Keila kihelkond

Keila kihelkond (lühend Kei, saksa keeles Kirchspiel Kegel) oli kihelkond Harjumaal. Asehalduskorra ajal kuulus kihelkond Tallinna asehaldurkonna Paldiski kreisi, hiljem Eestimaa kubermangu Harju kreisi. Keila kirikukihelkond tekkis 13. sajandi algul ning oli nii pindalalt kui ka mõisate arvult väga suur. Kihelkonna aladel oli varem olnud Vomentagana muinaskihelkond, millest nii 13. sajandil kui ka hiljem eraldati veel mitmeid lääne- ja edelapoolseid alasid. Kihelkonnas paiknes 38 mõisat: neist üks kirikumõis, 22 rüütlimõisast peamõisat koos kümne kõrvalmõisaga, neli poolmõisat ja üks linnamõis. Lisaks veel kümme karjamõisat, läbi ajaloo aga rohkemgi Aru mõis, Keila karjamõis Haabersti mõis (Habers) linnamõis Harku mõis (Hark) rüütlimõis Humala mõis (Hummala), Vääna kõrvalmõis Hüüru mõis (Hüer), Rannamõisa kõrvalmõis Juuliku karjamõis (Julienhof), karjamõis Jõgisoo mõis (Joeggis) rüütlimõis Jälgimäe mõis (Jelgimeggi) rüütlimõis Kalda mõis, Harku karjamõis Keila kirikumõis (Pastorat Kegel) Keila mõis (Kegel) rüütlimõis Keila-Joa mõis (Schloss Fall) rüütlimõis Kiisa mõis (Kisa), Saku karjamõis Klooga mõis (Lodensee) rüütlimõis Koppelmaa mõis (Koppelmann) poolmõis Kuivaveski mõis (Drögemühlen), Klooga mõisa kõrvalmõis Kumna mõis (Kumna) rüütlimõis Kõltsu mõis (Wellenhof) poolmõis Käesalu mõis (Kaesal), Keila-Joa kõrvalmõis Laabi mõis, Hüüru karjamõis Laulasmaa mõis (Laulasma) rüütlimõis Laoküla mõis (Laoküll), Meremõisa mõisa karjamõis Lehmja mõis (Lehmja), Harku karjamõis Lehola mõis (Lehhola) rüütlimõis Lepiku mõis (Ellerrode), Rannamõisa mõisa karjamõis Lippi mõis, Ääsmäe karjamõis Luka mõis (Lukka) (Lucca) poolmõis Maeru mõis (Meyer), Jõgisoo kõrvalmõis Meremõisa mõis (Merremois), Keila-Joa kõrvalmõis Muraste mõis (Morras), Rannamõisa kõrvalmõis Mustamäe mõis (Hohenhaupt), Jälgimäe kõrvalmõis Nahkja mõis (Nachtigal), Keila karjamõis Naissaare mõis (Nargön) riigimõis Niitvälja mõis (Eschenrode) poolmõis Ohtu mõis (Ocht) rüütlimõis Peetri mõis (Peterhof), Vääna kõrvalmõis Pällu mõis (Pällo, Hermannshof), Tuula karjamõis Rahula mõis (Rahhola) rüütlimõis Rannamõisa mõis (Strandhof) rüütlimõis Saku mõis (Sack) rüütlimõis Saue mõis (Friedrichshof) rüütlimõis Suur-Aru mõis (Suurarro), Tuula karjamõis Tiskre mõis (Tischer) Tuula mõis (Thula) rüütlimõis Tännassilma mõis (Tennasilm) Uue-Karjaküla mõis (Neu-Hohenhof), Vana-Karjaküla kõrvalmõis Valingu mõis (Walling) rüütlimõis Vana-Karjaküla mõis e Karjaküla (Alt-Hohenhof, Hohenhof) rüütlimõis Vanamõisa (Wannamois) rüütlimõis Vana-Pääla mõis (Taubenpöwel), Vääna kõrvalmõis Vanaveski mõis (Altemühle), Klooga mõisa kõrvalmõis Vismeistri mõis (Fischmeister), Haabersti karjamõis Viti mõis (Wittenpöwel), Vääna kõrvalmõis Voore mõis (Forby) rüütlimõis Vääna mõis (Faehna) rüütlimõis Ääsmäe mõis (Essemäggi) rüütlimõis Üksnurme mõis (Uxnorm) rüütlimõis Habersti (Haabersti) vald (1866–1891) Harku vald (1891–1917) Harku-Hüüru vald (1866–1891) Humala vald (1872–1891) Jõgisoo (Jõgisuu) vald (1866–1891) Jälgimäe vald (1866–1891) Keila vald (1866–1917) Keila-Joa (Joa) vald (1866–1872) Keila-Joa (Joa) vald (1872–1880) Keila-Joa (Joa) vald (1881–1891) Klooga-Karjaküla vald (1866–1891) Kopelmaa-Voore vald (1866–1891) Käesalu vald (1881–1891) Lehola vald (1866–1891) Naissaare vald (1866–1914) Ohtu vald (1866–1891) Rahula vald (1886–1891) Rannamõisa-Muraste (Ranna-Muraste) vald (1866–1891) Saku vald (1866–1891) Saue vald (1866–1917) Tuula vald (1866–1891) Vanamõisa vald (1866–1891) Vanamõisa vald (1886–1891) Vanamõisa-Rahula vald (1866–1886) Vääna-Viti vald (1866–1891) Ääsmäe vald (1866–1891) Üksnurme vald (1866–1891) Jälgimäe mõisa kalmistu Karjaküla kalmistu Keila kirikuaed Keila vana kalmistu Keila-Joa mõisa kalmistu Korvi kalmistu Naissaare Briti sõjaväekalmistu Naissaare luteri kalmistu Naissaare Prantsuse sõjaväekalmistu Naissaare õigeusu kalmistu Ohtu kalmistu Ranna kirikuaed Eesti Rahva Muuseum hakkas Keila kihelkonna aladelt pärimust koguma juba päris oma tegutsemise algusaegadel. 1993. aasta seisuga oli muuseumis Keila kihelkonnast 420 numbrit esemeid, millest tekstiili ja ehteid 120, majapidamisesemeid 146, tehnika valdkonda kuuluvaid esemeid 77, elatusaladesse puutuvaid esemeid 59, veo-, kandmis- ja liikumisabinõusid 17 ja kultuuriloolisi esemeid 1. 2008. aasta lõpuks oli Keila kihelkonda kuuluvate esemete arv kasvanud umbes 40 eseme võrra. Fotokogus on üle 550 foto. Kogu kihelkonna maa-ala kuulub tänapäeval Harju maakonna koosseisu ning on jaotatud mitme valla vahel. Kihelkonna endisele alale jäävad Keila linn ja selle põhjaosas kogu Harku vald. Kihelkonna lääne- ja edelaosa jääb tänapäeval Lääne-Harju valda, lõunaosa Saue valda ning ida- ja kaguosa Saku valda. Keila kihelkonna kirdepoolne osa Haabersti mõisa ümbrusega ja Mustamäe kõrvalmõisaga kuulub nüüdisajal aga Tallinna linnale. Kihelkonna aladele jäävad tänapäeva asulatest seega Keila linn, Saue linn ja Nõmme linnaosa ning Klooga, Vasalemma, Tabasalu, Harku, Laagri ja Saku alevik. Keila Eesti Kodanike Komitee Keila kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 3. märts 2012) Maakond: Harju, Kihelkond: Keila, Eesti ala mõisate register Lepiku krjms, rööp- või põhinimi Laabi krjms, www.eki.ee http://www.archivesportaleurope.net/ead-display/-/ead/pl/aicode/EE-RA/type/fa/id/ERA.R-1290/unitid/ERA.R-1290.1.234 http://entsyklopeedia.ee/artikkel/harku_%28m%C3%B5is%291 Lippi Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Hermannshof Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Rannamõisa-Muraste (Ranna-Muraste) vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 Keila kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv Keila kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 3. märts 2012) Keila kihelkonnast Eesti mõisaportaalis Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 444–450. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 65–68.