laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Viini ringtee

Viini ringtee (saksa keeles Wiener Ringstraße) on Viini lai ringjas puiestee, mis kumerdub ümber ajaloolise Innere Stadti ringkonna. Ringtee tähistab suuresti kunagist linnamüüri ja endiste kindlustusrajatiste (nagu glassiide) asukohti. Puiesteed hakati rajama 19. sajandi keskel ning 1860.–1890. aastatel kerkisid selle äärde suured eklektiliselt historitsistlikus stiilis (mida mõnikord kutsuti Ringstraßenstil'iks) hooned. Viini I ringkond  Viini ringtee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ratenieki

Ratenieki (kohalikus murdes Ratenīki) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Ratenieki asub valla lääneaosas merepinnast 192 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 197 kilomeetri kaugusel. Seal asub Ratenieki bussipeatus. Külas kasvavad Ratenieki pärn ja Ratenieki saar on looduskaitse all. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Blūmji

Blūmji on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Blūmji asub valla lõunaosas merepinnast 187 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 8, piirkonna keskusest Alūksnest 3 ja Riiast 202 kilomeetri kaugusel. Aastal 2007 oli külas 11 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Messier 7

Messier 7 (ka M7 ja NGC 6475) on hajusparv, mis asub Skorpioni tähtkujus. Parv oli tuntud juba antiikajal ja esimese teadaoleva vaatluse tegi 2. sajandil Ptolemaios, kes kirjeldas seda udukoguna. 1764. aastal vaatles parve Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Inglise astronoom John Herschel kirjeldas seda kui "robustselt laialipuistatud täheparve". Messier 7 asub Maast umbes 980 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 25 valgusaastat. Parve vanus on umbes 200 miljonit aastat. "Messier 7 (M7) – The Ptolemy Cluster". Universe Today. Vaadatud 22. juuni 2019. "Messier 7 – Ptolemy's Cluster". Messier Objects. Vaadatud 22. juuni 2019.
Garoži

Garoži (kohalikus murdes Gorūži) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Garoži asub valla lääneosas merepinnast 183 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 196 kilomeetri kaugusel. Aastal 2007 oli külas 15 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Griguļi

Griguļi on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Griguļi asub valla lõunaosas merepinnast 190 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 7 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusel. Küla lähistel maantee V383 ääres asub Griguļi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 8 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Tropaarium

See artikkel räägib keskaegsest liturgilisest raamatust. Bütsantsi kirikulaulu kohta vaata artiklit Tropar. Tropaarium oli keskajal kasutusel olnud liturgiline raamat, mis sisaldas troope pidulikel missadel kasutamiseks. Laiemas mõttes võis see tähendada ka liturgilise muusika kogumikku, milles oli nii ühe- kui ka mitmehäälset muusikat. Tuntuimate selliste hulka kuulub oluline muusikaajaloo allikas, kahehäälseid organume sisaldav Winchesteri tropaarium. Pärgamendile kirjutatud 11. sajandi tropaarium Sankt Gallenist, Cod. Sang. 376 Winchesteri tropaarium (Winchester troper), Cambridge, Corpus Christi College, MS 473
Ukraina Presidendi Administratsiooni hoone

Ukraina Presidendi Administratsiooni Hoone on Kiievis asuv hoone, milles tegutseb Ukraina Presidendi Kantselei.
Messier 11

Messier 11 (ka NGC 6705) on hajusparv, mis asub Kilbi tähtkujus. Parve avastas 1681. aastal Saksa astronoom Gottfried Kirch ja 1764. aastal lisas Charles Messier selle oma kataloogi. Messier 11 on tihedaim ja üks täherikkamaid hajusparvi. Parv asub Maast umbes 6200 valgusaasta kaugusel ja selle tähesuurus on 6,3. Parv sisaldab umbes 2900 tähte. Messier 11 on üks massiivsemaid teadaolevaid hajusparvi. Parve on laialdaselt uuritud ja see on umbes 316 miljonit aastat vana. "Messier 11 (M11) – The Wild Duck Cluster". Universe Today. Vaadatud 22. juuni 2019. "Messier 11 (The Wild Duck Cluster)". NASA. Vaadatud 22. juuni 2019. "Messier 11: Wild Duck Cluster". Messier Objects. Vaadatud 22. juuni 2019.
Pauliņi

Pauliņi on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Pauliņi asub valla lõunaosas merepinnast 188 meetri kõrgusel Alūksne järve kaldal. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 10, piirkonna keskusest Alūksnest 3 ja Riiast 206 kilomeetri kaugusel. Seal asub Pauliņi bussipeatus. Külas kasvav Pauliņi remmelgas on võetud looduskaitse alla. Aastal 2007 oli külas 5 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Riho Leppoja

Riho Leppoja (sündinud 27. juunil 1953 Türil) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog. Riho Leppoja lõpetas 1976. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi ning töötas aastatel 1976–1996 muusikaõpetaja ja dirigendina Miina Härma Gümnaasiumis, Võnnu Keskkoolis ja Puhja Keskkoolis. Miina Härma Gümnaasiumis töötades juhatas ta sega-, neidude-, poiste- ja lastekoori ning puhkpilliorkestrit, samuti on ta juhendanud selles koolis ning Tartu Laste ja Noorte Majas mitmesuguseid instrumentaalansambleid. Aastatel 1980–1982 oli Riho Leppoja Tartu Ülikooli Kammerkoori dirigent. 1983. aastal kutsus ta kokku Tartu Noortekoori ning tegutses selle koori peadirigendina 2019. aastani. Ta on tegutsenud ka kultuurikorraldajana, juhtides muu hulgas nt Tiigi Seltsimaja. Riho Leppoja on dirigeerinud 1993. ja 1997. aasta noorte laulupeol ning oli 2014. aastal Tartu laulupeo kunstiline juht ja peakorraldaja. 2005 Gustav Ernesaksa koorimuusika edendamise stipendium 2009 Eesti Teatriliidu aasta lavastuse auhind (rokkooperi "Ruja" lavastusmeeskonna liige) 2018 Tartu Kultuurikandja aunimetus (aasta rahvakultuurikandja) 2018 Tartu medal Riho Leppoja abikaasa on koorijuht Kadri Leppoja. Neil on kolm last: Triin, Markus ja Maria. Riho Leppoja. Tartu Noortekoori veebisait. Saar, Jüri. Mees nagu orkester, helihark taskus. Tartu Postimees, 1. september 2009.
Messier 14

Messier 14 (ka M14 ja NGC 6402) on kerasparv, mis asub Maokandja tähtkujus. Parve avastas 1764. aastal Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Parv asub umbes 30 000 valgusaasta kaugusel ja sisaldab üle 150 000 tähe. Parve tähesuurus on 7,6 ja see on binokliga lihtsasti vaadeldav. M14 koguheledus on umbes 400 000 korda suurem kui Päikesel, mis tähendab, et parve absoluutne tähesuurus on –9,12. Parve diameeter on umbes 100 valgusaastat. "Messier 14". Messier Objects. Vaadatud 22. juuni 2019. "Messier 14". NASA. Vaadatud 22. juuni 2019. "Messier 14". Universe Today. Vaadatud 22. juuni 2019.
UNESCO maailmapärand Indoneesias

Indoneesia alal on UNESCO maailmapärandi nimistus kaheksa objekti ja 20 objekti kandidaati. Nimistusse on kantud: neli kultuuripärandi objekti: 1991 Borobuduri templi kompleks 1991 Prambanani templi kompleks 1996 Sangirani varajase inimasustuse kaitseala 2012 Bali provintsi kultuurimaastik. ''Subak''i süsteem kui ''Tri Hita Karana'' filosoofia manifest neli looduspärandi objekti: 1991 Komodo rahvuspark 1991 Ujung Kuloni rahvuspark 1999 Lorentzi rahvuspark. Asub Uus-Guinea saarel 2004 Sumatra troopiliste vihmametsade pärand. Kanti 2011. aastal ohustatud pärandi nimekirja nimistusse kandideerib alates 2004. aastast veel 20 objekti UNESCO maailmapärand Indoneesias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019) "Borobuduri templi kompleks". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019) "Prambanani templi kompleks". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019) "Sangirani varajase inimasustuse kaitseala". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019) "Bali provintsi kultuurimaastik. Subaki süsteem kui Tri Hita Karana filosoofia manifest". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019) "Komodo rahvuspark". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019) "Ujung Kuloni rahvuspark". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019) "Lorentzi rahvuspark". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019) "Sumatra troopiliste vihmametsade pärand". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019) UNESCO maailmapärand Indoneesias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019)
Omega udukogu

Omega udukogu (ka Messier 17, NGC 6618, Luige udukogu ja Hobuseraua udukogu) on Linnutee üks suurimaid H-II-piirkondi, mis asub Amburi tähtkujus. Parve avastas 1745. aastal Philippe Loys de Chéseaux. 3. juunil 1764 avastas selle Charles Messier, kes lisas udukogu oma kataloogi. Omega udukogu asub Maast umbes 5000–6000 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on umbes 15 valgusaastat. "Messier 17 (The Omega Nebula or Swan Nebula)". NASA. Vaadatud 22. juuni 2019. "Messier 17 (M17) – the Omega Nebula". Universe Today. Vaadatud 22. juuni 2019.
Proosula

Proosula (ladina keeles prosula, deminutiiv sõnast prosa 'tekst') on keskaja muusikas kasutatud troobitüüp, mille puhul uut muusikalist materjali ei lisandu, lisatakse vaid tekst. Näide sellest on uue teksti loomine melismi meloodiale gregooriuse laulus. Sama tähendust võivad kanda keskaegsetes tekstides ka sõnad prosa (mis tähendab ka sekventsilaadselt muusikaosa kordavat tekstilist laiendust või siis sekventsi ennast), verba ja versus (mis võib tähendada ka nii uut muusikalist materjali kui ka uut teksti sisaldavat troopi, samuti psalmi üht rida). Keskajal puudus taotluslik ühtsus terminites, nimetus võis varieeruda vastavalt sellele, millise laulu juurde troop oli loodud. Proosula loodi sageli rangelt süllaabilises stiilis, nii et igale noodile melismis vastas üks silp. Reeglina jälgis troobi looja hoolikalt gregooriuse meloodia joonist, fraseerimist ja artikulatsiooni, et prosula teksti fraasid sobiks meloodiafraasidega ja rõhulised silbid langeks sobivatele nootidele. Sõnade algused ja lõpud tekstis langevad sageli kokku melismi neumade algus- ja lõpunootidega. Proosulaid on loodud nii missa kui officium'i laulude jaoks ja missa puhul nii ordinaariumi kui propriumi osades. Kõige tuntumad proosulad on Kyrie-troobid, näiteks Tuotilole omistatud "Kyrie, fons bonitatis...". Kuid 10. ja 11. sajandi käsikirjades tuleb Kyrie-troopidest märksa arvukamalt ette ofertooriumi versus'te, eriti aga alleluia'de melismidele kirjutatud proosulaid. Sekvents E. Jõks. Proosast värsini ja tagasi – pühalaulu apoloogia. EELK Usuteaduse Instituudi toimetised = Publications of the EELC Institute of Theology, nr 26, detsember 2017 https://www.catholicity.com/encyclopedia/t/trope.html https://www.oxfordmusiconline.com/grovemusic/view/10.1093/gmo/9781561592630.001.0001/omo-9781561592630-e-0000022438 http://www.eestikirik.ee/laulu-lugu-oh-halasta-oh-halasta/ III tooni Kyrie koos prosula-troobiga Fons bonitatis Santo Domingo de Silose munkade esituses, troobi tekst kommentaaris
Dominikaani Vabariigi riigipeade loend

Dominikaani Vabariigi riigipeade loend loetleb iseseisva Dominikaani Vabariigi riigipead. Eraldi on toodud välja Hispaania taasokupatsiooni kubernerid 1861–1864 ja USA okupatsiooni kubernerid 1916–1924. Lisaks veel niipalju, et aastail 1821–1844 kuulus terve Haiti saar Haiti Riigi koosseisu. 1922–1924 oli riigis USA sõjaväeline kohalolek, kuid riiki valitses ajutine president Juan Bautista Vicini Burgos
Klüüs

Klüüs on ava veesõiduki pardas või umbreelingus trossi, köie (kinnitusotsa) või keti läbiviimiseks ja juhtimiseks. Klüüsi servad on üldjuhul ümarad või paksendatud, lihtsustamaks köite, trosside või keti läbijooksu ja vähendamaks nende kulumist. Suurtel laevadel võivad reelingu klüüside servades olla hõõrdumise ja kulumise vähendamiseks rullid. Veesõiduki pardas asuvast, ankrule ja ankruketile mõeldud ankruklüüsist viib tekile klüüsitoru. Klüüsitoru lõpeb tekil tekiklüüsiga. Kiip (merendus) Pollar Ankur Reeling Mereviki EKSS
Obo keel

Obo keel on Malai-Polüneesia keelte Filipiini rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Filipiinidel Mindanao saarel Cotabato provintsis. Kõnelejate arv on umbes 60 000. http://www.ethnologue.com/language/obo
Messier 20

Messier 20 (ka Trifidi udukogu ja NGC 6514) on H-II-piirkond, mis asub Amburi tähtkujus. Messier 20 avastas 5. juunil 1764 Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Objekt on ebatavaline kombinatsioon hajusparvest, emissioonudukogust, peegeldavast udust ja tumedast udukogust, mis kokku annavad sellele kolmhargi välimuse. Messier 20 asub Maast 9000 valgusaasta kaugusel ja selle tähesuurus on 6,3. "Trifid Nebula: A Massive Star Factory". Science Daily. Vaadatud 22. juuni 2019. "Messier 20". NASA. Vaadatud 22. juuni 2019.
MuseumsQuartier

MuseumsQuartier on arhitektuuri, kunsti, muusika, kirjanduse, teatri, moe ja tantsu väljapanekutele pühendatud kvartal. See asub Viini VII ringkonnas (Neubaus), Viini ringtee ees, Maria Theresia väljaku vastas. Endiseid keiserlikule õukonnale kuulunud hobusetalle hakati kultuurikvartaliks arendama 1998. aastal. MUMOK Leopold Museum Kunsthalle Wien ZOOM Kindermuseum Tanzquartier Architekturzentrum Wien Q21 monochrom Modepalast Viini kunstiajaloo muuseum Viini loodusajaloo muuseum Albertina Ametlik koduleht
Tallinna 18. Algkool

Tallinna Linna 18. Algkool oli õppeasutus, mis asutati 14. septembril 1902 ja tegutses kuni 1944.(?) aastani. Kool asus Tallinnas, Lai tänav 25. Kool oli 6-klassiline segaalgkool, kus õppisid nii poisid ja tüdrukud. Kooli ruumides töötas õhtuti ka Tallinna Linna 24. Algkool. 1938 aastal õppis koolis ühtekokku 290 õpilast. Alates 1917. aastast oli koolijuhatajaks Jakob Kulgver (Kulbusch). Alates 1938 aasta augustist oli koolijuhatajaks Johannes Ratassepp. Samal aastal olid õpetajateks: Jaan Kivisilla (IV kl. klassijuhataja), Ed. Triik, H. Neemre, A. Väinsar, L. Mihkli (Lilleperk), M. Ilison ja J. Tomberg, orkestrijuht E. Soots ja poiste käsitööõpetaja Aleksander Uibokand. Koolis töötasid veel erinevad noorte organisatsioonid: Noorte Punane Rist, (1938. aasta liikmete arv oli 136 noort), Kodutütarde rühm ja Loomakaitse ühingu noorte ring. Kooli juures oli veel Lastekaitse ühingu 11. toitluspunkt, kus algkooli õpilased said igal päeval suurel vaheajal sooja toitu – vaesemad õpilased tasuta, aga teised maksid 15 senti päevas. Kool andis välja enda õpilaste ajakirja "Säde". Tallinna Linna 18. algkooli IV kl. õpilaste ajakiri "Säde" Nr. 12 - 1938. Julius Põldmäe (detsember 2005). "Johannes Ratassepp – Rae valla pedagoog ja kultuuriinimene". RAE sõnumid - Nr 12. Vaadatud 23. juuni 2019.
Messier 18

Messier 18 (ka M18 ja NGC 6613) on hajusparv, mis asub Amburi tähtkujus. Parve avastas 3. juunil 1764 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Maalt vaadatuna asub M18 Omega udukogu (M17) ja Messier 24 vahel. Messier 18 asub Maast 4226 ja Linnutee keskosast 22276 valgusaasta kaugusel. See on hõre täheparv, mille diameeter on 27 valgusaastat ning see on umbes 32 miljonit aastat vana. "Messier 18". Messier Objects. Vaadatud 23. juuni 2019. "Messier Object 18". Messier SEDS. Vaadatud 23. juuni 2019.
Messier 21

Messier 21 (ka M21 ja NGC 6531) on hajusparv, mis asub Amburi tähtkujus. Parve avastas 5. juunil 1764 Prantsuse astronoom Charles Messier. Messier 21 asub Maast umbes 3930 valgusaasta kaugusel. Parve tähesuurus on 6,5 ja see pole palja silmaga vaadeldav. Messier 21 on 4,6 miljonit aastat vana ja see sisaldab 57 tähte. Parv asub NGC 6514 lähedal, kuid pole sellega otseselt seotud. "Messier 21 (M21) – The NGC 6531 Open Star Cluster". Universe Today. Vaadatud 23. juuni 2019. "Messier 21". Messier Objects. Vaadatud 23. juuni 2019.
UNESCO maailmapärand Peruus

Peruu alal on UNESCO maailmapärandi nimistus 12 objekti ja kaheksa objekti kandidaati. Nimistusse on kantud: kaheksa kultuuripärandi objekti: 1983 Cuzco linn 1985 Chavin (arheoloogiline kaitseala) 1986 Chan Chani arheoloogiline tsoon. Samast aastast alates on see objekt ohustatud pärandi nimekirjas 1988, 1991 Lima ajalooline keskus 1994 Nasca ja Palpa kaljujooned ja geoglüüfid 2000 Arequipa linna ajalooline keskus 2009 Caral-Supe püha linn 2014 Qhapaq Ñan, Andide teedesüsteem. Ühispärand Argentina, Boliivia, Colombia, Ecuadori ja Tšiiliga kaks looduspärandi objekti: 1985 Huascaráni rahvuspark 1987 Manú rahvuspark kaks segapärandi objekti: 1983 Machu Picchu ajalooline varjupaik 1990, 1992 Río Abiseo rahvuspark nimistusse kandideerib alates 1996. aastast veel kaheksa objekti UNESCO maailmapärand Peruus. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019) "Cuzco linn". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019) "Chavin (arheoloogiline kaitseala)". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019) "Chan Chani arheoloogiline tsoon". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019) "Lima ajalooline keskus". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019) "Nasca ja Palpa kaljujooned ja geoglüüfid". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019) "Arequipa linna ajalooline keskus". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019) "Caral-Supe püha linn". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019) "Qhapaq Ñan, Andide teedesüsteem". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019) "Huascaráni rahvuspark". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019) "Manú rahvuspark". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019) "Machu Picchu ajalooline varjupaik". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019) "Río Abiseo rahvuspark". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019) UNESCO maailmapärand Peruus. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019)
Veikka Gustafsson

Eero Veikka Juhani Gustafsson (sündinud 14. jaanuaril 1968 Espoos) on soome alpinist. Ta on tippalpinist, kes üheksanda mägironijana maailmas on tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise mäe tippu lisahapnikku kasutamata. Tal kulus selleks 16 aastat (1993–2009). Gustafsson on korduvalt mägedes roninud koos Ed Viestursiga. Ta on esimene soomlane, kes käis Džomolungma (8848 m) tipus (1993). Ta elab Kirkkonummis. 18-aastaselt ronis ta isa ja sõpradega Mont Blanci (4810 m) tippu. 14 8K Legacy Table. 8000ers.com  Veikka Gustafsson – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mõrrajõgi

Mõrrajõgi (ka Rossa oja) on oja Saare maakonnas Saaremaa vallas Liivaranna külas. Oja pikkus on 2 km. Oja valgla suurus on 19,4 km². Mõrrajõgi keskkonnaportaalis (vaadatud 21.06.2019) Mõrrajõgi keskkonnaportaalis
Juho Knuuttila

Juho Knuuttila (sündinud 1995) on soome alpinist. Hakkas harrastama mägironimist 2007. aastal, hiljem ka jää- ja kaljuronimist. Elab Imatras. 2011. aastal ronis ta Kilimanjaro (5895 m) ja 2012. aastal Elbruse (5642 m) tippu. 2014. aastal tõusis Pamiiris seitsmetuhandelise Korženevskaja (7105 m) tippu. 2015. aasta kevadel ilmus meedias teade, et 19-aastane soome alpinist kavatseb veel samal suvel tõusta Pamiiris ja Tian Shanis Lumeleopardi saamiseks nõutud viie seitsmetuhandelise tippu. Ta kavandas sellise sooloekspeditsiooni teostamiseks kokku 32–33 päeva (tippmark 42 päeva oli Deniss Urubko nimel 1999. aastast). Ühtlasi saanuks ta esimeseks soomlasest Lumeleopardiks. See ambitsioonikas ettevõtmine siiski nurjus. Õnnestus ära käia Lenini (7134 m) ja Han-Tengri (7010 m) tipus. Knuuttila on palju roninud tehniliselt rasketel marsruutidel Alpides, sealhulgas suurtel põhjaseintel: Eigeri Heckmairi marsruudil, Matterhorni Schmidti marsruudil ja Grandes Jorassese põhjaseinal kolmel erineval marsruudil. 2017. aastal käis ta ronimas Denali rahvuspargis. Ta tõusis Mount Hunteri (4442 m) tippu Grison-Tedeschi marsruudil ja soolona Denali (6168 m) tippu West Buttressi marsruudil. Camun blogit: Juho Knuuttila. camu.fi Bio. juhoknuuttila.com Climbs. juhoknuuttila.com Snow Leopards. russianclimb.com 19-летний финский альпинист собирается покорить два высочайших пика Кыргызстана. kg.akipress.org
Samuli Mansikka

Samuli Mika Mansikka (28. juuli 1978 – 24. märts 2015) oli soome alpinist. Ta oli Soome väljapaistvamaid mägironijaid, kes jõudis aastatel 2006–2015 tõusta 10 kaheksatuhandelise tippu, paljudel kordadel neist lisahapnikku kasutamata. Ta hukkus 2015. aastal laskumisel Annapurna (8091 m) tipust. Tema surnukeha leiti kõrgusel 6700 m.
Deniss Urubko

Deniss Viktorovitš Urubko (vene keeles Денис Викторович Урубко; sündinud 29. juulil 1973 Nevinnomõsskis Stavropoli krais Vene NFSV-s) on vene päritolu alpinist ja treener, suurmeister alpinismis. Ta on tippalpinist, kes 8. mägironijana maailmas on tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise tippu lisahapnikku kasutamata. Tal kulus selleks 9 aastat (2000–2009). Urubko sai 1999. aastal Lumeleopardi aunimetuse. Tal kulus kõigi nõutud viie seitsmetuhandelise tipputõusuks kokku 42 päeva samal hooajal. See tippmark jäi püsima kuni 2016. aastani. Ta elas aastatel 1993–2013 Kasahstanis. 2013. aastal asus elama Rjazani, sai Venemaa kodakondsuse. Hiljem asus elama Itaaliasse Bergamo lähedale. 2015. aastal sai Poola kodakondsuse. Aastatel 2005–2010 oli Kasahstani Vabariigi Mägi- ja Kaljuronimise Föderatsiooni president. Avaldanud mitu alpinismiteemalist raamatut. 1999 – aunimetus "Lumeleopard" 2010 – Kuldne Alpikirka Snow Leopards. russianclimb.com
Mäetaguse säär

Mäetaguse säär on maasäär Saaremaa vallas Laidevahe looduskaitsealal. Kaart (Mapquest)
Enu Mäela

Enu Mäela (sünninimi Enu Mällmann; sündinud 4. juulil 1932 Orava vallas) on eesti looduskaitsetegelane. 1947. aastal lõpetas ta Kahkva 7-klassilise kooli, õppis seejärel Tartus elektritööd. Töötas Niitsikul segatööstusartelli "Säde" tehnilise juhatajana, hiljem Räpina Metsamajandis, oli metsamajandi ametiühingu esimees. 1967. aastast on ta Eesti Looduskaitse Seltsi liige ja ELKS-i Räpina osakonna juht, 1992. aastast ELKS-i auliige. 1988 – Eesti NSV teeneline looduskaitsja Tähtpäevi juulis. Koit, 30. juuni 2012 Kaja Roomets. Enu Mäela: "Puu on nagu inimene – raiud maha, jääb järele vaid känd." Koit, 27. mai 2017 "ELKS tegevauliikmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuni 2019. Vaadatud 23. juunil 2019.
Dovydas Pabarčius

Dovydas Pabarčius (sündinud 20. detsembril 1991 Kupiškises) on leedu näitleja. Ta lõpetas 2010. aastal Kėdainiais gümnaasiumi ja 2014. aastal Vilniuse Ülikooli leedu filoloogia erialal (õppides kõrvalainena eesti keelt). Aastal 2018 lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (28. lend). Dovydas Pabarčius on esimene välismaalane, kes on lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli. Alates 2018. aastast töötab ta Kaunase Riikliku Draamateatri näitlejana. Juhan Raud:Teatris peab valitsema harmoonia, mitte tasakaal Postimees Kultuur, 21. juuni 2018. Dovydas Pabarčius Nacionalinis Kauno dramos teatras.