laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Oda (male)

Oda on malend, mille liikumine malelaual on piiritletud diagonaalidega. Mõlemal mängijal on malepartii alguses kaks oda. Üks neist paikneb kuninga ja ratsu vahel, teine lipu ja ratsu vahel. Algseisus paiknevad valgete malendite odad väljadel c1 ja f1, mustade malendite odad c8 ja f8. Oda võib käia mööda diagonaale nii mitme vaba välja võrra edasi või tagasi, kui mängija seda soovib. Oda ei tohi oma tuleliinil asuvatest malenditest üle hüpata. Oda võib lüüa tema käimisteele ette jäävaid vastase malendeid.
Ratsu

Ratsu on kõige keerulisema käimisviisiga malend. Mõlemal mängijal on partii alguses 2 ratsut, mis algseisus paiknevad väljadel g1 ja b1 ning g8 ja b8. Ratsu on ainuke malend, millel on lubatud üle hüpata tema teel olevatest oma või vastase malenditest. Iseäralikult vahetab ratsu igal käigul välja värvi kuhu ta läheb. Ratsu hüppab liini või rida mööda kaks välja otse, üks paremale või vasakule, sattudes alati algasukohale vastasvärvi väljale. Vankrist, odast ja lipust erinevalt ei ulatu ratsu mõjupiirkond kaugele. See-eest saab temaga ohutult sihtida vastase malendeid (va ratsut).
Liivimaa riimkroonika

Liivimaa riimkroonika nime all on tuntud kaks teost: Liivimaa vanem riimkroonika ja Liivimaa noorem riimkroonika
Helisev muusika

"Helisev muusika" (originaalpealkirjaga "The Sound of Music") on Richard Rodgersi muusikal. Julie Andrews
Mary Poppins

Mary Poppins on P. L. Traversi raamatusarja "Mary Poppins" peategelane.
Märjamaa kirik

Märjamaa Maarja kirik on kirik Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevikus. Varem jäi kirik Läänemaale Märjamaa kihelkonda. Neitsi Maarjale pühitsetud kirikut kasutab EELK Märjamaa Maarja kogudus. Arvatavasti 14. sajandil ehitatud hoone oli kasutusel pikemalt kaitseehitisena. 1686. aastal uuendati kirikut ning 1871. aastal ehitati kirikutorn praeguse kõrguseni. 11. septembril 1932 avati pidulikult kirikuväravana kirikuaia idaküljele püstitatud mälestusmärk Märjamaa langenud sõdurite mälestuse jäädvustamiseks. 1941. aastal Märjamaa lahingute käigus kirik hävines täielikult. 1959. aastaks kirik taastati ning võeti uuesti kasutusele. Enne 1941. aasta põlengut kirikus olnud Christian Ackermanni 17. sajandil loodud altar oli kingitud "Jumala auks ja kirikule kaunistuseks" Paeküla mõisniku Anton Friedrich von Salza ja "au ning voorusrikka proua Dorothea Taube" poolt. Säilinud on Otto Klenzli fotod aastast 1940, kus on võimalik Ackermanni altarit enne Märjamaa kiriku hävinemist näha. Praegu on kasutusel arhitekt Illar Kannelmäe kavandi järgi rajatud altarilaud ning altariseinal on Uno Roosvalti altarimaal "Mina olen eluleib". Kirikutornis on 5 kella, milles üks on toodud Märjamaa õigeusu kirikust. Märjamaa kirik kuulub EELK Märjamaa Maarja kogudusele. Neitsi Maarja auks pühitsetud kirik on andnud nime ka Märjamaale (Maarjamaa -> Märjamaa).[viide?] Eesti kirikute loend Kirikuvärav langenute mälestuseks. Päevaleht. 11. september 1932, lk.8 "Hochaltar, Christian Ackermann". bildindex.de. Vaadatud 16.01.2021. Eesti Evangeeliumi Luteriusu kirikud, Tartu 1939 Märjamaa kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Märjamaa valla koduleht Märjamaa Maarja kirik
Flandeerimine

Flandeerimine on teatav tehnika keraamilistele esemetele dekoori loomiseks. Pöörleval potikedral asuv keraamiline ese kaetakse läbi kõrre erivärviliste horisontaalsete vöötidega, mis puutuvad üksteisega otsapidi kokku. Potiketra endiselt töös hoides lõigatakse vöödid terava eseme abil läbi ja üksteise sulades moodustavad nad sakilise dekoori. Angoob
Reservaaž (graafika)

See artikkel räägib graafikatehnikast. Keraamika kaunistamise meetodi kohta vaata artiklit reservaaž (keraamika). Reservaaž (prantsuse réservage) on sügavtrükimenetlusel põhinev graafikatehnika. Kui reservaažil kasutatakse kujutise tekitamiseks värvitud suhkrulahust, nimetatakse reservaaži ka suhkruakvatintaks. Kasutatakse akvatintas ja vahel litograafias. Laiemalt hakati reservaaži tehnikat kasutama 19. sajandi teisel poolel. Pilt kantakse trükiplaadile vees kergesti lahustuva värviga, nagu akvarell- või guaššvärv. Seejärel kaetakse plaat happekindla lakiga ja asetatakse vette. Vees eraldub lakk lahustuva joonistuse kohalt ja jääb alles värviga katmata pindadele. Seejärel plaat söövitatakse ning on valmis trükkimiseks. Pilt võidakse maalida plaadile ka suhkrulahusega või tuši-vedelseebi-suhkruseguga. Muus osas on protsess sama. Tehnikas on suur osa juhusel, sest värvijoonise pinna söövitumine pole täpselt etteaimatav. http://graafika.ee/stuudio/tehnikad/sugavtrukk "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. veebruar 2020. Vaadatud 1. veebruaril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Dekoor

Dekoor on eseme või ehitise pinnakaunistus. Ornament
Märjamaa Vabadussõja mälestussammas

Märjamaa Vabadussõja monument asub Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevikus. Mälestusmärk Esimeses maailmasõjas ja Eesti Vabadussõjas hukkunutele on kujundatud Märjamaa kiriku kirikaiaväravaks. Mälestusmärk avati 11. septembril1932 ning taastati 1989. aastal. Väravale on paigaldatud kaks nimedega tahvlit. Kodumaad kaitsedes langesid 1918 Wabadussõjas 1920 Mihkel Allikas Jaan Eimann Oskar Elster Johannes Holm Johannes Laasner Predik Lauter Gustas Leiter August Müller Hindrek Pisang Arnold Pusch Jaan Raba Tõnis Rautel Jaan Reinberg Johan Treiberg Adolf Wanatalu Mihkel Wedam Bernhard Willup Aleksander Wimm 1914 Ilmasõjas 1918 Jüri Aasmann Mart Aasmann Jakob Adamson Jaan Alam Jaan Altpere Hans Aren Tõnis Aren August Bachmann Jüri Bachmann Mihkel Elwei Karel Elmann August Esmaspäew Tõnis Halliste August Heidenthal Johannes Hübner Aleksander Idwand Mart Jalakas Gustas Jerwes Eduard Kadakas Karl Kangur Gustas Kaus Anton Karro Jaan Kiesemann Aleksander Kuusik Jaan Kiesemann Tõnis Kornak Johannes Krüger Otto Kukepuu Karl Kordmann Gustas Kuusberg Mart Laasner Jakob Laew Karl Laube Willem Laube Jaan Lattikas Jaan Leigmann Johannes Lepmann Jaan Lepp Willem Littower Jaan Lieders Jüri Loel Jüri Luha Kodumaad kaitsedes langesid 1914 Ilmasõjas 1918 Johannes Masberg August Masing Hans Masing Jüri Masing Jüri Mauer Jaan Meider Tõnis Messek Jaan Mihkelson Johannes Mikkus Jaan Mitt Karl Mitt Jakob Mitt Jaan Mittus Hans Nerut Johan Osbek Anton Paumann Aleks Peekmann Jüri Pisang Hans Püü August Rasmann Aleksander Reinberg August Reose Aleksander Reose Jüri Ruhno Eduard Saar Jaan Sawir Adu Sawir Jaan Sawir Jaan Seeland August Seermann Aleksander Selm Eduard Sepp Jaan Silberg Jüri Silberg Jüri Sommer Johannes Sommer Friedrich Tiedemann Jaan Tiits Jüri Treemann Jaan Treumund Hans Tulpe Hans Tömp Jüri Uueson Mart Unga Mihkel Ungermann Jaan Uustalu Jüri Uusberg Rudolf Wackermann Peeter Waldek Jaan Waldek Hans Walter Hans Wander Karl Wartmann Mart Weimann Jaan Wiesemann Hans Wiel Martin Winter Jüri Wirma Gustas Wolberg Martin Wutter Johannes Kruusmann 1. XII 1924 Kirikuvärav langenute mälestuseks. Päevaleht. 11. september 1932, lk.8 Märjamaa kirikuaed kultuurimälestiste riiklikus registris.
Märjamaa Maarja kogudus

EELK Märjamaa Maarja kogudus on luterlik kogudus Märjamaal. Kogudus kuulub Lääne praostkonda. Koguduse õpetaja on Illimar Toomet, organist Marika Kosubenko. Juhatuse esimees on Johannes Arjakse. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Märjamaa kirikus. 1529–1524 Anton Berckenow 1547–1551 Heinrich Lindemann 1553–1554 Volter Szlener 1554–1554 Heinrich Platenschleger 1555–1559 Heinrich Lapicida 1562–1564 Johann Christianer 1568–1571 Peter Stamer 1575–1575 Helmoldt Ficke 1591–1591 Peter Bunemann 1558–1618 Michael Gallus 1624–1627 Joachim von Fincken 1647–1647 Erdmann Pierius 1662–1664 Johannes Bent 1671–1674 Andreas Knüpffer 1706–1710 Samuel Matthäus Winkler 1712–1721 Martin Johann Roth (Röthe) 1727–1746 Martin Felge 1747–1774 Johann Ignatius 1775–1780 Hans Sigismund Vertraugrott Köningk-Lysarch 1781–1810 Benedikt Gottlieb Haken 1810–1820 Carl Justus Wilhelm Meder 1821–1858 Robert Heinrich Gottfried Ploschkus 1858–1895 Carl August Pezold 1896–1910 Gotthard Haller 1910–1926 Oskar Meder 1927–1948 Jaan Lääne 1949–1973 Hartvig Helilaid 1973–1979 Einar Laigna 1979–1999 Priit Rannut 2000- Illimar Toomet
Alpikann

Alpikann ehk tsüklaamen (Cyclamen) on rohttaimede perekond nurmenukuliste sugukonnas. Umbes 20 liigiga taimeperekond, mis on liigitatud nurmenukuliste (Primulaceae) sugukonda, mürsiineliste (Myrsinaceae) alamsugukonda. Alpikann on mitmeaastane mugultaim, mis looduslikult kasvab Vahemere regioonis, Lähis-Idas ja Kirde-Aafrikas. Neid leidub ka Kaspia ja Musta mere lõunapoolseil rannikualadel, Kreeta, Rhodose ja Chíose ning Baleaari saartel ja Põhja-Aafrika hõredates leht- ja okaspuu mäestikumetsades. Alates 17. sajandist potilillena kasvatatava alpikanni esivanem on vahemere alpikann (Cyclamen persicum). Alpikanni kultuuristamine sai alguse Prantsusmaal ja Hollandis. Cyclamen abchasicum – abhaasia alpikann Cyclamen adzharicum – batumi alpikann Cyclamen africanum – aafrika alpikann Cyclamen balearicum – baleaari alpikann Cyclamen cilicium – kiliikia alpikann Cyclamen colchicum – pontose alpikann Cyclamen coum – ümaralehine alpikann Cyclamen creticum – kreeta alpikann Cyclamen cyprium – küprose alpikann Cyclamen graecum – kreeka alpikann Cyclamen hederifolium – naapoli alpikann Cyclamen intaminatum – pisi-alpikann Cyclamen libanoticum – liibanoni alpikann Cyclamen mirabile – imeline alpikann Cyclamen parviflorum Cyclamen persicum – vahemere alpikann Cyclamen pseudibericum – lõunatürgi alpikann Cyclamen purpurascens – euroopa alpikann Cyclamen repandum – ranniku-alpikann Cyclamen rhodium Cyclamen rohlfsianum – liibüa alpikann Cyclamen somalense – somaalia alpikann Cyclamen alpinum
400

◄ | 3. sajand | 4. sajand | 5. sajand | ► ◄ | 370. aastad | 380. aastad | 390. aastad | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 396 | 397 | 398 | 399 | 400 | 401 | 402 | 403 | 404 | ► | ►► 400. aasta ... ... Lü Guang
Yukoni jõgi

Yukoni jõgi on jõgi Põhja-Ameerikas Kanadas ja USAs Alaska osariigil. Voolab valdavalt loodesse ja läände. Suubub Beringi merre. Yukoni lähteks peetakse enamasti Llewellyni liustikku Rannikuaheliku põhjaotsas asuva Atlini järve lõunatipu lähedal. Jõe pikkus on 3185 km koos Nisutlini ja Tesliniga, 2554 km ilma nendeta. Yukoni ääres asuvad Whitehorse, Carmacks ja Dawson City. Suuremad lisajõed on Koyukuk, Tanana, Pelly ja Teslin. Jõe järgi on nime saanud Kanada föderaalterritoorium Yukon. Sõna "Yukon" tähendab Gwich'in'i keeles "suur jõgi". Jõel läbitakse aerutamismaratoni. "Eestlannad saavutasid maailma pikimal ja raskeimal aerutamismaratonil esikoha". Delfi Sport. Vaadatud 22. juulil 2023.
Jaan Õmblus

Jaan Õmblus (sündinud 31. detsembril 1971) on eesti majandustegelane. Jaan Õmblus on lõpetanud Tartu Ülikooli majandusteaduse erialal 1995. aastal. Ta on Keskerakonna liige alates 2000. aastast. Rahapesu meetodid on avastatavad. – Äripäev, 22. detsember 1995 Konkurents maailma maksuvabade piirkondade vahel muutub tugevamaks. – Äripäev, 22. jaanuar 1996 Kasumi suurendamise nimel: maksuvabade piirkondade perspektiiv. – Ärielu, 1996, nr 2, lk 51–53. Tähelepanu kaubandus-turundusele, eelkõige jaekaubandusele. – Ärielu, 1996, nr 2, lk 86. Margus Nõmme ja Jaan Õmblus. Väikeettevõtjatel on tekkimas suurtootjatega ühised huvid. – Kaubaleht, 1. aprill 1996 Rahapesuvastased meetmed täienevad. – Äripäev, 8. aprill 1996 Võlgade väljanõudmise erinevad tehnikad. – Äripäev, 24. aprill 1996 Tellerid pankade arengut tõkestamas. – Eesti Ekspress, 26. aprill 1996 Kantpeadelt on õppida. – Eesti Ekspress, 3. mai 1996 Väärtpaberituru alkeemia. – Eesti Ekspress, 26. mai 1996 Kõige efektiivsem majandussanktsioon. – Ärielu, 1996, nr 3, lk 38. Eksport-import tehingutes arvukalt dokumente. – Ärielu, 1996, nr 4, lk 9–11. Pettused rahvusvahelise äri dokumentidega. – Ärielu, 1996, nr 5, lk 9–11. Börsikrahhi ei pea kartma. – Luup, 1997, nr 7. Väikeettevõtja paradiis (intervjuu Olari Koppelile). – Tulu, 1999, nr 3, lk 32–33. Uue milleeniumi edu pandid. – Tulu, 1999, nr 7, lk 13. Õmblus: prostitutsiooniturism välistaks kinnisvarahindade languse. – Ärileht, 17. november 2007 Õmblus: aastal 2008 majanduslangus alles algab. – Ärileht, 22. detsember 2007 Savisaar ja Õmblus: toiduhindade riiklik määramine on võimalik ja Eestile vajalik, – Postimees, 16. juuni 2008 Jaan Õmblus: pealekaebamine uueks majandusmootoriks?, Eesti Päevaleht, 26. veebruar 2009 Jaan Õmblus: mis saab siis, kui võlgnik laseb kõigel minna?, Eesti Päevaleht, 15. august 2009 Jaan Õmblus: ettevaatust, tõusulaine tuleb!, Eesti Päevaleht, 7. november 2009 Kertu Ruus, Jaan Õmblus - Ootab uut elu, Äripäev, 20. juuni 2008 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. aprill 2016. Vaadatud 13. aprillil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Savisaare majandusnõunikku süüdistatakse suurpettustes", epl.delfi.ee, 2002 "Jaan Õmbluse katteta lubadused tõid pankroti", epl.delfi.ee, 2002 Janar Filippov: "Relvaärikas võttis lennukompanii üle, Eesti Ekspress, 4. juuli 2002 Sulev Vedler: "Õppejõudude patud", Eesti Ekspress, 21. august 2002
Richteri skaala

Richteri skaala on logaritmiline skaala, mida kasutatakse maavärina võimsuse hindamiseks. 1935 Charles Richteri loodud skaalal ei ole miinimum- ega maksimumväärtusi. Maavärina tugevust (magnituudi) hinnatakse nimelise mõõtühikuta arvuga kümnendiku täpsusega. Maavärina tugevus võib olla ka negatiivne, näiteks –3,0. Inimene seda ei tunne, kuid tundlikele seismograafidele on see madalaim registreeritav väärtus. Võimsaima registreeritud maavärina magnituud on olnud 9,5 (Suur Tšiili maavärin). Maavärina amplituud kasvab magnituudi suurenemisel ühe ühiku võrra kümnekordselt. Näiteks on 6-ne maavärin 10 korda suurema amplituudiga kui 5-ne ning 100 korda suurema amplituudiga kui magnituudilt 4-ne maavärin. Eralduvad energiahulgad on vastavalt umbes 32 korda suurem ja 1000 korda suurem (31,6×31,6=1000). Maavärinate tugevuse hindamiseks kasutatakse seismograafe. Magnituud arvutatakse maavärina tugevaima tõuke amplituudi põhjal. Hinnata tuleb ka maavärina kaugust seismojaamast. Kaugus jaamast ja maavärina epitsentri asukoht leitakse mitme jaama andmete võrdlemisel. Maavärin Seismoloogia
Otto Fabian von Wrangell

Otto Fabian von Wrangell (18. veebruar (vkj 8. veebruar) 1655 Tallinn – 19. detsember (vkj 8. detsember) 1726) oli Eestimaa poliitik ja kroonikakirjutaja. Otto Fabian von Wrangell sündis Eestimaa rüütelkonna peamehe Fabian von Wrangelli ja Anna Dorothea von Lode pojana. 1697–1701 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa rüütelkonna maanõunik. Talle kuulusid Imastu, Hõbeda ja Kurna mõis Kroonikakirjutajana peetakse tema silmapaistvaimaks saavutuseks "Eesti- ja Liivimaa kroonika" loomist. Seda loetakse viimaseks tõsiseltvõetavaks Liivimaa (Eesti ja Läti) ajaloost kirjutatud kroonikaks. Landrath Wrangell's Chronik von Ehstland nebst angehängten Ehstländischen Capitulations-Punkten und Nystädter Friedensschluß. In Druck gegeben von C. J. A. Paucker, Dorpat: Heinrich Laakmann, 1845 Andmed ESTERis Digitaalselt Landrath Wrangell's Chronik von Ehstland nebst angehängten Ehstländischen Capitulations-Punkten und Nystädter Friedensschluß. C. J. A. Paucker, Hannover-Döhren: Harro von Hirschheydt 1969 Andmed ESTERis Otto Fabian von Wrangell abiellus 1702. aastal Tallinnas Rootsi feldmarssali Otto Wilhelm von Ferseni tütre vabapreili Christian Eleonore von Ferseniga (1679–1704). Edgar V. Saks. Otto Fabian Wrangeli kroonika aastani 1726. Võitleja, august/september – november 1971, nr. 8/9–11. Kaarel Vanamölderi magistritöö: Maanõunik Otto Fabian von Wrangelli Eesti- ja Liivimaa kroonika käsitlusvõimalustest. Juhendajad: Sulev Vahtre, Tiit Rosenberg ; Tartu Ülikool, filosoofiateaduskond, ajaloo- ja arheoloogia instituut. Tartu : Tartu Ülikool, 2007. pdf Andmed ESTERis Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust von Wrangell, Otto Fabian (1845). Landrath Wrangell's Chronik von Ehstland nebst angehängten ehstländischen Capitulations-Punkten und Nystädter Friedensschluss. Dorpat: Gedruckt bei Heinrich Laakmann.
Mihhail Abakumov

Mihhail Georgijevitš Abakumov (Михаил Георгиевич Абакумов; 25. veebruar 1948 Kolomna – 19. juuli 2010) oli vene maalikunstnik. Tal oli palju isikunäitusi nii Venemaal kui ka välisriikides. Venemaa teeneline kunstnik (1993) Kolomna aukodanik (2003) Mihhail Abakumovi koduleht
Küürvaal

Küürvaal ehk pikkloibvaal (Megaptera novaeangliae) on vaguvaallaste sugukonda kuuluv vaalaline. Küürvaalad elavad maailmameres Arktikast Antarktikani. Neid on umbes kümme karja, mis omavahel ei segune. Küürvaalad on suhteliselt jässakad ja suure peaga. Täiskasvanud isendite kehapikkus on 12–16, harva kuni 18 meetrit. Nende loivad on pikad, moodustades kuni veerandi kehapikkusest. Toituvad peamiselt vähilaadsetest, peajalgseist, limustest ja väikestest kaladest. Kuni 1960. aastateni olid küürvaalad ühed enimkütitud vaalad. 1966. aastal keelati küürvaalade püük ja sestsaadik on nende arvukus kasvanud. Küürvaalad on tuntud oma erakordselt pikkade ja vaheldusrikaste laulude poolest, mille otstarvet ja tähendust pole teadlased lõpuni selgitada suutnud. Läänemeres on küürvaal harv eksikülaline, kuid 1851. aastal ajas torm Allu saare randa 9,7-meetrise surnud küürvaala. Vaal viidi Tallinna, kus seda raha eest näidati. Hiljem ostis Peterburi Teaduste Akadeemia vaala 850 rubla eest ära. Vaala skelett on seal siiani säilinud. Video sukelduvast ja häälitsevast küürvaalast Kaldale uhutud küürvaal Cooke, J.G. (2018). Megaptera novaeangliae. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2018. Hendrik Relve. Minu elu uhkemad loomad. Tallinn, 2020, Lk. 51 Läänemeres nähti üle aastate taas küürvaala, Eesti Päevaleht, 30. juuli 2008
Treptow-Köpenick

Treptow-Köpenick [tʁɛptoː køːpɛnɪk] on Berliini idapoolseim linnarajoon. See loodi 1. jaanuaril 2001 endiste linnaosade Treptow' ja Köpenicki liitmise teel. Treptow-Köpenicki pindala on 168 km² ja seal elab 30. novembri 2010 seisuga 242 574 inimest, umbes sama palju kui Kielis või Magdeburgis. Treptow-Köpenick hõlmab 18,9% linna pindalast ja on sellega suurim linnarajoon. Kolmveerandi pindalast katavad metsad, pargid ja veekogud. Suurim järv on Müggelsee. Läbi linnaosa viib Berliini pikim tänav Adlergestell (pikkus 11,9 km). Esimesed kohaliku omavalitsuse valimised toimusid Treptow-Köpenickis 2001. Kõige rohkem hääli said Vasakpartei (21 kohta), Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei (18 kohta), Kristlik-Demokraatlik Liit (8 kohta), rohelised, Vaba Demokraatlik Partei ja Statt (igaüks 2 kohta). 2 kandidaati olid sõltumatud. Viimased kohaliku omavalitsuse valimised toimusid Treptow-Köpenickis 17. septembril 2006. Kõige rohkem hääli said Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei (33,6%, 19 kohta), Vasakpartei (28,0%, 16 kohta), Kristlik-Demokraatlik Liit (12,7%, 7 kohta), rohelised (7,1%, 4 kohta), Saksamaa Rahvusdemokraatlik Partei (5,3%, 3 kohta), Vaba Demokraatlik Partei (4,8%, 2 kohta), Hallid Pantrid (4,2%, 2 kohta) ning Töö ja Sotsiaalse Õigluse Partei (3,6%, 2 kohta). Linnaosavanemaks sai sotsiaaldemokraat Gabriele Schöttler. Pärast valimisi ühines Töö ja Sotsiaalse Õigluse Partei Vasakparteiga, aga Hallid Pantrid lõpetasid tegevuse. Adlershof Altglienicke Alt-Treptow Baumschulenweg Bohnsdorf Friedrichshagen Grünau Johannisthal Köpenick Müggelheim Niederschöneweide Oberschöneweide Plänterwald Rahnsdorf Schmöckwitz http://www.berlin.de/ba-treptow-koepenick/index.html
Aru mõis (Mihkli)

Aru mõis oli Keblaste kõrvalmõis Mihkli kihelkonnas Läänemaal. Mõisa keskus asus Tarva külas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääneranna valda Pärnu maakonnas. Aru mõis eraldati Karinõmme mõisast 1772. aastal ning 1782 sai see iseseisvaks mõisaks, kuuludes kapten ja maanõunik Karl Thure von Helwigile. Alates 1881. aastast oli mõis Keblaste mõisa omaniku käes. Mõisa endistest hoonetest pole midagi järel, säilinud on vaid park. Maantee ühel küljel on säilinud ka lühike puuderida, mis teeb kaare peahoone kohal. Park on suunaga Veltsa parkmetsa poole. Aru mõisa ees lõpeb ka Veltsast suubuv tammeallee. Eesti mõisate loend Aru mõis (Mihkli khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Aru mõis (Mihkli khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Osoonikiht

Osoonikiht (ka osoonikilp, osooniekraan) on keskmiselt 15–55 km kõrgusel asuv stratosfääri kiht, kus Päikese ultraviolettkiirguse toime tõttu on atmosfääri keskmisest suurem osooni kontsentratsioon. Osoon tekib atmosfääris ultraviolettkiirguse mõjul. Osooni molekuli tekkeprotsess on kaheastmeline. Esmalt laguneb hapniku molekul UV-kvandi toimel. Pärast lagunemist liitub üksik hapniku aatom hapniku kaheaatomilise molekuliga, moodustades osooni kolmeaatomilise molekuli. Osoonikiht kaitseb Maa organisme ultraviolettkiirguse eest. Kui osoonikihti ei oleks, oleks elu Maa peal jäänudki ookeanide sügavamatesse kihtidesse. Tõsiseks ohuks osoonikihile on keemilised ühendid, mille koondnimeks on freoonid. Freoonide toimel võib moodustuda niinimetatud osooniauk. Osoonikiht ei koosne peamiselt osoonist. Osooni kontsentratsioon on seal lihtsalt kõrgem kui mujal: umbes üks sajast tuhandest osoonikihi molekulist on osooni molekul. Osoonikihi kaitsmise Viini konventsioon Montréali protokoll Osoonikihi hõrenemine Osooniauk Osoonikihi olukord ja seda mõjutavad tegurid.
Kiirloomad

Kiirloomadeks võidakse nimetada radiolaare (Radiolaria) kiirelisi (Radiata)
Klassifikatsioon

Klassifikatsioon ehk liigitus ehk kategooriate kujundamine on esemete (objektide) rühmitamine teatud ühiste tunnusega süsteemi või üksikuteks klassideks. Klassifikatsioon põhineb mõtleva olendi tunnetuse (kognitiivsel) võimel tuvastada kogemuse põhjal maailma üksikosade (elementide) ühiseid tunnuseid või sarnasusi, organiseerides üksikosad nende omaduste, tunnuste, sarnasuste või muude üldiste mõõtmistunnuste (universaalsete kriteeriumide) alusel mõttelistesse (abstraktsetesse) rühmadesse (kategooriatesse, klassidesse, tüüpidesse, hulkadesse). Eristada ja mõista on võimalik nii üksikuid (konkreetseid) kui ka mõttelisi esemeid (abstraktseid objekte). Klassifikatsioon võimaldab lihtsustada maailmast arusaamist. See on vajalik kohanemiseks või muudel praktilistel eesmärkidel. Klassifikatsioon on oluline näiteks õppimiseks, järeldamiseks, otsustamiseks, tuleviku ennustamiseks, mingis keeles kõnelemiseks või muul moel keskkonnaga suhtlemiseks. Klassifitseerimine kui tegevus võib toimuda nii sõnaliselt (verbaalselt) kui ka mittesõnaliselt (mitteverbaalselt). Klassifikatsiooni loomist peetakse üheks põhilisemaks tunnetuse võimeks, millega tegeletakse eelkõige psühholoogias ja tunnetuslikus keeleteaduses (kognitiivne lingvistika). Bioloogias näiteks süstemaatiline rühmitamine liikide, perekondade, sugukondade jne järgi. Mäenduses näiteks mineraaliterade sorteerimine nende suuruse järgi. Mullateaduses mulla klassifikatsioon. klass klassifikaator meronoomia takson taksonoomia liigitamine, ÕS2006