laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1. sajand

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | 2. aastatuhat | ► ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | 3. sajand | ► 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | 40. aastad | 50. aastad | 60. aastad | 70. aastad | 80. aastad | 90. aastad 1. sajand ehk I sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise esimene sajand, mis algas 1. jaanuaril 1 ja lõppes 31. detsembril 100. Tekkis kristlus. Rooma impeerium laienes Britanniasse ja Germaaniasse, ajutiselt vallutati ka Daakia (Rumeenia) ja Mesopotaamia. Masoreedid lisasid Tanahi tekstile vokaalimärgid. 70 – roomlased hävitasid Jeruusalemma Teise Templi. Augustis 79 purustas Vesuuvi purse Pompei ja Herculaneumi linnad Itaalias. Buda mungad kirjutasid Sri Lankal esimest korda Buddha õpetused üles, luues paali kaanoni. Budism jõudis Hiinasse. Augustus Boudicca Jeesus Kristus Josephus Flavius Nero Nerva Paulus Plinius Vanem Pontius Pilatus Tacitus Seneca Tiberius Titus Traianus Wang Chong Hiinas leiutati paber Vana-Roomas võeti kasutusele raamatu vorm koodeks "0. aasta" 0. aastad: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 10. aastad: 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19 20. aastad: 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29 30. aastad: 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39 40. aastad: 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49 50. aastad: 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59 60. aastad: 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69 70. aastad: 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79 80. aastad: 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89 90. aastad: 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99
Armee

Armee on mitme väeliigi väekoondistest, näiteks diviisidest ja korpustest, ning erivägede osadest koosnev operatiivkoondis. Armees olevate väeosade hulk, liik ja suunitlus sõltub armeele püstitatud strateegilistest ülesannetest. Armeede näiteid: väliarmee, soomusarmee, lennuväearmee, löögiarmee. Armee on ka sõjaväe maavägede üldnimetus. Armeegrupp Armeekorpus Armeedegrupp
Ratsavägi

Ratsavägi on väeliik, mille isikkoosseis liigub ja võitleb ratsa. 1920. aastateni oli ratsavägi maaväe põhilisi väeliike. Viimast korda kasutati ratsaväge laiaulatuslikult Teises maailmasõjas. Ratsavägi võis tegutseda iseseisvalt ning anda ootamatuid lööke, sel oli hea manööverdusvõime. Ratsaväelaste vorm erines teiste väeliikide omast, ka mõni auaste oli teistsugune (näiteks kapteni asemel oli Saksamaal, Venemaal ja Rootsis rittmeister, staabikapteni asemel staabirittmeister jne). 1930. aastate keskel kaotas ratsavägi sõjaväe suurenenud tulejõu ja motoriseerimise tõttu tähtsuse. Tänapäeval on ratsaväge väheste riikide relvajõududes, seda kasutatakse peamiselt auvahtkonnas ja paraadväeosas. Eesti sõjaväes on olnud ratsaväe inspektuur, kuni kaks ratsarügementi ja üks üksik eskadron. Husaar Kürassiir Tragun Ulaan Avdy Andresson. "Hobune ja ratsavägi moodsas armees". Võitleja nr 5, mai 1955. Lk 8 "Ratsamees tuleb tagasi". Võitleja nr 5, september/ oktoober 1978. Lk 6 Hannes Walter. "Husaar". Horisont 2/ 2001
Hearts of Iron II

"Hearts of Iron II" on suurstrateegia arvutimäng, mis baseerub oma eelkäijal "Hearts of Ironil". Mäng toimub ajal 1. jaanuarist 1936 31. detsembrini 1947 ja võimaldab mängijal kontrollida ükskõik millist üle 175 selle perioodi riigist enne Teist maailmasõda, selle ajal ja pärast seda. Mängu töötas välja Paradox Interactive ja avaldas 4. jaanuaril 2005. Juhtprogrammeerija oli Johan Andersson. Mäng sisaldab palju elemente, mis teevad selle suurstrateegia mänguks. Need sisaldavad võimalust moodustada maaväe diviise, lennuväe eskadrone ja mereväe laevu ning flotille, nagu ka võimalust ühendada neid korpusteks ja armeedeks. Mängija saab määrata üksustele ülemaid, samuti määrata ametisse ministreid ja väejuhte kindralstaapi. Mängijal on lisaks võimalik määrata ametisse riigipead ja valitsusjuhti, kuid seda üksnes läbi demokraatlike valimiste, milliste puhul mängija valib võitja. Mängija kontrollib tehnoloogilist uurimistööd. Paradox Entertainment Hearts of Iron 2 ametlik foorum Hearts of Iron 2 Paradox'i kodulehel Hearts of Iron 3 - Best Russian Websites
Kaire Leibak

Kaire Leibak (sündinud 21. mail 1988) on endine eesti kergejõustiklane, (kolmikhüppaja), juunioride maailmameister (2006) ja Euroopa meister (2007). Ta lõpetas 2006. aastal Miina Härma Gümnaasiumi ja 2011. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna füsioterapeudina. Tema treener oli alates veebruarist 2010 Andrei Nazarov. Varem olid tema treenerid Mehis ja Kersti Viru. Tema isiklik rekord ja ühtlasi Eesti rekord on 2006. aastal Pekingis juunioride maailmameistrivõistlustel hüpatud 14.43. Tema nimel olev Eesti siserekord on 14.26. Juulis 2007 Hollandis Hengelos peetud juunioride Euroopa meistrivõistlustel võitis ta kolmihüppes tulemusega 14.02 kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Pekingi olümpiamängude kolmikhüppe kvalifikatsiooni avavoorus hüppas ta 14.19 ja pääses sellega lõppvõistlusele. Lõppvõistlusel hüpatud 14.13 andis talle 10. koha. Leibak teatas 25. jaanuaril 2014 tegevsportlase karjääri lõpetamisest, kuna polnud 2010. ja 2011. aastal tabanud kannakõõluse vigastusest täielikult taastunud. 2005 Euroopa noorte olümpiapäevadel kaugus- ja kolmikhüppes 1. koht 2005 noorte maailmameistrivõistlustel kolmikhüppes 2. koht 2006 juunioride maailmameistrivõistlustel kolmikhüppes 1. koht 2007 U20 Euroopa meistrivõistlustel kolmikhüppes 1. koht Aasta naiskergejõustiklane 2007, 2008 Aasta noorsportlane 2008 Tema vanaema oli ujuja, ujumistreener ja koolijuht Valentina Ritsing (1939–2021), vend Ergo Leibak on endine kergejõustiklane ja füsioterapeut. http://sport.postimees.ee/?id=228561 Juunioride maailmameister Kaire Leibak lõpetas sportlaskarjääri. Delfi, 25. jaanuar 2014 Biograafia ESBL-is Andrus Nilk. Kanteriga treeninud Leibak õpib rutiinset tööd taluma. EPL, 27. jaanuar 2009 Vigastus nurjas Leibaku hooaja. Õhtuleht, 3. mai 2012
INTERCAL

INTERCAL on programmeerimiskeel, mille disainisid 26. mai hommikul 1972 Donald R. Woods ja James M. Lyon Pincertoni Ülikoolis. Akronüüm INTERCAL tuleneb sõnadest Compiler Language With No Pronounceable Acronym. Woodsi ja Lyoni eesmärgiks oli luua keel, millel ei ole ülejäänud levinumate programmeerimiskeeltega midagi ühist. Suures osas on INTERCAL oma loojate eesmärgile truuks jäänud, jagades ülejäänud programmeerimiskeeltega vaid väga põhilisi elemente, nagu näiteks muutujad, vektorid ning sisendi ja väljundiga tegelemine. INTERCAL-i peamiseks eripäraks on selle ülim lihtsus. Sellel on vähe võimalusi ja seega ka vähe piiranguid, mida meeles pidada. Sellest hoolimata on INTERCAL-ist kujunenud pigem väljakutse programmeerijatele kui programmeerimise õpetamise abivahend algajaile. Lihtne Hello, world! tüüpi programm näeb INTERCAL-is välja nii: PLEASE NOTE THAT THIS MAY ONLY RUN ON C-INTERCAL PLEASE DO ,1 <- #13 DO ,1 SUB #1 <- #584 DO ,1 SUB #2 <- #837 DO ,1 SUB #3 <- #1100 DO ,1 SUB #4 <- #1356 DO ,1 SUB #5 <- #1615 DO ,1 SUB #6 <- #1824 DO ,1 SUB #7 <- #2135 DO ,1 SUB #8 <- #2383 DO ,1 SUB #9 <- #2642 DO ,1 SUB #10 <- #2892 DO ,1 SUB #11 <- #3140 DO ,1 SUB #12 <- #3361 DO ,1 SUB #13 <- #266 PLEASE DO ,2 <- #1 PLEASE DO .5 <- #0 PLEASE DO .4 <- #1 PLEASE COME FROM (1) DO .6 <- ",1 SUB .4"~#255 DO .6 <- !6~#15'$!6~#240' DO .6 <- !6~#15'$!6~#240' DO .6 <- !6~#15'$!6~#240' DO .1 <- .5 DO .2 <- .6 PLEASE DO (1010) NEXT DO .3 <- .3~#255 DO .5 <- .6 DO ,2 SUB #1 <- .3 PLEASE READ OUT ,2 (1) PLEASE DO .4 <- ",1 SUB .4"~#3840 PLEASE GIVE UP Befunge Dis Malbolge Eric S. Raymondi INTERCAL-i veebileht Brian Raiteri INTERCAL-i veebileht
635 Vundtia

Vundtia (1907 ZS) on asteroid järjenumbriga 635, mille avastas 9. juunil 1907 Saksamaa astronoom Karl Lohnert. Asteroid on nime saanud eksperimentaalse psühholoogia rajaja Wilhelm Wundti järgi.
Menaẖem Begin

Menahem Begin (kasutatakse ka nimekuju Menachem Begin; 16. august 1913 Brest-Litoŭsk, Hrodna kubermang, Venemaa Keisririik (praegu Brest Valgevenes) – 9. märts 1992 Tel Aviv, Iisrael) oli Iisraeli poliitik, peaminister 1977–1983. 1939. aastal, pärast seda, kui Saksamaa oli Poola okupeerinud, põgenes Begin Vilniusesse, kus tollal olid hinnanguliselt 40% elanikest juudid. Nõukogude Liit okupeeris Leedu järgmisel aastal ja Begin vahistati, süüdistatuna spioneerimises Suurbritannia kasuks. Ta mõisteti kaheksaks aastaks vangi. 1. juunil 1941 saadeti ta vangilaagrisse Petšora jõe piirkonnas, kuhu ta jäi maini 1942, mil saadeti Palestiinasse. Tema isa, ema ja vanem vend hukkusid holokausti ajal. Begin oli sõjaeelse sionistliku noorsooliikumise juht, relvastatud organisatsiooni ETSEL komandör, parlamendiopositsiooni juht, Rahvusliku Ühtsuse valitsuse minister, Iisraeli kuues peaminister, Nobeli rahuauhinna laureaat (1978). Tema teeneks on peetud Iisraeli riigi taastamist, kaasaaitamist sisserändele Etioopiast, Iisraeli asustamist, Nõukogude juutide väljatoomist, Iisraeli kaitse ja julgeoleku korraldamist ning rahulepingu sõlmimist Egiptusega. Begin oli abielus Aliza Arnoldiga. Neil oli kolm last: Ze'ev Binyamin (Benny), Le'a ja Hassia. Aastal 1996 oli Benny Begin Binyamin Netanyahu esimese valitsuse teadusminister. Alates 31. märtsist 2009 kuni 2013. aasta parlamendivalimisteni oli ta Netanyahu teises valitsuses portfellita minister. Revisionistlik sionism
Püssirohi

Must püssirohi on plahvatav[küsitav][viide?] mehaaniline väävli, puusöe ja kaaliumnitraadi (salpeetri) segu. Musta püssirohtu kasutatakse tõukelaenguna rakettmootoreis, mürsule või kuulile algkiiruse andmiseks ning süüte- ja pürotehnikaseadmeis. Keemiliselt eristatakse suitsuga ja suitsuta püssirohtu. Must püssirohi leiutati 9. sajandil Hiinas ja levis enamikku Euraasia osadesse 13. sajandi lõpuks. Vaidlus püssirohu täpse päritolu kohta kestab tänapäevani. Enamasti vaieldakse varase püssirohu arenguloo üle: kui palju mõjutas Hiina laskemoona areng püssirohu kasutamist sõjapidamisel Euroopas ja Lähis-Idas. Väidetavalt tunti sarnase koostisega salpeetrit sisaldavaid pulbreid juba 7. sajandil Bütsantsis. Hiinas kasutati püssirohtu esialgu meditsiinis ja ilutulestiku jaoks. Relvana kasutasid püssirohtu hiinlased 11. sajandil süütepommides ja 13. sajandil suurtükimürskudes. Püssirohuga sama koostisega pulbrit teistsuguste massiosadega kirjeldas Roger Bacon mitmes kirjutises aastatel 1242–1267. Püssirohu retsepti kirjeldas ka Albert Suur teoses "De mirabilibus mundi". Püssirohu põlemise lihtne, sageli tsiteeritud keemilise reaktsiooni valem on 2KNO3 + S + 3C → K2S + N2 + 3CO2. Mõnevõrra täpsem, kuid endiselt lihtsustatud reaktsioonivalem on 10KNO3 + 3S + 8C → 2K2CO3 + 3K2SO4 + 6CO2 + 5N2. Need reaktsioonid on eksotermilised, st nende käigus vabaneb energia. Nagu võrranditest näha, ei ole reaktsiooniks vaja hapnikku. Seetõttu plahvatab püssirohi ka anaeroobsetes tingimustes. Detonatsioon Plahvatuspõlemine Buchanan 2006, lk 2. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFBuchanan2006 (spikker) Kelly 2004. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFKelly2004 (spikker) Easton 1952. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFEaston1952 (spikker)
Sorbid

Sorbid (eesti keeles varem ka vendid, luužitsid; endanimetus ülemsorbi keeles Serbja, alamsorbi keeles Serby, saksa keeles Sorben, Wenden) on lääneslaavi rahvas, kes elab vähemusrahvusena Saksamaa idaosas Saksimaal Oberlausitzis ja Brandenburgi liidumaal Niederlausitzis. Sorbide rahvuskultuuriline keskus on Sorbi maja (Serbski dom) Bautzenis. 2011. aasta suvel oli ise ennast sorbidena registreerinud elanikke Saksamaal umbes 60 000. Sorbimaa, käibel on eesti keeles ka vaste Lusaatia ehk saksapäraselt Lausitz 16 June 2021, By Thomas Sparrow, BBC - Travel, Sorbs: The ethnic minority inside Germany
Merseyside

Merseyside on tseremoniaal- ja linnakrahvkond Loode-Inglismaal. Krahvkond moodustati 1974. aastal ja sai nime Mersey jõe järgi. Piirneb Lancashire'i, Suur-Manchesteri ja Cheshire'iga. 1986. aastal likvideeris Margaret Thatcheri valitsus krahvkonna nõukogu ja ringkondadel on sealtpeale sisuliselt tervikomavalitsuste õigused. Merseyside koosneb viiest omavalitsusüksusest: Liverpool Birkenhead Southport https://www.citypopulation.de/en/uk/admin/ Merseyside'i turismisait
Organist

Organist ehk orelimängija on instrumentalist, kes kasutab heliloomingu esitamiseks orelit. kontsert-organist – tegutseb kontserdiagentuuri (näiteks Eesti Kontserdi) juures, esineb põhiliselt kontsertidel; kirikumuusik – töötab kirikuorganistina. Kirikumuusiku töökohustused: oreli mängimine jumalateenistustel (talitustel: ristimisel, matusel, laulatusel); kirikukoori juhatamine. Kirikumuusikat saab Eestis õppida EELK Usuteaduse Instituudis, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias ja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias. Orelit saab erialana õppida Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias, Heino Elleri Muusikakoolis ja Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis. Lastele õpetatakse orelit Valga Muusikakoolis, Pärnu Muusikakoolis ja Narva Muusikakoolis. Organistide loend Organ playing and teaching Encyclopedia of Music in Canada
Ara Abrahamian

Ara Abrahamian (armeenia keeles Արա Աբրահամյան; sündinud 27. juulil 1975 Leninakanis (praegune Gjumri)) on Armeenia ja Rootsi Kreeka-Rooma maadleja. Ta hakkas maadlusega tegelema kaheksa-aastaselt. Rahvusvahelistel võistlustel osaleb 1994. aastast, 1999. aastast esindab Rootsit. Abrahamian on kahekordne maailmameister (2001 ja 2002) ning võitnud MM-i hõbemedali (2003). Euroopa meistrivõistlustel on ta võitnud kaks hõbemedalit (2001 ja 2002) ja ühe pronksmedali (2008). Abrahamian kaotas 2008. aasta Pekingi olümpiamängudel poolfinaalkohtumise Itaalia maadlejale Andrea Minguzzile. Abrahamiani treener Leo Mylläri süüdistas kohtunikku vale otsuse tegemises. Rootsi protesti ei rahuldatud. Abrahamian võitis pronksikohtumises Mélonin Noumonvi (Prantsusmaa). Pärast autasustamist viskas ta oma pronksmedali maha ning jäeti seetõttu Rahvusvahelise Olümpiakomitee otsusega pronksmedalist ilma. Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Tõnis Naarits, kes kaotas EM-il 2002. aastal ilmse ülekaaluga 1-12. Maadlus 2008. aasta suveolümpiamängudel Ara Abrahamian veebisaidil Olympedia (inglise)
Songhua

Songhua (hiina keeles 松花江 Sōnghūa Jiāng; mandžu keeles Sunggari ula; vene keeles Сунгари) on Amuuri parempoolne lisajõgi. Ülemjooksul nimetatakse jõge Erdao Jiangiks ja keskjooksul Di'er Songhuaks. Kogu Songhua jõgikond asub Hiinas. Songhua pikkus 1927 km ja valgla on 550 tuhat km². Songhua saab alguse Changbai Shani mägedest Põhja-Korea piiri lähedalt Jilini provintsist Erdao Jiangi nime all. Ta voolab algul põhja, enne Sunjiangi linna pöördub läände ja kulgeb üldiselt lääne suunas kuni Baishanini, mille ees pöörab põhja. Pärast ühinemist vasakpoolse lisajõe Huifaga nimetatakse jõge nimega Di'er Songhua. Jõgi murrab läbi Longgang Shani ahelikust ja Jilini linnas, mis ei ole Jilini provintsi keskus, ka Jilin Hada Lingi ahelikust. Mõne aja pärast pöördub ta loodesse, ühineb vasakpoolse lisajõe Yinmaga, läbib Qianguo ja Songyuani linna. Varsti pärast seda ühineb temaga vasakult suurim lisajõgi Nen Jiang. Sellest kohast allavoolu nimetatakse jõge Songhuaks. Selles kohas teeb jõgi järsu käänaku ning suundub Jilini ja Heilongjiangi provintsi piirijõena itta. Ta läbib Zhaoyuani linna. Seejärel suubub jõkke Jilini ja Heilongjiangi provintsi piirijõgi Lalin He. Songhua jätkab Heilongjiangi provintsis. Ta voolab läbi provintsi keskuse Harbiini, Mulani ja Tonghe. Viimases suubub Songhuasse paremalt Mayi. Seal läheb jõgi Väike-Hingani ja Zhangguangcai Lingi aheliku vahelt läbi ja suundub kirdesse. Yilanis suubub Songhuasse paremalt Mudanjiangi jõgi, seejärel vasakult Tangwangi jõgi. Jõgi läbib veel Jiamusi ja Fujini ning suubub Tongjiangis Amuuri. Jilinis asub Fengmani hüdroelektrijaam, mille veehoidla on jõeoru 62 km ulatuses üle ujutanud. Jilini ja Tonghe vahel voolab jõgi Mandžuuria tasandikul. Seal ta lookleb tugevalt ja on aja jooksul korduvalt sängi muutnud. Jõe lähedal on hulgaliselt meandreid, mis näitavad, kuidas jõgi on kunagi kulgenud. Jõgi on jääs novembrist märtsini. Suurvesi on lume sulamise ajal kevadel. Jõgi on laevatatav keskmise suurusega laevadele suudmest Harbiinini ning väikestele laevadele Songhuad mööda Jilinini ja Nen Jiangi mööda Qiqiharini. 13. novembril 2005 toimus Jilinis PetroChina tehases plahvatus, mille tagajärjel sattus jõkke 100 tonni benseeni. Selle tulemusena oli vaja sadu kilomeetreid asuva Harbiini veevärk sulgeda ja Venemaa ähvardas Hiinat kohtuga Amuuri reostamise eest. Benseenilaik jõel oli 80 km pikk ja jõudiski lõpuks Amuuri. Suur maailma atlas, lk. 87-88
Paldiski Lõunasadam

Paldiski Lõunasadam (sadama kood: EE PLS) on ASi Tallinna Sadam koosseisus olev sadam Paldiskis, Pakri poolsaare edelarannikul, Pakri lahe kirdeosas, Paldiski Põhjasadama kõrval. Sadama põhitegevusteks on Eesti eksport-, import- ja transiitkaupade käitlemine. Paldiski lõunasadamas käideldakse peamiselt ro-ro-laste, vanametalli, puitu, turvast ja naftasaadusi. Oluliseks tegevusvaldkonnaks on naaberturgudele mõeldud uute autode transiit ja müügieelne teenindus. Sadama geograafilised koordinaadid on 59° 20′ 0″ N, 24° 5′ 0″ E. Sadama territoorium hõlmab 580 427 m2 maa-ala ja 1 372 000 m2 veeala.[viide?] Sadamas on 8 kaid üldpikkusega 1417,5 m. Suurim sügavus kai ääres on 13 m. Suurim võimalik laev: pikkus 230 m, laius 35 m, süvis 12,6 m.[viide?] Kavandamisel on uue kai rajamine, mida kasutada sõjavarustuse transpordil ning tuuleparkide teenindamisel. Laienduse maksumust hinnatakse kuni 56 miljoni euroni.  Pikemalt artiklis Paldiski Lõunasadama Tööstuspark Paldiski lõunasadama tööstuspark kogupindalaga 21 ha asub Paldiski lõunasadamas. "Tallinna Sadam ehitab Paldiskisse sõjatehnika transpordiks uue kai" ERR, 22. mai 2023 Paldiski Lõunasadam Paldiski Lõunasadama 360° aeropanoraam / aerofoto. Suvi 2013 360° aeropanoraam / aerofoto ESTEVE AS - sadamaoperaator
Paldiski Põhjasadam

Paldiski Põhjasadam (sadama kood: EE PLN) on sadam Paldiskis, Pakri poolsaare edelarannikul, Pakri lahe kirdeosas, Paldiski Lõunasadama kõrval. Sadama geograafilised koordinaadid on 59° 20′ 59″ N, 24° 2′ 51″ E. Sadama territoorium hõlmab 157 886 m2 maa-ala ja 792 062 m2 veeala. Sadamas on 5 kaid üldpikkusega 1309 m. Suurim sügavus kai ääres on 11,8 m. Enne Vene sõjaväe lahkumist Eestist 1994. aastal oli Paldiski Põhjasadama akvatoorium täidetud uputatud raketikaatrite vrakkidega ja lõhutud kõik, mis võimalik. Et sadamat oleks võimalik kasutada, tuli esmalt vrakid eemaldada ja akvatoorium puhastada. Mitme omaniku käes olnud sadama puudus on olnud asukoht keset linna, mis seab piiranguid rasketranspordile ega võimalda sadama olulist laiendamist. Muude kaupade hulgas on Paldiski Põhjasadamas lossitud ja ümber laaditud sõiduautosid. Paldiski Põhjasadamaga samasse kontserni kuuluv ekspedeerimisfirma AS Merktrans omandas 1. märtsil 2008 Pakri Marine Investmentsi kontrolli all olnud Eesti ja Rootsi vahel igapäevast laevaühendust pidava Baltic Scandinavian Linesi (BSL). Merktransi suuromanikud on Aleksei Tšulets ja Aleksandr Nakonetšnõi. Nõukogus on veel ka Rein Küttim ning Aleksei Mürisep. BSL on alates 2005. aastast tegutsev ro-ro kaupade veoga tegelev laevandusettevõte, mis opereerib regulaarlaevaliini Paldiski Lõunasadama ja Kapellskäri vahel. BSLi ro-pax-laev Via Mare väljub kord päevas kummastki sadamast ja on valmis pardale võtma kuni 47 autorongi ja 60 reisijat. Varem Paldiski Lõunasadama ja Kapellskäri vahel kurseerinud laevaliin lähtub nüüd Paldiski Põhjasadamast. Sügisel 2011 ühines Baltic Scandinavian Lines Taani laevakompaniiga DFDS ja sestpeale opereerib Paldiski-Kapellskäri liini DFDS Seaways. See laevakompanii tõi liinile Leedu lipuga ro-pax-laevad. Paldiski Põhjasadam, vaadatud 1.09.2019 "Tšulets ja Nakonetšnõi ostsid Heiti Hääle firma"[alaline kõdulink] Logistikauudised, 1. aprill 2008 Paldiski Põhjasadam 360° aeropanoraam / aerofoto "Paldiski Põhjasadam soovib kasahhidele transiidikeskust rajada" ERR, 11. november 2016
Paljassaare sadam

Paljassaare sadam (sadama kood: EE PAS) on ASi Tallinna Sadam koosseisu kuuluv sadam, mis asub Tallinna lahe ääres Paljassaare poolsaarel Paljassaare tee 28. Sadama territoorium hõlmab 436 000 m2 maa-ala ja 355 000 m2 veeala. Sadamas on 11 kaid üldpikkusega 1859 m. Suurim sügavus kai ääres on 9 m. Suurim võimalik laev: pikkus 190 m, laius 30 m, süvis 8,6 m. 1949. aastal moodustati Kalarannas asunud Kalasadamas Tallinna Merekalasadam, mille ülesandeks olid kalalaevade teenindamine (laadimine lossimine, väikeremont jm), kõigi Eesti kalalaevade tehnilise seisukorra kontrollimine ja kalamajanduslikud kaubaveod. Tallinna Merekalasadama sadamaülevaatajad töötasid Pärnus, Narva-Jõesuus, Kuressaares ja Kõrgessaares. Kui 1960. aastail võeti Paljassaares järk-järgult kasutusele uusi rajatisi ookeanilaevade jaoks, müüdi senine vana kalasadam (572 m kaid, ehitised jm) 1968. aastal Kolhoosidevahelisele Laevatehasele. Sadamatehase basseinis tegutsenud tehase nr 7 (endine tehas nr 36) tootmisplats Kaubasadamas, anti mais 1960. aastal NSV Liidu mereväe poolt Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogule üle ja nimetati 1960. aastal ümber Tallinna Laevamehaanika Tehaseks. 1965. aastast nimetati aga Tallinna Laevaremonditehaseks. Tehases remonditi ja ehitati ookeani kalalaevu. 1969. aastal valmis Paljassaare poolsaare idakaldal uue Tallinna Merekalasadama põhikompleks (portaalkraanad, 1,5 km kaid, külmhoone mahuga 13 000 t jm). Paljassaare tee ääres asusid ka TK "Eesti Kalatööstus" Laevaremonditehas, ja hiljem Eesti Kalatööstuse Tootmiskoondise "Ookean" Laevaremonditehas; (Судоремонтный завод Эстонского п/о рыбной промышленности "Эстрыбпром"). 1992. aastal anti seni koondisele Eesti Kalatööstus kuulunud varad Tallinna Merekalasadamas ehk Uues Kalasadamas üle riigiaktsiaseltsile Tallinna Sadam. 2018. aastal otsustas Tallinna Sadam loobuda sadamapidamisest ja müüa oma varad Paljassaare sadamas. Baaslaeva värvimine (1970) Laevaremondi töökoda 1973. aastal Krusenstern Paljassaare sadamas 1975. aastal Suur külmutustraaler ujuvdokis (1977) Põhja kai (1978) Puksiir Kalevipoeg Paljassaare sadamas 1979. aastal Fryderyk Chopin Paljassaare sadamas 1986. aastal Baaslaevad Paljassaare sadamas (1986) Ujuvdokk Tallinnas Paljassaare sadamas (1988) Sõjalaevad Tallinnas Paljassaare sadamas (1986) Lahesuu sadam Tallinna Merekalasadam, Eesti kalastuse entsüklopeedia (vaadatud 16.11.2020) Koduleht Paljassaare sadam Sadamaregistris
Ajategurimajandus

Ajategurimajanduses on niihästi maksud kui ka palgad proportsioonis tööajaga. See omadus eraldab ajategurimajanduse teistest majandustest, kus muud tegurid kui aja jooks on maksuarvestamise aluseks. Süsteemi on põhjalikult kirjeldanud rootsi leidur Karl Gustafson, aga juba majandusteadlane Silvio Gesellil oli mõtteid ajateguril rajaneva majanduse kohta. 1976. aastal Rootsi liberaalse rahvapartei liige Anders Gernandt pani ettepaneku parlamendile ajamaksu kehtestamisest. Ajategurimajandus lähtub oletustest, et nüüdisaegsed majandused põhinevad asjaoludel, mis ei soodusta kõiki neid, kes peavad nendele asjaoludele alluma, ning et majanduste kahjud kaoksid, kui majandused põhineksid loodusseadustel. Nüüdisaegsete süsteemide ebaõiglus on ajategurimajanduse põhimõtete järgi tingitud sellest, et tänapäeval ei ole olemas kindlaid reegleid majanduse haldamiseks ega asjade väärtuse määramiseks. Ajategurimajandus haarab kinni aja objektiivsest konstantsusest, mille ulatust ei või reguleerida ega mõjutada poliitilised otsused, ja lähtub sellest, et see konstant on majanduse kõige õiglane alus. Ajategurimajanduse otstarve on asendada tulusüsteemi tehtud tööde eest kehtestatud lõivudega, mis arvestatakse ajas. Ajategurimajanduses kapital ei või suureneda ajaga ilma selleta, et suurenemisele vastav töö on tehtud. Ajategurimajanduse eesmärk on siduda kapitali väärtus loodusliku konstandiga samal viisil kui ruumalal ja kaalul on kindlad ühikud. Niimoodi raskendatakse pettusi ja spekuleerimist. On kritiseeritud, et ajategurimajandus on teostamiseks liiga teoreetiline ja et see lähtub eeldusest, et kõigil maksukohuslastel on töö. Gustafson, Karl, Deus ex machina (2006) Benjes, Hermann, Wer hat Angst vor Silvio Gesell (2006) Tidskattesystemet - Grundat i naturlagarna (rootsi keeles)