laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laitse mõis

Laitse mõis (saksa keeles Haiba) oli rüütlimõis Harjumaal Nissi kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisaansambel Harju maakonna Saue valla Laitse küla maadele. Mõis eraldus 1637. aastal Ruila mõisast, kui mõis kingiti 1622. aastal Riia pürjermeistrile Johann Ulrichile ja on kuulunud aja jooksul paljudele valdajatele. Laitse püsis väheste vaheaegadega Ulrichite käes kuni 1814. aastani, siis pärandus Mohrenschildtidele. Aastast 1883 kuulus mõis Woldemar Reinhold Karl Alexander von Üxküllile (1860–1945), kes ehitas uue Laitse mõis peahoone (valmis aastal 1892). 1909. aastal müüs von Uexküll Laitse mõisa maha Bremenitele. Aastal 1919 hoone võõrandati maareformiga. Hiljem asusid seal Laitse alaealiste parandusasutus, hiljem raadiojaama kontor ja korterid. Raadiojaam (Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni saatekeskuse üks filiaal) tegutses mõisa kõrval asuval territooriumil 1949–1998. Oli kaks võimsat kesklainesaatjat (sh Eesti Raadio I programm) ja hulganisti lühilainesaatjaid. Laitse mõisas asusid kuni nõukogude aja lõpuni postkontor, raamatukogu, arstipunkt, kinosaal, kohalik automaat-telefonijaam, sovhoosi söökla ja väike pagaritöökoda. Aastatel 1994–1995 jäi mõis praktiliselt tühjaks, seisis paar aastat kütmata ning kippus pisut lagunema. Alates 1996. aastast on Laitse mõis eraomanduses. Laitse mõisa park Eesti mõisate loend Uusgootika Õpetus, töö ja vitsahirm, Päewaleht, nr. 159, 16 juuni 1940. Laitse mõisa peahoone. Kultuurimälestiste register. Kohtuministeerium omandas Laitse mõisasüdame ja lossi. Uus Eesti, 30. oktoober 1937, nr 295, lk 3. Laitse alaealiste parandusasutuses. Päevaleht, 16. juuni 1940, nr 159, lk 5. Laitse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Laitse mõis (Nissi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Laitse mõis Eesti mõisaportaalis Laitse mõisa 360° aeropanoraam / aerofoto Laitse lossi pubi
Jaapani kirjandus

Jaapani kirjandus on jaapani keeles kirjutatud kirjandus. tanka sedoka nagauta imayo monogatari nikki zuihitsu gunki kyōgen otogi-zōshi kana-zōshi nō gunraku kabuki ukiyo-zōshi haiku shintaishi yomihon Kōbō Abe Ueda Akinari Ryūnosuke Akutagawa Hiro Arikawa Ariwara no Narihira Matsuo Bashō Osamu Dazai Shūsaku Endō Sadakazu Fujii Yasuo Fujitomi Fujiwara no Kintō Fujiwara no Teika Fumiko Hayashi Keigo Higashino Seihaku Irako Yasuo Irisawa Ise Kakinomoto no Hitomaro Kazuo Ishiguro Shintarō Ishihara Yasunari Kawabata Toshikazu Kawaguchi Hiromi Kawakami Mieko Kawakami Genki Kawamura Natsuo Kirino Takeshi Kitano Kobayashi Issa Ki no Tsurayuki Yayoi Kusama Seichō Matsumoto Yukio Mishima Haruki Murakami Ryū Murakami Murasaki Shikibu Tarō Naka Makoto Oda Kenzaburō Ōe Yōko Ogawa Makoto Ōoka Ōshikōchi no Mitsune Saigyō Sei Shōnagon Tōson Shimazaki Kazuko Shiraishi Natsume Sōseki Suzumi Suzuki Ryūichi Tamura Shuntarō Tanikawa Junichiro Tanizaki Yōko Tawada Yūko Tsushima Hyakken Uchida Banana Yoshimoto Hiroshi Yoshino Minoru Yoshioka "Genji Monogatari" "Iroha" Kolmkümmend kuus luulepühakut Burai-ha
Põdrangu mõis

Põdrangu mõis (saksa keeles Pöddrang) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Tapa valda Lääne-Viru maakonnas. Põdrangu mõisa on esmamainitud 1583. aastal. 20. sajandi alguses kuulus Põdrangu mõis Harpedele ning viimane võõrandamiseelne omanik oli Reinhold von Harpe. Mõisakeskus jäi tema kätte rendile 1939. aastani. Mõisa härrastemaja pikk ühekorruseline osa rajati ilmselt 19. sajandi alguses. 1862. aastal lisati selle vasakusse otsa kahekorruseline osa. Tänapäeval on hoone kasutusel korteritena ja seda on tunduvalt ümber ehitatud. Kõrvalhoonetest on enamik kas hävinud või ümber ehitatud. Eesti mõisate loend Põdrangu mõisast Eesti mõisaportaalis Põdrangu mõis (Väike-Maarja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kuusna mõis

Kuusna mõis (ka Väike-Karinu mõis) (saksa keeles Kusna või Klein-Kardina) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Moritz von Parrot. Kuusna mõisas veetis oma suvepuhkusi 1802. aastal taasavatud Tartu ülikooli esimene rektor Georg Friedrich Parrot (1767–1852). Mõisa pikk ühekorruseline peahoone rajati ilmselt 1840.–1850. aastatel. 1960. aastatel muudeti endine mõisa härrastemaja kolhoosilaudaks. Osa aknaavasid müüriti kinni või tehti väiksemaks. Säilinud on ka mitu kõrvalhoonet. Eesti mõisate loend Kuusna mõisast Eesti mõisaportaalis
Kuie mõis

Kuie mõis (saksa keeles Kui) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tapa vallas Lääne-Viru maakonnas. Kuie mõis eraldati 18. sajandi alguses Roosna mõisast. Mõis on kuulunud Friedrich Magnus von Ungern-Sternbergile (1728–1771), krahv Peter Manteuffelile (1768–1842) ja parun Reinhold von Uexküll-Güldenbandile (1790–1860). Mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Carl Wilhelm Ernst von Stackelberg (20.07.1868–26.07.1941). Mõisa endine härrastemaja on pikk ühekorruseline krohvitud puithoone, mis rajati ilmselt 18. sajandil. 19. sajandi keskel või lõpus on hoonet tugevasti ümber ehitatud. Pärast võõrandamist asus hoones kool ja endist härrastemaja ehitati veelgi ümber. Tänapäeval on mõisakeskus eravalduses. Säilinud on ka hulk kõrvalhooneid. Eesti mõisate loend Kuie mõis Eesti mõisaportaalis
Eluaegne vangistus

Eluaegne vangistus on Eesti Karistusseadustiku mõistes esimese astme kuriteo üks karistustest. Kui süüdimõistva kohtuotsusena on karistuseks mõistetud eluaegne vangistus, siis sellise kohtuotsuse täitmine ei aegu. "Karistusseadustik". Elektrooniline Riigi Teataja. 28.07.2008.
Ülle Bernhardt-Hertmann

Ülle Bernhardt-Hertmann[viide?] (sündinud 8. märtsil 1974) on eesti näitleja ja inspitsient. 1997. aastal lõpetas Viljandi Kultuurikolledži teatrikateedri I lennu. Töötas aastatel 1997–2002 Ugalas näitlejana ning 2001–2005 inspitsiendina. Alates 2005. aastast töötab teatris NO99 inspitsiendina. Ülle Bernhardt-Hertmann on Eesti Näitlejate Liidu liige. Ta on abielus ja tal on poeg. 1994–1995 "Salemi nõiad" (Mary Warren) 1996–1997 "Tõde ja õigus I" (Krõõt; Liisi) 1997–1998 "Loojang" (Marusja) "Ciao!" (Sophie) "Peeter Paan" (ema) "Laul Sipirja lastest" (Ulla) "Tantsutund" (Lilian) 1998–1999 "Mary Poppins" (teenija Ellen; pingviin; naine) "Ainult unistus" (Hilda) "Kullaketrajad" (eit) "Meremaa võlur. Päeva kaldad" (lõoke; episoodid) "Juudit" (naine) 1999–2000 "Sõbrad, kurikaelad ja muud elukad" (Hane`i) "Naiste naljad, meeste mängud" (Katri) "Pöial-Liisi" (jutustaja; hiireemand) 2000–2001 "Jõulupäev" (karu) "Tom Sawyeri seiklused" (Mary Austin) 2001–2002 "Abielu Itaalia moodi" (õmbleja Teresina) "Unistus Mallorcast" (oksjonipidaja abiline) "Kevade" (tüdruk) "Popcorn" (Carmen Daniels) "Deemon ja ingel" (Finkl; toatüdruk) 2002–2003 "Niskamäe kired" (teenijatüdruk Liisu) "Don Juani öö" (toatüdruk Marion) "Toomas Nipernaadi" (perenaine) 2003–2004 "Thijl Ulenspiegel" (lõbutüdruk) "Triumfikaar" (Yvonne; Luciennei sõbranna) 2004–2005 "Suvi" (episoodid) Foto ja tutvustus Ugala lehel
Välisminister

Välisminister on suveräänse riigi valitsuse liige, kes tegeleb oma riigi välissuhete ja välispoliitika korraldamisega. Riigiti on välisministril erinevad ülesanded ja positsioon. Näiteks Uus-Meremaal ei ole ta valitsuse liige ja kuulub opositsiooni. Üldjuhul on parlamentaarses süsteemis välisministri ülesanneteks välispoliitika formuleerimine, kuid tugeva peaministri korral võivad välisministri kohustused limiteeritud olla. Tihtipeale on välisministri ülesanded limiteeritumad presidentaalse süsteemi korral. Pärast teist maailmasõda on levinud ka süsteem, kus kaitseminister ja välisminister koordineerivad koos kaitse- ja diplomaatilist poliitikat. Üldjuhul vastutavad välisministrid riigi diplomaatiliste kohustuste eest. USA-s kutsutakse välisministrit riigisekretäriks (Secretary of State) ja 2018. aasta aprillist on selleks Mike Pompeo (Vabariiklik Partei). Saksamaal on välisministri ametinimetus Bundesminister des Auswärtigen ja alates 14. märtsist 2018 on selles ametis Heiko Josef Maas (Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei). Austrias on välisminister Bundesminister für europäische und internationale Angelegenheiten ning ta juhib Euroopa ja rahvusvaheliste suhete ministeeriumi (Bundesministerium für europäische und internationale Angelegenheiten (BMeiA)). Alates 3. juunist 2019 on see minister Alexander Schallenberg (ÖVP).  Pikemalt artiklis Eesti Vabariigi välisminister Eesti välisminister juhib Välisministeeriumi ja esindab Eesti Vabariiki välissuhtlemises. Välisminister kooskõlastatult justiitsministriga, ja kuulanud ära Riigikohtu esimehe, õiguskantsleri ja riigisekretäri arvamuse, esitab rahvusvaheliste kohtute kohtuniku kandidaadid Vabariigi Valitsusele heakskiitmiseks. Välisminister kehtestab määrusega diplomaadi- ja teenistuskaardi väljaandmise korra, diplomaadi- ja teenistuskaardi vormi, tehnilise kirjelduse ning kaardile kantavate andmete loetelu. Välisminister kehtestab määrusega arengukoostööprojekti ja arengukoostööprojekti aruande vormid. Välisminister kehtestab määrusega välismaiseid massiteabevahendeid esindavate ajakirjanike akrediteerimise tingimused ja korra. Välisminister kehtestab määrusega välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindusele kinnisomandi ja kinnisasja valduse üleandmise tingimused ja korra ning taotluse vormi. Eesti välisministeeriumi valitsemisalas on ettepanekute tegemine riigi välispoliitika kavandamiseks, välislepingute ja välismajandusega seotud küsimuste lahendamine, Eesti Vabariigi suhtlemise korraldamine välisriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, sise- ja välisprotokolli korraldamine riiklike tähtpäevade tähistamise ning riiklikult oluliste välisvisiitide läbiviimise, samuti kõrgete külaliste vastuvõtmise korral, Eesti riigi ja kodanike huvide kaitsmine välisriikides, rahvusvahelise arengu- ja humanitaarabi andmise korraldamine, Eesti tutvustamine ning vastavate õigusaktide eelnõude koostamine. Alates 26. jaanuarist 2021 on Eesti välisminister Eva-Maria Liimets. Välisministeerium Eesti välisministrite loend Välissuhtlemisseadus Vabariigi valitsuse seadus Välisteenistuse seadus Eesti välisministeeriumi koduleht
Šveitsi mägede loend

Šveitsi mägede loend loetleb Šveitsi mägesid. Sulgudes on antud kanton, kus mägi asub, ja kõrgus merepinnast meetrites. Aletschhorn (Valais; 4195) Blümlisalp (Bern; 3661) Calanda (Graubünden; 2806) Churfirsten (Sankt Gallen; 2306) Domi mägi (Valais; 4545) Eiger (Bern; 3970) Finsteraarhorn (Bern, Valais; 4274) Grand Combin (Bern; 4314) Gonzen (Sankt Gallen; 1830) Jungfrau (Bern, Valais; 4158) Matterhorn (Valais; 4478) Monte Rosa (Valais; 4634 (Dufourspitze, Šveitsi kõrgeim tipp); teised tipud Dunantspitze (4632 m), Grenzgipfel (4618 m) ja Nordend 4609 m) Mönchi mägi (Bern, (Wallis; 4099) Nieseni mägi (Bern; 2362) Pilatus (Luzern; 2132) Piz Badile (Graubünden, Ticino; 3305) Piz Bernina (Graubünden; 4049) Piz Beverin (Graubünden; 2998) Piz Palü (Graubünden; 3901) Rheinwaldhorn (Graubünden, Ticino; 3402) Rigi (Luzern; 1797) Säntis (Appenzell Ausserrhoden, Appenzell Innerrhoden, Sankt Gallen; 2503) Tödi (Glarus, Graubünden; 3614) Tritthorn (Sankt Gotthard) (Graubünden, Ticino, Valais, Uri; 3002) Silvrettahorn (Graubünden, ?; 3244) Stockhorn (Bern; 2190) Täschhorn (Valais; 4491) Weisshorn (Valais; 4506) Wetterhorn (Bern; 3701) Wildstrubel (Bern, Valais; 3243)
Maksude osakaal SKPs

Maksude osakaal SKPs tabelis on näha riikide laekumised maksudest 2005. aasta seisuga ja laekumiste osakaal kogu riigi SKPs. Euroopa Liidu riikide andmed (ja Norra) on võetud EUROSTATist (Statistical Office of the European Communities). Andmed Austraalia, Jaapani, Mehhiko ja Lõuna-Korea kohta on OECDst. (Märkus: Eurostati ja OECD andmed pole omavahel päris võrreldavad. Eurostati andmed on 1–2 protsendipunkti kõrgemad ja Saksamaa puhul 4 protsendipunkti). Rise in overall tax burden in the EU27 to 39.6% of GDP in 2005. Eurostat news release. June 26, 2007. OECD countries’ tax burdens back up to 2000 historic highs. October 17, 2007. OECD. Artiklit vaadata tabel A lingist. Tabel A. Kokku laekunud maksud SKPst. OECD riigid regionaalse keskmisega. 1975 kuni 2005. Ennustatud 2006. "Carga tributária do Brasil (portugali keeles)" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. september 2008. Vaadatud 7. septembril 2008. Chilean Central Bank. 5506.0 - Sissetulekud maksudest, Austraalia, 2005-06. April 3, 2007. Austraalia Statistika büroo OECD Taxes as Share of GDP 1999-2004. Tax Policy Center (Urban Institute, Brookings Institution).
Toitained

Toitained on toiduainetes sisalduvad keemilised ained, mida inimese organism kasutab peamiselt rakusünteesi lähteainetena anaboolsetes protsessides või energiaallikana. Eristatakse kolme tüüpi toitaineid: rasvad, mis on organismi jaoks ülioluline pikaajaline akumuleeritav energiaallikas; valgud, mis on ainus rakusünteesiks hädavajalike aminohapete allikas; süsivesikud, mis on kiiresti omastatav energeetiline ressurss ja paljude organismi struktuuride koostisosa. Organism vajab normaalseks elutegevuseks kõiki kolme liiki toitaineid, kusjuures ühe toitaine vaegust ei ole võimalik pikaajaliselt kompenseerida teise toitaine liiaga. Olukorda, mille puhul menüü sisaldab õiges vahekorras kõiki toitaineid, nimetatakse tasakaalustatud toitumiseks. Soovituslik vahekord on järgmine: süsivesikuid 50–60%, rasva 25–35%, valku 10–20%. Optimaalne vahekord võib muutuda sõltuvalt füüsilisest koormusest, väliskeskkonna tingimustest, haigustest või organismi füsioloogilistest eripäradest. Kuna eri toitainete protsentuaalset sisaldust toidus on raske jälgida, on toitumise tasakaalustamiseks kasutusel lihtsustatud meetodeid, näiteks taldrikureegel. Olukorda, kus organism saab toitaineid ebapiisavas koguses, nimetatakse nälguseks. Kui ebapiisavas koguses saab vaid ühte või kahte toitainet, on tegemist osalise nälgusega. Nälgus ja osaline nälgus võivad piisava kestuse korral põhjustada haigusi, näiteks anoreksiat, aneemiat, menstruatsioonihäireid jms. Pikaajaline liiga suur toitainete kogus põhjustab rasvumist. Toitainete allikaks on kõik loomsed ja taimsed toiduained. Toiduained erinevad suuresti toitainete sisalduse poolest. Peamised rasvade allikad on loomsed saadused, rasvane kala, taimeõlid jms. Peamisteks valgu allikateks on liha, kala ja muud mereannid ning kaunviljad. Süsivesikuid leidub kõige enam taimses toidus, näiteks teraviljasaadustes, puu- ja juurviljades. Mõnikord, peamiselt tõlkekirjanduses, liigitatakse toitainete hulka ka vitamiinid, mineraaltoiteained ja isegi vesi. Sellist käsitlust ei saa õigeks lugeda ning neid aineid tuleb vaadelda eraldi. Kuigi tegu on organismi elutegevuseks väga oluliste ainetega, ei ole vitamiinid ega mineraaltoiteained toitainetega võrreldes olulised rakusünteesi lähteained ega ka energeetiline ressurss. Nii ei ole näiteks võimalik kõrvaldada ega leevendada toitainete puudusest tekkinud nälgust vitamiine või mineraaltoiteaineid manustades. Biogeenid Toiduained Mineraaltoiteained Toitainete ringlus
Metstaguse mõis

Metstaguse mõis (saksa keeles Metztacken) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas. Metstaguse mõisa karjamõisaks oli Älli mõis (Elli). Metstaguse mõisa on esmamainitud 1586. aastal. Läbi ajaloo on mõis kuulund mitme aadlisuguvõsa omandusse. 1912. aastal omandas Metstaguse mõisa Axel Oskar von Gernet, kellele mõis kuulus kuni 1919. aasta võõrandamiseni. Mõisa ühekorruseline puidust peahoone valmis 19. sajandi teisel poolel ning on veel tänapäevalgi kasutusel elamuna. Eesti mõisate loend Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Metstaguse mõisast Eesti mõisaportaalis
Kuuseriisikas

Kuuseriisikas (Lactarius deterrimus) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik. Oranži seenelihaga kuuseriisikas on maitsev söögiseen, mida võib süüa värskelt, ilma kupatamata. Kuuseriisikal on oranž või heleoranž kübar, mis vananedes muutub keskelt rohekaks. Kui kübarat vigastada, võib vigastatud koht samuti rohekaks muutuda. Kübara läbimõõt on 2–8 cm. Noorelt on seenekübar kumer, seejärel tasane. Vana seene kübar võib olla ka nõgus. Kübara servad on allapoole keeratud. Kübar on sile, märja ilmaga libe. Riisikas eritab oranži piimmahla, mis värvub 15–30 minuti jooksul veinpunaseks. Eoslehed on hele- või tumeoranžid. Eoste suurus on 7–9 × 6–7 μm. Nad on ellipsoidse kujuga ja mustrilised. Seenejalg on oranži värvi, 3–7 cm kõrge, 1–1,5 cm läbimõõdus, silindriline. Noorest peast on seene jalg seest täis, vanast peast võib olla õõnes. Nagu kübar, nii ka vars võib vigastuse korral vigastatud kohast rohekaks muutuda. Kuuseriisikas levib Euroopas, Väike-Aasias ja Põhja-Ameerikas kõikjal, kus kasvavad kuused. Eestis on kuuseriisikas väga sage. Seen kasvab sümbioosis kuusega ning levib arvukalt loometsades, palumetsades, laane- ja salumetsades, kõige rohkem kuivendatud turbaaladel suurte magistraalkraavide läheduses kõdusoometsades ja kuusenoorendikes. Seened valmivad suve lõpul ja sügisel. Kuuseriisikas on hea söögiseen. Seda süüakse soolatult ja marineeritult, vahel isegi toorelt. Mõnel pool Lääne-Euroopas ja Põhja-Ameerikas on siiski seent nimetatud mittesöödavaks, millega tahetakse viidata, et toorelt pole seda päris hea süüa. Seeneliha on kerge puuviljalõhnaga ega ole paha maitsega. Kuuseriisika sugulasliik on porgandriisikas ning varem peeti neid üheks ja samaks liigiks. Neid kahte riisikaid saab eristada seenekübara järgi, mis kuuseriisikal on tavaliselt kahvatum, eriti vananedes, ja seenejala järgi, mis porgandriisikal on tihti laiguline. Kuuseriisikas andmebaasis eElurikkus
Lõpre tamm

Lõpre tamm on looduskaitsealune harilik tamm Läänemaal Haapsalu linnas Puise külas Lõpre talu maal. Jääb Matsalu rahvuspargi alale. Puust umbes 800 m loodesse jääb Tuuru–Puise tee. Puu on 20 meetri kõrgune, tüve ümbermõõt 1,3 meetri kõrgusel on erinevatel andmetel 3,92–4,00 meetrit. Lõpre tamm võeti kaitse alla aastal 1959. Puu kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha). Tammest läheb mööda Kiideva–Puise matkarada ning viit on paigaldatud Puise I bussipeatuse juurde (Puise rannamägi). Lõpre tamme keskkonnaregistri kood on KLO4000388. Eesti puude loend Keskkonnaregistri vahendusel maakatastri andmed (Relve projekt) Keskkonnaregistri vahendusel 1998. a. andmed kogumikust Eesti põlispuud Andmed Eesti looduse infosüsteemis Lõpre tamm keskkonnaportaalis ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Rahandus

Rahandus on rahaasjade ehk rahaliste suhete üldine korraldus majandusüksuses (riigis, korporatsioonis, ettevõttes jm). Rahandused on ühendatud raha, riskide, aja kontseptsioone. Rahandusega tegelevad mitmesuguseid institutsioonid, mille vaatepunktist on olulised erinevad rahanduse teemad. Äriettevõtte rahandusega tegelemist nimetatakse finantsjuhtimiseks ja see keskendub kolme tüüpi otsustele: investeerimisotsused, kui otsused selle kohta, milliseid tegevusi finantseerida; finantseerimisotsused: kuidas neid tegevusi finantseerida; rahavoogude juhtimisega seotud otsused, mis määravad, kuidas juhtida ettevõtte finantsressursse kõige efektiivsemal viisil. Otsuste vastuvõtmisele eelneb ettevõtte raamatupidamine. Riigi rahanduse seisukohalt on olulised teemad: riigieelarve koostamine ja sellega seoses maksude kehtestamine; raha emissioon ja raharingluse korraldamine ning riigi raha vääringu stabiilsuse eest hoolitsemine. Rahanduses on oluline koht pankadel. Pangad tegelevad raha hoiustamise, laenude andmise ja investeerimisvõimaluste pakkumisega nii eraisikutele, ettevõtetele kui ka riigile. "Inglise-eesti raamatupidamisterminite seletussõnastik". Toimetanud prof. Erik Linnaks. Kirjastus Külim: Tallinn, 1994. Lk 69
Taevakoordinaatide süsteem

Taevakoordinaatide süsteem (ka sfäärkoordinaadistik, taevakoordinaadistik) on astromeetrias koordinaatide süsteem, mille abil kirjeldatakse taevasfääri punkt asukohti ja taevakehade näivaid asukohti taevasfääril. Kasutatakse erinevaid taevakoordinaatide süsteeme, mis vastavad erinevatele taustsüsteemidele. Taevakoordinaatidena kasutatakse alati sfäärilisi koordinaate, kusjuures kaugusekoordinaati ei arvestata. Taevakoordinaatide süsteem fikseeritakse põhitasandi ehk ekvaatoritasandi ja koordinaatide alguspunkti valikuga. Taevakoordinaadid koosnevad kahest nurkkoordinaadist: pikkusest (nurkkaugus koordinaatide alguspunktist piki koordinaadistiku ekvaatorit) ja laiusest (kõrguskaugus ekvaatorist). Põhitasandi valiku järgi jaotatakse taevakoordinaatide süsteemid järgmiselt: horisondilised koordinaadid (põhitasandiks on matemaatilise horisondi tasand) ekvaatorilised koordinaadid (põhitasandiks on taevaekvaatori tasand) ekliptilised koordinaadid (põhitasandiks on ekliptika tasand) galaktilised koordinaadid (põhitasandiks on Galaktika sümmeetriatasand) supergalaktilised koordinaadid (põhitasandiks on Kohaliku galaktikaparve tasand) Taevasfääri keskpunkti järgi jaotatakse taevakoordinaatide süsteeme järgmiselt: topograafilised koordinaadid (keskpunktiks on punkt Maa pinnal) geotsentrilised koordinaadid (keskpunktiks on Maa keskpunkt) planetotsentrilised koordinaadid (keskpunktiks on planeedi keskpunkt) heliotsentrilised koordinaadid (keskpunktiks on Päikese keskpunkt) galaktotsentrilised koordinaadid (keskpunktiks on Galaktika keskpunkt)
Lempel-Ziv-Welch

Lempel–Ziv–Welch (lühendatult LZW) on universaalne kadudeta pakkimist võimaldav algoritm, mille lõid Abraham Lempel, Jacob Ziv ja Terry Welch. LZ77 Andmete pakkimine Huffmani kodeerimine ASCII
Andres Kamseni kaubanduskool

Andres Kamseni kaubanduskool oli Valgas asutatud kaubandusgümnaasiumile õpilasi ette valmistav 4-klassiline erakool. Alates 1914. aastast tegutses Viljandis Tartu tänavas, raamatukaupmees Ado Tõllassepa majas. Kool andis raamatupidaja ja kontoriametniku kutse. Selle juhataja ja omanik oli Andres Kamsen (luuletaja Reinhold Kamseni vend). Andres Kamseni kaubanduskoolis on õppinud Albert Kivikas.
Digoksiin

Digoksiin (Digoxinum) on looduslikult villase sõrmkübara lehtedes leiduv aine, millest valmistatakse ka ravimit. Digoksiin liigitatakse digitaalise glükosiidide hulka ja selle ATC-kood on C01AA05. Digoksiini kasutatakse inimeste ja teiste loomade, näiteks koerte ja kasside südamepuudulikkuse ja teatud südame rütmihäirete ravis, sest see on südame energeetilisi varusid taastava ja südamelihase kokkutõmbeid soodustava toimega. Digoksiini ekstraheeritakse villasest sõrmkübarast. Eesti Ravimiamet, Ravimi omaduste kokkuvõte
Fookus

Fookus (ld focus kolle, tulease) ehk tulipunkt on punkt optikasüsteemi optilisel teljel, milles koondava või hajutava süsteemi toimel lõikuvad valguskiired. Koondava optikasüsteemi (kumerläätse, nõguspeegli) toimel lõikuvad paralleelsed valguskiired optilisel teljel, kui nad murduvad kumerläätses või peegelduvad nõguspeeglilt. Hajutava optikasüsteemi (nõgusläätse, kumerpeegli) toimel paralleelne kiirtekimp hajub ja kiirte pikendused lõikuvad optilisel teljel asetsevas näivas fookuses ehk ebafookuses. fookuskaugus lääts