Heterokroomia

Heterokroomia (ladina keeles heterochromia iridum või heterochromia iridis) on sündroom, mille avaldumisel ühe silma iirise värv erineb teise silma iirise omast või ühe silma iirisel esineb veel teine värvipigment. Esineb kolme liiki heterokroomiat. Heterokroomia liigitatakse täielikuks, osaliseks ja tsentriliseks (nimetatakse ka ring-heterokroomiaks) aga viimase esinemistõenäosus on väike ja see liigitatakse osalise heterokroomia alla. Täieliku heterokroomia puhul on ainult ühe silma iiris erinevat värvi. Enamasti võib ühe silma iirises näha pruuni pigmenti või teise silma iirises sinist pigmenti. Osalise (tsentrilise) heterokroomia puhul esineb silmas mitu pigmenti korraga. Osalise heterokroomia esinemine võib iirises avalduda kas sektori või väiksema ala värvumisena. Heterokroomia peamine tekkepõhjus on geneetilise mitmekesisuse puudmine, kuna sündroom on tingitud geneetilisest mutatsioonist, mis määrab melaniini jaotuse 8-HTP teel. Melaniini jaotumise puhul läheb mõlemasse silma erinev kogus melaniini, mis põhjustab iirise pigmendi muutuse. Heterokroomia võib olla tavaline, komplitseeritud või omandatud. Tavaline heterokroomia on silmaiirise värvumine ilma kaasnevate terviseprobleemideta. Tavalise heterokroomia puhul on heterokroomia kaasasündinud ja tervislikke kõrvalekaldeid ei esine. Komplitseeritud heterokroomia võib avalduda haiguste puhul. Selle suurim esinemissagedus on Fuksi uveiidi sündroomi ja Waardenburgi sündroomi puhul. Waardenburgi sündroomi puhul avaldub heterokroomia pupilli ahenemise või silmamuna nihkumisena. Omandatud heterokroomia võib tuleneda silma mehaanilisest traumast, silmapõletikest, mõne preparaadi kasutamisel või metalliosakeste silma sattumisest. Rauakillu silma sattumisel võib tekkida sideroos ja iiris võib värvuda roostepruuniks. Vasekillu silma sattumisel võib tekkida halkoos ja iiris võib värvuda rohekassiniseks. Kassidel esineb 90% sagedusega täielik heterokroomia. Sektorilist heterokroomiat esineb väga harva. Kui inimestel avaldub heterokroomia üks kümne tuhande kohta, siis kassidel märksa rohkem. Nagu inimesel, nõnda ka kassil, ei tekita heterokroomia tervisekahjustusi, kui see on tekkinud pärilikkuse või mutatsiooni mõjul (va. valged kassid). Kasside heterokroomia võib tekkida elu jooksul ja seda põhjustavad erinevad tegurid. Enamasti tekib heterokroomia haiguste tõttu või nende avaldumise ajal. Nendeks haigusteks võivad olla diabeet, vähk või uveiit. Nagu inimesel, nõnda ka kassil, võib silma värv muutuda, kui talle on kaua manustatud preparaate või kui silma on sattunud metalliosake. Erand on valged kassid, kellel heterokroomia on väga ohtlik. Valgetel kassidel tekib heterokroomia väga ohtliku geeni tõttu, mida nimetatakse W-geeniks (white gene). See geen on dominantne ja letaalne, kui ta eksisteerib homosügootses vormis. See geen suurendab emakasisest hukkumist. Loote ellujäämisel võib geen tekitada heterokroomiat ja mõjutada kasside närvisüsteemi. Närvisüsteemi mõjutamise tulemusena võib W-geen tekitada kassile kurtust (enamasti ühest kõrvast, mis on sinise silma pool) ja ka nägemisprobleeme. Seetõttu võivad paljud valged kassid jääda kurdiks mõni aasta peale sündi. Valged kassid on tavaliselt sinist või oranži värvi silmadega. On ka selliseid kassitõuge, kellel heterokroomia on tavaline tunnus ja paljudel neist on W-geeni vastu immuunsus, mis ei välista kurtust või emakasisest hukkumist. W-geeni vastu resistentsed kassitõud on Khao-Manee, Türgi angoora kass ja Türgi van. W-geen esineb kassidel, kelle keha on enam kui 60% ulatuses kaetud valge karvaga. Kui valgel kassil on kaks homosügootset WW alleeli, siis tema järglased on 100% valged, sõltumata tema partneri alleelidest. Wv geen ehk Van geen on W-geeni modifikatsioon, mis tekitab pea peale, kõrvadele või sabale valget värvi "krooni". Päriliku heterokroomiat ei ole võimalik ravida ja see ei kujuta tervisele ohtu. Kui inimest silmavärvuste erinevus siiski härib, on võimalik soetada värvilised kontaktläätsed. Elu jooksul tekkinud heterokroomia on ravitav. Tavaliselt alustatakse ravi steroididega (sõltub heterokroomia tekkimise põhjusest) ja kui tulemusi ei ilmne, siis ravitakse kirurgilisel teel. Ravi tulemusena muutub silmavärv tagasi endiseks. Rennie IG. Don't it make my blue eyes brown: heterochromia and other abnormalities of the iris. Eye (Lond). 2012 Jan;26(1):29–50. January 2012; 26(1):29–50. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2018. Vaadatud 14. märtsil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.medicalnewstoday.com/articles/319389.php Waardenburg syndrome. Genetics Home Reference. October 2012; http://ghr.nlm.nih.gov/condition/waardenburg-syndrome. Andrej Kral, Stephen G. Lomber. Current Biology (2015). Deaf white cats. 351–353 lk. Donald R. Bergsma, Kenneth S. Brown. (1971). White Fur, Blue Eyes, and Deafness in the Domestic Cat. Journal of Heredity, Volume 62, Issue 3,171 lk. Caroline A. Geigy, Silvia Heid, Frank Steffen, Kristen Danielson, André Jaggy, Claude Gaillard. The Veterinary Journal (May 2007). Does a pleiotropic gene explain deafness and blue irises in white cats? Volume 173, Issue 3, 548–553 lk.