laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Riigikogu majanduskomisjon

Riigikogu majanduskomisjon on Riigikogu alatine komisjon, mis "suunab seadusloomet ja kontrollib valitsust paljudes majandusega seotud või seda otseselt mõjutavates valdkondades. Komisjon tegeleb küsimustega, mis käsitlevad ehitust ja elamumajandust, postiteenuseid ja elektroonilise side temaatikat, energeetikat, transporti, turismi, riigivara ja riigihangetega seonduvat, nõudeid pakutavatele toodetele ja teenustele, majandusarengut, ettevõtlust jpm." Eesti majandus Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium http://www.riigikogu.ee/riigikogu/komisjonid/majanduskomisjon/ (vaadatud 21.05.2017) Majanduskomisjon Riigikogu kodulehel
Riigikogu põhiseaduskomisjon

Riigikogu põhiseaduskomisjon (kuni 12.12.1994 riigiõiguskomisjon) on Riigikogu alatine komisjon, mille töövaldkond on piiritletud riigi põhiseadusliku korra seisukohalt tähtsust omavad riigi- ja haldusõiguse küsimustega. Komisjon menetleb muu hulgas põhiseaduse muutmise seaduse eelnõusid ning Riigikogu otsuste, avalduste, deklaratsioonide ja pöördumiste, Vabariigi Presidendi, Vabariigi Valitsuse, Riigikontrolli, kohuste ja õiguskantsleri tegevust, kodakondsust, välismaalasi,valimisi, isikuandmete kaitset, avalikku teenistust, haldusmenetlust, riigivastutust ning kõiki teisi riigiõigust reguleerivaid eelnõusid. Ühtlasi menetleb põhiseaduskomisjon juhtivkomisjonina eelnimetatud valdkondi käsitlevaid välislepingute ratifitseerimise seaduseelnõusid. Peale selle menetleb põhiseaduskomisjon Riigikogu erikomisjonide ning uurimis- ja probleemkomisjonide moodustamise otsuse eelnõusid, samuti põhiseaduses sätestatud riigi kõrgemate ametiisikute (riigikohtunikud, riigikontrolör, õiguskantsler) ametisse nimetamise eelnõusid. Põhiseaduskomisjon annab oma töövaldkonna piires Euroopa Liidu asjade komisjonile ja väliskomisjonile arvamusi Euroopa Liidu õigusaktide eelnõude kohta. Komisjon kujundab ka seisukoha kõikide Vabariigi Presidendi poolt välja kuulutamata jäetud seaduste põhiseadusele vastavuse kohta. Vastavalt "Riigkogu kodu- ja töökorra seaduse" § 25 määrab Riigikogu liikmete arvu põhiseaduskomisjonis kui alatises komisjonis Riigikogu juhatus. Näiteks, XIII Riigikogu puhul määras Riigikogu juhatus 06.04.2015 komisjoni 8 liiget, 18.08.2015 määras 9 liiget ning 10.03.2016 määras 11 liiget. Riigikogu liikmete tööd komisjonis toetavad ametnikud: 1 nõunik-sekretariaadijuhataja, 2 nõunikku ja 2 konsultanti. Eesti Vabariigi põhiseadus Põhiseadus Riigikogu Kantselei koduleht. "VII Riigikogu alatised komisjonid". Riigikogu Kantselei koduleht. "Põhiseaduskomisjon". Põhiseaduskomisjon Riigikogu kodulehel
Riigikogu riigikaitsekomisjon

Riigikogu riigikaitsekomisjon on Riigikogu alatine komisjon, mis "tegeleb riigi julgeolekut ja kaitset reguleerivate eelnõudega, kontrollib oma valdkonna piires täidesaatva võimu teostamist ning osaleb riigi julgeoleku- ja kaitsepoliitika kujundamisel.". Kaitseministeerium Riigikaitse Riigikaitsekomisjon, Riigikogu (vaadatud 21.05.2017) Riigikaitsekomisjon Riigikogu kodulehel
Riigikogu sotsiaalkomisjon

Riigikogu sotsiaalkomisjon on Riigikogu alatine komisjon, mis "tegeleb töövaldkonda, sotsiaalhoolekannet, sotsiaalkindlustust ja tervishoidu reguleerivate eelnõudega. Peale selle kontrollib komisjon oma töölõigus valitsuse tegevust, algatab juhtivkomisjonina ise seadus- ja otsuse eelnõusid ning olulise tähtsusega riiklike küsimuste arutelusid." Sotsiaalministeerium Riigikogu sotsiaalkomisjon, Riigikogu (vaadatud 21.05.2017) Sotsiaalkomisjon Riigikogu kodulehel
Riigikogu õiguskomisjon

Riigikogu õiguskomisjon on Riigikogu alatine komisjon, "mille tööala on väga ulatuslik. Ta tegeleb eraõiguse, kriminaalõiguse- ja sisejulgeolekualaste eelnõudega, samuti politsei- ja piirivalveteenistust ning päästeteenistust reguleerivate eelnõudega. Komisjoni tööalas on ka advokaatide, notarite, vandetõlkide, kohtutäiturite ja pankrotihaldurite tegevust korraldavad seadused ning valitsuse tegevuse ja reformide rakendamise kontroll oma valdkonnas piires." Justiitsministeerium http://www.riigikogu.ee/riigikogu/komisjonid/õiguskomisjon/[alaline kõdulink] (vaadatud 21.05.2017) Õiguskomisjon Riigikogu kodulehel
Riigikogu väliskomisjon

Riigikogu väliskomisjon on Riigikogu alatine komisjon, mis tegeleb Eesti välispoliitika teemadega. Komisjoni enda sõnul osaleb see "Eesti välispoliitika kujundamisel ja välissuhtlemise põhimõtete väljatöötamisel ning kontrollib valitsuse välispoliitilist tegevust. Komisjon kujundab ka Riigikogu arvamuse Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes, arutab vajaduse korral teisi olulisi Euroopa Liidu teemasid ning kinnitab Eesti seisukohad enne Euroopa Liidu välis-, kaitse-, arengu- ja kaubandusministrite kohtumisi." Kokku on Riigikogus 11 alatist komisjoni. Sealhulgas on üks alalistest komisjonidest ka Euroopa Liidu asjade komisjon. Eesti välispoliitika Välisministeerium Väliskomisjon, Riigikogu (vaadatud 21.05.2017) Väliskomisjon Riigikogu kodulehel Arni Alandi: ""Välisilm" kaalus riigikogu väliskomisjoni panust Eesti välispoliitikasse" ERR, 22. aprill 2019
Anders Arborelius

Anders Arborelius (sündinud 24. septembril 1949) on 1998. aastast Stockholmi katoliku piiskop ja 2017. aastast kardinal. Ta külastas juulis 2022 Tallinna. Arborelius sündis Šveitsis Luganos. Ta sai 1969 katoliiklaseks, ühines 1971 karmeliitidega ja ordineeriti 8. septembril 1979 Malmös preestriks. Ta valiti 17. novembril 1998 Stockholmi piiskopiks ja ordineeriti 29. detsembril 1998. Paavst Franciscus pühitses ta 28. juunil 2017 Santa Maria degli Angeli kardinaldiakoniks. Anders Arboreliuse elulugu. Salvador Miranda veebileht.
Tuumaenergiast loobumine

Tuumaenergiast loobumine on tuumaenergia tootmist ebamõistlikuks pidav arusaam ja olemasolevate tuumaelektrijaamade järkjärgulise sulgemise protsess. Paljudes riikides tuumajaamu pole ning nad on deklareerinud, et ei kavatsegi neid ehitada. 2016. aasta seisuga on sellised riigid Austraalia, Austria, Filipiinid, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Läti, Liechtenstein, Luksemburg, Malaisia, Malta, Norra, Portugal, Taani ja Uus-Meremaa. Mitu riiki, kus on tuumaelektrijaamu, on võtnud vastu otsuse need järk-järgult sulgeda ning uusi mitte ehitada. Sellised riigid on Belgia, Hispaania, Saksamaa ja Šveits. tuumavabad piirkonnad tuumavastane liikumine M. Schneider, A. Froggat – The World Nuclear Industry Status Report 2016. Paris.
Šuja rajoon

Šuja rajoon (vene keeles Шуйский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis. Asub oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Šuja linn (ei kuulu Šuja rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Rodniki rajooniga, idas Palehhi rajooniga, kagus Juža rajooniga, lõunas Savino rajooniga, edelas Ležnevo rajooniga ja loodes Ivanovo rajooniga. Rajooni pindala on 1064,54 km². Šuja rajoonis on 158 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe (Kolobovo) alevi ja seitsme külaasunduse koosseisu. Q126709394
Edith Kotka-Nyman

Edith Evelyn Kotka-Nyman (4. mai 1932 Tallinn – 7. aprill 2017 Stockholm) oli eesti keele õpetaja ja õpikute autor ning kultuuritegelane Rootsis. Sündinud Tallinnas, kasvas Edith Kotka Rakveres ja Pärnus, kuni põgenes koos vanematega 1944. aasta sügisel Rootsi. 1952. aastast õppis ta Stockholmis gümnaasiumis, seejärel Stockholmi Ülikooli tarbekunstiteaduskonnas kunstiajaloo ja prantsuse keele erialal. Ülikoolist saadud joonistamisõpetaja kutsega asus ta tööle Uppsalas ning õpetas ka rootsi koolides eesti keelt kodukeelena. Ajal, kui Edith Kotka-Nyman töötas Stockholmi Eesti Koolis, kirjutas ta koos kolleeg Mare Rebasega eesti keele õpikuid. Viimaseil aastail töötas ta Eesti Komitees büroo ja raamatukogu juhatajana ning oli Eesti Kultuuri Koondis Rootsis juhatuse liige, ühtlasi õpetas eesti keele kursustel. 1998 Rakvere linna aukodanik 2007 Valgetähe V klassi teenetemärk 2021 avati Rakveres Edith Kotka-Nymani skulptuur Edith Kotka abiellus 1960. aastal Einar Nymaniga. Neil on kolm last: Hendrik, Katrin ja Helle. Mare Aadli, Edith Kotka-Nyman. Samm-sammult. Rootsi-Eesti õpperaamatufond, 1985; 2005 Mare Aadli, Edith Kotka-Nyman. Samm-sammult edasi. Rootsi-Eesti Õpperaamatufond Mare Aadli, Edith Kotka-Nyman. Eesti kirjanduse radadel. Rootsi-Eesti Õpperaamatufond, 1987 Ivar Paljak. In memoriam Edith Evelyn Kotka-Nyman. Eesti Päevaleht (Rootsi), 10. mai 2017 Andres Pulver, "Edith tuli igaveseks Rakverre", Lääne-Virumaa Uudised, 3. oktoober 2021 (vaadatud 06.05.2022)
Kubu

Kubu on suur kimp keskelt kokkuköidetud õlgi, linu, heinu, ube või hagu. Linakoos oli 20-30 peod ja õlekoos oli umbes 5 vihku. Kubu liike: fašiin. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 76
Kuhjamaa

Kuhjamaa on rahvapärane heinamaa suurusemõõt, mis võrdus alaga, millelt koguti heinasid üks kuhi (keskmiselt 10 hobusekoormat ehk umbes 2,4 tonni heinasid). Kuhjamaa suurus olenes maa headusest. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 77
Shingeki-no kyojin

"Shingeki-no kyojin" (jaapani keeles 進撃の巨人 'ründav hiiglane') on Jaapani kunstniku Hajime Isayama mangaseeria, millest tehti ka anime ja millele järgnes mitu manga spin-off'i. Žanrilt põnevik, õudukas ja ulme. 2011. aastal võitis see kirjastuse Kōdansha mangaauhinna shōnen'i kategoorias. Eesti keeles ei ole seda mangat välja antud.  第36回 講談社漫画賞 【 児童部門.
Airexpo

Airexpo on lennundusnäitus, mis toimub iga aasta mais Prantsusmaal Muret-Lhermi lennuväljal. Alates 1987. aastast toimuvad näitused Toulouse'ist umbes 20 kilomeetri kaugusel kirdes asuva Muret' valla territooriumil. 2016. aasta juunis toimunud näitus oli juba kolmekümnes. Airexpo 2017 : les jeunes ingénieurs déjà au travail  Airexpo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Pauls Stradiņš

Pauls Stradiņš (17. jaanuar 1896 Viesīte – 14. august 1958 Riia) oli läti kirurg, onkoloog ja tervishoiu organisaator ning Läti Ülikooli ja Riia Meditsiiniinstituudi professor. Ta sündis aastal 1896 Viesītes käsitöölise perekonnas. Ta õppis kohalikes külakoolides, Jekabpilsi kaubanduskoolis, Jurmalas Ludis Bērziņši ja J. Šmithensi eragümnaasiumis ning lõpetas aastal 1914 kuldmedaliga Riia Aleksandri Gümnaasiumi. Aastatel 1914–1919 õppis ta Petrogradi Sõjameditsiini Akadeemias, lõpetades selle kiitusega ja kaitstes Sergei Fjodorovi juhendamisel tööga "Поражения периферических нервов и их лечени" väitekirja. Aastal 1923 pöördus ta tagasi Lätti. Aastast 1924 töötas ta Läti Ülikooli arstiteaduskonnas professor Jēkabs Alksnise juhendamisel. Aastatel 1925 ja 1926 täiendas ta ennast USA-s ja Inglismaal; aastal 1927 kaitses ta juba teist väitekirja. Ta oli abielus ja tal on neli last. Tema poeg Jānis Stradiņš oli keemik, Läti Teaduste Akadeemia liige.
Vööri tänav

Vööri tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Vööri tänav sai nime 30. juunil 2010. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 304
Rumbi tänav

Rumbi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama ja Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Rumbi tänav sai nime 25. veebruaril 1994. Tänava nimi on Logi tänava paarisnimi. Mööda tänavat kulges Kultuurikilomeeter. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 292  Rumbi tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Reidi tee

Reidi tee on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru ja Sadama asumis. Reidi tee algab Ahtri, Jõe, Lootsi ja Tuukri tänava ristmikult ning kulgeb edasi kirdesse ristudes Petrooleumi ja Pikksilma tänavaga, seejärel suundub Tallinna lahe kallast mööda kagu suunas kuni Narva maanteeni, millega ühineb enne Russalka monumenti. Reidi tee sai nime 28. oktoobril 2009 Tallinna reidi järgi. Tee plaanitud kogupikkus on 1,9 kilomeetrit. Ehitust alustati 23. juulil 2018 ja Reidi tee avati liikluseks 29. novembril 2019. Tänaval on Uus-Sadama, Pikksilma ja Reidi tee bussipeatus, mida läbivad bussiliinid 8 ja 66. Põhjaväil Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 291 "Lammutustööd Reidi teel on lõppenud". tallinn.ee. 12.10.2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.05.2022. Vaadatud 07.09.2020. "Reidi tee avatakse liiklusele reede pärastlõunal". tallinn.ee. 25.11.2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.05.2022. Vaadatud 07.09.2020. Reidi tee Tallinna linna kodulehel Uwe Gnadenteich, Reidi teel avastati veel üks vana laevavrakk, postimees.ee, 23. oktoober 2019
Poordi tänav

Poordi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Poordi tänav sai nime 29. novembril 2006. Tänav asub Tallinna sadama Admiraliteedi basseini jalakäijate promenaadi ääres. Poordi tänav 3 asub hoonegrupp Promenaadi majad. Kolm eriilmelist hoonet moodustavad ühtse terviku ja ühendatud omavahel maa-aluse parkla kaudu. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinn asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 288 Promenaadi majad, promenaadimajad.ee, (vaadatud 03.02.2021)
Poldri tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Poldri tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Poldri tänav sai nime 13. augustil 2008. Poldri tänav on saanud nime lähedal asuva Tuukri tänava varasema nime (Hollandi tänav) mõjul (polder – allpool naaberveekogu pinda asuv üleujutuse eest tammistatud ala). Sadama asumi ja Poldri tänava piirkonna areng on seotud 19. sajandi viimane veerandiga, kui pärast Tallinna kindluse likvideerimist anti 1873. aastal linnale kogu Tallinna sadama sisesadam. Piirkonda asuti ehitama tööstusettevõtteid ja laohooneid. Lootsi tänava kanti jäid suurte kaubafirmade (Koch, Girard de Soucanton, Thomas Clayhills and Son, Meyer ja Co jt tänapäeva Poldri tänaval) laod. Poldri 3, Tuukri tänav 1A ja Tuukri 1 kuulusid ettevõttele Meyer ja Co. Kochi Aitade kõrval on Poldri tänava sadamalaod teine terviklikumalt säilinud laokompleks Tallinna sadama piirkonnas, mis on vaid murdosa I maailmasõja eelsetest arvukatest ladudest ja töökodadest. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 288. Leele Välja, OÜ Arhitektuuriväljad. Tallinna kesklinna väärtuslikud hooned. Tallinn 2020, lk 20.
Madalmaa tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Madalmaa tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Madalmaa tänav sai nime 13. augustil 2008. Tänav on saanud nime lähedase Tuukri tänava varasema nime (Hollandi tänav) mõjul. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 281
Lüüsi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lüüsi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Lüüsi tänav sai nime 13. augustil 2008. Tänav on saanud nime lähedase Tuukri tänava varasema nime (Hollandi tänav) mõjul (lüüs – 'rajatis veetaseme reguleerimiseks'). Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 281
Kuunari tänav

Kuunari tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Kuunari tänav sai nime 12. detsembril 2001. Tänav on saanud nime kahe- või enamamastilise purjeka – kuunari – järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 276
Kai tänav

Kai tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Sadama tänavast lõuna poole jääv paralleeltänav Kai tänav, sai nime 12. aprillil 1996. Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub Admiraliteedi basseini kaile. Kai tänav 1 asub 2016. aastal valminud Ärihoone Explorer. Kai tänav 5 asub SadaMarketi kaubanduskeskus. 2015. aasta seisuga planeeriti Kai, Poordi, Laeva ja Kuunari tänava vahele Porto Franco elamu- ja ärihoonete kvartalit. Kai tänav SadaMarket Kai tänaval Vanasadama Jahisadam Vanasadam Tänava- ja muude kohanimede andmine ning muutmine kesklinnas, Tallinna Linnavalitsus, RT IV, 19.09.2013, 16 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 270 Projekteerimistingimuste eelnõu (Porto Franco) avalik arutelu, Tallinna Kesklinna Valitsus, 23.02.2016.  Kai tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Heimosi

Heimosi ehk Heimozi (vana nimetus Noisela, vene Хеймози, Геймози) on endine ingerisoome küla ajaloolises Hietamäki kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas Kargino jõe ääres. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb ala Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Annino valla territooriumile. 1676. aastal on küla nimetatud kui Naisiala ning see kuulus Duderhofi pogostisse (Duderhoffskoj Pogost). 1817. aastal oli külas (nimetatud kui Tочиловка или Геймози) 7 talu. 1831. aastal oli külas (nimetatud kui Геймози) 6 talu. 1838. aastal elas külas (ekslikult nimetatud kui Хеймози) 65 inimest, kellest 32 olid mehed ja 33 naised. 1848. aastal elas külas (nimetatud kui Noisela) 52 ingerisoomlast äyrämöist, kellest 23 olid mehed ja 29 naised. Haldusjaotuslikult kuulus küla Peterburi kubermangu Oranienbaumi maakonda. 1860. aastal oli külas (nimetatud kui Хеймози (Tочилка)) 8 talu. 1880–1890. aastail oli külas (nimetatud kui Хеймози) 13 talu. 1913. aastal oli külas (nimetatud kui Хеймози) 13 talu. 1924. aasta eestikeelsel Peterburi lähiümbruse kaardil on küla nimetatud kui Heimozi. Aastatel 1927-1928 kuulus küla Pigelevo külanõukokku ning aastatel 1928-1941 Finno-Võssotskoje külanõukokku. 1941. aastal oli külas (nimetatud kui Хеймози) 19 majapidamist. Teise maailmasõja ajal perioodil 01.08.1941–31.12.1943 oli küla okupeeritud saksa vägede poolt. Küla hävis Teises maailmasõjas. "Heimozi". EKI kohanimeandmebaas. Vaadatud 22.05.2017. "Jaanilinna, Jaama, Koporje, ja Nöteborgi läänid, Bergenheim, 1676. etomesto.ru". Vaadatud 22.05.2017. "Peterburi lähiümbruse topograafiline kaart, 1817. etomesto.ru". Vaadatud 22.05.2017. "Peterburi ümbruse kaart, 1831, Schubert". etomesto.ru. Vaadatud 22.05.2017. "Описание Санкт-Петербургской губернии по уездам и станам, 1838 г." Vaadatud 22.05.2017. Köppen, Peter v (1867). Erklärender text zu der ethnographishen karte des St. Petersburger gouvernements. St. Petersburg. "Peterburi ja Viiburi kubermangude topograafiline kaart, 1860". etomesto.ru. Vaadatud 22.05.2017. "Peterburi lähiümbruse üheverstaline topograafiline kaart, 1890". etomesto.ru. Vaadatud 22.05.2017. "Peterburi lähiümbruse kaart, 1913". Vaadatud 22.05.2017. "Peterburi lähiümbruse kaart, 1924". etomesto.ru. Vaadatud 22.05.2017. "Справочник истории административно-территориального деления Ленинградской области". Originaali arhiivikoopia seisuga 6.03.2016. Vaadatud 22.05.2017. "Leningradi oblasti kaart, 1941". etomesto.ru. Vaadatud 22.05.2017.
Äkke tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Äkke tänav on tänav Tallinnas Pikaliiva asumis. Äkke tänav sai nime 20. novembril 2013. Eesti Keele Instituudi kohanimeandmebaasis
Võsara tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Võsara tänav on tänav Tallinnas Pikaliiva asumis. Võsara tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime alepõllundustermini "võsar" (võsar – võsaraud, võsavikat) järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 304
Vihu tänav

Vihu tänav on tänav Tallinnas Pikaliiva asumis. Vihu tänav sai nime 19. aprillil 2000. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 302
Vigla tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vigla tänav on tänav Tallinnas Pikaliiva asumis. Vigla tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime põllutööriista vigla järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 302
Vanakuu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vanakuu tänav on tänav Tallinnas Pikaliiva asumis. Vanakuu tänav sai nime 6. mail 2013. Vanakuu tänava nimi lähtub tänava kujust. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 301
Vaalu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vaalu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Vaalu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on nime saanud heinateo mõiste "vaal" järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 300
Tulimulla tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tulimulla tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Tulimulla tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime alepõllunduse mõiste "tulimuld" ('alepõletamise kohale jäänud tuhasegune viljakas muld') järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 298
Tuki tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tuki tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Tuki tänav sai nime 27. juunil 2001. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 298
Sädeme tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sädeme tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Sädeme tänav sai nime 27. juunil 2001. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 296
Sõudebaasi tee

Sõudebaasi tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Sõudebaasi tee sai nime 4. septembril 1970. Tänav on saanud nime selle järgi, et viib Harku järve sõudebaasi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 296
Sarra tänav

Sarra tänav on tänav Tallinnas Pikaliiva asumis. Sarra tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime heinateo mõiste "sard" ('toestik heina või vilja kuivatamiseks') järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 293
Sagari tänav

Sagari tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Sagari tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on nime saanud Sagari talu järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 293
Alice Kriisa

Alice Kriisa (kuni 1924 Alice Pag(g)i; 26. veebruar 1903 Lustivere vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 31. mai 1981 Tallinn) oli eesti õpetaja ja koolijuht. Ta lõpetas 1923. aastal Tartu Kommerts- ja Kaubanduskooli ning 1929. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas eesti keele ja üldise kirjanduse eriala. Kuulus Eesti Naisüliõpilaste Seltsi. 1932. aastani töötas ta Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi õpetajana. Aastatel 1945–1951 oli ta Tallinna 4. Keskkooli direktor. 1951. aastast töötas ta Eesti NSV Vabariiklikus Õpetajate Täiendusinstituudis metoodikuna, hiljem sama asutuse eesti keele ja kirjanduse kabineti juhatajana. Ta on koostanud kirjanduse lugemikke V ja VIII klassile (hilisemad trükid koos Leo Villandiga). 1966 Eesti NSV teeneline õpetaja Tema abikaasa oli alates 13. detsembrist 1924 jurist ja politseinik Juhan Kriisa. Ta on maetud Tallinna Liiva kalmistule. Kalender. Sirp, 31. jaanuar 2003 Ülikooli teateid. Päewaleht, 13. november 1929 Ülemaaline ametnikkude ja õpetajate wallandamine. Kaja, 21. juuni 1932 Tallinna Kristiine Gümnaasium. Kooli ajaloost Alice Kriisa (nekroloog). Nõukogude Õpetaja, 6. juuni 1981 Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum E-kataloog ESTER Kalmistute register HAUDI Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Saadu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Saadu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Saadu tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime heinateo mõiste "saad" järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 292
Rangu tänav

Rangu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosaas Pikaliiva asumis. Rangu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime heinateo mõiste "rang" ('umbne heinaaun') järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 290
Printsu tee

Printsu tee on tänav Haabersti linnaosas Tallinnas Pikaliiva asumis. Printsu tee sai nime 30. detsembril 1997. Tänav on saanud nime rahvapärimuse järgi, et "Rootsi prints" olevat seda teed pidi sõitnud Harku järve ääres asunud hirveaeda. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn 2013, lk. 288
Noorkuu tänav

Noorkuu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Noorkuu tänav sai nime 6. mail 2013. Tänav on saanud nime oma kuju järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 284