laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sun Jun

Sun Jun (traditsiooniline kirjaviis 孫峻, lihtsustatud kirjaviis 孙峻; 219–256) oli Wu riigi keisri Sun Liangi regent Kolme riigi ajastul aastast 253 kuni surmani. Tema vanavanaisa oli Sun Jing, Wu esimese keisri Sun Quani onu. Sun Quani valitsusaja lõpul sai Sun Junist tema usaldusväärne isiklik abiline. Koos Sun Quani tütre Sun Lubaniga oli ta segatud valesüüdistustesse kroonprints Sun He vastu, mille tulemusel võeti 250. aastal Sun Helt kroonprintsi staatus ära ja Sun Quan nimetas oma troonipärijaks noorima poja Sun Liangi. 251. aastal nimetas ta, jälle Sun Juni nõuandel, poja regendiks Zhuge Ke ja pärast keisri surma 252. aastal sai Sun Jun Zhuge Ke nõuandjaks. 253. aastal mõrvas Sun Jun Zhige Ke ja asus ise regendiks. Alguses loodeti, et ta jagab võimu, kuid tegelikult hoidis ta valitsusohjad tugevasti enda käes ja oli tuntud karmide karistuste poolest. Selle tulemusena oli tema vastu mitmeid vandenõusid. 256. aastal jäi ta raskelt haigeks ning andis enne surma võimu üle oma nõole Sun Chenile. 258. aastal kaevati tema puusärk üles ja tehti seda väiksemaks, mis sümboliseeris hukkamõistu. Ta heideti postuumselt keiserlikust perekonnast välja.
Paramaribo ringkond

Paramaribo ringkond on 1. järgu haldusüksus (ringkond) Surinames. See hõlmab pealinna Paramaribo ja selle ümbruskonna. Ringkonnas elab 240 924 inimest, mis on peaaegu pool terve riigi elanikkonnast. Ringkonna pindala on 182 km², mis on ringkondadest väikseim. Paramaribo ringkond jaguneb 12 asumiks (hollandi keeles ressorten).
Naiste Meistriliiga 2015

Naiste Meistriliiga 2015 oli Eesti naiste jalgpalli kõrgeima liiga 23. hooaeg, mis algas 4. märtsil 2015 ja lõppes 18. oktoobril 2015. Pärast 14. vooru kui kõik naiskonnad olid omavahel mänginud kaks korda iga vastasega, jagati liigatabel pooleks ning algas teine kaheringiline turniir, kus esimesed neli naiskonda (Pärnu JK, Tallinna FC Flora, Tallinna FC Levadia, Tartu JK Tammeka) pidasid omavahel kohtumisi ning alumised neli naiskonda (Tartu SK 10 Premium, JK Tallinna Kalev, Nõmme Kalju FC ja Noortekoondis) mängisid omavahel. Kõik punktid ja tulemused võeti teise ringi kaasa. http://jalgpall.ee/calendar.php?autumn=1&b=N.ML&year=2015 Naiste Meistriliiga mängukalender http://jalgpall.ee/news.php?st=style_w.css&news_id=8901 Expert liiga alustab teise etapiga
Elo Saue

Elo Saue (sündinud 29. septembril 1972 Kärdlas) on eesti orienteeruja ja treener. 1990 lõpetas ta Nõo Keskkooli. 1998 lõpetas ta Audentese Erakooli. 2012 lõpetas ta Tartu Ülikooli kehalise kasvatuse ja spordi eriala. Aastatel 1990–2014 võitis ta orienteerumise Eesti meistrivõistlustel 8 kuld-, 17 hõbe- ja 11 pronksmedalit (sealhulgas 1 pronks suusaorienteerumises, ülejäänud medalid orienteerumisjooksus). Aastatel 1997, 2001 ja 2015 osales ta orienteerumise maailmameistrivõistlustel, parimad tulemused olid 31. koht lühirajal (1997) ja 11. koht teatejooksus (2015). Ta võitis OK Ilvese võistkonnas kuus korda (1997–2001 ja 2013) Jüriööjooksu. 2009. aasta rogaini Euroopa meistrivõistlustel sai ta segavõistkondade arvestuses koos Reigo Luurmehe ja Riho Roopõlluga 5. koha. Saue oli aastatel 2007–2011 Eesti Orienteerumisliidu juhatuse liige. Ta on töötanud Soomes klubi Koovee noorte orienteerumistreenerina. Aastatel 2010–2011 ja alates 2013. aastast oli ta Eesti orienteerumisjooksu koondise treener-esindaja. 1. augustil 2015 tuli ta Šotimaal Invernessis maailmameistrivõistlustel sprinditeates 15. kohale, joostes viimast vahetust. Teist vahetust jooksis Kenny Kivikas ning see oli esimene kord, kui orienteerumise MM-il jooksevad ühes võistkonnas ema ja poeg. Eestimaa Spordiliidu Jõud aasta noortetreener Hiiumaal – 2021, 2022 Tema vanemad on orienteerujad Toivo Saue ja Anu Saue. Tema õde on laskesuusataja ja orienteeruja Eveli Saue. Tema poeg on orienteeruja ja jooksja Kenny Kivikas. "Nõo Reaalgümnaasium. Vilistlased. Lend 1990". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2015. Vaadatud 23. novembril 2015. "Tartu Ülikooli lõpetajate tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. juuni 2016. Vaadatud 23. novembril 2015. "ESBL sporditulemused". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2015. Vaadatud 23. novembril 2015. Eesti spordi biograafiline leksikon. Saue, Elo World of O. Athlete profile: Elo Saue Kristjan Jaak Kangur. Põneva sprinditeate MM-kuld läks Taanile, eestlased 15. kohal. Postimees, 2. august 2015. Vaadatud 24. septembril 2017 World of O. Athlete profile: Elo Saue Elo Saue Eesti spordi biograafilises leksikonis
Marek Nõmm

Marek Nõmm (sündinud 27. jaanuaril 1979 Pärnus) on eesti orienteeruja. Ta lõpetas 1997. aastal Audru Keskkooli. 2001. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli ehitustehnika bakalaureuseõppe. Ta on Mutka OÜ juhatuse liige. Aastatel 2003–2015 on ta orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel võitnud 9 kulda, 11 hõbedat ja 1 pronksi. Aastatel 2003–2006 on ta OK Saue Tammede võistkonnas tulnud 4 korda Jüriööjooksu võitjaks. Orienteerumisjooksu EMil 2006. aastal Otepääl sai ta lühirajal 33.koha. Aastatel 2004 ja 2005 osales orienteerumise maailmameistrivõistlustel, parimad tulemused 27. koht sprindis (2004) ja 11. koht teatejooksus (2005). "Audru Kool. Lõpetajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2015. Vaadatud 23. novembril 2015. Tallinna Tehnikaülikooli lõpetajad 1918–2006 Inforegister. Marek Nõmm[alaline kõdulink] "ESBL sporditulemused. Nõmm, Marek". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2015. Vaadatud 23. novembril 2015. World of O. Athlete profile: Marek Nõmm Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. Nõmm, Marek
Varstu lennuväli

Varstu lennuväli on 600 x 20 m asfaltrajaga lennuväli Võru maakonnas, 1,5 km Varstu asulast kagu suunas. Varstu lennuväli rajati aastatel 1976–1977 kapitaalse rajatisena, Aerofloti nn keemialennuväljana, et külvata väetisi ja taimekahjurite tõrjemürke An-2 lennukitelt. Lennuvälja uuendamise eelne 400 x 20 m asfaltrada oli ainus kõvakattega rada, mis asus Eestis Tartu Ülenurme lennuväljast lõuna pool, ning ka praegune rada on ainus selline. Lennuraja pikendamiseks ja rajakatte uuendamiseks saadi Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse vahendusel Euroopa Regionaalarengu Fondist toetust, mis oli ette nähtud piirkondade konkurentsivõime tugevdamiseks. Varstu vald hoidis lennuvälja ja selle lähiala ning lennuväljale ja sellega piirnevasse ohutustsooni ei püstitatud uusi ehitisi ega elektriliine. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. november 2015. Vaadatud 23. novembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Lennuamet 13.märts 2008 10:11, Varstu lennuväli taastatakse, delfi.ee
Viktor Karrus

Viktor Karrus (28. august 1913 Tartu – 17. jaanuar 1991 Tallinn) oli eesti kunstnik. Karrus õppis Tartu Õpetajate Seminari algkoolis ja Tartu Poeglaste Gümnaasiumis. Kunstihariduse omandas Karrus Pallases, kuhu astus ta aastal 1932. Algul olid tema õpetajateks Jaan Vahtra, Villem Ormisson ja Voldemar Mellik, ateljeeõppesse jõudes valis Karrus Nikolai Triigi ateljee. Karrus käis mitmel õppereisil välismaal, peamiselt Kesk-Euroopas. 1936. aastal viidi ta üle meisterateljesse, kus esialgu jäi juhendajaks Triik, hiljem asendas teda Kaarel Liimand. Pallase (tollal tollal Konrad Mäe nimeline Riigi Kõrgem Kunstikool) lõpetas Karrus 1940. aastal, koos Alfred Kongo, Endel Kõksi ja teistega. Sõjaaega langeb Karruse illustraatoritegevuse algus, kunstnik illustreeris Gailiti, Kärneri, Kotta, Jakobsoni ja teiste teoseid. Kuid 1940. aastate lõpul sai talle osaks kriitika, milletõttu loobus kunstnik joonistusega tegelemisest. 1950. aastatel täitis Karrus tellimustöid, olles juba 1947–1949 koos Okase, Sagritsa ja Uutmaaga osa võtnud Balti jaamahoone seinamaalide teostamisest. 1951. aastal valmis tal koos Roman Treumaniga suuremõõtmeline kompositsioon "Traktoristide üleskutse sotsialistlikuks võitluseks", 1953. aastal valmis Karruse teine tuntum, sotsialistliku realismi esindav töö "Vilja riigile". Ent Karrus on loonud ka hulgaliselt maastiku- ja linnavaateid, tema loomingus toimus järk-järgult üleminek vabamale pintslitööle. 1975 – Eesti NSV teeneline kunstnik EKMA 115.2.1 Viktor Karruse looming EKM Digikogus
Guntars Mankus

Guntars Mankus (sündinud 5. juulil 1969) on läti orienteeruja, rogainija ja seiklussportlane. 2014. aastal tuli ta täpsusorienteerumise maailmameistriks ja võitis lisaks pronksi võistkondlikus arvestuses. Rogaini MM-il on ta tulnud segavõistkondade arvestuses koos Raimonds Lapiņši ja Anita Liepiņaga kaks korda (2002 ja 2006) maailmameistriks ja võitnud 2004. aastal pronksi, lisaks võitnud 2015. aastal koos Irita Pukitega hõbemedali. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta segavõistkondade arvestuses 2005. aastal Nõval kulla koos Anita Liepiņaga ja 2016. aastal Hispaanias Aralari mäestikus kulla koos Irita Pukitega. Ta on Rahvusvahelise Rogainiföderatsiooni nõukogu liige. "ESBL sporditulemused. Guntars Mankus". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. november 2015. Vaadatud 23. november 2015. International Rogaining Federation. IRF Council. National Representatives ESBL sporditulemused. Guntars Mankus WRC2017 organizing team. Guntars Mankus IOF Eventor. Guntars Mankus‏‎
Raimonds Lapiņš

Raimonds Lapiņš (sündinud 1969) on läti orienteeruja ja rogainija. Rogaini maailmameistrivõistlustel on ta tulnud segavõistkondade arvestuses koos Anita Liepiņa ja Guntars Mankusega kaks korda (2002 ja 2006) maailmameistriks ja võitnud 2004. aastal pronksmedali. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel 2005. aastal Nõval võitis ta meeskondade arvestuses koos Kaspars Kursinskisega hõbemedali. "ESBL sporditulemused. Raimonds Lapinš". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 23. novembril 2015. ESBL sporditulemused. Raimonds Lapinš WRC2017 organizing team. Raimonds Lapins‏‎
544 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 7. sajand eKr | 6. sajand eKr | 5. sajand eKr | ► ◄ | 560. aastad eKr | 550. aastad eKr | 540. aastad eKr | 530. aastad eKr | 520. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 547 eKr | 546 eKr | 545 eKr | 544 eKr | 543 eKr | 542 eKr | 541 eKr | ► | ►► Aasta 544 eKr oli 544. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 210 ab urbe condita. See on Buddha surma-aasta, ja sellest hakkab aastaid lugema budistlik kalender. Praxidamos sai esimese olümpiavõitjana õiguse püstitada endale ausammas Altise alale. Antiikolümpiamängude võistlusprogrammi laiendati kilbijooksuga ehk relvisjooksuga; võistlusdistantsiks oli diaulos (384,54 m). Võistleja pidi stardijoonele ilmuma täisvarustuses (kiiver, pantser, oda ja kilp), kuid jooksu ajal võis kõik esemed peale kilbi ära visata. ... Buddha
Võhksa Nõiakivi

Võhksa Nõiakivi on ohvrikivi Saaremaal Valjala kihelkonna ja Saaremaa valla Laevaranna külas. Võhksa Nõiakivi kuulutati kultuurimälestiseks kultuuriministri määrusega 1997. aasta 1. septembril "Kultuurimälestiseks tunnistamine", Kultuuriministri 1. septembri 1997. a. määrus nr. 59 Nõiakivi kultuurimälestiste riiklikus registris Võhksa Nõiakivi pilt võistlusel "Maavalla hiied 10228" Võhksa Nõiakivi pilt võistlusel "Maavalla hiied 10228" Võhksa Nõiakivi pilt võistlusel "Maavalla hiied 10228"
Laval (Mayenne)

Laval [la'val] on linn Prantsusmaal Pays de la Loire'i piirkonnas Mayenne'i departemangus. See on departemangu prefektuur (prefecture) ehk halduskeskus. Linn on kolme kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 42–122 meetri kõrgusel üle merepinna. Boston, Suurbritannia Mettmann, Saksamaa Garango departemang, Burkina Faso Gandia, Hispaania Laval (Québec), Kanada Suceava, Rumeenia Khalkidhikí, Kreeka Lovech, Bulgaaria Modesto, Ameerika Ühendriigid Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles) Linna turismiinfo leht (inglise keeles)
Ekiden

Ekiden on kergejõustiku ala, pikamaateatejooks. Ekideni mõiste pärineb Jaapanist, ehkki pikamaateatejookse on teada ka teistest riikidest. Esimene ekidenivõistlus toimus 1917. aastal, distantsi pikkus oli 508 km ja jooks kulges Kyōtost Tōkyōsse. Võistlus kestis kolm päeva ja sellega tähistati Jaapani pealinna Kyōtost Tōkyōsse kolimise aastapäeva. Ekidenivõistluste distantsi pikkus ja etappide arv (ühtlasi võistkonnas osalevate liikmete arv) võib olla erinev. Võistlused toimuvad enamasti maanteedel või kergliiklusteedel (mitte staadionil). Eesti Kergejõustikuliidu korraldatavatel Eesti ekideni meistrivõistlustel on võistkonnas kuus liiget, kes läbivad kokku maratonipikkuse distantsi 42,195 km, mis jaguneb järgmiseks etappideks: 5 km, 10 km, 5 km, 10 km, 5 km ja 7,195 km. Eesti rekord ekidenis kuulub 2013. aastast Tartu Ülikooli Akadeemilise Spordiklubi meeskonnale ajaga 2:09.59. Meeskonda kuulusid Deniss Košelev, Tiidrek Nurme, Alexey Markov, Nikolai Vedehin, Kenny Kivikas ja Allar Lamp. "Eesti Kergejõustikuliit. Eesti kergejõustiku meistrivõistluste üldjuhend" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 23. november 2015. Vaadatud 23. novembril 2015. "Eesti Kergejõustikuliit. Eesti rekordid" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2017. Vaadatud 28. detsembril 2017.
Rahvaste Demokraatlik Partei

Rahvaste Demokraatlik Partei (türgi keeles Halkların Demokratik Partisi, lühendatult HDP) on 2012. aastal asutatud Türgi erakond, mis esindab peamiselt kurdide ja teiste vähemusrühmade huve. Ideoloogiliselt on tegemist pigem vasakpoolse parteiga, mis kuulub Euroopa tasandil assotsieerunud liikmena Euroopa Sotsialistlikku Parteisse. Alates 2014. aastast on erakonna kaasesimehed Selahattin Demirtaş ja Figen Yüksekdağ. Juunis 2015 toimunud korralistel parlamendivalimistel sai erakond esimest korda esindatuse Türgi parlamendis. See õnnestus neil säilitada ka sama aasta novembris toimunud erakorralistel parlamendivalimistel. 550-kohalises parlamendis on erakonnal praegu 59 kohta. Ametlik veebileht
Teatejooks

Teatejooks on mitmest etapist koosnev võistkondlik ala, kus võistkonnaliikmed läbivad ükshaaval järjestikused etapid ja üks jooksja annab teate (kas teatepulga näol, puudutusega või muul moel) edasi järgmisele sama võistkonna jooksjale. Teatejookse korraldatakse kergejõustikus ja orienteerumises. Teatejooks algab reeglina ühisstardist, kus esimese vahetuse võistlejad stardivad üheaegselt. Kergejõustiku teatejooksudes kasutatakse teatepulka, ekidenis on kasutatud ka teatelinti. Orienteerumisjooksu teatevõistlustel antakse teatemärguanne edasi nii, et lõpetanud vahetuse jooksja kas puudutab järgmise vahetuse jooksjat või annab talle võistluskaardi. Teate üleandmine peab toimuma teatevahetusalas. Olümpiamängude kavva kuuluvad 4 × 100 meetri teatejooks ja 4 × 400 meetri teatejooks. Eesti teatejooksude meistrivõistlustel on võisteldud aga ka järgmistel distantsidel: ekiden: 5+10+5+10+5+7,195 km maanteeteatejooks 4 × 1500 meetri teatejooks (mehed) ja 3 × 800 meetri teatejooks (naised) suur-Rootsi teatejooks: 100+200+400+800 m (mehed) ja väike-Rootsi teatejooks: 100+200+300+400 m (naised) 4×110 meetri tõkkejooks (mehed) ja 4×100 meetri tõkkejooks (naised) Orienteerumise maailmameistrivõistlustel on kavas kaks teatejooksu ala: klassikaline teatejooks – meeskondadele (3 meest) ja naiskondadele (3 naist); joostakse metsamaastikul, ühe etapi läbimise aeg on 30–40 minutit (läbitakse 5–7 km sõltuvalt maastikust) sprindi segateatejooks – segavõistkondadele (4 liiget); joostakse peamiselt linnamaastikel ja parkides, järjestuses naine-mees-mees-naine, ühe etapi läbimise aeg on 12–15 minutit. Orienteerumise teatevõistlustel kasutatakse kaasvõistlejate jälitamise vältimiseks hajutust, mis tähendab, et samal etapil ei ole kõikidel võistkondadel samad kontrollpunktid, vaid kontrollpunkte kombineeritakse võistkondade ja etappide vahel, kuid nii, et kokkuvõttes läbivad kõik võistkonnad sama üldpikkusega distantsi ja samade kontrollpunktidega raja samas suunas. "Eesti Kergejõustikuliit. Eesti kergejõustiku meistrivõistluste üldjuhend" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 23. november 2015. Vaadatud 23. novembril 2015. "IOF Foot Orienteering Competition Rules" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. november 2015. Vaadatud 23. novembril 2015.
Flensburg

Flensburg (taani Flensborg, friisi Flansborj) on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Lõuna-Schleswigis. Asub Läänemere kaldal, vahetult Taani piiri ääres. Flensburg asutati umbes 12. sajandi lõpus taani asunike poolt. Linnaõigused sai 1284. aastal. Alates 1864. aastast kuulub Saksamaale. 1920. aastal toimunud rahvahääletusel pooldas 25% liitumist Taaniga, 75% soovis jääda Saksamaa koosseisu. 1945. tegutses Flensburgis riigipresident Karl Dönitz ja niinimetatud Flensburgi valitsus. Linnas on 1994. aastal avatud Flensburgi ülikool. Flensburg (2015) Nordertor Marineschule Mürwik Mürwiker Wasserturm Alexandra KBA Flensburgi valitsus Flensburgi Eesti Merekool Flensburgi koduleht (saksa, taani ja inglise keeles)
Jan Jambon

Jan Jambon (sündinud 26. aprillil 1960 Genkis on Belgia poliitik (Uus Flaami Allianss). Ta oli 11. oktoobrist 2014 kuni 9. oktoobrini 2018 Belgia siseminister (Charles Micheli valitsuses), alates 2. oktoobrist 2019 on ta Flandria peaminister. Ta sündis aastal 1960 Genkis (asub Flandrias Limburgi provintsis Belgias). Ta lõpetas aastal 1984 Vrije Universiteit Brusseli (Brüsseli Vaba Ülikooli) informaatika bakalaureusena. Ta valiti aastal 2007 Belgia parlamendivalimistel parlamenti, samuti ka aastatel 2010 ja 2014. 11. oktoobrist 2014 kuni 9. oktoobrini 2018 oli ta Belgia siseministriks (Charles Micheli valitsuses).
Raut

Raut (inglise sõnast rout) on seltskondlik õhtune koosviibimine, mis omab enamasti mingit poliitilist tähtsust. dinee suaree Eesti Entsüklopeedia. 8. köide: Tanulane–Yvon. Tartu: Loodus, 1937, lk 55.
Anatol Șalaru

Anatol Șalaru (sündinud 7. veebruaril 1962 Văraticus) on Moldova poliitik. Ta on olnud Moldova transpordiminister ja oli 30. juulist 2015 kuni 27. detsembrini 2016 Moldova kaitseminister. Ta sündis aastal 1962 Văraticus (asub Rîșcani rajoonis Moldovas). Aastal 1988 oli ta kirjandusliku ja ühiskondlik-poliitilise ringi "Alexei Mateevici" (Moldova poeedi, tõlkija ja sõjaväevaimuliku Alexei Mateevici mälestuseks) loomise initsiaatoriks; ringis koguti allkirju rumeenia keele riigikuulutamise kohta ja ladina tähestikule tagasipöördumiseks.
Charlestown

Charlestown on mitme paiga nimi. Charlestown on linn Uus-Lõuna-Walesis Austraalias. Charlestown on linn Nevise saarel. Charlestown on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis. Charlestown on linn Dorsetis Inglismaal. Charlestown on küla Cornwallis Inglismaal. Charlestown on linn Indiana osariigis USA-s. Charlestown on linn Marylandi osariigis USA-s. Charlestown on asum Bostonis USA-s. Charlestown on linn New Hampshire'i osariigis USA-s. Charlestown on linn Rhode Islandi osariigis USA-s. Charles Town Charleston
Charlestown (Nevis)

Charlestown on linn Nevise saare lääneküljel Saint Paul Charlestowni vallas, saare suurim asula ja halduskeskus. Seal elab 1500 inimest. Linnas on mitu alg- ja keskkooli, kolm muuseumi, raamatukogu, haigla ja sadam, kuid mitte lennujaama.
Metz

Metz on linn Prantsusmaal, Moselle'i departemangu keskus. Asub Moselle'i jõe kaldal. Metzis on sündinud Paul Verlaine ja Jean-Baptiste Le Prince. Linnas tegutseb jalgpalliklubi FC Metz, mis mängib riigi kõrgliigas Ligue 1. 51 eKr vallutasid linna roomlased Julius Caesari juhtimisel. Metz muutus üheks Gallia kõige tähtsamaks linnaks. Hiljem oli Metz Austraasia pealinn. Aastast 768 kuulus linn Karolingide impeeriumi koosseisu. Kui 843. aastal jagati impeerium Verduni lepinguga kolmeks, siis jäi Metz Lotharingiasse. 13. sajandil sai linn Saksa-Rooma riigi koosseisus vaba riigilinna staatuse. 1552. aasta lepinguga liikus linn koos Touli ja Verduniga Prantsusmaa kuningriigi võimu alla. 1871–1919 kuulus Saksamaale. Esimese maailmasõja järel kuulus linn taas Prantsusmaale. 1940–1944 okupeerisid linna saksa väed. Metzil on 10 sõpruslinna: Luxembourg, Luksemburg, aastast 1952 Trier, Saksamaa, aastast 1957 Gloucester, Suurbritannia, aastast 1960 Tangier, Maroko Tyler, Ameerika Ühendriigid, aastast 1983 Saint-Denis, Prantsusmaa, aastast 1986 Karmiel, Iisrael, aastast 1987 Yichang, Hiina, aastast 1991 Hradec Králové, Tšehhi, aastast 2001 Kansas City, Ameerika Ühendriigid, aastast 2003 Populations légales 2021 Metzi koduleht (prantsuse, inglise, saksa, hispaania ja itaalia keeles)
Cardiffi kindlus

Cardiffi kindlus (kõmri keeles Castell Caerdydd) on keskaegne kindlus ja uusgooti stiilis loss Cardiffi kesklinnas. Algse kindluse ehitasid 11. sajandil normannid 3. sajandist pärineva roomlaste kindlustuse kohale. Kindlustus- ja uuendustööd jätkusid 12. ja 13. sajandil.
Tšiili Ülikool

Tšiili Ülikool (hispaania keeles Universidad de Chile) on riiklik ülikool Tšiili pealinnas Santiagos. See asutati 19. novembril 1842 ja on sellega riigi vanim ülikool. Ülikoolil on viis linnakut ja seal õpib rohkem kui 38 000 inimest, akadeemilisi töötajaid on üle 3000. Ülikoolil on 14 teaduskonda ja 4 interdistsiplinaarset instituuti.
Mount Gimie

Mount Gimie on Saint Lucia kõrgeim mägi kõrgusega 950 m.
George Enescu

George Enescu (Prantsusmaal tuntud kui Georges Enesco; 19. august 1881 – 4. mai 1955) oli rumeenia helilooja, viiuldaja, pianist, dirigent ja muusikapedagoog. Paljud peavad teda Rumeenia tähtsaimaks muusikuks.[viide?] Ta sündis Kirde-Rumeenias Liveni külas, mis pärast tema surma nimetati tema järgi (küla asub praeguse haldusjaotuse järgi Botoșani maakonnas). Ta oli juba lapsena muusikas andekas ja hakkas varakult heliloominguga katsetama. Sellest ajast on säilinud mõned lühikesed palad viiulile ja klaverile. Varaseim märkimisväärse pikkusega teos on pealkirjastatud "Pămînt românesc" (Rumeenia maa) ja see on juurdekirjutuse järgi "oopus klaverile ja viiulile George Enescult, rumeenia heliloojalt, vanus viis aastat ja veerand". Varsti pärast seda viis isa ta õppima helilooja Eduard Caudella juurde. 5. oktoobril 1888 sai temast ajaloo noorim õpilane Viini konservatooriumis. Seal olid tema õpetajad Joseph Hellmesberger noorem, Robert Fuchs ja Sigismund Bachrich. 1891. aastal andis kümneaastane George kontserdi Viini õukonnas, kohal oli ka keiser Franz Joseph I. Enescu lõpetas konservatooriumi hõbemedaliga enne oma 13. sünnipäeva. 1895. aastal läks ta õpinguid jätkama Pariisi. 1898. aastal esitles ta Pariisis oma esimest küpset helitööd "Poema Română". Suur osa tema loomingust oli mõjutatud rumeenia rahvamuusikast. Populaarsemate teoste seas olid kaks rumeenia rapsoodiat, ooper "Œdipe" ja orkestrisüidid. Ta kirjutas ka viis sümfooniat (kaks neist lõpetamata) ja kammermuusikat. 8. jaanuaril 1923 tegi ta dirigendidebüüdi Ameerikas, juhatades Carnegie Hallis Philadelphia sümfooniaorkestrit. Pärast seda külastas ta USA-d sageli. Ameerikas veendi teda 1920. aastatel salvestama oma viiulimängu. Ta juhatas mitmeid USA orkestreid. Alates 1927. aastast oli tema õpilane viiuldaja Yehudi Menuhin. 1939. aastal abiellus ta Maria Rosettiga. Ta on maetud Père-Lachaise'i kalmistule Pariisis.
Birmingham

Birmingham on linn Suurbritannias Inglismaa keskosas, elanike arvu poolest Londoni järel Inglismaa teine linn. Birmingham sai linnaõigused 1154. aastal. Linnas tegutseb 1900. aastal loodud Birminghami Ülikool, mis on Suurbritannia ülikoolide seas üliõpilaste arvu poolest suuruselt neljas. 2023. aastal kuulutati linn maksevõimetuks. Birminghamis peeti 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus. Birminghamis tegutseb üks viiest suuremast Suurbritannia balletikollektiivist Birminghami Kuninglik Ballett. Birminghami jalgpalliklubid on Aston Villa ja Birmingham City. Birminghamis on peetud 2003. ja 2018. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused. Linnas toimusiad 2022. aasta Rahvaste Ühenduse mängud. Birminghamis on staadion Alexander Stadium. "Birminghami linn on sisuliselt pankrotis" ERR, 5. sptember 2023 Birminghami koduleht