laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Esna mõis

Esna mõis (saksa keeles Orrisaar, varem ka Orgesall) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas. Esna mõis rajati 1623. aastal, mil Rootsi kuningas Gustav II Adolf läänistas Harju-Viru õiguse järgi Kareda, Orrisaare ja Mustamäe küla. Orrisaare küla kohale tekkis Esna mõis. Rootsi kindralmajor Alexander von Essenile. Essenite järgi on mõis saanud ka eestikeelse nime. 1774. aastal ostis mõisa rüütelkonna majandussekretär ja hilisem Eestimaa rüütelkonna peamees Moritz Engelbrecht von Kursell. Tema kasutütar Anna Christine abiellus 1792. aastal Koigi mõisniku Johann Georg von Grünewaldtiga ning mõis läks Grünewaldtide suguvõsa omandisse. Johann Georg von Grünewaldt lasi rajada ka Esna mõisa peahoone 1821. aastal ning hoone kivist tiibhoone ning veranda pea- ja hoone tagune fassaad on ehitatud 1888. aastal. Esna mõisa peahoone on ehitismälestisena Kultuurimälestiste registris. 1823. aastal päris Esna mõisa nende poeg, kreisisaadik ja Eestimaa rüütelkonna maanõunik Alexander Georg von Grünewaldt (1805–1886) ning 1886. aastal tema poeg Walter von Grünewaldt. 1912. aastal asus Walter von Grünewaldt elama Tallinna ja mõisapidajaks jäi tema poeg Adolph (Alf) von Grünewaldt. Viimane omanik oli Eestimaa rüütelkonna maanõunik Walter Johann Georg Konstantin von Grünewaldt. Grünewaldtide kätte jäi mõis 1919. aasta võõrandamiseni. 1919. aasta maareformi järel jäi Adolph von Grünewaldt mõisasüdamesse elama, kuid ta mõrvati 1921. aastal. Mõisa klassitsistlikku peahoonet hakati ehitama 1820. aastal. Hoone oli tagasihoidlik ühekorruseline puitehitis. 1880. aastail rajati hoone ühte otsa kivist juurdeehitis ja valmis ka historitsistlik varikatus. Nüüdisajal on peahoone eravalduses ja seda on restaureeritud. Säilinud on suur hulk majandushooneid ja varemeid. Mõisasüdamest umbes kilomeetri kaugusel asub kalmistu. Tõnu Õnnepalu romaani "Mandala" tegevus on suuresti seotud Esna mõisa lähedal asuva majaga, mida kirjanik kutsub "Kollaseks majaks". Raamatus räägitakse palju ka Esna mõisa ajaloost ning raamatu tegevuse ajal mõisas toimuvast. Eesti mõisate loend Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Esna mõisa peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 27.08.2022) Heldur Sander Esna mõis ja park, Eesti Loodus, 2009/3 Esna mõisast Eesti mõisaportaalis Esna mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Ramón Margalef

Ramón Margalef i López (16. mai 1919 Barcelona – 23. mai 2004) oli Hispaania ökoloog. Margalef oli maailmakuulus vee ökosüsteemide uurija. Üks põhilisi Hispaania ökoloogia rajajaid.
Huuksi mõis

Huuksi mõis (saksa keeles Hukas) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas. Berend Johann von Uexküll (1648–1687) eraldas 17. sajandil Huuksi mõisa oma Päinurme mõisast. Pärast tema surma läks mõis Otto Constantin von Uexküllile (1672–1718) ja 1727. aastal tema väimehele Otto Friedrich von Budbergile. Budbergide kätte jäi mõis 1789. aastani, mil selle 44 000 rubla eest ostis Johann Ernst von Maydell. 1816. aastal ostis mõisa 165 000 rubla eest Johann Christoph Engelbrecht von Grünewaldt. 1852 ostis mõisa Lokuta mõisnik August Rausch von Traubenberg, kelle poeg Thure Rausch von Traubenberg oli Uukse mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist. Esinduslik mõisahoone ehitati mitmes järgus 18.–20. sajandil. Hoone oli keskelt kahe- ja otstest ühekorruseline. Fassaadi keskosal oli sammastele toetuv katusealune ja tagaküljel graniidist terrass. Peahoone sai tugevalt kahjustada teises maailmasõjas ning lagunes järgnenud aastakümneil varemeiks. Nüüd on hoonest alles ainult vasakpoolse otsa müürid. Säilinud on mõni ümberehitatud kõrvalhoone ja ülejäänud kõrvalhoonete varemed, samuti võsastunud park. Eesti mõisate loend Uuemad sõnumid. Uute kreisisaadikute valimine, Uukse parun Thure Rausch von Traubenberg, Eesti Postimees ehk Näddalaleht: ma- ja linnarahvale, nr. 5, 31 jaanuar 1902 Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Huuksi mõisast Eesti mõisaportaalis Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Huuksi mõis (Peetri khk)
Suur-Öötla mõis

Suur-Öötla mõis (saksa keeles Groß-Oethel) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas. Mõis asutati 1623. aastal, mil see läks Jürgen Pohlmanni omandusse. Hiljem kuulus mõis Hans von Drentelnile ja 1732. aastast Hermann Adrian von Römerile. 1750 ostis mõisa Johann Friedrich Pastelberger ja 1752 läks mõis uuesti Pohlmannidele. 1774. aastal ostis mõisa Nicolas Friedrich von Hagemann, kelle poeg müüs Öötla mõisa 1804. aastal Rava mõisnikule Georg Friedrich von Stackelbergile (1769–1808). Stackelbergide kätte jäi mõis kuni võõrandamiseni. Viimane võõrandamiseelne omanik oli Alexander von Stackelberg. Öötla mõisa peahoone ehitati 18. sajandi kolmandal veerandil. Kahekorruselise barokse kivihoone esifassaadi iseloomustab väike puitveranda. 19. sajandil lisati mõnevõrra madalam tiibhoone. Tänapäeval on mõisahoone eravalduses. Säilinud on ka mõned ümberehitatud kõrvalhooned või nende varemed. Eesti mõisate loend Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Öötla mõisast Eesti mõisaportaalis
Esitlustarkvara

Esitlustarkvara (inglise keeles presentation software) abil koostatakse digitaalseid audiovisuaalseid slaide – enamasti projektori kaudu auditooriumile näitamiseks loengute ja ettekannete abimaterjalina. Esitlustarkvaraga koostatud slaidid võivad sisaldada teksti, graafikat, fotosid, animatsiooni, heli ja videot. OpenOffice.org Impress (SISSL ja LGPL) Apache OpenOffice Impress (Apache litsents) LibreOffice Impress [MPLv2 (või GPL/LGPL/Apache)] Calligra Stage (LGPL) Impressive (http://impressive.sourceforge.net/) (GPL2) MagicPoint (http://member.wide.ad.jp/wg/mgp/) (BSD) Bruce (http://pypi.python.org/pypi/bruce) (3 klausliga BSD litsents[1]) Veebipõhised LibreOffice Online S5 (http://meyerweb.com/eric/tools/s5/) (avalik omand[2]) PLies (http://www.rot13.org/~dpavlin/presentations/XLSies_to_PLies/) (GPL [3]) Jessyink (http://code.google.com/p/jessyink/) (GPLv3) Microsoft PowerPoint Corel WordPerfect Office—Presentations Sun StarOffice Impress Veebilehitsejat kasutavad paketid Pylize (http://www.chrisarndt.de/en/software/pylize/) W3C HTML Slidy (http://www.w3.org/Talks/Tools/Slidy/) W3C Slidemaker (http://www.w3.org/Talks/slidemaker/YYMMsub/slide1-0.html) PHP Presentation System (http://talks.php.net/) PinPoint (http://sourcefrog.net/projects/pinpoint/) Kontoritarkvara OpenDocument
Aksel Lund Svindal

Aksel Lund Svindal (sündinud 26. detsembril 1982 Kjelleris) on endine Norra mäesuusataja, kahekordne olümpiavõitja ja viiekordne maailmameister. Svindal võistles kõigil mäesuusatamise olümpiaaladel, kuid eriti peeti teda väga heaks mäesuusatajaks kiirematel mäesuusatamise aladel (ülisuurslaalomis ja kiirlasakumises), millest kiirlaskumises tuli ta 2007. aasta MM-il Åres maailmameistriks ja ülisuurslaalomis võitis maailma karika. Ta tuli 2007. aastal ka suurslaalomis maailmameistriks ning võitis üldarvestuses maailma karika. 2007.–2008. aasta hooaja maailma karikasarja esimese nelja etapiga sai Svindal kaks etapivõitu. Treeninglaskumisel Beaver Creekis 27. novembril 2007 kukkus ta nii õnnetult, et tal tuli teha pikem võistluspaus. Svindal lõpetas sportlaskarjääri pärast 2019. aasta maailmameistrivõistlusi. Oma viimasel võistlusel võitis ta kiirlaskumises hõbemedali. 2010 Vancouveris olümpiavõitja ülisuurslaalomis hõbemedal kiirlaskumises pronksmedal suurslaalomis 2018 Pyeongchangis olümpiavõitja kiirlaskumises 2005 Bormios hõbemedal Alpi kahevõistluses 2007 Åres maailmameister kiirlaskumises maailmameister suurslaalomis 2009 Val-d'Isèreis maailmameister Alpi kahevõistluses pronksmedal ülisuurslaalomis 2011 Garmisch-Partenkirchenis maailmameister suures Alpi kahevõistluses 2013 Schladmingis maailmameister kiirlaskumises pronksmedal ülisuurslaalomis 2019 Åres hõbemedal kiirlaskumises Üldkarikas 1. koht: 2007, 2009 2. koht: 2006, 2013, 2014 3. koht: 2012, 2018 Suurslaalomi karikas 1. koht: 2007 2. koht: 2011 Ülisuurslaalomi karikas 1. koht: 2006, 2009, 2012, 2013, 2014 3. koht: 2010, 2016, 2018 Kiirlaskumise karikas 1. koht: 2013, 2014 2. koht: 2016, 2018 Alpi kahevõistluse karikas 1. koht: 2007 Aksel Lund Svindal osales 386 MK-etapil ja jõudis poodiumile 80 korral, millest 36 korda kõige kõrgemale astmele. 2007 – Aftenposteni kuldmedal Aksel Lund Svindali koduleht Aksel Lund Svindal FIS-i kodulehel Aksel Lund Svindal SKI.DB kodulehel
Kondoma

Kondoma (vene Кондома) on 392 km pikkune jõgi Aasias. Algab Abakani ahelikust, alamjooksul laskub Kuznetski nõkku. Voolab valdavalt põhja. Suubub vasakult Tomi jõkke.
KOffice

KOffice on vabatarkvaraline kontoritarkvarapakett, mis sisaldab tekstitöötlus-, tabelarvutus-, esitlus-, andmebaasi-, diagrammi-, vektorgraafika-, rastergraafika-, projektihaldus- ja muid rakendusi. KOffice kasutab vaikeformaadina failide salvestamisel standardset ISO/IEC 26300 ODF failivormingut. KOffice'il on Linuxi, Mac OS X-i ja alates versioonist 2 ka Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemi tugi. KOffice'i koduleht
Maailma karikavõistlused mäesuusatamises

Mäesuusatamise maailma karikavõistlused on Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni FIS-i korraldatav kõrgetasemeline mäesuusatamise rahvusvaheline mitmeetapiline sari. Maailma karikavõistlustel mehed ja naised võistlevad kuues sarjas: slaalomis, suurslaalomis, ülisuurslaalomis, kiirlaskumises, Alpi kahevõistluses ja karika üldvõidu pärast. Esimest korda võisteldi maailma karika peale hooajal 1966/1967. Ülisuurslaalom või supersuurslaalom (super-G) on olnud karikavõistluste kavas hooajast 1985/1986 alates. Maailma karikavõistluste tulemusi läbi aegade
Georginio Wijnaldum

Georginio Gregion Emile Wijnaldum (sündinud 11. novembril 1990 Rotterdamis) on Hollandi jalgpallur. 2021. aastast mängib Paris Saint-Germainis. Enne seda on kuulunud Rotterdami Feyenoordi, PSV Eindhoveni, Newcastle Unitedi ja Liverpooli ridadesse. 2011. aastast alates on ta mänginud Hollandi jalgpallikoondises. 2015. aastal valiti ta parimaks Hollandi liigas mängivaks jalgpalluriks. PSV Eredivisie: 2014–15 KNVB beker: 2011–12 Liverpool UEFA Meistrite Liiga: 2018–19 UEFA Superkarikas: 2019 Profiil Paris Saint-Germaini kodulehel
Köisi mõis

Köisi mõis (saksa keeles Keis) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas, Köisi mõis asutati 1623. aastal, mil see läks Peter Hansson Stormcrantzi omandusse. Hiljem läks mõis Berend Johann von Uexküllile. 1712. aastal siirdus mõis abielu kaudu Otto Johann von Tiesenhausenile. Tiesenhausenitele jäi mõis 1811. aastani, mil see müüdi Christoph von Brevernile. Viimaseks võõrandamiseelseks omanikuks oli Egmont von Bremen. Mõisa ühekorruseline kivist historitsistlik peahoone ehitati 19. sajandil, mil mõis kuulus Otto Richard von Brevernile. 1940.–1950. aastail tegutses härrastemajas kool. 1954. aastal mõisahoone põles ja on sestsaadik varemeis. Ka enamik kõrvalhooneid on varemes. Eesti mõisate loend Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Köisi mõisast Eesti mõisaportaalis Köisi mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
NeoOffice

NeoOffice on vabatarkvaraline kontoritarkvarapakett, mis sisaldab tekstitöötlusprogrammi, tabelarvutusprogrammi, esitlustarkvara, andmebaasitarkvara ja muid rakendusi. NeoOffice kasutab vaikevorminguna failide salvestamisel standardset ISO/IEC 26300 failivormingut ODF. NeoOffice põhineb OpenOffice.org-i koodil ja on mõeldud kasutamiseks Apple Mac OS X-i operatsioonisüsteemiga. NeoOffice toetab täielikult Mac OS X-i graafilist kasutajaliidest Aqua. NeoOffice'i koduleht
Marianne

Naisenime kohta vaata artiklit Marianne (eesnimi). Marianne [mar'jann] on Prantsusmaa rahvuslik sümbol. Esimest korda hakati naist, kes kannab Früügia mütsi, kujutama Vabariigi ja Vabaduse sümbolina Prantsuse revolutsiooni ajal. Früügia mütsi, vabaduse sümbolit, kandsid Vana-Kreekas ja Vana-Roomas vabaks lastud orjad. Prantsuse Kolmanda Vabariigi ajal hakkas Marianne'i kujude ja eriti büstide valmistamine eriliselt vohama. Hilisemal ajal on Marianne'ile antud kuulsate näitlejannade näojooni. Tänapäeval kasutatakse tema nägu näiteks postmarkidel ja euromüntidel (0,1 €; 0,2 €, 0,5 €). 1990. aastatel võttis valitsus kasutusele uue logo: Marianne - Laetitia Casta
Silmsi mõis

Silmsi mõis (saksa keeles Silms) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Järva maakonna Järva valda. Silmsi mõis eraldati Viisu mõisast 17. sajandi alguses. 1616. aastal läks mõis Christopher von Düreni omandusse ning pärast tema surma Jacob Williamssonile. 4. märtsil 1633 ostis mõisa Bogislaus von Rosen, kelle järeltulijaile kuulus mõis 1810. aastani. 1810. aastal omandas mõisa Peter August von Staal (1773–1815). Hiljem läks mõis Alexander Georg Gustav von Stackelbergile, kes oli ka viimane mõisa võõrandamiseelne omanik. 19. sajandi keskel ehitati ühekorruseline peahoone, millest tänapäeval on järel vaid varemed. Eesti mõisate loend Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Silmsi mõisast Eesti mõisaportaalis Silmsi mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Benjamin Raich

Benjamin Raich (sündinud 28. veebruaril 1978 Arzl im Pitzalis Tiroolis) on Austria mäesuusataja, kes on tulnud kolm korda maailmameistriks ja kaks korda olümpiavõitjaks. Suurvõistlustelt on ta kokku võitnud 14 medalit. Maailma karikasarja etappe on ta võitnud kokku 36 (seisuga 15. jaanuar 2015). Benjamin Raichi õde Carina Raich on endine tipptasemel mäesuusataja. Benjamin Raichi elukaaslane on mäesuusataja Marlies Schild. Tulnud kolm korda juunioride maailmameistriks slaalomis ja suurslaalomis, siirdus Benjamin Raich 1998. aastal maailma karikasarja karusselli. Juba järgmisel aastal sai ta Schladmingis toimunud maailma karikasarja etapil slaalomis esikoha, kusjuures seda pärast 23. kohta esimese laskumise järel. 2001. aasta kevadel tõusis Raich kindlalt maailma mäesuusatajate tippu, sai maailmameistrivõistlustel slaalomis hõbemedali ja oli hooaja lõpus slaalomi maailma karikasarja arvestuses poodiumi kõrgeimal astmel. 2002. aasta olümpiamängudel Salt Lake Citys võitis ta nii slaalomis kui ka Alpi kahevõistluses pronksmedali. Paari mitte just eduka hooaja järel õnnestus Bennil suurepäraselt 2005. aasta. Bormio MM-il sai ta kaks kuldmedalit, olles parim Alpi kahevõistluses ja slaalomis, ning lisaks sai ta hõbeda suurslaalomis ja pronksi ülisuurslaalomis. Uue alana maailmameistrivõistluste kavva võetud meeskonnavõistluses sai ta Austria meeskonna koosseisus hõbemedali. Hooaja lõpus võitis ta kaks maailma karikasarja etappi: slaalomis ja suurslaalomis. Veebruaris 2006. aasta OM-il Torinos võitis Raich slaalomis ja suurslaalomis kuldmedali. Märtsis 2006 võitis ta esimest korda maailma karikasarja üldkarika ja lisaks veel teist korda järjest suurslaalomi arvestuses karika. 2007. aasta MM-il Åres tuli ta meeskonnavõistluses maailmameistriks ning võitis hõbemedali Alpi kahevõistluses. 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is võitis ta suurslaalomis hõbemedali. 2011. aasta MM-il Garmisch-Partenkirchenis võitis ta hõbemedali võistkonnavõistluses. 2002 Salt Lake Citys pronksmedal slaalomis pronksmedal Alpi kahevõistluses 2006 Torinos olümpiavõitja slaalomis olümpiavõitja suurslaalomis 2001 Sankt Antonis hõbemedal slaalomis 2005 Bormios maailmameister slaalomis maailmameister Alpi kahevõistluses hõbemedal suurslaalomis hõbemedal meeskonnavõistluses pronksmedal ülisuurslaalomis 2007 Åres maailmameister meeskonnavõistluses hõbemedal Alpi kahevõistluses 2009 Val-d'Isère'is hõbemedal suurslaalomis 2011 Garmisch-Partenkirchenis hõbemedal võistkonnavõistluses Üldkarikas 1. koht: 2006 2. koht: 2005, 2007, 2008, 2009, 2010 3. koht: 2004 Slaalomi karikas 1. koht: 2001, 2005, 2007 3. koht: 2004, 2006 Suurslaalomi karikas 1. koht: 2005, 2006 2. koht: 2002, 2008, 2009 3. koht: 2007, 2010 Ülisuurslaalomi karikas 3. koht: 2008 Alpi kahevõistluse karikas 1. koht: 2005, 2006, 2010 2. koht: 2004 Benjamin Raich on osalenud (seisuga 15. jaanuar 2015) 433 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 91 korral, millest 36 korda kõige kõrgemale astmele. Benjamin Raichi koduleht Benjamin Raich FIS-i kodulehel (inglise)
Heljum

Heljum ehk heljeained on vedelikus liikuvad (heljuvad) väikesed tahked osakesed, mis võibolla settib põhja, kui Marticus Piirisus (setteainete 3. seadus) seda lubab. Heljumisisaldust määratakse proovi tsentrifuugimise või filtrimisega ning saadud tahese hilisema kuivatamisega kindlates tingimustes. Enamasti mõõdetakse heljumi sisaldust milligrammi liitri (mg/L) või grammi kuupmeetri (g/m3) kohta. Heljumisisaldus on tähtis veekvaliteedi indikaator. Hõljum Uhtained
Mauna Loa

Mauna Loa on tegevvulkaan Hawaii saarel. Ta on maailma suurim kilpvulkaan. Mäe kõrgus merepinnast on 4169 meetrit. Hawaii keeles tähendab Mauna Loa laia mäge. Vulkaani ulatus saare lõunatipust idarannikuni on 120 km. Mäe ruumala on umbes 75 000 km3. Mäe tipus on 3–5 km läbimõõduga kraater, mis kannab nime Moku'āweoweo. Esimene kirjapandud Mauna Loa Purse toimus 1794. aastal. 1950. aastal purskus Mauna Loa tipust tohutu laavakogus. Moodustus seitse laavajõge, mis voolasid järgemööda 23 päeva ning katsid laavaga 14 km2. Suuremaid seekord ei esinenud purustusi, kuigi Honokua külad olid osaliselt rusustunud. Viimane Mauna Loa purse oli aastal 1984 ja see oli eelmainitust väiksem, kuid siiski ohtlik. Mauna Loa põhjaküljel asub Ühendriikide riikliku ookeani- ja atmosfääriuurimiskeskuse observatoorium, kus muude mõõtmiste kõrval on registreeritud ka atmosfääri süsihappegaasi kontsentratsiooni. Sealt saadud pikaajalised andmed olid üheks esimeseks kindlaks tõendiks atmosfääri süsihappegaasisisalduse tõusu kohta tõenäoselt antropogeenseil põhjusil, ning neile toetusid kasvuhooneefekti kaudu kliima soojenemist seletavad arvutused. Eelmainitud observatooriumi lähistel asub ka Riikliku Atmosfääriuuringute Keskuse hallatav Mauna Loa päikeseobservatoorium, mis tegeleb Päikese atmosfääri seirega. "TOTAL VOLUME OF MAUNA LOA VOLCANO" (inglise). 14. mai 2002. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.01.2009. Vaadatud 17.03.2009. {{netiviide}}: eiran tundmatut parameetrit |Väljaadja= (juhend) "The 1950 eruption of Mauna Loa" (inglise). Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistus. 10. mai 2001. Vaadatud 17.03.2009.  Mauna Loa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Mauna Loa Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistuse kodulehel (inglise)
Väike-Kareda mõis

Väike-Kareda mõis (saksa keeles Essenberg) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas. Väike-Kareda mõis eraldati 1749. aastal Esna mõisast, ning selle esimesteks omanikeks olid Uexküll-Gyldenbandid. 1780. aastal ostis mõisa Moritz Engelbrecht von Kursell ning juba aastal 1782 Gustav Friedrich von Engelhardt. Engelhardtide kätte jäi mõis 1841. aastani, mil mõisa ostis Christoph von Brevern. Hiljem läks mõis abielu kaudu Friedrich von Luederile ja aastal 1880 ostis mõisa Thure Rausch von Traubenberg, kelle kätte see jäi kuni 1919. aasta võõrandamiseni. 1868. aastal ehitati kõrgel soklil paiknev ühekorruseline historitsistlik härrastemaja. Hoonet ilmestas esinduslik klaasveranda. Pärast riigistamist asus hoonesse kool, mis tegutses seal 1970. aastateni. Seejärel seisis hoone kaua tühjana ja lagunes. Tänapäeval on hoone eravalduses, kuid lagunenud. Alles on mitu kõrvalhoonet, sealhulgas ait ja valitsejamaja. Eesti mõisate loend Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Väike-Kareda mõisast Eesti mõisaportaalis Väike-Kareda mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Müüsleri mõis

Müüsleri mõis (saksa keeles Seinigal) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas. Müüsleri mõis rajati 17. sajandi alguses ja selle esimene omanik oli Woldemar Fahrensbach. 1634. aastal ostis Anna Schrapffer Müüsleri mõisa 6500 riigitaalri eest ja 1641. aastal läks see tema tütrele Annale. 1669 ostis mõisa Cord Meusler, kelle nimest tuleb ka mõisa eestikeelne nimi. Tallinna bürgermeister (1678–1684) Coort Muesler andis mõisa koos 5000 riigitaalriga kaasavaraks tütar Annale, kui see abiellus Rootsi sõjaväe kapteni Albrecht Blanckenhageniga (sündinud 1665). Perekonnasidemete kaudu omandas 1760. aastal mõisa Leedus sündinud kindralmajor ja Püha Anna ordeni kavaler Karl Gebhard von Schilling (1719–1779), kes abiellus 1760. aastal Müüsleri mõisniku Hermann Adrian von Römeri (surnud 1756) lese ja mõisa pärija Helena Charlottega (sündinud Tiesenhausen, 1721–1771) ja kelle isalt omandasid nad ka Orina mõisa. Kindralmajori umbes 2,5 meetri kõrgune hauaepitaaf asub Järva-Jaani kiriku lõunapoolsel välisseinal. Seejärel oli mõisnikuks nende poeg meeskohtunik Fabian Wilhelm von Schilling (1761–1831) ning hiljem tema poeg Rüütelkonna sekretär ja maanõunik Alexander von Schilling (1803–1866) ja tema poeg kihelkonnakohtunik Gustav von Schilling (1839–1909). Gustav von Schillingu tütre Anna von Schillingi (1882–1922) abikaasaks sai 1905. aastal Koogu mõisniku poeg, jurist ja poliitik Carl Schilling (1872–1941), kes pärast Eesti iseseisvumist töötas SBE (Saksa Balti Erakonna) ja SRVB (Saksa-Rootsi valimisbloki) esindajana Eesti Vabariigi II–V Riigikogu koosseisus. Schillingite kätte jäi mõis 1919. aasta võõrandamiseni. Pikk ühekorruseline härrastemaja rajati 18.–19. sajandi vahetusel, 19. sajandi teisel poolel ehitati hoone parempoolne ots kahekorruseliseks. Pärast võõrandamist asus mõisahoones kool. 1941. aastal sai hoone sõjas kannatada ja muutus varemeiks. Tänapäeval on säilinud vaid üksikud müürilõigud. Mõisapargis asub Kilplala. Eesti mõisate loend Müüsleri Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Müüsleri mõisast Eesti mõisaportaalis Müüsleri mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Kohv ja kohvik Tallinnas, Tallinna Linnaarhiiv, 12 apr. 2017
Ukraina riigipeade loend

Ukraina riigipeade loend loetleb iseseisva Ukraina riigipäid.
T-72

T-72 on alates 1972. aastast Nõukogude Liidus ja hiljem Venemaal toodetud lahingutank. T-72 on lihtsustatud versioon eliitväeosades kasutuses olnud T-64-st. T-72 on eksporditud paljudesse riikidesse, kus seda on kasutatud ka lahingutegevuses. T-72 tanke on toodetud umbes 20 tuhat. 1979. aastal välja tulnud T-72A liigitatakse teise põlvkonna lahingutankiks ja 2010. aastal välja tulnud T-72B3 liigitatakse kolmanda põlvkonna lahingutankiks. Jugoslaavias toodeti T-72 litsentsi alusel tanki M-84. Venemaa tank T-90 on samuti täiustatud versioon T-72-st (modifitseeritud T-72B, mis sisaldab mitmeid T-80 komponente).  Afganistan  Albaania  Alžeeria  Angola  Armeenia  Aserbaidžaan  Benin  Bosnia ja Hertsegoviina  Bulgaaria  Gruusia  Guinea-Bissau  Guinea  Horvaatia  Iisrael  India  Indoneesia  Iraak  Iraak  Iraan  Kambodža  Kasahstan  Kongo Vabariik  Kuuba  Kõrgõzstan  Laos  Madagaskar  Mali  Moldova  Mongoolia  Mosambiik  Nicaragua  Pakistan  Poola  Põhja-Makedoonia  Slovakkia  Sloveenia  Sudaan  Süüria  Tadžikistan  Türkmenistan  Tšehhi  Ukraina – 520 erinevate modifikatsioonide Т-72 kasutusel seisuga veebruar 2024  Ungari  Usbekistan  Valgevene  Venemaa – 300 Т-72A/AV/B/BA ja 750 T-72B3/B3M kasutusel ja olemas ka hoidlates (hoidlates olevate T-55, T-62, T-64, T-72, T-80, T-90 hinnatav koguarv on 4000 seisuga veebruar 2024)  Vietnam  Jugoslaavia  Nõukogude Liit  Saksamaa  Soome  Tšehhoslovakkia Venemaa T-72B3 2013. aastal Ukraina T-72AMT Kiievis 2018. aastal Ukrainas purustatud Vene T-72B3 Tallinna Vabaduse väljakul, 2023 “Лицарі резерву”: до Дня захисників і захисниць вийшов фільм про 3-тю танкову бригаду. ВІДЕО (vaadatud: 20.04.2022) The Military Balance 2024. – Lk 211. The Military Balance 2024. – Lk 193. Fotod: hävitatud Vene tank Vabaduse väljakul; ERR uudised, 25.02.2023  T-72 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Украина испытывает модернизированный танк Т-72АМТ - видео - Liga Novosti, 13.08.2018 T-72 Main Battle Tank - Military-Today