status, The-Dream, Chuck Harmony, Brian Kennedy, Ne-Yo, StarGate, Tricky Stewart, will.i.am, The Y's Rihanna chronology "Mad House" "Wait Your Turn" "Hard" (koos Jeezyiga) "Stupid in Love" "Rockstar 101" (koos Slashiga) "Russian Roulette" "Fire Bomb" "Rude Boy" "Photographs" (koos will.i.am'iga) "G4L" "Te Amo" "Cold Case Love" "The Last Song" "Hole in My Head" (koos Justin Timberlake'iga) "Russian Roulette" "Hard" "Wait Your Turn" "Rude Boy" "Rockstar 101" "Te Amo"
Loud (Rihanna album)

"Loud" on Rihanna viies stuudioalbum. Selle andis välja Def Jam Records. Stuudioalbum ilmus 12. novembril 2010. Albumilt ilmus seitse singlit. Välja antud: 12. novembril 2010 Salvestatud: veebruar–august 2010 Stiil: dance-pop Kestus: 46:38 Plaadifirma: Def Jam, SRP Produtsent: Alex da Kid, Veronika Bozeman, Ester Dean, Kuk Harrell. Mel & Mus, Polow da Don, Makeba Riddick, The Runners, Sandy Vee Sham, Soundz, StarGate, C. "Tricky" Stewart "S&M" "What's My Name?" (koos Drake-iga) "Cheers (Drink to That)" "Fading" "Only Girl (in the World)" "California King Bed" "Man Down" "Raining Men" (koos Nicki Minaj-iga) "Complicated" "Skin" "Love the Way You Lie (Part II)" (koos Eminem-iga) "Love the Way You Lie (Part II)" (Piano version) "Only Girl (in the World)" (Music video) "Only Girl (in the World)" (Mixin Marc & Tony Svejda Mix Show Edit) (Pre-order only) "Only Girl (in the World)" "What's My Name?" "Raining Men" "S&M" "Man Down" "California King Bed" "Cheers (Drink to That)"
CITV

CITV (lühend nimest Children's ITV) on Suurbritannia ettevõtte ITV Digital Channels telekanal, mis on suunatud lastele. Programm on eetris iga päev kella 6.00–18.00. Kanal alustas tööd 1983. aastal. Koduleht
Norra Rahvusooper ja -ballett

Norra Rahvusooper ja -ballett (norra k Den Norske Opera & Ballet) on Norra esimene kutseline ooperi- ja balletiteater. See rajati 1957. aastal. Selle esimene juht oli aastatel 1958–1960 kuulus norra sopran Kirsten Flagsted. Esimene balletilavastus toodi lavale 1958. aastal Hamari linnas; esimene ooper kanti publiku ette 1959. aastal Folketeatretis (Rahvateatris). Ooperi- ja balletiteater asub Oslo ooperimajas. Teatris on 600 töötajat, nende seas 100 orkestranti, 60 kooriartisti ja 60 balletisolisti. Teater toimib aktsiaseltsina, mille osanikud on Norra valitsus (90% osalus) ja teatri enda sihtasutus (10% osalus). Norra Rahvusooperi ja -balleti juures tegutseb 1965. aastal asutatud balletikool.  Pikemalt artiklis Oslo ooperimaja Storting langetas otsuse uue ooperimaja ehitamise kohta 15. juunil 1999. 2000. aastal kuulutati uue hoone kavandi saamiseks välja arhitektuurikonkurss, mille võitis arhitektuuribüroo Snøhetta. Uus ooperimaja Operaen avati kevadel 2008 ning see asub Oslo kesklinna Sentrumi sadamaalal Bjørvika lahe kaldal. "Operaen". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. aprill 2008. Vaadatud 12. juunil 2013. Norwegian National Opera and Ballet website (norra keeles) Norwegian National Opera and Ballet website (inglise keeles)
Rushi maakond (Indiana)

Rushi maakond (Rush County) on maakond USA-s Indiana osariigis. Maakonna halduskeskus on Rushville. Maakonna pindala on 1058 km², millest 1 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 17 392. Aastal 2000 oli elanike arv 18 261. Henry maakond (põhjas) Fayette'i maakond (idas) Franklini maakond (kagus) Decaturi maakond (lõunas) Shelby maakond (läänes) Hancocki maakond (loodes) Rushi maakond moodustati 1822. aastal Dakota ja Wabasha maakonna osadest. Maakond sai nime ühe Ameerika Ühendriikide asutaja Benjamin Rushi järgi. Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Rushville'is −8 °C (17 °F) ja kõrgeim juulis 29 °C (84 °F). Madalaim temperatuur −33 °C (−28 °F) on mõõdetud 1994. aasta jaanuaris ja kõrgeim temperatuur 42 °C (108 °F) 1901. aasta juulis. Keskmine kuu sajuhulk varieerub 65 mm veebruari ja mai 129 mm vahel. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. ""Monthly Averages for Rushville, Indiana"". The Weather Channel. (inglise keeles). 27. jaanuar 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Rushi maakonna koduleht (inglise keeles)
Lane'i maakond (Kansas)

Lane'i maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. 2010. aastal elas maakonnas 1750 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Dighton (1138 elanikku). Maakonna pindala on 1858 km², millest 1 km² moodustab veepindala. Gove'i maakond (põhjas) Nessi maakond (idas) Finney maakond (lõunas) Scotti maakond (läänes) Lane'i maakond moodustati 20. märtsil 1873. Maakond on saanud nime Jayhawkersi rühmituse liikme ja USA senaatori James Henry Lane'i järgi.
Lane'i maakond

Lane'i maakond (Lane County) on maakond USA-s Oregoni osariigis. Maakonna halduskeskus on Eugene. Maakonna pindala on 12 230 km², millest 435 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 351 715. Aastal 2000 oli elanike arv 322 959. Lincolni maakond (loodes) Bentoni maakond (põhjas) Linni maakond (loodes) Douglase maakond (lõunas) Deschutesi maakond (idas) Klamathi maakond (kagus) Lane'i maakond moodustati 29. jaanuaril 1851. aastal Linni, Bentoni ja Umpqua maakonna osadest. Maakond on saanud nime esimese Oregoni kuberneri Joseph Lane'i järgi. Oregon Islands National Wildlife Refuge (osa) Siuslawi metsakaitseala (osa) Umpqua metsakaitseala (osa) Willamette'i metsakaitseala (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. 2020 United States Census, vaadatud 1.04.2022. Lane'i maakonna koduleht (inglise keeles)
Dakota maakond

Dakota maakond (Dakota County) on maakond USA-s Minnesota osariigis. Maakonna halduskeskus on Hastings ja suurim linn Eagan. Maakonna pindala on 1519 km², millest 43 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 398 552. Aastal 2000 oli elanike arv 355 904. Ramsey maakond (põhjas) Washingtoni maakond (kirdes) Pierce'i maakond (idas) Goodhue maakond (kagus) Rice'i maakond (edelas) Scotti maakond (läänes) Hennepini maakond (loodes) Dakota maakond moodustati 27. oktoobril 1849. Maakond on saanud nime dakota rahva järgi. Minnesota Valley National Wildlife Refuge (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Dakota maakonna koduleht (inglise keeles)
Dakota maakond (Nebraska)

Dakota maakond (Dakota County) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Maakonna halduskeskus on Dakota City ja suurim linn South Sioux City. Maakonna pindala on 692 km², millest 10 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 21 006. Aastal 2000 oli elanike arv 20 253. Unioni maakond (põhjas) Woodbury maakond (idas) Thurstoni maakond (lõunas) Dixoni maakond (läänes) Dakota maakond moodustati 7. märtsil 1855. Maakond on nime saanud dakota rahva järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Dakota maakonna koduleht (inglise keeles)
Kameruni vapp

Kameruni vapp on Kameruni riigivapp. Vapp on kasutusel aastast 1986. Vapikilp on lipuvärvides (roheline, punane ja kollane). Punasel laiul on sinisega riigi kujutis, õiglust sümboliseerivad kaalukausid ja võimu sümboliseeriv mõõk. Nende kohal on riigi ühtsust tähistav kollane viieharuline täht. Vapikilbi taga on diagonaalselt kaks vitste külge kinnitatud kirvest, mis tähistavad vabariiki. Kilbi all on riigi nimi inglise ja prantsuse keeles. Kilbi kohal on inglis- ja prantsuskeelne rahvuslik deviis "rahu, töö, isamaa". Kameruni lipp