laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bermuudapuri

Bermuudapuri (inglise keeles bermuda sail) on kolmnurkne, pikendatud ees- ehk mastiliigiga pikipuri. Bermuudapurje ala- ehk poomiliik on kinnitatud poomi külge, mastiliik on kinnitatud piki masti tagapinda asetseva relsi või ümber masti paigutatud rõngaste külge. Selline kinnitusviis lubab purje üles tõsta või koristada, ilma et puri mastist eemalduks. Bermuudapurje halsinurk on kinnitatud poomikanna juures, soodinurk poominuka juures, vallinurga külge on kinnitatud vall, millega purje heiskamisel vallinurk tõmmatakse mastitopi juurde. Puri seatakse tuulde poominuka külge kinnitatud kahe soodi abil. Nimetuse "besaanpuri" sai bermuudapuri sellest, et seda kasutati parklaeva besaanmastis oleva pikipurjena. 18. sajandi täispurjestusega laevade arengul oli selleks purjeks priitpuri, mis hiljem vahetati välja besaanpurjega, aga 19. sajandi alguses kahvelpurjega. 1800. aasta paiku hakkasid Lääne-India ja Bermuda saarestiku vetes ilmuma besaanpurjestusega kuunarid ja jahid, mis kandsid bermuudapurjeid. Sellest ka purje nimetus edaspidisel kasutusel, eriti jahtidel. 1911. aastal võeti Inglismaal kasutusele purjeregattidel bermuudapurjed, mis on senini kasutusel paljudel nii avamere kui ka võidusõidujahtidel. Seda tüüpi laevadel on bermuudapurjesid eelistatud, kuna need nõuavad vähem teenindavat meeskonda ja hoiavad laeva paremini tihttuules. Bermuudakuunar Kahvelpuri
Alina Kabajeva

Alina Kabajeva (vene Алина Маратовна Кабаева, tatari Əlinə Marat qızı Qabayeva, Әлинә Марат кызы Кабаева, sündinud 12. mail 1983 Taškendis) on Venemaa endine iluvõimleja, olümpiavõitja ja 9-kordne maailmameister, kes aastatel 2007—2014 oli Riigiduuma liige. Alina Kabajeva isa on tatarlane Marat Kabajev, kes on tuntud Usbekistani jalgpallur ja treener. Alina ema Ljubov on venelanna. Alates 2000. aastatest on Kabajeva Venemaa presidendi Vladimir Putini elukaaslane, kellega tal on kaks last – poeg Ivan sündis 2015 ja teine poeg Vladimir 2019. Kabajeva abiellus Putiniga väidetavalt 2013. aastal Valdais, aastaid pärast Putini ametlikku lahutust oma esimesest abikaasast Ljudmillast. Alina Kabajeva võitis pronksmedali 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys ja kuldmedali 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas. Maailmameistrivõistlustelt on tal 9 kuld-, 3 hõbe- ja 2 pronksmedalit. Ka on ta 15-kordne Euroopa meister. 2001. aastal oli ta segatud dopinguskandaali, kui tema puhul avastati furosemiidi kasutamine ning talt võeti ära tollel aastal võidetud 5 maailmameistrivõistluste ja 5 Hea Tahte Mängude kuldmedalit ning määrati kaheaastane võistluskeeld, mis küll hiljem lühenes ühe aasta peale. Furosemiid ise küll ei ole dopingaine, küll aga on keelatud põhjusel, et soodustab uriini teket ning aitab varjata dopingainete kasutamist. Valiti 2007. aastal Riigiduumasse võimupartei Ühtne Venemaa esindajana, loobus mandaadist aastal 2014. Info Riigiduuma kodulehel Erootiline unelm võimukoridorides. Postimees 26.04.2008 Thom Poole. Who is Alina Kabaeva, Putin's alleged girlfriend? BBC News, 06.05.2022
Eadweard Muybridge

Eadweard J. Muybridge (9. aprill 1830 – 8. mai 1904) oli inglise fotograaf ja filmipioneer. Ta püüdis esimesena kujutada kulgemist liikuvate piltidena.
Eduard, Anhalti prints

Julius Eduard Erdmann Ernst-August (sündinud 3. detsembril 1941 Schloß Ballenstedtis) on titulaarne Anhalti hertsog (Eduard II) ja Anhalti hertsogliku perekonna pea alates oma vanema venna Friedrichi surmast 9. oktoobril 1963. Ta on Albrecht Karu ordeni suurmeister. Prints Eduard on viimase Anhalti hertsogi Joachim Ernsti noorem poeg. Ta on abielus (tsiviilabielu Münchenis 21. juulil 1980, kiriklik laulatus St. Scharlis 7. juunil 1986) Corinne Krönleiniga (sündinud Würzburgis 9. augustil 1961), kes on talle sünnitanud kolm tütart: Julia Katharina (sündinud Bad Tölzis 14. detsembril 1980) Julia Eilika (sündinud Münchenis 3. jaanuaril 1985) Julia Felicitas (sündinud Münchenis 14. mail 1993). Kuna Eduard on viimane Anhalti hertsogliku perekonna pärimisõiguslik prints, sureb see välja kas tema surmaga või pärandub Anhalti troonijärglus edasi tema tütarde kaudu. Anhalt-Askanien (Anhalti hertsogliku perekonna ametlik koduleht)
Dünaamiline IP-aadress

Dünaamiline IP-aadress on IP-aadress, mis on määratud arvutile kasutamiseks ajutiselt teatud perioodiks. Dünaamilise IP-aadressi määramiseks kasutatakse dünaamilist hostikonfiguratsiooni protokolli (DHCP), mõningatel juhtudel ka PPP-d (Point-to-Point Protocol). PPPoE: PPP over Ethernet PPPoA: PPP over ATM
Friedrich, Anhalti prints

Leopold Friedrich Franz Sieghard Hubertus Erdmann (11. aprill 1938 Schloß Ballenstedt – 9. oktoober 1963 München) oli Anhalti hertsogliku perekonna pea ja titulaarne Anhalti hertsog (Friedrich III) alates oma isa, viimase Anhalti hertsogi Joachim Ernsti surmast 18. veebruaril 1947. Ta hukkus autoõnnetusel.
Taiga

Taiga on põhjapoolkera parasvöötme mandrilise kliimaga ala (bioom) okasmetsa enamusega. Taiga on levinud Põhja-Euroopas, Venemaal, Kanadas ja Ameerika Ühendriikides. Okasmetsavöönd
Demilitariseeritud tsoon (informaatika)

Demilitariseeritud tsoon on osa omaniku arvutivõrgust, millele ligipääs välisvõrkudest, nt Internetist, on avatud kõigile ja mis on tulemüüri abil eraldatud sama omaniku sisevõrgust. Kohalik arvutivõrk eraldatakse Internetist tulemüüriga peamiselt sisevõrgu arvutite kaitsmiseks väliste rünnete eest. Enamasti tähendab see sisevõrku suunatud päringute keelamist. Kui tekib vajadus lubada välisvõrgust lähtuvate pöördumiste läbilaskmist näiteks veebiserverite poole, luuakse tulemüüris neile eraldi tsoon ja nendest arvutitest moodustatud võrku nimetatakse demilitariseeritud tsooniks (DMZ). Missioonikriitilistes süsteemides peetakse turvalisemaks veebiserverid hoida väljaspool asutust, serverimajutust pakkuvates ettevõtetes. Vallaste: DMZ (Demilitarized Zone) ESTERM: demilitariseeritud tsoon
Tündre looduskaitseala

Tündre looduskaitseala on kaitseala Viljandi maakonnas Mulgi vallas Läti piiri lähedal. Selle pindala on 1837 hektarit. Sealsed soometsad ja elustik võeti kaitse alla 1999. aastal. Praegused piirid ja staatus aastast 2005. Looduskaitseala territooriumil asub ka Tündre oja. Looduskaitseala kaitse-eeskiri Tündre looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis Tündre looduskaitseala keskkonnaportaalis
Jussi järved

Jussi järved (ka Jussi-Paukjärve järved) on järvestik Harjumaal Kuusalu vallas. Järved jäävad Põhja-Kõrvemaa maastikukaitseala territooriumile. Järvede kogupindala on umbes 0,47 km2. Ökoloogiliselt kuuluvad need vähe- ja poolhuumustoiteliste järvede hulka. Järvedest on leitud mitmeid kaitsealuseid taimeliike, näiteks järv-lahnarohtu. Jussi järvestik koosneb kuuest järvest: Kõverjärv, Linajärv, Mustjärv, Pikkjärv, Suurjärv ja Väinjärv. Väinjärv Suurjärv Pikkjärv  Jussi järved – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Luusika looduskaitseala

Luusika looduskaitseala on kaitseala Lääne-Virumaal Vinni vallas. Kaitseala pindala on 441,6 hektarit. Kaitseala asutati 1992. aastal, et kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku. Looduskaitsealal kasvab muu hulgas vanu loodusmetsi ning eriti liigirikkaid salu- ja laanemetsi. Avifaunast on seal kohatud I kategooriasse kuuluvat must-toonekurge ja III kategooriasse kuuluvat tetre. Looduskaitseala kaitse-eeskiri Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Niinsoni looduskaitseala

Niinsoni looduskaitseala on looduskaitseala Harju maakonnas Anija vallas. Selle suurus on 111 hektarit. Kaitseala loodi 2000. aastal, kaitsmaks eeskätt I kategooriasse kuuluvat must-toonekurge ja tema elupaika ning sealset loodusmetsa. Looduskaitseala kaitse-eeskiri Niinsoni looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis
Toomas Meola

Toomas Meola (varasema nimega Toomas H. Liiv; sündinud 11. augustil 1969) on endine eesti ajakirjanik ja noorsootöötaja, kes on mõistetud süüdi pedofiilias. Ta on töötanud Tallinna 44. keskkooli vanempioneerijuhina, ajalehes Noorte Hääl ja hilisemas Päevalehes ajakirjanikuna ning reklaamifirmas Inorek & Grey. 21. detsembril 2006 mõistis kohus Toomas H. Liivi pedofiilia eest 3,5 aastaks vangi. Süüdistuse järgi kasutas ta seksuaalselt ära 9–12-aastasi poisse.[viide?] Karistust kandes muutis ta perekonnanime. 20. novembril 2008 rahuldas Tartu maakohus Meola ennetähtaegse vabastamise palve. 2. detsembril 2008 ta vabastati. Alates 30. oktoobrist 2012 oli Meola uuesti vahi all. 13. septembril 2013 mõistis Harju maakohus ta neljaks aastaks vangi uute kuritegude eest, mille hulka kuuluvad lasteporno omamine ja sellega äritsemine, samuti pedofiilia. 28. oktoobril 2016 vabanes Meola vanglast. http://www.postimees.ee/1553601/toomas-h-liiv-90-aastate-tipptegija Marek Kuul "Kohus mõistis pedofiil Toomas Meola vangi" ERR, 13.09.2013 (vaadatud 13.09.2013) Toomas Meola sai täna vangist välja, postimees.ee, 2. detsember 2008 http://www.delfi.ee/news/paevauudised/110_112/prokuratuur-suudistuse-kohaselt-uht-ohvrit-pilastanud-toomas-meola-on-alates-oktoobrist-vahi-all-olnud.d?id=65977386[alaline kõdulink] "Pedofiiliakuritegude eest vangis istunud Toomas Meola on taas vabaduses" ERR, 01.11.2016 (vaadatud 01.11.2016) Toomas H. Liiv – 90. aastate tipptegija Pedofiilias kahtlustatav kiidab reisifirma ajakirjas Kuveidi poisikesi, Postimees, 19. juuni 2006 Toomas H. Liiv rahuldas end väikseid poisse piitsutades Toomas H. Liiv: “Meditsiiniliselt olen ma pedofiil” Toomas H. Liiv abiellus vanglas ja vahetas nime Kohus keeldus Toomas H. Liivi ennetähtaegselt vabastamast Pedofiil Meola vabaneb enne karistusaja lõppu vanglast, Postimees, 20. november 2008 Pedofiil asub ema juurde elama ja reklaame tegema Toomas Meola sai täna vangist välja, Postimees, 2. detsember 2008 Pedofiil Meola saatis poisipildiga jõulutervituse Delfi, 29. detsember 2008 Hansoni ja Liivi pedofiiliajuhtumite jäljed viivad järjekindlalt välismaale, EPL, 3. detsember 2009 Pedofiil Toomas Meola võib vanglast enne tähtaega vabaneda, ERR uudised, 26. oktoober 2014
Auvere mõis

Auvere mõis (saksa keeles Ampfer) oli rüütlimõis, hiljem poolmõis Eestimaal Vaivara kihelkonnas. Nüüdisajal jääb mõisasüda Ida-Viru maakonna Narva-Jõesuu linna Auvere küla maadele. Mõisasüda paikneb Kõrgesoo põhjaservas oleval umbes 2 × 4 km suurusel soosaarel. Mõisal oli paarikilomeetriste vahedega kaks keskust, mida kutsuti Auvere vana- ja uuemõisaks. Vanast mõisasüdamest pole säilinud midagi peale paari vana puu, mis mõisasüdant tähistavad, uuest mõnede kõrvalhoonete müürijupid. Auvere küla on ürikutes esmamainitud 1361. aastal. Mõis asutati XVII sajandi keskel (eraldati kas Kurtna või Laagna mõisa maadest). See käis korduvalt käest kätte ning mõisaomanikeks olid XVII ja XVIII sajandil zur Mühlenid, Helffreichid, Rehbinderid, Pröbstingid. Aastatel 1687–1704 oli mõisa omanikuks Rootsi sõjaväelane Heinrich Johann von Drenteln, kes hukkus 1704. aasta Narva piiramise ajal. 1773. aastal müüdi mõis Adolph von Stackelbergile, kes mõne aasta pärast mõisa edasi müüs. Mõisa omanikeks olid veel Otto Reinhold von Yhrmann, 1781. aastast Magnus Johann von Bock ning veidi aja pärast Jürgen Heinrich Arps. 1824. aasta suvel ostis Auvere mõisa Carl Anton Seegebarth. Viimase perekonna kätte jäi mõis 1878. aastani, mil Carl Antoni poeg Georg Seegebarth selle müüs. 1878. aastal ostsid mõisa ilma inventarita 110 tuhande rubla eest eestlased Jüri Tamm ja Mihkel Zimmerman. 1913. aastal olid mõisate (vanamõis ja uuemõis) peremehed Jüri ja Villem Tamm, kelle käest ka mõis riigistati, kuid neile jäeti mõisasüda. 1990. aastal tagastati mõisasüda Aldo Tammele. 1783. aastal sündis Auvere mõisas mõisavalitseja pojana Carl Friedrich Tenner, kes oli astronoom ja üks teadusliku geodeesia rajajaid Venemaal. 1806. aastal toimus Auvere mõisas talupoegade vastuhakk teorendi suurendamise vastu, kuid renti ei suurendatud ja asi vaibus. 1835. aastal said Auvere mõisas perenimed 16 perekonda, kokku 218 inimest. 1858. aastal toimus Auvere mõisas talupoegade vastuhakk vakuraamatus kirja pandud abiteo vastu, mis aga 20 sõduriga maha suruti. 5 talupoega saadeti tapiga Tallinna vangi. Ülejäänud said 80 kepihoopi kadalippu. 1864. aastal asutati Auveresse külakool, kus esimene kooliõpetaja oli Jaan Wichelmann. Eesti mõisate loend Auvere küla Vaivara kihelkond Auvere lahingud Orav, Virve. Matkateed Narva lähistel ehk Vaivara radadel. Tallinn: Olion, 1991. Särg, Alo. Ida-Virumaa mõisad ja mõisnikud. Tallinn:Argo, 2006.
Dimebag Darrell

Dimebag Darrell (sünninimega Darrell Lance Abbott; 20. august 1966 Arlington, Texas – 8. detsember 2004 Columbus, Ohio) oli heavy metal'i ansamblite Pantera ja Damageplan asutajaliige ja kitarrist. Damageplani asutas ta koos oma venna Vinnie Pauliga. 8. detsembril 2004 pidi Damageplan oma uue albumi "New Found Power" promoturneel esinema Columbuse linna rokiklubis Alrosa Villa. Vaid mõni hetk enne kontserdi algust ronis lavale Nathan Gale, kes tulistas Abbottit kolm korda pähe (viimane lask osutus surmavaks) ning jätkas publiku suunas tulistamist, tappes veel kolm ja haavates seitset inimest. Lõpuks surmas politseinik James Niggemeyer ründaja ühe lasuga pähe. Rünnaku motiiviks pakkusid mõned fännid Gale'i viha Darrelli ja Vinnie vastu, mille tingis Pantera laialiminek. Raamatus "A Vulgar Display Of Power" avaldatud mitmed Gale'i isiklikud kirjutised vihjavad, et paranoidse skisofreenia põhjustatud luulude tõttu kujutas ta ette, et ansambel suudab tema mõtteid lugeda ning naerab tema üle. "Dimebag Darrell, Four Others Killed In Ohio Concert Shooting". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. aprill 2014. Vaadatud 16. märtsil 2011.
Pantera

Pantera oli Ameerika Ühendriikide groove metal bänd. Selle asutasid vennad Abbottid: Vinnie Paul (trummid) ja Dimebag Darrel (kitarr) 1981. aastal Arlingtonis Texase osariigis. Järgmisel aastal liitus Terry Glaze (vokaal) ja Rex Brown (bass). 1987. aastal, kui Pantera otsis uut raskemat kõla, asendati Glaze Phil Anselmoga. 1980. aastatel, esialgu glam metal'it viljeledes, anti välja neli albumit. Viies album, "Cowboys from Hell" (1990), oli juba raskema, groove metal'i kõlaga. Kuues album "Vulgar Display of Power" (1992) oli eelmistest veel raskema kõlaga. 1994. aastal anti välja album "Far Beyond Driven". 1995. aastal tekkisid bändis pinged, kui vokalist Phil Anselmo jäi heroiinist sõltuvusse, mistõttu albumi "The Great Southern Trendkill" (1996) salvestusel laulis Anselmo vokaalid ülejäänud bändist eraldi. Pinged jätkusid veel seitse aastat, mille jooksul salvestati ainult üks album "Reinventing the Steel" (2000). 2001. aastal otsustas bänd ajutiselt lahku minna, kuid 2003. aastal mindi lõplikult lahku, kui vennad Abbottid said aru, et Anselmo ei kavatse enam bändi naasta. Päast Pantera lahkuminekut asutasid Abbottid Damageplani ja Anselmo hakkas tegelema mitme kõrvalprojektiga, näiteks Down. 8. detsembril 2004 kadus taasühinemise lootus täielikult, kui Damageplani esinemisel Columbuses Ohio osariigis Dimebag Darrell mõrvati. "Metal Magic" (1983) "Projects in the Jungle" (1984) "I Am the Night" (1985) "Power Metal" (1988) "Cowboys from Hell" (1990) "Vulgar Display of Power" (1992) "Far Beyond Driven" (1994) "The Great Southern Trendkill" (1996) "Reinventing the Steel" (2000)
Blackout

Muusikas: Ansamblid Albumid Blackout – Britney Spearsi album aastast 2007 Blackout – The Scorpionsi album aastast 1981 Black-Out Ungari rokkansambel
Ainja järv

Ainja järv (ka Aine järv ja Ainejärv) on kaitsealune paisjärv Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja külas. Ainja järve pindala on 21,3 ha, pikkus 1,2 km, laius 250 m, suurim sügavus 2,3 m, keskmine sügavus 1,7 m, vee maht 331 000 m³, kaldajoone pikkus 3,975 km ja kõrgus merepinnast 81 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on põhja-lõunasuunaline ja on paisutatud Kõpu jõele, mis voolab sisse järve lõunatipust ja välja põhjatipu ligidalt. Järve põhjaosasse lõikub poolsaarena sisse kõrge vallseljak Toonimägi. Põhjatipust 80 m kauguselt möödub järvest Valga–Uulu maantee. Järve vesi on pärit Sinejärvest ja Ikepera soost, veevahetus on 12 korda aastas. Vesi on põhjani segunev ja soojenev, roheka tooniga helepruun, vähe läbipaistev, aluselise reaktsiooniga (pH tase 8,2), selles leidub rikkalikult nii mineraalaineid kui ka orgaanilisi ühendeid. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline miksotroofne ehk kalgiveeline segatoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järv on rohke taimestikuga. Kaldavees kasvab tarn, laialehine hundinui, jõgitakjas, pilliroog, konnaosi ja järvkaisel, vähesel määral ka metskõrkjas. Ujulehtedega taimedest kasvab kollane vesikupp, vesi-kirburohi ja ujuv penikeel. Veesisestest taimedest kasvab vesikatk ja ogaterav penikeel. Planktonit on järves üsna rohkesti. Kaladest esinevad järves ahven, haug, särg ja koger, mõningatel andmetel ka koha ja linask. Juba 19. sajandi alguses asus järve nõos veskijärv, mille paisu suurvesi 1855. aastal lõhkus. 1912. aastal rajati järvele saeveski, kuid 1928. aastal lõhkus suurvesi uuesti paisu ja järv jooksis tühjaks. Saeveski pandi tööle masinate jõul ja järv jäi tühjaks kuni 1952. aastani, mil järve pais taastati. Viimast võib lugeda praeguse järve alguseks. Ainja järv koos Sinejärvega ja nende ümbrus on Ainja maastikukaitseala tuumikosa. Järv on kaitse all alates 1964. aastast, mil selle kaitseks loodi Ainja järvekaitseala. 1999. aastal ühendati see Sinejärve kaitsealaga ja selle tulemusena moodustati praegune Ainja maastikukaitseala. Ainja maastikukaitseala Ainja Sinejärv Kõpu jõgi Ainja järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 21.08.2016) Ainja järv keskkonnaportaalis (vaadatud 21.08.2016) "Ainja maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2010-2019". Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19.10.2016. Vaadatud 16.10.2016. Ainja järv Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 18.10.2016) Mulgimaa Arenduskoda. "Ainja järv". Mulgimaa Infoportaal. Vaadatud 18.10.2016. Ainja järv Eesti looduse infosüsteemis Ainja järv keskkonnaportaalis
Amedeo Avogadro

Lorenzo Romano Amedeo Carlo Avogadro, Quareqa ja Carreto krahv (9. august 1776 Torino – 9. juuli 1856 Torino) oli itaalia füüsik ja keemik. 1811. ilmus ajakirjas Journal de Physique, de Chimie et d'Histoire naturelle ('füüsika, keemia ja looduse ajaloo ajakiri') Avogadro artikkel "Essai d'une manière de déterminer les masses relatives des molécules élémentaires des corps, et les proportions selon lesquelles elles entrent dans ces combinaisons" ("Essee kehade elementaarmolekulide suhteliste masside kindlaksmääramisest ja proportsioonidest, millega nad astuvad ühenditesse"). Artikkel ilmus Prantsusmaal ja prantsuse keeles sellepärast, et Põhja-Itaalia oli tollal Prantsuse vägede poolt okupeeritud. Artiklis väljendas Avogadro seaduspära, mille kohaselt eri gaaside võrdses ruumalas sisaldub võrdsel temperatuuril ja rõhul võrdne arv aineosakesi. Seaduspära sai tema auks nime Avogadro seadus. Osakeste arv määrati kindlaks alles hiljem ning nimetati Avogadro arvuks. Avogadro õppis esialgu kanoonilist õigust, kuid pühendus peagi füüsikale ja matemaatikale. 1820. aastal sai ta Torino Ülikooli professoriks. Et ta osales 1821. aastal poliitilises vastuseisus Sardiinia kuninga kukutamiseks, sunniti ta 1823. aastal professoriametist loobuma. Osa ajaloolasi arvab, et Avogadro annetas Sardiinia revolutsionääridele raha. 1833. aastal kutsuti ta ülikooli tagasi ning ta õpetas seal veel 20 aastat. Ta pidas ameteid, mis on seotud statistika, metroloogia ja meteoroloogiaga. Avogadro juurutas Piemontes meetrisüsteemi. Esialgu tema gaaside teooriat ei tunnistatud, sest teatud tingimustes (mõnede ainete ja temperatuuride puhul) tehtud katsed seda ei kinnitanud. Tol ajal ei tehtud vahet aatomitel ja molekulidel. Avogadro selgitas välja, et gaaside molekulid koosnevad aatomitest, kuigi ta kasutas aatomi mõiste asemel sõna "elementaarmolekul". Avogadro eraelust on vähe teada. Ta abiellus Felicita Mazzèga ja neil oli kuus last. Essay on a Manner of Determining the Relative Masses of the Elementary Molecules of Bodies, and the Proportions in Which They Enter into These Compounds
Operaator (matemaatika)

Operaator on matemaatikas teatav kujutus ehk funktsioon. Tegu pole rangelt määratletud matemaatilise mõistega. Sageli nimetatakse operaatoriks sellist kujutust või funktsiooni mille lähte- ja sihthulk kuuluvad mõnda funktsiooniruumi või vektorruumi. Funktsioon Funktsionaal Funktsionaalanalüüs
Viktor Pelevin

Viktor Olegovitš Pelevin [pel'eevin] (vene keeles Виктор Олегович Пелевин; sündinud 22. novembril 1962 Moskvas) on vene kirjanik. Eesti keeles ilmunud: "Tšapajev ja Pustota" (Чапаев и Пустота; 2001; Varrak; tõlkijad Maiga Varik, värsid Harald Rajamets) "Sinine latern" (2002; Atlantis; tõlkija Vladimir Indrikson) "Omon Ra. Generation "P"" (2002; Varrak; tõlkija Maiga Varik) "Arvud" (2005; Varrak; tõlkija Maiga Varik) "Õuduse kiiver" (Theseuse ja Minotauruse müüt; 2006; Eesti Päevalehe Kirjastus; tõlkija Enel Ormus) "Libalooma püha raamat" (2011; Varrak; tõlkija Maiga Varik) "S.N.U.F.F.: utoopia" (2014; Varrak; tõlkijad Maiga Varik) "T" (2018; Varrak; tõlkijad Maiga Varik) "iPhuck 10" (2020; Varrak; tõlkija Maiga Vaarik) "Tšapajev ja Pustota" (Tallinna Linnateater; lavastaja Mart Koldits; esietendus 13. detsembril 2003) Fotod Pelevini teosed vene keeles Viktor Pelevin Ulmekirjanduse BAASis
Andsu järved

Andsu järved on järvestik Võrumaal Võru vallas. Need on Edejärv (pindala 1,6 ha, suurim sügavus 6,8 m) ja Perajärv (1,4 ha, 12,4 m). Järvede ja nende lähimaastiku kaitseks on asutatud Andsu järvede maastikukaitseala.
Ilo Käbin

Ilo Käbin (18. veebruar 1921 Narva – 3. september 2003 Stockholm) oli eesti kirurg, arstiteadlane ja kultuuriloolane. Ilo Käbin oli Eesti kaitseväes allohvitser-velsker ja teenis 1943. aastal Saksa sõjaväes. 1944. aastal töötas ta Soome sõjaväe peastaabis ja ravis välismaa vabatahtlikke Helsingis; hiljem oli aga Lõuna-Karjalas rindearst. Augustis pöördus tagasi Eestisse, kust tal õnnestus Rootsi põgeneda. Ilo Käbin lõpetas 1950. aastal Uppsala Ülikooli arstiteaduskonna, töötas seejärel kirurgina ja tegeles erapraksisega. 1986. aastal kaitses ta Lundi Ülikoolis doktorikraadi Eesti arstiteaduse ajaloo teemal. Ilo Käbin on kirjutanud palju artikleid ja raamatuid Eesti kultuuriloost ja meditsiiniajaloost. Ta oli ka väga suur kartograafiahuviline. Paljud oma kultuuriloolised ja kartograafilised materjalid annetas ta Eesti muuseumidele. 1998 – Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk Karl Ernst von Baeri mälestusmedal "Eesti ajalugu arsti pilgu läbi", Tartu: Ilmamaa, 1998. 422 lk "Die Medizinische Forschung unde Lehre an der Universität Dorpat/Tartu 1802-1940" Anne Valmis. "Eesti raamat välismaal 1944-2010" I ja II. Eesti Päevaleht (Rootsi), 12. aprill 2017 EPL – Ilo Käbini artikkel Ludvig Puusepast Ilo Käbin. Kas Eesti teadlased ennetasid Louis Pasteuri? - Horisont, 1997: 8
Aadria meri

Aadria meri on Vahemere osa. Joonia merega ühenduses Otranto väina kaudu. Aadria meri on piklik, loode–kagusuunaline, pikkusega umbes 800 km ja pindalaga 144 000 km². Loodeosas on suuremas osas sügavus alla 200 meetri. Sügavaim, kuni 1230 meetrit, on kaguosa, kuid Vahemere nõost on see osa eraldatud kõrge veealuse künnisega. Aadria mere edelarannik on valdavalt madal ja liivane, kirderannik aga kaljune ja seal on Dalmaatsia saared. Loodeosas on rannik eriti madal ja soine, seal asub Veneetsia. Aadria merre suubuvatest jõgedest on suurim Po. Nendest lähtuv mage vesi hoovab mere edelarannikut mööda kagusse, seetõttu on Aadria mere vesi Vahemere veega võrreldes magedam ja sogasem ning talvel külmem. Aadria mere põhjaosa on üks väheseid Vahemere osi, kus loodete kõrgus ulatub ühe meetrini. Austrias ja endistes Jugoslaavia liiduvabariikides kasutatakse Aadria mere taset Trieste sadamast meretaseme mõõtmiseks (meetrit üle Aadria mere pinna - saksa keeles Meter über Adria, horvaadi keeles Metara iznad Jadrana). Seda hakati kasutama aastast 1875, kui nullpunktiks määrati Trieste sadamas (mis toona kuulus Austria-Ungarile) Sartorio muul.
Päringutarkvara

Päringutarkvara on arvutiprogramm, mis võimaldab ligipääsu andmehoidlas või andmebaasis asuvatele andmetele. Erik Iter: "Andmehoidlad teoorias ja praktikas" Tallinna Pedagoogikaülikool, 2004