laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Palase mägi

Palase mägi ehk Selja mägi on aluspõhjaline seljandik Lääne-Eesti madaliku idaosas Märjamaa vallas Palase külas. Kõrgus 30 meetrit üle merepinna ja 10 meetrit on suhteline kõrgus. Mägi koosneb siluri jaani lademe lubjakivist. Mäe läänepoolne nõlv oli Antsülusjärve rannaastang, mis on nüüdseks kulunud järsuks rohtunud nõlvaks (kokku 3 km pikkune nõlvalõik). Ülejäänud nõlvad on lauged. Mäe põhjapoolsel osal on kultuurmaastik, lõuna pool segametsad. Mäe metsasele alale ja vanale astangule ulatub Selja-Põdra hoiuala, mis on Natura 2000 võrgustiku ajutiste piirangutega ala.
Tõnu Mikiver

Tõnu Mikiver (2. august 1943 Loksa – 21. märts 2017 Tallinn) oli eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 1961 Loksa Keskkooli ja aastal 1965 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lennu). Töötas aastatel 1965–1977 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris, 1977–2007 oli Eesti Draamateatri näitleja. Ta luges teksti peale paljudele dokumentaal- ja mängufilmidele ning ka palju aastaid Eesti telekanalitel jooksnud seriaalile "Kodus ja võõrsil". Mikk Mikiver oli tema vanem vend ja Arnold Mikiver tema isa. Tema hääletämber sarnanes väga venna omaga.[viide?] 1967 Jean Anouilh "Antigone" (Haimon) 1969 Shakespeare "Romeo ja Julia" (Paris) 1970 Ecaterina Oproiu "Mina pole Eiffeli torn" (Noormees) 1970 Arthur Miller "Proovireisija surm" (Happy) 1975 Abby Mann / Kalju Komissarov "Protsess" (osaline) 1975 Mati Unt "Good-bye, baby" (osaline) 1978 "Kolm rubiini" Sverdlovski kriminaaljälituse ülem major Suhaanov 1980 Rein Salur "Poiste sõidud" 1991 "Ununenud naisi" Tõnu Mikiver andmebaasis IMDb Suri näitleja Tõnu Mikiver Ain Lutsepp: Tõnu Mikiveri arvamus oli tagasihoidlik ja asjakohane
Vincennesi velodroom

Vincennesi velodroom (prantsuse Vélodrome de Vincennes, ka la Cipale, Cipale, ametlikult Vélodrome Jacques Anquetil) on staadion Prantsusmaal Pariisis Vincennesi metsas. Selle geograafilised koordinaadid on 48° 49′ 35″ N, 2° 24′ 41″ E. Seal peetakse jalgpalli- ja ragbivõistlusi. Algselt ehitati see 1894 velodroomina (Vélodrome municipal de Vincennes (Vincennesi munitsipaalvelodroom), kuid sellest sai 1900. aasta suveolümpiamängude peastaadion, kus toimusid ava- ja lõputseremoonia ning jalgrattaspordi-, kriketi-, ragbi-, jalgpalli- ja võimlemisvõistlused. Staadionil toimusid ka 1924. aasta suveolümpiamängude jalgrattaspordi- ja jalgpallivõistlused. Kuni 1934. aastani asus see Vincennesi linna territooriumil. Aastatel 1968–1974 oli Vincennesi staadionil Tour de France'i finiš (Tour de France'i Cipale'i etapp). Aastast 1987 on staadioni ametlik nimi Jacques Anquetili velodroom (Vélodrome Jacques Anquetil).
Baḩr al-Ghazāl

Baḩr al-Ghazāl on jõgi Aafrikas. Algab Sudaani tasandikul lähtejõgede ühinemisel. Voolab itta. Alamjooksul läbib Suddi soid. Suubub vasakult Valgesse Niilusesse.
Metsa-Karpaadid

Metsa-Karpaadid (ukraina Українські Карпати) on mäestik Ukrainas Euroopas, osa Karpaatidest. Kulgeb loode-kagu suunas. Kõrgeim osa on Tšornohora, kõrgus kuni 2061 meetrit (Hoverla).
Balalaika

Balalaika (vene keeles балала́йка) on kolme keele, puust kolmnurkse kõlakasti ja pika sõrmlauaga vene keelpill. Balalaikat mängitakse sõrmede või plektroniga. Sarnaselt kitarriga on balalaika sõrmlaual krihvid. Moodne balalaika võib olla järgmistes suurustes: pikolo prima secunda alt bass kontrabass subkontrabass Kõige tavalisem sooloinstrument on prima, häälestusega E-E-A (kaks alumist keelt on häälestatud unisoonis). Mõnikord kasutatakse ”kitarrihäälestust” G-B-D (vene kitarri kolm kõrgemat keelt), et vene kitarri mängijatel oleks balalaikat lihtsam mängida. Kasutatakse ka kuuekeelseid balalaikasid. Sel juhul on kolmekeelse balalaika iga keelt samal kõrgusel dubleeritud. Selline balalaika sarnaneb keelestuselt mandoliiniga ja on populaarne Ukrainas. Leidub ka neljakeelseid altbalalaikasid. Pikolo, prima- ja secunda-pillidel olid traditsiooniliselt madalamad keeled tehtud soolest ja kõrgem traadist. Tänapäeval kasutatakse soole asemel nailonit. Balalaika mängimise tehnikas on oluline osa vasaku käe pöidlal, mis määrab noodikõrgust madalamal keelel, eriti prima puhul, kus see on oluline akordide mängimisel. Prima'l mängib noote nimetissõrm, suurematel pillitüüpidel kasutatakse plektronit. Tegelikult võib ka prima't mängida plektroniga, kuid see pole traditsiooniline. Kontrabass-balalaika keelte hiiglaslike mõõtmete pärast pole haruldane, et plektron on valmistatud nahkkinga või -saapa kontsast. Bass- ja kontrabass-balalaika toetuvad mängimise ajal ühe nurgaga maapinnale puust või metallist pulga abil.
Tulemüür

Tulemüür on mittepõlevast materjalist konstruktsioonelement, mis läbib kogu ehitist. Ajalooliselt on tulemüür mittepõlevast materjalist (hrl. kivist) müür kahe maja v. ruumi vahel tule leviku tõkestamiseks. "Tuleohutus" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 17. juuni 2009. Vaadatud 8. märtsil 2010. Kritiina Renel, EESTI LINNADE VANEMA PUITARHITEKTUURI EESTI-INGLISE VALIKSÕNASTIK, LK 30, Tartu 2006
Olli-Matti Multamäki

Olli-Matti Multamäki (18. aprill 1948 Iitti – 7. jaanuar 2007 Helsingi) oli Soome kindralleitnant ja maavägede ülemjuhataja. Multamäki lõpetas Soome Kadetikooli 1971 ja Soome Kõrgema Sõjakooli 1985. Ta sai magistrikraadi julgeolekustrateegias 1994. aastal USAs. Ta teenis ÜRO abiesindaja sõjalise abilisena Afganistanis ja Pakistanis (UNGOMAP) 1988–1989 ning ÜRO peasekretäri eriesindaja sõjalise nõunikuna Afganistanis (UNAMA) 2003. Multamäki oli Pori brigaadi ülem 1997–2000 ja Peastaabi maavägede ülemjuhataja 1. augustist 2004 kuni 31. detsembrini 2006. Ta ülendati kindralleitnandiks 6. detsembril 2006.
Mäekuru

Mitte segi ajada kuristikuga! Mäekuru on madalam koht mäeahelikus, mis võimaldab selle hõlpsamat ületamist. Kui teekond üle mäeaheliku kulgeb üle kuru, siis on see tavaliselt topograafiliselt kõrgeimaks ületatavaks punktiks. Et mäestikud ja mäeahelikud on takistuseks inimeste ja kaupade liikumisel, on mäekurudel olnud läbi ajaloo suur tähtsus kaubandusele, sõjandusele ning inimeste liikumisele. Kuristik Kurude loend
Derbent

Derbent on linn Venemaal Dagestani Vabariigis. Asub Kaspia mere ääres. Derbent on Venemaa lõunapoolseim linn. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Derbendi elanikest lesge 32,6%, asereid 31,7%, tabassaraane 15,4%, darge 5,5%, venelasi 5,2%, agule 2,9%, juute ja taatlasi 2,0%, armeenlasi 1,5%, rutuule 0,7%, kumõkke 0,5%, avaare 0,4% ja lakke 0,4%. Q126684906 http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html Derbendi linna koduleht
Hudsoni laht

Hudsoni laht (inglise Hudson Bay, prantsuse baie d'Hudson) on suur siselaht Kanadas, mis eraldab Labradori poolsaart Kanada lääneosast. See on Põhja-Jäämere osa ja asub Põhja-Ameerika põhjakirdeosas. Hudsoni lahe pindala on 1,23 miljonit km². Laht on nimetatud inglise maadeavastaja Henry Hudsoni järgi, kes uuris lahte 1611. aastal oma teisel ekspeditsioonil Põhja-Ameerikasse. Hudsoni väin Hudsoni jõgi
Kuru

Kuru ehk mäekuru on madalam koht mäeahelikus, mis võimaldab selle hõlpsamat ületamist. Kuru on prioonhaigus Uus-Guineal Kuru on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Kuru on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Kuru on hageriku nimetus Saaremaal Kuru on endine vald Soomes Lääne-Soome läänis Pirkanmaa maakonnas Kuru on jõgi Indias Kuru on vanaaja kuningriik Indias Kuru on müütiline kuningas Indias Kuru on Soome aurik Kuru on briti punkansambel Kuru on multifilm[küsitav] Kuru (perekonnanimi) Ahmet Kuru on Türgi jalgpallur Bartolomej Kuru on Austria jalgpallur Tommi Kuru on jäähokimängija kurud (aarja hõim) Kuru asundus Kuru järv Kuru mõis Kuru oja Kuru soo Kuru tee Kuru tänav Kūru iela
Labradori poolsaar

Labradori poolsaar on suur poolsaar Kanada idaosas. Seda ümbritsevad Hudsoni laht läänest, Hudsoni väin põhjast, Labradori meri idast ja Saint Lawrence'i laht kagust. Poolsaar kuulub halduslikult Québeci ning Newfoundlandi ja Labradori provintsi. Poolsaare pindala on umbes 1 400 000 km². 2006. aasta rahvaloenduse järgi elas seal umbes 150 000 inimest.
Ümbermõõt

Ümbermõõt on matemaatikas pinna ääre pikkus tasandil R2. Näiteks ringi ümbermõõdu valem on: U = 2 ⋅ π ⋅ r {\displaystyle U=2\cdot \pi \cdot r} , kus U {\displaystyle U} on ringi ümbermõõt, r {\displaystyle r} on ringi raadius ja π {\displaystyle \pi } on konstant pii, mis võrdub 3,141592654... Teine ringi ümbermõõdu valem on U = π ⋅ d {\displaystyle U=\pi \cdot d} , kus d on ringi diameeter (läbimõõt). Ehitise välispiiret mööda kulgevat kinnist murdjoont (ka selle pikkust st hoone ümbermõõtu) nimetatakse perimeetriks. läbimõõt
Spass-Klepiki

Spass-Klepiki on linn Venemaal Rjazani oblastis. Asub Pra jõe paremal kaldal, 67 km kaugusel Rjazanist.
Range osaline järjestus

Matemaatikas nimetatakse rangeks osaliseks järjestuseks (sageli ka lihtsalt rangeks järjestuseks ehk rangeks järjestusseoseks) irrefleksiivset ning transitiivset binaarset seost. Ranget järjestust tähistatakse enamasti märgiga <. Osaline järjestus
Sinimäed

Sinimäed ehk Vaivara Sinimäed on kolm omavahel liitunud lääne-idasuunalist panka Narva-Jõesuu linnas, mis moodustavad Sinimägede pangasaarestiku. Sinimäed koosnevad Tornimäest (69,9 m), Põrguaugu ehk Grenaderimäest (83,2 m) ja Pargimäest ehk Lastekodumäest (84,6 m), mis kuuluvad Põhja-Eesti panga Vaivara klindilõiku. Sinimägesid läbib Sillamäe-Sinimäe I kategooria kõrvalmaantee number 1344. Vaivara Sinimäed on olnud kindlustatud mitmes sõjas. Tornimäele laskis juba Peeter I ehitada Põhjasõja ajal vaatetorni, mis oli koos mäega Rootsi valli osa, Grenaderimäel paiknes Vene grenaderiväeosa. Sinimäed kuulusid Esimese maailmasõja ajal Vene maaväe Peterburi eelkaitseliini ning neile ja nende ümbrusse rajati 1915–1916. aastal kaitseehitisi, väliraudteevõrk jms. Kui 1916. aastal läks keisririigi pealinna kaitsmine Vaivara alal üle Vene mereväele, likvideeriti Sinimägede positsioon. Sinimägedes toimusid Teise maailmasõja lõpus ulatuslikud kaitselahingud. Põrguaugumäele on rajatud mälestusplats (Sinimägede memoriaal) Teise maailmasõja ajal kaitselahingutes hukkunutele. Kuni Teise maailmasõjani olid Sinimäed kaetud kõrge kuusemetsaga, mis kaugelt vaadates andis mägedele sinaka värvi. Kuused hävisid lahingutes, praegune põhjanõlvade puistu sarnaneb klindialuse salumetsaga. Memoriaal, esiplaanil märgistatud kaevikujoon Sinimägede lahingu mälestusmärgi detail Memoriaal 1944. aastal langenud nõukogude sõjaväelastele Punaarmeelaste hauaplaadid Vaade vaatetornist Lastekodumäel Rootsi vall Sinimägede lahing Tannenbergi liin Vaivara klindilõik Vaivara Sinimägede Muuseum Sinimäe Ülo Kaevats et al. 1995. Eesti entsüklopeedia 8. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, ISBN 5-89900-003-1 Belgia suursaadik on Sinimägedes Belgia lippude lehvitamise vastu – Õhtuleht, 29. juuli 2006. Sinimägede 360° aeropanoraam / aerofoto Sõdadest räsitud Sinimäed Eesti Loodus, 2004/07
Rafael Correa

Rafael Vicente Correa Delgado (sündinud 6. aprillil 1963 Guayaquilis) on Ecuadori poliitik, kes oli 15. jaanuarist 2007 kuni 24. maini 2017 Ecuadori president. Correa lõpetas Santiago de Guayaquili katoliikliku ülikooli 1987 majanduse erialal. Seejärel töötas ta aasta aega Cotopaxi provintsis vaimuliku Saleesia ordu sotsiaalkeskuses. Seal õppis ta selgeks kohalike indiaanlaste räägitava ketšua keele. Lisaks sellele ja oma emakeelele hispaania keelele räägib ta prantsuse ja inglise keelt. Juunis 1991 sai ta magistrikraadi Louvaini katoliiklikust ülikoolist (Belgia). Õpingud jätkusid Illinoisi ülikoolis, kust ta sai majandusmagistri kraadi 1999 ja majandusdoktori kraadi 2001. 2005 oli Correa president Alfredo Palacio valitsuses 4 kuud majandus- ja rahandusminister. Ministrina pingutas ta vaesuse vähendamiseks riigis ja riigi majandusliku sõltumatuse suurendamiseks. Sel põhjusel oli ta vastu vabakaubanduslepingu sõlmimisele Ameerika Ühendriikidega, ei võtnud kuulda Rahvusvahelise Valuutafondi nõu ja eelistas selle asemel tugevdada koostööd teiste Ladina-Ameerika riikidega. Niisuguse poliitika tõttu keeldus Maailmapank Ecuadorile laenu andmast, mistõttu Correa astus ametist tagasi. Tagasiastumise ajal oli Correa valitsuse kõige populaarsem minister: avaliku arvamuse küsitlused näitasid 57% toetust rahva seas. 15. oktoobril 2006 toimunud presidendivalimiste esimeses voorus jäi ta 22,84% teiseks Álvaro Noboa 26,83% järel. Valimiste teise vooru 26. novembril 2006 võitis ta 56,67% häältega. Tema asepresidendiks sai Lenín Moreno. 2008. aasta detsembris keeldus Correa tasumast riigi välisvõlga põhjusel, et selle võla olid tekitanud Ecuadori sõjaväelised režiimid, kes olid võimule tulnud ilma rahva tahteta ega tegutsenud seega võlga võttes rahva huvides. Seda otsust arutatakse rahvusvahelises kohtus. 26. aprillil 2009 toimunud presidendivalimistel valiti ta 51,7 protsendiga häältest tagasi uueks ametiajaks, mis algas 10. augustil 2009. Tema asepresident on endiselt Moreno.
Guayaquil

Guayaquil [guajak'ill] (hispaaniakeelne ametlik nimi Santiago de Guayaquil) on linn Ecuadori keskosas, Guayase provintsi halduskeskus. Guayaquil on Ecuadori suurim linn. Elanike arv oli 2001. aastal 2 189 865 ja 2009. aastal 2 526 927. Seal on sadam. Linnas peeti 1982. aasta ujumise maailmameistrivõistlused. Linna rajas 1538. aastal konkistadoor Francisco de Orellana. https://www.eluniverso.com/guayaquil/via-costa/el-23-del-suelo-urbano-de-guayaquil-se-concentra-en-el-sector-de-via-a-la-costa-considerado-el-nuevo-polo-de-desarrollo-donde-se-construira-el-aeropuerto-de-daular-nota/ https://app.powerbi.com/view?r=eyJrIjoiNWUzMjQwOWMtZjFhOS00NjczLTk0YTItNjcwZmRmY2YxMjkyIiwidCI6ImYxNThhMmU4LWNhZWMtNDQwNi1iMGFiLWY1ZTI1OWJkYTExMiJ9  Guayaquil – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mürgised imetajad

Mürgised imetajad on loomad, kes kuuluvad imetajate klassi ning on võimelised tootma mürkaineid, mida nad kasutavad ohvri surmamiseks või võitlusvõimetuks tegemiseks või vaenlaste eest kaitsmiseks. Tänapäeval on mürki kasutavad imetajad haruldased; mürgiseid loomi on rohkem teiste selgroogsete seas: neid on palju rohkem roomajate (näiteks madude), kahepaiksete (näiteks kuld-puukonn ja mitmed teised puukonlased) ning kalade seas (näiteks Synanceia verrucosa). Mürki kasutavaid linde ei ole, kuigi mõni lind (näiteks perekond Pitohui, Ifrita kowaldi ja Colluricincla megarhyncha) on söömisel või puudutamisel mürgine. On arvatud, et kunagi on mürgiseid imetajaid olnud rohkem. Kahe väljasurnud liigi (sealhulgas Bisonalveus browni) 60 miljoni aasta vanustel silmahammastel on vaod, mis mõnede paleontoloogide arvates annavad tunnistust sellest, et tegu on mürgihammastega. Seda järeldust on siiski kahtluse alla seatud, viidates sellele, et ka paljudel tänapäeva mittemürgiste imetajate (näiteks paljudel esikloomaliste, koaatide ja suur-käsitiivaliste silmahammastel on kogu pikkuses sügavad vaod. Mark Dufton Strathclyde'i Ülikoolist seletab mürgi haruldust tänapäeva imetajatel sellega, et nad suudavad loomi hammaste ja küünte abil kiiresti tappa, kuna aga looma võitlusvõimetuks tegemine mürgi abil võtab rohkem aega. Mürgised pilukoonud ongi koerte, kasside ja mangustlaste poolt oma elupaikadest kõrvale tõrjutud. Allpool on loetletud mürke ja kahjulikke aineid kasutavad imetajad. Kuuba pilukoonu (Solenodon cubanus) ja haiiti pilukoonu (Solenodon paradoxus) Pilukoonud näevad välja nagu suured ilma okasteta siilid. Mõlemal liigil on mürgine hammustus; mürk eritub teise alumise lõikehamba vaos asuvast muundunud süljenäärmest. Nokkloom (Ornithorhyncus anatinus) Isastel on tagajalgadel mürgikannus. Kannused on ka sipelgasiillastel, kes samuti kuuluvad ainupiluliste selts, kuid neil pole toimivaid mürginäärmeid. Vesimutt (Neomys fodiens) Mürgine hammustus. Ameerika kehik (Blarina brevicauda) Mürgine hammustus. Kehikud Blarina carolinensis ja Blarina hylophaga Võib-olla mürgine hammastus. Kukang (Nycticebus coucang) Nende põlvealused näärmed eritavad higiste sokkide moodi lõhnavat mürki. Et kaitsta oma poegi kiskjate eest, katavad nad pojad sellega ning panevad seda endale suhu, nii et alumistelt lõikehammastelt eralduv mürk annab neile mürgise hammustuse. Vinuklased (sugukond Mephitidae) Skungi ja tema sugulaste anaalnäärmed võivad eritada kahjulikku vedelikku. Lisaks halvale lõhnale võib see põhjustada nahaärritust ning silma sattumisel ajutist pimedust. Mingil määral on see võime ka mõnel kärplasel, näiteks zorillal (Ictonyx striatus). Ka soomusloomade anaalnäärmed võivad eritada kahjulikku haisvat vedelikku. Kappleri vöölane võib ohu korral eritada muskusehaisu.
Suuremõisa mõis

Suuremõisa mõis oli mitme mõisa nimi Eestis. Hiiu-Suuremõis (rüütlimõis) asus Hiiumaal keskusega Suuremõisas. Suuremõisa mõis (riigimõis) asus Vormsil keskusega Suuremõisas. Kaarma-Suuremõisa mõis asus Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Muhu-Suuremõisa mõis asus Muhul.
Naravere oja

Naravere oja (alamjooksul ka Matsukse oja; vanemas kirjanduses ja rahva seas ka Naravere jõgi) on jõgi Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Eense, Kablima, Maima, Mäeküla, Pereküla, Sõõrike, Vahenurme ja Vee külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Kivi-Vigala ja Naravere külas. Naravere oja lähtest edelasse jääb Maima raba (Lavassaare soostik), oja lähteala kuulub Lavassaare hoiualasse. Ülemjooksul ületab oja Pärnu-Jaagupi – Kalli tee. Keskjooksul jääb ojast idasse Vahenurme looduskaitseala. Alamjooksul jääb ojast läände Kesu raba (Kesu sookaitseala), suudmest umbes 200 m lõuna-edelas ületab oja Kivi-Vigala – Avaste – Vana-Vigala tee (Naravere sild). Suudme vastas Enge jõe põhjakaldal asub Kivi-Vigala küla ja Kivi-Vigala paisjärv (järve läänekaldal kasvab kaitsealune Veski saar. Naravere oja suubub Naravere külas vasakult Enge jõkke viimase suudmest 4,9 km kaugusel. Paremalt suubuvad ojja Vahenurme oja (8,3 km suudmest) ja Kõveroja. Vanimad teated on Naravere oja kohta pärinevad juba 1429. aastast. 15.–16. sajandil oli Naravere ojal oluline Kivi-Vigala vasallilinnuse kaitsesüsteemis veetõkkena. 17–18. sajandist on teateid Naraveres ojal oleva Tondi vesiveski kohta. Oja on vähese orgaanilise aine sisaldusega heledaveeline avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) AS MAKO. Naravere oja keskkonnaregistri kood on VEE1114700. Naravere oja keskkonnaportaalis
Swadeshi loend

Swadeshi loend on Ameerika keeleteadlase Morris Swadeshi 1940.–50. aastail välja töötatud baassõnavara loend, mida on kasutatud keeleajaloo uurimisel glotokronoloogias. Et määrata kahe sugulaskeele lahknemisaega, uuritakse, kui palju on kahe keele loendites ühist algupära sõnu. Aluseks on eeldus, et varajases lapsepõlves õpitav põhisõnavara muutub ajas kõige aeglasemalt. Swadeshi loendi varal kirjeldatakse eelkõige keeli, millest on vähe kirjapanekuid (näiteks Ameerika indiaani keeli), tegu on üsna levinud meetodiga kirjeldada väikeste ja vähe uuritud keelte põhisõnavara. Traditsioonilises võrdlev-ajaloolises keeleteaduses suhtutakse üksnes Swadeshi loendite põhjal tehtud järeldustesse keelte sugulussuhete kohta ettevaatlikult. Läänemeresoome keelte Swadeshi loend Soome-ugri keelte Swadeshi loend
Sepasoo

Sepasoo on suurte kuivendusmõjudega soomassiiv Märjamaa valla põhjaosas ning Teenuse küla tagamaal Märjamaa vallas. Pindala on 11 km², mis on valdavalt kraavitatud turbapinnasega ja rikkaliku puhmarindega soomets. Lapiti on säilinud üksikud kuivendusmõjudega madalsoosiilud. Suurem väljavool toimub Vigala jõkke Sepasoo peakraavi kaudu. Eesti soode loend
Grace Slick

Grace Slick (sünninimi Grace Barnett Wing; sündinud 30. oktoobril 1939 Illinoisi osariigis Evanstonis) on ameerika poplaulja ja laulukirjutaja. Ta on tuntuks saanud rokibändis Jefferson Airplane, hiljem ka eduka soololauljana. Grace Slicki vanemad olid Ivan W. Wing ja Virginia Barnett. Ta on õppinud Castilleja tüdrukutekoolis, aastail 1956–1958 Finchi Kolledžis New Yorgis ja 1957–1959 Miami Ülikoolis. Grace Slick on laulnud kahes rokibändis: The Great Society ja Jefferson Airplane. 1972. aastal läks Jefferson Airplane laiali ning Grace ja tema bändikaaslane Paul Kantner moodustasid 1974. aastal uue bändi Jefferson Starship. 1978. aastal sai bändi probleemiks Grace'i alkoholism, mille kulminatsiooniks olid ebaõnnestunud kontserdid Lääne-Saksamaal. Bändi avakontsert pidi olema juunis St. Goarshausenis Lorelei amfiteatris, kuid Grace ei saanud mängida ja kontsert katkestati. Uus kontsert pidi toimuma 2. juulil Hamburgis, kuid kontserdi ajal mõnitas ta pidevalt purjuspäi Saksamaad teise maailmasõja kaotuse eest, mispeale palus Kantner tal bändist lahkuda. Grace Slick läks Jefferson Starshippi tagasi 1981. aastal. 1984. aastal lahkus bändist Kantner ja bändi uueks nimeks sai lihtsalt Starship. Grace lahkus bändist veebruaris 1988 ja liitus uuesti vana Jefferson Airplane'iga kokkutulekuturneeks 1989. aastal. Pärast seda lahkus ta muusikaärist. 1998. aastal peetud intervjuus ütles ta, et "üle 50-aastased rokimuusikud näevad rumalad välja ja peaksid pensionile minema" ("All rock-and-rollers over the age of 50 look stupid and should retire.") ja 2007. aasta intervjuus, et "džässi, klassikalist muusikat, bluusi, ooperit ja kantrit saad sa laulda ka 150-aastaselt, kuid räpp ja rokk on mõeldud noorematele inimestele oma viha väljavalamiseks" ("You can do jazz, classical, blues, opera, country until you're 150, but rap and rock and roll are really a way for young people to get that anger out."). Siiski on Grace Slick pensionil olles mänginud kaks korda ka Kantneri taasloodud Jefferson Starshipis: 1995. aastal Los Angeleses ja 2001. aastal Long Beachis. Grace Slicki lähedane sõber oli Janis Joplin. Grace Slick on olnud armusuhtes Jim Morrisoniga. Grace Slick on olnud kaks korda abielus: filmitegija Gerald Slickiga aastatel 1961–1971 ja Skip Johnsoniga aastatel 1976–1994. 1969–1975 oli Grace Slickil armusuhe Jefferson Airplane'i bändikaaslase Paul Kantneriga, neil sündis üks tütar China Wing Kantner (s 1971). Grace Slicki elulugu ansambli Jefferson Airplane'i kodulehel
Yayoi ajastu

Yayoi ajastu tähistab lõiku Jaapani ajaloos u 400 või 300 e.m.a kuni 300 m.a.j. Tegeleti riisikasvatusega. Jaapani ajalugu
Ploom

Ploom on ühe emakasuudmega ja ülemise sigimikuga õiest arenenud luuviljaliste paljasvili. Viljas on üks seeme, mida katab viljakesta siseosadest arenenud tugev luu. Luud ümbritseb mahlane vahekest ning õhuke väliskest. Ploomi väliskesta värvus varieerub rohelisest ja kollasest punase ning mustjassiniseni. Viljaliha varieerub värvuselt punasest ja oranžist kollase või kollakasroheliseni. Viljaliha on sõltuvalt sordist kas luu küljes kinni või mitte. Ploome võib süüa värskelt, kuumtöödelda ja konservida. Ploomidest keedatakse moosi ja marmelaadi. Neid lisatakse küpsetistesse ja jäätisesse. Ploome konservitakse, suhkrustatakse, kuivatatakse ja marineeritakse. Neist tehakse mahla, brändit (slivovits), nalivkat (paalinka) ja veini. Renklood Säilisploom Liivi kollane munaploom Suur Tõll Emma Leppermann Ploomid on kujutatud Noarootsi valla vapil. Kolm punast ploomi sümboliseerivad ühelt poolt Noarootsis aretatud ploomisorti ("Noarootsi punane"), teiselt poolt ka kolme valla ajaloolist piirkonda – Noarootsi, Sutlepa ja Riguldi (1920.–1930. aastatel iseseisvad vallad). 2012. aastal toodeti maailmas 10,7 miljonit tonni ploome ja laukapuu vilju ning istandike kogupindala oli 2,53 miljonit hektarit. Aminohapetest sisaldavad ploomid kõige rohkem aspartaamhapet (100 g kohta 0,35 g). Ploomisortide loend "Food and Agriculture Organization of the United Nations". faostat.fao.org (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 7.04.2012. Vaadatud 08.01.2015. "USDA National Nutrient Database". www.nal.usda.gov (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3.03.2015. Vaadatud 03.01.2010.