laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1083

Sajandid: 10. sajand – 11. sajand – 12. sajand Aastakümned: 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad – 1080. aastad – 1090. aastad 1110. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad Aastad: 1078 1079 1080 1081 1082 – 1083 – 1084 1085 1086 1087 1088 1083. aasta (MLXXXIII) oli 11. sajandi 83. aasta. 20. august – Paavst Gregorius VII kuulutas Ungari esimese kuninga István I Püha pühakuks. Anna Komnene, Bütsantsi ajaloolane ...
Kübassaare pank

Kübassaare pank on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Kübassaare külas Kübassaare poolsaarel. Pank jääb Kübassaare maastikukaitsealale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Panga pikkus on 360 m ja kõrgus 1,5 m. Pangal paljanduvad Rootsiküla lademe Soeginina kihid. Kübassaare pank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Kübassaare pank Eesti looduse infosüsteemis
Liiva pank

Liiva pank on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Liivaranna külas. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Panga pikkus on 600 m ja kõrgus 2,1 m. Pangal paljanduvad Jaani lademe Ninase kihistiku kivimid. Liiva pank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Liiva pank Eesti looduse infosüsteemis
Loode pank

Loode pank on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Türju külas Sõrve poolsaarel Loode majaka juures. Pank jääb Kura kurgu hoiualale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Panga pikkus on 400 m ja suurim kõrgus 1 m. Pangal paljanduvad Ohesaare lademe kivimid. Loode pank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Loode pank Eesti looduse infosüsteemis
Lõo pank

Lõo pank on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Lõo ja Kaugatuma külas Sõrve poolsaarel. Pank jääb Kaugatoma-Lõu maastikukaitsealale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Panga pikkus on 250 m ja suurim kõrgus 2 m. Pangal paljanduvad Kaugatuma lademe kivimid. Põhjapoolsemas osas moodustavad ülemise osa krinoidlubjakivid, alumise osa aga savikamad lubjakivid. Kihtide kallakuse tõttu ilmuvad panga lõunapoolsemas osas ülemises otsas nähtavale savikamad lubjakivikihid. Pank on Lõo kihtide vana stratotüüp. Lõu pank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. aprill 2022. Vaadatud 17. septembril 2020. Lõu pank Eesti looduse infosüsteemis
Merise pank

Merise pank on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Merise külas Tagalahe idarannal Merise majaka juures. Pank jääb Koorunõmme looduskaitsealale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Panga pikkus on 250 m ja kõrgus 1,5 m. Pangal paljanduvad Jaagarahu lademe Vilsandi kihid. Merise pank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Merise pank Eesti looduse infosüsteemis
Paramaja pank

Paramaja pank on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Jaani külas. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Panga pikkus on 80 m ja kõrgus 1,9 m. Pangal paljanduvad Jaani lademe Paramaja kihistiku kivimid. Pank on Jaani lademe stratotüüp, selle Jaani kihistu stratotüüp ja Jaani kihistu Paramaja kihistiku stratotüüp. Paramaja kihistik on panga järgi ka nime saanud. Pangal paljanduvad mergel ja domeriit. Panga mergel on fossiiliderikas, domeriit sinakashall. Selle kivimeis esineb ohtralt püriiti. Panga profiil on aja jooksul varikalde arvelt kahanenud, kuna meri seda enam ei murruta. Paramaja pank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Stratigraafia terminoloogia https://sisu.ut.ee/stratotuup/silur-skeem "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2020. Vaadatud 15. septembril 2020. Eesti stratotüüpsed paljandid Paramaja pank Eesti looduse infosüsteemis
Alice (LAV)

Alice on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas, Raymond Mhlaba valla halduskeskus. Asula sai alguse misjonijaamast, mis asutati 1824. aastal. Alice sai linnaõigused 1852. aastal. Aastatel 1981–1994 kuulus Alice Ciskei bantustani koosseisu. Alice'is asub Fort Hare Ülikooli peakampus. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Alice'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,05%, värvilisi 5,58%, valgeid 0,57%, India või Aasia päritolu inimesi 0,33% ja teisi 0,48%. Koosa keelt pidas emakeeleks 84,00%, afrikaani keelt 7,27% ja inglise keelt 3,52%. Mission Stations chapters I-L sahistory.org.za Alice South Africa Info https://census2011.adrianfrith.com/place/276096
Vesilennukite loend

Macchi L.2 Macchi M.3 Macchi M.5 Macchi M.7 Macchi M.8 Macchi M.9 Macchi M.12 Macchi M.17 Macchi M.18 Macchi M.19 Macchi M.24 Macchi M.33 Macchi M.C.94 Macchi M.C.99 Macchi M.C.100
Lindanisa

See artikkel räägib "Kalevipoja" kohast. Põrandaaluse ringi kohta vaata artiklit Lindanisa (ring). Lindanisa on linn rahvuseeposes "Kalevipoeg". Kõrgkeskaegne nimi Lindanise viitab taanlaste poolt Läänemere ristisõdade käigus 1219 aastal anastatud ja omastatud muinaseestlaste linnusele Härjänpääl, praegusel Toompeal. Lindanisa nime saamist on mainitud eepose seitsmeteistkümnendas loos ( Sõjaratsu sõit, Assamalla lahing, Juhtumised põrgukatla juures, Murueide tütarde tants). Eesti radadel õitses seitse suve rahu ja õnn. Olevipoeg, kes oli linnatark, ehitas Kalevi kalmukünkale kindlate kantsidega linna. Linn oli rohkele rahvale ka varjupaigaks. Kalevipoeg otsustas anda linnale nime oma ema auks Hüüdis: "Linn peab L i n d a n i s a k s Memme mälestuseks jääma, Sest eks koht ei toida lapsi Rohkesti kui emarinda." Linna on mainitud kuueteistkümnendas loos, kus Kalevipoeg, kes oli otsinud oma laeva Lennukiga teed maailma otsa, purjetab peale rohkeid seiklusi tagasi Lindanisa lahe suunas. Samuti üheksateistkümnendas loos, kus peale edukat põrgus käiku ja Sarviku varakambri tühjendamist, asuti Lindanisas lustima, hõiskama ning mõdu jooma. Kalevipoeg. Seitsmeteistkümnes lugu
Top, bottom ja verse

Inimseksuaalsuses on top, bottom ja verse/versatile sekuaalpositsioon, eriti meeste vahel, kes on seksuaasuhetes meestega. "Top" on tavaliselt isik, kes oraalselt või anaalselt penetreerib, "bottom" on isik, keda penetreeritakse ning "verse" osaleb mõlemas tegevuses või on valmis mõlemaks tegevuseks. Need mõisted võivad olla eneseidentiteedi elemendid, mis osutavad üksikisiku tavalistele eelistustele, kuid võivad ka kirjeldada laiemaid seksuaalseid identiteete. Steven Gregory Underwood (2003). Gay men and anal eroticism: tops, bottoms, and versatiles. Psychology Press. Lk 225 pages. ISBN 1-56023-375-3. Vaadatud 2.12.2011.
Pulli pank

Pulli pank (ka Oiu pank) on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Pulli külas. Pank jääb Väinamere hoiualale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Panga pikkus on 500 m ja suurim kõrgus 3,5 m. Pangal paljanduvad Jaani lademe Paramaja kihistiku ja Jaagarahu lademe Kesselaiu kihistiku kivimid. Pulli pank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Pulli pank Eesti looduse infosüsteemis
Pullapää pank

Pullapää pank on pank Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Nõmme külas Pullapää poolsaarel. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Panga pikkus on 200. Pangal paljanduvad Juuru lademe Tamsalu kihistu kivimid. Pullapää pank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Pullapää pank Eesti looduse infosüsteemis
Roopa pank

Roopa pank on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Austla külas. Pank jääb Karala-Pilguse hoiualale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Pangal paljanduvad Paadla lademe Sauvere kihid. Roopapank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Roopapank Eesti looduse infosüsteemis
Silma pank

Silma pank on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Karala külas. Pank jääb Karala-Pilguse hoiualale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Panga pikkus on umbes 50 m ja kõrgus 1,9 m. Pangal paljanduvad Paadla lademe Himmiste ja Uduvere kihtide kivimid. Silma pank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Silma pank Eesti looduse infosüsteemis
Soeginina pank

Soeginina pank on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Atla külas. Pank jääb Vilsandi rahvuspargi piiridesse. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Pangal paljanduvad Rootsiküla lademe Soeginina ja Vesiku kihid. Soeginina kihtidele on see stratotüüpne paljand, ka on need kihid panga järgi nime saanud. Kõige alumise osa moodustab 80 cm savikat Vesiku kihtide dolomiiti, mille ülemises osas on püriiti sisaldav katkestuspind. Selle peal on 1,8 cm kollakaspruuni püriiti sisaldavat dolomiiti, mille ülemises otsas on katkestuspind. Seejärel tulevad 20 cm ulatuses Soeginina kihtide dolomiidistunud pruunikashallid {{lubjakivi[[d, selle peal 30 cm helepruuni teralist või purdset dolomiiti, mille alumises osas on veeristest konglomeraat. Kõrgemal on 20-50 cm helepruuni massiivset ja fossiilidevaest dolomiiti, millel lasub 0,3-1 meetri ulatuses heledat pruunikashalli õhukesekihilist purdset dolomiiti. Selle kohal on katkestuspind, panga ülemise osa moodustab aga tumepruun kavernoosne dolomiit, milles leidub väiksemaid helehalli dolomiidi tükke ja ooide. Soeginina pank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) "terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. aprill 2021. Vaadatud 16. septembril 2020. Eesti stratotüüpsed paljandid Soeginina pank Eesti looduse infosüsteemis
Suur-Paljassaare astang

Suur-Paljassaare astang on astang Tallinnas Suur-Paljassaarel. Astang jääb Paljassaare hoiualale. Astang on tunnistatud ürglooduse objektiks. Astangu kõrgus on 5–6 m ja kõrgus 1,5 m. Suur-Paljassaare astang Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Suur-Paljassaare astang Eesti looduse infosüsteemis
Prokopi Saltõkov

Prokopi Saltõkov (Прокопий Ермолаевич Салтыков; 26. juuni 1934 – 1. august 1994) oli handi luuletaja, proosakirjanik, ajakirjanik ja pedagoog. Prokopi Saltõkov sündis Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Šurõškari rajoonis Nartõgorti külas kaluri perekonnas. Juba kooliõpilasena kaotas ta vanemad. 1955. aastal lõpetas ta Muži keskkooli ja asus õppima Leningradi A. I. Herzeni nimelises Pedagoogilises Instituudis, mille lõpetas 1960. aastal vene keele ja kirjanduse õpetajana. 1960–1964 töötas Saltõkov Salehardi pedagoogikakoolis handi keele õpetajana. 1964–1969 töötas ta Šurõškari rajooni koolides õpetajana. Seejärel töötas ta 17 aastat Jamali Neenetsi autonoomse ringkonna tele- ja raadiokomitee handikeelsete raadiosaadete toimetaja ja saatejuhina. Hiljem oli ta Põhjarahvaste kultuurimaja teadustöötaja. Prokopi Saltõkov tegeles ka handi keele šurõškari murde uurimisega ja hantide folkloori kogumisega Prokopi Saltõkovi esimene luulekogu "Самем арийл" ('Süda laulab') ilmus 1964. aastal Tjumeni raamatukirjastuses. Seejärel avaldas ta luuletusi ajakirjanduses, almanahhides ja kogumikes. 1990. aastal ilmus Sverdlovski raamatukirjastuses ta luulekogu "Мурхи сун" ('Murakakorv'). Eesti keeles on 1973. aastal ajalehes Täheke nr. 11 ilmunud Prokopi Saltõkovi luuletus "Põhjamaa". Салтыков Прокопий Ермолаевич - хантыйский поэт и прозаик, собиратель фольклора народа ханты Государственный архив Ямало-Ненецкого автономного округа Салтыков Прокопий Ермолаевич Родина Тюмен
Bacardi

Bacardi Limited on suurim erakapitalil põhinev alkoholi tootev perefirma maailmas. Algselt tuntud oma samanimelise Bacardi valge rummi poolest, aga nüüdseks on juba 200 kaubamärgi ja etiketi omanik.
Mootorpaat nr 10

Mootorpaat nr 10 oli Eesti merejõudude suurim mootorpaat (tänapäeva mõistes kaater) enne 1940. a. Kaater oli ehitatud 1908. a Lissabonis ja oli algselt Venemaa soomuslaeva Slava pardaaluseks. Soomuslaev uputati Moonsundi lahingus 17. oktoobril 1917. a ja kaater jäi Eestisse. Eesti merejõududes oli kasutusel 14. jaanuarist 1919 kuni 16. oktoobrini 1940. a side- ja vahtiteenistuseks. Esialgne nimi oli RV 10 (RV - rannavalve), hiljem Mootorpaat nr 10. Merejõudude käsutuses oli mitu mootorpaati, kuid nr 10 oli suurim. 14. septembril 1939. a osales kaater Poola allveelaeva Orzel interneerimisel Tallinna reidil, kui seda kasutasid sõitudeks allveelaeva juurde kaptenmajor Mihkel Kõvamees ja kaptenmajor Johannes Santpank. Eesti Päevaleht/Estniska Dagbladet. 13.06.1986. Lk 5 Mootorpaat nr 10 Orzeli kõrval 1939 suuremas plaanis Mootorpaat nr 10 Orzeli kõrval 1939 Andmed: P. Petrov. Punalipuline Balti Laevastik ja Eesti. Tõlge 2008. Lk 70
Uisu pank

Uisu pank on pank Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Esivere külas. Pank jääb Väinamere hoiualale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks. Panga kõrgus on 1,7–3,4 m. Pangal paljanduvad Jaani lademe Mustjala kihistiku kivimid. Pangalt voolab alla Jõe jõgi. Uisu pank Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 16.06.2018) Uisu pank Eesti looduse infosüsteemis
M. I. Kalinini nimeline kolhoos

NSV Liidu riigitegelase Mihhail Kalinini järgi on nimetatud mitu kolhoosi: M. I. Kalinini nimeline kalurikolhoos (Saaremaa, Tagamõisa) M. I. Kalinini nimeline kolhoos (Haapsalu rajoon) M. I. Kalinini nimeline kolhoos (Harju rajoon) M. I. Kalinini nimeline kolhoos (Kingissepa rajoon) M. I. Kalinini nimeline kolhoos (Pärnu rajoon) M. I. Kalinini nimeline kolhoos (Rakvere rajoon, Vinni) M. I. Kalinini nimeline kolhoos (Valga rajoon)
Marco Materazzi

Marco Materazzi (sündinud 19. augustil 1973 Lecces) on endine Itaalia jalgpallur, kaitsja. Materazzi tõusis tippu suhteliselt hilja. 1990. aastatel mängis ta mitmes madalama liiga meeskonnas, Tor di Quintos (1991–1992), Marsala Calcios (1993–1994) ja AS Trapanis (1994–1995), enne kui siirdus tol ajal Serie B-s mänginud AC Perugiasse 1995. aastal. Osa 1996–1997 hooajast mängis ta Serie C-s Carpi Calcio rivistuses enne naasmist Perugiasse. 1998–1999 hooajal mängis ta Inglismaal Evertonis, enne naasmist Perugiasse, kes oli tõusnud Serie A-sse. 2000–2001 hooajal lõi ta 12 väravat, mis oli Itaalia kaitsjate väravalöömisrekord, ja siirdus järgmiseks hooajaks Milano Interisse, kus kindlustas endale koha põhirivistuses. Interiga tuli Materazzi viiekordseks Serie A meistriks. Internazionale Serie A: 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2009–10 Coppa Italia: 2004–05, 2005–06, 2009–10, 2010–11 Supercoppa Italiana: 2005, 2006, 2008, 2010 UEFA Meistrite Liiga: 2009–10 Klubide maailmameistrivõistlused: 2010
M. I. Kalinini nimeline kolhoos (Kingissepa rajoon)

M. I. Kalinini nimeline kolhoos oli kolhoos (täpsemalt kalurikolhoos) Kingissepa rajoonis. See oli Eesti NSV esimene kalurikolhoos. Kolhoos asutati 14. mail 1948 Tagamõisa poolsaarel Vaigu rannas Vaigu kaluriühistu baasil. Kaluriühistu oli moodustatud 1945. Kolhoosi esimene esimees oli Aleksander Järvelaine. 1965 ühendati kolhoos Kommunisti-nimelise suurmajandiga. Kolhoosi mälestuseks avati 25. mail 1978 mälestuskivi, kus on tekst: "Siin rajasid Vaigu ranna kalurid 1948. a. maikuus Eesti esimese, M. I. Kalinini nimelise kalurikolhoosi". https://web.archive.org/web/20180617114124/http://www.saaremaanaturetourism.eu/Eesti-I-kalurikolhoosi-malestuskivi (vaadatud 17.06.2018)
Haakrik

Haakrik (murdesõna; soome sõnast haaksirikko) on laevahukust randa uhutud laeva ja lasti riismed. Vana rannaõiguse kohaselt kuulus haakrik selle leidjale. Saaremaa merepäevade jooksul korraldatakse haakrikulaata, kus kaubeldakse merendusega seotud vanavaraga. Käsmu meremuuseumis on väljapanek haakrikust. mereheide "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 17.06.2018) Haakrik Merevikis (vaadatud 17.06.2018) https://web.archive.org/web/20180617115747/http://www.saaremaanaturetourism.eu/Haakrik (vaadatud 17.06.2018) Haakrik Merevikis
Jaagarahu sadam

Jaagarahu sadam oli sadam Saaremaa lääneosas Kihelkonna lahe juures Jaagarahul. Tänapäeval tahetakse sadamat taastada.[viide?] Sadam rajati 1920. aastatel. 1929 lõpetati sadamas sillapikendustööd, mille järel said sadamas randuda ka suuremad laevad. Sadama kaudu viidi välismaale kohalikust paemurrust saadud paekivi. Sadamat ja paemurdu ühendas nelja kilomeetri pikkune kitsarööpmeline raudtee. 1941 ja 1949 küüditati sadama kaudu saarlasi. Sadama järgi on nime saanud siluri Jaagarahu lade ja selle Jaagarahu kihistu. Sadam hävis 1969 pärast tormi.[viide?] Eesti kitsaröömelised raudteed Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 165. http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=Jaagarahu+lade "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. september 2020. Vaadatud 15. septembril 2020. http://www.saaremaanaturetourism.eu/Jaagarahu-sadam
Eesti Pagulasteater Rootsis

Eesti Pagulasteater Rootsis (EPR) oli aastatel 1946–1952 tegutsenud pagulaseestlaste teater. EPR loodi 17. aprillil 1946 Stockholmis. Juhatusse kuulusid Els Vaarman, Jussi Romot ja Edmar Kuus ning majandusasju korraldav Oskar Luiga. Eesmärgiks seati võimalikult kõigi paguluses olevate näitlejate jt teatriga seotud olnud inimeste koondamine, et sihiteadlikult arendada eestlaste emakeelset teatritegevust. Eesti Pagulasteater Rootsis reorganiseerijad panid aluse aprillis 1950 uuele näitetrupile, mis hakkas esinema nime all Eesti Teater Rootsis. 1945 M. Ziverts "Mülkasoo" – Rein Andre 1946 J.v.Bokáy "Abikaasa" – Rein Andre 1946 P. Abrahám "Viktoria" – Rahel Olbrei 1946 R. Niewiarowicz "Ma armastan sind" – Hanno Kompus 1946 A. de Benedetti "Bumerang" – Rein Andre 1947 G. Puccini "Tosca" – Els Vaarman 1947 Agapetus "Patuoinas" – Lensi Römmer 1947 L. Koidula / K. Söödor "Ojamölder ja tema minia" – Lensi Römmer 1948 T. Williams "Klaasmenazerii" – Rein Andre 1948 P. Ardna "Kalurineiu" – Hanno Kompus 1948 G. Helbemäe "Viibinud vastus" – Lensi Römmer 1948 R. Lipp "Ma olen eestlane" – Hanno Kompus 1948 F. Lehár "Naeratuste maa" – Agnes Lepp-Kaasik 1949 A. Moor "Künaraiujad" – Agnes Lepp-Kaasik 1949 G. Puccini "Madame Butterfly" – Aarne Viisimaa 1949 J. Locher "Kolm peab meid olema" – Boris Peensaar 1950 E. Künnecke "Onupoeg Bataaviast" – Aarne Viisimaa 1951 A. Strindberg "Võinuks juhtuda" – Boris Peensaar 1951 F. Lehár "Krahv Luxemburg" – Harri Kaasik 1951 A. Mälk "Ema" – Boris Peensaar 1952 I. Turja "Mina ise" – Aarne Viisimaa 1952 E. d´Albert "Madalik" – Elli-Maria Hallap Ants Järv (2009). Väliseesti teater. Tartu: Vanemuise Seltsi Kirjastus. Lk 118. Ants Järv (2009). Väliseesti teater. Tartu: Vanemuise Seltsi Kirjastus. Lk 135.
Eesti Teater Rootsis

Eesti Teater Rootsis oli aastatel 1950–1953 Stockholmis tegutsenud pagulaseestlaste teater, mis kasvas välja ühingust Eesti Pagulasteater Rootsis. Osa lavastusi toodigi välja Eesti Pagulasteater Rootsis märgi all. Eesti Teater Rootsis oli ühingu Stockholmi Eesti Teater eelkäija. 1950 M. Pagnol "Kauged rannad" – Mare Leet 1950 O. Wilde "Ideaalne abielumees" – Lensi Römmer 1950 H. Adler "Tütarlaps kõigeks" – Hanno Kompus 1952 F. Lehár "Giuditta" – Eedo Karrisoo 1952 Bernard Kangro "Linnuaiad" – Lensi Römmer 1953 August Mälk /Lensi Römmer "Taeva palge all" – Lensi Römmer 1953 M. Zieverts " Üks neist, keda ei ole" – Valentin Lind Ants Järv (2009). Väliseesti teater. Tartu: Vanemuise Seltsi Kirjastus. Lk 135.
Assamalla lahing

Assamalla lahing on müütiline lahing, mida on mainitud rahvuseeposes "Kalevipoeg". Assamalla lahingust on juttu eepose seitsmeteistkümnendas loos (Sõjaratsu sõit, Assamalla lahing, Juhtumised põrgukatla juures, Murueide tütarde tants). Peale varasemaid heitlusi vaenlastega õitses Eesti radadel seitse suve rahu ja õnn. Olevipoeg, Alevipoeg ja Sulevipoeg ehitasid igaüks ühe linna, mis oleksid ka varjupaigaks sõja ajal. Siiski lõppes rahuaeg ning vaenuväed jõudsid Viru randa. Vaenlase tulekust anti teada Kalevipojale Lindanisas. Kalevipoeg ratsutas koos sõpradega vaenlasele vastu, abiväeks oli tal sõdalasi Virust, Kuressaarest, Soomest ning saartelt. Viru laiadel väljadel olid vaenlased kui suur sipelgate pesa, nad olid maad laastanud ja riisunud. Kalevipoeg sõitis hobusel kõige tihedamasse sõdalaste hulka ning ta puistas vaenlaste päid kui lehti lepikus. Virnas katsid surnud välja, Kehad kuhjas künkaida, Mitmes kohas kasvid mäeksi Surnurünkad sambelilla; A s s a m a l l a s hangusivad Kümme tuhat kooljakeha. Vaenlastest poleks ükski pääsenud, kuid Kalevipoja hobu hukkus rabas. Seepeale kutsus vägilane kaaslased vaenlase jälitamiselt tagasi ning otsustati sõjasaak jagada ja võidusõnumid kodukohtadesse viia. Kalevipoeg. Seitsmeteistkümnes lugu
Jet Airways

Jet Airways on üks suurimaid lennufirmasid Indias. Lennufirma baseerub Mumbais. 2017. aasta oktoobrist sai lennufirmast suuruselt teine lennufirma Indias peale IndiGod. Lennufirmal on maailmas 66 sihtkohta ning lennufirma kodulennujaamadeks on Chhatrapati Shivaji rahvusvaheline lennujaam ja Indira Gandhi rahvusvaheline lennujaam. Jet Airwaysil on kokku 119 lennukit. Lennufirma asutati 1992. aastal ja alustas tegevust 1993. aastal.
Wietmarschen

Wietmarschen on vald (Einheitsgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis. Valda kuuluvad külad on Wietmarschen, Füchtenfeld, Schwartenpohl, Lohnerbruch, Nordlohne ja Lohne, kusjuures Lohne on suurim ja seal on raekoda, samas Wietmarschen, mis on suuruselt teine, annab nime. Valla pindala on 119,83 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 863 inimest. Wietmarschen asub umbes 8 km Lingenist läänes ja 13 km Nordhornist kirdes. Valla kõrgeim koht on Rupingberg Lohnes, 50 m üle merepinna. Kavas on ehitada sinna vaatetorn. Wietmarscheni kogukond erineb teravalt ülejäänud kreisist religiooni poolest, kuna on suuresti katoliiklik. 2006. aasta veebruaris oli kogukonna religioosne koosseis selline: 74,3% katoliiklased 12,6% luterlased 3,9% kalvinistid 9,2% muud usud, või usuta Wietmarscheni volikogu koosneb 28 liikmest. CDU 22 kohta SPD 5 kohta FDP 1 koht (kohalikud valimised 15. septembril 2016) Raekoda asub Lohnes. Mortagne-au-Perche, Prantsusmaa, 2. juulist 1989. Heimathaus Lohne (kohalik muuseum) Heimathaus Wietmarschen, niinimetatud Packhaus (kohalik muuseum) Treckermuseum Wietmarschen (traktorimuuseum) Stiftskirche Wietmarschen (nunnakloostri kirik), restaureeritud ajalooline nunnakloostri ala kiriku taga Stiftsbusch (nunnakloostri metsatukk) kabelitega Sankt-Antonius-Kirche Lohne (kirik) Mühlenturm Wietmarschen (veskitorn) Urbrecker (soorauakaevuri kuju) Glockenturm Südlohne (kellatorn) Schafstall Moormann (lambaaedik) 5 võimlat 10 spordiväljakut 4 rannavõrkpalli väljakut 2 tenniseväljakut 1 suur ratsutamiskeskus 2 mudellennuki väljakut 1 mudelautode rada 1 purilennuki jaam Igal aastal suur laskefestival Urbreckerfest kirmas palverännak Bussiliin 161: Lingen – Nordlohne – Lohne – Lohnerbruch – Wietmarschen – Füchtenfeld Bussiliin 165: Lingen – Nordlohne – Lohne – Rükel – Südlohne – Klausheide – Nordhorn Lähimad raudteejaamad: Lingen – Meppeni, Leeri, Emdeni, Rheine, Münsteri tarvis Intercity: Düsseldorf, Karlsruhe Bad Bentheim – Rheine, Osnabrücki, Bielefeldi, Hengelo (Holland) tarvis Intercity: Hannover, Berliin, Amsterdam (Schiphol) W.A.S, kiirabiautod ja turvaautod Ewabo, puhastus- ja desinfektsiooniainete tootja Wirtschaft Innovation Nordwest, ärinõustajad ja reklaamiagendid Bauunternehmen Overberg, ehitamine Marien-Schule Wietmarschen (algkool ja Hauptschule) Grundschule Lohne (algkool) Schulzentrum Lohne (Hauptschule ja Realschule) August Perk, Saksa vastupanuvõitleja natsionaalsotsialismi vastu, lühidalt sõprus Erich Maria Remarque'iga ja mõju Remarque'i maailmakuulsale romaanile "Läänerindel muutuseta", Johnny de Bresti vanaisa Erich Maria Remarque, kirjanik, töötas aastal 1919 Lohnes õpetajana Mattias Rosemann, diakon Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wietmarschen.de
IndiGo

IndiGo on India odavlennufirma, samas ka India suurim lennufirma, mille turuosa Indias on 39,9%[viide?]. Lennufirma asutati 2005. aastal, lende alustati 4. augustil 2006[viide?]. Lennufirmal on 167 lennukit ja 437 lennukit on tellitud[viide?]. Lennufirmal on 51 sihtkohta Indias, Aasias ja Lähis-Idas[viide?]. Lennufirma kodulennujaam on Indira Gandhi rahvusvaheline lennujaam.
SriLankan Airlines

SriLankan Airlines (lühemalt SriLankan) on Sri Lanka riiklik lennufirma ja lennufirma on ka Oneworldi liige. SriLankan on Sri Lanka suurim lennufirma nii lennukite arvu kui ka sihtkohtade hulga poolest. SriLankan Airlines asutati 1. septembril 1979 nimega Air Lanka ja alustas lende 1998. aastal. Lennufirma kodulennujaamaks on Bandaranaike rahvusvaheline lennujaam Colombos, Sri Lanka pealinnas. Lennufirmal on 27 lennukit ja lennufirma opereerib lende 43 sihtkohta kogu maailmas.