laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
980

980. aasta Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand Aastakümned: 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad - 980. aastad - 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad Aastad: 975 976 977 978 979 - 980 - 981 982 983 984 985 ... Ibn Sīnā, pärsia arst ja filosoof ...
Sitpeksi

Sitpeksi oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Keelva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Keelva külaga. 1529 on mainitud kohanime Sythpex. 1615 on mainitud külanime Sittpexby. Ajalooliselt asus küla Käesalu mõisas. Marja Kallasmaa: artikkel "Sitpeksi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kaomäe

Kaomäe oli küla Raplamaal, ajalooliselt Kuimetsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tamsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tamsi külaga. Kaomäe sai külaks 1920. aastatel. Peeter Päll: artikkel "Kaomäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lakevainu

Lakevainu (varem kirjakeeles ka Lagevainu) oli küla Raplamaal, ajalooliselt Kuimetsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Oblu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Oblu külaga. Lakevainu sai külaks 1920. aastatel. Peeter Päll: artikkel "Lakevainu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Määrissoo

Määrissoo (ka Määrisoo[viide?]) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vahastu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Suurekivi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Suurekivi külaga. Küla on esimest korda mainitud umbes 1900. aastal (nimega Мерисо). Marja Kallasmaa: artikkel "Määrissoo" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Oraniku

Oraniku oli küla Raplamaal. Küla jääb tänapäeval Vana-Kaiu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Vana-Kaiu külaga. Enne külaks saamist oli see Kaiu mõisa kõrvalmõis (Oraniku mõis). Peeter Päll: artikkel "Vana-Kaiu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Rasala

Rasala oli küla Raplamaal, ajalooliselt Kaiu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kasvandu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kasvandu külaga. 1286 on mainitud küla ja veskit nimega Russele. Peeter Päll: artikkel "Rasala" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Saunametsa (Kaiu)

Saunametsa oli küla Raplamaal. Küla jääb tänapäeval Vahastu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vahastu külaga. Asulat on esimest korda mainitud 1871 (Saunamets). Marja Kallasmaa: artikkel "Vahastu2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Siuge

Siuge oli küla Raplamaal, ajalooliselt Habaja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tamsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tamsi külaga. 1414 on mainitud kohanime Suwike, 1492 Syuck, 1725 Suyko. Küla järgi on nime saanud Porkuni lademe Ärina kihistu Siuge kihistik. Peeter Päll: artikkel "Siuge" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Stratigraafia terminoloogia
Leedi küla

Leedi nime on kandnud mitu küla: Leedi (Jõgeva), küla Jõgeva maakonnas Leedi (Kaiu), endine küla Järvamaal Leediküla, küla Lääne maakonnas
Taga-Põlliku

Taga-Põlliku (varem ka Põllika) oli küla Raplamaal. Küla jääb tänapäeval Suurekivi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Leedi, Määrissoo ja Taga-Põlliku küla liitmisel moodustati uus küla: Suurekivi küla. Asulat on esimest korda mainitud 1414 (Poltke). Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 28.01.2019)
Tagasmäe

Tagasmäe oli küla Raplamaal. Küla jääb tänapäeval Vahastu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vahastu külaga. Küla on esimest korda mainitud umbes 1900 (Тахасма). Marja Kallasmaa: artikkel "Vahastu2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ärisma

Ärisma (ka Ärismaa[viide?]) oli küla Raplamaal, ajalooliselt Kaiu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kasvandu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kasvandu külaga. Küla tekkis 18. sajandil. Peeter Päll: artikkel "Ärisma" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mineirão

Mineirão (ametlikult Estádio Governador Magalhães Pinto) on jalgpallistaadion Brasiilias Minas Geraisi osariigis Belo Horizontes. See on jalgpalliklubi Cruzeiro Esporte Clube kodustaadion. Osa mänge peab sellel staadionil ka Clube Atlético Mineiro. Staadion mahutab 61 846 pealtvaatajat. Staadion avati 5. septembril 1965. Staadioni renoveerimistööd lõppesid 2012. aasta detsembris. Staadionil on peetud 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri, 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste ja 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiri osad kohtumised. Sealhulgas toimus staadionil 2014. aasta jalgpallimaailmameistrivõistluste poolfinaal Brasiilia ja Saksamaa vahel, mille Brasiilia kaotas tulemusega 1:7. See mäng sai sama staadioni järgi tuntuks kui Mineirazo. Mineirãol on toimunud ka kontserte. Teiste seas on seal esinenud Paul McCartney (aastatel 2013 ja 2017), Beyoncé (2013), Maroon 5 (2016), Iron Maiden (2016), Elton John (2013) ja Kiss (1983). Ametlik koduleht
Lihu

Lihu oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kaiu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vana-Kaiu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vana-Kaiu külaga. 1346 mainitakse kohanime Lechto, 1687 Leho, 1798 Lihho. Peeter Päll: artikkel "Lihu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Aru (paikkond)

Aru on paikkond Järva maakonnas Järva vallas Udeva külas. 1930. aastatel oli see küla staatuses (Udeva-Aru küla). KNAB (vaadatud 13.04.2018)
Paemurru (Järvamaa)

Paemurru oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Tudre ja Kalitsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Koeru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil selle üks osa liideti Tudre ja teine osa Kalitsa külaga. Küla on esimest korda mainitud 1913 (Паемурро). Fred Puss: artikkel "Tudre" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Fred Puss: artikkel "Kalitsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Puivere

Puivere oli küla Järvamaal, ajalooliselt Aruküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalitsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Koeru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalitsa külaga. 1615 mainitakse kohanime Pugiffer, 1623 Puygefer, 1716 Puÿfer. Fred Puss: artikkel "Kalitsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Roodeviku

Roodeviku (varem kirjakeeles ka Rodeviku) oli küla Järvamaal, ajalooliselt Ervita mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalitsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Koeru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalitsa külaga. Küla rajati umbes 1830. Fred Puss: artikkel "Kalitsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pädaniku

Pädaniku on paikkond Järva maakonnas Järva vallas Vaali külas. 1930. aastatel oli see küla staatuses (Pädaniku küla). KNAB (vaadatud 13.04.2018)
Kureküla (täpsustus)

Kureküla on või oli mitme Eesti asula nimi: Kureküla, alevik Tartu maakonnas Elva vallas Lilleküla (Elva) (varem Kureküla), küla Tartu maakonnas Elva vallas Kureküla (Viru-Nigula), endine küla Viru-Nigula valla maa-alal Kureküla (Imavere), endine küla Järva valla maa-alal Kurõkülä
Pari (Virumaa)

Pari oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Linnuse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Linnuse külaga. Pari küla tekkis 1939, kui Kunda asundus jagati mitmeks külaks. Marja Kallasmaa: artikkel "Linnuse2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ilmatargad

"Ilmatargad" on kirjastuse Ilmamaa poolt alates aastast 1998 välja antav raamatusari. Sarjas ilmunud teoste hulgas on kaks tõlkeraamatut: Rein Taagepera "The finno-ugric republics and the Russian State" (eesti keelde tõlkinud Rein Taagepera) ja Vello Helgi "Die Jesuiten in Dorpat (1583–1625): ein Vorposten der Gegenreformation in Nordosteuropa" (saksa keelest eesti keelde tõlkinud Kaarel Piirimäe). "Ilmatarkade" sarja raamatud. ilmamaa.ee "Ilmatarkade" sarja raamatud Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis. erb.nlib.ee
Ameerika Ühendriikide merevägi

Ameerika Ühendriikide merevägi (USN) on meresõja ja teisi mereväe ülesandeid täitev väeliik Ameerika Ühendriikide relvajõududes. Tegevteenistuses on 325 826 tegevväelast ja reservis 98 693. 2018. aasta aprilli seisuga oli alalises valmisolekus 282 laeva ja üle 3700 õhusõiduki. Ameerika Ühendriikide mereväel on maailma suurim lennukikandjalaevastik, millest 2018. aasta jaanuari seisuga oli Nimitz-klassi lennukikandjat 11 tegevteenistuses ja 2 valmimisel. Mereväge juhib administratiivselt mereväeministeerium eesotsas tsiviilteenistujast mereväeminister. Mereväeministeerium kuulub ise Kaitseministeeriumi haldusalasse, mida juhib kaitseminister. Mereväeministeeriumi kõrgeim sõjaväelasest teenistuja on mereoperatsioonide ülem. "Establishment of the Navy, 13 October 1775" (inglise). Naval History and Heritage Command. Vaadatud 15. aprill 2018. "Status of the Navy as of April 13, 2018" (inglise). Ameerika Ühendriikide merevägi. 13. aprill 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuni 2018. Vaadatud 15. aprill 2018. Kyle Mizokami (24. jaanuar 2018). "All the New Aircraft Carriers That Are Under Construction". Popular Mechanics (inglise). Vaadatud 15. aprill 2018. "Chief of Naval Operations" (inglise). Ameerika Ühendriikide merevägi. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2013. Vaadatud 15. aprill 2018.  Ameerika Ühendriikide merevägi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (inglise keeles)
Kiksvere

Kiksvere (ka Kikevere) on paikkond Järva maakonnas Järva vallas Jalametsa külas. Seal asuvad Kikevere Jumalaema Uinumise kirik ja Kikevere kalmistu. KNAB (vaadatud 15.04.2018)
Uue-Jalametsa

Uue-Jalametsa oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Jalametsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Kui Laimetsa mõis riigistati, siis mõisa alale rajati Uue-Jalametsa ja Vana-Jalametsa küla. Mõni aeg pärast Teist maailmasõda need kaks küla liitusid Jalametsa külaks. Marja Kallasmaa: artikkel "Jalametsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vana-Jalametsa

Vana-Jalametsa oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Jalametsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Kui Laimetsa mõis riigistati, siis mõisa alale rajati Uue-Jalametsa ja Vana-Jalametsa küla. Mõni aeg pärast Teist maailmasõda need kaks küla liitusid Jalametsa külaks. Marja Kallasmaa: artikkel "Jalametsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Veneküla (täpsustus)

Veneküla on kohanimi: Veneküla on küla Harju maakonnas Rae vallas Veneküla oli Kiili varasem nimi Veneküla oli küla Lohusuu vallas Veneküla (Jõgeva), endine küla Veneküla oli küla Pärnumaal Saarde kihelkonnas Kuressaare Veneküla, ajalooline Kuressaare linnaosa Veneküla, ridaküla Viljandi maakonnas, Suure-Jaani vallas, Vaalamäe ja Vanamõisa vahelise tee ääres
Altveski

Altveski on paikkond Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tähkvere külas. Enne 1970. aastaid oli see küla staatuses. KNAB (vaadatud 15.04.2018)
Patupera

Patupera (ka Patuperä) on paik Valga maakonnas Valga vallas. Patupera oli varem küla Vana-Antsla vallas, hiljem Kaagjärve külanõukogus. 1977. aastal liideti Patupera küla Valtina külaga. 1970. aasta rahvaloenduse andmetel elas Patupera külas 26 elanikku. Kalev Katus, Allan Puur, Asta Põldma, Luule Sakkeus. Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika. Valgamaa 1965–1990
Statistikanõukogu

Statistikanõukogu on Statistikaametit, Eesti Panka ja Rahandusministeeriumi nõustav organ, mille eesmärk on tagada riikliku statistika süsteemi toimimine. Statistikanõukogu Nõustab riikliku statistika tegijat riikliku statistika programmi koostamisel Annab Statistikaametile soovitusi riikliku statistika tegemise koordineerimiseks Avaldab rahandusministrile arvamust riikliku statistika programmi ja selle muudatuste kohta enne nende kinnitamist Nõustab riikliku statistika tegijat riikliku statistika tegemisel, sh statistikaalaste põhimõtete ja kvaliteedikriteeriumide rakendamises Annab rahandusministrile hinnang riikliku statistika tegemise kulutuste kohta ja esitab selle oma aastaaruandes Annab rahandusministrile soovitusi ja avaldab arvamust statistikaalase õigusloome valdkonnas Avaldab arvamust Statistikaameti peadirektori ametikoha täitmiseks avalikku konkurssi läbiviivale komisjonile kandidaadi sobivuse kohta ning rahandusministrile Statistikaameti peadirektori ametist vabastamise kohta Nõukogu koosseisu kinnitab rahandusministri ettepaneku alusel valitsus. Statistikanõukogu koosneb 13 liikmest: üks liige Statistikaametist, üks liige Eesti Pangast, üks liige Andmekaitse Inspektsioonist, kümme liiget tarbijate ja andmeesitajate esindajate ning ekspertide hulgast. Statistikanõukogu koosseis alates 15. jaanuarist 2015 on järgmine: Mart Mägi – Statistikaameti peadirektor – Statistikaameti esindaja Ülo Kaasik – Eesti Panga asepresident – Eesti Panga esindaja Viljar Peep – Andmekaitse Inspektsiooni peadirektor – Andmekaitse Inspektsiooni esindaja Tõnu Kollo – Tartu Ülikooli matemaatilise statistika õppetooli professor – statistika ekspert, tarbijate esindaja Allan Puur – Tallinna Ülikooli Eesti Demograafia Instituudi juhtivteadur – rahvastiku ekspert, tarbijate esindaja Hede Sinisaar – Sotsiaalministeeriumi analüüsi ja statistika osakonna juhataja – sotsiaalvaldkonna ekspert, andmeesitajate ja tarbijate esindaja Kätlin Mandel – Kliimaministeeriumi analüüsi- ja planeerimisosakonna juhataja – keskkonna ekspert, andmeesitajate ja tarbijate esindaja Taavi Kand – Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi kaubandusi ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonna juhataja – põllumajanduse ekspert, andmeesitajate ja tarbijate esindaja Ilmar Lepik – Vabariigi Presidendi majandusnõunik, Eesti Panga rahapoliitika ja majandusuuringute osakonna nõunik – majanduse ekspert, tarbijate esindaja Margus Sarapuu – Riigikantselei strateegiabüroo strateegiadirektor – tarbijate esindaja Urmet Lee – Riigikontrolöri nõunik – tarbijate esindaja Marko Udras – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja poliitikakujundamise ja õigusosakonna juhataja – andmeesitajate ja tarbijate esindaja Hannes Pahapill – Swedbank AS osakonnajuhataja – andmeesitajate ja tarbijate esindaja Statistikanõukogust, https://web.archive.org/web/20180418092909/https://www.stat.ee/statistikanoukogu Riikliku statistika seadus, https://www.riigiteataja.ee/akt/112072014127?leiaKehtiv#para12 Statistikanõukogu koosseis, https://web.archive.org/web/20180418092934/https://www.stat.ee/statistikanoukogu-koosseis Koosolekute protokollid Aastaaruanded
Eha küla

Eha küla oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Vaimastvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda. 1921 jagati endise Vaimastvere mõisa alad kaheks külaks: Eha ja Koidu külaks. 1977 need kaks küla liideti uuesti kokku Vaimastvere külaks. Valdek Pall: artikkel "Vaimastvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Märzen

Märzen (saksa keeles märzen või märzenbier 'märtsi õlu') on saksa laagriõlu ehk põhjakääritamisega õlu. Tegemist on traditsioonilise Oktoberfesti õllega. Märtzeni õlut pruulitakse märtsis, millest tuleneb ka õlle nimi. Õlle kangus on 5–6%. Nick Carr. "Märzen Beer: The Original Party Beer of Oktoberfest". Vaadatud 15.04.2018.
Eneseloome

Eneseloome on Richard Rortyl nõue, et ühiskonnas oleks suurem avatus ja ruum eneseteostuseks. Eneseloome näib tal väljendavat eraelu väljal toimuvat. Vastandina ülevus väljendab ühiskondlikul väljal toimuvat. Isikuvabaduste ühiskonnas peaks lõpetama eneseloome ja poliitika ühendamise katsed, nt nagu oli marksismis. Niklas Luhmannil on enesevõimeline selline süsteem, mis koosneb osadest, mida luuakse ja taasluuakse nendestsamadest osadest. Nii taastoodetakse kindlat ühiskondliku sidususe viisi või kultuurilist keskkonda. Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 88-89.
Palju aastaid

"Palju aastaid" on kirjastuse Ilmamaa poolt alates aastast 2001 välja antav memuaaride raamatusari. Sarja "Palju aastaid" raamatud. ilmamaa.ee Sari "Palju aastaid" Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis. erb.nlib.ee
Enesekavandamine

Enesekavandamine (ka enesemoodustamine, enesetehnika) on Michel Foucault'l (enesetehnoloogia) kultuuris sisalduv tõekohustus, kuidas ennast moodustada. M. Foucault' järgi võimaldab enesekavandamine isikul teha oma keha, mõtete ja käitumisega teatav hulk toiminguid, et muuta ja kujundada või saavutada teatav tänulise, õnne, puhtuse või üleloomulise väe seisund. Erinevalt võimusuhete valitsemismoodustest, tuleb enesekavandamises avastada tõde, saada tõest valgustatud, kõnelda tõtt. Näiteks budisti juhib üks õpetuskava avastama kes ta on ja mis on tõde. Budist avastab enese ja tõe samaaegses ühendumises oma mina ettekujutuslikkuse. Kristluses see pole nii. Kristlase enesekavandamine ei lase minal paista ettekujutusena. Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 89-90. Michel Foucault. Teadmine, võim ja subjekt. 2011:266-268
Olta Xhaçka

Olta Xhaçka (sündinud 25. detsembril 1979 Tiranas) on Albaania poliitik, kes kuulub Albaania Sotsialistlikku Parteisse. Ta on saanud Clarki Ülikoolis bakalaureusekraadi politoloogia ja rahvusvaheliste suhete alal ja magistrikraadi avaliku halduse alal. Alates 2009. aastast oli ta Albaania Rahvakogu liige. 2017. aasta märtsist kuni augustini oli ta Albaania sotsiaal- ja noorsoominister. 10. septembrist 2017 kuni 31. detsembrini 2020 oli Olta Xhaçka Albaania kaitseminister. 4. jaanuarist 2021 kuni 12. septembrini 2023 oli ta Albaania Euroopa- ja välisminister. Olta Xhaçka : Defence Minister – Albania 2017 www.nato.int Olta Xhaçka. Ministre e Mbrojtjes kryeministria.al Albania. Ministries, etc. rulers.org President Meta signed decree for appointment of new ministers Olta Xhaçka, Niko Peleshi Top Channel, 31. detsember 2020 Kristi Ceta: New foreign minister Igli Hasani received by predecessor Xhaçka Albanian Daily News, 12. september 2023
Raina Kabaivanska

Raina Kabaivanska (bulgaaria keeles Райна Якимова Кабаиванска; sündinud 15. detsembril 1934 Burgasis) on Bulgaaria ooperilaulja (sopran) ja pedagoog. Raina Kabaivanska sündis Bulgaarias Burgasis veterinaari ja füüsikaõpetaja peres. Juba väikese lapsena hakkas õppima laulmist ja klaverimängu. 1957. aastal lõpetas ta Sofia Riikliku Muusikaakadeemia. Samal aastal tegi Raina Kabaivanska oma ooperidebüüdi Bulgaaria Riiklikus Ooperi- ja Balletiteatris Tatjana rolliga Pjotr Tšaikovski ooperis "Jevgeni Onegin". 1961. aastal debüteeris ta Milanos La Scala ooperiteatris. Sellest ajast peale elab põhiliselt Itaalias Modenas. Elisabeth of Valois – Giuseppe Verdi "Don Carlos" Desdemona – Giuseppe Verdi "Othello" Violetta Valery – Giuseppe Verdi "Traviata" Alice Ford – Giuseppe Verdi "Falstaff" Leonora – Giuseppe Verdi "Trubaduur" Leonora – Giuseppe Verdi "Saatuse jõud" Elvira – Giuseppe Verdi "Ernani" Cio-Cio San – Giacomo Puccini "Madame Butterfly" Liu – Giacomo Puccini "Turandot" Floria Tosca – Giacomo Puccini "Tosca" Manon Lescaut – Giacomo Puccini "Manon Lescaut" Irene – Richard Wagneri "Rienzi" Adriana – Francesco Cilea' "Adriana Lecouvreur" Elisabetta – Gaetano Donizetti "Roberto Devereux" Marguerite – Charles Gounod' "Faust" Nedda – Ruggero Leoncavallo "Pajatsid" Manon Lescaut – Jules Massenet' "Manon" Wally – Alfredo Catalani "La Wally" Lisa – Pjotr Tšaikovski "Padaemand" Tatjana – Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" Francesca – Riccardo Zandonai "Francesca da Rimini" Julia – Gaspare Spontini "La vestale" Armide – Christoph Willibald Glucki "Armide" Emilia Marty – Leoš Janáčeki "Makropoulose juhtum" Hanna Glawari – Ferenc Lehári "Lõbus lesk" "Raina Kabaivanska CAREER". http://www.rainakabaivanska.net/. Vaadatud 15.04.2018. {{cite web}}: välislink kohas |website= (juhend)  Raina Kabaivanska – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Tislari

Tislari oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Tähkvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tähkvere külaga. Valdek Pall: artikkel "Tähkvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kaasikutaguse

Kaasikutaguse oli küla Tartumaal, ajalooliselt Jõgeva mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võduvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võduvere külaga. 1882 nimetatakse kohanime Hofsansiedlung Kasikotagga, 1909 Kasigutaga. Peeter Päll: artikkel "Kaasikutaguse" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Virita (Hanila)

Virita oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Nehatu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nehatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nehatu külaga. 1565 mainitakse kohanime Wirrita by (küla Õeküla vakuses). Marja Kallasmaa: artikkel "Virita2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Õeküla

Õeküla oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Nehatu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nehatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nehatu külaga. 1565 mainitakse kohanime Hoykyll, Håykylle (vakus ja küla), 1798 Oekül, 1913 Eckülla. Marja Kallasmaa: artikkel "Õeküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Äärepere

Äärepere oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Nehatu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nehatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nehatu külaga. Küla mainitakse esimest korda umbes 1900 (Эрепере). Marja Kallasmaa: artikkel "Äärepere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ameerika Punane Rist

Ameerika Punane Rist (inglise keeles American Red Cross, lühend ARC) on humanitaarorganisatsioon, mis pakub Ameerika Ühendriikides hädaolukorraabi, katastroofiabi ja haridust. ARC on Rahvusvahelise Punase Risti Ameerika Ühendriikide haruorganisatsioon.  Ameerika Punane Rist – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht (inglise keeles)
Saarepere

Saarepere oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pibari küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pibari külaga. Küla on esimest korda mainitud umbes 1900 (Саарепере). Külas on sündinud Eesti NSV partei- ja riigitegelane Johannes Lott. Marja Kallasmaa: artikkel "Pibari" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jumeirah (hotellikett)

Jumeirah Hotels and Resorts on Dubais asuv rahvusvaheline luksushotelli kett ja on osa Dubai Holdingust. Jumeirah Group loodi 1997. aastal ja ühines Dubai Holdinguga 2004. aastal. Jumeirah Emirates Tower Hotel Jumeirah Beach Hotel Burj al-‘Arab Wild Wadi veepark
Mäo (Türi)

Mäo oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Arkma küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Arkma külaga. 1624 on mainitud kohanime Meos. Marja Kallasmaa: artikkel "Arkma" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kalda

Kalda võib tähendada järgmist: Kalda (Rapla), küla Rapla maakonnas Kalda (Saarde), küla Pärnu maakonnas Kalda (Luunja), endine küla Tartu maakonnas Luunja vallas Kalda (perekonnanimi)