laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lembit Tähepõld

Lembit Tähepõld (kuni 10. märtsini 1937 Lembit Sternfeld; 27. märts 1929 Vana-Kuuste vald, Tartumaa – 30. aprill 1995 Tartu) oli eesti meditsiiniteadlane, biokeemik. 1953. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ja asus tööle TRÜ biokeemia kateedri õppejõuna. 1957. aastal sai ta TRÜ-s meditsiiniteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Процессы образования и связывания аммиака в печени и мозгу в зависимости от возбуждения и торможения центральной нервной системы при длительном действии снотворных". 1963. aastast oli ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogilise keemia kateedri juhataja. Aastatel 1965–1969 oli ta arstiteaduskonna teadusprodekaan. 1975. aastal kaitses ta TRÜ-s meditsiiniteaduste doktori kraadi väitekirjaga "Участие обратимого амидирования белков мозга в метаболизме аммиака и его токсичности". 1978. aastast oli ta biokeemia kateedri professor, 1993. aastast Tartu Ülikooli biokeemiainstituudi juhataja, 1995. aastast emeriitprofessor. Tema uurimisteemade hulka kuulusid uinutite toime aju ainevahetusse, ajukoe ja seedenäärmete lämmastikuainevahetus, ensüümisüsteemid ja adenosiintrifosfataas. Aastatel 1979–1989 oli ta Eesti Biokeemia Seltsi president. Ta oli ka NSV Liidu Üleliidulise Biokeemia Seltsi Kesknõukogu liige. Ta on maetud Tartus Raadi kalmistule. 1977 Eesti NSV teeneline teadlane https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379360/326046/page/24 Lembit Tähepõllu (1929 - 1995) haud, Tartu E-kataloog ESTER. Тяхепыльд, Лембит. Процессы образования и связывания аммиака в печени и мозгу в зависимости от возбуждения и торможения центральной нервной системы при длительном действии снотворных: диссертация на соискание ученой степени кандидата медицинских наук. Тарту: Тартуский государственный университет, 1957 E-kataloog ESTER. Тяхепыльд, Лембит. Участие обратимого амидирования белков мозга в метаболизме аммиака и его токсичности: автореферат доктора медицинских наук. Тарту: Тартуский государственный университет, 1975 Eesti Biokeemia Selts. Ajaloost Rändurid Postiteel. Professor Lembit Tähepõld
Tatjana Kazankina

Tatjana Kazankina (sündinud 17. detsembril 1951 Petrovskis Saratovi oblastis) on Nõukogude Liidu endine kergejõustiklane (jooksja) ja Venemaa sporditegelane[viide?].
Szigeti festival

Szigeti festival on iga-aastane muusikafestival, mis toimub Ungaris Budapesti kesklinna lähistel Óbudai saarel. Festivali korraldatakse 1993. aastast. Esialgu kandis see üritus nime Diáksziget, aastail 1996–2002 oli festivali peasponsor Pepsi ja üritus kandis nime Pepsi Sziget, aastast 2002 on festivali ametlik nimetus Szigeti festival (Sziget Fesztivál; tõlkes 'saare festival'). See on üks suuremaid muusikafestivale Euroopas. Aastatel 2014 ja 2015 külastas festivali üle 400 000 inimese. Aastail 2000–2013 oli külastajaid üle 300 000. Aastal 2012 ja 2015 sai Sziget parima Euroopa festivali tiitli (Best European Major Festival Award). Szigeti festivalil on esinenud teiste seas Iron Maiden, Muse, Faithless, Manic Street Preachers, Nine Inch Nails, Robbie Williams jpt. "Sziget=Best Major European Festival". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuli 2015. Vaadatud 25. märtsil 2016.  Szigeti festival – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Elita Veidemane

Elita Veidemane (sündinud 9. detsembril 1955 Riias) on läti ajakirjanik, ajakirjanik ja endine ühiskonnategelane. Elita Veidemane õppis Jūrmala Majori Põhikoolis ja Jūrmala 4. Keskkoolis. 1980. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Ülikooli läti keele ja kirjanduse erialal. 1980–1981 töötas ta Jūrmalas läti keele ja kirjanduse õpetajana. 1981–1988 töötas ta ajakirjanikuna ajalehe Padomju Jaunatne toimetuses. 1988–1992 oli ta Läti Rahvarinde ajalehe Atmoda peatoimetaja. 1991–1996 oli ta ajalehe Atmoda Atpūtai toimetaja. Seejärel töötas ta kirjastuses Artava, ajakirjas Melnā Pantera, ajalehes Vakara Ziņas, portaalis Apollo, ajakirjas Septiņi. 2007–2009 oli Elita Veidemane ajalehe Vakara Ziņas peatoimetaja. Alates 2009. aastast on ta ajalehe Neatkarīgā Rīta Avīze peatoimetaja asetäitja. 1995. aastal saavutas ta skandaalse kuulsuse artiklitesarjaga "Vīrieši manā mūžā" ("Mehed minu elus"), mis ilmus raamatuna 2001. aastal. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. aprill 2016. Vaadatud 25. märtsil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.delfi.lv/news/national/politics/tv-3-driz-bus-jauns-raidijums-patiesam-privati.d?id=22011 http://www.delfi.lv/kultura/news/books/elita-veidemane-viriesi-mana-muza.d?id=1598926
Aksubajevo rajoon

Aksubajevo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Aksubajevo alev. Rajoonis on 1 alev ja 20 külaasundust, kus on kokku 79 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 29 782. 2010. aasta seisuga olid elanikest 44% tšuvašid, 38,5% tatarlased ja 16,8% venelased. Q126684906  Aksubajevo rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Aksubajevo rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Ekaterina Dafovska

Ekaterina Dafovska (bulgaaria keeles Екатерина Дафовска; sündinud 28. novembril 1975 Chepelares) on endine Bulgaaria laskesuusataja. Ekaterina Dafovska on Bulgaariale võitnud kõigi aegade esimese ja seni (seisuga 25. märts 2016) ainsa kuldmedali taliolümpiamängudel. 1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos võitis ta kuldmedali 15 km distantsil ja sprindidistantsil sai ta 29. koha. 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys sai ta 15 km distantsil 5. koha ja 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos 12,5 km ühisstardiga sõidus 8. koha. Aastal 1998 valiti ta Bulgaaria aasta sportlaseks. Ekaterina Dafovska on abielus ja tal on kaks last. Maailma karikasarja üldkohad: 1997/98 – 15. koht (129 punkti) 1998/99 – 11. koht (232 punkti) 2000/01 – 19. koht (323 punkti) 2001/02 – 11. koht (416 punkti) 2002/03 – 4. koht (644 punkti) 2003/04 – 14. koht (437 punkti) 2004/05 – 21. koht (330 punkti) 2005/06 – 27. koht (217 punkti)  Ekaterina Dafovska – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pestretsõ rajoon

Pestretsõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Pestretsõ. Rajoonis on 21 külaasundust, kus on kokku 73 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 32 266. 2010. aasta seisuga olid elanikest 57% tatarlased ja 40,2% venelased. Q126684906  Pestretsõ rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Pestretsõ rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Anna vald

See artikkel räägib Eesti endisest vallast. Läti valla kohta vaata artiklit Anna vald (Läti). Anna vald (enne 1916. aastat Purdi vald (saksa keeles Noistfer)) oli vald Järvamaal Anna kihelkonnas ja Järva maakonnas. Vallamaja asus Purdi külas. Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga moodustati senise Anna, Mäo, Esna, Väätsa, Kirna ja Kuksema vallast, Paide vald. Purdi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.03.2016) Maa-ameti kaardirakendused Anna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 25.03.2016) 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Purdi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 Anna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Timok

Timok (ladina keeles Timacus) on jõgi Serbia idaosas ning Bulgaarias, Doonau parempoolne lisajõgi. Timok kannab eri piirkondades eri nimesid (Beli Timok, Crni Timok, Svrljiški Timok, Trgoviški Timok), jõge teatakse alamjooksul ka nime all Veliki Timok). Jõe pikkus alates Svrljiški Timoki lähtest kuni suubumiseni Doonausse on 203 km (sellest viimased 15 kilomeetrit Serbia ja Bulgaaria piiril). Jõe suue asub merepinnast 28 meetri kõrgusel, ühtlasi on see ka Serbia kõige madalam punkt. Timok kuulub Musta mere valglasse, selle vooluhulk suudmes on 24 m³/s, aga mõningatel aastatel võib keskmine vooluhulk olla ka 40 m³/s. Jõgi on Serbias viimane ja Bulgaarias esimene Doonau lisajõgi. Timoki laius on 35, sügavus aga 0,5-1,5 meetrit. Peale seda, kui sellesse suubub suurim vasakpoolne lisajõgi Vražogrnačka jõgi (45 km), läbib jõgi Vražogrnačka kuru, mille sügavus on 150-240 meetrit, pikkus aga 4,5 kilomeetrit. Seejärel on jõel erosiooni teel tekkinud laiem koht Trnaveci küla lähistel, siis läbib aga jõgi Sokolovica mäestikus Suure kuru, kus jõel on arvukalt meandreid. langus on 39,7 m ja lang on 0,22 m/km. Neist tuntuim on Straževica (endine meander, mis asub Timoki paremal kaldal). Seejärel voolab jõgi mööda 300 kuni 100 meetrit laia lammiorgu, kuni jõuab Veljkovo küla all Doonau alluviaaltasandikule, mida mööda Timok voolab viimased 18 kilomeetrit. Timok voolab Doonausse 10 kilomeetrit Negotinist ida pool Serbia kõige madalamas maanurgas ja on viimased 15,5 kilomeetrit Serbia ning Bulgaaria piirijõeks. Veliki Timoki pikkus on 88 kilomeetrit ja valgla 1222 km². Koos Beli ja Trgoviški Timokiga on selle pikkus 201,7 kilomeetrit ja valgla 4630 km². Selle maksimaalne vooluhulk suudmes on 300 m³/s, aga kuivemal ajal vaid 3 m³/s, mis näitab jõe suurt sõltuvust sademetest. Koos Beli ja Trgoviški Timokiga on selle pikkus 201,7 kilomeetrit ja valgla 4630 km². Beli Timoki pikkus on 51 kilomeetrit, Trgoviški Timoki pikkus 45 kilomeetrit ja Svrljiški Timoki pikkus 64 kilomeetrit. Timok on andnud nime piirkonnale, kust see läbi voolab (Timočka Krajina), aastal 1883 toimunud ülestõusule Milan Obrenovići vastu (Timoki mäss), sellesse piirkonda VII sajandil elama asunud slaavlaste hõimule (timotšaanid), aga ka ühele antiikaja traaklaste suguharule (timahhid). Čokonjari küla lähistel asub jõel väike hüdroelektrijaam, mille ehitus kestis aastast 1947 kuni aastani 1951. Selle hüdroenergeetilist potentsiaali kasutatakse ära vaid osaliselt. Selle paisjärv on ammu setetega täitunud ja elektrijaam toodab energiat vaid vastavalt jões olevale veehulgale. Viimastel aastakümnetel on jõkke sattunud Borski basseinist reostust, mis omakorda põhjustab seda, et Timoki suudmest allavoolu on Doonau vesi saastatud vase, plii ja kaadmiumiga. Jõe orgu läbib suur maantee ja Niši-Prahovo raudtee. Tähtsamad asulad Timoki ääres on Serbias Svrljig, Knjaževac ja Zaječar, Bulgaarias jääb Timoki kaldale aga Bregovo linn.
Otto Brusiin

Karl Otto Brusiin (2. juuni 1906 Helsingi – 31. oktoober 1973 Turu) oli soome õigusfilosoof. Eesti juristidele on Brusiin tuttav peamiselt Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas õpetatava Multi Level Approach (MLA) käsitluse autorina. Ta oli ka Aulis Aarnio, kes samuti arendas MLA käsitlust, õpetaja.
Ondrej Nepela

Ondrej Nepela (22. jaanuar 1951 Bratislava – 2. veebruar 1989 Mannheim) oli slovaki päritolu Tšehhoslovakkia koondises võistlev iluuisutaja. Ondrej Nepela esines oma esimestel olümpiamängudel 1964. aastal Innsbruckis, kui ta oli vaid 13-aastane, ja sai seal 22. koha. Ta tuli olümpiavõitjaks meeste üksiksõidus 1972. aasta Sapporo olümpiamängudel. Iluuisutamise maailmameistrivõistlustel võitis ta kolm kulda (1971, 1972 ja 1973) ja kaks hõbemedalit (1969 ja 1970). Viiel korral tuli Euroopa meistriks. Tšehhoslovakkia meister iluuisutamises aastatel 1965–1969 ja 1971–1973. Aastal 1973 lõpetas oma sportlaskarjääri, aastail 1973–1986 osales jäälavastustes "Holiday on Ice" ja hiljem juhendas treenerina mitmeid iluuisutajaid. Tema kuulsaim kasvandik on 1989. aasta Euroopa meister Claudia Leistner. Ondrej Nepela suri 2. veebruaril 1989 38-aastaselt lümfivähki. Tema nime kannab Ondrej Nepela Arena jäähall. Aastast 1993 korraldatakse Bratislavas Ondrej Nepela mälestusvõistlust iluuisutamises (Memoriál Ondreja Nepelu).
Bugulma rajoon

Bugulma rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Bugulma linn. Rajoonis on 1 linn ja 17 külaasundust, kus on kokku 65 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 107 829. 2010. aasta seisuga olid elanikest 56,6% tatarlased, 35,5% venelased, 2,5% tšuvašid ja 2,3% mordvalased. Q126684906  Bugulma rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Bugulma rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Pest

Pest on Ungari pealinna Budapesti idapoolne peamiselt lausik osa, mis moodustab linna pindalast ligikaudu kaks kolmandikku. Doonau jõgi eraldab Pesti pealinna teisest osast Budast. Linnaosa kõige märkimisväärsemate osade hulka kuulub Kesklinn koos seal asuva Rahvuskogu, Kangelaste väljaku (Hősök tere) ja Andrássy avenüüga. Ungari kõnekeeles kasutatakse nime Pest sageli kogu pealinna kohta. Nimi Pest tuleb slaavikeelsest sõnast, mis tähendab "tulekolle", "ahi" (bulgaaria keeles пещ (['peʃt]), serbia keeles пећ, horvaadi keeles peć), mis omakorda on seotud sõnaga пещера ehk "koobas", viidates ilmselt piirkonnas asunud koopale, kus põletati tuld. Pest oli algselt eraldiseisev sõltumatu linn, millele viidatakse kirjalikes allikates juba aastal 1148. Sellele eelnenud sajanditel olid seal piirkonnas muistsed keltide ja roomlaste asulad. Vahemikus 11. kuni 13. sajandini sai Pestist oluline majanduslik keskus. Linn hävitati aastal 1241, mil mongolid olid Euroopasse tunginud. Aastal 1838 ujutas Doonau linna üle: osa linnast oli kuni 2,5-meetrise veekihi all ja üleujutus hävitas või kahjustas tugevalt kolmveerandit linna hoonetest. Aastal 1849 rajati linna esimene rippsild: üle Doonau jõe Budat ja Pesti ühendav Széchenyi kettsild. Aastal 1873 ühendati kaks linna Óbuda linnaga, nii et moodustus ühine suurlinn Budapest. Aasta kõige külmem kuu on jaanuar, mil keskmine temperatuur on vahemikus -7 kraadist -1 kraadini. Aasta kõige soojemal kuul juulis jäävad temperatuurid aga vahemikku 18 kuni 26 plusskraadini. Kõige sademetevaesem kuu on aprill (keskmiselt 26 mm) ja kõige sademeterohkem kuu on august (keskmiselt 89 mm).  Pikemalt artiklis Budapestist pärit inimeste loend Pestist on teiste seas pärit kirjanik ja riigimees László Teleki, ajakirjanik ja sionismi rajaja Theodor Herzl ning mustkunstnik Harry Houdini. Budapest Pesti komitaat Újpest (Uus-Pest) Kispest (Väike-Pest) Óbuda (Vana-Buda) Buda Adrian Room. "Placenames of the World". McFarland & Company, 2006. Lk 70. ISBN 0-7864-2248-3. Nemes, Robert. "The Once and Future Budapest". Northern Illinois University Press|, 2005. DeKalb, Ill. ISBN 0-87580-337-7. Lk 107. Beksics, Gusztáv. "Magyarosodás és magyarositás. Különös tekintettel városainkra". Budapest, 1883.
Marija Šestić

Marija Šestić (sündinud 5. mail 1987 Banja Lukas) on Bosnia ja Hertsegoviina laulja. Tema isa Dušan Šestić on Bosnia ja Hertsegoviina hümni "Intermeco" viisi autor. Marija Šestić esindas lauluga "Rijeka bez imena" Bosniat ja Hertsegoviinat 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis. Laul pääses finaalvõistlusele ja sai seal 24 osaleja seas 11. koha.
Jelabuga rajoon

Jelabuga rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Jelabuga linn. Rajoonis on 1 linn ja 15 külaasundust, kus on kokku 50 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 85 162. 2010. aasta seisuga olid elanikest 51,7% venelased, 42,6% tatarlased 1,2% marid ja 1% tšuvašid. Q126684906  Jelabuga rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jelabuga rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Stellarium

Stellarium on vabavaraline planetaariumitarkvara. Tarkvara on saadaval operatsioonisüsteemidele BSD, Linux, Windows ja Mac OS X ning on GNU Üldise Avaliku Litsentsi all. Stellarium kasutab OpenGL-i, et kuvada reaalajas realistlikku taeva kujutist. Stellariumi lõi prantsuse programmeerija Fabien Chéreau. Ta lansseeris projekti 2001. aasta suvel. Teiste projektis osalenud tarkvaraarendajate hulgas on Robert Spearman, Johannes Gajdosik, Matthew Gates, Nigel Kerr ja John Meuris. Stellarium oli 2006. aasta mais veebisaidi SourceForge kuu projekt. 2006. aastal võitis Stellariumi versioon 0.7.1 kuldmedali Les Trophées du Libre vabavaralise tarkvara võistlusel hariduse kategoorias. Modifitseeritud Stellariumi versiooni kasutatakse MeerKATi projektis. 2011. aasta detsembris lisati Stellarium Ubuntu Software Centeris kategooriasse featured application. "Project of the Month - May 2006 - Stellarium". SourceForge. May 2006. Vaadatud 25.09.2008. "The third Free Software Awards placed under the sign of the international". Les Trophées du Libre 2006 website. Vaadatud 16.02.2009. "Virtual sky display in MeerKAT control room". Ska.ac.za. Vaadatud 16.06.2012. "Software Centre app picks for December". Ubuntu App Developer. Developer.ubuntu.com. 2011-12-14. Vaadatud 16.06.2012. Stellariumi koduleht
Jaak Seeru

Jaak Seeru (6. märts 1902 Vana-Suislepa vald, Viljandimaa – 19. juuli 1972) oli eesti õpetaja ja koolijuht. 1924. aastal lõpetas ta Viljandimaa Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1924–1935 õppis Tartu Ülikoolis matemaatikat ja 1936–1942 õigusteaduskonnas. Ta kuulus Üliõpilaste Seltsi Raimla. 1938. aastal töötas ta Tartu 8. Algkooli õpetajana ja oli Tartu Õpetajate Seltsi asjaajaja. Aastatel 1935–1939 tegutses ta ka laste suvelaagri juhatajana Kukulinnas. Aastatel 1940–1941 oli ta Tartu Veeriku Kooli direktor. Saksa okupatsiooni ajal oli vangis. Pärast sõda oli ta Tartumaa Täitevkomitee Kaadriteosakonna juhataja, aastatel 1945–1946 Tartu Linna haridusosakonna juhataja. Aastatel 1944–1949 oli ta Tartu 6. Keskkooli (Tartu Tamme Gümnaasium) direktor. 1949. aastal ta arreteeriti, teda süüdistati riigi vara riisumises ning karistati vabadusekaotusega koos vara konfiskeerimisega, aastatel 1950–1953 viibis vangistuses. Hiljem oli ta kuni surmani Uderna Algkooli direktor. Viljandi Maagümnaasium. Vilistlased Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Jaak Seeru "Üliõpilaste Selts Raimla vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. aprill 2016. Vaadatud 25. märtsil 2016. Postimees, 18. märts 1938 "TTG 71 – kokkuvõte sünnipäevanädala üritustest". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. aprill 2016. Vaadatud 25. märtsil 2016. Andres Breidaks. Hariduselu juhtimine Tartus sõjajärgse stalinismi ajal. Magistritöö. Tartu Ülikool, 2013 Kaljola Kirt. Tartu rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1988, lk 200. Kalev Jago. "Meenutame Jaak Seerut". Elva Postipoiss nr 41, 10. november 2012. Lk 5 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944
Salamiestis

Salamiestis (poola keeles Sołomieść, vene keeles Соломесць on alev Leedus Kupiškise rajoonis Alizava vallas. Alev asub Pyvesa jõe lähistel. Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsused on 1826. aastal valminud katoliku kirik, 1830. aastal valminud kalvinistide kirik ja XIX sajandil rajatud Salamiestise mõisa hoonetekompleks. Salamiestise kalvinistide kihelkonda oni esimest korda mainitud 1583. aastal, mil piirkond koos ülejäänud Biržai ümbruskonnaga oli kalvinistlik. Praegune kirik valmis 1832. aastal, kuid 1830. aastal ehitati see tundmatuseni ümber. Praeguseks on sealne kalvinistlik kihelkond üks väiksemaid Leedus. Esimene katoliku kirik ehitati Salamiestisesse aastal 1690. Selle lasi rajada Moriconide suguvõsa, kelle valdusse asula toona kuulus. Algselt kuulus sealne kirik Vabalninkase kihelkonda, aga pärast praeguse kihelkonna valmimist sai Salamiestisest uue kihelkonna keskus. XIX sajandil rajati Salamiestisesse ka mõis, mis kuulus Tyskiewiczitele. Kalmistu väravad Salamiestise katoliku kirik Salamiestise kalvinistide kirik Koolimaja Mõisa peahoone Kupiškio r. sav. Sołomieść w Słowniku geograficznym Królestwa Polskiego, kd XI (Sochaczew – Szlubowska Wola), 1890 Соломесць. Географическо-статистический словарь Российской империи, T. 4 (Павастерортъ — Сятра-Касы). СПб, 1868, 680 lk. Biržų krašto evangelikai reformatai 1918-1940 m. Alev portaalis vietoves.Lt
Tetjuši rajoon

Tetjuši rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Tetjuši linn. Rajoonis on 1 linn ja 32 külaasundust. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 141. 2010. aasta seisuga olid elanikest 32,7% tatarlased, 35,7% venelased, 20,9% tšuvašid ja 9,6% mordvalased. Q126684906  Tetjuši rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tetjuši rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Magdolna Rúzsa

Magdolna Rúzsa; ka Magdi Rúzsa (sündinud 28. novembril 1985 Verbászis) on Ungari laulja. Magdi Rúzsa esindas lauluga "Unsubstantial Blues" Ungarit 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis. Laul pääses finaalvõistlusele ja sai seal 24 osaleja seas 9. koha. "A döntőkben elhangzott dalok" (2006) "Ördögi angyal" (2006) "Kapcsolat koncert" (2007) "Iránytű" (2008) "Magdaléna Rúzsa" (2011) "Tizenegy" (2012) "Dalok húrokra és fúvósokra" (2014)  Magdolna Rúzsa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Tjuljatši rajoon

Tjuljatši rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Tjuljatš. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 14 018. 2010. aasta seisuga olid elanikest 89,2% tatarlased ja 10,2% venelased. Q126684906  Tjuljatši rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tjuljatši rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Nurlati rajoon

Nurlati rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Nurlati linn. Rajoonis on 1 linn ja 26 külaasundust, kus on kokku 83 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 58 290. 2010. aasta seisuga olid elanikest 52% tatarlased, 25% tšuvašid ja 21% venelased. Q126684906  Nurlati rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Nurlati rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Vidadi Mamedov

Vidadi Mamedov (sündinud 3. septembril 1959) on Eesti aserbaidžaanlasest keelemees ja kultuuritegelane. Mamedov oli 1989. aasta detsembris ilmuma hakanud ajalehe Odžag ("Kolle") peatoimetaja. Ta on koostanud „Aseri-eesti sõnaraamatu” (2000) ja „Eesti-aserbaidžaani sõnaraamatu” (2006). Koos Annely Pekkoneniga tõlkis ta eesti keelde aserbaidžaani rahvuseepose "Dädä Gorgudi raamat". "Aseri-eesti sõnaraamat" (2000) "Eesti-aserbaidžaani sõnaraamat" (2006) "Qızıl Qaya" (2021) "Dädä Gorgudi raamat" (2008) "Peaaegu uskumatu mõrv" (2010) "Pimesikumäng" (2010) "Moskva 2042" (2011) Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Aserbaidžaanid Eestis Eesti Entsüklopeedia veeb (vaadatud 2. aprillil 2016) "MA ELAN SIIN. Aserbaidžaanlane Vidadi Mamedov." Vikerraadio 2014
Palėvenė

Palėvenė (poola keeles Poławeń) on alev Leedus Kupiškise rajoonis Noriūnai vallas. Alev asub Lėvuo jõe kaldal ja on üks väiksemaid Leedus. Vaatamisväärsusteks on 1676. aastal valminud katoliku kirik ja 1779. aastal ehitatud endise dominiiklaste kloostri hooned. Alevis asub ka Palėvenė linnamägi. Kloostri juures õppis arhitekt Laurynas Gucevičius. Sealsele kalmistule on maetud leedu näitleja Unė Babickaitė. Palėvenė mõis asub alevi lähedal Stirniškiai (Paulianka) külas. Asulat on kirjalikult esmamainitud 1586. aastal. Mykolas Laurynas Odlianskis-Počobutas rajas 1676. aastal alevisse dominiiklaste kloostri. XIX sajandil sai sealt alguse Leedu karskusliikumine, samas aga lasi klooster sel ajal sinna rajada suure kõrtsi ja veidi väiksema viinalao. Kooli seal ei olnud. Alles pärast seda, kui Motiejus Valančius sellest Utena dekaanile kirjutas, likvideeriti kõrts ja rajati selle asemele kihelkonnakool. Palėvenė Palėvenė kirik Palėvenė klooster Kupiškio r. sav. Poławeń w Słowniku geograficznym Królestwa Polskiego Alev portaalis vietoves.Lt
Slobodan Živojinović

Slobodan Živojinović (sündinud 23. juulil 1963 Belgradis) on endine serbia tennisist. Esindas Jugoslaavia SFV-d. Tema parim koht ATP edetabelis oli 19. (26. oktoobril 1987) ja paarismängus 1. (8. septembril 1986). Aastal 1986 võitis ta paarismängus Ecuadori tennisisti Andrés Gómezega USA lahtised meistrivõistlused. Nende finaalivastasteks olid rootslased Mats Wilander ja Joakim Nyström, kes tasavägises mängus alistati tulemusega 4:6, 6:3, 6:3, 4:6, 6:3. Statistika ATP lehel
Gubanitsõ

Gubanitsõ (vene Губаницы, soome Kupanitsa; eesti keeles ka Kubanitsa, Gubanitsa[viide?]) on küla Venemaal Leningradi oblastis Volossovo rajoonis. Külas elab 239 elanikku (2010). Külas asub Gubanitsõ kirik.
Ekraanitõmmis

Ekraanitõmmis ehk kuvatõmmis (ka ekraanipilt, ekraanikuva; inglise keeles screenshot) on digitaalne pilt (pildifail), mis on tehtud mõne andmetöötlusseadme, näiteks arvuti või mobiiltelefoni ekraanil kuvatavast mingil konkreetsel ajahetkel. Tavaliselt tehakse ekraanitõmmiseid kuvava seadme endaga, kasutades vastavat tarkvara. Tänapäevaste operatsioonisüsteemide kasutajaliidestesse on kuvatõmmise tegemine tavaliselt sisse ehitatud ning selleks tuleb vajutada klaviatuuril Print Screen (PrtSc). Tõmmiseid võib teha ka muu seadmega, näiteks fotoaparaadiga. "Run Magazine Issue 33". archive.org. Vaadatud 01.12.2015.