August Rauber

August Antinous Rauber (22. märts (9. märts vkj) 1841 Obermoschel (Saksamaa) – 1. märts (16. veebruar) 1917 Tartu) oli saksa anatoom, antropoloog, histoloog ja embrüoloog. Ta oli Tartu Ülikool anatoomiaprofessor ning Tartu Ülikooli anatoomiamuuseumi rajaja. August Antonius Rauber oli kohtutäituri poeg. Lõpetas 1859 Speieri Gümnaasiumi, õppis Müncheni Ülikooli arsti- ja õigusteaduskondades 1859–1865, kaitstes seejärel meditsiinidoktorikraadi (väitekiri "Die Vater'chen Körperchen der Bänder- und Periostnerven und ihre Beziehung zum sogenannten Muskelsinn"), tudeeris ka Viini Ülikoolis. Ta oli 1866–68 Viini anatoomia instituudi assistent, 1869–1872 Münchenis eradotsent (1870–1871 osales välikirurgina Preisi-Prantsuse sõjas), seejärel aasta prosektor Baseli Ülikooli anatoomia instituudis, mille järel suundus Leipzigi Ülikooli, kus pidas professoriametit kuni 1875. aastani, 1876–1886 tegeles erapraksisega. 1886–1911 töötas Rauber Tartu Ülikoolis anatoomia professori ja kateedri juhatajana. Seal jätkas ta professor Ludwig Stieda tööd ja pärast 25 aastat ametis püsimist emeriteeriti ta austusavalduste saatel. Rauber asutas 1890. aastal Tartu Ülikooli anatoomiamuuseumi. Seda võimaldas 1888. aastal valminud uue anatoomikumi hoone, mis jättis vanasse anatoomikumi piisavalt ruumi Rauberi kollektsioonile. Rauberi Tartus veedetud perioodi jäi ka venestusaeg ja seejuures oli ta üks vähestest professoritest, kellel lubati jätkata õppetöö läbiviimist saksa keeles. August Rauber suri 1917 ja ta on maetud Uus-Jaani kalmistule Tartus. Rauber saavutas maailmakuulsuse 1897 Saksamaal ilmunud anatoomiaatlasega "Lehrbuch der Anatomie des Menschen". Uurimisvaldkond: närvisüsteemi ja luustiku anatoomia, selgroogsete embrüoloogia, antropoloogia, sotsiaalküsimused jm. Esitas peapiirkonna ganglionide liigituse, selgitas reienärvi kulu ja täpse innervatsiooniala, avastas lootepõie erilise kattekivi olemasolu. Eksperimentaalembrüoloogia rajajaid, siiani kasutusel oleva anatoomia käsiraamatu (38 väljaannet) autor. Üle 100 teadustrükise. 1991 asetati TÜ vana anatoomikumi välisseinale Rauberi bareljeef. Rauberit mälestatakse tema fülogeneetilise käsitlusviisi tõttu, mis hõlmas lindude ja imetajate embrüonaalset arengut. Tema nime kannab Rauberi kiht, mis on määratletud arenevate organismide embrüonaalketast katva trofoblastilise kelmena. Tartu Ülikooli arstiteaduskond annab välja August Rauberi medalit. 23. aprillil 2009 avati Tartus Vanas Anatoomikumis pidulikult Rauberi vahakuju. Samas anti üle järjekordne August Rauberi medal, mille sai professor Helje Kaarma. 2021. aastal paigaldati Rauberi hauamonumendile tema bareljeefi koopia (hauabareljeefi originaali hoitakse Tartu Ülikooli muuseumis). Ueber den sympatischen Grenstang des menschlichen Kopfes. München, 1872 Ueber die Stellung des Hähnchens im Entwicklungsplan. Leipzig, 1876 Primitivstreifen und Neurula der Wirbeltiere. Leipzig, 1877 Galileo über Knochenformen. // Morphol. Jahrb. 7: 327ff, 1882. Urgeschichte des Menschen 1–2. Leipzig, 1884 Ueber die Bedeutung der Wissenschaftlichen Anatomie. Dorpat, 1886 Die Mitosen im Medullarrohre der Wirbeltiere. // Archiv für Microscopische Anatomie (1886) Lehrbuch der Anatomie des Menschen 1–2. Leipzig, 1886–1888 Frauenfrage. Fragen der Liebe. Der Dichtkunst der scheidenden Jahrhunderts gewindet. Leipzig, 1895 Ontogenese als Regeneration betrachtet I. Leipzig, 1908. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 TÜ õppejõud kuni 1918. Üliõpilased kuni 1918 Ken Kalling: AUGUST RAUBER – VIIMNE ANATOOM "Ajalooline meditsiinikollektsioon kolib" Tartu Postimees, 14. jaanuar 2013 August(us) Rauberi (1841 - 1917) haud "Tartus avatakse professor August Rauberi vahakuju" Õhtuleht, 21. aprill 2009 DbL, 608 Левицкий II, 37 Brockhaus Enzyklopädie 15. Wiesbaden, 1972, 439 Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 127, 233, 270, 274, 360, 361 EE 8, 46 EE 14, 409 Brennsohn, I. Die Ärzte Estlands. Riga, 1922, 501 Ludosch, W. August Rauber. Sein Leben und seine Werke. // Anatomischer Anzeiger 58 (1924) 6/7, 129–172 Rooks, G., Kogerman, E. 120. a. A. Rauberi sünnist. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1961) 2, 60–61 Kogerman-Lepp, E. August Rauber. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1982) 5, 350–354 Kalnin, V. Eesti arstiteaduse ajaloost. Tartu, 1991, 124–128 Maie Toomsalu, "Tartu Ülikooli Vana Anatoomikumi professorid". – Tartu, 2002, lk 64–71 (sisaldab ka bibliograafiat) Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Teoseid Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.