Pannoonia Horvaatia vürstkond

Alam-Pannoonia (ladina Pannoniae Inferioris), paiknedes endise Rooma Pannonia provintsi edelaosas, oli slaavi valitsejate valduses Avaari khaaniriigi languse, algusega 790. aastatel, ja Ungari Doonau tasandiku vallutuse vahel, 890. aastatel. Esialgu olid slaavi krahvid Frangi süseräniteedi all, Frangi Pannoonia osana, ja on tuntud esmastest Frangi allikatest. Tolleaegsed allikad mainivad Alam-Pannooniat (Pannoniae Inferioris) Ljudevit Posavski, Ratimiri, Pribina, Koceľi ja Braslavi valitsusajal. 19. ja 20. sajandi Horvaatia historiograafias pöörati tähelepanu tavaliselt territooriumitele Drava ja Sava jõe vahel, viidates neid kui Pannoonia Horvaatia (horvaadi Panonska Hrvatska) või Lõuna-Pannoonia või lihtsalt Pannonia. Mõistet "Pannoonia Horvaatia" kasutasid vanemad Horvaadi ajaloolased selle üksuse kirjeldamiseks viisil, mis rõhutas selle Horvaadi loomust. Tolleaegsed allikad ei kasutanud tegelikult Horvaadi nime kui sellist kuni 9. sajandi lõpuni, viidates iganenud nimele enne seda. Rooma keisri Diocletianuse (284-305) ajal jaotati Pannonia 4 provintsiks: Pannonia Savia, Pannonia Prima, Pannonia Valeria ja Pannonia Secunda. Pannoonia tasandiku jõed moodustasid enamuse nende piiridest, peamiselt Doonau, Drava ja Sava. See süsteem püsis Pannoonia diötseesiga 440. aastateni.  Pikemalt artiklis Vojnomir Pärast Avaari khaaniriigi lüüasaamist Frangi vägedelt määrati keegi Vojnomir Saviasse kui Frangi Friuli markkrahvi vasall.  Pikemalt artiklis Ljudevit Posavski  Pikemalt artiklis Ratimir Aastal 827 vallutasid bulgaarid suurkhaan Omurtagi juhtimisel Alam-Pannoonia ja osi Frankide territooriumitest põhjas. Aastal 829 panid bulgaarid kohaliku slaavi vürsti Ratimiri uueks Pannoonia valitsejaks. Tema provints usutakse olevat olnud Rooma Pannonia Savia territoorium. Aastal 838, üheksa aastat hiljem, pärast bulgaaride Makedoonia vallutust, kukutas Idamargi prefekt, Doonau krahv Radbod Ratimiri ja taastas Frangi võimu Pannoonias. Ratimir põgenes maalt ja frangid tegid järgmisteks Pannoonia valitsejateks slaavi vürstid Pribina ja Koceľi.  Pikemalt artiklis Braslav Braslav oli Pannoonia hertsogkonna kuberner aastatel 884 kuni 896. Tema hertsogkond hõlmas esialgu Alam-Pannooniat Drava ja Sava vahel ja ta teenis Arnulfit Kärntenist. Ta osales Frangi–Määrimaa sõjas ja aastal 896 andis Arnulf talle Pannoonia, et kaitsta Frangi piire ungarlaste vastu. Siiski sõitsid ungarlased järgnevalt üle kogu Pannoonia ja suundusid Itaaliasse. Pärast Ungari vürstiriigi tõusu 890. aastate keskel ei jäädvustatud territooriumil enam slaavi valitsejaid kuni 920. aastate keskpaigani, kui Horvaatia hertsog Tomislav ühendas territooriumi Dalmaatsia Horvaatiaga Horvaatia kuningriigi moodustamiseks. On püsinud üldine ebakindlus ja vaidlus suhete üle Horvaadi ja Ungari kuningriikide vahel 10. ja 11. sajandil, kus horvaadi ajaloolane Ferdo Šišić ja tema järgijad eeldasid, et Horvaatia Tomislav valitses enamikku horvaatidega asustatud ala, sealhulgas Slavoonia. Samas Ungari ajaloolased Gyula Kristó, Bálint Hóman ja János Karácsonyi pidasid ala Drava ja Sava vahel sel ajal mitte kuuluvaks ei Horvaatiale ega Ungarile, arvamus, mida Nada Klaić arvas olevat võimaliku, kuna üldnimi "Slavoonia" (slaavlaste maa) võis seda tähendada. Nitra vürstkond Ida-Frangi riik Suur-Määri riik Ungari vürstkond Dalmaatsia Horvaatia Horvaatia kuningriik Horvaatia hertsogid Slavoonia ban