laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kibuvitsa tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kibuvitsa tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. Tänav algab Kasvu tänavalt, ristub Loo, Kullerkupu ja Ülase tänavaga ning lõpeb Endla tänaval. Kibuvitsa tänav on enam-vähem põhjaloode-lõunakagusuunaline ja ligikaudu 430 meetri pikkune. Alates 27. augustist 1930 kandis tänav Kanarbiku tänava nime. Praegust nime kannab Kibuvitsa tänav alates 25. septembrist 1959. Kibuvitsa tänaval asub Tallinna vanausuliste palvemaja.  Kibuvitsa tänaval elas laulutekstide autor Heldur Karmo. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 50 Hille Karm. Heli Lääts. Armastusega. Tallinn, 2017, lk. 327
William Windom

William Windom (28. september 1923 New York – 16. august 2012) oli USA filminäitleja. William Windom mängis sarjas "Mõrv sai teoks" doktor Seth Hazlittit. Aastal 1970 võitis ta Emmy auhinna osatäitmise eest telesarjas "My World and Welcome to It". William Windom andmekogus IMDb (inglise)
Tuulepealsed saared (Okeaania)

Tuulepealsed saared (prantsuse Îles du Vent) on Prantsuse Polüneesias asuv viiest saarest koosnev rühm, mis paikneb Leewardi saartest idas. Tuulepealsed saared ja Tuulealused saared moodustavad Seltsisaared, mis on üks viiest Prantsuse Polüneesia saarestikust. Tuulepealsed saared on Polüneesia suurimad saared ja neil elab valdav osa territooriumi elanikkonnast. Need koosnevad neljast kõrgest saarest ja atollist, milleks on Mehetia, Tahiti, Moorea, Maiao ja Tetiaroa. Suurimad neist on Tahiti ja Moorea. Polüneeslased asusid Tuulepealsetele saartele elama millalgi aastatel 800–1000 pKr. 1880. aastal annekteeris saared Prantsusmaa ning need on tänapäeval Prantsusmaa ülemereterritoorium. Saarestiku nimi on tõlge saarestiku nimest tahiti keeles: "te fenua ni'a mata'i" ehk "tuulega maa". "Les populations légales" (PDF). ispf.pf. Vaadatud 4. jaanuaril 2024.
Kaltsilutiit

Kaltsilutiit on valdavalt lubimuda kivistumisel tekkinud lubjakivi. Termin ei ole väga laialt kasutuses, sest karbonaatkivimeid klassifitseeritakse enamasti Dunhami klassifikatsiooni abil, kus kaltsilutiidile vastab mudaline ehk mikriitne lubjakivi. Termini võttis kasutusele Grabau aastal 1913. Kalkareniit Kaltsirudiit
Tatjana Fomina

Tatjana Fomina (sündinud 26. aprillil 1954 Tallinnas) on eesti maletaja, treener ja jurist, naiste suurmeister (2014). Ta lõpetas aastal 1971 Tallinna 30. Keskkooli, aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna ja 2002 eesti keele võõrkeelena erialal TPÜ. Aastatel 1971–1981 oli ta Tallinna Malekoolis treener. Ta on Mustamäe Laste Loomingu Maja maleõpetaja. Ta on 2012. aastal loodud maleklubi "Mustamäe Ratsu Klubi" asutajaliige. Aastatel 1981–1991 oli ta Vabariiklikus Remondi- ja Ehitustrustis jurist. 2014 Tallinna teenetemärk [1] (vaadatud 19.03.2013) Tatjana Fomina FIDE andmebaasis Biograafia ESBL-is
Eesti tippmodell

"Eesti tippmodell" on Eesti tõsielusari. See põhineb Tyra Banksi loodud sarjal "Ameerika tippmodell", kus võisteldakse fotosessioonidel ja muudel katsetel tiitli "Eesti tippmodell" pärast. Auhindade seas on võimalus jõuda ajakirja Cosmopolitan kaanele ja leping modelliagentuuriga Premier Model Management. Esimesel hooajal oli saatejuht Kaja Wunder, alates teisest hooajast juhtis saadet moekunstnik Liisi Eesmaa. Igal nädalal peavad võistlejad läbima katse, osalema fotosessioonil ja astuma kohtunike ette. Nädala lõpus jäetakse kõrvale üks või mitu võistlejat, kuni järele jääb vaid võitja. Selle poolest sarnaneb sari teiste tippmodellisarjadega. Tüdrukute esinemise järgi katsetel ja fotosessioonidel ning nende üldise hoiaku põhjal otsustavad kohtunikud, milline tüdruk peab lahkuma. Kui kohtunikud on otsuse teinud, kutsutakse kandidaadid tagasi ruumi. Saatejuht nimetab üksteise järel tüdrukud, kellel läks katses ja fotosessioonil hästi, ning annab neile koopia nende parimast fotost. Viimasele kahele tüdrukule, kelle nimesid pole nimetatud, selgitatakse, miks nad viimase kahe sekka jäid, ning üks neist saadetakse sarjast ära. Väljalangejale fotot ei anta. Eesti tippmodelliks on kroonitud 4 tüdrukut: Helina Metsik (2012), Sandra Ude (2014), Aule Õun (2015) ja Kätlin Hallik (2016). 2. hooaja võistleja Kristine Smirnova osales 2014. aastal viienda hooaja Venemaa tippmodellis. Eesti tippmodell (2012) andmekogus IMDb (inglise)
Buysscheure

Buysscheure (hollandi keeles Buisscheure) on asula ja vald Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Nordi departemangus. Buysscheure'is asub Yseri jõe läte. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021  Buysscheure – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis INSEE commune file Buysscheure sur le site de l'Institut géographique national Sõjahaud kirikuhoovil
Kamassid

Kamassid olid Lääne-Siberis Sajaanides (tänapäeva Krasnojarski krai lõunaosa ja Hakassia territooriumil) elanud samojeedi rahvas, kes rääkis kamassi keelt. 17. sajandil oli kamasside arv ligikaudu 500. 19. sajandi keskpaiku oli kamasse järel umbes 130. Kamasside traditsioonilised tegevusalad olid põhjapõdrakasvatus, küttimine ja kalapüük. Nad erinesid oma turgi rahvastest naabritest, kes tegelesid hobuse-, veise-, lamba- ja kitsekasvatusega. Ajapikku omandasid kamassid naaberhõimudelt hobuseid ja veiseid ning hakkasid küttima püssidega. Venelased saabusid kamasside asualadele 1860. aastatel. Vene uusasunikud ei austanud kohalikke tavasid ja pidasid jahti kamasside kodustatud põhjapõtradele nagu metsikutele. Nad haarasid enda kätte kamasside põlised küttimisalad ja käitusid igas suhtes eesõigustatuina. Metsloomade arv vähenes piirkonnas kiiresti. Kamassid käisid alla. Kuna põhjapõtrade pidamine oli muutunud võimatuks, lasksid kamassid kõik loomad vabadusse. Siitpeale läksid nad üle paiksele eluviisile. Algas kiire assimileerumine venelastega. Kamasside seas valitses pidev naiste defitsiit tütarlaste suurema suremuse tõttu. See aitas kaasa kamassi-vene segaabielude sõlmimisele. Juba 20. sajandi algul oli pooltel kamassidel venelasest ema. Kamassid läksid täielikult üle vene keelele. Kamassi keele viimane emakeelena kõneleja Klavdija Plotnikova suri 1989. aastal. Kamassi keelt on uurinud Ago Künnap, kes kaitses Helsingi Ülikoolis aastal 1971 filosoofiadoktori väitekirja teemal "System und Ursprung der kamassischen Flexionssuffixe" ning aastal 1974 Tartu Riiklikus Ülikoolis filoloogiadoktori väitekirja teemal "Pööramine ja käänamine samojeedi keeltes" ("Склонение и спряжение в самодийских языках (сравнительно-исторический анализ первичных словоизменительных суффиксов)"). http://www.philology.ru/linguistics3/matveev-65.htm Saaremaast Sajaanideni ja kaugemalegi. Tallinn, 1970, lk. 211-212
Tekstiilitööstus

Tekstiilitööstus (ka tekstiilitootmine) on kergetööstuse haru, mis hõlmab nii taimsete, loomsete kui ka tehiskiudainete lõngaks ja riideks töötlemist ja nendest mitmesuguste esemete valmistamist. Peale traditsioonilise kudumisviisi rakendatakse tekstiilitööstuses ka süstikuta ja silmuskudumist ning õmblemis-, liimimis- ja nõeltöötlusmenetlust. Valdkond hõlmab nii tekstiilkiudude ettevalmistust ja ketramist kui ka riide kudumist, riide ja rõivaste viimistlemist ning valmis tekstiiltoodete (nt kodutekstiil, tekid, vaibad, nöörid jne) tootmist, v.a rõivad. 2020. aastal oli Eestis tekstiilitööstuse valdkonnas 303 ettevõtet. Valdkonna ettevõtted moodustavad Eesti ettevõtetest 0,3%. Siin on hõivatud pea 4200 inimest (0,9% Eesti ettevõtete töötajatest). Nimetatud ettevõtete koondmüügitulu ületas 2020. aastal 349 miljonit eurot (moodustades 0,5% Eesti ettevõtete müügitulust). Tekstiilitööstuse ettevõtete ärikasum oli 2020. aastal kokku umbes 27,8 miljonit eurot, mis moodustas 8% nende müügitulust (kasumimarginaal, kogurentaablus). 79% tekstiilitööstuse ettevõtetest on mikroettevõtted, kus töötab alla 10 töötaja. 3% ettevõtetes töötab enam kui 100 töötajat (8 ettevõtet). 13% tekstiilitööstuse ettevõtetest on müügitulu kalendriaastas suurem kui 1 miljon eurot. Umbes 2/3 tekstiilitööstuse ettevõtete müügitulust tuleb ekspordist. Sektori ettevõtted toodavad väga erinevaid tekstiilist tehtud tooteid alates vaipadest ja patjadest kuni nööride ning päästevestideni välja. Eesti tekstiilitööstus on liikunud massitoodetelt pigem nišitoodetele. Keskmine ettevõtte suurus on muutunud järjest väiksemaks ja töökoht tootlikumaks. Tooteid eksporditakse peamiselt Rootsi, Saksamaa, Soome ja Taani - neisse riikidesse eksport moodustas igaühte enam kui 10% sektori ekspordist. Lisaks eksporditakse tooteid ka USA ja Suurbritannia turule. Peamised ekspordiartiklid on tekid ja padjad. Töötlev tööstus Rõivatööstus Tekstiil Tekstiilikunst Tekstiilkeraamika EE 9. köide, 1996. Lk 360 Registrite ja Infosüsteemide Keskus. "EMTAK 2008" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16.10.2020. Vaadatud 13.10.2020. Algandmed Statistikaameti andmebaas, 2020. a kohta, vaadatud 16.10.2022 Algandmed Statistikaameti andmebaas, ettevõtete majandusnäitajad Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (2019). "2018. a majandusülevaade" (PDF). Vaadatud 12.10.2020.[alaline kõdulink] teatmik.ee andmebaas, tegevusalade põhine statistika põhitegevusalade alusel Ettevõtte koduleht "Äriregister". Vaadatud 16.10.2022. Tööstusuudised (tekstiilitööstus) Eesti Rõiva- ja Tekstiililiit
Kaja Wunder

Kaja Wunder (sünninimi Kaja Vilo; sündinud 6. jaanuaril1968 Tallinnas) on eesti ettevõtja ning endine modell. Wunder on lõpetanud Tallinna 2. Keskkooli hõbemedaliga ning õppinud kolm aastat TPI-s informaatikat. Kooli ajal laulis ta tütarlastekooris Ellerhein. 1990. aastal kolis ta Stockholmi. 1993 alustas Wunder modellitööd – algul Rootsis ja Itaalias, hiljem Pariisis ja 1996. aastast Londonis, modelliagentuuris Models 1. Praeguseks on Wunder modellitööst loobunud, tema moepoest sündinud meelelahutusfirma The Button Club korraldab Londonis moeüritusi ja heategevuslikku pidusid. 1986. aastal abiellus ta kümnevõistleja Marko Vunderiga, 1987. aastal sündis neil tütar Johanna. Nüüdseks on abielu lahutatud ja Kaja elab Londonis. Ta on 183 cm pikk. Kaja Wunderi vend on bioinformaatik Jaak Vilo. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] ""Eesti supermodelli" saatejuhiks saab Kaja Wunder?" Postimees, 11.01.2012 Riina Luik "Kaja Wunder – naerusuine realist" Postimees, 21.03.2012 "Kaja Wunder: Eesti modellindus on kui nali" Postimees, 05.03.2012 Jaanus Hämarsoo "Kaja Wunder – Eestimaine pärl Londoni suurilmamelus" Kroonika, 20. jaanuar 2012 Riina Luik "Kaja Wunder – naerusuine realist" Postimees, 21.03.2012 "Kaja Wunder: meeste peale ma ei looda, olen ettevõtlik naine" Postimees, 26.04.2012 ""Eesti supermodelli" saatejuhiks saab Kaja Wunder?" Postimees, 11.01.2012 "Kaja Wunder: Eesti modellindus on kui nali" Postimees, 05.03.2012
Side (majandus)

Side on majandusharu, mille ülesanne on informatsiooni edastamine posti, telefoni, telegraafi, raadio ja televisiooni teel. Eristatakse post- ja elektersidet. Telekommunikatsioon Elektronpost Raadioside EE 8. köide, 1995. Lk 472
Anett Griffel

Anett Griffel (sündinud 8. novembril 1990) on eesti modell. Ta on töötanud muuhulgas DKNY, Diane von Furstenbergi, Doo.Ri, Jill Stuarti, Vera Wangi ja Vivienne Tami juures. Griffel on õppinud Pärnu Ühisgümnaasiumis. Kooli ajal tegeles ta ratsaspordiga ning tuli Eesti juunioride sisemeistriks koolisõidus 2005. ja 2006. aastal hobusel Oxford. 2007. aastal loobus ta aga ratsaspordist päevapealt ning kolis Ameerikasse. Anett Griffeli ema on Pärnumaa ratsaspordiklubi Oxford juhataja Angela Griffel. Anett Griffel at the Fashion Model Directory Kristin Kerem "Eesti sisemeistrid 2005 koolisõidus on Maria Chulets ja Anett Griffel"[alaline kõdulink] Lemmik.ee, 20.02.2005 "Anett Griffel võitis kulla". Pärnu Postimees, 29.04.2006 Raavo Raadik "Ratsasport edeneb Pärnumaal masu kiuste" hobumaailm.ee, 4. mai 2010 Anett Griffel andmebaasis FMD Models.com Photos of Anett Griffel at style.com Kristin Kerem "Eesti sisemeistrid 2005 koolisõidus on Maria Chulets ja Anett Griffel" Lemmik.ee, 20. veebruar 2005 "Anett Griffel võitis kulla" Pärnu Postimees, 29. aprill 2006
Kalkareniit

Kalkareniit on teraline lubjakivi. Termin ei ole väga laialt kasutuses, sest karbonaatkivimeid klassifitseeritakse enamasti Dunhami klassifikatsiooni abil, kus kalkareniidile vastab teraline lubjakivi. Termini võttis kasutusele Grabau aastal 1913. Kaltsilutiit Kaltsirudiit
Noor Ballett Fouetté

Tantsukool Noor Ballett Fouetté on Eesti erahuvikool, mis on pakub balletiõpetust. Tantsukool Noor Ballett on loodud endise Fouetté Balletikooli pedagoogide ja lastevanemate poolt eesmärgiga pakkuda koolitust tantsuhuvilistele lastele. Alustati kursuste vormis 2003. aasta sügisel, 2004. aastal aga registreeriti end iseseisva MTÜ-na ja omandati huvikoolitusluba. Kuigi põhitähelepanu on klassikalist tantsu ehk balletti heal tasemel õppida soovijatel, tegelevad kogenud tantsuõpetajad ka muude tantsustiilide eelistajate ja harrastustantsutreeningutel käijatega. Fouetté Balletikooli – Eesti esimese eraballetikooli[viide?] – asutasid 1992. aastal Tõnu ja Svetlana Veiler. Fouetté oli läbi aastate nii huvi- kui ka kutsekool, samuti täisprogrammiga üldhariduskool. Kooli koduleht
Tartu Linnavalitsuse tervishoiuosakond

Tartu Linnavalitsuse tervishoiuosakond on Tartu Linnavalitsuse osakond, mis korraldab Tartu linna tervishoidu. Põhimääruse järgi on tervishoiuosakonna ülesanded: elanike üld- ja eriarstiabi korraldamine ja koordineerimine; haiguste ennetamisele ja tervise edendamisele suunatud tegevuse korraldamine ja koordineerimine Tartu linnas; Tartu linna raviasutustelt tervishoiustatistika ja tervishoiualase majandustegevuse aruannete kogumine, kontrollimine, koondamine ja edastamine Sotsiaalministeeriumile; tervist edendavate ürituste toetamine; koolieelsetes lasteasutustes ja koolides õpilastele tervishoiuteenuse koordineerimine; osalemine kohalike arengukavade väljatöötamisel; osalemine riiklikes ja maakondlikes tervise küsimustega tegelevates töörühmades ja komisjonides; kodanike vastuvõtt ja nende avalduste ja kaebuste lahendamine. 2008. aastast korraldab tervishoiuosakond ka Tartu linna perearstide tegevust, varem tegi seda Tartu maavanem. Samuti korraldab osakond Tartu linna iga-aastast tervishoiukonverentsi. Osakonna koosseisus eraldi teenistusi ei ole. Tervishoiuosakond asub aadressil Küüni 3. Tartu Linnavalitsuse tervishoiuosakonna põhimäärus (24.11.2005) "Tartu linna perearstide tegevust hakkab korraldama linna tervishoiuosakond" Postimees, 22.01.2008 "Tartu linna tervisekonverentsil räägitakse tervislikest eluviisidest" Tartu Linnavalitsuse pressiteade, 17.03.2011 http://www.tartu.ee/index.php?lang_id=1&menu_id=34 Tartu Linnavalitsuse tervishoiuosakonna koduleht Tartu Linnavalitsuse tervishoiuosakonna põhimäärus (24.11.2005)
Teisikud

"Teisikud" on 1982. aastal valminud Eesti Telefilmi mängufilm. Jaak Joala ‒ Toomas Aring, Mati Uibo Merle Talvik ‒ Tiina Salum, Heli Paal Robert Gutman ‒ Treener Lembit Ulfsak ‒ Tüürimees Eino Baskin ‒ Toimetaja Urmas Kibuspuu ‒ Silver Jüri Krjukov ‒ Ansambli administraator Ivo Eensalu ‒ Mehaanik Paul Poom ‒ Mehaanik Paap Kõlar ‒ Pillimees Sergei Pedersen ‒ Pillimees Nevil Blumberg ‒ Pillimees Raul Vaigla ‒ Pillimees Aare Põder ‒ Pillimees Salme Reek Filmi kirje Eesti Filmi Andmebaasis Film ERR arhiivis Jubedad laadalaulud, metsik võttetempo ja kaklus Radari Aafrika reisi pärast Õhtuleht, 6. mai 2017 Teisikud andmekogus IMDb (inglise)
Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakond

Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakond on Tartu Linnavalitsuse osakond, mis korraldab kultuuri-, spordi- ja noorsootööd ning huviharidust ja -tegevust Tartu linnas. Kultuuriosakond haldab ka avalike kultuuriürituste andmebaasi Kultuuriaken. Osakond asub aadressil Raekoja plats 12. Kultuuriosakonnas koordineerivad tegevusi neli valdkonnajuhti: kultuurivaldkonna juht spordivaldkonna juht huvihariduse ja -tegevuse valdkonna juht noorsootöö valdkonna juht Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakonnal on üheksa allasutust: Tartu Oskar Lutsu nimeline Linnaraamatukogu, Tartu Linnaajaloo Muuseumid, Tartu Mänguasjamuuseum, Tartu I Muusikakool, Tartu II Muusikakool, Tartu Lastekunstikool, Ilmatsalu Muusikakool, Tartu Noorsootöö Keskus, Tiigi Seltsimaja. Osakonna tutvustus. Tartu linna veebisait. Kultuuriosakond. Tartu linna veebisait. Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakond Tartu linna kodulehel Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakonna põhimäärus (19. mai 2005)
Belize (linn)

Belize on Belize'i suurim linn. Linn asub Kariibi mere kaldal Belize'i jõe suudmes. Linn on riigi peamine sadam ja majanduskeskus. Mitteametlike hinnangute järgi elab seal üle 70 000 inimese. Linna asutasid 17. sajandi keskel Briti kolonistid. Enne seda oli seal olnud maiade asula Holzuz. Britid tõid linna ka tuhandeid Aafrika neegerorje, et arendada metsatööstust. Linn hävis peaaegu täielikult 1961. aasta orkaani tagajärjel. Belize oli kuni 1970. aastani Briti Hondurase pealinn.
Kaltsirudiit

Kaltsirudiit on jämedateraline lubjakivi. Termin ei ole väga laialt kasutuses, sest karbonaatkivimeid klassifitseeritakse enamasti Dunhami klassifikatsiooni abil, kus kaltsirudiidile vastab jämedateraline lubjakivi. Termini võttis kasutusele Grabau aastal 1913. Kalkareniit Kaltsilutiit
Linnas (perekonnanimi)

Linnas on eesti perekonnanimi. Karl Linnas, sõjakurjategija Raivo Linnas, ajakirjanik Tarmo Linnas, vaimulik, muusik, näitleja Tõnno Linnas, näitleja
Emajõe festival

Emajõe festival on Tartus 2002. aastast toimuv iga-aastane pidustus, sisevetefestival, mis keskendub Emajõele. Emajõe festivalil toimuvad laevade paraadid, ujumis- ja kalapüügivõistlused, kontserdid jõekaldal ja laevadel jms, tutvustatakse mitmesuguseid veeatraktsioone, veega seotud asutusi ja firmasid. Samuti korraldatakse huvilistele laevasõite Emajõel. Spordivõistlustest tuntumad on Emajõe karikavõistlus avaveeujumises ja "Kahe silla sprint" Kaarsilla juurest Rahu silla juurde. Jõeparaad Emajõe festivalil, esiplaanil lodi Jõmmu ja viikingilaev Mootorlaev Pegasus M-282 Emajõe festivalil klubi Atlantis ees Haabjad Emajõe festivalil Vladislav Koržets Emajõe festivalil esinemas Emajõe festivali koduleht Vaadatud 19.06.2024. Emajõe festivali koduleht "Emajõe festival toob jõele paraadi, ujumisvõistlused ja kontserdid" Delfi, 13. august 2012 Jaan Olmaru "Veefestival lööb Emajõe vahutama" Postimees, 17. august 2012
Sinika tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sinika tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. Tänav algab Madara tänavalt ja lõpeb Tulika tänaval ning on ligikaudu 165 meetri pikkune. Sinika tänav on hoonestatud peamiselt 2–4-korruseliste 1930. aastatel ehitatud korterelamutega. On ka kaks hiljuti ehitatud korterelamut. Sinika tänav sai nime 29. aprillil 1936.1940 nimi Sepa. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 113
Roman Mugur

Roman Mugur (sündinud 23. jaanuaril 1950 Suure-Jaanis) on Eesti poliitik, endine Tartu linnapea. Esimesest kooliaastast kasvas Mugur Viiratsi lastekodus. Seejärel õppis ta Kaagvere Tehnilises Kutsekoolis nr 1 ja Tallinna Spordiinternaatkoolis. 1973. aastal lõpetas Mugur Tallinna Polütehnilise Instituudi peenmehaanikainsenerina. 1986. aastani töötas ta mitmel ametikohal TA Füüsika Instituudis, kus pälvis 1980. aastal Nõukogude Eesti teaduspreemia vaakumspektraalaparatuuri väljatöötamise eest. 1990. aastal sai Mugurist Tartu linnavalitsuse ehitusnõunik, 1993. aastal Riigikogu aseesimehe ning 1995. aastal Riigikogu esimehe Toomas Savi nõunik. 24. aprillist 1997 kuni 10. septembrini 1998 oli Roman Mugur Tartu linnapea. Seejärel töötas ta kümmekond aastat aktsiaseltsis Tarkon. 2009. aasta kevadest on ta Tartu Teaduspargi täppismehaanika pooltööstusliku labori Protolab juhataja. Roman Muguri tehtud fotodega on illustreeritud muusikateadlase Johannes Jürissoni postuumne artiklikogumik "Metsateel" (Tartu: Ilmamaa, 2009). Mugur on kuulunud Reformierakonda, Eestimaa Rahvaliitu (2002–2010) ja Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda (2011–2018). Roman Mugur on EMÜ meeskoori Gaudeamus president. Ta tegeleb ka purjetamise, suusatamise ja võrkpalliga. 1997. aastast kuulub ta Tartu Rotary klubisse. Ta on abielus ja tal on kolm last. Roman Mugur (kandidaat nr 450) Postimehe valimislehel "Meie meeskond", Tartu Teaduspark https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?170030 Erakonnaregistri päring, 24. detsember 2012 http://rotary.tartu.ee/liikmed/Mugur_Roman.htm Roman Mugur (kandidaat nr 450) Postimehe valimislehel Martin Pau "Tartu linnapeaks valiti Roman Mugur" Õhtuleht, 18. aprill 1997 Roman Mugur "Tartu, teine linn Eesti- ja Liivimaal. Ka Lätis" Postimees, 24.01.2007
Kullerkupu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kullerkupu tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. Tänav algab Kibuvitsa tänavalt, ristub Kannikese ja Mooni tänavaga ning lõpeb Lille tänaval. Kullerkupu tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ja ligikaudu 280 meetri pikkune. Kullerkupu tänav sai nime 27. augustil 1930. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 58
Jaak Tarien

Jaak Tarien (sündinud 29. juulil 1974 Tallinnas) on Eesti sõjaväelane (brigaadikindral). Ta oli Eesti õhuväe ülem 2012–2018. Jaak Tarien lõpetas 1998. aastal Ameerika Ühendriikide Õhujõudude Akadeemia Colorado Springsis, sai magistrikraadi Ameerika Ühendriikide Õhujõudude Staabikolledžis ja lõpetanud Balti Kaitsekolledži kõrgema juhtimiskursuse. BALTNETi regionaalse õhuseire koordinatsioonikeskuse Eesti meeskonna ülem (2000–2001) Regionaalse õhuseire koordinatsioonikeskuse asedirektor (2001) Õhuseiredivisjoni staabiülem (2001–2002) Õhuseiredivisjoni ülem (2002–2005) NATO arendusväejuhatuse staabiohvitser (2005–2008) Õhuväe staabi operatiiv-, planeerimis- ja väljaõppeosakonna ülem (2008–2009) Õhuväe staabi ülem (2009–2012) Õhuväe ülem (15. august 2012 – 20. juuli 2018) NATO kooperatiivse küberkaitse kompetentsikeskuse juht (1. septembrist 2018) Kaitseministeeriumi hõberinnamärk Kaitseväe teeneterist Mälestusmedal "10 aastat taastatud Kaitseväge" 2003 Kotkaristi V klassi teenetemärk 28. Sõjaväeliste auastmete andmine. 18.02.2013. "Õhuväe juhtimise võttis üle kolonelleitnant Jaak Tarien". Eesti Rahvusringhääling. 15. august 2012. Vaadatud 20. august 2012. Daniel Heaton (22. juuni 2012). "U.S. Air Force Academy grad helps lead Estonia air force" (Inglise keel). U.S. Air Force. Vaadatud 20. august 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Õhuseiredivisjoni hakkab juhtima leitnant Jaak Tarien". www.mil.ee. Eesti Kaitsevägi. 4. november 2002. Vaadatud 20. august 2012. "Õhuseiredivisjon". www.mil.ee. Eesti Kaitsevägi. Väeosa ülemad/Väeosa staabiülemad. Vaadatud 20. august 2012. "Eesti ohvitser NATO juhtkonnas". Eesti Rahvusringhääling. 22. juuni 2005. Vaadatud 20. august 2012. Küberkaitsekeskuse juht läheb erasektorisse, uus ülem on õhuväelane, Geenius, 14.08.2018 RT I 1998, 41, 626. RTL 2001, 76, 1030. RTL 2003, 72, 1060. RTL 2006, 50, 936. RT III 2010, 26, 54. RT III, 20.02.2013, 1. RT III, 17.06.2022, 5. "Personaalia" lk 60, Sõdur nr.1(69) detsember 2012 Jaak Tarien "Ämari koht Eesti riigikaitses" Eesti Päevaleht, 18. juuni 2009 NATO küberkaitse keskuse uus juht Jaak Tarien: riigid kipuvad oma teadmisi endale hoidma. Seda on vaja muuta, Eesti Päevaleht, 3. september 2018