laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Peeter Padrik (veterinaar)

Peeter Padrik (sündinud 18. detsembril 1961 Tartus) on eesti loomakasvatusteadlane. Peeter Padrik on tööliste poeg. Lõpetas 1980 Tartu 3. Keskkooli, 1990 EPA zooinseneriteaduskonna, õppis 1996–1998 TÜ avatud ülikoolis filosoofiat, lõpetas 2002 EPMÜ-s magistrantuuri, magister loomakasvatuses (2002, EPMÜ), väitekiri "Eesti holsteini tõugu sugupullide sperma morfoloogia ja spermide osmoresistentsus"; aastast 2002 EPMÜ doktorant. Täiendanud end Soome, Rootsi, Hollandi, Leedu ja Läti seemendusjaamades. Oli 1990–1998 Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu (ETKÜ) labori peatehnoloog, 1999–2003 juhataja ja aastast 2003 ka juhatuse liige, ühtlasi aastast 1999 EPMÜ loomaarstiteaduskonna sigimisbioloogia osakonna spermatoloog (poole koormusega). Uurimisvaldkond: sugupullide spermide kvaliteet ja viljastamisvõime. 30 teadustrükist. Eesti holsteini tõugu seemenduspullide värske sperma kvaliteet. // Agraarteadus (2000) 1 Eesti holsteini tõugu sugupullide spermide morfoloogia, seda mõjutavad tegurid ja seos emasloomade tiinestumisega. // Agraarteadus (2002) 4 Eesti punast tõugu sugupullide sperma kvaliteet pärast asukohavahetust. // Agraarteadus (2003) 3 Fixed time deep intracornual insemination of heifers at syncronized estrus (kaasautor). // Theriogenology 60 (2003) 1 Eesti holsteini tõugu sugupullide sügavkülmutatud/sulatatud spermide liikumiskarakteristikud ja nende seos emasloomade tiinestumisega. // Agraarteadus (2004) 4 Low semen dose intracornual insemination of cows at fixed time after PGF2α treatment or at spontaneous estrus (kaasautor). // Animal Reproduction Sci. 95 (2006) Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Peeter Padrik Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Hannes Altrov

Hannes Altrov (sündinud 2. jaanuaril 1944 Põltsamaal) on eesti klarnetist ja muusikapedagoog. Ta lõpetas 1962. aastal Põltsamaa Keskkooli. Muusikaõpinguid alustas ta 1959. aastal Põltsamaa Lastemuusikakoolis Voldemar Lemmiku õpilasena. Ta lõpetas 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Juhan Kaljaspooliku klassis) ja 1974. aastal Moskva Gnessinite-nimelise Muusikapedagoogikainstituudi aspirantuuri (Ivan Mozgovenko klassis) ning täiendas end aastatel 1976–1977 Pariisi Konservatooriumis (Jacques Lancellot' klassis). Aastatel 1964–1974 töötas ta Tallinna Muusikakeskkoolis klarnetiõpetajana. Alates 1974. aastast on ta töötanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias õppejõuna (1984. aastast dotsent, 1993. aastast professor, 1998. aastast puhkpilliosakonna juhataja). Aastatel 1967–2012 töötas ta ka Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris orkestrandina, alates 1977. aastast ka klarnetirühma kontsertmeistrina. Tema õpilased on olnud Vahur Vurm, Toomas Vavilov, Ott Maaten, Margus Vahemets, Meelis Vind, Edmunds Altmanis, Jüri Millistfer, Madis Kari, Ivar Säde ja Ringo Vimmsaare. 1981 Eesti NSV teeneline kunstnik 2012 Valgetähe IV klassi teenetemärk 1970 II auhind vabariiklikul puhkpillimängijate võistlusel 1974 III auhind rahvusvahelisel konkursil "Praha kevad" Hannes Altrov on olnud abielus Epp Altrovi ja Maris Vallsaluga. Fagotimängija, klarnetist ja muusikategelane Riho Altrov oli tema vend. Hannes Altrovi ja Maris Vallsalu poeg on klarnetist Marten Altrov. Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide: A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 34–35. Hannes Altrovi biograafia Eesti Muusika Infokeskuse lehel Evelin Samuel-Randvere. Kumb on kuulsam, isa või tütar? Delfi Lood. 30.11.2018. Hannes Altrov Eesti Muusika Infokeskuse lehel
Costa Fortuna

Costa Fortuna on esimene Fortuna-klassi ristluslaev. Laev kuulub Carnival Corporation & plci tütarettevõttele Costa Crociere S.p.A. ning on ehitatud 2003 Fincantieri laevatehases Genovas Itaalias. Ristluslaev asus esmareisile 3. detsembril 2003. Laev ristiti nädalavahetusel 22. novembril 2003 Genovas (Itaalia) ja selle ristiema oli itaalia näitleja Maria Grazia Cucinotta. Laeva kodusadam on Genova. Ristluslaeva sõsarlaevad on Carnival Triumph, Carnival Victory ja Costa Magica. 2012. aastal kasutati laeva kruiisideks Warnemündest Kopenhaageni kaudu ning 2013 – Kopenhaagenist. Fakta om fartyg (rootsi keeles) Costa Fortuna Costa Crociere kodulehel (inglise keeles) Costa Fortuna Fast Facts[alaline kõdulink] (inglise keeles) Italian Actress Named Costa Fortuna Godmother (inglise keeles) "Costa Fortuna": Hommage an alte italienische Ozeanriesen (saksa keeles) Costa Fortuna sõiduplaan 2012 (inglise keeles) Ship Costa Fortuna (inglise keeles) Costa Fortuna Costa kodulehel (inglise keeles)
Saksa-Rooma riigi territooriumite loend (A)

See on Saksa-Rooma riigi territooriumite loend, mis algavad tähega A:
Saksa-Rooma riigi territooriumite loend (B)

See on Saksa-Rooma riigi territooriumite loend, mis algavad tähega B:
Henn Kalamees

Henn Kalamees (aastani 1940 Heinrich Kalamees; 15. august 1895 Tartu – 2. oktoober 1972 Tallinn) oli eesti kopsuarst. Ta lõpetas aastal 1915 Tartu Aleksandri Gümnaasiumi. Aastal 1915 õppis ta Tartu Ülikooli loodusteaduskonnas, aastatel 1915–1918 ja 1920–1922 arstiteaduskonnas. Ta täiendas end Viini Ülikooli juures. Ta oli aastatel 1922–1925 Kadrinas jaoskonnaarst ning 1925–1927 Lustivere Laste Tuberkuloosi Sanatooriumi juhataja. Aastast 1927 töötas ta Taheva laste tuberkuloosisanatooriumi juhatajana. Pärast sõda töötas ta mitmes tuberkuloosiravilas. Aastal 1958 jäi ta pensionile, tegeledes seejärel põhiliselt aiandusega oma koduaias Meriväljal. Ta oli Korp! Fraternitas Estica vilistlane. Henn Kalamees suri 2. oktoobril 1972 ja ta maeti 6. oktoobril 1972 Metsakalmistule. Tema abikaasa Anna Kalamees oli samuti kopsuarst. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 35 http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=Henn&filter_maetud_perenimi=Kalamees&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink]
Ämblikmees (film)

"Ämblikmees" (originaalpealkiri "Spider-Man") on 2002. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide mängufilm superkangelasest Ämblikmehest. Peategelast kehastab Tobey Maguire.
Karl Kaur

Karl Kaur (26. november 1900 Koorküla vald – 2. august 1972 Tallinn) oli eesti lastearst. Ta lõpetas aastal 1921 Tartu reaalkooli. Ta võttis osa Vabadussõjast. Aastatel 1921–1927 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, ta oli EÜS Ühendus vilistlane. Ta oli aastatel 1927–1928 Tartu Ülikooli lastekliiniku assistent. Aastatel 1928–1940 oli ta Tallinna 2. Haigla ordinaator. Aastatel 1940–1945 oli ta Tallinna lastehaigla peaarst, aastatel 1945–1952 oli ta Tartu Kliinilise Lastehaigla peaarst; olles ühtlasi 1945–1955 Tartu Riikliku Ülikooli pediaatriakateedri juhataja (sai aastal 1946 dotsendiks). Aastatel 1955–1961 oli ta Tartu Linna Kliinilise Nakkushaigla lasteosakonna juhataja. Ta jäi aastal 1961 pensionile. Karl Kaur suri aastal 1972 Tallinnas. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 167
Andrus Mõttus

Andrus Mõttus (sündinud 17. veebruaril 1971 Tõrvas) on eesti vaimulik (EELK Konsistooriumi kantsler), ettevõtja ja koolijuht. Andrus Mõttus on lõpetanud 1989. aastal Tõrva Keskkooli. Keskkooli ajal osales ta Helme Kutsekeskkooli motoklubis ning tuli 1987. aastal kutsekoolide meistriks motokrossis. Aastatel 1989–1993 õppis ta Eesti Põllumajandusülikoolis majandust, seejärel aastatel 2003–2006 Tartu Ülikoolis kehakultuuri ja aastatel 2009–2012 Tartu Teoloogia Akadeemias usuteadust. 2012. aastal lõpetas ta ka EELK Usuteaduse Instituudi pastoraalseminari. Aastatel 1993–1995 oli ta Sürgavere põllumajandusühistu tegevdirektor, 1995–1996 EKE ARIKO ettevõtluskonsultant, 1997–1998 Rakvere Lihakombinaadi arendusdirektor ja 1998–2001 ASi Rain juhatuse liige. Aastatel 2001–2002 töötas ta Eesti Energias teenindusdirektorina, 2003–2005 ASis RPM tegevjuhina, 2004–2006 oli Vestman Kinnisvara juhatuse liige ja 2006–2011 OÜ Delibalt Production (MuMa, Rimi, Alpenrose ja Balbiino kohukeste tootja) juhatuse liige. Samuti on ta andnud Kambja Igntsi Jaagu Põhikoolis usuõpetuse tunde ja pidanud loenguid Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ettevõtluskeskuses . 2009. aastast teenis Andrus Mõttus EELK Kambja koguduses praktikandina. 8. juulil 2011 ordineeriti ta diakoniks ning 15. juulil 2012 ordineeris peapiiskop Andres Põder ta õpetajaks. Aastatel 2011–2012 oli Andrus Mõttus Kambja koguduse diakon, alates 2012. aastast on ta Kambja koguduse õpetaja ja 2012–2018 oli ta samal ajal ka Tartu Kutsehariduskeskuse direktor. Alates 31. jaanuarist 2018 on Andrus Mõttus EELK Konsistooriumi kantsler. Ta on Tõrva Gümnaasiumi fondi asutaja ja nõukogu liige. Aprillis 2022 andis president Alar Karis Andrus Mõttusele nooremleitnandi sõjaväelise auastme. Andrus Mõttus elab Laevas. Ta on abielus ja tal on kolm last. EELK Kambja koguduse koduleht (vaadatud 26. veebruaril 2013) Pastorist koolijuht tahab uues ametis ruttu järje peale jõuda. Õpetajate Leht, 25. jaanuar 2013. "Luterlikul kirikul kaks uut õpetajat" Eesti Kirik, 01.08.2012 (vaadatud 26. veebruaril 2013) [1]Vilja Kohler. Tartu kutsehariduskeskuse direktor paneb ameti maha. Tartu Postimees, 8. detsember 2017. Kristel Schwede. "Palverännaku eesmärgid on erinevad" Elukiri 5/2010 (osa artiklist on intervjuu Andrus Mõttusega palverännakute teemal) Priit Luts. "Tartu kutsehariduskeskuse uueks direktoriks sai Andrus Mõttus" ERR, 27. november 2012 "Pastorist koolijuht tahab uues ametis ruttu järje peale jõuda" Õpetajate Leht, 25. jaanuar 2013 Heli Raamets. "Endises saunas töötab salapärane kohukesevabrik" Maaleht, 1. aprill 2010 Rita Puidet. "Jumala kingitud väega" Eesti Kirik, 24. august 2011
Lawrence Stevens

Lawrence Stevens (25. veebruar 1913 Johannesburg – 17. august 1989 Durban) oli Lõuna-Aafrika poksija. Stevens võitis kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Stevens poksis detsembrist 1932 kuni juulini 1946 elukutselisena. Ta osales kokku 42 kohtumisel, millest võitis 39 (neist 20 nokaudiga) ja kaotas 2 (need mõlemad nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki. 10. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1932. Tulemused inglise keeles Lawrence Stevens veebisaidil Olympedia (inglise) Lawrence Stevens veebisaidil BoxRec (inglise)
Al-Bīrūnī

Abū ar-Rayḩān Muḩammad ibn Aḩmad al-Bīrūnī (973 Kath, Horezm – 1048 või pärast 1050. aastat Ghaznī) oli araabiakeelne pärsia matemaatik, astronoom, füüsik, kronoloog, geograaf ja kultuuriloolane, polühistor, üks islamimaailma tähtsamaid ja mitmekülgsemaid õpetlasi, maailma esimene võrdlev kultuuriuurija. Ta kirjutas arvukalt traktaate matemaatikast, astronoomiast, füüsikast, botaanikast, geograafiast, üldisest geoloogiast, mineraloogiast, meditsiinist, etnograafiast, ajaloost, kronoloogiast ja kultuuriloost. Ta sai teadusliku hariduse ja reisis palju. Aastal 1017 või 1018 viis sultan Maḩmūd-e Ghaznawī ta enda juurde Ghaznīsse, kuhu ta jäigi elama. Ta osales sõjakäigus Indiasse. Ta õppis sanskriti keelt ning uuris India kultuuri ja religiooni, mida ta kirjeldas eelarvamusteta oma peateoses "India ajalugu". Ta tõlkis ka India raamatuid araabia keelde. Varakeskaja India ajaloo kohta on tähtis allikas tema traktaat "Indialastele kuuluvate mõistusele vastuvõetavate ja vastuvõtmatute õpetuste selgitus", mille jaoks ta kogus materjali sõjaretkedel Indiasse. "Vanaaja rahvaste kronoloogias" kirjeldas ta üksikasjalikult araabia, pärsia, juudi, kreeka ja teisi kalendreid. Ta valdas nii kreeka kui ka india astronoomiat. Tema traktaat "Astronoomia võti" ei ole säilinud, küll aga väike "Sissejuhatus astroloogiakunsti elementidesse", milles on populaarses vormis esitatud matemaatika ja astronoomia alused. "Raamatus kõõlude leidmisest ringis" on originaalseid matemaatilisi meetodeid ja tõestusi. Ta taandas nurga trisektsiooni ja kuubi duplikatsiooni ülesande kuupvõrrandite lahendamisele. Ta kaitses seisukohta, et Maa pöörleb ümber oma telje, ning arvutas Maa ümbermõõdu. Ta arvas, et Maa võib liikuda ümber Päikese. Suures traktaadis matemaatilisest ja kirjeldavast geograafiast "Mas‘ūdi kanon" on muu hulgas esitatud geograafilise pikkuse määramise trigonomeetriline meetod, mis on lähedane tänapäeva geodeetilistele triangulatsioonimeetoditele. Ta kirjutas mahuka teose Kesk-Aasia topograafiast. Muu hulgas uuris ta Amu-Darja jõesängi muutumist kauges minevikus. Teoses "Mineraalide erikaalude leidmise reeglid" leidub tänapäevastele andmetele lähedasi andmeid. Haljand Udam, "Al-Bīrūnī ja idamaine teadus. Usbekistani õpetlase tuhandenda sünni-aastapäeva puhul" – Looming 1973, nr 11, lk 1914–19; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
Adriaan Blaauw

Adriaan Blaauw (12. aprill 1914 Amsterdam – 1. detsember 2010 Groningen) oli hollandi astronoom. Blaauw õppis Leideni ülikoolis ja Groningeni ülikoolis. Ta töötas Yerkesi observatooriumis, Leideni tähetornis, Groningeni ülikoolis ja mujal. Aastatel 1957–1969 oli ta Groningenis Kapteyni astronoomialaboratooriumi direktor, 1970–1974 Euroopa Lõunaobservatooriumi teine peadirektor ning 1975–1981 Leideni ülikooli professor. Aastatel 1976–1979 oli ta Rahvusvahelise Astronoomiauniooni president. Ta oli üks ajakirja Astronomy and Astrophysics asutajaid. Ta uuris põhiliselt täheparvi ja väiksema tihedusega täheassotsiatsioone, kaksiktähesüsteemidest ühe tähe plahvatamisel vabanenud tähti, Linnutee ehitust, täheteket ja kosmilist kauguste skaalat. Ta oli üks suuremaid autoriteete Linnutee ehituse ja kinemaatika alal. Ta kirjutas ka Euroopa Lõunaobservatooriumi ja Rahvusvahelise Astronoomiauniooni ajaloost. 1978 Jules Jansseni auhind 1989 Bruce'i medal Tema järgi on nimetatud asteroid (2145) Blaauw. Autobiograafia
Mantova

Mantova (ladina keele järgi teisteski keeltes kasutatav Mantua ei ole eesti keeles soovitatav) on linn Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas, Mantova provintsi halduskeskus. Elanike arv 48 103 (2004). Linn on kolmest küljest piiratud Mincio jõe moodustatud järvedega. Ajaloolise ja romantilise linnasüdame ümber laiuvad Manotova peamiselt fašistlikust perioodist pärit ehitistega eeslinnad. Seal asuvad keemia- ja paberitööstusettevõtted, mis on süüdi ka ümbruskonna suurima järve Superiore reostamises. Hoolimata sellest peetakse Mantovat üheks Itaalia keskkonnasõbralikumaks linnaks (Legambiente aruanne 2005). Mantova kohal asus algselt etruski (6. sajand eKr), seejärel Vana-Rooma asula. Linn kuulus 12. sajandil Lombardia Liigasse. Mantova õitseaeg oli Gonzagade (üks renessansiaegse Itaalia rikkamaid ja võimsamaid suguvõsasid) valitsusajal (1328–1627). Aastateks 1628–1631 läks linn pärilussõja tagajärjel Neversi hertsogite kätte. Aastal 1708 läks Mantova Austria valdusse, 1797 vallutas selle Napoleon I ja linn liideti Tsisalpiini vabariigiga, 1815 taastati Austria võim. Alates 1866 on Mantova ühendatud Itaalia riigi koosseisus. Mantova kesklinn on koondunud ümber nelja omavahel ühendatud väljaku – Piazza Mantegna, Piazza dell'Erbe, Piazza Broletto ja Piazza Sordello. Nende väljakute ääres asub suurem osa Mantova vanemast ja väärtuslikumast arhitektuuripärandist. Gonzaga hertsogipalee (Palazzo Ducale; ehitatud 13.–18. sajandil) on üks Euroopa suurimaid ja uhkeimaid. Tähelepanu väärivad seal Andrea Mantegna ja Giulio Romano freskod ning muud kunstiväärtused. Ühe osa paleekompleksist moodustab Castello di San Giorgio kindlus (1390–1506). Palazzo Tè (16. sajand) Mantova toomkirik (Duomo) (12.–18. sajand); Gulio Romano stukkdekoor 13. sajandist Sant'Andrea kirik (15.–18. sajandil ehitatud basiilika, mille üks arhitekte oli ka Leon Battista Alberti), kampanii (1414) Rotonda di San Lorenzo kirik 11. sajandi rotund (Mantova vanim kirik) Mantova raekoda (Broletto) (13. sajandist) Palazzo della Ragione (osalt 13. sajandist; kampaniil 15. sajandist) Palazzo Bonacolsi Palazzo del Capitano Palazzo degli Uberti Palazzo Vescovile Mantova mälestusmärkides ja tänavanimedes kajastuvad arvukad kultuuriloolised seosed. See on poeet Vergiliuse sünnilinn (Mantua me genuit). Samuti on Mantovast pärit kunstnik Andrea Mantegna. Mantovasse saatis Shakespeare maapakku Romeo ja seal on Verdi "Rigoletto" tegevuspaik. Via Accademial asub 18. sajandist pärinev Teatro Scientifico Bibiena. Seal andis 13-aastane Wolfgang Amadeus Mozart oma debüütkontserdi. La Mantovana Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Mantova koduleht itaalia keeles
Läänepunkt

Läänepunkt on horisondi punkt, mis on meridiaani ja horisondi mõlemast lõikepunktist 90° kaugusel ning milles võrdpäevsuse ajal päike loojub. Läänepunkt on horisondi ja taevaekvaatori läänepoolne lõikepunkt. Läänepunkti ja päikese loojumise punkti vaheline nurk vaatleja seisukohast on õhtulaius. Võrdpäevsuse ajal on see 0°. Läänepunkti vastandpunkt on idapunkt. Ilmakaar Sissejuhatus sfäärilisse astronoomiasse (saksa keeles)
David Carstens

David Krynauw Enslin Carstens (september 1914 Strand, praegu Lääne-Kapimaa – 6. august 1955 Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika poksija. Carstens võitis poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Carstens poksis novembrist 1932 kuni veebruarini 1939 elukutselisena. Ta osales kokku 25 kohtumisel, millest võitis 11 (neist 7 nokaudiga) ja kaotas 12 (neist 6 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki. 10. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1932. Tulemused inglise keeles David Carstens veebisaidil Olympedia (inglise) David Carstens veebisaidil BoxRec (inglise)
Horace Gwynne

Horace Gwynne (5. oktoober 1912 Toronto – 16. aprill 2001 Toronto) oli Kanada poksija, rahvuselt inglane. Ta oli koos perega Esimese maailmasõja ajal Inglismaal, sest tema isa oli Briti sõjaväes. Seal õppis noor Horace Gwynne ka poksima. Pärast sõda pöördus pere tagasi Kanadasse ja Gwynne hakkas esindama Kanadat. Gwynne võitis kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Gwynne poksis septembrist 1932 kuni maini 1939 elukutselisena. Ta osales kokku 44 kohtumisel, millest võitis 34 (neist 6 nokaudiga) ja kaotas 8 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki. 10. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1932. Tulemused inglise keeles Horace Gwynne veebisaidil Olympedia (inglise) Horace Gwynne veebisaidil BoxRec (inglise)
Bernard Lovell

Sir Alfred Charles Bernard Lovell (31. august 1913 Oldland Common, Gloucestershire – 6. august 2012) oli inglise füüsik ja astronoom, raadioastronoomia teerajaja. Ta oli 1951–1980 Manchesteri Ülikooli raadioastronoomia professor. Ta rajas Nuffieldi raadioastronoomialaboratooriumid (Jodrell Bank) ning oli selle direktor. Ta laskis ehitada Jodrell Banki juurde suure raadioteleskoobi. Ta tegeles ka USA ning Nõukogude ja Vene tehiskaaslaste ja kosmosesondide raadioseirega. Ta on kirjutanud ka meteoorastronoomiast. Ta on lokaliseerinud hulga meteooriparvi. 1955 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 1974 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks 1981 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal "Meteor Astronomy" (1954) "The Exploration of Space by Radio" (1957) "Our Present Knowledge of the Universe" (1967) "Out of the Zenith. Jodrell Bank 1957–70" (1973) "Man's Relation to the Universe" (1975) "In the Centre of Immensities" (1979) "Emerging Cosmology" (1981) Elulooartikkel (inglise keeles)
Alidaad

Alidaad (araabia keelest العضادة al-idhâdah) on astronoomiliste ja geodeetiliste nurgamõõteriistade (astrolaab, sekstant, teodoliit) detail, mis pöörleb ümber telje. Alidaad on ühendatud gradueeritud skaalaga. Alidaadi küljes asub teleskoop ehk viseerimisseade, lugemisseadised ning vesilood. Teodoliidis nimetatakse kogu pööratavat keskosa alidaadiks. Teleskoopiline alidaad – modernsemat tüüpi alidaad, mille põhiosaks on teleskoop. Lihtsam kasutada ning mõõtmistulemused on täpsemad võrreldes tavalise alidaadiga. Tavaline (vanemat tüüpi) alidaad – meenutab varrast või pulka, mille mõlemas otsas on sihik ning mille peamiseks materjaliks on puit või metall. Kogupikkus on enamasti kuni 50 cm. Tänapäeval selliseid enamasti ei kasutata kuna nõutud täpsusi on antud alidaadiga raske saada. Tegu on tõenäoliselt ühe vanima teadaoleva kaardistamisinstrumendiga. Mõiste alidaad viitas algselt ainult reeglile või sirgele, kuid tähistab nüüd tavaliselt kogu instrumenti, mis sisaldab lihtsaid teleskoopilisi või muid vaateseadmeid koos indekslugemis- või registreerimisseadmetega. Esialgne variant alidaadist meenutab pulka või varrast, mille mõlemas otsas asuvad labad, milles omakorda on augud. Läbi mõlema augu pidi nägema vastavat objekti. Alidaadi põhimaterjaliks oli enamasti puit, uhkemad olid valmistatud ka elevandiluust. Hilisemal perioodil oli alidaadi põhimaterjaliks messing või mõni muu metall. Alidaati kasutatakse objektide suuna määramiseks ja seda kasutatakse tavaliselt üksikasjaliku vaatluse käigus. Igal tiivul (nimetatakse ka tihviks või tihviks) on auk, pilu või muu indikaator, mille kaudu saab vaadata kaugemat eset. Alidaadil võib olla ka osuti või osutid, et näidata asukohta skaalal. Alidaadid on valmistatud puidust, elevandiluust, messingist ja muudest materjalidest. Teleskoopilise alidaadi kirjeldus Kirjeldus ja ajalugu
Briseis

Briseis (kr Βρισηΐς) oli vanakreeka kangelaseeposes Achilleuse kaunis orjatar, kelle ta oli saanud Trooja sõjas sõjasaagina. Achilleus pidi Briseise loovutama Agamemnonile, kuna too oli ilma jäänud sõjasaagiks saadud Chryseisest, kes anti tagasi oma isale, Apolloni preestrile Chrysesele, et päästa kreeklaste sõjaväge katkust. Achilleuse viha Agamemnoni peale on oluline süžeemotiiv "Iliases".
Canis Canem Edit

"Canis Canem Edit" on avatud maailmaga videomäng, mille töötasid välja Rockstar Vancouver ja Rockstar New England ning andsid välja Rockstar Games ja Bethesda Softworks. Mängu levitati USA-s ja Kanadas nimega "Bully". 2016. aasta 8. detsembril tuli müügile mobiilimängu uuendatud versioon "Bully: Anniversary Edition". http://www.eurogamer.net/articles/2016-12-08-rockstars-bully-celebrates-10th-anniversary-with-iphone-android-release Canis Canem Edit ametlik koduleht
Aş-Şūfī

‘Abd ar-Raḩmān aş-Şūfī (pärsia keeles عبدالرحمن صوفی‎) (7. detsember 903 Rey – 25. mai 986 Shīrāz) oli pärsia astronoom. Ta tegutses Bagdadi õukonnas. Tema tähtsaim töö on tähekataloog aastast 964. See sisaldab üle 1018 tähe koos asenditega tähesuurustega. Asendid võttis ta Ptolemaiose "Almagestist", korrigeerides neid vahepealse pretsessiooni tõttu 12°42′ võrra. Tähesuurused andis ta oma vaatluste põhjal, mistõttu kataloogi põhjal saab otsustada selle üle, kui palju tähesuurused olid muutunud. Seal on esmamainitud Andromeeda udukogu, mis Euroopas avastati alles 17. sajandil. Kataloogi andis 1874 välja Hans Schjellerup. Ta määras aasta pikkuse, koostas planeetide tabeleid ja tegi geodeetilisi mõõtmisi.
Turkmeeni NSV lipp

Turkmeeni NSV lipp oli NSV Liidu haldusüksuse Turkmeeni NSV lipp. Turkmeeni NSV esimene lipp oli kasutusel aastatel 1927–1937, see oli punane kangas, mille vardapoolsel küljel olid suurelt kuldsed sirp ja vasar ning kuldse äärisega punane viisnurk. Aastal 1937 embleem eemaldati ja selle asemel lisati vardapoolsesse ülanurka kuldsed tähed "T.S.S.R", mis 1940 vahetati kirillitsas kirjutatud "ТССР" vastu, sest türkmeeni keel oli vahepeal üle läinud ladina kirjalt kirillitsale. 1. augustil 1953 sai Turkmeeni NSV uue lipu. See oli punane kangas, millel oli kaks sinist horisontaalset laidu, vardapoolses ülanurgas aga kuldsed sirp ja vasar ning kuldse äärisega punane viisnurkne täht (alates 1978. aastast oli embleem ainult lipu ühel küljel). Sinised triibud sümboliseerisid niisutuskanalite vett. Lipp oli kasutusel kuni 29. oktoobrini 1991 (ilma sirbi, vasara ja viisnurgata 19. veebruarini 1992). Turkmeeni NSV vapp Türkmenistani lipp