laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
TWiiNS

TWiiNS on Slovakkia ansambel. 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Slovakkiat lauluga "I'm Still Alive".
Miroslav Šmajda

Miroslav Šmajda (esinejanimega Max Jason Mai; sündinud 27. novembril 1988) on Slovakkia laulja. 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Slovakkiat lauluga "Don't Close Your Eyes".
Tallinna Kirjanike Maja saal

Tallinna Kirjanike Maja saal (ka Tallinna Kirjanike Maja musta laega saal, lühemalt Musta laega saal) on saal Tallinna Kirjanike Majas. Maja interjööri (sh saali) kavandas Vello Asi. Eriti tähelepanuäratavaks sai Kirjanike Liidu koosolekusaali mustaks värvitud kaarjas lagi. Seni oli kumerat lage kasutatud ainult ujulates ja spordihallides. Üleni mustaks olevat see värvitud ehitusmeeste äparduste varjamiseks, kuid üsna kiirelt omandas see saali külastajate jaoks teatud sümboolse tähenduse. Kuna must värv oli Nõukogude ametimeestele vastumeelne, käis Vello Asi Moskvas selle kohta eraldi seletust andmas. Esimest korda saali sisenedes olevat inimesed ruumi värvilahenduse üle imestanud ning parafraseerinud Juhan Liivi luuletust “Must lagi on meie toal ja meie ajal ka…” (1909). Sarnaselt lahendati ka Eesti NSV Teaduste Akadeemia Raamatukogu fuajee. Mustale laele andsid kontrasti juurde kahte ritta paigutatud rippuvad pikkade juhtmetega silinderjad lambid. Saali ruumikujundus taastati suuremalt jaolt 1997. aastal sisearhitekt Taso Mähari poolt. Kristina Jagodin (2007). Tamm ja Asi: sisearhitektid Väino Tamm ja Vello Asi. Tallinn: Eesti Arhitektuurimuuseum. Lk 28. Karin Hallas (toim.) (1996). Arhitekt August Volberg 1896-1983: juubelikogumik. Tallinn: Eesti Arhitektuurimuuseum. Lk 52.
Bravo

Bravo võib tähendada mitut asja: Bravo (ansambel), Hispaania ansambel B koodnimi tähestikulises hääldamises ja rahvusvahelises signalisatsioonikoodis ... Bravo The Hits 2004 Bravo The Hits 2016 Fiat Bravo/Brava
Harilik siniliilia

See artikkel räägib liigist. Perekonna kohta vaata artiklit Siniliilia (perekond). Harilik siniliilia ehk harilik silla (Scilla siberica) on aspariliste sugukonda kuuluv õistaim. Eestis on ta tavaline varakevadel õitsev ilutaim, hajusalt naturaliseerunud. See on pärismaine liik Venemaal, Kaukasuses, Türgis, Valgevenes ja Ukrainas. Siniliilia on mitmeaastane sibultaim, mis kasvab 10–25 cm kõrguseks. Tal on 2–4 juurmist lineaalset lehte, mis on 5–15 mm laiused. Lehed ilmuvad varakevadel (aprillis-mais) koos siniste kellukjate õitega. Sibula läbimõõt on 1–3 cm, see on munaja kujuga ja kaetud pruunide kattesoomustega. Õied, millel on kuus kroonlehte ja tolmukat, paiknevad 1–4 kaupa kobaras. Tugeva päikesevalgusega võivad kroonlehed käänduda horisontaalseks, kuid enamasti paiknevad need kausikujuliselt. Enamasti on õied taevasinised kuni tumesinised, kuid esineb ka valgeõieline teisend Scilla siberica var. alba. Tolmukad on siniliilial üksteisest eraldi, erinevalt talle lähedastele perekondadele, nagu puškiinia (Puschkinia) ja kirgaslill (Chionodoxa), mille tolmukad on toruks kokku kasvanud. Õietolm on sinakas. Pärast õitsemist, kui moodustuvad kuprad, vajuvad taimel varred longu. Kui kupar on saavutanud küpsuse, muutub see lillaks ja avaneb ning väljuvad väikesed tumepruunid seemned. Kui seemned on valminud, siis lehed närbuvad ja taim jääb kuni järgmise kevadeni puhkeolekusse. Harilikku siniliiliat kultiveeritakse tema ebahüatsindi õitega sarnanevate õite tõttu, kuid seemnete abil võib ta kiiresti metsistuda. Siniliilia on sobilik muru sisse istutamiseks, kuna levib seemnete kaudu kiiresti, moodustades suuri kolooniad, ning on läinud puhkeolekusse ajaks, kui tekib vajadus muru niita. Kogu taim on mürgine, seda on kasutatud ka näiteks rotimürgi valmistamiseks. Botaaniline illustratsioon harilikust siniliiliast Kuprad Sibulad Scilla siberica var. alba Integrated Taxonomic Information System www.itis.gov (01.03.2018) Eesti taimede must raamat räägib bioinvasioonist eestiloodus.ee U.S. National Plant Germplasm System. Scilla siberica Andrews npgsweb.ars-grin.gov Eesti e-floora. Scilla sibirica Haw. – harilik siniliilia. efloora.ut.ee NatureGate www.luontoportti.com Harilik siniliilia andmebaasis eElurikkus
Heiterwang

Heiterwang on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 994 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 35,73 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 500 inimest. Heiterwang asub Reuttest lõunas Heiterwanger See ääres, mis on kanali kaudu ühendatud Planseega. Pfarrkirche Unsere Liebe Frau Maria Himmelfahrt Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
August Lepasaar

August Lepasaar (28. juuni 1915 Oonurme, Tudulinna vald – 20. august 1968) oli Eesti majandijuht. Lepasaar lõpetas 1929. aastal Roela 6-klassilise Algkooli ja 1931. aastal Rakvere Poeglaste Gümnaasiumi. 1960–1968 oli ta Rakvere rajooni Eduard Vilde nimelise kolhoosi esimees. Ta oli Narva-Jõesuu kolhoosidevahelise sanatooriumi asutajaliige ja esimene esimees. Lepasaar oli Rakvere Jahindusklubi esimees ning kolhoosidevahelise toiduainetööstuse "Võhu" juhatuse esimees. 1969. aastast korraldatakse August Lepasaare mälestusturniiri võistlusbridžis. 1980. aastate alguses nimetati Pajustis üks tänav Lepasaare tänavaks. 2014. aastal sai August Lepasaar Vinni-Pajusti tammikus omanimelise tamme. Lenini orden Austuse märk Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000, Tallinn 2003 Vildelased tähistavad kuulsa esimehe August Lepsaare 100. sünniaastapäeva, Koduvalla Sõnumid : Vinni valla infoleht, nr. 6, 1. juuni 2015 Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna laureaatide tammik. Vinni valla veebisait.
Pinge (mehaanika)

Pinge ehk mehaaniline pinge on pideva keskkonna mehaanikas füüsikaline suurus, mis iseloomustab tahkise mõttelisel tasapinnal – lõikepinnal – mõjuva sisejõu intensiivsust. Sisejõu tekkimise põhjuseks on mingi välismõju (mingil viisil mõjuv jõud, temperatuuri muutus). Pinge on kõige üldisem sisejõudu kirjeldav mõiste ja selle kasutusele võtmine tekitas murrangu tugevusõpetuse arengus. Mehaanilise pinge mõõtühik on paskal (Pa). Tavapärastes rakendustes on tihti huvipakkuvad pinged paskalist mitu suurusjärku suuremad ja seetõttu kasutatakse paskali asemel mega- ja gigapaskalit (MPa ja GPa) Mõjuva jõu suuna järgi eristatakse kaht liiki pinget: normaalpinge, tähis σ {\displaystyle \sigma } (sigma), mõjub keha (nt ehitise- või masinaelemendi) lõikepinnale selle normaali sihis (risti pinnaga); tangentsiaalpinge ehk nihkepinge, tähis τ {\displaystyle \tau } (tau), mõjub piki lõikepinda (täpsemalt piki puutepinda ehk keha vaadeldavat punkti läbivat tasandit). Kui lõikepinnale mõjuv normaaljõud püüab pinda kehast eemaldada, on tegemist tõmbepingega, kui normaalpinge surub pinda keha poole, siis survepingega. Ehitustarindites (talades, plaatides, koorikutes) liigitatakse pingeid ka nendega seostuva sisejõu järgi: pikkepinge (surve- või tõmbepinge) ja paindepinge, mis on normaalpinged; väändepinge ja lõikepinge, mis on tangentsiaalpinged. Tarindiosades tahtlikult tekitatud mehaaniline pinge on eelpinge. Keha mingis punktis valitseva pinge olemuse selgitamiseks lõigatakse keha seda punkti läbiva tasandiga mõtteliselt läbi ja eraldatakse üks pool. Eraldatud poole mõju teisele poolele asendavad sisejõud. Kui keha mingi pinna A {\displaystyle A} lõikepinnaelemendile d A {\displaystyle {\text{d}}A} mõjub sisejõud d F → {\displaystyle {\text{d}}{\vec {F}}} , siis näiteks normaalpinge vektor σ → = d F → / d A . {\displaystyle {\vec {\sigma }}={\text{d}}{\vec {F}}/{\text{d}}A.} Pingevektor annab keha vaadeldavas punktis seda punkti läbivate erinevatele lõiketasanditele ka erinevad projektsioonid. Järelikult on pinge alati seotud nii keha punkti kui ka seda punkti läbiva pinnaelemendi orientatsiooniga. Niisiis, igal läbi mingi punkti asetatud lõikepinnal tekivad nii suuruselt kui ka suunalt erinevad pinged. Et selliseid pindu võime läbi ühe punkti panna lõpmatu hulga, siis ei saa rääkida üksnes pingest keha mingis punktis, vaid mõjuvate pingete hulgast (pingeseisundist) ehk pingusest selles punktis. Pingus Aksel Jürgenson (1985). Tugevusõpetus. Tallinn: Valgus. Lk 13.
Hinterhornbach

Hinterhornbach on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 1101 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 50,56 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 93 inimest. Hinterhornbach asub Hornbachi orus, mis on Lechi oru kõrvalorg. See paikneb Hochvogeli jalamil Allgäu Alpides. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70815.pdf
Gröönlaste saaga

Gröönlaste saaga (vanapõhja keeles Grœnlendinga saga) on üks Islandlaste saagadest. Koos Eiríkr Punase saagaga on need kaks peamist kirjandusallikat vanapõhjala kultuuri esinemise kohta Põhja-Ameerika pinnal. See seostab Gröönimaa koloniseerimise Eiríkr Punasega ning tema järgijatega. Seejärel kirjeldatakse Eiríkri laste ja Þorfinnr "Karlsefni" Þórðarsoni juhitavaid ekspeditsioone edasi läände. Ameerika koloniseerimine skandinaavlaste poolt Islandlaste saaga
Pingus

Pinguseks nimetatakse tugevusõpetuses mingis punktis esinevate pingete koguhulka, mis esineb seda punkti läbivatel pindadel nende kõikvõimalikes asendites. Pingus näitab keha pingestatust mingis punktis. Pingus on määratud kolmel suvalisel risttasapinnal mõjuvate pingetega. pinge
Höfen (Tirool)

Höfen on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 868 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 8,3 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1207 inimest. Hören asub Reuttest edelas Lechi vasakkaldal. Höfeni kirik: katholische Filialkirche Maria Hilf Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
116 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 119 eKr | 118 eKr | 117 eKr | 116 eKr | 115 eKr | 114 eKr | 113 eKr | ► | ►► Aasta 116 eKr ehk ab urbe condita DCXXXVIII (638). Ptolemaios IX sai Egiptuse kuningaks. ... Kleopatra II, Egiptuse kuninganna Ptolemaios VIII, Egiptuse kuningas
Masatoshi Koshiba

Masatoshi Koshiba (jaapani keeles 小柴 昌俊, Koshiba Masatoshi; 19. september 1926 Toyohashi, Aichi – 12. november 2020) oli jaapani füüsik. Koshiba õppis füüsikat Tokyo ülikoolis ning sai doktorikraadi Rochesteri ülikoolis New Yorgis 1955. aastal. Seejärel töötas ta Chicago ülikoolis ning Tokyo ülikoolis. 2002. aastal jagas ta Nobeli füüsikaauhinda panuse eest astrofüüsikasse, eriti kosmiliste neutriinode tuvastamise eest. 2000 – Wolfi füüsikaauhind 2002 – Nobeli füüsikaauhind https://www.nobelprize.org/prizes/physics/2002/koshiba/facts/
117 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 120 eKr | 119 eKr | 118 eKr | 117 eKr | 116 eKr | 115 eKr | 114 eKr | ► | ►► Aasta 117 eKr oli 117. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DCXXXVII (637). Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Caecilius Metellus Diadematus ja Quintus Mucius Scaevola (Augur). ... Lucius Licinius Lucullus, Rooma senaator Hiempsal I, Numiidia kuningas
Holzgau

Holzgau on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 1103 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 36,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 433 inimest. Valla peamine küla asub Lechtali orus Höhenbachi lehvikul. Küla on esmamainitud 1315. aastal kui Holzge, hiljem kui Holzgaw. 1401. aastal sai sellest autonoomne kihelkond. Küla on peamiselt tuntud oma värvitud fassaadidega majade poolest. Mõned neist on viimase kümne aasta jooksul põhjalikult renoveeritud. Piirkondlik muuseum annab mulje varasemate põlvkondade elust Lechtali oru ülemises otsas. Simmsi juga loodi 19. sajandil Briti töösturi Frederick Richard Simmsi poolt. Kirik: katholische Pfarrkirche Unsere Liebe Frau Mariae Himmelfahrt Josef Strobl (sündinud 1974. aastal Holzgaus) – endine Austria suusataja Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.holzgau.tirol.gv.at
118 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 121 eKr | 120 eKr | 119 eKr | 118 eKr | 117 eKr | 116 eKr | 115 eKr | ► | ►► Aasta 118 eKr ehk ab urbe condita DCXXXVI (636). Rooma riigis loodi Gallia transalpina provints. Lucius Licinius Lucullus, Rooma senaator Micipsa, Numiidia kuningas
Kaisers

Kaisers on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 1518 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 74,5 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 75 inimest. Kaisers asub Lechi kõrvalorus. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Ding Zhaozhong

Samuel Chao Chung Ting (sünninimi hiina keeles 丁肇中, pinyin: Dīng Zhàozhōng; sündinud 27. jaanuaril 1936) on Ameerika Ühendriikide füüsik. 1976. aastal sai ta koos Burton Richteriga Nobeli füüsikaauhinna J/ψ mesoni avastamise eest.
119 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 122 eKr | 121 eKr | 120 eKr | 119 eKr | 118 eKr | 117 eKr | 116 eKr | ► | ►► Aasta 119 eKr ehk ab urbe condita DCXXXV (635). Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Caecilius Metellus (Delmaticus) ja Lucius Aurelius Cotta. ... ... Gaius Papirius Carbo, Rooma poliitik
Lechaschau

Lechaschau on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 846 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 6,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1988 inimest. Lechaschau asub Reutte baseeinis Lechi vasakkaldal. Küla koosneb kolmest osast: külakeskus, niinimetatud Buchenort ja Weidasiedlung. Ujumiseks kasutatav Frauensee järv asub külas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. members.aon.at/lechaschau
120 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 123 eKr | 122 eKr | 121 eKr | 120 eKr | 119 eKr | 118 eKr | 117 eKr | ► | ►► Aasta 120 eKr ehk ab urbe condita DCXXXIV (634). ... Marcus Aemilius Lepidus, Rooma poliitik Berenike III, Egiptuse kuninganna Mithridates V, Pontose kuningas
Toshihide Maskawa

Toshihide Maskawa (jaapani keeles 益川 敏英 Masukawa Toshihide; 7. veebruar 1940 Nagoya – 23. juuli 2021) oli jaapani füüsikateoreetik. 2008. aastal sai ta koos Yōichirō Nambu ja Makoto Kobayashiga Nobeli füüsikaauhinna murtud sümmeetria alase avastuse eest, mille kohaselt eksisteerib looduses vähemalt kolm kvarkide perekonda. Ta sai neljandiku auhinnarahast.
Russell Alan Hulse

Russell Alan Hulse (sündinud 28. novembril 1950) on Ameerika Ühendriikide füüsik. 1993. aastal sai ta koos Joseph Hooton Tayloriga Nobeli füüsikaauhinna uut tüüpi pulsari avastamise eest.
Shelley Duvall

Shelley Alexis Duvall (7. juuli 1949 Houston, Texas – 11. juuli 2024) oli Ameerika Ühendriikide filmi- ja seriaalinäitleja. Shelley Duvall andmekogus IMDb (inglise)
Lermoos

Lermoos on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 1004 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 56,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1114 inimest. Vald koosneb kahest osast: Unterdorfist ja Oberdorfist. Lermoos on talviti populaarne koht suusatamiseks ja lumelauasõiduks ning seal asub väga populaarne kuurort Zugspitze Arenal. Linnakeses on palju hotelle. See paikneb kaunis kohas, vaatega Zugspitzele (Saksamaa kõrgeim mägi) ja Sonnenspitzele. Linnakeses on ka mitu mõnusat restorani, nagu Bauernstube, Jones Dorfstuberl, Cafe Franco, Cafe Sam. Lermoosis on hea ühistransport ja bussid suusatajatele sõidavad ümber kuurortide. Samuti on rongijaam (DB Regio) ühenduse pidamiseks suuremate linnade, näiteks Garmisch Partenkircheni ja Reuttega. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70821.pdf www.lermoos.tirol.gv.at
Krasnokamsk

Krasnokamsk on linn Venemaal Permi krais. Asub Kama jõe kaldal, 34 km Permist lääne pool. Linn rajati 1929. aastal, linnaõigused sai 1938. aastal. Krasnokamski läbib raudtee. Peamised tööstusharud on tselluloosi-paberitööstus ja naftatööstus. Q126719912 Krasnokamski koduleht (vene keeles)
Blond

See artikkel räägib juuksevärvist. Ansambli kohta vaata artiklit Blond (ansambel). Prantsusmaa haldusüksuse kohta vaata artiklit Blond (Haute-Vienne). Blond on juuksevärvus, mida põhjustab melaniini vähene sisaldus juustes. Blondi ehk heledajuukselise inimese juuksed on valkjat, kollakat, kuldset või isegi helepruuni tooni. Maasikablond Brünett
Kosmosesüstik (Space Shuttle)

Space Shuttle'i kosmosesüstik (inglise keeles Space Shuttle orbiter) oli Space Shuttle'i kanderaketisüsteemi kuuluv kosmoselennuk. See oli korduvkasutatav ning võis Maa-lähedasele orbiidile viia kuni 23 tonni kaaluva laadungi ja kuni kaheksa astronauti. NASA ehitas Space Shuttle'i programmi jaoks kuus kosmosesüstikut: Enterprise'i, Columbia, Challengeri, Discovery, Atlantise ja Endeavouri. Esimene Space Shuttle'i programmi raames ehitatud kosmosesüstik, Enterprise oli atmosfääris katselende sooritav lauglennuk. See startis alati spetsiaalselt modifitseeritud Boeing 747 turjal ja selle esmalend toimus 18. veebruaril 1977. Pärast katselendude lõppu Enterprise osaliselt lammutati ja saadeti pensionile. Ülejäänud viis kosmosesüstikut ehitati kosmoselendudeks ning need startisid osana Space Shuttle'ist. Esimene kosmosesse läinud kosmosesüstik oli Columbia, mis startis 12. aprillil 1981 missioonile STS-1. 1983., 1984. ja 1985. aastal sooritasid oma esmalennud ka Challenger, Discovery ja Atlantis. Jaanuaris 1986 hävis Challengeri katastroofis kosmosesüstik Challenger ja NASA ehitas selle asenduseks Endeavouri, mille esmalend toimus 1992. aastal. 2003. aastal hävis Maa atmosfääri sisenemisel Columbia. Seda ei asendatud, mistõttu jäi alles kolm süstikut. Discovery, Endeavouri ja Atlantise viimased lennud toimusid 2011. aastal. "How Nerds Named NASA's Space Shuttle Enterprise". Space.com. Vaadatud 1. märts 2018. "STS-1". NASA. Vaadatud 1. märts 2018. "NASA: Last Space Shuttle Mission Will Launch July 8". Space.com. Vaadatud 1. märts 2018.
Talmar

Talmar on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Talmar uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Peterson. Siim Talmari palvel kanti Talmar perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 115 all (Siseministeeriumi teadaanne 14. juunist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Talmar Eestis 17 mehel ja 10 naisel. Raul Talmar (sündinud 1959), eesti koorijuht.
Talumaa (perekonnanimi)

Talumaa on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Talumaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Dreyer, Reinhold, Reinolt ja Teimann. Kaarel Talumaa palvel kanti Talumaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 334 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. novembrist 1937). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Talumaa Eestis 26 mehel ja 23 naisel.
Talven

Talven on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Talven uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Schmidt. Konstantin Talveni palvel kanti Talven perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 392 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. jaanuarist 1940). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Konstantin Talven (1892–1940), Eesti diplomaat
Max Payne 2: The Fall of Max Payne

"Max Payne 2: The Fall of Max Payne" on Remedy Entertainmenti kolmanda vaate tulistamise tüüpi arvutimäng PC-arvutitele (Windows), Xboxile ja Playstation 2-le. "Max Payne 2" on mängu "Max Payne" jätk. Mängu arvutiversiooni avaldas Rockstar Games 15. oktoobril 2003, konsooliversioonid tulid hiljem. "Max Payne 2" ametlik koduleht "Max Payne 2" foorumid Wikiquote – "Max Payne'i" tsitaadid "Max Payne 2" modid Payne Reactor
Talvet

Talvet on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Talvet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Devid, Grünverk, Perler, Reisberg, Reisberk, Tallenhof, Tammann, Thomsson, Tichanov, Töönik ja Treiberg. Lembit Talveti palvel kanti Talvet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 207 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Talvet Eestis 24 mehel ja 36 naisel. Arnold Talvet (1907–1996), Eesti sõjaväelane Jüri Talvet (sündinud 1945), eesti kirjandusteadlane ja tõlkija Malle Talvet-Mustonen (sündinud 1955), Eesti diplomaat Marta-Liisa Talvet (sündinud 1998), Eesti helilooja
Tief

Tief on saksapärane perekonnanimi (sügav). Eestis on perekonnanime Tief (Tiihv) pandud Lohu mõisas Hageri kihelkonnas ja Kehtna mõisas Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Tiefi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Rünk, Sügav ja Tiiv. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tief Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel. Otto Tief (1889–1976), Eesti poliitik Ott Rünk (endine Otto Tief; 1914–1968), eesti matemaatik
Friderika Bayer

Friderika Bayer (sündinud 4. oktoobril 1971) on Ungari laulja. 1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Ungarit lauluga "Kinek Mondjam El Vétkeimet?" ('Kellele võiksin rääkida oma pattudest?') ning saavutas 4. koha. See oli Ungarile esimene kord Eurovisioonil osaleda.
Csaba Szigeti

Csaba Szigeti (sündinud 13. mail 1969) on Ungari pianist, helilooja ja laulja. 1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Ungarit lauluga "Új név a régi ház falán".
V.I.P. (ansambel)

V.I.P. oli Ungari ansambel, mis tegutses 1997–-2001. 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Ungarit lauluga "Miért kell, hogy elmenj?".
Charlie

Horváth Károly (esinejanimega Charlie; sündinud 28. oktoobril 1947) on Ungari laulja. 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Ungarit lauluga "A holnap már nem lesz szomorú".