laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dzirnaviņas

Dzirnaviņas on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Bērzaune vallas. Dzirnaviņas asub valla lõunaosas Adažiņa jõe kaldal. Looduskaitse all on tammed ümbermõõtudega 6,27 meetrit ja 5,5 meetrit. Aastal 2008 oli külas 10 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Erzurumi provints

Erzurumi provints on 1. järgu haldusüksus Türgis. Provintsis on järgmised ringkonnad: Aşkale Çat Hınıs (kurdi Kela) Horasan Ilıca İspir Karaçoban Karayazı (kurdi Gogsî) Köprüköy Narman Oltu Olur Pasinler (kurdi Hesenqele) Pazaryolu Şenkaya (kurdi Ortîlî) Tekman (kurdi Tatos) Tortum Uzundere Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019. Provintsi koduleht (türgi ja inglise keeles)
Tolka

Tolka on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Vestiena vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 210 meetri kõrgusel Kālezersi ja Sudārdiņši ehk Tolka järve kaldal. Asula jääb valla keskusest Vestienast 3, piirkonna keskusest Madonast 29 ja Riiast 119 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Dadzīši bussipeatus. Küla on tekkinud endise Tolka mõisa (Tolkenhof) keskuse juurde. Külas on asunud õigeusu kirik ja kool. Küla jääb Vestiena maastikukaitsealale. Looduskaitse all on kolm põlist tamme, neist ühe ümbermõõt on 4,91 meetrit. Aastal 2002 oli külas 27 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 2. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 602. lk. ISBN 9984-00-436-8. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Krasti

Krasti on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Vestiena vallas. Küla asub valla keskosas Kālezersi järve kaldal. Seal on Zeltkalni ja Kālsi bussipeatus. Krasti jääb Vestiena maastikukaitsealale. Looduskaitse all on põline tamm, osaliselt jääb külla ka Vestiena mõisa allee. Sealsed Kālsi kõrtsi muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. 2002. aastal oli külas 25 elanikku. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Kāla kroga senkapi". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. november 2022. Vaadatud 27. novembril 2022. Vietvārdu datubāze
90A

90A oli Tallinna esimene eraettevõtte kommertsbussiliin, mis ühendas Tallinna lennujaama ja linnahalli. Bussiliiin 90A alustas tööd 1. juunil 1994. Liin avati universaalliinina, see ühendas Tallinna tähtsamaid punkte: hotelle "Kungla", "Olümpia", "Viru", "Palace", "Tallinn" ning autobussijaama, Balti jaama, reisisadamat ja lennujaama. Liini teenindas MRP Liinide AS "Scania CR112” ja "Volvo B10M" tüüpi bussidega. Väljumiste intervall oli 20 minutit ja pilet maksis 4 krooni. Liin suleti 1995. aastal. ETA (01.06.1994). "Uus bussiliin". Post : rahva tõeline hääl. Lk 1.
Enel Lepik

Enel Lepik (sündinud Koplimaa; 6. juuli 1974 Tallinnas) on eesti fotograaf ja alpinist. 2021. aastal võitis ta Vereta Jahi fotoga "Pähklipureja lend". Enel Lepik õppis 1981–1991 Kadrina Keskkoolis ja 1991–1992 Tallinna 20. Keskkoolis (Tallinna Ühisgümnaasium). Seejärel omandas ta 1992–1994 naiste ja laste ülerõivaste rätsepa eriala Tallinna Kergetööstuskoolis. 1998–1999 õppis ta ka Tallinna Tehnikakoolis modellist-rõivakonstruktoriks (lõpetatud kiitusega) ja 1999–2006 Tallinna Tehnikaülikoolis rõivatootmise eriala.[viide?] Alates 2006. aastast kuulub Jaan Künnapi Alpinismiklubisse. 2006. aastal tõusnud Elbruse idatippu (5621 m) ja 2007. aastal, kui Jaan Künnapi juhtimisel tõusis sinna rekordarv Eesti alpiniste, ka Elbruse läänetippu (5642 m).[viide?] Juhib Enekeni õmblusstuudiot. 2014 isikunäitus "Kaasteeline", Viljandi Sakala keskuses 2015 aktinäitus "Do" Kuressaare kultuurikeskuses 2017 aktinäitus "Must-valged noodid – DUO" Tallinna fotomuuseumis (Enel Lepik ja Larissa Tilk) 2018 aktinäitus "Eesti naise hingus" Ravila mõisas Kose vallas 2013 Peeter Toominga fotopreemia 2021 Vereta Jahi võit Tal on tütar Silvia ja poeg Raul. Tema vanaisa oli geoloog Lembit Sarv. "Vereta Jahil sai sarved pähe Enel Lepik" Eesti Jahimeeste Selts, 19. november 2021 "RMK tunnustas parimaid loodusfotode tegijaid" ERR menu, 18. november 2021 ENEKENI STUUDIO OÜ Inforegister (vaadatud 27. novembril 2022) "Sakala keskuses avati Enel Lepiku fotonäitus" Sakala, 4. oktoober 2014 KURESSAARE KULTUURIKESKUSE NÄITUSED 2004-2016 "Näituste kroonika 2016–2018" Aastaraamat (Eesti Kunstnike Liit), nr 1, aprill 2019 (DIGAR). Lk 217 ""Eesti naise hingus" Ravila mõisas" Kose Teataja : Kose valla ajaleht, 1. aprill 2018 (DIGAR) "Peeter Toominga fotopreemia pälvis Enel Lepik" Virumaa Teataja, 1. juuni 2013 "Vereta Jahi meistriks pärjati Enel Lepik" Õhtuleht, 18. november 2021
Lipsunõel

Lipsunõel on meeste ehete element, mida kasutatakse lipsu kaunistamiseks. Algul kasutati lipsude õmblemiseks pehmeid libisevaid kangaid (näiteks siid või satiin). Sellistel materjalidel ei püsi sõlm eriti hästi, nii et see kinnitati täiendavalt spetsiaalse tihvtiga. Need valmistati eritellimusel, olid inkrusteeritud suure hulga vääriskividega ja seetõttu väga kallid. Lipsunõel koosneb pikast nõelast ja dekoratiivsest peast. Naised võivad mõnikord seda nõela kanda revääril ehtena. Lipsunõel tuleks panna kolmanda ja neljanda särginööbi vahele. Selle väljalibisemist takistab tihvti keskele asetatud spiraalne soon (selle lahenduse töötasid juveliirid välja 19. sajandil). Esimesed, 17. sajandi lipsunõelad olid kaunistatud ainult dekoratiivkividega. 19. sajandil valmistati keerukamaid lipsunõelu, mille peas olid kristallist kameed või kristallid, samuti mitmesuguseid muid kaunistusi. Näiteks oli populaarne mao motiiv või jahipidamisega seotud motiivid (nt faasanid, rebased, hirved) ning 19. sajandi lõpust ka spordimotiivid (pallid, õngeridvad jne) ja keerukalt valmistatud mütoloogilised motiivid või grotesksed olendid. Victoria ajastul võisid lipsunõelad toimida ka tol ajal populaarsete leinaehetena, kui nõela peale asetati vastavad kaunistused, näiteks nutvad pajud või urnid. 20. sajandi alguses muutusid lipsunõelad oma stiililt ökonoomsemaks – nõela pea muutus väiksemaks ja seda kaunistati enamasti ühe vääriskivi või pärliga. Art déco perioodil ilmusid omakorda geomeetrilised mustrid. Hiljem tekkisid spetsiaalsed lipsuklambrid, millega oli võimalik lisaks lipsu otste kinnitamisele lips ka särgi külge suruda. Tänu sellele "laiendatud funktsionaalsusele" asendas uus tarvik järk-järgult lipsunõela. Lipsuklamber "Булавка для галстука". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2017. Vaadatud 27. novembril 2022.
Lipsuklamber

Lipsuklamber on traditsiooniline meeste aksessuaar, mis on mõeldud lipsu kinnitamiseks särgi esiküljele. Klamber hoiab ära lipsu kõverdumise või kõikumise, pakkudes kandjale korralikumat ja elegantsemat välimust. Lipsuklambrid on tavaliselt valmistatud metallist (sealhulgas väärismetallidest kullast ja hõbedast) ning neil on sageli dekoratiivsed elemendid, nagu graveering, või klubi, erakonna või ettevõtte kuuluvus. Mõned lipsuklambrid on ehtekunst näidised. Lipsuklamber peaks asuma kolmanda ja neljanda särginööbi vahel. Klamber peaks vastama lipsu laiusele (1/2–3/4 lipsu laiusest ja mitte mingil juhul olema lipsust laiem). Lipsuklamber peaks olema kooskõlas ülikonna ja mansetinööpide värvilahendusega (tihti ostetakse mansetinööbid ja klamber komplektina). Lipsuklambrit vestiga ei kanta, kuna vest ise täidab oma funktsiooni. "Как правильно носить зажим для галстука?". www.gq.ru. 13. aprill 2021.
Ruhnu vangimaja

Ruhnu saare vangimaja oli palkhoone Ruhnu külas, kus kurjategijaid kinni peeti. See oli kahe väikse ruumi ja aknaavaga, madala laega. Rootsi keeles oli sellele nimeks pandud Skithuset (eesti keeles "sitamaja"). Esimesed teated pärinevad 18. sajandi algusest, Ruhnu pastor Jonas Drothenius märkis kirikuraamatusse: "Ühel koguduse koosolekul kallas kellalööja peremehe üle vängete, ebakristlike ja ebainimlike süüdistustega, siis olin ma sunnitud laskma kellalööja pooleks ööks vangimajja panna”. 1804. aastal ehitati küla keskele kahekambriline vangimaja, kuhu külavanem võis iga inimese 24 tunniks kinni panna. Alates 1894. aastast kasutati seda sealaudana. 1922. aasta 28. augustil ilmunud nädalalehe Esmaspäev kohaselt oli vangimajal vähem karistus- ja kinnipidamisotstarve ning rohkem rakendati seda ähvarduse ja hoiatusena, kuna kuritegevust saarel suurt polnud. Samuti polnud hoonest raske lahkuda, kuna selle seinas oli auk, kust sai välja pugeda. 1930. aastal hoone lammutati kuritegevuse puudumise tõttu. Eesti vanglad karistus kartserikaristus "Ruhnu vangimaja". Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 28. novembril 2022. Erilaid, Tõnis (20. oktoober 2022). "Kuidas daamide pesust ja Ruhnu vangimajast juttu tehti". Naine. Vaadatud 28. novembril 2022. "Esmaspäev: piltidega nädalleht 28 august 1922". DIGAR Eesti artiklid. 28. august 1922. Vaadatud 28. novembril 2022. "...1919". Ruhnu Vald. Vaadatud 28. novembril 2022. "Järva Teataja 16 august 2014". DIGAR Eesti artiklid. 16. august 2014. Vaadatud 28. novembril 2022.
Naiste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

Naiste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis on ametlik võistlus naiste võrkpalli rahvuskoondistele Euroopas, mida korraldab Euroopa Võrkpalliliit (CEV). Esimest korda korraldati võistlus 1949. aastal Tšehhoslovakkias. Võistluste intervall on olnud erinev, kuid alates 1975. aastast on need toimunud iga kahe aasta tagant. 2023. aastal vaatas FIVB suurvõistluste korraldamise korra üle ning otsustas Euroopa meistrivõistlusi hakata korraldama paarisarv aastatel, mille tõttu jäi kahe võistluse vahele kolm aastat. Algusaastatel oli osalevate koondiste arv erinev, jäädes vahemikku 6–18. 1975–2005 osales finaalturniiril 12 naiskonda (v.a 1999. aastal, kui osales 8 naiskonda). 2007. aastaks suurendati finaalturniirile pääsejate arvu kuueteistkümnele ning alates 2019. aastast on finaalturniirile pääsenud 24 naiskonda. Valitsev Euroopa meister on 2023. aastast Türgi, kes võitis finaalis tulemusega 3:2 Serbiat. Volleyball calendar 2025-2028 approved by the FIVB Board of Administration FIVB, 22.06.2023. Adrian Costeiu: Magnificent Türkiye seal maiden European trophy with dramatic comeback 04.09.2023. CEV koduleht Võistluste ajalugu CEV arhiivis
Katalin Cseh

Katalin Cseh (sündinud 29. juulil 1988 Montrealis) on Kanadas sündinud Ungari arst ja poliitik. Ta on aastast 2019 Euroopa Parlamendi liige. Ta sündis aastal 1988 Montrealis. Gümnaasiumi lõpetas ta Budapestis. Seejärel lõpetas ta Semmelweisi ülikooli akušöör-günekoloogina. Aastal 2015 lõpetas ta Erasmuse Rotterdami Ülikooli magistrikraadiga tervishoiumajanduse, -poliitika ja -õiguse alal. Aastal 2015 asutas ta liikumise Momentum, millest kaks aastat hiljem sai liberaalne erakond. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta Euroopa Parlamendi liikmeks. Euroopa Parlamendis on ta fraktsiooni Uuenev Euroopa üks aseesimeestest.
Mira (eesnimi)

Mira on naisenimi. 2022. aasta alguse seisuga oli Mira Eestis populaarsuselt 729. naisenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Mira 112 naisel. Mira oli keskmiselt 18 aasta vanune (mediaanvanus oli 4). Kõige populaarsem oli eesnimi Mira vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,81 ja Harju maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 1,01. Mira Alečković ... https://www.stat.ee/nimed/Mira Mira statistikaameti andmebaasis
Šļakāni

Šļakāni on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Vestiena vallas. Küla asub valla lõunaosas Kālezersi järve kaldal. Sinna jääb Šļakāni bussipeatus. Šļakāni jääb osaliselt Vestiena maastikukaitsealale. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Lauski

Lauski on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Vestiena vallas. Küla asub valla keskosas Salājse järve kaldal. Lauski jääb Vestiena maastikukaitsealale. Looduskaitse all on Kārļukalnsi pärn ümbermõõduga 4,34 meetrit. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Ķimstnieki

Ķimstnieki on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas. Ķimstnieki asub Riiast 172 kilomeetri kaugusel valla kirdeosas. Küla jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Nii aastal 2019 kui ka aastal 2022 oli külas 6 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Jurjāni

Jurjāni on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas. Jurjāni asub Riiast 173 kilomeetri kaugusel valla idaosas. Küla jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Külas kasvav Dekšņi esimene tamm ümbermõõduga 4,54 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2019 oli külas 11 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 8. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Dūkstupi

Dūkstupi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas. Dūkstupi asub Riiast 173 kilomeetri kaugusel valla idaosas Joša jõe kaldal. Küla jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Aastal 2019 oli külas 24 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 25. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Lielnieki

Lielnieki on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas. Lielnieki asub Riiast 169 kilomeetri kaugusel valla põhjaosas. Sinna jääb Lielnieki bussipeatus. Aastal 2008 oli külas 5 elanikku, aastal 2019 seal elanikke ei olnud. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Opsi

Opsi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas. Opsi asub Riiast 165 kilomeetri kaugusel valla loodeosas. Opsi tamm ümbermõõduga 4,82 meetrit ja kõrgusega 18,5 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2008 oli külas 8 elanikku. Nii aastal 2019 kui ka aastal 2022 oli külas 2 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Dēgļi

Dēgļi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas. Dēgļi asub Riiast 170 kilomeetri kaugusel valla keskosas Joša jõe ääres. Sinna jääb Degļi bussipeatus. Küla jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Aastal 2019 oli külas 11 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 9. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Itäkeskus

Itäkeskus (rootsi Östra centrum) on asum Helsingi Vartiokylä linnaosas. Ta piirneb Myllypuro, Puotinharju, Puotila, Marjaniemi, ja Roihupello tööstusalaga. Elanike arv on umbes 4700. http://www.aluesarjat.fi/
Soomusheinik

Soomusheinik (Tricholoma imbricatum) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Eestis kasvab soomusheinik enamasti männimetsades. Soomusheinik andmebaasis eElurikkus
Leopold Sekongo

Leopold Sekongo (sündinud 25. septembril 1969) on Elevandiluurannikul sündinud, kuid praegu Hollandis elav kabetaja. 1994. aastal tuli ta Elevandiluuranniku meistriks.
Alžāni

Alžāni on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas. Alžāni asub Riiast 167 kilomeetri kaugusel valla põhjaosas, paigas, kus Joša jõgi Aiviekstesse suubub. Küla jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Aastal 2019 oli külas 17 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 18. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Salas (Mētriena vald)

Salas on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas. Salas asub Riiast 164 kilomeetri kaugusel valla lääneosas. Sinna jääb Salase bussipeatus. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,1 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2008 oli külas 13 elanikku. Nii aastal 2019 kui ka aastal 2022 oli külas 16 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Āriņi

Āriņi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas. Āriņi asub Riiast 166 kilomeetri kaugusel valla keskosas Odziena järve põhjakaldal. Küla jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Aastal 2019 oli külas 27 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 28. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Ozolkalns (Mētriena vald)

Ozolkalns (vanasti ka Odziena) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas. Ozolkalns asub Riiast 166 kilomeetri kaugusel valla keskosas Odziena järve loodekaldal. Külas on Ozolkalnsi ja Ziedi bussipeatus. Küla jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Külasse ulatub looduskaitsealune Ozolkalnsi allee. Looduskaitse all on jalakas ümbermõõduga 4,79 meetrit, tammed ümbermõõduga 4,93 meetrit, 4,73 meetrit, 4,5 meetrit ja 5,12 meetrit ning pärnad ümbermõõduga 3,5 meetrit, 5 meetrit, 3,68 meetrit, 4,13 meetrit, 4,04 meetrit, 4,41 meetrit ja kaks pärna ümbermõõduga 3,77 meetrit. 2019. aastal oli külas 10 elanikku, 2022. aastal oli elanikke 8. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Palejas

Palejas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas. Palejas asub Riiast 170 kilomeetri kaugusel valla põhjaosas Joša jõe ääres. Küla jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Aastal 2008 oli külas 9 elanikku. Nii aastal 2019 kui ka aastal 2022 oli külas 2 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Rāksala

Rāksala (vanasti ka Raksala, kohalikus murdes Rāksola) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas. Rāksala asub Riiast 174 kilomeetri kaugusel valla lõunaosas. Külas on Rāksala ja Austrumi bussipeatus. Küla jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. 2019. aastal oli külas neli elanikku, 2022. aastal viis. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Nuno Mendes

Nuno Alexandre Tavares Mendes (sündinud 19. juunil 2002 Sintras) on Portugali jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Paris Saint-Germain ja Portugali jalgpallikoondises. 2012. aastal liitus ta Portugali klubi Lissaboni Sportingu noortekadeemiaga. Portugali kõrgliigas debüteeris Nunes Sportingu meeskonnas 2020. aasta juunis. Ta kujunes kiiresti vaatamata noorele eale Sportingu põhikoosseisu liikmeks. 4. oktoobril 2020 lõi ta mängus Portimonense vastu oma esimese värava Portugali kõrgliigas. Hooajal 2020–21 tuli ta Sportinguga Portugali meistriks ning Mendes valiti Portugali liigahooaja sümboolsesse koosseisu. 2021. aasta augustis läks ta Sportingust laenule Paris Saint-Germaini. Prantsusmaa kõrgliigas debüteeris ta 11. septembril mängus Clermont' vastu. Neli päeva hiljem debüteeris ta UEFA Meistrite Liigas. Hooajal 2021–22 tuli Mendes Paris Saint-Germainiga Prantsusmaa meistriks, lisaks valiti Mendes liigahooaja sümboolsesse koosseisu. Hooaja lõpus sõlmis ta klubiga püsiva nelja-aastase lepingu. Prantsusmaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 3. septembril 2022 mängus Nantes'i vastu. Sama aasta 2. novembril lõi ta Meistrite Liiga alagrupimängus värava Torino Juventuse vastu. Portugali jalgpallikoondises debüteeris Mendes 24. märtsil 2021 MM-i valikmängus Aserbaidžaani vastu. Ta valiti 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel osalevasse Portugali koondisse, kuid vigastuse tõttu ta seal üheski mängus ei osalenud. Sporting CP Primeira Liga: 2020–21 Taça da Liga: 2020–21 Supertaça Cândido de Oliveira: 2021 Paris Saint-Germain Ligue 1: 2021–22 Trophée des Champions: 2022 "El PSG ficha de forma permanente a Nuno Mendes por 40 millones de euros". Marca (hispaania). 31. mai 2022. Vaadatud 31. mail 2022. Romano, Fabrizio (31. mai 2022). "Official and confirmed. Paris Saint-Germain announce Nuno Mendes deal completed with Sporting by triggering the buy option clause". Twitter. Vaadatud 31. mail 2022. https://www.national-football-teams.com/player/81869/Nuno_Mendes.html (vaadatud 28.11.2022)
Pierre Kunde

Pierre Kunde Malong (sündinud 26. juulil 1995 Limbes) on Kameruni jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Olympiakós ja Kameruni jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Hispaania klubis Alcobendas. 2013. aastal liitus ta Madridi Atléticoga. Alates hooajast 2014/15 mängis ta klubi reservmeeskonnas. Hooajal 2016/17 oli ta laenul Hispaania tugevuselt kolmanda liiga klubis Extremadura ja hooajal 2017/18 Hispaania esiliigaklubis Granada. 2018. aasta juulis sõlmis Kunde nelja-aastase lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga 1. FSV Mainz 05. 2021. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Olympiakósega. Hooajal 2021/22 tuli ta Olympiakósega Kreeka meistriks. Kameruni jalgpallikoondises debüteeris Kunde 27. mail 2018 sõprusmängus Burkina Faso vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 26. märtsil 2021 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Roheneemesaarte vastu. Ta on kuulunud Kameruni koondisse 2019. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel ning 2022. aasta maailmameistrivõistlustel. https://www.national-football-teams.com/player/71193/Pierre_Kunde.html (vaadatud 29.11.2022)
Meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

Meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis on ametlik võistlus meeste võrkpalli rahvuskoondistele Euroopas, mida korraldab Euroopa Võrkpalliliit (CEV). Esimest korda peeti võistlus 1948. aastal Itaalias. Võistluste intervall on olnud erinev, kuid alates 1975. aastast on need toimunud iga kahe aasta tagant. 2023. aastal vaatas FIVB suurvõistluste korraldamise korra üle ning otsustas Euroopa meistrivõistlusi hakata korraldama paarisarv aastatel, mille tõttu jäi kahe võistluse vahele kolm aastat. Algusaastatel oli osalevate koondiste arv erinev, jäädes vahemikku 6–22. 1975–2005 osales finaalturniiril 12 meeskonda (v.a 1999. aastal, kui osales 8 meeskonda). 2007. aastaks suurendati finaalturniirile pääsejate arvu kuueteistkümnele ning alates 2019. aastast on finaalturniirile pääsenud 24 meeskonda. 2023. aastal tuli Euroopa meistriks teistkordselt Poola, kes võitis finaalis 3:0 Itaaliat. Turniiri väärtuslikuimaks mängijaks (MVP) valiti Poola nurgaründaja Wilfredo León Venero. Volleyball calendar 2025-2028 approved by the FIVB Board of Administration FIVB, 22.06.2023. Martyna Szydłowska: Poland claim EuroVolley crown CEV article, 16.09.2023. CEV koduleht Võistluste tulmuste ajalugu CEV arhiivis
Gorillaz

Gorillaz on Damon Albarni ja Jamie Hewletti loodud virtuaalbänd. Gorillaz on kantud Guinnessi rekordite raamatusse kui edukaim virtuaalbänd. Ansambel viljeleb selliseid stiile nagu rap rock, popmuusika, hiphop, pop rock, britpop. 2D Noodle Russel Hobbs Murdoc Niccals "Gorillaz" (2001) (debüütalbum) nr 3 UK "G-Sides" (2002) (B-poolte kogumik) nr 9 UK "Laika Come Home" (remiksalbum) "Demon Days" (teine stuudioalbum) nr 1 UK "Plastic Beach" (kolmas stuudioalbum) "Phase One: Celebrity Take Down" (2002) "Demon Days Live" (2005) "Phase Two: Slowboat to Hades" (2006)
Linji Yixuan

Linji Yixuan (hiina keeles 臨濟義⽞, jaapani keeles Rinzai Gigen, surnud u 866. aastal), oli hiina budismi chan’i koolkonna üks mõjukamaid õpetajaid, Mazu Daoyi õpetusliini pärija ning linji koolkonna rajajaid. Ta oli pärit Caozhoust (tänapäeva Shandongi provintsis), sai juba lapsena mungaks, õppis paljude õpetajate juures ja sai chan’i liinis pühitsuse õpetaja Huangpo Xiyunilt (surn 850). 851 asus ta Linji kloostrisse Hebeis, mille nime järgi saigi laiemalt tuntuks. Linji Yixuan on tuntud eeskätt äkilise virgumise teostajana, kes kasutas oma õpilaste peal šokimeetodeid, sealhulgas röögatusi (katsu, hiina keeles 喝) ja kepihoope (keisaku, 香板) ning paradoksaalseid ütlemisi. „Kui kohtad buda, siis tapa ta!“ Linji Yixuan oli ka silmapaistev õpetlane, eriti tuntud Avataṃsaka-sūtra uurija ja tõlgendajana. Linji Yixuani elulugu ja õpetusi sisaldab tema õpilaste ja järeltulijate koostatud tekst "Linji üleskirjutused" (hiina keeles linji lu; jaapani keeles rinzai roku). Feldberg, Elli. 2013. Meel ongi Buddha: Mazu jutlused ja ütlused. Tallinn: TLÜ Kirjastus, lk 163. ISBN 9789985587690 Chung-Yuan, Chang (1971) [1969, New York, Pantheon 1969], Original Teachings of Ch'an Buddhism. Selected from "Transmission of the Lamp", Vantage), p. 131-135. Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

Vaata: Meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis Naiste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis