laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eva-Lotta Kiibus

Eva-Lotta Kiibus (sündinud 17. jaanuaril 2003) on eesti iluuisutaja, kes võistleb naiste üksiksõidus. Tema isiklik rekord on 202,04 punkti, mille ta saavutas Finlandia Trophyl 2021. aastal. Eva-Lotta Kiibus on lõpetanud 2022. aastal Tallinna Ühisgümnaasiumi. Samast aastast õpib ta Tartu Ülikoolis riigiteaduste erialal. Aastatel 2010–2022 oli Kiibuse treener Anna Levandi. 2022. aasta sügisest treenib teda hiljuti kutselise iluuisutaja karjääri lõpetanud hollandlane Thomas Kennes. Oma karjääri esimesel ISU GP täiskasvanute etapil, mis toimus 21. novembril 2020 Moskvas, püstitas Eva-Lotta Kiibus uue isikliku rekordi nii vabakavas kui ka kokkuvõttes ja sai üldarvestuses kuuenda koha. Kiibus on olnud 2020. ja 2021. aasta Eesti meister naiste üksiksõidus. Märtsis 2021 Stockholmis toimunud iluuisutamise maailmameistrivõistlustel sai ta vabakava eest 121,82 punkti ning tõusis lühikava 19. kohalt 14. kohale. See tähendas ühtlasi, et eestlanna teenis Eestile koha Pekingi 2022. aasta olümpiamängudel. Taliolümpiamängudel saavutas Kiibus lühikavas 21. koha. Kiibus on valitud Eesti parimaks naisiluuisutajaks 2019., 2020. ja 2021. aastal. Tema vend on tuntud Eesti räppar Nublu. Kiibuse elukaaslane on Marten Liiv. 2023. aasta veebruaris ja augustis diagnoositi Kiibusel mõlema jala sääreluu stressmurd. Eva-Lotta Kiibus Eesti spordi biograafilises leksikonis Vaadatud 28.04.2023. Anu Säärits. Kennes Kiibusest: ta on väga töökas ja motiveeritud ERR Sport, 31.08.2022. "Isikliku rekordi püstitanud Kiibus teenis täiskasvanute GP debüüdil kuuenda koha". Postimees.ee. 21.11.2020. Vaadatud 16.01.2021. "Kiibus olümpiadebüüdist: hea aeg ja koht, kus hooaja teine tulemus teha" ERR sport, 15. veebruar 2022. Martinson, Jaan (7.1.2024). "Eva-Lotta Kiibus on elukaaslase medalivõidu järel seitsmendas taevas: temas põles tuli, sportlik viha". Delfi Sport. Vaadatud 7. jaanuaril 2024. "Eva-Lotta Kiibus on valmis võistlustulle naasma: päris hea tunne on lõpuks trenni teha". Delfi Sport. Vaadatud 21. detsembril 2023. International Skating Union, Eva-Lotta Kiibus Instagram
Arecibo observatoorium

See artikkel räägib observatooriumist. 2020. aastal kokkuvarisenud raadioteleskoobi kohta vaata artiklit Arecibo raadioteleskoop. Arecibo observatoorium on observatoorium, mis asub Arecibos Puerto Ricos. Observatooriumi peamine instrument oli 305 m diameetriga raadioteleskoop, mis koosnes looduslikku karstilehtrisse rajatud taldrikust, raadiovastuvõtjast, mis oli trossidega kinnitatud 150 m kõrgusele taldriku kohale ja mitmest raadioantennist. Observatooriumis asub veel teine väiksema diameetriga raadioteleskoop, LIDAR ja külastuskeskus, mis plaanide kohaselt jätkavad tegevust ka peamise teleskoobi varingu järel. Observatoorium oli Puerto Rico kosmoseuuringute ja teaduse sümbol. "Arecibo Observatory: Watching for asteroids, waiting for E.T." Space.com. Vaadatud 2. detsember 2020.
Tracy (tsüklon)

Tracy oli troopiline tsüklon, mis tabas 1974. aasta 24.–26. detsembril Darwini linna Põhja-Austraalias. 20. detsembril 1974 märkas Ameerika Ühendriikide ilmasatelliit Arafura mere kohal tormi, mis võis meteoroloogide hinnangul tsükloniks muutuda. Torm muutuski järgmisel päeval tsükloniks ning 22. detsembril tuvastas selle ka Darwini ilmaradar. Tsüklon liikus edelasuunas ning arvati, et tsüklon möödub linnast seda ohustamata. 24. detsembri varahommikul muutis see suunda ning suundus otse linna suunas, jõudes õhtuks Darwinisse. Kell 10 õhtul sadas linnas tihedat vihma ning tuuleiilide kiiruseks mõõdeti enne mõõteseadmete purunemist kuni 217 km/h. Darwini elanikud tähistasid jõule ning ei mõistnud esialgu olukorra tõsidust, sest varasem tsüklon (Selma) oli linnast ohutult möödunud ning meediaväljaannetes olid pühade ajal tööl minimaalsed meeskonnad. Tracy põhjustas 71 inimese surma ja purustusi rohkem kui 70%-le Darwini ehitistest, millest 80% olid elamud. Linna 47 000 elanikust jäid rohkem kui 25 000 kodutuks. Austraalia kaitsevägi kutsus Darwini evakueerimiseks ja sinna humanitaarabi viimiseks kaitseväelased kogu Austraalias erakorraliselt puhkustelt tagasi ning maanteid ja kaitseväe transpordilennukeid kasutades evakueeriti linnast 35 362 inimest. Darwini evakueerimine oli Austraalia rahuaja suurim evakuatsioon. Enamik evakueeritutest ei naasnud kunagi. Austraalia föderaalvalitsus taastas linna 1978. aastaks ning uued hooned ehitati tormikindlamaks, et vältida tsükloni põhjustatud kahjustuste kordumist. "Cyclone Tracy". National Museum of Australia. Vaadatud 19. juuli 2022. "Event - Cyclone Tracy". Attorney-General of Australia. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2012. Vaadatud 19. juuli 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link) "Cyclone Tracy". Phoenix. Vaadatud 19. juuli 2022.
Boba Fett

Boba Fett on tegelane George Lucase "Star Warsi" filmisaagast. Fail:BobaFett.jpg
Mthavari Arhi

Mthavari Arhi (gruusia keeles მთავარი არხი) on Gruusia telekanal. Mthavari Arhi koduleht
Kogi osariik

Kogi osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeerias. Asub riigi keskosas. Osariigis suubub Benue jõgi Nigeri jõkke. Osariik moodustati 1991. aastal. Tähtsamad majandusharud on põllumajandus ja mäetööstus.
Hector Barbossa

Hector Barbossa on tegelane "Kariibi mere piraatide" filmisarjast. Ta oli Musta pärli kapten. Barbossa esineb kõigis sarja filmides. Teda mängis Geoffrey Rush. Esimene valik sellesse rolli oli Robert De Niro, kes keeldus.
Alamprefektuur

Alamprefektuur on prefektuurist (harvem muust haldusüksusest) madalam haldusüksus mõnedes riikides. Alamprefektuurid on näiteks Elevandiluurannikul, Guineas, Jaapanis, Prantsusmaal, Tšaadis. Alamprefektuur (Prantsusmaa)
Karin Lüüs

Karin Lüüs (sündinud 20. augustil 1940) on eesti sisearhitekt. Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1966. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. Villem Lüüs oli tema poeg, ema oli graafik Ella Lüüs, isa oli jurist ja Eesti NSV sotsiaalminister Lembit Lüüs. http://www.arhliit.ee/english/about/authors/author/81/[alaline kõdulink] Lahkus Eesti tippkabetaja Villem Lüüs, Postimees, 14. november 2020
Domosławice

Domosławice on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Czchówi vallas. Domosławice asub Czchówist umbes 4 km põhjakirdes ja Brzeskost 13,5 km lõunakagus.
Aga Burjaadi autonoomne ringkond

Aga Burjaadi autonoomne ringkond (Aga) oli haldusüksus Venemaal 1. märtsini 2008. Kuulus Siberi föderaalringkonda. Asus enklaavina Tšita oblastis. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas ringkonnas 72 213 inimest, kellest 62,5% olid burjaadid, 35,1% venelased ja 0,5% tatarlased. Suurimad asulad on Aginskoje ja Mogoitui alevik. Ringkond on jaotatud kolmeks rajooniks: Aginskoje rajoon (vene Агинский район) Duldurga rajoon (Дульдургинский район) Mogoitui rajoon (Могойтуйский район) 11. märtsil 2007 toimunud referendumil kiideti heaks ühinemine Tšita oblastiga, mille tulemusel moodustati 1. märtsil 2008 Taga-Baikali krai.
Ristiisa (romaan)

"Ristiisa" (originaalpealkiri inglise keeles "The Godfather") on Mario Puzo 1969. aastal ilmunud kriminaalromaan väljamõeldud Corleone maffiaperekonnast. Romaani tegevus toimub aastatel 1945–1955 peamiselt New Yorgis. Selle romaani alusel lavastas Francis Ford Coppola filmi "Ristiisa" ("The Godfather") (linastus 1972). Paolo Andolini (1887–1901), Vito Corleone (1891–1954) Santino Corleone (1916–1948), Frederico Corleone (1919–1959), Constanzia Corleone (1927- ), Michael Corleone (1920–1997); Tom Hagen (1912–1972) – adopteeritud, Johnny Fontane – ristipoeg. Santino jr (1945- ), Francesca (1937- ), Kathryn (1937-), Frank (1940- ). Santinol Lucy Manciniga poeg Vincent "Don" Mancini (1948- ) Anthony Corleone (1951- ), Mary Corleone (1953–1979) Michael Francis (1954- ) (Michael Corleone' ristipoeg), Victor (1949- ) Frank (1940- ), Andrew (1942- ), 2 tütart
McLaren Automotive

McLaren Automotive Limited, endise nimega McLaren Cars, on Suurbritannia autotootja, mis toodab nende enda arenduskeskuses loodud superautosid. 2017. aasta juulikuust on McLaren Automotive 100% McLaren Groupi tütarettevõte. Koostöös Mercedes-Benziga valmistas McLaren erimudeli Mercedes-Benz SLR McLaren, mida toodeti aastatel 2003–2010. McLareni esimene tänavaauto oli McLaren F1, mille tootmine algas 1992. aastal. 2010. aastal sai ettevõte nimeks McLaren Automotive ning järgmiseks tänavaautoks sai 2011. aastal avalikustatud McLaren MP4-12C. McLaren F1 McLaren MP4-12C McLaren Automotive
Georg Ebers

Georg Moritz Ebers (1. märts 1837 Berliin – 7. august 1898 Tutzing) oli saksa egüptoloog ja kirjanik. Ebers õppis orientalistikat Göttingeni ülikoolis. 1865. aastal asus ta tööle dotsendina Jena ülikoolis ja sai 1868. aastal professoriks. Ebers populariseeris egüptoloogiat ajalooliste romaanidega. Esimene romaan, "Eine ägyptische Königstochter" ilmus 1864 ja osutus menukaks, nagu ka järgmised romaanid "Uarda" (1877), "Homo sum" (1878), "Die Schwestern" (1880), "Der Kaiser" (1881), "Serapis" (1885), "Die Nilbraut" (1887) ja "Kleopatra" (1894). Talvel 1873–1874 ostis ta Luxoris meditsiinilise tekstiga papüüruse, mida tänapäeval tuntakse Ebersi papüürusena. 1893–1895 ilmusid Stuttgardis tema kogutud teosed 25 köites. "Arachnea". Tõlkinud J. Õunapuu. Tallinn, 1903. "Barbara Blomberg". Tõlkinud Uno Liivaku. Monokkel, 2002. "Homo sum". Tõlkinud Elise Rosalie Aun. Jurjev 1903. "Homo sum". Tõlkinud Uno Liivaku. Monokkel, 2001. "Ilus Melissa - keisri pruut ehk Ohaklised teed". Tõlkinud J. Õunapuu. Tallinn, 1901. "Joosua: jutustus Piibli aegadest". Tõlkinud Uno Liivaku. Monokkel, 2006. "Küsimus". Tõlkinud Eva Luts. Fantaasia, 2004. "Serapis : ajalooline romaan". Tõlkinud Uno Liivaku. Monokkel, 2008. "Uarda: romaan Vanast Egiptusest". Tõlkinud Jüri Leoke. Viljandi, 1931. "Uarda: romaan Vanast Egiptusest". Tõlkinud Anise Erenvert. Eesti Raamat, 2001. "Vaarao tütar". Tõlkinud Albert Kivikas. Tartu, 1934 (uustrükk Toronto, 1972). "Vaarao tütar". Eesti Raamat, 1993. "Õed: romaan Vana-Egiptusest". Tõlkinud Uno Liivaku. Monokkel, 2005.
Saare taat

Saare taat on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg". Teda on mainitud eepose neljandas loos (Kalevipoja ujumisreis. Saare piiga. Laul merest.). Kalevipoeg alustab ujumist Soome rannale, et vabastada oma ema Linda teda röövinud Tuuslari käest. Ujudes jõuab ta öösel saareni, kus otsustab puhata. Saarel kohtab ta Saarepiigat ja neil tekib vastastikune tõmme. Äkitselt neiu kiljatab ja tõstab kisa. Tema vanemad kuulevad lärmi ja taat tuleb vaatama: Saare taati tõusis sängist, Tuli välja voodi`ista, Võttis kätte vembelada, Kas ehk poissi pettusella, Eide vara tütterelta Ööde varjul varastanud? Saare taat nägi kaldal kange mehe kuju ning langetas vembla. Kalevipoeg küsis Tuuslari kohta, kuid saare taat polnud toda näinud ja uuris ise mehe päritolu. Kuulnud, kes on kange mehe vanemad, ehmatas Saarepiiga ja kukkus kaljult vette. Kalevipojal ei õnnestunud teda veest päästa, ta jättis kurvastava taadiga jumalaga ning jätkas ujumisretke. Saare eit ja taat võtsid appi pika varrega rehad ning tugevad võrgud, et tütar merepõhjast kätte saada, kuid tulutult. Eepose viiendas loos (Kalevipoeg Soomes. Suur tamm. Kättemaks tuuslarile.) istutab saare taat koos eidega merepõhjast välja tõmmatud tamme tütre kiikumiskoha lähedusse. Tamm kasvab kiiresti suureks: Tamm tahab tõusta taevasse, Oksad pilveje pugeda; Taat läks tarka otsimaie, Kes see tamme maha raiuks, Suure tamme, laiad oksad. Eepose kuuendas loos (Mõõga ostmine. Liigud ja taplus. Tamme raiumine.) oli tamm nii suureks kerkinud, et varjas kuu ja kattis päeva ning mattis maa pimedusse. Saare taat oli mitmel rannal käinud kirvemehi otsimas, kes määratu tamme maha raiuks, kuid abi ei tulnud. Saare eit aga leidis heinakaare alt kotka, kelle tiiva all seisis vangipaelades väikene mees kirvega. Taat küsis mehikeselt, kas too tahab minna tamme raiuma: Päästeti mehike paelusta, Mis tal palgaks paisatie, Lepituseks lubatie? Kuldakaussi anti palgaks. Väike mees kasvas mitme sülla kõrguseks, raius tamme kolm päeva, mispeale tamm langes, mattes kogu saare. Tammest tehti seejärel kuulus Soome sild. Kalevipoeg. Kirjastus Eesti Raamat. Tallinn 1975. Neljas lugu Kalevipoeg. Kirjastus Eesti Raamat. Tallinn 1975. Viies lugu Kalevipoeg. Kirjastus Eesti Raamat. Tallinn 1975. Kuues lugu
Sirvėta regionaalpark

Sirvėta regionaalpark (leedu keeles Sirvėtos regioninis parkas) on regionaalpark Leedus Švenčionyse ja Ignalina rajoonis Švenčionysi ümbruskonna servamoodustiste vööndis. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta sealse veelahkmepiirkonna maastikke, ökosüsteemi ja kultuuripärandit. Regionaalpargi moodustamiseks ühendati mitmed tunnelorgude kaitseks moodustatud kaitsealad. Kaitseala territooriumile jääb mitu termokarsti tagajärjel tekkinud järve. Ka asuvad piirkonnas mitmed lubjarikkad madalsood. Sirvėta regionaalpargi pindala on 8755 hektarit. Selle territooriumile jäävad Neversčiai botaaniline kaitseala, Salotise telmoloogiline kaitseala (84 ha), Ilgysi hüdrograafiline kaitseala, Didžiasalise etnokultuuriline kaitseala, Sirvėta ja Šventa maastikukaitsealad ning Čiūlėnai ja Nevaišiai geomorfoloogilised kaitsealad. Regionaalpargi halduskeskus ja külastuskeskus asub Šventas, Dvaro g. 25. Regionaalparki jääb 31 järve. Seal asub ligi 250 aasta vanune Neversčiai saaremets ja 26 pärnade kasvukohta. Üksikobjektidena on kaitse all Lina pisarate allikas, Medišionysi pärnad, Adamavase, Stanislavavase ja Bielionysi tammed. Regionaalpargi territooriumil asuvad neli linnamäge, kaks hiiepaika, kaks tumuluste kompleksi, viis mõisakompleksi ja kaks säilinud metsavendade punkrit. Didžiasalise küla kaitseks on loodud etnokultuuriline kaitseala. Regionaalpargile on allutatud ka mitmed kaitsealad väljaspool regionaalpargi territooriumi. Nende hulka kuuluvad Adutiškise-Guntauninkai metsade, Svyla, Birvėta ja Gelednė biosfääri polügoonid, Dysna hüdrograafiline kaitseala, Kunigiškė maastikukaitseala ning Milašiuse, Perūnase ja Vytėnai telmoloogilised kaitsealad. Looduskaitsealustest taimeliikidest esinevad regionaalpargis põldpisikas, niidu-kuremõõk, arukäpp, harilik käoraamat, Balti sõrmkäpp ja kuradi-sõrmkäpp. Seal elab kuus liiki looduskaitsealuseid kahepaikseid, kolm liiki roomajaid ja 33 liiki linde. Looduskaitsealuseid selgrootuid esindavad pääsusaba, Bleparitha bathensis, vareskaera-aasasilmik, mustlaik-apollo ja eremiitpõrnikas. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. oktoober 2020. Vaadatud 22. novembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) draustiniai "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. november 2020. Vaadatud 22. novembril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kultūros paveldas Priskirtos teritorijos Augalija Gyvūnija Sirvėta regionaalpargi koduleht Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (leedu keeles) Regionaalpark YouTube'is
Popi ja Huhuu

"Popi ja Huhuu" on Friedebert Tuglase 1914. aastal kirjutatud novell. Selle peategelased on koer Popi ning puuris elav ahv Huhuu. Novelli ainetel valmis 2015. aastal Riho Undi animafilm "Isand". Tekst
Svealand

Svealand on Rootsi ajalooline tähtsaim piirkond. See asub Rootsi lõunaosa keskel, põhja jääb Norrland ja lõunasse Götaland. Tihedad metsad, Tiveden, Tylöskog ja Kolmården lahutasid Svealandi Götalandist. Ajalooliselt kutsuti selle piirkonna asukaid svearideks. Svealand koosneb pealinna alast Mälardalenist idas, Roslagenist loodes, endisest Bergslageni piirkonnast keskel ning Dalarnast ja Värmlandist läänes. Rootsi nimi rootsi keeles, Svea rike (tänapäevane kirjapilt Sverige) tähendas esialgu vaid Svealandi. Svealandis asub kuus maakonda: Dalarna maakond Närke maakond Södermanlandi maakond Upplandi maakond Värmlandi maakond Västmanlandi maakond
Rhuddani lade

Rhuddani lade on Siluri ladestu Llandoveryi ladestiku globaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Sellele on nime andnud Cefn-Rhuddan`i farm Llandoverys. Lademele andis nime aastal 1971 piirkonnas töötanud L. R. M. Cocksi juhitud geoloogide grupp. Lademe alumist piiri määratleb graptoliit Akidograptus ascensus '​e esmakordne ilmumine Dob's Linni piirpaljandis Šotimaal, lademe ülempiiri märgib Trefawri paljandis graptoliitide Monograptus triangulatus esinemistsooni algus ja graptoliidi Monograptus austerus sequens ilmumine. Rhuddani lade lasub Hirnanti lademel ja see lamab Aeroni lademe all. Lademe vanus on 443,7...439 miljonit aastat. Eestis vastavad sellele Juuru lade ja Raikküla lademe alumine osa. Rhuddani lademe moodustumise ajal jätkus Hirnanti lademe moodustamise ajal aset leidnud Ordoviitsiumi lõpu väljasuremine. Stratigraafia terminoloogia L. R. M. Cocks: The Llandovery Series in the Llandovery area. C. H. Holland ja M. G. Bassett (Hrsg.). A global standard for the Silurian System. National Museum of Wales, Geological Series 9: 36–50, Cardiff 1989 GSSP Table - Paleozoic Era "Ordovician-Silurian extinction". Encyclopædia Britannica.
Ameerika Ühendriikide Postiteenistus

Ameerika Ühendriikide Postiteenistus (inglise keeles United States Postal Service; USPS) on Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsusele alluv iseseisev amet, mille ülesandeks on postiteenuse pakkumine nii USA osariikides kui ka selle territooriumidel ning USA-ga assotsiatseerunud riikides. See on üks väheseid valitsusameteid, mille olemasolu näeb ette Ameerika Ühendriikide põhiseadus. USPS-i ajalugu ulatub tagasi 1775. aastal kogunenud II Kontinentaalkongressini, mis määras oma 25. juuli dekreediga postiteenistuse juhiks (ametinimega Postmaster General) Benjamin Franklini. 1792. aastal loodi ametlikult Ameerika Ühendriikide Postiamet (United States Post Office Department). 1872. aastal inkorporeeriti ametkond Ameerika Ühendriikide valitsuskabineti koosseisu ja 1970. aastal korraldati ümber praegusel kujul toimivaks iseseisvaks valitsusametiks. Postiteenistusel oli 2019. aasta seisuga 469 934 täiskohaga töötajat ja 136 174 ajutist või osalise tööajaga töötajat. USPS on seaduslikult kohustatud teenindama kõiki ameeriklasi, olenemata nende geograafilisest paiknemisest, ühesuguse hinnakirja ja kvaliteedinõuete alusel. Postiteenistusel on juriidiline monopol nii kirjakande korraldamiseks kui ka ligipääsuks postkastidele, kuid pakiveos tuleb neil konkureerida eraettevõtetega nagu United Parcel Service (UPS), FedEx ja Amazon. United States Postal Service (2020). The United States Postal Service: An American History.. ISBN 978-0-9630952-4-4. "Size and scope" (inglise). Ameerika Ühendriikide Postiteenistus. 22. november 2020. "An Expert Explains the Postal Monopoly" (inglise). Foundation for Economic Education. 9. juuli 2018. Vaadatud 22. november 2020.  Ameerika Ühendriikide Postiteenistus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht (inglise keeles)
Aeroni lade

Aeroni lade on Siluri ladestu Llandoveryi ladestiku globaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Sellele on nime andnud Cwm-coed-Aeron`i farm Llandoverys. Lademele andis nime aastal 1971 piirkonnas töötanud L. R. M. Cocksi juhitud geoloogide grupp. Lademe alumist piiri määratleb Cwm-coed-Aeroni farmi lähistel Trefawri paljandis graptoliitide Monograptus triangulatus esinemistsooni algus ja graptoliidi Monograptus austerus sequens ilmumine Trefawri kihistusse, lademe ülempiiri märgib brahhiopoodide Eocoelia intermedia kadumine ja Eocoelia icurtisi ilmumine Wormwoodi kihistus Cefn-cerigi tee ääres asuvas mahajäetud kivimurrus. Aeroni lade lasub Rhuddani lademel ja see lamab Telychi lademe all. Lademe vanus on 439...436 miljonit aastat. Eestis vastab sellele Raikküla lademe ülemine osa. Stratigraafia terminoloogia L. R. M. Cocks: The Llandovery Series in the Llandovery area. C. H. Holland ja M. G. Bassett (Hrsg.). A global standard for the Silurian System. National Museum of Wales, Geological Series 9: 36–50, Cardiff 1989 GSSP Table - Paleozoic Era
Madapolaam

Madapolaam on sile läikiv labases siduses ja kergelt batistiga sarnanev peen puuvillane kangas. Kootud peentest puuvill-lõngadest, kanga tihedus on 40x31 lõnga ühe ruutsentimeetri kohta. Madapolaamist valmistatakse särke, kleite ja voodipesu. Kasutatakse tikkimiskangana šveitsi tikandis ja kangatrükiks. Kanga nimi on tuletatud 17. sajandil esmavalmistamise kohast, India linna Narsapuri linnaosa Madhavayapalemi nimest. A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016 "Madapolam. - stofflexikon.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. jaanuar 2020. Vaadatud 22. novembril 2020. A fabric tour around the world – India. - The Dreamsress – sewing, history, and style (blog) Madapollam. - lexico.com[alaline kõdulink]
Telychi lade

Telychi lade on Siluri ladestu Llandoveryi ladestiku globaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Sellele on nime andnud Pen-Ian-Telych`i farm Llandoverys. Lademele andis nime aastal 1971 piirkonnas töötanud L. R. M. Cocksi juhitud geoloogide grupp. Lademe alumist piiri määratleb brahhiopoodide Eocoelia intermedia kadumine ja Eocoelia icurtisi ilmumine Wormwoodi kihistus Cefn-cerigi tee ääres asuvas mahajäetud kivimurrus, lademe ülempiiri märgib Hughley oja põhjakaldal graptoliitide Cyrtograptus centrifugus esinemistsooni algus Buildwase kihistus. Hilisemate uuringute põhjal on selgunud, et nende esinemise varaseim piir on määratletud ebatäpselt, pigem peaks lademe ülemist piiri märkima graptoliitide Cyrtograptus murchisoni ilmumine sealsamas. Telychi lade lasub Aeroni lademel ja see lamab Sheinwoodi lademe all. Lademe vanus on 436...428.2 miljonit aastat. Eestis vastavad sellele Aruküla lade ja Jaani lademe alumine osa. Telychi lademe moodustumise ajal algas Sheinwoodi lademe moodustamise ajal jätkunud Irevikeni väljasuremine. Selle käigus kadusid ligi pooled Irevikenis esinenud trilobiidid, hävis ka 80 % konodontide liikidest. Väljasuremislaine põhjused paiknesid tõenäoliselt sügavamates meredes, kuna enim kannatasid pelaagilised organismid nagu graptoliidid, konodondid ja trilobiidid, sellal kui rifielustikku see väljasuremislaine ei mõjutanud peaaegu üldse. Stratigraafia terminoloogia L. R. M. Cocks: The Llandovery Series in the Llandovery area. C. H. Holland ja M. G. Bassett (Hrsg.). A global standard for the Silurian System. National Museum of Wales, Geological Series 9: 36–50, Cardiff 1989 GSSP Table - Paleozoic Era Munnecke, A.; Samtleben, C.; Bickert, T. (2003). "The Ireviken Event in the lower Silurian of Gotland, Sweden-relation to similar Palaeozoic and Proterozoic events". Palaeogeography, Palaeoclimatology, Palaeoecology. 195 (1): 99–124. Jeppsson, L (1997). "The anatomy of the Mid-Early Silurian Ireviken Event and a scenario for P-S events". In Brett, C.E.; Baird, G.C. (eds.). Paleontological Events: Stratigraphic, Ecological, and Evolutionary Implications. New York: Columbia University Press. lk. 451–492.
Norrland

Norrland on põhjapoolseim neljast Rootsi ajaloolisest piirkonnast. Nime ei kasutata ametlikult, kuid selle kasutus on ka tänapäeval tavaline igapäevases keeles, näiteks ilmaennustustes. Norrlandi peetakse mõnikord Põhja-Rootsi sünonüümiks. Norrlandis asub üheksa maakonda: Ångermanlandi maakond Gästriklandi maakond Hälsinglandi maakond Härjedaleni maakond Jämtlandi maakond Lapimaa maakond Medelpadi maakond Norrbotteni maakond Västerbotteni maakond