5. august

5. august on Gregoriuse kalendri 217. (liigaastal 218.) päev. Juliuse kalendri järgi 23. juuli (1901–2099). 1589 – Tallinna saabus Rootsi kuningas Johan III koos kuninganna Gunilla Bielke ja riiginõukogu delegatsiooniga, ning pidas augustis-septembris läbirääkimisi oma poja, Poola kuningas ja Rootsi troonipärija Sigismundiga.[küsitav] 1879 – ilmus Adam Ainti ajalehe Tartu Eesti Seitung esimene number. 1902 – Tallinnas algasid 8. augustini kestnud keisripäevad, Nikolai II osavõtul. 1917 – Peterburis toimus Põhja-ringkonna eesti asunduste kongress. 1919 – Tallinnas lõppesid Eesti teised meistrivõistlused kergejõustikus. 1933 – Tartus algas protestiallkirjade kogumine miiniristlejate Lennuk ja Vambola müümise vastu. 1937 – Viimsi vallas hukkus ipriidiplahvatuses kolm last. 1940 – Nõukogude okupatsioon Eestis: Eestisse tagasi pöördumast keeldunud isikud kuulutati ülejooksikuteks ja nende tegevus kvalifitseeriti riigireetmiseks. Nende omakseid ähvardasid repressioonid. 1940 – Eestis kehtestati Ida-Euroopa aja asemel Moskva aeg. 1965 – NLKP Keskkomitee ja NSV Liidu Ministrite Nõukogu avaldas määruse, milles Balti liiduvabariikidel lubati säilitada 11-aastased üldhariduskoolid (Moskva oli 1964. aastal käskinud jätta 10-aastased koolid). 1993 – seoses 25. juulist 2. augustini kestnud Läänemaa Jäägrikompanii allumatusest tekkinud konfliktiga (nn jäägrikriisiga) vabastati Hain Rebas kaitseministri ülesannetest. 1994 – Lääne-Euroopa Liidu Assamblee president Sir Dudley Smith ütles pressikonverentsil, et Eestil on samasugused õigused nagu Euroopa suurriikidel ning Eestil lasub ka samasugune vastutus Euroopa turvalisuse pärast. 1995 – rühm Eesti ohvitsere sõitis USA-sse NATO õppustele "Cooperative Nugget". 1995 – Tartus moodustati Rahvusliku Koonderakonna Isamaa noorteorganisatsioon Noor Isamaa. 1578 – Al Kasr al Kebiri lahing: marokolased alistasid portugallased. 1600 – Gowrie vandenõu Šotimaal: lord Gowrie ja tema vend Alexander Ruthven vangistasid kuningas James VI. Kuninga saatjaskond vabastas kuninga peagi ja vennad tapeti. 1620 – Mayflower läks esimeste inglise asunikega teele Ameerikasse. 1716 – Savoia prints Eugene lõi Peterwardeinis türklasi. 1772 – Esimene Poola jagamine. 1789 – läänide süsteemi kaotamine Prantsusmaal. 1824 – Kosi lahing türklaste ja kreeklaste vahel. 1850 – Austraalia valitsuse akt kinnitas esindusvalitsused Lõuna-Austraalias, Tasmaanias ja Uus-Lõuna-Walesist eraldatud Victorias. 1858 – valmis esimene transatlantiline telegraafikaabel. 1858 – New Yorgi sadamas pandi paika Vabaduse samba nurgakivi. 1902 – avati Greenwichi jalakäijate tunnel, mis asus Thamesi jõe põhjas. 1914 – Esimene maailmasõda: Ühendatud Kuningriik ja Saksamaa olid alates keskööst ametlikult sõjas. 1940 – Nõukogude Liit liidendas Läti. 1943 – Teine maailmasõda: liitlasväed said pärast Catania hõivamist Sitsiilia väina oma võimu alla. 1949 – USA lõpetas abi andmise Hiinale. 1949 – maavärin Ecuadoris nõudis 6000 inimelu. 1952 – Jaapan sõlmis taas diplomaatilised suhted Hiinaga. 1963 – USA, Suurbritannia ja NSV Liit sõlmisid lepingud, mis keelustas tuumakatsetused atmosfääris, kosmoses ja vee all. 1966 – esimene teadaolev tapmisjuhtum Kultuurirevolutsiooni käigus: ühe Pekingi prestiižse tütarlastekooli (seal õppisid kõrgete ametiisikute lapsed) õpilased peksid ja piinasid surnuks oma kooli direktrissi. Natuke aega hiljem pandi koolile uueks nimeks Punase Vägivalla Kool. 1971 – Türgi sõlmis diplomaatilised suhted Hiinaga ja katkestas sidemed Taiwaniga. 1973 – kaks meest terroriorganisatsioonist Must September ründas Ateena lennuväljal reisilennukit granaatide ja automaatidega, tappes 3 ja haavates 55 inimest. 1976 – Sudaani sõjaline valitsus hukkas nurjunud riigipöördekatse oletatava juhi ja veel 16 asjaosalist. 1988 – Iraani-Iraagi sõda: Iraani hävituslennukid ründasid Huzistani provintsi piiri ääres Iraagi vägede positsioone. 1990 – USA väed sekkusid Libeeria kodusõtta, et päästa Monroviast umbes 70 ameeriklast. 1991 – Iraak tunnistas ÜRO inspektoritele, et ta oli neli aastat teinud keemiarelva uuringuid, kuid kinnitas, et need lõpetati 1990. aastal, kohe pärast Kuveidi invasiooni. 1992 – Nelson Mandela juhtis Pretorias 100 000 mustanahalise meeleavaldust valgete võimude vastu. 1994 – Bosnia sõda: NATO reaktiivlennukid ründasid Sarajevo lähedal asuvat sõjalist objekti, kui Bosnia serblased olid hõivanud ÜRO tanki ja muid relvi ning tulistanud ÜRO helikopterit. 1995 – Horvaatia iseseisvussõda: Horvaatia väed sisenesid Knini, serblaste 1991. aasta mässu sümboolsesse keskusse.  Pikemalt artiklis Sündinud 5. augustil 1802 – Niels Henrik Abel, norra matemaatik 1813 – Ivar Aasen, norra keeleuurija ja luuletaja 1844 – Ilja Repin, vene kunstnik 1850 – Guy de Maupassant, prantsuse kirjanik 1868 – Oskar Merikanto, soome helilooja 1921 – Linda Rummo, eesti näitleja 1929 – Gustav Tõnspoeg, Eesti NSV majandustegelane ja riigiametnik 1930 – Neil Armstrong, USA astronaut 1936 – Nikolai Baturin, eesti kirjanik 1952 – Hun Sen, Kambodža poliitik 1957 – Gunnar Press, eesti spordiajakirjanik 1958 – Avo Viiol, eesti jurist, hasartmängur ja endine Eesti Kultuurkapitali tegevjuht 1962 – Thea Paluoja, eesti laulja 1968 – Marine Le Pen, Prantsusmaa poliitik 1971 – Valdis Dombrovskis, Läti poliitik 1976 – Marians Pahars, läti jalgpallur 1977 – Romi Hasa, eesti ajakirjanik 1988 – Federica Pellegrini, Itaalia ujuja  Pikemalt artiklis Surnud 5. augustil 1895 – Friedrich Engels, saksa filosoof 1962 – Marilyn Monroe, USA näitleja, laulja ja modell 1969 – Adolf Friedrich, Mecklenburgi hertsog 1998 – Todor Živkov, Bulgaaria kommunistlik liider Iseseisvuspäev Burkino Fasos Eestis – Salme, Salmi ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 148 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 162 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 184 ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015) Kolm poisikest sai surma. Rahvaleht, 6. august 1937, nr. 92, lk. 1. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. juuni 2012. Vaadatud 5. juulil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2016. Vaadatud 5. augustil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Jung Chang, Jon Halliday. Mao : the unknown story. London, 2006, lk. 628