laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Remmelga tänav (täpsustus)

Remmelga tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Remmelga tänav on tänav Aegviidu alevikus Anija vallas Remmelga tänav on tänav Haapsalus Remmelga tänav on tänav Kaerepere alevikus Kehtna vallas Remmelga tänav on tänav Narvas Remmelga tänav on tänav Pärnus Remmelga tänav on tänav Raasiku alevikus Raasiku vallas Remmelga tänav on tänav Tartus Annelinnas Remmelga tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis Remmelga tänav on tänav Tabasalu alevikus Harku vallas Remmelga põik on tänav Haabneeme alevikus Viimsi vallas Remmelga põik on tänav Tabasalu alevikus Harku vallas Remmelga tee on tänav Haabneeme alevikus Viimsi vallas Remmelga tee on tänav Loo alevikus Jõelähtme vallas
Osvaldo Lourenço Filho

Osvaldo Lourenço Filho (tuntud lihtsalt kui Osvaldo; sündinud 11. aprillil 1987 Fortalezas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliigaklubis Vitória. Ta alustas Fortalezas ka klubikarjääri. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2007. aastal. Hooajal 2008–09 mängis ta laenul Araabia Ühendemiraatide kõrgliigaklubis Dubai Al-Ahli, tulles klubiga sel hooajal riigi meistriks. Hooajal 2009–2010 mängis ta laenul Portugali kõrgliigaklubis SC Braga. 2011. aasta hooajal mängis ta laenul Brasiilia kõrgliigaklubis Ceará. Aastatel 2012–2014 mängis Osvaldo Brasiilia kõrgliigas São Paulo ridades. 2012. aastal mängis ta klubis koos Lucas Mouraga. 2012. aasta detsembris võitis ta São Pauloga Copa Sudamericana, mille teises ja otsustavas finaalmängus võitis São Paulo Osvaldo ja Lucas Moura väravatest Argentina klubi Tigre. 2015. aasta jaanuaris sõlmis Osvaldo lepingu Saudi Araabia kõrgliigaklubiga Al Ahli, kuid juba 2015. aasta keskel naasis ta Brasiilia kõrgliigasse, liitudes Fluminensega. 2017. aastal mängis ta Brasiilia kõrgliigas Sport Recifes. 2018. aasta esimeses pooles mängis Fortalezaga Brasiilia esiliigas. 2018. aasta teises poolel mängis ta Tai kõrgliigaklubis Buriram United, kellega tuli sel aastal Tai meistriks. 2019. aasta alguses liitus Osvaldo taas Fortalezaga. 2022. aastal mängis ta Brasiilia esiliigaklubis CSA. 2023. aastal liitus ta Vitóriaga, kellega võitis samal aastal Brasiilia esiliiga. Fortaleza Campeonato Cearense: 2008, 2019, 2020, 2021 Copa do Nordeste: 2019 Shabab Al-Ahli UAE Football League: 2008–09 Ceará Campeonato Cearense: 2011 São Paulo Copa Sudamericana: 2012 Al Ahli Saudi Crown Prince Cup: 2014–15 Fluminense Primeira Liga: 2016 Buriram United Thai League 1: 2018 Thailand Champions Cup: 2019 Vitória Campeonato Brasileiro Série B: 2023 Campeonato Baiano: 2024
Pitlochry

Pitlochry (gaeli keeles Baile Chloichridh või Baile Chloichrigh) on väikelinn Šotimaal ajaloolises Perthshire'i krahvkonnas Tummeli jõe ääres. Tegu on suuresti viktoriaanliku linnaga, mis arenes turismikeskuseks pärast seda, kui 1842. aastal külastasid kuninganna Victoria ja prints Albert piirkonda ja ostsid Balmorali valdused. Samuti laienes 1863. aastal linna raudtee.  Pitlochry – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rebase tänav (täpsustus)

Rebase tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Rebase tänav on tänav Audru alevikus Pärnu linnas Rebase tänav on tänav Jüri alevikus Rae vallas Rebase tänav on tänav Narvas Rebase tänav on tänav Olgina alevikus Narva-Jõesuu linnas Rebase tänav on tänav Pajusti alevikus Vinni vallas Rebase tänav on tänav Prillimäe alevikus Kohila vallas Rebase tänav on tänav Sindis Rebase tänav on tänav Tartus Karlova linnaosas Rebase tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis Rebase tee on tänav Haabneeme alevikus Viimsi vallas Rebase tee on tänav Laagri alevikus Saue vallas Rebase põik on tänav Olgina alevikus Narva-Jõesuu linnas
Raba tänav (täpsustus)

Raba tänav on tänav järgmistes Eesti asulates: Raba tänav on tänav Kilingi-Nõmmes Raba tänav on tänav Keilas Raba tänav on tänav Pärnus Raba tänav on tänav Sindis Raba tänav on tänav Suure-Jaanis Raba tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis Raba tänav on tänav Tapal Raba tänav on tänav Tõrvas Raba tänav on tänav Võhmas Raba tänav on tänav Võrus Raba tänav on tänav Järvakandi alevis Raba tänav on tänav Kamari alevikus Põltsamaa vallas Raba tänav on tänav Lavassaare alevis Pärnu linnas Raba tänav on tänav Lehtse alevikus Tapa vallas Raba tänav on tänav Palivere alevikus Lääne-Nigula vallas Raba tänav on tänav Risti alevikus Lääne-Nigula vallas Raba tänav on tänav Turba alevikus Saue vallas Raba tänav on tänav Tõstamaa alevikus Pärnu linnas Raba tee on tänav Ilmatsalu alevikus Tartu linnas
Dunfermline

Dunfermline (šoti keeles Dunfaurlin, gaeli keeles Dùn Phàrlain) on Šotimaa linn Fife'i maakonnas.  Dunfermline – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Bajāri

Bajāri on küla (mazciems) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla on tekkinud endise Bajāri raudteepeatuse ümbruskonda. Külas asub bussipeatus Bajāru stacija. Aastal 2020 oli külas 133 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Segali seadus

Segali seadus on ütlus: "Inimene, kellel on üks kell, teab, mis kell on. Inimene, kellel on kaks kella, ei või kunagi kindel olla." Ütluse meeleolu on irooniline. Kui pinnapealsel tasandil näib see propageerivat lihtsust ja järjepidevust, mis on saavutatud ainult ühest allikast pärinevale teabele tuginedes, on selle alltekst sellise näilise kindluse kahtluse alla seadmine ja selle üle nalja viskamine – ühe käekellaga mees ei saa olla lõpuni kindel, et ta teab õiget aega, tal pole lihtsalt võimalust enda viga tuvastada. Sellest hoolimata kasutatakse seda ütlust ka puhtalt pinnapealses mõttes, et hoiatada selle eest, kui otsuse tegemisel on liiga palju potentsiaalselt vastuolulist teavet.
Diana Krall

Diana Jean Krall (sündinud 16. novembril 1964) on Kanada päritolu džässpianist ja laulja, kes on tuntud oma kontraaldi poolest. Džäss  Diana Krall – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
ATR

ATR (prantsuse keeles Avions de transport régional, itaalia keeles Aerei da Trasporto Regionale) on Toulouse'is asuv 1981. aastal loodud Prantsuse-Itaalia lennukitootja. Firma loodi Prantsusmaa Aérospatiale (praegune Airbus) ja Itaalia Aeritalia (praegune Leonardo) ühisettevõttena.. Nii Airbusi kui Leonardo osalus firmas on 50%. Firma põhitoodangu moodustavad turbopropellerlennukid ATR 72 ja ATR 42. Alenia Aeronautica tehased asuvad Napoli lähedal Pomigliano d'Arcos, kus toodetakse lennukikere ja sabaosad. Tiivad pannakse kokku Sogerma Bordeaux Airbus France'i tehases Lääne-Prantsusmaal. Lõpliku montaaži, testlendude, sertifitseerimise ja kohaletoimetamise eest vastutab Toulouse'is asuv ATR. ATRi tähtsamad sündmused: 16. august 1984 – esimene ATR-i lennuki lend august 1988 – 100 ATR-i saab Trans World Express 13. september 1990 – 200 ATR-i saab Thai Airways 1992 – 300 ATR-i saab Soomes asuv lennufirma Karair 5. september 1997 – ATR-i viiesajas lennuk – omanikuks American Eagle 28. aprill 2000 – ATR-i kuuesajas lennuk – Air Dolomiti 8. september 2006 – ATR-i seitsmesajas lennuk – Air Deccan 10. september 2010 – ATR-i üheksasajas lennuk – TRIÜ Linhas Aereas 3. mai 2012 – Air Nostrumile läheb ATR-i tuhandes lennuk. ATR 42 ATR 72 http://www.atraircraft.com/about-atr/corporate-overview/company-profile.html http://www.atraircraft.com/about-atr/corporate-overview/milestones.html ATR koduleht (ingliskeelne)
Side tänav (Pärnu)

Side tänav on tänav Pärnus Eeslinna ja Rannarajooni linnaosas. Side tänav algab Karja tänavalt ja kulgeb edela suunas kuni lõpeb Ranna puiesteega ristudes. Side tänav ristub veel Väike-Posti, Aisa, Pardi, Karusselli, A. H. Tammsaare puiestee, Papli ja Kaarli (paremalt) tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 965 meetrit. Tänav kandis enne teist maailmasõda nime Ussi tänav (saksa keeles Schlangengasse), kuna tänav on küllaltki kurviline ja lünklik. Nõukogude võim andis tänavale nimeks Side, mis on püsinud tänapäevani. Side 14 – Tervise Paradiis "Side tn". Kohanimeandmebaas. Vaadatud 02.02.2021. Helen Sulg (12. september 2007). "Nimeteaduse imetabane maailm". Äripäev. Vaadatud 02.02.2021. Elmar Joosep (19. september 2009). "Ajalugu peegeldub Pärnu tänavanimedes". Pärnu Postimees. Vaadatud 02.02.2021.
Großgmain

Großgmain on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. Großgmain asub Salzburgi Flachgau piirkonnas Untersbergi massiivi põhjajalamil, otse piiril Bayerisch Gmainiga Saksamaa Baieri liidumaal. Austria-Saksamaa piir kulgeb piki Weißbachi oja, mis suubub Saalachi jõkke. Gmaini piirkond, mida mainiti esimest korda 712. aastal Baieri hertsogi Theudeberti poolt väljastatud annetusdokumendis, on vana asustusmaa, viljakas tasandik, mis ulatub piki Berchtesgadeni Alpide põhjaserva. Arheoloogilised leiud pärinevad pronksiajast; keskajal sai sellest Baieri tasandikekrahvide valduste keskus, kes lasid oma elukohaks seada Plainburgi. Kui Salzburgi peapiiskopid saavutasid vürstlike piiskoppide staatuse, sai Weißbachist vahetult keisrile alluva valduse läänepiir piirkonnas. Ehkki Großgmaini ja Bayerisch Gmaini külad olid osa erinevatest valdustest, on kohaliku elanikkonna ühise sideme tunne säilinud tänaseni. Cesar Bresgen (1913–1988), helilooja, elas Großgmainis aastast 1956 Josef Meinrad (1913–1996), näitleja, suri Großgmainis Ilse Aichinger (1921-2016), kirjanik, elas Großgmainis aastatel 1963-1981 Lolita (1931–2010), laulja, elas Großgmainis kuni surmani Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Hallwang

Hallwang on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Põltsamaa tänavate loend

# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aasa tänav Aia tänav Allika tänav Eha tänav Gaasi tänav Haava tänav Jaama tänav Julius Kuperjanovi tänav Jõe tänav Jõgeva maantee Kaare tänav Kadaka tee Kalda tänav Kalevi tänav Kannikese tänav Karja tänav Karl August Hermanni tänav Kase tänav Kastani tänav Kellukese tänav Kesk tänav Kesk tänav Kibuvitsa tee Kingu tänav Kirde tänav Kivi tänav Kooli tänav Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav Kungla tänav Kuuse tänav Käo tänav Lembitu tänav Lepa tänav Lille tänav Linnu tänav Lossi tänav Luha tänav Lääne tänav Lühike tänav Marja tänav Metsa tänav Mäe tänav Männi tänav Niidu tänav Nurme tänav Paala tänav Pajusi maantee Pargi tänav Pikk tänav Põhja-Kaare tänav Põhja-Kaare põik Põllu tänav Pärna tänav Rahu tänav Ranna tänav Ringi tänav Ringtee tänav Ristiku tänav Roheline tänav Rohu tänav Saare tänav Sepa tänav Silla tänav Sireli tänav Sõpruse tänav Tallinna maantee Tamme tänav Tartu maantee Tehnika tänav Tehnika põik Tuleviku põik Tuleviku tänav Tööstuse tee Uus tänav Vahe tänav Veski tänav Viljandi maantee Välja tänav Õnne tänav Õuna tänav Ööbiku tänav Ülase tänav
Kanali tänav (Pärnu)

Kanali tänav on tänav Pärnus Rannarajooni ja Eeslinna linnaosas. Kanali tänav algab Riia maanteelt ja kulgeb edela suunas kuni lõpeb Papli tänavaga ristudes. Kanali tänav ristub veel Kooli, Suur-Kuke, Karja, Väike-Posti (paremalt), Aisa, Pardi ja Karusselli tänavaga ning A. H. Tammsaare puiesteega. Tänav on ligikaudu 1,03 km pikk. Riia maantee ja Karja tänava vahelisel lõigul on tänav ühesuunaline. Sõita saab vaid Riia maantee suunas. Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli Kanalgasse. Kanali tänav Seikluspark Kanali tänava ääres "Kanali tn". Kohanimeandmebaas. Vaadatud 02.02.2021.
Karusselli tänav

Karuselli tänav on tänav Pärnus Eeslinna ja Rannarajooni linnaosas. Karuselli tänav algab Supeluse tänavalt ja kulgeb ida suunas kuni lõpeb A. H. Tammsaare puiesteel. Karuselli tänav ristub veel Aia, Tulbi, Auli (paremalt), Pardi (vasakult), Side ja Kanali tänavaga. Tänav on ligikaudu 1,3 km pikk. Karuselli tänav (saksa keeles Karus(s)el(l)straße) sai tõenäoliselt oma nime karusselli järgi, mis oli Nikolai ja Esplanaadi tänava ristmikul asunud laadaplatsi üheks peamiseks atraktsiooniks. Karuselli tänava ääres on peamiselt 19. sajandi lõpus ehitatud puitelamud. Tänava krunte müüdi eelkõige garnisoni sõjaväelaste peredele ja erusõjaväelastele. Üks tänava väljapaistvamaid hooneid on Karusselli 13, mis on tunnistatud ka riiklikuks kultuurimälestiseks. Karusselli tänav 69 asus 1930. aasta jaanuarist kuni augusti lõpuni toiduainete kauplus (ettevõte alustas tegevust 11. septembril 1929). Kaupluse pidajaks oli Emma Ruusaauk. Karusselli 1, Karusselli toidupood, 20. mai 2008 Karusselli tänava algus, 9. märts 2023 "Karusselli tn". Kohanimeandmebaas. Vaadatud 02.02.2021. Elmar Joosep (19. september 2009). "Ajalugu peegeldub Pärnu tänavanimedes". Pärnu Postimees. Vaadatud 02.02.2021. "27825 Elamu Pärnus". Kultuurimälestiste register. Vaadatud 02.02.2021. Rahvusarhiiv, ERA.891.2.13303, Toiduainete kauplus Emma Ruusaauk.
Diana Suumann

Diana Suumann (sündinud 5. juulil 1992) on eesti kergejõustiklane ja üldarst. Ta lõpetas 2020. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Diana Suumanni esimesed kergejõustikutreenerid olid Seidi Luik ja Kersti Viru, praegune treener on Tiina Torop. Ta on võistelnud 2013. aastal U23 Euroopa meistrivõistlustel 100 m jooksus, Universiaadil 2015. ja 2017. aastal 100 m jooksus, 100 m tõkkejooksus ja 4x100 m teatejooksus ning 2021. aastal Euroopa sisemeistrivõistlustel kergejõustikus 60 m tõkkejooksus. Allikas: Eesti Kergejõustiku Liit Sees Allikas: World Athletics Väljas Sees Allikas: IAAF Seisuga 29. juuli 2023 Väljas Sees Eesti rekordid. Profile - World Athletics. Diana Suumann Märt Roosna. Arst, kes ületab kõik tõkked ja takistused. Doktor Suumanni mõistatus. Delfi Sport, 5. märts 2021. Värske Eesti rekordinaine mõtles esimese tõkke peal ... Õhtuleht, 5. veebruar 2023. Diana Suumann nihutas EMV-l taas Eesti rekordit. err.ee, 19.02.2023.
Felix Valdvere

Felix Valdvere (31. oktoober 1900 Narva – 27. märts 1954) oli Eesti kunstnik. Sai kunstihariduse joonistamises ja graafikas 1918. aastal Aleksander Grinevilt ning Roman Nymanilt. Teise maailmasõja järgse aastakümne kunstis oli ta üks arvestatavaid kirja- ja raamatukunstnikke. Tema kavandi järgi oli loodud 1940/41.a Tallinna Võidu väljakule püstitatud näärivana. Felix Valdvere on maetud Tallinna Metsakalmistule. Felix Valdvere vennad olid Helmut Valtman ja Edmund Valtman. Järve, Linda (15. oktoober 2015). ""Edasi, kaptenid!"". Tütarlaps linnas: Linda Järve raamatublogi. Vaadatud 2.02.2021. "Felix Valdvere (1900-1954) haud mälestuskiviga". Kultuurimälestiste register. Vaadatud 2.02.2021.
Veebruar 2021

Veebruar 2021, kroonika. 2021. aasta veebruar algas esmaspäeval ja lõppes 28 ööpäeva hiljem pühapäeval. Kuupäevad:   1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 2021. aasta Myanmari riigipööre Eestis Narva-Jõesuus toimus põleng Jumalaema Kaasani ikooni kirikus. NASA kulgur Perseverance maandus Marsil.
Aisa tänav (Pärnu)

Aisa tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas. Aisa tänav algab Aia tänavalt ja kulgeb ida suunas kuni lõpeb A. H. Tammsaare puiesteel. Aisa tänav ristub veel Suur-Sepa (vasakult), Tulbi (paremalt), Suur-Posti (vasakult), Side, Õie (vasakult), Kanali, Ruudu (vasakult) ja Karjamaa tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 1,28 km. Tänava algusosa jääb Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale. Aisa tänava ajalooline saksakeelne nimi on Fehmerstraße. "Aisa tn". Kohanimeandmebaas. Vaadatud 02.02.2021.
Lohkva

Lohkva on küla Tartu maakonnas Luunja vallas. Asub Tartu linnast vahetult idas. Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli Lohkva elanike arv 782. Lohkva on üks varasemaid kirjalikes allikates esinevaid Lõuna-Eesti külasid. Muinasaja lõpus kuulus Lohkva ilmselt Emajõest põhja pool asuvasse Jogentagana piirkonda. 1220. aastaga seoses mainitakse Lohkvat (Lovecotte) Henriku Liivimaa kroonikas, kui seal ja ümberkaudsetes külades ristisid rahvast preestrid Petrus Kaikewalde Soomest ja Ümera lätlaste preester Henric (kes arvatakse olevat kroonika autor). Nimekuju Lovecotte on oletatud pärinevat sõnadest Lohvakoti või Lohukotan; viimane tähendab Tartu-Maarja kihelkonna murdes 'lohukohas'. Arheoloogiliselt on uuritud Lohkva asulakoha kultuurkihti, mis sisaldab inimtegevuse jälgi alates hilisrauaajast (11.–13. sajandist) kuni 19. sajandini. Tartu–Räpina maantee kohal, vahetult juudi kalmistust läänes asub ajalooline külakalmistu, kuhu on arheoloogiliste uuringute (2012) andmetel maetud tõenäoliselt vahemikus 13.–18. sajandini. Lohkva Juudi kalmistu on rajatud 1935. aastal. Lohkval sündis eesti luuletaja Karl Eduard Sööt. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat (märksõna "Lohkva"). Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. 2016. Lk 331. Heinrici chronicon Livoniae. Henriku Liivimaa kroonika. Tallinn: Eesti Raamat. 1982. Lk 210-211. Raido Roog, Martin Malve (2013). Rescue Excavations on the Settlement Site and Rural Cemetery of Lohkva. - Arheoloogilised välitööd Eestis, 2012. Archaeological Fieldwork in Estonia. Tallinn. Lk 242. Raido Roog, Martin Malve (2013). Rescue Excavations on the Settlement Site and Rural Cemetery of Lohkva. - Arheoloogilised välitööd Eestis, 2012. Archaeological Fieldwork in Estonia. Tallinn. Lk 244. "Lohkva juudi kalmistu". Tartu linna kultuuriväärtusega asjade ja mälestiste register. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.10.2023. Vaadatud 05.05.2020.
Orgies gen. Rutenberg

Orgies gen. Rutenberg, varem Rhein ja Orgies, ka Orgas ja Orgis oli Pommerist pärit aadlisuguvõsa.  Pikemalt artiklis Rhein (Pommeri aadlisuguvõsa) 1241. aastal on Taani hindamisraamatus nimetatud mitme küla omanikuna Taani kuninga vasalli Leo de Renot. Ilmselt põlvnes ta XII sajandi lõpul Braunschweigist Pommerisse siirdunud aadlisuguvõsast. Tema valduste hulgas oli Kose kihelkonnas viie adramaa suurune Oru küla (Orkæ), mille järgi sai suguvõsa ka oma nime Orges. Kuna talle kuulus ühtlasi maavaldus Ruila külas, siis on võimalik, et temast põlvnes ka Tallinna Ruggele raeperekond. Henricus de Rinist, kes oli samuti 1241. aastal Taani kuninga vasall Eestimaal ja tõenäoliselt Leo de Reno vend, põlvnesid ilmselt Suycke (Juuru kihelkonna Siuge küla järgi) ja Nattamule (Rapla kihelkonna Nadalama küla järgi) vasallisuguvõsad. Henricus Orgies (suri pärast 1372), Lielvārde ja Turaida stiftifoogt Heinrich Orgies (suri pärast 1406), Umurga preester Odert Orgas (suri pärast 1444), Koknese stiftifoogt Kunigunde Orgies (suri pärast 1462), Pirita kloostri abtiss Jürgen Orgies (suri pärast 1476), Riia kanoonik Gertrud Orgies (suri pärast 1484), Pirita kloostri abtiss Johannes Orgas (suri 1515), Saare-Lääne toomkapiitli dekaan, Tartu toomhärra, Saare-Lääne piiskop Johannes III Ferdinand von Orgies gen. Rutenberg (1685−1744), kammerjunkur, Vindavi hauptmann, mõisaomanik Carl Ferdinand von Orgies gen. Rutenberg (1741−1801), tõeline riiginõunik, Salduse hauptmann, Kuramaa landbotenmarschall, Tukumsi ülemhauptmann, Kuramaa kantsler, maaõuemeister, mõisaomanik Johann Ferdinand von Orgies gen. Rutenberg (1767−1830), Vindavi hauptmann, Tukumsi kreisimarssal, Kuramaa rüütelkonna sekretär, landbotenmarschall, mõisaomanik Alexander Engelbrecht von Orgies gen. Rutenberg (1750−1818), kolonelleitnant, Miitavi korrakohtu president Eduard von Orgies gen. Rutenberg (1802−1853), Kuramaa rüütelkonna sekretär, luuletaja Parun Johann Joseph Gotthard Otto von Orgies gen. Rutenberg (1802−1864), kirjanik, mõisaomanik Leedu: Pakriauniai (Pokrewen) Liivimaa eesti distrikt: Soontaga (Sontack) (XVI sajandil) Liivimaa läti distrikt: Stakenberģi (Eichenangern) (u 1531−1565), Urga (Orgishof, tollal Idel) (XVI sajandil), Vīķi (Zarnau) (XVI sajandil) Rhein (Pommeri aadlisuguvõsa) Ruggele Johansen, Paul. Die Estlandliste des Libers Census Daniae. II Halbband. Kopenhagen-Reval, 1933, lk 827. Johansen, Paul. Die Estlandliste des Libers Census Daniae. II Halbband. Kopenhagen-Reval, 1933, lk 520. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Kurland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1939, lk 673. Johansen, Paul. Die Estlandliste des Libers Census Daniae. II Halbband. Kopenhagen-Reval, 1933, lk 827-828, 888. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Kurland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1939. Lk 667-689 [1]. Johansen, Paul. Die Estlandliste des Libers Census Daniae. II Halbband. Kopenhagen-Reval, 1933. Lk 888-889. Orgies gen. Rutenberg veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Gare du Nord

Gare du Nord ('põhjaraudteejaam', ametlikult Paris-Nord) on üks kuuest põhilisest raudteeterminalist Prantsusmaa pealinnas Pariisis. Terminalil on Pariisi–Lille'i raudtee kaudu ühendus nii riigi põhjapoolsemate aladega kui ka piiriüleste sihtkohtadega Suurbritannias (Eurotunneli kaudu), Belgias, Hollandis ja Saksamaal. Gare du Nordi metroojaam Gare de l'Est  Gare du Nord – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Gare de l'Est

Gare de l'Est ('idaraudteejaam', ametlikult Paris-Est) on üks kuuest põhilisest raudteeterminalist Prantsusmaa pealinnas Pariisis. Terminalil on Pariisi-Strasbourgi raudtee ja Pariisi-Mulhouse'i raudtee kaudu ühendus nii riigi idapoolsemate aladega kui ka piiriüleste sihtkohtadega Luksemburgis, Lõuna-Saksamaal ja Šveitsis. Gare du Nord  Gare de l'Est – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Landnámabók

Landnámabók ehk Maa asustamise raamat räägib Islandi asustamisest 9. ja 10. sajandil. "Maa asustamise raamatu" algversioon valmis ajavahemikus 1097–1125 vanaislandi keeles. Raamatu sünnilugu tuntakse halvasti, kuid teada on, et sellel oli mitu koostajat, kellest üks oli Kolskeggr hinn vetri. Arvatakse, et koostajate hulgas oli ka Ari Þorgilsson, kuigi "Maa asustamise raamat" läheb mitmes üksikasjas lahku Ari "Islandlaste raamatust". "Maa asustamise raamat" käsitleb Islandi asustamist neljandike kaupa. Üksikasjalikult kirjeldatakse, kes millises paigas maad hõivas, kes olid tema esivanemad ja järeltulijad ning milliste sündmustega olid need inimesed seotud. Paljud neist sündmustest on pikemalt lahti räägitud mõnes hilisemas saagas. Raamatus on ära toodud vaid üks aastaarv: 874, kui esimene ümberasuja, Ingólfr Arnarson rajas talu Reykjavíki. Nimepidi on nimetatud 430 maad hõivanud isikut. Koos nende suguvõsadega nimetatakse raamatus umbes 3500 inimest ja räägitakse 1500 talu rajamisest. Selle suhtes, kui usaldusväärne on raamat ajalooallikana, lähevad uurijate arvamused tugevalt lahku. Raamat sisaldab väljamõeldud sündmusi, mis on seotud näiteks kohanimede andmisega, mõned sugupuud on tõenäoliselt fiktiivsed. Võimalik, et kaasaegsete huvidele vastavalt on moonutatud maaomandi esialgset jaotust. Mõne uurija arvates on "Maa asustamise raamat" vaid kogum legende. Teised aga arvavad, et laias laastus annab see Islandi asustamisest üsna usaldusväärse pildi. Kolskeggri ja Ari ajal oli Islandil elanud vaid kuus või seitse põlvkonda inimesi. Paljude maa hõivajate otsesed järeltulijad elasid esmaasukate loodud taludes, mälestus sellest ajast oli veel küllalt selge. Mõned "Maa asustamise raamatu" autorite informaatorid olid sündinud 10. sajandil ja nende vanavanemad olid olnud Althingi asutamise tunnistajateks. Landnámabók on säilinud viies versioonis, millest ükski ei järgi 12. sajandil kirjutatud originaali päris täpselt. Kolm neist on keskaegsed (Sturlubók, õigemini sellest 18. sajandil tehtud koopia, Hauksbók, Melabók) ja kaks on kirjutatud 17. sajandil (Skarðsárbók, Þorðarbók). Raamatu hilisemad toimetajad lisasid sellele oma perekonnaga seotud detaile ning lühendasid osi, mida nad pidasid vähem olulisteks. Tekst vanaislandi keeles Tõlge inglise keelde