laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Zvārde vald

Zvārde vald (läti keeles Zvārdes pagasts) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kursīši, Blīdene, Ciecere, Novadnieki, Ruba ja Jaunauce vallaga ning Dobele piirkonna Lielauce ja Vītiņi vallaga. Valla pindala on 205 km². 2011. aastal oli seal 324 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 329 inimest. Aastal 2011 elas vallas 278 lätlast, 8 venelast, 3 valgevenelast, 14 ukrainlast, 1 poolakas ja 17 leedulast. Valla keskuseks on Striķi küla. Vallavanem on Ligita Berga. Valla aladel asusid varem Jaunzvārde (Gut Neu-Schwarden), Veczvārde (Gut Alt-Schwarden), Ķerkliņi (Gut Kerklingen) ja Striķi (Gut Stricken) mõisad. Aastal 1935 oli Kuldīga kreisi kuuluva valla pindala 214,1 km² ja seal oli 3117 elanikku. Aastal 1945 moodustati Zvārde vallas Zvārde, Ķerkliņi ja Striķi külanõukogu, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 moodustati NSV Liidu kaitseministeeriumi palvel suuremal osal valla territooriumist õhuväe polügoon, ühtlasi likvideeriti sealsed külanõukogud. Ķerkliņi külanõukogu liideti Lielauce külanõukoguga, Zvārde ja Striķi külanõukogu aga Novadnieki külanõukoguga. Aastal 1993 moodustati vald taas, selle koosseisu arvati suurem osa endise valla aladest. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda. Suurem jõgi on Ezere jõgi. Looduskaitse all on Griguši pärn, Ciemiņi Karistusmäe pärn, Laucenieki pärn, Ciemiņi kastanipuu, Alejase pärn, Plūdi tamm, Putniņi nelja tüvega tamm, Putniņi Koonustamm, Putniņi Põllutamm, Brīvnieki Metsaserva tamm, Brīvnieki Nokitud tamm, Brīvnieki Teravatipuline tamm, Brīvnieki Peenike tamm, Brīvnieki Ilus tamm, Jānūži tamm, Striķi park ja Ķērkliņmuiža kastan, lisaks veel kaheksa nimetut põlispuud. Valda jääb osa Zvārde kaitsealast ja Zvārde metsade looduspargist. Vallas on kolm küla. Valla keskuses Striķis (vidējciems) oli 2022. aastal 45 elanikku. Jaunsētas on staatusega skrajciems 11 elanikuga aastal 2005. Zvejnieki on staatusega mazciems 55 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Ethnic composition of Latvia 2011 Saldus novads, vaadatud 14.09 2022 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Zvārde vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Haisuloom

Haisuloom (soome keeles: Haisuli) on üks paljudest muumilugude kõrvaltegelastest. Ta on tige tegelane, kellele meeldib teiste Muumioru elanike üle nalja teha. Ta teeb seda pahatahtlikkusest. Haisulooma lemmiktegevuseks on teiste ninapidi vedamine või millegi pätsamine. Oma teoga jääb ta aga iga kord vahele. Tema hobideks on nuhkimine, avaliku korra rikkumine ja korravalvurite haneks tõmbamine. Ta on väga uhke, et teda suliks peetakse ning hoolitseb selle eest, et see ei muutuks. Vempude tõttu ei kutsuta teda külla, pidudele ega muudele kokkusaamistele, kuid ta ilmub ikkagi välja. Haisuloom on omakasupüüdlik tegelane ja mõtleb ainult iseenda huvide peale. Ta varastab kõikvõimalike asju, kuid eelistab väärtuslikke esemeid. Kuigi ta on konfliktide ja peavalu põhjuseks, on Muumidel hea meel, et neil on avanenud võimalus tunda üht tõelist võrukaela.
Striķi

Striķi on küla (vidējciems) Lätis Salduse piirkonnas, Zvārde valla halduskeskus. Küla asub valla loodeosas Druve jõe kaldal. Küla on kujunenud endise Striķi mõisa (Gut Stricken) keskuse juurde. Aastal 2005 oli külas 85 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 45. Vietvārdu datubāze
Puliste

Puliste on küla Hiiumaa vallas Hiiumaa idaosas Hellamaa lahe ääres. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda. Puliste piirneb põhjas ja läänes Värssu, lõunas Kerema ning idas Hagaste külaga. Küla piirneb kirdes Väinamerega. Paul Ariste pakkus kohanime vasteks sõna pull 'võrgukäba'. Marja Kallasmaa arvates võib kohanimi tuletuda mehenimest Pull. . Kohanime on esmamainitud 1650 kujul Peullus. Puliste lõunaossa lõikub Vahtrepa maastikukaitseala. Küla koosseisu kuulub Uuemaarahu. Puliste külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 13 inimest. Kõik elanikud olid eestlased. Puliste ajaloolised talud 1939 Puliste küla asub Pühalepa kihelkonnas. See on ajalooliselt kuulunud Hiiu-Suuremõisa mõisa alla, kuid olnud ka Randvere ja Vaemla mõisa haldusalas. 1650 on mainitud talunikku Peullus Jacobson. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elasid Vaemla mõisas talunikud Pullisto Knuth, Pullisto Michel ja Pullisto Pent. 1835 oli Pulistes viis talu ja küla elanikud said perekonnanimeks nimed Harakas (Harrakas), Kamm, Kimber, Kirs, Kottri (Kottry), Müürisepp, Nirk, Peenar (Penar), Reha (Rehha), Saggar, Tammik, Torn ja Ulmer. Puliste kuulus 1977–1997 Värssu koosseisu. Küla idaosa läbib Hilleste–Hellamaa tee ja põhjaosa piirneb Värssu tänavaga. Pulistes asub Hagaste baptisti koguduse palvemaja, kus tegutseb Läänemaa usulise ärkamise muuseum. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Puliste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Statistikaameti andmebaas Pühalepa valla elanike ja kinnisvarade nimekirjad; Rahvusarhiiv RA, ERA.4320.2.166a Randvere mõis, Pühalepa kihelkonna perekonnanimede panemise raamat 1835. Rahvusarhiiv RA,EAA.1864.2.VIII-198
Peršotravensk

Peršotravensk (ukraina Першотравенськ) on linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis Sõnelnõkove rajoonis. Asulat hakati rajama 1954. aastal söemaardla juurde. 1960. aastani kandis nime Šahtarske. 1966. aastal sai linnaõigused. 2022. aasta alguses oli linnas 27 050 elanikku. Number of Present Population of Ukraine, as of January 1, 2022 http://www.dneprstat.gov.ua/expres/2022/03/21_03_2022/chisl.mist_obl_zn_01_2022.pdf
Nīgrande

Nīgrande (vanasti ka Nīgranda või Pīlesmiests) on küla (lielciems) Lätis Salduse piirkonnas, Nīgrande valla halduskeskus. Küla asub Venta jõe kaldal, merepinnast 50 meetri kõrgusel valla kirdeosas. Asula jääb piirkonna keskusest Saldusest 53 ning Riiast 171 kilomeetri kaugusele. Asula nime kohta on kaks teooriat. See tuleneb piirkonna vanast nimest, mis on tuletatud kas liivi keelest ja tähendaks järsku kallast, või siis kura keelest, kus see tähendaks mäeselga. Nīgrande on vana küla. See kuulus Johann Pielele, kes hankis asulale aastal 1553 turuõigused, ehk siis asula kujunes sisuliselt aleviks. Toona kandis see nime Pīlesmiests (Pila, Pilesme). Alevis oli ligi 300 elanikku, põhiliselt käsitöölised. Aastal 1656 sai asula ka linnaõigused. Aastal 1663 rajati sinna esimene kirik. Aja jooksul linn tühjenes ja aastal 1757 allutati see Nīgrande mõisale (Niegranden). Aastal 1775 valmis praegune kirikuhoone. Aastal 1865 sündis külas Läti kirjanik Jēkabs Janševskis. Nõukogude perioodil sai nüüdseks Nīgrande nime kandev asula kohaliku Straume kolhoosi keskuseks, hiljem oli see koloosi Nīgrande osakonna keskuseks. Nõukogude armee rajas külast loodesse raketiväebaasi. Külas on põhikool, lasteaed ja raamatukogu. Aastal 2022 oli külas 366 elanikku. Vietvārdu datubāze Nīgrandes pagasta teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Hitzendorf

Hitzendorf on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas. Valla osad on Altenberg, Altreiteregg, Berndorf, Doblegg, Hitzendorf, Höllberg, Holzberg, Mayersdorf, Michlbach, Neureiteregg, Niederberg, Oberberg ja Pirka. Zweigelti punase veini viinamarjasordi aretaja Fritz Zweigelt sündis seal 1888. aastal. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Katholikon

Katholikon (kreeka keeles καθολικόν vanakreeka sõnast καθολικός katholikós 'kõigile', 'üleüldine', kirikuslaavi keeles съборъ sobor sõnast 'kogunema') ehk peakirik on oma algses tähenduses õigeusu kloostri peakirik, või ajalooliselt ka suurem linnakirik, kuhu tuldi eri linnaosadest kokku pühapäevaseks liturgiaks ja suurte pühade jumalateenistusteks. Sõna on vahel kasutatud ka katedraali tähenduses. Siiski, piiskopkonnas võib olla mitu katholikon'i, kuid ainult üks neist on katedraal - selles on alati piiskopi kateeder. Eesti keelde on venekeelne sõna собор tõlgitud "peakirik" või ka "katedraal", kuid vene keeles eristatakse peakirikut (собор) katedraalkirikust (кафедральный собор). J. Meyendorff. Catholicity and the Church. - St Vladimir's Seminary Press, 1983. p. 8
Prothesis

Prothesis on õigeusu ja kreekakatoliku kirikus ruum või koht, kus valmistatakse ette pühasid ande armulaua salasuse jaoks. Prothesis'es peab olema väike laud (ohvrilaud), millel leib ja vein valmistatakse ette liturgiaks (proskomiidia), samuti on seal selleks tarvilikud nõud. Asub altari lähedal, sageli on see altarist põhja poole jääv apsiidiga kõrvalruum (lõunapoolne ruum on diakonikon). Liturgia ajal kantakse pühad annid Keerubite laulu saatel prothesis'est ohvrilaualt altarile. käärkamber M. Lillepruun. Tallinna Issanda Muutmise Peakirik: eksterjöör ja interjöör. I. Zarudnõi ikonostaasi restaureerimine läbi aegade. Magistritöö. Tallinn 2010 Вход (малый и великий). – Православный русско-эстонский толковый словарь. Tornimäe EAÕK Neitsi Maria Kaitsmise Kirik: altari ohvrilaud. – e-Varamu
Filosoofiline väitlus

Filosoofiline väitlus on filosoofiaolümpiaadi raames praktiseeritav üks-ühele väitlusformaat. Väitlus toimub kolmes voorus, millest esimene on sedastus, teine kriitika ja kolmas kokkuvõte, voorude kestuseks on vastavalt 4, 3 ja 2 minutit ning nende vahepeal võib teha ristküsitlust või võtta minutise mõtlemisaja. Üks väitluspartner on jaataja ja teine eitaja rollis, väitlause vormis teema edastatakse väitlejatele ning rollid loositakse vahetult enne tunnist ettevalmistusaega. Kokku kestab aktiivne väitlussessioon kuni 26 minutit. Formaat on kujundatud Lincoln-Douglase väärtusväitluse formaadi põhimõtteid lihtsustades ega erine olemuslikult muudest väitlusformaatidest, kuid erinevalt poliitväitlusest on see kohandatud abstraktsemate teemade jaoks, kus väitluse osaks võib olla ka debatt definitsioonide üle ja argumendid põhineda filosoofilistel teooriatel või mõtteeksperimentidel. Filosoofilise väitluse hindamise kriteeriumid on loodud soosima väitlemist lähtuvalt terviklikust strateegiast või "kooskõlalistest ja läbitunnetatud põhimõtetest" ning vältima juhuslike argumentide kuhjamist. Märt Põder (29. jaanuar 2007). "Filosoofiaolümpiaadi väitlusvooru formaat".
Reikama

Reikama on küla Hiiumaa vallas Kärdla ja Suuremõisa vahel. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda. Reikama piirneb põhjas ja läänes Partsi, edelas Leerimetsa, lõunas Hellamaa ning idas Pühalepa-Harju ja Kuri külaga. Paul Ariste arvates lähtub kohanimi sõnadest rõigas (reigas) ja maa. Marja Kallasmaa pakkus reigase tähenduseks heinahunnik või piklik saad. Kohanime on 1900 mainitud kui Рейкама. Reikama piirneb edelas Suuremõisa jõega. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 25 inimest. Kõik elanikud olid eestlased. Reikama ajaloolised talud 1939 Küla piirkond kuulus ajalooliselt Partsi mõisa alla. Küla kujunes välja 20. sajandi alguses, mil sinna ehitati Suuremõisa valla vallamaja. Reikamat läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kus asuvad Reikama ja Pühalepa bussipeatus. Küla piirneb lõunas Tammela–Hellamaa teega. Reikamas asus varem Suuremõisa valla vallamaja, mille asukohta püstitati 2017. aastal skulptor Enn Johannese tehtud mälestuskivi. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Reikama" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Statistikaameti andmebaas Pühalepa valla elanike ja kinnisvarade nimekirjad; Rahvusarhiiv RA,ERA.4320.2.166a; 08.02.1939-09.02.1940
Anu Vukicevic

Anu Vukicevic (kuni 2022 Anu Ennok; sündinud 25. jaanuaril 1992 Viljandis) on eesti võrkpallur. Ta on õppinud Viljandi C. R. Jakobsoni nimelises Gümnaasiumis. Ta esimene treener oli Merle Keerutaja. Aastast 2013–16 mängis ta Soome klubis LP Viesti Salo. 2016–18 Šveitsis Pfeffingeni klubis Sm'Aesch. 2018. aasta suvel siirdus ta Prantsusmaa klubisse Vandoeuvre Nancy Volley-Bal. Balti liiga 2008/09 Viljandi Metalliga 2009/10 Viljandi Metalliga Riikide meistrivõistlused 2008/09 Eesti meistrivõistlused Viljandi Metalliga 2009/10 Eesti meistrivõistlused Viljandi Metalliga 2010/11 Eesti meistrivõistlused Viljandi Metalliga 2011/12 Eesti meistrivõistlused Viljandi Metalliga 2012/13 Soome meistrivõistlused Oriveden Ponnistusega 2013/14 Soome meistrivõistlused LP Viestiga 2014/15 Soome meistrivõistlused LP Viestiga 2015/16 Šveitsi meistrivõistlused Sm'Aesch Pfeffingeniga 2016/17 Šveitsi meistrivõistlused Sm'Aesch Pfeffingeniga 2017/18 Šveitsi meistrivõistlused Sm'Aesch Pfeffingeniga 2020/21 Luksemburgi meistrivõistlused VC Mameriga Riikide karikavõistlused 2007/08 Eesti karikavõistlused Viljandi Metalliga 2008/09 Eesti karikavõistlused Viljandi Metalliga 2009/10 Eesti karikavõistlused Viljandi Metalliga 2010/11 Eesti karikavõistlused Viljandi Metalliga 2011/12 Eesti karikavõistlused Viljandi Metalliga 2013/14 Soome karikavõistlused LP Viestiga 2014/15 Soome karikavõistlused LP Viestiga 2016/17 Šveitsi karikavõistlused Sm'Aesch Pfeffingeniga 2016/17 Šveitsi superkarikas Sm'Aesch Pfeffingeniga 2017/18 Šveitsi superkarikas Sm'Aesch Pfeffingeniga 2019/20 Soome karikavõistlused LP Viestiga 2021/22 Luksemburgi karikavõistlused VC Mameriga 2022/23 Luksemburgi karikavõistlused VC Mameriga 2023/24 Luksemburgi karikavõistlused VC Mameriga Hooaeg 2008/09 Eesti parim noorvõrkpallur neiudest. Hooaeg 2011/12 Eesti parim naisvõrkpallur. Hooaeg 2014/15 Eesti parim naisvõrkpallur. Hooaeg 2015/16 Eesti parim naisvõrkpallur. Tal on montenegrolasest abikaasa Danijeliga poeg. Paremad hooajal 2008/2009 Eesti Võrkpalli Liidu arhiiv. Paremad hooajal 2011/2012 Eesti Võrkpalli Liidu arhiiv. Aasta parimad võrkpallurid on Anu Ennok ja Kert Toobal ERR Sport arhiiv, 28.12.2015. Aasta parimad võrkpallurid on Anu Ennok ja Robert Täht ERR Sport arhiiv, 27.12.2016. Palju õnne! Eesti üks edukaimaid naisvõrkpallureid Anu Ennok sai pisipoja emaks Võrkpall24, 17.03.2022. Anu Vukicevic Volleybox
Kainbach bei Graz

Kainbach bei Graz on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas. Kainbach asub u. 5 km Grazist idas Ida-Steiermargi mägedes. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Kalsdorf bei Graz

Kalsdorf bei Graz on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas. Kalsdorf asub u. 13 km Grazist lõunas Muri jõe ääres. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Kumberg

Kumberg on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Lynne M. Tracy

Lynne M. Tracy (sündinud 20. sajandil Barbertonis Ohio osariigis) on Ameerika Ühendriikide diplomaat. 1. märtsist 2019 kuni 20. detsembrini 2022 oli ta Ameerika Ühendriikide suursaadik Armeenias. 2022. aasta 20. septembril nimetas president Biden Tracy kandidaadiks suursaadiku kohale Venemaal. Lynn vannutati ametisse 2023. aasta 9. jaanuaril ja saabus Moskvasse jaanuari lõpul. "U.S. Ambassador to Armenia Lynne Tracy". 7. november 2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2021. Vaadatud 7. novembril 2021. "Biden To Reportedly Name Veteran Diplomat Tracy As Envoy To Russia" [Teadaolevalt nimetab Biden Venemaale saadikuks veterandiplomaadi Tracy]. rferl.org (inglise). Vabadusraadio. 15. september 2022. Vaadatud 15. septembril 2022. "President Biden Announces Key Nominees". The White House (inglise). 20. september 2022. Vaadatud 22. septembril 2022. Atwood, Kylie (14. september 2022). "First on CNN: Biden to nominate new ambassador to Russia | CNN Politics". CNN (inglise). Vaadatud 15. septembril 2022. "Ambassador Lynne M. Tracy - U.S. Embassy & Consulates in Russia". usembassy.gov (inglise). United States Department of State. Vaadatud 26. jaanuaril 2023. "Guerra in Ucraina. La cronaca minuto per minuto, giorno 336 | È arrivata a Mosca la nuova ambasciatrice americana". rainews.it (itaalia). Rai News. 26. jaanuar 2023. Vaadatud 26. jaanuaril 2023.
Bakronüüm

Bakronüüm (inglise keeles backronym < back 'tagasi' + acronym 'akronüüm') on akronüüm, millele on hiljem antud uus tähendus. Samuti võib bakronüümi luua juba olemasolevate sõnaühendite suupärasemaks kasutamiseks. Tihti arvatakse, et hädasignaal SOS on akronüüm ingliskeelsetest sõnadest Save Our Souls (päästke meie hinged) või Save Our Ship (päästke meie laev), kuid need tähendused on antud morsekoodile ▄ ▄ ▄ ▄▄▄ ▄▄▄ ▄▄▄ ▄ ▄ ▄ hiljem. Sageli kasutatakse bakronüüme lihtsalt nalja tegemiseks, nagu näiteks FORD = Fix Or Repair Daily (paranda või remondi iga päev) või siis ENSV = Enne Nälg Siis Viletsus (Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi asemel). Rohrer, Finlo (13 June 2008). "Save our SOS".http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/magazine/7444184.stm. "Save our SOS". BBC.
Sakla (Hiiumaa)

Sakla on küla Hiiumaa valla idaosas Kärdla ja Suuremõisa vahel. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda. Naaberkülad on põhjas Lõpe, läänes Ala, lõunas Loja, idas Partsi ja kirdes Palade. Kohanime on esmamainitud Rootsi riigi maaraamatus 1564 kui Sakalä ja 1576 kui Sackala. Paul Ariste ja Lauri Kettunen on kohanime lähtekohaks pidanud sõna sakk ('korjanduskott'), sakuraha ('trahv'). Kettunen on pakkunud ka isikunime Sakko. Leo Tiik on arvanud kohanime pärinevat kas Sakala maakonnast või Saaremaa Saklast. Sakla lõunaosa läbib Ala kraav. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 32 inimest. Kõik elanikud olid eestlased. Sakla ajaloolised talud 1939 Küla on ajalooliselt kuulunud Hiiu-Suuremõisa mõisa alla ja 1564 elas seal talunik Anders i Sakalä, 1576 aga Sackala Matz. Küla ajaloolised asumid kulgevad mööda mäeseljandikku Loja–Vilivalla tee ääres. Mõned talukohad on pärit veel Rootsi ajast. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli külas 8 talu, mille peremehed olid Kristna Matzi Niggolas, Kristna Matzi Peter, Suitzo Jack, Otti Mick, Marti Siemo, Otti Matz, Prooso Jüri ja Knuti Tönnis. 1835 oli külas 11 talu, elanikud said perenimeks nimed Ala, Armas, Aru (Arro), Kaivapalu (Kaiwapõllu), Kõrkas, Laid, Lõvi (Löwwy), Mast, Märjamaa, Pannal, Pähhel, Ristmägi (Ristmäggi), Sild, Singi, Spriit (Sprit), Süsi, Taba, Tareste (Tarreste), Tänava (Tännawa), Uba (Ubba) ja Umbaaed (Umbaaid). Sakla kuulus 1977–1997 Palade koosseisu. 1978 alustati arhitekt Kulli projekti järgi Kullipesa elamurajooni arendamist. Küla piirneb kirdes Heltermaa–Kärdla–Luidja maanteega, põhjast läbivad Palade–Tubala tee ja Ala tee. Küla idaosa läbib Sakla–Loja–Vilivalla tee, lääneosa aga Loja tee. Külas asub Palade kalmistu ja mälestustahvel ajakirjanik Juhan Koklale. Lee talukohal paikneb ohvrikivi. Nigula talu rehielamut on kasutatud seltsitegevuseks, talus säilinud ka veskikoht. Lembitu talukoha rajas aednik Lembit Kuulmata. Palade kalmistu Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Sakla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Statistikaameti andmebaas Pühalepa valla elanike ja kinnisvarade nimekirjad; Rahvusarhiiv RA, ERA.4320.2.166a Pühalepa kihelkonna perekonnanimede panemise raamat. Rahvusarhiiv RA,EAA.1864.2.VIII-198 1835
Reece Ushijima

Reece Ushijima (Laguna Hills, California, 13. jaanuar 2003) on Jaapani päritolu Ameerika võidusõitja, kes võistleb praegu 2022. aasta FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel Van Amersfoort Racingu meeskonnas, esindab praegu Ühendkuningriiki, kuid soovib võistelda jaapanlasest ameeriklasena tulevikus. Ushijima debüteeris rahvusvahelises kardisõidus 2017. aastal SKUSA SuperNationalsis Phil Giebler Racingule, võisteldes näiteks Jak Crawfordi ja Zane Maloneyga. Seejärel sõitis ta X30 Senior kategoorias IAME Asia, IAME Euroseries, Beneluxi, Aasia kardimeistrivõistluste ning Super One ja Briti kardisõidu meistrivõistlustel Ühendkuningriigis, võisteldes Piers Sexton Racingu nimel. 2019. aastal saavutas ta Aasia kardisõidu meistrivõistlustel 2. ja IAME Aasia finaalis 3. koha. 2019. aasta novembris läks Ushijima 16-aastaselt kardilt üle autodele. Võidusõidulitsentsi omandamisele järgnenud nädalavahetusel kvalifitseerus ta pole-positsioonile, saavutades võistlustel P3 ja P2 ning sõites Ühendkuningriigis Walesis BRSCC Vormel Ford Talvine Sarjas kiireima ringi. Talvel Dubais, Sakhiris ja Chennais peetud MRF Väljakutse Vormel 2000 Meistrivõistlustel 2019–20 läbis Ushijima kaks kiireimat ringi ja saavutas edetabelis 7. koha. Tema parim tulemus oli Chennais Madrase motorajal viimasel ringil saavutatud 4. koht. 2020. aasta hooajaks sõlmis Ushijima lepingu Hitech Grand Prix'ga, et sõita koos Kush Mainiga BRDC Briti Vormel 3 Meistrivõistlustel. Ameeriklane alustas tugevalt, saavutades oma esimese poodiumi teises ringis, teisena Donington Parkis. Tema järgmine poodiumikoht tuli järgmisel ringil, mis peeti Brands Hatchis, kuid see oleks tema hooaja viimane poodium. Ushijima saavutas edetabelis üheteistkümnenda koha, meeskonnakaaslasest Kush Mainist üheksa kohta tagapool. 2021. aasta hooajaks jäi Ushijima Hitechi juurde, seekord koos Sebastián Álvareze ja Bart Horsteniga. Tema esimene poodiumikoht tuli hooaja avaringil, kolmandal teisel võistlusel Brands Hatchis. Teises voorus Silverstone'i ringrajal teenis Ushijima topeltpooluse, mis on tema esimene pooluskoht selles sarjas, millele järgnesid esimesed võidud 1. ja 2. sõidus. Ta saavutas veel kolm poodiumit ja veel ühe pole. Lõplikus edetabelis 4. 2021. aasta talvel võistles Ushijima Vormel 3 Aasia Meistrivõistlustel koos Hitech GP-ga koos Roman Staněki, Ayumu Iwasa ja Roy Nissanyga. Ta kogus 45 punkti ja saavutas parima võistluse viienda kohaga meistrivõistlustel kaheteistkümnenda koha. Ushijima osales Van Amersfoort Racinguga hooajajärgsetel testidel ja kinnitati, et ta sõidab meeskonda 2022. aasta hooajal, partneriteks Franco Colapinto ja Rafael Villagómez. Ushijima ema on ameeriklanna; tema isa, kes kasvas üles USA-s, on jaapanlane. Kuigi Ushijima sündis Californias, kolis ta noorelt Jaapanisse ja alustas seal oma kardisõitja karjääri. Reece Ushijima karjääri kokkuvõte saidil DriverDB.com (inglise keeles) Autojuhi veebisait (inglise keeles)
Ragunani loomaaed

Ragunani loomaaed (indoneesia keeles Kebun Binatang Ragunan) on loomaaed Indoneesias Lõuna-Jakartas Pasar Minggus. Loomaaia pindala on 140 hektarit. Loomaaias on linnumaja ja primaatide keskus ning seal töötab üle 450 inimese. Loomaaias on palju loomi ohustatud liikides. Seal on esindatud loomi kõigist Indoneesia ja ülejäänud maailma osadest. Loomaaias on kokku 2288 looma. Troopilises elupaigas asuvad haruldased loomad, nagu krokodill, gorilla, orangutan, taapir, anoa, Sumatra tiiger, babirussa ja paabulinnud. Ragunani loomaaed avati 1864. aastal, see on Indoneesia vanim loomaaed. Soosalu, Ene (26. oktoober 1999). "Draakon sai taas nägijaks". Eesti Päevaleht. Vaadatud 16. septembril 2022. "Taman Margasatwa Ragunan". Originaali arhiivikoopia seisuga 1.02.2022. Vaadatud 16.9.2022.
Muusikaline aeg

Muusikaline aeg (inglise keeles musical time) on muusikas kompleksne parameeter, mille osaparameetrid võivad kontrollida nii muusika reaalset helikestust või helivältust kui ka kuulaja ajataju. Muusikaline aeg on seotud rütmi, meetrumi ja tempoga. Nüüdismuusikas on kujunenud oluliseks helilooja ja interpreedi mäng muusika kuulaja ajatajuga. ontoloogiline aeg psühholoogiline aeg Hiekel, Jörn Peter; Utz, Christian (Hrsg.) 2016. Zeit. – Lexikon Neue Musik. J.B. Metzler Verlag GmbH, lk. 610–620