laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Leida Rammo Linnateatri fondi stipendium

Eesti Rahvuskultuuri Fondi alla kuuluv Leida Rammo Linnateatri Fond loodi 2015. aasta oktoobris eesmärgiga tunnustada Tallinna Linnateatrit ja selle loomingulist kollektiivi. Preemiasaaja valivad Linnateatri kollektiivi seast varasemad laureaadid. Varem tunnustati laureaati või stipendiaati novembris, alates 2022. aastast Leida Rammo sünniaastapäeva, 18. aprilli paiku. 2016 – Külli Teetamm ja Indrek Ojari (preemia) 2017 – Epp Eespäev (stipendium) 2018 – Alo Kõrve (preemia) 2019 – Hele Kõrve (preemia) 2020 – Evelin Võigemast (stipendium) 2022 – Kaspar Velberg (stipendium) 2023 – Mart Toome (preemia) 2024 – Sandra Uusberg (stipendium) ERR (19. aprill 2024). "Leida Rammo Linnateatri fondi preemia pälvis Sandra Uusberg". ERR. Vaadatud 19. mail 2024. Stipendiumist Tallinna Linnateatri kodulehel Fondist ja laueraatidest Eesti Lavastuse andmebaasi kodulehel
KÜ

KÜ võib tähistada: Korteriühistu Katastriüksus See võib lühendina märkida ka nimetusi "Kirjastusühing" või "Kirjastus-Ühisus", mida on kasutanud mitmed kirjastused.
Khlong San

Khlong San (tai คลองสาน) on Bangkoki linnaosa (khet). Khlong San asub Chao Phraya jõe vasakul (läänepoolsel) kaldal. Linnaosa koosneb neljast asumist (khwaeng): Somdet Chao Phraya, Khlong San, Bang Lamphu Lang ja Khlong Ton Sai. Khlong Sani linnaosa sai Bangkoki osaks 1971. aastal, mil Thonburi linn ühendati pealinnaga. Khlong San (คลองสาน) Beautiful Bangkok. Vaadatud 18. oktoobril 2023
Bangkok Yai

Bangkok Yai (tai บางกอกใหญ่) on Bangkoki linnaosa (khet). Khlong San asub Chao Phraya jõe vasakul (läänepoolsel) kaldal. Linnaosa koosneb kahest asumist (khwaeng): Wat Arun ja Wat Tha Phra.
Blaschko triibud

Blaschko triibud on normaalse raku arenemisega kaasnevad jooned nahas, mis on silmaga nähtavad vaid teatud nahahaiguste esinemise korral. Triipe võib näha ka ultraviolettvalguses. Triibud katavad keha laikudena, pööristena, pidevate või katkendlike joontena ja vöödimustrina: kolm põhilist mustrit on V-kujuliselt seljal, S-kujuliselt rinnal ning külgedel, laineliselt peal. Oletatakse, et jooned järgivad embrüo rakkude arengut, kuna need ei järgi närvi-, lihas- või lümfisüsteemide kulgu. Triibud ilmnevad lisaks inimestele ka teistel loomadel. Triibud avastas saksa dermatoloog Alfred Blaschko 1901. aastal. lööve jagunemine Jürisoo, Lauri (16. september 2015). "Hea teada: inimkeha on kaetud silmale nähtamatute triipudega". Forte. Vaadatud 22. jaanuaril 2023. Tenea, Daniela (28.10.2016). "The Puzzle of the Skin Patterns". Integrative Medicine International. Vaadatud 22.01.2023. Happle, R; Haneke, E (2021). "More about Zlotnikov, the Man Who Explained Blaschko's Lines to be a Mosaic". Acta Dermato Venereologica. Medical Journals Sweden AB. 101 (8): adv00521. DOI:10.2340/00015555-3880. ISSN 1651-2057. "Die Nervenverteilung in der Haut in ihrer Beziehung zu den Erkrankungen der Haut : Bericht erstattet dem VII. Congress der Deutschen Dermatologischen Gesellschaft, abgehalten zu Breslau 28-30. Mai 1901 : Blaschko, Alfred, 1858-1922 : Free Download, Borrow, and Streaming : Internet Archive". Internet Archive. 14. jaanuar 2022. Vaadatud 22. jaanuaril 2023.
Rat Burana

Rat Burana (tai ราษฎร์บูรณะ) on Bangkoki linnaosa (khet). Khlong San asub Chao Phraya jõe vasakul (läänepoolsel) kaldal. Linnaosa koosneb kahest asumist (khwaeng): Rat Burana ja Bang Pakok.
Saphan Sung

Saphan Sung (tai สะพานสูง) on Bangkoki linnaosa (khet). Linnaosa koosneb kolmest asumist (khwaeng): Saphan Sung, Rat Phatthana ja Thap Chang. Saphan Sungi linnaosa on moodustatud 1997. aastal. Saphan Sung (สะพานสูง) Beautiful Bangkok
Lodja (Pärnu)

Lodja on Pärnu linnaosa, mis paikneb Pärnu jõe ja Reiu jõe ääres. Lodja linnaosas on viis tänavat: Lodja tee Lätte Paide maantee Reideni Videviku
Kesklinn (Pärnu)

Kesklinn on Pärnu linnaosa, mis paikneb Pärnu jõe ääres linna keskel. Kesklinna linnaosas on 31 tänavat, milleks on: Aia Aida Akadeemia Esplanaadi Gildi Hommiku Hospidali Kalda Keskväljak Kuninga Lai Lõuna Malmö Mere puiestee Munga Nikolai Pargi Paul Kerese Pikk Põhja Pühavaimu Ringi Rüütli Uus Vanapargi Vana-Tallinna Vee Vingi Võimlemise Õhtu põik Õhtu
Eeslinn (Pärnu)

Eeslinn on Pärnu linnaosa, mis paikneb Pärnu jõe ääres, Kesklinna ja Mai vahel. Eeslinna linnaosas on 59 tänavat, milleks on: Aia Aisa A. Adamsoni A. H. Tammsaare puiestee Esplanaadi Heina Henno Hõbe Jalaka Kalamehe Kanali Karja Karjamaa Karusselli Kasarmu Kastani Kastani põik Kivi Koidu Kooli Köie Laatsareti Lai Liilia Liiva Paju Pardi Pargi Pikk Pilli Riia maantee Ruudu Rähni Side Sillutise Supeluse Suur-Jõe Suur-Kuke Suur-Posti Suur-Sepa Suur-Veski Tui Tulbi Vanapargi Vase Veetorni Vesiroosi Vikerkaare Vingi Väike-Jõe Väike-Kuke Väike-Posti Väike-Sepa Väike-Veski Õie 1. Jõe 2. Jõe 3. Jõe 4. Jõe
Mai (Pärnu)

Mai on Pärnu linnaosa, mis paikneb Pärnu jõe ja mere ääres, Eeslinna ja Raeküla vahel. Mai linnaosas on 19 tänavat, milleks on: A. H. Tammsaare puiestee Energia Kooli Laine Laki Lao Liivi tee Luule Mai Mere Metsa Papiniidu Pae Raja Ravi Raudtee Riia maantee Suur-Jõe Tüürimehe Mai linnaosas planeeritud tänavad: Junga Jõekääru Kaldapealse Liivaoja Madruse Pootsmani Terminali
Tavira

Tavira on linn Lõuna-Portugalis Segua ja Gilao jõe vahel. Taviras on romantilised kitsad tänavad, linnapilti ilmestavad kirikute tornid. Linnas on kokku 23 kirikut, kuulsaim nendest on Igreja da Misericordia. Tavira sümbol Rooma sild pärineb mauride ajast. Esimesed kirjalikud teated pärinevad 11. sajandist.
Ilmar Mikiver

Ilmar Mikiver (1. jaanuar 1920 Loksa – 26. september 2010 Washington) oli eesti ajakirjanik ja luuletaja. Aastatel 1988–1992 oli ta raadiojaama Ameerika Hääl Eesti Osakonna juhataja. Ta õppis aastatel 1932–1935 Gustav Adolfi Gümnaasiumis ja lõpetas 1939. aastal Tallinna Reaalkooli. Aastatel 1940–1943 õppis ta Tartu Ülikoolis ja töötas 1942–1943 Postimehe ajakirjanikuna, põgenes 1943. aastal Soome kaudu Rootsi. 1954. aastal lõpetas ta Stockholmi Ülikooli filosoofiakandidaadi kraadiga. Mikiver kuulus vabatahtlikuna Soome jalaväerügementi JR 200. Hiljem töötas Mikiver raadiojaama Ameerika Hääl harutoimetuses Saksamaal Münchenis. Aastatel 1988–1992 juhatas Ameerika Hääle Eesti Osakonda Washingtonis. Ta töötas Ameerika Ühendriikides ka börsimaaklerina. Ilmar Mikiver kirjutas arvustusi ja esines loengutega ning kirjutas sürrealistlikku luulet (mida ilmus näiteks ajakirjas Mana). Pärast Ameerika Häälest taandumist kirjutas Mikiver Ameerika ajalehtede ülevaateid Eesti ajakirjandusväljaannetele ning oli New Yorgis ilmuva Vaba Eesti Sõna alaline kolumnist. Ta oli Jakob Mikiveri poeg. Kirves ja tuiksoon: luuletusi 1960-1975. Toronto: Boreas and Mana, 1976. Oltsile: uduseil hommikuil su kare säär kumas tubakapeenarde vahel... (bibliofiilne väljaanne, 8 lk., 25 eksemplari). Stockholm: Otto Paju, 1994. Urb: teine kogu luuletusi. Tallinn: Maarjamaa, 2007. Ankruketi lõpp. 9 esseed eesti luulest. Koost. ja järelsõna T. Hennoste. LR 2010, nr 36-37. 2001 – Valgetähe III klassi teenetemärk (tähelepanuväärsete teenete eest raadioajakirjanikuna) Ilmar Mikiver Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Saratseenid on tulemas! Estonian World Review, 18. november 2005
Tammiste (Pärnu)

Tammiste on Pärnu linnaosa, mis paikneb Pärnu jõe ääres, Rääma kõrval. Tammiste linnaosas on 8 tänavat, milleks on: Jaama Kaasiku Kauba Lepiku Nurmenuku Sarapiku Tammiste tee Uuemetsa tee Tammiste linnaosas planeeritud tänavad: Männituka Suvila Tammiste suvilarajoonis Suvila Tammiste suvilarajoonis Tammiste suvilarajoon Pärnus Tammiste suvilarajoon Pärnus
Rust (Burgenland)

Rust on statuudiga linn (Statutarstadt) Austrias Burgenlandi liidumaal. See asub Neusiedli järve läänekaldal Ungari piiri lähedal. Ligikaudu 1900 elanikuga on see riigi väikseim statuudiga linn, kuna Ungari kroon andis 1681. aastal sellele kuningliku vabalinna õigused. Kui Statutarstadt, see moodustab ka omaette haldusringkonna (Bezirk). Linn on kuulus oma veinide (Beerenauslese, jäävein ja Ruster Ausbruch) poolest. Asulat on esmamainitud nimega Ceel Ungari kuninga Károly I poolt välja antud 1317. aasta dokumendis, mille nimi tulenes ungarikeelsest sõnast szil (jalakas), hiljem tõlgiti saksa keelde Rüster või Rusten. Tänapäevane ungarikeelne nimi Ruszt on jällegi tõlge saksakeelsest terminist. Rusti kodanikud said turuõiguse 1470. aastal ja privileegi tähistada oma veinivaadi korgid kuulsa R-margiga 1524. aastal. Jõukas linn saavutas lõpuks iseseisvuse 1681. aasta Soproni Riigipäeval Ungari kuninga, keiser Leopold I käsul. Koos Burgenlandi piirkonnaga läks Rust 1921. aastal Ungarilt Austria vabariigile. Kalurite kirik Raekoda Kulmbach, Saksamaa, 1981. aastast Tokaj, Ungari, 2006. aastast Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Bevölkerung am 1.1.2021 nach Ortschaften (Gebietsstand 1.1.2021) (German)
Retsentne takson

Retsentne ehk nüüdisaegne takson on takson, millesse kuuluvad organismid (või vähemalt osad neist) on tänapäeval elus. Retsentse taksoni vastandiks on väljasurnud takson.
Eisenstadt-Umgebungi ringkond

Eisenstadt-Umgebung (horvaadi Kotar Željezno-okolica) on ringkond Austrias Burgenlandi liidumaal. Ringkonna pindala on 455,5 km² ja elanike arv 40 996 (2012). Ringkonna halduskeskus asub Eisenstadtis, mis ise ringkonda ei kuulu. Ringkonda kuuluvad jätgmised vallad: Breitenbrunn am Neusiedler See Donnerskirchen Großhöflein Hornstein Klingenbach Leithaprodersdorf Loretto Mörbisch am See Müllendorf Neufeld an der Leitha Oggau am Neusiedler See Oslip Purbach am Neusiedlersee Sankt Margarethen im Burgenland Schützen am Gebirge Siegendorf Steinbrunn Stotzing Trausdorf an der Wulka Wimpassing an der Leitha Wulkaprodersdorf Zagersdorf Zillingtal http://www.statistik.at/wcm/idc/idcplg?IdcService=GET_NATIVE_FILE&RevisionSelectionMethod=LatestReleased&dDocName=080904, vaadatud 4.07.2016.
1952. aasta taliolümpiamängud

1952. aasta taliolümpiamängud olid VI taliolümpiamängud, mis toimusid 14.–25. veebruarini 1952 Norra pealinnas Oslos. Oslo sai esimese põhjamaa ja esimese pealinnana taliolümpiamängude korraldamise õigused ROK-i 40. istungil Stockholmis 1947. aastal. Teised kandideerinud linnad olid Cortina d'Ampezzo (Itaalia) ja Lake Placid (USA). Olümpiamängudel jagati välja 22 komplekti medaleid. Iluuisutamine (3) Jäähoki (1) Murdmaasuusatamine (4) Suusahüpped (1) Kahevõistlus (1) Kiiruisutamine (4) Mäesuusatamine (6) Bobisõit (2)
Teabelevi

Teabelevi on massikommunikatsioon, igasuguse informatsiooni edastamine laiale vastuvõtjaskonnale, eeskätt ajakirjanduse kujul.
Karustiivalised

Karustiivalised (Dermoptera) on Kagu-Aasias leviv imetajate selts, kelle lähimad sugulased on esikloomalised ja tupaialised. Karustiivaliste seltsis sisaldub üks sugukond, kaguanlased, kahe perekonna ja liigiga: malai kaguan e. malai kolugo (Galeopterus variegatus) filipiini kaguan e. filipiini kolugo (Cynocephalus volans). Kaguanid meenutavad välimuselt lennusega leemureid. Võrreldes teiste liuglejatega on kaguani lennus rohkem arenenud, ulatudes kaelast saba tipuni ja varvaste otsteni. Andrei Miljutin. Maailma imetajate mitmekesisus. Tallinn : Varrak, 2015. Lk 128
Neusiedl am See ringkond

Neusiedl am See (ungari Nezsideri járás, horvaadi Kotar Niuzal) on ringkond Austrias Burgenlandi liidumaal. Ringkonda kuuluvad järgmised vallad (sulgudes horvaadikeelne nimi): Andau Apetlon Bruckneudorf Deutsch Jahrndorf Edelstal Frauenkirchen Gattendorf Gols Halbturn Illmitz Jois Kittsee (Gijeca) Mönchhof Neudorf bei Parndorf (Novo Selo) Neusiedl am See Nickelsdorf Pama (Bijelo Selo) Pamhagen Parndorf (Pandrof) Podersdorf am See Potzneusiedl Sankt Andrä am Zicksee Zurndorf Tadten Wallern im Burgenland Weiden am See Winden am See http://www.statistik.at/wcm/idc/idcplg?IdcService=GET_NATIVE_FILE&RevisionSelectionMethod=LatestReleased&dDocName=080904, vaadatud 4.07.2016.
Mattersburgi ringkond

Mattersburg (horvaadi Kotar Matrštof, ungari Nagymartoni járás) on ringkond Austrias Burgenlandi liidumaal. Ringkonda kuuluvad järgmised vallad (sulgudes horvaadikeelne nimi): Antau (Otava) Bad Sauerbrunn Baumgarten (Pajngrt) Draßburg (Rasporak) Forchtenstein (Fortnava) Hirm Krensdorf (Kreništof) Loipersbach im Burgenland Marz Mattersburg (Matrštof) Neudörfl Pöttelsdorf Pöttsching (Pecva) Rohrbach bei Mattersburg Schattendorf (Šundrof) Sieggraben (Sigrob) Sigleß (Cikleš) Zemendorf-Stöttera Wiesen (Bizmet) http://www.statistik.at/wcm/idc/idcplg?IdcService=GET_NATIVE_FILE&RevisionSelectionMethod=LatestReleased&dDocName=080904, vaadatud 4.07.2016.
Silver Tambur

Silver Tambur (sündinud 24. mail 1977 Pärnus) on eesti ajakirjanik ja kultuurikorraldaja. Tambur on lõpetanud Sütevaka Humanitaargümnaasiumi. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis ajakirjandust[viide?] ning Birkbecki Kolledžis (Londoni Ülikool) politoloogiat. 2016. aastal täiendas ta end Deutsche Welle juures Bonnis Saksamaal.[viide?] Pärast elamist 13 aastat Suurbritannias, peamiselt Londonis, naasis ta 2014. aastal Eestisse.[viide?] Tambur on ingliskeelse veebiajakirja Estonian World kaasasutaja ja peatoimetaja. Ta on teinud kaastööd ka Eesti Rahvusringhäälingule, Delfile / Eesti Päevalehele ja Kuku Raadiole ning tema arvamuslugusid on ilmunud Postimehes, Delfis, Müürilehes ja ERRi portaalis. Alates 2014. aastast on Tambur teinud Eesti reportaaže Uus-Meremaa Rahvusringhäälingule.[viide?] 2017. aastal asutas Tambur koos kolme mõttekaaslasega ingliskeelsete ürituste sarja Estonishing Evenings, mille eesmärk on tutvustada mujalt Eestisse elama tulnud inimestele paremini siinset ühiskonda ja kultuuri ning ühendada erinevaid kogukondi – eestlasi ja teise kultuuritaustaga inimesi – üksteisega. Estonishing Evenings on korraldanud Tallinnas üle 35 ürituse, millest on osa võtnud üle 3000 inimese 75 eri rahvusest. 2019. aasta märtsis kaasasutas Tambur kodanikuliikumise Kõigi Eesti, mis kogus paari päevaga sotsiaalmeedias üle 20 000 inimese toetuse. 14. aprillil 2019 korraldas ta Tallinna Lauluväljakul kontserdi Kõigi Eesti Laul,[viide?] millel osales 10 000 inimest. Tambur on modereerinud paneeldiskussioone ja konverentse nii eesti kui ka inglise keeles. Ta on Toronto Eesti Keskuse nõukogu liige.[viide?] 2016 – Eesti Välisministeeriumi hõbemärk (ministeeriumile osutatud silmapaistvate teenete ja abi eest)[viide?] 2018 – Eesti Vabaühenduste Liidu aasta missiooniinimene (koos Rainer Sternfeldiga) 2020 – Estonian Worldi Avatud Eesti Fondi koosmeele auhind 2022 – Välisministeeriumi kodanikudiplomaatia tänukiri ("järjekindla ja tundliku tegevuse eest ingliskeelse väljaande Estonian World juhtimisel, mis ühendab eestlasi ja Eesti sõpru Eestis ja laias maailmas" Kodanikuliikumise Kõigi Eesti kaasasutaja Silver Tambur kandideerib sotside nimekirjas AASTA TEGIJAD 2017 Hea Kodanik Koosmeele auhind 2020: Estonian World Avatud Eesti Fond Välisministeeriumi kultuuripreemia sai tänavu ansambel Svjata Vatra Välisministeerium, 14. detsember 2022.
Vaiste lõpp

Vaiste lõpp (ka Vaiste laht) on väike laht pindalaga 299 ha Liivi lahe kirdeosas Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. See asub Raespa ja Kastna poolsaare vahel. Lahte (lõppe) suubub Kolga jõgi. Laht piirneb Raespa, Saare ja Vaiste külaga. Laht on populaarne talvine kalastamispaik harrastuskalameeste hulgas. Vaiste laht Eesti looduse infosüsteemis "Kas Vaiste lahe põnev ring on meteoriidikraater?" Maaleht, 16. september 2010
Marek Plura

Marek Mirosław Plura (18. juuli 1970, Racibórz – 21. jaanuar 2023, Katowice) oli Poola poliitik, psühhoterapeut ja ühiskonnategelane. Ta oli kaks ametiaega Poola parlamendi alamkoja liige ja Euroopa Parlamendi liige 2014–2019. Kuulus erakonda Kodanikuplatvorm. Ta põdes spinaalset lihasatroofiat. https://www.europarl.europa.eu/meps/et/124881/MAREK_PLURA/history/8
2023. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2023. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused, mis on 53. laskesuusatamise maailmameistrivõistlused, toimusid Saksamaal Oberhofis 8.–19. veebruarini 2023. aastal. Pärast 2004. aastat peetakse seal tiitliheitlusi teist korda. Viimased laskesuusatamise maailmameistrivõistlused Saksamaal olid Ruhpoldingis 2012. aastal. Esimest korda pärast 1993. aastat ei kuulu maailmameistrivõistlused laskesuusatamise maailma karikasarja hulka. Laskesuusatamise maailmameistrivõistlusi 2022. aastal taliolümpiamängude tõttu ei peetud. Kuupäev: 11. veebruar Osavõtjaid: 112 Riike: 35 Maailmameister 2021: Martin Ponsiluoma Olümpiavõitja 2022: Johannes Thingnes Bø Ametlikud tulemused Kuupäev: 12. veebruar Osavõtjaid: 56 võistlejat Riike: 24 Maailmameister 2021: Émilien Jacquelin Olümpiavõitja 2022: Quentin Fillon Maillet Ametlikud tulemused Kuupäev: 14. veebruar Osavõtjaid: 104 Riike: 33 Maailmameister 2021: Sturla Holm Lægreid Olümpiavõitja 2022: Quentin Fillon Maillet Ametlikud tulemused Kuupäev: 18. veebruar Osavõtjaid: 22 võistkonda Maailmameister 2021:  Norra Sturla Holm Lægreid Tarjei Bø Johannes Thingnes Bø Vetle Sjåstad Christiansen Olümpiavõitja 2022:  Norra Sturla Holm Lægreid Tarjei Bø Johannes Thingnes Bø Vetle Sjåstad Christiansen Ametlikud tulemused Kuupäev: 19. veebruar Osavõtjaid: 30 Riike: 13 Maailmameister 2021: Sturla Holm Lægreid Olümpiavõitja 2021: Johannes Thingnes Bø Ametlikud tulemused Kuupäev: 10. veebruar Osavõtjaid: 96 Riike: 29 Maailmameister 2021: Tiril Eckhoff Olümpiavõitja 2022: Marte Olsbu Røiseland Ametlikud tulemused Kuupäev: 12. veebruar Osavõtjaid: 60 võistlejat Riike: 22 Maailmameister 2021: Tiril Eckhoff Olümpiavõitja 2022: Marte Olsbu Røiseland Ametlikud tulemused Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 94 Riike: 29 Maailmameister 2021: Markéta Davidová Olümpiavõitja 2022: Denise Herrmann Ametlikud tulemused Kuupäev: 18. veebruar Osavõtjaid: 16 võistkonda Maailmameister 2021:  Norra Ingrid Landmark Tandrevold Tiril Eckhoff Ida Lien Marte Olsbu Røiseland Olümpiavõitja 2022:  Rootsi Linn Persson Mona Brorsson Hanna Öberg Elvira Öberg Ametlikud tulemused Kuupäev: 19. veebruar Osavõtjaid: 30 Riike: 14 Maailmameister 2021: Lisa Theresa Hauser Olümpiavõitja 2022: Justine Braisaz-Bouchet Ametlikud tulemused Kuupäev: 8. veebruar Osavõtjaid: 26 võistkonda Maailmameister 2021:  Norra Sturla Holm Lægreid Johannes Thingnes Bø Tiril Eckhoff Marte Olsbu Røiseland Olümpiavõitja 2022:  Norra Marte Olsbu Røiseland Tiril Eckhoff Tarjei Bø Johannes Thingnes Bø Ametlikud tulemused Kuupäev: 16. veebruar Osavõtjaid: 54 Riike: 27 Maailmameister 2021:  Prantsusmaa Antonin Guigonnat Julia Simon Ametlikud tulemused      Korraldajariik Ametlik koduleht
Kolga jõgi (Pärnumaa)

Kolga jõgi (ka Kolga oja) on jõgi Pärnumaal Lääneranna vallas. Jõgi on 11,7 km pikk ja valgla pindala 89,9 km². Jõgi algab Piha külast ja suubub põhjast Vaiste lõppe. Kolga jõkke voolavad paremalt Kaaniveski kraav ning vasakult Öaoja ja Veskiaru kraav. Jões elavad jõevähk ja jõeforell. Jõel käib toitumas must toonekurg. Kolga jõgi voolab keskjooksul läbi luiteliste Kolga mägede (Kolga luited), kus jõel on kõrged liivakaldad luitemännikuga. See koht võeti aastal 1991 kaitse alla ja kannab alates 2006. aastast Kolga looduskaitseala nime. Kolga jõgi keskkonnaportaalis
Vassy massimõrv

Vassy massimõrv oli veresaun 1. märtsil 1562, kui Guise'i hertsog François väed Wassys Prantsusmaal hugenotte tapsid. Tegu oli hugenotisõdade esimese suure sündmusega. Sellele järgnenud lahingud päädisid 19. märtsil 1563 Amboise'i ediktiga. Vassy sündmusi on kujutatud seitse aastat hiljem Genfis valminud kuulsatel graveeringutel. Pärtliöö veresaun Jean Ehrmann, "Massacre and Persecution Pictures in Sixteenth Century France" in Journal of the Warburg and Courtauld Institutes, vol. 8, (1945), London: The Warburg Institute, pp. 195-199 Virtual Museum of Protestantism: The protestant Museum in the Wassy barn
Aado Slutsk

Aado Slutsk (kuni 4.03.1940 Abram; 17. juuli 1918 Riia – 28. september 2006 Tallinn) oli Eesti ajakirjanik ja tippjuht. Ajakirjanikuna asus tööle juulis 1940 Tallinna ajalehes Trudovoj Put'. Septembris 1944 toimetas ta Tallinna ajalehte Päevauudised. Aastast 1955 töötas ta ringhäälingus. Ta oli 1964–1981 Eesti NSV Raadio ja Televisiooni Komitee esimehe asetäitja, kellele allus Eesti Raadio. Aastatel 1969–1981 oli ta lisaks sellele ka ametlikult Eesti Raadio direktor. Aado Slutski toel tehti Eesti Raadios palju uuendusi. 1965. aastal loodi ühiskondliku arvamuse grupp kuulajatelt tagasiside saamiseks. Tööd alustas RAMETO. Aastal 1967 avati Eesti Raadio teine programm Vikerraadio, mis loodi Moskva raadio segasaatekavaga Radio Majak eeskujul konkureerimaks eeskätt Ameerika Häälega. Tema juhiks olles loodi raadio arvutuskeskus; hangiti moodne helibuss Škoda. Slutsk lõi raadio juurde Pressibüroo, kus analüüsiti maailma sündmusi. Üks uuendusi oli ka meelelahutuslike sarjade, nn järjejuttude alustamine oktoobris 1966. Ta korraldas tehniliste uuenduste demonstratsioone EKP juhtidele, mis soodustas välisvaluuta hankimist uue tehnika soetamiseks. Raadiojuhina kaitses Slutsk oma alluvaid ülemuste ees ideoloogiliste süüdistuste eest. Alates 1989. aastast oli ta Eesti Olümpiakomitee liige. Vladimir Raudsepp, Aado Slutsk (koostajad). Eesti kunsti ja kirjanduse dekaad Moskvas 1956: album, Tallinn 1958. Aado Slutsk (koostaja ja toimetaja). Back into the Olympic family, Tallinn 1991, tõlkinud Anne Lange. Aado Slutsk (toimetaja). Estonian olympic team, Albertville, France, 1992, Tallinn 1992, tõlkinud E. Allepere. Aado Slutsk (koostaja). Albertville ja nüüd Barcelona, Tallinn 1992. Aado Slutsk (koostaja). Te ei eksinud, härra parun!, Tallinn 1995. 1972 Eesti NSV teeneline ajakirjanik 1996 Eesti Raadio elutööpreemia 2004 Eesti Ajakirjanike Liidu auliige Eesti Raadio järelehüüdes öeldakse: "Ta oli emotsionaalne, vahel ka subjektiivne ja ülekohtune. Juht, kellega vastuollu sattuda oli ohtlik. Ja sellest hoolimata oli ta särav isiksus. Ta oskas valida ja hinnata inimesi. Ta oli galantne ja vaimukas. Härrasmees, kes tervitades kaabut tõstis. Ta oli kirglik mägisuusataja ja efektne seltskonnategelane." Valdo Pant lahkus Eesti Raadiost Eesti Televisiooni konflikti tõttu Slutskiga. Ta kirjutas sellise avalduse: "Raadio juhtkond teeb mulle takistusi ja ma ei saa nendega rohkem koos töötada. Raadio juhtkond on oinapäine. Ühesõnaga, kuna raadio juhtkond on loll, siis on nendega võimatu koos töötada.". Slutsk viseeris selle avalduse: "Nõus. Luban." Krista Taim. Valdo Pandi vahakujule saab täna õnne soovida (Esko Tasa meenutused), SL Õhtuleht, 21. jaanuar 2003