laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tallinna Pelgulinna Haigla

Tallinna Pelgulinna Haigla oli haigla, mis tegutses Tallinnas aastatel 1953–2001. Haigla asutati 1953. aastal. Haigla esimene peahoone asus Härjapea tänaval. Haigla hilisem peahoone asus Karl Marxi puiesteel (hilisema aadressiga Sõle tänav 16). Haigla koosseisu kuulunud sünnitusmaja (Sõle tänav 23) oli Eesti suurim. 1968. aastal avati Tallinna Pelgulinna Haiglas esimesena Eestis nefroloogia osakond. 1978. aastast avati hemodialüüsi osakond. 1994. aastal muudeti endine riiklik haigla Tallinna munitsipaalasutuseks. 1994. aasta seisuga kuulusid haigla koosseisu: somaatiline statsionaar sünnitusmaja koos naiste nõuandlaga polikliinik Kalamaja lastepolikliinik Kopli polikliinik. 2001. aastal Tallinna Pelgulinna Haigla tegevus lõpetati. Haigla varad anti üle tegevust alustanud Lääne-Tallinna Keskhaiglale. Haigla peaarst aastatel 1962–1990 ja 1994–2001 oli Vello Ilmoja. Eesti Tervishoiu Muuseumi fotokogu. Tallinna Pelgulinna Haigla esimene hoone Härjapea tänaval (1959) Entsüklopeedia Tallinn, 2. köide, N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004 Tallinna Linnavalitsuse määrus "Tallinna Pelgulinna Haigla põhikirja kinnitamine" Tallinna Linnavolikogu otsus "Eesti Meremeeste Haigla, Tallinna Pelgulinna Haigla, Tallinna Nõmme Haigla, Tallinna Wismari Haigla, Tallinna Merimetsa Haigla ja Tallinna Väike-Õismäe Polikliiniku tegevuse lõpetamine ja Aktsiaseltsi Lääne- Tallinna Keskhaigla asutamine"[alaline kõdulink]
Ta' Qali

Ta' Qali on lai avatud ala Attardi piirides kesk Maltal, mis sisaldab jalgpallistaadionit, Ta' Qali Rahvusparki, käsitöö küla ja rahvusliku köögivilja turgu, mida kohalikud tunnevad kui Pitkalija.
Kujutav geomeetria

Kujutav geomeetria on geomeetria eriharu, milles käsitletakse objektidest tasapinnaliste kujutiste ehk jooniste tuletamist ja ruumigeomeetriliste ülesannete lahendamist kujutiste abil. Kui geomeetria muudes harudes (stereomeetria, analüütiline geomeetria) lahendatakkse ülesanded arvutuslike meetoditega, siis kujutavas geomeetrias lahendatakse kõik graafiliselt. Seega on siin joonisel eriline koht. Siin on joonis põhivahend, mujal illustreeriva tähendusega. Seega joonis peab üheselt määrama kujutatud objekti kõik geomeetrilised omadused. Kui see tingimus on täidetud siis nimetatakse teda objekti määravaks jooniseks. Teoreetilise aluse andmine jooniste lugemiseks ja valmistamiseks. Inimese ruumikujutluse arendamine. Hästi väljaarenenud ruumikujutlus on eriti tähtis konstruktoritel, arhitektidel, ehitusinseneridel jne. Paljudel tehnilistel aladel on kujutav geomeetria alusaine, mis eelneb tehnilisele joonestamisele ja insenerigraafikale. Sealhulgas õpitakse ainet masinaehituses, arhitektuuris, ehituses jne.
Ta' Qali Rahvusstaadion

Ta' Qali Rahvusstaadion (Malta keeles il-Grawnd Nazzjonali Ta' Qali) on staadion, mis asub Ta' Qalis Maltal. Staadionil on 16 997 istekohta ja on riigi suurim. Malta jalgpallikoondis mängib oma kodumänge sellel staadionil.
Port Vila munitsipaalstaadion

Port Vila munitsipaalstaadion (ka Port Vila staadion) on spordistaadion, mis asub Port Vilas Vanuatul. See on Vanuatu jalgpalli kõrgliiga peamine staadion
Oleg Sõssujev

Oleg Nikolajevitš Sõssujev (vene keeles Олег Николаевич Сысуев; sündinud 23. märtsil 1953 Kuibõševis) on Venemaa ettevõtja ja poliitik. 1998. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik. Sõssojev on 1999. aastast Alfa Panga direktorite nõukogu esimehe esimene asetäitja. Aastatel 1992–1997 oli ta Samara linnapea, 1997–1998 Venemaa Föderatsiooni valitsuse aseesimees ja 1998. aastal Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsiooni juhi esimene asetäitja. Sõssujev lõpetas 1976. aastal Koroljovi-nimelise Kuibõševi Lennundusinstituudi. Kuni 1986. aastani töötas ta lennundusinsenerina, 1986. aastast parteitööl. 1990. aasta alguses sai ta NLKP Kuibõševi linna Krasnoglinski rajoonikomitee esimeseks sekretäriks; sama aasta märtsis valiti ta linnarajooni täitevkomitee esimeheks (selles ametis oli kuni 1992. aasta jaanuarini). Sõssujev oli 1990. aasta juulis Moskvas peetud NLKP 28. kongressi delegaat. Seal esitati tema kandidatuur NLKP Keskkomitee peasekretäri ametikohale. Kokku esitati 8 kandidaati (sealhulgas Mihhail Gorbatšovi, Aleksandr Jakovlevi, Eduard Ševardnadze, Vadim Bakatini ja Oleg Lobovi kandidatuur). Enamik kandidaate, sealhulgas Oleg Sõssujev, taandas enda kandidatuuri veel samal päeval. 1991. aasta augustis, kohe pärast Augustiputši, astus Sõssujev NLKP-st välja. 11. jaanuaril 1992 nimetas Venemaa Föderatsiooni president Boriss Jeltsin oma seadlusega Oleg Sõssujevi Samara linna administratsiooni peaks. Samara linna administratsiooni pea (meeri) otsestel valimistel sai Sõssujev 1994. aastal 72,9% ja 1996. aastal 73,2% valijate häältest. 1997. aasta märtsis nimetati Sõssujev Venemaa Föderatsiooni valitsuse aseesimeheks (kureeris sotsiaalküsimustega seotud tegevusvaldkondi). 1997. aasta aprillist kuni 1998. aasta aprillini oli ta ühtlasi Venemaa töö ja sotsiaalarengu minister. Сысуев Олег Николаевич. panorama.ru
Numa-Daly Magenta staadion

Numa-Daly Magenta staadion (ka Numa-Daly staadion) on mitmeotstarbeline staadion, mis asub Nouméas Uus-Kaledoonias. Seda kasutatakse peamiselt jalgpalli mängudeks. Staadion mahutab 16 000 pealtvaatajat. Uus-Kaledoonia jalgpallikoondis peab sellel väljakul oma kodumänge. Stade Numa-Daly Magenta worldfootball.net-is
Zavetnoje rajoon

Zavetnoje rajoon (vene keeles Заветинский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Zavetnoje küla. Rajoon piirneb põhjas ja idas Kalmõkkiaga, lõunas Remontnoje rajooniga, edelas Zimovniki rajooniga, läänes Dubovskoje rajooniga ja loodes Volgogradi oblastiga. Rajooni pindala on 3000 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 908, 2009. aastal 17 653 ja 2002. aastal 18 508. Zavetnoje rajoonis on 74 asulat ja nad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu. Q126684906
Elastne deformatsioon

Elastne deformatsioon on keha (detaili) kuju muutus, mis kaob täielikult pärast välisjõudude lakkamist. Plastne deformatsioon Elastne keha
Dolors Montserrat

Dolors Montserrat i Montserrat (sündinud 18. septembril 1973 Sant Sadurní d'Anoias) katalaani rahvusest Hispaania poliitik, ta kuulub Rahvapartei ridadesse. Ta oli 4. novembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 Hispaania tervishoiuminister. Ta sündis aastal 1973 Sant Sadurní d'Anoias Alt Penedèsi maakonnas Barcelona provintsis. Ta õppis keskkoolis kodulinnas, kuid õppis veidi aega ka USA-s. Seejärel õppis ta õigusteadust Barcelonas eraülikoolis Universidad Abad Oliva CEU. Ta on 4. novembrist 2016 Hispaania tervishoiuminister Mariano Rajoy teises valitsuses. Ta kandideeris Rahvapartei ridades 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel ning osutus valituks. Euroopa Parlamendis on ta petitsioonikomisjoni esimees.
Lepistu Põhikool

Lepistu Põhikool oli põhikool Võru maakonnas Antsla vallas Roosiku külas. Kool suleti 2008.. Kool tegutses Tsooru ministeeriumikooli hoones, mis on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kool asutati 1881 Lepistu vallakoolina. Kooli nimed: 1881 Lepistu vallakool 1899 Lepistu ministeeriumikool (ka Tsooru ministeeriumikool[viide?]) 1940 Lepistu 7-klassiline kool 1961 Lepistu 8-klassiline kool 1988 Lepistu 9-klassiline kool 1991 Lepistu põhikool https://web.archive.org/web/20140925170115/http://www.saartehaal.ee/2014/02/12/kristjan-prii-hakkab-elu-edendama-vorumaal/ (vaadatud 25.09.2014) Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 653
Loosi Põhikool

Loosi Põhikool oli põhikool Võru maakonnas Vastseliina vallas (tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru vallas) Loosi külas. Kool suleti 2000. Kooli viimane direktor oli Piret Pärn. Loosi kool asutati külakoolina 1855. aastal Puutlil. 1860. aastatel koliti kool Loosile ja selle nimeks sai Loosi vallakool. 20. sajandi esimeses pooles tegutses Loosi kool 6-klassilise algkoolina. Aastatel 1944–1946 kandis kool nimetust Loosi Mittetäielik Keskkool. 1946–1960 kandis kool nime Loosi 7-klassiline kool. 1949. aastal valmis uus koolimaja Loosi ja Tüütsmäe küla piiril. Tüütsmäe kool ühendati seejärel Loosi kooliga ning õpilaste arv suurenes koolis 164-ni. Aastaks 1960 vähenes õpilaste arv 70-ni. 1960. aasta teisest poolest moodustati Loosi 8-klassiline kool, mille õpilaste arv suurenes 96-ni. 1970. aastaks vähenes õpilaste arv 63-ni ja 1998. aastaks 29-ni. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 654 Vastseliina valla koolidest www.vastseliina.edu.ee
Urupi jõgi

Urup (vene ja karatšai-balkaari Уруп (Urup), kabardi-tšerkessi Уарп (Uarph)) on jõgi Kaukaasias. Algab Suur-Kaukasusest. Voolab valdavalt põhja, alamjooksul laskub tasandikule. Suubub vasakult Kubanisse, suudmes asub Armavir. Pikkus 231 km.
Luhamaa algkool

Luhamaa algkool oli algkool Võru maakonnas Luhamaal. Kool suleti 2000. Kool asutati 1908 Luhamaa külakoolina. Kooli nimed: 1908 Luhamaa külakool ... 1991 Luhamaa põhikool 1993 Luhamaa algkool Näiteks 1974 õppis koolis 133 õpilast. 1999 õppis koolis 6 õpilast. Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 655
Ida-Karpaadid

Ida-Karpaadid (ukraina Східні Карпати (Shidni Karpatõ), rumeenia Carpații Orientali, poola Karpaty Wschodnie, slovaki Východné Karpaty) on mäestik Euroopas, osa Karpaatidest. Kulgeb valdavalt loode-kagu suunas. Kõrgus kuni 2305 meetrit. Dukla mäekuru
Mõniste Põhikool

Mõniste Põhikool on põhikool Võru maakonnas Rõuge vallas Kuutsi külas. Kool asutati 1730 Mõniste vallakoolina. Õppeaastast 2024/25 liidetakse kooli lasteaiaosa Rõuge Lasteaiaga ning kooliosa Rõuge Põhikooliga. Kooli nimed: 1730 Mõniste vallakool 1898 Peetri-Liisa kool 1944 Mõniste mittetäielik keskkool 1961 Mõniste 8-klassiline kool 1994 Mõniste põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 659 Peegel, M. (2024). Paarkümmend väikekooli lõpetab tegevuse iseseisva asutusena. ERR, 2. veebruar 2024. 2. veebruar 2024, [1] Koduleht
Nursi Põhikool

Nursi Põhikool on põhikool Võru maakonnas Rõuge vallas Nursi külas. Kool asutati 1729 Nursi koolina. Kooli nimed: 1729 Nursi kool ... 1911 Vastse-Nursi kool ... 1988 Nursi 9-klassiline kool 1991 Nursi põhikool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 660
Tåsinge

Tåsinge on saar Läänemeres Fyni lõunakalda lähedal. Pindala 70 km², kõrgus kuni 73 meetrit. Kuulub Taanile. Saarelt viib sild edasi Langelandile. Tåsinge saarel on üle 6000 elaniku.
Deniss Tjapkin

Deniss Tjapkin (sündinud 30. jaanuaril 1990 Kohtla-Järvel) on Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta mängib Eesti Esiliiga B klubis FC Tallinn. 27. veebruaril 2017 sõlmis Tjapkin Kaljuga kolmeaastase lepingu. A-koondise debüüdi tegi Tjapkin 19. novembril 2017 sõpruskohtumises Fidži vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Marek Kaljumäe, Mark Oliver Roosnupp, Sören Kaldma ja Joseph Saliste. Uuendatud seisuga 4. november 2017 Evald Tipneri karikavõistlused Eesti Superkarikas Kõik mängud UEFA Euroopa Liigas Uuendatud seisuga 26. november 2017 Nõmme Kalju Meistriliiga: 2018 Eesti jalgpallikoondislaste loend Tjapkin sõlmis Kaljuga kolmeaastase lepingu Soccernet.ee, 27. veebruar 2017 http://jalgpall.ee/koondis/1/mangud/protocol/2010 Fidži 0:2 Eesti Okeaania turnee avamatš tõi kaks väravat ja viis uut koondislast Soccernet.ee, 19. november 2017 Eesti Jalgpalli Liidu profiil Transfermarkti profiil Koondise mängud
Mark Oliver Roosnupp

Mark Oliver Roosnupp (sündinud 12. mail 1997 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FC Levadia. 9. detsembril 2014 sõlmis Roosnupp Levadiaga oma esimese profilepingu 17-aastaselt. A-koondise debüüdi tegi Roosnupp 19. novembril 2017 sõpruskohtumises Fidži vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Marek Kaljumäe, Deniss Tjapkin, Sören Kaldma ja Joseph Saliste. Uuendatud seisuga 4. november 2017 Evald Tipneri karikavõistlused Eesti Superkarikas Kõik mängud UEFA Euroopa Liigas Uuendatud seisuga 7. jaanuar 2018 Tallinna FC Levadia Eesti jalgpallikarikas: 2017–18 Eesti Superkarikas: 2015, 2018 Eesti jalgpallikoondislaste loend Levadia andis 17-aastasele ründajale lepingu Soccernet.ee, 9. detsember 2014 http://jalgpall.ee/koondis/1/mangud/protocol/2010 Fidži 0:2 Eesti Okeaania turnee avamatš tõi kaks väravat ja viis uut koondislast Soccernet.ee, 19. november 2017 Eesti Jalgpalli Liidu profiil Transfermarkti profiil Koondise mängud
Hummuli külanõukogu

Hummuli külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Hummuli vallas. Külanõukogu pindala oli 124 km² (1977). Külanõukogu halduskeskus asus 1960. aastani Hummuli külas, 1960. aastast Soe külas. Hummuli külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 10. september 1960
Härgla külanõukogu

Härgla külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Juuru külanõukoguga. Härgla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017)
Härjanurme külanõukogu

Härjanurme külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Härjanurme külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Jõgeva vallas. Külanõukogu keskus asus Kaatvere külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Härjanurme külanõukogu 1950 septembris Jõgeva rajooni koosseisu. 1954 juunis Härjanurme külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Jõgeva külanõukoguga. Härjanurme külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Häädemeeste külanõukogu

Häädemeeste külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Krundiküla ja Rannametsa külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 107 km² (1977). Häädemeeste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Plastne deformatsioon

Plastne deformatsioon ehk jääkdeformatsioon on deformatsioon, mis ei kao täielikult pärast välisjõudude lakkamist. Ideaalselt plastsest materjalist, näiteks plastiliinist või savist keha säilitab deformatsiooni täielikult. Ehitustarindeid ja masinaid püütakse projekteerida tavaliselt nii, et plastset deformatsiooni ei tekiks. Plastset deformatsiooni kasutatakse mitmesuguste esemete valmistamiseks. Vajaliku kujuga keha saamist rullikute vahelt läbi laskmise abil nimetatakse valtsimiseks. elastne deformatsioon
Igavere külanõukogu

Igavere külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Järve külanõukoguga. Igavere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Iisaku külanõukogu

Iisaku külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Iisaku külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Iisaku vallas. Külanõukogu keskus asus Iisakus. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Iisaku külanõukogu 1950 septembris Jõhvi rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Iisaku külanõukoguga likvideeritud Jõuga ja Vaikla külanõukogu alad. 1954. aasta seisuga tegutsesid Iisaku külanõukogu keskusega maadel "Uue Jõuga", "Kalevi", "Tee Kommunismile", "Sotsialismi Tee" ja "Kalevipoja" kolhoos. 1961. aastast likvideeriti senine Jõhvi rajoon ja selle koosseisu kuulunud alad allutati Kohtla-Järve linnapiirkonnale. 1. jaanuarist 1965 arvati Iisaku külanõukogu Kohtla-Järve rajooni koosseisu. 1967. aastal liideti Iisaku külanõukoguga Alajõe külanõukogu lääneosa. 1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 317 km² ja elanike arv 1876. Külanõukogu ainsaks majandiks oli sel ajal Iisaku näidissovhoos, mille keskus asus Kasevälja külas. 1978. aasta seisuga olid Iisaku külanõukogus Iisaku alevik, Imatu, Jõuga, Kasevälja, Kauksi, Koldamäe, Kuru, Lipniku, Lõpe, Pootsiku, Sõrumäe, Sälliku, Tammetaguse, Tärivere, Vaikla ja Varesmetsa küla. Iisaku külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Illi külanõukogu

Illi külanõukogu oli külanõukogu Vastseliina rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1960 ja seejärel liideti see Vastseliina külanõukoguga. Illi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Illuka külanõukogu

Illuka külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Illuka vallas. Külanõukogu täitevkomitee asus Raudi külas. Külanõukogu pindala oli 470 km² (1977). Illuka külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Ingliste külanõukogu

Ingliste külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Juuru külanõukoguga. Ingliste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Iru külanõukogu

Iru külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Iru vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Iru külas. 1947 oktoobris viidi külanõukogu keskus üle Kallavere külla. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Iru külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu. 1954 juunis Iru külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Viimsi külanõukoguga. Iru külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Joa külanõukogu

Joa külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Keila külanõukoguga. Joa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Juuru külanõukogu

Juuru külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Atla, Härgla ja Ingliste külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu halduskeskus asus Juuru alevikus. Külanõukogu pindala oli 226 km² (1977). Juuru külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Jõe külanõukogu

Jõe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Jõe külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Pala vallas. Külanõukogu keskus asus Nõva külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Jõe külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu. 1954 juunis Jõe külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Pala külanõukoguga. Jõe külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Jõeküla külanõukogu

Jõeküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Jõeküla külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Käru vallas. Külanõukogu keskus asus Jõekülas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Jõeküla külanõukogu 1950 septembris Türi rajooni koosseisu. 1954 juunis Jõeküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Käru ja Vändra külanõukogu vahel. Jõeküla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus "Järva maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Jõelähtme külanõukogu

Jõelähtme külanõukogu (1945–1947 Rebala külanõukogu) oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. aastal Jõelähtme vallas. Külanõukogu pindala oli 153 km² (1977). Jõelähtme külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Jõesuu külanõukogu

Jõesuu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Jõelähtme vallas. Külanõukogu keskus asus Jõesuu külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Jõesuu külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu. 1954 juunis Jõesuu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Jõelähtme külanõukoguga. Jõesuu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Jõgeveste külanõukogu

Jõgeveste külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Helme külanõukoguga. (vaadatud 21.11.2017)
Jõgisoo külanõukogu

Jõgisoo külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Saue külanõukoguga. Jõgisoo külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Jõuga külanõukogu

Jõuga külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Jõuga külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Iisaku vallas. Külanõukogu keskus asus Jõuga külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Jõuga külanõukogu 1950 septembris Jõhvi rajooni koosseisu. 1954 juunis Jõuga külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Iisaku külanõukoguga. Jõuga külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Jäneda külanõukogu

Jäneda külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Ambla ja Lehtse külanõukoguga. Jäneda külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
Vääne

Vääne ehk torsioon on tugevusõpetuses varda (võlli, tala) deformatsioon, mille puhul varda ristlõikepinnad pöörduvad üksteise suhtes paralleelselt. Vääne tekib siis, kui varrast koormatakse selle risttasapinnal vastassuunaliste jõupaaridega, mille rakenduspunktid on üksteisest teatud kaugusel. Sel juhul moodustavad need jõud keha ristlõigetes sisemise jõumomendi – väändemomendi. Vääne tekitab varda ristlõigetes nihkepinge, mida nimetatakse väändepingeks. Ümarvardas suureneb väändepinge võrdeliselt kaugusega varda teljest ja saavutab suurima väärtuse ristlüikepinna välisserval: τ m a x = T W p , {\displaystyle \tau _{max}={\frac {T}{W_{p}}},} kus T {\displaystyle T} on väändemoment ja W p = π d 3 16 {\displaystyle W_{p}={\frac {\pi d^{3}}{16}}} polaartugevusmoment, d {\displaystyle d} on varda läbimõõt. väändevedru paine pike nihe Sõnaveeb ENE 10. köide, 1998 Mehaanika