laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kastlõks

Kastlõks on püünis, millega püütakse loomi, põhiliselt väikekiskjaid, neid surmamata. Kastlõksuga saab püüda näiteks kährikuid, naaritsaid, nugiseid, tuhkruid, mäkrasid, minke ja rebaseid, varem on püütud ka ilveseid ja hunte. Kastlõksu suurus sõltub püütava looma liigist. Püünise sulgeb langev uks, mille mehhanismi käivitab saakloom ise, kui ta haarab tugipulgast ja tallalauast koosneva luku külge kinnitatud söödast. Aasta läbi võib Eestis kastlõksuga küttida kährikut ja minki. Muid väikeulukeid võib nii küttida põhiliselt sügistalvisel ajal. Tänapäeval kasutatakse traadist puur-lõkse, mis on ohutu ja humaanne viis soovimatute loomade püüdmiseks, ümberpaigutamiseks ja vabaks laskmiseks sobivas kohas, samuti ärajooksnud koduloomade (kassid jne) püüdmiseks. Lööklõks Vedrulõks Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 154 Riigimetsa Majandamise Keskus Väikekiskjad on kasvav mure eesti metsades [1], Maaleht 21. märts 2019 Kastlõks, Eesti Rahva Muuseum
Vald (Taani)

Taanis on vald (kommune) 2. järgu haldusüksuse tüüp. Keskaja lõpus oli valdadel palju ülesandeid, kuid absoluutse monarhia ajal valdade ülesandeid piirati. 1849. aasta Taani põhiseadusega tagati valdade iseseisvus oma ülesannete määramisel riigi järelevalve all. Sealt sai alguse praegune detsentraliseeritud süsteem. Tänapäeva heaoluühiskonnas on valdadel keskne roll.
Vald (Bhutan)

Bhutanis on vald (gewog; dzongkha keeles 'blokk') 2. järgu haldusüksuse tüüp ringkonna (dzongkhag) ja küla vahel. Bhutan on jaotatud 205 vallaks. Valla keskmine pindala on 230 km². Vallad loodi Bhutani detsentraliseerimise programmi käigus, mida kuningas Jigme Singye Wangchuk 1980. aastal järgis. Alates 1991. aastast on vallad ametlikud haldusüksused. Iga valda hakkas valitsema gup (vallavanem). Vallavanema valimisel osaleb üks esindaja igast majapidamisest. Bhutani haldusjaotus
Antigua ja Barbuda kuningas

Antigua ja Barbuda kuninganna (täielik tiitel inglise keeles Queen of Antigua and Barbuda and of Her other Realms and Territories, Head of the Commonwealth) oli Antigua ja Barbuda riigipea tiitel. Antigua ja Barbuda muutumisega sõltumatuks Rahvaste Ühenduse kuningriigiks 1. novembril 1981 sai Suurbritannia kuninganna Elizabeth II ka Antigua ja Barbuda kuningannaks. Kohapeal esindas teda kindralkuberner (alates 13. augustist 2014 Rodney Williams). Elizabeth II on Antiguat ja Barbudat külastanud 1985. aastal, varem koos oma abikaasa prints Philipiga veel 1966. ja 1977. aastal.
Kaido Maidla

Kaido Maidla (õieti Kaido-Valdar Maidla; 14. juuli 1936 Tartu – 19. märts 2020) oli eesti näitleja ja koorilaulja (bass). Eesti Teatriliidu liige (1960). Tema isa oli kohtupristavi sekretär, ema kübarakaupluse omanik. Õppis 1951–1953 Tartu Raudteetranspordi Tehnikumis, lõpetas 1959 Vanemuise õppestuudio ja 1977 Tartu 1. Õhtukeskkooli. Olnud 1957–1960, 1961–1963 ja 1967–1976 Vanemuise koorilaulja (1971–1976 koorisolist) ning 1976–1998 näitleja, 1960–1961 Elva Kultuurimaja kunstiline juht ja direktor.
Laisse

Laisse [lɛs] ehk laisse-stroof on 11.–15. sajandini keskaegses prantsuse luules esinev luulevorm, varieeruva ridade arvuga lõik. Kõige iseloomulikum eepilisele ja kirjeldavale luulele, näiteks kangelaslaulule – 12. sajandist pärinev "Rolandi laul" on kirjutatud laisse-stroofis. Laisse on süllaabiline ja värsirea pikkus võib ühe poeemi piirides varieeruda, kuid mitte salmi piires. Kõige tavalisem on 10-silbiline värsirida, kuid 13. ja 14. sajandil ka aleksandriin. Samuti võib salmiti erineda värsiridade arv. Eriti varasemates teostes on kasutusel algriimiline laisse, hiljem muutub järk-järgult populaarsemaks lausriimiline, mille puhul salmi piires on kõik riimid samad: aaaaa bbb ccccccccccc dd jne: "Carles li reis, nostre emper[er]e magnes Set anz tuz pleins ad estet en Espaigne: Tresqu'en la mer cunquist la tere altaigne. N’i ad castel ki devant lui remaigne ; Mur ne citet n’i est remés a fraindre, Fors Sarraguce, ki est en une muntaigne." (Chanson de Roland, I, 1-4) Seda luulevormi iseloomustab ka tüüpfraaside ja -vormelite kasutus ja sageli korduvad teemad ning motiivid, mis võivad rännata ühest laisse'ist ja laulust teise – nähtus, mis on tavaline igasuguse suulise traditsiooni puhul. Peetakse väga tõenäoliseks, et kangelaslaule pigem retsiteeriti kui lauldi ja värsi põhimeloodia oli läbivalt sama, kuigi rea lõpus võib meloodia erineda. Selles muusikas võis esineda ka avatud ja suletud lõpu kasutamist. https://www.oxfordreference.com/view/10.1093/oi/authority.20110803100048125?rskey=AfufTh&result=6 http://www.poetrymagnumopus.com/topic/678-chanson-de-geste-laisse/ https://fr.wikisource.org/wiki/La_Chanson_de_Roland/Joseph_B%C3%A9dier/La_Chanson_de_Roland/Texte T. Siitan. Keskaja muusika aastani 1300. Tallinn, 1989
Hel (linn)

Hel (saksa Hela, kašuubi Hél) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Pucki maakonnas. Hel on kuurortlinn, mis asub Heli maasääre tipus Läänemere kaldal. Asulat on esmamainitud 1198. aastal, linnaõigused sai 1351. aastal. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Hel 1772. aastal Preisimaa kuningriigi võimu alla. 1872. aastal kaotas Hel linnaõigused. Kalasadam ehitati Heli aastatel 1892–1893. 19. sajandi lõpus kujunes Hel suvituskohaks. 1920. aastal läks asula tagasi Poolale. Raudteeühenduse sai Hel 1922. aastal. Teise maailmasõja ajal toimus Heli kaitsmine 1939. aasta 1. septembrist kuni 2. oktoobrini. Linnaõigused sai Hel 1963. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/042214011011-0934501?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Hel Encyklopedia PWN
Digitaalne

numbrilisel kujul bitijadana edastatav (vaata digitaalsignaal) või bitijadana salvestatud meditsiinis: sõrmede abil teostatav digitaalelektroonika digitaalne heli
Carlo Urbani

Carlo Urbani (19. oktoober 1956 – 29. märts 2003) oli Itaalia arst ja mikrobioloog. Urbani lõpetas arstiteaduskonna 1981. aastal, spetsialiseerudes nakkus- ja troopilistele haigustele. Ta töötas pärast ülikooli lõpetamist Aafrikas, võideldes seal erinevate nakkushaiguste vastu. 1993. aastal sai ta Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) konsultandiks ja 1996. aastal asus ta tööle organisatsiooni Piirideta Arstid. 2003. aastal kutsuti Urbani Vietnamis Hanois vaatama ühte Ameerika Ühendriikide ärimeest, kellel kohalikud arstid kahtlustasid raskekujulist grippi. Urbani märkas, et sama haiguse sümptomid olid ka mitmel haigla töötajal, ning mõistis, et tõenäoliselt on tegemist uue ja väga nakkava haigusega. Ta hoiatas WHOd, mis omakorda hoiatas ülejäänud maailma. Tänu Urbani hoiatusele õnnestus haigete karantiini paigutamise ning muude meetmete abil Urbani tuvastatud SARSi levik kiiresti piirata ning SARSi haiguspuhang lõppes viie kuuga. Urbani osales ka ise Hanois SARSi nakatunute ravimisel ning 11. märtsil 2003 tekkisid Urbanil SARSi sümptomid, kui ta oli parajasti lennul Hanoist Bangkokki. Bangkoki saabudes keelas ta lennujaama vastu tulnud töökaaslasel endale läheneda ning töökaaslane kutsus Urbanile kiirabi. Haiglas tema seisund halvenes ning ta suri 29. märtsil. "Carlo Urbani". The Guardian. Vaadatud 21. märts 2020. "WHO remembers Dr Carlo Urbani as a hero who fought SARS". WHO. Vaadatud 21. märts 2020. "SARS and Carlo Urbani". NEJM. Vaadatud 21. märts 2020.
Priit Leito

Priit Leito (4. veebruar 1975 Tallinn – 21. märts 2020 Tallinn) oli eesti ajakirjanik, meediajuht, maletaja ja kirjastaja. Ta lõpetas aastal 1993 Tallinna 21. Keskkooli ja aastal 1997 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna. Lisaks õppis ta aastatel 1981–1993 Jevgeni Kaljundi juhendamisel Tallinna Malekoolis. Aastal 2002 võttis ta osa (varumängijana) 35. maleolümpiamängudest Bledis. Aastal 2002 sai ta Eesti meistrivõistlustel males hõbemedali. Ta oli aastatel 2000–2010 Eesti Maleliidu juhatuse liige. Ta töötas aastatel 1994–1995 ajalehes Eesti Sõnumid majandusreporterina. Aastatel 1997–2000 töötas ta Sõnumilehe arendusdirektori ja peadirektorina. Aastatel 2000–2005 töötas ta AS-i SL Õhtuleht juhatuse esimehena, aastatel 2000–2005 AS-i Ekspress Grupp juhatuse esimehena. Aastatel 2009–2017 töötas ta MTG Eesti ettevõtete juhina. Aastatel 2009–2020 oli ta TV3 tegevjuht ja All Media Eesti juhatuse esimees. Tema isa oli ajakirjanik ja meediajuht Toomas Leito, vend Ivo Leito on keemik ja Tartu Ülikooli professor. Biograafia ESBL-is Suri TV3 tegevjuht Priit Leito Meie seast lahkus TV3 juht Priit Leito TV3 tegevjuht Priit Leito suri ootamatult
Mõisamaa hiis

Mõisamaa hiis on muistne hiiemägi Mõisamaa külas Märjamaa vallas Rapla maakonnas. Hiis on kantud kultuurimälestiste riiklikusse registrisse numbriga 12091. Ligipääs hiiele on mõõda põlluteed Lipa-Mõisamaa teelt. Põlluteelt pääseb nõlvale, kus leidub kaks kultuurse tähtsusega kivi: orja istumise kivi ning orja sõrmejälgede kivi. Nõlva järsult põhjapoolselt küljelt pääseb nõlvade ja metsaga piiratud hiieauku, kus asub suur lagendik. Lagendiku põhjaserval pääseb mõõda võsastunud rada hiiemäele, kus asub muistne ohvri- ehk rahakivi. Kivi kõrval seisab roostetanud silt, mis teatab ohvrikivi kultuurimälestise staatusest. Hiiemägi ja ümberolev ala on viimaste aastakümnete jooksul kinnikasvanud tihedaks metsaks. Mõisamaa hiis on ainukesena säilinud piirkonnas varem asunud kolmest hiiest. Hiis on ümberolevate külade elanike jaoks oluline paik, kus käiakse vahel jalutamas. Hiieaugu idapoolsel järsakul põletati pärimuse järgi vanasti surnuid. Rahvapärimuse järgi ristiti hiiemäel kohalikku rahvast katoliiklike misjonäride poolt. Väidetakse ka, et seal olevat kunagi asunud kirik, kuid selle usutavus on vaieldav. Ohvrikivis on tehislikud lohud, mis tõestavad selle kasutust ohverdamiseks. Lohkudesse kogunenud vett kasutati vanasti huulte niisutamiseks, kuna seda peeti ravivaks. Praegugi jäetakse inimeste poolt kivile vahel toitu või münte. Hiie kohta on väga vähe säilinuid kirjalike allikaid ning selle olemasolu ning olulisus on antud edasi suuliselt põlvkonnalt põlvkonnale. Üks väheseid allikaid hiie kohta on koduloolase Meinhard Uustalu kirjutatud artikkel "Mõisamaa hiiemägi" (1975. aasta Eesti Looduse ajakirjas nr 7; artikkel on kättesaadav digitaalarhiivis DIGAR). Väheste kirjalike allikate ning pika suulise pärimuse tõttu on kujunenud Mõisamaa hiie ümber muistendeid. Üks lugu räägib sellest, kuidas oli kord üks nõid, kes juhtis ohvrikivi juures toimunuid tseremooniaid. Nõid olevat iga õhtu külarahva poolt kivile toodud andamid endale koju võtnud ja saanud sel viisil rikkalikult toitu ja varandusi. Millagi märkas rahvas nõia vargust ning ajas ta külast välja. Räägitakse ka seda, et ohvrikivi all olevat peidus kuld, mille kättesaamist takistab punane pull. Sellest loost tuleneb ohvrikivi teine nimetus rahakivi. Teine variant sellest loost on, et kivi ümbruses on peidus 7 koormat Rootsi kulda. Kulda pole ohvrikivi juurest leitud, kuid sealt on väljakaevatud Rootsi-aegseid hõbemünte. https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=12091 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:340668/298039/page/41 https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=12092 https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=imagegallery&id=12091 Meinhard Uustalu artikkel ajakirjas Eesti Loodus Mõisamaa hiiemägi kultuurimälestiste riiklikus registris Mõisamaa hiie ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Kriit (kirjutusvahend)

Kriit on peenestatud ja kokkupressitud kriidist ja kipsist valmistatud enamasti pulgakujuline joonistus- ja kirjutusvahend. Kriit võib olla nii naturaalse tooniga (valkjas) kui ka lisatud pigmentide tõttu värviline. Kriidijoonistus sarnaneb pehmuse ja värvuste tõttu paljuski maaliga. Litograafias kasutatakse suure õlisisaldusega ja musta litokriiti. Kriiti on kasutatud koolis, loengutel ja mujal õpitava ja loetava illustreerimisel, kirjutamaks ja joonistamaks linoleumi vms kaetud tahvlile, sest kriidijälge on võimalik hõlpsasti täiendada, parandada ja kustutada. Tänapäeval on kriidiga kasutatav tahvel paljuski taandunud puutetahvli jms interaktiivsete vahendite eest. "Kunstileksikon". Eesti Klassikakirjastus. Tallinn 2001. Lk 225
Lööklõks

Lööklõks ehk langlõks (lõunaeesti murdes lauss, läänemurdes laust, idamurdes nakas) on püünis, mis surmab saaklooma. Lööklõksus vabastab sööta haarav loom tema kohal oleva raskuse. Väike lööklõks (hiire- või rotilõks) koosnes endisaegadel loomale langevast laiast lauatükist, suur lööklõks (karus- või röövloomalõks) raskusega koormatud teibast või palgist (alusega või ilma). Kastlõks Vedrulõks Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 154 Väikekiskjad on kasvav mure eesti metsades [1], Maaleht 21.03.2019 Lauss, Eesti Rahva Muuseum
Koroonapandeemia Ukrainas

Koroonapandeemia Ukrainas on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast. Esimene haigestunu tuvastati Ukrainas 3. märtsil 2020. Selleks oli Itaaliast saabunud mees. 5. mai 2020 seisuga oli Ukrainas osutunud positiivseks 12 697 esmast koroonatesti, 316 positiivse testitulemusega patsienti oli surnud. Ukraina ametlikus statistikas ei kajastu Venemaa annekteeritud Krimmi ja Sevastopoli ning Ukraina valitsuse kontrolli all mitte olevate Donetski ja Luhanski oblasti osade haigusjuhud. 5. mai 2020 seisuga oli Donetski Rahvavabariigis registreeritud 133 haigusjuhtu ja Luhanski Rahvavabariigis 162 haigusjuhtu. Krimmis oli registreeritud 111 ja Sevastopolis 98 haigusjuhtu. Tuvastatud nakatunuid Ukrainas, allikas: [1] "Cumulative COVID-19 vaccination doses administered per 100 people" (inglise). Our World in Data. Vaadatud 8.03.2021. https://www.bbc.com/ukrainian/news-51633732 Оперативна інформація про поширення коронавірусної інфекції COVID-19 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. mai 2020. Vaadatud 5. mail 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://mzlnr.su/2020/05/05/gtrk-lnr-mediki-zaregistrirovali-162-sluchaya-zabolevaniya-virusom-novogo-tipa/ https://стопкоронавирус.рф/information/ https://moz.gov.ua/koronavirus-2019-ncov
Äge respiratoorse distressi sündroom

Äge respiratoorse distressi sündroom (inglise keeles acute respiratory distress syndrome, lühend ARDS) on teatud tüüpi hingamispuudulikkus, mida iseloomustab kiire ja laialdase põletiku ilmnemine kopsudes. Sümptomiteks on õhupuudus, kärsimatu hingamine ja sinakas nahavärvus. Ellujäänute seas on suhteliselt levinud elukvaliteedi langus. ARDS-i võib põhjustada sepsis, pankreatiit, trauma ja kopsupõletik ning see vähendab kopsude võimet töödelda hapnikku ja süsihappegaasi. ARDS-i jaoks ravi puudub ning sündroomi tekkimisel pannakse patsient tavaliselt hingamisaparaadi alla ja samaaegselt ravitakse ka hingamispuudulikkuse põhjust. Sündroomi korral on suremus 30–40%. Sündroomi kirjeldati esimest korda 1967. aastal ja igal aastal mõjutab see rohkem kui 3 miljonit inimest. Haiguste klassifikatsioonis RHK-10 on küll mitme diagnoosi eestikeelses nimetuses (sh "täiskasvanu respiratoorse distressi sündroom" ja "vastsündinu respiratoorse distressi sündroom") kasutatud sõna "distress", kuid grammatiliselt õige kirjakeelne sõna on "düstress". Sõna "distress" peetakse kõnekeelseks. "Learn About ARDS". American Lung Association. Vaadatud 24. märts 2020. "ARDS Treatment and Recovery". American Lung Association. Vaadatud 24. märts 2020. "ARDS is a Common Cause of Death in Critically Ill Coronavirus Patients—Here's Why". Health.com. Vaadatud 24. märts 2020. Sõna "düstress" ÕS2018-s. Vaadatud 19.11.2022. Sõna "distress" Sõnaveebis[alaline kõdulink]. Vaadatud 19.11.2022.
Koroonapandeemia Rumeenias

2020. aasta koroonapandeemia Rumeenias on osa ülemaailmsest koroonapandeemiast. Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Rumeenias 26. veebruaril 2020. Nakatunud Gorji maakonnas elav 20-aastane mees oli kokku puutunud Itaaliast saabunud 71-aastase mehega. 2021. aasta 18. oktoobril registreeriti riigis 7 päeva keskmise näitajana 18,02 uut surmajuhtumit päevas miljoni elaniku kohta. Tuvastatud nakatunuid Rumeenias, allikas: "Cumulative COVID-19 vaccination doses administered per 100 people". Our World in Data (inglise). Vaadatud 19.04.2021. Simona Fodor (19.10.2021). "Romania's Covid-19 death rate among the highest in the world". romania-insider.com (inglise). Vaadatud 19.10.2021. Comunicate de presă http://www.ms.ro/coronavirus-covid-19/
SARS-CoV

Ägeda raskekujulise respiratoorse sündroomiga koroonaviirus ehk SARS-CoV on viirus, mis põhjustab SARS-i. See on RNA-viirus, mis nakatab kopsude epiteelkudesid ning siseneb peremeesrakku, seondudes ACE2 retseptoritega. SARS-CoV on nakkav inimestele, nahkhiirtele ja tsiibetitele. 16. aprillil 2003 teatas Maailma Tervishoiuorganisatsioon (WHO), et 10 riigi 13 labori koostöö tulemusel tuvastati, et SARS-i haiguspuhangu põhjus on uus koroonaviirus, mis polnud varem inimeste seas levinud. Ameerika Ühendriikide Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskus ja Kanada riiklik mikrobioloogia laboratoorium tuvastasid SARS-CoV genoomi aprillis 2003. Lõpliku kinnituse, et haiguspuhangu põhjustas SARS-CoV andis Erasmuse Rotterdami ülikooli labor, mis tõestas makaakide peal, et viirus põhjustab SARS-i. 2006. aastal tõestasid Hiina teadlased, et SARS-CoV kandus inimestele üle loomadelt, tuvastades tsiibeti viiruse vaheperemehena. 2017. aastal tõestasid Hiina teadlased, et viirus pärines Yunnani provintsi nahkhiirtelt. 2019. aastal põhjustas SARS-CoV-iga suguluses olev SARS-CoV-2 2019.–2020. aasta koroonaviirushaiguse pandeemia. SARS-CoV-2 "About SARS". CDC. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2016. Vaadatud 22. märtsil 2020. "Coronavirus never before seen in humans is the cause of SARS". WHO. Vaadatud 22. märtsil 2020. "Scientists trace 2002 Sars virus to colony of cave-dwelling bats in China". The Guardian. Vaadatud 22. märtsil 2020. "COVID-19 coronavirus epidemic has a natural origin". Science Daily. Vaadatud 22. märtsil 2020.
Miastko

Miastko (saksa Rummelsburg, kašuubi Miastkò) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Bytówi maakonnas, Miastko valla halduskeskus. Miastko asub Bytówist umbes 37 km lääneedelas. Asulat on esmamainitud 1478. aastal, linnaõigused sai 1617. aastal. Raudteeühenduse sai linn 1875. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Punaarmee hõivas linna 3. märtsil 1945, hävis 70% linnast. 1963. aastal alustas Miastkos tööd nahkkinnaste ja -rõivaste vabrik. 2012. aastal avati Miastkos monument poola rahvale. Cities in Poland W MIASTKU holiday centre Poland Travel Historia Miastka Miastko Miastko. Historia miejscowości Wirtualny sztetl Andrzej Gurba:Pomnik Narodu Polskiego w Miastku odsłonięty (zdjęcia, wideo) Głos Pomorza, 3. mai 2012
Koroonapandeemia Bulgaarias

Koroonapandeemia Bulgaarias on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast. Esimesed haigestunud tuvastati Bulgaarias 8. märtsil 2020. Need olid 27-aastane mees Plevenist ja 75-aastane naine Gabrovost. Samal päeval tuvastati veel 2 haigusjuhtu. Mall:COVID-19 pandeemia andmed/haigusjuhtumid Bulgaarias Tuvastatud nakatanuid Bulgaarias, allikas: [1] 13. märtsist kehtestati riigis 1 kuuks eriolukord. 10. aprillil pikendati eriolukorda 13. maini. "Population and Demographic Processes in 2019 | National statistical institute". www.nsi.bg. Originaali arhiivikoopia seisuga 18.06.2020. Vaadatud 29.05.2020. Bulgarien verlängert Einschränkungen in Corona-Krise https://covid19.lanix.org/
John Martin Poyer

John Martin Poyer (1861 – 12. mai 1922) oli Ameerika Ühendriikide mereväelane ja Ameerika Samoa 12. kuberner. Poyer astus 1879. aastal Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemiasse, mille lõpetas 1882. aastal. 1884. aastast töötas ta mitmel ametikohal Washingtonis asuvas Washington Navy Yardis. 1906. aastal läks ta tervislikel põhjustel erru, kuid kutsuti 1915. aastal tagasi teenistusse ning määrati Ameerika Samoa mereväekuberneriks. Tema kuberneri ametiaeg kestis 1. märtsist 1915 kuni 10. juunini 1919. 1918. aastal pani Poyer oma haldusala karantiini, kui oli raadiost kuulnud uudiseid Hispaania gripi kohta, et takistada haiguse levikut Ameerika Samoale. Tänu tema otsusele ei nakatunud ega surnud Ameerika Samoal sellesse haigusse ükski inimene, samas kui naabruses asuval Uus-Meremaa haldusalas olnud Samoal suri karantiininõuete eiramise tõttu viiendik elanikkonnast. Merevägi autasustas Poyerit tema kiire tegutsemise eest Mereväeristiga. Poyer läks mereväest lõplikult erru 1919. aastal, olles komandöri auastmes. Poyer suri 12. mail 1922 Washingtonis. "John Martin Poyer". Military Times. Vaadatud 22. märts 2020. "Logan, Robert Story". Teara. Vaadatud 22. märts 2020. "John Martin Poyer". Arlington Cemetery. Vaadatud 22. märts 2020.
Valentin Pšenitsõn

Valentin Pšenitsõn (vene k. Валентин Николаевич Пшеницын) (3. jaanuar 1936 Svistuhha küla, nüüd Moskva oblasti osa Dmitrov – 11. mai 2007 Moskva) oli Nõukogude laskesuusataja ja laskesuusatamise treener, kolmekordne võistkonnavõistluse maailmameister (1959, 1962, 1963). Osales taliolümpiamängudel 1960 ja 1964. aastal. Pšenitsõn oli NSV Liidu teeneline meistersportlane ja Venemaa teeneline treener. Teda autasustati ordeniga "Austuse märk"
Koroonapandeemia Horvaatias

Koroonapandeemia Horvaatias on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast. Esimene nakatumisjuhtum Horvaatias tuvastati 25. veebruaril 2020. Mall:COVID-19 pandeemia andmed/haigusjuhtumid Horvaatias Tuvastatud nakatunuid Horvaatias, allikas: https://www.koronavirus.hr/] "Population on 1 January". ec.europa.eu/eurostat. Eurostat. Vaadatud 7. august 2020. "Coronavirus (COVID-19) Vaccinations" (inglise). Cumulative COVID-19 vaccination doses administered per 100 people. Vaadatud 16.01.2021. koronavirus.hr
Skarszewy

Skarszewy (saksa Schöneck in Westpreußen, kašuubi Skarszewë) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Starogard Gdański maakonnas, Skarszewy valla halduskeskus. Skarszewy asub Starogard Gdańskist umbes 13 km põhjaloodes. Asulat on esmamainitud 1198. aastal, linnaõigused sai 1320. aastal. Alates 1466. aastast oli Skarszewy Poola Kuningriigi koosseisus. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Raudteeühenduse sai linn 1885. aastal. Tagasi Poolale läks linn 1920. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/042214213094-0934754?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Skarszewy Encyklopedia PWN
Koroonapandeemia Tšehhis

2020. aasta koroonapandeemia Tšehhis on osa ülemaailmsest koroonapandeemiast. Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Tšehhis 1. märtsil 2020. Tuvastatud nakatunuid Tšehhis, allikas: [1] "Cumulative COVID-19 vaccination doses administered per 100 people" (inglise). Our World in Data. Vaadatud 13.03.2021. Přehled situace v ČR: COVID-19
The Mandalorian

"The Mandalorian" (ka "Star Wars: The Mandalorian") on 2019. aasta Ameerika Ühendriikide ulmetelesari, mille idee autor, stsenarist ja produtsent on Jon Favreau. Seriaal avaldati Disney+ voogedastusteenuses 12. novembril 2019. Tegevus toimub George Lucase loodud "Star Warsi" universumis viis aastat pärast "Jedi tagasitulekut" ja räägib Mandalore'i pearahakütist. Sarja teine hooaeg avaldati 2020. aasta sügisel. Megan McCluskey (18. november 2019). "How The Mandalorian Fits Into the Larger Star Wars Timeline". Time. Vaadatud 22.03.2020. Sarah Whitten (27. detsember 2019). "'The Mandalorian,' Season 2 is coming in fall 2020, showrunner Jon Favreau says". CNBC. Vaadatud 22.03.2020. Sarjad."16.peatükk: Päästmine". Star Warsi veebisait. Vaadatud 27.12.2020
Ateist (ajakiri)

Ateist : Teaduslik-metoodiline usuvastane kuukiri, oli usuvastane ajakiri, mis ilmus 1941. aasta veebruarist kuni 1941. aasta juunini Tallinnas. Ajakiri oli NSV Liidu Võitlevate Usuvastaste Liidu Eesti NSV Organiseeriva Toimkonna häälekandja / RK Poliitiline Kirjandus. Vastutav toimetaja oli K. Juhanson, tegevtoimetaja Ago Jõger, tehniline toimetaja Karl Vanaveski, korrektor Helene Johani. Ajakirjas ilmusid Gori karikatuurid. Kokku ilmus 6 numbrit. Trükiti trükikojas Kommunist 10 000 eksemplari. Ateist oli kantud 1941. aastal Saksa okupatsioonivõimu poolt avaldatud Eesti raamatukauplustest ja avalikest raamatukogudest kõrvaldamisele kuuluva kirjanduse nimestikku. "ERB - Ateist". Vaadatud 22.03.2020.[alaline kõdulink]