laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Soo-kärjeherilane

Soo-kärjeherilane (Polistes nimpha) on putukaliik voltherilaste sugukonnas. Soo-kärjeherilane on levinud Põhja-Aafrikas, Madeiral, Lääne-Euroopast kuni Lõuna-Soomeni, Väike-Aasias, Lähis-Idas, Iraanis, Kesk- ja Ida-Kasahstanis, Lõuna-Uuralis, Lõuna-Siberis, Kesk-Amuuris, Altais, Tuvas, Pakistanis, Mongoolias, Indias ja Hiinas. Mati Martin, Jaan Luig, Soo-kärjeherilane oma majale katust ei ehita, Eesti haruldused EL 2008/7, veebiversioon (vaadatud 30.04.2014) Sissekanne ADW-s Sissekanne elu entsüklopeedias Unterscheidung der Feldwespen
Valge tina

Valge tina on üks tina kolmest kristallmodifikatsioonist. Tina on hõbehalli värvi pehme painduv metall. http://www.chemicool.com/elements/tin.html
Künnivõistlus

Künnivõistlus on võistlus, milles kündjad demonstreerivad oma oskusi kündmises. Künnivõistluse kaudu näidatakse ka õigeid künnivõtteid, erinevaid atrasid ja traktoreid. Vanema aja künnivõistlust on mõnikord nimetatud ka võistukünniks; võistukünni puhul selgitati paremusjärjestus hindaja mulje põhjal, kasutamata künnielementide hindamisel rangeid punktisüsteeme. Eesti esimese künnivõistluse (võistukünd) korraldas Carl Robert Jakobson 10. augustil 1874 oma talus Kurgjal, demonstreerides hõlmadraga kündmise eeliseid harkadra ees. Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 400 Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 441
Kohtla-Järve Ahtme Põhikool

Kohtla-Järve Ahtme Põhikool on venekeelne põhikool Ahtme linnaosas Kohtla-Järvel. Kool asutati 17. oktoobril 1962 ja kandis kuni 1994. aasta sügiseni nime Kohtla-Järve 14. Keskkool. Aastatel 1994-2019 oli kooli nimi Kohtla-Järve Ahtme Gümnaasium. Seoses riigigümnaasiumi avamisega Kohtla-Järvel sügisel 2019 jätkas Ahtme Gümnaasium põhikoolina ja kannab nime Kohtla-Järve Ahtme Põhikool. Kohtla-Järve Ahtme Põhikool. Eesti Hariduse Infosüsteem Erik Gamzejev. Järve gümnaasiumist saab septembrist Järve kool. Põhjarannik, 25. aprill 2019 Veebileht
Suulaeluu

Suulaeluu (ladina os palatinum) on paljudel selgroogsetel peas paiknev paariline näokoljuluu. Suulaeluu on seinaks nina- ja suuõõne, silmakoopa ning tiibjätkesuulae augule. Suulaeluu areng, anatoomia, asend, kuju ja morfoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Koduloomadel paikneb suulaeluu koljubaasil kiil- ja ülalõualuu vahel ja koosneb kahest lestmest (lamina horizontalis, lamina perpendiculatis). Suulaeluus esineb suulaeurge (sinus palatinus). Inimestel on suulaeluu näokoljuluu, mis koosneb kahest omavahel ühenduvast luuplaadist – rõht- ja püstleste –, mis ühenduvad ülalõualuuga.  Pikemalt artiklis Hambad#Madudel Enamikul tänapäevastel madudel paiknevad uurijate arvates hambad ka suulaeluul, välja arvatud infraseltsi Scolecophidia, ja maoperekondadesse Plectrurus, Rhinophis, kilpsaba, kalabariia, kummiboa, Apostolepis, pinnaserästik, munamadu, Elachistodon, Emydocephalus, Ophryacus isenditel, perekondades Calloselasma, lõgismadu ja eefa on tuvastatud isendeid kellel on hambad suulaeluul ja ka neid kellel need puuduvad. Suulaeluu koos tiibluu ja teiste luudega osalevad hammustamisel. "Meditsiinisõnastik" 740:2004. Enn Ernits, Esta Nahkur, "Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 53, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8. D. Luke Mahler, Maureen Kearney, The Palatal Dentition in Squamate Reptiles: Morphology, Development, Attachment, and Replacement, Zoology NEW SERIES, NO. 108, lk 6,7,14,15, 10. juuli 2006, FIELD MUSEUM OF NATURAL HISTORY, veebiversioon (vaadatud 29.04.2014) (inglise keeles) Horst Erich König, Hans-Georg Liebich, Veterinary Anatomy of Domestic Mammals: Textbook and Colour Atlas, lk 69, 3.trükk, Schattauer, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 30.04.2014) (inglise keeles) Alexandra Deufel, David Cundall, Prey Transport in “Palatine-Erecting” Elapid Snakes, JOURNAL OF MORPHOLOGY 258:358 –375 (2003), veebiversioon (vaadatud 30.04.2014) (inglise keeles) Sissekanne Terminologia Anatomica-s A02.1.13.001: Os palatinum. Suulaeluu Sissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s Os palatinum. Suulaeluu, lk 16, 5. väljaanne, 2012
Külmhoone

Külmhoone ehk külmutushoone on ehitis, kus kiiresti riknevaid aineid (peamiselt toiduaineid) jahutatakse ja külmutatakse ning säilitatakse madalal temperatuuril. Külmhoone koosneb külmkambritest, kompressorjaamast, külmaaine jahutamise süsteemist ja abiruumidest. Jahutatud toiduaineid hoitakse külmkambris 0 °C lähedasel temperatuuril, külmutamiseks alandatakse temperatuuri kuni –40 °C. Külmutatud toiduaineid säilitatakse temperatuuril –18...–25 °C. Külmhoone on ka ettevõte, kus tegeldakse külmtöötlemisega. Külmhoone. Eesti entsüklopeedia. 5. kd. Tallinn: Kirjastus Valgus 1990 lk 332 Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 395
NAMBLA

NAMBLA (Põhja-Ameerika Mehe/Poisi Armastuse Assotsiatsioon, North-American Man/Boy Love Association, NAMBLA) on Ameerika Ühendriikides tegutsev 1978. aastal asutatud homoseksuaalsete pedofiilide organisatsioon. Organisatsiooni eesmärk on dekriminaliseerida seksuaalsuhted laste ja noorukitega. FBI andmetel oli 1995. aastal organisatsioonil ligikaudu 1100 liiget. http://legacy.utsandiego.com/news/metro/20050217-2208-manboy-daily.html Põhja-Ameerika Mehe/Poisi Armastuse Assotsiatsiooni koduleht
Jens-Erik Madsen

Jens-Erik Madsen (sündinud 30. märtsil 1981 Randersis) on elukutseline Taani jalgrattur. Ta on trekisõidus Taani võistkonnaga võitnud maailmameistrivõistluste kulla, hõbeda ja pronksi, olümpiamängude hõbeda ja Euroopa meistrivõistluste hõbeda.
Jugla

Jugla on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 14,099 km². Jugla asub Ķīšezersi ja Jugla järve kaldal; lõunas puutub asum kokku Stopiņi piirkonnaga. Asum piirneb lõunas veel Dreiliņiga, kirdes Bukultiga, edelas Mežciemsi asumiga, läänes Čiekurkalnsi ja Teikaga ning kagus Brekšiga. 26 817 elanikku (2010). Jugla asub Ķīšezersi ja Jugla järvede äärsel alal, mis ulatub 2–3 meetrit üle merepinna. Järvedest kaugemal on maapind kõrgem, ulatudes Brīvības gatve ümbruses 8–10, lõuna pool, Šmerļa metsa aladel, aga 6–16 meetrit üle merepinna. Asumi edelaosas, Mežciemsi piiri ääres, on arvukalt luiteid, mis ulatuvad kuni 20 meetrit üle merepinna (suhteline kõrgus 15–16 meetrit). Jugla asumit eraldab Bukultist Ķīšezersi ja Jugla järve vaheline Jugla jõgi. Lisaks kahele suuremale järvele asub Jugla territooriumil veel Bābelītise järv, aga Jugla ja Mežciemsi piiril asuvad Dambjapurva järv ja Velnezersi järv. Keskajal läbis Jugla asumit Gauja äärde viiv tee (Via magna). Toona elasid Jugla asumi alal liivlased, asumi nimi tuleb liivi keelest, kus sõna jog tähendas jõge. XV sajandiks elasid piirkonnas aga juba valdavalt lätlased. XVIII sajandil hakkasid Jugla aladele järvede äärde tekkima arvukad suvemõisad, kuigi Riia kaupmeestel ja majaomanikel olid järvede ääres olnud krundid juba aastast 1232. Tähtsamad mõisad selles piirkonnas olid Arhierei, Gravenheide, Krēgermuiža, Strazdumuiža ja Zēluste mõis. Jugla järve ääres asunud aladele tehti toona palju väljasõite; seal avati restoran Coundray. Bābelītise järve äärsed luited olid populaarsed üliõpilaste seas, neist üks, kus armastati joominguid korraldada, kannab nime Šampanieša kalniņš ehk Šampušemäeke. XIX sajandil hakati asumisse rajama ka tööstusettevõtteid. 1812. aastal ehitati suhkruvabrik, 1827. aastal hakati tootma linasest riidest kardinaid, 1859. aastal ehitati asumisse paberivabrik, aastal 1873 tikuvabrik Valkanda, aastal 1899 avati aga tünnivabrik Merkurijs ja keemiatehas Gloveris. Aastal 1900 avati asumi territooriumil Jugla raudteejaam. Pärast Esimest maailmasõda tekkis asumisse ka tekstiilitööstus, seal avati vabrikud Rīgas audums ja Rīgas manufaktūra. Aastal 1906 avati tehaste juurde viiv trammiliin, mida aastal 1914 pikendati Jugla järveni. Aktiivsem ehitustöö algas Juglas alles 1950. aastatel, mil Jugla järve ja Mežciemsi vahele kerkis eramute piirkond. 1960. aastatel hakati asumisse rajama ka korterelamuid. Jugla promenaad Jugla järve kallas Nõukogudeaegne mängu- ja spordiväljak Jugla koduleht (läti keeles)
Alatskivi raamatukogu

Alatskivi raamatukogu (varem Alatskivi Valla Keskraamatukogu) on raamatukogu Tartu maakonna Peipsiääre vallas.
Gravenheide mõis

Gravenheide mõis (läti keeles Grāvenheides muiža, ka Goronska muižiņa, Garanska muižiņa või Garansku muiža, saksa keeles Gravenheide) oli mõis Lätis Riia linnas Jugla asumis. Mõisa peahoone asus Ūdeļu ielā 7. Gravenheide mõisa rajas Jugla järve kaldale aastal 1730 Riia kaupmees E. Heidevogel. Teda külastades peatus mõisas ka Johann Gottfried von Herder, kes sai seal viibides inspiratsiooni mitme luuletuse kirjutamiseks (nende seas ka "Ein Landlied auf Gravenheide"). Ajaloolane Arveds Švabe on oletanud, et sealt sai Herder ka mitmeid filosoofilisi ideid, eriti rahvakultuuri sünkretistliku päritolu kohta. Aastal 1772 avati mõisas puudritööstus. Aastal 1810 omandas mõisa Riia kaupmees Goronsky. Tema ajal töötasid puudritööstuses ühe meistri käe all kümme lihttöölist. Mõisa barokkstiilis hooned ehitati XVIII sajandil. Omal ajal oli Gravenheide üks Riia territooriumi uhkemaid mõisasid. Tööstuse areng tõi kaasa mõisakompleksi allakäigu. Tänapäeval on Gravenheide mõisa peahoone hävinud, nagu ka suurem osa kõrvalhoonetest. Säilinud on paar kõrvalhoonet ja mõned puud mõisa pargist. Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (läti keeles) Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (läti keeles)
Hemlock Society

Hemlock Society (tõlkes 'surmaputkeühing' või 'mürgikarikaühing') oli Ameerika Ühendriikides aastatel 1980–2003 tegutsenud eutanaasiat propageeriv ja edendav organisatsioon. Ühingu rajas Derek Humphry. Ühingu nimi viitab vanakreeka filosoofi Sokratese surma asjaoludele. Kui tema kodulinna Ateena ametivõimud olid ta surma mõistnud, lükkas Sokrates oma pooldajate pakutud põgenemisvõimaluse tagasi ning nõustus surmaga, juues täpilisest surmaputkest valmistatud alkoholiga segatud mürki, mida surmaotsuse täideviimiseks kasutati. Donald DeMarco, Benjamin Wiker. Surmakultuuri arhitektid. Tallinn, 2012, lk. 338
Stabilisaatorvarb

Stabilisaatorvarb on auto vedrustuse osa, mille eesmärgiks on vähendada auto kere kaldumist kurvides või teekonaruste tõttu. Stabilisaatorvarb asub auto pikiteljega risti ja on auto kerega ühendatud läbi pukside. Selline ühendus võimaldab varva pöördliikumist. Varva otsad ühenduvad läbi spetsiaalsete liigendite õõtshoobade külge. Kui auto kere hakkab kurvi läbides väliskurvi poole kalduma, siis kerkib väliskurvipoolne õõtshoova ots auto kere suhtes kõrgemale ja stabilisaatorvarb püüab ka teise kerepoole õõtshooba kõrgemale tõmmata. Kuna ratas jääb harilikult kontakti teepinnaga, siis kere rohkem ei kaldu. Stabilisaatorvarvad on kasutusel autode mõlemal teljel. Vanematel autodel võivad stabilisaatorvarvad puududa. Stabilisaatorvarb. Pärnumaa Kutsehariduskeskuse veebilehekülg. Kasutatud: 9. aprillil 2014
Krēgermuiža mõis

Krēgermuiža mõis (läti keeles Krēgermuiža, ka Baltā muiža) oli mõis Lätis Riia linnas Jugla asumis. Mõisa peahoone asus Jugla järve kaldal Strazdumuiža internaatkooli juures. Saksa keeles oli mõisa nimi Krögershof. Krēgermuiža mõis tekkis 1845. aastal, mil Strazdumuiza mõisa omanik Johan Teodor Pychlau eraldas sealsed maad pulmakingiks poeg Rheinhold Ludwig Pychlaule. Viimase surma järel päris valduse tema abikaasa Johanna Karoline, kelle neiupõlvenimi oli Kröger. Selle järgi on mõis ilmselt ka nime saanud. Mõisa peahoone oli historitsistlik kahekorruseline kivihoone, mille juures domineerisid renessansiajastu elemendid. Hoone ehitati XIX sajandi teisel poolel. Enne 1945. aastat kuulus häärber Riia linnale, seejärel haridusministeeriumile. 1951. aastast oli see kasutusel haiglana, seejärel lasteaiana. Tänapäeval seisab hoone tühjalt, katus on suuremalt jaolt sisse langenud. Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (läti keeles)
Honda Jazz

Honda Jazz on Honda poolt alates 2001. aastast toodetav viieukseline väike luukpäraauto, mis kannab paljudel turgudel nime Honda Fit. Seda on aastast 2001 toodetud neli põlvkonda ning uusimat Jazzi tutvustati 2020. aastal. Honda Jazzi müüakse üle maailma, 2013. aasta keskpaigaks oli müüdud üle 5 miljoni Jazzi. Esimene Euroopas müüdud Honda Jazz oli tegelikult peamiselt Jaapani turu jaoks toodetud Honda City, mida toodeti aastatel 1981–1986. Tegu oli kolmeukselise väikese linnaautoga. Honda City R (1983) Honda City Esimese põlvkonna Honda Jazzi esitleti 2002. aastal, Jaapani turul müüakse sama autot ka Honda Fiti nime all. Tänu esiistme alla paigutatud kütusepaagile ja kompaktsele tagavedrustusele oli ka esimese põlvkonna Jazz seest vägagi ruumikas. Väikeauto teljevahe on 2450 mm. Teise põlvkonna Jazz avalikustati 2007. aastal 40 Tokyo Motor Show'l. 2011. aastal saabus müügile ka hübriidajamiga Jazz Hybrid. 3. põlvkond tuli müügile 2015. aastal. Neljanda põlvkonna Jazzi esitleti 23. oktoobril 2019 Jaapanis 46th Tokyo Motor Show'l. Jazz on endiselt väga ruumikas ja praktiline auto. Suurendatud on teljevahet, mis nüüd on 2530 mm. Hiinas müüakse Jazzi nime Honda Life all. Müügile jõudis auto 2020. aastal ning selle põlvkonna Jazzist on saadaval ka välimuselt linnamaasturit meenutav Jazz Crosstar.
Fiat 500

Fiat 500 on Fiati väikeauto ning Fiat 500 nime on kandnud kolm autopõlvkonda. Kolmanda põlvkonna Fiat 500 on olnud tootmises alates 2007. aastast. Fiat 500 A oli pisike linnaauto, mida toodeti aastatel 1936–1955. Mootoriks oli 569 cm3 neljasilindriline mootor. 13-hobujõulise mootoriga Topolino maksimaalne kiirus oli 85 km/h. Fiat 500 B mootor oli juba 16-hobujõuline. 1949. aastal toodi turule Fiat 500 C, millel oli B-mudeli mootor, aga juba uus välisdisain. Fiat 500 C Giardiniera 1. põlvkonna Fiat 500 oli tagaveoline ja tagamootoriga väikeauto, mida toodeti aastatel 1957–1975. 1. põlvkonna mudel 1. põlvkonna Abarth 1. põlvkonna Abarth Zagato Coupe 1. põlvkonna Lucertola 1. põlvkonna Giandiera 1. põlvkonna Jolly 1. põlvkonna Giannini 1. põlvkonna Moretti Coupe 1. põlvkonna Vignale Gamine Retrostiilist inspireeritud 2. põlvkonna 500 tutvustati 2007. aastal – 50 aastat pärast esimese põlvkonna müügiletulekut. Mootorivalikus on 0,9-liitrine turboga bensiinimootor (105 hj, kütusekulu 4,2 l / 100 km). 2014. aastal lisandus uus tippversioon Fiat 500 Cult. 2. põlvkonna mudel 2. põlvkonna Abarth 2. põlvkonna C-mudel 2. põlvkonna C Abarth 2. põlvkonna e-mudel 2. põlvkonna S-mudel 2. põlvkonna Lounge 2. põlvkonna Erdgas 2. põlvkonna Zagato Coupe 2. põlvkonna Barbie 2. põlvkonna Diesel 2. põlvkonna C-mudel Diesel 2. põlvkonna Gucci 2. põlvkonna Pink 2. põlvkonna Rosso Corsa 2. põlvkonma Valentino Fiat New 500 on täiselektriline Fiat 500 mudel, mida tutvustati 4. märtsil 2020 Milanos.
Kia Rio

Kia Rio on Lõuna-Korea autotootja Kia Motors toodetav väikeauto. Seda on toodetud neli põlvkonda ja erinevate keretüüpidega. Esimese põlvkonna teljevahe oli 2410 mm ning auto oli müügil alates 1999. aastast. Keretüüpidest olid saadaval sedaan ja universaal. 1. põlvkonna sedaan 1. põlvkonna RX-V 1. põlvkond Teist põlvkonda toodeti aastatel 2005–2011, sellel oli Hyundai Accentiga sama platvorm. 2. põlvkond 2. põlvkonna sedaan Kolmanda põlvkonna Riot keretähisega UB tutvustati 2011. aasta Genfi autonäitusel. Keretüüpe oli kolm: kolme- ja viieukselised luukpärad ja sedaan. Lisaks toodeti Vene ja Hiina turu jaoks veidi konservatiivsema disainiga Riot, mille keretähis oli QB. 3. põlvkond 3. põlvkond Kia Rio QB sedaan Neljas põlvkond on müügil 2017. aastast. Keretüüpidest on saadaval viieukseline luukpära ja neljaukseline sedaan. Auto on disainitud Kia Saksamaa ja California disainikeskustes. Teljevahe on 2580 mm. Kia Rio EX (2018) Kia Rio EX (2018) Kia Rio sedaan (2017)
Alfa Romeo MiTo

Alfa Romeo MiTo on Alfa Romeo väike esiveoline kolmeukseline luukpära, mida tutvustati 2008. aastal. Platvormina oli kasutusel Fiat Small platform, mis on sama Fiat Grande Puntol kasutatuga. 2014. aastal tehti esimene mudeliuuendus. Sellega muutusid iluvõre, armatuurlaud, istmete disain ja materjalid ning lisandus uus 5-tolline multimeediasüsteem. Kokku toodeti 265 000 MiTot ning MiTo tootmine ja müük lõppes 2018. aastal.
Oliver Masing

Oliver Masing (11. september 1926 – 17. veebruar 2010) oli eesti keemik ja õpetaja-metoodik. Ta oli aastakümneid keemiaõpetaja Tallinna 20. Keskkoolis. Oliver Masingu põrm maeti 30. aprillil 2010 Tallinna Rahumäe kalmistule. 1968 Eesti NSV teeneline õpetaja kalmistud.ee
Babuškini rajoon

Babuškini rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Selle keskuseks on imeni Babuškina. Rajoon jaguneb halduslikult 10 kohalikuks omavalitsuseks. Q126719912 Babuškini rajooni koduleht
Anne Juksaar

Anne Juksaar (1. jaanuar 1939 – 2. juuni 2010) oli eesti õpetaja. Ta töötas aastakümneid ajalooõpetajana Tallinna 20. Keskkoolis. Anne Juksaare põrm on maetud 17. juulil 2010 Tallinna Rahumäe kalmistule. https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=q23aZwBOgB79
Arhierei mõis

Arhierei mõis (läti keeles Arķireja muiža või Arķireja muiža, ka Ozolkalna muižiņa) oli ametimõis Lätis Riia linnas Jugla asumis. Mõisa peahoone asus Pakalniešu iela majade 22–26 piirkonnas. Saksa keeles oli mõisa nimi Archiereis Höfchen, ka Eichenberg Höfchen. Arhierei mõis kuulus Läti õigeusu kiriku peapiiskoppidele. Aastal 1833 püstitati maja juurde ka kirik, mis oli valmistatud sõjaväehaigla juures asunud ja lammutatud kiriku detailidest. Aastal 1933 mõrvati mõisas peapiiskop Jānis Pommers ja maja süüdati põlema, tulekahjus hävisid kõik Arhierei mõisa hooned. Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (läti keeles)
2011. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus

2011. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus olid 30. Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 4.–6. märtsini Pariisis Prantsusmaal. Võistlused toimusid Palais Omnisports de Paris-Bercy areenil. See oli teine kord, kui Euroopa sisemeistrivõistlused toimusid Pariisis, ja neljas kord, kui need toimusid Prantsusmaal. Võistlustel osales 577 sportlast 46 riigist. Eestit esindas 10 sportlast. Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 36 Ametlikud tulemused Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 26 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 26 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 25 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 26 [Ametlikud tulemused] Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 24 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 6 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 23 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 17 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 30 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 23 [Ametlikud tulemused] Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 23 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5.–6. märts Osavõtjaid: 16 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 25 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 18 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 21 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 23 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 18 [Ametlikud tulemused] Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 25 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 6 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 23 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 20 [Ametlikud tulemused] Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 21 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 21 [Ametlikud tulemused] Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 12 [Ametlikud tulemused] Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 15 [Ametlikud tulemused]
Anneli Ohvril

Anneli Ohvril (sündinud 14. augustil 1972 Tartus) on eesti juhtimiskoolitaja ja turundusekspert. Tuntumad tema osalusel algatatud projektid on "Teeme ära!", "Teeme ära – maailmakoristus", "Minu Eesti" mõttetalgud, "Killerkott tapab", "Lase inimene üle tee", "Prügihunt ja Superjänes", Eesti Toidupanga avakampaania ja SOS Lasteküla Sõprade Klubi. 2008. aastal osales ta esimese "Teeme ära!" üle-eestilise koristuspäeva organiseerimisel ja on sellest ajast maailmas tutvustanud Eestist alguse saanud kodanikualgatuse formaati. Kümme aastat kestnud vabaühenduste, riikide ja munitsipaalvalitsuste nõustamisest ja inspireerimisest kasvas välja ühiseid väärtusi ja Eesti eeskuju järgiv globaalne võrgustik. 15. septembril 2018 toimus esimene World Cleanup Day üleilmses formaadis maailmakoristus, milles osales ametliku loenduse andmetel vähemalt 18 miljonit inimest 157 riigist. 2023. aasta seisuga on maailmakoristuspäev kasvanud üheks suurimaks kodanikuliikumiseks maailmas, sellest võtab igal aastal osa kümneid miljoneid inimesi. Maailmakoristust juhitakse Eestist Tallinnast. Anneli Ohvril on maailmakoristuspäevade tegevjuht. 2012. aastal valiti Anneli Ohvril koos Vanemuise teatrijuhi Paavo Nõgese ning TTÜ Innovatsiooni ja rahvusvahelistumise prorektori Alar Kolgiga silmapaistvaks nooreks eestlaseks. 2020 lõpetas Anneli Ohvril cum laude Tartu Ülikooli esimese muutuste juhtimise magistrikava ning on sellest ajast nõutud lektor ja koolitaja muutuste ja protsesside korraldamise, kavandamise ja mõtestamise teemal ettevõtetes ja organisatsioonides. 2021. aasta populaarsete koolitusprojektide eest pälvis Anneli Ohvril Äripäeva aasta koolitaja 2022 auhinna. 2022. aastal pälvis Anneli Ohvril välisministeeriumi teeneteristi maailmakoristuspäeva idee eduka realiseerimise eest. Anneli Ohvril on Eesti Ettevõtlike Noorte Koja ehk JCI Estonia senaator ja JCI Go koja asutaja. Ta oli 2011. aastal JCI Estonia president. 2020. aastal pakkus Anneli Ohvril välja eestikeelse mõiste "ringmood", koondamaks mõisteid "ringmajandus", "taaskasutus", "uuskasutus", fashion tuning ja upcycling tekstiili- ja moeloomingu valdkonnas. "Palju-palju õnne, Anneli Ohvril, Alar Kolk ja Paavo Nõgene! | Director". web.archive.org. 2. mai 2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. mai 2014. Vaadatud 23. jaanuaril 2023. "Äripäeva juhtimiskool: muutuseks on vaja õiget meetodit ja natuke nügimist". Äripäev. Vaadatud 23. jaanuaril 2023. "Välisminister tunnustas välisministeeriumi teeneteristidega Eesti riiklusesse panustanuid | Välisministeerium". www.vm.ee. Vaadatud 23. jaanuaril 2023. "Homme pühitsetakse ametisse JCI Estonia uus president". Estonian World Review. Vaadatud 23. jaanuaril 2023.
Lakshadweep

Lakshadweep on India liiduala.
Korteriühistu

Korteriühistu (ka: korterikooperatiiv) on mittetulundusorganisatsioon (ühistu), mis on loodud eesmärgiga majandada korteriteks jaotatud ehitist ja selle krunti ning esindada korteriühistu liikmete huvisid. Eestis reguleerib korteriühistutega seotut 1995. aastal vastu võetud korteriühistuseadus. Eesti Korteriühistute Liit U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M). Lk 434 Korteriühistuseadus Korteriühistute hanked
Blake Lively

Blake Ellender Lively (sündinud 25. augustil 1987) on Ameerika näitleja. Ta on tuntud teismeliste telesarjast "Kõmutüdruk" ("Gossip Girl") ja ka paljudest filmidest, näiteks "Metslased". Praegu on ta abielus Kanada näitleja Ryan Reynoldsiga, aga tema endiste poiss-sõprade hulka kuuluvad ka näiteks Leonardo DiCaprio ja Penn Badgley.