laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kvitøya

Kvitøya (norra keeles 'valge saar') on Norrale kuuluv asustamata saar Põhja-Jäämeres Teravmägede saarestikus Kirdemaast ida pool. Saarel on Norra Kuningriigi idapoolseim punkt. Selle geograafilised koordinaadid on 80° 9′ 5″ N, 32° 35′ 37″ E. Lähim naaber ida pool on Venemaale kuuluv Victoria saar 62 km kaugusel. Saare pindala on 682 km². Saar on peaaegu üleni kaetud klassikalise kuplikujulise jääkilbi Kvitøyjøkuleniga, mille pindala on 705 km². Selle järgi on saar ka nime saanud. Jääst vabu alasid on mõni ruutkilomeeter ning see ala on väga aher ja kaljune. Suurim jäävaba piirkond on Andréeneset saare edelaosas. Kvitøya on Kirde-Svalbardi looduskaitseala osa. Arvatakse, et Kvitøya avastas hollandlane Cornelis Giles 1707. aastal, sest pikka aega nimetati seda saart kaartidel Gilesi maaks. Praeguse nime pani saarele Tromsø vaalakütt Johan Kjeldsen 1876. aastal. Kvitøyal on arktiline kliima. Kui Teravmägede lääneossa toob Golfi hoovuse põhjapoolne haru, Teravmägede hoovus veel laiuskraadile ebakohase aasta läbi jäävaba mere ja palju niiskust, siis Kvitøyale see ei jõua. Külm Ida-Teravmägede hoovus ümbritseb Kvitøya aasta läbi külma vee- ja jäämassiga. Isegi suvel jääb temperatuur saarel alla nulli. Saare elustik koosneb sammaldest ja samblikest. Saarel on randtiirukoloonia. Aeg-ajalt jõuavad saarele jääkarud. Saarel lõppes Salomon August Andrée polaarekspeditsioon, mille käigus Andrée lootis vesinikuga täidetud õhupalliga lennata üle põhjapooluse. Õhupall startis 11. juulil 1897, kuid ei pidanud reisile vastu ja maandus 14. juulil paakjääl kolmsada kilomeetrit Kvitøyast põhjas. Ekspeditsiooni liikmed Andrée, Nils Strindberg ja Knut Frænkel jõudsid 6. oktoobril jalgsi saarele ning seadsid end sisse selle suurimas jäävabas osas, mida tänapäeval nimetatakse ekspeditsiooni juhi järgi Andréenesetiks. Ekspeditsiooni saatus oli palju aastaid teadmata, kuni 1930. aastal leiti ekspeditsiooni liikmete säilmed, päevikud ja fotod. Selgus, et nad olid surnud mõne nädala jooksul pärast saarele jõudmist. Veekindlatesse kastidesse pandud 240 fotost 93 õnnestus taastada. Tänapäeval on Andrée ekspeditsiooni kolme liikme mälestuseks saarele püstitatud mälestussammas. 1997 püstitati ekspeditsiooni 100. aastapäevaks teinegi mälestussammas, kuid selle lasid Teravmägede võimud kõrvaldada, kuna see olevat rajatud ebaseaduslikult. GoNorway - Kvitøya
Hof (täpsustus)

Hof on mitme koha nimi: Hof, linn Saksamaal Hof, linn Norras, Hofi valla keskus Hofi vald, vald Saksamaal Baieris Hofi vald, vald Norras Vestfoldi maakonnas Hof am Leithaberge, vald Bruck an der Leitha ringkonnas Alam-Austrias Austrias Hof bei Salzburg, vald Salzburg Landi ringkonnas Salzburgi liidumaal Austrias Hof bei Straden, vald Bad Radkersburgi ringkonnas Steiermargis Austrias
Belek

Belek on väike kuurortlinn Türgis Antalya lähedal Vahemere ääres. Belek on üks Türgi populaarsemaid turismisihtpunkte, kus on ligi kolmkümmend hotelli ja väga palju randu. Populaarne spordiala on golf, mida saab mängida iga Beleki hotelli juures. Beleki golfiväljakutel on mänginud ka maailmakuulsad mängijad. Beleki vaatamisväärsuste hulka kuulub Kurşunlu juga. Selle ümbruses pesitseb üle saja linnuliigi. Beleki ümbruses on palju ajaloolisi vaatamisväärsusi. Iidne Aspendose amfiteater mahutab ligi 20 000 inimest. Teater on 2000 aastat vana, kuid seal toimuvad siiani klassikalise muusika, ooperi- ja balletifestivalid. https://worldpopulationreview.com/countries/cities/turkey  Belek – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Andebu vald

Andebu vald ['annebü] oli vald Norras Vestfoldi maakonnas. Suurim asula oli Andebu küla, mis oli ka vallakeskus. Peamised tegevusalad olid põllu- ja metsamajandus. Valla endisel alal on kolm kirikut, mis kõik on ehitatud keskajal: Andebu kirik, Høyjordi püstpalkkirik (Vestfoldi ainuke püstpalkkirik, ehitatud 1150–1200) ja Kodali kirik. Andebus on säilinud Norra vanim kirikuraamat aastatest 1623–1738. Vallas oli kolm põhikooli (1.–7. klass): Andebu kool, Kodali kool ja Høyjordi kool ning Andebu Noortekool (8.–10. klass). Valla vapp võeti kasutusele 1986. aastal. Selle kolm hõbedast kolmnurka sümboliseerivad valla kolme kihelkonda. Kolmnurgad moodustavad A-tähe, mis on valla nime algustäht. Roheline värv sümboliseerib põllumajandust ja metsa. 2017. aastal liideti Andebu vald Sandefjord vallaga. Befolkning, 1. januar 2016  Andebu vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hardangeri fjord

Hardangeri fjord (norra Hardangerfjorden) asub Norras ja on suuruselt kolmas fjord maailmas. Hardangeri fjord saab alguse Atlandi ookeanist, Bergeni linna lõuna osast. Lookleb põhja-ida suunas kogu pikkusega 179 km. Suurim sügavus on üle 800 m. Läänest itta: Sissepääs Husnesfjorden Lokksundet Onarheimsfjorden Storsundet Kvinnheradsfjorden Øynefjorden Bondesundet Sildefjorden Hissfjorden Strandebarmsbukta Ytre Samlafjorden Indre Samlafjorden Utnefjorden Granvinfjorden Eidfjorden Osafjorden Ulvikfjorden Sørfjorden
Sofie maailm

Sofie maailm (norra keeles (bokmål) "Sofies verden") on norra kirjaniku Jostein Gaarderi 1991. aastal Aschehougi kirjastuses ilmunud romaan filosoofia ajaloost. Raamatu peategelane on 14-aastane (raamatu lõpus saab ta 15-aastaseks) koolitüdruk Sofie Amundsen, kes hakkab saama regulaarselt salapäraseid kirju filosoofiliste küsimustega ja mõtlemisülesannetega, mis panevad ta mõtlema enda ja oma suhte üle maailmaga (esimene kiri küsib temalt, kes ta on). Selgub, et kirjade taga on vanem mees Alberto Knox. Kirjad moodustavad terve filosoofia kursuse alates kreeka müütidest, Sokratesest, Platonist ja Aristotelesest läbi keskaja filosoofia kuni Darwini, Freudi ja tänapäevani välja. Leiab aset seletamatuid juhtumeid, mis viitavad sellele, et Sofie maailm pole see, mis ta oli arvanud. Nõnda seab Sofie küsimuse alla oma koha maailmas. Lõpuks saab Sofie teada, et ta on väljamõeldud tegelane, osa raamatust, mida kirjutab Liibanonis teeniv ÜRO rahujõudude major Albert Knag oma tütrele Hildele sünnipäevakingiks. See paneb Sofie veel rohkem iseenda ja oma elu üle järele mõtlema. Alberto võtab temaga isiklikult ühendust ja hakkab oma kodus talle filosoofia ajaloo tunde andma. Alberto püüab majorit üle kavaldada, ja Sofie 15. sünnipäeval õnnestub neil raamatust põgeneda. Autor on öelnud, et raamatul on olnud pedagoogilised sihid. Kirjastus reklaamis seda noorsooromaanina. See oli 1995. aastal maailmas ostetuim ilukirjandusteos. Seda on tõlgitud vähemalt 54 keelde, sealhulgas urdu, suahiili ja bengali keelde, ja müüdud üle 30 miljoni eksemplari. Eriti populaarne oli raamat Saksamaal, Prantsusmaal ja Jaapanis. Nendes maades ning ka näiteks Itaalias, Hispaanias ja Hollandis oli see kaua aega suurim menuk. Raamatu suurt menu pole osatud hästi seletada. Lugejaskonnas on suur osakaal täiskasvanutel. Eesti keeles ilmus romaan 1996. aastal Katrin Portnovi, Henno Sonni ja Karel Zova tõlkes. Raamatu põhjal valmis 1999 film "Sofie maailm". Sama filmimaterjali põhjal valmis 2000. aastal 8-osaline telesari "Sofie maailm". Aastal 1997 anti välja CD-ROM. Aastal 1999 esietendus ka muusikal "Sofie maailm". Samuti on olemas lauamäng ja arvutimäng. Norra Rahvamuuseumis (Norsk Folkemuseum) oli väljas sellele pühendatud näitus. 1991 – Sonja Hagemanns barne- og ungdomsbokpris (Sonja Hagemanni laste- ja noorsooraamatuauhind) 1993 – Skolebibliotekarforeningens litteraturpris (Kooliraamatukoguhoidjate ühingu kirjandusauhind) 1994 – Deutscher Jugendliteraturpreis (Saksa noorsookirjanduse auhind) Jostein Gaarder. Sofiens verden, Aschehoug forlag: 1991, 541 lk, ISBN 82-03-16841-8 (teine trükk 1997) Jostein Gaarder. Sofie maailm: Romaan filosoofia ajaloost, Koolibri: 1996, 480 lk, tõlkinud Henno Sonn, Karel Zova, Katrin Portnov, ISBN 9985002504 Sofie auhind Artikli kirjutamisel on kasutatud norra- ja saksakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 10.4.2009 ja "Norra biograafilise leksikoni" artiklit "Jostein Gaarder".
Nøtterøy

Nøtterøy on saar Oslo fjordi lääneservas Norras. See on üks kolmest suuremast saarest, millel asub Nøtterøy vald. Algselt Vananorra keeles Njótarøy, Njót(ar)+øy(mõnus+saar). 1317 – Niotarøy 1330 – Niotare 1355 – Niotarøynni 1400 – Nioterøy 1424 – Nøyterøy 1432 – Nyterøy 1478 – Nøterøy 1552 – Notterøn 1565 – Nøtterøyen 1600 – Nøtterøe ja Nøtterø 1838 – Nøterø 1866 – Nøtterø Bygdenavnet @Vestfoldi juured
Nøtterøy vald

Nøtterøy vald oli kohalik omavalitsusüksus (vald) Norras Vestfoldi maakonnas. Selle keskus oli Borgheim, mis paikneb Nøtterøy keskel. Omavalitsusüksus asus kolmel suuremal saarel, Nøtterøyl, Veierlandil ja Føynlandil, ning 175 väiksemal saarel. Valla naabervallad olid Tønsbergi vald põhjas, Tjøme vald lõunas ja Stokke vald läänes ning piiriveekogudeks on Oslofjord idas ja Tønsbergfjord (Vestfjorden) läänes. Nøtterøy vald loodi omavalitsusüksusena 1. jaanuaril 1838. Stokke vallast liideti Nøtterøyga hiljem veel kaks saart, Håøya (1901) ja Veierland (1964). Vallas asus osa Tønsbergi asulast, milleks on Nøtterøy saare põhjaosas olev Teie linnaosa. 2018. aastal liideti Nøtterøy vald Færderi vallaga. Lähimad lennujaamad asuvad Sandfjordis (Torp) ja Tønsbergis. Trygve Bratteli (1910–1984) – peaminister (Norra Töölispartei) aastatel 1971–1976 Jan P. Syse (1930–1997) – peaminister (Høyre) aastatel 1989–1990 Fred Anton Maier – kiiruisutaja, olümpiavõitja 1968 Jan Johansen – aerutaja, olümpiavõitja 1968 Linda Andersen – purjetaja, olümpiavõitja 1992 Espen Bjervig – suusataja Befolkning, 1. januar 2016  Nøtterøy vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Georg Johannesen

Georg Johannesen (22. veebruar 1931 Bergen – 24. detsember 2005 Egiptus) oli norra kirjanik ja kirjandusteadlane. Alates 1996. aastast oli ta Bergeni ülikooli II retoorikaprofessor. Ajalehe Dagbladet poolt kokku pandud žürii valis 2008 tema raamatu "Om den norske tenkemåten" ('Norra mõttelaadist'; 1975) sõjajärgse Norra tähtsaimaks mitteilukirjanduslikuks teoseks.
Frogneri linnaosa

Frogner on linnaosa Oslos. Linnaosas on peamiselt villad ja pargid. See on üks kallimaid Oslo linnaosasid. Frogneri ala sai Oslo osaks 1878. aastal. Praegune linnaosa moodustati 1. jaanuaril 2004 Uranienborg-Majorstua ja Bygdøy-Frogneri liitmise teel. Linnaosa on nime saanud Frogneri mõisa järgi, kus tänapäeval asub Oslo Linnamuuseum. Linnaosa asumid on Bygdøy, Frogner, Gimle, Hegdehaugen, Majorstua, Homansbyen, Briskeby, Uranienborg, Bak Slottet, Ruseløkka, Skarpsno, Skillebekk, Filipstad, Tjuvholmen, Aker Brygge ja Vika. Frogneris asub Frogneri park, mis hõlmab ka Vigelandi parki. Frogneri linnaosa koduleht
Konstantin Gern

Konstantin Gern (18. juuli (vkj)/ 30. juuli 1893 Tartu – 15. september 1954 Tallinn) oli eesti kergejõustiklane, poksija ja sporditegelane. Ta alustas sportimist 1908. aastal Tartu Abergis, hiljem esindas ta Riia seltse, Petrogradi Kalevit ja Tallinna Sporti. Gern sai õiguse esindada Venemaad 1912. aastal V olümpiamängudel Stockholmis 1500 m jooksus, kuid raha puudumise tõttu jäi tal olümpiamängudele minemata. Ta oli poksis raskekaalus (kaalupiir on teadmata) Vene laevastiku meister (1917). Gern oli Eesti meister 1500 m jooksus (1923), Tallinna Spordi meeskonnas 4 × 400 m teatejooksus (1925) ning poksis poolraskekaalus (kuni 79,4 kg) Eesti meister (1926). Gern töötas hiljem raamatukirjastamise ja -trükkimise alal. Ta oli juhtivatel kohtadel Tallinna Spordis ning mitmes spordi keskorganisatsioonis, nende hulgas ka Maadlus-, Poksi- ja Tõsteliidus. Ta tegutses ka maadluse, poksi ja tõstmise kohtunikuna. Spordibiograafiline leksikon. Tallinna Kirjastuse Kooperatiiv. Tallinn 1937 Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001 Biograafia ESBL-is Konstantin Gerni sporditulemused Haud Tallinna Metsakalmistul
Sagene linnaosa

Sagene on linnaosa Oslos. Asub kesklinnast 2–3 km põhja pool piki Akerselva jõge. Sagene ala sai Oslo osaks 1859. aastal. 1. jaanuarini 2004 oli linnaosa nimi Sagene-Torshov. Linnaosa asumid on Bjølsen, Sagene, Iladalen, Sandaker, Åsen, Lilleborg ja Torshov. Sagenet on kirjeldatud Oskar Braateni romaanides, näidendites ja jutustustes. Sagene linnaosa koduleht
Alna linnaosa

Alna on linnaosa Oslos. Linnaosa on nime saanud Alnaelva jõe järgi. Linnaosa asumid on Hellerud, Ellingsrud, Tveita, Furuset, Haugerud, Trosterud ja Lindeberg. Alnas elab palju immigrante Türgist, Pakistanist, Sri Lankast, endisest Jugoslaaviast ja Somaaliast. Alna linnaosa koduleht
Bjerke linnaosa

Bjerke on linnaosa Oslos. Linnaosa asumid on Linderud, Lofthus, Tonsenhagen, Refstad, Risløkka, Økern ja Vollebekk. Bjerkenit läbib Oslo metroo ja seal asuvad järgmised metroojaamad: Hasle metroojaam Økerni metroojaam Risløkka metroojaam Vollebekki metroojaam Linderudi metroojaam Veitveti metroojaam Bjerke linnaosa koduleht
Oslo metroo

Oslo metroo (norra T-banen) on Norra pealinnas Oslos ja selle lähialadel alates 1966. aastast käigus olev metroo. See loodi mitmetest trammi ja linnalähirongiliinidest ning tunnelitest, millest pikim on kesklinna alt kulgev 7 060 m pikk Majorstuen-Hasle tunnel. Aastal 1928 avati tunnel Majorstueni ja Rahvusteatri vahel, mida on peetud ka Oslo metroo sünniajaks. Metrool on 6 liini 95 jaamaga. Radade kogupikkus on 80 km. 2011 aastal oli metrool 81 miljonit reisijat. Rongid sõidavad kell 5.00–1.00 (nädalalõppudel 6.00–1.00) 15 minutiliste vahedega.
Akershusi kindlus

Akershusi kindlus (Akershus Festning, Akershus slott) on kindlus ja loss Norras Oslos, Norra ajaloo üks tähtsamaid kindlusi. Seda hakati ehitama 1290. aasta paiku Håkon V Magnussoni käsul. Aastatel 1593–1646 ehitati see ümber renessansslossiks ning ümbritseti bastionkindlusega. Tänapäeval on kindlus Oslo tähtsaim turismiobjekt. Lossis korraldatakse linna ja riigi pidulikke üritusi. Kindluses asuvad ka Teise maailmasõja aegse vastupanuliikumise muuseum ja sõjamuuseum. Samuti toimub seal FHS/Sjefskursi õppetöö. Kindlust on kasutatud ka vanglana. Kindluses asuvasse mausoleumi on maetud mitu Norra kuningat. Vastupanuliikumise muuseumi koduleht Sõjamuuseumi koduleht
Sandefjordi vald

Sandefjordi vald on omavalitsusüksus Norras Vestfoldi maakonnas. Selle keskuseks on Sandefjord, mis paikneb Sandefjordi kaldal. Sandefjordi vald loodi omavalitsusüksusena 1. jaanuaril 1838 ning 1. jaanuaril 1968 liideti vallaga ka Sandari vald. 2017. aastal liideti vallaga Andebu ja Stokke vald. Omavalitsuse rannajoon on tänu kahele poolsaarele, Østerøyale ja Vesterøyale, ligi 146 km pikk. Valda läbib Euroopa maantee E18. Sandefjordi lennujaam Gokstadi laevmatus Arealstatistikk for Norge Kommunevalga Sandefjord kommune, Vestfold, vaadatud 27.02.2024.  Sandefjordi vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Sandefjordi valla koduleht
Raadi kalmistu

Raadi kalmistu on Tartu suurim surnuaed. Raadi kalmistu koosneb ajalooliselt mitme erineva koguduse kalmistust. Aastal 1961 anti koguduste kalmistutele Tartu Linna TSN TK otsusega ühine nimi – Raadi kalmistu. Territooriumist suurima osa moodustab Maarja ja Peetri koguduste Maarja ja Peetri kalmistu. (Vana-Peetri ja Uus-Peetri kalmistud aga asuvad hoopis Puiestee tänaval, on hiljem asutatud ega ole Raadi kalmistu osad.) Väga palju kultuuritegelaste ja teadlaste haudu on Vana-Jaani kalmistuosas, samuti nooremas Ülikooli kalmistu osas. Kalmistu peavärava kohal on tartukeelne kiri "Õnsa omma ne koolnu, kes Issandan koolwa." Sõjaväekalmistul asuv ebatsuugaallee on looduskaitse all. Vana-Jaani kalmistu Peetri kalmistu Maarja kalmistu Uspenski kalmistu Sõjaväekalmistu Ülikooli kalmistu Varem on Vana-Jaani kalmistu Narva maantee poolsel küljel asunud juudi kalmistu, ning selle servas islamiusuliste kalmistu. Tartu kalmistud "Vana-Jaani kalmistu". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 2016. Vaadatud 10. aprillil 2009. Ille Palm. Raadi kalmistu rüüstamisest 1940.–1950. aastail. Ülejõe Tartu, lk. 104–121.
Søndre Nordstrandi linnaosa

Søndre Nordstrand on linnaosa Oslos. See on linna lõunapoolseim ja samas pindalalt suurim ning hõredaima asustusega linnaosa. 41,2% elanikest on 2008. aasta seisuga immigrandid väljastpoolt Euroopat. Linnaosa asumid on Bjørndal, Mortensrud, Holmlia, Hauketo ja Prinsdal. Søndre Nordstrandi linnaosa koduleht
Ula-klassi allveelaevad

Ula-klassi allveelaevad on aastatel 1987–1992 ehitatud Norra diiselallveelaevad. Kokku ehitati Norra mereväele kuus sellist allveelaeva. Need asendasid varasemad Kobben-klassi allveelaevad ja valmisid Thyssen Nordseewerke laevatehases Saksamaal Emdenis. Ula-klassi allveelaevad on osalenud NATO operatsioonis Active Endeavour Vahemeres. Laevade kodusadam on Haakonsvern Bergenis. KNM Ula (S 300) KNM Utsira (S 301) KNM Utstein (S 302) KNM Utvær (S 303) KNM Uthaug (S 304) KNM Uredd (S 305)
Vana-Jaani kalmistu

Vana-Jaani kalmistu on Tartus Raadi kalmistu kaguosas asuv kalmistu. Vana-Jaani kalmistu on asutatud 1773. aastal. Nime sai see ajal, mil asutati Uus-Jaani kalmistu Puiestee tänava ääres. Kalmistul on mitu ajaloolise väärtusega ehitist: Tartu raehärra Jacob Friedrich Telleri perekonna hauakabel, Rauch-Seidlitzi kabel, Carl Kleini kabel. Aleksander Adojaan Villem Alttoa Betti Alver Endel Ani Ülo Arend Paul Ariste Lauri Aus Karl Ernst von Baer Valeri Bezzubov Rem Blum Wilhelm Gottfried Eisenschmidt Henn Elmet Villem Ernits Johann Philipp Gustav Ewers Friedrich Robert Faehlmann Harald Haberman August Matthias Hagen Julie Wilhelmine Hagen-Schwarz Traugott Hahn Helmut Idarand Kaarel Ird Aino Järvesoo Epp Kaidu Ants Kallikorm Gunnar Kangro Paul Kard Elmar Karu Arnold Kask Paul Kenkmann Aksel Kipper Johann Wilhelm Krause Friedrich Reinhold Kreutzwald Fred Kudu Olevi Kull Eerik Kumari Grigori Kuzmin Kuno Kõrge Bernhard Eduard Otto Körber Valter Külvet Roland Laasmäe Leo Leesment Mart Lepik Artur Lind Juri Lotman Johannes Lükki Jaan Maramaa Otto Wilhelm Masing Uku Masing Viktor Masing Zara Mints Johann Karl Simon Morgenstern Aadu Must Oleg Mutt Pent Nurmekund Salme Nõmmik Kalju Paaver Tiit Paaver Uno Palm Harald Peep Urmas Petti Rudolf Põldmäe Leo Päi Valter Pärtelpoeg Ernst Raudam Richard Ritsing Vello Saage Karl August Senff Elmar Siirde Rudolf Säre Kulno Süvalep Raul Talvik Tiina Talvik Risto Tammelo Evald Tordik Gustav Teichmüller Abner Uustal Leonid Vainer Telleri kabel Uus-Jaani kalmistu Tartu kalmistud Vana-Jaani kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Vana Jaani kalmistu vene keeles (archived, 3. Juli 2015) Kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste register, Tartu linna veebileht
Ullerni linnaosa

Ullern on linnaosa Oslos. Linnaosa asumid on Thune, Skøyen, Hoff, Montebello, Ullern, Ullernåsen, Bestum, Lilleaker ja Øraker. Osa Frognerparkenist jääb samuti Ullerni linnaossa. Ullernis asub 1903 rajatud Ullerni kirik. Ullerni linnaosa koduleht
Grorudi linnaosa

Grorud on linnaosa Oslos. Linnaosa asumid on Ammerud, Grorud, Kalbakken, Rødtvet, Nordtvet ja Romsås. Grorudi linnaosa koduleht
Gamle Oslo linnaosa

Gamle Oslo ('vana Oslo') on linnaosa Oslos. Linnaosas asub Edvard Munchi muuseum, Oslo botaanikaaed ja keskaegne park. Ajal, mil praegust Oslot nimetati Kristianiaks, oli linnaosa nimi Oslo. Linnaosa asumid on Bjørvika, Bryn, Ekebergskrenten, Ekebergskråningen, Enerhaugen, Ensjø, Etterstad, Galgeberg, Gamlebyen, Grønland, Grønlia, Helsfyr, Jordal, Kampen, Kongshavn, Kværner, Lodalen, Tøyen, Vålerenga, Valle-Hovin. Linnaosa haldusalas on mitmed väikesaared Oslo fjordis: Kavringen, Nakkholmen, Lindøya, Hovedøya, Bleikøya, Gressholmen, Rambergøya ja Heggholmen. Gamle Oslo linnaosa koduleht
Faktootum

"Faktootum" on 2005. aastal valminud film, mille lavastas Bent Hamer. Film põhineb Charles Bukowski juttudel ja samanimelisel romaanil. Kopenhaageni filmifestivali auhind (2005) Kuldluik parima režii kategoorias Marianne Kõrver. Steriilne ja kohitsetud Bukowski, Eesti Ekspress, 20. jaanuar 2006 Valner Valme. Kas te ulatute juba kraanikausini, Postimees, 21. jaanuar 2006 Bent Hameri "Faktootum" kinos "Sõprus", Norra saatkond, 30. jaanuar 2006 Faktootum, Sõprus
Bergeni Fleslandi lennujaam

Bergeni Fleslandi lennujaam (norra: Bergen lufthavn, Flesland) (IATA: BGO, ICAO: ENBR) on lennujaam Norras Bergenis. See asub 19 km Bergeni kesklinnast lõunas Fleslandi asumis. Lennujaam ehitati NATO rahastusel ja avati 1955. Seda on kasutatud nii tsiviillennujaama kui ka sõjaväelennujaamana. Lennujaama haldab Avinor. Flesland on Norra suuruselt teine lennujaam, mis näiteks 2007. aastal teenindas 4 852 740 reisijat. Seitse lennufirmat pakuvad riigisiseseid lende 16 sihtkohta, kaheksa lennufirmat pakuvad lende 19 rahvusvahelisse sihtkohta, sh ka igapäevaseid lende Aberdeeni, Amsterdami, Kopenhaagenisse, Frankfurti, Londonisse ja Stockholmi. Vana terminal muudeti kopterite maandumisväljakuks, mis üldiselt teenindab puurtorniplatvorme Põhjamerel. Kõige tähtsam marsruut on Oslosse, kuhu tehakse umbes 35 lendu iga päev Boeing 737-ga. Seda lennuliini teenindavad Norwegian Air Shuttle ja SAS. CHC Helikopter Service Norsk Helikopter Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Bergen Airport, Flesland seisuga 10.04.2009.
Tallinna lauluväljak

Tallinna lauluväljak on Tallinna laululava ümbritsev puhkeala. Tallinna lauluväljakut haldab Sihtasutus Tallinna Lauluväljak. Tallinna lauluväljakul asub ka Tallinna lauluväljaku tuletorn, mis on 42 meetrit kõrge ja ehitatud 1960. aastal Tallinna laululava laulukaare kompleksi ühe osana. Torn renoveeriti 2010. aastal. Tuli tuletorni tipus põleb vaid laulupidude ajal. Tuletorn on avatud kõigile huvilistele aasta läbi, pakkudes vaadet lauluväljakule, Tallinna linnale ja lahele. Väljaku pindala on 23 hektarit. 29. juunil 2004 paigaldati Tallinna lauluväljakule Ekke Väli ja Vello Lillemetsa loodud pronksist 2,25 meetrit kõrge ja 2,5 tonni kaaluv Gustav Ernesaksa kuju. Lauluväljak vana laululavaga 1920. või 1930. aastatel Tallinna lauluväljaku tänapäevane laululava ja tuletorn Lauluväljak vana laululavaga, 1930/1940 Laulupidu Üldlaulupidu Fotod: Gustav Ernesaksa kuju paigaldamine lauluväljakule, Postimees.ee, 29.06.2004. Anneli Ammas, Mõtlik Gustav Ernesaks vaatab laulukaart, Eesti Päevaleht, 11.06.2004.  Tallinna lauluväljak – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Oslo Plaza

Oslo Plaza (ametlikult Radisson SAS Plaza Hotel) on hotell Oslos, mis on 117 meetriga linna ja kogu Norra kõrgeim hoone ning Põhjamaade kõrgeim hotell. Ehitis valmis 1989. aastal ja avati ametlikult 1990. aastal. Kuulub Radisson SAS hotelliketti. 33. ja 34. korrusel (ehitise tipus) on bassein ja saun. Hotellil on 37 korrust 673 toaga, kus on kokku 1500 voodikohta. Hoone karkass on betoonist ja seinad on kaetud peegelklaasiga.
Troll A

Troll A on Põhjameres Trolli maagaasimaardlal 80 km Bergenist loodes asuv maagaasiplatvorm. See on kõrgeim ehitis, mida kunagi on transporditud maa pinna suhtes ühest kohast teise.[viide?] Platvormi kõrgus on 472 m ja see kaalub 656 000 tonni. Platvorm seisab 303 m sügavusel merepinnal neljal silindrilisel raudbetoonjalal. Jalgade seina paksus on 1 meeter. Platvorm ja selle jalad ehitati eraldi ning ühendati 1995. aastal. 1991 hakkas Aker Kværner ehitama platvormi condeep-osa. 1992–1994 ehitati Stavangeris 36 m kõrgune platvormi veepealne osa. 1995 veeti platvorm oma praegusesse asukohta. See võttis aega seitse päeva ja seda jälgis mitu telekanalit. Gaasitootmine algas 9. veebruaril 1996. Troll A ammutab gaasi 40 puuraugust ning see transporditakse torude kaudu maismaale kiirusega 890 m/s. 1996. aastal kanti platvorm Guinnessi rekordite raamatusse kui suurim avamere gaasiplatvorm. 2006. aastal andis laulja Katie Melua Troll A töötajatele kontserdi platvormi jalamil 303 m merepinnast allpool. See on kõige sügavaimal peetud kontsert. Platvormi omanikuks on Statoil. Platvormi geograafilised koordinaadid on 60° 40′ N, 3° 40′ E.