laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Johan Laidoneri mälestussammas

Johan Laidoneri mälestussammas on Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vardja külas asuv Vabadussõja väejuhi Johan Laidoneri sünnikohta (Raba talu) tähistav mälestusmärk. Mälestussammas avati 23. mail 1937. Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aasta septembris see hävitati. Mälestussammas taasavati 9. septembril 1990. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 242–243 Johan Laidoneri mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Võduvere Ristamäe Vabadussõja mälestussammas

Võduvere Ristamäe Vabadussõja mälestussammas (ka Ristamäe lahingu mälestussammas ja Ristamäe Vabadussõja mälestussammas) on Virumaal Ristamäe ja Võduvere küla piiril asuv Vabadussõja Ristamäe lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk. Algne mälestussammas avati 23. juunil 1937. See oli aiaga piiratud platsil, inimesekõrgune punasest graniidist kivi, mis kandis ühel siledakslihvitud küljel kirja Ristamäe-Mäoküla lahingute kohta. Nõukogude okupatsiooni ajal 18. juunil 1941 see hävitati. Suvel 1997 pani Võduvere tolleaegne külavanem Kaljo Viise samba asukohta tähistava sildi. Silt asus tegelikust mälestuskivi asukohast paarkümmend meetrit ida pool, sest kunagine asukoht oli kruusakarjääri laienemise tõttu kadunud. 23. juunil 2021 pühitseti sisse uus mälestusmärk. Mälestusmärgi valmistasid ja aitasid püstitada Rakvere Ametikooli poisid. Mälestusmärk koosneb metallkarkassist, millele on valatud peale betoon. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 243 "Eesti monumentide e-kataloog - Võduvere Ristamäe Vabadussõda". www.monument.ee. Vaadatud 17. septembril 2023. Saul-Gorodilov, Piret (24. juuni 2021). "Võduveres pühitseti võidupühal sisse vabadussõja mälestusmärk". Virumaa Teataja. Vaadatud 17. september 2023.
Jujuy provints

Jujuy provints on Argentina 1. järgu haldusüksus. Asub riigi loodenurgas. Piirneb Tšiili ja Boliiviaga ning Salta provintsiga. Provints jaguneb 16 kohalikuks omavalitsuseks. https://censo.gob.ar/wp-content/uploads/2023/11/CNPHV2022_RD_Indicadores-demogrA%C2%A1ficos.pdf, vaadatud 28.07.2024. 2022 Argentina census Provintsi koduleht
Sänna lahingu mälestussammas

Sänna lahingu mälestussammas on Võru maakonnas Rõuge vallas Sänna külas asuv Vabadussõja Sänna lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk. Mälestussammas avati 27. juunil 1937. Nõukogude okupatsiooni ajal 1945. aasta sügisel see purustati. Mälestussammas taasavati 14. oktoobril 1989. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 245–246 Vabadussõja mälestussammas ja Vabadussõjas hukkunud Juhan Liljebeki haud kultuurimälestiste riiklikus registris
STS-126

STS-126 oli 124. Space Shuttle'i programmi missioon ja programmi 27. missioon, mis põkkus Rahvusvahelise Kosmosejaamaga. Missiooni peamised eesmärgid olid jaama varustamine ning rikkis päikesepaneeli liigendi parandamine. Missiooni teenindas kosmosesüstik Endeavour, mis startis Kennedy kosmosekeskusest 14. novembril 2008. Süstik põkkus jaamaga 16. novembril ning viibis jaamas 11 päeva. STS-126 ajal toimus neli kosmosekõndi, millest esimese järel olid jaama parandustööd lühikeseks ajaks häiritud, sest astronaut Heidemarie Stefanyshyn-Piper kaotas kosmosesse tööriistakasti. Endeavour lahkus jaamast 28. novembril ja maandus 30. novembril Edwardsi õhujõudude baasi. "STS-126 Mission Information". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. mai 2017. Vaadatud 10. märts 2018. "Rahvusvaheline kosmosejaam saab uue WC ja külmiku". Postimees. Vaadatud 10. märts 2018. "Astronaut's tool bag joins hundreds of thousands of pieces of space rubbish". The Telegraph. Vaadatud 10. märts 2018. "STS-126 Crew". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuni 2017. Vaadatud 20. juuli 2019.
Pereslavl-Zalesski

Pereslavl-Zalesski on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Pereslavli rajooni keskus. Asub Pleštšejevo järve lõunakaldal kohas, kus sinna suubub Trubež, 130 km Moskvast kirdes. Linnas asuvad Venemaa TA Programmisüsteemide Instituut, "Kodaki" keemiakombinaat, tekstiilitööstus ja õmblusvabrik. Toiduainetest toodetakse leiba ja juustu. On ka masinaehitusettevõte ja tubakavabrik. Linna lähedal asub auruvedurite muuseum. Linna piiril asub Kleštšenski kompleks, 11. sajandist pärit Kleštšini linna muldvallid. Linnas on Fjodorovi ja Nikolski nunnaklooster ning Troitski Danilovi ja Nikitski mungaklooster. Upenski-Goritski klooster ei tegutse. On ka palju kirikuhooneid. Pleštšejevo järve ümbrus oli asustatud juba meie ajaarvamise alguses, kui seal elasid soomeugrilased. Linna, algselt Perejaslavl-Zalesski asutas 1152 Juri Dolgoruki Zalesje pealinnaks. Nime võttis ta Lõuna-Vene aladel asunud Perejaslavli järgi; alles hiljem lühenes nimi Pereslavliks. Pereslavl-Zalesski on võimalik tõlkida ka "metsatagune Pereslavl". Linnaks sai ta 1178. Dmitri Aleksandrovitš, kes oli 1276–1294 (vaheajaga) Vladimiri suurvürst, elas ise Pereslavlis, mistõttu see oli sellal faktiliselt Vladimiri vürstiriigi pealinn. 1302 liideti Pereslavl-Zalesski Moskva vürstiriigiga. 1382. aastal ja 1408. aastal vallutasid ja röövisid linna paljaks Kuldhordi väed, 1608. aastal Segaduste ajal Rzeczpospolita väed. 1692 rajas Moskva tsaar Peeter I Pleštšejevo järvele väikese laevastiku, millest kasvas välja Venemaa sõjamerelaevastik. 26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019. Pereslavl-Zalesski mitteametlik koduleht Linna infoportaal Programmisüsteemide Instituudi koduleht Soomeugrilaste püha sinine kivi (vene keeles)
Kersti Nigesen

Kersti Nigesen (sündinud 24. detsembril 1951) on eesti haridustegelane. Ta on 1992. aastal asutatud Vanalinna Hariduskolleegiumi asutaja ja oli kuni 2023. aasta septembri lõpuni selle kooli direktor. 2003 – Vabariigi Presidendi hariduspreemia 2009 – Aadu Luukase missioonipreemia (koos Metsaülikooliga) 2009 – Tallinna linna teenetemärk (Tallinna vanalinna kui ülemaailmse tähtsusega ajaloopärandi väärtustaja). 2024 – Valgetähe III klassi teenetemärk Tema abikaasa on Ülo Vooglaid, nende pojad on Varro Vooglaid ja Mihkel Vooglaid. Tema õde on logopeed Külli Roht. Tallinna vanalinna hariduskolleegiumi direktoriks saab Anu Nigesen ERR Uudised, 25.10.2023. Tallinna linna teenetemärgid 2009, Tallinna veebileht
Sebastian Ingrosso

Sebastian Carmine Ingrosso (sündinud 20. aprillil 1983 Nackas) on Rootsi DJ ja muusikaprodutsent. Ingrosso oli koos Axwelli ja Steve Angelloga üks Swedish House Mafia liikmetest.
Kestell

Kestell on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Thabo Mofutsanyana ringkonnas Maluti-a-Phofungi vallas. Asula on rajatud 1905. aastal, linnaõigused sai 1906. aastal. Kestell on saanud nime reverend John Daniel Kestell'i (1854–1941) järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kestelli elanikest mustanahalisi aafriklasi 92.8%, valgeid 6,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4%, värvilisi 0,3% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 80,5%, suulu keelt 7,5%, afrikaani keelt 6,8%, inglise keelt 2,5% ja teisi keeli 2,6%. https://census2011.adrianfrith.com/place/472005 https://census2011.adrianfrith.com/place/472006
Swedish House Mafia

Swedish House Mafia on Rootsi house-muusika ansambel, kuhu kuuluvad Axwell, Sebastian Ingrosso ja Steve Angello. Ansambel alustas tegevust 2008. aastal. Ansambli üks tuntumaid laule oli "Don't You Worry Child". 24. juunil 2012 teatas ansambel laialiminekust. Viimane esinemine tehti maailmaturnee "One Last Tour" raames Miamis 24. märtsil 2013. Pärast 5 aasta pikkust eemalolekut astus Swedish House Mafia taas lavale 25. märtsil 2018 ning oli Miami Ultra Music Festivali finaalis viimaseks esinejaks. 22. oktoobril 2018 teatas kollektiiv, et tegutseb taas. Esimene kontsert antakse Stockholmis Tele2 Arenal 2. mail 2019. "Swedish House Mafia teatas laialiminekust". Elu24.ee. 24.06.2012. Vaadatud 10.03.2018. Jacob Schulman , Lauren Lipsay (25.03.2013). "End of An Era: Swedish House Mafia Play Last Gig Ever". Billboard. Vaadatud 10.03.2018. "Swedish House Mafia tegigi comebacki!". Sky.ee. 26.03.2018. Vaadatud 26.03.2018.
Nero järv

Nero järv (vene oзеро Неро) on järv Venemaal Jaroslavli oblastis Moskva kõrgustiku kirdeservas. Järve lõunakaldal asub Rostovi linn. Järvest voolab välja Veksa jõgi. Järve pindala on 54 km² ja suurim sügavus on 3,6 m. Järve põhi on kaetud paksu sapropeelikihiga. Satelliidipilt Google'ilt
Register (keeleteadus)

Register (inglise keeles register) on kasutusest sõltuv keelevariant. Kasutuskesksed ehk situatiivsed keelevariandid vastanduvad kasutajakesksetele keelevariantidele ehk dialektidele (murretele). Register on seotud sotsiaalse kontekstiga. Sotsiaalne kontekst on kolmetasandiline, koosnedes tegevusväljast (ingl field), suhtelaadist (ingl tenor) ja toimeviisist (ingl mode). Tegevusväljas kajastub sotsiaalne tegevus, mis on parasjagu toimumas, nt jalgpalli vaatamine või jalgpallist rääkimine. Suhtelaad viitab osalistele ja nende rollisuhetele, nt õpetaja/õpilane, lapsevanem/laps. Toimeviis osutab, mis eesmärgil keelt situatsioonikontekstis kasutatakse, nt informeerimiseks, õpetamiseks, argumenteerimiseks. Toimeviis on seotud ka meediumiga (kirjalik või suuline), mis mõjutab kasutatavate keelevahendite valikut. Kirjaliku ja suulise teksti ehk kirja ja kõne eristus kuulub kõige üldisemale liigitustasandile, kuid eristada võib ka nt ametlikku ja argiregistrit. Register hõlmab keelevahendeid, mis on omased konkreetses suhtlussituatsioonis osalejale. Keelevahendite valik oleneb osaleja sotsiaalsest rollist (nt ülemus-alluv) ja individuaalsest sotsiaalsest distantsist (nt iga, sugu, sotsiaalne staatus, võim, solidaarsus, isikuomadused). „register on ühtaegu semantiline ruum ja olukeel, keelendite olukorriti hõlmatuse ja kasutusväärtuse mõõde“ – Tallinna Ülikooli üld- ja rakenduslingvistika professor Krista Kerge Registri ja žanri seos avaldub konteksti tasandil: kui register on seotud situatsioonikontekstiga, siis žanr kultuurikontekstiga. Registrina avalduvad keelelised valikud sõltuvad situatsiooni omadustest, kuid teksti tähendusstruktuur avaldub kultuurikonteksti kuuluvate žanrite tasandil. M. A. K. Halliday (2007). An introduction to functional grammar (3rd ed.). London: Hodder Arnold, lk 207–208 T. Hennoste (2000). Allkeeled. – Eesti keele allkeeled (toim. T. Hennoste). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 10. M. A. K. Halliday (2007). An introduction to functional grammar (3rd ed.). London: Hodder Arnold, lk 210–112 T. Hennoste (2000). Allkeeled. – Eesti keele allkeeled (toim. T. Hennoste). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 17. T. Hennoste (2000). Allkeeled. – Eesti keele allkeeled (toim. T. Hennoste). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 47. K. Kerge (2000). Kirjakeel ja igapäevakeel. – Eesti keele allkeeled (toim. T. Hennoste). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 87. S. Eggins, J. R. Martin (1997). Genres and registers of discourse. – Discourse as structure and process. Discourse studies: a multidisciplinary introduction (toim T. A. van Dijk). London: Sage Publications. R. Whittaker, L. M. Rojo (1999). A dialogue with bureaucracy: register, genre and information management as constraints on interchangeability. – Journal of Pragmatics, Vol 31 (2), lk 154.
Vana-Irboska Vabadussõja mälestussammas

Vana-Irboska Vabadussõja mälestussammas oli Petserimaal Vana-Irboska asulas asunud Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Sammas avati 14. oktoobril 1937. 15. septembril 1940 sammas purustati. Sammas on taastamata. Samba taastamist raskendab asjaolu, et tänapäeval jääb Vana-Irboska asula Venemaa piiresse. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 247–248
Pagari lahingu mälestussammas

Pagari lahingu mälestussammas on Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Pagari külas asuv Vabadussõja Pagari lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk. Sammas avati 23. juunil 1939. Nõukogude okupatsiooni ajal oktoobris 1944 sammas hävitati. Sammas taasavati 23. juunil 1990. Pagari mõisapargis taaslavastati ajalooline lahing, www.err.ee, 13.01.2019 Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila 2002. Lk 252–253 Vabadussõja Pagari lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Audru Vabadussõja mälestussammas

Audru Vabadussõja mälestussammas on Pärnu maakonnas Pärnu linnas Audru asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Sammas avati 2. juulil 1939. Kevadel 1945 sammas lõhuti. Sammas taasavati 2. juulil 1989. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 256–258 Audru Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Anton Õunapuu mälestussammas

Anton Õunapuu mälestussammas oli Petseri lähedal Petseri valla Pitalovo külas asunud Vabadussõjas langenud Anton Õunapuule püstitatud mälestusmärk. Sammas avati 26. mail 1940. 1940. aasta lõpus sammas hävitati. Sammas on taastamata. Samba taastamist raskendab asjaolu, et Pitalova asula on Venemaa territooriumil. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 260–261
Coligny

Coligny on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ditsobotla vallas. Linn on asutatud 1918. aastal ja kandis esialgu nime Treurfontein (afrikaani keeles 'kurbuse allikas'). Praeguse nime sai Coligny 1923. aastal Prantsuse admirali ja hugenottide ühe liidri Gaspard de Coligny (1519–1572) järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Coligny elanikest valgeid 49,76%, mustanahalisi aafriklasi 43,24%, värvilisi 3,39%, India või Aasia päritolu inimesi 1,89% ja teisi 1,72%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 50,59%, tsvana keelt 34,56%, inglise keelt 6,62%, koosa keelt 1,44%, sotho keelt 1,31%, suulu keelt 1,17% ja ndebele keelt 1,04%. https://census2011.adrianfrith.com/place/668015
Õisu Vabadussõja mälestussammas

Õisu Vabadussõja mälestussammas on Viljandi maakonnas Mulgi vallas Õisu asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Samba tegija ja samba avamise aeg pole teada. 1940 matsid Õisu Piimanduskooli õpilased Nõukogude võimude eest samba maa sisse. Saksa okupatsiooni ajal kaevati sammas välja ja pandi püsti. Sügisel 1944 maeti sammas taas maa sisse. Sammas taasavati 27. oktoobril 1988. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 300–301 Õisu Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Tiit Kukk

Tiit Kukk (17. märts 1959 Pärnu – 24. detsember 1989 Helsingi) oli eesti keeleteadlane, fennougrist. Õppis Pärnu 1. Keskkoolis (1966–1977) ja Tartu Riiklikus Ülikoolis (1977–1982), mille lõpetas soome-ugri keelte eriharus. Järgnesid õpingud statsionaarses aspirantuuris (1982–1985). Kaitses 1987. aastal filoloogiakandidaadi (PhD) väitekirja "Adverbimoodustus karjala keeles". Tartu Ülikooli õppejõud aastast 1986, alates 1988 dotsent. Õpetas peamiselt soome keelt, pidas loenguid karjala keelest ja keeleteaduse alustest. Käis keeleuurimisretkedel Vesjegonski karjalaste aladel, avaldas uurimusi ja materjale karjala keelest. Töötas Helsingi ülikooli eesti keele lektorina 1988. aasta sügisest kuni surmani (1989). Kukk, Tiit 1986. Töövahend soome keele õppimiseks. TRÜ filoloogiateaduskonna eesti keele ja kirjanduse osakonna I ja II kursuse kaugõppeüliõpilastele. Tartu. Kukk, Tiit 1989. Vesjegonskin karjalaisten tšastuškoja. Castrenianumin toimitteita 32. Helsinki. Viitso, Tiit-Rein 2003. Soome keel ja läänemeresoome keelte professuur Tartu ülikoolis. – 200 aastat eesti keele ülikooliõpet. Juubelikogumik. Tartu Ülikooli eesti keele õppetooli toimetised 25. Koostaja Valve-Liivi Kingisepp, toimetaja Mati Erelt. Tartu, lk 300. Alvre Paul 1987. Väitekiri karjala määrsõnade kohta. – Keel ja Kirjandus 1987, nr 11, lk 692–693.
LiL FiSH

LiL FiSH, prantsuse DJ ja [[Muusikaprodutsent<produtsent]]. Muusikas on mõjutusi selliste plaadifirmade nagu Ninja Tune ja Warp loomingus. https://ninjatune.bandcamp.com/ Kuula: Soundcloudis Spotify's Deezer'is
George Eliot

Mary Anne Evans (ka Mary Ann Evans või Marian Evans; 22. november 1819 – 22. detsember 1880), kirjanikunimega George Eliot, oli inglise romaanikirjanik, luuletaja, ajakirjanik ja tõlkija. Mary Anne on üks Victoria ajastu märkimisväärsemaid kirjanikke. Ta kirjutas seitse romaani, millest on eesti keelde tõlgitud Veski Flossi jõel. Ta kirjutas oma romaanid kirjanikunime George Eliot all, et olla kindel, et ta tööd võetakse tõsiselt. Victoria ajastul avaldasid naised raamatuid oma nime all, kuid Mary Anne ei soovinud puutuda kokku kinnistunud hoiakuga, et naised kirjutavad ainult kergeid armastuslugusid. Ka soovis ta eristada oma ilukirjanduslikku tööd ja juba varem tuntust toonud tööd toimetaja ja kriitikuna. Lisaks võis üheks põhjuseks olla soov varjata oma eraelu ja vältida kõmu, kuna tal oli suhe abielumees George Henry Lewesiga. Tuntumaid välismaiseid pseudonüüme Karl, Frederick R. George Eliot: Voice of a Century. Norton, 1995. lk 237–38.  George Eliot – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kõnekaart

Kõnepidamise abivahendi kohta vaata artiklit Kõnekaart (televisioon). Kõnekaart on ettemaksega taksofoni- või mobiiltelefonikaart. Ostuhind laaditakse krediidina kasutajakontole, kust seda kantakse maha siis, kui kasutaja helistab. EKSS
Feminismi mõisteid

Siin on loetletud feminismiga seotud mõisted. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Ahistamine Anarhofeminism Antifeminism Biseksuaalsus Esimese laine feminism Feministeerium Feministlik epistemoloogia Feministlik kehakäsitlus Feministlik sotsioloogia Feminism Heteronormatiivsus Intersektsionaalsus Kväär Kolmanda laine feminism Kultuuriline feminism Liberaalne feminism Libustamine - inglise keeles slut shaming Marksistlik feminism Misogüünia Neljanda laine feminism Patriarhaat Postfeminism Privileegipimedus Positiivne diskrimineerimine Radikaalne feminism Seksism Seksisõjad Sooline diskrimineerimine Sooline võrdõiguslikkus Soolise võrdõiguslikkuse seadus Soolõime Soopimedus Sooroll Soostereotüüp Sootundlikkus Suutmissurve - inglise keeles abelism Sugu Transsoolisus Teise laine feminism Võrdõigusvolinik Võrdse kohtlemise seadus Ökofeminism
Zavood

Zavood oli aastatel 1995–2021 tegutsenud pubi Tartus aadressil Lai 30. Selle omanik oli Mario R. Pizzolante, kellele kuulub Tartus ka Pirogovi baar. Zavoodi vana baarilett on Tartu Ülikooli muuseumis. "26 aastat tegutsenud legendaarne Tartu baar sulgeb uksed" Delfi Ärileht, 26. november 2021 "Tartu kultusbaar Zavood pani uksed kinni" Postmees, 29. november 2021 "Zavoodi vana baarilett läheb muuseumisse" ERR menu, 23. oktoober 2019 Koduleht Zavood Tartu ilukirjanduses Meedias "Zavood jääb avatuks ka sügisel" Tartu Postimees, 28. mai 2008 "Linnalegend osutus tõeks: värske saadik on teretulnud Toompeal, kuid mitte pubis Zavood" Delfi, 5. märts 2019 "AJASTU LÕPP ⟩ Surematuks peetud Tartu kultuskõrts Zavood lõpetab tegevuse" Tartu Postimees, 26. november 2021 "GALERII: NEVER FORGET! JÄRELEHÜÜD ZAVOODILE (1995–2021)" Müürileht, 29. november 2021 "Jens Raavik: hüvasti, Zavood, elu kiirkursus!" Tartu Postimees, 29. november 2021
John Perry Barlow

John Perry Barlow (3. oktoober 1947 Cora, Wyoming – 7. veebruar 2018, San Francisco) oli Ameerika Ühendriikide küberaktivist, libertaar, esseist ja luuletaja ning ansambli Grateful Dead paljude laulutekstide autor. Ta oli Electronic Frontier Foundationi ja Freedom of Press Foundationi asutajaliige. John Perry Barlow raamatukogu Electronic Frontier Foundationi kodulehel
Intonatsioon (muusika)

Intonatsioon on muusikas helikõrguse muutmine esituse käigus. Intonatsioon sõltub muusikastiilist. Musitseerimise käigus helikõrgusi muutes peetakse intonatsiooni all silmas eelkõige peenhäälestust. Nii lauljad kui ka paljud muusikainstrumendid on võimelised esitama helikõrgusi, mis jäävad väljapoole võrdtempereeritud häälestust. Neil on võimalik teostada näiteks puhtas häälestuses oktaveid, kvinte, kvarte ja tertse. Tšellist Pablo Casals kirjutab helikõrguste intonatsiooni kohta: "Ära ehmata, kui sul on teistsugune intonatsioon kui klaveril. [...] Klaver oma võrdtempereeritud häälestusega on intonatsiooniline kompromiss." Järgnevalt on näha, kuidas intoneerida bassis diatoonilisi ja kromaatilisi pooltoone, et saavutada akordide puhas häälestus: Passus duriusculuse akordid Wolfgang Amadeus Mozarti teoses "Misericordias Domini", d-moll, KV 205a. Casals, Pablo 1972. The Way They Play
Sihitav kääne

Sihitav kääne ehk akusatiiv on üks tavalisemaid käändeid. Eesti keeles sihitavat käänet ei kasutata, selle funktsiooni täidavad omastav ja osastav kääne.
Oskar Kerson

Oskar Kerson (12. mai 1887 Sangaste vald, Valgamaa – 31. detsember 1980 London) oli eesti tööstur (Eesti Kunstsarve Tehased O. Kerson & Ko asutaja ja juhataja 1927–1940), Eesti Panga president eksiilis 21. jaanuarist 1968 kuni surmani. Ta oli Kreeka aukonsul Tallinnas. Oskar Kerson oli korp! Vironia vilistlane. Majanduskoja esimees 1941–1944. Temale kuulunud villas (projekt E. J. Kuusik) Nurme tänav 40 töötab Nõmme noorte huvikool. Kooritud piima tulutoovam kasutamisviis. Tallinn, 1932. 3 lk. Rada otsides. Mälestusi. London, 1972, 242 lk. Tema poolvend oli mereväelane Karl Aleksander Freimann.
Omastav kääne

Omastav kääne ehk genitiiv on grammatiline kääne, millega markeeritakse nimisõna täiendiks olevat nimisõna ja mis tihti väljendab omajat, ning mis vastab küsimustele "kelle?" ja "mille?". Genitiiv esineb paljudes keeltes, näiteks eesti, albaania, araabia, armeenia, baski, hollandi, soome, gruusia, saksa, kreeka, ungari, islandi, iiri, ladina, läti, leedu, rumeenia, sanskriti, gaeli, tamili, telugu, türgi ja kõigis slaavi keeltes, välja arvatud bulgaaria ja makedoonia. Inglise keeles ei ole genitiivi, vaid possessiivne sufiks 's. Omastav kääne on koos nimetava ja osastavaga abstraktne kääne. Omastaval käändel puudub tunnus. Omastav on eelkõige käändsõna ja nominaalse verbivormi laiendi kääne. Laiendi-omastav vormistab: täiendit, nt maja aknad, ussi hammustus, surmanuhtluse pooldaja; eeslisandit, nt Vanemuise teater, Tamme Jürka; käändelise verbivormi tegevussubjekti, nt koera näritud kondid, See pole meie teha; võrdlusalust võrdlustarindeis, nt poisi pikkune; võrdlusalust liitsõnades, nt samblaroheline; tagasõnade laiendit, nt metsa taga. Häälikuloolise arengu tõttu on pärisomastavaga kokku sulanud endine sihitise kääne akusatiiv. Enamikus keeltes erineb see omastavast ehk genitiivist. Sihitise-omastav vormistab teatud tingimustel: täissihitist, nt Viskasime prahi lõkkesse; sellega sarnast aja- või hulgamäärust, nt Ootasin tunnikese ja tulin siis koju. Lisaks vormistab omastav kääne ka osaliselt ühilduvaid komponente, st: konkreetses käändes arvsõna esikomponente, nt Kahekümne neljal inimesel oli elukohaga probleeme; rajavas, olevas, ilmaütlevas või kaasaütlevas käändes hulga- ning rindtarindi esikomponenti, nt Korvitäie õunteta Mari juba külla ei tule. Jüri arutas seda küsimust sõprade ja töökaas­las­tega; samas neljas käändes nimisõnafraasi omadus- või arvsõnalist täiendit, nt Ilusa ilmaga käisime mere ääres jalutamas. Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut. Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.