Digiprügi

Digiprügi on andmed, mis ei tooda lisandväärtust ei üksikindiviidi ega organisatsiooni tasandil. Digiprügil pole seni ametlikku definitsiooni. Termini suhteliselt aktiivne kasutamine on alanud aastatel 2019 või 2020. Digiprügi all mõistetakse mittevajalikku infot, mittevajalikke faile ja programme, vanu andmeid, mis segavad igapäevatööd, fotosid ja videoid, suuri hulki veebibrauserite kasutusandmeid (cookies), kasutuid kontosid, mittevajalikke reklaame, vanu WiFi võrke. Eestikeelses ruumis tegid esimese katse seda akadeemiliselt sõnastada Tallinna Ülikooli tudengid. Digiprügi on andmed, mis ei tooda lisandväärtust ei üksikindiviidi ega organisatsiooni tasandil. Globaalne soojenemine ja ökoloogiline olukord maakeeral suunavad inimkonda jätkusuutlikkuse ja säästlikkuse poole. Digiprügi on selles kontekstis üks muret tekitavatest aspektidest. 2009. aastal avaldas viirusetõrje ettevõte McAfee aruande, kus teatas, et iga päev kulub miljardite rämpskirjade kohaletoimetamiseks sama suur hulk energiat, kui kahele miljonile Ameerika kodule ja toodab sama palju kasvuhoonegaase, kui 3 miljonit autot. Prognoositakse, et kuue aasta pärast, aastal 2025 tarbivad andmehoidlad viiendiku kogu planeedi toodetud energiast ja on ühtlasi suurimaid reostajaid. Lisaks ökoloogilistele põhjustele digiprügi kõrvaldamine aitab suurendada andmete turvalisust. Tavalise e-kirja jalajälg 4 g CO2, e-kiri koos foto või suure failiga manuses 50 g CO2. 2019 saadeti päevas saadeti 293 miljardit e-kirja, 2024. aastaks on see arv prognooside kohaselt 361 miljardit. Aastaks 2024 kasutab e-posti 4,48 miljardit kasutajat. 2-tunnise Netflixi video vaatamine võrdub 112–228 grammi CO2-ga. See võrdub nutitelefoni 23-kordse täislaadimisega. Globaalne internetiliiklus ületab 2022. aastal 4,2 zettabaiti (4,2 triljonit gigabaiti). Ühe gigabaidi edastamise peale kulub 0,06 kWh, mis tähendab, et igal aastal kulub 252 TWh elektrit ainult andmete edastamise peale. Andmekeskuste globaalne energianõudlus oli 2019. aastal 200 TWh. Aastatel 2010–2018 kasvas andmekeskuste salvestusruum 25-kordselt. Kui kasutusele võetakse tehisintellekt ja 5G, kasvavad nii salvestusruum kui ka energiatarve eksponentsiaalselt. Digitaalne jalajälg Elektroonikajäätmed K. Tall, M. Riba, I. Nielsen (23.11.2020). "Digiprügi = võitlus nähtamatuga". Tallinna Ülikool. Vaadatud 28.12.2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) "Digitaalne koristuspäev". 20. aprill 2020. Originaali arhiivikoopia seisuga 8.01.2021. Vaadatud 06.01.2021. Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus (6. mai 2020). "Digikoristuse ABC ehk soovitused digiprügi koristamiseks". Originaali arhiivikoopia seisuga 7.01.2021. Vaadatud 06.01.2021. Aile Jaansalu (30. märts 2019). "Digikoristuspäev Pärnu-Jaagupi Põhikoolis". Valla Teataja. Vaadatud 06.01.2021. Karl Gustav Adamsoo (15. jaanuar 2020). "31. jaanuaril toimub suur üle-eestiline digikoristuspäev". Vaadatud 06.01.2021. Hardi Keerutaja (14. jaanuar 2020). "Digiprügi kustutamine muudab elu turvalisemaks". Digitark. Vaadatud 06.01.2021. McAfee (2009). "The carbon footprint of Email Spam Report" (PDF). Vaadatud 06.01.2021. The Guardian (11. detsember 2017). "'Tsunami of data' could consume one fifth of global electricity by 2025". The Guardian. Vaadatud 06.01.2021. J. Clement (2. oktoober 2020). "Number of e-mails per day worldwide 2017-2024". Vaadatud 06.01.2021. Mike Berners-Lee (2011). "How Bad Are Bananas?: The Carbon Footprint of Everythyng". Kamiya, G. (märts 2020). "The carbon footprint of streaming video: fact-checking the headlines". Vaadatud 06.01.2021. "Greenhouse Gas Equivalencies Calculator". Vaadatud 06.01.2021. Joshua Aslan, Kieren Mayers, Jonathan G. Koomey, Chris France (1. august 2017). "Electricity Intensity of Internet Data Transmission: Untangling the Estimates". Vaadatud 06.01.2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Eric Masanet, Arman Shehabi, Nuoa Lei, Sarah Smith, Jonathan Koomey (28. veebruar 2020). "Recalibrating global data center energy use estimates". Vaadatud 06.01.2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) George Kamiya (juuni 2020). "Data Centres and Data Transmission Networks". Vaadatud 06.01.2021.