laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Soidra

Soidra on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Soidra uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Schütz. Agu Soidra palvel kanti Soidra perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 101 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Soidra Eestis 5 mehel ja 6 naisel. Agu Soidra (1896–1974), eesti ühistegelane Ivo Soidra (1931–2006), Nõukogude Liidu diplomaat
Luserna

Luserna (tsimbri: Lusérn, saksa: Lusern) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost kagus. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 284 inimest ja valla pindala on 8,2 km². Lusérn külgneb järgmiste valdadega: Caldonazzo, Lavarone, Levico Terme, Pedemonte, Rotzo ja Valdastico. Lusérn on tsimbri keele ja kultuuri keskus. 2001. aasta rahvaloenduse järgi märkis umbes 90% Lusérni rahvast oma esimeseks keeleks tsimbri, mis on saksa keele lõunasaksa murre. Varem kõneldi tsimbrit ka naabruses Lavarones ja nn Sette Comuni ja Tredici Comuni. Kultuuriinstituut määrati provintsiseadusega ja sai rahastust Itaalia riigilt, et aidata säilitada unikaalset traditsiooni, kultuuri ja keelt. Lusérnis kõneldav tsimbri murre erineb veidi mujal kõneldavast tsimbri murdest. Ametlik veebileht
Mart Paemurru

Mart Paemurru (1940. aastani Martin Otto; 31. mai 1908 Toila, Voka vald – 6. november 1972 Tallinn) oli eesti metsasarvemängija, tšellist ja muusikapedagoog. Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna konservatooriumi Jaan Tamme metsasarveklassi, õppis konservatooriumis ka Karl Bachblumi ja Raymond Bööcke juhendamisel tšellot, Artur Kapi juhendamisel kompositsiooni ning Olav Rootsi juhendamisel dirigeerimist. Aastatel 1929–1930 oli ta Raadio Ringhäälingu orkestri kontsertmeister, 1932–1942 Estonia teatri orkestri metsasarvemängija, 1942–1945 Estonias tšellist, 1948–1968 mängis tšellot ERSO-s. Aastatel 1941–1972 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi metsasarveõppejõud, aastatel 1944–1949 ka puhkpillikateedri juhataja, 1946. aastast dotsent, 1946–1950 dekaan. Tema õpilasi on Kaupo Antzon, Robert Kasemägi, Leho Muldre ja Ado Tamm. Tema abikaasa oli helilooja ja muusikapedagoog Els Aarne, nende poeg on tšellist Peeter Paemurru. Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990, lk 173–174
Paemurru (perekonnanimi)

Paemurru on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Paemurru uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Otto (1940. aastal Tallinnas). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Paemurru Eestis 10 mehel ja 9 naisel. Mart Paemurru (1908–1972), eesti metsasarvemängija, tšellist ja muusikapedagoog Peeter Paemurru (sündinud 1948), eesti tšellist ja poliitik, eelmise poeg Els Aarne (alates 1940 Els Paemurru; 1917–1995), eesti helilooja ja pedagoog, Mart Paemurru abikaasa ja Peeter Paemurru ema
Söödav kuslapuu

Söödav kuslapuu on sinise kuslapuu alamliik või teisend (Lonicera caerulea var. edulis). Pärineb Ida-Siberist ja Kaug-Idast. Söödav kuslapuu kasvab umbes ühe meetri kõrguseks põõsaks. Võrsed ja lehed on karvased. Lehed on väiksemad kui põhiliigil, pikliklantsetjad, tipp on teritunud. Õied on kreemikasvalged ning ulatuvad õiekroonist välja. Viljad on tumesinised, piklikud, kuni 2 cm pikkused, vahakihiga kaetud, söödavad, hapukad või kibekad ning meenutavad maitse poolest sinikat. Eestis külmakindel. Söödava kuslapuu alamliigi kromosoomide põhiarv on 2n=18. Robert Piir (2008). Vähetuntud marjad aias. Tallinn: Maalehe Raamat. Lk 53-83. Urmas Roht (2007). Lehtpuud I osa. Tartu: Atlex. Lk 192. Endel Laas (1987). Dendroloogia (II trükk). Tallinn: Valgus. Lk 567. Kalju Kask. Söödava kuslapuu marjad valmivad aias esimesena Maakodu/Delfi, 27. juuni 2010 Liina Arus. Söödav kuslapuu ja kasvatustehnoloogiad, ettekanne Tartu Maheõppepäeval, 6. detsember 2016 Egon Valdaru. Vara valmivatest kuslapuumarjadest saab imemaitsvaid hoidiseid Sakala, 27. juuni 2012 Söödava kuslapuu kasvatamine toidusalu põõsarindes Metsik Aed, 11. august 2017 Riinu Raamets. Söödava kuslapuu viljade kvaliteet ja taimede talvekahjustused sõltuvalt genotüübist, magistritöö, juhendaja Marge Starast. Tartu: Eesti Maaülikool, 2017
Erastvere raamatukogu

Erastvere raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Erastvere külas Erastvere külakeskuses. Raamatukogu juhataja on Tiiu Ziugmann. https://web.archive.org/web/20171220220951/http://www.kanepi.ee/index.php?id=10637 (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogust Kanepi valla leheküljel
Põlgaste raamatukogu

Põlgaste raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Põlgaste külas Põlgaste külakeskuses. Raamatukogu juhataja on Irina Kruusla. https://web.archive.org/web/20171220220951/http://www.kanepi.ee/index.php?id=10637 (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogust Kanepi valla leheküljel
Kanepi raamatukogu

Kanepi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Kanepi asulas. Raamatukogu juhataja on Heli Adamson. https://web.archive.org/web/20171220220951/http://www.kanepi.ee/index.php?id=10637 (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogust Kanepi valla leheküljel
Prii

Prii on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Prii (Brie, Pri, Prie, Prü) on pandud 14 mõisas Järvamaal, Läänemaal, Pärnumaal, Saaremaal, Tartumaal, Viljandimaal ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Prii uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Andrei, Freimann, Frey, Kerb, Liber, Lieber, Mitter, Nibauer, Prifka, Priidemann, Prinkmann, Prints, Viliberg ja Vriedberg. Karmen Prii palvel kanti Prii perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 394 all (Siseministeeriumi teadaanne 16. veebruarist 1940). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Prii Eestis 75 mehel ja 85 naisel. Andrei Prii, eesti poliitik ja majandusjuht (1938–2022) Asso Prii, eesti ühiskonnategelane (1986–) Jaanis Prii Uno Prii, eesti päritolu Kanada arhitekt (1924–2000)
Hanikase raamatukogu

Hanikase raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Hanikase külas. Raamatukogust Võru valla kodulehel
Orava raamatukogu

Orava raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Orava külas. Raamatukogust Võru valla kodulehel
Ridala (perekonnanimi)

Ridala on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Ridala uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünthal ja Lemberg. Vassil Ridala palvel kanti Ridala perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 40 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ridala Eestis 17 mehel ja 15 naisel. Elfriede Ridala (1903–1974), eesti loomaarst Vassil Ridala (1906–1985), eesti loomaarst
Karilatsi raamatukogu

Karilatsi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Karilatsi külas. Raamatukogu juhataja on Kadri Oraka. http://www.kolleste.ee/et/raamatukogud/ (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogust Kõlleste valla kodulehel
Krootuse raamatukogu

Krootuse raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Raamatukogu juhataja on Vaike Puuselg. http://www.kolleste.ee/et/raamatukogud/ (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogust Kõlleste valla kodulehel
Kauksi raamatukogu

Kauksi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Kauksi asulas. Raamatukogu juhataja on [[Enna Prükk. https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017)
Lahe raamatukogu

Lahe raamatukogu on[küsitav] raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Lahe külas. Raamatukogu juhataja on Ainika Mägi. https://web.archive.org/web/20171220223105/http://www.laheda.ee/?id=24 (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogust Laheda valla kodulehel
Tilsi raamatukogu

Tilsi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas. Raamatukoguhoidja on Tia Võru. Raamatukogust Laheda valla kodulehel
Leevaku raamatukogu

Leevaku raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Leevaku külas. Raamatukogu juhataja on Karmen Pedosk. https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogust Räpina valla külade kodulehel "Leevaku küla saab uue raamatukoguhoone" ERR, 20. jaanuar 2023
Veriora raamatukogu

Veriora raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Veriora asulas. Raamatukogu juhataja on Ilona Oeselg-Tigasing. https://web.archive.org/web/20171220224441/http://veriora.ee/veriora-raamatukogu/ (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogust Veriora valla kodulehel
Leevi raamatukogu

Leevi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Raamatukogu juhataja on Kaili Rätsep. https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017)
Barok

Barok (ukraina keeles Барок) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 118. Pindala on 0,93 km².
Linte raamatukogu

Linte raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Linte külas Linte külakeskuses. Raamatukogu juhataja on Ester Nagland. https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017)
Maaritsa raamatukogu

Maaritsa raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Maaritsa külas. Maaritsa küla tekkis 1873. aastal Vene valitsuse ehitatud õigeusu kiriku juurde. Õigeusukogudus tekkis Maaritsa e Prangli (Wrangelshofi) külas 1848. aastal. Veerandsada aastat hiljem ehitati viie kupliga kivikirik, mis pühitseti 17. jaanuaril 1874 ja oli kasutusel 1951. aastani. Kiriku juurde kuulusid omal ajal ka kirikumõis ja apostliku õigeusu kihelkonnakool, kus on kooliharidust saanud kirjanikud Friedebert Tuglas, Gustav Wulff-Õis ja Willem Buk. Raamatukogu asutati 1945. aastal Maaritsa Rahvamajja, hilisemasse Maaritsa Kultuurimajja, mis samal aastal loodi Maaritsa apostliku õigeusu kihelkonnakooli vanasse hoonesse. Raamatukogu tegutses seal 1969. aastani, mil hoone hävis täielikult tulekahjus. Peale tulekahju oli raamatukogu kolm kuus suletud, kuni uute ruumide leidmiseni vana sidejaoskonna kõrval ühetoalises korteris, kus praegu asub Maaritsa sotsiaalmaja. 1972. aastal hakati ehitama praegust Maaritsa kultuurimaja, kus raamatukogu 1976. aastal uued ruumid sai. Need asusid Kultuurimaja esimesel korrusel 39 m³ pinnal. Alates 21. novembrist 2002 asub raamatukogu Maaritsa Kultuurimaja teisel korrusel veel suuremates ruumides. Maaritsa raamatukogu 50 aastat juhtinud Niine Rattik kirjutab raamatukogu kroonikas 1969. aasta tulekahjust: 3. augustil toimunud tulekahju tagajärjel hävines raamatukogu ruum ja fond täielikult. Esialgu puudusid ruumid ja raamatukogu ei saanud uut fondi komplekteerima hakata. Fondi hakati komplekteerima rajooni vahetusfondi ja Rajooniraamatukogu baasil. Komplekteerimisega olid tõsised raskused, kuna vahetusfondis olid põhiliselt vanemad, seisma jäänud raamatud. Niine Rattik töötas raamatukogus 2002. aasta alguseni. Tema tööajal toimus raamatukogus ja ka koostöös Kultuurimajaga põnevaid ja traditsioonilisi üritusi, näiteks Kirjanduslik Kohus ja Raamatuball, ning raamatukogu külastas mitu tuntud kirjanikku, näiteks Leelo Tungal. 2002. aastal kolis raamatukogu uutesse ruumidesse Maaritsa Kultuurimaja teisel korrusel. Seda seoses interneti punkti avamise ja arvuti kasutamisega raamatukogutöös. Raamatukogu sai ka uue juhataja, kelleks oli Marje Sado. Tema töötas raamatukogu 2007. aasta veebruarini. 2007. aastal oli raamatukogujuhataja lühikest aega ka Egle Sõmer ning 2007. aasta lõpust Anneli Siilbek. 2012. aasta lõpust hakkas raamatukogujuhatajana tööle Jaanika Tappo, kes töötab tänaseni. Raamatukogus toimub alates 2013. aasta lõpust laste lauamängu- ja meisterdamisring. Kogud on ümber korraldatud, riiulid vahetatud ning külastajate ja laenutuste arv kasvab stabiilselt igal aastal veidi. "Maaritsa, Vissi ja Krüüdneri külade arengukava 2011-2021" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. märts 2018. Maaritsa raamatukogu Kroonika 1965 - 2001 https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogust Valgjärve valla kodulehel Maaritsa raamatukogu Facebookis
Saverna raamatukogu

Saverna raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Saverna külas. Raamatukogu juhataja on Tiina Hoop. https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogust Valgjärve valla kodulehel
Valgjärve raamatukogu

Valgjärve raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Valgjärve külas. Raamatukogu juhataja on aastast 2024 Maris Kikkatalo, eelmine pikaaegne direktor oli Ilse Aigro, kes töötas raamatukogus 51 aastat (1972–2024). https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017) Valgjärve eluaegne raamatukoguhoidja on kogu kümnest tuhandest teosest läbi lugenud lausa pooled!, Õhtuleht, 15. märts 2024 Raamatukogust Valgjärve valla kodulehel
Mikitamäe raamatukogu

Mikitamäe raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Setomaa vallas Mikitamäe külas. Raamatukogu juhataja on Kaiu Suurmann. https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017) Mikitamäe Raamatukogu põhimäärus Võrumaa raamatukogud "Mikitamäe elanikud said raamatukogu küsimuses vallavõimude vastu võidu" Tartu Postimees, 3. märts 2010
Mooste raamatukogu

Mooste raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Mooste asulas. Raamatukogu juhataja on Kaie Koser. https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017)
Ahja raamatukogu

Ahja raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Ahja asulas. Raamatukogu juhataja on Külli Vardja. https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogust Ahja valla kodulehel
Põlva vallaraamatukogu

Põlva vallaraamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Peri külas. Raamatukogu juhataja kohusetäitja on Eve Sokk. Põlva vallaraamatukogu haruraamatukogud on: Himmaste raamatukogu Kiuma raamatukogu Taevaskoja raamatukogu Vanaküla raamatukogu. https://web.archive.org/web/20171220230844/http://vallaraamatukogu.webs.com/kontakt (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogu koduleht
Rasina raamatukogu

Rasina raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Rasina külas. Raamatukogu juhataja on Edda Prükk. https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017)
Ruusa raamatukogu

Ruusa raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Ruusa külas. Raamatukogu juhataja on Elve Vals. https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogust Räpina valla külade kodulehel
Räpina raamatukogu

Räpina raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina linnas. Raamatukogu juhataja on Kiira Kazakova. https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogust Räpina valla kodulehel
Saatse raamatukogu

Saatse raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Setomaa vallas Saatse külas. Raamatukogu juhataja on Linda Allas. https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017)
Vastse-Kuuste raamatukogu

Vastse-Kuuste raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Vastse-Kuuste asulas. Raamatukogu juhataja on Mall Kõpp. Raamatukogu asutati 1914. https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017) https://web.archive.org/web/20171220232015/http://raamat.vkuuste.ee/et/info/ (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogu koduleht
Võõpsu raamatukogu

Võõpsu raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Võõpsu asulas, majas Räpina mnt 24. Raamatukogu on asutatud aastal 1923. Raamatukogu juhataja oli 60 aastat (kuni aastani 2020) Lea Saaremäe. Seejärel on raamatukoguhoidjaks Aili Jürmann. https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017) Mati Määrits 2020. Kui Lea Saaremäe raamatukokku jõudis, polnud seal veel elektritki. Lõuna-Eesti Postimees 13(31. jaanuar), lk 4.
Värska raamatukogu

Värska raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Setomaa vallas Värska asulas. https://web.archive.org/web/20171220222742/http://www.raamat.polva.ee/rk-maakond.shtml (vaadatud 21.12.2017) Raamatukogust MTÜ Tule Maale kodulehel
Black Mama

Black Mama on glasuurkohuke, mida toodab AS Kohuke. Kohuke sisaldab glasuuri, kohupiima, taimerasva, vanilliini ja paksendajaid. 100 grammi Black Mama kohukese energeetiline väärtus on 1262,6 kJ. Toote tutvustus AS Kohuke kodulehel
Keitele vald

Keitele on vald Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas. Naabervallad on Pielavesi vald, Pihtipudase vald, Tervo vald, Vesanto vald ja Viitasaari linn. Population growth biggest in nearly 70 years Keitele koduleht
Mäntyharju vald

Mäntyharju on vald Soomes Ida-Soome läänis Lõuna-Savo maakonnas. Naabervallad on Heinola linn, Hirvensalmi vald, Kouvola linn, Mikkeli linn, Pertunmaa vald ja Savitaipale vald. Population growth biggest in nearly 70 years
Savitaipale vald

Savitaipale on vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas. Naabervallad on Kouvola linn, Lemi vald, Luumäki vald, Mikkeli linn, Mäntyharju vald, Puumala vald ja Taipalsaari. Population growth biggest in nearly 70 years
Meelis Adamson

Meelis Adamson (sündinud 23. aprillil 1960 Tallinnas) on eesti fotograaf ja harrastusnäitleja. Tuntud ka Mart Laari teisikuna. Adamson osales Kanal 2 sarjas "Wremja", kus tema tegelaskujule luges hääle peale Martin Padar. Samuti mängis ta 2007. aastal Wremja uustöötluses "Sipelga 14" ning samal aastal välja tulnud filmis "Jan Uuspõld läheb Tartusse". Mis iganes, Aleksander! (2007) Ta osales ka valimisliit MEIE Tallinn koosseisus 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel, kuid ei osutunud valituks. Madis Jürgen: "Appi, peigmehel hambajäljed jala peal!" Eesti Ekspress, 13. august 2003 Regina Hansen: "“Wremja” Mart Laar - rahvamees all-linnast" Õhtuleht, 28. veebruar 2002 Henry Linnard: "Jan Uuspõld alias rullnokk Pets: mul pole mingit probleemi ossidega tänaval nalja visata" Õhtuleht, 19. jaanuar 2018 Meelis Adamson Eesti Filmi Andmebaas "Külg külje kõrval kultuskangelasi kaema" Tartu Ekspress Valimistulemused Delfi "Mart Laari teisik rakendas valimiskampaania ette palja naise!" TV3, 26. september 2017 Koduleht
Harilik päevakoer

Harilik päevakoer (Arctia caja) on päevakoera perekonda kuuluv liik liblikalisi sugukonnast karuslased. ♂ ♂ △ 2017. aasta sügisel esitati harilik päevakoer üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks. Harilik päevakoer andmebaasis eElurikkus
Piksepeni

Piksepeni (Callimorpha) on perekond liblikalisi alamsugukonnast karuslased. Kui eestikeelse teadusliku nimetusena on piksepeni perekond Callimorpha, siis rahvapärane nimetus piksepeni tähistab mitmesse erinevasse perekonda kuuluvaid liike. Nii kutsutakse piksepeniks ka harilikku päevakoera. Eestis elab selle perekonna liik harilik piksepeni (Callimorpha dominula, sünonüüm Panaxia dominula).
Maadleja (täpsustus)

Maadleja on keegi, kes tegeleb maadlusega. Muud tähendused: Maadleja (film), USA 2008. aasta film Maadlejad, prantsuse kunstniku Gustave Courbet’ õlimaal lõuendil ... The Wrestler (filmimuusika album)
Ballet 422

"Ballet 422" on Jody Lee Lipesi 2015. aasta dokumentaalfilm. Filmis lavastab koreograaf Justin Peck New York City Ballet' 422. lavastust. Justin Peck Tiler Peck
Sünteetiline propositsioon

Sünteetiline propositsioon on filosoofia mõiste, mis on tuletatud Immanuel Kanti sünteetilise otsustuse järgi. Sünteetiline propositsioon on tõene, kui ta tähendus on seotud maailmaga ning oleneb olukorrast, samas kui analüütiline propositsioon on tõene, kuna ta tähendus on tõene igas olukorras. Immanuel Kant kasutas oma raamatus "Puhta mõistuse kriitika" otsustuste eristamiseks termineid "analüütiline" ja "sünteetiline". Kanti järgi on otsustus sünteetiline, kui selle predikaadi mõiste ei sisaldu subjekti mõistes, vaid on subjekti mõistega seotud. Sama loogika järgi tuletasid propositsioonide tüüpe hilisemad filosoofid. Näiteks propositsioon "Kõik poissmehed on üksi" on sünteetiline, kuna "poissmehe" mõiste ei sisalda mõistet "üksi", "üksi" pole "poissmehe" definitsioon. Selle arvelt saame öelda, et sünteetilise propositsiooni puhul tuleneb propositsiooni tõeväärtus sõnaliste väljendite omavahelistes seostes, mitte väljendite tähendustes endis. Kant kasutas "Puhta mõistuse kriitikas" otsustuste eristamiseks ka mõisteid "aprioorne" ja "aposterioorne", millest aprioorne on mõistuslik- ja aposterioorne kogemuslik propositsioon. Mõlemad on seotud analüütilise ja sünteetilise propositsiooniga, kuid on siiski neist erinevad. Uuspositivistid hakkasid Kanti propositsioonide klassifikatsioonide vastu huvi tundma. Analüüsides Kanti definitsioone leidsid nad, et sünteetilised propositsioonid on kõik propositsioonid, mis pole analüütilised. Viimase hulka kuuluvad propositsioonid, mis on tõesed läbi mõistete, definitsioonide või keelekäsituse. Willard Van Orman Quine ei nõustunud Kanti ja uuspositivistide definitsioonidega ning kirjutas oma essees "Empirismi kaks dogmat", et pole olemas analüütilist tõde, kuna kõik tõed põhinevad empiirilistel alustel. Quine defineerib sünteetilist propositsiooni kui propositsiooni, mis põhineb faktidel, samas kui analüütiline propositsioon põhineb tähendustel. Quine kriitika sellisele definitsioonile on, et kuna kõik analüütilised propositsioonid jõuavad alati faktideni ning sellega ka sünteetiliste propositsioonideni, pole selline süsteem jätkusuutlik. Analüütiline propositsioon Sünteetiline otsustus Analüütiline otsustus "Immanuel Kant. "Kritik der reinen Vernunft" ("Puhta mõistuse kriitika"), 1781. Jason S. Baehr. A Priori and A Posteriori, Interneti filosoofiaentsüklopeedia Gary Ebbs (2009). "§51 A first sketch of the pragmatic roots of Carnap's analytic-synthetic distinction". Rule-Following and Realism Quine, Willard Orman. “Empirismi kaks dogmat”. Teoses “Tähendus, tõde, meetod”, Tartu Ülikooli Kirjastus, 1999.
Carl August Wehrmann

Carl August Wehrmann (23. märts 1794 Tallinn – 9. august 1876 Tallinn) oli Eesti vaimulik ja pedagoog. Ta lõpetas aastal 1811 Tallinna Kubermangugümnaasiumi. Aastatel 1812–1814 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 2. juulil 1822 õpetajaks. Ta oli aastatel 1814–1819 Toompea aadlipansioni inspektor. Aastatel 1819–1822 oli ta Tallinna Toomkooli ülemõpetaja. Aastatel 1822–1857 oli ta Harju-Madise ja Risti koguduse õpetaja. Ta siirdus emerituuri 17. novembril 1857, misjärel elas ta emeeritusena Tallinnas. Tema isa Daniel Ernst Wehrmann (1745–1799) oli Tallinna Gümnaasiumi professor. Ta oli kaks korda abielus, tema teise abikaasa Helena Sophia isa oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja Christian Georg Magnus Knüpffer. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
70

Sajandid: 1. sajand eKr – 1. sajand – 2. sajand Aastakümned: 20. aastad 30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad – 70. aastad – 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad Aastad: 65 66 67 68 69 – 70 – 71 72 73 74 75 70. aasta (LXX) oli 1. sajandi 70. aasta. 30. august – Esimene Juudi-Rooma sõda: Jeruusalemma piiramine lõppes roomlaste sisenemisega linna ja all-linna rüüstamisega. Sealhulgas hävitati Teine tempel. ... ...
Heinrich Johann Holmberg

Heinrich Johann Holmberg (4. märts 1783 Turu – 7. august 1840 Tallinn) oli Soome ja Eesti vaimulik. Ta immatrikuleeriti 12. novembril 1804 Turu Ülikooli, oli seal kohal veel aastal 1809. Ordineeriti 2. augustil 1809 õpetajaks. Ta on olnud vaimulikuks Kumlinges ja Korppoos, seejärel Kökaris. 7. oktoobril 1821 kutsuti ta Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse ülempastoriks, ta introdutseeriti ametisse 29. jaanuaril 1822; ta oli Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja aastatel 1822–1840. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007 Heinrich Johann Holmberg Turu/Helsingi ülikooli lehel Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852