laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tarbeelektroonika

Tarbeelektroonika ehk olmeelektroonika (inglise consumer electronics) on igapäevaseks kasutamiseks mõeldud elektroonikatooted. Tarbeelektroonikat kasutatakse peamiselt meelelahutuseks, suhtlemiseks ja büroos töötamisel. Tarbeelektroonikatooted on näiteks personaalarvutid, telefonid, MP3-mängijad, audiotehnika, televiisorid, GPS-navigatsiooniseadmed ja meedia taasesitus- ja salvestusseadmed, näiteks DVD-mängijad, videomakid või digifotoaparaadid. Rahvusvaheliselt on elektroonikatööstuses olulisemad USA, Jaapani, Põhjamaade ja Lõuna-Korea ettevõtted. Tuntumad brändid on Nokia, Ericsson, Samsung, Sony, Panasonic, Toshiba, LG, Apple. Arvuti AV-ressiiver Kodukino Kuular Kõlar Mobiiltelefon Mängukonsool Plaadimängija Teler Tööstuselektroonika
Eduard Tamm (füüsik)

Eduard Tamm (26. september 1935 – 3. märts 2023) oli eesti füüsik. Tamm lõpetas 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal. 1975. aastal sai ta samas füüsika-matemaatikakandidaadiks. Alates 1958. aastast töötas ta Tartu Ülikoolis, olles nii assistent, vanemassistent, õppelabori juhataja, vanemõpetaja kui ka dotsent. Aastatel 2001–2007 oli ta erakorraline vanemteadur. 2000 Tartu Ülikooli suur medal 2005 Tartu Ülikooli aumärk 2010 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Eduard Tamm Eesti Teadusinfosüsteemis
Võrguseadmed

Sidevõrguseadmed on seadmed, mis võimaldavad kasutada arvuti- ja telefonivõrku. Sinna kuuluvad sellised tooted nagu ruuterid, kommutaatorid (switchid), jaoturid (hubid), serverid, võrgukaardid, modemid, adapterid, tulemüürid ja muu riistvara. Levinuim kohtvõrgu riistvara baseerub tänapäeval Etherneti adapteritel. Teine liik riistvara tegeleb sidevõrgustikes andmeedastusega interneti vahendusel. Andmebaaside ja edastusega tegelevad serverid on näiteks andmebaasiserver, faksiserver, kohtvõrgu server, meiliserver, nimeserver (DNS-server), puhverserver, serverrakendus, rakendusserver, laiserver, X-server, anonüüm (-veebi)server, listiserver, autentimisserver, prindiserver, kaugpöördusserver ja virtuaalserver. Kolmas liik sidevõrgustiku seadmeid tegeleb mobiiltelefoni kõnede jms edastuse vahendamisega.
Kadri-Ann Sumera

Kadri-Ann Sumera (sündinud 5. augustil 1977) on eesti pianist. Õppinud klaverit Tallinna Muusikakeskkoolis Merike Bürgeri, Ülle Sisa ja Maigi Pakri juures ning lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias professor Peep Lassmanni klaveriklassi diplomiga cum laude. Omandas novembris 2004 Kölni Muusikakõrgkoolis professor Arbo Valdma õpilasena magistrikraadi (Konzertexamen). Kadri-Ann Sumerat on tunnustatud vabariiklikel ja rahvusvahelistel konkurssidel. Ta on esinenud festivalidel ”Arvo Pärt in NRW”, ”Quantensprünge” (Saksamaa), Klaver, NYYD, Eesti Muusika Päevad jne. Lindistanud Eesti Raadiole ning Antes Editionile. Lisaks klassikale kammermuusikale kuulub Kadri-Ann Sumera repertuaari ka nüüdismuusika. Ta on teinud tihedat koostööd heliloojate Märt-Matis Lille, Mari Vihmandi, Kristjan Kõrveri, Nicolas Gilbert'i (Kanada), Steingrimur Rohloff' (Saksamaa) ja Santa Ratniecega (Läti). Hooajal 2004/2005 tegutses Kadri-Ann Sumera Internationale Ensemble Modern Akademie stipendiaadina Frankfurdis. Hooajal 2015/2016 töötas ta õppejõuna ta Darmstadti muusikaülikoolis (Akademie für Tonkunst Darmstadt) ja muusikakoolis. Kadri-Ann Sumera on olnud pikka aega Klassikaraadio saatejuht, töötanud pedagoogina Heino Elleri Muusikakoolis, alates sügisest 2016 on ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli õppejõud. Lisaks pedagoogilisele ja kontserttegevusele on ta ka koolikontserte korraldava MTÜ Muusikasõprade Selts üks eestvedajatest. Kadri-Ann Sumera on alates 2004. aastast Eesti Interpreetide Liidu liige, olnud ka Eesti Interpreetide Liidu juhatuses. Ta on Tartu Uue Muusika Ansambli asutaja ning kunstiline juht. Kadri-Ann Sumera isa oli eesti helilooja Lepo Sumera. Kadri-Ann Sumera veebisait. Kohus jättis helilooja Lepo Sumera pere kodust ilma, Delfi, 19 juuni 2017 Halb üllatus: Lepo Sumera tütar pandi tema enda teadmata Savisaare nimekirja, Postimees, 7. august 2017
Karol Kallas

Karol Kallas (sündinud 12. jaanuaril 1972) on eesti kunstikriitik ja ajakirjanik. Lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse erialal. Töötanud Pärnu Linnagalerii juhatajana. "Linnagaleriid hakkab juhtima Karol Kallas". Pärnu Postimees. 18. detsember 2006. Vaadatud 2. jaanuaril 2024.
Buster Keaton

Joseph Frank Keaton (4. oktoober 1895 – 1. veebruar 1966), esinejanimega Buster Keaton, oli ameerika filmilavastaja, -stsenarist, -näitleja ja -produtsent. Kehaline ja intellektuaalne huumor, situatsioonikoomika, samas tõsise tundevaese näo [mille järgi sai hüüdnime Suur Kivinägu (The Great Stone Face)] ning väljendusrikaste žestidega mängitud osad filmides tegid Keatonist üle maailma menuka koomiku. Teda on nimetatud komöödia-Michelangeloks tummfilmis (The Michelangelo of Silent Comedy). 1921. aasta kukkus ta filmi "Elektriline maja" võttel katuselt alla ja minestas. Sai elutöö-Oscari aastal 1959. 1999. aastal avaldatud edetabeli "AFI's 100 Years...100 Stars" (Ameerika Filmiinstituut) tulemuste põhjal asub näitleja meesstaaride edetabelis 21. kohal. "The Saphead" (1920) "Elektriline maja (1921) "Kolm ajajärku" ("Three Ages") (1923) "Meie külalislahkus" ("Our Hospitality") (1923) "Sherlock junior" ("Sherlock, Jr.") (1924) "Navigaator" ("The Navigator") (1924) "Seitse võimalust" ("Seven Chances") (1925) "Mine Läände" ("Go West") (1925) "Battling Butler" (1926) "Kindral" ("The General") (1927) "Kolledž" ("College") (1927) "Steamboat Bill Jr." (1928) "Operaator" ("The Cameraman") (1928) "Spite Marriage" (1929) "Free and Easy" (1930) "Estrellados" (1930, hispaaniakeelne versioon) "Doughboys" (1930) "De frente... marchen" (1930, hispaaniakeelne versioon) "Parlor, Bedroom and Bath" (1931) "Sidewalks of New York" (1931) "Casanova wider Willen" (1931) "The Passionate Plumber" ("Plombier amoureux, Le") (1932) "Speak Easily" (1932) "What! No Beer?" (1933) "Le Roi des Champs-Élysées" (1934) "The Invader" (tuntud ka kui "An Old Spanish Custom") (1936) "Moderno Barba Azul, El" (ka "A Modern Bluebeard" ja "Boom in the Moon") (1946) "Buster Keaton Rides Again" (1965, dokumentaalfilm "The Railrodderi" tegemisest) Charles Chaplin Harold Lloyd Roscoe Arbuckle T. Dardis. Buster Keaton. New York; London, 1979 D. Moews. Keaton. Berkeley, 1977. Ussing, Troels (21. märts 2024). "Pöörased uljaspead: filminduse algusaeg nõudis kartmatuid staare". Imeline Ajalugu. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. aprill 2024. Vaadatud 5. aprillil 2024.
Ceumern

Ceumern (ka Ceumern-Lindenstjerna) on Tüüringi Langensalzast pärit baltisaksa aadlisuguvõsa. Aadlisuguvõsa esiisa jurist, kroonik ja Liivimaa rüütelkonna sekretär Caspar von Ceumern (1612–1692) aadeldati 1662. aastal Rootsi kuninga poolt, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda. Eesti mõisatest kuulusid perekond Ceumernidele Liivimaal asunud Neeruti (Megel), Penuja (Penniküll) ja Kärstna (Kerstenhof) mõis. Kasper Ceumerus, aadeldatult 1662, kui Kasper von Ceumern (1612–1692), Pärnu maakohtu assessor, Liivimaa rüütelkonna sekretär (1660), maakohtunik ja Tartu õuekohtu assessor, Liivimaa reduktsioonikomisjoni liige (1683), aastast 1686 Liivimaa maanõunik, Loberģi, Lāzberģi mõisnik ja Grundzāle mõisnik Caspar von Ceumern (1669–1729), Tartu õuekohtu assessor, maakohtunik, Lāzberģi, Kartūži mõisnik Kristian Ceumerus, aadeldatult 1684, kui Kristian von Ceumern (surn. 1692), Pärnu maakohtu assessor Johan Kasper Ceumerus (1645–1706), aadeldatult 1684, kui Johan Kasper von Ceumern, Võnnu maakohtu assessor Karl Magnus von Ceumern (1730–1772), Venemaa sõjaväelane (alampolkovnik), Venemaa suguvõsaliin Karl Ernst von Ceumern (1734–1791), Venemaa parun, keiser Peeter III kammerjunkur ja Tirza mõisa (ning Tirza lossi (Tirsen) omanik, Tirza suguvõsaliin Gustav von Ceumern (surn. 1747), Rootsi sõjaväelane (kornet), Bērzaune mõisa pandihärra, Trikāta mõisa rentnik Adam Burchard von Ceumern-Lindenstjerna (1764–1825), Venemaa major, Braslava mõisa (Breslau) mõisnik, 1795. aastal võttis endale ema järgi lisanimeks Lindenstjerna, Braslava-Urga suguvõsaliin Otto Burchard Bernhard von Ceumern-Lindenstjerna (1832–1901), Braslava mõisa (Breslau) ja Urga mõisa (Orgishof) omanik Lemsalu (Limbaži) maakonnas Liivimaal Recke, Johann Friedrich v.; Napiersky, Karl Eduard: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 1 köide A-F, Mitau 1827, lk. 345 Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor, Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 44 Eesti biograafilise leksikoni täiendusköide, Akadeemiline Ajalooselts, 1940, lk 40 Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 44 Ceumernite koduleht (arhiivitud) Transehe-Roseneck, Astaf von: Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Perekond Liivimaa rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus 1929,
Jaan Sarv (sordiaretaja)

Jaan-Magnus Sarv (7. aprill 1922 Tartu – 10. september 1991 Jõgeva) oli eesti põllumajandusteadlane. Ta lõpetas 1941. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja õppis aastatel 1942–1948 (vaheaegadega) Tartu Riiklikus Ülikoolis põllumajandust. 1948–1956 kandis ta nn poliitilise paragrahvi alusel mõistetud karistust Komi ANSV-s Vorkuta vangilaagris, sealt naasnult lõpetas 1957. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Sarv töötas aastatel 1957–1991 Jõgeva Sordiaretusjaamas, kus oli 1957–1967 nooremteadur ning 1967. aastast vanemteadur, töötades peamiselt teraviljade ja kartuli resistentsusaretuse kallal. Ta oli mitme Jõgeval aretatud sordi kaasautor, taimehaiguste asjatundja ning üks Eesti seemnekasvatuse korraldajaid. Samuti lõi Sarv uusi haiguskindluse hindamise meetodeid. Eesti taasiseseisvumise aegu oli Jaan-Magnus Sarv üks Rahvarinde ja Eesti kodanike komiteede liikumise algatajaid Jõgeval. Ta valiti Eesti Kongressi liikmeks. Jaan-Magnus Sarv oli matemaatik Jaan Sarve poeg ning kirjastaja Henn Sarve, põllumajandusteadlase Hans Sarve ja pianisti Mall Sarve vend. M. Koppel "Jaan Sarv – 75" – Agraarteadus 2/1997
Lühend

Lühend on kirjalikus kõnes kirjamärk või kirjamärkide järjend, mis lühiduse huvides asendab mingit sõna või sõnaühendit, või kirjalikus ja suulises kõnes kasutatav sõna, mis on saadud mingi sõna või sõnaühendi lühendamisel. algustähtlühend erialalühend esitähtlühend initsiaalsõna katkendlühend lühendsõna silplühend suurtähtlühend sõnalühend tekstilühend tähtlühend tähtsümbol valiktähtlühend väiketähtlühend üldkasutatav lühend abreviatuur akronüüm initsiaalid lauselühend lühendis Lühendite loend tingmärklühend Uno Liivaku. Ee-tee-vee või ii-tii-vii. - Eesti Sõnumid, 1995, nr 101. Ümbertrükk: Uno Liivaku. Kirjakeel ja kirjasõna, Tallinn : Eesti Keele Instituut 1999, lk 186. Martin Ollisaar. Lühendite müstiliselt maastikult. – Õiguskeel, 1996, nr 5, lk 31–39. Leo Kaagjärv. Keelekorralduse mõrkjad viljad. – Sirp, 9. juuni 2000. Üldkasutatavaid lühendeid, Eesti keele käsiraamat 2007 Keelenõuvakk: lühendamine, kirjavahemärgid lühendites
Staap

Staap on organisatsiooni juhtimisorgan, mis koordineerib ja planeerib organisatsiooni tegevust, toetades sellega ühtlasi organisatsiooni juhti. Staap on tavaliselt militaar- või paramilitaarotstarbelise üksuse struktuuriline osa või mõne olulise tsiviiltegevuse (näiteks suurüritus, poliit-valimised, õnnetuse likvideerimine) efektiivsema juhtimise korraldamiseks loodud (ja üldjuhul ajutine) formeering. Sõjaväes on staap väeosa, üksuse, väekoondise või asutuse ülemale alluv tööorgan sõjategevuse, väljaõppe, logistika ja administratiivtöö planeerimiseks ning juhtimiseks. Staap kuulub üksuse juurde juhtimisorganina alates pataljoni (üksuse) tasemest. Staap koosneb osakondadest, jaoskondadest või sektsioonidest. Staabi tööd juhib staabiülem, kes on üksuse ülema 1. asetäitja ja ühe auastme võrra madalamal ametikohal üksuse ülemast. Staabi suurus ja ülesehitus sõltuvad vastava üksuse suurusest ja ülesannetest. NATO üksuse või väekoondise staabi tüüpilised standardiseeritud osakonnad numbrite järgi on: 1 – personal; 2 – luure (ja julgeolek); 3 – operatsioonid (operatiiv) - põhitegevus; 4 – logistika (tagala); 5 – planeerimine; 6 – side ja infotehnoloogia; 7 – väljaõpe; 8 – rahandus (raamatupidamine); 9 – tsiviil-militaarkoostöö. Osakonna number on alati koos vajaliku eestähega, mis sõltub väeliigist ja tasandist. Näiteks: S - maismaaüksused (nimetatakse ka kui "sektsioon"); G - maaväe juhtimine; N - merevägi; A - õhuvägi; J - ühendoperatsioonid (nimetatakse ka kui "osakond"). Näiteks maismaaüksuse (pataljon) personaliosakonda nimetatakse "S1", mereväe operatsioonide osakonda "N3". Tsiviilstruktuurides kasutatakse staape peamiselt ajutiste juhtimisorganitena tegevuse koordineerimiseks ja planeerimiseks. Tavaliselt formeeritakse tsiviilstaape sisekaitse, päästetööde või oluliste kampaaniate läbiviimise ajaks. Eesti Kaitseväe Peastaap NSV Liit, Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Kindralstaap Saksa Kolmas Riik, Oberkommando der Wehrmaht OKW, Wehrmachti peastaap
Lühendis

Lühendis on sõna või sõnaühend, mis on saadud sõna või sõnaühendi lühendamisel. Näiteks auto on lühendis sõnast automobiil. Harilik lühendis Lühend Akronüüm
Tingmärklühend

Tingmärklühend on tingmärk, mida kasutatakse kirjalikus kõnes mingi sõna või sõnaühendi asemel. Tingmärklühendid arvatakse abreviatuuride hulka. protsendimärk % ('protsent') promillimärk ‰ ('promill') paragrahvimärk § ('paragrahv') naelamärk £ ('nael') dollarimärk $ ('dollar') † ('surnud') * ('sündinud') Number Tingmärk
Saksamaa kodakondsus

Saksamaa kodakondsus on reguleeritud Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklites 16 ja 116 ning Saksamaa kodakondsusseaduses (Staatsangehörigkeitsgesetz) aastast 1913. Artikkel 16 (Kodakondsus ja väljaandmine) (1)Saksa kodakondsust ei tohi ära võtta. Saksa kodakondsuse võib keegi oma tahte vastu kaotada ainult, kui seda näeb üks seadus ette ja too ei jää tagajärjena kodakondsusetuks. (2)Ühtki sakslast ei tohi välismaale välja anda. Seaduse kaudu võib sellest reeglist erineva otsuse langetada väljaandmiste puhul teisele Euroopa Liidu liikmesriigile või rahvusvahelisele kohtule, kui õigusriigile omapärastest põhimõtetest kinni peetakse. Artikkel 116 (Termin "sakslane" - kodakondsuse taastamine) (1)Sakslane selle põhiseaduse mõttes on see, kes Saksamaa kodakondsust omab või see, kes saksa rahvusest põgenikuna või küüditatuna või tema abikaasana või järeltulijana Saksa Riigi 31.detsembri 1937. aasta seisus elama on asunud. (2)Endised Saksamaa kodanikud, kellelt 30.jaanuarist 1933 kuni 8.maini 1945 Saksamaa kodakondsus poliitiliste, rassiliste või usuliste põhjuste tõttu ära võeti ja nende järeltulijad tuleb nende soovi korral naturaliseerida. Nad kehtivad kui mitte kodakondsust kaotanutena, kui nad peale 8.maid 1945 Saksamaale on elama läinud ja ei ole oma vastupidist soovi avaldanud. §1 (Termin "sakslane") Sakslane selle seaduse mõttes on see, kes Saksamaa kodakondsust omab. §2 (tähtsusetu) §3 (Saksamaa kodakondsuse saamine) Saksamaa kodakondsust saadakse: 1. sünni kaudu (§4) 2. seletuse kaudu (§5) 3. lapsena vastuvõtmise kaudu (§6) 4. Saksamaa liiduküüditatute seaduse §15 lg 1 või 2 järgi väljastatud tunnistuse kaudu (§7) 4a.ülekandmise kaudu ilma Saksamaa kodakondsuseta sakslasena põhiseaduse 116.artikli järgi (§40a) 5. välismaalasena naturalisatsiooni kaudu (§§ 8-16, 40b ja 40c) §4 (Kodakondsuse saamine sünni kaudu) (1)Sünni kaudu saab laps Saksamaa kodakondsuse, kui üks vanematest Saksamaa kodanik on. Kui sünni ajal ainult lapse isa Saksamaa kodanik on ja kui Saksamaa seadused suguluse tuvastamiseks isaks tunnistamist või isaduse tõestamist nõuavad, siis on vaja kodakondsuse kehtestamiseks saksa seaduste järgi kehtivat isaks tunnistamist või isaduse tõestamist; isaks tunnistamise või isaduse tõestamise protseduur peab alanud olema enne lapse 23-aastaseks saamist. (2)Laps, kes Saksamaal leitakse (leidlaps), kehtib kuni vastupidise tõendi leidmiseni sakslase lapsena. (3)Saksamaal sündimise korral saab välismaalasest vanemate laps Saksamaa kodakondsuse, kui üks vanematest: 1. kaheksa aastat Saksamaal legaalselt elab ja 2. vaba liikumisõigusega liidukodanik või samade õigustega Euroopa Majanduspiirkonna kodanik on või Šveitsi kodanikuna elamisluba omab.
Glasenapp

Glasenapp (vene: Глазенап) on Pommerist pärit aadlisuguvõsa. Liivimaa aladel kuulusid perekonnale eri aegadel Krüüdneri (Krüdnershof), Saaluse (Salishof), Pindi (Bentenhof), Leevi (Loeweküll), Koigu (Koik), Peri (Perrist), Rogosi (Rogosinsky), Luutsniku (Lutznik), Pragi (Alexandershof) ja Vaiatu (Somel) mõis. Caspar Otto von Glasenapp (1664–1747), Preisi kindralfeldmarssal, Berliini kuberner (saksa wiki: Caspar Otto von Glasenapp) Georg Johann von Glasenapp (1749–1819), Venemaa kindral, Kaukaasia liini vägede komandör 1803–1807 ja kuberner (vene wiki: Григорий Иванович Глазенап) Carl Friedrich Georg von Glasenapp (1799–1858), baltisaksa luuletaja, kirjandusajaloolane ja pedagoog Vilniuses ja Riias Gottlieb Friedrich von Glasenapp (1811–1892), Venemaa admiral ja kindraladjutant, Mereväe Kadetikorpuse direktor (1851–1855), Bormaņu (Treppenhof) ja Dārzu (Darsen) mõisnik Valgamaa maakonnas (vene wiki: Богдан Александрович фон Глазенап) Reinhold Woldemar von Glasenapp (1812–1895), Venemaa viitseadmiral ja Arhangelski kuberner, (saksa wiki: Woldemar von Glasenapp; vene: Владимир (Вольдемар) Александрович фон Глазенап) Sergei von Glasenapp (1848–1937), Venemaa astronoom (vene wiki: Сергей Павлович Глазенап) Gregor von Glasenapp (1855–1939), Venemaa poliitik ja kirjanik Otto Woldemar Victor von Glasenapp (1858–1928), Rogosi mõisa viimane mõisnik Guido von Glasenapp, Eesti Vabadussõjast osavõtnu Woldemar von Glasenapp (1849–1906), Venemaa keisririigi riigiametnik, Riia politseimeister ja Tallinna Linna Politseivalitsuse Tallinna politseimeister Peter Wladimir Wassily von Glasenapp (1882–1951), Venemaa sõjaväelane (vene wiki: Петр Владимирович Глазенап) Helmuth von Glasenapp (1891–1963), saksa indoloog ja kirjanik (saksa wiki: Helmuth von Glasenapp) Patrick von Glasenapp, Tartu Kivisilla fondi asutaja Ääsmäe mõis Lilienfeld-Glasenapp "Otto Woldemar Victor von Glasenapp ja Rogosi 20. sajandil". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 21. oktoober 2008. Ruusmäe paikkonna arengukava vastuvõtmine Perekond Liivimaa rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus, 1929 Rogosi mõisast Eesti mõisaportaalis
Scott Gilbert

Scott F. Gilbert (sündinud 1949) on ameerika bioloog. Tema erialaks on arengubioloogia, eriti epigeneetilised mehhanismid ja nende roll embrüoloogias. Tema arengubioloogia õpik on maailmas üks populaarsemaid (selle 9. väljaanne ilmus 2010). Selles tugineb ta Karl Ernst von Baeri lähenemisviisile bioloogias. Gilbert sai bakalaureusekraadi nii bioloogias kui ka usuteaduses 1971. aastal Wesleyan Universityst, magistrikraadi teadusloos Johns Hopkinsi Ülikoolist ning filosoofiadoktori kraadi bioloogias 1976. aastal samuti Johns Hopkinsi Ülikoolist. Ta töötab 1980. aastast Swarthmore College'is, kus õpetab arengugeneetikat, embrüoloogiat ja bioloogia ajalugu. Scott Gilbert on korduvalt käinud Eestis ja esinenud Tartu Ülikoolis loengutega. 2011 Tartu Ülikooli audoktor Scott Gilberti koduleht "Tartu Ülikooli audoktorid". Tartu Ülikool. Vaadatud 13. detsembril 2022. Scott Gilberti koduleht Scott Gilberti arengubioloogia õpiku veebiversioon
WASP-12b

WASP-12b on eksoplaneet, mis tiirleb ümber Veomehe tähtkujus asuva tähe WASP-12 870 valgusaasta kaugusel. Selle planeedi avastamisest teatati 1. aprillil 2008. Ta on seni avastatud planeetidest kõige kuumem: tema temperatuur on 2500 kelvinit (ligi pool Päikese temperatuurist). WASP-12b mass on umbes 1,18 Jupiteri massi ning tema raadius on umbes 1,76 Jupiteri raadiust.
Makrokeha

Suurete kehade kohta kasutatakse nimetust "Makrokeha". Makrokehadeks on auto, rong, kivi, raamat jne. Makrokehad on ka planeedid ja tähed. Aineosakesed seevastu on mikrokehad
Mikrokeha

Mikrokeha on mikromaailma kuuluv osake. Makrokeha
Roscoe Arbuckle

Roscoe Conkling Arbuckle (hüüdnimi Fatty; 24. märts 1887 – 29. juuni 1933) oli USA tummfilmiajastu näitleja, lavastaja ja stsenarist. Arbuckle'it peetakse üheks oma aja populaarseimaks näitlejaks, muu hulgas oli ta Hollywoodis alles algajate Charles Chaplini ja Buster Keatoni mentor, sõber ja kolleeg. Hoolimata Arbuckle'i panusest filmiajalukku mäletatakse teda pigem peategelasena Hollywoodi skandaalses kriminaalprotsessis, mis lõpetas ühtlasi tema karjääri – hoolimata süüaluse õigeks mõistmisest kahjustas kohtuprotsess Arbuckle'i karjääri niivörd, et tal polnud võimalik Hollywoodis töötada pärast seda pea 10 aastat.
Bourne'i identiteet (film 2002)

"Bourne'i identiteet" (originaalpealkirjaga "The Bourne Identity") on 2002. aasta põnevusfilm, mis põhineb Robert Ludlumi samanimelisel romaanil. Filmile tehti 2004. aastal järg "Bourne'i ülemvõim" ja 2007. aastal "Bourne'i ultimaatum". Itaalia kalurid tõmbavad Vahemerest välja kuulihaavadega mehe (Matt Damon), kelle naha all on mikrokiip, mis näitab Zürichi panga hoiulaeka koodi. Mees ei mäleta teadvusele tulles oma õiget nimegi. Aga varsti hakkavad teda terroristid taga ajama ning ainus, kes tema tõelist identiteeti teab, on naine tema minevikust (Franka Potente).
Kompaktluminofoorlamp

Kompaktluminofoorlamp ehk kompaktlamp ehk CFL-lamp (lühend ingl k sõnadest Compact Fluorescence Lamp) on luminofoorlamp, mille torule on antud kompaktne (nt spiraali) kuju ning millel on tavalise hõõglambi sokkel (E14, E27, GU24 vms). Sokli ja toru vahelises osas paikneb elektrooniline liitelülitus lambi süütamiseks, toitevoolu piiramiseks ja reaktiivvõimsustarbe vähendamiseks. See lülitus (nn elektrooniline ballast) suurendab ka toitevoolu sageduse mitmekümne kilohertsini, hoides niiviisi ära valguse väreluse. Sisselülitamisel süttib lamp kiiresti ja vilkumiseta. Kompaktlampide valgusviljakus on 50–70 lm/W. Eluiga on umbes 8–15 korda pikem kui hõõglambil, kuid seda lühendab sagedane lülitamine. Elavhõbedasisalduse tõttu tuleb riknenud lampi käidelda ohtliku jäätmena. Esimesed elektroonilise liitelülituse ja keeresokliga kompaktlambid valmistas Osram 1985. aastal. Niisuguseid kompaktlampe hakati nimetama ka säästulampideks, sest nende kasutamisel hõõglampide asemel saadakse kolme- kuni viiekordne energiasääst. Kompaktlambil kulub nominaalse valgusvoo saavutamiseks palju rohkem aega kui hõõglambil, mõnikord minuteid, eriti külma temperatuuri puhul. Gaaslahenduslamp Säästulamp Luminofoorlamp
CFL

CLF on lühend, mis võib tähendada: Canadian Football League Kompaktluminofoorlamp ...
FC Haka

FC Haka (Valkeakosken Haka) Soome jalgpalliklubi, mis tegutseb Valkeakoskis. See mängib Soome kõrgliigas Veikkausliiga. Soome kõrgliigas mängitakse alates 2020. aastast pärast seda, kui 2019. aastal võideti Soome esiliiga Ykkönen. Enne seda mängiti Soome kõrgliigas aastatel 1998–2012. Haka on üks Soome edukamaid jalgpalliklubisid. Üheksa korda on tuldud Soome meistriks ja 12 korda on võidetud Soome karikas. Seisuga 4. märts 2020 Märkus: Lipud näitavad rahvuskoondist vastavalt FIFA reeglitele. Mängijatel võib olla aga mitu kodakondsust. Mestaruussarja/Veikkausliiga Võitja (9): 1960, 1962, 1965, 1977, 1995, 1998, 1999, 2000, 2004 2. koht (7): 1955, 1957, 1963, 1976, 1980, 2003, 2007 3. koht (10): 1959, 1961, 1966, 1978, 1981, 1982, 1983, 1991, 2002, 2006 Suomen Cup Võitja (12): 1955, 1959, 1960, 1963, 1969, 1977, 1982, 1985, 1988, 1997, 2002, 2005 2. koht (3): 1980, 1983, 1989 Liigacup Võitja (1): 1995 "Hakan edustusjoukkue". fchaka.fi/. FC Haka. Originaali arhiivikoopia seisuga 22.12.2019. Vaadatud 5.3.2020. Ametlik koduleht