laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Viljandimaa Ingeri-Soome Kultuuriselts

Viljandimaa Ingeri-Soome Kultuuriselts on Eesti ingerisoomlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Viljandis aadressil Pikk tänav 4. Organisatsiooni juhatuse esimees on Valeri Luukka. Organisatsioon asutati 28. jaanuaril 1989. Organisatsioon korraldab Eesti ingerisoomlaste laulupidu. Organisatsiooni juures tegutseb segakoor Sävel ja rahvatantsurühm Kielo. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 53 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 53
Torutanu

Torutanu on ajalooliselt linasest riidest tärgeldatud või pappalusel koonusekujuline pikema või lühema sopiga tanu, mida kanti peamiselt Viljandimaa põhjaosas ja Pärnumaal. Torutanu oli Tõstamaal ja Audrus kõrge, suhkrupeakujuline, lilltikandiga kaunistatud. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 302
Ida-Virumaa Juudi Kogukond

Ida-Virumaa Juudi Kogukond on Eesti juutide organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Kohtla-Järvel aadressil Kalevi tänav 16. Organisatsiooni juhatuse esimees on Aleksandr Dusman. Organisatsioon asutati 23. aprillil 1989. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 55 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 55
Narva Juudi Kogukond

Narva Juudi Kogukond on Eesti juutide organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Narvas aadressil Tallinna maantee 10a. Organisatsiooni juhatuse esimees on Aleksandr Spivak. Organisatsioon asutati 14. mail 1998. Organisatsioon korraldab Narvas Iisraeli päevi. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 56 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 56
Pärnu Juudi Selts

Pärnu Juudi Selts on Eesti juutide organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Pärnus aadressil Rohu tänav 128. Organisatsiooni juhatuse esimees on Jefim Frischer. Organisatsioon asutati 1. oktoobril 1999. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 57 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 57
Tartu Juudi Kogukond

Tartu Juudi Kogukond on Eesti juutide organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tartus aadressil Pepleri tänav 27. Organisatsiooni juhatuse esimees on Susan Vulf. Organisatsioon asutati 10. juunil 1988. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 58 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 58
Kukehändtanu

Kukehändtanu ehk ratastanu on ajalooliselt valgest linasest riidest tärgeldatud või pappalusel kaarekujulise ristkroogetes sopiga tanu. Kaunistatud lilltikandiga. Seda kanti peamiselt Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 302
Maclear

Maclear on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas, Elundini valla halduskeskus. Asula on rajatud 1876. aastal Briti sõjalise tugipunktina. Linnaõigused sai Maclear 1916. aastal. Linn on saanud nime astronoomi Sir Thomas Macleari (1794–1879) järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Macleari elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,1%, värvilisi 4,3%, valgeid 2,0%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 0,4%. Koosa keelt pidas emakeeleks 88,3% inimesi, afrikaani keelt 5,1%, inglise keelt 2,7%, sotho keelt 2,1% ja teisi keeli 1,8%., Maclear South Africa Info https://census2011.adrianfrith.com/place/286180 https://census2011.adrianfrith.com/place/286181
Oleg Gordijevski

Oleg Gordijevski (vene keeles Олег Антонович Гордиевский; sündinud 10. oktoobril 1938 Moskvas) on endine Nõukogude Liidu luuretöötaja, täpsemalt KGB polkovnik ja KGB resident Londonis, kes töötas aastatel 1974–1985 topeltagendina Suurbritannia välisluureteenistuse MI6 heaks. Gordievsky, Oleg; Andrew, Christopher (1990). KGB: The Inside Story. Hodder & Stoughton. ISBN 0-340-48561-2. Gordievsky, Oleg; Andrew, Christopher (1990). The KGB. HarperCollins. ISBN 0-06-016605-3. Gordievsky, Oleg; Andrew, Christopher (1991). Instructions from the Centre: Top Secret Files on KGB Foreign Operations, 1975–85. Hodder & Stoughton. ISBN 0-340-56650-7. Gordievsky, Oleg; Andrew, Christopher (1992). More Instructions from the Centre: Top Secret Files on KGB Foreign Operations, 1975–85. Frank Cass Publishers. ISBN 0-7146-3475-1. Gordievsky, Oleg (1995). Next Stop Execution (autobiography). Macmillan. ISBN 0-333-62086-0. "Superspy Oleg Gordievsky betrayed his nation to save the world | Gordievsky occupies a unique place in the pantheon of top spies and the repercussions of his betrayal continue to this day, writes David Sanderson" (inglise). The Times. 15. september 2018. Vaadatud 15. septembril 2018. Ben Macintyre (2018), The Spy and the Traitor: The Greatest Espionage Story of the Cold War Ben Macintyre (2019) ,Spioon ja reetur : külma sõja põnevaim spioonilugu /  ; inglise keelest tõlkinud Lauri Liiders ; [toimetanud Siiri Rebane ; kujundanud Villu Koskaru] Victor Cherkashin, Gregory Feifer, Spy Handler: Memoir of a KGB Officer. The True Story of The Man Who recruited Robert Hanssen & Aldrich Ames, New York, Basic Books, 2005, ISBN 0-465-00968-9. Mark Urban, UK Eyes Alpha: The Inside Story of British Intelligence, Londra, Faber and Faber, 1996, ISBN 0-571-19068-5. Oleg Gordijewski, Christopher Andrew: KGB. Die Geschichte seiner Auslandsoperationen von Lenin bis Gorbatschow. Bertelsmann, München 1990, ISBN 3-570-06264-3. Intervjuu (inglise keeles) Biograafia (vene keeles) Andmed CIA lehel (inglise keeles)
Harjutanu

Harjutanu on ajalooliselt linasest riidest pappalusel toestatud esikülje ja kaarja ülaäärega, kuni 25 cm kõrge tanu. Ta on üleni kaunistatud valge lilltikandi ja litritega, alläär on musta villase tikandiribaga. Harjutanu oli Muhu pruudi tanu. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 302 Harjutanu, Eesti Rahva Muuseum
Kanahändtanu

Kanahändtanu on ajalooliselt valgest linasest riidest tärgeldatud või pappalusel koonusekujuline pikema või lühema sopiga tihedate püstkurdudega tanu. Seda kanti peamiselt Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 302
Kikktanu

Kikktanu on ajalooliselt linasest riidest tärgeldatud või pappalusel koonusekujuline lühema sopiga lilltikandiga kaunistatud tanu. Seda kanti peamiselt Mihkli kihelkonnas Pärnumaal ja Läänemaal. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 302 Kikktanu, Eesti Rahva Muuseum
Saksatanu

Saksatanu (ka oub või linnatanu) oli talunaiste väike pitsist või kunstlilledest ning siidilintidest tanu. Ta läks moodi 19. sajandi lõpul, kui maal võeti kasutusele linnamoeline rõivastus ning kanti 20. sajandi alguseni. Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 132 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 302 Saksatanu, Eesti Rahva Muuseum
Komga

Komga on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas. Komga on saanud alguse 1854. aastal rajatud sõjalisest tugipunktist. Asula on Komga alates 1877. aastast, linnaõigused sai 1904. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Komga elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,98%, värvilisi 4,71%, valgeid 3,72%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25% ja teisi 0,35%. Koosa keelt pidas emakeeleks 88,63% inimesi, afrikaani keelt 5,04%, inglise keelt 4,43% ja viipekeelt 0,66%. https://census2011.adrianfrith.com/place/272001
Noorik

Noorik on noor naine alates abiellumisest, varem tanutamisest, kuni esimese tütre sünnini (sest poeg ei tee veel naiseks). Mitmel pool ka esimese lapse sünnini. Lõuna- ja Lääne-Eestis oli 19. sajandil tavaks isegi 2–3-aastane noorikupõli. Lapse sündi enne 9 kuu möödumist pärast pulmi peeti häbiasjaks. Mõnel pool nimetati noorikuks ka mõrsjat pärast laulatamist, kui laulatus toimus enne pulmi. Ülo Tedre. Pulmasõnastik II Eesti rahvakultuuri leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 180 Eesti noorik, EKM j 153:48 M 42, Eesti Kunstimuuseum
Tare tänav (täpsustus)

Tare tänav on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus: Tare tänav Kobela alevikus Tare tänav Narva linnas Tare tänav Pärnu linnas Tare tänav Tallinna linnas Tare tänav Viljandi linnas Tare tänav Väike-Maarja alevikus
Pruudiaasta

Pruudiaasta ehk pruutaasta oli aeg, mil mõrsja pidi kosjade ja pulmade vahelisel ajal mõnel päeval nädalas (teisipäeval, neljapäeval, laupäeval) käima peiuvanemate juures tööl (eriti viljalõikusel, kartulivõtmisel jne), näitamaks oma töökust ja tragidust. Tulevane perenaine pidi olema tugev, terve ja töökas. Oli mõeldav, et kui mõrsja töö ei meeldinud, maksti tööpäevad välja ja pulmad jäid pidamata (näit. Jüri, Pühalepa, Mustjala, Kaarma, Muhu). Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 150 Ülo Tedre. Pulmasõnastik III
Kreeka heliloojate loend

Silmapaistvamad Kreeka heliloojad on (olnud) järgmised: Mános Chatzidákis (Μάνος Χατζιδάκις, 1925 – 1994, éntechno, filmimuusika, The Academy Award for Best Original Song (Oscar), 1960 laulu "Poté tin kyriakí", "Ποτέ την Κυριακή", "Never on Sunday", "Mittekunagi pühapäeval" eest) Eléni Karaïndrou (Ελένη Καραΐνδρου, filmimuusika) Pávlos Karrér Níkos Karvélas (Νίκος Καρβέλας) Stávros Ksarchákos (Σταύρος Ξαρχάκος, laῖká, klassikaline muusika, filmimuusika) Stávros Kougioumtzís (Σταύρος Κουγιουμτζής, 1932 – 2005, uus laine/néo kýma) Leo Leandros Giánnis Markópoulos (Γιάννης Μαρκόπουλος) Thános Mikroútsikos (Αθανάσιος (Θάνος) Μικρούτσικος) Takis Morakis (Τάκης Μωράκης, 1916–1991) Dímos Moútsis (Δήμος Μούτσης) Mímis Pléssas (Μίμης Πλέσσας) Spýros Samáras Giánnis Spanós (Γιάννης Σπανός, uus laine/néo kýma) Míkis Theodorákis (Μιχαήλ (Μίκης) Θεοδωράκης, éntechno) Vassílis Tsitsánis (Βασίλης Τσιτσάνης, 1915 – 1984, rebétiko) Vángelis (Ευάγγελος Παπαθανασίου, elektrooniline muusika) Antónis Vardís Yánni (Γιάννης Χρυσομάλλης, elektrooniline muusika) Giánnis Xenákis (Γιάννης Ξενάκης, 1922 – 2001, konkreetne muusika, muusikateoreetik, arhitekt) Paljud kreeka lauljad ja muusikud on saavutanud tuntuse ka heliloojatena: Stratos Dionysíou (Στράτος Δινυσίου, 1935–1990) Pános Gavalás (Πάνος Γαβαλάς, 1926–1988, συνθ.) Apóstolos Kaldáras (Απόστολος Καλδάρας, 1922–1990, συνθ.) Manólis Karandínis (Μανώλης Καραντίνης, bouzouki) Stélios Kazantzídis (Στέλιος Καζαντζίδης, 1931–2001) Mános Loïzos (Μάνος Λοΐζος, 1937–1982, συνθ.) Chrístos Nikolópoulos (Χρήστος Νικολόπουλος, bouzouki, συνθ.) Vangélis Perpiniádis (Βαγγέλης Περπινιάδης, 1927–2003, bouzouki) Démis Roússos (Ντέμης Ρούσσος, 1946–2015) Márkos Vamvakáris (Μάρκος Βαμβακάρης, 1905–1972, συνθ.) Giórgos Zabétas (Γιώργος Ζαμπέτας, 1925–1992, bouzouki, συνθ.) Spýros Zagoraíos (Σπύρος Ζαγοραίος, 1928–2014, συνθ. Manólis Chiótis (Μανώλης Χιώτης, 1920–1970, bouzouki, συνθ.) Christákis (Χρηστάκης, Χρήστος Σύρπος, 1924–1981, bouzouki, συνθ.) Níkos Xyloúris (Νίκος Ξυλούρης, 1936–1980)
Néo kýma

Néo kýma (kreeka keeles νέο κύμα – 'uus laine') on Kreeka muusikas entechno (või entehno, Kreeka k. έντεχνο) ja laika-muusika edasise arengu tulemusena 1960. aastatel tekkinud muusikastiil, milles on kasutatud ka Kreeka rahvaliku muusika ja rebetika elemente. Esimesed silmapaistvad neo kyma heliloojad olid juba 1950. aastatel entechno-stiilis alustanud Manos Hatzidakis ja 1960. aastate alguses selles muusikat looma asunud Mikis Theodorakis, kes mõlemad olid õppinud klassikalist muusikat, nagu ka veidi hiljem liitunud Stavros Xarchakos, 1960. aastatel lisandusid mitmed heliloojad, kellel klassikalise muusika tausta ei olnud ja keda peetakse pigem populaarmuusikalikuma neo kyma kui entechno viljelejateks, nagu Stavros Kougioumtzis, Giannis Spanos, Manos Loizos, Dionysois Savvopoulos, Dimos Moutsis jt.
Ari keel

Ari keel on Üld-Uus-Guinea hõimkonna gogodala-suki rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Paapua Uus-Guinea Lääneprovintsis Aramia jõe ääres Ari ja Serea külas. 2000. aasta Uus-Guinea rahvaloenduse järgi oli kõnelejaid 50. ISO 639-3 keelekood on aac. Lähim sugulaskeel on gogodala keel. Ari keele kõnelejad räägivad teise keelena gogodala keelt. Teise keelena kõnelevad ari keelt vagid. Eristatakse serea murret. Kasutatakse ladina kirja. Ethnologue, 2015. G. Reesink. Languages of the Aramia River Area. Papers in New Guinea Linguistics No. 19, Canberra: Pacific Linguistics 1976. Ethnologue, 2015. Keelekaart (661) Sõnavara
Trio Comodo

Trio Comodo on kolmest eesti vennast (Hendrik, Priidik ja Edward Soon) koosnev ansambel. Ansambli koduleht
Kääbus-karihiir

Kääbus-karihiir (Sorex minutissimus) on liik väikesi imetajaid karihiirlaste sugukonnast karihiirte perekonnast. Eestist on teda leitud üks kord, 1971. aastal, kuid kuna kirjeldatud isendi säilmeid pole olnud võimalik kontrollida, pole liigi õige määrang kindel. Ta on Eesti kõige väiksem imetaja ja maailmas kehamassi väiksuselt teine imetaja. Kääbus-karihiir elab meelsasti mustikametsades. Keha on 4 cm pikk, saba 2,5 cm, keha mass on 1,5–4 grammi. Timm, Uudo; Maran, Tiit (2020). "Kui palju on muutunud imetajate fauna Eestis?". Eesti Loodus (3): 12–21. Kääbus-karihiir andmebaasis eElurikkus Loodusaed karihiirtest
Alijošiškės

Alijošiškės on küla Leedus Tauragė rajoonis Mažonai vallas. Küla asub Akmena jõe kaldal, seal asub Pagramantise regionaalpargi halduskeskus. Külas asub Ööbikuoru nime kandev puhkepiirkond, kus paikneb vabaõhulava. Seal korraldatakse nii Tauragė kui ka Šilalė rajooni kultuuriüritusi. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_07.htm?lang=lt#taur_r Küla portaalis vietoves.Lt
Vahtra tänav (täpsustus)

Vahtra tänav on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus: Vahtra tänav Aegviidu alevis Vahtra tänav Elva linnas Vahtra tänav Haapsalu linnas Vahtra tänav Iisaku alevikus Vahtra tänav Järvakandi alevikus Vahtra tänav Kadrina alevikus Vahtra tänav Keila linnas Vahtra tänav Kiili alevis Vahtra tänav Kiisa alevikus Vahtra tänav Kiltsi alevikus Vahtra tänav Kiviõli linnas Vahtra tänav Kohtla-Järve linnas Vahtra tänav Kose alevikus Vahtra tänav Kuressaare linnas Vahtra tänav Kuusiku alevikus Vahtra tänav Lagedi alevikus Vahtra tänav Laiuse alevikus Vahtra tänav Lihula linnas Vahtra tänav Lähte alevikus Vahtra tänav Mustvee linnas Vahtra tänav Märjamaa alevis Vahtra tänav Narva linnas Vahtra tänav Otepää linnas Vahtra tänav Põlva linnas Vahtra tänav Raasiku alevikus Vahtra tänav Rakke alevikus Vahtra tänav Rapla linnas Vahtra tänav Risti alevikus Vahtra tänav Sauga alevikus Vahtra tänav Sindi linnas Vahtra tänav Suure-Jaani linnas Vahtra tänav Tabasalu alevikus Vahtra tänav Tallinna linnas Vahtra tänav Tamsalu linnas Vahtra tänav Tapa linnas Vahtra tänav Tartu linnas Vahtra tänav Tõrva linnas Vahtra tänav Valga linnas Vahtra tänav Viljandi linnas Vahtra tänav Ülenurme alevikus
Lief- und Ehstländischer Staats- und Adress-Calender

"Lief- und Ehstländischer Staats- und Adress-Calender auf das Jahr Christi 1785" oli 1785 ilmunud aadressiraamat; ühtlasi esimene Liivimaa ja Eestimaa aadressiraamat. Raamatu andis välja Balthasar Bergmann ja raamatu trükkis Johann Jacob Kanter. Raamat ilmus Marienwerderis. Lief- und Ehstländischer Staats- und Adress-Calender E-kataloogis ESTER (vaadatud 14.09.2018) Raamat TÜ DSpace'is Lief- und Ehstländischer Staats- und Adress-Calender E-kataloogis ESTER
Šilinė

Šilinė on küla Leedus Jurbarkase rajoonis Skirsnemunė vallas. Küla asub Nemunase kaldal, seal asub Panemunė regionaalpargi halduskeskus. Külas asub Kliučikai mõisale kuulunud XVIII sajandil ehitatud Šilinė kõrts. Hoones asuvad regionaalpargi administratsioon, infokeskus ja vanaaegsete kalapüügivahendite muuseum. Šilinė ja Pilis I külade vahel on jalakäijate tee. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_07.htm?lang=lt#jurb_r Küla portaalis vietoves.Lt
Die Letten, vorzüglich in Liefland, am Ende des philosophischen Jahrhunderts

"Die Letten, vorzüglich in Liefland, am Ende des philosophischen Jahrhunderts" ('Lätlased, eeskätt Liivimaal, filosoofilise aastasaja lõpul') oli 1796 ilmunud Garlieb Merkeli raamat. Raamatus kirjeldas Merkel talupoegade elu ja baltisaksa maaomanike jõhkrust ning kutsus Vene valitsust üles olukorda sekkuma ja lätlaste elutingimusi parandama. Raamat pälvis Saksamaal arvestatava populaarsuse ning tõlgiti prantsuse, taani ja vene keelde. 1800. aastal avaldati algne saksakeelne versioon kordustrükis. 20. sajandil tõlgiti see ka läti keelde. Merkeli raamat põhjustas Liivimaa maaomanike seas vihatormi ning Merkel oli sunnitud minema pagulusse. Die Letten, vorzüglich in Liefland, am Ende des philosophischen Jahrhunderts E-kataloogis ESTER
Ožtakiai

Ožtakiai on küla Leedus Telšiai rajoonis Varniai vallas. Küla asub Žemaidi kõrgustikul merepinnast 175,5 meetri kõrgusel, seal asub Varniai regionaalpargi halduskeskus. Külas on kultuurimaja ja raamatukogu. Küla nimi oli aastani 1973 Vaštakės. Küla edelaosa asustasid varasematel aegadel juudid. Aastast 1969 oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Leedu taasiseseisvumisel kolhoosi laiali ei saadetud, selle asemele moodustati kolm põllumajandusseltsi. [1]. Telšių r. sav. , vaadatud 16.09.2018. Küla portaalis vietoves.Lt
LTT

LTT võib tähendada järgmist: loodus- ja täppisteadused ning tehnoloogia LTT (ettevõte) Leedu talonase kood ISO 4217 järgi Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkond
Nooriku tantsitamine

Nooriku tantsitamine oli pulmatseremoonia osa, mis järgnes tanutamisele ja põlletamisele. See kuulus algselt arvatavasti muistsesse viljakus- ja sigivusrituaali. Esimesena tantsis tavaliselt isamees, siis peigmees, siis peiupoisid, seejärel teised pulmalised. Nooriku tantsitamine muutus 19. sajandi lõpul Põhja-Eestis (näit. Simuna, Väike-Maarja, Koeru jne) ja ka mujal üheks noorpaarile raha korjamise viisiks: iga tantsija pidi andma raha. Raha anti kas otse noorikule, pandi tema ees olevale taldrikule või visati kannu, millega pulmalisele oli juua pakutud. Esimesele tantsitajale peale isameest ja peigmeest või viimasele nn. lõhkitantsitajale on noorik kohati (Muhu, Tõstamaa, Pärnu-Jaagupi, Urvaste jne.) kinkinud kindad (vöö). Eesti rahvakultuuri leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 302 Ülo Tedre. Pulmasõnastik IV
AB Kindlustuse Grupp

AB Kindlustuse Grupp oli Eesti kindlustusettevõte, mis tegutses aastail 1997–2010. Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1992, kui asutati Leonid Apananski suurosalusega AB Elukindlustus ja ASA Kindlustus. 1997 liideti need ettevõtted AB Kindlustuse Gruppi. 2001. aasta augustis alustas politsei Apananski tegevuse uurimist, pankrotihalduri avalduse kohaselt oli ASA Kindlustuse aktsionäridele ja võlausaldajatele tekitatud 38,9 miljonit krooni (2,49 miljonit eurot) kahju. Keskkriminaalpolitsei alustas Apananski tegevuse uurimist 2002. aasta juunis, kahtlustades, et ASi AB Kindlustuse Grupp nõukogu ja juhatuse liikmed on ametiseisundit kuritarvitades riisunud firma raha ligi 48 miljonit krooni (3,07 miljonit eurot). Prokuratuur lõpetas kriminaalasja uurimise 2004. aasta septembris, tuues põhjuseks et AB Kindlustuse Grupiga seotud vaidlusalustest tehingutest oli möödunud viis aastat ehk aegumistähtaeg. 2004. aastal lõppes Apananski kriminaalasja uurimine, sest kuriteo kohta tõendeid ei leitud. AB Kindlustuse Grupp ile kuulus 12korruselise büroohoone Tallinnas Maakri tänaval (Maakri 23), ASA Kindlustus ning AB Elukindlustus rahastasid hoone ehitust ja ostsid paarikümne miljoni krooni eest võlakirju kindlustusreservide arvelt. Apananski äride teekond krahhini, www.postimees.ee, 27. veebruar 2003 (vaadatud 14.09.2018) Savisaarte kindlustusarved tasus ärimees Apananski, www.eesti.ca, 21 Feb 2003 Põhja Ringkonnaprokuratuur andis loa lõpetada ASA Kindlustus AS ja AB Kindlustuse Grupp AS kriminaalasi, www.prokuratuur.ee, 2. Sep 2004 Kes on Leonid Apananski?, Äripäev, nr. 19, 29 jaanuar 2014 ASA KINDLUSTUSE TEADE: KINDLUSTUSRESERVIDE INVESTEERIMISEST, www.nasdaqbaltic.com, 21.05.1999 ASA pakub Maakri kõrghoonet "Postimehele", www.ohtuleht.ee, 23. aprill 1999 ASA Kindlustuse AS AB Kindlustuse Grupp plaanib ühinemist, arileht.delfi.ee, 27.10.1998 Väinu Rozental, Apananski kantis oma tarbeks kõrvale 50 mln, arileht.delfi.ee, 3.11.2000 Apananski äriskeemide uurimine venib, www.postimees.ee, 27. veebruar 2003 Kohtutäitur arestis Leonid Apananski varad, www.aripaev.ee, 28. jaanuar 2014
FEB

FEB võib tähendada järgmist: FEB (ettevõte) Federación Española de Baloncesto, Hispaania Korvpalliföderatsioon ...
Sajandi 100 arukülalast

"Sajandi 100 arukülalast" oli 2018. aastal läbi viidud kodulooline aktsioon Eesti Vabariigi 100. aastapäeva raames, millega koguti kokku aastatel 1918-2018 Aruküla alevikku Harjumaal mõjutanud isikuid ja nende lugusid. Kogutud nimed pandi avalikule hääletusele ning selgitati välja 100 populaarsemat isikut Aruküla ajaloos. Need 100 avaldati kogumikus, mille väljaandmist toetati EV100 kogukondade taotlusvoorust. Sajandi 100 arukülalase hulka hääletati: Peter Paul Alexander von Baranoff Andrei Jegorov Aleksander Jegorov (Nassi Sass) Tõnis Orgussaar Jüri-Rajur Liivak Kaarel Eenpalu Linda Eenpalu Johannes Trump Meeme Loik Valdur Peegel Vaike Kärner Andres Tarand Alide Sooster Heino Ojasoo Enn Kalle Peep Iher Tiiu Liiv Kaido Kaurit Helga Kohv Helvi Vilippus Anne Vilberg Aino Paumets Erika-Johanna Nõmmik Ester Niidas Raul Sepper Meeta Heinla Elgainu Hert Kaupo Hert Julius Misler Endla Koitla Arved Tammaru Olev-Jaan Varres Eve Saare Valdeko Kulvere Kadri Viira Veera Saar Nordheim Vilberg Tiina Rühka Evi Eelrand Astrid Kokk Elviira Väli Heino Puuste Jaanus Rahumägi Toivo Veenre Villu Vilberg Mai Erbe Kaja Arusalu Are Kaurit Meeli Teder Mairi Piir Ester Ilmets Rein Haasma Ivar Vilberg Helgi Adamson Ljubov Aljasmäe Maia-Reta Trampärk Reet Hänikene Silvia Luts Harri Aljasmäe Rein Koch Jaak Turro Olavi Uuemaa Tiit Reeder Karin Reiska Laili Pallon Malle Jaako Alari Kruusvall Eda Neeme Vaido Niinesalu Angela Allik Marju Rähni Olev Rähni Tiit Saare Henry Kari Regina Teino Meeli Veskus Garina Toomingas Ingrid Teino Age Imala Henri Reeder Vello Teder Ülo Udumäe Helgi Vain Juhan Trump Mae Trump Anne Eenpalu Juri Želobetski Avo Möls Leena Möls Mari Möls Andre Sepp Janno Trump Kaspar Aren Maarja-Ly Teino Eve Vendt Otto-Karl Vendt Ardo Niinre Cristina Kaska Külli Ovir Raivo Uukkivi Koppelmaa, Külli (5.09.2018). "Aruküla Kultuuriseltsi EV100 kingitus – kogumik „Sajandi 100 arukülalast"". Maakonnaleht Sõnumitooja. Vaadatud 16.09.2018. Viivik, Allar (14.08.2018). "Sada arukülalast saavad raamatusse". Harju Elu. Vaadatud 16.09.2018. "100 arukülalase kohta ilmub kogumik". Maakonnaleht Sõnumitooja. 06.06.2018. Vaadatud 16.09.2018.
KMV

KMV võib tähendada järgmist: Karl-May-Verlag, Saksamaa kirjastus Kavminvodõavia (Кавминводыавиа), Venemaa lennufirma ...
Kosmoseobservatoorium

Kosmoseobservatoorium või kosmoseteleskoop on kosmoses asuv teleskoop, millega saab vaadelda kaugeid planeete, galaktikaid ja teisi taevakehi. Erinevalt maapealsetest observatooriumidest ei mõjuta kosmoseteleskoope valgusreostus ega atmosfääri moonutused. Lisaks on ultraviolettkiirguse eri sageduste, röntgenikiirguse ja gammakiirguse vaatlemine võimalik ainult kosmosest, sest Maa atmosfäär ei lase neid läbi. Kosmoseteleskoopi kirjeldas 1946. aastal esimesena Lyman Spitzer. Esimesed kosmoseteleskoobid olid Ameerika Ühendriikide Orbiting Astronomical Observatory ja Nõukogude Liidu Saljut 1 kosmosejaamas paiknenud Orion. Herscheli kosmoseteleskoop Hubble'i kosmoseteleskoop Spitzeri kosmoseteleskoop "Why a space telescope?". Hubble Site. Vaadatud 16. september 2018. "Why Are Space Telescopes Better Than Earth-Based Telescopes?". Space.com. Vaadatud 16. september 2018.