Tarbimiskaal

Tarbimiskaal on leibkonnaliikme tarbimisele vastav arvestuslik kaal, mis võtab arvesse leibkonna ühistarbimist. Tarbimiskaalud tuginevad reeglina empiiriliste uurimuste andmetele, mis näitavad eri leibkonnaliikmete osa leibkonna kogutarbimises. Siiski on tegemist arvestuslike tarbimisühikutega, mis on ümardatud ja määratakse kokkuleppeliselt. Tarbimiskaalude kasutamine muudab erineva suuruse ja vanuskoosseisuga leibkondade tarbimise paremini võrreldavaks. Tarbimiskaalude kasutamine tugineb asjaolule, et tarbimiskulud leibkonnas ühe leibkonnaliikme kohta on väiksemad kui üksi elaval inimesel, sest teatud kaupu ja teenuseid kasutavad mitu leibkonnaliiget ja vastavad kulud (nt eluasemekulud) jagunevad mitme leibkonnaliikme peale. Tarbimiskaale väljendatakse suhtarvuna esimese täiskasvanud leibkonnaliikme suhtes, nii et esimese täiskasvanud leibkonnaliikme tarbimiskaal on alati 1,0 ning teiste täiskasvanud leibkonnaliikmete ja laste tarbimiskaalud on reeglina ühest väiksemad. Tarbimiskaale kasutatakse vaesuse mõõtmisel, aga ka leibkonna sissetulekust sõltuvate sotsiaaltoetuste määramisel. Eurostat kasutab suhtelise vaesuspiiri arvutamisel tarbimiskaale, kus: esimese täiskasvanud leibkonnaliikme tarbimiskaal on 1,0 leibkonna iga järgmise täiskasvanu ja iga 14-aastase või vanema lapse tarbimiskaal on 0,5 ja leibkonna iga alla 14-aastase lapse tarbimiskaal on 0,3. OECD on varem kasutanud tarbimiskaale 1:0,7:0,5. Eestis kasutatakse alates 1. jaanuarist 2015 toimetulekutoetuse määramisel tarbimiskaale 1:0,8:1,0, kus perekonna teise ja iga järgmise täisealise liikme toimetulekupiir on 80 protsenti perekonna esimese liikme toimetulekupiirist ja perekonna iga alaealise liikme toimetulekupiir on võrdne perekonna esimese liikme toimetulekupiiriga. Aastatel 1999–2014 kasutati toimetulekutoetuse määramisel tarbimiskaale 1:0,8:0,8, kus perekonna teise ja iga järgneva liikme, sh lapse, toimetulekupiiri suurus oli 80 protsenti perekonna esimese liikme toimetulekupiiri suurusest. Aastatel 1994–1998 kasutati toimetulekutoetuse määramisel tarbimiskaale 1:0,7:0,7. Aastatel 1993–1994 kasutati perekonna arvestusliku vaesuspiiri arvutamisel ja sotsiaalabi määramiseks tarbimiskaale 1:0,7:0,5, kus perekonna esimese täiskasvanu tarbimiskaal oli 1, kõigil teistel täiskasvanutel ja lastel vanuses 14–18 aastat 0,7 ja kõigil alla 14 aasta vanustel lastel 0,5. Vaesus "Statistikaamet. Statistika andmebaas. Sotsiaalelu. Sotsiaalne tõrjutus ja vaesus. Mõisted". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. detsember 2014. Vaadatud 28. novembril 2014. "Statistikaamet. Statistika andmebaas. Sotsiaalelu. Leibkonnad. Metoodika". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. detsember 2014. Vaadatud 28. novembril 2014. Eurostat. Glossary. Disposable income Sotsiaalhoolekande seadus (RT I, 04.07.2014, 18) Vabariigi Valitsuse 2. septembri 1993. a määrus nr 276 arvestusliku vaesuspiiri kehtestamise ja puudustkannatavate perekondade sotsiaalse kaitse kohta Tiit, E.-M. (2005). Elatusmiinimumi ja vaesuspiiride hindamise metoodika ning sotsiaalsete indikaatorite leidmisel kasutatavate tarbimiskaalude kaasajastamine Tiit, E.-M. (2006). Vaesus ja selle mõõtmine. Vaesuse suundumused Eestis. Eesti Arst No 85 (10)