laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Huma maakond

Huma maakond (呼玛县 (Hūmǎ Xiàn)) on maakond (3. järgu haldusüksus) Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonna põhjaosas. 1999. aasta arvestuslikel andmetel oli elanike arv 344 354. 2003. aasta andmetel oli elanikke 52 000. Maakonna keskus on Huma suurvalla (呼玛镇) keskus Huma. Sihtnumber on 165300. Ametlikult arvatakse maakonna koosseisu ka Huzhongi allringkond ja Xinlini allringkond. China County & City Population 1999, Harvard China Historical GIS Statistilised andmed Maakonnavalitsuse koduleht (hiina keeles) Maakonna kaart (hiina keeles)
Huma jõgi

Huma jõgi (呼玛河 Hūmǎ Hé) on jõgi Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas, Amuuri lisajõgi. Jõgi saab alguse Suur-Hinganist, voolab Linhaist möödudes põhja suunas, pöördub Tahest möödudes itta ning seejärel kagusse. Ta suubub 10 km Humast allavoolu Amuuri. Suudme koordinaadid on 51°37′ N, 126°42′ E. Huma jõgi on tähtis keta kudemispaik. Vene-Mandžu piirikonfliktide ajal oli jõe nimi Kamora, Kumara või Houmar. Nikolai Prževalski ekspeditsiooni ajal oli jõe suudmeala detsembris mandžude kogunemispaigaks, kus toimus kaubavahetus vene kaupmeestega. Huma jõe looduskaitseala N. M. Prževalski, Reisid. lk. 15
Vladimir Žirinovski

Vladimir Volfovitš Žirinovski (vene keeles Владимир Вольфович Жириновский; 25. aprill 1946 Almatõ, Kasahhi NSV – 6. aprill 2022 Moskva) oli Venemaa ultranatsionalistlik poliitik. Kuni 1964. aastani kandis ta isa perekonnanime Eidelstein (Эйдельштейн). Tema juudist isa Wolf (1907–1983) oli pärit tänapäeva Ukraina alalt, Kostopilist ning hukkus Iisraelis liiklusõnnetuses ja on maetud H̠oloni kalmistule. Žirinovski ema Aleksandra Žirinovskaja (sündinud Makarova) oli vene rahvusest. Suri Moskvas 1985. aastal. Žirinovski õppis Moskva Riiklikus Ülikoolis keeli ja rääkis vabalt ka türgi keelt. Ta oli Venemaa Liberaaldemokraatliku Partei juht. Sai 1991. aasta Venemaa presidendivalimistel Boriss Jeltsini ja Nikolai Rõžkovi järel kolmanda tulemuse, kogudes 7,81% häältest. Toetas Augustiputši ajal GKTšPd, üritas organiseerida miitingut Maneeži väljakul, kust rahvas ta hüüetega "Fašist!" minema ajas. Toetas 1993. aasta septembris Jeltsini otsust Ülemnõukogu laiali saata. Saavutas üllatavalt hea tulemuse 1993. aasta Riigiduuma valimistel, hiljem tema toetus siiski vähenes. 2008. aasta presidendivalimistel lootis ta võita ning siis: "Presidendiks saades vaatan ma piiri üle. Praegu peate te rahul olema, et president on Putin, tema teid ei puutu. Tulevikus on Eestis vaid kaks linna – Tallinn ja Pärnu. Aga Tartust saab Jurjev." Teiste julgete väljaütlemiste sekka kuulus lubadus pärast 2005. aasta septembris toimunud lennuõnnetust Vene hävitajaga, mis lendas illegaalselt Leedu territooriumi kohal, nõuda Leedult sisse kahjutasu 100 000 eurot ja piloodi mitte väljaandmise korral sooritada Leedu lähedal "sõjalisi manöövreid Balti mereväega". 2005. aastal kuulutas Kasahstan ta omaenda sünnimaal persona non grata'ks tema väljaütlemiste pärast, et Venemaa-Kasahstani piiri tuleb muuta. Tema poeg Igor Lebedev oli 2011–2021 Riigiduuma aseesimees. Žirinovski oli tuntud oma agressiivsete ja matslike väljaütlemiste poolest vähimagi enda suhtes esitatava kriitika korral. Nii sõimas ta telesaates ühte Vene kindralit "argpükslikuks nõukogude kindraliks" ja "lurjuseks ja kaabakaks"; ründas presidendivalimiste debati käigus Gennadi Zjuganovi usaldusisikut Pavel Tarassovit kui "Pavlik Morozovit" ja ähvardas ta võimule tulles vangistada lasta, ründas Parempoolse Ürituse poliitikut Boriss Nadeždinit kui "lurjust ja kaabakat koos oma partei, oma bandiitidega", "jälki isikut" (mille peale Nadeždin tõstatas küsimuse, kas Žirinovskile "vastu vahtimist anda või mis?"); Nadeždin oli talle meelde tuletanud Žirinovskile omistatud 1991. aasta lubadust "igale naisele mees anda". 25. märtsil 2022 levisid aluseta kuuldused tema surmast. 6. aprillil 2022 teatas Venemaa Riigiduuma esimees Vjatšeslav Volodin Žirinovski surmast. https://www.youtube.com/watch?v=U_tlmbIQQV8 https://www.youtube.com/watch?v=M8PZZe8dTOs https://www.youtube.com/watch?v=bMw5fXbQwyo https://www.youtube.com/watch?v=EcMHSwPf9_0 March 25, 2022, By RFE/RL, Russian Politician Zhirinovsky Said To Be In Serious Condition "Жириновский умер после тяжелой и продолжительной болезни". Fontanka. 6. aprill 2022.
Viktor Woldemar Theodor Speer

Viktor Woldemar Theodor Speer (17. oktoober 1875 Suure-Jaani – 4. juuni 1946 Blankenburg (Harz)) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Viljandi Maagümnaasiumis ja Riia Linnagümnaasiumis, seejärel aastatel 1893–1900 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Audru ja Vändra koguduses. Ordineeriti õpetajaks 10. augustil 1902. Oli aastatel 1902–1903 Pärnu praostkonna vikaarõpetaja, 1903–1904 Rõuge Maarja koguduse adjunkt ja 1904–1922 Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Aastatel 1922–1939 teenis ta Tallinna Oleviste kogudust, olles aastatel 1932–1939 ühtlasi Saksa praostkonna abipraost. 1939. aastal põgenes Saksamaale. Oli aastatel 1940–1945 Poseni (praegu Poznan) Kristuse kirikus pastor. Suri 1946. aastal Saksi-Anhalti liidumaal Harzi kreisis Blankenburgis. Tema isa Oskar Woldemar Speer oli Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja. Tema teise naise Anna (esimene mees Tallinna Oleviste koguduse õpetaja Hermann Theodor Karl Hesse) isa Rudolf Adam Winkler oli Jüri koguduse õpetaja. Tema õemees oli Halliste Püha Anna koguduse õpetaja Erwin Karl Reinhold von Dehn. Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
Teater (täpsustus)

Teater on kunstiliik ja ka kunstiasutus Teater (ajakiri), ilmus 1934–1940 "Teater" on W. Somerset Maughami romaan. Selle romaani põhjal on tehtud: "Teater" (originaalpealkirjaga "Teātris") on Jānis Streičsi film aastast 1978. "Teater" (originaalpealkirjaga "Being Julia") on István Szabó lavastatud 2004. aasta film Annette Beningiga peaosas.
Louvre'i püramiid

Louvre'i püramiid (prantsuse keeles Pyramide du Louvre) on klaasist ja metallist valmistatud püramiid, mis asub Pariisis Louvre'i peamises sisehoovis (Cour Napoleonis). Püramiidi tellis 1984. aastal Prantsusmaa president François Mitterrand Prantsuse revolutsiooni 200. aastapäevaks. See avati pidulikult 29. märtsil 1989 ja selle arhitekt on Ieoh Ming Pei. Louvre'i püramiid on Pariisi üks vaatamisväärsusi. Püramiidi valmimise järel sai sellest Louvre'i muuseumi uus peasissepääs – vana polnud külastajate hulgaga enam toime tulnud. Püramiidi all paikneb aatrium piletikassade, riietehoiu, WC-de ja muu vajalikuga. Suurt püramiidi ümbritsevad purskkaevud ja kolm väiksemat püramiidi. Püramiidi kõrgus on 20,6 meetrit, nelinurkse aluse külje pikkus 35 meetrit. Püramiid koosneb 603 rombikujulisest ja 70 kolmnurksest klaaspaneelist, mille paksus on 21 millimeetrit. Püramiidi rajamine tekitas Prantsusmaal märgatavat vastumeelsust. Kardeti, et selline futuristlik ehitis ei sobi Louvre'i klassitsistliku stiiliga. Irvhambad rääkisid Mitterrandi "vaaraokompleksist", teised kiitsid kahe stiili – vana ja uue – õnnestunud liitmist. Louvre Pyramid veebilehel glassonweb.com (vaadatud 8.08.2010)
Al-Bayḑā’

Al-Bayḑā’ (araabia keeles البيضاء) on linn Liibüa kirdeosas, Al-Jabal al-Akhḑari omavalitsuse halduskeskus. Al-Bayḑā’ elanike arv aastal 2010 oli 250 000.
Oksjon

Oksjon ehk enampakkumine on üks vanemaid kauplemisviise maailmas. Enampakkumisi hakati tegema, sest kaupa polnud nii palju kui ostjaid. Oksjonil saab suurima pakkumise tegija kauba omale. Oksjonikeskkonnad internetis on uuem nähtus. Põhitõed on samad, kuid oksjoni pidamine on elektrooniline ning kõigile üle maailma interneti kaudu kättesaadav. Suurim oksjoniportaal on eBay, kus on juba üle 200 miljoni kasutaja.
Huma

Huma on kirjastus Eestis. Kirjastus alustas tegevust 1990. aastal. Koduleht
Huma (täpsustus)

Huma on kirjastus Eestis. Huma on mitme koha nimi: Huma, asula Hiinas Heilongjiangis Huma suurvald Hiinas Heilongjiangis Huma maakond Hiinas Heilongjiangis Huma jõgi Hiinas Heilongjiangis Huma jõgi Rumeenias
Tahe

Tahe on psüühiline funktsioon, mis avaldub sihiteadliku püüdlusena ja võimena teha valikuid ning mõtteid teoks teha, üldisemalt igasuguste tegevusimpulssidena. Tahe võimaldab kontrollida oma käitumist. Tahtlikku tegu tajutakse isiklikult kontrollituna. Vanemas psühholoogias oli 'tahe' üks põhimõisteid. Muu hulgas psühhoanalüüsi arusaam, mille kohaselt teadlik tahe on illusioon, mis varjab teadvustamata tunge ja "mentalistlike" mõistete kriitika välismõjusid rõhutanud biheiviorismis tõid kaasa selle mõiste väljatõrjumise psühholoogia erialakirjandusest; seda asendavad tungi, vajaduse, motivatsiooni ja otsustamise mõiste. Tahe kui enesekontrolli ja eneseregulatsiooni võime on siiski olnud kesksel kohal eksistentsialistlikus psühholoogias, humanistlikus psühholoogias ja uuemas tunnetuspsühholoogias. Mõistet kasutatakse ka positiivses psühholoogias. Motivatsiooni tahtelist komponenti on uurinud teiste seas Narziss Ach, Heinz Heckhausen, William James, Kurt Lewin, Rollo May, William McDougall ja Otto Rank. Lääne filosoofias on olnud laias laastus kaks erinevat tahtekäsitust. Stoik Seneca käsitas tahet inimese psüühika põhielemendina; ta mõistis seda mõistusega põhjendatud ja määratud püüdlusena. Aleksandria Klemensi järgi seevastu on tahe mõistusest sõltumatu, irratsionaalne tegevusallikas. Augustinuse järgi määravad inimese elu tahe ja püüd saavutada seda, mis on püüdlemist väärt, nimelt armastust, ning armastus ja tahe on üks ja seesama. Tunnetus on tahteakt. Keskajal vaieldi tahte ja mõistuse vahekorra üle. Duns Scotus jt voluntaristid väitsid, et primaarne on tahe: hea ja tõene on hea ja tõene sellepärast, et Jumal tahab seda. Thomas Aquinas jt intellektualistid väitsid, et Jumal tahab seda, mida ta on tunnetanud hea ja tõesena. Voluntarismi jätkavad Niccolò Machiavelli ja Thomas Hobbesi poliitikateooria, milles positiivset õigust mõistetakse valitseja tahte väljendusena, ning 20. sajandi õiguspositivism. Johannes Nikolaus Tetens jaotas 1770ndatel inimese konstitutsiooni kolmeks iseseisvaks vallaks – tunnetuseks, tunneteks ja tahteks. Immanuel Kant määratles hea tahte ehk moraalitahte mõistust määratleva tahte ehk praktilise mõistusena. Johann Gottlieb Fichte järgi on tahe sama mis mina. Arthur Schopenhaueri filosoofias on pime elu- ja säilimistahe maailma sisim tuum. Friedrich Nietzsche järgi on irratsionaalne võimutahe inimeste igasuguse teoretiseerimise ja tegutsemise tõukejõud. Vaba tahe Tahtejõud Tahtlikkus Tahteelu Voluntarism Akraasia
Tahe (täpsustus)

Tahe on psüühiline funktsioon, mis on seotud mõtete teoks tegemisega. Tahe on mitme koha nimi: Tahe, asula Hiinas Heilongjiangi provintsis Tahe suurvald Hiinas Heilongjiangi provintsis Tahe maakond Hiinas Heilongjiangi provintsis
Hellas (koor)

Hellas on Tallinna Mustamäe Laste Loomingu Majas tegutsev noorte segakoor. Hellas loodi 1986. aastal. Koori asutaja ja peadirigent on Aleksander Kaidja. Segakoor Hellas koosneb muusikahuvilistest noormeestest ja neidudest, kes lisaks oma igapäevasele kooli- ja tööelule on otsustanud pühenduda laulmisele ja enese muusikalisele arendamisele. Erinevalt paljudest teistest kooridest on Hellase esmasteks prioriteetideks hääleseade ja vokaaltehniline arendamine. Lisaks kooriproovidele on meil võimalik õppida tsükliõppena solfedžot ning valikainetena kõnetehnikat ja näitlejameisterlikkust. Toimub ka eraldi koolitus solistidele. Samuti on igale koori liikmele ette nähtud üks individuaaltund kuus. Mitmekesise repertuaari õppimise ning iga laulja vokaalsete võimete arendamise kõrval edendame ka oma lauljate omaloomingulist tegevust ning korraldame nende uudisloomingu ettekandmisi. Aastal 2005 loodi ka mudilaskoor. Mudilaskoori dirigendiks on Heidi Vatsar. Oma tegevusaja jooksul on koor selgeks õppinud üle 300 kooriteose, lavaküpseks on saanud ka kolm lasteooperit ja kaks muusikali. Peaaegu igal aastal on olnud esmaettekandes vähemalt üks muusikalavastus. Aastal 2001 oli selleks lastemuusikal "Kõige ilusam", mille algmaterjal põhineb muinasjutu temaatikal ning muusika on seatud San Remo muusikafestivalil kõlanud laulukestest. Aastal 2002 oli repertuaaris Soome helilooja Marietta Pokela lasteooper "Mörkö"; 2003 oli kavas Indoneesia lauludel põhinev muusikaline kompositsioon ning 2004 mõjusid kuulajaskonnale eriti uudselt ja huvitavalt Türgi lastelaulud. Suurem osa sellest lauluvarast kuulub ka Eesti Raadio heliarhiivi ning Marjatta Pokela lasteooperit "Laevareis" etendati autori nõusolekul Eesti Televisioonis. Koor osaleb mitmesugustel lauluvõistlustel ja on andnud kontserte paljudes Eestimaa linnades. Laulureisid on kulgenud läbi paljude Euroopa riikide (Soome 1/2, Rootsi, Taani, Norra, Holland, Luksemburg, Belgia, Venemaa, Läti) ja kahel korral on koori võõrustatud ka Ameerika Ühendriikides. Eriti tulemusrikas oli osavõtt Lõuna-Aafrika Vabariigis toimunud muusikafestivalist. Erinevalt teistest kooridest on õpitavateks aineteks lisaks koorilaulule kõnetehnika, solfedžo, hääleseade ja soololaul. Koduleht Allikas
Linhai

Linhai (临海 traditsioonilises kirjas 臨海; Línhǎi) on maakonna õigustega linn Hiinas Zhejiangi provintsis Taizhous. Ajalooline linnasüda asub Lini jõe ääres. 2000. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 948 618 inimest, keskasulas 201 132 inimest. Vaatamisväärsuseks on Linhai linnamüür, mis oli algselt üle 6000 m pikkune. Seda hakati ehitama Jini dünastia ajal ning ehitamine viidi lõpule Sui dünastia ja Tangi dünastia ajal. Hästi on säilinud on müüri põhjaosa, mis asub kõrgendikul, ning lääne- ja lõunaosa jõe ääres. 2000. aastal jagunes linn halduslikult 18 suurvallaks (zhen) ja 12 vallaks (xiang). 2010. aastal jagunes linn 5 kvartaliks (jiedao) ja 14 suurvallaks. Rahvaloenduse andmed Zhejiangi provintsi kohta (hiina keeles)
Linhai (Heilongjiang)

Linhai on asula Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas Huma jõe ülemjooksul.
Dégénération

"Dégénération" on Mylène Farmeri 2008. aasta laul. See on tema esimene singel albumilt "Point de suture". Hoolimata sellest, et laul sai palju kriitikat, oli see siiski edukas ning jõudis tippu nii digitaalsete kui ka füüsiliste kandjate müügi edetabelis Prantsusmaal. Muusikavideo filmiti kahe päeva jooksul Prahas Tšehhis. Muusikavideo režissöör oli Bruno Aveillan. Võtetel osales umbes kolmkümmend näitlejat. Farmer lamab operatsioonilaual ühes laboris, ümberringi seisavad teadlased. Kui muusika algab, Farmer ärkab üles ning tõmbab oma köidikud katki. Seejärel ta tõuseb püsti, ning laseb oma peopesadest sinist laserikiirt doktoritele ja sõjaväelastele. Järsku hakkavad kõik üksteist katsuma (mehed meestega, naised naistega, naised meestega) ning lõpuks kujuneb välja sellest orgia. Mylène lahkub laborist. mylene.net välja otsitud 8.08.10 Muusikavideo
Yilehuli Shan

Yilehuli Shan (伊勒呼里山) on mäeahelik Hiinas Heilongjiangi provintsi põhjaosas Suur-Hingani ja Väike-Hingani üleminekualal. Kõrgeim tipp on 1290 m kõrgusel.
Alihe

Alihe (阿里河) on asula Hiinas Sise-Mongoolias Hulunbeir Shi's Jagdaqist loodes, Orotšooni autonoomse hošuuni ja Alihe suurvalla (阿里河镇) keskus.
Jagdaqi

Jagdaqi (hiina keeles 加格达奇 (Jiāgédáqí)) on asula Hiinas Sise-Mongoolia Orotšooni autonoomse hošuuni alal Heilongjiangi provintsi Da Hinggan Lingi ringkonna halduse all, Jagdaqi allringkonna ja Jagdaqi suurvalla (加格达奇镇) keskus. Geograafilised koordinaadid on 50°25' N, 124°07' E. Nimi tähendab orotšoni keeles 'männik, kus kasvab Pinus sylvestris var. mongolica '.
Nenjiang

Nenjiang (嫩江; ka Nunjiang; varasem nimi Mergen) on linn Hiinas Heilongjiangi provintsis Heihe Shi's Nen Jiangi ääres Nenjiangi maakonna loodeosas. Nenjiang moodustab põhiosa Nenjiangi suurvallast. Elanike arv oli 1990. aasta rahvaloenduse järgi 81 545. Nenjiang rajati 1686. 1900. aastal Venemaa hävitas selle.
Saunja laht

Saunja laht on Haapsalu lahe idapoolseim osa. See asub Läänemaal Lääne-Nigula vallas ja Haapsalu linnas. Lahe veepeegli pindala on 7,46 km². Lahte suubuvad Taebla jõgi ja Võnnu oja, laht kuulub Väinamere hoiualasse, lahe kallastel on Silma looduskaitseala. Saunja laht on piklik loode-kagusuunaline veekogu, mille pikkus on umbes 5,5 km ja suurim laius lahesuu juures on umbes 2,2 km. Lahesuu (Killaste silm) on lahe edelaosas, selle laius on umbes 400 m. Saunja lahte eraldab Tahu lahest Võnnu poolsaar. Killaste silmas on Killasterahu. Saunja lahe lõunakaldal, Taebla jõe suudmest läänes on Kirimäe poolsaar ja Saarenina (neem), põhja poole jääb Rohelserahu. Lahesuu vastas lahe keskel on Valgerahu. Võnnu poolsaare idaranniku lähedal on Keskmiserahud, Kadrinarahud, Kajakarahu. Saunja lahe idakalda lähedal on Kõrgrahu, Põdrarahu, Mihklirahu. Saunja lahe põhjatipust itta jääb Riimi meri, mida eraldab lahest Riimisaar (poolsaar). Põhja poole jääb Saaremõisa laht, mida käsitletakse ka rannajärvena. Lahe idarannikul on ka neemed Laevanina ja Taganina. Saunja lahe keskkonnaregistri kood oli VEE3317050. Saunja laht Eesti looduse infosüsteemis
Sunwu

Sunwu (孙吴, Sūnwú) on asula Hiinas Heilongjiangi provintsis Heihe Shi's Chenqing He ääres, Sunwu maakonna ja Sunwu suurvalla keskus.
Mulgi rattaralli

Mulgi rattaralli on 2010. aastal alguse saanud rattaspordi üritus Viljandis. Mulgi rattamaraton Koduleht
Heihe

Heihe (黑河, Hēihé; 'must jõgi') on haldusliku staatuseta ja ametlike piirideta linn Hiinas Heilongjiangi provintsis Amuuri ääres Aihui linnarajoonis, Heihe Shi keskus. Geograafilised koordinaadid on 50° 15′ N, 127° 29′ E. Elanike arv oli 1990. aasta rahvaloenduse järgi 62 586. Teisel pool Amuuri jõge ja Venemaa piiri on Blagoveštšensk. Linnade vahel on piiriülene vabakaubandustsoon. 16. jaanuaril 2004 kuulutas valitsus kogu Heihe Shi vabakaubandustsooniks. 2004. aasta vabakaubanduslepingu järgi on Venemaa kodanikel Heihesse viisavaba sissepääs (kuigi 2008. aasta olümpiamängude ajal kehtis see ainult Amuuri oblastis välja antud välispassidega). Venemaa kodanikud võivad viibida Heihe Shi's kuni 30 päeva viisavabalt; nad võivad sealt osta autosid ja kinnisvara. Venemaa kodanikud ostavad elamispinda Heihest, kus elamiskulud on tunduvalt väiksemad. Linnade vahel käivad suvel paadid, talvel paksu jää puhul bussid, õhukese jää puhul hõljuklaevad. Kavas on rajada sild. Da Heihe Dao saarel Heihe rannapromenaadi idaotsas on piiripunkt. Saarel on ka rahvusvaheline täiturg Da Heihe Guoji Shangmao Chang. Enne 2004. aastat oli viisavaba liikumine piiratud Da Heihe Daoga. Linna ümbritseb põllumajanduspiirkond. Tänapäeva linna eelkäija oli 1683 praegusest linnast 30 km lõuna poole rajatud Aigun (praegu Aihui linnarajooni Aihui suurvallas). Aastani 1690 oli see tollase Heilongjiangi provintsi keskus (sõjakuberneri residents). 1858. aastal kirjutati seal alla Aiguni lepingule. 1990. aastate keskpaigast on linn jõudsalt arenenud. Ehitatakse mitmekorruselisi elamuid ja kaubandus-haldushooneid, ühekorruselisi maju lammutatakse. Rajatud on park. Linna teenindab Heihe lennujaam. Linnas on raudteejaam ja jõesadam. Heihest saavad alguse Hiina riigitee 202, mis viib läbi Harbini, Jilini ja Shenyangi kaudu Daliani, ning Heihe-Bei'ani raudtee, mis viib läbi Harbini, Qiqihari ja Daqingi. Rong käib iga päev Harbini vahet (sõit kestab 12 tundi) ning Harbini, Bei'ani ja Qiqihariga on bussiühendus. Hiina turismigrupid käivad üle Venemaa piiri Blagoveštšenskis. Välismaa turistidel on see võimalik ainult siis, kui nad on Pekingis hankinud Venemaa turismiviisa ja Hiinasse tagasituleku viisa. Venemaa poolelt Heihesse pääsemiseks on välismaalastel tarvis Hiina viisat ja mitmekordset Venemaa viisat. Amuuri jõel korraldatakse turistidele laevasõite. Heihe-Tengchongi joon Tsuneo Akaha, Anna Vassiljeva. Crossing national borders: human migration issues in Northeast Asia, United Nations University Press: 2005, lk 77. Damian Harper, Steve Fallon, Katja Gaskell. China, Lonely Planet, 2005, lk 389. Simon Richmond. Russia, Lonely Planet, 2009. lk 664. Heihe kaart (hiina keeles) Flickri fotod
Euroopa kultuuripealinn

Euroopa kultuuripealinn on Euroopa Liidu poolt üheks kalendriaastaks valitud linn, mis saab selle aasta vältel näidata oma kultuurielu ja selle arengut. Iga kultuuripealinnaks valitu korraldab kultuuriürituste programmi, mis tõstab esile tema ajaloolist ja kultuurilist pärandit. 1983. aastal tegi endine näitleja ja hilisem Kreeka kultuuriminister Melina Mercouri ettepaneku algatada Euroopa kultuuripealinna projekt, et tuua eurooplasi lähemale ja näidata Euroopa kultuuri rikkust ja mitmekesisust. Euroopa kultuuripealinna projekt algas 13. juunil 1985 ja algul oli selle nimetus "Euroopa kultuurilinn". 1999. aastast hakati neid linnu nimetama kultuuripealinnadeks. Esialgu oli kultuuripealinnu üks. viimast korda juhtus nii 2006. aastal. Kuid 2000. aastaks valiti üheksa kultuuripealinna ja pärast seda on tavaliselt valitud igaks aastaks kaks linna, mis ei täida kultuuripealinna ülesandeid poole aasta kaupa, vaid mõlemad terve aasta vältel. 2016. aasta seisuga on Luksemburgi pealinn Luxembourg ainus linn, mis on rohkem kui korra olnud Euroopa kultuuripealinn, sest Luksemburgis pole suurt linnade valikut. Esimese Eesti linnana oli Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011. aastal. Teist korda tuli Euroopa kultuuripealinn Eestisse 2024. aastal, kui kohale kandideerisid Tartu ja Narva. Tartu valiti kultuuripealinnaks teemaga "Ellujäämise kunstid". 1985 – Ateena 1986 – Firenze 1987 – Amsterdam 1988 – Berliin 1989 – Pariis 1990 – Glasgow 1991 – Dublin 1992 – Madrid 1993 – Antwerpen 1994 – Lissabon 1995 – Luxembourg 1996 – Kopenhaagen 1997 – Thessaloníki 1998 – Stockholm 1999 – Weimar 2000 – Avignon, Bergen, Bologna, Brüssel, Helsingi, Kraków, Praha, Reykjavík, Santiago de Compostela 2001 – Rotterdam, Porto 2002 – Brugge, Salamanca 2003 – Graz 2004 – Genova, Lille 2005 – Cork 2006 – Patras 2007 – Sibiu, Luxembourg 2008 – Liverpool, Stavanger 2009 – Vilnius Linz 2010 – Ruhri piirkond (koos Esseniga), İstanbul, Pécs 2011 – Turu, Tallinn 2012 – Guimarães, Maribor 2013 – Marseille, Košice 2014 – Umeå, Riia 2015 – Mons, Plzeň 2016 – Donostia, Wrocław 2017 – Århus, Paphos 2018 – Leeuwarden, Valletta 2019 – Matera, Plovdiv 2020/2021 – Galway, Rijeka 2022 – Kaunas, Esch-sur-Alzette, Novi Sad 2023 – Veszprém, Timișoara, Elefsina 2024 – Tartu, Bodø, Bad Ischl 2025 – Nova Gorica/ Gorizia, Chemnitz 2026 – Oulu, Trenčín 2027 – Liepāja, Évora 2028 – České Budějovice, Bourges, Skopje Tallinna kultuuripealinna programm Tartu kultuuripealinna programm Euroopa puupealinn Euroopa kultuuripealinn Tartu europarl.europa.eu välja otsitud 8.08.10 Tartu kandideerib Euroopa kultuuripealinnaks, Tartu linnavalitsuse pressiteade, 1. detsember 2017 Narva kandideerib Euroopa kultuuripealinnaks 2024, Narva linna koduleht, 23. jaanuar 2018