laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hans Pawels

Hans Pawels oli 15.–16. sajandi Tallinna kaupmees, Oleviste kiriku eestseisja. Lasi aastatel 1513–1523 uuesti ehitada Oleviste kiriku Maarja kabeli. Tema mälestuseks on kabeli idaseinale püstitatud hilisgooti stiilis kenotaaf (1513–1516, kiviraidurid Gert Koningk, Clemens Pale ja Hinrik Byldensnyder), mis on Eesti kontekstis väljapaistva kunstilise väärtusega teos ja kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse. Hans Pawels ilmub allikates esmakordselt teates 1489/90. aasta jõulujootude kohta, mil ta võeti vastu Mustpeade vennaskonna liikmeks. Vennaskonda kuulub ta kindlalt 1493/94. aasta jootudeni. Samade pidustuste lõpul astub ta Suurgildi, mis tähendab, et ta on teinud oma meistriaastad ja saanud iseseisvaks kaupmeheks. 1493. või 1494. aastal ostis ta maja Pikal tänaval (Lange strate, hiljem Pikk 35) ja abiellus. 1495. aastal ostis ta teise maja Susterstrate'l (Lai 30), olgugi et elas edasi Pika tänava majas. Hans Pawels sai linna kodanikuks 3. juunil 1495. Kõrgeim positsioon, mille ta Suurgildis saavutas, oli kaasistuja (Beisitzer) ja ta oli selles ametis 1512.–1514. aastani. Hans Pawels kuulus Oleviste kogudusse aastast 1513 (võib-olla ka varem) kuni 1519. aastani ja ta oli üks kiriku eestseisjatest. Tema tegevusest kaupmehena on vähe teateid, kuid ta paistab olevat sisse vedanud veini ja tal on olnud sidemeid Lübeckis ja Danzigis. 1519. aastal ta suri ja viimane teade temast elavana on selle aasta märtsist, kus ta on kutsutud gildi vastlajootudele. Testament pole säilinud. Tema mälestamine gildis algas 1520. aasta ülestõusmispühade ajal. Ühe Pawelsi järeltulijat puudutava 17. sajandist pärit dokumendi teatel on ta maetud Oleviste kirikusse naisega ühise hauaplaadi alla kiriku lääneosas..  Pikemalt artiklis Hans Pawelsi kenotaaf Kenotaafil on kujutatud Hans Pawelsi peremärki ja skeleti kohal seinal olev viierealine tekst lõpeb sõnadega "Hans Pawelsi mälestuseks". Vastuseks küsimusele, miks rajas Pawels oma kenotaafi kabeli välisseina, mitte liturgiliselt prestiižsemasse kabeliruumi omaenda hauakivi lähedusse, on pakutud võimalus, et Pawelsi üheks motiiviks võis olla soov siduda oma mälestusmärk kiriklike rituaalidega, eriti ümber pühakoja toimuvate protsessioonidega, mis taganuks talle suurema publiku ja suurema hulga eestpalveid. Donaator Tallinna Linnaarhiivis säilinud dokumentide järgi eelneb talle vähemalt kaks samanimelist kaupmeest. Üks Hans Pawels on võetud Suurgildi liikmeks 1445/46. aasta jõulujootudel ja teine 1466/67. aasta vahetusel. Viimatinimetatud Hans Pawels sai linna kodanikuks 1468. aastal ja üks kahest on surnud 1469. aastal vastlate ajal kui her Johan Pawels. Et tol ajal oli kombeks mitte ainult aadlikel, vaid ka kaupmeheperekondades anda nimi ühele pojale isa järgi, ei saa välistada ka sugulust ja Oleviste kiriku eestseisjaks olnu võis olla kolmandat põlve tallinlane. Anu Mänd. Church Art, Commemoration of the Dead and the Saints' Cult: Constructing Individual and Corporate Memoria in Late Medieval Tallinn. – Acta Historica Tallinnensia, 2011, 16, 3–30
Bērzs

Bērzs (ka Bērzi või Bērzu muiža, vanasti ka Bersenhof või Bērzmuiža) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Bērzs asub valla kaguosas merepinnast 112 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zaubest 6 ja Riiast 81 kilomeetri kaugusele. Külas asub Bērzmuiža keskaegne kalmistu, mis on arheoloogiamälestisena kohaliku kaitse all. Seal asub Bērzsi bussipeatus. Aastal 2019 oli külas 19 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Bērzmuižas viduslaiku kapsēta Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Annas

Annas (ka Anna või Annasmuiža, vanasti ka Annenhof, Anenhof või Annas muiža) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Annas asub valla põhjaosas merepinnast 213 meetri kõrgusel Nelabaise järve põhja- ja idakaldal. Küla jääb valla keskusest Zaubest 10 ja Riiast 94 kilomeetri kaugusele. Seal asub Annase bussipeatus. Annas on tekkinud endise Anna mõisa keskuse juurde. Aastal 1793 asus sinna elama Garlieb Merkel, kes töötas Transehede juures koduõpetajana. Seal valmis ka tema teos Die Letten, vorzüglich in Liefland, am Ende des philosophischen Jahrhunderts. Külas asuvad Anna mõisa muinaskalmed ehk Kirikumägi on arheoloogiamälestisena regionaalse kaitse all.. Aastal 2019 oli külas 13 elanikku. Anna mõisa majandushoone Nelabaise järv Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Letonika.lv. Literatūras bibliotēka. Merķelis Garlībs. letonika.lv. Annas muižas senkapi (Baznīcas kalns) Vietvārdu datubāze
Annasmuiža

Annasmuiža on mitme Läti küla nimi: Annasmuiža, Annase küla paralleelnimetus Annasmuiža, Jaunkalni varasem nimetus Annasmuiža, Jugla küla varasem nimetus
Kliģene

Kliģene (vanasti ka Kliģenes muiža, Kliggermuise või Gustavsberg) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. Kliģene asub valla keskosas merepinnast 171 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zaubest 7 ja Riiast 100 kilomeetri kaugusele. Seal asub Kliģene bussipeatus. Kliģene on tekkinud endise Kliģene mõisa (Kliggermuise) hoonetekompleksi juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Aastal 2019 oli külas üks elanik. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Krūsāri

Krūsāri on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Krūsāri asub valla keskosas merepinnast 186 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zaubest 6 ja Riiast 99 kilomeetri kaugusele. Seal asub Krūsāri bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 14 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Pauļi

Pauļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. Pauļi asub valla lääneosas merepinnast 125 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zaubest 3 ja Riiast 78 kilomeetri kaugusele. Seal asub Pauļi bussipeatus. Pauļi on tekkinud endise Pauļi karjamõisa (Paulhof) hoonetekompleksi juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Aastal 2007 oli külas 15 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
13. kuupalk

13. kuupalk on töötajale makstav iga-aastane lisatasu, mis on võrdne või võrreldav tema kuupalgaga. "JUHTKIRI: 13. palga lõpp" Lääne Elu, 18. detsember 2001 "Ungaris hoidis 13. kuupalk ära riigiametnike streigi" EkspressJob, 22.12.2008 "Viisitamm on selle aasta 13. palga välja võtnud" Pärnu Postimees, 10. märts 2009 "Pärnu linnaametnikud kiirustavad puhkust võtma" Pärnu Postimees, 12. märts 2009 "13ndat palka naljalt ametiasutustest ei leia" Postimees, 21. veebruar 2013
Sadaf Taherian

Sadaf Taherian (pärsia keeles صدف طاهریان ; sündinud 21. juulil 1988 Teheranis) on Iraani näitleja ja endine modell. Enamik filme, milles ta mänginud, on Iraani. Hich Kojā, Hich Kas (Nobody, Nowhere) (2011) Pas Kuche-hāye Shemrun (Shemiran's Back alleys) (2012) Gharār-e Ba'di, Hamān Jā (Next Date, Same Place) (2013) Asr-e Yakhbandān (Ice Age) (2015) Telefon-e Hamrāh (Cellular Phone) (2011) Dārkub (Woodpecker) (2011) Mesl-e Yek Khāb (Like a Dream) (2012) "Sadaf Taherian: Iranian actress who published photos on Instagram without a hijab banned from working". Independent. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend) BBC - Persian. "BBC, Sadaf Taherian". Sadaf Taherian andmekogus IMDb (inglise)
Omphalos

Omphalos (kreeka keeles ὀμφαλός omfalos 'naba') oli Delfis asuv iidne kultusetähis, Apolloni püha kivi, mida peeti maa keskpunktiks (sellest nimi). Omphalost hoiti Apolloni templis. Delfist leitud sõlmedega võrgu taoliste reljeefidega kaetud munakujulist kivi, mis võib olla ka hilisem koopia kunagisest kivist, hoitakse tänapäeval Delfi arheoloogiamuuseumis. Taolisi kultusega seotud nabakive on leitud ka mujalt Kreekast. Kreeka sõna ὀμφαλός tähendab 'naba', aga ka kõike, mis asub millegi keskpaigas: kilbi keskel olevat nuppu; papüüruserulli keskel oleva pulga otsa jne. Kreeka müüdi järgi saatis Zeus kaks kotkast kahele poole lendu ning nende kohtumispaik oligi maailma naba. Kreeklaste seas oli laialt levinud uskumus, et selleks nabaks on Delfi, kuhu koha tähistamiseks paigutati kivi, mida nimetatakse omphalos'eks. Pärimuse kohaselt on tegemist sama kiviga, mille Zeusi ema Rhea oli beebiriietesse mähituna andnud Kronosele Zeusi pähe allakugistamiseks. Omphalos't peeti vägevaks religioosseks objektiks, mille kaudu oli võimalik jumalatega suhelda, ent seda, kuidas temaga seotud kultus välja nägi, täpselt ei teata. Ilmselt asus üks omphalos templi lähedal õues ning teine templis sees, selle kõige pühamas alas (adyton). Aischylose tragöödias "Eumeniidid" leiab preestrinna veriste kätega Orestese Apolloni templis omphalos'e külge klammerduvana, rüvetades nii kivi pühadust. Omphalos. – Antiigileksikon.Tallinn, 1983 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. mai 2021. Vaadatud 24. juulil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) The Theogony of Hesiod Delfi omphalos arheoloogiamuuseumi veebilehel
Harusabased

Harusabased (Symphyla) on lülijalgsete hõimkonda kuuluv klass. Harusabased elavad mullas. Esindajaid: Scutigerella immaculata. Harusabaste loend Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 298
Lõuna-kiitsaksikk

Lõuna-kiitsaksikk (Rutpela maculata, sünonüüm Leptura maculata) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Levinud Kesk- ja Lõuna-Euroopas. Putukat esineb paiguti Lääne-Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 278 Lõuna-kiitsaksikk andmebaasis eElurikkus
101 dalmaatslast 2: Pisikese seiklused Londonis

"101 dalmaatslast 2: Pisikese seiklused Londonis" on Ameerika Ühendriikide 2003. aasta animafilm, mille on lavastanud Jim Kammerud ja Brian Smith. "101 dalmaatslast 2" on filmi "101 dalmaatslast" järg.
Aivo Lepland

Aivo Lepland (sündinud 8. detsembril 1964 Abja-Paluojal Viljandi rajoonis) on eesti geoloog. Ta lõpetas 1990. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna ning on olnud 1990–1993 Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) geoloogia instituudi teadur. 2001. aastast on ta Trondheimis Norra geoloogiateenistuse (NGU) vanemteadur ja ühtlasi TTÜ geoloogia instituudi teadur. "Tartu Ülikool", Aivo Lepland "Norra geoloogiateenistus", Aivo Lepland
STS-120

STS-120 oli NASA Space Shuttle'i programmi missioon Rahvusvahelisse Kosmosejaama (ISS), mida teenindas kosmosesüstik Discovery. Missioon viis jaama Harmony mooduli ja ehitas jaama edasiste laienduste tarbeks ümber. STS-120 komandör Pamela Melroy sai Eileen Collinsi teiseks naiseks, kes on juhtinud Space Shuttle'i missiooni ning kuna missiooni ajal jaamas viibinud 16. ekspeditsiooni komandöriks oli Peggy Whitson, sai STS-120st ainus missioon, mille ajal oli kosmoses kaks naiskomandöri. "Shuttle Discovery launches". Spaceflight Now. Vaadatud 28. juuli 2019. "STS-120". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. mai 2017. Vaadatud 28. juuli 2019.
Östradiool

Östradiool (õieti 17β-östradiool ehk 17-beetaöstradiool) on üks naissuguhormoonide hulka arvatav suguhormoon. See esineb ka meestel ning on inimese östrogeenide seast tähtsaim. Peale paljunemise ja seksuaalsuse mõjutab östrogeen näiteks ka luu ehitust.
Ploschkus

Ploschkus (varem Bloschuss ja Pluskus) oli Sileesiast Leobschützist (praegu Głubczyce) pärit käsitöölise- ja literaadisuguvõsa. Franz Friedrich Ploschkus (1748−1806), Valjala pastor-adjunkt, Järva-Madise pastor Gottlieb Wilhelm Ploschkus (1764−1813), Tallinna Pühavaimu diakon ja pastor Gottfried Dionysius Ploschkus (1777−1816), Tallinna Pühavaimu diakon ja ülempastor Robert Heinrich Gottfried Ploschkus (1792−1858), Märjamaa pastor, Maa-Lääne praostkonna praost Robert Dionysius Arthur Ploschkus (1843−1881), Tallinna raehärra, linnavolinik Eestimaa: Uue-Märjamaa (Neu-Merjama) (kuni 1851) Ploschkuse suguvõsa genealoogia
Plymouthi Ülikool

Plymouthi Ülikool (inglise keeles University of Plymouth) on ülikool Inglismaal Plymouthis. 1862. aastal asutati navigatsioonikoolina (School of Navigation). 1992 sai õppeasutus ülikooli staatuse. Ülikoolis õpib üle 23 000 üliõpilase. Koduleht
Poitiers' ülikool

Poitiers' ülikool (prantsuse keeles Université de Poitiers) on ülikool Prantsusmaal Poitiers's. Ülikool asutati 1431. Ülikoolis õpib üle 24 000 üliõpilase. Koduleht
Portsmouthi Ülikool

Fail:UoP 2017 Logo.jpg Portsmouthi ülikool (inglise keeles University of Portsmouth) on ülikool Inglismaal Portsmouthis. Ülikool asutati 1869. Ülikoolis õpib üle 23 000 üliõpilase (2016). Koduleht
Eriotstarbeline laev

Eriotstarbeline laev ehk erilaev on merendusalaste tegevuste üldiseks toetamiseks või veekogul muude spetsiifiliste ülesannete täitmiseks mõeldud laev. Eriotstarbelise laeva põhiülesanne pole teiste laevade vahetu teenindamine, mis eristab abilaevast. Mereväe koosseisus olevaid eriotstarbelisi laevu liigitatakse sõltumata otstarbest abilaevadeks. Eriotstabelisi laevu: Õppelaev Uurimislaev Tuukrilaev Hüdrograafialaev Reostustõrjelaev Süvendaja Ujuvkraana Puurimislaev Ankrupaigalduslaev Muuseumlaev Abilaev Sõjalaev
Achariuse sõõrsamblik

Achariuse sõõrsamblik (Protoparmeliopsis achariana, sünonüüm Lecanora achariana (Achariuse liudsamblik)) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. http://esamba.bo.bg.ut.ee/checklist/est/recordlist.php?-skip=99&-max=1500 (vaadatud 25.07.2019) Achariuse sõõrsamblik andmebaasis eElurikkus
Alpi porosamblik

Alpi porosamblik (Cladonia macrophylla) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. http://esamba.bo.bg.ut.ee/checklist/est/recordlist.php?-skip=99&-max=1500 (vaadatud 25.07.2019) Alpi porosamblik andmebaasis eElurikkus
Bachmani limasamblik

Bachmani limasamblik (Enchylium bachmanianum, vananenud nimetusega Collema bachmanianum) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. http://esamba.bo.bg.ut.ee/checklist/est/recordlist.php?-skip=99&-max=1500 (vaadatud 25.07.2019) Bachmani limasamblik andmebaasis eElurikkus
Balti rihmsamblik

Balti rihmsamblik (Ramalina baltica) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. http://esamba.bo.bg.ut.ee/checklist/est/recordlist.php?-skip=99&-max=1500 (vaadatud 25.07.2019) Balti rihmsamblik andmebaasis eElurikkus
Degeni kilpsamblik

Degeni kilpsamblik (Peltigera degenii) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. http://esamba.bo.bg.ut.ee/checklist/est/recordlist.php?-skip=99&-max=1500 (vaadatud 25.07.2019) Degeni kilpsamblik andmebaasis eElurikkus
Ebamäärane porosamblik

Ebamäärane porosamblik (Cladonia ramulosa) on samblikuliik. Samblik kasvab ka Eestis. http://esamba.bo.bg.ut.ee/checklist/est/recordlist.php?-skip=99&-max=1500 (vaadatud 25.07.2019) Ebamäärane porosamblik andmebaasis eElurikkus
Harilik ebakärsakas

Harilik ebakärsakas (Platystomos albinus) on mardikaliste seltsi ebakärsaklaste sugukonda kuuluv putukaliik. Valmikud on 7–10 mm pikad, helehallid kuni mustjaspruunid, heledate laikudega kattetiivadel, laubal ja kärsakul. Valmikud ja vastsed toituvad puuseentest. Harilik ebakärsakas elutseb lehtmetsades ja on levinud kogu Euroopas, sealhulgas Eestis. "Platystomos albinus (Linnaeus, 1758)". Fauna Europaea https://elurikkus.ee/generic-hub/occurrences/search?q=lsid:91155#map Harilik ebakärsakas andmebaasis eElurikkus
194

194. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad - 190. aastad - 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad Aastad: 189 190 191 192 193 - 194 - 195 196 197 198 199 ... ... ...
Euroopa metsputk

Euroopa metsputk (Sanicula europaea) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Euroopa metsputk andmebaasis eElurikkus
Gallia koerasinep

Gallia koerasinep (Erucastrum gallicum) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab Eestis paiguti asulate ümbruses hõreda taimestikuga aladel. Toomas Kukk "Eesti taimede kukeaabits", Varrak, 2004, lk 138. Gallia koerasinep andmebaasis eElurikkus
Ginnala vaher

Ginnala vaher (Acer ginnala) on seebipuuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Looduslik levila on Kaug-Idas, Kirde-Hiinas, Koreas ja Jaapanis. Ginnala vaher andmebaasis eElurikkus
Gronoviuse võrm

Gronoviuse võrm (Cuscuta gronovii) on kassitapuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Gronoviuse võrm andmebaasis eElurikkus
Haapsalu vapp

Haapsalu vapp on Lääne maakonnas asuva Eesti linna Haapsalu vapp. Haapsalu Linna vapp kinnitati  27. aprillil 2018 otsusega nr 63. Punase ja kuldsega pikuti jaotatud kilbil on paremal üle jaotise kuldne linnavärav, väravaavas kuldne rõngasrist; ja vasakul jaotisjoonest eenduv must nimbusega avatud langetatud tiibadega kotkas. Haapsalu vapil on kujutatud evangelist Johannese (Läänemaa ja Haapsalu kaitsepühaku) kotkas. Sama kotkas oli algselt ka Saare-Lääne piiskopkonna vapil. Hiljem lisandus linna vapile vabalinna sümbolina kindluse kujutis. Arvatud on, et ilmselt on vapil kujutatud mitte niisama abstraktset torni nagu enamasti, vaid konkreetselt Haapsalu linnust. "Sümboolika - Haapsalu Linnavalitsus". www.haapsalu.ee. Vaadatud 17. juulil 2024. Haapsalu lipp Lääne maakond Haapsalu sümboolika linna kodulehel Haapsalu sümboolika Riigikantselei kodulehel
Haakuv kirbutatar

Haakuv kirbutatar (Persicaria perfoliata) on tatraliste sugukonda kuuluv taimeliik. Haakuv kirbutatar andmebaasis eElurikkus
Donaator

Donaator (ladina keeles donator sõnast donare 'annetama') oli keskajal ja varauusajal kunstiteose tellija ja finantseerija. Lääne-Euroopa keskaegsed kunstiteosed võivad sageli sisaldada pildilist (portreed, vapid, suguvõsa sümbolid) või sõnalist (deviisid, pühendused, nimed) viidet donaatori isikule. Bütsantsi kultuuriruumis vastab "donaatorile" κτήτωρ (ktētōr, ktítor; kreeka keeles 'asutaja', 'toetaja'), ктитор (ktitor vene, bulgaaria, serbia keeles, ktõtor ukraina keeles), ქტიტორი (khtithori gruusia keeles), ctitor (rumeenia keeles). Patroon Metseen Filantroop Sponsor https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=donaator&F=M&C06=et
Haardputk

Haardputk (Caucalis platycarpos) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis, ent haruldane. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Haardputk andmebaasis eElurikkus
Haisev hanemalts

Haisev hanemalts (Chenopodium vulvaria) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Haisev hanemalts andmebaasis eElurikkus
Haisev karikakar

Haisev karikakar (Anthemis cotula) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Haisev karikakar andmebaasis eElurikkus
Haapsalu lipp

Haapsalu lipp on Lääne maakonnas asuva Eesti linna Haapsalu lipp. Haapsalu lipp pärineb 1930. aastatest. Lipp on kinnitatud 27. septembril 1994. Haapsalu linna lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud vertikaalselt kaheks väljaks. Vardapoolne väli moodustab 1/3 ja lehvipoolne 2/3 lipu pikkusest. Mõlemad väljad on omakorda jagatud kolmeks võrdseks horisontaalseks laiuks, vardapoolsel väljal sini-valge-siniseks ja lehvipoolsel valge-sini-valgeks. Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 2:1 ning normaalmõõtmed 1650x825 mm. Linnalipp heisatakse alaliselt linnavolikogu ja linnavalitsuse hoone ees asuvasse lipumasti. Ajutiselt heisatakse linna lipp linna pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel. Linnalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes linnavolikogu otsuse või linnavalitsuse korraldusega linnale kuuluvatel hoonetel või maa-aladel. Teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga. Linnalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Kui linnalipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub linnalipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust. Linnalipu valmistamine toimub üksnes linnavalitsuse loal. Haapsalu vapp Lääne maakond Haapsalu sümboolika linna kodulehel Haapsalu sümboolika Riigikantselei kodulehel
Haisev kress

Haisev kress (Lepidium ruderale) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on 5–25 cm kõrge, roheliste, kroonlehtedeta õitega. Haisev kress kasvab Eestis hajusalt, teeservadel ja prahipaikadel. Toomas Kukk "Eesti taimede kukeaabits", Varrak, 2004, lk 134. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Haisev kress andmebaasis eElurikkus
Haisev kurereha

Haisev kurereha (Geranium robertianum) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik. Haisev kurereha on 20–50 cm kõrgune ühe- kuni kaheaastane näärmekarvadega kaetud rohttaim. Tema lehed on sulgjagused, kusjuurs lehe osad omakorda sulgjalt lõhestunud. Õied väikesed, roosad. Taim lõhnab ebameeldivalt. Taim on levinud Euroopas ja Siberis (Eurosiberi levilaga). Eestis rannikualadel ja saartel tavaline, mandri keskosas hajusalt. Kasvab varjukates leht- ja segametsades, loopealsetel, mererannal rähal ja suprasaliinses vööndis, prahipaikadel. Liikide ohustatuse hindamisel pälvinud staatuse "soodsas seisundis". Tüüpiline lehtede struktuur Õis Õienupud Viljad "Geranium robertianum — haisev kurereha". Eesti taimede uue levikuatlase tööversioon. 2019. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Haisev kurereha andmebaasis eElurikkus
Hallikas harakalatv

Hallikas harakalatv (Erysimum diffusum) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hallikas harakalatv andmebaasis eElurikkus
Hallikas maran

Hallikas maran (Potentilla canescens) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Hallikas maran andmebaasis eElurikkus
Hallikas parthein

Hallikas parthein (Glyceria declinata) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hallikas parthein andmebaasis eElurikkus
Luhametsa

Luhametsa on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 10.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.03.2020.
Hall kevadik

Hall kevadik (Draba incana) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis, on soontaimede punases nimestikus ohulähedase staatusega. https://et.wikipedia.org/wiki/Eesti_soontaimede_punane_nimestik Hall kevadik andmebaasis eElurikkus
Hall kogelejarohi

Hall kogelejarohi (Berteroa incana) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hall kogelejarohi andmebaasis eElurikkus
Hall lõunasinep

Hall lõunasinep (Hirschfeldia incana) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hall lõunasinep andmebaasis eElurikkus
Hambune iminõges

Hambune iminõges (Lamium hybridum) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hambune iminõges andmebaasis eElurikkus
Soome (Antsla)

Soome on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hambune jürilill

Hambune jürilill (Cardamine dentata) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Hambune jürilill andmebaasis eElurikkus
Hambune kännak

Hambune kännak (Valerianella dentata) on kuslapuuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim kasvab ka Eestis. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 25.07.2019) Hambune kännak andmebaasis eElurikkus
Hambune kobarpea

Hambune kobarpea (Ligularia dentata) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Hambune kobarpea andmebaasis eElurikkus