laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Beetli-areekapalm

Beetlipalm ehk beetli-areekapalm (Areca catechu) on palmiliste sugukonna areekapalmi perekonna liik. Beetlipalmi vili on beetlipähkel. Beetli-areekapalm on kuni 30 m kõrguseks ja 20–30 cm jämeduseks kasvav oksteta palm, mille läikivad liitlehed on umbes 150 cm pikad. Õied asetsevad lehekaenaldes. Vilja kollase koore all on kiuline kiht, mille sees on üks 2,5–3 cm suurune väga kõva koorega seeme. Iga palm annab umbes 250 pähklit aastas. Beetlipalmi kodumaaks peetakse Ida-Indiat või Polüneesiat. Teda kasvatatakse Ida-Aafrikas, Lõuna-Hiinas, Sri Lankal, troopilises Indias ja Filipiinidel, eeskätt seemnete pärast. Väljarändajate abiga on ta levinud ka Austraaliasse ja Uus-Meremaale. Beetlipalmi nime järgi kohalikes keeltes on nimetatud Penangi saar Malaisia poolsaare läänekaldal, Fua Mulaku Maldiivides ja Guwahati Indias Assamis. Beetlipalmi kasutatakse toataimena suurte hoonete, näiteks kaupluste ja hotellide sisekujunduses. Selline palm ei vilju ega kasva täissuuruseni, kasvab aeglaselt, vajab vähe vett ning palju soojust ja valgust. Noored palmid seevastu taluvad otsest päikesekiirgust halvasti. Beetlipalmi kahjustavad võrgendilestad ja viinamarja-kilptäid.  Pikemalt artiklis Beetlipähkel Aasias kasvatatakse beetlipalmi peamiselt seemnete pärast. Seemned sisaldavad metanooli ja alkaloide, näiteks arekaiini ja arekoliini, mis on närimisel mürgised ning tekitavad kerget sõltuvust ja suuvähki. Seemnete närimine suurendab süljeeritust ja mõjub virgutavalt. Seemneid segatakse närimiseks kunstlike lisandite, näiteks kriidipulbriga. Tänapäeval lisatakse kibeda maitse vähendamiseks ka piparmünti, lagritsat ja närimistubakat. Seemned sisaldavad palju punast pigmenti, mistõttu beetlinärija sülg, keel, hambad ja suuõõs värvuvad tellispunaseks. Sel põhjusel kasutatakse seemneid ka puuvillase riide värvimiseks. Taiwanis närivad naised beetlit sellepärast, et peavad saadavat punast suud ilusaks. Seal tarvitatakse seda tänapäevani, eriti laialdaselt maapiirkondades. Beetli-areekapalm on ravimtaim ja tema seemnete meditsiinilise nimetusena kasutatakse ka nimetusi "areekapähkel" ja "areekaseeme". Areekapalmi seemnekestadest saadavat punast värvainet on kasutatud puuvillkangaste värvimiseks. Puust saadakse ka parkaineid tanniine, millega saab kiude toonida mustaks. S. Piippo, U. Salo, Meelte ja tunnete taimed, Tallinn: Kirjastus Varrak, 2007 "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2018. Vaadatud 14. detsembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Sissekanne CoLis Sissekanne GRINis Sissekanne ITISis Sissekanne NCBI Taxonomy database'is Sissekanne uBios
Oxfordshire

Oxfordshire on tseremoniaal- ja mittelinnkrahvkond Inglismaal. Praegustes piirides on krahvkond alates 1974. aastast. Oxfordshire jaguneb viieks omavalitsusüksuseks: Suuremad linnad on Oxford (155 000), Banbury (52 000) ja Abingdon (36 000). Estimates of the population for the UK, England and Wales, Scotland and Northern Ireland Krahvkonna koduleht
Üte

Üte (ka kõnetlussõna) on kiil, mis kõnetab lause adressaati, teda nimetades või kirjeldades. Ütte põhiülesanne on kontakti sõlmimine või hoidmine tähelepanu tõmbamise teel. Sageli avaldub üttes ka kõneleja halvustav, lugupidav või muu suhtumine kõnetatavasse, näiteks: Mis sa, rumal, teed? Lugupeetud kamraad, teie idee on suurepärane! Eesti keeles on üte nimetavas käändes. Mõnes muus keeles on olemas ka üttekääne. Üttel ei ole lauses kindlat asendit. See võib paikneda nii lause alguses, keskel kui ka lõpus. Kirjalikus kõnes eraldatakse üte ülejäänud tekstist tavaliselt koma(de)ga, näiteks: Tüdruk, jäta poiss rahule! Hakkame, mehed, minema! Pane aken kinni, Vello! Ütte esiletõstmiseks võib kasutada ka mõttekriipse, näiteks: Kus sa olid – sa häbematu jõmpsikas, keda kõik taga otsivad? Üte võidakse kirjalikus tekstis vormistada ka nagu eraldi lause. Sel juhul pannakse ütte järele hüüumärk. Ütet vormistab nimisõnafraas. See tähistab harilikult inimest (Palun astu edasi, vanaisa!), harvemini loomi või eluta objekte (Oled mulle kallis, kodupaik!). Rohkesti ütteid leidub Eesti NSV hümnis (1944 ja 1956, sõnade autor Johannes Semper), näiteks järgmises salmis: Nüüd huuga, tehas, vili, nurmel vooga, sirp, lõika, alasile, haamer, löö! Nõukogu elu, tuksu võimsa hooga, too õnne rahvale, me tubli töö! Me Liidu rahvaste ja riike seas sa, Eesti, sammu esimeste kindlas reas! Neid ridu kasutatakse sageli ütte õppimisel ja grammatikateadmiste kontrollimisel. Osa sellest tekstist võib leida isegi 2021. aasta e-etteütluseks valmistumise avalikust harjutusest. Tee trenni Vikerraadio e-etteütluseks. ERR Menu. 06.03.2019. Eesti keele käsiraamat
Ühendatud inimesed

"Ühendatud inimesed" on Chalice'i 2003. aastal ilmunud album. Tere hommikust Mulle meeldib see Ööpäevaringselt Mikrofoni püha retk (koos Basquet'iga) Me saame hakkama Preilisid on ka tegelt niisama vaadata hea Ühendatud inimesed (Kõmm kõmm) (koos Martiniga) Suhtekorraldaja Kuulsusenarr Ekstasy (kohustuslik tablett) Popsulaul Generatsioon XXXL Tulevik on meie päralt Laula vanaema, laula (koos vanaemaga) Kuixi nurk Kuku Sounds Of Hip Hop Mei saa aru Ma olen teel Au revoir Head ööd Ühendatud inimesed andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Afiksoid

Afiksoid ehk poolafiks ehk semiafiks ehk poolliide on sõna osa, mis liidetakse sõnatüvele uue sõna moodustamisel. Kõige produktiivsem sõnamoodustusviis ongi liite lisamine sõnatüvele. Sõnatüvi on sõna osa, mis eelneb grammatilisele liitele, tunnusele ja/või lõpule ja on oma häälikkoosseisult püsiv. Liited jagunevad ees- ja järelliideteks. Eesti omasõnades on kasutusel vaid üks eesliide: eba-. Järelliiteid on aga väga palju. Igal sõnaliigil on oma kindlad liited. Afiksoidi puhul on tegemist poolliitega. Poolliite lisamisel saadakse uus sõna, mille tähendus ei erine oluliselt algsest sõnast. Liite lisamisel saadakse aga algse sõnaga võrreldes täiesti teist liiki sõna. Poolliide: Selle peale uurinud noor poisikeseohtu kalamees vanameest suu lahti ning imestusest päranisilmi. Liide: Mis kasu saab Eesti kalandus Euroopa Liiduga liitumisest? Esimese lause juures poolliite ärajätmisel ei muutuks sõna tähendus (vrdl poisikeseohtu kalamees ja poisikesest kalamees), ent teise lause puhul on liite kasutamine vältimatu. Afiksoid jaguneb sufiksoidiks ehk pooljärelliiteks ja prefiksoidiks ehk pooleesliiteks. Sufiksoid on vahetu järellisandiga poolliide ja prefiksoid on vahetu eeslisandiga poolliide. Sufiksoid lauses: Korralik tuuleiil võib suurevõitu kübara-kaabu vallatult peast puhuda ja siis on häda käes. Prefiksoid lauses: Teie usk ja kannatlikkus on meile ülitähtsad. Järelosad -mees, -võitu, – jmt toimivad kõik pooljärelliidetena ehk sufiksoididena. Eesosad ala-, üli-, euro- jmt toimivad pooleesliidetena ehk prefiksoididena. Afiks ehk liide
Süsteemsüsteem

"Süsteemsüsteem" on Chalice'i 2005. aasta stuudioalbum. Ekskursioon (Tee-pilt-ära-kodus-vaatad versioon) Hitimeistrid Peremeesorganismid (8nda Märtsi paraad) Üks linn Eestist (I osa) Loll ja hingest tükki andes Kõik on võimalik (Vsje vas mosno) (koos Skazoga) I begin to Singin' Härri Potterid minu keldris ja Vibu rünnak Masterplan A.U.S. Siuh (koos Mäxiga) Õekesele Kodutee ja koduteel (koos Hannaliisaga) Obsession ja SX Ku tempel Kuidas küll (Koos Maianiga) Elagu! (koos DJ Rein Karnatsiooniga) Esimesed triibulised Albumi pikkus 72min 29sek Süsteemsüsteem andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Taevas ja perse

"Taevas ja perse" on Chalice'i 2007. aasta stuudioalbum. Positiivsed tulnukad Ilu päästab Energia Kas tantsukingad löövad pilli David Lynch Saddam pühadeks koju Kõrgevalulävegamees Kiim Gnoom Alati jääb puudu 1 väikene reiv Need sõnad Teise planeedi saladus Hiirelõks Pimeduse polka Minu inimesed Müsteeriummüsteerium Taevas ja Perse andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Supervõimed

"Supervõimed" on Chalice'i 2008. aasta stuudioalbum. Leitud asjad Lindimees Lysimachuc Aaria Universumi Aku Laadija Lahke nägu Nelikümend Lohutuse Laul (peaosas Lenna Kuurmaa) Kergelt süttiv inimpomm Epilaator (peaosas Rein Pakk) Võrno Veljed Absurd Mis Toimub Kaenla All Mul Siit tuleb suur Aitähh Öökapimõmmi Superv6imed andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) "Chalice sai valmis neljanda plaadi "Supervõimed"". ERR Uudised. 11. detsember 2008. "Chalice'i "Supevõimed": see tundub kõige tsaliisilikum album". Õhtuleht. 7. jaanuar 2009.
Paul Toom

Paul Toom (Pavel Toom; 27. september 1932 Tjumeni oblast NSV Liit – 20. märts 2018) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane ja julgeolekuorganite töötaja, sh Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee 1. osakonna (välisluure) juht. 1988. aastal koostas Toom salaplaani väliseestlaste pööramisest nõukogude-sõbralikeks, mis hõlmas ülemaailmsetele Eesti päevadele Tõnu Kaljuste kammerkoori, Ellerheina lastekoori ja paari rokkansambli saatmist ning väliseesti lastele keelelaagrite korraldamist Eestis. Teenistust Eesti NSV Riiklikus Julgeolekukomitees alustas 1957. aasta novembris, välisluure ülemaks tõusis 1980. aastate algul. Aastatel 1962–1965 ja 1969–1974 töötas Nõukogude Liidu suursaatkonnas Stockholmis. Pensionieas elas Toom Tallinnas. 1994. aastal Eesti kodakondsust taotledes "unustas" ta oma ankeeti märkida, et on üldse kunagi KGB-s töötanud ja kirjutas, et töötas "välisministeeriumi liinis". Toomil on ajakirjanikust poeg Aleksei Toom. Vana foto avab Yana Toomi perekonna rääkimata loo, Eesti Ekspress, 11. oktoober 2017 Komitee mehed HAUDI https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=6p5Nn8w6Yg1G
Tazi poolsaar

Tazi poolsaar (vene Тазовский полуостров) on poolsaar Lääne-Siberi madaliku põhjaosas, Obi lahe ja Tazi lahe vahel. Pikkus on umbes 200 km, laius keskmiselt 100 km, kõrgus kuni 100 m. Pinnas on tasane, taimkate on tundra sammalde, samblike ja puhmastega. On palju järvi ja soid. Maagaasi leiukohad.
Bathumi

Bathumi (gruusia omaladinas Batumi) on linn Gruusias, Adžaaria pealinn. Bathumi ja põhja pool asuv Phothi on sisuliselt ainsad Gruusia sadamalinnad, sest Abhaasia sadamate üle pole Gruusia keskvõimul kontrolli. 2014. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bathumi elanikest grusiine 93,4%, armeenlasi 3,0%, venelasi 1,9%, ukrainlasi 0,4%, kreeklasi 0,2% ja muust rahvusest inimesi 1,1%. Bathumi on Bakuu-Bathumi naftajuhtme lõpp-punkt, sealne sadam suudab vastu võtta kuni 80 000-tonniseid naftatankereid. Bathumi rahvusvaheline lennujaam https://geostat.ge/media/31044/1-3---population-by-cities-and-boroughs.xlsx
Poks 2004. aasta suveolümpiamängudel

Poks 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–29. august. Val Barkeri karika parima tehnikaga poksijale sai II kergekeskkaalu (kuni 69 kg) kuldmedali- ja olümpiavõitja Baqtïyar Artayev (Kasahstan). Ateena olümpiamängudel võistlesid poksis vaid mehed ja kaalukategooriaid oli üksteist: 48 kg, 51 kg, 54 kg, 57 kg, 61 kg, 64 kg, 69 kg, 75 kg, 81 kg, kuni 91 kg ja üle 91 kg. Võistlused toimusid Peristeri Olympic Boxing Hall'is, kus poksilahinguid mahtus jälgima 8000 pealtvaatajat. Kuld: Yan Bartelemí, Kuuba Hõbe: Atagün Yalçınkaya, Türgi Pronks: Shiming Zou, Hiina ja Sergei Kazakov, Venemaa Kuld: Guillermo Rigondeaux, Kuuba Hõbe: Worapoj Petchkoom, Tai Pronks: Ağası Məmmədov, Aserbaidžaan ja Bahodirjon Sooltonov, Usbekistan
Liitlause

Liitlause on kahest või enamast osalausest koosnev lause. Terviklik lause koosneb öeldisest ja selle laienditest. Liitlause sisaldab vähemalt kahte öeldist, nt Poiss mängib jalgpalli ja tüdruk loeb raamatut. Liitlause osalaused seob tervikuks rinnastusseos või alistusseos. Liitlaused jagunevad rindlauseteks ja põimlauseteks. Rindlause osalaused on omavahel rinnastatud ning süntaktiliselt suhteliselt võrdväärsed. Rindlause osalaused võivad olla seotud: rinnastavate sidesõnadega (ja, ning, kuid, ega, ent, või jne), nt Mati ei oska kitarri mängida, kuid klaverit mängib ta hästi. koma, semikooloni, kooloni või mõttekriipsuga, nt Ema keedab kohvi, isa loeb ajalehte. Rindlauses peab öeldis olema igas osalauses, vastasel juhul on tegemist koondlausega. Põimlause osalausete vahel on alistusseos, see tähendab, et üks osalause on alistatud teisele. Alistuv osalause ehk kõrvallause on pealausega seotud sidendi abil. Sidendiks võivad olla alistavad sidesõnad (et, sest, nagu, kui, sellepärast jne), nt Ta ei söö herneid, sest need ei maitse talle. siduvad asesõnad (kes, mis, kumb, millal, missugune jne), nt Ütle mulle palun, mis kell on! Küsiv rõhumäärsõna kas, nt Ega sa ei tea, kas raamatukogu on täna avatud? Liitlause osalaused võivad omavahel seotud olla: komaga, nt Vanaema armastab kududa, vanaisale meeldib magada. sidesõnaga, mis ei vaja koma, nt Kass näub ja koer uriseb. sidesõnaga, mis vajab koma, nt Väljas paukus pakane, aga toas oli soe. Ülejäänud liitlause kirjavahemärgid ja nende kasutamisvõimaluste kohta vt "Eesti keele käsiraamat" (rindlause ja põimlause).
Pütilised

Pütilised (Podicipediformes) on selts veelinde lindude klassis. Pütiliste hulka kuulub ainult üks sugukond – pütlased (Podicipedidae). Ka kõik teadaolevad fossiilsed pütilised kuulusid sellessesamasse sugukonda ja tänapäevastesse perekondadesse.
Fraasi peasõna

Fraasi peasõna ehk fraasi põhisõna on see sõna lauses, mida fraasi laiendid lauses sisuliselt täpsustavad. Fraasi peasõna ja laiendid annavad lause struktuurile terviklikkuse. Laiendid koonduvad sisuliselt peasõna ümber. Peasõna ja tema laiend on olemas kõikidel fraasitüüpidel: nimisõnafraasil, omadussõnafraasil, tegusõnafraasil, määrsõnafraasil, kaassõnafraasil ja hulgasõnafraasil. Olenemata fraasiliigist ei saa peasõna fraasist välja jätta. Fraasi peasõna sõnaliigi järgi määratakse ka fraasi liik. See, mis lauseliige on lauses fraasi peasõna, määrab selle, mis lauseliige on lauses terve fraas. Fraasi peasõna ja fraasi kui terviku kohta saab esitada lause kontekstist sõltuvaid küsimusi, vastavalt sellele, mis fraasiga on tegu. Nimisõnafraas (peasõnaks nimisõna): Mida ma laenasin Marilt? Ma laenasin Marilt [uhiuut mikserit]. Mida unistas ema osta? Ema unistas osta endale [naabri talu]. Mille taga kostis muusikat? [Valgustatud akna] taga kostis muusikat. Omadussõnafraas (peasõnaks omadussõna): Missugused olid tema saapad? Tema saapad olid [väga ebamugavad]. Missugune ilm oli õues? Õues oli ilm [üsna külm]. Peetri ja Anna rõivad olid [jube porised]. Tegusõnafraas, peasõnaks finiitne ehk pöördeline tegusõnavorm: Mida Eevi teeb? Eevi [laulab kooris] ja peale selle ka [mängib kitarri]. infiniitne ehk kääneline tegusõnavorm: Mida ei tohi teha? Ei tohi [väljapandud eksponaate puutuda]. Määrsõnafraas (peasõnaks määrsõna): Kuidas kontrolltöö läks? Seekord läks kontrolltöö sooritamine [meeletult kehvasti]. Millal leiavad pulmad aset? Pulmad on [juba homme]. Millisel viisil olid õpilaste tööd vormistatud? Kõikide õpilaste tööd olid vormistatud [kaunilt ja kenasti] Kaassõnafraas (peasõnaks kaassõna): Mida mööda nad nõmme poole läksid? Nad läksid [mööda kraavi] nõmme poole. Kus kohas lapsed mängisid? Lapsed mängisid [jää peal]. Kust kohast nad alla hüppasid? Nad hüppasid [katuselt alla] Hulgasõnafraas (peasõnaks hulgasõna): Kaua kestis vahetund? Vahetund kestis [veerand tundi]. Mida vanaisa ostis? Vanaisa ostis [mitu pakki kompvekke] ja [kimbu liiliad]. Kaua kool suletuks jäi? Kool jäi suletuks [kahekümneks päevaks]. M. Erelt, T. Erelt, K. Ross, Eesti keele käsiraamat. 3 tr, täiend., Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2007
Rikassaare relvaleid

Rikassaare relvaleid on peitleid, mis leiti 1969. aastal Paide rajoonist Rikassaare külast Prandi jõe kaldalt. Drenaažikraavi kaevates avastati 10–15 cm sügavuselt 54 odaotsa ning 7 võitlusnuga. Odaotsad olid laotud korrapäraselt, tipud seespool. Odaotsad olid kahelt poolt maha pandud ja moodustasid kaks rida, tipud vastamisi. Säilinud oli ka varte puitosi, mis lubab oletada, et relvad olid algselt varretatud. Tõenäoliselt asetati relvad 6. või 7. sajandil otse maapinnale kuid ajapikku kattis Prandi jõgi need setetega. On oletatud, et relvad asetati maha mingi lepingu sõlmimise tähistamiseks või piiride märkimiseks. Rikassaare relvaleid on Eesti suurim relvaleid. Rikassaare relvaleid Kodumaa : nädalaleht, nr. 30, 9 juuli 1969 Õpetajate Leht, nr. 11, 17 märts 2000 EESTI LUGU 10. Rahutud aastasajad Odaotsad Rikassaare peitleiust (foto) Võitlusnoad Rikassaare peitleiust (foto)
Parima võõrkeelse filmi Oscar

Parima võõrkeelse filmi Oscar (inglise keeles Academy Award for Best International Feature Film) on Oscari filmiauhind. Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia tunnustab auhinnaga eelneva aasta parimat filmi, mille dialoog ei ole inglise keeles. Esimest korda kuulutati parim võõrkeelne film välja 1948. aastal. Aastatel 1948–1956 puudus eraldi võõrkeelse filmi kategooria ning filmid pärjati austusauhinnaga. Samuti kuulutati algusaastatel võitja välja ilma varem teisi kandidaate esitamata. 1954. aastal parimat võõrkeelset filmi välja ei kuulutatud. Eraldi võõrkeelse filmi Oscarit antakse välja 1957. aastast. 2006. aastast kuulutatakse välja eelvalik, kus algselt oli üheksa, siis kümme ja alates 2020. aastast 15 filmi. Eesti filmidest on eelvalikusse pääsenud "Tõde ja õigus" 2019. aastal. Oscari auhindade koduleht (inglise) Oscari auhindade andmebaas (inglise)
Söögisool

Söögisool ehk keedusool on keemiline aine (naatriumkloriid), mida kasutatakse toiduvalmistamisel maitseaine ja konserveerimisel säilitusainena.
Herman Liikane

Herman Liikane (17. juuni 1891 Lobi küla, Vihula vald, Virumaa – 6. veebruar 1983 Södertälje, Stockholmi lään, Södermanland, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kaptenleitnant). Sündis rannarahva seitsmelapselise pere kuuenda lapsena (neli venda ja kaks õde). Neljast vennast kolm olid samuti meremehed. 06.08.1914 määrati 2. Eesti Družiina luurajate komandosse. 1915. aastal lõpetas Gattšina lipnikekooli ja määrati teenima Soome. 01.06.1915 alustas teenistust Tšudo polgu õppekomandos, kuid juba aasta lõpus määrati 106. diviisi ning 1916. aasta alguses 422. Kolpino polgu noorohvitseriks ja hiljem rooduülemaks. 05.10.1917 ülendatud alamleitnandiks. Eesti Vabadussõja algpäevil astus Eesti rahvaväkke, kust Eesti mereväe looja mereväekapten Johan Pitka võttis ta 1917. aastal enda käsutusse. 04.01-05.04.1918 oli ajutiselt jalaväe 8. polgu nooremohvitser ja hiljem ka rooduülem. 1919 lõpetas Käsmu merekooli kaugsõidu tüürimehe kursused. Järgnesid teenistuskohad Rannavalve, Tuletornide ja Päästejaamade Valitsuses, sõjalaev Meeme revidendina kuni 15. jaanuar 1920 määrati mereväe ekipaaži komandöriks. 21.04.1920 ülendati alamleitnandist leitnandiks. 22.02.1924 sai mereväeleitnandist mereväe-vanemleitnandiks, töötas Läänemere laevastiku divisjonis. 01.06.1924 määrati suurtükipaat Lembitu komandöri abiks. 25.11.1925 ülendati vanemleitnandist kaptenmajoriks. 15.06.1937 määrati Mereväe õppekompaniist Mereväe aspirantide ettevalmistamise erialakursuse ülemaks. Teenis suurtükilaeva Sulev ja miinilaev Suurupi komandörina. 01.09.1939 seisuga oli ta torpeedopaadi Sulev komandör, kellel oli tehtud ülesandeks valvata Poola allveelaeva Orzel, kui see Sõjasadamast põgenes. 16.02.1940 ülendati kaptenmajorist kaptenleitnandiks. Saksa okupatsiooni ajal töötas natsionaliseeritud laevadel. 1944. aastal põgenes koos abikaasaga Rootsi. Kuni 1972. aastani töötas ta Rootsis Sergo laevafirma laevadel kapteni ja tüürimehena. Eesti Vabadussõja mälestusmärk 20.02.1935 – Kotkaristi IV klassi teenetemärk "Kaptenleitnant Herman Liikane surnud". Meie kodu. 16.03.1983. "Ohwitseride ülendamine wabaduspäeva puhul". Kaja. 24.02.1924. "Kolonelid A. Jaakson, R.Tomberg *A. Kasekamp kõrgendati kindral majoriteks". Uus Eesti. 22.02.1940.
Nikolai Jõeste

Nikolai Jõeste (kuni 18. juunini 1935 Nikolai Jegorov, 17. mai 1887 Petroskoi – aprill 1942 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja loomaarst. Lõpetas Olonetsi Vaimuliku Seminari ja 1913 Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna. 19. august 1921 – teenis 1. Suurtükiväepolgus, ülendatud leitnandiks 22. veebruar 1923 – ülendatud kapteniks 22. veebruar 1924 – ülendatud majoriks 16. veebruar 1940 – teenis 1. Suurtükiväegrupis, ülendatud kolonelleitnandiks Püha Anna III järgu orden Püha Stanislause III järgu orden Eesti Vabadussõja mälestusmärk, 1939 Ohvitseride andmekogu Vello Salo. EV kaadriohvitseride saatus 1938-1996. Tartu 1996
Nikolai Jegorov

Nikolai Jegorov on mitme isiku nimi: Nikolai Jõeste, Eesti sõjaväelane Nikolai Jegorov, näitleja Nikolai Jegorov, kabetaja
August Maanidi

August Maanidi, ka August Maaniidi VR II/3 (23. jaanuar 1887 Kloostri vald, Harjumaa – 4. veebruar 1963 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant). Teenis Peipsi Laevastiku Divisjonis, oli Vabadussõja ajal divisjoni ülem. Ohvitseride andmekogu
Johannes Pals

Johannes Pals VR I/3 (21. aprill 1903 Kodasema küla, Harku vald – 14. detsember 1941 Kirovi oblast (hukati)) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor, 1940). 25. juuli 1923 – ülendatud nooremleitnandiks 20. veebruar 1928 – teenis Sidepataljonis, ülendatud leitnandiks 21. veebruar 1933 – ülendatud kapteniks 16. juuni 1939 – teenis Merekindluste Staabis, ümber nimetatud vanemleitnandiks 16. veebruar 1940 – ülendatud kaptenmajoriks Ohvitseride andmekogu
1604

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1600 | 1601 | 1602 | 1603 | 1604 | 1605 | 1606 | 1607 | 1608 | ► | ►► 1604. aasta (MDCIV) oli 17. sajandi 4. aasta. ... ... ... 4. mai – Claudio Merulo