laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Smalininkai vald

Smalininkai vald (leedu keeles Smalininkų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Rajoon piirneb lõunas Nemunase jõega; teisel pool jõge asub Venemaa Kaliningradi oblast. Valla pindala on 22 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1286 inimest. Valla keskuseks on Smalininkai linn (2011. aastal 515 elanikku), vallamaja aadress on Nemuno g. 54. Vallavanem on Saulius Jarutis. Vidkiemis. Tammeallee Smalininkai tammeallee Smalininkai Smalininkai katoliku kirik Lisaks küladele asuvad vallas veel kolm huutorit: Naudvaris, kus aastal 2011 elanikke ei olnud, Tetervinė, kus aastal 2011 oli 1 elanik, ja Vilktakis, kus aastal 2011 oli 3 elanikku. [1]. Jurbarko rajono savivaldybė, vaadatud 9.01.2016. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_07.htm?lang=lt#jurb_r
Kazuyoshi Miura

Kazuyoshi Miura (jaapani keeles 三浦 知良 Miura Kazuyoshi; sündinud 26. veebruaril 1967 Shizuokas) on Jaapani jalgpallur, ründaja. 2005. aastast mängib ta Jaapani klubis Yokohama FC. Aastatel 1992 ja 1993 on ta valitud Jaapani aasta jalgpalluriks. 1993. aastal valiti ta lisaks Aasia aasta jalgpalluriks ja Jaapani kõrgliiga J.League'i hooaja väärtuslikumaks mängijaks. 1996. aasta hooajal lõi ta Tokyo Verdy särgis 23 väravat, millega oli Jaapani kõrgliiga suurim väravakütt. Ta on vanim mängija, kes on mõnes maailma profiliigas värava löönud. Tema vanem vend Yasutoshi Miura oli samuti jalgpallur. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–2000 89 mängu ja lõi 55 väravat. CRB Campeonato Alagoano: 1987 Coritiba Campeonato Paranaense: 1989 Tokyo Verdy J1 League: 1990–91, 1991–92, 1993, 1994 J.League Cup: 1991, 1992, 1993, 1994 Emperor's Cup: 1996 Xerox Super Cup: 1994, 1995 Zagrebi Dinamo Prva HNL 1998–99 Yokohama J2 League: 2006 Kazuyoshi Miura veebisaidil National Football Teams (inglise)
Yoshikatsu Kawaguchi

Yoshikatsu Kawaguchi (jaapani keeles 川口 能活 Kawaguchi Yoshikatsu; sündinud 15. augustil 1975 Fujis) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht. Jaapani jalgpallikoondist esindas ta aastatel 1997–2008 116 mängus. Yoshikatsu Kawaguchi veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Eiji Kawashima

Eiji Kawashima (jaapani keeles 川島 永嗣 Kawashima Eiji; sündinud 20. märtsil 1983) on Jaapani jalgpallur, väravavaht. 2018. aastast mängib ta Prantsusmaa klubis Strasbourg. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 2008–2022 95 mängu. Eiji Kawashima veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Kunishige Kamamoto

Kunishige Kamamoto (jaapani keeles 釜本 邦茂 Kamamoto Kunishige; sündinud 15. aprillil 1944 Kyōtos) on Jaapani endine jalgpallur. 1968. aastal võitis ta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril pronksmedali. Jaapani jalgpallikoondises mängis Kunishige Kamamoto 76 mängu ja lõi 75 väravat. Kunishige Kamamoto veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Ryō Miyaichi

Ryō Miyaichi (jaapani keeles 宮市 亮 Miyaichi Ryō; sündinud 14. detsembril 1992 Okazakis) on Jaapani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Jaapani kõrgliigaklubis Yokohama F. Marinos. Jaapani jalgpallikoondises on ta mänginud viis mängu. Ryō Miyaichi veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Marcus Tulio Tanaka

Marcus Tulio Tanaka (jaapani keeles 田中 マルクス 闘莉王 Tanaka Marukusu Tūrio; sündinud 24. aprillil 1981 Palmeira d'Oestes) on Jaapani jalgpallur, kaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2006–2010 43 mängu ja lõi 8 väravat. Marcus Tulio Tanaka veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Maya Yoshida

Maya Yoshida (jaapani keeles 吉田 麻也 Yoshida Maya; sündinud 24. augustil 1988 Nagasakis) on Jaapani jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Major League Socceri (MLS) klubis LA Galaxy. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2010–2022 kokku 126 mängu ja lõi 12 väravat. Ta kuulus Jaapani koondisse 2014., 2018. ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel, kolmedel Aasia meistrivõistlustel ja 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril. Lisaks on ta osalenud 2008., 2012. ja 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril. Maya Yoshida veebisaidil National Football Teams (inglise) Japan National Football Team Database
Epp Tamm

Epp Tamm (14. jaanuar 1940 Vändra vald, Pärnumaa – 18. oktoober 2020 Tartu) oli eesti klassikaline filoloog ja tõlkija. Tema uurimisvaldkonnad olid kreeka eepika, vanakreeka keele õpetamise meetodid ning klassikalise filoloogia ajalugu Eestis. Ta on tõlkinud tekste kreeka ja ladina keelest eesti keelde. Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning 1965. aastal Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogina. Ta oli aastatel 1970–1976 aspirant, algul Tartu Riiklikus Ülikoolis, siis Leningradi Riiklikus Ülikoolis, kus kaitses ka 1976. aastal väitekirja Odysseuse kujust Homerose eeposes ja kreeka tragöödias ning sai kandidaadikraadi. Ta töötas alates 1970. aastast Tartu Riiklikus Ülikoolis, alates 1972. aastast õppejõuna, alates 1990. aastast dotsendina. 2005 Tartu Ülikooli medal "Studeamus igitur…: harjutusi ladina keele algkursuse juurde" (kaasautor Anne Lill). Tartu, 1990 "Vanakreeka keele õpetus I. Hääliku- ja vormiõpetus". Tartu 1991, 2. trükk 1992 О некоторых особенностях образа Одиссея как трагического героя. // Tartu Ülikooli toimetised 626 (1982), lk 5–13. Klassische Philologen an der Universität Tartu (Dorpat, Jurjew) und ihre Kontakte zu St. Petersburg. Kaasautor Hain Tankler. // Hyperboreus 10 (2004), 1–2 (2004), lk 22–59. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 614 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Narmasjuurestik

Narmasjuurestik on juurestik, millel erinevalt sammasjuurestikust pole peajuurt või pole see selgelt eristunud ning juurestik moodustub peaosas külg- ja lisajuurest. Narmasjuurestik on omane üheidulehelistele. sammasjuurestik imijuurestik
André Courrèges

André Courrèges (9. märts 1923 Pau – 7. jaanuar 2016 Neuilly-sur-Seine) oli prantsuse moelooja. Moedisaineri karjääri alustas Balenciaga moemajas. Aastal 1961. asutas oma moemaja. Koduleht
Tolmukaniit

Tolmukaniit (ladina filamentum) on tolmuka üks kahest põhiosast (teine on tolmukapea). Arvatakse, et tolmukaniidid varustavad tolmukapäid vee ja toiteainetega. Tolmukaniidid on enamikul taimedel lihtsad, harunemata. Vahel on neil mitmesuguse kujuga külgmised väljakasved. Kui tolmukaniit puudub, nimetatakse tolmukat istuvaks. Tolmukapea ja tolmukaniit (filamentum) on ühendatud, nende ühinemiskohta nimetatakse konnektiiviks (connectivum). Tolmukaniidi anatoomiline ehitus on lihtne – juhtkimpu ümbritseb põhikude, mida omakorda katab kutiniseerunud epiderm. Toomas Kukk, Sissejuhatus taimeanatoomiasse, 1999, Tartu
Los Angelese lahing

Los Angelese lahing oli 25. veebruaril 1942 aset leidnud vahejuhtum. Ööl vastu 25. veebruari 1942 lähenesid Vaikse ookeani poolt Los Angelesele tundmatud lendavad objektid. Anti õhuhäire, kuna usuti, et tegemist on Jaapani lennukitega. Õhutõrje avas tule lastes tunni ajal jooksul välja üle 1400 mürsu. Tundmatud lendavad objektid vaenulikke kavatsusi ei ilmutanud, mitte ühtegi neist alla tulistada ei õnnestunud. http://mysteriousuniverse.org/2013/03/rethinking-the-great-los-angeles-air-raid-of-1942/ http://www.crystalinks.com/battleoflosangeles.html http://www.rense.com/general67/batofla.htm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. jaanuar 2016. Vaadatud 9. jaanuaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Füsioteraapia

Füsioteraapia (inglise physical therapy või physiotherapy) on meditsiini haru. Füsioteraapiaga tegelev spetsialist on füsioterapeut. Füsioteraapia aitab taastada inimese liikumisvõime pärast operatsiooni või spordivigastust ning on abiks ka neile, keda vaevab näiteks liigesevalu, lihasepinge või seljavalu. Ambulatoorne füsioteraapia võib osutuda vajalikuks erinevate haigusseisundite puhul nagu lihas- ja liigeseprobleemid, valud ja kasvueas tekkivad korrigeerimist vajavad seisundid. Füsioteraapia on tervishoiuala haru, mis tegeleb liikumisvõime ja funktsionaalse võimekuse hindamise, säilitamise, parandamise ning taastamisega erinevate terviseprobleemide korral. Füsioteraapia eesmärk on aidata inimestel saavutada maksimaalne liikuvus ja iseseisvus, võttes arvesse nende individuaalseid vajadusi ja tingimusi. Füsioteraapia võib hõlmata mitmesuguseid meetodeid ja tehnikaid: harjutusravi – spetsiaalselt kohandatud harjutuste ja treeningute abil parandatakse lihasjõudu, liikuvust, tasakaalu ja koordinatsiooni. manuaalteraapia – füsioterapeudid võivad kasutada käsi, et manipuleerida liigeseid ja kudesid, leevendades valu ja parandades liikuvust; massaaž – massaažitehnikad võivad aidata lõdvestada lihaseid, parandada vereringet ja vähendada valu. elektroteraapia – elektrivoolu kasutatakse valu leevendamiseks, lihaste stimuleerimiseks ja põletiku vähendamiseks. ultraheliravi – kõrgsageduslikke helilaineid kasutatakse pehmete kudede raviks, aidates vähendada turset ja kiirendada paranemisprotsesse. nõustamine ja õpetamine – füsioterapeudid võivad patsiente nõustada ja õpetada neile enesehoolduse harjutusi ning jagada teadmisi keha biomehaanikast ja ohutust liikumisest. Füsioteraapial on oluline osa taastusravis, vigastuste ennetamisel ning teatud terviseseisundite, nagu näiteks liigeste ja lihaste haigused, neuroloogilised häired, südame-veresoonkonna probleemid ja hingamiselundite haigused, ravis. Oluline roll on teadlikkuse tõstmisel, sobiva liikumiseharrastuse leidmisel ja koormuse tagamisel. Kui Eestis soovitakse osutada füsioteraapia teenust siis on füsioterapeudi tegevusluba kohustuslik. Seda sõltumata kas teenust osutatakse Tervisekassa rahastusel või patsiendile tasulisena. Eestis saab füsioterapeudi tegevusluba ja kutsetunnistus kontrollida Eesti Füsioterapeutide Liidu leheküljelt külalisele, valides füsioterapeutide register ja sisestades otsingukasti füsioterapeudi nime. Füsioterapeudi nime järel on EI/JAH, vastavalt sellele kas füsioterapeudil on füsioteraapia kõrgharidus/kehtiv kutsetunnistus. Eesti Füsioterapeutide Liit
Glaukoniit

Glaukoniit on hüdrovilkude rühma mineraal, mida leidub liiva- ja lubjakivides[viide?]. Kui liiva- ja lubjakivis on glaukoniidi sisaldus üle 50%, siis räägitakse glaukonitiidist. Eestis leidub glaukoniiti kambriumi ja ordoviitsiumi liiva- ja lubjakivides. Glaukoniit tekib meres, sadenedes välja mereveest. Üldiselt tähendab see, kui kivimid sisaldavad ohtralt glaukoniiti, et settimine oli aeglane, glaukoniidi teke tähendab aga seda, et keskkonnas on vähe hapnikku. Tekkeks on vajalik, et setted sisaldaks rauarikaste vilkude terakesi ja orgaanilist ainest. Tänapäeval tekib glaukoniit Musta mere läänekalda liivastes setetes. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 3. köide: FILM–ISSÕ. Tallinn: Valgus, 1988, lk 170. Smith, S. A., and R. N. Hiscott. 1987: Latest precambrian to Early Cambrian basin evolution, Fortune Bay, Newfoundland fault–bounded basin to platform. Canadian Journal of Earth Sciences 21:1379–1392. Hiscott, R. N. 1982: Tidal deposits of the Lower Cambrian Random Formation, eastern Newfoundland; facies and paleoenvironments. Canadian Journal of Earth Sciences 19:2028–2042. H, Suttill (2009) SEDIMENTOLOGICAL EVOLUTION OF THE EMINE & KAMCHIA BASINS, EASTERN BULGARIA.
Klint

Klint (vananenud kirjanduses glint) on samasuunalise kallakuga erisuguse kulumiskindlusega kivimikihtide pikaajalisel kulumisel tekkinud kulumisjärsak. Tuntuim klint on Balti klint, mis on nähtav ka Eesti alal. klindisaar Eesti nõukogude entsüklopeedia. 4. köide: IST–KONI. Tallinn: Valgus, 1989, lk 596.
Ülo Emmus

Ülo Emmus (31. detsember 1947 Tallinn – 16. mai 2016) oli eesti graafik, raamatukujundaja ja karikaturist. Ta sündis Tallinnas ehituskooli meistri-õpetaja ja juuksuri perekonnas. Ta lõpetas 1966. aastal Tallinna 7. Keskkooli. Aastatel 1966–1967 õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis. Tema esimene karikatuur ilmus 1967. aastal. Pärast sõjaväge töötas ta aastatel 1969–1972 Tallinnas Filmilaenutuse ja Reklaami Valitsuses kujunduskunstnikuna. 1972. aastal astus Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti. Seal ta sai olla vaid kaks aastat, kuna 1974. aastal saadeti ta õppima Leipzigi Kõrgemas Graafika ja Raamatukunsti Kooli, mille lõpetas 1978. aastal fotograafika erialal. Tagasi kodumaal, töötas ta aastatel 1978–1995 Tallinna Kunstiülikoolis õppejõuna (sh 1989. aastast dotsendina). Ülo Emmuse loojavõimed avaldusid peamiselt plakatikunstis. Ta oli plakatis uue, fotolavastusliku suuna üks põhijõude. Viimased kaks aastakümmet pühendus Ülo Emmus raamatukujundusele. Ta on kujundanud vähemalt paarsada raamatut, mis on ilmunud peamiselt kirjastuses Eesti Raamat. 1981 näitus "Ruumiplakat“ 1981 näitus "Balti Plakat" Esinenud näitustel Tallinnas, Gabrovos, Skopjes, Lääne-Berliinis, Marosticas 1977 – karikatuurivõistluse "Mis siin naerda on?" ajakirja Pikker auhind 1981 – "Balti Plakat", eripreemia parima filmiplakati eest rahvusvaheliste plakatibiennaalide eksponent 1983. aastal Lahtis ja 1984. aastal Varssavis Toomas Kall, karikatuurikogumik "Kuueteistkümnemäng", karikatuurid: Hugo Hiibus, Edgar Valter, Olimar Kallas, Elle Tikerpäe, Heinrich Valk, Kurti Vool, Jüri Kerem, Kaja Põder, Rein Lauks, Priit Pärn, Mati Kütt, Toomas Kall, Ülo Emmus, Ilja Popovitš, Hillar Mets, Andrus Peegel (Kunst, 1982) Tiit Lääne, "Alfred Neuland - tõstja", kujundaja Ülo Emmus (Eesti Sporditeabe Sihtasutus, 2007), ISBN 9789985980835 Gerli Eero, Rita Hillermaa ja Lii Suurpalu, "101 lühielulugu : Riigikogu XII koosseis", kujundanud Margit Plink, kaanekujundus Ülo Emmus, fotod Albert Truuväärt, (Eesti Rahvusraamatukogu, 2011), ISBN 9789949413294 "Emmus Ulo Tallinn, Estonia 31.12.1947 - 16.05.2016". Cartoonia.ru. Originaali arhiivikoopia seisuga 27.06.2022. Vaadatud 12.04.2022. "Suri graafik Ülo Emmus". ERR. 20. mai 2016. "MIS SIIN NAERDA ON?". Sirp ja Vasar. 5. august 1977. "Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon". Tallinn (Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996) Большая Энциклопедия Карикатуры - Ülo Emmus Ülo Emmus 31. XII 1947 – 16. V 2016 - Sirp 27.05.2016
Korp

Korp on korkkoest ja teistest koorekudede surnud taimerakkudest koosnev kattekude. Korp katab vanade puude tüvesid ja juuri . Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 65-66.
Georg (muusikal)

"Georg" on 2005. aastal valminud eesti muusikal, mis põhineb laulja Georg Otsa elulool. Muusikali autor on Urmas Vadi, lavastaja Andrus Vaarik. Muusikal esietendus 18. novembril 2005. Aastal 2005 möödus Georg Otsa sünnist 85 ja surmast 30 aastat . Lavastuses kõlasid Valter Ojakääru, Raimond Valgre, Gennadi Podelski, Wolfgang Amadeus Mozarti, Imre Kàlmàni, Issaak Dunajevski, Georgi Sviridovi, M. Tariverdievi jpt heliloojate laulud. Muusikali nimiosa mängis Marko Matvere. Teistes osades olid Ülle Lichtfeldt, Marika Vaarik, Liisi Koikson, Egon Nuter, Anne Paluver, Raivo Rüütel, Raivo Trass, Terje Pennie, Ines Aru, Helene Vannari, Kaire Vilgats jt. https://web.archive.org/web/20160109143807/http://www.teater.ee/teater_eestis/lavastused/Georg.play_id-1510 (vaadatud 09.01.2016) Muusikalist Eesti Teatri Agentuuri kodulehel
Pipi Pikksukk (muusikal)

"Pipi Pikksukk" on Ülo Vinteri ja Ülo Raudmäe kirjutatud Eesti muusikal, mis põhineb Astrid Lindgreni Pipi Pikksuka lugudel. Muusikali lavastas Estonia teatris 1969. aastal Sulev Nõmmik, kes oli ka muusikali libreto autor. Laulutekstid kirjutas Enn Vetemaa. Muusikali esietendus oli 31. oktoobril 1969 Estonia teatris. Pipi osas oli Helgi Sallo, teised Pipid olid Anu Kaal (alates 1969. aastast) ja Katrin Karisma (alates 1971. aastast), 1982. aastal lisati Pipi rolli muusikalidebütant Lydia Roos ja 1993. aastal Vaike Kiik. Lavastust mängiti 25 aasta jooksul üle 400 korra. Viimane ehk 402. etendus oli Estonia teatris 3. mail 1994. Muusikalist pärit Ülo Vinteri "Laul Põhjamaast" hakkas peagi elama ka iseseisvat elu, jõudes Toomas Uibo esituses noortefilmi "Kevad südames" (1985, režissöör Mati Põldre) ning laulupidude püsirepertuaari. 2006. aastal tõi Muusikaliteater lavale muusikali uue versiooni, mille lavastas Marko Matvere. Lavastus esietendus 13. detsembril 2006 Tallinna Linnahallis, Pipi rollis oli Kadri Adamson. 2011. aastal tegi muusikalist uue "Pipi Pikksuka" dramatiseeringu Andres Dvinjaninov, kes ka lavastas selle Estonias. Laulutekstid olid Enn Vetemaa ja Neeme Kuninga sulest. Nimiosa mängis esietendusel Nele-Liis Vaiksoo, teised Pipid olid Merit Männiste ja Marlen Mikk. Jaanuaris 2020 oli selle 100. etendus. (vaadatud 09.01.2016) Muusikal "Pipi Pikksukk" veebilehel teater.ee. Galerii. Pipid tähistasid Estonias "Pipi Pikksuka" 100. etendust. ERR, 31.01.2020. Muusikalist Eesti Teatriagentuuri kodulehel
Tigili rajoon

Tigili rajoon on haldusüksus Venemaal Kamtšatka krais. Asub Kamtšatka poolsaare läänerannikul. 1. juulini 2007 oli Korjaki autonoomses ringkonnas. Rajoon jaguneb 7 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 7 asulat. Halduskeskus on Tigil. Численность населения СССР на 17 января 1939 года. По районам, районным центрам, городам, рабочим поселкам и крупным сельским населенным пунктам.  Tigili rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rokas Masiulis

Rokas Masiulis (sündinud 6. augustil 1969 Vilniuses) on Leedu poliitik. Ta oli aastatel 2014–2016 Leedu energeetikaminister (Algirdas Butkevičiuse valitsuses), 13. detsembrist 2016 kuni 7. augustini 2019 oli ta Leedu transpordi- ja sideminister. Ta lõpetas aastal 1989 Vilniuses Salomėja Nėrise nimelise keskkooli. Aastal 1994 lõpetas ta Vilniuse Ülikooli majandusteaduskonna. Aastatel 1992–1994 oli ta Vilniuse Ülikoolis magistriõppes rahvusvaheliste suhete ja politoloogia alal. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. detsember 2016. Vaadatud 15. detsembril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Eugene Wigner

Eugene Paul Wigner (ungari keeles Wigner Jenő Pál; 17. november 1902 Budapest – 1. jaanuar 1995 Princeton) oli ungari päritolu USA füüsikateoreetik ja matemaatik. 1963. aastal anti talle pool Nobeli füüsikaauhinnast panuse eest aatomituuma ja elementaarosakeste teooriasse. 1963 – Nobeli füüsikaauhind 1970 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 1972 – Albert Einsteini auhind "Matemaatika mõistetamatust tõhususest loodusteadustes"
Eduard Hintser

Eduard-Johannes Hintser (20. märts 1886 Vooreküla, Suure-Kambja vald, Võrumaa – 22. juuli 1965 Tartu) oli eesti omavalitsustegelane. Kuulus Isamaaliitu ja oli Isamaaliidu Vastse-Kuuste osakonna juhataja. 1939 oktoobri vallavolikogude valimistel valiti ta Kiidjärve valla volikogu liikmeks. Kuna vallavolikogu ei suutnud kahel korral järjest vallavanemat valida, nimetas siseminister Eduard Hintseri vallavanemaks. 1945. aastal jagasid nad vend Karl Hintseriga 42,2 ha suuruse talu natsionaliseerimise vältimiseks omavahel kahte ossa, kuid Nõukogude võimuorganid käsitlesid seda fiktiivse tehinguna. Eesti NSV Ministrite Nõukogu 14. märtsi 1949. aasta otsusega lülitati ta küüdatatavate nimekirja, kuid teda ei küüditatud. Uusi juhatusi Isamaaliidu Tartumaa osakondadele. Postimees, 3. juuni 1940 Kiidjärvele määrati vallavanem. Rahvaleht, 24. jaanuar 1940, nr 20, lk 3. Likvideerida maareformi moonutamine Kiidjärvel. Postimees, 16. november 1945 "Küüditamine Eestist Venemaale. Märtsiküüditamine 1949, 2.osa. Raamat 5, lk 99" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. jaanuar 2012. Vaadatud 9. jaanuaril 2016.
Casanova (täpsustus)

Giovanni Giacomo Casanova, Itaalia seikleja ja kirjanik Francesco Casanova, Itaalia maalikunstnik, eelmise noorem vend Casanova, vald Korsikal "Casanova", 1987. aasta film "Casanova", 2005. aasta film "Casanova", Gisela laul
Johan Hurt

Johan Hurt (12. aprill 1895 Himmaste, Koiola vald, Võrumaa – 3. november 1968) oli eesti omavalitsustegelane. Johan Hurt oli Mälismetsa talu peremees. 1924 jaanuaris valiti ta Koiola vallavanema abiks. 1934 veebruaris valiti ta Koiola vallavanemaks. 1935 detsembris lahkus ta vallavanema ametist omal soovil tervislikel põhjustel. Pärast vallavanema ametist taandumist oli ta Koiola vallavolikogu liige kuni Koiola valla ühinemiseni Põlva vallaga 1. aprillil 1939. Ta on maetud Põlva kalmistule. "Eesti Genealoogia Selts. Võrumaa talundid: Põlva vald". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 9. jaanuaril 2016. Uued vallavalitsused Võrumaal. Kaja, 31. jaanuar 1924 Ringi ümber kodumaa. Võrumaalt. Postimees, 24. veebruar 1934 Ringi ümber kodumaa. Võrumaalt. Postimees, 3. detsember 1935 Põlva valla ajalooveerud. Põlva Teataja, veebruar 2014
Walther Bothe

Walther Wilhelm Georg Bothe (8. jaanuar 1891 Oranienburg – 8. veebruar 1957 Heidelberg) oli saksa tuumafüüsik. 1954. aastal anti talle ja Max Bornile Nobeli füüsikaauhind. 1932 – valiti Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis korrespondentliikmeks 1954 – Nobeli füüsikaauhind
Leon Cooper

Leon N Cooper (sündinud 28. veebruaril 1930 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide füüsik. 1972. aastal pälvis ta koos John Bardeeni ja John Robert Schriefferiga ülijuhtivuse mikroteooria eest Nobeli füüsikaauhinna. Comstocki füüsikaauhind (1968; koos J. R. Schriefferiga) Nobeli füüsikaauhind (1972) Descartesi medal (1977) John Jay auhind (1985) Cooperi efekt
Julian Schwinger

Julian Seymour Schwinger (12. veebruar 1918 New York – 16. juuli 1994 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik. 1965. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind. 1951 – Albert Einsteini auhind 1965 – Nobeli füüsikaauhind
Richard Viiard

Richard Viiard (9. jaanuar 1897 Peri, Võrumaa – 16. jaanuar 1951 Patarei vangla, Tallinn) oli eesti omavalitsustegelane. Õppis 1906–1907 Lootvina külakoolis, 1907–1908 Põlva kihelkonnakoolis, seejärel Sipel Vana-Kuuste 2-klassilises ministeeriumikoolis, mille lõpetas 1914. aastal. Oli Puiga talu peremees, 1924. aastast tegutses põllumehena. Aastatel 1925–1929 oli ta Timo valla volikogu liige. Aastatel 1932–1939 oli ta Peri vallavanem. Peale 1939. aasta vallareformi määras siseminister ta valdade ühendamisel moodustatud Põlva valla vallavanema abiks. 1936 mais valiti ta Põlva põllumeeste konvendi liikmeks. Samuti oli ta Peri valla seltskondliku komitee esimees. Pärast sõda töötas Viiard kolhoosi Oktoobri Võit arveametnikuna. Ta arreteeriti 1950. aasta aprillis, septembris 1950 mõisteti tribunali otsusega talle Kriminaalkoodeksi § 58-1a alusel karistuseks 25+5. Suri 1951 jaanuaris Patarei vanglas. Ta on maetud Põlva kalmistule. Geni. Richard Viiard "Eesti Genealoogia Selts. Võrumaa talundid: Põlva vald". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 9. jaanuaril 2016. Tähtpäevi jaanuaris. Koit, 30. detsember 2006 Vallawalitsuste koosseis Lõuna-Eestis. Postimees, 4. märts 1939 Ringi ümber kodumaa. Võrumaalt. Postimees, 13. veebruar 1936 Kalmistute register HAUDI
Ivar Giaever

Ivar Giaever (norra keeles Giæver; sündinud 5. aprillil 1929 Bergenis) on norra päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik, Nobeli auhinna laureaat. 1973. aasta anti talle, Leo Esakile ja Brian Josephsonile Nobeli füüsikaauhind tunneliefektiga seotud avastuste eest. 1973 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks (rakendusfüüsika sektsioon) 1975 – valiti USA Rahvusliku Inseneriakadeemia liikmeks (bioinseneriteaduse sektsioon) Ta on valitud ka Norra Teaduste Akadeemia välisliikmeks (tehnoloogiliste uuringute sektsioon).