laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Altševsk

Altševsk on linn Ukrainas Luhanski oblastis. 2014. aastast on linn venemeelsete mässuliste (Luhanski Rahvavabariik) kontrolli all. Linna asutas 1895. aastal ettevõtja Oleksi Altševski. 1932. aastal sai linnaõigused. 1931–1961 oli linna nimi Vorošilovsk seejärel Kommunarsk. 1992. aastast on taas Altševsk. Altševsk on Donbassi tööstuskeskus, peamised tööstusharud on metallurgia (terasetootmine) ja ehitusmaterjalidetööstus. 2006. aasta jaanuaris purunes pakase tõttu linna keskküttetorustik, mida ei olnud pikka aega remonditud, ja 60 000 inimest jäi mitmeks nädalaks ilma keskkütteta. Veidi hiljem külmusid kinni kanalisatsioonitorud. Võimud evakueerisid linnast lapsed teistesse linnadesse. Seda õnnetust peetakse Ukraina iseseisvusaja suurimaks inimese põhjustatud humanitaarkatastroofiks enne Venemaa sissetungi Ukrainasse 2022. aastal. Linnas on 10 trolliliini. 14. november 2014. Ukrajinska Pravda. Valitsus kinnitas riigi kontrolli all mitteolevate asulate nimekirja (ukraina keeles) 31. oktoober 2014. Infovastupanu. Алчевские террористы уже заманивают местных жителей на псевдовыборы "социальными картами" (vene keeles)
Käsisaag

Käsisaag on tööriist, mida kasutatakse käsitsi saagimiseks. Vukssaag Tapisaag Tikksaag Raamsaag Vibusaag Kahemehesaag Vineerisaag Jõhvsaag Rauasaag Jaapani saed Saag
Nägemisteravus

Nägemisteravus on nägemise, eriti kujundite nägemise selgus, mis sõltub võrkkesta fookuse teravusest silmas ning aju tõlgendusvõime tundlikkusest. Nägemisteravus on suurus, millega mõõdetakse võimet ära tunda erineva suurusega musti sümboleid valgel taustal standardselt kauguselt. See on kõige tavalisem nägemisfunktsiooni kliiniline mõõtmine.
Saagimine

Saagimine on materjalide lõiketöötlemine saega. Saepuru
Silmatõmblus

Silmatõmblus ehk nüstagm (nystagmus) on tahtmatu silmaliigutus, mille korral sujuvad liigutused ühes suunas vahelduvad sakaadiliste liigutustega teises suunas. Silmatõmblus on tingitud vestibulo-okulaarsest refleksist või on patoloogiline.
Wapakoneta

Wapakoneta on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis, Auglaize'i maakonna halduskeskus. Wapakoneta on tuntud kui astronaut Neil Armstrongi sünnikoht. 2016 U.S. Gazetteer Files Wapakoneta ametlik koduleht
Valguskartus

Valguskartus ehk silmade valguskartus ehk valguskartlikkus ehk silmade valguskartlikkus ehk fotofoobia on sümptom, mis seisneb ülemäärases valgustundlikkuses ja vastumeelsuses päikesevalguse ning väga valgete kohtade suhtes. Valgus tekitab silmades ebamugavustunnet või valu. Valgustundlikkus tuleneb tavaliselt ülemäärasest valgusest, mille tõttu võrkkesta fotoretseptor-rakud on ülestimuleeritud ning saadavad nägemisnärvi liiga palju elektrilisi impulsse. See tekitab reflektoorse vastumeelsuse valguse suhtes ning ebamugavustunde või valu. valgust võib olla liiga palju, kui silm on kahjustatud (näiteks sarvkesta abrasioon või võrkkesta kahjustus) või kui pupill või pupillid ei ole võimelised normaalselt kokku tõmbuma (see kaasneb okulomotoorse närvi kahjustusega). Valguskartuse puhul tõmmatakse silmad päikesevalgusest või valgustitelt ära, varjutakse hämarasse tuppa või kantakse päikeseprille.
Silmapõhi

Silmapõhi (fundus oculi) on oftalmoskoobiga nähtav silmamuna tagaseina sisepind silmaläätse vastas. Madude silmapõhja ja selle seisukorra teada saamine on nende anatoomilis-füsioloogiliste eripärade tõttu suuresti raskendatud. Kui inimestel piisab silmapõhja uurimiseks silmaava laiendavate ravimite manustamisest ja vastavatest uuringuseadmestest siis madude silmi kattev silmakilbis ei ime ravimeid endasse. Madude silmapõhja uurimiseks tuleb mao silmapõhjasid üldnarkoosi all vaadelda. Silmapõhja struktuur oleneb loomaliigist, loomatõust, looma tervislikust seisukorrast ja vanusest, pigmentatsioonist, karvakatte pikkusest jpt teguritest. Silmapõhi koosneb võrkkestast, soonmikust ja nägeminsnärvikettast. Silmapõhja kuuluvad võrkkest pimetähni, kollatähni ja tagapoolusega ning veresoontega (sealhulgas arteria centralis retinae ja vena centralis retinae) ja võrkkesta saagserv. Silmapõhja alla võidakse arvata ka pärissoonkest Bruchi membraaniga. Silmapõhja saab vaadelda medikamentoosselt laiendatud pupilli kaudu läbi läbipaistva klaaskeha (oftalmoskoopia). Peale silmahaiguste võimaldab see diagnoosida sisehaigusi ja närvihaigusi. Silmapõhi on inimese organismi ainus osa, kus mikrotsirkulatsioon on otseselt vaadeldav. Veresoonte läbimõõt pimetähni ümber on umbes 150 μm; oftalmoskoop võimaldab vaadelda kuni 10 μm läbimõõduga veresooni. Silmapõhja uuring viiakse läbi kas silmaarsti konsultatsiooni ehk ambulatoorse vastuvõtu käigus ka seoses silmahaiguste kahtlusega. Regulaarne silmapõhjauuring eriarsti oftalmoloogi juures on vajalik mitmete nägemisnärvi kahjustada võivate krooniliste haiguslike seisundite korral, nagu glaukoom, suhkurdiabeet jt. Silmapõhjauuring "Meditsiinisõnastik" 701:2004. Enn Ernits, Esta Nahkur, Koduloomade anatoomia, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8. Silmapõhja uuring, Veebiversioon (vaadatud 29.01.2014)
Päevanägemine

Päevanägemine ehk fotoopiline nägemine on silma nägemine hea valguse käes. Inimesel ja paljudel loomadel võimaldab päevanägemine värvuste nägemist kolvikeste abil. Inimese silm kasutab kolme tüüpi kolvikesi. Nende fotopigment neelab valgust maksimaalselt vastavalt lainepikkustel umbes 420 nm (sinine), 534 nm (roheline) ja 564 nm (punane). Maksimaalne tõhusus on 683 lm/W lainepikkusel 555 nm (roheline). Kandela Purkinje efekt Fotomeetria Skotoopiline nägemine
Koenigsegg CCGT

Koenigsegg CCGT on Rootsi autotootja Koenigseggi ehitatud võidusõiduauto. Debüüdi tegi auto 2007 Genfi Motor Show'l. CCGT on loodud võistlemiseks GT võistlussarjas. Mehaaniliselt sarnaneb CCGT väga tänavasõiduautoga, sest on loodud Koenigsegg CCX-i põhjal. Kõige märgatavam erinevus CCGT ja CCX vahel on mootor. Et mootor vastaks GT1 klassi nõuetele, mis on seatud ACO ja FIA poolt, tuli eemaldada kesktõuke turbolaadurid DOHC V8-mootorilt. Mootori mahtu suurendati 4,7 liitrilt 5,0 liitrile, et osaliselt hüvitada kahe turbolaaduri eemaldamist. Võimsus on õhu poolt piiratud 600 hobujõuga. Tänu rohkele süsinikkiu kasutusele auto raamil ja kerel kaalub CCGT kõigest 1000 kg, mis lubab Koenigseggi võistlustiimidel lisada kuni 100 kg vabalt valitud varustust, et saavutada 1100-kilone miinimummass, mis on nõutud selle auto võistlusklassis. Koenigseggi ametlik koduleht
Angervaks (perekond)

Angervaks (Filipendula Miller) on õistaimede perekond roosõieliste sugukonnast. Perekonnas on 12 liiki. Kõik on pärit põhjapoolkera parasvöötmest. Enamik liike on muljetavaldavad kõrged puhmad. Kamtšatkalt ja Põhja-Jaapanist pärineb kamtšatka angervaks, mis kasvab kuni 3 m kõrguseks. Harilik angervaks pärineb Kesk-Euroopast. Angervaksad on mitmeaastased rohttaimed (puhmad). Vars on püstine, lihtne või harunev. Lehed on suure rootsuga liitlehed. Lehekesi palju või vähe, lehekeste vahel palju lisalehekesi. Õied mõlemasugulised, kobara- või luuakujuliselt pöörises. Viis või kuus kreemi kroonlehte. Tolmukaid palju. Kromosoomide arv: 2n=14 (angerpist), 2n=14, 16, 24 (harilik angervaks). Angervaksad tunnevad end kõige paremini niiskes, aga poorses mullas. Nad on valgus- või poolvarjutaimed. Eestis kasvavad angerpist (Filipendula vulgaris) ja harilik angervaks (Filipendula ulmaria) ning kaks tema alamliiki viltjalehine angervaks ning paljalehine angervaks Filipendula ulmaria – harilik angervaks Filipendula ulmaria subsp. ulmaria – viltjalehine angervaks Filipendula ulmaria subsp. denudata – paljalehine angervaks Filipendula vulgaris – angerpist Filipendula angustiloba Filipendula glaberrima – sile angervaks Filipendula kamtschatica – kamtšatka angervaks Filipendula kiraishiensis Filipendula multijuga Filipendula occidentalis Filipendula palmata – ida-angervaks Filipendula purpurea – purpur angervaks Filipendula rubra – punane angervaks Filipendula vestita
Le Chatelier' printsiip

Le Chatelier' printsiip (ka Le Chatelier' – Brauni printsiip) on seaduspärasus, mis iseloomustab süsteemi termodünaamilise või keemilise tasakaalu nihkumist välismõjude toimel: kui mingi välismõju rikub süsteemi termodünaamilist tasakaalu, siis toimuvad süsteemis protsessid, mis vähendavad selle mõju tagajärgi. Kuigi printsiip ei sisalda kvantitatiivseid määranguid, leiab ta paljudel juhtudel katsetega kinnitust. Kui näiteks vedelikust ja gaasist koosnevat kahefaasilist tasakaalulist süsteemi kokku suruda, siis osa auru kondenseerub, millega kaasneb temperatuuri tõus ning rõhu suurenemine, mis takistab süsteemi edasist kokkusurumist. Kui eksotermilise (soojust eraldava) keemilise reaktsiooni temperatuuri tõsta, nihkub tasakaal lähteainete poole ehk sinna suunda, kus soojust neeldub; temperatuuri alandamisel nihkub reaktsiooni tasakaal suunda, kus soojus vabaneb. Printsiibi sõnastas 1884. aastal Henry Louis Le Chatelier ja seda põhjendas teoreetiliselt Karl Ferdinand Braun 1887. aastal. ENE 5. köide, 1990. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus, 1981.
Loodusevaatleja

Loodusevaatleja oli populaarteaduslik ajakiri, mis ilmus aastatel 1930–1938 aastas 6 korda. Ajakirja ilmumist ja sisu organiseeris Gustav Vilbaste, kelle järgi oli ajakiri suunatud "loodusesõbrale ja edasipüüdjale kodanikule". Aastal 1939 liideti väljaanne ajakirjaga Loodushoid ja Turism. Loodus (ajakiri, 1922)
Lutreola

Lutreola on sihtasutus, mille peaeesmärgiks on bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja populariseerimine ning euroopa naaritsa taasasustamine ja in situ (looduslik) kaitse Eestis. Naaritsa kaitse on heaks kiitnud ka Maailma Looduskaitseliidu Liigikaitse Komisjoni Pisikiskjate Spetsialistide Grupp. Asutus loodi 1999. aastal Tallinna linnavalitsuse poolt ning kuulub Tallinna Loomaaia juurde. Lutreolat võib pidada likvideeritud Euroopa Naaritsa Elumistamise Ühingu õigusjärglaseks. Sihtasutust juhib Tiit Maran. Lutreola koduleht
Maruoru looduskaitseala

Maruoru looduskaitseala on looduskaitseala Põlva maakonnas Kanepi vallas. Selle suurus on 33 hektarit. Kaitseala staatus kinnitati 2001. aastal. Kaitsealal on tähelepanu all must-toonekure elupaigaks olev loodusmets. Maruoru looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis Maruoru looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Maruoru looduskaitseala kaitse-eeskiri
Mustahamba tamm

Mustahamba tamm (ka Mustahamba ristitamm) on looduskaitsealune tamm, mis kasvab Võru maakonnas Rõuge vallas Mustahamba külas. Tamme nimi tuleneb Mustahamba talu maast (praeguse nimega Suuretamme talu), mille territooriumil tamm asub. Tamme tüve ümbermõõt on 662 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt), kõrgus 24 m (mõlemad andmed 1998. aastast). Tammega on seotud mitmeid legende. Mustahamba tamm oli vanasti ristipuu. Mustahamba tamme on oma töödes kasutanud eesti graafik Günther Reindorff. Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 22–23. Mustahamba tamm Eesti looduse infosüsteemis Mustahamba tamm Hiite Maja SA andmekogus. Mustahamba tammest Eesti giidi portaalis
Spot

Spot-seeria tehiskaaslased on Maa seire satelliidid. Spot-programmi alustas Prantsusmaa 1977. aastal, programmis osalevad Rootsi ja Belgia. Spot-1 viidi orbiidile 22. veebruaril 1986. Spot-seeria tehiskaaslasi opereerib Prantsuse kosmoseagentuur CNES (Centre National D'Etudes Spatiales, Toulouse). Spoti tehtud piltide toel on valminud Eesti baaskaart. Spot-tehiskaaslased on päikesesünkroonsel polaarorbiidil 822 km kõrgusel. Sama kohta ületavad 26 päeva tagant, aga kuna skanner on suunatav orbiidi tasandist kuni 27° kõrvale, on mõõtmisintervall 1–4 päeva. Skaneerimisulatus 60 km. Kõrglahutusega nähtava spektripiirkonna skanner. Pankromaatse kanali ruumiline lahutus 10 m spektraalkanalite ruumiline lahutus 20 m Spektraalkanalid: P: 500–730 nm B1: 500–590 nm B2: 610–680 nm B3: 780–890 nm Lisaks HRV sensoritele kanal 4: 1,58–1,75 µm, pankromaatne kanal asendatud 10 m lahutusega punase kanaliga (kanal M). Spektraalkanalid: M: 610–680 nm B1: 500–590 nm B2: 610–680 nm B3: 780–890 nm B4: 1,58–1,75 µm Kaks pankromaatset kanalit lahutusega 5 m tagavad kombineeritult ruumilise lahutuse 2,5 m. Spektraalkanalid: P: 480–710 nm, lahutus 5 m B1: 500–590 nm, lahutus 10 m B2: 610–680 nm, lahutus 10 m B3: 780–890 nm, lahutus 10 m B4: 1,58–1,75 µm, lahutus 20 m Kujutise radiomeeter HRS on mõõteseade maapinna reljeefi uurimiseks. Üks sensor vaatab 20° ette, teine 20° taha. Nii saadakse maapinna stereokujutis, millega saab mõõta kõrguste erinevusi umbes 5 m täpsusega. Horisontaallahutus 10 m. Üheksa spektraalkanalit ribalaiustega 2–15 nm spektripiirkonnas 353–1059 nm atmosfäärikeemia alasteks uuringuteks (osoon, NO2, veeaur, aerosool).
Maailmasüsteem

Maailmasüsteem on ajalooline mõiste astronoomias. Selle all mõisteti selle kasutamise ajal universumi mudelit, tänapäeval oleks see pigem Päikesesüsteemi mudel. Mõiste "maailmasüsteem" leidis rohket kasutust pärast Koperniku teose "Taevasfääride pöörlemisest" ilmumist 1543. Hiljem,kui teadmised universumist täienesid ja selgus, et kogu maailm ei piirdu meie koduse planeedisüsteemiga, sai mõistest "maailmasüsteem" mõiste "Päikesesüsteem" ning viimasest jäeti välja kinnistähtede piirkond. Astronoomia ajalugu Geotsentriline maailmasüsteem Heliotsentriline maailmasüsteem Ptolemaiose maailmasüsteem Koperniku maailmasüsteem Tycho Brahe maailmasüsteem
Kolme katku vahel

"Kolme katku vahel" on Jaan Krossi romaan, mis kujutab XVI sajandil tegutsenud Liivimaa kroonika autori, Tallinna eestlasest pastori Balthasar Russowi elukäiku ja teda ümbritsenud keskaegset linnamiljööd. Teost läbib teema, milliseid kompromisse tuleb teha selleks, et võõra võimu all oma põhimõtetest ja moraalist mitte loobuda. Romaani peaprobleemiks on Russowi asend kahe sotsiaalse, kultuurilise ja rahvusliku maailma – saksa ülikute ja eestlastest alamrahva – vahel. Ta võitleb end olusid trotsides ülemklassi, kuid jääb hingeliselt seotuks maarahvaga. Seetõttu tuleb tal pidevalt laveerida ja kompromisse teha. Teos ilmus neljaköitelisena aastatel 1970, 1972, 1977 ja 1980. Kordustrükk ilmus üheköitelisena 1985. aastal, kahes köites 1989. aastal, kolmes köites 1997–1998 ning üheköitelisena 2008. ja 2020. aastal. Teose põhjal on tehtud samanimeline film (Eesti Telefilm 1970, stsenarist Jaan Kross, režissöör Virve Aruoja, Balthasar Russowi osas Georg Ots). Otsing e-kataloogis ESTER Jaan Undusk. Jaan Kross "Kolme katku vahel". Eesti Päevaleht, 21. november 2008
Nõudetrükk

Nõudetrükk (inglise keeles print on demand) on raamatute trükkimine ühekaupa vastavalt vajadusele. Paljud autorid on valmis trükkima oma kulul väikese tiraaži. Nõudetrüki puhul kulutavad nad sellele vähem raha ja aega ning lisaks saavad täisväärtusliku (registreemisnumbriga) raamatu, mille võib saata raamatukogudele. Lisaks võib tiraaži iga raamatu muuta unikaalseks, mis lisab neile väärtust. Eestis on vastava seadmestiku hankinud näiteks Tartu Ülikooli kirjastus, nõudetrükiteenust pakub ka Pärnu firma Gutenbergi Pojad. Raamat tuleb trükist juba tunni pärast. Postimees 14. märts 2011
Jöran Persson

Jöran Persson (ka Göran Persson; umbes 1530 – 1568) oli Rootsi riigitegelane, kuningas Erik XIV riigikantsler aastatel 1560–1568. Persson sai hariduse Saksamaal ning töötas 1550. aastatel Rootsis riigiametnikuna. Ta sattus vastuollu kuningas Gustav I-ga ning pages tema poja, kroonprints Eriku õukonda Kalmaris. Seal tõusis ta kiiresti tolle soosikuks ning kui Erik kuningaks sai, nimetas ta Perssoni riigikantsleriks. Persson oli väga osav ja pragmaatiline mees, kuid sattus peagi vastuollu Rootsi kõrgaadliga, kes hakkas just temas nägema põhisüüdlast Erik XIV aegsete aadlivastaste ettevõtmiste taga. 1560. aastate teisel poolel süüdistused ägenesid, seda enam, et kuningas Erik ilmutas selgeid vaimuhaiguse märke. Kui kuningas kukutati, lasi kuningaks saanud Johan III Perssoni hukata.
Seisuslik monarhia

Seisuslik monarhia on Euroopas 12.–13. sajandil välja kujunenud riigivorm, mille puhul riigi eesotsas on kuningas, kellele annab nõu (tavaliselt mitte alaline, vaid ajuti kokkukutsutav) seisuste esinduskogu (parlament). Seisused on pärilikud ja hierarhiliselt järjestatud. Ühiskonna stabiilsuse tagab seisuslikus monarhias seisuste poliitiline tasakaal, mis võib tähendada, et kuningas võib toetuda valitsemisel vastavalt vajadusele eri seisustele (näiteks tasakaalustades kõrgaadli mõju vaimulike ja linnakodanikega). Valdavalt on Euroopa seisuslikes monarhiates olnud neli seisust: aadel, vaimulikud, linnaelanikud (kaupmehed ja käsitöölised) ning talupojad, esinduskogudes olid esindatud vaid esimesed kolm.
DesktopBSD

DesktopBSD on FreeBSD stabiilsel arendusharul põhinev operatsioonisüsteem, millel on graafiliseks kasutajaliideseks KDE. See on saadaval IA-32 (tuntud ka kui 32 bit x86 või i386) ja AMD64 platvormile. DesktopBSD on kohandatud paigaldusversioon FreeBSDst, mitte eraldi haru. See on alati põhinenud FreeBSD viimasel stabiilsel väljalaskel, kuid sisaldanud teatud kohandatud tarkvara, näiteks KDE, DesktopBSD tarvikud ja konfiguratsiooni failid. DesktopBSD sihtkrupiks on tavakasutatajd. Soovitakse pakkuda FreeBSD jõudlust ja stabiilsust, kuid üritatud osa asju, näiteks paigaldamine, lihtsamaks teha, seda eriti algajaid kasutajaid silmas pidades. DesktopBSD arendamine lõpetati 2009. aastal. Viimane väljalase 1.7 ilmus 7. septembril 2009. Peamiseks põhjuseks, miks arendamine lõppes oli, et peamine arendaja Peter Hofer ei leidnud enam piisavalt aega projektiga jätkamiseks ja talle ei leitud asendajat. 2010. aasta mai lõpus anti aga teada, et leitud on uued arendajad, kes Daniel Hilberti juhtimisel DesktopBSD arendamist jätkavad. Versioon 1.7 sisaldab järgmisi funktsioone: Live DVD – süsteemi saab enne paigaldamist proovida Graafiline paigaldus Põhineb FreeBSD 7.2 stabiilsel väljalaskel KDE 3.5.10 töölaud OpenOffice 3.1.1 kontoritarkvara Eelpaigaldatud Java SE 6 keskkond X.Org väljalase 7.4 graafika tugi Toetab GRUB alglaadurit ja võimaldab seda graafiliselt konfigureerida (ainult i386 platvormil) Mitmed parandused võrreldes eelmise versiooniga Soovituslikud nõuded riistvarale: 1,5 GHz protsessor, 1024 MB muutmälu ja 20 GB kõvakettaruumi. DesktopBSD kasutab tarkvara puhul valdavalt BSD litsentsi FreeBSD eeskujul, KDE jaoks kasutatakse GNU GPL litsentsi. DesktopBSD logod ja muu kunst on litsentseeritud Austria Creative Commons Attribution-NonCommercial 2.0 License'iga. BSD PC-BSD DesktopBSD Main Goal (Inglise keeles) OSnews: DesktopBSD Development Comes to a Halt (Inglise keeles) DesktopBSD – a new start Kasutatu 23.02.2011 DesktopBSD 1.7 Release Notes (Inglise keeles) DesktopBSD logod (inglise keeles) DesktopBSD veeb DesktopBSD wiki DesktopBSD Distrowatch.com-is
Kapellskäri sadam

Kapellskäri sadam on Rootsi sadam, mis asub Stockholmist umbes 90 kilomeetrit põhja pool Norrtälje vallas. Sadam kuulub firmale Ports of Stockholm. Ports of Stockholm (rootsi keeles)
Cabinda

Cabinda (ka Tchiowa, Tsiowa) on linn ja vald Angolas Cabinda eksklaavis, Cabinda provintsi keskus. Asub Atlandi ookeani rannikul Cabinda lahe ääres. Linna lähedal on suured naftaleiukohad. Linna asutasid portugallased orjakaubanduskeskusena. 1970. aastal oli linna elanike arv umbes 21 000. Arvutuslik elanike arv on 357 576 (2008). (World Gazetteer, 2008). Pärast 2006. aastal sõlmitud vaherahu mässuliste (FLEC) ja Angola keskvalitsuse vahel on linna naasnud palju põgenikke.
Deferent

Deferent on ajalooline mõiste astronoomias, mida kasutati taevakehade orbiitide kirjeldamiseks. Matemaatiliselt on see tavaline ringjoon. Mõnes geotsentrilises maailmasüsteemis ja ka mittegeotsentrilises maailmasüsteemis on planeetide orbiite kirjeldatud kahe ringjoone abil: esimesel ringjoonel liikus teine, harilikult väiksem ringjoon. Seda esimest ringjoont, millel liikus mitte planeet, vaid teine ring, nimetatigi deferendiks. Arvatakse, et mõiste võttis esimesena kasutusele Apollonios Pergest. Kõige tuntum deferentide kasutaja oli Klaudios Ptolemaios. Mõistet kasutati astronoomias kuni Johannes Kepleri avastatud elliptiliste orbiitide kasutuselevõtuni. Epitsükkel Geotsentriline maailmasüsteem Astronoomia ajalugu
Jälitusluul

Jälitusluul on paranoiline luul, mille puhul inimene on veendunud, et teda jälitatakse. Jälitusluuluga võib kaasneda seletusluul, st inimene on kindel, et teab, kes ja miks jälitab.
Limburgi provints (Holland)

Limburgi provints on Hollandi 1. järgu haldusüksus. http://statline.cbs.nl/  Limburgi provints (Holland) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Epitsükkel

Epitsükkel on ajalooline mõiste astronoomias, mida kasutati taevakehade orbiitide kirjeldamiseks. Matemaatiliselt on see tavaline ringjoon. Mõnedes geotsentrilistes maailmasüsteemides ja ka mitte geotsentrilistes maailmasüsteemides kirjeldati planeetide orbiite kahe ringjoone abil: esimesel ringjoonel liikus teine, harilikult väiksem ringjoon. Teist, väiksemat ringjoont, millel planeet liikus, nimetatigi epitsükliks. Arvatakse, et mõiste võttis esimesena kasutusele Apollonios Pergest. Tuntuim epitsüklite kasutaja oli Klaudios Ptolemaios. Mõistet kasutati astronoomias kuni Johannes Kepleri avastatud elliptiliste orbiitide kasutuselevõtuni. Deferent Geotsentriline maailmasüsteem Astronoomia ajalugu
TNVVNüM

TNVVNüM (Tõele Näkku Vaadates Võib Näha Ükskõik Mida) on Eesti ansambel, mis tegutseb alates 2007. aastast. Stiililiselt on bändi lahterdatud psühhedeelseks post-rokiks, ansambli liikmed on enda viljeldavat muusikat nimetanud psühhedeelseks ja progressiivseks rokiks. 2007. aasta lõpus ilmus ka bändi debüütalbum "Säde". 2009. aastal ilmus teine album "Ouroboros". Mõnes loos teeb külalislauljana kaasa Vallo Toomla. Ekke Västrik – kitarr Mihkel Maasing – klahvpillid Oliver Koit – trummid Lennart Lennuk – bass Cameron Devlin – heli Tanel Velleste – löökriistad, vokaal Sven Oeselg – bass, vokaal Martin Peiken – bass Ametlik koduleht TNVVNÜM MySpace'is Plaadiarvustus Eesti Ekspressis Artikkel SL Õhtulehes
Mineraliseerumine

Mineraliseerumine (ehk mineraalistumine) on protsess, mille käigus orgaanilised ained lagundatakse anorgaanilisteks ehk mineraalaineteks. Nendeks aineteks on enamasti vesi, süsihappegaas, lämmastik, ammoniaak jt ained (ühendid). Protsessi käigus eraldub energiat. Mineraliseerumisprotsessil on oluline tähtsus ökosüsteemide aineringeis, kuna selle tagajärjel muutuvad keerukamad ühendid lihtsamateks, mis assimilatsiooniprotsessi kaudu uuesti organismide orgaanilisteks koostisosadeks sünteesitakse. demineraliseerimine pinnase mineraliseerimine
Emmanuel Le Roy Ladurie

Emmanuel Le Roy Ladurie (19. juuli 1929 – 22. november 2023) oli prantsuse ajaloolane, kes on tuntuks saanud ühena mikroajaloo kui uurimissuuna algatajatest. Ta kuulus annaalide koolkonna kolmandasse põlvkonda. Le Roy Ladurie kuulsaim teos on "Montaillou, Prantsuse küla 1294–1324" (Montaillou, village occitan de 1294 à 1324), 14. sajandi kataritest talupoegi ja inkvisitsiooni vaatlev teos, mis ilmus 1975. aastal. 1996. aastal avaldati ka selle eestikeelne tõlge. Le Roy Ladurie teised teosed käsitlevad enamasti samuti talupojakultuuri. Emmanuel Le Roy Ladurie on valitud 16 ülikooli (sealhulgas 1993. aastal Oxfordi Ülikooli) audoktoriks. USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia (1974) Ameerika Filosoofiaselts (1979) Academia Europaea Filosoofia- ja Poliitikateaduste Akadeemia (1993) Jaapani Akadeemia (2006)
Jacques Le Goff

Jacques Le Goff (1. jaanuar 1924 Toulon – 1. aprill 2014 Pariis) oli prantsuse ajaloolane. Le Goff tegeles peamiselt keskaja kultuuriloo uurimisega, pöörates erilist tähelepanu usulistele ilmingutele ning nende vastastikmõjudele ilmaliku kultuuri komponentidega. Eesti keeles Keskaeg. [Tallinn] : Valgus, 2010, Keskaja Euroopa kultuur. Tallinn: Kupar, 2000. Raha või elu: majandus ja religioon keskajal. Tallinn: Varrak, 2001. Ajalugu, antropoloogia ja imaginaarsus. Intervjuu Jacques Le Goffiga [Intervjuu Marek Tammele., lk 108–126. Taastrükk: Marek Tamm. Kuidas kirjutatakse ajalugu: Intervjuuraamat, Tallinn: Varrak 2007, lk 125–144. Inglise keeles Medieval Civilization, 400-1500. Oxford: Blackwell, 1988. The birth of Europe, 400-1500. Malden (Mass.) [etc.] : Blackwell, 2007.