laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
John Napier

John Napier (1550 Edinburgh – 1617 Edinburgh) oli Šotimaa matemaatik. Napier võttis matemaatikas kasutusele logaritmid. Naturaallogaritmide alust e nimetatakse ka Napieri arvuks. Ta sündis Archibald Napieri ja Šotimaa parlamendi liikme tütre Janet Napieri (sündinud Bothwell) pojana Merchistoni lossis. Isa oli Johni sündimise ajal 16-aastane. Nagu tollal kombeks, ei läinud John kooli enne 13-aastaseks saamist. Ta ei jäänud siiski kooli kauaks ja usutakse, et ta langes sealt välja. Tema järgmistest eluaastatest pole midagi teada, kuid 5. detsembril 1560 kirjutas onu Adam Bothwell, kes oli vaimulik, isale kirja, milles soovitas saata poiss kooli Prantsusmaale või Flandriasse, sest kodumaal polevat tal midagi kasulikku õppida, ja usutavasti Johni vanemad selle nõuande järgi käisid. Napier naasis Šotimaale 21-aastaselt 1571. 1572 abiellus ta Elizabeth Stirlingiga ja ostis 1574 Gurthnessis lossi. Abielust sündis 2 last, enne kui Elizabeth 1579 suri. Seejärel abiellus Napier Agnes Chisholmiga ja sellest abielust sündis veel 10 last. Pärast isa surma 1608 kolis perekond sünnikoju Merchistoni lossi, kus elas kuni oma surmani. Napieri peateos "Mirifici Logarithmorum Canonis Descriptio" ilmus 1614. See sisaldas 90 lehekülge naturaallogaritmidega seotud arvude tabeleid ja 57 lehekülge selgitusi. Raamatus on ka väljapaistev arutlus sfäärilise trigonomeetria teoreemidest, mida tavaliselt tuntakse Napieri reeglitena ringi osade kohta. Tema leiutatud logaritmid võeti kiiresti kasutusele Greshami kolledžis. 1615 külastas Napieri tollase Inglismaa üks parimaid matemaatikuid Henry Briggs. Muu hulgas arutasid nad Napieri logaritmide ümberarvutamist ja teisendamist ning sealjuures tekitas suuri praktilisi raskusi see, et naturaallogaritmi aluse väärtus oli veel täpselt teadmata. Napier tegi Briggsile ülesandeks tabeli uue versiooni väljaarvutamise. Astmetele ja astendajatele vastanduvate logaritmide kasutuselevõtt pakkus võimalust käsitsiarvutused palju lihtsamaks muuta. Niimoodi avanes uus tee astronoomia, dünaamika ja füüsika ning ka astroloogia arenguks. Napier jätkas oma teadustööd. Ta täiustas Simon Stevini kümnendnotatsiooni. Korrutamise, milleks varem tarvitati Leonardo Fibonacci kasutusele võetud araabia võret, tegi Napier mugavamaks, leiutades Napieri pulgad. See korrutamise abivahend koosnes hulgast nummerdatud varrastest. Napier töötas suuresti üksinda, aga oma sõbra John Craigi kaudu oli ta sidemetes Tycho Brahega. Kindlasti teatas Craig 1590. aastatel Brahele logaritmide avastamisest. On oletatud, võib-olla alusetult, et Craig oli Napierile teatanud, et Brahe õpilane Longomontanus töötas ise umbes samas suunas.
Alfonso Arau

Alfonso Arau Incháustegui (sündinud 11. jaanuaril 1932 Méxicos) on Mehhiko näitleja ja režissöör. Alfonso Arau IMDb andmebaasis
Popidiot

Popidiot on Eesti-Soome ansambel, mis hakkas koos käima 2000. aastate keskel. Popidiot võitis 2010. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel parima ansambli, popartisti, elektroonikaartisti ja muusikavideo auhinna. Ansambli liikmete Hendrik Luugi ja Rein Fuksi koostöö algas 2002. aastal, kui Tartu Forwardsi stuudios salvestati ja miksiti Pia Frausi album "In Solarium". 2004. aasta kevadel valmis Hendrikul koos Matti Peuraga lugu "Sonnet 151". Shakespeare'i loomingust inspireeritud teos avaldati kogumikus "Vibratsioon 3". Pärast esimesi ülesastumisi liitus 2005. aastal Popidiotiga ka Rein Fuks. 2009. aastal kandideeriti koos Chungin & The Strap-On Faggotsiga MTV EMA 2009 parima Balti artisti tiitlile (Best Baltic Act), kuid edutult. 2009. aastal võitis ansambel Skype'i auhinna. Hendrik Luuk – vokaal, elektroonika Matti Peura – vokaal, elektroonika Rein Fuks – kitarr "1111" (2006) "Antenna of Love" (2009) "Friday's Remixed" (2009, "Antenna of Love" lugude remiksid) Muusikaauhinnad 2010. Eesti Fonogrammitootjate Ühing Popidiot tegi Eesti Muusikaauhindadel puhta töö! Kes veel võidutsesid? Publik, 25. veebruar 2010 Mart Niineste. Popidiot. Melu.ee, 12. september 2009 Popidiot ja Chungin & the Strap-on Faggots kandideerivad MTV EMA 2009 parima Balti artisti tiitlile. Elu24, 01. september 2009 MTV EMA Parim Balti Artist 2009 on Leedu elektroonilise muusika tandem Leon Somov & Jazzu. Elu24, 12. september 2009 Madis Aesma. Popidiot plaadistas eklektikapommi. Postimees, 12. jaanuar 2006 Koduleht MySpace Facebook Popidiot andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Mati Kilp

Mati Kilp (sündinud 19. aprillil 1942 Jõhvis) on eesti matemaatik. Ta lõpetas 1960. aastal Jõhvi 1. Keskkooli. Seejärel õppis ta matemaatikat Tartu Riiklikus Ülikoolis ning 1966. aastal lõpetas matemaatikuna Moskva Riikliku Ülikooli. Ta on uurinud monoide ja polügoone üle monoidide. Iseäranis on teda huvitanud polügoonide lamedusomadused ja monoidide homoloogiline klassifikatsioon. Ta on kaitsnud füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja Moskva ülikooli juures. 1992. aastast on Kilp Tartu Ülikooli algebra korraline professor, ühtlasi on ta Eesti Matemaatika Seltsi ja American Mathematical Society liige. Kilp oli Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna dekaan aastatel 1980–1989 ja 2009–2011. 2004 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal 2007 Tartu Ülikooli suur medal 2012 Tartu Ülikooli aumärk 2016 Tartu Ülikooli medal "1960 – XXXIII lend". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuli 2012. Vaadatud 13. juulil 2012. "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. Mati Kilp (arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016)
Aleksander Alver

Aleksander Julius Alver (31. detsember 1890 Vooru vald, Tarvastu kihelkond – 3. veebruar 1949 Lübeck) oli eesti vaimulik. Ta lõpetas aastal 1911 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1911–1916 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, 1920–1922 matemaatika-loodusteaduskonnas ja 1925–1926 õigusteaduskonna kaubandusosakonnas. Akadeemiliselt oli ta korporatsiooni Fraternitas Estica liige, heideti välja, siis oli korporatsiooni Ugala asutajaliige, hiljem võeti Fraternitas Esticasse tagasi. Prooviaastal oli ta Paide Püha Risti koguduses (Carl Friedrich Johann Ralli juures) ja Suure-Jaani Johannese koguduses (Johann Georg Alfred Rosenbergi juures). Ordineeriti õpetajaks 28. aprillil 1918. Vabadussõjast võttis ta osa 3. diviisi koosseisus välivaimulikuna. Oli aastal 1918 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1918–1919 oli ta Püha Jakobi koguduse õpetaja ja 1919–1944 (alates 7. augustist 1919) Viru-Nigula koguduse õpetaja. 1928. aastal karistas EELK Konsistoorium Alverit sobimatute armusuhete eest valju noomitusega. Teenis Kaitseliidu Viru maleva Viru-Nigula malevkonna staabis. Põgenes septembris 1944 Saksamaale. Oli lühikest aega vaimulik Lääne-Preisimaal Löbaus (praeguse haldusjaotuse ja nimede järgi Lubawas Iława maakonnas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas). Pärast sõja lõppu teenis aastatel 1944–1949 eestlasi Lübecki põgenikelaagris. 1940 – Kaitseliidu Valgeristi III klassi teenetemärk (9. veebruar 1940) Tema onupoeg Eduard Alver oli Eesti Vabariigi esimene politseiülem, teine onupoeg Hans Alver oli Haapsalu linnapea. https://www.cfe.ee/album-esticum?show=1912#A1794 "Õpetaja Alver süüdi. Jääb ametisse edasi, kuid peab andma pühaliku tõotuse. Karistus — vali noomitus". Järvamaa nr 95, 18. august 1928. Lk 1 Andres Pulver. "Viru-Nigula pastoraadihoones paljastus siivutu saladus". Postimees, 9. detsember 2017 "Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918". Böhlau Verlag. Köln, Wien 1977 Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon. EVR. Stockholm 1988 Juhan Alwer. "Alwer'ite suguvõsa kroonika". Tallinn 1939 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Andres Pulver. "Viru-Nigula pastoraadihoones paljastus siivutu saladus". Postimees, 9. detsember 2017
Arnold Koop

Arnold Koop (16. juuli 1922 Dobrjati küla, Petrogradi kubermang – 21. aprill 1988 Moskva) oli eesti haridustegelane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (1986). Arnold Koop oli Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja ja 1960–1968 Tallinna Pedagoogilise Instituudi rektor, 1968–1970 Eesti NSV kõrg- ja keskerihariduse minister. Arnold Koop oli Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseisu (1967–1971) saadik ja ka Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja, EKP Keskkomitee liige Aastail 1970–1988 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli rektor. Nõukogude võimule läbinisti lojaalse figuurina ajas nn kruvide kinnikeeramise poliitikat. Kuni surmani oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu liige. Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti 1986. aastal ajaloo alal. 1982. aastal on pälvinud Eesti Teaduste Akadeemia medali (kui Tartu Riikliku Ülikooli rektor). Maetud Tartusse, Raadi kalmistule. Eesti NSV Teataja, nr 13, 20. oktoober 1954. lk 255 Nädala juubilar Arnold Koop 90. Kesknädal, 18. juuli 2012 EESTI NSV ÜLEMNÕUKOGU OTSUS Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja valimise kohta. EESTI NÕUKOGUDE SOTSIALISTLIKU VABARIIGI ÜLEMNÕUKOGU JA VALITSUSE TEATAJA, 29. aprill 1967 Nr. 19 (76), Art 149 http://www.temuki.ee/archives/1692 Trass, Hans 2010. Subjektiivsevõitu olbuseid rektor Arnold Koobi võimuajast 1970–1988. Rmt.: Trass, Hans, Hellrange loodus ja inimene: Bioloogi tagasivaated 1967–2007. Tartu: Ilmamaa, lk. 311–316. (Ilmunud ka: Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi 30 (1998), lk. 67–71.)
Jaan Treumann

Jaan Treumann (11. märts 1881 Hanila kihelkond – 30. märts 1941 Tartu) oli eesti vaimulik. Ta õppis 1903–1909 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Korporatsiooni Fraternitas Estica asutaja ja auvilistlane. Oli prooviaastal Valga Peetri koguduses, ordineeriti samas abiõpetajaks 25. detsember 1910. Oli 1911–1914 Jamburgi, Gubanitsa ja Teškovo koguduse õpetaja, 1914–1923 Võnnu Jakobi koguduse õpetaja ning 1923–1941 Tartu Peetri koguduse 2. pihtkonna õpetaja. Tartu linnavolikogu linnavolinik, 1927. 1934 – Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk http://www.cfe.ee/album-esticum?show=1906
Helekollane sõrmkübar

Helekollane sõrmkübar (Digitalis grandiflora) on taimeliik sõrmkübara perekonnast mailaseliste sugukonnast. Tugevate püstiste vartega 30–80 cm kõrgune rohttaim. Varre alumine ja ülemine osa on näärmekarvane. Süstjad kuni piklikelliptilised lehed on läikivad ja peensaagja servaga. Alumised lehed ahenevad lühikeseks rootsuks, ülemised on pooleldi varreümbrised. Leherood on kaetud näärmekarvadega. Suured helekollased kellukjad õied ripuvad ühekülgses kobaras. Õitseb juulis septembris. Vili on näärmekarvane paljuseemneline kupar. Kasvatatakse ilu- ja ravimtaimena, väga harva metsistub. Helekollane sõrmkübar andmebaasis eElurikkus
Villane sõrmkübar

Villane sõrmkübar (Digitalis lanata) on kaheaastane taim sõrmkübara perekonnast ja mailaseliste sugukonnast. Villane sõrmkübar kasvab 80–150 cm kõrguseks. Varrelehed on lineaalsüstjad, 6–12 cm pikad. Vars on alumises otsas sile, ülemises otsas tihedalt pehmakarvane. Õied on 20–30 cm pikad. Õiekroon on pruunikaskollane, violetsete roodudega, kahehuuleline. Õitseb juunist augustini. Villane sõrmkübar kasvab looduslikult Türgis, Kreekas, Horvaatias, Sloveenias, Ungaris, Rumeenias, Serbias, Bulgaarias ja Moldoovias. Võõrliigina kasvab ta ka Itaalias, Saksamaal, Tšehhis, Austrias, Ukrainas, USA kirdeosas, Kanada kaguosas ja Eestis. J. Tammeorg, O. Kook, G. Vilbaste (1973). Eesti NSV ravimtaimed. Tallinn: Valgus. Lk 226-227.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Digitalis lanata". Euro+Med PlantBase. Vaadatud 18.02.2021. Villane sõrmkübar andmebaasis eElurikkus
Aas-silmarohi

Aas-silmarohi (Euphrasia rostkoviana) on taimeliik silmarohu perekonnast ja soomukaliste sugukonnast. Harilik silmarohi Aas-silmarohi andmebaasis eElurikkus
Sirge silmarohi

Sirge silmarohi (Euphrasia stricta) on taimeliik silmarohu perekonnast ja mailaseliste sugukonnast. Sirge silmarohi andmebaasis eElurikkus
Andres Saag

Andres Saag (sündinud 21. novembril 1955) on eesti botaanik (lihhenoloog). Andres Saag on teenistuja poeg. Saag lõpetas 1974. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1979 Tartu Riikliku Ülikooli ökoloogia erialal. Ta oli aastatel 1979–81 ENSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituudi looduskaitselabori vaneminsener, 1981–92 TÜ ökosüsteemide labori (hilisema bioindikatsiooni labori) vaneminsener, nooremteadur ja teadur, 1993–97 botaanika ja ökoloogia instituudi mükoloogia õppetooli teadur, alates 1998. aastast vanemteadur. 1994–98 oli ta TÜ doktorant ning 1998. aastal kaitses filosoofiadoktori kraadi botaanikas ja mükoloogias väitekirjaga "Evolutionary relationships in some cetrarioid genera (lichenized Ascomycota)". Saagi peamised uurimisvaldkonnad on olnud samblike süstemaatika ja selle teoreetilised probleemid ning Eesti samblikuliikide levik. Ta on loonud TÜ samblikekogude andmebaasi. Ta on olnud sarja Folia Cryptogamica Estonica kaastoimetaja (1997–2005) ja peatoimetaja (alates 2006. aastast), samuti üks rahvusvahelise lihhenoloogide sümpoosioni IAL5 korraldajaist (sümpoosion toimus Tartus 2004. aastal, sellel oli u 250 osavõtjat 35 riigist). Ta on avaldanud üle 50 teadustrükise, sh on ta olnud 2 monograafia kaasautor ja -toimetaja. 2005 Tartu Ülikooli aumärk 2015 Tartu Ülikooli medal Chemical and morphological variation in the genus Cetrelia in the Soviet Union. (kaasautor T. Randlane). // Lichenologist 23 (1991) The lichen genus Tuckneraria Randlane & Thell – a new segregate in the Parmeliaceae (kaasautor). // Acta Bot. Fennica 150 (1994) Phylogenetic affinities of cetrarioid lichens (kaasautor T. Randlane). // Cryptogamic Bot. 5 (1995) 2 A second updated world list of cetrarioid lichens (kaasautor). // Bryologist 100 (1997) 1 Second checklist of lichenized lichenicolous and allied fungi of Estonia (kaastoim T. Randlane). // Folia Cryptogamica Estonica 35 (1999) Cetrarioid lichens containing usnic acid from the Tibetan area. // Mycotaxon 80 (2001) Eesti pisisamblikud (kaastoim T. Randlane). // Tartu, 2004 "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), lk 156 Eesti entsüklopeedia, kd 14, lk 447 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Elulugu Andres Saag Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Altdorf

Altdorf on linn Šveitsis, Uri kantoni halduskeskus. Asub 458 m kõrgusel Vierwaldstättersee lõunakalda ja Reussi jõe suudme lähedal. https://www.pxweb.bfs.admin.ch/pxweb/fr/px-x-0102020000_201/-/px-x-0102020000_201.px, vaadatud 2.06.2020. http://www.altdorf.ch/
Planaarkromatograafia

Planaarkromatograafia all mõistetakse ainete segu kromatograafilise lahutamise meetodeid, mis rakendatakse tasapinnalisel alusel, milleks on kromatograafiline paber või inertsele plaadile kantud sorbent. Mõlemal juhul on protsessi läbiviimise tehnika põhimõtteliselt sarnane. Paberi või plaadi alaserva sukeldamisel solventi (eluenti) liiguvad proovis olevad komponendid kapillaarjõu toimel koos solvendiga üles, kuid eri kiirustega sõltuvalt sellest, kui tugevasti antud komponent seondub statsionaarse faasiga. Mida tugevamini on aine statsionaarsel faasil adsorbeerunud, seda rohkem aega kulub tema ülesliikumisele mööda kandjat. Planaarkromatograafia hulka kuuluvad: paberkromatograafia, mis teostatakse spetsiaalsel paberil; kiht- ehk õhukese kihi kromatograafia (TLC), kus sorbent paikneb õhukese (0,2–2 mm) kihina plaadil; kahesuunaline kromatograafia – pärast esimese solvendiga elueerimist korratakse protsessi teise, esimesest erineva solvendiga, kusjuures solventi asetatakse paberi või plaadi teisesuunaline serv. Ainete liikuvuse iseloomustamiseks arvutatakse aeglustusfaktor Rf, mis on määratav suhtega Rf = a/b, kus a on aine tsooni keskpunkti kaugus stardijoonest ja b on eluendi frondi kaugus stardijoonest. Enamasti Rf väärtus iseloomustab antud ainet küllalt usaldusväärselt. Kodus rõivastelt plekkide eemaldamisel märgmeetodil (vee, seebivee või lahustiga) saate pärast õhus kuivamist ilmselt näotud mustuse ringid märgunud ala äärtel. Põhjuseks mitmesuguste mustuse komponentide kromatografeerumine tsentrist äärtele (võrdle tsirkulaarkromatograafiaga). Seda saab lihtsalt vältida, kui märga ala mitte lasta õhus kuivada, vaid kuivatada paljukordselt alt- ja pealtpoolt vett imava paberiga vajutades nii kuivaks kui võimalik. Kromatograafia
Joonik käokannus

Joonik käokannus (Linaria repens) on mailaseliste sugukonda käokannuse perekonda kuuluv rohttaim. Eestis haruldane tulnuktaim raudteedel, sadamates. Joonik käokannus andmebaasis eElurikkus
TV3 (Leedu)

TV3 on Leedu telekanal, mille omanik on Modern Times Group (MTG). Telekanali sihtrühm on leedu keelt kõnelev vaatajaskond. Telekanal asutati 7. mail 1992 ja läks eetrisse 11. aprillil 1993 nimega Tele-3. TV3-ks nimetati kanal 1996. aastal. TV3 programmis on näiteks järgmised saated ja filmid: "Käsna-Kalle Kantpüks", "Simpsonid", "Meeleheitel koduperenaised", "Põgenemine", "Californication", "Heroes", "CSI: Miami", "CSI kriminalistid", "CSI: New York" ja "Lie To Me". Omasaadete hulgas on tõsielusarju, mänge, dokumentaalfilme ja uudiseid. TV3 Koduleht Viasat Leedu
Nagano

Nagano (jaapani 長野; haldusüksusena 長野市 (Nagano-shi : 'Nagano linn')) on linn Jaapanis, Honshū saarel, Chikuma ja Sai jõe suudmel. Nagano on ka Nagano prefektuuri keskus. Elanikke oli 383 500 (2005). Pindala on 834 km². Naganos toimusid 1998. aasta taliolümpiamängud, senistest kõige lõunapoolsemad. Linnas on 1949. aastal asutatud ülikool. 毎月人口異動調査／長野県, vaadatud 31.03.2021.  Nagano – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Nagano koduleht
TV3 (Norra)

TV3 Norra on kommertskanal, mis on suunatud Norra vaatajaskonnale ja mille omanik on Viasat. Viasat omakorda on osa Rootsi meediagrupist Modern Times Group. Kui TV3 (Norra) põhirivaalide NRK, TV2 ja TVNorge saateid edastatakse Norrast, siis TV3 saateid hoopis Suurbritanniast (West Drayton, Middlesex). 3. augustil 2009 võttis TV3 kasutusele uue logo ja korporatiivse identiteedi. Uus visuaalkuvand sisaldab lillat värvi. Sama korporatiivne identiteet on saadaval ka Taanis ja Ungaris, aga TV3 Norra oli esimene, kes selle kasutusele võttis. Norra saated: 24 Karat Alarmen går Argus Arkivet Baren Baren Direkte Minibaren Bill.mrk: Bryllup Camp Molloy Cash Cab Casino Charterfeber D'ække bare, bare Bernt Dekor Inne/Ute Den rette for Tor Designerspirene Det norske hus Dokument 3 Du er hva du spiser Du velger filmen Ekstrem oppussing Elisas univers En annen Verden Enstemmig Etterlyst Extra Fame Factory Fangene på fortet Fear Factor Fullt hus Gal kanal The George Wendt Show Glem ikke tannbørsten Gossip SEHER Guinness Rekord-TV Harem Helse og velvære Hjelp, jeg er med i et japansk gameshow! Hjemme hos Paus Ja - vi elsker Komplottet Konebytte Kråkeslottet Kvinnene på taket Luksusfellen Lykkehjulet Mamma søker kjæreste Mann Oh! Mann Maday Mayday Med blikket på stjernene Minitimen Motebildet Møte med det ukjente Norges styggeste rom Norway's Next Top Model Nr. 15 Otnes live Over streken Penger for livet Det perfekte kupp Piker, vin og sang Praksisjobben Proffdrømmen På G Safari Sangstjerner Sen kveld med Thyvold Sexskolen SexOrama Shopaholic Singel 24-7 Singel 24-7 Direkte Singel søker The Singing Bee Snutter Superstars SuperTed Sykehuset Tilgi meg Tjuefjerde Scandinavia's Next Top Model Tvert imot Ville vesten Våg og vinn Ønskebrønnen Varem sporti edastanud TV3 on kõik oma spordisaated kandnud üle sõsarkanalile Viasat4. Serie A Formula One SAS Ligaen UEFA Champions League Norwegian national football team välimängud Motorsports Boxing Handball Sailing 1. TNS Gallup 2. Kampanje. August 3, 2009. 3. HegnarOnline. Retrieved 2009-06-15. TV3 Norra ametlik koduleht
Feather

Feather on jõgi Põhja-Ameerikas. Algab Sierra Nevada jalamilt. Voolab valdavalt edelasse ja lõunasse. Suubub vasakult Sacramento jõkke. Oroville'i pais
Birdi saar

Birdi saar on saar India ookeanis, üks Seišellidest. Pindala 120 ha. Saar on madal, kõrgus kuni 4 m. Kuulub Seišellidele.
Valeri Leontjev

Valeri Leontjev (vene keeles Валерий Яковлевич Леонтьев; sündinud 19. märtsil 1949 Ust-Usas Komi ANSV-s) on mansi päritolu NSV Liidu ja Venemaa laulja. Leninliku komsomoli preemia laureaat (1985) Ukraina NSV teeneline kunstnik (1987) Vene Föderatsiooni rahvakunstnik (1996) Ordeni Teenete eest Isamaa ees 4. järk (2005) Peeter Suure ordeni 1. järk (2007) Lomonossovi orden (2007) Austuse orden (2009) Komi Vabariigi rahvakunstnik (2009) Sõpruse orden (2014) Aastatel 1980–2001 oli Leontjev 13 aastat järjest (1980–1992; lisaks 1996 ja 1997) valitud NSV Liidu/ Venemaa aasta parimaks meessoost poplauljaks. Seda rekordit pole seni keegi suutnud purustada. Lisaks on ta saanud kaheksal korral preemia "Heli tee" («Звуковая дорожка»), sealhulgas kategoorias "Legend" («Легенда», 2009) ja viiel korral Venemaa riikliku preemia "Ovatsioon" («Овация»), sealhulgas kategoorias "Elav legend" («Живая легенда», 1998). Teda on tunnustatud ka auhindadega World Music Awards ja "Kuldne grammofon" («Золотой Граммофон»). "МОЯ РОДИНА – ДОРОГА", – ГОВОРИТ ВАЛЕРИЙ ЛЕОНТЬЕВ – Segodnja, 20. märts 2004 Venemaa presidendi ukaas nr 366 (9. märts 1996) Ametlik koduleht (vene keeles)
20-eurone rahatäht

20-eurone rahatäht on keskmise väärtusega rahatäht euroalas. Seda on kasutatud aastast 2002. Rahatäht on 50-eurose järel populaarsuselt teine, umbes 17% euro rahatähtedest on 20-eurosed. 20-eurone on väiksuselt kolmas mõõtmetega 133×72 mm ja sinise värvilahendusega. Kõikidel rahatähtedel kujutatakse sildu, aknaid või väravaid erinevates Euroopa arhitektuuristiilides. 20-eurosel on gooti stiil, mis oli iseloomulik 13.–14. sajandile. Kuigi Robert Kalina kujutas originaalkavandites konkreetseid arhitektuurimälestisi, pidi ta poliitilistel põhjustel asendama need stilisatsioonidega. Nagu kõikidel euro rahatähtedel, on ka 20-eurosel rahatähel kujutatud vääring, Euroopa Liidu lipp, Euroopa Keskpanga presidendi allkiri, Euroopa Keskpanga initsiaalid Euroopa Liidu keeltes, Euroopa Liidu riikide ülemereterritooriumide kujutised, tähed Euroopa Liidu lipul ja hulk turvaelemente. 2. seeria rahatäht võeti kasutusele 25. novembril 2015. Enamik turvaelemente kordub kõikidel rahatähtedel. Olulisemad turvaelemendid on näiteks järgmised. Rahatähe paber Rahatäht on valmistatud puuvillast ja tundub katsudes krobeline ja tugev, mitte sile ja pehme. Reljeeftrükk Sügavtrükis põhimotiiv ja veel mõned elemendid on käega kombitavad. Vesimärk Märki võib näha rahatähe vastu valgust vaatamisel. Vesimärgi heledamad osad lähevad sujuvalt üle tumedamaks. Turvaniit See on peidetud rahatähe sisse. Rahatähe vastu valgust vaatamisel tuleb turvaniit nähtavale tumeda ribana, selle peal on väikselt sõna EURO ja rahatähe nimiväärtus ("20"). Hologrammiriba Rahatähe kallutamisel (sõltuvalt kaldenurgast) ilmuvad nähtavale vikerkaarevärvilisel taustal rahatähe nimiväärtus ja euro sümbol. Kuldne riba Rahatähe kallutamisel ilmub nähtavale kuldne riba, millel on kujutatud rahatähe nimiväärtus ja euro sümbol. Mikrokiri Rahatähtedel on kohati mikrokirjas tekst. Selle nägemiseks on vaja suurendusklaasi, mille abil on tekst selgelt nähtav, mitte hägune. Punktiir Rahatähe vastu valgust vaatamisel on hologrammil näha punktiirkirjas euro sümbol ja rahatähe nimiväärtus. Katkendlik number Rahatähtede mõlema külje nurkadesse trükitud turvamärgid moodustavad vastu valgust vaatamisel terviku. EURioni konstellatsioon "Euro banknotes, quantities". Euroopa Keskpank. Brošüür "Lühiülevaade euro pangatähtede turvaelementidest". Lk 8–9. Euroopa Keskpanga koduleht välja otsitud 3.01.10 Euroopa Keskpanga koduleht välja otsitud 3.01.10
Käopäkk

Käopäkk (Lathraea) on perekond mailaseliste sugukonnas. Eestis on levinud harilik käopäkk. Harilikud käopäkad Matsalu rahvuspargis Lathraea japonica Jaapanis Lathraea rhodopea Lathraea clandestina Prantsusmaal
Harilik käopäkk

Harilik käopäkk (Lathraea squamaria) on taimeliik käopäka perekonnast ja mailaseliste sugukonnast. Parasiittaim lehtpuude, eriti leppade ja sarapuude juurtel. Puude juurtelt saavad nad kogu vajaliku süsiniku, ise käopäkad ei fotosünteesi. Õitseb kevadel. Muul ajal elab maa all. Harilik käopäkk andmebaasis eElurikkus Käopäkk
Nõgilillik

Nõgilillik (Limosella) on perekond Sealõuarohuliste sugukonnas. Eestis on levinud harilik nõgilillik.