laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Otto Tallinn

Otto Tallinn (6. september 1914 Toovere, Kuremaa vald – 16. mai 1995 Tartu) oli eesti vaimulik. Ta õppis Salomoni eraalgkoolis, Tartu Linna III Algkoolis ja aastatel 1928–1933 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1934–1940. Prooviaastal oli ta Tartu Peetri koguduses (Jaak Tauli juures). Õpetajaks ordineeriti ta 9. jaanuaril 1944. Ta oli 1944. aastal Tartu praostkonna vikaarõpetaja, aastatel 1944–1945 oli ta Jüri koguduse asetäitja õpetaja. Aastatel 1945–1951 oli ta sama koguduse õpetaja, hooldades aastatel 1945–1946 Jõelähtme kogudust ja 1947–1948 Kose kogudust. Aastatel 1951–1953 oli ta Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja kohusetäitja. Aastatel 1953–1980 oli ta Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja, hooldades aastatel 1955–1963 ja 1966–1968 Pühajõe kogudust. Aastail 1980–1995 oli ta Tartu Maarja koguduse õpetaja, hooldades samal ajal ka Vara Brigitta kogudust. Koostöös orelimeistrite Kriisadega sai aastal 1957 korda Jõhvi kiriku orel. Kuna õpingute vaheajal töötas ta abijõuna Tartu Linna Statistikabüroos ja hiljem ka Eesti Kindlustusvalitsuse Tartumaa Inspektuuris raamatupidajana, kasutas tema teadmisi ka EELK Konsistoorium. Nimelt oli ta aastatel 1949–1990 EELK Revisjonikomisjoni liige. Otto Tallinn jäi 1995. aasta alguses emerituuri. Mõni kuu hiljem, 18. mail 1995 ta suri ning ta on maetud Tartu Pauluse kalmistule. Otto Tallinna poeg Jüri Tallinn (1948–2018) oli režissöör ja stsenarist; pojapoeg Jaan Tallinn on eesti programmeerija ja ettevõtja. Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 https://eelk.ee/elulood/tallinn_otto.html https://eelk.ee/elulood/tallinn.html
1538

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1534 | 1535 | 1536 | 1537 | 1538 | 1539 | 1540 | 1541 | 1542 | ► | ►► 1538. aasta (MDXXXVIII) oli 16. sajandi 38. aasta. ... ... 2. oktoober – Carlo Borromeo, itaalia pühak, katoliku kiriku kardinal ...
Toitumissuhted

Toitumissuhted ehk troofilised suhted on ökosüsteemis liikide vahel esinevad püsivad seosed toitumise objekti alusel. Toitumissuhted moodustavad toitumissuhete võrgu. Selle võrgu osadeks on toitumisahelad. Ökosüsteemi võib vaadelda ka tsükli ehk ringena. Selle tsükli kolm põhilist osa on orgaanilise aine esmased sünteesijad, tootjad (produtsendid), tarbijad (konsumendid) ja lagundajad (destruendid). Loodus on jätkusuutlik just tänu sellise sünteesi ja lagundamise pidevale teineteist täiendavale, tasakaalustavale protsessile, aine ringkäigule. Lagundajad moodustavad laguahela, mille lõpuks on orgaaniline aine täiesti lagunenud, muutunud anorgaaniliseks. See on siis jällegi tootjate, autotroofide poolt taaskasutatav. Põhjaliku lagundamise tulemusena pole looduslikus ringkäigus kasutult kogunevat prügi. Ökosüsteemi reostumine ja saastumine on üksnes inimeste tegevusest tulenev. toitumisahel toitumisviisid troofiline interaktsioon troofiline püramiid troofiline tase
Henrik Normann

Henrik Normann (sündinud 1. juulil 1971) on eesti meelelahutustegelane, näitleja ja muusik . Henrik Normann on üks tänapäeva Eesti populaarsemaid komödiante ja parodeerijaid, kes on kehastanud huumorisarjas "Vanad ja kobedad" (1999–2002) Maiet ja Väinot ning olnud huumorisaate "Edekabel" (alates 2008) ainuisikuline sketšiesitaja. Ta on lõpetanud 1989. aastal Tallinna 10. Keskkooli ning õppinud aastatel 1989–1992 Tallinna Pedagoogilises Instituudis näitejuhtimist. Töötanud 1993–1996 Makarov Music Managementis. Veel on ta töötanud ETV-s, Top Raadios, raadios B3, Tipp Televisioonis ja Sky Plusis. Ta töötas 2009. aasta oktoobrist kuni märtsini 2010 Tallinna Munitsipaalpolitsei Ameti peaspetsialistina. Ta oli 2000. aastal asutatud ansambli All Stars liige. 2003 "Pühapäevitaja" (ETV koguperesaade) – kaassaatejuht 2006 "Püramiid" 2008 "Tantsud tähtedega" 2008 "Normanni vallutused" (ETV reisisaade, 16 saadet) – saatejuht 2013 "Su nägu kõlab tuttavalt" 2023 "Eesti mäng" 1993–... "Õnne 13", ETV (Ingmar) 2000–2002 "Vanad ja kobedad", ETV, 34 osa (Maie Põld ja Väino) 2003–2004 "Õpetajate tuba" (koolidirektor Kaljo Puslak) 2008–2011 "Eestlane ja venelane" (Tõnu) 2010–2012 "Kälimehed" (Priidik) 2003 "Vanad ja kobedad saavad jalad alla" (Maie ja Väino) 2018 "Elu hammasratastel" (film) 2022 "Armastus" (seriaal) – stsenarist ja režissöör 2021 – "Tee nalja, Normann!" [Hendrik Normann 50] : mõttemäng kahes vaatuses (Memory Pictures, 2021; kaasautor Ivo Parbus); audioraamatuna: Eesti Pimedate Raamatukogu, 2022 Ta on alates aprillist 2009 Keskerakonna liige. Ta oli 2008–2011 abielus Katre Kütiga. 2018. aastast on Normanni elukaaslane Kristina Pau. Tema isa on endine muusikaõpetaja ja endine Tallinna Muusikakooli direktor Toots Normann. Henrik Normamm. Tee nalja, Normann! Tallinn, 2021, Lk. 169, 176, 178-179, 180 Henrik Normann asus tööle munitsipaalpolitseisse, ERR.ee, 27. oktoober 2009 Henrik Normann käis Egiptuses närve turgutamas, Elu24, 23. märts 2010 "Ringvaade". ERR. 23. november 2022. 13. hooaeg, 2416. osa. Vaadatud 24.11.2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: url-olek (link) Näitleja Henrik Normann astus Keskerakonda, Elu24, 16. aprill 2009 Verni Leivak. Normannid vabanesid pere õudusunenäost, Õhtuleht, 1. november 2000 Henrik Normann kolis naisest lahku, Postimees, 7. veebruar 2007
Akbar

Akbar (araabia جلال الدین محمد اکبر Jalāl ad-Dīn Muḩammad Akbar; 15. oktoober 1542 – 27. oktoober 1605) oli kolmas Suurmogulite riigi valitseja. Ta oli Humāyūni poeg ja valitses pärast oma isa surma 1556. aastal oma surmani. Akbar vallutas tagasi peaaegu kogu Põhja-India, sealhulgas Gujarāti 1572, Bengali 1574 ja Kashmiri 1581. Ta valitses ka osa Afganistanist. Akbar kuulutas 1583 välja usuvabaduse. Akbari mausoleum asub Agra lähedal Sikandras. Pärast tema surma sai suurmoguliks Akbari poeg Jahangir.
1539

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | 1560. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1535 | 1536 | 1537 | 1538 | 1539 | 1540 | 1541 | 1542 | 1543 | ► | ►► 1539. aasta (MDXXXIX) oli 16. sajandi 39. aasta. Prantsuse kuningas François I kirjutas alla Villers-Cotterêts' määrusele, mille järgi sai prantsuse keel ametlikuks kohtumõistmise ja asjaajamise keeleks (enne oli see roll ladina keelel). Tänapäeva Arizona ala uuris esimese eurooplasena Hispaania frantsiskaan Marcos de Niza. 14. jaanuar – Hispaania annekteeris Kuuba. 4. august – Gent alustas avalikku mässu Madalmaade regendi Austria Maria vastu. ... ... ... ...
1310. aastad

1310. aastad 1310. aastad on aastad 1310–1319 pKr. Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Kümnendid: 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad - 1310. aastad - 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad Aastad: 1310 1311 1312 1313 1314 1315 1316 1317 1318 1319 ... ... ...
1320. aastad

1320. aastad 1320. aastad on aastad 1320–1329 pKr. Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Kümnendid: 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad - 1320. aastad - 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad Aastad: 1320 1321 1322 1323 1324 1325 1326 1327 1328 1329 ... ... ...
Constantin von Weiss

Constantin Alexander Clemens von Weiss VR I/2 (Venemaal tuntud kui Konstantin Aleksandrovitš, vene keeles Константин Александрович фон Вейс) (29. juuli 1877 Tsarskoje Selo, Peterburi kubermang – 17. juuni 1959 Augsburg, Baierimaa Saksamaa) oli Venemaa keisririigi ja Eesti sõjaväelane (polkovnik), Balti pataljoni ülem Vabadussõjas. Weiss põlvnes 1878. aastal Eestimaa rüütelkonda immatrikuleeritud aadlisuguvõsast. Ta sündis Varudi mõisniku Alexander Karl Clemens von Weissi (1840−1921) ja tema abikaasa krahvinna Alexandrine Nierothi (1846−1895) vanema pojana. Ta õppis Paažikorpuses ja astus pärast selle lõpetamist 1895. aastal sõjaväeteenistusse. Teenis 4. Keiserliku Perekonna kaardiväe kütipataljonis ja ülendati 1897. aastal alamporutšikuks. 1909. aastal sai ta kapteni auastme. Esimesest maailmasõjast võttis ta osa 4. Keiserliku Perekonna kaardiväe kütipolgu koosseisus; aastal 1917 oli ta selle väeosa komandör. 1915. aastal ülendati ta polkovnikuks. Aastal 1917 naasis ta kogu perega Eestisse. 1. jaanuaril 1919 sai ta Eesti Vabadussõja ajal Eesti Vabariigile lojaalsetest baltisakslastest moodustatud Balti pataljoni ülemaks. Ta sai suvel 1919 haavata ja viibis haiglas. 1. septembril 1919 nimetati ta 1. Diviisi ülema abiks. Aastal 1925 läks ta koloneli auastmes erru ning hakkas pidama oma Varudi jäänukmõisa. Teise maailmasõja ajal oli ta Saksa armee juures põllumajandusnõunikuks. Aastatel 1955–1959 (kuni surmani) elas ta Saksamaal Augsburgis. Püha Vladimiri ordeni IV klass koos mõõkade ja lindiga (1914) Püha Stanislavi ordeni III klass (mõõgad ja lint 1915) Püha Stanislavi ordeni II klass (1906) Püha Anna ordeni II klass (1909; mõõgad 1915) Püha Anna ordeni IV klass (mõõk) (1915) Püha Georgi ordeni IV klass (1915) Püha Vladimiri ordeni III klass koos mõõkadega (1917) Vabadusristi I liigi 2. järk Trei, Armand. Unustatud rügement. Balti pataljon (rügement) Eesti Vabadussõjas. Grenader, 2010. Trei, Armand. Unustatud rügement. Balti pataljon (rügement) Eesti Vabadussõjas. Grenader, 2010. Oberst Constantin von Weiss Kommandeur des Balten-Regiments. − Der Aufstieg. 3 detsember 1933 [1] Constantin von Weiss veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" Georgi ordeni mitte-eestlastest kavaleride elulood Konstantin von Weissi eluloolised andmed saidil russianestonia.eu Konstantin von Weissi teenistuskäik saidil grwar.ru Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Hutude ja tutside suhted

Hutud ja tutsid on Kesk-Aafrika rahvarühmad, kes elavad peamiselt Rwandas (84% rahvastikust hutud, 15% tutsid) ja Burundis (85% hutud ja 14% tutsid) ning vähemal arvul Kongo DV-s, Ugandas ja Tansaanias. Pole üheselt selge, kas hutude ja tutside erinevus on etnilist, rassilist või sotsiaalset laadi. Selle kohta on kirjanduses kolm seisukohta: Hutud ja tutsid on erineva rassilise päritoluga etnosed. Hutud ja tutsid on algselt sama päritolu rahvarühmad, kes sotsiaalse isoleerituse tõttu on omandanud erinevaid välistunnuseid. Hutud ja tutsid on sama päritolu ning etniliselt ja bioloogiliselt ühesugused rahvarühmad, kelle etniline erinevus on kolonisaatorite ajendatud sotsiaalne konstruktsioon.
1330. aastad

1330. aastad 1330. aastad on aastad 1330–1339 pKr. Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Kümnendid: 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad - 1330. aastad - 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad Aastad: 1330 1331 1332 1333 1334 1335 1336 1337 1338 1339 Jaapanis kukutati Kamakura šogunaat ja taastati keisrivõim. ... ...
1340. aastad

1340. aastad 1340. aastad on aastad 1340–1349 pKr. Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Kümnendid: 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad - 1340. aastad - 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad Aastad: 1340 1341 1342 1343 1344 1345 1346 1347 1348 1349 ... 1343–1345 toimus Jüriöö ülestõus. ... Burchard von Dreileben Vesse
Evan Thompson

Evan Thompson (sündinud 1962) on Kanada filosoof. Tema peamiseks valdkonnaks on vaimufilosoofia ja bioloogia filosoofia. Ta on töötanud mõnda aega koos Francisco Varela, Eleanor Roschi, Alva Noëga.
1350. aastad

1350. aastad 1350. aastad on aastad 1350–1359 pKr. Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Kümnendid: 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad - 1350. aastad - 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad Aastad: 1350 1351 1352 1353 1354 1355 1356 1357 1358 1359 ... ... ...
AP

AP võib tähistada: Ainepunkt Air One Ammooniumperkloraat Associated Press Pääsupunkt (inglise Access point)
1360. aastad

1360. aastad 1360. aastad on aastad 1360–1369 pKr. Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Kümnendid: 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad - 1360. aastad - 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad Aastad: 1360 1361 1362 1363 1364 1365 1366 1367 1368 1369 ... ... ...
Yukoni platoo

Yukoni platoo on platoo Põhja-Ameerika kirdeosas Kordiljeeride sisevöötmes USA Alaska osariigis ja Kanadas. Mägede kõrgus merepinnast on 1500–2000 m, nõgude kõrgus 200–500 m. Platool on kuuse- ja lehisehõrendikud, mägitundra taimestik. Platool on muu hulgas kulla ja kivisöe leiukohad.
1370. aastad

1370. aastad 1370. aastad on aastad 1370–1379 pKr. Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Kümnendid: 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad - 1370. aastad - 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad Aastad: 1370 1371 1372 1373 1374 1375 1376 1377 1378 1379 ... ... ...
Põõsalind

Põõsalind (Sylvia) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lindude perekond. Esimesena kirjeldas põõsalinde teaduslikult itaalia bioloog Giovanni Antonio Scopoli 1769. Tänapäeval arvatakse põõsalindude hulka 28 liiki. Põõsalinnud elavad Euroopa parasvöötmes ja lähistroopikas, Lääne- ja Kesk-Aasias ning Aafrikas. Nende suurim liigiline mitmekesisus on Vahemere maades. Parasvöötmes elavad liigid on kõik rändlinnud. Lähistroopikas elavad linnud on paigalinnud või osaliselt rändlinnud. Nad tegutsevad aktiivselt, põhiliselt avatud metsamaastikul, võsas, hekkides ja põõsastikes, kus nad osavalt liiguvad. Põõsalinnud on tugeva kehaehitusega ja tugevate jalgadega. Nokk on natuke jämedam kui enamikul värvulistel. Kõige väiksem nendest on aafrika kõrbe-põõsalind (Sylvia deserti), kes on 11 cm pikk ja kaalub 7 g, kõige suurem on vööt-põõsalind, kes on kuni 17 cm pikk ja kaalub 36 g. Nende sulestik on mitut karva pruun ja hall, tavaliselt pealtpoolt tumedam ja altpoolt kahvatum. Mitmel liigil on sinakaid ja roosakaid toone, mitmel on tiivad ääristatud oranžikaspruunide või ruugete tiivasulgedega. Saba on enamasti ristkülikukujuline, mõnel otsast kergelt ümardunud. Paljudel liikidel on kerge suguline dimorfism, mis väljendub sulestiku värvis. Sellistel juhtudel on isaslindude pealagi must või erehall, aga emastel pruunikas. Umbes kolmandikul liikidel on isaslindudel silma ümber silmatorkav punane rõngas. Põõsalinnud toituvad põhiliselt putukaist. Mõned liigid söövad ka palju vilju, eriti väikseid marju, näiteks leedripuu ja luuderohu omi. Mustpea-põõsalind sööb meeleldi mitmesugust toitu, mida inimesed lindudele talvel lindude söögimajadesse panevad. Põõsalinnud laulavad tavaliselt üsna valjusti. Laulu järgi saab liike üksteisest eristada. Eestis on kohatud järgmisi liike: mustpea-põõsalind Sylvia atricapilla aed-põõsalind Sylvia borin vööt-põõsalind Sylvia nisoria väike-põõsalind Sylvia curruca pruunselg-põõsalind Sylvia communis *kõrbe-põõsalind Sylvia nana
1376

1376. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad - 1370. aastad - 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad Aastad: 1371 1372 1373 1374 1375 - 1376 - 1377 1378 1379 1380 1381 ... ... ... ...
Prohvet (täpsustus)

Prohvet on keegi, kes edastab Jumala sõnumit. 2007. aasta filmi jaoks vaata artiklit Prohvet (film 2007) 2009. aasta filmi jaoks vaata artiklit Prohvet (film 2009) ansambli kohta vaata artiklit Prohvet (ansambel)
Viik (täpsustus)

Viik on võrdne tulemus või mängu seis. Viik ehk väljaviik on kiibi korpusest väljaulatuv metallkontakt. Läbiviik on trükkplaadi või mikrokiibi põhimiku kihtide vaheline ühendus Viik on laht, lahesopp Suur viik Väike viik Viik ehk viigimari Viik on sissepressitud volt püksisäärel Viik (perekonnanimi)
617

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 613 | 614 | 615 | 616 | 617 | 618 | 619 | 620 | 621 | ► | ►► 617. aasta (DCXVII) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas laupäeval. 8. september – Li Yuan alistas Huoyi lahingus Sui dünastia armee, avades tee keiserliku pealinna Chang'ani hõivamiseks ja Tangi dünastia lõplikuks välja kuulutamiseks. Wonhyo, korea budistlik kirjamees ja mõtleja ...
Kyros II

Kyros II (ka Kyros II Suur, vanapärsia Kūruš; umbes 600 eKr või 576 eKr – 530 eKr) oli ahhemeniidide dünastiast Pärsia kuningas, Pärsia impeeriumi rajaja. Kyros II oli Kambyses I poeg. Ta vallutas 546 eKr Väike-Aasias asunud kreeka ja Lüüdia linnad. 539 eKr vallutas ta Babüloni ja lubas juutidel Paabeli vangipõlvest koju minna. Kyros II rajas oma pealinna Pasargadae 43 kilomeetri kaugusele Persepolisest. Herodotose järgi sai ta surma lahingus Tomyrise juhitud massageetide vastu Kesk-Aasias. Xenophoni "Kyrose kasvatuse" järgi suri ta oma kodus. Pärast Kyros II surma sai Pärsia kuningaks tema poeg Kambyses II.
Õhutemperatuuri maksimum

Õhutemperatuuri maksimum on ilma- või kliimanäitaja, mis näitab mingi koha kõrgeimat õhutemperatuuri teatud ajavahemiku (kahe vaatluse vahelise aja, ööpäeva, kuu, aasta, vaatluste perioodi) jooksul. Õhutemperatuuri maksimumi mõõtmiseks kasutatakse maksimumtermomeetrit. Õhutemperatuuri miinimum Soojarekordid
1377

1377. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad - 1370. aastad - 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad Aastad: 1372 1373 1374 1375 1376 - 1377 - 1378 1379 1380 1381 1382 ... ... ... ...
Ilmaennustus

Ilmaennustus on see osa meteoroloogiast (sünoptiline meteoroloogia ehk sünoptika), mis tegeleb ilmade ennustamisega. Kogu ilmade ennustamisega seotud tegevust nimetatakse ilmateenistuseks (Riigi Ilmateenistus). Tavaliselt ennustatakse ilma muutuste viisi, mingiks ajaks, mingis kohas. Ilmaprognoose tehakse periooditi. Ilmaennustused jagunevad kahte gruppi: üldkasutatavad ja erialased. üldkasutatavad ilmaennustused koostatakse avalikkuse jaoks ja edastatakse meedia kaudu, nendes on lühike kirjeldus oodatava pilvisuse, atmosfäärnähtuste, tuule, õhutemperatuuri, õhuniiskuse ja õhurõhu kohta. Eestis on üldkasutatav ilmaennustus kättesaadav veebiaadressilt www.ilm.ee; Erialased ilmateated ja -ennustused: lennundusmeteoroloogiline ennustus: sisaldab detailsemat infot oodatava tuule tugevuse, tuule suuna, nähtavuse, atmosfäärinähtuste, -frontide, pilvisuse, õhutemperatuuri, jäätumisohu, sademete, õhu turbulentsi, õhurõhu jne. kohta; Mereilmaennustus: ennustatakse täiendavalt oodatavat pinnalainetuse iseloomu ja lainekõrgust. Põllumajandusele vajalik ennustus. Lennumeteoroloogiline informatsioon Riigi Ilmateenistuse kodulehel
Metslane Cohen

Metslane Cohen (ka Tšingis-Cohen; inglise keeles Cohen the Barbarian) on inglise kirjaniku Terry Pratchetti Kettamaailma raamatusarja tegelane. Cohen esineb Pratchetti raamatutes umbes 90-aastase kõhetu vanamehena, kes enamasti kannab vaid niudevööd ja musta sidet üle ühe silma, peale nende ka vana hambulist mõõka. Cohen on Kettamaailma kuulsaim ja vanim kangelane, kes on eriti osav mittesuremises. Esimestes Kettamaailma raamatutes on tal tõsiseid probleeme rääkimise ja söömisega, kuna ta on kaotanud kõik oma hambad. Hiljem muretseb ta endale aga trollihammastest ehk teemantidest proteesid. Kahes raamatus ("Huvitav aeg" ja "Viimane kangelane") juhib Cohen, kes nimetab end Tšingis-Coheniks, Hõbehordiks kutsutavat eakate kangelaste salka, kes on samuti ellujäämises äärmiselt vilunud. Esimeses raamatus vallutab Cohen koos Hõbehordiga Agatea impeeriumi ja saab imperaatoriks, kuid teise raamatu alguseks on ta sellest tüdinud ja otsustab jumalatele tule tagasi viia. See toob peaaegu kaasa Kettamaailma huku, kuid sellest aru saanud, otsustavad Cohen ja teised kangelased end ise ohverdada. Coheni ja teiste surm raamatu lõpus pole siiski päris kindel. Metslane Cohen on üpris selgelt barbar Conani paroodia.
1378

1378. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad - 1370. aastad - 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad Aastad: 1373 1374 1375 1376 1377 - 1378 - 1379 1380 1381 1382 1383 ... Katkuepideemia Tartu piiskopkonnas. ... 27. märts – Gregorius XI, paavst 29. november – Karl IV, Saksa-Rooma keiser
Surm (Kettamaailm)

Surm on inglise kirjaniku Terry Pratchetti Kettamaailma raamatusarja tegelane, kes vastavalt klassikalisele ettekujutusele surma personifikatsioonist esineb musta riietatud inimskeletina, kel on käes vikat. Surm esineb peaaegu kõigis Kettamaailma raamatutes. Tegemist on pika ja kõhetu, absoluutsest pimedusest valmistatud rüüsse mähitud skeletiga, kel on ülimalt terav vikat, millega ta saab hingi keha küljest eraldada. Surm ratsutab Binky-nimelisel valgel hobusel, sest skeletthobune osutus ebapraktiliseks: ta kippus koost lagunema. Surm resideerib Kettamaailmast erinevas dimensioonis asuvas majas, kus aeg tavapärases mõttes ei liigu ning kõik on mustvalge. Ka Surm ise on ajatu olevus, kes sarnaneb Kettamaailma surematute jumalatega; mõned viimastest: Sõda, Nälg ja Taud, on ka tema sõbrad (neli maailmalõpu ratsanikku). Surmal on teener Albert, kes kunagi oli Ankh-Morporki Nähtamatu Ülikooli ülemkantsler ehk kõigi võlurite juht. Surm ei tapa kedagi isiklikult, vaid tuleb ainult järele neile, kelle aeg on otsa saanud. Kettamaailma kangelaste puhul aga esineb sageli surmalähedasi kogemusi, kus Surm neile küll ilmub, kuid kaasa siiski ei vii. Kõige enam on neid võlur Rincewindil. Surm suhtub inimestesse üldiselt sümpaatiaga, astudes mõnikord isegi üle talle pandud kohusest surmale määratud inimeste elu lõpetada. Samuti meeldivad talle kassid, kuid sümpaatiaga suhtub ka mitmesse teisesse, näiteks tegutseb tema heakskiidul ka Rottide Surm. Surma kõne eristub muust tekstist vormiliselt selle poolest, et see esineb raamatutes alati kapiteelkirjas (inglise keeles small caps). Et Surmal pole häälepaelu, siis ei ole tema hääl kuuldav mitte kõrvade abil, vaid jõuab otse kuulaja mõtetesse. Häälel on siiski eriomane kõla, mida raamatutes on võrreldud kahe kiviploki kokkupõrke või ka kirstukaante paugutamisega.
Hospitaliseerimine

Hospitaliseerimine on haige paigutamine haiglaravile. Maailma Terviseorganisatsiooni definitsiooni järgi on hospitaliseerimine patsiendi vastuvõtmine haiglaravi osutavasse tervishoiuasutusse ravikestusega eeldatavalt vähemalt 24 tundi. Surma või teise tervishoiuasutusse üleviimise korral võib tegelik ravi kesta vähem kui 24 tundi, sel juhul loetakse hospitaliseerimine ühepäevaseks. Hospitaliseeritute arvu hulka ei arvata sama haigla teisest osakonnast ületooduid, päevaravipatsiente (lähevad ööseks koju) ega terveid vastsündinuid pärast sünnitust. Hospitaliseerimine võib olla plaaniline (nt uuringute jaoks) või erakorraline (nt õnnetusjuhtumi korral). Tervishoiu- ja terviseindikaatorid[alaline kõdulink] Mustamäe haigla
Valga Keskstaadion

Valga Keskstaadion on mitmeotstarbeline staadion Valgas, jalgpalliklubi Valga FC Warrior kodustaadion. Staadionil on 653 istekohta. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. mai 2015. Vaadatud 21. märtsil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Valga staadion tutvustus valgasport.ee Valga Keskstaadion Eesti spordiregistris http://www.sport.ee/et/ehitis/1463/valga_keskstaadion#uldandmed
Kalevi (täpsustus)

Kalevi on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Kalevi on Narva linnaosa. Kalevi on eesnimi, mille kandjate seas on: Kalevi Aho Kalevi Kosunen Kalevi Kull Kalevi Marjamaa Kalevi Sorsa Kalevi Wiik Kalevi jalaväepataljon, Eesti maaväe koosseisu kuuluv iseseisev asutus Kalevi Keskstaadion, mitmeotstarbeline staadion Tallinnas Kalevi malevkond, Kaitseliidu Tallinna maleva eksterritoriaalne malevkond Kalevi spordihall, spordihall Tallinnas Kalevi–Liiva tee, kõrvalmaantee Jõelähtme ja Kuusalu vallas Pärnu Kalevi staadion, mitmeotstarbeline staadion Pärnus Sillamäe Kalevi staadion, jalgpallistaadion Sillamäel Tartu Kalevi jahtklubi Kalevi tänav (täpsustus) Kalev Kalevipoeg Kaleva Kalevala