laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Belebei rajoon

Belebei rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Belebei. Rajoonis on 2 linna-asundust ja 15 külaasundust, kus on kokku 90 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 97 828. 2010. aasta seisuga olid elanikest 45,6% venelased, 22,9% tatarlased, 13,5% tšuvašid, 1,7% ukrainlased ja 1,6% mordvalased. Q126709394  Belebei rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Belebei rajooni koduleht
Luigi Scotti

Luigi Scotti (sündinud 14. jaanuaril 1932 Napolis) on Itaalia poliitik. Ta oli 6. veebruarist 2008 kuni 8. maini 2008 Romano Prodi teises valitsuses justiitsminister.
Haibullinski rajoon

Haibullinski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Akjar. Rajoonis on 14 külaasundust, kus on kokku 58 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 31 452. 2010. aasta seisuga olid elanikest 77,6% baškiirid ja 17,8% venelased. Численность населения муниципальных образований Республики Башкортостан  Haibullinski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Haibullinski rajooni koduleht
Jööri mõis

Jööri mõis (saksa keeles Jöör; ka Jõõri mõis) oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati ajavahemikus 1744–1750 Kasti mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimj.shtml (vaadatud 15.03.2016) Jööri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Jööri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Jürsi mõis

Jürsi (Jursi) mõis (saksa keeles Jührs) oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal. Mõisast on teateid alates 1398. 1761. aastal jaotati Jursi mõis kahe venna vahel ning Jursi mõis jagunes Uue- ja Vana-Jursiks. 1791. aastal ühendati mõisad Jursi nime all, kui taas liideti Uue-Jursi mõis, Vana-Jursiga. Loona, Ohtja ja Jursi mõisa omanik oli ka aastatel 1842–1849 Saaremaa maamarssal Georg von Ditmar (1789–1852). 1919. aastal oli Saaremaa Jursi mõisnik Ernst van der Bellen. Uue-Jursi mõis ja Vana-Jursi mõis http://www.mois.ee/pikknimj.shtml (vaadatud 15.03.2016) Jürsi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Gettel Sink, Valjala kihelkonna asustus ja kohanimed ajalooliste kaartide põhjal, Tartu Ülikool. Loodus- ja tehnoloogiateaduskond Ökoloogia ja Maateaduste Instituut Geograafia osakond. Tartu 2013, lk 25 Jürsi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Võhksa mõis

Võhksa mõis (saksa keeles Wexholm) oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 16. sajandil. Võhksa mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 15.03.2016) Võhksa mõis Eesti mõisaportaalis Võhksa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kalli mõis (Valjala)

Kalli mõis (saksa keeles Kalli) oli Sassi mõisa kõrvalmõis Valjala kihelkonnas Saaremaal. Mõisast on teateid alates 1426. http://www.mois.ee/pikknims.shtml (vaadatud 15.03.2016) Kalli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Kalli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Mäe mõis (Valjala)

Mäe mõis (saksa keeles Mäemois) oli Lööne mõisa kõrvalmõis Valjala kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 17. sajandil. http://www.mois.ee/pikknimm.shtml (vaadatud 15.03.2016) Mäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Mäe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Sakla mõis

Sakla mõis (saksa keeles Sackla) oli riigimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal. Mõis tekkis ajavahemikul 1750–1756 mitme mõisa (Karja, Rapsu, Koikla ja Lööne) maadest. http://www.mois.ee/pikknims.shtml (vaadatud 15.03.2016) Sakla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Sakla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Sassi mõis

Sassi mõis, ka Kabila mõis (saksa keeles Kabbil) oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal. Mõisast on teateid alates 1479. http://www.mois.ee/pikknimk.shtml (vaadatud 15.03.2016) http://www.mois.ee/pikknims.shtml (vaadatud 15.03.2016) Sassi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Sassi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vana-Lõve mõis

Vana-Lõve mõis (saksa keeles Alt-Löwel) oli riigimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal. Mõisast on teateid alates 1438. Uue-Lõve mõis http://www.mois.ee/pikknims.shtml (vaadatud 15.03.2016) Vana-Lõve mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Vana-Lõve mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Uue-Lõve mõis

Uue-Lõve mõis (saksa keeles Neu-Löwel) oli rüütelkonnamõis Valjala kihelkonnas Saaremaal. Vana-Lõve mõis http://www.mois.ee/pikknims.shtml (vaadatud 15.03.2016) Uue-Lõve mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kaali mõis

Kaali mõis (saksa keeles Sall) oli rüütlimõis Püha kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 16. sajandi keskel. http://www.mois.ee/pikknims.shtml (vaadatud 15.03.2016) Kaali mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Kaali mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Reo mõis

Reo mõis (saksa keeles Reo) oli riigimõis Püha kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 18. sajandi I poolel. http://www.mois.ee/pikknimr.shtml (vaadatud 15.03.2016) Reo mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Reo mõis Eesti mõisaportaalis Reo mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Sandla mõis

Sandla mõis (saksa keeles Sandel) oli rüütlimõis Püha kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 16. sajandi keskel. http://www.mois.ee/pikknims.shtml (vaadatud 15.03.2016) Sandla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Sandla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Oju mõis

Oju mõis (saksa keeles Ojo) oli Paju mõisa kõrvalmõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. http://www.mois.ee/pikknimo.shtml (vaadatud 15.03.2016) Oju mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Tagamõisa mõis

Tagamõisa mõis (saksa keeles Taggamois) oli riigimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 16. sajandi II poolel. http://www.mois.ee/pikknimt.shtml (vaadatud 15.03.2016) Tagamõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Tagamõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Rakvere tänav

Rakvere tänav on mitmes Eesti asulas: Rakvere tänav Avinurmes Rakvere tänav Jõhvis Rakvere tänav Narvas ...
Kreenholmi tänav

Kreenholmi tänav (vene keeles улица Креэнхольми) on tänav Narvas Kerese ja Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Tallinna maanteelt, ristub Võidu prospekti, Energia põigu, Lasteaia tänava, Kerese, Gerassimovi, Haigla, Proletariaadi, Maslovi ja Mängu tänavaga ning lõpeb Kulgu tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 2,42 km. Tänavat on kujutatud 1900. aasta linnaplaanil nimeta tänavana, 1912. aasta linnaplaanil on see Suur-Kreenholmi prospekti nimega (vene keeles Большой Кренгольмскій проспектъ). 1929. ja 1940. aasta linnaplaanil on tänava nimi Suur-Kreenholmi promenaad ja see kulgeb üle raudtee Hele tänavani. Oletatavasti on tänav saanud nime selle järgi, et see viis Kreenholmi linnaossa. Kreenholmi tänav 22 asub kunagine Zinovjevi malmitöökoja hoone. Tänava järgi oli aastatel 1999–2007 nimetatud ajaleht Krengolmski Prospekt (praegu Viru Prospekt). Eesti Ajalehtede liidu uus liige Viru Prospekt
Õhtu tänav (Pärnu)

Õhtu tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. Õhtu tänav algab Kalda tänavalt ja lõpeb Vana-Tallinna ja Kuninga tänava ristumiskohas. Tänav ristub paremalt ka Õhtu põik ja Rüütli tänavaga. Tänava vasakul küljel asub Pärnu vallikäär. Õhtu tänav on ligikaudu 488 m pikkune. Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli Westgasse (eesti keeles Lääne allee). Nimi tulenes sellest, et tänav oli uusaegse Pärnu õhtu- ehk läänepoolseim tänav. Õhtu tänav 2020 augustis Õhtu 7/1 Õhtu tänav Õhtu tänav, Rüütli 1a Õhtu 7 Kohanimeandmebaas (vaadatud 15.03.2016)
George Bähr

George Bähr (15. märts 1666 Fürstenwalde – 16. märts 1738 Dresden) oli saksa arhitekt. Bähr töötas Saksimaal ja projekteeris mitmed selle piirkonna kirikud. Lisaks projekteeris ta kuulsa Dresdeni Jumalaema kiriku (Frauenkirche), mis hävis täielikult Teises maailmasõjas kuid taasavati 2005. aastal.
Rutt Tänav

Rutt Tänav (sündinud 29. novembril 1965) on eesti muuseumitegelane. Ta lõpetas 1989. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. Töötas 1997–2002 Põltsamaa Ühisgümnaasiumis bioloogiaõpetajana. Aastast 1999 on ta Põltsamaa Muuseumi juhataja. Töötas selles ametis aprillini 2020. Ta on mitme Põltsamaa-teemalise raamatu autor või toimetajaː Vilja Roots, Rutt Tänav. "Põltsamaa". Maalehe Raamat. Tallinn 2002 "Läbi paeselt halli argipäeva II. Pajusi valla lood". Toimetanud Rutt Tänav, Merike Kask. Vali Press. Põltsamaa 2011. 288 lk Põltsamaa Muuseumi Ajaloo Vihik 6. Toimetaja Rutt Tänav. Põltsamaa Muuseum. Põltsamaa 2014 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 15. märtsil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Parameeter

Parameeter ('mõõtev', kreeka keeles παράμετρος: παρά pará, eesti keeles 'vastu', 'kõrval', 'juures', 'suhtes' + μετρος metron, eesti keeles 'mõõt' millegi mõõtmise, võrdlemise või hindamise tähenduses) on ühelaadseid objekte, nähtusi, seisundeid või protsesse iseloomustav suurus. Parameetriks nimetatakse ka ülesannete sõnastamisel või lahendamisel kasutatavat abimuutujat. Parameetri mõiste võttis geomeetria terminina 1740. aastal kasutusele Johann Heinrich Zedler. 1765. aastal lülitasid Denis Diderot ja Jean-Baptiste le Rond d’Alembert selle oma Entsüklopeediasse. Matemaatikas on parameeter muutuja, mille kaudu avaldatakse sõltumatu ja sõltuva muutuja kokkukuuluvaid väärtusi. Näiteks geomeetrilise kujundi parameetriks on tema kuju või asendit iseloomustav arv. Näiteks ringjoone parameetrid on raadius ja keskpunkt. Füüsikalisi protsesse kirjeldatakse võrranditega, mis seovad neis protsessides muutuvaid suurusi. Parameetrid sisalduvad harilikult võrrandite kordajates. Nad võivad olla ajast ja süsteemi koordinaatidest sõltuvalt muutuvad või jäävad. Eristatakse koond- ja hajuparameetreid. Mehaaniliste süsteemide puhul on parameetrid näiteks mass, hõõrdetegur, inertsimoment ja pingus. Elektriliste süsteemide kõige iseloomulikumad parameetrid on voolutugevus, pinge, takistus, induktiivsus ja mahtuvus. Informatsiooniteoorias kasutatakse mõistet signaali parameeter. Kui edastatavat signaali on võimalik kujutada skalaarse või vektoriaalse funktsiooniga, võib selle funktsiooni iga numbrilist väärtust käsitleda parameetrina. Statistikas tähistavad parameetrite väärtused tõenäolise jaotuse omaduste tunnuseid. Tehnikas nimetatakse parameetriks masinat või seadet iseloomustavat suurust ehk tunnussuurust. Muusikas võeti parameetri mõiste kasutusele 1950. aastatel seoses seriaalse meetodi rakendamisega, et määratleda muusikalise objekti, nähtuse, seisundi või protsessi suurusi, mille väärtusi on võimalik hinnata. Füüsikaline suurus Muusikaline parameeter ÕS
Leonid Volmer

Leonid Volmer (17. aprill 1902 Aizpute, Kuramaa – 4. september 1960 Tallinn) oli eesti arst (kirurg-röntgenoloog). Leonid Volmer sündis kooliõpetajate perekonnas. 1915. aastal tuli perekonnal põgeneda Moskva kubermangu, kust edasi liiguti 1920. aastal juba Eestisse. Enne Eestisse ümberasumist lõpetas Volmer 1919. aastal Podolski Reaalkooli ja jõudis juba astuda Moskva Ülikooli arstiteaduskonda. Eestis omandas ta keskhariduse uuesti Pärnus venekeelsetel erakursustel ja 1921. aastal sai temast Tartu Ülikooli arstiteaduskonna tudeng. Pärast Tartu Ülikooli lõpetamist 1927. aastal jäi Leonid Volmer samasse tööle Tervishoiuinstituudi assistendina. 1932. aastal läbis ta Tartu Ülikooli juures maa- ja linnaarstide kursused ning täiendas end korduvalt välismaal. 1935. aastal veetis ta kolm kuud sellistes Euroopa suurtes pealinnades nagu Viin, Pariis ja Stockholm ning Austria väikelinnas Wörglis, kus tutvus uusimate tehnoloogiatega röntgenoloogia ja Pariisis isegi kosmeetilise kirurgia vallas. Ta töötas aastaid Tartu, Pärnu ja Tallinnas meditsiiniasutustes. Tartu Erakliinikus oli tal võimalus koos töötada legendaarse eesti kirurgi August Poboliga. 1927–1928 Tartu Ülikooli Tervishoiuinstituudi assistent 1929–1940 Tartu Erakliiniku (Tähe 16, Tartu) kirurg-röntgenoloog 1942–1944 Tartu erahaiglad ja välilaatsaretid 1944–1945 Pärnu Haigla juhataja-peaarst 1950 Tallinna Vabariikliku Haigla röntgeniosakonna juhataja 1945 Eesti NSV teeneline arst 1938. aastal abiellus Leonid Volmer laulja Terese Adele Mugastoga. Sellest abielust sündis poeg Peeter Volmer. Tartu arsti välismatkalt. Postimees nr. 349 22.12.1935 Dr. Leonid Volmer Pärnu Haigla 1940–1991 "Eesti NSV Teataja" nr.11 art.155 lk.159 Volmer, Leonid – arstiteadlane (foto)Eesti Üliõpilaste Selts Eksliibris Leonid Volmer digikogu.ekm.ee Raamat "Laulud üliõpilastele ja kõigile, kes laulu armastavad", Dr. L. Wolmeri portree (Anna Triik-Põllusaare akwarell)Postimees, 14. jaanuar 1939
Galina Ivanova

Galina Ivanova on: vene ooperilaulja Galina Višnevskaja neiupõlvenimi Pärnu kultuuritegelane sportlane
Posti tänav (Loksa)

Posti tänav on tänav Loksal. Eesti NSV-s kandis tänav nime Nõukogude tänav. Praegune nimi on kasutusel aastast 1991. Posti tänav 17a: Loksa Kroonlinna püha õiglase Joanni kirik Posti tänav 27: Loksa Vene Gümnaasium Posti tänav 29: Loksa tervisekeskus, varem tegutsesid samas hoones ka Loksa haigla ja Loksa Ravikeskus Kohanimeandmebaas (vaadatud 15.03.2016)
Pühavaimu tänav (Pärnu)

Pühavaimu tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. Tänav algab Pikalt tänavalt ja lõpeb Supeluse tänavaga ristudes. Tänav ristub veel Malmö, Uus, Rüütli, Kuninga, Lõuna ja Esplanaadi tänavaga. Tänav külgneb ka Steineri aia ja Brackmanni pargiga. Tänav on ligikaudu 567 m pikkune. Pühavaimu ja Rüütli tänava ristmik on autodele suletud. Kuninga tänavast Lõuna tänavani on Pühavaimu ühesuunaline. Sellel lõigul saab sõita vaid Esplanaadi tänava suunas. Pühavaimu (ajalooliselt saksa keeles Heiligengeiststraße) on saanud nime tänava lõunapoolses otsas asunud Pühavaimu kiriku järgi. Tänavat on mainitud juba 1543 nimega Kompenye o des hilligen geistes str. Eesti NSV ajal kandis tänav nime Johannes Vares-Barbaruse tänav. Pühavaimu nimi taastati 22. märtsil 1989. Pühavaimu tänava põhjapoolne osa tekkis juba keskajal. 17. sajandil ehitati Pärnust moodne merekindlus, mille käigus laiendati ka linnaruumi. Seetõttu pikenes Pühavaimu Ringi tänavani. Peale merekindluse lammutamist 19. sajandil pikendati Pühavaimu tänavat Supeluse tänavani. Pühavaimu 8 – Heno ja Steineri maja Pühavaimu 17 – Pulsi õlletehase hooned Pühavaimu 19 – 1812. aastal valminud Pärnu Vanalinna Põhikooli võimla Pühavaimu 26 ja Supeluse tänava nurgal, asub 1873 ehitatud koolimaja hoone, kus on tegutsenud Carl Gustav Jochmanni erakool ja Pärnu 4. algkool. Alates 2007. aastast tegutseb selles majas Laine Mägi Tantsukool Heno maja, Pühavaimu 8 Steineri maja, Pühavaimu 8 Pühavaimu tn 8 Pühavaimu tn 8 Pühavaimu 19 ja Lõuna tänava nurk Pühavaimu 19 Pühavaimu 26 9. märts 2023 Pühavaimu 26 9. märts 2023 Tõnu Kann (24. september 2011). "Püha vaim ja rändav värav". Pärnu Postimees. Vaadatud 21.09.2020. Kohanimeandmebaas (vaadatud 15.03.2016) Püha vaim ja rändav värav
Lenini puiestee

Lenini puiestee nimeline tänav oli Eesti NSV ajal mitmes asulas. See oli nimetatud Vladimir Lenini auks. Lenini puiestee Tallinnas, praegune Kaubamaja tänav Lenini puiestee Tallinnas, praegune Rävala puiestee ja Islandi väljak Lenini allee Pärnus, praegune Pikk tänav
Peterburi tänav

Peterburi tänav on kahe tänava endine nimi. Need olid nimetatud Peterburi järgi. Peterburi tänav Rakveres, praegune Tallinna tänav Peterburi tänav Tartus, praegune Narva maantee
Tammiku tänav (Rakvere)

Tammiku tänav on tänav Rakveres. See on saanud nime Rakvere tammiku järgi. Tänava pikkus on 1632 meetrit. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi kaguküljel, piirkonnas, kus lääne pool paikneb Rakvere tammik ja ida pool Palermo mets. Tänav saab alguse Rakvere Vanalinna linnaosast Juhan Kunderi tänavalt ja kulgeb lõuna suunas läbi Tammiku linnaosa. Tänava lõunaosa on Taaravainu ja Palermo linnaosa piiriks. Tänav lõpeb Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee Tõrma ringteel, ristudes enne Õie ja Taara tänavaga. Tammiku tänava alguses asub Juhan Kunderi mälestussammas. Tammiku 6, saksa sõjaväekalmistu kõrval asub 19. sajandi ilus urbaltisch end. mõisakõrts, mis oli populaarne suvepidude paik. Kinnistule Tammiku 13 ehitati 1893. aastal Rakvere vallamaja puithoone, mis 1996. aastal ehitati ümber hotelliks Villa Theresa. Tänava teenumber on 6630135. "Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused" Rakvere Linnavolikogu määrus "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Odette Kirss. "Jalutaja teejuht. Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007. lk 85
Püha Miikaeli Kool

Püha Miikaeli Kool (varasema nimega Püha Miikaeli Kolleegiumi Põhikool) on Tallinna vanalinnas Vene tänav 31 asuv, 2013. aastal asutatud kristlik erakool. Kool toetub õppes ja kasvatuses pedagoogilisele kontseptsioonile, mis lähtub katoliku kiriku õpetusest. Püha Miikaeli kooli ajalugu algab 2004. aastast, kui Vanalinna Hariduskolleegiumi raames alustasid tööd väikesed õpperühmad lastele ja noortele, kes erinevatel põhjustel ei suuda tavaklassis õppida. Nende laste aitamiseks ja koolist väljalangevuse vähendamiseks loodi veebruaris 2005 sihtasutus Püha Miikaeli Kolleegium, et koostöös Vanalinna Hariduskolleegiumiga välja arendada tugisüsteemid (õpilaskodu, nõustamiskeskus) ja paindlikud õppevormid (rühma-, individuaal- ja eelkutseõpe). Tallinna Toomkool Kohila Mõisakool Püha Johannese Kool Vanalinnas avab uksed uus kristlik kool, www.eestikirik.ee, 22.05.2011 https://enda.ehis.ee/avalik/avalik/oppeasutus/OppeasutusKuva.faces?id=1042 (vaadatud 24.10.2018) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. aprill 2015. Vaadatud 20. märtsil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kooli koduleht
Ursula von der Leyen

Ursula Gertrud von der Leyen ([fon der 'laien]; neiupõlvenimi Ursula Gertrud Albrecht; sündinud 8. oktoobril 1958 Ixelles/Elsenes) on Saksamaa (CDU) ja Euroopa Liidu poliitik, alates 1. detsembrist 2019 Euroopa Komisjoni president. Ta sündis aastal 1958 Brüsseli lähedal Ixelles/Elsenes, kus tema isa Ernst Albrecht töötas Euroopa Komisjoni ametnikuna. Aastal 1971 kolis perekond tagasi Saksamaale Lehrtesse (asub Hannoveri regioonis Alam-Saksi liidumaal), kus Ursula lõpetas gümnaasiumi. Seejärel õppis ta Göttingeni ülikoolis majandusteadust. Göttingenist siirdus ta Münsteri ülikooli ja sellest omakorda Londoni majandus- ja poliitikateaduste kooli. 1980. aastal otsustas ta arstiteaduse kasuks ning lõpetas 1987. aastal Hannoveri meditsiinikõrgkooli (Medizinische Hochschule Hannover). 1990. teises pooles hakkas ta osalema poliitikas Hannoveri piirkonnas.[viide?] Ta oli mitmel ministrikohal Alam-Saksi liidumaa valitsuses.[viide?] Aastatel 2005–2009 oli Ursula von der Leyen Angela Merkeli esimese valitsuse pere-, vanurite, naisküsimuste ja noorsoominister. Aastatel 2009–2013 oli ta Angela Merkeli teise valitsuse töö- ja sotsiaalminister ning 17. detsembrist 2013 kuni 17. juulini 2019 Saksamaa kaitseminister. 16. juulil 2019 valiti Ursula von der Leyen Euroopa Komisjoni presidendiks ning tema viieaastane ametiaeg algas 1. detsembril 2019. 18. juulil 2024 kiitis Euroopa Parlamendi täiskogu heaks Ursula von der Leyeni jätkamise Euroopa Komisjoni presidendina. Tema poolt oli salajasel hääletusel 401 parlamendiliiget. Tema isa Ernst Albrecht oli Saksamaa poliitik (CDU) ja Euroopa Komisjoni ametnik; vanaisa Carl Albrecht (1902–1965) oli arst, onu George Alexander Albrecht on dirigent, vend Hans-Holger Albrecht on ärimees. Ta on aastast 1986 abielus kardioloogiaprofessor Heiko von der Leyeniga; neil on seitse last. Ursula von der Leyen on kuulsa töösturi, Narva Kreenholmi Manufaktuuri omaniku parun Ludwig Knoopi järeltulija. Ursula vanavanaisa Carl Albrecht ja vanaisa, kelle nimi oli samuti Carl Albrecht, valdasid Narva Kreenholmi veel 1940. aastal. Von der Leyeni komisjon Euroopa Parlament kinnitas komisjoni koosseisu ametisse. ERRi uudisteportaal. 27. november 2019 Parlament valis Ursula von der Leyeni uuesti Euroopa Komisjoni presidendiks. Pressiteade. Euroopa Parlamendi veebisait. Veebileht Vita der Verteidigungsministerin Ursula von der Leyen CV of the Minister of Defence Ursula von der Leyen Germany's von der Leyen seeks second term as head of the EU Commission. [Tõlge: Saksamaa von der Leyen taotleb teist ametiaega ELi komisjoni juhina]. France 24, 19. veebruar 2024
Uue-Karjaküla mõis

Uue-Karjaküla mõis (saksa keeles Neu-Hohenhof) oli Vana-Karjaküla mõisa kõrvalmõis Keila kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lääne-Harju vallas Tõmmiku küla lähedal. http://www.mois.ee/pikknimu.shtml (vaadatud 15.03.2016) Uus-Karjaküla ms, www.eki.ee Uue-Karjaküla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Navesti mõis

Navesti mõis (saksa keeles Nawwast) oli rüütlimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Mõis rajati 1622 Pärsti mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 15.03.2016) Navesti mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Navesti mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Navesti mõisa lugu Mõisablogis
Meleuzi rajoon

Meleuzi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Meleuz. Rajoonis on 1 linnaasundus ja 16 külaasundust, kus on kokku 96 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 84 831. 2010. aasta seisuga olid elanikest 44,8% venelased, 33,1% baškiirid, 14,9% tatarlased, 3,4% tšuvašid ja 1,2% ukrainlased. Venemaa 2010. aasta rahvaloendus  Meleuzi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Meleuzi rajooni koduleht
Hertsog Augusti raamatukogu

Hertsog Augusti raamatukogu (saksa: Herzog August Bibliothek – HAB) Wolfenbüttelis Alam-Saksimaal, tuntud ka kui Bibliotheca Augusta, on rahvusvahelise tähtsusega raamatukogu, mille kogudes leidub teavikuid isegi keskaegsest ja varauusaegsest Euroopast. Raamatukogu allub Alam-Saksi teadus- ja kultuuriministeeriumile. Raamatukogu asutas Braunschweig-Wolfenbütteli hertsog Julius aastal 1572. 17. sajandil oli see suurim raamatukogu Alpidest põhja pool. Raamatukogu sai nime hertsog August I-lt (1579–1666). Ta kogus kollektsiooni, mida hoidis Wolfenbüttelis. Väed liikusid sajandite jooksul edasi-tagasi, kuid kollektsioon oli hästi kaitstud. See oli nii kõrgelt hinnatud, et kindralid panid raamatukogu erilise kaitse alla, ja raamatukogu on üks vanimaid maailmas, mis ei ole kunagi kaotanud oma kollektsiooni. Aastal 2006 oli raamatukogus umbes 900 000 raamatut, millest 350 000 on trükitud 15.–18. sajandini. Nendest 3500 on inkunaablid, 75 000 on 16. sajandist, 150 000 on 17. sajandist ja 120 000 on 18. sajandist. Tähtsad raamatukoguhoidjad on olnud: 1604–1666 August II Noorem, Braunschweig-Lüneburgi hertsog 1691–1716 Gottfried Wilhelm Leibniz 1770–1781 Gotthold Ephraim Lessing 1968–1992 Paul Raabe Raamatukogu on kuulus uurimistööde poolest ja sadade rahvusvaheliste õpetlaste poolest, kes on raamatukogu töötajatega erinevate projektide kallal koostööd teinud. Selle teadusuuringute programme on kirjeldatud kui uurimusi rahvusvaheliste suhete ajaloost või kultuuriajaloost, ideede ja poliitika ning sotsiaalajaloost, religiooniajaloost, äri-, teadus- ja õigusajaloost, põhiseadusajaloost, ühiskonna- ning naiste ja sugude ajaloost keskajast varauusajani. Kuulus palimpsest Codex Guelferbytanus 64 Weissenburgensis, mis sisaldab alumises kastis Codex Guelferbytanus A, Codex Guelferbytanus B, ja Codex Carolinus. Heinrich Lõvi evangeelium Liber Floridus u. 1150 Minuskel 97 Minuskel 126 Minuskel 429 Üheksa köidet Mátyás Hunyadi raamatukogust Schönrainer Liederhandschrift Visio Godeschalci Corpus Agrimensorum Romanorum Magnus liber organi, käsikirjad W1 ja W2