laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Langobardide kuningate loend

Langobardide kuningad või reges Langobardorum (ainsuses rex Langobardorum) valitsesid seda germaani rahvast 6. sajandi algusest kuni langobardide identiteedi kadumiseni 9. ja 10. sajandil. Pärast aastat 568 kutsusid langobardi kuningad endid mõnikord Itaalia kuningateks (rex totius Italiae). Pärast aastat 774 ei olnud nad langobardid, vaid frangid. Lombardia raudkrooni (Corona Ferrea) kasutati langobardi kuningate ja hiljem Itaalia kuningate kroonimisel sajandeid. Esmased allikad langobardide kuningate kohta enne frankide vallutusi on anonüümne 7. sajandi Origo Gentis Langobardorum ja Paulus Diaconuse 8. sajandi Historia Langobardorum. Origos loetletud esimesed kuningad (Letingite-eelsed) on peaaegu kindlasti legendaarsed. Nad valitsesid arvatavasti Suure rahvasterände ajal. Esimene langobardide traditsioonist sõltumatult tõendatud on valitseja Tato. Sceaf Agelmund Lamissio Ybor ja Agio, vennad, üheskoos oma ema Gambaraga, kes juhtis väljarännet Skandinaaviast Agilmund, Agio poeg Laiamicho Letingid olid esimene dünastia Lethuci ajast alates. Viimane Lethuci järglastest valitseja oli Walthari, kelle poja kõrvaldas Audoin Gausi perekonnast. Lethuc (tegutses u 400), valitses umbes 40 aastat. Hildeoc (5. sajandi keskpaik) Godeoc (480. aastad), viis langobardid tänapäeva Austria territooriumile Claffo (tegutses u 500) Tato (6. sajandi algus, suri võib-olla aastal 510), tema poeg Ildichis suri maapaos Wacho (510–539), Unichuse poeg Walthari (539–546), Wacho poeg Audoin (546–565), viis langobardid Pannooniasse  Pikemalt artiklis Langobardide kuningriik Alboin (565–572) Klef (572–574) Hertsogite valitsemine (kümme aastat interregnumit) Authari (584–590), eelmise poeg Agilulf (591 – u 616), eelmise nõbu Adaloald (u 616 – u 626) Arioald (u 626 – 636) Rothari (636–652) Rodoald (652–653) Aripert I (653–661) Perctarit ja Godepert (661–662) Grimoald (662–671) Garibald (671) Perctarit (671–688) (maapaost tagasi kutsutud) Alahis (688–689), mässaja Cunincpert (688–700) Liutpert (700–701) Raginpert (701) Aripert II (701–712) Ansprand (712) Liutprand (712–744) Hildeprand (744) Ratchis (744–749) Aistulf (749–756) Desiderius (756–774) Karl Suur vallutas langobardid aastal 774 paavst Hadrianus I kutsel. Karl Suur (774–781), personaalunioonis, andis kuningavõimu kolmandale pojale, Pippinile Pippin (781–810), kuningas Karl Suure võimu all Bernhard (810–818) Lothar I (818–839) Ludwig II (839–875) Tiitel rex Langobardorum, sünonüümne tiitliga rex Italiae, kestis kõrgkeskajani, kuid hilisemad valitsejad olid juba Itaalia kuningad.
Luule Allika

Luule Allika (sünninimi Luule Saareke; 7. mai 1929 Valga – 27. juuni 2004 Tallinn) oli eesti tööstusjuht ja rahvasaadik. 1948. aastal lõpetas ta Tallinna 7. Keskkooli. 1963. aastal lõpetas Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi tehnik-tehnoloogina. 1969. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi rahvamajanduse planeerimise erialal. 1948. aastast töötas ta Tallinna pesumajas õmblejana. Hiljem omandas praakeri ja juurdelõikaja eriala, seejärel töötas vahetusmeistri, konstruktori, vanemmeistri, peakonstruktori ja peainsenerina. 1975. aastast oli ta V. Klementi nimelise Õmblustootmiskoondise direktor, 1987–1990 peadirektor. Aastatel 1990–1993 oli ta AS Elina direktori asetäitja tootmise alal, 1994–1995 AS Schmidt ja Ko meister, 1996. aastast OÜ Klotax meister. Aastatel 1980–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseisus oli ta naiste töö ja olme ning emade- ja lastekaitse komisjoni sekretär, Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisus sama komisjoni esimehe asetäitja. NLKP liige 1971. aastast, oli ka EKP revisjonikomisjoni liige. 1986. aastast EKP Keskkomitee liige. Ta on maetud Rahumäe kalmistule. 1980 Eesti NSV teeneline tööstustöötaja Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK TTÜ lõpetajad 1918–2006 Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1981 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1985 Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotode andmebaas. V. Klementi nim Õmblustootmiskoondise direktor Luule Allika (1982)
Kannmikser

Kannmikser (ka blender) on külgeehitatud kannuga mikser ainete segamiseks, vahustamiseks või peenestamiseks. Kannmikser on üldiselt kasutusel köögis ja laboratooriumites. Seadet kasutatakse söögi ja teiste ainete segamiseks, püreestamiseks või emulgeerimiseks. Kannmikser koosneb kannust ja selle põhjas olevast metallist terast, mille paneb pöörlema elektriline mootor. Tugevamad seadmed suudavad purustada jääd.
Jausa palvela

Jausa palvela on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Jausa külas asuv baptistide palvela. Palvela ehitati 1923. Palvela sarnaneb ehituse poolest Hiiumaa vallas asuva Luguse palvelaga. https://web.archive.org/web/20180226113239/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2017/kirik.php?id=835&mk=Hiiumaa (vaadatud 26.02.2018) https://web.archive.org/web/20180227034217/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2014/kirik.php?id=847 (vaadatud 26.02.2018) Jausa palvela Teeliste kirikute andmebaasis
Keele Infoleht

Keele Infoleht on eesti keelekorralduse teemasid kajastav kvartalileht. Keele Infoleht on ilmumist alustanud kahel korral: esmalt Eesti keelenõukogu teatajana ja siis selle väljaandena 31. oktoobril 2006. Teist korda hakkas Keele Infoleht ilmuma 21. septembril 2007, kui ilmus Sirbi lisalehena numbri all 1(3). Väljaandjaks on sealtpeale SA Kultuurileht, kuid lehe aluseks on jätkuvalt Eesti keelenõukogu avanumbri sedastus, et keeleküsimustega seoses räägitakse sageli "vaid ebamäärasest eesti keele ja selle puhtuse säilitamise vajadusest, omamata ülevaadet, mis vahenditega seda tegelikult on võimalik teha ja mis projektid-programmid-tegemised meie riigis selle nimel juba käimas on". Paberkujul ilmub leht HTMi rahastatuna neljal leheküljel neli korda aastas sama kuupäeva Sirbi vahel, elektrooniliselt leiab selle Sirbi kodulehelt. Lehe toimetaja on Aili Künstler, kujundaja Piia Ruber. Adressaadina on silmas peetud laia silmaringiga lugejat, kes huvitub eesti kultuurist, mille põhikandja on põhiseaduse järgi eesti keel. http://www.emakeeleselts.ee/omakeel/2008_1/OK_2008-1_09.pdf http://www.sirp.ee/s1-artiklid/varia/
Sadala palvela

Sadala palvela on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Sadala külas asuv baptistide palvela. Palvelat kasutab Sadala baptistide kogudus. Palvela ehitati 1911. https://web.archive.org/web/20180226114321/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2017/kirik.php?id=714 (vaadatud 26.02.2018) Sadala palvela Teeliste kirikute andmebaasis
Hüdrauliline press

Hüdrauliline press on seade, mis kasutab hüdraulilist silindrit, et luua survejõudu. Seade põhineb Pascali seadusel – surve on suletud süsteemis konstantne. Press kasutab mehaanilise hoova hüdraulilist ekvivalenti ehk ühe osa süsteemist moodustab pumbana töötav kolb, mille nõrk mehaaniline jõud mõjutab väikest ristlõikepindala. Teine osa süsteemist on suurem kolb, mis tekitab võrdlemisi suurt mehaanilist jõudu. Muutes silindrite diameetreid, on võimalik jõudu suurendada ja tõsta või vormida väga raskeid ning tugevaid esemeid. Peamiselt kasutatakse seadet sepistamiseks, kinnitamiseks ja metallist osade vormimiseks, kuid ka veel mahla pressimiseks ja lihtsalt erinevate esemete purustamiseks. https://www.britannica.com/science/Pascals-principle http://opik.fyysika.ee/index.php/exp/display/49485/9282 http://www.bpthai.com/product.php?id=1 http://www.bpthai.com/product.php?id=2 https://www.youtube.com/channel/UCcMDMoNu66_1Hwi5-MeiQgw
Mitmepealine kaal

Mitmepealine kaal on kiire, täpne ja töökindel kaalumisvahend, mida kasutatakse nii toidu kui ka toiduks mittekasutavate toodete pakendamisel. Mitmepealine kaal leiutati 1970. aastatel Ishida inseneride poolt ning võeti peagi kasutusele paljudes toiduainetööstuste ettevõtetes üle maailma. Tänapäeval on mitmepealine kaal tänu suurele kaalumise kiirusele ja täpsusele pakenditööstuses laialdaselt levinud ning seda valmistavad mitmed tootjad kogu maailmas. Mõned tootjad pakuvad terviklikke pakendamisliine mitmepealise kaalu ja teiste pakkeseadmetega. Tavaline sihtkaal iga paki kohta võib olla 100 grammi toodet, mis sisestatakse mitmepealise kaalu pealt osast, kust see jaguneb salvedesse. Iga salv kukutab toote kaalsalve, kui salv tühjaks saab. Jagunemine toimub tavaliselt kas gravitatsiooni, vibratsiooni või tsentrifugaaljõul. Sisestamist kontrollib vibratsioon, gravitatsioon, rihmad või kruvisüsteemid. Mitmepealine kaalumine on abiks järgmistel töödel: Kottide täitmine Kottide arv võib olla suur. Kaal suudab täita väga erineva suurusega kotte, alustades imetillukestest ja lõpetades mitmeid kilosid kaaluvate toitlustuskottidega. Segakaalumine Mitmepealine kaal suudab segada ja jagada pakkidesse tooteid, kus on kuni kaheksa erikomponenti. Kaal on jagatud sektsioonideks, igaühel neist on oma sisestus. Näiteks hommikuhelbeid suudab kaal pakkidesse jaotada nii, et samal ajal satub igasse pakki võrdsetes kogustes muid lisandeid. Algselt kasutati seadeldisi juurviljade kaalumiseks, 1970. ja 1980. aastatel lisati veel võimalused snäkkide ja kondiitritoodete pakendamiseks. Algul oli kergem kaaluga kasutada ümaraid tooteid, hiljem arendati seadet nii palju edasi, et sellega oli võimalik väga kiiresti ja efektiivselt kaaluda põhimõtteliselt kõike. Mitmepealise kaaluga saab kaaluda ja pakenditesse jaotada: kleepuvaid tooteid (kala, linnuliha, juust); graanuleid ja pulbreid (kohvioad, teepurud); õrnad tooted (käsitööšokolaadid, gurmeeküpsised); komplekssed tooted (ühel alusel asuvad erinevad toidud, kus igat toodet on õiges koguses). A multiobjective approach for optimization of the multhead weighing process. Ishida "Baltic Pack - Mitmepealine kaal RV". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2018. Vaadatud 26. veebruaril 2018. Weighing packing machine with Multi-head weigher
Traathari

Traathari on väga levinud tööriist, mida kasutatakse peamiselt pindade puhastamiseks lihvimise teel. Traatharjade kasutusalad, materjalid, tegumoed ja seega ka omadused varieeruvad olenevalt harja otstarbest. Traatharju kasutatakse peamiselt lihvimise eesmärgil, näiteks rooste või vana värvi eemaldamiseks, elektrit juhtivate pindade puhastamiseks kontakti parandamise eesmärgil ning isegi suurte loomade (näiteks hobuste) hammaste ja kapjade puhastamiseks. Traatharjadel on tihti kergesti vormitavast materjalist (plast, puit) käepidemed, mille külge on kinnitatud traadid vaigu, liimi või klambriga. On ka variante, kus kinnitatud on üks pikk paika “õmmeldud” traat. On olemas ka pöörlevate elektritööriistadega kasutatavad harjad, mille käepide on asendatud universaalse ühendusega. Üldiselt kasutatakse traatharja harjaste valmistamisel suure süsinikusisaldusega terast, kuid on harju, mis on valmistatud ka muust materjalist, näiteks alumiiniumist, messingust, pronksist, või on terasharjased kaetud teise metalliga (näiteks brass). Varieeruvad metallide füüsikalised ning mehaanilised omadused defineerivad ka eri materjalist harjaste kasutusalad. Traatharju on väga palju tüüpe ning neid jagatakse nii kuju kui ka ettenähtud kasutusala järgi. Näiteid traatharjade eritüüpidest: silinderharjad motoriseeritud harjad viilipuhastusharjad keermepuhastusharjad käsiharjad nühkimisharjad traatharjastega põrandaharjad elektritööriistade traatharjad jne Eriomaduste hulka kuuluvad harjaste sirgus või sissepressitud mustrid, ümardatud lõiked, lõikamata traat ja palju muud. Traatharjad võivad ka olla kuivlibesti või muu lõikamist hõlbustava ainega, mida pühitavale pinnale lisatakse. Keerlevate traatharjade harjaseid hoidvad rattad on tihti kinnitatud metallist kinnitusvarre külge. Traatharju kasutatakse peamiselt puhastamiseks. Jäigad harjased võimaldavad agressiivsemat ja sügavamale ulatuvat puhastust kui tavalised harjad ning olenevalt harjase tüübist kattematerjali, oksiidikihi ja materjali pindmise kihi eemaldamist (tavaliselt reageerimata materjali paljastamise ja pinna homogeensuse tagamise eesmärgil). Engineering360. "Wire Brushes Information" (inglise). Vaadatud 19.02.2017. The Green Book. "Types and Functions of Wire Brushes" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 9.02.2018. Vaadatud 19.02.2017. Spiral Brushes. "Cup Brushes, Wire Brushes" (inglise). Vaadatud 19.02.2017.
Nikola Žigić

Nikola Žigić (serbia keeles Никола Жигић; sündinud 25. septembril 1980 Bačka Topolas Vojvodinas) on Serbia jalgpallikoondise endine ründaja. 2007. aastal valiti ta Serbia aasta jalgpalluriks. Žigić valiti kaks korda Serbia ja Montenegro parimaks mängijaks (2003, 2005). Hoolimata heast esinemisest liiga mängudes pääses ta rahvuskoondisse alles 2004. aastal. 2006. aasta maailmameistrivõistluste valikturniiri otsustavas mängus Hispaania meeskonna vastu tegi ta viigivärava ja mäng lõppes 1:1. Rahvuskoondises debüteeris Žigić 31. märtsil 2004, kui mängiti Norra meeskonnaga. Kokku mängis ta koondises 57 korda ja lõi 20 väravat. TSC Bačka Topola (1998–2001) FK Mornar (2001–2002) FK Kolubara (2002) FK Crvena Zvezda (2002–2006) Racing de Santander (2006–2007) Valencia CF (2007–2010) Birmingham City (2010–2015) Nikola Žigić on 202 cm pikk ja kaalub 96 kg. Nikola Žigić Info 2006 MM-i kodulehel
Square One (BLACKPINK)

Square One on Lõuna-Korea ansambli BLACKPINK (stiliseeritult BLΛƆKPIИK) 2016. aastal ilmunud debüütalbum. Album sai avalikult saadavaks 8. augustil 2016. Mõlemad lood sellel albumil said esimese ja teise koha Billboard World Digital Songs edetabelis samuti 8. augustil 2016. WHISTLE (Pikkus: 3:32) BOOMBAYAH (Pikkus: 4:01) "Genius. Square One".
Kärdla palvela

Kärdla palvela on Hiiu maakonnas Kärdlas aadressil Kabeli tänav 3 asuv baptistide palvela. Palvela ehitati 1895. 1949 võõrandati palvela Kärdla baptisti koguduselt. Eesti taasiseseisvumise ajal oli palvela halvas seisukorras. Palvela taastamistööd lõpetati augustis 2007. https://web.archive.org/web/20180226160838/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2017/kirik.php?id=577 (vaadatud 26.02.2018) Kärdla palvela Teeliste kirikute andmebaasis
Serbia ja Montenegro jalgpallikoondis

Serbia ja Montenegro jalgpallikoondis oli Serbia ja Montenegro rahvuskoondis jalgpallis. Koondis on osalenud kahel korral MM-võistluste finaalturniiridel (1998 Jugoslaavia nime all ja 2006). Koondise põhivormiks oli sinine särk, valged püksid, punased põlvikud, varuvormi moodustasid valge särk, sinised püksid, valged põlvikud. Aadress: 35, Terazije, P.O. Box 263 YU-11000 Belgrad President: Tomislav Karadžić FIFA liige: 1919 UEFA liige: 1993 1960 – olümpiavõitja (Jugoslaavia nime all) 1987 – juunioride MM-i võitja Serbia ja Montenegro jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Serbia jalgpallikoondis Montenegro jalgpallikoondis Koduleht
Antsla baptisti palvemaja

Antsla baptisti palvela on Võru maakonnas Antslas aadressil Jaani tänav 24 asuv baptistide palvela. Antslas on ka vennastekoguduse kasutatav Antsla Nahksepa palvela. Palvela valmis veski ümberehitamise tulemusena 1939. https://web.archive.org/web/20180226162021/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2017/kirik.php?id=826 (vaadatud 26.02.2018) Antsla palvela Teeliste kirikute andmebaasis
Kehra palvela

Kehra palvela on Harju maakonnas Kehras asuv baptistide palvela. Palvela valmis 1990 endise Kehra sovhoosi kontor-klubi (projekteerinud Vilen Künnapuu) ümberehitamise tulemusena. Enne seda kasutas Kehra baptisti kogudus Raja tänaval 3 asunud palvelat. https://web.archive.org/web/20180226162716/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2017/kirik.php?id=657 (vaadatud 26.02.2018) Kehra palvela Teeliste kirikute andmebaasis
Rapla palvela

Rapla palvela on Rapla maakonnas Raplas asuv baptistide palvela. Palvela ehitati 1997. Rapla kirik https://web.archive.org/web/20180226164041/http://www.teelistekirikud.ekn.ee/2017/kirik.php?id=861 (vaadatud 26.02.2018) Rapla palvela Teeliste kirikute andmebaasis
51

51. aasta Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand Aastakümned: 0. aastad 10. aastad 20. aastad 30. aastad 40. aastad - 50. aastad - 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad Aastad: 46 47 48 49 50 - 51 - 52 53 54 55 56 Caratacus, briti keltide pealik võeti kinni ja viidi Rooma. 24. oktoober – Domitianus, Rooma keiser ...
Willem Duyn

Wilhelmus Jacobus Duyn (31. märts 1937 – 4. detsember 2004) oli Hollandi laulja, muusik ja näitleja. Ta oli ansambli Mouth & MacNeal liige, mis esindas Hollandit 1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel.
Gambia kuninganna

Gambia kuninganna (inglise keeles alates 18. juunist 1965: Queen of the Gambia and all Her other Realms and Territories, Head of the Commonwealth) oli Gambia riigipea 18. veebruarist 1965 kuni 24. aprillini 1970. Ainus kuninganna oli Elizabeth II, keda kohapeal esindas kindralkuberner. 3.–5. detsembril 1961, enne iseseisvumist, külastas kuninganna Gambia kolooniat.
Trinidadi ja Tobago kuninganna

Trinidadi ja Tobago kuninganna (inglise keeles alates 2. novembrist 1962: By the Grace of God, Queen of Trinidad and Tobago and of Her other Realms and Territories, Head of the Commonwealth) oli Trinidadi ja Tobago riigipea 31. augustist 1962 kuni 1. augustini 1976. Ainus kuninganna oli Elizabeth II, keda kohapeal esindas kindralkuberner. Elizabeth II külastas oma valitsusajal Trinidadi ja Tobagot 7.–9. veebruarini 1966; hiljem on ta seda teinud veel 1985. ja 2009. aastal.
Solange Berry

Solange Berry (23. november 1932 Charleroi – 26. jaanuar 2018) oli Belgia laulja. 1958. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Un grand amour", saavutades ühe punktiga üheksanda koha.
Dražnja

Dražnia (vene keeles Dražnja, transkribeerituna Dražnja) on Minski linnaosa, mis asub linna idaosas Partyzanski rajooni territooriumil. Linnaosas asub trollidepoo. Selles piirkonnas asuvad valdavalt toiduainetetööstuse ettevõtted: õlletehas, piimakombinaat, kondiitrivabrik, leivatehas, vahuveini valmistav ettevõte. Seal asub ka üks Minski soojuselektrijaam. Haridust annavad kaks keskkooli. Dražnja territooriumile jääb Minski ainus raba, mille pindala on küll kõigest üks hektar. Linnaosa kohal asus varem Dražnia küla, kus 1917. aastal oli 102 elanikku. Külast 1-2 kilomeetri kaugusel asusid paar talu ja kõrts, mis 1930. aastatel külaga liideti. Dražnia maad liideti Minskiga aastal 1959. Küla majad lammutati suuremalt jaolt XX sajandi lõpus, viimane neist 2010. aastal. Дражня // Минск : энциклопедический справочник / Л. В. Аржаева и др.; редколлегия: И. П. Шамякин (главный редактор) и др. — Минск: Белорусская Советская Энциклопедия, 1983. — Lk. 295 Linnaosa mitteametlik koduleht
Camillo Felgen

Camille Jean Nicolas Felgen (17. november 1920 – 16. juuli 2005) oli Luksemburgi laulja. 1960. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "So laang we's du do bast". 1962. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Petit bonhomme".
Keeleline pööre

Keeline pööre tähistab filosoofias ja inimteadustes valdkonna tõlgendamiskeskme ja meetodite kasutamise nihkumist kogemuses väljendatud keelele ning nendes valdkondades toimunud muutusi. Pööre algas 20. sajandil keeleteaduses ja filosoofias oletusest, et keel pole tegelikkuse ja kogemuse edastamise sõltumatu vahendaja. Erinevatelt lähtealustelt hakati uurima, mida me keelega teeme, ehk täpsemalt, mida keel tegelikkuse või meiega teeb. Keelelise pöördeni viisid avastused keeleteaduses. Kandvat rolli selles mängisid Ludwig Wittgenstein, John Austin ja Mihhail Bahtin. Vastavalt uuele keelekontseptsioonile hakati sotsiaalse tegelikkuse alusena nägema keelt. Avastuste tulemusena muutus arusaamine keele tähtsuse rollist mõtlemise, tunnetamise, ja teadmiste konstrueerimise protsessis. Kõik mõisted, kategooriad ja tähendused ning teadmised tervikuna tekivad ja elavad edasi keeles. Keele kaudu osalevad inimesed maailma kujundamises, tundmaõppimises ja taasloomises. Mõistet "keeleline pööre" kasutas esimesena Gustav Bergman ja laiemalt Richard Rorty 1967. aastal ilmunud antoloogias "The linguistic turn". Arvatakse, et saksa hermeneutilises filosoofias toimus keeleline pööre juba 18. sajandil. Keeleline pööre pole teaduslik ega filosoofiline teooria. Keelelist pööret käsitlevast kirjandusest võib leida erinevaid lähenemisi. Filosoofid keskenduvad keelefilosoofilistele aspektidele, keeleteadlased keele ja kommunikatsiooni uurimisele ning sotsiaalteadlased sellele, kuidas muutunud arusaam keele rollist mõjutab sotsiaalse tegelikkuse mõistmist ja selle tundmaõppimist. Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 178. Strömpl, J., Selg, M., Linno, M. (2012). Narratiivne lähenemine sotsiaaltööuurimuses: laste väärkohtlemise lood. Tartu, TÜ Kirjastus.
Stsjapjanka

Ściapianka (vene keeles Stepjanka, transkribeerituna Stsjapjanka) on Minski linnaosa, mis asub linna idaosas Partyzanski rajooni territooriumil. Linnaosa ühendavad ülejäänud linnaga elektrirongid. Linnaosa kohal asus varem Lipki küla, mille juures asus Ściapianka raudteejaam. Jaam muutus oluliseks Teise maailmasõja järel, mil selle ladudes hoiti Minski ülesehitamiseks vajalikke ehitusmaterjale. ka asus küla lähistel sõjaväelinnak. Piirkond liideti Minskiga aastal 1987. Aastal 2010 alustati endise sõjalinnaku pooltühjade hoonete asemele uue elamurajooni projekteerimist. Tööd algasid aastal 2011. Sõjaväelinnaku varasematele elanikele ehitati aga individuaalelamud. Александр ФИЛИППОВИЧ «От Дражни до Степянки»//Газета «Минский курьер» — № 4 (2080), 4 августа 2010
Durango osariik

Durango osariik on osariik Mehhiko loodeosas. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 1 832 650, millega on see Mehhiko osariikide seas 25. kohal. Osariigi pindala on 123 575 km², millega on see neljandal kohal. Rahvastikutiheduse poolest (14,8 in/km²) on see Mehhikos Baja California Suri osariigi järel tagantpoolt teine. Osariigi paikneb Mehhiko kiltmaa loodeääres, kus see kohtub Lääne-Sierra Madre mäeahelikuga. Durango osariik on merepiirita ning see piirneb viie osariigiga: Chihuahua, Coahuila, Zacatecase, Nayariti ja Sinaloa osariik. Osariigi suurim linn on pealinn Victoria de Durango, kus elas 2020. aastal 616 068 inimest ehk ligi kolmandik osariigi rahvastikust. Teised suurimad linnad on veel Gómez Palacio (301 742 elanikku) ja Ciudad Lerdo (96 243 elanikku). Durango sai 22. mail 1824 Mehhiko 17. osariigiks. Durango osariik on jagatud 39 kohaliku omavalitsuse üksuseks (municipios). Iga kolme aasta järel valivad omavalitsuste elanikud munitsipaalpresidendi (presidente municipal), kes juhib samal ajal valitud munitsipaalnõukogu (ayuntamiento), mis vastutab kõikide avalike teenuste olemasolu eest.
Breitenwang

Breitenwang on küla ja vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 850 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 18,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1465 inimest. Breitenwang asub Reutte basseinis linna külje all Plansee ääres. Breitenwangi kirik: Dekanatskirche heilige Petrus und Paulus https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70805.pdf www.breitenwang.tirol.gv.at