laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Madis Ollikainen

Madis Ollikainen (sündinud 6. augustil 1992) on eesti näitleja, üks Eesti Füüsikaüliõpilaste Seltsi (FÜS) asutajaid. Ollikainen õppis aastail 1999–2000 Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumis, 2000–2005 Tallinna Rahumäe Põhikoolis ja 2005–2011 Gustav Adolfi Gümnaasiumis, mille lõpetas hõbemedaliga. 2011. aastast õpib Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonnas (LOTE) füüsika erialal. Madis Ollikainen mängis 2005. aastal valminud eesti lastefilmis "Röövlirahnu Martin" Martinit. 2012. aastal võistles ta ERR-i teadust populariseerivas telesaatesarjas "Rakett 69". 2011– ... Eesti füüsikaolümpiaadi žürii liige 2012– ... Eesti Füüsika Seltsi liige 2012– ... Eesti Füüsikaüliõpilaste Seltsi juhatuse liige 2012 rahvusvahelise füüsikaolümpiaadi hindaja Tema isa on füüsik Olavi Ollikainen.
Haava-tardsamblik

Haava-tardsamblik (Leptogium saturninum) on samblik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis on ta levinud hajusalt kogu territooriumil, kasvukohana eelistab haabu Haava-tardsamblik on õhu saastumise suhtes keskmise tundlikkusega. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 219–220 Haava-tardsamblik andmebaasis eElurikkus
Bothrioplana semperi

Bothrioplana semperi on ripsusside klassi kuuluv liik. Silmadeta ja kuni 5 mm pikkune lameuss, värvitu või valge. Eesti sisevetes harilik. Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Bothrioplana semperi andmebaasis eElurikkus
Harilik poorsamblik

Harilik poorsamblik (Menegazzia terebrata) on samblik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis on teda leitud nt Pärnumaal Asujas, Laiksaarel, Taalis, Voltvetis, Massis, Eidaperes, samuti Viljandimaal, Tartumaal, Jõgevamaal, Ida-Virumaal. Ta on õhu saastumise suhtes väga tundlik. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 235–236 Harilik poorsamblik andmebaasis eElurikkus
Sile neersamblik

Sile neersamblik (Nephroma laevigatum) on samblik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis on teada tema 15 leiukohta, näiteks Abrukal, Järvseljal, Urissaares. Ta on õhu saastumise suhtes väga tundlik. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 244 Sile neersamblik andmebaasis eElurikkus
Postkaart

Postkaart on nelinurkne paksema paberi või papi tükk, mis on mõeldud postiga saatmiseks ilma ümbrikuta. Ehk postkaart on avatud kiri, valge korrespondentskaart. Postkaardi ühel poolel on tavaliselt pilt. Teisele küljele kirjutatakse sõnum, saaja ja saatja aadressid ning kleebitakse postmark. On ka selliseid postkaarte, millele on margi kujutis juba trükitud (tervikasi). Nende puhul sisaldub margi väärtus postkaardi hinnas. Eestis algas postkaardi ajalugu 1. oktoobril 1872, mil Tsaari-Venemaa võttis ametlikult postkaardi riigisiseselt kasutusele. 1894. aastal tulid Eestis esimest korda käibele linnavaadetega postkaardid. Nagu kõik trükitooted, allusid ka postkaardid kuni 1906. aastani eeltsensuurile. Aastatel 1894–1905 võis teksti kirjutada ainult postkaardi esi- ehk pildiküljele, tagumine, margi pool oli üksnes aadressi jaoks. Mõne aastaga sai piltpostkaartide saatmine väga populaarseks ja kirjastajad hakkasid lisaks vaatekaartidele välja andma ka temaatilisi postkaarte: jõulud, uusaasta, lihavõttepühad jne. Esimesed Eesti kohalike kunstnike kujundatud postkaardid ilmusid 1920. aasta paiku. 1930. aastatel oli kodumaine trükitööstus suuteline valmistama postkaarte enam-vähem samal tasemel kui välismaised. Kunstnikud oli enamasti tundmata, kuna tol ajal ei peetud seda tööd eriti mainekaks, veel vähem tõotas see tuntust. Oli ka erandeid, näiteks õed Ada ja Lidia Jürisson (signatuur Ady-Lydi) ja Axel Roosmann. Postkaartide kogumine on filokartia. "Moekad retropühadekaardid Sõnade „jõulud" ja „näärid" päritolust. Näitus kahes osas". Eesti Rahva Muuseum.
Mesostoma

Mesostoma on ripsusside perekond. Eestis sisevetes harilikud. Eestis leidub vähemalt kaks liiki: Mesostoma ehrenbergi ja Mesostoma tetragonum. Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Harilik neersamblik

Harilik neersamblik (Nephroma parile) on samblik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis oli ta kuni 1960. aastateni võrdlemisi sage, hiljem on aga õhu saastatuse ja kasvukohtade hävimise tagajärjel paljudest kohtadest kadunud. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 245 Harilik neersamblik andmebaasis eElurikkus
Stepi-naastsamblik

Stepi-naastsamblik (Psora decipiens) on samblik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis on ta võrdlemisi sage Saaremaa, Hiiumaa, Muhu jt saarte loodudel Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 307 Stepi-naastsamblik andmebaasis eElurikkus
Bdellocephala punctata

Bdellocephala punctata on lameusside hõimkonda kuuluv liik ripsusside klassist. Eestis leidub tiikides, kaldapiirkonnas ja kanalites mudasel põhjal. Piimjas planaar Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Bdellocephala punctata andmebaasis eElurikkus
Niitjas rihmsamblik

Niitjas rihmsamblik (Ramalina thrausta) on samblik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis on ta hajusalt kogu territooriumil Ta on tundlik õhu saastumise suhtes. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 322-323 Niitjas rihmsamblik andmebaasis eElurikkus
Teherani ufojuhtum

1976. aasta Teherani ufojuhtum oli juhtum Iraani pealinnas Teheranis 19. septembril 1976, kui nähti ufot. Kell 00.30 sai Iraani õhujõudude kommunikatsioonikeskus Teheranis neli telefonikõnet kodanikelt, kes teatasid tundmatu lendava objekti nägemisest, millest lähtus tugevat valgust. Pärast konsulteerimist Mehrabadi tsiviillennujaamaga, kus objekt oli visuaalselt jälgitav, saadeti asja kontrollima hävituslennuk F-4 Shahrokhi õhujõudude baasist. Lennuk startis kell 01.30 ja suundus 40 meremiili kaugusele Teheranist põhja suunas. Lendur teatas raadio teel baasile, et jälgib endast umbes 25 meremiili kaugusel asuvat tugevalt helendavat objekti. Liikudes kiirusega 150 meremiili tunnis teatas lendur, et seni liikumatult hõljunud objekt hakkas liikuma ja hoiab pikivahet 25 meremiili. Lähenemiskatsel kaotas lendur kontrolli lennuki elektroonika üle. Kui ta kukkumisel juhtis lennuki tundmatust objektist eemale, siis elektroonika töö taastus. Lennuk pöördus tagasi baasi. Kell 01.40 startis teine F-4, mis oli suuteline saama objektiga ka radarikontakti. Lennuk liikus kiirusega 150 meremiili tunnis ning jäi objektist 25 meremiili kaugusele. Objekti suuruseks arvasid piloodid "707" klassi tankimislennuki suurusjärgu, kuid objekt tundus olevat ruudukujuline ning mitut värvi vilkuvate tuledega. Et tuled liikusid väga kiiresti, siis tundus kaugemalt, et ere tugev pulseeriv valgus tuleb ühest valgusallikast. Vaatlus jätkus veel paar tundi, seejärel objekt kadus. Järgmisel päeval vaatlesid Iraani õhujõud sarnast, kuid silindrikujulist objekti. Seekord täheldati, et objektist eraldus väiksem objekt, mis maandus. Arvates, et tegemist on rünnakuga, tulistas lennuki F-4 meeskond objekti suunas raketi. Rakett väljus ja plahvatas, kuid objekt tundus olevat vigastamata, kuigi liikus kiirendatul kursil põhja suunas. Jälle ütlesid lennuki elektroonikaseadmed üles, kui lennuk liikus objektile tule avamiseks piisavalt lähedale. Maandumiskohas ei avastatud jälgi objektist ega maandumisest, kuid mõõdeti normaalsest tugevam radiatsioonitase. Ameerika Ühendriikide Kaitseluureagentuuri arhiivis oleva raporti kohaselt mõõtis Ameerika Ühendriikide luuresatelliit DSP-1 samal ajal infrapunavalguse spektris anomaaliat, mis vastas objekti liikumisgraafikule. DSP-1 on mõeldud registreerima rakettide väljalaskmist maa-alustelt ja liikuvatelt seadmetelt, et alarmeerida võimaliku ründe algusest. Seda tüüpi satelliidid toimivad orbiidil seniajani. Vastavalt FOIA seadusele avaldatud Kaitseluureagentuuri (DIA) raport (USA Riigiarhiivi FOIA päringu kaudu)
Pisi-tinasamblik

Pisi-tinasamblik (Stereocaulon condensatum) on samblik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis esineb teda siin-seal: läänesaartel, põhjarannikul ning Kagu-Eesti liivikuil ja nõmmedel Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 331 Pisi-tinasamblik andmebaasis eElurikkus
Dugesiidae

Dugesiidae on lameusside hõimkonda kuuluv sugukond ripsusside klassist. Eestis leiduvad Dugesia gonocephala, Dugesia lugubris ja Dugesia polychroa. Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Vanemuise kontserdimaja

Vanemuise kontserdimaja on hoone Tartus aadressil Vanemuise tänav 6. Kontserdimaja valmis 1970. aastal. Vanemuise kontserdimajas on lisaks suurele saalile ka konverentsiruumid. Suur saal mahutab istuma ligi 900 inimest. Tartu 1998. aasta teoks valiti Vanemuise kontserdimaja avamine renoveeritud kujul. Kontserdimaja haldab Eesti Kontsert, kelle käes on ka Estonia kontserdisaal, Pärnu kontserdimaja, Jõhvi kontserdimaja ning Peterburi Jaani kirik. Aasta Tegu 1998 Tartu Eesti Kontsert
Kare habesamblik

Kare habesamblik (Usnea barbata, sünonüüm Usnea scabrata) on samblik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis on ta levinud hajusalt, teada on üle 20 leiukoha. Ta on õhu saastumise suhtes võrdlemisi tundlik. Koost. Trass, H. & T. Randlane, 1994. Eesti suursamblikud. Tartu. Lk 366 Kare habesamblik andmebaasis eElurikkus
Estonia talveaed

Estonia talveaed on Estonia teatrihoone sisehoovi ehitatud saal (talveaed). Talveaed valmis 1991. aastal. Saal on 75-kohaline, vastuvõttudel mahub seisma ka kuni 130 inimest. "15 aastat Estonia talveaeda" Sirp, 10. november 2006
Planariidae

Planariidae on lameusside hõimkonda kuuluv sugukond ripsusside klassist. Eestis leiduvad Planaria torva, Polycelis nigra ja Polycelis tenuis. Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Poropoorik

Poropoorik ehk lapi torik (Amylocystis lapponica) on sugukonda Fomitopsidaceae poropooriku perekonda kuuluv seeneliik. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida naadi kasvukohatüübist. Eestist on teda leitud kuuest kohast (Muraka, Järvselja ja Alam-Pedja looduskaitsealadelt ning Karula rahvuspargist), samuti Tilleoru matkarajalt. Järvselja põlismetsast avastas ta Erast Parmasto 1969. aastal. Ta kasvab põlismetsade kuuskede lagunevatel lamatüvedel. Keskkonnamet koostas 2018. aastal poropooriku kaitse tegevuskava. https://elurikkus.ee/bie-hub/species/132233#gallery (vaadatud 24.08.2012) Eike Vunk, Sille Ader (30. jaanuar 2018). "Keskkonnaamet kinnitas ohustatud poropooriku kaitse tegevuskava". Keskkonnaamet. Poropoorik andmebaasis eElurikkus
Alessandro Volta

Alessandro Giuseppe Antonio Anastasio Volta (18. veebruar 1745 Lombardia, Como – 5. märts 1827 Como) oli itaalia füüsik, kes tegi mitmeid avastusi elektri alal. Tema järgi sai on saanud nimetuse pingeühik volt. Alessandro Volta sai hariduse Comos. Aastal 1779 sai temast 25 aastaks Pavia ülikooli professor. Aastal 1810 tõstis Napoleon ta krahviseisusse. Volta leiutas elektrofoori (1775), tundliku elektroskoobi (1781) ja elektromeetri. Aastal 1799 ehitas ta esimese galvaanielemendi ning koostas neist patarei (Volta sammas). Ta avastas kontaktelektri (1795) ja järjestas metallid kontaktpotensiaalide vahe järgi (1801). Volta avastas ka metaani (1776 aastal). Alessandro Volta järgi nimetati Tallinnas 1900. aastal tegevust alustanud Volta tehas ja selle järgi Volta tänav. Vapp
Leht-kobartorik

Leht-kobartorik (Grifola frondosa) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida tammede alt. Leht-kobartorik andmebaasis eElurikkus
Gyrodactylus salaris

Gyrodactylus salaris on lameusside hõimkonda imiusside klassi kuuluv liik. Ta on kuni 3 mm pikkune ektoparasiit, kes kinnitub lõhe nahale või lõpustele. Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Krookustorik

Krookustorik ehk krookuspruunik (Hapalopilus croceus) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida arumetsadest. Krookuspruunik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Krookuspruunik andmebaasis eElurikkus
Taigapässik

Taigapässik (Inonotopsis subiculosa) on seeneliik taelikuliste sugukonnast. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida kas laanemetsade tüübirühma või salumetsade tüübirühma kasvukohtadest. Taigapässik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Taigapässik andmebaasis eElurikkus
Mart Jürmann

Mart Jürmann (1. august 1856 – 24. detsember 1905) oli jõuka Palsu talu peremees Järvamaal Vaali külas Päinurme karjamõisa maadel. Vaali küla oli 1905. aasta rahutuste keskus Koeru kihelkonnas ja Mart Jürman koos vanema poja Voldemariga seisis nende eesotsas. Nad hukati jõululaupäeval 1905 ilma kohtuta karistusekspeditsioonile saadetud mereväelaste poolt. Mart Jürmanni noorem poeg August Jürima oli Eesti poliitik ja suri Nõukogude repressioonide käigus.
Nõel-narmassamblik

Nõel-narmassamblik (Bryoria furcellata) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Teda leidub soostuvates metsades. Nõel-narmassamblik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Nõel-narmassamblik andmebaasis eElurikkus
Tera-mõhnsamblik

Tera-mõhnsamblik (Bacidia biatorina) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Teda leidub mustika kasvukohatüübi metsades ja lammimetsades (lammimetsade tüübirühm). Tera-mõhnsamblik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Tera-mõhnsamblik andmebaasis eElurikkus
Klaasliimuklased

Klaasliimuklased (Naididae) on väheharjasusside klassi kuuluv sugukond. Raskesti märgatavad kuni 20 mm pikkused läbipaistvad ussid. Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Kirss-mõhnsamblik

Kirss-mõhnsamblik (Bacidia laurocerasi) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Teda leidub vähemalt kahes kasvukohatüübis: angervaksa kasvukohatüüp ja naadi kasvukohatüüp. Kirss-mõhnsamblik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Kirss-mõhnsamblik andmebaasis eElurikkus
Rohe-tilksamblik

Rohe-tilksamblik (Biatoridium monasteriense) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Teda leidub vähemalt neljas kasvukohatüübis: angervaksa, naadi, sõnajala ja kuukressi kasvukohatüübis . Rohe-tilksamblik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Rohe-tilksamblik andmebaasis eElurikkus
Härma-varjusamblik

Härma-varjusamblik (Chaenotheca cinerea) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Teda leidub soostuvate metsade angervaksa kasvukohatüübis ja salumetsade tüübirühmas. Härma-varjusamblik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Härma-varjusamblik andmebaasis eElurikkus
Penelope

Penelope ehk Penelopeia (vanakreeka k. Πηνελόπεια või Πηνελόπη) oli vanakreeka mütoloogias Odysseuse abikaasa ja Telemachose ema. Traditsiooniliselt on teda peetud abikaasaliku truuduse etaloniks. Odysseuse pikkade eksirännakute ajal tõrjus ta pealekäivate kosilaste abieluettepanekuid ja ootas oma meest koju.
Mudatuplased

Mudatuplased (Tubificidae) on väheharjasusside klassi kuuluv sugukond. Kuni 75 mm pikad ja 1 mm laiad läbipaistvad roosad ussid. Kinnituvad mudase veekogu põhja, kus saba ulatub lõpusena mudast välja. Domineerivad veekogude põhjas, kus reostus on suur ja hapnikku on vähe. Eestis palju liike. Toituvad mullas leiduvatest mineraalainetest, mikroorganismidest ja planktonist. Nad on hermafroiidsed, kuid mees- ja naisorganite erineva küpsemisaja tõttu välditakse eneseviljastamist. Sarnase värvuse tõttu ei ole neid kergesti mullase veekogu põhjas näha. Harilik mudatupp Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Rabeliimuklased

Rabeliimuklased (Lumbriculidae) on väheharjasusside alamklassi kuuluv sugukond. Kuni 80 mm pikkused vihmaussitaolised ussid. Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Sēja vald

Sēja vald (läti keeles Sējas pagasts) on vald Lätis Saulkrasti piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Saulkrasti linna ja Saulkrasti vallaga, Ādaži piirkonna Ādaži vallaga, Limbaži piirkonna Skulte ja Vidriži vallaga ning Sigulda piirkonna Inčukalnsi ja Krimulda vallaga. Valla pindala on 227,9 km². 2017. aasta seisuga elas seal 2185 inimest. Valla keskus on Loja küla. Vallas on kolm avalikku raamatukogu: Lojas, Pabažis ja Ainavase talu juures. Sēja vald moodustati Krimulda kihelkonda kuulunud Jaunāmuiža ja Sēja mõisa maadele. Aastal 1935 oli Sēja valla pindala 104,7 km² ja seal oli 1344 elanikku. 1945. aastal moodustati selle aladele Sēja ja Loja külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Sēja külanõukoguga likvideeritav Loja külanõukogu, aastal 1977 aga likvideeritav Pabaži külanõukogu ning osa Saulkrasti ja Vidriži külanõukogust. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Sēja vald, mis kuulus Riia rajooni. 2006. aastal moodustati vallaga samades piirides Sēja piirkond (1. järgu haldusüksus). 2021. aastal liideti Sēja piirkond Saulkrasti piirkonnaga, kus moodustab taas Sēja valla. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Murjāņi muinaskalmed ja regionaalse kaitse all Stēderi muinaskalmed. Vald asub Rannikumadalikul, idaosa jääb Kesk-Läti madalikule. Kõrgeim koht (68,8 m) asub Loja lähistel. Suuremad jõed on Koiva jõgi, Ķīšupe jõgi ja Pēterupe jõgi. Valda jääb Pabaži järv (38,2 ha), läänepiirile ka Lilaste järv. Looduskaitse all on Gāršlejase tamm, Gāršmuiža tamm, Murjāņi tamm, Lejasvīlētāji tammed, tamm maantee A3 ääres, Beltese tamm ja Grāvmelderi tammed. Valda jääb ka arvukalt nimeta põlispuid. Vallas asub 2533 ha suurune Dzelvese-Kroņi soo hoiuala. Valla idaosa jääb osaliselt Ādaži kaitstavale maastikule, kaguosa aga Gauja rahvusparki. 2011. aastal moodustasid valla elanikest lätlased 87,8%, venelased 7,5%, valgevenelased 1,5% ja ukrainlased 1%. Vallas on järgmised külad. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "Sējas novads. Vēsture". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. november 2018. Vaadatud 2. novembril 2018. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 27.07 2023 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 1.11 2018 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze Piirkonna koduleht
Rooma koloonia

Rooma koloonia oli Vana-Rooma vabariigi ajal Rooma kodanikuõigusega sõjaväeline asula, mis rajati riigi sõjalise võimsuse tugevdamiseks ja kohaliku elanikkonna romaniseerimiseks esialgu väljapoole Latiniumi, hiljem väljapoole Itaaliat. Juriidiliselt oli koloonia iseseisev ja tema halduskorraldus meenutas Rooma oma.
Sire varjusamblik

Sire varjusamblik (varem ka sire säärsamblik; ladinakeelne teaduslik nimetus Chaenotheca gracilenta, sünonüüm Cybebe gracilenta) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Teda leidub salumetsade tüübirühma lodumetsa (soovõha) kasvukohatüübis. Sire varjusamblik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Sire varjusamblik andmebaasis eElurikkus
Orthos

Orthos ehk Orthros oli vanakreeka mütoloogias kahepäine koer, üks Echidna ja Typhoni koletislikest järeltulijatest. Orthos valvas Geryoni veisekarja, mille röövimine oli Heraklese kümnes vägitöö.
Kollane virvesamblik

Kollane virvesamblik (Coenogonium luteum, sünonüüm Dimerella lutea) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Teda leidub salumetsade tüübirühma kasvukohatüüpides ja lodumetsa (soovõha) kasvukohatüübis ning angervaksa kasvukohatüübis. Kollane virvesamblik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Kollane virvesamblik andmebaasis eElurikkus
Hüvasti, mu kuninganna

"Hüvasti, mu kuninganna" (prantsuse keeles "Les adieux à la reine") on 2012. aastal esilinastunud Prantsusmaa draamafilm. Film oli 62. Berliini filmifestivali avafilmiks. Film tugineb Chantal Thomas' samanimelisele romaanile ning räägib Marie Antoinette'i viimastest päevadest kuningannana, nähtuna teenija silme läbi. Filmi peaosi mängivad Diane Kruger, Léa Seydoux ja Virginie Ledoyen.
Jalaka-kauss-samblik

Jalaka-kauss-samblik (Gyalecta ulmi) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Teda leidub salumetsade tüübirühma kasvukohatüüpides ja paekalju kasvukohatüübis. Jalaka-kauss-samblik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Jalaka-kauss-samblik andmebaasis eElurikkus
Sõrmjas tardsamblik

Sõrmjas tardsamblik (Leptogium teretiusculum) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Teda leidub järgmiste tüübirühmade kasvukohatüüpides: kultuur-rohumaade tüübirühm, laanemetsade tüübirühm ja salumetsade tüübirühm. Sõrmjas tardsamblik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Sõrmjas tardsamblik andmebaasis eElurikkus
Karvane kruupsamblik

Karvane kruupsamblik (Micarea hedlundii) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Teda leidub järgmiste tüübirühmade kasvukohatüüpides: palumetsade tüübirühm, laanemetsade tüübirühm ja salumetsade tüübirühm ning lisaks neile ka kõdusoometsades ja selle kasvukohatüüpides. Karvane kruupsamblik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Karvane kruupsamblik andmebaasis eElurikkus
Külm purusamblik

Külm purusamblik (Ochrolechia frigida) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Teda leidub rabade (sademetoiteliste soode) tüübirühma kasvukohatüüpides. Külm purusamblik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Külm purusamblik andmebaasis eElurikkus
Hõbe-luulissamblik

Hõbe-luulissamblik (Pyrenula laevigata) on samblik luulissambliku perekonnas. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Hõbe-luulissamblik andmebaasis eElurikkus
Rabeliimukas

Rabeliimukas (Lumbriculus variegatus) on rõngusside hõimkonda kuuluv liik väheharjasusside klassist. Ta sarnaneb mudatuplasega, kuid on suurem ja sügavpunane, roheka varjundiga. Ussi pikkus on kuni 80 mm ja ta on ujumisvõimeline. Eestis levinud, elab mudas või kruusas. Pulkliimukas Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Rabeliimukas andmebaasis eElurikkus
Õli-luulissamblik

Õli-luulissamblik (Pyrenula nitidella) on samblik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Teda leidub järgmistes kasvukohatüüpides: sõnajala kasvukohatüüp, angervaksa kasvukohatüüp, naadi kasvukohatüüp, kuukressi kasvukohatüüp. Õli-luulissamblik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Õli-luulissamblik andmebaasis eElurikkus