laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mark Sergejev

Mark Sergejev, õieti Mark Gantvarger (vene keeles Марк Давидович Сергеев (Гантваргер); 11. mai 1926 Jenakijeve – 9. juuni 1997 Irkutsk) oli juudi päritolu vene kirjanik, tõlkija, kriitik ja koduloolane. Ta õppis 1942–1949 Irkutski Riikliku Ülikooli ajaloo-filoloogiateaduskonnas. Ta osales Teises maailmasõjas, sealhulgas 1945. aastal Mandžuuria operatsioonis. Sergejev oli alates 1958. aastast Nõukogude Liidu Kirjanike Liidu ja Vene Kirjanike Liidu liige. Ta kirjutas palju tänapäevateemalisi muinasjutte ja jutustusi lastele, samuti luulet. Eesti keeles on ilmunud tema kogumik "Tõelised imed" (tõlkinud Helgi Limberg, värsid tõlkinud Valeeria Villandi, Tallinn: Eesti Raamat, 1982; originaal "Вот так чудеса", 1976). 1971. aastal nimetati ta Vene NFSV teeneliseks kultuuritöötajaks, 1986. aastal Irkutski aukodanikuks. Ta pälvis ka ordeni "Austuse märk" ja Rahvaste Sõpruse ordeni. Mark Sergejev saidil irkipedia.ru
Eleanor Farjeon

Eleanor Farjeon (13. veebruar 1881, London – 5. juuni 1965 London) oli Suurbritannia lastekirjanik. Ta on kasutanud ka pseudonüüme Tomfool, Merry Andrew ja Chimaera. Tema raamatute sage illustreerija oli inglise kunstnik Edward Ardizzone. Eesti keeles on ilmunud tema jutustus "Eha-Maie õnnesõrmus" ("Ameliaranne and the magic ring", tõlkinud Mart Luht, Tartu; Tallinn: Loodus, 1939) ning lastelugude valimik "Väike raamatutuba", mis sisaldab jutte 1955. aastal ilmunud kogumikust "The Little Bookroom" (valinud ja tõlkinud Ester Heinaste, Tallinn: Eesti Raamat, 1987). Kogumik "The Little Bookroom" tõi autorile 1955. aastal Carnegie medali, 1956. aastal pälvis ta selle eest esimesena Hans Christian Anderseni lastekirjanduspreemia.
Pärnu Mai Kool

Pärnu Mai Kool on põhikool Pärnus Mai tn. 3 aadressil. Kool alustas tegevust 2014. aastal peale koolireformi, mis viis Pärnu Ühisgümnaasiumi Mai tänavalt Kooli tänavale. Mai tänava kool Facebook: Pärnu Mai Kool
Gundremmingeni tuumajaam

Gundremmingeni tuumaelektrijaam on suur tuumaelektrijaam Saksamaal Baieri liidumaal. Ta on suurima võimsusega tuumaelektrijaam Saksamaal. 2016. aasta kevadel avastati tuumajaama arvutipargi massiline nakatatus viirustega. Viirused tuumajaama arvuteis.
Nätegrunne

Nätegrunne (eestirootsikeelne nimi; rootsi keeles Nätgrundet) on 590 m² suurune saar Lääne maakonnas Vormsi vallas Voosi kurgus. Saare rannajoone pikkus on 144 meetrit. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Saare koordinaadid on 59° 2′ N, 23° 21′ E. Nätegrunnena Nätegrunne Eesti looduse infosüsteemis
Gutagrunne

Gutagrunne (eestirootsikeelne nimi; rootsi keeles Gutagrunden) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo lahes asuv 0,29 hektari suurune saar. Saar asub Rumpo poolsaare ja Pasilaiu vahel, 800 m Rumpo poolsaarest. Saar on liivase pinnamoega, rannajoone pikkus on 275 m. Saare koordinaadid on 58° 57′ N, 23° 17′ E. Gutagrunne Eesti looduse infosüsteemis
Salsgrunne

Salsgrunne (eestirootsikeelne nimi; rootsi keeles Sadelsgrundet) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Rumpo küla alal Hullo lahes asuv 0,16 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 361 meetrit. Saare koordinaadid on 58° 57′ N, 23° 15′ E. Saar asub 400 meetrit Norrsankenist lõunas. Saar on kruusase pinnamoega. Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Salsgrunne Eesti looduse infosüsteemis
Stora Åbbargrunne

Stora Åbbargrunne (eestirootsikeelne nimi; rootsi keeles Stora Abborrgrundet) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Rumpo küla alal Hullo lahes asuv 0,94 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 793 meetrit. Saare koordinaadid on 58° 58′ N, 23° 16′ E. Saar asub 1 kilomeeter Rumpo külast läänes. Saar on kivise pinnamoega. Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Sunna Åbbargrunne Stora Åbbargrunne Eesti looduse infosüsteemis
Tiiu Valgemäe Uisukool

Tiiu Valgemäe Uisukool on MTÜ Uisuklubi Gliss asutatud erahuvikool, mille eesmärk on iluuisutamise õpetamine. Uisukool on asutatud 2012. aastal. Uisukooli treeningud toimuvad peamiselt Tallinnas Škoda Jäähallis. Kokku treenib koolis ligi sada sportlast. Kuna kooli peatreener Tiiu Valgemäe on ise Vaike Paduri õpilane, siis võib öelda, et kool esindab Eesti iluuisutamise vanimaid traditsioone. Tema uisukooli kasvandikud on näiteks mitu korda Eesti meistriks tulnud Gerli Liinamäe ja Daniil Žurav. Uisukooli koduleht
Struve raudteesild

Struve raudteesild, ka Darnõtsja raudteesild, (ukraina Залізничний міст Струве, Дарницький залізничний міст) oli raudteesild üle Dnepri jõe Kiievis. Sild oli valmimisel Euroopa pikimaid raudteesildu. Esimese maailmasõja eel oli sild Venemaal pikkuselt Sõzrani ja Amuri silla järel kolmas. Aastatel 1866–1870 ehitati ehitusjärkude kaupa Kiievi–Kurski raudtee. Viimases järgus valmis 1870. aasta veebruaris raudteesild üle Dnepri jõe Kiievis. Silla esialgne nimi oli Dnepri sild Kiievi-Kurski raudteel. 12-avalise paralleelvöödega metallsõrestiksilla projekteeris sõjaväeinsener insenerkapten Amand Struve. Silla üldpikkus oli 1067,6 m, sillete skeem 12×89 m. Üheteelise raudteesilla ehitustööd kestsid viis aastat (1866–1870). Sillasambad rajati kessoonidele. Ehitustöid juhtis Struve ise. Alltöövõtjatena võtsid ehitamisest osa ka mitu ehitusfirmat välismaalt. Silla valmimine tõi Struvele sillaehitajana laiema tuntuse ka väljaspool Venemaad. Keiser Aleksander II ülendas ta insenerpolkovnikuks. Nõukogude-Poola sõjas 1920. aasta juunis poola vägede taganemisel õhitud sild taastati sama aasta septembris. 1941. aasta septembris sai sild Punaarmee taganemisel rängalt kannatada. Saksa okupatsiooni ajal sild taastati, kuid 1943. aasta oktoobris sakslaste taganemisel purustati sild täielikult. Kuni uue raudteesilla ehitamiseni toimis raudteevedu üle ajutiste sildade. 1949. aastal rajati hävinud silla kõrvale uus Darnõtsja raudteesild. Darnõtsja sild Дарницький міст у Києві. kievtown.net
Uisuklubi Gliss

Uisuklubi Gliss on 2011. aastal asutatud spordiklubi, mis annab iluuisutamisõpet ning korraldab iluuisutamisvõistlusi ja -laagreid. Klubi treeningutes osaleb üle saja uisutaja kõikides vanusekategooriates. Klubi korraldab iga aasta jaanuaris rahvusvahelisi võistlusi Gliss Open ning suviti uisulaagreid. Klubi on ka erahuvikooli Tiiu Valgemäe Uisukooli pidaja. Klubi peatreener on Tiiu Valgemäe, kes on ise paljukordne Eesti meister ja ka Valgevene meister. Tiiu Valgemäe on Vaike Paduri õpilane ning seega saab öelda, et klubi kannab edasi vanimaid Eesti iluuisutamise traditsioone. Klubi teised treenerid on Jelena Muhhina, Kristel Ojasaar, Merike Tali, Karmen Kull ja Svea Miller. Klubi teeb koostööd paljude välistreeneritega: Nick Perna, Marina Kudrjavtseva, Olga Voložinskaja jpt. Klubi tegevuskoht on peamiselt Škoda Jäähall Tallinnas. Koduleht
Storstaingrunne

Storstaingrunne (eestirootsikeelne nimi; rootsi keeles Storstensgrundet, eesti keeles Suurekivi rahu) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Rumpo küla alal Hullo lahes asuv 2,2 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 1,29 kilomeetrit. Saar on liivase pinnamoega, kohati kasvab kõrkjaid. Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Saare koordinaadid on 58° 58′ N, 23° 15′ E. Storstaingrunne Eesti looduse infosüsteemis
Norrsanken

Norrsanken (eestirootsikeelne nimi; rootsi keeles Norrsanken või Norra Sanken) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo lahes asuv 3 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 868 meetrit. Saare koordinaadid on 58° 58′ N, 23° 15′ E. Saar asub 1,5 kilomeetrit Mõisaninast kagus. Saar on liivase pinnamoega, kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Norrsanken Eesti looduse infosüsteemis
Sunnasanken

Sunnasanken (eestirootsikeelne nimi; rootsi keeles Sunnansanken või Södra Sanken) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Rumpo küla alal Hullo lahes asuv 1,27 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 576 meetrit. Saare koordinaadid on 58° 57′ N, 23° 15′ E. Saar asub 100 meetrit Millasankenist lõunas ja on liivase pinnamoega. Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Sunnasanken Eesti looduse infosüsteemis
Alaküla kraav

Alaküla kraav on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Alaküla, Kirikuküla ja Penijõe külas. Kraavi pikkus on 2,5 km ning see suubub vasakult Penijõkke. Kraavi valgala on alla 10 km². Kraavi alamjooks läbib Matsalu rahvuspargi, sealhulgas Jõgede sihtkaitsevööndi ja Matsalu piiranguvööndi. Kraav on tehislik mitteavalik veekogu. Alaküla kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1117701. Alaküla kraav keskkonnaportaalis
Millasanken

Millasanken (eestirootsikeelne nimi; rootsi keeles Mellansanken ) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo lahes asuv 1 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 491 meetrit. Millasanken asub 200 meetrit Norrsankenist idas. Saare koordinaadid on 58° 57′ N, 23° 15′ E. Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Millasanken Eesti looduse infosüsteemis
Tälmen

Tälmen (eestirootsikeelne nimi) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo lahes asuv 12,5 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 2,6 kilomeetrit. Saare koordinaadid on 58° 57′ N, 23° 16′ E. Saar asub 2 km Rumpo poolsaarest edelas. Saarel kasvab rohttaimestikku. Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Tälmen Eesti looduse infosüsteemis
Niine kraav

Niine kraav on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Nõva külas. Kraavi pikkus on 0,2 km. Kraav on tehislik mitteavalik veekogu. Niine kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1103701. Niine kraav keskkonnaportaalis
Julio César Baldivieso

Julio César Baldivieso Rico (sündinud 2. detsembril 1971 Cochabambas) on Boliivia endine jalgpallur, poolkaitsja. Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina. Aastatel 2015–2016 oli ta Boliivia jalgpallikoondise ja 2017–2018 Palestiina jalgpallikoondise peatreener. Alates 2019. aastast on ta Boliivia kõrgliiga klubi Always Ready peatreener. Mängijana kuulus ta Boliivia koondisse 1994. aasta maailmameistrivõistlustel ja viiel Copa América turniiril. Julio César Baldivieso veebisaidil National Football Teams (inglise) RSSSF
Edivaldo Hermoza

Edivaldo Rojas Hermoza (sündinud 17. novembril 1985) on Boliivia jalgpallur, kes mängib ründajana Boliivia kõrgliiga klubis Club San José. Ta kuulus Boliivia koondisse 2011. aasta Copa Américal. Edivaldo Hermoza veebisaidil National Football Teams (inglise)
Mirko Hrgović

Mirko Hrgović (sündinud 5. veebruaril 1979 Sinjis) on Bosnia ja Hertsegoviina endine jalgpallur, poolkaitsja. Mirko Hrgović veebisaidil National Football Teams (inglise)
Rõuma kraav

Rõuma kraav on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Rehemäe ja Rõuma külas ning Risti alevikus. Kraav kulgeb piki Rõuma raba lääne- ja lõunaserva. Kraavi pikkus 3,7 km. Kraav suubub paremalt Liivi jõkke. Kraav on tehislik mitteavalik veekogu. Rõuma kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1116601. Rõuma kraav keskkonnaportaalis
Ivan Radeljić

Ivan Radeljić (sündinud 14. septembril 1980 Imotskis) on Bosnia ja Hertsegoviina endine jalgpallur, kaitsja. Ivan Radeljić veebisaidil National Football Teams (inglise)
Albin Pelak

Albin Pelak (sündinud 9. aprillil 1981) on Bosnia ja Hertsegoviina endine jalgpallur, poolkaitsja. Albin Pelak veebisaidil National Football Teams (inglise)
Alen Avdić

Alen Avdić (sündinud 3. aprillil 1977) on Bosnia ja Hertsegoviina endine jalgpallur, ründaja. Alen Avdić veebisaidil National Football Teams (inglise)
Almir Turković

Almir Turković (sündinud 3. novembril 1970) on Bosnia ja Hertsegoviina endine jalgpallur, ründaja. Almir Turković veebisaidil National Football Teams (inglise)
Edin Mujčin

Edin Mujčin (sündinud 14. jaanuaril 1970) on Bosnia ja Hertsegoviina endine jalgpallur, poolkaitsja. Edin Mujčin veebisaidil National Football Teams (inglise)
Donald-Olivier Sié

Donald-Olivier Sié (sündinud 3. aprillil 1970 Abidjanis) on Elevandiluurannikku endine jalgpallur, poolkaitsja. Donald-Olivier Sié veebisaidil National Football Teams (inglise)
The Browns

The Browns oli aastail 1955–1967 tegutsenud Ameerika Ühendriikide kantri- ja folkmuusikaansambel. Ansambli liikmed olid James Edward Brown (esinejanimega Jim Ed Brown), tema vanem õde Maxine Brown ja noorem õde Bonnie Brown. Ansambli tuntumad lood ja lauluesitused on "I Take the Chance", "I Heard The Bluebirds Sing", "The Three Bells" ja "Scarlet Ribbons (For Her Hair)". Aastal 2015 arvati ansambel Kantrimuusika Kuulsuste Halli liikmeks. "Jim Edward, Maxine, and Bonnie Brown" (1957) "Sweet Sounds by the Browns" (1959) "The Browns Sing Their Hits" (1960) "Our Favorite Folk Songs" (1961) "Grand Ole Opry Favorites" (1963) "When Love Is Gone" (1965) "Our Kind of Country" (1966) "Browns Sing the Big Ones from Country" (1967)
Saul Martínez

Saul Martínez (sündinud 29. jaanuaril 1976) on Hondurase endine jalgpallur, ründaja. Saul Martínez veebisaidil National Football Teams (inglise)
Saue kraav

Saue kraav on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Vatla külas. Kraav suubub paremalt Hõbesalu kraavi. Saue kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1119501. Saue kraav keskkonnaportaalis
Bonnie Brown

Bonnie Jean Brown (31. juuli 1938 Sparkman – 16. juuli 2016 Little Rock) oli Ameerika Ühendriikide laulja, ansambli The Browns liige.
Kaitseliidu Võrumaa maleva Põlva malevkond

Kaitseliidu Võrumaa maleva Põlva malevkond oli praeguse Põlva maakonna territooriumil enne Teist maailmasõda tegutsenud malevkond. Malevkond formeeriti 1924. aastal. Reorganiseeritud kujul hakkas malevkond tegutsema 24. juuli 1925. Esimeseks malevkonna pealikuks määrati reservleitnant D. Anni, kes vabastati kohustustest omal palvel 1. septembril 1925. Uueks malevkonna pealikuks määrati leitnant Anni asemele reservkapten Anton Allik, kes elukoha muutmise puhul vabastati 9. mail 1926. Sellest ajast arvates täitis malevkonna pääliku kohuseid reservkapten Oskar Evert kuni juulikuuni 1932. 1932. aasta juulikuust alates ja Everti malevkonna pealiku ametikohalt vabastamise puhul määrati malevkonna pealiku kohuseid täitma õppepiirkonna instruktor nooremleitnant E. Raig, kes andis Antsla õppepiirkonda üleviimise puhul malevkonna pealiku kohused omakorda üle doktor Jakob Rosenbergile. 1928 valiti esimene Põlva malevkonna juhatus koosseisus: Amos Jänes, Johannes Nikopensius ja August Võhni. 1928 sai Põlva malevkond enesele juriidilise isiku õigused. 1928. aasta avati malevkonna juhatuse ja teiste Põlva organisatsioonide algatusel Maailma- ja Vabadussõjas langenud sõduritele mälestussammas. 1932. aastal anti mälestussamba alune maa malevkonna omandusse, et tagada platsi korrashoid. 1936. aastal lisati mälestussambale langenute nimetahvel. 1930 alustasid malevkonna allüksuste juures tegevust Naiskodukaitse jaoskonnad. Suuremaks saavutuseks malevkonna tegevuses tuleb pidada 1931. aasta Põlva malevkonna orkestri organiseerimist ja ellukutsumist. Orkestri organiseerimisel aitasid kaasa Põlva seltskondlikud organisatsioonid. Muretseti esialgu 15 pilli - 1000 krooni väärtuses. 25-mehelises koosseisus orkester võttis osa X üldlaulupeost. 1932. aasta suurimaks sündmuseks oli malevkonnal lipu saamine, mis anti üle 24. juulil malevkonna 7-aastapäeval. Lipu üleandjaks olid Põlva malevkonna Naiskodukaitse jaoskonnad. 17. juuli 1931 kutsuti ellu Põlva Malevkonna Laskeklubi. 1933 asutati malevkonna juurde ratsarühm, suuskratturjaod, sidejaod ning gaasijaod. 1934. aastal kuulusid malevkonda Koiola, Kioma, Peri, Karilatsi, Aleksandri, Timo, Leevi ja Veriora nimelised üksused. Iseseisva üksusena tegutses Põlva ratsakomando.
Jim Ed Brown

James Edward Brown (esinejanimega Jim Ed Brown; 1. aprill 1934 Sparkman – 11. juuni 2015 Franklin, Tennessee) oli USA kantrilaulja, ansambli The Browns liige.
Valliotsa kraav

Valliotsa kraav on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Allika, Emmuvere ja Panga külas. Kraav suubub Allika ja Emmuvere küla piiril vasakult Varni peakraavi. Valliotsa kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105702. Valliotsa kraav keskkonnaportaalis
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis

1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis peeti alade kaupa. Ringrajasõidu võistlused toimusid 7.–8. juulil Tallinnas. Krossivõistlused toimusid 14.–20. augustini Kiievis. Meeste võistlusmaa pikkuseks oli 90 km, naistel 50 km ja noortel 25 km. Võistkondadest võitis AKSK koguajaga 43:27.19,0, järgnesid Tööjõureservid (44:31.34,0) ja Spartak (52:10.20,0). Kehakultuurlase aastaraamat 1956, Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1957 http://www.sport24.ee Ajakirja Za Ruljom 1956. aasta nr-d 9.-10. aadressilt http://www.zarulem.ru
1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis

1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis peeti alade kaupa. Ringrajasõidu võistlused toimusid 13.–14. juulil Tallinnas. Krossivõistlused toimusid 17.–18. augustini Vilniuses. Meeste võistlusmaa pikkuseks oli 72 km, naistel ja noortel 56 km. Võistkonnad: 1. Ukraina NSV 1150 2. Moskva 981 3. Läti NSV 929 4. Leningrad 911 5. Vene NFSV 692 6. Leedu NSV 683 7. Eesti NSV 638 Kehakultuurlase aastaraamat 1957, Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1958 http://www.sport24.ee, 18. juulil 2016 Ajakirja Za ruljom 1957. aasta numbrid 9.–10. aadressilt http://www.zr.ru
Västurvike

Västurvike (eestirootsikeelne nimi; rootsi keeles Västerviken) on Lääne maakonnas Vormsi vallas asuv laht. Lahe koordinaadid on 58° 59′ N, 23° 10′ E.
1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis

1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis peeti alade kaupa. Ringrajasõidu võistlused toimusid etappidena, millistest esimene peeti 2.–3. juulil Leningradis, teine 12.–13. juulil Tallinnas. Aleksandr Saveljev on ōige Anatoli Saveljev 10x NSVL kuld Krossivõistlused toimusid 9.–13. oktoobrini Jerevanis. A. Belkin on Arkadi Belkin. Võistkonnad: 1. Ukraina NSV 1150 2. Moskva 981 3. Läti NSV 929 4. Leningrad 911 5. Vene NFSV 692 6. Leedu NSV 683 7. Eesti NSV 638 Kehakultuurlase aastaraamat 1958, Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1959 http://www.sport24.ee, 18. juulil 2016 Ajakirja Za ruljom 1958. aasta nr. 9. ja 11., aadressilt http://www.zr.ru
1959. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis

1959. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis peeti alade kaupa. Kuuepäevane sõit toimus II spartakiaadi alana. Võistkondlik arvestus: 1. Leningrad 121 2. Ukraina NSV 488 3. Gruusia NSV 610 4. Armeenia NSV 732 5. Vene NFSV 766 6. Kasahhi NSV 902 12. Eesti NSV 1292 Võistlused toimusid kolmeetapilisena: 27.–28. juunil Riias, 4.–5. juulil Tartus ning 11.–12. juulil Tallinnas. Krossivõistlused toimusid 9.–11. oktoobrini Chișinăus. Võistkonnad: 1. Moskva AKSK 2. Leningradi ALMAVÜ 3. Gruusia ALMAVÜ 4. Kalev 5. Läti ALMAVÜ 6. Eesti ALMAVÜ Esimesed NSV Liidu meistrivõistlused hipodroomisõidus toimusid Odessas. 125 klassis osales võistluste ainsa naisena ka Õilme Kaseorg. Võistkondlik tuli võrdsete punktide juures esimeseks Kiiev Tallinna ees. Kehakultuurlase aastaraamat 1959, Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1960 http://www.sport24.ee, 18. juulil 2016 Ajakirja Za ruljom 1959.a. numbrid 8., 10., 11. aadressilt http://www.zr.ru
1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis

1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis peeti alade kaupa. Võistlused toimusid kahes etapis: 30.–31. mail Tartus ja 6.–7. juunil Tallinnas. Krossivõistlused toimusid 28. juulist 1. augustini Vilniuses. A. Jakovlev on Aleksandr Jakovlev. Kovrovi tehasesōitja 2x NSVL kuld Võistkonnad: 1. Läti NSV 2. Ukraina NSV 3. Eesti NSV Toimus 9.–17. oktoobril Užgorodis. A. Belkin on Arkadi Belkin. Võistkonnad: 1. Vene NFSV 2. Läti NSV 3. Ukraina NSV 4. Moskva 5. Leningrad 6. Kirgiisi NSV Peeti Odessas 15.–20. augustil. Toimus 19.–24. jaanuaril Moskvas ja 27.–31. jaanuaril Ufas. Aleksander Saveljev on vale nimi. On Anatoli Saveljev. Toimus 18. juulil Rivnes ja 19.–20. juulil Ufas. |} Kehakultuurlase aastaraamat 1960, Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1961 http://www.sport24.ee, 18. juulil 2016 Ajakirja Za ruljom 1960.a. numbrid 3., 7., 10. aadressilt http://www.zr.ru
Peep Kala

Peep Kala (sündinud 24. novembril 1961) on eesti ajakirjanik ja meediajuht. Ta on õppinud Tallinna Pedagoogilises Instituudis näitejuhtimist ja Tartu Riiklikus Ülikoolis filosoofiat. Töötanud Noorte Hääle toimetuses, Eesti Raadios, olnud Päevalehe peatoimetaja, Sakala vastutav väljaandja ja peatoimetaja, ajakirja Luup peatoimetaja ja Virumaa Teataja ja Järva Teataja vastutav väljaandja ning Ühinenud Ajalehtede juhatuse esimees.[viide?] Detsembrist 2015 kuni juunini 2016 oli Peep Kala Postimees Grupi juhatuse liige, juunist 2016 kuni veebruarini 2017 aga Postimees Grupi juhatuse esimees.[viide?] 1. oktoobrist 2017 on Peep Kala Eesti Rahvusringhäälingu päevakajaliste saadete peatoimetaja. Peep Kala oli abielus Silja Kalaga ning neil on pojad Kaarel ja Oskar. 2017. aastal abiellus ta Pille Mineviga. Hõissa! Raadiohääl Pille Minev abiellus Eesti tippjuhi Peep Kalaga, TV3.ee, 04.08.2017
Lauri Hussar

Lauri Hussar (sündinud 4. septembril 1973 Võrus) on Eesti poliitik ja ajakirjanik, alates 10. aprillist 2023 Riigikogu esimees. Aastatel 1980–1991 õppis Lauri Hussar Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelises Võru 1. Keskkoolis, 1991–1997 Tartu Ülikoolis bakalaureuseõppes usuteadust. 1994. aastal oli ta üks üliõpilaskorporatsiooni Arminia Dorpatensis taastajaid. Lauri Hussar töötas aastatel 1998–2006 TV3s reporteri, toimetaja ja uudistesaatejuhina ning 2004–2006 oli TV3 uudiste peatoimetaja. Aastatel 2006–2016 töötas ta Eesti Televisiooni ja Vikerraadio saatejuhina. 14. märtsil 2016 asus Lauri Hussar tööle ajalehe Postimees peatoimetaja asetäitjana. 14. juunist 2016 kuni 11. jaanuarini 2019 oli Hussar Postimehe peatoimetaja. Ta on töötanud ka õpetaja ja meediakoolitajana. 17. jaanuaril 2019 astus ta erakonda Eesti 200. Kandideeris 2019. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 3, kogus 1300 häält, kuid ei osutunud valituks. 2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Eesti 200 nimekirjas Viimsi vallavolikokku, olles ka Eesti 200 Viimsi vallavanema kandidaat. Lauri kogus kõikidest kandidaatidest enim hääli ning koalitsiooniläbirääkimiste tulemusena sai temast Viimsi vallavolikogu esimees. 15. oktoobril 2022 valiti Lauri Hussar Eesti 200 esimeheks. Novembris 2023 teatas ta soovist taanduda erakonna esimehe kohalt, et keskenduda Riigikogu esimehe tööle. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 3343 häält ning osutus valituks. 10. aprillil 2023 toimunud XV Riigikogu avaistungil valiti ta Riigikogu esimeheks. Lauri Hussar abiellus 2008. aasta juulis Triin Aasaga. Tal on 3 last. Andres Kalvik "Postimehe peatoimetaja Lauri Hussar: paberleht jääb!" Wõrumaa Teataja, 18. veebruar 2017, ISSN 1406-426X, lk 4 Verband Alter Wingolfiten e.V. (Hrsg.): Vademecum Wingolfiticum, 25. Aufl. Hannover 2012, S. 102. "Lauri Hussar asub tööle Postimehes". Postimees, 22. jaanuar 2016 Tiina Kaukvere "Postimehe uueks peatoimetajaks saab Lauri Hussar" Postimees, 9. juuni 2016. Eesti 200: Lauri Hussar, vaadatud 13. september 2023 Valimisringkond nr 3. Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosa Riigikogu valimised 2019 FOTOD ⟩ Viimsi vallavanemana jätkab Illar Lemetti, volikogu esimeheks saab Lauri Hussar. Postimees, 1. november 2021 Eesti 200 valis esimeheks Lauri Hussari ERR, 15. oktoober 2022 "Lauri Hussar astub Eesti 200 esimehe kohalt tagasi" ERR, 6. november 2023 "Riigikogu liikmed valisid riigikogu esimeheks Lauri Hussari" ERR, 10. aprill 2023 Nataly Koppel "Raadiomees Lauri Hussar abiellus stjuardessiga" Õhtuleht, 7. august 2008.
Äühvoja

Äühvoja on oja Võru maakonnas Rõuge vallas Karisöödi külas; Peetri jõe parempoolne lisaoja. Oja pikkus on 2,6 km. Oja valgla täpne suurus on teadmata, ent see on väiksem kui 25 km². Äühvoja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 20.07.2016) Äühvoja Eesti looduse infosüsteemis
Peter Bosz

Peter Sylvester Bosz (sündinud 21. novembril 1963 Apeldoornis) on Hollandi endine jalgpallur, poolkaitsja. Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina. Ta on olnud Hollandi klubide De Graafschapi, Almelo Heraclese, Vitesse ja Amsterdami Ajaxi, Iisraeli klubi Maccabi Tel Avivi ning Saksamaa klubi Dortmundi Borussia peatreener. Hooajal 2016–17 pälvis ta Ajaxi peatreenerina Hollandi kõrgliiga parimale peatreenerile antava Rinus Michelsi auhinna. Alates 2018. aastast on ta Saksamaa kõrgliigasse kuuluva Leverkuseni Bayeri peatrener. Peter Bosz veebisaidil National Football Teams (inglise)