laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tvedestrandi vald

Tvedestrandi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Tvedestrand. Valla staatuse sai Tvedestrandi linn 1. jaanuaril 1938. Aastal 1960 liideti sellega Dypvågi ja Holti vald. Hiljem on Tvedestrandist eraldatud Strengereid ja Folevatneti alad ning liidetud vastavalt Molandi ja Risøri vallaga. Molandi vallale kuulunud Holtegårdeni ala omakorda on liidetud Tvedestrandiga. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Lillesandi vald

Lillesandi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Lillesand. Valla staatuse sai Lillesandi linn 1. jaanuaril 1838. Aastal 1962 liideti sellega Høvågi ja Vestre Molandi vald ning Eide vallast Gitmarkgårdene ala. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Byglandi vald

Byglandi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Bygland. Byglandi vald loodi 1. jaanuaril 1838. Aastani 2019 kuulus vald Aust-Agderi maakonda. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Evje og Hornnesi vald

Evje og Hornnesi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Evje. Evje og Hornnesi vald loodi 1. jaanuaril 1960, kui liideti Evje ja Hornnesi vald. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Glükolüüs

Glükolüüs (ka Embdeni-Meyerhofi rada) on üks organismi ainevahetusradadest, mille käigus toimub heksooside, eelkõige glükoosi oksüdatiivne lõhustamine püruvaadini. Hapnikudefitsiidi korral toimub anaeroobne glükolüüs ja hapniku küllaldasel olemasolul aeroobne glükolüüs, need erinevad püruvaadile järgnevate reaktsiooniproduktide poolest. Glükolüüsi raja reaktsioonid toimuvad eukarüootsetes rakkudes tsütosoolis. Glükolüüsi summaarne võrrand: Glükolüüsi käigus lagundatakse glükoos (või energia akumulatsiooniks kasutatavad polüsahhariidid) 3C karboksüülhappeks, püruvaadiks. Glükolüüsi rajas vabanev energia kasutatakse osaliselt ATP sünteesiks ning produktina tekkiv 3C ühend on substraadiks edasisele metabolismile. Kõik glükolüüsi raja vaheühendid (välja arvatud glütseraat-1,3-bisfosfaat) võib koondada kolme rühma heksoos-monofosfaadid, aldolaasi rühm, 3C ühendite rühm. Vastavasse ühte rühma kuuluvad ühendid on üksteiseks kergesti konverteeritavad ja nende rakusisene kontsentratsioon on enam-vähem tasakaaluline. Heksoos monofosfaatide rühma kuuluvad glükoos-1-fosfaat, glükoos-6-fosfaat ja fruktoos-6-fosfaat. Sellel tasemel ristuvad väga olulised metaboolsed rajad. Glükoos-1-fosfaat tekib varupolüsahhariididest. Glükoos-6-fosfaat tekib glükoosist, on vere glükoosi eellasmolekuliks imetajatel ja lähteühendiks pentoosfosfaadi rajas. Fruktoos-6-fosfaat tekib glükoneogeneesis-glükolüüsi pöördprotsessis, milles püruvaadist sünteesitakse glükoos. Glükolüüs ja selle raja pöördprotsess glükoneogenees kasutavad ühesuguseid intermediaate ja samuti mitmeid ühiseid ensüüme. Ainult mittetasakaalulised reaktsioonid, mis ühendavad kolme mainitud metaboolset rühma, on unikaalsed mõlema raja jaoks. Enamus ensüüme, mis katalüüsivad mainitud metaboolseid rühmi ühendavaid reaktsioone, on reguleeritud nii, et glükolüüs ja glükoneogenees üheaegselt ei toimu. Glükolüüsi raja reguleeritavad ensüümid on aktiivsed ainult siis kui energiat on vaja genereerida. Ja vastupidi, glükoneogeneesi raja reguleeritavad ensüümid on aktiveeritud energia ülejääkide olemasolu korral. Vastavate ensüümide aktiivsust kontrollitakse eelkõige allosteerilise regulatsiooni kaudu, kusjuures regulaatormolekulid peegeldavad raku energeetilist staatust. Hulkraksetes organismides kontrollivad süsivesikute metabolismi ekstratsellulaarsed hormoonid. Hormoonid reageerivad organismi süsteemsetele metaboolsetele vajadustele. Näiteks vastusena vere alanenud glükoosi tasemele sekreteeritakse pankrease poolt glükagooni. See hormoon seondub maksarakkude pinnal olevale spetsiifilisele retseptorile ja vallandab ahelreaktsiooni, mille tulemusena toimub glükoosi süntees ja sekretsioon. Ühe mooli glükoosi kataboliseerimisel tekib summaarselt 2 mooli ATP-d, kusjuures esialgu on vaja suhkru fosforüülimiseks kulutada 2 mooli ATP-d. Lisaks moodustub 2 mooli redutseeritud kofaktorit NADH. Glükolüüsi jätkumiseks anaeroobsetes tingimustes reoksüdeeritakse NADH fermentatiivsete reaktsioonide abil, millest tuntumad on homolaktiline ja alkohoolne fermentatsioon. Aeroobsetes tingimustes reoksüdeeritakse NADH hingamisahela abil. Tsitraaditsükkel Glüokslaadi tsükkel Hingamisahel
Valle vald

Valle vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Valle. Valle vald loodi 1. jaanuaril 1838. Aastani 2019 kuulus vald Aust-Agderi maakonda. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Camilla Collett

Jacobine Camilla Collett (neiupõlvenimega Wergeland; 23. jaanuar 1813 – 6. märts 1895) oli norra kirjanik, keda peetakse ka norra esimeseks feministiks. Ta oli luuletaja Henrik Wergelandi noorem õde. "Amtmandens Døttre" (romaan) 1854–1855 (parandatud väljaanne: 1860, 1879) "Fortællinger" (lühike proosateos) 1861 "I de lange Nætter" (päevik) 1863 "Sidste Blade I–III" (artiklid) 1868–1873 "Fra de Stummes Leir" (artiklid) 1877 "Mod Strømmen I–II" (artiklid) 1879–1885 "Skrifter I–X" (tööde kogumik) 1892–1893 "Dagbøker og breve" 1926–1934 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Camilla Collett seisuga 3.05.2009.
Risøri vald

Risøri vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Risør. Risøri linn sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838. Aastani 2019 kuulus vald Aust-Agderi maakonda. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Ivelandi vald

Ivelandi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Birketveit. Vald loodi 1. jaanuaril 1886, kui endine Hornnes og Ivelandi vald jagati Ivelandi ja Hornnesi vallaks. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Grimstadi vald

Grimstadi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Grimstad. Grimstadi vald loodi 1. jaanuaril 1838. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda. Grimstadis asub üks Agderi Ülikooli linnak. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Birkenesi vald

Birkenesi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Birkelandi küla. Birkenesi valda ümbritsevad Frolandi, Grimstadi, Lillesandi, Kristiansandi, Vennesla vald, Ivelandi ja Evje og Hornnesi vald. Birkenes kui omavalitsus loodi 1. jaanuaril 1838, kui ajalooline Tveiti kihelkond jagati Tveiti ja Birkenesi vallaks, sest kihelkonna poolitas maakonnapiir. 1883. aastal liideti osa Bireknesi asustamata alast Landviki vallaga. 1967. aastal liieti Birkenesiga Herefossi ja Vegusdali vald. 1970. aastal liideti Birkenesiga Frolandi valla asustamata alasid, mis aastani 1967 olid Myklandi valda kuulunud. 1979. aastal liideti Birkenesiga Frolandi vallast lisaks asustamata Landheia ala. Hiljem on kaks Birkenesi valla asustatud ala liidetud vastavalt Evje og Hornnesi ja Frolandi vallaga. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Frolandi vald

Frolandi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Blakstadi küla. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda. Valla vapp kinnitati 17. jaanuaril 1986. Vapil kujutatakse oravat, kes on kohalike metsade ja ürgse looduse sümbol. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Bykle vald

Bykle vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Bykle küla. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Anaeroobne glükolüüs

Anaeroobne glükolüüs on anaeroobses keskkonnas toimuv biokeemiliste reaktsioonide ahel, mille tulemusena tekib glükoosist laktaat. Anaeroobne glükolüüs ehk käärimine on hapniku puudusel rakkude tsütoplasmas toimuv glükoosi lagundamine, mille üheks lõppsaaduseks on kas piimhape või etanool. Anaeroobse glükolüüsi esimeseks reaktsiooniks on rakku toodud glükoosi fosforülatsioon glükoos-6-fosfaadiks. Ensüümiks on heksoosi kinaas ja reaktsiooni käigus eraldatakse ATP molekulilt üks fosfaatrühm, mille tulemusena tekib ADP. Seejärel muundatakse glükoos-6-fosfaat fruktoos-6-fosfaadiks. Seda reaktsiooni katalüüsib ensüüm fosfoglükoosi isomeraas. Ensüümi fosfofruktoosi kinaas vahendusel tekib järgmise etapina fruktoos-1,6-bisfosfaat. Reaktsioonil kasutatakse ka ATP-d, millelt eraldatakse jälle üks fosfaatrühm. Fruktoos-1,6-bisfosfaadist võib tekkida kaks ühendit: dihüdroksüatsetoonfosfaat (ensüümiks fruktoos-1,6-bisfosfaadi aldolaas) ja glütseeraldehüüd-3-fosfaat. Kuna glükolüütiliselt on lõhustatav glütseeraldehüüd-3-fosfaat, siis seetõttu muudetakse dihüdroksüatsetoonfosfaat trioosfosfaadi isomeraasi vahendusel samuti glütseeraldehüüd-3-fosfaadiks. Seejärel oksüdeerib glütseeraldehüüd-3-fosfaadi dehüdrogenaas glütseeraldehüüd-3-fosfaadi 1,3-bisfosfoglütseraadiks. Pärast seda toimub fosfoglütseraadi kinaasi vahendusel fosfaatgrupi ülekanne ADP-le ning tekivad ATP ja 3-fosfoglütseraat. Anaeroobse glükolüüsi 8. reaktsioonis viiakse fosfoglütseraadi mutaasi vahendusel fosfaatrühm 2. asendisse ja tekib 2-fosfoglütseraat. 2-fosfoglütseraat muundatakse enolaasi toimel fosfoenoolpüruvaadiks. Püruvaadi kinaasi vahendusel muutub fosfoenüülpüruvaat püruvaadiks. Anaeroobse glükolüüsi viimaseks etapiks on püruvaadi muutmine laktaadi dehüdrogenaasi vahendusel laktaadiks. Märkus. Eespool esitatud reaktsioonivõrrandites tähistab P fosforhappejääki. Glükolüüs Aeroobne glükolüüs Aeroobne protsess Käärimine
Kai Kiil

Kai Frank Kiil (sündinud 8. septembril 1947 Øksfjordis Loppa vallas Finnmargi maakonnas) on norra muusik ja meelelahutaja. Ta on tuntud 1982. aastal asutatud popansambli "Banana Airlines" laulja ja kitarristina.
Spydebergi vald

Spydebergi vald oli vald Norras Østfoldi maakonna loodeosas. Valla keskus on Spydeberg. 2020. aastal liideti Spydebergi vald Indre Østfoldi vallaga. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2020
Spydeberg

Spydeberg on asula Norras Vikeni maakonnas Indre Østfoldi vallas, endise Spydebergi valla keskus. Spydebergi elanike arv on umbes 4000 inimest. Asula asub Oslost 45 km kaugusel kagus ning sel on hea bussi- ja rongiühendus Osloga. Tettsteders befolkning og areal Tettsteders befolkning og areal
Trøgstadi vald

Trøgstadi vald oli vald Norras Østfoldi maakonna põhjaosas. Valla keskus on Skjønhaug. 2020. aastal liideti Trøgstadi vald Indre Østfoldi vallaga. Kadrina vald, Lääne-Viru maakond, Eesti Kinnula vald, Lääne-Soome lään, Kesk-Soome maakond, Soome 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2020
Kvænangeni vald

Kvænangeni vald (saami Návuona suohkan) on vald Norras Tromsi maakonnas. Asub Kvænangeni fjordi ääres. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Kvænangeni valla koduleht
Skjønhaug

Skjønhaug on asula Norras Vikeni maakonnas Indre Østfoldi vallas, endise Trøgstadi valla keskus. Pindala on 1,80 km², elanike arv 1891 (1.01.2008). Area and population of urban settlements (US) 2000 - 2019. Statistika Keskbüroo, vaadatud 21.05.2020.
Våleri vald (Østfold)

Våleri vald on vald Norras Østfoldi maakonnas. Valla keskus on Kirkebygda. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Kirkebygda (Våler)

Kirkebygda ehk Kirkebygden on asula Norras Østfoldi maakonnas, Våleri valla keskus. 2005. aastal oli asula elanike arv 738, 2011. aastal 1087. Asulas asub kirik, kool, lasteaed ja hooldekodu. Tettsteders befolkning og areal Tettsteders befolkning og areal
Perthi leping

Perthi leping sõlmiti 1266. aastal Perthis Šotimaa ja Norra vahel ning see lõpetas sõjalise konflikti Hebriidide ja Mani saare üle. Lepingu sõlmimise ajal valitses Norrat Magnus Lagabøte ja Šotimaad Alexander III. Hebriidid ja Man olid kuulunud norralastele juba sajandeid. Ametlikult läksid need Norra valdusse 1098. aastal mil Šotimaa kuningas Edgar need Magnus Paljasjalale andis. Saared tekitasid pidevalt pingeid Norra ja Šotimaa vahel ning korduvalt jõuti ka sõjalise konfliktini. 1263. aastal toimus Largsi lahing, mille norralased kaotasid. Perthi lepingu järgi läksid Hebriidid ja Mani saar Šotimaa kontrolli alla. Norra sai vastutasuks korraga 4000 marka hõbedat ning lisaks pidi Šotimaa tasuma igal aastal veel 100 marka (maksmine lõppes 14. sajandil). Samuti tunnistas Šotimaa Norra ülemvõimu Orkney ja Shetlandi saartel. Perthi lepingut uuendati 1312. aastal, mil Norrat valitses Håkon V Magnusson ja Šotimaad Robert I. Rahulepingute loend Michael Brown "The wars of Scotland, 1214-1371". Edinburgh University Press. 2004. Lk. 83–84 G. W. S. Barrow "Kingship and unity". Edinburgh University Press. 1989. Lk. 120–121 Lester B. Orfield, Benjamin F. (FRW) Boyer "The Growth of Scandinavian Law" The Lawbook Exchange, Ltd. 2002. Lk. 138–140 Lepingu tekst (inglise ja ladina k.)
Finnmarksvidda

Finnmarksvidda on platoo Skandinaavia poolsaarel Põhja-Norras, mis hõlmab umbes 36% Finnmargi maakonnast. Pindala on umbes 22 000 km². Platoo on 300–500 m kõrgune. Finnmarksviddal asub Øvre Anarjóhka rahvuspark. Sisemaal valitseb kontinentaalne kliima. Kárášjohkas on registreeritud Norra külmarekord –51,4 °C (1. jaanuaril 1886).
Våleri vald

Våleri vald on kahe valla nimi Norras: Våleri vald (Innlandet), vald Innlandeti maakonnas (varem Hedmarki maakonnas) Våleri vald (Østfold), vald Østfoldi maakonnas
Balåifossen

Balåifossen on juga Norras Osafjordeni kagurannikul Vestlandi maakonnas Balåi jõel. Olles 850 meetrit kõrge, on see kõrguselt teine Norras ja maailmas seitsmes. Balåifossen langeb Osafjordenisse. Juga koosneb kolmest astangust, nendest kõrgeim on 452-meetrine. Joa laius ulatub 6 meetrini, kuid suvisel ajal võib laius oluliselt väheneda või vesi joas sootuks lõppeda. Juga saab oma vee peamiselt mägedes asuvast lumest ning mitmest väikesest (mäestiku)järvest. "World waterfall Database". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. oktoober 2009. Vaadatud 3. mail 2009.
Arvo Mägi (täpsustus)

Arvo Mägi on mitme isiku nimi: Arvo Mägi, eesti kirjanik (1913–2004) Arvo Mägi, eesti arvutinõustaja (1935–) Arvo Mägi, eesti teleoperaator (1947–) Arvo Mägi, eesti ehitusärimees
Kirkebygda

Kirkebygda ('kirikuküla') on kahe vallakeskuse nimi Norras: Kirkebygda (Enebakk), Vikeni maakonna Enebakki valla keskus Kirkebygda (Våler), Vikeni maakonna Våleri valla keskus
Strupenfossen

Strupenfossen on juga Norras Vestlandi maakonnas Gloppeni vallas Strupeni jõel. Kõrgusega 820 m see on kõrguselt kolmas juga Norras ja Euroopas. Koosneb seitsmest astangust ja selletõttu võib joa kõrgus olla ebatäpne. Seepärast peetakse mõne allika järgi kõrgemaks kõrguselt järgmine, 818 m kõrge Ramnefjellfosseni juga. "World waterfall Database". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. oktoober 2009. Vaadatud 3. mail 2009.
Salv (relva osa)

Salv (kõnekeeles ka "magasin", "kassett") on tulirelva või laskurrelva osa, milles on tulistamisel ette antav laskemoon (peamiselt padrunid, mürsud). Salv võib olla relvale sisse ehitatud või relva külge kinnitatav väljastpoolt. Salved on reeglina ehituselt kas lehtsalved või trummelsalved. Ühe relva komplekti võib kuuluda mitu kinnitatavat salve.
Relvasüsteem

Relvasüsteem on statsionaarne, veetav või iseliikuv relv või lahingutehnika. Relvasüsteem töötatakse välja taktikalisi või lahingulisi iseärasusi ja nõudmisi arvestades. Relvasüsteemil on oma juhendid (manuaalid) nii tehniliseks käsitsemiseks, kui lahinguliseks kasutamiseks. Relvasüsteem on tavaliselt teenindatav või hooldatav rohkem, kui 1-2 inimese poolt. Näiteid relvasüsteemidest: Tank Jalaväe lahingumasin Hävituslennuk Suurtükk Tankitõrjeraketisüsteem Õhutõrje vm õhutõrjesüsteem, õhutõrjeraketisüsteem
Nordreisa vald

Nordreisa vald (saami Ráissa suohkan) on vald Norras Tromsi maakonnas. Piirneb Soomega. Vald hõlmab Reisafjordenisse suubuva Reisaelva valgala. Valla lõunaosas asub Reisa rahvuspark. Valla alal asub Mollisfossen. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Nordreisa valla koduleht
Sigurd Slembe

Sigurd Magnusson Slembe (ka Sigurd Slembedjakn; surnud 1139) oli Norra trooninõudleja 12. sajandil. Ta väitis end olevat Magnus Paljasjala poeg. End Magnus Paljasjala pojaks nimetanud Sigurd Slembe ilmus Norrasse Harald Gille (kes ka ise nimetas end Magnus Paljasjala vallaspojaks) valitsusajal ja nõudis, et too võtaks Sigurdi oma kaaskuningaks. Pärast Sigurd Magnussoni surma ei olnud selge, kellele peaks troon kuuluma, ning Norras käis trooninõudlejate vahel kodusõda. Sigurd kuulutas end 1135. aastal kuningaks ja lasi 1136. aastal une pealt tappa kuningas Harald Gille. Pärast Haraldi surma lasi Sigurd kuningaks kuulutada Magnus Sigurdssoni (Sigurd Magnussoni poeg, kes valitses algul koos Harald Gillega, kuid kelle viimane lasi vangistada ja sandistada). Kuna Magnus oli sisuliselt teovõimetu, nimetas Sigurd end tema eestkostjaks. Sigurd ja Magnus asusid võitlusse end samuti Norra kuningateks pidavate Harald Gille poegade Sigurd Suu ja Inge Haraldssoniga. 1139. aastal toimus Magnuse ja Sigurdi ning Inge Haraldssoni pooldajate vahel Holmengrå lahing. Magnus hukkus lahingus, Sigurd vangistati ja hukati. Andmed Sigurdi elukäigu kohta põhinevad peamiselt "Heimskringla", Fagrskinna ja Morkinskinna kuningasaagadel. Need omakorda põhinevad nüüdseks kadunud "Hryggjarstykkil", mille autor oli Eiríkr Oddsson. 1863. aastal kirjutas Norra näitekirjanik Bjørnstjerne Bjørnson Sigurdi elulool põhineva draama "Sigurd Slembe". Snorri Sturluson "Heimskringla" Fagrskinna Morkinskinna
Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel Byung Kuk Cho Jae Jin Cho Sung Kuk Choi Tae Uk Choi Won Kwon Choi Jae Woon Chun Kyung Ho Chung Chi Gon Kim Do Heon Kim Dong Hun Kim Dong Jin Kim Jee Hyuk Kim Jung Woo Kim Young Kwang Kim Chun Soo Lee Jung Youl Lee You Hwan Lim Do Namkung Dong Suk Park Kyu Seon Park Yong Ho Park Sang Chul Yoo Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Kristlik Rahvapartei

Kristlik Rahvapartei (Kristelig Folkeparti või Kristeleg Folkeparti, lühend KrF) on Norra kristlik-demokraatlik parteis, mis loodi 1933. aastal. Partei juht on Olaug Bollestad. Partei juht aastatel 1983–1995, Kjell Magne Bondevik, oli üks prominentsemaid poliitikuid kaasaja Norras. Ta oli Norra peaminister 1997–2000 ja 2001–2005. Nils Lavik (1938–1951) Erling Wikborg (1951–1955) Einar Hareide (1955–1967) Lars Korvald (1967–1975) Kåre Kristiansen (1975–1977) Lars Korvald (1977–1979) Kåre Kristiansen (1979–1983) Kjell Magne Bondevik (1983–1995) Valgerd Svarstad Haugland (1995–2004) Dagfinn Høybråten (2004–2011) Knut Arild Hareide (2011–2019) Kjell Ingolf Ropstad (2019–2021) Olaug Bollestad (2021–) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Christian Democratic Party (Norway) seisuga 3.05.2009.
Kanarbik

Kanarbik (Calluna vulgaris) on kanarbikuliste sugukonda kuuluva kanarbiku perekonna ainuke liik. Kanarbik kasvab valgusrikastel nõmmedel, palumetsades ja rabades Euroopas ja Väike-Aasias. Ta on sisse viidud Uus-Meremaale, kus on muutunud ohtlikuks võõrliigiks, sest on hakanud kõrvale tõrjuma pärismaiseid taimi. Kanarbik eelistab nõmmedel ja soodel kasvada. Ta paneb suhteliselt hästi vastu metsatulekahjudele ja on üks esimestest taimedest, mis põlendikul tärkab. Kanarbikupuhmad kasvavad hulgakesi koos, kasvukohas on kogu maapind tihedalt kanarbikku täis ja see teeb kanarbiku kasvukohas liikumise raskeks. Kanarbik kasvab 20–50 cm kõrguseks. Vars on rohkete peavarrest eemalehoiduvate tõusvate harudega. Lehed on paari millimeetri pikkused. Õitseb juuli lõpust oktoobri alguseni[viide?]. Õied on roosakad või helelillad, kaheli õiekattega ja neljatised ning on koondunud kobarjate harudega pööristesse tipmistele võrsetele lehtede kaenlasse. Kanarbiku vili on munajas madalate karvadega kaetud kupar, milles on väiksed ümmargused seemned. Valmib septembris. Ühel kanarbikupuhmal võib valmida kuni 90 000 seemet. Ravimtaimena kasutatakse kanarbikku tee valmistamiseks. Kanarbikuteel on rahustav ja undsoodustav toime. Kasutatakse ka reuma vastu ning neeru- ja sapikividest vabanemiseks. Kanarbik on väga hea meetaim. Kanarbikumeel on veidi mõrkjas maitse. Keskajal kasutati kanarbikku õllepruulimisel. Hiljem asendas seda humal. Kanarbik on talvel oluline põtrade, hirvede ja metssigade toiduaine. Seda on kasutatud ka kariloomade söödana ja allapanuks. Noori võrseid ja seemneid söövad haned. Kanarbikust toituvad paljud liblikaröövikud. Kanarbik on vastupidav karjatamisele. Loomade ärasöödud taimeosad kasvavad tagasi. Kanarbikku kasvatatakse ilutaimena, millest on aretatud mitmeid sorte: Beoley Crimson (karmiinpunane), Boskoop (helepunane), Cuprea (vasekarva), Firefly (sügavlilla), Long White (valge). Harilik kanarbik valiti 1976 Norra riigiringhäälingu NRK korraldatud rahvahääletuse tulemusel Norra rahvuslilleks. Katre Palo (13. september 2017). "Uudistaja 13.09.2017". Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. september 2017. Kanarbik andmebaasis eElurikkus
Viire kurk

Viire kurk on väin Suurest väinast lõunas Viirelaiu ja Virtsu poolsaare vahel. Väina laius on 3,9 km, suurim sügavus 21,5 m. Viire kurk asub osaliselt Puhtu-Laelatu looduskaitsealal. Väinas asuvad Rohenina ja Uulutilaid. Viire kurk Eesti looduse infosüsteemis
Dagfinn Høybråten

Dagfinn Høybråten (sündinud 2. detsembril 1957 Oslos) on Norra poliitik. Ta lõpetas 1984 politoloogia alal Oslo Ülikooli kraadiga cand.pol.. Ta oli 1997–2000 ja 2001–2004 Norra tervishoiuminister ning 2004–2005 töö- ja sotsiaalminister. Ühtlasi oli ta aastatel 2004–2011 Kristliku Rahvapartei juht. Aastal 2007 oli ta Põhjamaade Nõukogu president. Ta on abielus ning tal on neli last. Tema isa oli poliitik Per Høybråten. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Dagfinn Høybråten seisuga 3.05.2009.
Mäesuusatamine 1998. aasta taliolümpiamängudel

Mäesuusatamine 1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos peeti 13.-21. veebruarini. Välja jagati 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele, kui naistele.) Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 65 Olümpiavõitja 1994: Thomas Stangassinger, Austria Finaal: 19. veebruar Osavõtjaid: 62 Olümpiavõitja 1994: Markus Wasmeier, Saksamaa Finaal: 16. veebruar Osavõtjaid: 47 Olümpiavõitja 1994: Markus Wasmeier, Saksamaa Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 43 Olümpiavõitja 1994: Tommy Moe, USA Finaal: 10. ja 13. veebruar Osavõtjaid: 45 Olümpiavõitja 1994: Lasse Kjus, Norra