laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Virgen

Virgen on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1194 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 88,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2198 inimest. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.virgen.at
San Stefano leping

San Stefano eelleping (vene keeles Сан-Стефанский мир või Сан-Стефанский мирный договор; türgi keeles Ayastefanos Muahedesi või Ayastefanos Antlaşması) sõlmiti pärast üheksandat Vene-Türgi sõda (1877–1878) 3. märtsil 1878. Rahulepingule kirjutasid alla Venemaa ja Osmanite impeerium Kostantiniyye (tänapäevase İstanbuli) lähistel asunud San Stefano külas. Berliini kongressi tulemusel allkirjastati Berliini leping, mis asendas ka kolm kuud varem allkirjastatud esialgse San Stefano lepingu. Berliini leping Berliini kongress
Károlos Papoúlias

Károlos Papoúlias (kreeka keeles Κάρολος Παπούλιας) (4. juuni 1929 Ioánnina – 26. detsember 2021) oli Kreeka jurist ja poliitik. Ta oli 8. veebruarist 2005 13. märtsini 2015 Kreeka president. Ta oli 1985–1989 ja 1993–1996 välisminister ning 1997–2004 parlamendiliige.
Imsti ringkond

Imsti ringkond on ringkond Austrias Tiroolis. Ringkond külgneb põhjas Reutte ringkonnaga, jagades ka väikest piirilõiku Baieriga (Saksamaal). See külgneb idas Innsbrucki ringkonnaga, lõunas Lõuna-Tirooliga (Itaalias) ja läänes Landecki ringkonnaga. Pindalalt on ringkond Tiroolis suuruselt neljas, rahvaarv on 57 734 (1. jaanuaril 2012) (Tiroolis kuues) ja rahvastiku tihedus on 33 in./km². Ringkonnas on järgmised vallad: Arzl im Pitztal Haiming Imst Imsterberg Jerzens Karres Karrösten Längenfeld Mieming Mils bei Imst Mötz Nassereith Obsteig Oetz Rietz Roppen Sankt Leonhard im Pitztal Sautens Silz Sölden Stams Tarrenz Umhausen Wenns
Arzl im Pitztal

Arzl im Pitztal on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 880 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 29,36 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3042 inimest. Läbi valla voolab Pitze jõgi. Külast on pärit mäesuusataja Benjamin Raich ja bänd Mother's Cake. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70201.pdf www.arzl-pitztal.tirol.gv.at
Haiming (Tirool)

Haiming on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 670 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 40,2 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4535 inimest. Haiming paikneb Imstist 11 km idas. Valla peamine sissetulekuallikas on suveturism. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.haiming.tirol.gv.at
Johannes Toss

Johannes Toss (23. oktoober 1895 Tarvastu vald – 8. juuni 1938) oli eesti õpetaja, koolijuht ja Vabadussõja veteran. Johannes Toss omandas kutsehariduse Tartu õpetajate seminaris. Töötas poolteist aastat õpetajana Tuhalaane algkoolis ja 16 aastat koolijuhina Suislepa 6-klassilises algkoolis (koolijuhiks valiti 1918. aasta novembris). Sõjaväes teenides töötas lühikest aega ka Viljandi õhtukoolis. Osales Esimeses maailmasõjas ja Eesti vabadussõjas. Esimese maailmasõja ajal lõpetas lipnike kooli ja jõudis nooremleitnandi aukraadini. Eesti vabadussõjas teenis Tartu tagavarapataljonis ja Sakala partisanide pataljonis. Erru läks reservkapteni auastmes. Oli abielus, peres kasvas neli last (1938. aastal oli noorim lastest 9-aastane ja vanim laps 16-aastane). Suri kirve teritamise ajal südamerabandusse. Maeti 12. juunil 1938 Tarvastu kalmistule. "Surm kutsus tubli koolimehe". Õpetajate Leht. 17.06.1938. Nr 24/25, lk 5. Vaadatud 14.01.2018.[alaline kõdulink] "Suislepa koolijuhataja Johannes Toss surnud". Sakala (1878-1940). 13.06.1938. Nr 68, lk 3. Vaadatud 14.01.2018.
Andrijivka (Šargorodi rajoon)

Andrijivka (ukraina keeles Андріївка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 332.
Bohdanivka (Tultšõni rajoon)

Bohdanivka (ukraina keeles Богданівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 1023.
Hoverla küla

Hoverla (ukraina keeles Говерла) on küla Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis Rahhivi rajoonis. Elanike arv on 380. Pindala on 0,8 km². Küla asub Hoverla jalamil 690 m kõrgusel merepinnast.
Tarbja järv

Tarbja järv ehk Tarbja paisjärv on tehisjärv, mis asub Tarbja küla ja Paide lähedal. Veepeegli suurus on 18,1 ha. Tarbja järv Kalapeedias.
2014. aasta Malaisia grand prix

2014. aasta Malaisia Grand Prix oli 2014. aasta Vormel 1 hooaja teine etapp, mis peeti Malaisias Sepangi ringrajal 30. märtsil 2014. Sõideti 56 ringi kogupikkusega 310,408 km. Nii kvalifikatsiooni kui ka võistluse võitis Mercedese sõitja Lewis Hamilton, kes sai kirja ka parima ringiaja (1:43,066; 53. ringil). Enne võistlust peeti 1 minuti pikkune leinaseisak Malaysia Airlinesi lennu 370 kadumise tõttu. Malaisia Grand Prix
G3

G3 võib tähendada järgmist: G3 (relv), ettevõtte Heckler & Koch toodetud relv G3 (ansambel) G3 (telefon), LG toodetud nutitelefon ...
Kultuuripärl

Kultuuripärl on Eesti Kultuurkapitali kultuuripreemia, millega Eesti Kultuurkapital tunnustab igas Eesti maakonnas kunstide, rahvakultuuri- ning kehakultuuri ja spordi valdkonnas tegutsevate inimeste erialast pühendumist. Preemiat antakse välja aastast 2006. Preemia algatas Eesti Kultuurkapitali nõukogu. Preemia väljaandmisel saavad osaleda koostööpartnerina maavalitsused ja/või omavalitsuste liidud. Igas maakonnas antakse välja üks preemia aastas (kokku 15 preemiat). Preemia saaja otsustab maakondlik eksperdirühm. Kui preemia antakse välja koostööpartneritega, otsustab preemia saaja ühiselt moodustatud komisjon. Preemiasumma suurus võib koostööpartnerite soovi ja võimaluste tõttu maakonniti erineda, kuid preemiasumma, mille eraldab Eesti Kultuurkapital, on igas maakonnas ühesuurune. Selle kinnitab Eesti Kultuurkapitali nõukogu igal aastal eraldi. Peale rahalise preemia antakse laureaadile tunnusmärk "Kultuuripärl“, milleks on keraamilne pärlikarp klaasist pärliga. Asuurkeraamika stuudio (Kärt Seppel) ja ASi Disainklaas (Agnes Torm) koostöös valmivale pärlile on graveeritud laureaadi nimi, auhinna andnud maakonna nimi ning aastaarv. Aastapreemiad. Eesti Kultuurkapitali veebisait.
FX

FX või Fx võib tähendada järgmist: FX, USA telekanal FX, AMD mikroprotsessorite seeria ...
FSK

FSK võib tähendada järgmist: FSK on eestikeelne lühend venekeelsest nimest Федеральная служба контрразведки, vaata FSB FSK, Saksamaa ansambel FSK, frequency-shift keying ...
Clas Åkesson Tott

Clas Åkesson Tott vanem (umbes 1530–1590) oli Rootsi riiginõunik ja väejuht, Clas Åkesson Tott noorema vanavanaisa. Clas Åkesson Tott noorem (1630–1674) oli Rootsi krahv, riiginõunik ja väejuht.
Nikolai King

Nikolai King (10. august 1900 Pärnu – 9. september 1973 Melbourne) oli eesti ja Austraalia piimandusteadlane ja biokeemik. Lõi võiteratekke teooria ja või pideva valmistamise meetodi, selgitas piimarasvakuulikeste membraani ehituse. Ta sündis ehitusinseneri peres. Lõpetas Pärnu Aleksandri Ühisgümnaasiumi 1918, Tartu Ülikooli keemia erialal 1925. Mag. chem. 1926 (TÜ). Tartu Ülikooli anorgaanilise keemia laboratooriumi abiassistent 1924; Eesti Riikliku Piimandussaaduste Väljaveo Kontrolljaama keemik 1926–1936; Õisu Piimanduskatsejaama juhataja 1937; Õisu Piimandusinstituudi abidirektor 1938–1944. Ajakirja Piimandus vastutav toimetaja 1938–1941. Tallinna Tehnikaülikoolis 1940/1941–1944 orgaanilise ja biokeemia professor ja laboratooriumi juhataja. Põgenes 1944 Saksamaale. Balti Ülikooli biokeemia professor Hamburgis ja Pinnebergis 1944/1945–1946; Lõuna-Saksamaa Katse- ja Uurimisasutuse teadur 1946; töötas Hollandis ja Rootsi Riiklikus Piimanduse Katseinstituudis 1947–1951 1951. aastast elas Austraalias. Teadur mitmel pool Austraalias 1951–1965[viide?]; ühtlasi külalisprofessor USA ülikoolides.[viide?] Piima ja piimasaaduste (juust, või) makrostruktuur, piimasaaduste keemilise uurimise meetodid; Pani aluse piimasaaduste struktuuri uuringutele Eestis ja või ekspordile Euroopasse 1930. aastail. Uurimistulemused või valmistamise alal leidsid piimatööstuses laialdast rakendust. Esines rahvusvahelistel põllumajandustööstuse tehnika-, keemia- ja piimanduskongressidel. Üle 80 publikatsiooni, sealhulgas 1955. aastal mitmesse keelde tõlgitud (vene keeles 1956) monograafia piimarasva membraanist: 1955 "Milk Fat Globule Membrane and Some Associated Phenomena" Eesti Loodusuurijate Seltsi liige 1926–1940 1949 Stockholmi rahvusvahelise piimanduskongressi hõbemedal (teadusalaste teenete eest) 1957 Austraalia Piimandustehnoloogia Seltsi teenetemedal 1966 Kieli Piimandusinstituudi professor Hermann Weigmani mälestusmedal Illinoisi Ülikooli Piimandustehnoloogia Seltsi auliige ENE 3. Tallinn 1971. Lk 547. "Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik". Stockholm 1984. Lk 44. ENE 4. Tallinn 1989. EE 14. Tallinn 2000. Lk 159–160. ETBL 1. Tallinn 2000. Vahur Mägi. "Tuntud tundmatu – biokeemik Nikolai King". // Minerva rüütlid. Tallinn 2005. Lk 284–288. Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Johann Martin

Johann Martin (21. detsember 1892 / 2. jaanuar 1893 (ukj) Riia – 21. detsember 1959 Tallinn) oli Venemaa ja Eesti kergejõustiklane (teivashüppaja) ning Eesti kiiruisutaja ja sporditegelane. Ta lõpetas 1911. aastal Riias kommertskooli. Töötas alates 1911. aastast Riias, hiljem Tallinnas ja Tartus raamatupidajana. Sportima hakkas ta 1905. aastal Tartus spordiseltsis Aberg vendade Oskar ja Paul Liidi eestvedamisel. Ta harrastas kergejõustikku (teivas-, kõrgus- ja kaugushüpet), ujumist, uisutamist, võimlemist ja jalgrattasõitu. Hiljem harrastas ka jääpalli ja kiiruisutamist. Parimaid tulemusi: kergejõustikus 60 m jooks 7,2, kõrgushüpe 1.72, teivashüpe 3.50 (1914); kiiruisutamises 500 m 48,1, 1500 m 2.37,5, 5000 m 9.14,0. Ta sai Eesti meistrivõistlustel 1920. aastal kõrgushüppes 3. koha. Kuulus jääpallis Eesti meistrivõistlustel 2. koha saanud Tartu Kalevi meeskonda. Parimaid tulemusi saavutas teivashüppes. Ta osales Venemaa eest 1912. aastal Stockholmi olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel teivashüppes, kus tal jäi eelvõistlusel algkõrgus ületamata. Kordas 1910. aastal 3.36-ga Venemaa rekordit, oli aastatel 1913 ja 1914 Venemaa meistrivõistlustel 1., aastatel 1910 ja 1911 2. ning aastatel 1915 ja 1916 3. Ta osales Eesti eest 1920. aastal Antwerpeni olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel samuti teivashüppes, kus tal samuti jäi eelvõistlusel algkõrgus ületamata. Eesti meistrivõistlustel võitis ta aastatel 1918–1927 2 kulda (1920 ja 1925), 1 hõbeda ja 2 pronksi. Kuulus 2 korda Eesti koondisse. Kiiruisutamise Eesti meistrivõistlustel võitis mitmevõistluses 4 hõbedat ja 7 pronksi ning üksikdistantsidel 19 hõbedat ja 21 pronksi, jäädes peamiselt alla oma andekatele õpilastele Aleksander Mitile ja Christfried Burmeistrile. 1934. aastal kuulus ta esimesel Eesti-Läti maavõistlusel 41-aastaselt Eesti koondisse, järgmisel maavõistlusel (1935 Tartus) oli ta juba peakohtunik. Oli 1920–1925 Tartu Kalevi esimees, alates 1926. aastast Tartu Veespordiklubi esimees; Tartumaa Spordiliidu asutaja (1932) ja spordinõunik (1933), Kergejõustikuliidu revisjonikomisjoni esimees (1935). Oli aastatel 1945–1958 Kiiruisutamissektsiooni juhatuses ja kohtunikekogu esimees. 1958. aastal juhtis korralduskomisjoni esimehena Tallinna Spordiveteranide Koondise põhikirja koostamist ja asutamiskoosolekut. 1931 Tartu Kalevi auliige 1940 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk "Johann Martin lehel Sports-Reference. Inglise keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. aprill 2020. Vaadatud 15. jaanuaril 2018. Herbert Michelson. "Johann Martin. 25 aastat võistlusväljal ning sporditegelasena.". Eesti Spordileht nr 33/34, 28. august 1931. Lk 2 Ruudi Toomsalu. "Üks kevade ja üks suvi". Tallinn 1993. Lk 174 Biograafia ESBL-is Johann Martini sporditulemused "Johann Martin teivashüppel". Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum, ESM F 120:593/A 2178 Johann Martin veebisaidil Olympedia (inglise) Haud Tallinna Metsakalmistul
Näivleetunud muld

Näivleetunud muld ehk kahkjas muld (ka pseudoleetunud muld) on Eestis levinud mulla liik. Näivleetunud muld on kujunenud punakaspruunil karbonaadivaesel liivsavimoreenil. Sellele on iseloomulik tüse huumushorisont ja kahekihiline lähtekivim – all raskema ja ülal kergema lõimisega. Näivleetunud muld valiti aastal 2018. aasta mullaks. Näivleetunud mullad moodustavad umbes 10% Eesti maafondist, põllumajandusmaal on neid üle 20%. "Aasta muld 2018 on näivleetunud muld" Eesti Maaülikool, 05.12.2017 Kõlli, R., Tõnutare, T. ja Kõlli, T. (2018). Ülevaade: Kahkjad ehk näivleetunud mullad Eestimaa muldkattes. Agraarteadus, XXIX, 2: 95–105.
2006. aasta Slovakkia parlamendivalimised

Slovakkia 2006. aasta parlamendivalimised toimusid laupäeval, 17. juunil 2006, et valida Slovakkia parlamendi (Slovaki Vabariigi Rahvusnõukogu) 150 liiget. Valimistel osales 54,67% hääleõiguslikest kodanikest (väikesi erinevusi allikate vahel seletab asjaolu, et üllatavalt suur hulk Slovakkia valijaid võtab küll lehe, aga ei anna seda enam ära). Valituks osutusid parteid, mis kogusid vähemalt 5% kõigist kehtivatest häältest. Parlamendivalimised võitis 29,14% valijate häältega sotsiaaldemokraatlik partei Suund – Sotsiaaldemokraatia, saades parlamendis 50 kohta. Valituks osutus 24 naist ehk 16% parlamendiliikmetest on naised.[1] Hääleõiguslikke: 4 272 517 Osalus: 2 329 852; 54,5% Kehtetuid hääli: 26 713; 1,1% Kehtivaid hääli: 2 303 139; 98,9% 2002. aasta Slovakkia parlamendivalimised 1998. aasta Slovakkia parlamendivalimised 1994. aasta Slovakkia parlamendivalimised 1992. aasta Slovakkia parlamendivalimised 1990. aasta Slovakkia parlamendivalimised Slovakkia Statistikaamet [[2]]
Vene-Türgi sõda (1877–1878)

Vene-Türgi sõda 1877–1878 ehk Üheteistkümnes Vene-Türgi sõda (türgi keeles 1877–1878 Osmanlı-Rus Savaşı või 93 Harbi ehk islami kalendri kohase 1293. aasta järgi nimetatud sõda; vene keeles Русско-турецкая война) oli sõjaline konflikt Osmanite riigi ja Vene keisririigi juhitud õigeusu koalitsiooni vahel. Õigeusu koalitsioon kaasas Bulgaariat, Rumeeniat, Serbiat ja Montenegrot. Võitlused Balkani ja Kaukaasia eest olid kantud 19. sajandi Balkani natsionalismi esile kerkimisest. Samas oli Venemaa eesmärk korvata Krimmi sõja (Kümnenda Vene-Türgi sõja) aegsed territoriaalsed kahjud, lootes ennast Mustal merel kehtestada. Selleks toetas keisririik Balkani rahvaste poliitilisi liikumisi, vabastades sõja lõpuks peaaegu kõik Osmanite Euroopa valdused. Venemaad toetasid samuti ka salakokkulepped Austria-Ungariga. Vene-Türgi sõjad Reichstadti lepe Budapesti 1877. aasta kokkulepe Clodfelter 2017, lk 196. Мерников А. Г.; Спектор А. А. (2005). Всемирная история войн. Мн.: Харвест. ISBN 985-13-2607-0. Clodfelter 2017, lk 195. Clodfelter, M. (2017). Warfare and Armed Conflicts: A Statistical Encyclopedia of Casualty and Other Figures, 1492-2015 (4th ed.). Jefferson, North Carolina: McFarland. ISBN 978-0786474707.  Vene-Türgi sõda (1877–1878) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Piltene vald

Piltene vald (läti keeles Piltenes pagasts) on vald Lätis Ventspilsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Tārgale, Ugāle, Zlēkase, Zirase ja Vārve vallaga ning Piltene linnaga. Valla pindala on 188 km². 2016. aasta seisuga elas seal 474 inimest. Valla keskus on Piltene linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Lielā iela 28, vallavanem on Jānis Abakuks. 19. sajandi teisel poolel kandis vald saksa keeles nime Pilten. Aastal 1935 oli valla pindala 126 km² ja seal oli 1038 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Piltene ja Rapate külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Piltene külanõukoguga likvideeritav Gārzde külanõukogu. Aastal 1956 Piltene külanõukogu likvideeriti ja liideti Piltene linnaga, kus see moodustas Piltene linna maaterritooriumi. 2009. aastast hakkas Piltene kuuluma Ventspilsi piirkonda, aastal 2010 eraldati aga Piltene vald linnast. Suurim jõgi on Venta jõgi. Järvedest asub vallas Venta soot 7,5 hektari suurune Vecventa järv. Vald ise asub Rannikumadalikul, idaosa aga Kursi madalikul. Valda jäävad mitmed liivaluited, mille kõrgus on 45 meetrit, need on ühtlasi ka valla kõrgeimad kohad. Valla pindalast katvad metsad 71,9 %. Looduskaitse all on Ķīvmeža rahn, Lodiņi pärn ja Lagzdene park, lisaks kasvab vallas arvukalt looduskaitsealuseid nimetuid põlispuid. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Landze kirik, selle kolm uksekomplekti, altar ja kantsel, Landze kiriku muinaskalmed ning Lagzdīne linnamägi. Kohaliku kaitse all on Čunči keskaegne kalmistu ja Krītkalnsi keskaegne kalmistu. Aastal 2011 elas vallas 446 lätlast, 11 venelast, 1 poolakas ja 2 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Ventspils novads (vaadatud 15.01 2018) Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 “Grozījumi Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā” Ventspils novada teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts. lk. 12 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. märts 2019. Vaadatud 27. detsembril 2018. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Piltene vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valla koduleht Kaart valla ja Piltene linna üldplaneeringuga
Piraaja

Piraaja on ohtlik kala (ennekõike parvena), kes elab Lõuna-Ameerika troopilistes sisevetes. See on teravate hammastega halastamatult lihatoiduline magevee kala (kokku 38–39 liiki), kes toitub peamiselt teistest kaladest. Inimese (või vette kukkunud loomade) kokkupuude piraajaparvega päädib pärast taplust tihti tõsiste vigastustega või isegi surmaga. Piraajad on Amazonase vesistu põlisasukad, kus neid elutseb 25 liiki. 16 liiki elutseb Orinoco jões, Guiana jõgedes, 3 liiki Paraguay jões ja Paraná jões, 2 liiki São Francisco jõesüsteemides.
Aasta arst

Aasta arst on Eesti Tervise Fondi poolt välja antav auhind. Otsustamisel on kaasatud portaali www.arst.ee lugejaid. 2002 – Urve Prits 2003 – Priit Reedik 2004 – Tina Metsar 2005 – Vello Linnamäe 2006 – Ilja Lapidus 2007 – Sven Lindström 2008 – Aivar Ehrenberg 2009 – Rein Viilu 2010 – Krista Vinkel 2011 – Urve Mardna 2012 – Ilmar Kaur 2013 – Alge Vare 2014 – Andrus Loog 2015 – Peep Talving 2016 – Reet Tooming 2017 – Karmen Joller 2018 – Jüri Teras 2019 – Mall Lepiksoo 2020 – Alice Lill 2021 – Pille Mukk 2022 – Viivika Allas Aasta õde
Dolores O'Riordan

Dolores Mary Eileen O'Riordan (/oʊˈrɪərdən/; 6. september 1971 Ballybricken, Limericki krahvkond – 15. jaanuar 2018 London) oli Iiri muusik ja laulja-laulukirjutaja. Ta juhatas 13 aastat ansamblit The Cranberries kuni selle laialiminekuni 2003. aastal ning uuesti pärast selle kokkutulemist 2009. aastal. 2011. aasta Õllesummeril pidi ta esinema koos ansambliga The Cranberries, kuid tema isa haigestumise tõttu jäi esinemine viimasel hetkel ära. Bray, Allison (23 February 2012). "Why it's all smelling of 'Roses' for the Cranberries". Irish Independent. http://publik.delfi.ee/news/muusika/suri-legendaarse-rokkansambli-the-cranberries-laulja-dolores-oriordan?id=80798197
Priit Rannut

Priit Rannut (kuni 1937 Johannes Gottfried Friedrich Bussberg; 27. jaanuar 1919 Tallinn – 12. detsember 2010 Tallinn) oli eesti vaimulik. Õppis 1933–1938 Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumi klassikaharus, 1938–1940 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ja 1941–1944 Tallinna Tehnikaülikoolis. Seoses kuulumisega Otto Tiefi valitsuse tugiorganisatsiooni arreteeriti tat NKVD poolt 5. veebruaril 1944. Vangina töötas ta metsatöödel Arhangelskis ja Inta söekaevanduses. 1957. aasta lõpul pääses ta tagasi Eestisse, lõpetas seejärel aastal 1965 Tallinna Polütehnikumi tööstusettevõtete elektriseadmete erialal jätkas seejärel usuteaduse õpinguid EELK Usuteaduse Instituudis ja töötas Tallinna Elektrotehnika Tehases töölise, meistri ja vaneminsenerina. 14. juunil 1979 ordineeriti ta kirikuõpetajaks. Aastal 1979 oli ta Viru-Nigula ja Kunda koguduse õpetaja, aastatel 1979–2000 Märjamaa koguduse õpetaja ja aastatel 1985–1999 Nissi koguduse õpetaja. Hiljem oli abiks Nõva koguduse teenimisel ja jutlustas regulaarselt vennastekoguduse Endla tänava palvemajas. Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. Valgetähe IV klassi teenetemärk, 2007 EELK teeneteristi III järk, 2007 Märjamaa aukodanik, 2007 Tema abikaasa Lehte Rannut oli eesti keeleteadlane. Tema poeg Mart Rannut on eesti keeleteadlane. Tema abikaasa õe väimees on piiskop Joel Luhamets. Tema õemees oli vaimulik Hermann Hansson. Tema pojanaise kasuisa oli arst ja vaimulik Jüri Raudsepp. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2018. Vaadatud 16. jaanuaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Priit Rannut". president.ee. Vaadatud 12. jaanuaril 2024. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Perekondlik sarnasus

Perekondlik sarnasus (inglise keeles family resemblance, L. Wittgensteinil saksa keeles Familienähnlichkeit ja inglise keeles family likeness) on niisugune mingit kogumit iseloomustav ühisus, mille korral igale kogumi elemendile leidub ses kogumis teine temaga ühiste omadustega element, ent ei leidu üht omadust, mis oleks ühine kõigile kogumi elementidele. Selle mõiste võttis kasutusele Ludwig Wittgenstein oma hilisemates töödes. Ta kasutas seda näiteks mängu mõiste kirjeldamisel: igale mängule leidub mõni sellega kaunis sarnane mäng, kuid ei leidu omadusi, mis oleks ühised kõigile mängudele. Perekondlik sarnasus iseloomustab paljusid tavakeeles kasutatavaid mõisteid või kategooriaid. Perekondliku sarnasuse puhul ei pruugi kogum (mõiste, kategooria) olla selgelt piiritletud – teda ei saa defineerida mingite ühiste tunnuste kaudu. Näiteks Morris Weitzi järgi ei saa seetõttu defineerida kunsti. Perekondlik sarnasus iseloomustab ka bioloogilisi liike. Järgmised viis tähtede rida moodustavad perekondlikult sarnase kogumi, kuivõrd igale reale leidub kogumis paariline, millega tal on ühine tähekolmik, kuid ei leidu ühtegi tähte, mis oleks ühine kõigile ridadele. A B C D B C D E M C D E F D E F G E F G H K R Kunz, Werner 2012. Do species exist: Principles of taxonomic classification. Weinheim: Wiley-Blackwell.
Kerguta mõis

Kerguta mõis (saksa keeles Kirkota) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.. Kerguta mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 16.01.2018) Kerguta mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Kerguta mõis (Märjamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kõhastu mõis

Kõhastu mõis (ka Kossaste mõis; saksa keeles Kossas) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal.. Kossaste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 16.01.2018) Kossaste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kuivaveski mõis

Kuivaveski mõis (saksa keeles Drögemühlen) oli Klooga mõisa kõrvalmõis Keila kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb kunagine mõisasüda Harju maakonna Lääne-Harju valla Maeru küla territooriumile. Kuivaveski mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 16.01.2018) Kuivaveski ms, www.eki.ee Kuivaveski mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Walter Schuster

Walter Schuster (2. juuni 1929 Lermoos – 13. jaanuar 2018) oli Austria mäesuusataja. Schuster võitis 1956. aasta olümpiamängudel Cortina d'Ampezzos suurslaalomis pronksmedali.