laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Møsvatn

Møsvatn ehk Møsvann on järv Norras Vestfold og Telemargi maakonnas Vinje vallas (väike osa järvest on Tinni valla territooriumil). Järv on osa Skiensvassdragetist. Järvel on ebakorrapärane kolme haruga kuju. Järve pikkus on kuni umbes 40 km. Veehoidla rajamist alustati aastal 1903. Järve veepinna kõrgust reguleeritakse alates aastatest 1904–1906 Møsvassdammeni paisuga. Veetase on 918,5...900 m merepinnast. Järv on Rjukanist ülesjõge asetsevate hüdroelektrijaamade suurim veehoidla. Tegu on pindalalt (78,43 km²) 11. järvega Norras. Veetaseme reguleerimisel kõigub pindala 78 ja 80,9 km² vahel. Ümbermõõt on 206,62 km. Suurim mõõdetud sügavus on 68,5 m. Järve kaldalt on leitud leide kiviajast. Suurim järve suubuv jõgi on Kvenna, mis toob vett Hardangervidda edelaosa järvedest. Järvest voolab välja Måna jõgi, mis suubub Tinnsjøsse. Järve ääres on hajusalt talusid. Pärast järve paisutamist asetseb Møsstrandi kirik ühel järvesaarel. Piki järve kagukallast kulgeb maantee riksvei 37, mis ühendab Raulandit Rjukaniga. Järve nime päritolu pole selge; seda on seostatud Måna jõe nimega. Flomberegning for Måna ved Rjukan (016.HZ). Norges vassdrags- og energidirektorat, 2004, vaadatud 31.03.2015. Store norske leksikon De største innsjøene i Norge. Norges vassdrags- og energidirektorat, 1. aprill 2009, vaadatud 31.03.2015. Dybdekart, Innsjodatabase. NVEAtlas, Norges vassdrags- og energidirektorat, vaadatud 31.03.2015.
Salvatnet

Salvatnet on järv Norras Trøndelagi maakonnas Fosnesi ja Nærøy vallas. Merest lahutab järve vaid 1 km laiune moreeniseljandik Salsnesi juures. Järve pikkus (koos kitsa idapoolse osa Skrøyvstadvatnetiga) on 29 km. Pindala on 44,77 km²[viide?]. Kaldajoone pikkus on 105,61 km. Järve maksimaalne sügavus on 482 m või 464 m[viide?]. Järve maht on 6,87 km³ ning kõrgus merepinnast 9 m. Salvatnet on Norra ja Euroopa sügavuselt teine järv, jäädes alla ainult Hornindalsvatnetile. Lühikese jõe kaudu voolab Salvatni vesi läbi moreenseljandiku läände Foldfjordenisse. Norra järved "Fakta om stadnamn". Statens kartverk. Vaadatud 27.05.2019. Store norske leksikon Store norske leksikon
Gaula

Gaula ehk Gula on jõgi Norras Trøndelagi maakonnas. Jõgi voolab läbi Gauldaleni. Jõe pikkus on 145 km, valgala pindala on 3658 km². Gaula voolab välja Gaulhåeni järvest Holtåleni vallas ja suubub Gauloseni lahte Trondheimi lähedal.
Hallingdalselva

Hallingdalselva ehk Hallingdalselve on jõgi Norras Vikeni maakonnas, Hallingdalsvassdrageti peamine osa. Jõe pikkus on 220 km, valgla pindala on 4587 km². Jõgi saab alguse Hardangerviddas ja voolab läbi Hallingdali oru. Läbib mitu järve: Ustevatni, Ustedalsfjordeni, Strandafjordeni, Oppsjøeni, Tingvollfjordeni, Myrefjordeni ja Brommafjordeni, edasi suubub põhjast Krødereni järve, mille lõunaosast voolab välja nimega Snarumselva.
Rygge vald

Rygge vald oli vald Norras Østfoldi maakonna lääneosas. Valla keskus oli Rygge. 2020. aastal liideti Rygge vald Mossi vallaga. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2020
Rygge

Rygge on asula Norras Østfoldi maakonnas, endise Rygge valla keskus.
Õuduskirjandus

Õuduskirjandus on kirjandusžanr, mis taotleb elamuse loomist, modelleerides inimese kokkupuudet tundmatu ja seletamatuga. Motiivid, mida selleks kasutatakse, võivad olla ulmelised, aga põhineda ka reaalelus kinnistunud ja levinud kujutlustel mingite nähtuste ohtlikkusest. Fiktsioon Andrus Org. "Õudusfiktsiooni narratiivsed tehnikad." – Keel ja Kirjandus, 2008, nr. 6, lk. 421–441 [1] "Kinnimüüritud tuba. Kuulsaid jutte: hirmu, õudust ja põnevust." Valimik: Ambrose Bierce, Daniel Defoe, William Edmonstoune Aytoun, Walter Scott, Washington Irving, Honoré de Balzac, John Galt, Gerald Griffin, Nathaniel Hawthorne, Samuel Warren, James Hogg, Prosper Mérimée, Herbert Jenkins, Théophile Gautier, Catherine Crowe, Charles Dickens, Sheridan Le Fanu, Norman MacLeod, Wilkie Collins, Amelia B. Edwards, J. S. Fletcher, Tundmatu autor. Koostanud, toimetanud ja järelsõna "Südamelöögid kinnimüüritud toas" (Õudus tänapäevases kultuuris ja argielus.) Kalle Kurg. Tallinn, kirjastus Ilo 2009 ISBN 9789985578957 Märt Väljataga. Luule- ja pärislugude eristus teoorias ja praktikas. I-III. (Fiktsionaalsusest kirjanduses.) Keel ja Kirjandus 2009, nr. 6, lk 401–411; 7, lk 505–526; 11, lk 818–829. I osa [2]; II osa [3]; III osa [4] Õuduskirjanduse andmebaas [5] ESTER Kalle Kurg. “Hirm ja õudus. Südamelöögid kinnimüüritud toas.” [6] - Algernon, detsember 2011
Roa/Lunner

Roa/Lunner on tiheasustusega paikkond (tettsted) Norras Vikeni maakonnas. Ta koosneb Roast ning sellest vahetult loodes paiknevast Lunnerist. Asula pindala on 2,25 km². Elanike arv on 1576 (1. jaanuar 2008) (1. jaanuaril 2007 1558). Rahvastikutihedus on 700 in/km² (2007. aastal 696). Geonames Area and population of urban settlements (US) 2000 - 2019. Statistika Keskbüroo, vaadatud 21.05.2020. Store norske leksikon
Lunner

Lunner on asum Norras Vikeni maakonnas Lunneri vallas, Roa/Lunneri asula osa Roast vahetult kagus. Sihtnumbrid on 2715 ja 2730. Geonames
Rømskogi vald

Rømskogi vald oli vald Norras Østfoldi maakonna kirdeosas. Valla keskus oli Rømskog. Valla alal asub Slavasshøgda mägi (336 m), mis oli endise Østfoldi maakonna kõrgeim tipp. 2020. aastal liideti Rømskogi vald Aurskog-Hølandi vallaga. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2020
Slavasshøgda

Slavasshøgda on mägi Norras Vikeni maakonnas Aurskog-Hølandi vallas. Mäe kõrgus on 336 m.
Rømskog

Rømskog on asula Norras Vikeni maakonnas, endise Rømskogi valla keskus. Kirik Kirikuaed
Kjetil Thorsen

Kjetil Trædal Thorsen (sündinud 14. juunil 1958 Haugesundis) on Norra arhitekt. Thorsen lõpetas 1985. aastal Grazi Tehnikaülikooli arhitektuuri erialal. 1986. aastal rajati Thorseni eestvedamisel praegusaja Norra tähtsaim arhitektuurigalerii – Galleri Rom. Thorsen on arhitektuurifirma Snøhetta üks asutajatest. Ta kuulub Norra arhitektuuri assotsiatsiooni ja Norra arhitektuuri assotsiatsiooni disainikonkursside komiteesse, lisaks on ta ka Ameerika Arhitektide Instituudi liige. Thorsenil on olnud suur roll Lillehammeri kunstimuuseumi laienduse, uue Aleksandria raamatukogu ja Oslo ooperimaja projekteerimisel. Aastast 2004 on Thorsen Innsbrucki ülikooli Arhitektuuri Eksperimentaaluuringute Instituudi professor. Kjetil Thorsen nimetati 2008. aastal panuse eest arhitektuuri arendamisse Püha Olavi ordu komandöriks. GA International 2008[alaline kõdulink] Lk. 8 Kjetil T. Thorsen[alaline kõdulink] Utnevnelse til St. Olavs Orden
Spatsialisatsioon

Spatsialisatsioon ehk ruumindus on muusikas heli paiknemine ruumis. Mõistet kasutatakse põhiliselt elektronmuusikas ja see on kujunenud üheks muusikaliseks parameetriks.
Konoid

Konoid on Catalani pind, mille kõik moodustajad lõikuvad fikseeritud sirgega (teljega). See tähendab, et konoid on pind, mille võib moodustada liikuva sirge abil, mis lõikub ühe fikseeritud sirgega (teljega) ning on viimasega alati risti. Samastades koordinaatide x-telje konoidi teljega ja valides xy-tasandi nii, et kõik moodustajad selles tasandis asuvad, siis saab iga konoidi kirjeldada parameetriliste võrranditega x ( u , v ) = v cos ⁡ θ ( u ) , y ( u , v ) = v sin ⁡ θ ( u ) , z ( u , v ) = h ( u ) . {\displaystyle {\begin{array}{l}x(u,v)=v\cos \theta (u),\\y(u,v)=v\sin \theta (u),\\z(u,v)=h(u).\end{array}}} Valik h(u) = c u ja θ(u) = u annab helikoidi. Silindroid Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Flunk

Flunk on Norra elektroonilise muusika ansambel. Ansambli liikmed on produtsent Ulf Nygaard, kitarrist Jo Bakke, trummar Erik Ruud ja laulja Anja Oyen Vister. Ansambel loodi Oslos aastal 2000. "For Sleepyheads Only" (2002) "Treat Me Like You Do - For Sleepyheads Only Remixed" (2003) "Morning Star" (2004) "Play America" (2005) "Personal Stereo" (2007) "This Is What You Get" (2009) "Miss World" (2002) "Blue Monday" (2002) "Blue Monday Remixes" (2002) "All Day And All Of The Night Remixes" (2005) "Blue Monday" (2002) "On My Balcony" (2004) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Flunk seisuga 28.04.2009.
Gula

Gula ehk Nintinugga on jumalanna babüloonia mütoloogias, Ninurta abikaasa.
Progressipartei

Progressipartei (eesti keeles on kasutatud ka vastet Eduerakond; bokmål: Fremskrittspartiet, uusnorra keeles: Framstegspartiet, lühend FrP) on konservatiivne Norra partei. 2013. aasta parlamendivalimistel saadi Stortingis 29 kohta (paremuselt 3. tulemus). 2009. aasta parlamendivalimistel saadi 41 kohta. 2005. aasta parlamendivalimistel kogus ta 22,1% häältest ja sai 38 kohta. See oli paremuselt teine tulemus Norra Tööpartei järel. Partei ise on nimetanud enda ideoloogiaks konservatiivset liberalismi ja klassikalist liberalismi. Ajakirjanduses on nimetatud parteid konservatismi, parempoolse populismi ja paremäärmusluse esindajaks. 2005. aastal oli Progressipartei Norra parlamendis suuruselt teine partei. 2020. aastal on see parlamendis suuruselt kolmas partei 26 kohaga. Erakonna praegune eesistuja on Siv Jensen, peasekretär Geir Mo. Progressipartei loodi 8. aprillil 1973. Selle looja Anders Lange tahtis, et partei oleks pigem maksuvastane protestiliikumine kui tavaline partei. Protest oli suunatud vastuvõetamatult kõrgetele maksudele, toetustele ja kütusehindadele riigis, kus gaasi ja kütust ise toodetakse. Partei algne nimi oli "Anders Lange Partei" või "ALP". Praeguse nime sai partei 29. jaanuaril 1977. Anders Lange (1973 — 1974) Eivind Eckbo (1974 — 1975) Arve Lønnum (1975 — 1978) Carl I. Hagen (1978 — 2006) Siv Jensen (2006 — 2021) Sylvi Listhaug (2021 —) 1999. aastast kuulus Progressiparteisse Norra 2011. aasta terrorirünnakute korraldaja Anders Behring Breivik. Aastatel 1997–2007 oli ta partei noorteorganisatsiooni liige, ta on olnud ka Progressipartei ühe Oslo osakonna aseesimees. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Progress Party (Norway) seisuga 2.05.2009. Øyvind Strømmen "Kes on terrorist?" Postimees/Aftenposten, 28.07.2011 Hans Petter Sjøli "Sier nei til Kjærsgaard" Klassekampen, 25. september 2008 (vaadatud 16. novembril 2009) "Ideology and Principles of the Progress Party" FrP.no (vaadatud 11. novembril 2009) Peter Beaumont "Anders Behring Breivik: profile of a mass murderer" The Guardian, 23. juuli 2011 (vaadatud 25. juulil 2011) Pierre-Henry Deshayes "Norway's government fights for survival" Sydney Morning Herald, 13. september 2009 (vaadatud 25. juulil 2011) Tim Lister "Europe's resurgent far right focuses on immigration, multiculturalism" CNN, 25. juuli 2011 (vaadatud 25. juulil 2011) Norway Killing Suspect’s Postings Offer Clues, bloomberg.com, Jul 24, 2011
Siv Jensen

Siv Jensen (sündinud 1. juunil 1969 Oslos) on Norra poliitik. Ta oli Progressipartei esimees 6. maist 2006 kuni 8. maini 2021. Ta astus ametisse pärast Carl I. Hagenit, kes oli partei juht olnud 28 aastat. Siv Jensen on lõpetanud Norges Handelshøyskole. Septembris 2006 avaldati Siv Jenseni poliitiline biograafia, mille autor on Ny Tidi peatoimetaja Martine Aurdal. Alates 16. oktoobrist 2013 kuni 24. jaanuarini 2020 oli ta Norra rahandusminister. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Siv Jensen seisuga 2.05.2009. http://rulers.org/norwgov.html
Johann Sõmer

Johann Eduard Sõmer (20. juuni 1902 Kärla vald, Saaremaa – 22. veebruar 1964 Detroit) oli eesti vaimulik ja Mõisaküla linnavanem. Ta õppis 1923–1924 Tartu Ülikoolis õigus- ja 1928–1934 (lõpetas) usuteadust, Korporatsioon Sakala vilistlane. Oli prooviaastal Tartu Pauluse koguduses. Ordineeriti õpetajaks 10. veebruaril 1935. Oli aastal 1935 Tartu Pauluse koguduse abiõpetaja. 1935–1936 Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1936–1943 oli Mõisaküla koguduse õpetaja, alates 1939 Mõisaküla linnavanem. 1943–1944 Pärnu Niguliste koguduse õpetaja. Põgenes 1944 Saksamaale, siirdus 1950 USA-sse. Oli Detroidi koguduse asetäitja õpetaja. Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Mõisaküla linnavanemaks pastor J. Sõmer. Uus Eesti, 8. detsember 1939, nr. 335, lk. 8.
Priit Suve

Priit Suve (kuni 1936 Friedrich Johann Zube, 31. märts (vkj 18. märts) 1901 Uulu vald, Pärnumaa – 20. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik. Rahvuskogu esimese koja liige ja 1939–1940 Pärnu linnapea. Kandideeris I Riigivolikogu valimistel 33. valimisringkonnas. 4. juunil 1940 valiti Priit Suve Omakaitse Sihtkapitali Pärnu toimkonna esimeheks. Suve oli Pärnu linnapea aastatel 1939-1940. NKVD vahistas ta 1941. aasta juunis. Suve lasti maha Sverdlovski oblastis 20. aprillil 1942. Tema ja veel kahe endise Pärnu linnapea (Hugo Kuusner ja Oskar Kask) mälestuseks on Pärnu Alevi kalmistule püstitatud hauakivi. Suuri muudatusi omavalitsuse ametikohtadel, Lääne Elu : Läänemaa häälekandja, 31 juuli 1940 Moodustati Omakaitse sihtkapitali Pärnu toimkond. Uus Eesti, 5. juuni 1940, nr. 148, lk. 6. "Pärnu linnapead". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. jaanuar 2004. Vaadatud 4. jaanuaril 2004. https://www.kalmistud.ee/haudi?action=kaart&kalmistu=129&o=224350 Kalmistud.ee Pärnu linnapeaks P. Suve. Uus Eesti, 8. detsember 1939, nr. 335, lk. 8.
Väikepütt (perekond)

Väikepütt (Tachybaptus) on lindude perekond pütlaste sugukonnas. Sellesse perekonda kuulub viis liiki, millest neli on levinud Vanas Maailmas ja üks Uues Maailmas: väikepütt (Tachybaptus ruficollis) austraalia väikepütt (Tachybaptus novaehollandiae) aloatra väikepütt (Tachybaptus rufolavatus) madagaskari väikepütt (Tachybaptus pelzelnii) ameerika väikepütt (Tachybaptus dominicus) Väikepütid pesitsevad väikeste kolooniatena tiheda taimestikuga mageveejärvedel.
Eelgeomeetriline stiil

Eelgeomeetriline ehk protogeomeetriline stiil oli Vana-Kreekas kasutusel olnud keraamikastiil, mille õitseajaks peetakse aastaid umbes 1050–900 eKr. Stiili iseloomustavad vähesed ja väga lihtsad jooned.
Kõrvukpütt (perekond)

Kõrvukpütt (Rollandia) on Lõuna-Ameerikas levinud perekond pütlaste sugukonnas. Siia kuulub kaks liiki: Rollandia rolland (kõrvukpütt) Rollandia microptera (titicaca pütt).
Viirpea-pütt (perekond)

Viirpea-pütt (Poliocephalus) on Austraalias ja Uus-Meremaal levinud perekond pütlaste sugukonnas. Siia kuulub kaks liiki: Poliocephalus poliocephalus (viirpea-pütt) Poliocephalus rufopectus (maoori pütt)
Vadsø

Vadsø (saami Čáhcesuolu) on linn Norras, Vadsø valla ja Finnmargi maakonna keskus. Asub Varangeri poolsaarel Varangeri fjordi põhjakaldal. Vadsø sai linnaõigused 1833. aastal. Vadsøs peatuvad Hurtigruteni laevad. Tettsteders befolkning og areal  Vadsø – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vöötnokk-pütt (perekond)

Vöötnokk-pütt (Podilymbus) on Ameerikas levinud kahe liigiga perekond pütlaste sugukonnast. Üks liik, atitláni pütt (Podilymbus gigas), on välja surnud. Laialt on levinud vöötnokk-pütt (Podilymbus podiceps).
Vadsø vald

Vadsø vald (saami Čáhcesuolu gielda, kveeni Vesisaaren komuuni) on vald Norras Finnmargi maakonnas. Ta asub Varangeri poolsaarel. Valla suuremad asulad on vallakeskus Vadsø (5000 elanikku) ja Vestre Jakobselv (520). Vadsø lennujaam asub 3 km Vadsøst ida pool Kibys. Vallas ilmub päevaleht Finnmarken. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023  Vadsø vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Vadsø vald
Pehmepall

Softball (keelekorraldajate soovitusel pehmepall; tsitaatsõnana softball) on meeskonnamäng, mille leiutas George Hancock 1887. aastal Chicagos. Algselt oli tegemist siseruumides mängitava alaga, ent 19. sajandi lõpus muudeti veidi reegleid ja koliti välisväljakule. Ühtsed reeglid loodi 1926. aastal ning sealt algaski softball’i populaarsuse tõus. Praegu on sel spordialal üle maailma umbes 20 miljonit harrastajat ning seda võib kirjeldada naiste pesapallina. Maailma pesapalli ja pehmepalli konföderatsioon (WSBC) loodi 2013. aastal (Rahvusvahelise Pesapalliföderatsiooni (IBAF) ja Rahvusvahelise Pehmepalliföderatsiooni (ISF) ühinemisel) ning esimesed maailmameistrivõistlused naistele peeti 1965. aastal. WSBC-il on praegu 141 liikmesmaad. Olümpiamängudel oli softball esimest korda kavas 1996. aastal Atlantas ja viimast korda 2008. aastal Pekingis. 2005. aastal võeti vastu otsus, et alates 2012. aastast enam softball’i olümpiakavva ei võeta, kuid see võeti siiski 2020. aasta suveolümpiamängude kavva. Softball’i mängivad üksnes naised. Olümpiamängudel saavutasid Ameerika Ühendriigid kolm kuld- ja ühe hõbemedali, Jaapan ühe kuld-, ühe hõbe- ja ühe pronksmedali, Austraalia ühe hõbe- ja kolm pronksmedalit ning Hiina ühe hõbemedali. Softball’is on naiste maailmameistrivõistlusi peetud alates 1965. aastast. Alates 1970. aastast toimuvad maailmameistrivõistlused nendel paarisaastatel, mis ei ole olümpia-aastad. Seni peetud 14 MM-il on USA tulnud üheksa korda võitjaks ja neli korda teiseks. Euroopa naiskonnad ei ole kordagi esinelikusse tulnud ei maailmameistrivõistlustel ega olümpiamängudel. Eestis korraldab softball’iga seotut Eesti Pesapalli ja Softpalli Liit. Rahvusvahelise Softballiföderatsioon
Vardø vald

Vardø vald (saami Várggáid gielda, kveeni Vuoreijan komuuni) on vald Norras Finnmargi maakonnas. See asub Varangeri poolsaarel Barentsi mere kaldal. Vallas asub Norra mandriosa idapoolseim punkt Kibergsneset ja idapoolseim saar Hornøya. Valla suuremad asulad on vallakeskus Vardø (1900 elanikku) ja Kiberg (230 elanikku). Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Vardø vald
Suurpütt (perekond)

Suurpütt (Aechmophorus) on Põhja-Ameerika mandril levinud ühe või kahe liigiga perekond pütlaste sugukonnas. suurpütt Aechmophorus occidentalis hele-suurpütt Aechmophorus (occidentalis) clarkii.
Tirk

Tirk (Uria) on kahe liigiga perekond alklaste sugukonnas. Liigid on lõunatirk (Uria aalge) ja põhjatirk (Uria lomvia). Ta elutseb väikeste parvedena arktilistes meredes kuni pesitsusaja alguseni, pesitsema aga tuleb rannikule. Emaslind muneb korraga ainult ühe muna, mida mõlemad linnud ühe kuu jooksul kordamööda hauvad. Mõlemad linnud jäävad terveks päevaks oma vastkoorunud poja juurde. Öösel käivad nad vaheldumisi toiduks kalu otsimas. Tirk püüab kalu vee all, tõugates end edasi tugevate tiibade abil.
Lunn (perekond)

Lunn (Fratercula) on lindude perekond alklaste sugukonnas. Selle perekonna liigid on: Fratercula arctica – lunn ehk põhjalunn Fratercula corniculata – idalunn Fratercula cirrhata, ka Lunda cirrhata – tupslunn
Mürsk

Mürsk (ka suurtükimürsk; inglise keeles projectile) on heade ballistiliste lennuomadustega laskemoonaosa tulistamiseks suurtükist. Mürsu kaliiber on 20 mm ja üle selle. Mürsk koosneb kestast ehk kannust, laengust või täidisest ja sütikust. Mürsu esiosa on koonusekujuline ja seda nimetatakse esikoonuseks ehk ogiiviks. Mürsupõhi võib olla kas sile või nõgus. Mürsul võib tagaosas olla lendu stabiliseeriv tiivakestega stabilisaator või pöörlemise tekitamisks püssirohu põlemisgaaside düüsid güroskoopefekti saavutamiseks. Vintraudsest suurtükist tulistamiseks on mürsul kõige paksema koha peal pehmest metallist (vasest) 1-2 juhtrõngast, mis lõikuvad vintsoontesse. Mürsule antakse liikumisenergia heitelaenguga (suitsuta püssirohi), mis võib paikneda kas hülsis või laengukambris lahtiselt. Mürsk võib olla kinnitatud laenguhülsi külge või olla laengust eraldi laetav. Mürsud võivad olla kasutusotstarbelt lahingumürsud, õppemürsud, harjutusmürsud. Lahingumürsud võivad olla ühtlasi lennuomadustelt: tavalised, aktiivmürsud gaasigeneraatoriga (Base-Bleed), reaktiivmürsud reaktiivmootoriga, juhitavad või programmeeritavad, trasseerivad, leekefekti andva lisaainega. Lahingumürsud võivad olla toimelt näiteks: Kildmürsud ehk kildfugassmürsud (High-Explosive) Soomustläbistavad mürsud (Anti-Tank) Kumulatiivmürsud Noolmürsud, ehk alalkaliibrilised mürsud Tugevdatud südamikuga mürsud Transportmürsud (Cargo) Suitsumürsud Valgustusmürsud Süütemürsud Propagandamürsud Keemiamürsud Tuumamürsud Elektroonilise võitluse mürsud Kassettmürsud Kobarmürsud (ICM) Mineerimismürsud Sihtmärki otsivate laengutega mürsud Šrapnellmürsud (ei kasutata enam) Padrun (laskemoon) Suurtükk
Berlevågi vald

Berlevågi vald on vald Norras Finnmargi maakonnas. Asub Varangeri poolsaare loodeosas Tanafjordeni ääres. Suuremad asulad on vallakeskus Berlevåg ja Kongsfjord. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Valla koduleht
Båtsfjordi vald

Båtsfjordi vald on vald Norras Finnmargi maakonnas. Ta asub Varangeri poolsaarel Barentsi mere ääres. Vald loodi aastal 1868, kui Vardø sadakond eraldati Vardø linnast. 1957. aastast kannab vald praegust nime. Praegustes piirides on vald alates 1964. aastast, mil valla idaosa liideti Vardø vallaga. Kogu püsiasustus on koondunud Båtsfjordeni ääres asuvasse vallakeskusesse Båtsfjordi. Endistes kalurikülades asuvad suvilad. Båtsfjordi peamine majandusharu on kalandus. Vallas on 1999. aastal valminud lennujaam. Valda läbib Riksvei 891, mis viib Berlevågi. Vallal on ka laevaühendus – Båtsfjordis peatuvad Hurtigruteni laevad. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Valla koduleht
Måsøy vald

Måsøy vald (saami Muosátsullo gielda, kveeni Moseijan komuuni) on vald Norras Finnmargi maakonnas. Suurim asula on Havøya saarel asuv vallakeskus Havøysund. Mandril asuvad Snefjord, Slotten ja Lillefjord. Vallas asuvad Ingøy, Rolvsøy, Hjelmsøy, Måsøy ja Havøya saar. 1984. aastal liideti Magerøya saare lääneosa Nordkapi vallaga. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Måsøy vald
Galleri Rom

Galleri Rom on 1986. aastal rajatud arhitektuurigalerii, mis asub Oslos Norras. Galleri Romi asutas Norra arhitekt Kjetil Thorsen. Galerii eesmärgiks on olla koht, kus arutatakse ruumiga seotud ideid ja teooriad; olla kohaks, kus loomingulised inimesed saavad arutleda kunsti ja arhitektuuri kokkupuutekohtade üle; näituste, töötubade, kursuste ja uurimisprojektide vahendusel jagada teadmisi ja kogemusi ka arhitektiharidusta inimestele. Galerii koduleht (norra keeles)
Loppa vald

Loppa vald on vald Norras Finnmargi maakonnas. Omavalitsusüksusena rajati Loppa vald 1. jaanuaril 1838. Aastal 1858 eraldati Loppast Hasiviki vald. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Loppa vald
Õhutõrjesoomuk

Õhutõrjesoomuk on õhutõrje otstarbeline õhutõrjerelvasüsteemiga relvastatud lahinguvõimeline soomusmasin. Õhutõrjesoomukid ehitatakse tavaliselt kas soomustransportööri, jalaväe lahingumasina või tanki veermikule. Lisaks relvasüsteemile (kahur või/ja raketisüsteem) on paljudel õhutõrjesoomukitel ka radarisüsteem sihtmärkide avastamiseks ja jälgimiseks, samuti relvade tule suunamiseks. Õhutõrjesoomukite ülesandeks on peamiselt kaitsta liikuvaid soomusvägede üksusi vaenlase õhuründevahendite eest. 2K22 Tunguska ZSU-23-4 Shilka Alvis Stormer AN/TWQ-1 Avenger Flakpanzer 38(t) Gepard Ostwind PZA Loara SdKfz 7 Flakvierling SdKfz 10/4 Tüüp 87