laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bawinkel

Bawinkel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 20,34 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2407 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.bawinkel.de
Gersten

Gersten on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 28,83 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1224 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gersten.de
Handrup

Handrup on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 14,60 km². 31. detsembril 2015 elas seal 836 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.handrup.de
Langen (Emsland)

Langen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 33,52 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1428 inimest. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Lengerich (Emsland)

Lengerich on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 31,73 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2662 inimest. Vald paikneb umbes 15 km Lingenist idas. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.lengerich-emsland.de
Wettrup

Wettrup on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 13,8 km². 31. detsembril 2015 elas seal 568 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wettrup.de
Bockhorst

Bockhorst on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Valla pindala on 18,19 km². 31. detsembril 2015 elas seal 981 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gemeinde-bockhorst.de
Metalli tänav (Viljandi)

Metalli tänav on umbtänav Viljandis. Tänav ühendab Reinu teed ja Viljandi raudteejaama. Raudteejaama poolses otsas on raudteeületuskoht jalakäijatele ja jalgratturitele, mille kaudu pääseb Vaksali tänavale. Tänava pikkus on 270 m. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Erkki Sarapuu

Erkki Sarapuu (sündinud 25. veebruaril 1979) on eesti saatejuht. Ta juhtis alates 2005. aastast[viide?] saadet "Kõige naljakamad koduvideod" (varasem saatejuht oli Jaagup Kreem). Alates 2012. aastast juhib ta saadet "Võimalik vaid Venemaal".
Goj

Goj (heebrea ja jidiši keeles גוי, mitmuses gojim, גוים /גויים) on Tanahis kasutatav mõiste mittejuutide kohta. Vanades Piibli tekstides (nagu Vana Testament) kasutati mõistet goj kirjeldamaks erinevaid rahvaid juutide ümber, teistesse keeltesse on goj tihti tõlgitud 'rahvas'. Kuna Juudamaa ümber elanud rahvad olid tavaliselt polüteistlikud, on terminit tõlgitud ka 'paganad'. Goj ja gojim on enamasti olnud neutraalsed sõnad, kuigi vahel kasutatakse neid sõnu ka negatiivsena. Noahdism Talmud Israeli ajalugu
Vikerkaarega mägimaastik

„Vikerkaarega mägimaastik“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. „Vikerkaarega maastik“ „Landschaft mit Regenbogen“ (1810) Caspar David Friedrich Börsch-Supan H. Die Bildgestalt bei Caspar David Friedrich – München, 1960. – P. 84. Börsch-Supan H., Jähnig K. F. Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen – München : Prestel Verlag, 1973. – P. 183. – 512 p. – ISBN 3-7913-0053-9. Carrassat P. F. R. Maestros de la pintura – Barcelona : Larousse, 2005. – P. 108. – 335 p. – ISBN 84-8332-597-7. Deusch W. R. Malerei der deutschen Romantiker und ihre Zeitgenossen – Berlin, 1937. – P. 22. Eberlein K. K. Caspar David Friedrich der Landschaftsmaler. Ein Volksbuch deutscher Kunst – Bielefeld, Leipzig : Velhagen und Klasing, 1940. – P. 68. – 114 p. Hinz S. Caspar David Friedrich als Zeichner. Ein Beitrag zur stilistischen Entwicklung und ihrer Datierung der Gemälde – Greifswald, 1966. – P. 90.
Rist mägedes

„Rist mägedes“, tuntud ka kui „Tetscheni altar“, on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. Teos oli algselt mõeldud altarimaaliks krahvinna Theresia von Thun-Hohensteini perekonna kabelis Böömimaal Tetschenis (Děčín). Maali raami valmistas Friedrichi kavandi järgi saksa skulptor Christian Gottlieb Kühn. Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen, Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis) Werner Busch: Caspar David Friedrich. Ästhetik und Religion. Verlag C. H. Beck, München 2003 Hilmar Frank: Der „Ramdohrstreit“. C. D. Fr’s „Kreuz im Gebirge“, in Streit um Bilder. Von Byzanz bis Duchamp. Hg. Karl Möseneder. Dietrich Reimer, Berlin 1997 ISBN 3496011696 S. 141–159 Christina Grummt: Caspar David Friedrich. Die Zeichnungen. Das gesamte Werk. 2 Bde., München 2011 Karl Ludwig Hoch: Zu C. D. Friedrichs bedeutendstem Manuskript. Und: Der sogenannte Tetschener Altar Caspar David Friedrichs. In: Pantheon 39, 1981 Sigrid Hinz (Hrsg.): Caspar David Friedrich in Briefen und Bekenntnissen. Henschelverlag Kunst und Gesellschaft, Berlin 1974 Werner Hofmann: Bemerkungen zum Tetschener Altar von C. D. Friedrich. In: Christliches Kunstblatt. 100. 1962, S. 50–52 Werner Hofmann: Caspar David Friedrich. Naturwirklichkeit und Kunstwahrheit. C.H. Beck Verlag, München 2000, ISBN 3-406-46475-0 Detlef Stapf: Caspar David Friedrichs verborgene Landschaften. Die Neubrandenburger Kontexte. Greifswald 2014, netzbasiert P-Book Werner Sumowski: Caspar David Friedrich Studien. Franz Steiner Verlag, Wiesbaden 1970 Herrmann Zschoche: Caspar David Friedrich. Die Briefe. ConferencePoint Verlag, Hamburg 2006 Tetschener Altar in der Online Collection der Staatlichen Kunstsammlungen Dresden
William Anders

William Alison Anders (17. oktoober 1933 – 7. juuni 2024) oli Ameerika Ühendriikide õhuväelane, elektriinsener, NASA astronaut ja ärimees. Ta valiti astronaudiks 1963. aastal ning tema esimeseks ja ainsaks missiooniks jäi Apollo 8, mis oli esimene mehitatud missioon Kuu orbiidile. Astronaudikarjääri järel töötas Anders mitmes tehnoloogiaga seotud riigiametis, muu hulgas oli ta esimene USA tuumajärelevalvekomisjoni esimees ja hiljem ka suursaadik Norras. 1990. aastate algul oli ta USA kaitse- ja kosmosetööstusfirma General Dynamics tegevjuht ja esimees. 7. juunil 2024 kukkus Washingtoni osariigis San Juani saarte lähedal vette ühemootoriline õhusõiduk Beechcraft T-34 Mentor, mida 90-aastane Anders juhtis üksi. Samal päeval kinnitas tema poeg Greg Anders oma isa surma. 1969 – Hubbardi medal "William A. Anders". NASA. Vaadatud 10. august 2018.
Ekurhuleni linnaringkond

Ekurhuleni linnaringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigi Gautengi provintsis asuv 2. järgu haldusüksus. Ekurhuleni linnaringkond moodustati 5. detsembril 2000. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ekurhuleni linnaringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 78,74%, valgeid 15,81%, värvilisi 2,70%, India või Aasia päritolu inimesi 2,14% ja teisi 0,61%. Suulu keelt pidas emakeeleks 28,81% inimesi, inglise keelt 11,99%, afrikaani keelt 11,92%, pedi keelt 11,40%, sotho keelt 10,02%, koosa keelt 8,02%, tsonga keelt 6,63%, tsvana keelt 2,87%, ndebele keelt 2,38%, venda keelt 1,53%, svaasi keelt 1,43%, viipekeelt 0,40% ja teisi keeli 2,60%. Alberton Bedfordview Benoni Boksburg Brakpan Edenvale Etwatwa Germiston Katlehong Kempton Park Nigel Springs Tembisa Thokoza Tsakane Vosloorus Wattville Our Journey – Ekurhuleni City of Ekurhuleni https://census2011.adrianfrith.com/place/797
Raudjas (perekonnanimi)

Raudjas on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Raudjas on pandud Kuivastu mõisas Muhu kihelkonnas Saaremaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Saarekak

Saarekak on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Saarekak on pandud Kuivastu mõisas Muhu kihelkonnas Saaremaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Huttens Grab

„Huttens Grab“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. „Galerii“ „Ruine Eldena“ (1825) „Die Jakobikirche in Greifswald als Ruine“ (1817) „Klosterfriedhof im Schnee“ (1819) Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen, Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis). Gerhard Eimer: Caspar David Friedrich und die Gotik. Analysen und Deutungsversuche. Aus Stockholmer Vorlesungen. Baltische Studien 49, 1962/63. Christina Grummt: Caspar David Friedrich. Die Zeichnungen. Das gesamte Werk. 2 Bde., München 2011. Günther Grundmann: Das Riesengebirge in der Malerei der Romantik, 2. erw. Aufl., München 1958 Christian Cay Lorenz Hirschfeld: Theorie der Gartenkunst. Fünf Bände, M. G. Weidmanns Erben und Reich, Leipzig 1797 bis 1785, Band 3. Werner Hofmann: Caspar David Friedrich. Naturwirklichkeit und Kunstwahrheit. C.H. Beck Verlag, München 2000, ISBN 3-406-46475-0. Jens Christian Jensen: Caspar David Friedrich. Leben und Werk. DuMont Buchverlag, Köln 1999. Peter Märker: Caspar David Friedrich. Geschichte als Natur. Kehrer Verlag, Heidelberg 2007. Detlef Stapf: Caspar David Friedrichs verborgene Landschaften. Die Neubrandenburger Kontexte. Greifswald 2014, netzbasiert P-Book. Herrmann Zschoche: Caspar David Friedrich. Die Briefe. ConferencePoint Verlag, Hamburg 2006
Saksakulm

Saksakulm on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Saksakulm on pandud Kuivastu mõisas Muhu kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Saksakulmu-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Saluste. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Saksakulm Eestis 27 mehel ja 29 naisel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Saksakulm 25 mehel ja 29 naisel. Ivo Saksakulm, eesti korvpallur (1966–) Kaja Tampere (sündinud Kaja Saksakulm, 1962), eesti suhtekorraldaja
Ahelik (perekonnanimi)

Ahelik on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Ahelik (Ahhelik) on pandud Roosna mõisas Ambla kihelkonnas ja Võhmuta mõisas Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ahelik Eestis 8 mehel ja 6 naisel. Nime tuntud kandjate seas on Jaak Ahelik (sündinud 1959), kes on eesti trummar ja poliitik.
Aherwars

Ahervars on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Ahervars (Aherwars) on pandud Karksi mõisas Karksi kihelkonnas Pärnumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Supeluse tänav (Viljandi)

Supeluse tänav on tänav Viljandis. Tänav saab alguse Kraavi tänavalt ja lõpeb Roosi tänaval. Tänava pikkus on 230 m. Tänav on linnaplaanidel alates 1832. aastast. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018. "Viljandi vanalinna tänavatevõrgu ajalooline kujunemine" (PDF). Riigi Teataja. Vaadatud 4.12.2021.
William Oefelein

William Anthony Oefelein (sündinud 29. märtsil 1965) on Ameerika Ühendriikide katselendur ning endine mereväelane ja NASA astronaut. Ta sai 1988. aastal bakalaureusekraadi elektrotehnikas ja liitus mereväega. 1998. aastal magistrikraadi aeronautikas ning samal aastal valiti ta astronaudiks. Tema esimene ja ainus missioon oli STS-116. Veebruaris 2007 ründas Oefeleini töökaaslane Lisa Nowak Orlando rahvusvahelises lennujaamas tema elukaaslast ning Oefelein tunnistas, et tal oli Nowakiga kaks aastat olnud salajane armusuhe. Mais 2007 vallandas NASA Oefeleini ja saatis ta tagasi mereväkke, kust ta aasta hiljem omal soovil lahkus. Oefelein ja Nowak on seni ainsad astronaudid, kelle NASA on vallandanud. Pärast seda vahejuhtumit koostas agentuur astronautide käitumiskoodeksi. "Astronaut Biography: William A. Oefelein". Space.com. Vaadatud 11. august 2018. "William A. Oemfelein". NASA. Vaadatud 11. august 2018. "Second astronaut fired in NASA love triangle". Reuters. Vaadatud 11. august 2018. "Veteran Shuttle Pilot and Adventurer Bill Oefelein Turns 50 Today". AmericaSpace. Vaadatud 11. august 2018.
Evald Vain

Evald Vain (20. detsember 1915 Tallinn – 9. november 1970 Tallinn) oli eesti helilooja. Evald Vain lõpetas Tallinna Konservatooriumi viiuli erialal Johannes Paulseni klassis 1938 ning õppis kompositsiooni Eesti Heliloojate Liidu noorte ja algajate seminaris aastatel 1948–1957. Ta töötas Eesti Raadio Sümfooniaorkestris esialgu viiuldajana, seejärel aastatel 1940–1967 oboemängijana. Vain mängis levimuusikuna tantsuorkestrites Bi-Ba-Bo ja Merry Pipers, restorani OK kvartetis, sõjaeelse Kuldse Seitsme väikeses koosseisus, kus ta lisaks viiulile mängis ka saksofoni, Emil Laansoo ansamblis ja Vabariikliku Noorte Maja džässorkestris. Ta on kirjutanud peamiselt estraadi- ja džässmuusikat, eriti tuntud on ta laululoojana. Tema tuntumad laulud on "Ei kunagi", " Esmakordselt", "Suvi talves", "Miks vaikisin siis", "Kuidas siis mitte". Vainu laulud on kirjutatud peamiselt abikaasa Erika Vainu tekstidele. 1960. aastatel lõi ta valdavalt instrumentaalestraadimuusikat. Heliloojate Liidu liige oli alates 1958. aastast. Evald Vain Eesti Muusika Infokeskus
Carletonville

Carletonville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas. Carletonville on kaevanduslinn, kus tegeldakse kulla kaevandamisega. Carletonville sai linnaõigused 1959. aastal. Linn on saanud nime Consolidated Gold Fields'i direktori Guy Carleton Jonesi järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Carletonville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 70,06%, valgeid 27,39%, India või Aasia päritolu inimesi 1,25%, värvilisi 0,93% ja teisi 0,37%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 24,94% inimesi, koosa keelt 19,76%, tsvana keelt 13,22%, sotho keelt 13,19%, inglise keelt 8,90%, suulu keelt 7,59%, tsonga keelt 4,23%, pedi keelt 2,41% ja svaasi keelt 1,78%. Carletonville, West Rand South Africa Explored Carletonville N12 Treasure Route https://census2011.adrianfrith.com/place/766004
Eesti-Hiina sõprusleping

Eesti-Hiina sõprusleping oli sõprusleping Hiina ja Eesti vahel. Leping sõlmiti 21. detsembril 1937 Londonis. Eesti poolt allkirjastas lepingu August Schmidt ja Hiina poolt Quo Tai-chi. Eesti ratifitseeris lepingu 24. augustil 1938. Eesti Vabariigi ja Hiina Vabariigi vaheline sõprusleping, Vikitekstid (vaadatud 11.08.2018)
Hansa Liidu Pihkva kaubakontor

Hansa Liidu Pihkva kaubakontor oli üks Hansa Liidu kaubakontoritest, mis asus Pihkvas.
Kaarel Eenpalu valitsus

Kaarel Eenpalu valitsusi oli kaks: Kaarel Eenpalu esimene valitsus (täpsemalt Karl Einbundi esimene valitsus) Kaarel Eenpalu teine valitsus
Hennenman

Hennenman on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Matjhabengi vallas. Asula sai alguse 1892. aastal rajatud raudteejaamast, mille nimi oli Ventersburg Road. Praeguse nime sai linn 1927. aastal kohaliku elaniku Petrus Ferdinand Hennenmani järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hennenmani elanikest mustanahalisi aafriklasi 87,4%, valgeid 11,6%, värvilisi 0,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 77,3% inimesi, afrikaani keelt 12,9%, koosa keelt 4,0%, viipekeelt 1,4% ja teisi keeli 4,4%. Matjhabeng Local Municipality Free State Tourism https://census2011.adrianfrith.com/place/467012 https://census2011.adrianfrith.com/place/467014
Thabong

Thabong on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Matjhabengi vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Thabongi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,34%, värvilisi 0,29%, India või Aasia päritolu inimesi 0,18%, valgeid 0,07% ja teisi 0,11%. Sotho keelt pidas emakeeleks 71,74% inimesi, koosa keelt 15,69%, suulu keelt 2,49%, inglise keelt 2,27%, tsvana keelt 1,73%, afrikaani keelt 1,69%, tsonga keelt 1,31% ja viipekeelt 1,24%. https://census2011.adrianfrith.com/place/467007
FrontPage Magazine

FrontPage Magazine on Ameerika Ühendriikides välja antav konservatiivne veebiajakiri. Peatoimetaja on David Horowitz. Ajakirja arvamuslugudes kritiseeritakse sotsialismi, Lääne islamiseerumist ja vasakpoolset kallutatust meedias ja ülikoolides. Pooldatakse Vabariiklikku Parteid ja Iisraeli. https://www.frontpagemag.com/
Matsulu

Matsulu on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Mbombela vallas. Matsulu on asutatud 1970. aastatel. Kuni 1994. aastani kuulus linn KaNgwane bantustani koosseisu. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Matsulu elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,47%, värvilisi 0,24%, valgeid 0,12%, India või Aasia päritolu inimesi 0,07% ja teisi 0,09%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 92,76%, tsonga keelt 2,48%, inglise keelt 1,77% ja suulu keelt 1,08%. https://census2011.adrianfrith.com/place/874071
Piltene immatrikuleeritud aadlisuguvõsade loend

Selles nimekirjas on loetletud Piltene rüütelkonna matriklisse immatrikuleeritud aadlisuguvõsad. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Alopäus | Arsenjev Bach | Bagge af Boo | Beklešov | Berner | Bienemann von Bienenstamm | Buxhoeveden Dansas | Derschau | Dörper Elmpt Grandidier Königsfels Löwis of Menar Maydell | Mentzel | Michelsohnen Piattoli Richter | Rumjantsev-Zadunaiski Scheinvogel | Simolin | Simpson | Stanecke Trompowski Württemberg Piltene rüütelkond Piltene rüütelkonna aadlimatrikkel Mühlendahl, Ernst von. Hoyningen-Huene, Baron Heiner von. Die Baltischen Ritterschaften. – Aus dem Deutschen Adelsarchiv. Band 4 der Schriftenreihe. Limburg/Lahn: C. A. Starke Verlag, 1973.
KwaGuqa

KwaGuqa on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas Emalahleni vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli KwaGuqa elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,80%, värvilisi 2,53%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, valgeid 0,12% ja teisi 0,35%. Suulu keelt pidas emakeeleks 47,35%, pedi keelt 18,29%, ndebele keelt 9,61%, svaasi keelt 7,40%, tsonga keelt 4,36%, sotho keelt 3,15%, afrikaani keelt 2,65%, koosa keelt 2,34%, inglise keelt 1,79% ja tsvana keelt 1,01%. https://census2011.adrianfrith.com/place/868003
STS-116

STS-116 oli Space Shuttle'i programmi 117. ja kosmosesüstik Discovery 33. missioon. Discovery startis 10. detsembril 2006 ning see oli esimene öine start pärast novembris 2002 toimunud missiooni STS-113. Missioon viis Rahvusvahelisse Kosmosejaama P5 sõrestiku, mistõttu ehitati ümber jaama elektrisüsteem. Lisaks vahetas missioon jaama meeskonda, viies jaama Sunita Williamsi ja tuues tagasi Thomas Reiteri. STS-116 oli hästi kajastatud Rootsis, sest Discovery pardal viibis Christer Fuglesang, kellest sai Rootsi ja Skandinaavia esimene astronaut. STS-116 oli viimane süstikumissioon, mis startis Kennedy Kosmosekeskuse stardikompleksi 39B stardiplatvormilt, sest NASA alustas Constellationi programmi raames selle kohandamist Ares I startideks. Stardiplatvormi kasutati veel STS-400 missiooni tarbeks, mis oleks startinud juhul kui missiooni STS-125 kosmosesüstik poleks saanud Maale naasta. Pärast missiooni viidi Discovery korralisse hooldusesse ja see ei lennanud kuni missioonini STS-120, mis startis oktoobris 2007. "STS-116: Space Shuttle Discovery". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. jaanuar 2007. Vaadatud 11. august 2018. "Night Launch: Shuttle Discovery Set for Evening Space Shot". Space.com. Vaadatud 11. august 2018. "Shuttle Mission STS-116: A Hard Wire Job". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2017. Vaadatud 11. august 2018. "STS-116 Crew". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2017. Vaadatud 11. august 2018. "NASA details Ares launch pad timeline". NASA Spaceflight. Vaadatud 11. august 2018.  STS-116 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ülevaade STS-116 missioonist NASA kodulehel (inglise keeles) Video STS-116 stardist 9. detsembril 2006. YouTube
Bophelong

Bophelong on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Emfuleni vallas. Bophelong on asutatud 1955. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bophelongi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,12%, värvilisi 0,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,09%, valgeid 0,06% ja teisi 0,28%. Sotho keelt pidas emakeeleks 69,39% inimesi, koosa keelt 10,69%, suulu keelt 9,26%, afrikaani keelt 1,68%, tsvana keelt 1,46%, tsonga keelt 1,38%, inglise keelt 1,38%, viipekeelt 1,26% ja pedi keelt 1,18%. https://census2011.adrianfrith.com/place/760013
Valentine Tern

Valentine Tern (10. detsember 1927 – 17. mai 2001) oli eesti laulja, teatri- ja filminäitleja. Ta oli aastatel 1945–1960 Vanemuise laulja ja näitleja. Valentine Tern mängis filmis "Valgus Koordis". Valentine Tern Eesti filmi andmebaasis Valentine Tern andmekogus IMDb (inglise)
Kammerteater

Kammerteater (inglise keeles chamber theatre) on kõrge kunstilise tasemega väike teater. Kammerteatreid: Tallinna Kammerteater Tartu Kammerteater sünteetiline teater "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 10.08.2018)
Ratanda

Ratanda on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Lesedi vallas. Linn asub Heidelbergist umbes 5 km edela pool. Ratanda on asutatud 1955. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ratanda elanikest mustanahalisi 99,08%, värvilisi 0,44%, India või Aasia päritolu inimesi 0,18%, valgeid 0,04% ja teisi 0,26%. Suulu keelt pidas emakeeleks 50,65%, sotho keelt 35,54%, koosa keelt 5,04%, inglise keelt 1,46%, afrikaani keelt 1,13%, viipekeelt 1,03% ja pedi keelt 1,02%. https://census2011.adrianfrith.com/place/762015
Carl Robert Jakobsoni mälestussammas

Carl Robert Jakobsoni mälestussambaid on mitu: Carl Robert Jakobsoni mälestussammas (Jõgeva maakond) Carl Robert Jakobsoni mälestussammas (Viljandi maakond) Carl Robert Jakobsoni hauasammas, asub Pärnu maakonnas Kurgja talu kalmistul
Carl Robert Jakobsoni hauasammas

Carl Robert Jakobsoni hauasammas on hauasammas Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kurgja külas Kurgja talu kalmistul. Mälestussamba kavandas 1926 Jaan Koort. Kavandatu lõpetas Ferdi Sannamees. Mälestussammas avati pidulikult 14. augustil 1927. C. R. Jakobsoni Talu-muuseum. koostanud Meelik Kahu, August Mikk. C. R. Jakobsoni Talu-muuseum. Kurgja-Linnutaja 1960. Lk 33
Sebokeng

Sebokeng on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Emfuleni vallas. Linn asub Vereenigingist vahetult lääne ja loode pool. Sebokeng on asutatud 1965. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sebokengi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,12%, värvilisi 0,42%, valgeid 0,12%, India või Aasia päritolu inimesi 0,07% ja teisi 0,26%. Sotho keelt pidas emakeeleks 64,63% inimesi, suulu keelt 14,72%, koosa keelt 10,35%, tsvana keelt 2,15%, afrikaani keelt 1,46%, pedi keelt 1,46%, inglise keelt 1,44% ja viipekeelt 1,37%. https://census2011.adrianfrith.com/place/760004
Mälestused hiigelmägedest

„Mälestused hiigelmägedest“, tuntud ka kui „Hiigelmäed“ (saksa keeles „Riesengebirge“ ) on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos. "Friedrich, Caspar David. 1774-1840 | Riesengebirge (Memories of the Riesengebirge )". hermitagemuseum.org (inglise ja vene). Ermitaaž. Vaadatud 11.08.2018.