laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ozoli mõis (Kuramaa)

Ozoli mõis (saksa keeles Eckhof, ka Paulsgnade, läti keeles Ozolu muiža, ka Ozolmuiža) oli riigimõis Kuramaal. Tänapäeval asub mõis Lätis Jelgava piirkonnas ja Jelgavas. Mõisa peahoone jäi Jelgava linna territooriumile, mõisa maadest moodustati Ozolnieki vald. Mõisa maad kuulusid algselt Kuramaa hertsogitele – tegemist oli riigimõisaga. Eravaldusse läksid need siis, kui keiser Paul I kinkis need maad Kuramaa kubermangu kubernerile Karl Wilhelm Heinrich von Driesenile; nii sai selle saksakeelseks nimekujuks Paulsgnade. Mõisale allusid hiljem ka Henriettensruhe ja Magazin-Forwerke poolmõis. Poolmõisana allus mõisale veel ka Valdeka loss. Ajal, mil mõis likvideeriti, oli selle pindala 1299 hektarit. Bermondtiaadi ajal paiknes Jelgava pärast peetud lahingute eel mõisas Pavel Bermondt-Avalovi vägede esimene polk. 15. novembril vabastas mõisa läti vägede 9. polgu õpilaspataljon. Lahingute käigus mõisakompleks hävis. Osaliselt on säilinud mõisa park, kus asub Jelgava suurim põlispuude grupp – tammed ja pärnad, neli lehist ja kaks valget mändi. http://manasvietas.blogspot.com.ee/2016/03/ozolmuizas-baronu-kaplica-berzu-kapos.html "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. september 2016. Vaadatud 13. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.lacplesis.com/Freedom_Battle_files/Latvian%20Books/Book%2002/Jelgavas_un_Zemgales_atbrivosana.htm http://llufb.llu.lv/Raksti/Landscape_Architecture_Art/2014_volV/Latvia-Univ-Agriculture_Landscape_Architecture_Art_VOL5_2014-94-101.pdf "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2016. Vaadatud 13. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Zīlāni

Zīlāni on Läti linna Jēkabpilsi osa. Jēkabpilsiga liideti see piirkond aastal 1962. Zīlāni asub linna idaosas. Zīlāni on alguse saanud Moskva-Ventspilsi raudtee rajamisel aastal 1899, mil Zīlāni külast lääne poole rajati Zīlāni raudteejaam. Jaama juurde tekkis raudteetööliste küla. Aastal 1924 liideti see Krustpilsiga, aga aastal 1929 sai sellest uus ja iseseisev küla. Aastal 1962 liideti see Jēkabpilsiga. http://www.icelo.lv/lat/stasti-un-galerijas/stasti/48907/
Martin Vuks

Martin Vuks (sündinud 30. juuni 1968 Tallinnas) on eesti fotograaf. Lõpetanud 1990. aastal Tallinna Sidekooli fotograafi erialal. Õppinud Tamperes Visuaalkommunikatsiooni Instituudis. Alates 1994. aastast töötab Ideestuudio OÜ-s. Alates 2011. aastast vabatahtlik fotograaf Eesti Loomakaitse Seltsis. "Eesti noorte fotokunst 1984–1986″, Fotokelder Lee, 2008 isikunäitus, Haus galerii, 2013 "Tervis annab elujõu” rinnavaähi vastase kampaania raames  Rannarootsi keskuses, Läänemaal. 2012. “Eesti fotokunst 2012″ jaanuaris 2013 Kiek in de Kök-is. Noorte Foto Aastapreemia 1991 "Martin Vuks, Ideestuudio fotograaf Uudised - Fotoluks - Tallinna ja Tartu parim fotospetsialist!". www.fotoluks.ee. Vaadatud 12. mail 2023.
Javier Couso Permuy

Javier Couso Permuy (sündinud 8. novembril 1968 Ferrolis) on Hispaania poliitik (Ühinenud Vasakpoolsed, Izquierda Unida). Ta on 15. juulist 2014 Euroopa Parlamendi liige. Ta sündis aastal 1968 Ferrolis A Coruña provintsis Galicias. Ta on 15. juulist 2014 Euroopa Parlamendi liige, kuuludes Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete ja Põhjala Vasak-Roheliste fraktsiooni. Juulis 2016 külastas ta koos Euroopa Parlamendi liikmete Tatjana Ždanoka ja Yana Toomiga Süüriat, kus kohtus Süüria presidendi Bashshār al-Asadiga. [1], ERR uudised
Poiss (täpsustus)

Poiss või tähendada mitut asja. Poiss on meessoost laps. Poiss ehk soldat on mängukaart. "Poiss" ehk "Reaali poiss" on õppursõdurite monument Tallinnas Reaalkooli juures. "Poiss sinises" on Thomas Gainsborough' maal. "Pissiv poiss" on purskkaev Brüsselis. pöialpoiss pikkpoiss soomepoiss
Stéphane Lupasco

Stéphane Lupasco (Ștefan Lupașcu; 11. august 1900 – 7. oktoober 1988) oli rumeenia loogik ja filosoof. Ta arendas mitteklassikalist loogikat, uurides vastuolu reaalsust. Brenner, Joseph E. 2008. Logic in Reality. Dordrecht: Springer.
Vello Paluoja

Vello Paluoja (sündinud 7. septembril 1955) on Pärnumaalt pärit kunstnik, kujundusgraafik ja kalligraaf. Kujundused Pärnu linna erikujundusega kalendertemplid 15.05 – 15.09.1998 ja 01.06 – 02.06.2000 "Koidulalt ja Koidulale" – luuletused (koostanud Heli Laanekask; kujundanud ja Lydia Koidula portree joonistanud Vello Paluoja) Pärnu Muuseum, 2003 ISBN 9949-10-330-4 "Värvid linna" – värvimisraamat (pildid joonistas Vello Paluoja, kujundasid Vello Paluoja ja Asso Merivets) Pärnu Muuseum, 2002 "Värvid maale" – värvimisraamat (pildid joonistas Vello Paluoja, kujundasid Vello Paluoja ja Asso Merivets) Pärnu Muuseum, 2003 2004 – Exhibition "Games" koos kunstnik Heli Tamburiga 2005 – pastellmaalid Pärnus, Punases tornis 2005 – "Festina lente" isikunäitus Pärnu Linnagaleriis, esil kalligraafia 1995 – Paikuse valla vapimärk 1995 – Pärnu linna kunsti aastapreemia 2000 – Eesti Köitekunstnike Ühenduse ergutusauhind näituselt "Scripta Manent" II 2004 – Pärnu vapimärk (Pärnu tutvustamise eest oma kunstiloome töös) 2012 – Johann Voldemar Jannseni nimeline auhind 2017 – Pärnu teenetemärk (tähelepanuväärse ja pühendunud tegevuse eest kultuurielu rikastamisel, kunstimeele kasvatamisel ning ajaloo jäädvustamisel oma loomingu kaudu)
Berni konventsioon (täpsustus)

Berni konventsioon võib tähendada: Euroopa eluslooduse ja selle looduslike elupaikade/kasvukohtade kaitse konventsiooni Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioon 1874. aastal sõlmitud Berni lepingut, millega asutati Ülemaailmne Postiliit (UPU) 1906. aastal sõlmitud Berni konventsiooni, millega keelustati valge fosfori kasutamine tikkude tootmiseks
1959. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises

1959. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises toimusid 25. septembrist 6. oktoobrini Odessas. Kehakultuurlase aastaraamat 1959, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1960.
1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises

1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises toimusid kahes osas. Kiiljahtide regatt Odessas 5.-16. septembrini, svertpaatide oma Gorodetsis Gorki oblastis 23. augustist 2. septembrini. Kehakultuurlase aastaraamat 1958, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1959.
1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises

1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises toimusid kahes osas: kiiljahtide regatt 13.–25. septembrini Leningradis ja svertpaatide oma 4.–15. septembrini Gorkis. Kehakultuurlase aastaraamat 1957, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus 1958.
Jüri Renter

Jüri Renter (13. märts 1952 Tallinn – 6. juuli 2016) oli eesti arhitekt. Ta lõpetas aastal 1970 Tallinna 46. Keskkooli ja aastal 1975 ERKI arhitektina. Ta töötas aastatel 1975–1989 (vaheaegadega) Eesti Ehitusmälestistes. Aastatel 1989–1993 töötas ta arhitektbüroos R-Projekt OÜ, aastatel 1993–1997[küsitav] aktsiaseltsis "Stenhus". Aastast 1997 tegutses ta füüsilisest isikust ettevõtjana "Jüri Renteri arhitektuuribüroos Kuus". Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Maria Eagle

Maria Eagle (sündinud 17. veebruaril 1961 Bridlingtonis) on Suurbritannia leiboristlik poliitik. Ta on aastast 1997 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige. Ta sündis aastal 1961 Bridlingtonis East Riding of Yorkshire'i ringkonnas trükitöölisest isa ja vabrikutöölisest ema tütrena. Ta õppis Oxfordi Ülikoolis Pembroke'i kolledžis filosoofiat, politoloogiat ja majandust, lõpetades ülikooli aastal 1983 bakalaureusena. Tema kaksikõde Angela Eagle on aastast 1992 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige. Tema huvialadeks on male ja kriket.
Poola Kuningriigi geograafiline leksikon

Poola Kuningriigi ja teiste slaavi maade geograafiline leksikon (poola Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich) on 16-köiteline leksikon, mis sisaldab 14 785 lehekülge ja ilmus aastatel 1880–1902. Teose autorid olid Filip Sulimierski, Bronisław Chlebowski, Władysław Walewski ja teised. Teos sisaldab Poola Kuningriigi (Kongressi-Poola) ja slaavi keeleruumi kõigi regioonide, linnade, külade ja muude asulate, aga ka mägede, jõgede ja järvede kirjeldusi. See hõlmab Venemaa Keisririigi Balti, lääne- ja lõunakubermange, Lääne-Preisimaa ja Ida-Preisimaa, Poseni suurhertsogkonna ja Sileesia, Galiitsia, Volõõnia, Podoolia, Polesje, Austria Sileesia, Määrimaa, Ungari slovakikeelsed alasid ja Bukoviina ning lisaks teiste Venemaa Euroopa osa kubermangude tähtsamaid kohti. Sissekanne GenWikis Słownik geograficzny Królestwa Polskiego Leksikoni veebiversioon
Hasmoneide dünastia

Hasmoneide dünastia (heebrea: חשמונאים‎‎) oli dünastia, mis valitses Juudamaad ja seda ümbritsevaid regioone antiikajal. Aastatel u 140 kuni 116 eKr olid Hasmoneide valitsejad Seleukiidide riigi vasallid Juudamaa regioonis. Kui Seleukiidide riik umbes aastal 110 eKr nõrgenema hakkas, õnnestus Hasmoneidel saavutada täielik iseseisvus, riik laienes naabruskonnas ka näiteks Samaaria ja Galilea aladele; kasutusse võeti tiitel basileus. Mõned tänapäeva teadlased viitavad sellele perioodile kui Iisraeli iseseisva kuningriigi perioodile. Aastal 63 eKr vallutas Rooma vabariik kuningriigi ning muutis selle enda klientriigiks. Hasmoneide dünastia kestis kokku 103 aastat, kui aastal 37 eKr sai võimule Herodese dünastia. Isegi pärast Hasmoneide dünastia võimult langemist proovis Herodes I Suur oma võimu kindlustada abielludes Hasmonei printsessi Mariamnega, Herodes plaanis mõrvata viimase Hasmonei meessoost pärija oma palees Jeerikos. Dünastia rajati Simon Makkabi juhtimisel 20 aastat pärast seda, kui tema vend Juudas Makkabi Makkabi ülestõusu käigus Seleukiidide sõjaväge võitis. Ajalooallikate (k.a Flavius Josephus (37–100 pKr) teoste) andmetel kehtestas Antiochus IV Epiphanes pärast Egiptuse vallutamist Vahemere idakalda regioonis keelud juudi ja Samaaria rahvapühadele ning alustas Kreeka tavade tugevat juurutamist. Keelud põhjustasid juutide ülestõusu aastal 167 eKr, sellega algas 25 aasta pikkune juutide iseseisvus, mille tekkele aitas suuresti kaasa Seleukiidide riigi järkjärguline kokkuvarisemine, mis oli omakorda tingitud roomlaste ja Partia impeeriumi pidevatest rünnakutest. Seda sama "võimuvaakumit", mis võimaldas juudi riigil iseseisvuda läbi Rooma senati tunnustuse aastal 139 eKr, kasutasid hiljem oma kasuks ära roomlased ise, tagades kontrolli Hasmoneide alade üle; Simon Makkabi pojapojapoegadest Hyrcanus II-st ja Aristobulus II-st said Julius Caesari ning Pompeiuse vahel toimunud varisõja etturid. Pärast Pompeiuse ja Caesari surme (vastavalt aastatel 48 ja 44 eKr) puhkenud vabastajate kodusõda muutis roomlaste kontrolli Juudamaa üle ajutiselt nõrgemaks, tänu sellele sai Hasmoneide dünastia koos Partia riigi abiga veel natukeseks ajaks iseseisvaks. Selle lühildase iseseisvuse purustasid roomlased peagi Marcus Antoniuse ja Augustuse juhtimisel. Herodes Suure valitsejaks kuulutamine aastal 37 eKr tegi Juudamaa ametlikult Rooma klientriigiks ning lõpetas Hasmoneide valitsusaja. Aastal 6 pKr liitsid roomlased Juudamaa, Samaaria ja Idumea alad Juudamaa provintsiks.
Luca Pacioli

Fra Luca Bartolomeo de Pacioli (vananenud kirjaviisis Paccioli või Paciolo) (ca 1447 Sansepolcro, Toscana – 19. juuni 1517 Rooma) oli itaallasest frantsiskaani munk, matemaatik ja raamatupidamisarvestuse tänapäevaste alusprintsiipide esimesi kirjapanijaid. Aastatel 1477–1480 töötas ta professorina Perugia ülikoolis, kus luges algebra ja geomeetriakursust. Luca Paciolit peetakse raamatupidamise isaks, kuigi ta ei olnud ei raamatupidamissüsteemi leiutaja ega selle väljatöötaja. Pacioli kirjeldas lihtsalt süsteemi, mida Veneetsia tolleaegsed kaupmehed kasutasid. Ometi rakendati tema kirjeldatud meetodeid ja nüansse veel sajandite vältel. Üks neid, kes pidas Paciolit kahekordse kirjendamise väljamõtlejaks, oli Oswald Spengler. Oma peateoses "Õhtumaa allakäik" võrdles ta Luca Paciolit tema kaasaegsete Kolumbuse ja Kopernikuga. 1494. aastal kirjastas Veneetsia trükkal Paganino Paganini Luca Pacioli matemaatikaalase teose "Summa de Arithmetica, Geometria, Proportioni, et Proportionalita" ('Kõik, mis käsitleb aritmeetikat, geomeetriat ja proportsiooni'). See sisaldab põhjalikku kokkuvõtet renessansiajastu matemaatikast, käsitledes sealhulgas aritmeetika (seitse esimest peatükki), algebra (8. peatükk) ja geomeetria aluseid (10. peatükk). Raamatu 9. peatükis "Arvepidamisest ja üleskirjutamisest" (tuntud ka kui "Kahekordse kirjendamise traktaat") kirjeldati üksikasjalikult raamatupidamisarvestust Veneetsias. Traktaati peeti nii oluliseks ja seda tõlgiti saksa, böömi, vene, taani ja inglise keelde. Kuni 16. sajandi alguseni oli see ainus raamatupidamisarvestuse õpik maailmas. See raamatupidamissüsteem, mida Pacioli esitas oma töös, sai hiljem nimeks "itaalia meetod". Raamatust sai esimene trükitöö kahekordse arvepidamise meetodist, kus kirjeldati suuremat osa arvestustsüklist selle protsessi tänapäevases arusaamas. Pacioli traktaat on olnud vundamendiks, millele baseeruvad praktiliselt kõik raamatupidamise kahekordset kirjendamise meetodit puudutavad kirjutised. Pacioli arvestussüsteem kujutas pöördepunkti arvestuse arengus. Selle peamine eesmärk oli hankida informatsiooni omanikule, andes aru ülesannete täitmisest ja olles krediidi andmise aluseks. Mathematics on the "Ritratto di Frà Luca Pacioli". cage.ugent.be Head raamatupidajate päeva!. Luca Pacioli: The Father of Accounting. Шпенглер О. Закат Европы. том 2. gumer.info. Lk 520 Arvepidamise areng. Tõnis Blank. Bioloogiliste varade kajastamine raamatupidamises. Лука Пачоли. "Трактат о счета́х и записях" (vene keeles)
Leigo turismitalu

Leigo turismitalu on Valga maakonnas Otepää vallas Lutike külas asuv turismitalu. Talu on tuntud eeskätt kohana, kus igal aastal toimub Leigo järvemuusika festival. Talu omanik on Tõnu Tamm. Talu territooriumil asuvad Leigo järved. Turismitalu koduleht
2016. aasta NATO Varssavi tippkohtumine

2016. aasta NATO Varssavi tippkohtumine oli Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) liikmesriikide riigi- ja valitsusjuhtide ametlik kohtumine, mis toimus Varssavis Poolas 8. ja 9. juulil 2016. Afganistan – president Ashraf Ghanī Araabia Ühendemiraadid – riigiminister kaitseküsimustes Mohammed Ahmad Al Bowardi Armeenia – president Serzh Sargsyan Aserbaidžaan – president Ilham Aliyev Austraalia – suursaadik Belgias ja Luksemburgis ning ELi ja NATO juures Mark Higgie Austria – spordi- ja kaitseminister Hans Peter Doskozil Bosnia ja Hertsegoviina – presidentuuri esimees Bakir Izetbegović Euroopa Liit – Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker Euroopa Liit – Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tusk Gruusia – president Giorgi Margvelašvili Iirimaa – riigiminister kaitseküsimustes Paul Kehoe Jordaania – peaministri asetäitja ja välisminister Nasser Judeh Makedoonia – kaitseminister Zoran Jolevski Moldova – kaitseminister Anatol Șalaru Montenegro – peaminister Milo Đukanović Rootsi – peaminister Stefan Löfven Soome – president Sauli Niinistö Šveits – kaitse-, tsiviilkaitse- ja spordiminister Guy Parmelin Ukraina – president Petro Porošenko
Antonio Conte

Antonio Conte (sündinud 31. juulil 1969 Lecces) on Itaalia jalgpallitreener ja endine jalgpallur. Alates 2024. aasta suvest juhendab ta Itaalia kõrgliiga meeskonda Napoli. 1985. aastal alustas Antonio Conte jalgpallurikarjääri oma kodulinna klubis US Lecce, kus mängis kuni üleminekuni Torino Juventusesse aastal 1991. Juventuses mängis Conte kuni mängijakarjääri lõppu 2004. aastal. Juventuse koosseisus sai ta viiekordseks Serie A meistriks ja UEFA Meistrite Liiga võitjaks hooajal 1995–96. Itaalia jalgpallikoondise liikmena osales Antonio Conte 1994. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2000. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Mõlemal korral lõpetas Itaalia turniiri teisel kohal. Pärast jalgpallurikarjääri lõppu alustas ta treenitööd. Aastatel 2011–2014 oli ta Torino Juventuse peatreener ja 2014–2016 Itaalia jalgpallikoondise peatreener. Juulis 2016 sai Conte Londoni Chelsea peatreeneriks ja oli ametis juulini 2018. Aastatel 2019–2021 oli ta Milano Internazionale peatreener. Novembrist 2021 aastani 2023 juhendas ta Tottenham Hotspuri. Serie A: 1994–95, 1996–97, 1997–98, 2001–02, 2002–03 Coppa Italia: 1994–95 Supercoppa Italiana: 1995, 1997, 2002, 2003 UEFA Meistrite Liiga: 1995–96 UEFA Karikas: 1992–93 UEFA Superkarikas: 1996 UEFA Intertoto Cup: 1999 Serie B (1): 2008–09 Serie A (3): 2011–12, 2012–13, 2013–14 Supercoppa Italiana (2): 2012, 2013 Premier League (1): 2016–17 FA Cup: 2017–18
Mátészalka

Mátészalka on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis, Mátészalka kreisi keskus. Asub Nyíregyházast 52 km ida pool Kraszna jõe ääres. Asulat on esmamainitud 1216. aastal nimega Mathey. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mátészalka elanikest ungarlasi 96%, mustlasi 3% ja sakslasi 1%. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. 2001. aasta rahvaloenduse koduleht[alaline kõdulink] Mátészalka koduleht
Albi küla

Albi oli Valgamaal asuv küla. Küla jääb tänapäeval Meegaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Otepää kihelkonda. 1920. aastatel kandis küla nime Rebas(t)e. Küla liideti 1977. aastal.
Sügoot

Sügoot on viljastatud (diploidne) munarakk, mis on tekkinud emas- ja isassuguraku ehk gameedi ühinemisel. Sügoot on hulkraksetel organismidel järglase esimene arenguetapp. Sügoodi lõigustudes areneb kobarloode ehk moorula. Üherakuliste organismide sugulise sigimise puhul moodustuv sügoot on võimeline jagunema identseteks järglasteks.
Mezőtúr

Mezőtúr on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis, Mezőtúri kreisi keskus. Asub Hortobágy-Berettyó kanali ääres. Linna läbib Szolnok–Aradi raudtee. Asula tekkis keskajal ja kandis alguses nime Túr. 19.-20. sajandil oli linn keraamikatootmise keskus. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. http://www.mezotur.hu/
Alnavere

Alnavere oli küla Tartumaal. Küla territoorium jääb tänapäeval Odivere ja Kääpa küla piirialale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Külas on sündinud Eesti näitleja Liina Olmaru.
Nice'i terroriakt 14. juulil 2016

Nice'i 2016. aasta terroriakt oli Prantsusmaal Nice'is Promenade des Anglais'l 14. juulil 2016 toimunud terroriakt, mille käigus kihutas 31-aastane Tuneesia päritolu Mohamed Lahouaiej Bouhlel veoautoga Bastille' vallutamise aastapäeva tähistanud rahvamassi. Tunnistajate sõnul tegi auto 2 km jooksul siksakke, et ohvrite arvu suurendada. Prantsuse politsei avas auto peatamiseks selle pihta tule ning lasi autojuhi maha. Rünnakus hukkus 86 inimest ja 434 sai vigastada. Vastutuse rünnaku eest võttis ISIS. 15. juulil 2016 nimetas president François Hollande toimunut islamistlikuks terroriaktiks ja teatas, et Prantsuse õhujõud alustavad ISISe pihta õhulööke ning riigis kehtinud eriolukorda pikendatakse kuue kuu võrra. Valitsus kuulutas välja kolmepäevase leina ning kutsus avalikkust reservväelastega liituma. Rünnakus hukkunute seas oli ka kaks Eesti kodanikku ning veel kaks Eesti kodanikku ja üks Eesti resident, kes on Vene Föderatsiooni kodanik, said vigastada ja viidi haiglaravile. Washington Post:Truck rams Bastille Day crowd in Nice, France, killing at least 84 BBC News:Nice attack: At least 84 killed by lorry at Bastille Day celebrations Daily Mail:Nice truck attack claims 86th victim CNBC:Nice attack: What it means for fight in Syria, Iraq France confirms six month state of emergency extension after Nice murders BBC News:Nice attack: France calls up 12,000 reservists Nice'is on haiglas kolm Eestist pärit kannatanut ERR, 19. juuli 2016 (vaadatud 19.07.2016)
Mac OS X Lion

Mac OS X Lion (versioon 10.7) on kaheksas operatsioonisüsteemi Mac OS X väljalase Macintoshi arvutitele. Mac OS X Lion on Mac OS X Snow Leopardi järglane. Sellest järgmine versioon on OS X Mountain Lion. Toetatud on kõik Macintoshi arvutid, millel on Inteli 64-bitine protsessor ja vähemalt 2 GB RAM-mälu. Muudetud on kasutajaliidest ja rakendused on nüüd IOS-i stiilis. Mac OS X Lion salvestab kasutajate kirjutatud dokumente ja muid tegevusi automaatselt. Operatsioonisüsteemi lisati uusi keeli, olemas on Launchpad (arvutis olevaid rakendusi näeb nii nagu iOS-is) ja Mac App Store'i otsetee. Apple (31. detsember 2011). "OS X Lioni ametlik veebileht" (eesti keeles). Originaali arhiivikoopia seisuga 31. detsember 2011. Vaadatud 17. augustil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Landmannalaugar

Landmannalaugar (islandi) on piirkond Islandi edelaosas, vulkaan Hekla lähistel Fjallabaki looduskaitsealal. Landmannalaugar asub Reykjavikist 180 kilomeetrit ida pool. Kuumaveeallikatega ala asub aastal 1477 moodustunud Langahrauni laavavälja servas (nimi tähendab tõlkes maameeste soojad allikad). Piirkond on populaarne turistide seas, nii asub seal aastal 1951 rajatud 78 kohaga matkajatele mõeldud onn, millel on ka käimla ja duširuum. Talvisel ajal on see onn murdmaasuusatajate baasiks. Piirkonnas asub lisaks Heklale veel teisi vulkaane – näiteks Torfajökull, Brennisteinsalda ja Bláhnúkur. Seal asub ka must Laugahrauni laavaväli, mis koosneb obsidiaanist. Laugahraun Bláhnúkur Brennisteinsalda Tröllhöfði Kuumaveeallikad "Auglýsing um friðland að Fjallabaki". Stjórnartíðindi B, nr. 354/1979. August 13. 1979. Vaadatud 14.07 1016 Sigurður Steinþórsson. "Í hvaða gosi myndaðist hraunið hjá Landmannalaugum og hvaða ár?". The Icelandic Web of Science 4.juuli 2008. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2016. Vaadatud 15. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Fotod piirkonnast Piirkonna koduleht Landmannalaugari infoportaal
Suurtükiväelase Dolase seiklused

Suurtükiväelase Dolase seiklused (originaalpealkiri "Jak rozpętałem drugą wojnę światową", eesti keeles 'Kuidas ma Teise maailmasõja valla päästsin') on 1970. aastal linastunud kolmeosaline Poola mängufilm. Film tugineb Kazimierz Sławiński 1967. aastal ilmunud romaanile "Przygody kanoniera Dolasa". Filmi peategelane on ebaõnnestunud sõdur Franek Dolas, kes Teise maailmasõja alguses sakslaste kätte sõjavangi langeb ning seejärel vangilaagrist põgeneb. Järgnevad seiklused Austrias, Jugoslaavias, Aafrikas, Vahemerel ja Itaalias. Filmi lõpuks jõuab Dolas tagasi kodukohta. Suurtükiväelase Dolase seiklused andmekogus IMDb (inglise)
Ibid.

ibid. (ka ib.; lühend ladinakeelsest sõnast "ibidem", sama) on tekstide lõpu- või allmärkustes sageli kasutatav tähis, osutamaks viidatava materjali pärinemisele eelmise viitega samast allikast. Eesti keeles kasutatakse selle asemel enamasti sõna "samas".
Marju Tammik

Marju Tammik (sündinud 15. oktoobril 1972) on eesti kunstnik ja moeillustraator. Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia moekunstnikuna 1997. aastal. Pärast Kunstiakadeemia lõpetamist töötas ta stilisti ja moekunstnikuna. Ta on avaldanud illustratsioone ajakirjades ja illustreerinud raamatuid, loonud kaubamärkide ja reklaamikampaaniate visuaalseid lahendusi, esinenud rahvusvahelistel moeillustratsiooni näitustel. Tema fookuses on peamiselt graafiline disain ja moeillustratsioon, mida ta ka Eesti Kunstiakadeemias õpetab. Marju Tammiku teoseid on eksponeeritud näitustel Tallinnas, Thbilisis, Pärnus , Helsingis ja Washingtonis, disaininädala raames Budapestis ja Boråsi Tekstiilimuuseumis Rootsis. Tema teosed on Londoni galerii Rise Art veebigalerii püsiekspositsioonis. Marju Tammiku ja Margus Tammiku loodud kohvibrändi visuaalne lahendus on auhinnatud pakendikategoorias Eesti Disaini auhinna ja Kuldmuna konkurssidel. 2017 Põlvepikuraamatu konkurss, eripreemia parima teemaraamatu eest („Hommikukontsert Matsalu linnuriigis“, autor Kaja Lotman) Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] "Pärnu Muuseumi koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. oktoober 2016. Vaadatud 30. septembril 2016. Veebileht exhibition.ee Marju ja Maargus Tammiku kohvibränd Facebookis Kuldmuna konkurss Marju Tammiku koduleht Londoni galerii Rise Art veebileht
Pierre Lellouche

Pierre Lellouche (sündinud 3. mail 1951 Tunises) on advokaat ja Prantsusmaa poliitik. Ta oli 23. juunist 2009 kuni 13. novembrini 2010 Prantsusmaa Euroopa asjade minister François Filloni teises valitsuses. 14. novembrist 2010 kuni 10. maini 2012 oli ta Prantsusmaa väliskaubanduse minister François Filloni kolmandas valitsuses. Ta sündis aastal 1951 Tunises.