laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Luuküla

Luuküla (vene keeles Lug) on küla Venemaal Pihkva oblasti Oudova rajooni Samolva vallas. 20. sajandi alguse haldusjaotuse järgi oli see Rämeda vallas Oudova maakonnas Peterburi kubermangus. Luuküla on üks vanemaid eesti asunike külasid Venemaal. Pärimuse järgi tulid esimesed asukad Suure Põhjasõja ajal siia sõjapakku. Oudova maakonna Seretka valla Luuküla oli 1918. aastal seitsmest külast koosneva asunduse keskus, kus kokku elas umbes 2000 eestlast. Kiriklikult oli Luuküla enne 1920. aastat otse Räpina kihelkonna koosseisus. Külas asub ka luteri kalmistu. Vanim Eesti asundus teispool Peipsit, Eesti Sõna, nr. 285, 10 detsember 1943 August Nigol. Luuküla. - Eesti asundused ja asupaigad Wenemaal. Tartu 1918, lk 18. "Räpina". - Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926, lk 350. August Nigol. Luuküla. - Eesti asundused ja asupaigad Wenemaal. Tartu 1918. Lk 18 "Räpina". - Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 350 Ilmar Arens. Samolva eestlased. Üks vanemaid eesti asustuskomplekse Peipsi taga. - Eesti Pildileht 2/ 1944 Ilmar Arens. Peipsitagused eestlased. Fakte, dokumente ja mälestuspilte Ida-Peipsimaa uurimusilt 1943-1944. Tartu 1994 Maie Ojamaa. Ingeri tütar. Luigelaul. Ilmamaa. Tartu 2014. Lk 29-34, 122-132 Luuküla "Eesti kohanimeraamatus".
Rjaženka

Rjaženka (vene keeles ряженка, ukraina keeles ряжанка) on kõrgpastöriseeritud hapupiimatoode, mida saadakse kaua keedetud lehmapiima hapendades. Rjaženka on kreemjat värvi, ühtlase konsistentsiga ja maitsestamata joogijogurti maitsega, sel on mahe lõhn ning erinevalt keefirist ei sisalda see gaasi. Põhiliselt on rjaženka levinud Vene ja Ukraina köögis. Et rjaženkat valmistada, hautatakse piima ahjus pikka aega (8 tundi või kauemgi), kuni see muutub kuldpruuniks. Rjaženkat kääritavad termofiilsed piimhappestreptokokid ja puhtad laktobatsilli Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus kultuurid 3–6 tunni jooksul. Valmistoode on kreemjalt kuldpruuni karva ja hapupiimamekiga. Sisuliselt on rjaženka üks jogurtiliike, milles puuduvad tavapärased maitselisandid. Algselt müüdi rjaženkat klaaspudelites, kus see ka hapnes. Seepärast muutus see paksuks ja tuli pudelist välja mitte valades, vaid raputades ja lusikaga koukides. Tööstusliku tootmise arenedes hakati pudelisse villima juba hapendatud rjaženkat, mistõttu see jäi vedelaks. Tänapäeval on levinumad tetrapakend ja pehme kilepakend, viimases kaotab toode aga kõige kergemini oma konsistentsi ning seejärel ka maitseomadused. Kasulikke aineid on rjaženkas umbes sama palju kui piimas, ent seejuures omastab organism neid märksa kergemini. Keefiriga võrreldes on rjaženka maitse mahedam. Klaas rjaženkat rahuldab veerandi inimorganismi päevasest kaltsiumivajadusest ja 20% fosforivajadusest. Rjaženkast omastab organism valke kiiremini kui piimast. Piimhape suurendab isu ning parandab seedeelundkonna ja neerude tööd. Hapupiimatoodetest on rjaženka kõige kaloririkkam. Rjaženkaga sarnane, kuid kalorivaesem on varenets (vene k варенец), mis meenutab maitselt rjaženkat, kuid sisaldab vähem rasva, kuna seda valmistatakse kooritud piimast. 100 grammis tüüpilises rjaženkas leidub 3,0 g valku, 6,0 g rasva, 4,1 g süsivesikuid ja 82 kcal energiat. Eestis toodab rjaženkat AS Rakvere Piim ja müüb seda Farmi kaubamärgi all. 100 g Farmi rjaženkat sisaldab 624 kJ (63 kcal) energiat, 3,2 g valke, 4,7 g süsivesikuid ja 3,5 g rasva. Rjaženkast valmistatakse Põhja-Indias ja Pakistanis populaarset jooki lassit. Sellega sarnaneb ka Bulgaarias ja turgi rahvaste seas levinud hapupiimajook katõk. Kondenspiim Keedetud piim
Zajitšenko

Zajitšenko on küla Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis, 15 km kaugusel Mariupolist idakirdes. Zajitšenko kõrgus merepinnast on 55 meetrit. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 311 inimest. Donbassi sõja ajal, 2014. aastal, läks asula valitsusvastaste relvajõudude kontrolli alla. 24. jaanuaril 2015 tulistati asulast Mariupoli elurajoone mitmelasulistest raketiheitjatest Uragan. "Spot report by the OSCE Special Monitoring Mission to Ukraine (SMM), 24 January 2015: Shelling Incident on Olimpiiska Street in Mariupol". OSCE Ukraina erimissioon. 24. jaanuar 2015.
Usaldav uskumine

Usaldav uskumine üldiselt tähendab uskumist, mis on nii enesestmõistetav, et inimene ei teadvustagi oma uskumist. Usaldav uskuja ei oska isegi kahtlustada, et ta usub, sest ta arvab, et ta teab. Usaldav uskumine on inimesele omane. Usaldava uskumise mõistet kasutab Enn Kasak teadlaste mõtlemise kritiseerimisel. Teadlane (loodusteadlane) kipub uskuma, et see, mis ta teeb, on tegelikkus. Ja usub, et see, mida ta teada saab, on tõde või vähemalt peaaegu tõde. See usk on nii sügav, et seda võib nimetada usaldavaks uskumuseks. Eda Post. Füüsik Enn Kasak otsib jumalavallatust teadusest jumalat. 25.02.2006.
Lug

Lug on mitmetähenduslik sõna: Lug, Luuküla venekeelne nimetus Lug, Lugh, Iiri mütoloogia jumalus
Mare Zaneva

Mare Zaneva (sündinud 19. septembril 1956) on eesti tõlkija ja giid. Ta õppis algul Tartu Riiklikus Ülikoolis vene filoloogiat ja seejärel 1980. aastatel viis aastat Sofias. Ta on tõlkinud bulgaaria keelest eesti keelde. Tema isa oli kirjanik Aadu Hint ja ema oli tõlkija Ita Saks. Tema poolvend on Päärn Hint. Päring Inforegister.ee andmebaasist[alaline kõdulink] Tõlkijad. Mare Zaneva - Eesti Raadio saade
Kurista mõisa kalmistu

Kurista mõisa kalmistuid on Eestis mitu: Kurista mõisa kalmistu (Võnnu), Võnnu kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kurista külas Võnnu vallas Kurista mõisa kalmistu (Laiuse), Laiuse kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kurista külas Jõgeva vallas
Aléxis Tsípras

Aléxis Tsípras (kreeka keeles Αλέξης Τσίπρας; sündinud 28. juulil 1974 Ateenas) on Kreeka poliitik, vasakradikaalse erakonna SYRIZA juht, kes oli 21. septembrist 2015 kuni 8. juulini 2019 Kreeka peaminister. Ta oli peaminister ka 26. jaanuarist kuni 27. augustini 2015. Ta lõpetas aastal 2000 Ateena Rahvusliku Tehnikaülikooli ehitusinseneri kvalifikatsiooniga. Seejärel täiendas ta ennast linna- ja regionaalplaneerimise alal. Ta on töötanud ehitusinsenerina.
Nikolai Kruglov

Nikolai Kruglov (sündinud 8. aprillil 1981 Nižni Novgorodis) on Venemaa laskesuusataja. Torino 2006 hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus 2005 Hochfilzenis/ Hantõ-Mansiiskis maailmameister 4x6 km segateatesõidus hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus 2006 Pokljukas maailmameister 4x6 km segateatesõidus 2007 Anterselvas maailmameister 4x7,5 km teatesõidus 2008 Östersundis maailmameister 4x7,5 km teatesõidus pronksmedal 2x6+2x7,5 km segateatesõidus Nikolai Kruglovi treener on tema isa Nikolai Kruglov – endine laskesuusataja, kes tuli 1976. aastal Innsbrucki olümpiamängudel kahekordseks olümpiavõitjaks. Nikolai Kruglovi fänniklubi Nikolai Kruglovi andmed IBU kodulehel
Kunstigalerii

Kunstigalerii ehk galerii on kunstinäituste eksponeerimiseks mõeldud ruum või hoone[viide?]. Galerii võib olla ka organisatsioon või selle osa, kus eksponeeritakse kunstiteoseid. Vaata kategooriat: Eesti galeriid Deco galerii Disaini- ja Arhitektuurigalerii Draakoni galerii Eduard Wiiralti galerii E-kunstisalong galerii Noorus galerii Pallas Gildi galerii Hal’as kunn Haus Galerii Hobusepea galerii Hop galerii Kullo Lastegalerii Tallinna Kunstihoone galerii Tallinna Linnagalerii Temnikova ja Kasela galerii Vaal Galerii Vabaduse galerii Y-galerii kunstimuuseum pinakoteek Informatsioon ja dokumentatsioon: sõnastik= Information and documentation: vocabulary. Eesti standard EVS-ISO 5127:2004. Tõlkisid M. Ringvee, S. Nilbe, R. Tiidor Tallinn: Eesti Standardikeskus, 2004. Lk 57
Sindi kogudus

EELK Sindi kogudus on luterlik kogudus Sindis. Kogudus kuulub Pärnu praostkonda. Koguduse hooldajaõpetaja on Tõnu Taremaa. Jumalateenistused on iga kuu 2. ja 4. pühapäeval algusega kell 14.00.
Saksa Lunastaja kogudus

EELK Saksa Lunastaja kogudus on luterlik kogudus Tallinnas. Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. Koguduse õpetaja on Arnd Matthias Burghardt. Jumalateenistused on iga kuu 2. ja 4. pühapäeval algusega kell 15.00 Tallinna Rootsi-Mihkli kirikus ja iga kuu 1. pühapäeval algusega kell 17.00 Tartu Maarja kirikus.
Puurmani vald

Puurmani vald oli omavalitsus Jõgeva maakonna edelaosas. 2017. aastal liideti suurem osa Puurmanni vallast Põltsamaa vallaga, välja arvatud neli küla (Härjanurme, Jõune, Pööra ja Saduküla), mis ühinesid Jõgeva vallaga. Valla pindala oli 292,7 km2. Valla keskuseks oli valla suurim asula Puurmani alevik. Lisaks paiknes vallas 12 küla, millest suuremad olid Saduküla, Pikknurme ja Härjanurme. Valla omavalitsuslik staatus taastati 12. detsembril 1991. Läbi endise valla voolab Pedja jõgi. Puurmani vallavanem oli Rauno Kuus. Puurmani vald piirnes lõunas Tartu maakonna Laeva vallaga, põhjas ja läänes Jõgeva maakonna Põltsamaa vallaga ja idas Jõgeva, Palamuse ja Tabivere vallaga. Ulatus põhjast lõunasse oli 23 km, idast läände oli 14 km. Puurmani nimi tuleneb tõenäoliselt endise ordumõisa Rootsi võimu aegsete omanike Buhrmeisterite perekonnanimest. Esimesed ülestähendused piirkonna kohta pärinevad 13. sajandist. Kursi ordulinnust on esmamainitud seoses 1343. aasta sündmustega. Puurmani valla omavalitsuslik staatus kinnitati 1991. aastal. Puurmani vallavalitsuse andmetel oli 1. septembri 2012 seisuga valda registreeritud 1645 inimest, neist 795 meest ja 850 naist. Asulate lõikes jagunesid elanikud järgmiselt: Vallas tegutses kaks kooli: põhikool Puurmanis ja Saduküla Lasteaed-Algkool. Vallas on üks kultuurikeskus (Puurmanis) ja kaks raamatukogu (Puurmanis ja Sadukülas). Vallas ilmub kord kuus vallavalitsuse infoleht Puurmani Uudised. Puurmani valla endisel territooriumil tegutseb kala- ja vähikasvatuskompleks Härjanurme Kalatalu, majutus- ja seminariteenust osutav Tammemäe jahimaja Trofee ning renoveeritud ajalooline Manteuffelite jahimõis, mille peamaja Kursi jahiloss on taastatud hotelliks, mille juures on ka restoran Zum Manteuffel. Piirkonna suurimad tööandjad on Puurmani Põllumajandusühistu OÜ Härjanurme Mõis Puurmani Põhikool Puurmani Vallavalitsus Puurmani mõisahoone ja park Kursi kirik aastast 1648 – hiljem uusgooti stiilis ümber ehitatud hoone koos hästi säilinud ajaloolise kirikumõisa hoonetega, mille peahoones asub Kursi Kihelkonnamuuseum Alam-Pedja looduskaitseala Vabadussõja mälestussammas Kursis, mille juurde on rajatud noor park nimeliste puudega Vabadussõjas langenutele ja teistele väärikatele Kursi kihelkonnaga seotud inimestele. Vabadussõja mälestussammas Sadukülas Puurmani mõis Maakatastri statistika, vaadatud 27.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Puurmani valla arengukava 2007–2020. PDF. Vaadatud 5.12.2012 Jõgeva maakonna Pajusi, Palamuse, Puurmanni, Põltsamaa, Tabivere ja Torma valla ning Põltsamaa linna, Järva maakonna Kabala ja Väätsa valla, Lääne maakonna Lihula alevi ning Ridala ja Taebla valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 12.12.1991) Puurmani valla arengukava 2012–2025[alaline kõdulink].PDF. Vaadatud 5.12.2012 Pilk ajalukku. Saduküla Lasteaed-Algkooli koduleht. Vaadatud 5.12.2012 Puurmani Uudised. Puurmani valla koduleht. Vaadatud 5.12.2012
Saku Toomase kogudus

EELK Saku Toomase kogudus on luterlik kogudus Sakus. Kogudus kuulub Lääne-Harju praostkonda.[viide?] Koguduse õpetaja on Magne Mölster, abiõpetaja Ariel Süvari, organist Lea Pukk, juhatuse esimees Kristiina Seppel.[viide?] Jumalateenistused toimuvad Saku Toomase kirikus, aadressil Küütsu 2. Aastal 1994 alustas Hageri kogudus jumalateenistuste pidamisega Saku vennastekoguduse palvemajas. 2013. aastal asutati iseseisev kogudus, 2. veebruaril 2013 rajati 12 asutajaliikmega EELK Saku Toomase kogudus. 2020. aasta detsembris kolis kogudus uude Saku Toomase kirikusse. Kirikusse on kavas lisaks ehitada laste- ning noortetöö toad.[viide?]
Soome Püha Peetruse kogudus

EELK Soome Püha Peetruse kogudus on luterlik kogudus Tallinnas. Kogudus kuulub Tallinna praostkonda. Koguduse õpetaja on Hannele Päiviö, organist Ene Salumäe, juhatuse esimees Helvi Huopalainen. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00 Tallinna Rootsi-Mihkli kirikus.
Aino Kõiv

Aino Kõiv (sündinud 31. detsembril 1941 Palamuse vallas) on eesti laulupedagoog. Ta lõpetas aastal 1969 Tartu Muusikakooli (Alma Kurtna õpilasena) ja aastal 1975 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Linda Sauli klassis). Ta töötas aastatel 1961–1965 algklasside õpetajana Kaarepere 8-klassilises koolis ja laulis aastatel 1965–1970 Vanemuise teatri kooris. Alates 1975. aastast on ta Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klassikalise laulu pedagoog, aastatel 1987–1993 oli ka klassikalise laulu osakonna juhataja. On täiendanud end mitmetel meistrikursustel Eestis ja välismaal, kirjutanud ülevaateid Elleri-kooli lauluõpetusest ja -õpetajatest läbi aegade ning tõlkinud metoodilisi erialamaterjale. Aino Kõiv – klassikaline laul Elleri kooli kodulehel Aino Kõiv, õpetaja Õnne tänavalt Vooremaa 9. juuni 2012
Otepää Spordiklubi

Otepää Spordiklubi on Otepääl tegutsev spordiklubi. Klubi asutati aastal 1997 ja registreeriti äriregistris 1999.. Klubis saab treenerite juhendamisel tegelda kahevõistluse, suusahüpetega ja orienteerumisega. Otepää Spordiklubi Eesti spordiregistris (vaadatud 27.01.2015) Otepää Spordiklubi Eesti spordiregistris
Trojitske

Trojitske on kohanimi. Trojitske, alev Ukrainas Luhanski oblastis Svatove rajoonis Trojitske, küla Ukrainas Luhanski oblastis Sjevjerodonetski rajoonis
Mood

Mood on mittesõnaliste märkide kogum, mis edastab teavet inimeste või inimgruppide elukutse, sotsiaalse positsiooni, soo, päritolu, seksuaalse valmisoleku, jõukuse ja muude kuuluvusnäitajate kohta. Lisaks riietusele hõlmab mood ka aksessuaare, ehteid, soenguid ja kehamaalinguid. See on nii väljendusviis kui ka võimalus teha kandja kohta kiireid üldistatud järeldusi. Moeloojate loend Tänavamood
Eestimaa Poolakate Selts Polonia

Eestimaa Poolakate Selts Polonia (poola keeles Związek Polaków w Estonii) on Tallinnas asuv Poola kultuuri tutvustav ja Poola-teemalisi üritusi korraldav selts. Konwent Polonia (üliõpilasorganisatsioon) Seltsi koduleht
Eesti Suursaatkond Varssavis

Eesti Suursaatkond Varssavis on Eesti diplomaatiline esindus Varssavis Poolas. Suursaatkond asub aadressil Karwińska 1, 02 - 639. Saatkonda juhib Eesti suursaadik Poolas. Suursaatkonna koduleht
Słucki rajoon

Słucki rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1821 km². 2009. aasta seisuga elas seal 95 106 inimest. Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Bieličy, Bokšycy, Hacuki, Hreski, Isierna, Kazłovičy, Kirava, Pieršamajski, Pokrašava, Račkavičy, Sorahi, Siarahi, Znamia ja Viasieja külanõukogu. Halduskeskus on Słucki linn. Aharodniki Darasino Zamoscie Rajooni tähtsamad jõed on Sluč ja Morač. Rajooni territoorium asub Kesk-Biarezina tasandikul, loodeosa aga Kapyli kõrgustikul. Kõrgused jäävad valdavalt vahemikku 160–180 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht (212 meetrit) asub Žylin Brodi küla juures. 2009. aasta seisuga olid elanikest 89,86% valgevenelased, 6,4% venelased, 1,42% ukrainlased ja 2,32% oli teistest rahvustest. 68,52% elanike emakeel oli valgevene keel, 28,06% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 35,01%, vene keelt aga 59,84% elanikke. The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements  Słucki rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (vene keeles) Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart
Suurlaht

Suurlaht ehk Kellamäe laht on järv Saaremaal, idapoolne osa endisest Mullutu-Suurlahest. Laht kuulub Lääne-Eesti vesikonna Läänesaarte alamvesikonda. Suurlahe pindala on 5,4 km², millest veepeegel moodustab 5,392 km² ja saared 0,028 km². Sealse valgala pindala on 54,1 km². Suurlaht on looduslik soolatoiteline mageveeliste omadustega veekogu, mis on eraldunud Läänemerest võrdlemisi ammu. Sealne veevahetus toimub viis korda aastas. Lahe vesi on rohekaskollane ja põhjani läbipaistev, keskmine sügavus on 1,2 m, suurim sügavus aga 2,7 m. Veekogu pH-tase on kõrge (9,57), kuid sealne hapnik pole üleküllastunud. Kuigi Suurlahe vesi on mage, on seal rohkelt sulfaate ja kloriide, mis näitavad merevee lähedust ja mõju. Samuti on suurenenud veekogu lämmastikusisaldus. Omavahelise ühenduse tõttu on Suurlahe ja Mullutu-Suurlahe suurtaimestik väga sarnased. Kaldaveetaimede kõige levinumad liigid on näiteks harilik pilliroog (Phragmites australis) ja lääne-mõõkrohi (Cladium mariscus), millest viimane on looduskaitse all. Veesiseses taimestikus on tüüpilisimad mändvetikad (Charophyta), kaldaäärses vees leidub ka niitjaid vetikaid (Cladophora glomerata). Kaitsealustest liikidest kuulub veesisese taimestiku hulka nõtke näkirohi (Najas flexilis). Ujulehtedega taimestik piirkonnas puudub. Suurlahe kalastikus on esindatud mitmeid liike, sh röövkalu. On leitud näiteks nii viidikaid (Alburnus alburnus), kiisku (Acerina cernua või Gymnocephalus cernuus), linaskeid (Tinca tinca L.) ja mudamaime (Leucaspius delineatus) kui ka roosärgi (Scardinius erythrophthalmus), hauge (Esox lucius) ja ahvenaid (Perca fluviatilis). Ahven on ühtlasi veekogu arvukaim liik. Planktontoidulistest kaladest leidub rohkem viidikaid. Zooplanktoni arvukus Suurlahes on suur, kuid liigivaene. Võrreldes teiste rannajärvedega leidub veekogus keskmisest rohkem koorikloomaliike, kuid arvukuse poolest domineerivad hoopis keriloomad (Rotifera ehk Rotatoria). Näiteks leidub lahes palju liigi Keratella tecta isendeid, mille suur levik viitab veekogu halvale seisundile. Piirkonnas leidub ka mitmeid linde, kellest paljud on looduskaitse all. Näiteks on arvatud Eesti looduskaitse II kategooriasse hüübid (Botaurus stellaris) ja väikekajakad (Larus minutus, Hydrocoloeus minutus). III kategooriasse kuuluvad roo-loorkullid (Circus aeruginosus), punajalg-tilderid (Tringa totanus), rooruiged (Rallus aquaticus) ja sookured (Grus grus). Suurlaht kuulub nii Mullutu-Loode linnuala kui ka Mullutu-Loode loodusalana Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku. Eestist korraldatakse territooriumi kaitset samanimeliste hoiualade kaitsekorra sätete järgi. Mullutu-Suurlaht Suurlaht / Kellamäe laht. Keskkonnaregister, vaadatud 1.03.2022. Ott, Ingmar jt (2012). Rannikujärvede uurimiste tulemused. – Rannikulõukad Eestis ja Läänemere keskosas. Arengulugu, geoloogia ja hüdroloogia, elustik ning looduskaitseline väärtus. Tartu Ülikooli Pärnu kolledž, Keskkonnaamet, Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Limnoloogiakeskus.
Nikolai Kruglov seenior

Nikolai Kruglov seenior (sündinud 31. jaanuaril 1950) on endine NSV Liidu laskesuusataja. Kahekordne olümpiavõitja (1976) ja viiekordne maailmameister. 1976 Innsbruckis olümpiavõitja 20 km sõidus olümpiavõitja 4x7,5 km teatesõidus 1974 Minskis maailmameister 4x7,5 km teatesõidus 1975 Anterselvas maailmameister 10 km hõbemedal 20 km hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus 1976 Anterselvas maailmameister 20 km maailmameister 4x7,5 km teatesõidus pronksmedal 10 km 1977 Lillehammeris maailmameister 4x7,5 km teatesõidus hõbemedal 10 km sprindisõidus 1979 Ruhpoldingis pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus Nikolai Kruglov seenior on Nikolai Kruglovi isa ja treener.
Trojitske (Sjevjerodonetski rajoon)

Trojitske on küla Ukrainas Luhanski oblastis Popasna rajoonis, 12 km kaugusel Popasnast lõunas ja umbes 20 km kaugusel Debaltsevest põhjaloodes. Luhansk jääb Donetski oblasti piiril asuvast Trojitskest umbes 80 km kaugusele itta. Luhani ("Luganka") kallastel asuva asula kõrgus merepinnast on 135 meetrit. Trojitske, endise nimega Tšotõrnadtsjata Rota (Чотирнадцята Рота), asutati 1790. aastal. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 1415 inimest, asustustihedus 79 inimest ruutkilomeetri kohta. Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 16. septembril tulistasid valitsusvastased relvajõud asulat miinipildujatest. 25. septembri õhtul kella kuuest järgmise päeva hommikul kella neljani oli küla juures olev Rahvuskaardi kontrollpunkt valitsusvastaste relvajõudude tule all. 26. jaanuaril 2015 teatas Luhanski oblasti kuberner Gennadi Moskal oma veebilehel, et külas käivad mitmendat päeva ägedad lahingud. Donbassi sõja ajal on asula sattunud korduvalt valitsusvastaste relvajõudude rünnakute alla. Терористи з мінометів обстрілюють Троїцьке на Луганщині Москаль заявляє про різке погіршення ситуації на Луганщині і порушення режиму перемир'я "В Троицком в последние дни ведутся ожесточенные бои - Москаль". Liga Novosti. 26. jaanuar 2015. "Утром рашисты устроили минометный налет на Троицкое. СКРИН" (vene). Infovastupanu. 18.12.2015. Vaadatud 18.12.2015. "9 localities in conflict zone were fired". 112 Ukrajina. 24.11.2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 22.12.2015. Vaadatud 19.12.2015. "Russian-backed militants violated ceasefire after declaring truce". 112 Ukrajina. 7.10.2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 22.12.2015. Vaadatud 19.12.2015. 15. veebruar 2015. UNIAN. Чернухино и Троицкое остаются заблокированными (vene keeles) 2. märts 2015. Infovastupanu. "Духовные скрепы": в Троицком боевики разбомбили из "Градов" православную церковь XIX века. ФОТО (vene keeles) 3. märts 2015, 09:30. Infovastupanu. Террористы дважды обстреляли школу в Троицком. ФОТО (vene keeles)
Vilkyškiai

Vilkyškiai (saksa keeles Willkischken) on alev Leedus Pagėgiai omavalitsuses, Vilkyškiai valla halduskeskus. Alev asub Väike-Leedu etnograafilises piirkonnas. Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vilkyškises tegutseb piimatööstus. Vaatamisväärsusteks on aastal 1549 ehitatud luteri kirik ja aastal 1958 ehitatud katoliku kirik. Vilkyškiai asub Rambynase regionaalpargis Vilkyškiai moreenkõrgustikul, merepinnast 60–80 meetri kõrgusel. Vilkyškiaid mainiti esimest korda aastal 1542. Aastast 1551 oli tegemist kuningliku külaga. Aastal 1554 ehitati sinna esimene kirik, aastal 1556 aga kõrts. Kiriku juurde tekkis üks varasemaid koole Memeli piirkonnas. Aastail 1624–1628 surid paljud sealsed elanikud katku kätte. Aastal 1628 mainitakse sealset mõisa. Rootsi ja Preisimaa vahelise sõja (1678–1679) ajal laastasid asulat rootsi väed. Aastal 1700 tühjendas piirkonda uus katkuepideemia. XVIII sajandi alguses elas piirkonnas valdavalt leedukeelne rahvas. Tühjenenud piirkonda saabus aga hulgaliselt rahvast Saksamaalt, eriti Salzburgi ümbrusest ja Pfalzist. Aastal 1757 rüüstasid asula ümbruskonda kasakad. Leedukeelne kool rajati alevisse aastal 1872. Aastal 1902 ehitati Vilkyškiaisse kitsarööpmeline raudtee, mis pärast Teist maailmasõda lammutati. Aastal 1905 oli alevis 777 elanikku, neist 349 rääkis leedu keelt. Nõukogude ajal oli alev kohaliku kolhoosi keskuseks. Tammealee Vilkyškiais Vilkyškiai luteri kirik Rahvaloenduse andmed 1. märtsi seisuga. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse. Vaadatud 27.01.2015.  Vilkyškiai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Alev portaalis vietoves.Lt Andmeid alevi ajaloo kohta
Koorunõmme looduskaitseala

Koorunõmme looduskaitseala on looduskaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on 1271,8 ha. Kaitseala eesmärk on kaitsta sealseid märgalasid, järvi, loo- ja laialehelisi metsi, pankasid, rannavalle ja kaitsealuste liikide elupaikasid. Koorunõmme looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 27.01.2015) Koorunõmme looduskaitseala keskkonnaportaalis
Allirahu looduskaitseala

Allirahu looduskaitseala on looduskaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas Suure-Rootsi külas. Kaitseala pindala on 1 970,5 ha. Kaitseala moodustati selleks, et kaitsta muu hulgas sealseid elupaigatüüpe (karid, väikesaared ja laiud) ning II kategooria kaitsealuseid liike. Allirahu looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 27.01.2015) Allirahu looduskaitseala keskkonnaportaalis
Paope looduskaitseala

Paope looduskaitseala on looduskaitseala Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kaitseala pindala on 2 226,8 ha. Paope looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 27.01.2015) Paope looduskaitseala keskkonnaportaalis
Nenjiangi maakond

Nenjiangi maakond (嫩江县, Nènjiāng Xiàn) on 3. järgu haldusüksus (maakond) Hiinas Heilongjiangi provintsis Heihe Shi's. Maakonna pindala on 15 360 km², elanike arv umbes 500 000. Maakonna keskus on Nenjiangi suurvald.