laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vana-Rooma sõjaväelised autasud ja karistused

Vana-Rooma sõjaväelised autasud ja karistused olid sõjaväe (leegioni) moraali tõstmiseks ning distsipliini säilitamiseks rakendatavad meetmed. Juba Vana-Kreekas hakati sõjaväljal silmapaistnud sõjamehi autasustama ka eriliste autasudega (kr. phalera), milleks olid rinnal kantavad ümmargused või poolkuu kujulised väärismetallist plaadid, mis olid sageli kaunistatud jumalate kujudega. Neid autasusid kutsuti phalera, millest tuleneb aumärkide uurimisega tegeleva teaduse nimi faleristika. Vana-Kreekast pärineb ka tänaseni püsinud aumärkide kolme klassi jagamise süsteem. Siiski Vana-Kreeka demokraatlik riigikorraldus ei soodustanud kindla autasude määramise korra kehtestamist. Vana-Rooma riigis töötati välja täiuslik aumärkide annetamise kord nii üksikisikute kui ka väeosade sõjaliste teenete esiletõstmiseks. Kõigil aumärkidel oli täpne statuut, välimus, annetamise tseremoonia ja kaasnevate privileegide loetelu. Väeosadele annetatud aumärgid kinnitati vastava väeosa sümbolile. Pärjad olid kõrgemad aumärgid. CORONA TRIUMPHALIS - võidupärg, kõrgem üksikisiku aumärk, millega autasustati ülemjuhatajaid suurlahingu võitmise eest. Algselt oli tegu loorberipärjaga, hiljem valmistati see kullast ja nimetati ümber CORONA AUREA. CORONA MYRTAEA - väeosa piiramisrõngast vabastamise eest antav mirdipärg. CORONA CIVICA - kaassõduri elu päästmise eest antav tammepärg. CORONA MURALIS - müüripärg, mis anti esimesena vaenlase kindlusemüürile tunginule. CORONA VALLARIS - anti esimesena vaenlase välikindlusesse või välilaagrisse tunginule. CORONA CASTRENSIS - anti samuti esimesena vaenlase välikindlusesse või välilaagrisse tunginule. CORONA ROSTRATA - anti esimesena vaenlase laevale tunginule. Kui autasule lisati lint DEMNICI, siis tõstis see autasu väärtust. Pärgadele järgnesid tähtsuselt kaelavõrud DORQUES, käevõrud ARMILLAE ja rinnaplaadid PHALERAE. Autasudega koos tõsteti palka, suurendati toidunormi ja kingiti trofeerelvi. Autasustati ka aunimetuste ehk auastmetega. Rooma sõjaväes rakendati karistusi kuritegude ja mittemeheliku käitumise eest. Kui Rooma sõdur astus teenistusse, siis vandus ta truudust sacramentum senatile ja Rooma rahvale, hiljem kindralile ja keisrile. Sacramentumi järgi vandus sõdur, et täidab oma kohust kuni surmani, vastasel juhul saab talle osaks karistus. Rooma armees oli äärmiselt range distsipliin, nii et kindralil oli õigus käsku mitte täitev sõdur kohe hukata. Antiigileksikon I ja II. Tallinn 1983. Walter, Hannes. Eesti Vabariigi teenetemärgid. Tallinn 1998.
Polaarkoordinaadid

Polaarkoordinaadid on kahemõõtmeline koordinaatide süsteem, kus iga tasandi punkt on määratud kaugusega fikseeritud punktist ning nurgaga fikseeritud suunast. Punkti, mille suhtes kaugusi mõõdetakse, nimetatakse pooluseks. Poolusest väljuvat kiirt, mis fikseerib suuna, nimetatakse 'polaarteljeks. Kaugust poolusest r nimetatakse radiaalkoordinaadiks ehk polaarraadiuseks. Nurka θ kohavektori ja polaartelje vahel nimetatakse nurgakoordinaadiks ehk polaarnurgaks ehk asimuudiks. Seos polaarkoordinaatide r ja θ ristkoordinaatide x ja y vahel on antud trigonomeetriliste funktsioonidega: x = r cos ⁡ θ {\displaystyle x=r\cos \theta \,} y = r sin ⁡ θ {\displaystyle y=r\sin \theta \,} Ristkoordinaadid x ja y teisenevad polaarkoordinaatideks r ja θ, kus r ≥ 0 ja θ asub poollõigus (−π, π] järgmiselt: r = x 2 + y 2 {\displaystyle r={\sqrt {x^{2}+y^{2}}}\quad } (tuleneb Pythagorase teoreemist), ja θ = { arctan ⁡ ( y x ) if  x > 0 arctan ⁡ ( y x ) + π if  x < 0  and  y ≥ 0 arctan ⁡ ( y x ) − π if  x < 0  and  y < 0 π 2 if  x = 0  and  y > 0 − π 2 if  x = 0  and  y < 0 0 if  x = 0  and  y = 0 {\displaystyle \theta ={\begin{cases}\arctan({\frac {y}{x}})&{\mbox{if }}x>0\\\arctan({\frac {y}{x}})+\pi &{\mbox{if }}x<0{\mbox{ and }}y\geq 0\\\arctan({\frac {y}{x}})-\pi &{\mbox{if }}x<0{\mbox{ and }}y<0\\{\frac {\pi }{2}}&{\mbox{if }}x=0{\mbox{ and }}y>0\\-{\frac {\pi }{2}}&{\mbox{if }}x=0{\mbox{ and }}y<0\\0&{\mbox{if }}x=0{\mbox{ and }}y=0\end{cases}}} Polaarnurga mõneti kohmakas avaldis arvestab sellega, millises tasandi veerandis punkti asub. Polaarkoordinaadite vasteks kolmemõõtmelises ruumis võib pidada nii silindrilisi kui ka sfäärilisi koordinaate. Bipolaarsed koordinaadid Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu. Torrence, Bruce Follett; Torrence, Eve (1999). The Student's Introduction to Mathematica. Cambridge University Press. ISBN 0-521-59461-8.
Enelin Meiusi

Enelin Meiusi (24. mai 1955 – 15. veebruar 2011 Moskva) oli eesti ettevõtja. Ta töötas Tallinnas Kuku klubis algul kokana, hiljem klubi juhatajana. 1980. aastate lõpus alustas ta moeäri ning asutas koos ärimeestest partneritega modelliagentuuri Andrey Models. 1994. aasta lõpuks võlgnesid Enelin Meiusi firmad Eesti Moedisain, Enelin, Altrio ja Lagonas Eesti Sotsiaalpangale kokku ligi 12 miljonit Eesti krooni. Enelin Meiusi lahkus 1995. aastal Eestist ning elas Venemaal, jätnud endast maha ligi 15 miljoni krooni suuruse võla. Teistel andmetel oli võlgade kogumaht 23 miljonit krooni. 2009. aasta märtsis plaanis ta Saarepeedi vallas söögikoha avada. Tema ema on Maimu Kass. 2010. aasta jaanuariks olid tal amputeeritud mõlemad jalad. Suri ärinaine Enelin Meiusi. Äripäev Online, 15. veebruar 2011 Enelini ettevõtmised. Õhtuleht, 8. november 2008 90ndate eredaim täht Enelin Meiusi kustus. Äripäev, 28. jaanuar 2004 Finantsinspektsioon: Tegevuse lõpetanud krediidiasutused Enelin Meiusi täielikus vaesuses elatud viimased aastad Venemaal[alaline kõdulink]. Eesti Ekspress, 13. september 2012 Maarius Suviste. Meiusi avab lähiajal kodukandis söökla. Õhtuleht, 9. märts 2009 Enelin Meiusi jälle kadunud![alaline kõdulink] Kroonika, 5. jaanuar 2010 Peeter Raidla. "Enelin, tema glamuursed legendid ja skandaalid". Tänapäev. 2014. ISBN 9789949276226 Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Peter Fill

Peter Fill (sündinud 12. novembril 1982 Kastelruthis Bolzano provintsis) on Itaalia mäesuusataja. Fill alustas mäesuusatamist juba kolmeaastaselt ja esimesel võistlusel osales kuueaastaselt. 2000. aastal pääses Fill Itaalia B-koondisse ja 2002. aastast kuulub ta põhikoondisse. Fill sai 2001. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Verbieris pronksmedali suurslaalomis ja 2002. aastal Tarvisios ülisuurslaalomis kuldmedali. 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos oli ta Alpi kahevõistluses üheksas. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isère'is jäi Fill ülisuurslaalomis 0,99 sekundilise kaotusega Didier Cuche'i järel teiseks. Alpi kahevõistluses oli ta viies. 2011. aasta MM-il Garmisch-Partenkirchenis võitis Fill suures Alpi kahevõistluses pronksmedali ja sai ülisuurslaalomis 9. koha. Maailma karikasarjas osales Fill esimest korda 7. märtsil 2002 Zauchensees, kus ta sai ülisuurslaalomis 12. koha. Kümne parema hulka jõudis ta esimest korda 15. detsembril 2002 Val-d'Isère'is ülisuurslaalomis, kui sai 6. koha. Esimese poodiumikoha sai ta Wengenis 13. jaanuaril 2006 suures Alpi kahevõistluses, kui oli kolmas. 29. novembril 2008 võitis Fill esimese maailma kariksarja etapi Lake Louise'is kiirlaskumises. 2009 Val-d'Isère'is hõbemedal ülisuurslaalomis 2011 Garmisch-Partenkirchenis pronksmedal suures Alpi kahevõistluses 2001 Verbieris pronksmedal suurslaalomis 2002 Tarvisios juunioride maailmameister ülisuurslaalomis Kiirlaskumise karikas 1. koht: 2016, 2017 Alpi kahevõistluse 1. koht: 2018 Peter Fill on osalenud (seisuga 25. märts 2018) 340 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 22 korral, neist kolm etappi on ta võitnud. Peter Filli koduleht Peter Fill FIS-i kodulehel (inglise)
Teratogenees

Teratogenees ehk soerdareng on looteliste väärarengute teke. Teratogeneesi põhjustavad teratogeenid. Kõik nad on lävimõjuga: ohtlik toime avaldub teatud kogusest.
Mordva

Mordva Vabariik on 1. järgu haldusüksus (vabariik) Venemaal Volga föderaalringkonnas. Vabariigi ametlikud keeled on vene, ersa ja mokša keel. Mordva Vabariigi pea on alates 2021. aastast Artjom Zdunov. 1995–2012 oli Nikolai Merkuškin ja 2012–2020 Vladimir Volkov. Vabariigi koosseisus on järgmised rajoonid: Ardatovi rajoon (vene Ардатовский район) Atjaševo rajoon (Атяшевский район) Atjurjevo rajoon (Атюрьевский район) Bolšije Berjozniki rajoon (Большеберезниковский район) Bolšoje Ignatovo rajoon (Большеигнатовский район) Dubjonki rajoon (Дубенский район) Insari rajoon (Инсарский район) Itšalki rajoon (Ичалковский район) Jelniki rajoon (Ельниковский район) Kadoškino rajoon (Кадошкинский район) Kotškurovo rajoon (Кочкуровский район) Kovõlkino rajoon (Ковылкинский район) Krasnoslobodski rajoon (Краснослободский район) Ljambiri rajoon (Лямбирский район) Romodanovo rajoon (Ромодановский район) Ruzajevka rajoon (Рузаевский район) Staroje Šaigovo rajoon (Старошайговский район) Zubova Poljana rajoon (Зубово-Полянский район) Temnikovi rajoon (Темниковский район) Tenguševo rajoon (Теньгушевский район) Torbejevo rajoon (Торбеевский район) Tšamzinka rajoon (Чамзинский район) 10. jaanuaril 1930 moodustati Mordva autonoomne oblast, mis 20. detsembril 1934 nimetati Mordva ANSV-ks. Aastast 1990 kannab see nime Mordva Vabariik. Mordva ANSV Zubova Poljana rajoonis Potma lähedal asusid NSV Liidu Siseministeeriumi Kinnipidamisasutuste Valitsusele allunud poliitvangide vangilaagrid nr 19 (Lesnõi asula), nr 17 (Ozjornõi asula) ja nr-d 3-5. Laager nr 19 teenindas puidutöötluskombinaati, laagrites nr 17 ja nr-d 3-5 tegelesid kinnipeetud presentkinnaste õmblemisega. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil elas vabariigis 888 766 inimest. Neist 60,8% olid venelased, 31,9% mordvalased ja 5,2% tatarlased. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mordva Vabariigi elanikest venelasi 53,4%, mordvalasi 40,0% ja tatarlasi 5,2%. "Venemaa Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. veebruar 2019. Vaadatud 31. jaanuaril 2019.  Mordva – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rudolf Säre

Rudolf Säre (ka Särre; 15. veebruar 1909 Tartu – 2. detsember 1982 Tartu) oli Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariaprofessor. Ta lõpetas aastal 1928 Tartu Reaalgümnaasiumi ja aastal 1934 kiitusega Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna. Oli seejärel loomahistoloogia ja -embrüoloogia kateedri assistent, aastatel 1937–1938 Rootsis ja Taanis stipendiaat (täiendas ennast hobuserautamise ja kabjahaiguste alal). Aastatel 1938–1945 oli Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna õpetatud sepa kohustetäitja ja õppesepikoja juhataja. Tema tütar Helju Vasar (1932–2013) oli psühhiaater, väimees Elmar Vasar oli Tartu Ülikooli füsioloogiaprofessor. Tütrepoeg Eero Vasar on Tartu Ülikooli füsioloogiaprofessor ja Eesti Teaduste Akadeemia liige, tütrepoeg Veiko Vasar oli Tartu Ülikooli psühhiaatriaprofessor, tütrepoeg Olavi Vasar on veresoontekirurg. "Edasi" 7. detsember 1982 (surmakuulutused) https://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.2100.2.1128:203 Säre, Rudolf, Eesti entsüklopeedia Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 "100 aastat veterinaariaprofessori Rudolf Säre sünnist" (lk 3) Rudolf Säre (1909 - 1982) haud, Tartu kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste register Foto
Forest Silence

Forest Silence on Ungari black metal'i bänd, mis moodustati 1996. aastal Szombathelys. Winter – vokaal ja kõik instrumendid Endised liikmed Nagy Andreas – kitarr Zoltan Schoenberger – trumm Täispikk album 2006 – "Philosophy of Winter" Demo 1997 – "The 3rd Winter" 2000 – "Winter Circle" 2002 – "The Eternal Winter" EP 2010 – "Winter Ritual" Encyclopaedia Metallum Myspace Last.fm
Manfred Pranger

Manfred Pranger (sündinud 25. jaanuaril 1978 Hall in Tirolis) on Austria mäesuusataja, kelle põhiala on slaalom, milles ta on maailmameister. Pranger on osalenud kaks korda olümpiamängudel, kuid ei 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys ega 2010. aasta OM-il Vancouveris ei suutnud ta võistlust lõpetada, sest sõitis rajalt välja. Maailmameistrivõistlustel on Pranger saanud slaalomis 5. koha nii 2003. aasta MM-il Sankt Moritzis kui ka 2007. aasta MM-il Åres. 2005. aasta MM-il Bormios oli ta sunnitud teise laskumise rajalt väljasõidu tõttu katkestama. 2009. aasta maailmameistrivõistlustelVal-d'Isère'is sai Pranger esimese suurvõistluste võidu ja tuli slaalomis maailmameistriks. 2009 Val-d'Isère'is maailmameister slaalomis Slaalomi karikas 3. koht: 2005 Manfred Pranger on osalenud (seisuga 15. veebruar 2011) 91 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 13 korral, millest 3 korda kõige kõrgemale astmele. Manfred Prangeri koduleht Manfred Pranger FIS-i kodulehel (inglise)
Jaakobus Alfeuse poeg

Jaakobus Alfeuse poeg oli Jeesus Kristuse jünger, keda mainitakse Uues Testamendis, üks kaheteistkümnest apostlist. Ta oli apostel Matteuse vend. Kolmes evangeeliumis on tema nimi apostlite nimekirjas, kuid teisi andmeid tema kohta pole. Vastavalt Piiblile oli ta maksukoguja ehk tölner, jutlustas Juudamaal. Siis sõitis ta apostel Andreasega Edessasse. Hiljem jutlustas iseseisvalt Gazas ja Elevferopoles (kreeka keeles ἐλευθερόπολις) Lõuna-Palestiinas. Teiste Jaakobustega segunemise tõttu on tema teed kristluses küllaltki raske jälgida. Tema surmast ja matmisest on olemas mitmeid versioone. Mõne autori teatel suri ta Marmaricas ("juutide kividega maha löödud"), teiste järgi võttis ta vastu märtrisurma teel Egiptusesse, saades risti löödud Ostrakine linnas. Jaakobust Alfeuse poega ei tohi segamini ajada Jaakobuse, Sebedeuse pojaga ehk Jaakobus Vanemaga, samuti mitte Jeesuse venna Jaakobusega, apostliga 70 seast ja esimese Jeruusalemma piiskopiga, keda kutsutakse nooremaks Jaakobuseks. Õigeusu kirikus mälestatakse teda Juliuse kalendri järgi 30. juunil ja 9. oktoobril, katoliku kirikus 3. mail, anglikaani kirikus 1. mail.
Elmar Vasar

Elmar Vasar (26. veebruar 1926 Mäeküla – 15. juuli 2004) oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor. Aastal 1944 ta kodulähedase algkooli. Mobiliseeriti aastal 1944 Nõukogude armeesse, kus ta oli aastani 1945. Aastal 1945 jätkas õpinguid Valga 1. Keskkoolis, mille lõpetas aastal 1948 kuldmedaliga. Samal aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1954. Ta oli aastatel 1954–1957 farmakoloogia kateedri loenguassistent. Aastast 1957 oli ta füsioloogiakateedri õppejõud. Aastal 1960 kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja, aastal 1973 meditsiinidoktori väitekirja. Aastatel 1957–1960 oli ta füsioloogia kateedri assistent, aastatel 1961–1967 sama kateedri vanemõpetaja. Aastal 1974 sai ta dotsendiks, aastal 1976 professoriks. Aastatel 1969–1971 oli ta arstiteaduskonna õppeprodekaan ja aastatel 1974–1978 teadusprodekaan. Aastatel 1975–1991 oli ta füsioloogia kateedri juhataja. Aastast 1994 jäi ta emerituuri. Ta on uurinud organismi reaktiivsust mõjutavaid aineid hüpotermia tekitamise korral, verehüübimist, bioelektrilisi nähtusi, inimese hingamise sõltuvust soost, east ja kehalisest treenitusest ning vereringe kohastumist korduva hingamispeetuse korral ja selle rakendatavust treenituse hindamisel. Tema abikaasa oli psühhiaater Helju Vasar. Neil oli kolm poega. Poeg Eero Vasar on Tartu Ülikooli füsioloogiaprofessor, detsembrist 2010 Eesti Teaduste Akadeemia liige, poeg Veiko Vasar (1956–2015) oli Tartu Ülikooli psühhiaatriaprofessor, poeg Olavi Vasar on veresoontekirurg. Isamaasõja II järgu orden Lenini juubelimedal medal 40 aastat võidust Suures Isamaasõjas http://www.valgark.ee/isik/index.php?id=400 EE 14. köide lk. 589 In memoriam Elmar Vasar Biograafia ESBL-is
Deventer

Deventer on Hollandi linn, mis asub IJsseli jõe ääres Overijsseli provintsis. Deventerit on esmamainitud 877. aastal, hiljem kujunes sellest hansalinn. 2005. aastal liideti linnaga Bathmeni vald. Linna jalgpalliklubi Go Ahead Eagles mängib hooajal 2016/17 riigi tugevaimas liigas Eredivisie. Deventer on Tartu sõpruslinn. Statistics Netherlands Deventeri koduleht
ISO 3166-2:US

ISO 3166-2:US on maakoode defineeriva ISO standardi ISO 3166-2 Ameerika Ühendriike puudutav osa. See sisaldab 50 osariigi, ühe ringkonna ning 6 Ameerika Ühendriikidele kuuluva ala (nende hulgas 9 hajasaart, mis omavad eraldi ISO 3166-1 maakoodi UM) piirkonnakoode. Koodi teine kahetäheline osa on seesama, mida kasutatakse USA-s postilühendina (erandina UM). ISO 3166-2 – standard, mis hõlmab kõiki maade regioonide koode ISO 3166-1 – internetidomeenidena kasutusel olevate maakoodide standard
Süütepomm

Süütepomm on pomm, mis on mõeldud tulekahju tekitamiseks. Molotovi kokteil
Atesteerimine

Atesteerimine on hinnangu andmine töötaja teadmistele, oskustele, võimetele, isikuomadustele ja käitumisele lähtuvalt ametikohale esitatavatest nõuetest. akrediteerimine evalveerimine
Glotokronoloogia

Glotokronoloogia (vanakreeka γλῶττα "keel" ja χρóνος "aeg") on kahe või rohkema sugulaskeele põhisõnavara võrdlemisel põhinev statistiline meetod ühisest algkeelest lähtuvate tütarkeelte vahelise suhtelise suguluse määra ning tütarkeelteks jagunemisest möödunud aja kindlakstegemiseks. 21. sajandiks on enamik keeleteadlasi glotokronoloogiast kui võrdlev-ajaloolise keeleteaduse meetodist selle ebausaldusväärsuse tõttu loobunud. Kuigi glotokronoloogiaga rööbiti ja samas tähenduses on kasutatud ka terminit "leksikostatistika", teevad paljud spetsialistid neil siiski vahet: glotokronoloogiat määratletakse kui meetodit, mille peaülesandeks on algkeele tütarkeelteks lahknemisele kindla daatumi omistamine, samas kui leksikostatistikat kasutatakse leksilise materjali statistiliseks manipuleerimiseks muude ajalooliste järelduste tegemiseks, millele konkreetseid daatumeid ilmtingimata ei omistata. Campbell, Lyle. 2004. Historical Linguistics: An Introduction. Teine väljaanne. Cambridge, Massachusetts: The MIT Press. lk 201–210. (ISBN 0-262-53267-0)
Marko Meerits

Marko Meerits (sündinud 26. aprillil 1992 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (väravavaht), kes mängib Eesti Meistriliiga klubis FC Nõmme United. A-koondise debüüdi tegi Meerits 18. detsembril 2010 sõpruskohtumises Hiina vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Rauno Alliku ja Markus Jürgenson. Uuendatud seisuga 4. detsember 2017 Eesti karikas, KNVB Beker, Suomen Cup Eesti Superkarikas, Üleminekumängud Kõik mängud UEFA Euroopa Liigas Uuendatud seisuga 7. jaanuar 2018 Tallinna FC Flora Meistriliiga: 2010 Eesti karikas: 2011, 2013 Eesti Superkarikas: 2011 Narva Trans Eesti karikas: 2018–19 Eesti aasta parim noormängija: 2011, 2013 Eesti jalgpallikoondislaste loend Penalti realiseerinud Rakvere Tarva väravavaht: mängule sõites ütlesin, et võin lööma minna Ohtuleht.ee, 20. september 2016 Veikkausliiga profiil Eesti Jalgpalli Liidu profiil Transfermarkti profiil Koondise mängud
ISO 3166-2:EE

ISO 3166-2:EE on standardi ISO 3166-2 jaotis, mis sisaldab Eesti haldusüksuste koode. Maakondade ISO-koodide numbriosa on kahekohaline ja omavalitsusüksuste ISO-koodide numbriosa kolmekohaline. Numbriosa vastab vastavalt kahele või kolmele viimasele numbrile Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatori koodides. Maakondade koodid: EE-37: Harju maakond EE-39: Hiiu maakond EE-45: Ida-Viru maakond EE-50: Jõgeva maakond EE-52: Järva maakond EE-56: Lääne maakond EE-60: Lääne-Viru maakond EE-64: Põlva maakond EE-68: Pärnu maakond EE-71: Rapla maakond EE-74: Saare maakond EE-79: Tartu maakond EE-81: Valga maakond EE-84: Viljandi maakond EE-87: Võru maakond Koodid ISO-veebikataloogis
Arnold Laasner

Arnold Laasner (27. juuni 1906 Tallinn – 29. jaanuar 1964 Gloucester) oli Eesti jalgpallur. Aastatel 1930–1936 osales 28. Eesti jalgpallikoondise mängus ning lõi kaks väravat. Klubijalgpallis esindas Tallinna VS Sporti. Eesti jalgpallikoondislaste loend Arnold Laasneri koondisemängud Biograafia ESBL-is
Thomas Müller (täpsustus)

Thomas Müller on mitme tuntud inimese nimi: Thomas Carl Ritter von Müller, saksa jurist (1845–1933) Thomas Müller, Saksamaa sõjaväelane (1902–?) Thomas Müller, saksa helilooja (1939) Thomas Müller, Šveitsi poliitik (1952) Thomas Müller, saksa füüsik (1953) Thomas Müller, saksa graafik (1959) Thomas Müller ehk TM Rotschönberg, saksa kunstnik (1961) Thomas Müller, saksa kahevõistleja (1961) Thomas Müller ehk Max Müller, saksa muusik (1963) Thomas Müller, Austria kriminaalpsühholoog (1964) Thomas M. Müller, saksa graafik ja illustraator (1966) Thomas Müller, saksa jalgpallur (1989) Thomas Müller, informaatik Thomas Müller-Pering
Oskus

Oskus on õpitud võime saada soovitud tulemusi. Oskusteks nimetatakse nii üldisi võimeid mingites tegevustes kui ka asjatundlikkust konkreetsel erialal. Näiteks on tööoskustest ajahaldus, meeskonnatöö, enese motiveerimine ja juhtimisoskus üldised, spetsiifilised oskused nagu oskus konstrueerida rõivalõikeid või oskus käsitseda 3D-graafikaprogrammi on kasulikud aga vaid kindlal erialal. Sageli räägitakse oskustest töö, elukutse ja ametikoha kontekstis. Tänapäeva majandus nõuab inimestelt laia valikut oskusi, kuna tehnoloogia aina laiema kasutussevõtu tulemusel muutub ka töö iseloom. Teisalt on paljudel ametikohtadel tarvis üldoskusi nagu arvutioskus, autojuhtimine ja keeled. Ehkki oskus on tavaliselt harjutamise ja praktika tulemus, võib see teatud tingimustel olla ka alateadlik. Nii ei teadvustata sageli, kuidas toimib oskus hoida tasakaalu või hinnata värvide omavahelist sobivust. Samas on ka niisuguse oskuse taga sisseharjunud võttestik ja treenitud meeled. Oskusi rühmitatakse mitmeti. Nii kõneldakse akadeemilistest ja motoorsetest oskustest, keele- ja arvutioskustest, suhtlusoskus(t)est jms. Tehnilised oskused (inglise keeles hard skills) on spetsiifiliselt õpetatavad oskused, mida saab määratleda ja mõõta, sageli tehnilised või tööga seotud oskused. Näiteks oskused konkreetse programmeerimiskeele kasutamisel, masina käsitsemine, raamatupidamispõhimõtete tundmine, andmeanalüüsi vms. Oskused võivad aeguda, kui need on seotud elualadega, mis on ühiskonnast kadunud, või tehnikaga, mida enam ei kasutata. Oskusi on võimalik ka kaotada, kui neid pikka aega ei praktiseerita. Eriti kehtib see teadlikult õpitud oskuste kohta. Siiski arvatakse sageli, et kord õpitud oskuste meenutamine toimub kiiremini ja ladusamalt kui päris uue oskuse omandamine. Intrapersonaalsed oskused Päring "Eesti keele seletavast sõnaraamatust" (vaadatud 25.08.2011) "What are hard skills?". the balance. Vaadatud 23. aprill 2023. Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelseid artikleid en:Skill ning en:Skill (labor) seisuga 25. august 2011.
Michael Dawson

Michael Richard Dawson (sündinud 18. novembril 1983 Northallertonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Nottingham Forest Ta alustas jalgpallikarjääri Nottingham Forestis 1997. aastal. Aastatel 2005–2014 mängis klubis Tottenham Hotspur ja 2014–2018 Hull Citys. Premier League'i hooajal 2009–2010 sai ta Tottenham Hotspuri kapteniks.[viide?] Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi Michael Dawson 11. augustil 2010. Ta kuulus ka Inglismaa koondisse 2010. aasta maailmameistrivõistlustel, aga platsile ei pääsenud ta ei põhikoosseisus ega vahetusest. Ta oli võistlustel ainuke Inglismaa jalgpallur, kes ei olnud varem Inglismaa jalgpallikoondises mänginud.
Lokomobiil

Lokomobiil (ladina keeles locus: koht ja mobilis: liikuv) on paigalseisev, veetav või iseliikuv, otse aurukatlale asetatud auruga töötav jõumasin . 1935. aastal oli Eestis üle tuhande lokomobiili keskmise vanusega 50 aastat (üks 71-aastane). Lokomobiili keskmine hind oli 8000 krooni. 1782 leiutas James Watt aurumasina . 1784 võttis James Watt patendi iseliikuvale lokomobiilile, millel olid juba koos aurukatel, aurumasin ja veomehhanism . 1895 ostis Sangaste mõisnik krahv Friedrich Berg Eestisse esimese iseliikuva lokomobiili Case Chicago maailmanäituselt . Uuema aja edutegur. Ülenurme: Eesti Põllumajandusmuuseum, 2002. Eesti Entsüklopeedia Tartu: Loodus, 1935 Katel põllutööl. Esmaspäev, 28. aprill 1935, nr 17, lk 5 Uuema aja edutegur: Eesti Põllumajandusmuuseum, 2003 Tehnikamaailm, 2005 juuni