laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Randvee

Randvee on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Randvee uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Embach, Kirikmann, Riimanson ja Rimanson. Aleksander Randvee palvel kanti Randvee perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 41 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Randvee Eestis alla viiel mehel ja 9 naisel. Ingmar Randvee (sündinud 1933), eesti tehnikateadlane Tarmo Randvee (1909–1992), eesti tehnikateadlane
Narva-Jõesuu linnaraamatukogu

Narva-Jõesuu linnaraamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuus aadressil Kesk tänav 3. Raamatukogu juhataja on Aime Zahharov. https://web.archive.org/web/20171202223855/http://narva-joesuu.kovtp.ee/raamatukogud (vaadatud 03.12.2017) Raamatukogust Narva-Jõesuu linna kodulehel
Ranna (perekonnanimi)

Ranna on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Ranna on pandud Moe mõisas Ambla kihelkonnas Järvamaal, Putkaste mõisas Käina kihelkonnas ja Kassari mõisas Pühalepa kihelkonnas Läänemaal, Pihtla mõisas Püha kihelkonnas Saaremaal, Tarvastu mõisas Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal, Vaivara mõisas Vaivara kihelkonnas Virumaal ja Valgjärve mõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Ranna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Blumberg, Feodorov, Holm, Jürgenson, Kurmann, Pull ja Raskatshov. Joann Ranna palvel kanti Ranna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 27 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. märtsist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ranna Eestis 22 mehel ja 22 naisel. Helene Ranna (1898–1946), eesti kirjanik ja õpetaja
Piilsi raamatukogu

Piilsi raamatukogu ehk Piilsi välisteeninduspunkt on raamatukogu Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Jõemetsa külas. See on Mustvee raamatukogu väliteeninduspunkt. Raamatukogu juhataja on Anne Agan. https://rk.johvi.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=36&Itemid=36&lang=ru (vaadatud 03.12.2017) "Juubliari veerg: Anne Agan - 30 aastat Piilsi raamatukogu juhataja" Maaleht, 30. september 2012
Püssi raamatukogu

Püssi raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Püssil aadressil Kooli tänav 5. Raamatukogu juhataja on Koidu Tauts. https://rk.johvi.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=36&Itemid=36&lang=ru (vaadatud 03.12.2017)
Saka raamatukogu

Saka raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Toila vallas Saka külas. Raamatukogu juhataja on Anne Saatman. https://rk.johvi.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=36&Itemid=36&lang=ru (vaadatud 03.12.2017) Raamatukogust Kohtla valla kodulehel
Rannes

Rannes on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Rannes uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Filaretov. Arkadi Rannese palvel kanti Rannes perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 111 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Arkadi Rannes (1909–1967), Eesti majandusteadlane Geni
Ranno

Ranno on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Ranno uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Breede, Otto, Piits ja Zovo. August-Voldemar Ranno palvel kanti Ranno perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 58 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Alexander Gauland

Eberhardt Alexander Gauland (sündinud 20. veebruaril 1941 Chemnitzis) on Saksamaa jurist ja poliitik, ta kuulub erakonda Alternatiiv Saksamaale. Ta õppis õigusteadust Marburgi Philippi Ülikoolis ja Gießeni ülikoolis. Ta on aastast 1970 õigusteaduse doktor. Alates 2. detsembrist 2017 kuni 30. novembrini 2019 oli ta üks erakonna Alternatiiv Saksamaale kaasesimeestest (teine oli Jörg Meuthen). Federal Republic of Germany. Ministries, political parties, etc. rulers.org
Sillamäe raamatukogu

Sillamäe raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Sillamäel aadressil Kesk tänav 1. Raamatukogu juhataja on Elviira Sidorova. Raamatukogul on kaks haruraamatukogu: Kalda raamatukogu (aadressil Kalda tänav 12) ja Viru raamatukogu (aadressil Viru tänav 26). https://rk.johvi.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=36&Itemid=36&lang=ru (vaadatud 03.12.2017) Raamatukogu koduleht
Rannus

Rannus on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Rannus on pandud Haapsalu ja Ungru mõisas Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Rannus uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Huusmann ja Rosenbaum. Johannes Rannuse palvel kanti Rannus perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 258 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rannus Eestis 16 mehel ja 9 naisel.
Sonda valla raamatukogu

Sonda valla raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Sonda asulas. Raamatukogu juhataja on Stella Mäitse. Raamatukogu asutas 12. aprillil 1948 Karl Malva. https://rk.johvi.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=36&Itemid=36&lang=ru (vaadatud 03.12.2017) https://web.archive.org/web/20171223121335/http://www.sonda.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=75&Itemid=482 (vaadatud 03.12.2017) Raamatukogust Sonda valla kodulehel
Pealuu (perekonnanimi)

Pealuu on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Pealuu (Pealu) on pandud Kiideva mõisas Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Pealuu-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Paas (Asuküla vallas) ja Pajus (Haapsalus), mõlemad 1936. aastal. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Toila raamatukogu

Toila raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Toila vallas Toila asulas. Raamatukogu juhataja on Lea Rand[küsitav]. https://rk.johvi.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=36&Itemid=36&lang=ru (vaadatud 03.12.2017)
Varja raamatukogu

Varja raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Varja külas. Raamatukogu juhataja on Aika Maalma. https://web.archive.org/web/20171202232727/http://eesti-ehitusturg.ee/index.php?leht=9&rn=75002206 (vaadatud 03.12.2017)
Voka raamatukogu

Voka raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Toila vallas Voka asulas. Raamatukogu juhataja on Merle Äri. https://rk.johvi.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=36&Itemid=36&lang=ru (vaadatud 03.12.2017)
Mäetaguse raamatukogu

Mäetaguse raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Mäetaguse alevikus. Raamatukogu juhataja on Tiina Tõnurist. https://rk.johvi.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=36&Itemid=36&lang=ru (vaadatud 03.12.2017) Raamatukogust Mäetaguse valla kodulehel
Raudalu (perekonnanimi)

Raudalu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Raudalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Muhel, Raisk ja Reinmann. Arnu Raudalu palvel kanti Raudalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 235 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. maist 1936). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lüganuse valla raamatukogu

Lüganuse valla raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganuse asulas. Raamatukogul on kolm haruraamatukogu: Maidla raamatukogu Püssi raamatukogu Soonurme raamatukogu. Raamatukogu juhataja on Aiki Maalma. https://web.archive.org/web/20171202233316/http://www.lyganuse.ee/luganuse-raamatukogu (vaadatud 03.12.2017) Raamatukogust Lüganuse valla kodulehel
Raudar

Raudar on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Raudar uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pollak, Raudberg ja Rusman. Nikolai Raudari palvel kanti Raudar perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 335 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. novembrist 1937). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Raudava

Raudava on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Raudava uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Rosenfeld või Rosenfeldt (1940. aastal Tallinnas). Johannes Raudava palvel kanti Raudava perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 396 all (Siseministeeriumi teadaanne 16. veebruarist 1940). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raudava Eestis alla viiel mehel ja 9 naisel. Johannes Raudava (1894–1944), eesti majandusteadlane
Raudma

Raudma on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Raudma on pandud Kaiavere mõisas Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Raudma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pommer. Ilmar Raudma palvel kanti Raudma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 47 all. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Ilmar Raudma (1912–1951), Eesti riigiametnik Jaan Raudma (1867–?), eesti ajakirjanik, eelmise isa
Nõuni kultuurimaja

Nõuni kultuurimaja (ka Nõuni maakultuurimaja) on kultuurimaja Valga maakonnas Otepää vallas Nõuni külas. Kultuurimaja asutati 1902. https://web.archive.org/web/20171203083132/http://www.rahvakultuur.ee/Rahvakultuuri_valdkondlik_andmekog_107?o=390 (vaadatud 03.12.2017) Kultuurimajast Palupera valla kodulehel Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Sooru rahvamaja

Sooru rahvamaja on rahvamaja Valga maakonnas Valga vallas Sooru külas. Rahvamaja asutati 1959. https://web.archive.org/web/20171203083609/http://www.rahvakultuur.ee/Sooru_Rahvamaja_147?&v=264&o=1466 (vaadatud 02.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis https://lounapostimees.postimees.ee/184896/sooru-rahvamaja-astub-teise-poolsajandisse-uues-kuues
Automat

Automaat on kahe itaalia muusiku Romano Musumarra ja Claudio Gizzi loodud instrumentaalse elektroonilise muusika album. Muusika salvestati 1977. aastal ja ilmus 1978. aastal Itaalia EMI plaadifima Harvest Recordsi all. Kõik kõlad albumil, kaasa arvatud elektrooniliste trummide kõlad, on loodud itaalia inseneri Mario Maggi projekteeritud, ehitatud ja programmeeritud monofoonilisel analoogsüntesaatoril MCS70.
Kullervo Manner

Kullervo Achilles Manner (12. oktoober 1880 Kokemäki – 15. jaanuar 1939 Uhta, Komi ANSV) oli Soome ajakirjanik ja poliitik. Kullervo Manner oli pärit kaplani ja kirikuõpetaja Gustaf Manneri perekonnast. Ta õppis Helsingi Ülikoolis kreeka-rooma filoloogiat. 1900–1906 töötas ta Porvoos ilmuva ajalehe Uusimaa toimetuses. 1906. aasta lõpus asutas ta ajalehe Työläinen, mille peatoimetaja ta oli 1909. aastani. 1910–1918 oli ta ajalehe Työmies ajakirjanik. Alates 1905. aastast oli ta Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Alates 1. märtsist 1910 oli Manner Soome Eduskunna liige. 1917. aasta 4. aprillist kuni 31. oktoobrini oli ta Eduskunna esimees. Alates 1917. aasta juuni keskpaigast oli ta Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees. 28. jaanuaril 1918 nimetati Kullervo Manner Soome revolutsioonivalitsuse esimeheks (sisuliselt valitsusjuhiks). 1918. aasta aprillis oli punased sunnitud Helsingist taanduma. 10. aprillil 1918 nimetati Manner Viiburis diktaatoriks. 25. aprillil 1918 oli ta sunnitud koos punase Soome valitsusega Petrogradi põgenema. 1918. aasta augustis oli ta Nõukogude Venemaal üks Soome Kommunistliku Partei asutajatest. 1920–1930 oli ta Soome Kommunistliku Partei esimees ja 1930–1934 peasekretär. Manner vahistati 1. juulil 1935. Nõukogude Liidu Ülemkohus mõistis talle 1935. aasta novembris kümme aastat vabaduskaotust. Ta suri 1939. aasta jaanuaris vangilaagris kopsutuberkuloosi. Heikki-Tapio Nieminen. Muutama sana Kullervo Mannerin isästä Työväenliikkeen kirjasto Papinpojasta sosiaalidemokraatiksi ja punaisen Suomen diktaattoriksi : Kullervo Manner radikalisoitui vähitellen Turun Sanomat, 26. juuni 2017 Manner, Kullervo (1880-1939) Kansallisbiografia Kullervo Manner : Kansanedustajana 01.03.1910 - 25.09.1918 Eduskunta Puoluekokoukset, puheenjohtajat ja puoluesihteerit 1899- Sosialidemokraatit Manner, Kullervo itsenaisyys100.fi Puolueen historia : SKP:N perustamien Suomen Kommunistinen Puolue Elias Krohn. Kommunistiksi koston vuoksi Kansas Uutiset, 17. september 2017 Museotyön yllätyksiä : Kullervo Mannerin kohtalo paljastui Työväenliikkeen kirjasto
Kenneth G. Wilson

Kenneth Geddes Wilson (8. juuni 1936 Waltham, Massachusetts – 15. juuni 2013 Saco, Maine) oli Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik. 1982. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind faasisiirete uurimisel tehtud töö eest. 1980 – Wolfi füüsikaauhind 1982 – Nobeli füüsikaauhind
Hans Bethe

Hans Albrecht Bethe (2. juuli 1906 Strasbourg – 6. märts 2005 Ithaca, New Yorgi osariik) oli saksa päritolu Ameerika Ühendriikide tuumafüüsik. 1967. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind tähtede tuumasünteesi teooria eest. 1961 – Eddingtoni medal 1967 – Nobeli füüsikaauhind
Heebrea kiri

Heebrea kiri on heebrea keeles ning jidiši, ladiino ja muudes diasporaa juudi keeltes kirjutamiseks kasutatav kiri. Heebrea kiri on konsonantkiri, kuid mõnede tähtedega võidakse märkida ka täishäälikuid. Erinevus suur- ja väiketähtede vahel puudub. Heebrea keeles on kõik tähed konsonanditähed, kuid nelja neist (א alef; ח he; ן vav; י jod) on varem kasutatud täishäälikute kirjutamiseks. Täishäälikute kirjutamiseks kasutatakse täppe (nekudot). On ka teisi märke, mida kasutatakse tähestiku kaunistamiseks. Heebrea tähtede abil kirjutatakse ka numbreid. Igal tähel on numbriline väärtus (gematria; vt tabel). 1. aastatuhandel eKr (960–585) hakkasid juudid kasutama vanaheebrea keelt. Paabeli pagenduse ajal lõpetasid juudid vana kirja kasutamise. Aastal 535 eKr hakati Paabelis kasutama aramea kirja (heebrea ruutkirja). Heebrea ruutkirjas oli kirjutatud esimene Piibel, mis aitas seda kirja säilitada. Vaatamata sellele, et keskajal kujunes igas piirkonnas oma kirjastiil, on selle tähestiku tähed meieni jõudnud muutmata kujul. Arhitektuuris kasutatud kaunistustes tarvitati tihti ruutkirja ning seetõttu olid kalligraafia ja mikrograafia kõrgelt arenenud. Templite ajal ei kasutanud juudid pühasid kirjatähti argiseks otstarbeks, vaid ainult Toora rullraamatute ümberkirjutamiseks. Seepärast hakati püha kirja kirjutamise reegleid unustama, kuid kirjatundjad suutsid need taastada. Heebrea tähtede müstiline tähendus ilmneb kabalistlikus kirjanduses (Zohar ja Midraš). "Heebrea kiri" (Vene keeles). Vaadatud 29.12.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) D. Diringer (1963). "Ruutkiri" (Netiviide) (Vene keeles). Vaadatud 29.12.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) D. Palant (2002). "Heebrea tähtede müstiline tähendus" (Internetiraamat) (Vene keeles). Jerusalemm-Moskva. Vaadatud 29.12.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Leon Lederman

Leon Max Lederman (15. juuli 1922 New York – 3. oktoober 2018 Rexburg, Idaho) oli Ameerika Ühendriikide eksperimentaalfüüsik. 1988. aastal anti talle, Jack Steinbergerile ja Melvin Schwartzile Nobeli füüsikaauhind müüon-neutriino avastamise eest.
Brian Josephson

Brian David Josephson (sündinud 4. jaanuaril 1940 Cardiffis) on Walesi füüsikateoreetik. 1973. aastal sai ta pool Nobeli füüsikaauhinda Josephsoni efekti avastamise ja matemaatilise kirjeldamise eest. Teist poolt auhinnast jagasid Leo Esaki ja Ivar Giaever. Josephson, Brian D. 2019. The physics of mind and thought. Activitas Nervosa Superior: The Journal for Neurocognitive Research 61(1/2): 86–90.
Bedollo

Bedollo (saksa: Bedull) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1406 inimest ja valla pindala on 27,4 km². Bedollo vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Centrale, Piazze, Brusago ja Regnana. Bedollo külgneb järgmiste valdadega: Sover, Segonzano, Lona-Lases, Baselga di Piné, Palù del Fersina ja Sant'Orsola Terme.
Bersone vald

Bersone (saksa: Bersaun) on endine vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias. 1. jaanuaril 2015 ühendati see koos Daone ja Praso vallaga uueks Valdaone vallaks.
Hans Georg Dehmelt

Hans Georg Dehmelt (9. september 1922 Görlitz – 7. märts 2017 Seattle) oli saksa päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik. 1989. aastal jagas ta poolt Nobeli füüsikaauhinda Wolfgang Pauliga. Teise poole sai Norman Ramsey.
Philip Warren Anderson

Philip Warren Anderson (13. detsember 1923 Indianapolis – 29. märts 2020) oli Ameerika Ühendriikide füüsik. 1977. aastal anti talle, Nevill Francis Mottile ja John Hasbrouck Van Vleckile Nobeli füüsikaauhind.
Besenello

Besenello (saksa: Pysein või Bisein) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost lõunas. See paikneb Vallagarina sissepääsu juures. Peamised vaatamisväärsused on Beseno loss, suurim kindlusehitis Trento provintsis, ja romaani stiilis Sant'Agata kirik. Besenello külgneb järgmiste valdadega: Trento, Altopiano della Vigolana, Aldeno, Calliano, Nomi ja Folgaria. Ametlik veebileht
Kip Thorne

Kip Stephen Thorne (sündinud 1. juunil 1940) on Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik. 2017. aastal anti talle, Rainer Weissile ja Barry C. Barishile Nobeli füüsikaauhind Laserinterferomeetrilise Gravitatsioonilainete Observatooriumi (LIGO) arendamise eest, mis muutis võimalikuks gravitatsioonilainete detekteerimise. 1996 – Lilienfeldi auhind 1996 – Karl Schwarzschildi medal 2016 – Kavli auhind astrofüüsikas 2016 – Tomalla auhind 2016 – Shaw' auhind astronoomias "Nobeli füüsikapreemia teenisid gravitatsioonilainete mõõtjad" Postimees/Atlas, 3. oktoober 2017
Bieno

Bieno (saksa: Blein) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 447 inimest ja valla pindala on 11,7 km². Bieno külgneb järgmiste valdadega: Pieve Tesino, Scurelle ja Strigno.
Bleggio Superiore

Bleggio Superiore (saksa: Oberpless või Oberbletsch) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost läänes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1540 inimest ja valla pindala on 32,7 km². Bleggio Superiore külgneb järgmiste valdadega: Tione di Trento, Comano Terme, Bolbeno, Fiavè, Zuclo ja Ledro. Bleggio Inferiore
Irõna Bilõk

Irõna Bilõk (sündinud 6. aprillil 1970 Kiievis) on ukraina laulja. Ukraina rahvakunstnik (2008). «Кувала зозуля» (1990) «Я розкажу» (1994) «Nova» (1995) «Так просто» (1996) «Фарби» (1998) «Ома» (2000) «Biłyk» (2002) «Країна» (2003) «Любовь. Яд» (2004) «На бис» (2008) «Рассвет» (2014) «Без Грима» (2017)
Bocenago

Bocenago (saksa: Butschenach) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 30 km Trentost läänes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 394 inimest ja valla pindala on 8,5 km². Bocenago külgneb järgmiste valdadega: Spiazzo, Strembo, Caderzone Terme, Massimeno, Stenico, Montagne ja Comano Terme. Kümme levinumat perekonnanime on Alberti, Boroni, Riccadonna, Franzelli, Ferrazza, Fostini, Botteri, Cavoli, Bonafini, Maffei. Linna koduleht
Fritz Riemann

Fritz Riemann (15. september 1902 Chemnitz – 24. august 1979 München) oli saksa psühhoanalüütik, psühholoog, psühhoterapeut, astroloog ja kirjamees. Fritz Riemann oli keskmine kolmest pojast (vanem poeg oli Hans, vanem poeg Heinz) ja kasvas üles suurkodanlikus perekonnas. Vanaisa oli rajanud Chemnitzis lambivabriku, kus toodeti auto-, mootorratta- ja jalgrattalampe. Perekond elas suurejooneliselt: neil oli suur maja ja teenijad, sealhulgas lastehoidja. Enne poiste surma kaotas ema ühe tütre nurisünnitusega ja teine sündis surnult. Ema oli poegadele küll armastav ema, aga Riemanni abikaasa Ruthi kirjutatud lühibiograafia järgi riietas ema nooremat poega pikka aega tüdrukuriietesse. Isa oli „enesestmõistetava autoriteediga patriarh. Ta oli pigem range ja kangekaelne kui armastav. Et Fritz nägi isaga sarnane välja, pidi temast saama perekonnafirma jätkaja. Aastal 1912 jäi isa väga haigeks ja suri varsti. Ema tahtis jätta kõik nii, nagu oli, kui isa nad maha jättis. Kogu perekonnal oli hädasti tarvis abi leinast ülesaamiseks. Siin näeb Ruth Riemann tõuget Fritz Riemanni psühhoteraapilistele kalduvustele. Fritz Riemann, eine Kurzbiographie. – Fritz Riemann. Grundformen der Angst, 1999, lk 9.
Raudmäe

Raudmäe on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Raudmäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Eisenberg, Kollo, Näägo, Näägu, Neägo, Pleimann, Raudberg, Raudmann, Reinmann, Saksberg ja Traks. Johannes Raudmäe palvel kanti Raudmäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 288 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raudmäe Eestis 42 mehel ja 42 naisel. Johannes Raudmäe (1891–1973), Eesti sõjaväelane Ülo Raudmäe (1923–1990), eesti trombonist, helilooja ja dirigent
Raudna (perekonnanimi)

Raudna on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Raudna on antud Ilmatsalu mõisas Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Raudna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Orik. Viktor Raudna palvel kanti Raudna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 12 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raudna Eestis 6 mehel ja 8 naisel.
Raun (perekonnanimi)

Raun on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Raun on pandud Muratsi mõisas Kaarma kihelkonnas, Triigi, Aru ja Koikla mõisas Karja kihelkonnas, Karala mõisas Kihelkonna kihelkonnas, Kapi mõisas Muhu kihelkonnas Maasi ja Oti mõisas Pöide kihelkonnas, Kõljala mõisas Püha kihelkonnas ning Jõõri, Sassi, Vana-Lõve ja Valjala mõisas Valjala kihelkonnas, kõik Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Raun uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Graule, Reismann ja Rott. Alo Rauna palvel kanti Raun perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 161 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. oktoobrist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raun 104 mehel ja 111 naisel. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raun 105 mehel ja 113 naisel. Perekonnanimede levikult oli Raun meeste puhul 775. ja naiste puhul 782. kohal. Alo Raun, eesti keeleteadlane (1905–2004) Alo Raun, eesti ajakirjanik (1981–) Eero Raun, Eesti kultuuritegelane ja riigiametnik (1971–) Maie-Ann Raun, eesti klaasikunstnik (1938–) Mait Raun, eesti kirjanik ja filosoof (1963–) Margarita Raun, eesti laulja ja muusikaõpetaja (1959–) Ott Raun, eesti kirjanik ja ajaloolane (1940–) Peep Raun, eesti muusik (1958–) Toivo Ülo Raun, eesti ajaloolane (1943–) Vallo Raun, eesti bibliofiil (1935–2024) https://www.stat.ee/nimed/pere/Raun
John Hasbrouck Van Vleck

John Hasbrouck Van Vleck (13. märts 1899 – 27. oktoober 1980) oli Ameerika Ühendriikide füüsik. 1977. aastal anti talle, Nevill Francis Mottile ja Philip Warren Andersonile Nobeli füüsikaauhind.
Toiduklubi

"Toiduklubi" on ansambli Dagö teine album, mis ilmus 2002. aasta suvel. "Presentatsioon" - 4:18 "Toiduklubi" - 3:11 "Päris taga lõpus" - 4:43 "Üks hetk päevast jäi puudu" - 3:39 "Jää" - 3:46 "Kalamaja moonid" - 4:10 "Äärelinna Hobiaedniku laul" - 4:28 "Tartu tenniseklubis" - 3:54 "Noorte inimeste laul" - 3:25 "Püüa pilvi, sa ulatud nendeni" - 4:00 "Pulmad" - 5:15 Toiduklubi andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)