Salm (riik)

Salm on mitme ajaloolise krahvkonna ja vürstkonna nimi tänapäeva Saksamaal, Belgias, Luksemburgis ja Prantsusmaal. Salmi krahvkond tekkis 10. sajandil Vielsalmis, tänapäeva Belgia Ardennide piirkonnas. Seda valitses Luxemburgide noorem haru, mida kutsuti Salmiks. Aastal 1165 jaotati see Alam-Salmi krahvkonnaks Ardennides, mis paiknes Belgias ja Luksemburgis, ning Ülem-Salmi krahvkonnaks Vogeesides, tänapäeva Prantsusmaal.  Pikemalt artiklis Salm-Reifferscheid-Bedburg  Pikemalt artiklis Salm-Reifferscheid-Dyck Alam-Salmi krahvid hääbusid aastal 1416 ja krahvkonna päris Reifferscheid-Dyck. Aastal 1628 ülendati krahvkond altkrahvkonnaks ja edaspidi nimetati lääni Salm-Reifferscheidi altkrahvkonnaks. Aastal 1639 jaotati altkrahvkond Salm-Reifferscheid-Bedburgi altkrahvkonnaks Kölnist loodes ja Salm-Reifferscheid-Dycki altkrahvkonnaks Neussis.  Pikemalt artiklis Salm-Reifferscheid-Raitz  Pikemalt artiklis Salm-Reifferscheid-Hainsbach  Pikemalt artiklis Salm-Reifferscheid-Krautheim Aastal 1734 jaotati Salm-Reifferscheid-Bedburgi altkrahvkond kolmeks, eraldades Salm-Reifferscheid-Raitzi altkrahvkonna (Böömimaa pärandiosa) ja Salm-Reifferscheid-Hainsbach altkrahvkonna (esialgne altkrahvkond). Aastal 1803 nimetati väiksem Salm-Reifferscheid-Bedburgi altkrahvkond Salm-Reifferscheid-Krautheimi altkrahvkonnaks. Aastal 1804 ülendati see vürstkonnaks ja aastal 1806 see mediatiseeriti. Krahvkond mediatiseeriti ja suguvõsa haru hääbus aastal 1888.  Pikemalt artiklis Salm-Blankenburg  Pikemalt artiklis Salm-Badenweiler  Pikemalt artiklis Salm-Dhaun  Pikemalt artiklis Salm-Kyrburg Aastal 1246 eraldus Ülem-Salmi krahvkonnast Salm-Blankenburgi krahvkond. Aastal 1431 eraldus Ülem-Salmi krahvkonnast Salm-Badenweileri krahvkond. Ülem-Salmi krahvkonna pärisid aastal 1475 metsa- ja reinkrahvid, kes kutsusid seejärel oma lääni Ülem-Salmi metsa- ja reinkrahvkond. Aastal 1499 jaotati Salmi metsa- ja reinkrahvkond kaheks üksuseks, Salm-Kyrburgi metsa- ja reinkrahvkond ning Salm-Dhauni metsa- ja reinkrahvkond. Krahvkond hääbus aastal 1506 ja selle pärisid Lotringid. Aastal 1520 eraldus Salm-Badenweileri krahvkonnast Salm-Neuburgi krahvkond. Aastal 1653 pärisid lääni Austria Sinzendorfid, kuid Salmid kandsid tiitlit aastani 1784, kui viimane isand suri. Lotringid annekteerisid krahvkonda aastatel 1600 kuni 1608, siis läks see perekonnale tagasi. Aastal 1670 annekteeriti territoorium lõplikult Prantsusmaa poolt. Aastal 1607 jaotati Salm-Kyrburgi metsa- ja reinkrahvkond kolmeks, eraldades algsest metsa- ja reinkrahvkonnast Salm-Mörchingeni metsa- ja reinkrahvkonna ning Salm-Troneckeni metsa- ja reinkrahvkonna. Aastal 1637 Salm-Troneckeni isand suri ja tema territoorium ühendati ... . Aastal 1681 suri Salm-Kyrburgi viimane isand ja tema territoorium ühendati Salm-Mörchingeniga. Aastal 1688 suri Salm-Mörchingeni viimane isand. Tema territoorium ühendati ... . Aastal 1743 loodi täiesti uus Salm-Kyrburgi territoorium, seekord Salm-Kyrburgi vürstkond. Prantsusmaa annekteeris selle aastal 1811 lühikeseks ajaks ja aastal 1813 see mediatiseeriti. Kuid perekond kandis tiitlit edasi. Aastal 1561 eraldusid Salm-Dhaunist Salm-Neuweileri metsa-ja reinkrahvkond ning Salm-Grumbachi metsa- ja reinkrahvkond. Aastal 1697 eraldus Salm-Dhaunist Salm-Püttlingeni metsa- ja reinkrahvkond. Aastal 1748 suguvõsa Salm-Dhauni haru hääbus, selle territoorium läks Salm-Püttlingeni harule. Salm-Püttlingen hääbus aastal 1750. Selle territoorium läks ... . Aastal 1610 eraldati Salm-Neuweilerist Salmi metsa- ja reinkrahvkond. Aastal 1623 ülendati see Salmi vürstkonnaks. Aastal 1803, kui Münsteri piiskopkond sekulariseeriti, anti osa sellest Salm-Salmi vürstidele, kes selleks ajaks omasid juba Anholti isandkonda. See uus Salmi vürstkond, mis kattis alasid ümber Borkeni, Ahausi ja Bocholti, oli Reini Liidu liige. Aastal 1810 annekteeris Prantsusmaa selle keisririigi Lippe departemangu. Pärast Napoleoni kaotust aastal 1815 mediatiseeriti see Preisimaasse. Suguvõsa haru elab tänapäevalgi. Aastal 1696 jaotati Salm-Neuweiler kaheks, Salm-Leuze metsa- ja reinkrahvkond ning Salm-Hoogstrateni metsa- ja reinkrahvkond. Nende maad liidendati Belgiaga. Harud hääbusid aastatel 1887 ja 1186. Aastal 1668 eraldati Salm-Grumbachist Rheingrafenstein-Grenzweileri metsa- ja reinkrahvkond. See mediatiseeriti ja liidendati Preisimaaga. Haru hääbus aastal 1819. Aastal 1803 annekteeris Salm-Grumbachi Prantsusmaa. Salm-Grumbachi isandad said kompensatsiooniks Salm-Horstmari vürstkonna. See mediatiseeriti aastal 1813. See suguvõsa haru müüs oma tiitlid aastal 1892 Salm-Salmile. 1019–1165 : Salmi krahvkond (Alam- ja Ülem-Salm) 1165–1416 : Alam-Salmi krahvkond / 1416–1628 : Salm-Reifferscheidi krahvkond / 1628–1639 Salm-Reifferscheidi altkrahvkond 1639–1803 : Salm-Reifferscheid-Bedburgi altkrahvkond 1803–1804 : Salm-Reifferscheid-Krautheimi altkrahvkond 1804–1806 : Salm-Reifferscheid-Krautheimi vürstkond (mediatiseeriti Preisimaasse, haru hääbus aastal 1893) 1734–1790 : Salm-Reifferscheid-Raitzi krahvkond 1790–1811 : Salm-Reifferscheid-Raitzi vürstkond (mediatiseeriti Austriasse, haru on veel elus) 1734–1811 : Salm-Reifferscheid-Hainsbachi krahvkond (mediatiseeriti Preisimaasse, haru hääbus aastal 1897) 1639–1806 : Salm-Reifferscheid-Dycki altkrahvkond (mediatiseeriti Preisimaasse, haru hääbus aastal 1888) 1165–1475 : Ülem-Salmi krahvkond / 1475–1499 : Ülem-Salmi metsa- ja reinkrahvkond (Salm-Dhaun ja Salm-Kyrburg) 1210–1500 : Salm-Blankenburgi krahvkond (Lotringid) 1431–1670 : Salm-Badenweileri krahvkond (Bourbonid) 1520–1784 : Salm-Neuburgi krahvkond (Sinzendorfid) 1499–1748 : Salm-Dhauni metsa- ja reinkrahvkond (Salm-Püttlingen) 1697–1750 : Salm-Püttlingeni metsa- ja reinkrahvkond (?) 1561–1696 : Salm-Neuweileri metsa- ja reinkrahvkond (Salm-Leuze ja Salm-Hoogstraten) 1574–1738 : Salm-Salmi metsa- ja reinkrahvkond 1738–1810 : Salm-Salmi vürstkond (mediatiseeriti Preisimaasse) 1696–1742 : Salm-Leuze metsa- ja reinkrahvkond 1742–1743 : Salm-Leuze vürstkond (Salm-Kyrburg) 1696–1738 : Salm-Hoogstraten metsa- ja reinkrahvkond (hiljem tuntud kui Salm-Salm) 1561–1803 : Salm-Grumbachi metsa- ja reinkrahvkond (mediatiseeriti Preisimaasse) 1803–1813 : Salm-Horstmari vürstkond (mediatiseeriti Preisimaasse, haru on veel elus) 1668-????' Rheingrafenstein-Grenzweileri metsa- ja reinkrahvkond (haru hääbus aastal 1819) 1499–1681 : Salm-Kyrburgi metsa- ja reinkrahvkond (Salm-Mörchingen) 1607-1637 : Salm-Troneckeni metsa ja reinkrahvkond (haru hääbus aastal 1637) 1607–1688 : Salm-Mörchingeni metsa- ja reinkrahvkond (haru hääbus aastal 1688) 1743–1810 : Salm-Kyrburgi vürstkond (mediatiseeriti Preisimaasse) Giselbert (1019–1059) Hermann I (1059–1088) Andrea II (1088–1138) Hermann (1138–1140) Heinrich (1140–1165) Friedrich I (1163–1172) Friedrich II (1172–1210) Gerhard (1210–1240) Heinrich III (1240–1247) Heinrich IV (1247–1265) Wilhelm (1265–1297) Heinrich V (1297–1336) Heinrich VI (1336–1362) Johann (1362–1370) Heinrich VII (1370–1416) Otto (1416–1455) Johann I (1455–1475) Johann II (1475–1479) Peter (1479–1505) Johann III (1505–1537) Johann IV (1537–1559) Werner (1559–1629) Ernst Friedrich, (1629–1639) esimene altkrahv Erik Adolf (1639–1673) Franz Wilhelm (1673–1734) Karl Anton (1734–1755) Sigismund (1755–1798) Franz Wilhelm, valitses (1798–1806) viimane altkrahv (1803–1804), esimene vürst (1804–1806) suri 1831 Konstantin (1831–1856), pretendent Franz Karl (1856–1860) Leopold (1860–1893) Alfred (1893–1924) Leopold Anton (1734–1769) Franz Wenzel (1769–1832), pretendent aastast 1811 Franz Vincent (1832–1842) Johann (1842–1847) Franz Joseph (1847–1887) Alois (1887–1897) Anton (1734–1769) Karl Joseph, viimane altkrahv (1769–1790), esimene vürst (1790–1811) Hugo I Franz (1811–1836), pretendent Hugo II Karl (1836–1888) Hugo III (1888–1890) Hugo IV (1890–1903) Hugo V Leopold (1903–1946) Hugo VI Hugo VII (sündinud 1973) Ernest Salentin (1639–1684) Franz Ernst (1684–1721) August Eugen Bernard (1721–1767) Wilhelm (1767–1775) Joseph (1775–1806) pretendent aastani 1861 Alfred (1861–1888), tiitel Salm-Reifferscheid-Krautheimi harule Heinrich I (1165–1210) Heinrich II (1210–1240) Heinrich III (1240–1293) Johann I (1293–1326) Nikolaus (1326–1343) Johann II (1343–1351) Simon I (1351–1360) Johann III (1360–1386) Simon II (1386–1397) Johann IV (1397–1431) Simon III (1431–1475) Johann V, (1475–1495) esimene metsa- ja reinkrahv Johann VI (1495–1499) Friedrich I (1210–1270) Heinrich I (1270–1301) Heinrich II (1301–1361) Theobald I (1361–1363) Heinrich III (1363–1382) Theobald II (1382–1396) Heinrich IV (1396–1441) Friedrich II (1441–1442) Theobald III (1442–1443) Ludwig (1443–1503) Ulrick (1503–1506) Johann V (1431–1451) Johann VI (1451–1505) Johann VII (1505–1548) Johann VIII (1548–1600) Philipp (1499–1521) Philipp Franz (1521–1561) Johann Philipp I (1561–1569) Friedrich (1569–1574) Adolf Heinrich (1574–1606) Wolfgang Friedrich (1606–1638) Johann Ludwig (1638–1673) Johann Philipp II (1673–1693) Karl (1693–1733) Johann Philipp III (1733–1742) Christian Otto (1742–1748) Friedrich I (1561–1610) Friedrich II (1610–1673) Karl Florentin (1673–1676) Friedrich Karl (1676–1696) Heinrich Gabriel (1696–1716) Philipp Joseph, viimane metsa- ja reinkrahv (1716–1743), esimene suveräänne vürst (1743–1779) Friedrich III (1779–1794) Friedrich IV, viimane suveräänne vürst (1794–1813), esimene mediatiseeritud vürst (1813–1859) Friedrich V (1859–1887) Friedrich VI Ludwig (1887–1905) Wilhelm Florentin (1696–1707) Nikolaus Leopold I (1707–1770), esimene vürst vaata Salm-Salmi vürstid Friedrich I, esimene ja viimane metsa- ja reinkrahv (1574–1608) Philipp Otto, viimane krahv (????-????), esimene vürst (1608–1634) Leopold Philipp (1634–1663) Karl Theodor Otto (1663–1710) Ludwig Otto, viimane vürst (1710–1738) Nikolaus Leopold I, esimene suveräänne vürst (1739–1770) Ludwig Otto Karl (1770–1771) Maximilian (1771–1773) Ludwig Otto Karl (1773–1778) Konstantin Alexander, viimane suveräänne vürst (1778–1813) Konstantin Alexander, esimene mediatiseeritud vürst (1813–1828) Florentin (1828–1846) Alfred I (1846–1886) Nikolaus Leopold II (1886–1908) Alfred II (1908–1923) Nikolaus Leopold III (1923–1988) Karl-Philipp (1988–siiani) Emanuel, pärija (sündinud 1961) Vollrath Victor (1697–1730) Johann (1730–1750) Friedrich Friedrich Wilhelm (????-1748) Johann Friedrich (1748–1750) Karl Leopold Ludwig (1750–1750) Friedrich Wilhelm (1750–1750)