1963

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1959 | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | ► | ►► 1963. aasta (MCMLXIII) oli 20. sajandi 63. aasta. Parima filmi Oscari sai film "Tom Jones". Parimaks sportlaseks tunnistati kergejõustiklane Valeri Brumel. Popmuusika edetabeli esikoht: The Beatles "She Loves You". Ameerika folkrokklaulja ja luuletaja Bob Dylan saavutas kuulsuse sõjavastase lauluga "Blowin’ in the Wind". Sõlmiti rahvusvaheline kokkulepe tuumakatsetuste keelamise kohta atmosfääris. ... ... 21. märts – suleti Alcatrazi vangla. 23. märts – Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Taani lauluga "Dansevise". ... ... 5. juuni – Suurbritannia valitsusest astus tagasi kaitseminister John Profumo, kes tunnistas üles, et tal oli suhe prostituudiga. 16. juuni – Valentina Tereškova, esimene naiskosmonaut, startis kosmoseaparaadiga Vostok 6. 17. juuli – Skopje maavärinas hukkus üle tuhande inimese. 25. juuli – Suurbritannia, Ameerika Ühendriigid ja Nõukogude Liit algatasid atmosfääris, vees ja kosmoses tuumarelvade katsetuste lõpetamise kokkuleppe. 8. august – suur rongirööv: vargajõuk eesotsas Ronnie Biggsi ja "Buster" Edwardsiga varastas pärast Cheddingtoni Buckinghamshire'i maakohas postirongist ühe, viie ja 10-naelastes rahatähtedes 2,3 miljonit naela. 30. august – Nõukogude Liit ja USA käivitasid "punase liini" ööpäevaringse telegraafiühenduse kahe riigijuhi vahel. 20. september – USA president John Kennedy esines ÜRO Peaassamblee ees ettepanekuga korraldada USA – Nõukogude Liidu ühisekspeditsioon Kuule. 18. oktoober – Suurbritannia peaminister Harold Macmillan astus ametist tagasi. Tema järglaseks sai Sir Alec Douglas-Home. 1. november – Puerto Ricos alustas tööd Arecibo observatoorium 22. november – atentaat John F. Kennedyle: Texases Dallases tehti atentaat Ameerika Ühendriikide presidendile John F. Kennedyle. Tema asemel vannutati 36. presidendiks asepresident Lyndon B. Johnson. ... 28. jaanuar – asutati Eesti Spordimuuseum. 20.–28. juuni – toimusid Eesti Ühiskonna Saksa Liiduvabariigis V Esinduskogu valimised. 20.–21. juuli – Tallinnas toimus I üle-eestiline rahvatantsupidu (I Eesti NSV rahvatantsupidu). Eestis piirati nisujahu ja saiatoodete müüki, sest NSV Liidu olulistes teraviljakasvatuspiirkondades oli ikaldus. Detsembris sai valmis I Eestis konstrueeritud ja ehitatud elektronarvuti Stem. Eesti Raudtee hakkas alluma sel aastal asutatud Balti Raudteele.  Pikemalt artiklis Sündinud 1963 6. jaanuar – Tony Halme, soome sportlane ja poliitik 14. jaanuar – Steven Soderbergh, USA filmirežissöör 31. jaanuar – Manuela Di Centa, itaalia suusataja 10. veebruar – Kalle Kiik, eesti maletaja 17. veebruar – Michael Jordan, USA korvpallur 19. veebruar – Seal, Suurbritannia muusik 27. märts – Quentin Tarantino, USA filminäitleja, -režissöör, -stsenarist ja -produtsent] 27. märts – Xuxa (María da Graça Meneghel), Brasiilia laulja ja näitleja 13. aprill – Garri Kasparov, malemaailmameister 24. aprill – Tõnu Trubetsky, eesti kirjanik, muusik ja anarhist 26. aprill – Jet Li, võitluskunstide meister ja filminäitleja 11. mai – Natasha Richardson, USA näitleja 25. mai – Eha Rünne, Eesti kergejõustiklane 9. juuni – Johnny Depp, USA näitleja 10. juuni – Jeanne Tripplehorn, USA filminäitleja 15. juuli – Brigitte Nielsen, taani päritolu USA näitleja 25. juuni – George Michael, laulja 30. juuli – Lisa Kudrow, USA näitleja 9. august – Whitney Houston, USA laulja 22. august – Tori Amos, laulja 28. september – James Peace, šoti helilooja 28. oktoober – Eros Ramazzotti, itaalia laulja 5. november – Tatum O'Neal, USA näitleja 4. detsember – Sergei Bubka, ukraina kergejõustiklane 15. detsember – Toomas Lunge, Eesti muusik 18. detsember – Brad Pitt, näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 1963 23. jaanuar – Józef Gosławski, Poola skulptor ja medalikunstnik 29. jaanuar – Robert Frost, USA luuletaja 30. jaanuar – Francis Poulenc, Prantsuse helilooja 4. märts – Sylvia Plath, USA luuletaja 20. märts – Viktor Tarmas, Eesti diplomaat, poliitik ja advokaat 6. aprill – Otto Struve, astronoom 12. aprill – Kazimierz Ajdukiewicz, poola filosoof 23. mai – Ferdinand Ilves, endine Kursi vallavanem 3. juuni – Johannes XXIII, paavst 31. august – Georges Braque, prantsuse kunstnik 11. oktoober – Édith Piaf, prantsuse laulja 17. september – Eduard Spranger, saksa kultuurifilosoof 6. oktoober – Erich Vadi, Eesti kohtunik 11. oktoober – Jean Cocteau, prantsuse kirjanik 21. oktoober – Józef Franczak, poola vabadusvõitleja 19. november – Carmen Amaya, Hispaania flamenkotantsija ja laulja 22. november – John Kennedy, USA president (mõrvati) 22. november – Aldous Huxley, briti kirjanik 22. november – C. S. Lewis, kirjanik 24. november – Lee Harvey Oswald, John Kennedy arvatav tapja, mõrvati 26. november – Artur Terras, eesti poliitik 2. detsember – Thomas J. Hicks, USA kergejõustiklane 25. detsember – Tristan Tzara, dadaismi rajaja 28. detsember – Paul Hindemith, saksa helilooja 31. detsember – Juhan Alas, dendroloog füüsika – Eugene Paul Wigner, Maria Göppert-Mayer, Johannes Hans Daniel Jensen keemia – Karl Ziegler ja Giulio Natta meditsiin – John Carew Eccles, Alan Lloyd Hodgkin, Andrew Fielding Huxley kirjandus – Giórgos Seféris rahu – Rahvusvahelise Punase Risti Komitee (Comité de la Croix-Rouge) ja Rahvusvaheline Punase Risti Seltside Liiga (Ligue des Sociétées de la Croix-Rouge) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 290