laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Reaktor (keemia)

Keemias on reaktor aparaat, milles toimub mingi aine saamiseks vajalik keemiline protsess. Reaktoreid liigitatakse tööoperatsioonide pidevuse järgi – perioodilised või pidevad või poolperioodilised soojusrežiimi järgi – isotermilised või adiabaatilised reaktsioonikeskkonna füüsikaliste omaduste järgi – homogeensed või heterogeensed. Reaktorite hulka kuuluvad näiteks reaktsioonikolonnid, reaktsioonikambrid, reaktsioonitornid, autoklaavid, polümerisaatorid jm. Tavalisim on vedelas faasis kulgevate reaktsioonide teostamiseks kasutatav segajaga reaktor. Keemiatööstus
Reaktor

Reaktor võib tähendada mitut asja. Tuumareaktor, seade, milles toimub tuumareaktsioon Georeaktor Reaktor, aparaat, milles toimub mingi aine saamiseks vajalik keemiline protsess Bioreaktor Induktiivpool elektrotehnikas Reaktor, veebipõhine ulmeajakiri
Diferentsvõimendi

Diferentsvõimendi on elektroonikas võimendi, millel on kaks sisendit ja kaks väljundit. Niisuguse võimendi lülituses on kaks võimenduselementi (skeemil kaks emitterlülituses bipolaartransistori) ühendatud toitepinge suhtes rööbiti, kusjuures neil on ühine emitteritakisti. Lülitus on seda sümmeetrilisem, mida suurem on emitteritakisti. Et aga siis vastavalt kasvab ka pingelang takistil ja alaneb transistori pinge ning võimendus, kasutatakse takisti asemel püsivooluallikat. Diferentsvõimendi võimendab nii vahelduvpingesignaalide kui ka alalispingesignaalide vahet. Diferentsvõimendi väljundpinge, mis kujuneb kahe väljundklemmi vahel, on võrdeline sisendpingete erinevusega (diferentsiga): U o u t = G ⋅ ( U i n + − U i n − ) , {\displaystyle U_{out}=G\cdot (U_{in}^{+}-U_{in}^{-}),} kus U o u t {\displaystyle U_{out}} on väljundpinge; G {\displaystyle G} ‒ võimendustegur; U i n + {\displaystyle U_{in}^{+}} ja U i n − {\displaystyle U_{in}^{-}} ‒ sisendpinged. Kui sisendeile rakenduvad ühesugused pinged, olgu siis alalispinged või samas faasis muutuvad vahelduvpinged, jääb väljundpinge täiesti sümmeetrilise lülituse korral nulliks. Diferentsvõimendi on iga operatsioonvõimendi sisendis, samuti kasutatakse neid näiteks pingekomparaatorites ja mõõtelülitustes. Differenzverstärker
Püsivooluallikas

Püsivooluallikas on elektriahelate teoorias aktiivne kaksklemm (kahe väljekontaktiga ahelalüli), mille genereeritav (tekitatav) vool jääb püsivaks sõltumata temaga ühendatud koormustakistuse suurusest. Seega püsivooluallika vool ei sõltu tema klemmipingest. Niisugusel ideaalsel vooluallikal on lõpmatult suur sisetakistus. Reaalne vooluallikas stabiliseerib voolu seda paremini, mida suurem on allika sisetakistus Ri temaga rööbitise koormustakistuse RL suhtes.
Püsipingeallikas

Püsipingeallikas ehk pingeallikas on elektriahelate teoorias aktiivne kaksklemm (kahe väljekontaktiga ahelalüli), mille klemmipinge (genereeritav pinge) jääb püsivaks sõltumata temaga ühendatud koormustakistuse suurusest. Seega püsipingeallika klemmipinge ei sõltu teda läbivast voolust. Niisuguse ideaalse pingeallika sisetakistus on null. Reaalne pingeallikas stabiliseerib pinget seda paremini, mida väiksem on allika sisetakistus Ri temaga järjestikuse koormustakistuse RL suhtes. Parameetrilised stabilisaatorid Konstantspannungsquelle
Lekseem

Lekseem on mitmetähenduslik termin keeleteaduses. lekseem on sõnavara põhiüksus, mis hõlmab teavet sõna kuju, muutmise, lauses kasutamise ja tähenduse kohta ning säilib pikaajalises mälus tervikuna. lekseem on sõna kui keele struktuuri element vastandatuna sõnale kui kõne elemendile. lekseem võib olla leksikaalne morfeem ehk sõnatüvi või sõnatuletuselement lekseem ehk leksikaalne sõna on sama tüve alusel moodustatud sõnavormide kogum, mida esindab üks vorm - algvorm ehk võtmevorm. Eesti käändsõna algvorm on ainsuse nimetavas käändes: raamat, raamatu, raamatut, ..., raamatusse, raamatule, ja pöördsõna algvorm ma-tegevusnimi. Lekseemi põhiülesanne lauses on situatsiooni komponentide tähistamine. Sõna "lekseem" tuleb kreeka sõnast lexis 'sõna'. Kui lekseem kannab mõistesisu ehk leksikaalset tähendust, nt 'kodu', 'must', 'koristama' vms, siis sõnavormide muutetunnused kannavad grammatilist tähendust, s.o abstraktsemat tüüpi tähendusi, nt käsku, seesolu vms. Seega ei ole kõik sõnad lekseemid. Leksikaliseerumine on protsess, mille käigus saab leksikaalne tähendus vormi ja tekib lekseem. Nimisõna kohakäändevormid võivad muutuda määrsõnadeks, nt 'kortsus', 'maast'. Sama võib juhtuda ka omadussõnadega, nt ´hirmus´ 'väga' (suur) ning verbi käändeliste vormidega, nt ´elades´ 'kunagi'. Leksikaliseeruda võivad ka sõnaühendid. Lekseeme ja leksikaliseerunud sõnaühendeid ühtekokku nimetatakse leksikaalseteks üksusteks. Sõnavormide ja nt abisõnade piir on sujuv, aja jooksul võivad sõnavormid muutuda abisõnadeks - nad grammatiseeruvad. Morfeem Väike entsüklopeedia veebis [1] (vaadatud 25.09.2012) http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=6&p1=2
Herzele

Herzele on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Herzele jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Herzele loss Ressegemi kirik Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Herzele – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Horebeke

Horebeke on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Horebeke koosneb kahest, üksteisest umbes kilomeetri kaugusel asuvast asulast: Sint-Kornelisker Magistraadihoone Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Horebeke – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Ronse

Ronse on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 1825. aastal linnaõigused saanud Ronse jaguneb järgmisteks piirkondadeks:  Saksamaa – Kleve  Suurbritannia – Sandwich  Prantsusmaa – Saint-Valery-sur-Somme  Tšehhi – Jablonec nad Nisou  Tuneesia – Masakin Bevolking per gemeente op 1 januari 2022  Ronse – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Lebbeke

Lebbeke on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Schelde parempoolse lisajõe Denderi kaldail asuv Lebbeke jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Lebbeke Jumalaemakirik Denderbelle Wieze Magistraadihoone Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Lebbeke – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Erpe-Mere

Erpe-Mere on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 1975. aasta haldusreformi järel moodustatud Erpe-Mere jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Erpe kirik Denderbelle Wieze Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Erpe-Mere – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Liides

Liides (inglise interface) on kahe seadme, arvutiprogrammi või seadme ja inimese vaheline vahelüli, mis hõlbustab nende koostööd. Informaatikas on mitmeid liidesetüüpe, näiteks rakendusliides ehk programmiliides, lühend API (Application Program Interface); kasutajaliides, UI (User Interface); graafiline kasutajaliides, GUI (Graphical User Interface); digitaalne visuaalne kasutajaliides, DVI (Digital Visual Interface); muusikariista digitaalliides, MIDI (Musical Instrument Digital Interface). Väike entsüklopeedia veebis [1] (vaadatud 25.09.2012)
Põlise leppe kivid

Põlise leppe kivid on suurtest kividest koosnev vare ja oletatav kivikalme Hiiumaal Pühalepa külas. Põlise leppe kive on tuntud ka kui Pühalepa Põlise leppe kivid, põhilise leppe kivid, püha leppe kivid, Otimägi ja Vanapagana kivid. Kaitsealuse mälestise moodustab Pühalepa kirikust umbes 400 m põhjas paikneval alal muldpinnast puhastatud looduslikule paepinnale suurtest raudkividest kuhjatud u 2,7 m kõrguse ja 7 m diameetriga püramiidjas kuhelik. Kivide kohta on palju lahknevaid arvamusi - seda on peetud pronksiaegseks kalmeks, teoorjuse ajal (18. sajandi lõpus) kuhjatud näljakangruks, päikesejumala ohverdamiskohaks, Vanapagana käest kukkunud kivihunnikuks, millega ta planeeris Pühalepa kirikut lõhkuda, kuningas Ingvari hauaks kui ka rannikul levinud kombe näiteks, kus enne pikemat merereisi tuli kuhja tuua kivi, et hoida ära õnnetusi. Põlise leppe kivid. Andmebaas EELIS. (Kasutatud 25.09.2012.) Pühalepa. Eesti Entsüklopeedia. (Kasutatud 25.09.2012.) Põlise leppe kivid pühapaikade andmekogus (vaadatud 30.04.2015) "8940 Ohvrikoht Otimägi / Põlise leppe kivid / Püha leppe kivid • Mälestiste otsing • Mälestised". register.muinas.ee. Vaadatud 28. mail 2023. "Teade - Koobas". galerii.kirmus.ee. Vaadatud 28. mail 2023. "Põhilise leppe kivid". Hiiumaa. Vaadatud 28. mail 2023. M. J. Eisen. Esivanemate ohverdamised. Mats, 1996. Marju Kõivupuu. 101 Eesti pyhapaika. Tallinn, Varrak 2010, lk 72–73. Eduard Laugaste, Ellen Liiv. Muistendid Vanapaganast. Tallinn, 1970, lk 65, 447. Samas ka Richard Viidalepa tehtud foto, lk 151. Mäeumbaed, V., Rebassoo, H.-E. Hiiumaa. Siin- ja sealpool maanteed. 1973, lk. 8. Põlise leppe kivid kultuurimälestiste riiklikus registris Marju Kõivupuu. Põhilise leppe kivid said pidulikult uue teabetahvli. Maavalla Koja koduleht, 24.09.10225 (2012). Põlise leppe kivid kultuurimälestiste riiklikus registris: Rahvapärimustega seotud koht "Otimägi", "Põlise leppe kivid", "Püha leppe kivid", I a-tuh lõpp e. Kr. Põlise leppe kivid keskkonnaportaalis Kultuuriministri 1997. aasta põlise leppe kivide arheoloogiamälestiseks tunnistamise kohta: (arheoloogiamälestis nr 42; endine nr 504). Riigi Teataja. Pühalepa valla vaatamisväärsused Põhilise leppe kivid. Puhka Eestis. Põhilise leppe kivid. Tuletorni ring. Pühalepa kirik. Tuletorni ring. Veel üks võimalus tutvuda Hiiumaaga.
Black Velvet

Black Velvet (otsetõlkes 'must samet') võib tähendada mitut asja. Näiteks: Black Velvet, õllekokteil Black Velvet, Kanada viski Black Velvet, Eesti ansambel "Black Velvet", Black Velveti album "Black Velvet", Alannah Mylesi laul "Black Velvet", Robin Lee album, mille peal on ka kaver Alannah Milesi laulust
Black Velvet (ansambel)

Black Velvet on Eesti ansambel, mille moodustasid Lauri Liiv (laul), Sven Lõhmus (klahvpillid) ja Sulev Lõhmus (löökriistad) . Ansambli ilmselt tuntuim laul on olnud "17", mis osutus 1997. aastal Raadio 2 Aastahiti populaarseimaks Eesti lauluks. "Nagu samet ja siid" (1996) "17" (1997) "Öö silmad" (1997) "Jennifer" (1997) "Mängi mulle Mozartit" (1998) "Soolo" (1999) "Kingitus" (1999) "Tähesõjad" (1999) "King Kong Ameerikas" (1999) "Velveteen" (2007) "Võidusõit" (2015) "Väravad" (2018) "2020" (koos Koit Toomega) (2019) "Õli tulle" (2021) "Sandra" (2021) "Annabel" (2022) "Black Velvet" (1998) "Greatest Hits" (2007)
Eduard Timberman

Eduard Timberman (Timbermann 31. oktoober 1905 Tallinn – 11. juuli 1935 Viljandi) oli eesti maalikunstnik. Sündis voorimehe perekonnas. Õppis Jakob Westholmi gümnaasiumis. 1918. aastal siirdus pere elama Viljandi lähedale Auksi. 1918–1923 õppis ta Viljandi maakonna poeglaste reaalgümnaasiumis. 1923. aasta mais oli reaalkoolis Viljandi Koolinoorsoo Liidu kunstiosakonna organiseeritud kursustel osalenute näitus, kus teiste seas oli oma pildid välja pannud ka Eduard Timberman. Samal aastal asus Timberman gümnaasiumi lõpetamata õppima Tartu Kõrgemasse Kunstikooli Pallas. Algul oli ta sunnitud õpingute kõrvalt käima tööl Viljandi lauavabrikus, kuid 1925/1926. õppeaastast alates sai ta andeka õpilasena Kultuurkapitalilt stipendiumi, mis võimaldas muretumalt õpinguid jätkata. 1930. aastal lõpetas Timberman Pallase tolle aasta ainsa lõpetajana ning naasis Viljandisse. 1930. aastate algus oli Viljandi kunstielus väga elav periood. Lisaks Timbermanile elasid ja töötasid seal Gustav Mootse, Peeter Akerberg-Põldmaa, Juhan Kangilaski ja Lydia Nirk-Soosaar. Aeg-ajalt külastasid kodulinna eemalolevad kunstnikud Ants Murakin, Villem Ormisson ja Juhan Muks. Neil aastail sai Timbermanist kohaliku ajalehe Sakala viljakas kaasautor. Enamik tolle perioodi Viljandi kunstinäitusi oli just Timbermani organiseeritud ning neid eksponeeriti sageli Saksa kasiino ruumides Posti tänav 11. Üks Eduard Timbermani lennukamaid ideid oli kunstnikke ühendava moodsa kunsti ateljee ehitamine Viljandisse. Eduard Timbermani kunstilooming ei ole väga suur. Teda tuntakse eelkõige akvarellistina. Selles tehnikas on ta jäädvustanud Viljandi, Tartu, Kasaritsa, Sinialliku, Karksi, Taagepera, Saadjärve ja Petseri vaateid. Mõningates Timbermani õlimaalides kajastub tolle aja cézanneliku kubismi mõju ja nii on Timberman üks väheseid eesti kunstis, kes jätkas teise varalahkunud, kuid omas laadis väljakujunenud kunstniku Kuno Veeberi loodud traditsiooni. 11. juulil 1935 suri Eduard Timberman Viljandi haiglas tiisikusega kaasneva kopsupõletiku tagajärjel. Kunstnik maeti Viljandi Pauluse kalmistule. Mait Talts. "Timberman unistas Viljandi kunstimuuseumist". Sakala, 29. oktoober 2005. Lk 15 Haud Viljandi Pauluse kalmistul
Vimpel

Vimpel ehk viir on pikk ja kitsas või lõpust kitsenev erikujuline lipp. See kinnitatakse vardasse või masti tavaliselt ühe või kahe punktiga. Vimplid valmistatakse tavaliselt piisavalt vastupidavast kangast. Vimplid võivad tähistada näiteks riiklikku või organisatsioonilist kuuluvust või olulist ametikohta. Vimpleid kasutatakse tänapäeval sageli laevadel (eriti sõjalaevadel) või traditsioonilistel ehitistel. Kasutusel on ka dekoratiivsed lauavimplid või riputamiseks sobilikud suveniirvimplid. Erinevalt riigilipust võib riigivärvides vimpel olla heisatud mastis iga päev. Sõna "vimpel" kasutatakse ka kolmnurkse (nt Nepali) lipu kohta. Vapp Plagu Rahvuslipp Rahvusvaheline signalisatsioonikood Sümboolika
Greatest Hits (Black Velvet)

"Greatest Hits" on Black Velveti kogumikplaat, mille andis 2007. aastal välja produktsioonifirma Moonwalk. Plaat avaldati pärast 1999. aastast alanud pausi ansambli muusikategemises. Lisaks vanadele lugudele sisaldab plaat ka paar uut lugu. Kõikude lugude muusika ja sõnade autor on Sven Lõhmus. Velveteen Nagu samet ja siid 17 Öö silmad Hüüa mind Jennifer Mängi mulle Mozartit Pimeduse prints 1 & ainus Vaid 1 minut Kaitseingel Soolo Señorita King Kong Ameerikas Kingitus Tähesõjad Utoopia Varjudest suurem
Simon Magni Schlettherus

Simon Magni Schlettherus (1626, Slätthög, Småland, Rootsi – 7. aprill / 17. aprill 1694) oli Eestimaa vaimulik. Schlettherus sündis Slätthögis (praeguse haldusjaotuse järgi Alvesta vallas Kronobergi läänis Rootsis). Ta immatrikuleeriti 12. septembril / 22. septembril 1646 Tartu Ülikooli. Ordineeriti 21. märtsil / 31. märtsil 1652 õpetajaks. Ta oli aastatel 1652–1655 Vaivara koguduse (Hermanni koguduse nime all) abiõpetaja. Aastatel 1656–1657 oli ta Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse adjunktõpetaja, 1658–1659 teenis ta Nissi Maarja koguduses vikaarina, 1659–1661 oli ta Koeru Maarja-Magdaleena koguduse abiõpetaja, 1661–1694 oli ta sama koguduse õpetaja, teenides 1661–1662 veel õpetajana Järva-Jaani Ristija Johannese kogudust. Lisaks oli ta aastatel 1681–1689 veel Järva praostkonna praost; ta palus end 5. veebruaril / 15. veebruaril 1689 praosti ametist vabastada, kuid praostitiitlit kandis ta surmani. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Lokeren

Lokeren on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Sint-Niklaasi haldusringkonnas. Arheoloogilised leiud annavad tunnistust sellest, et ala oli asustatud juba neoliitikumis. Esimene kirjalik ülestähendus Lokereni kohta pärineb aastast 1114. Linnaõigused sai Lokeren 1825. aastal. Lokerenis asub Molsbroeki looduskaitseala. Schelde lisajõe Durme kaldail asuv Lokeren jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: St Laurentiuse kirik Vaade Lokerenile õhust Eksaarde Durme Molsbroek Molsbroek  Poola – Ropczyce Bevolking per gemeente op 1 januari 2022  Lokeren – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles) Lokerse Feesten - Lokereni muusikafestival "Lokerse Feesten" (hollandi, prantsuse ja inglise keeles) Lokeren in beeld - Views of Lokeren
Täna rikun ma reegleid

"Täna rikun ma reegleid" on Helen Adamsoni debüütplaat, mis ilmus esinejanime Hylene all. Plaadi andis välja 2007. aastal plaadifirma TopTen. Tegu on tantsumuusikaplaadiga, kus leidub nii tuntud lugude kavereid kui ka uusi laule.
Sint-Niklaas

Sint-Niklaas (ka Sint-Niklaas-Waas, prantsuse keeles Saint-Nicolas-Waes) on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 1825. aastal linnaõigused saanud asula nimi on pandud 1217. aastal rajatud Püha Nikolause kiriku järgi. Asula on tuntud ka oma turuväljaku poolest, mis on suurim Belgias (3,19 hektarit). Sint-Niklaas jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Magistraadihoone (XIX sajand) Bevolking per gemeente op 1 januari 2022  Sint-Niklaas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles, osaliselt ka inglise keeles)
Taevas ja maa

"Taevas ja maa" on Hylene'i esitatud kaver Ellen Shipley ja Rick Nowelsi kirjutatud laulust "Heaven Is a Place on Earth", mille laulis kuulsaks Belinda Carlisle. Laul avaldati 2007. aastal Hylene'i debüütplaadil "Täna rikun ma reegleid".
Zottegem

Zottegem on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Zottegem on eri aegadel kandnud järgmisi nimesid: Sottengem (1088), Sottingem (1120), Sotengem (1150–1154), Sothenghem (1174), Sotenchem (1175), Sottenghem (1180), Sotengien (1187), Sotingien (1193), Sotenghien (1193), Sotenghiem (1193), Sotenghem (1195), Sotteghem (1202). Zottegem jaguneb järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks: Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019. Maurits Gysseling. "Toponymisch woordenboek van België, Nederland, Luxemburg, Noord-Frankrijk en West-Duitsland", 1960.  Zottegem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Ninove

Ninove on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Ninovel on varem olnud ka muid nimesid: in Neonifio (821), Neonifium (847), Neonifius (899), Niniue (1088), apud Niniuen (1146), Nineue (1174). Ninove jaguneb järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks: Allikas: Ninove in cijfers Bevolking per gemeente op 1 januari 2022 Maurits Gysseling. "Toponymisch woordenboek van België, Nederland, Luxemburg, Noord-Frankrijk en West-Duitsland", 1960.  Ninove – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Mägi (perekonnanimi)

Mägi on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mägi 3679 inimesel: 1740 mehel ja 1939 naisel. Perekonnanimede levikult on Mägi 4. kohal (meeste puhul 5. ja naiste puhul 4. kohal). Aleksander Mägi, kohtunik Artur Mägi, õigusteadlane Arvi Mägi, näitleja ja lavastaja Arvo Mägi, kirjanik Arvo Mägi, arvutinõustaja Arvo Mägi, teleoperaator Ester Mägi, helilooja Heino Mägi, pedagoog Jaan Mägi, põllumajandusteadlane Kaileen Mägi, teleajakirjanik Konrad Mägi, maalikunstnik ja pedagoog Laine Mägi, näitleja Leino Mägi, poliitik ja sporditegelane Mai Mägi, metallikunstnik Maie Mägi, veemootorisportlane Maie Mägi, mäesuusataja, tõlkija, ajakirjanik ja toimetaja Margus Mägi, filosoof Marika Mägi, arheoloog Marin Mägi, näitleja Maris Mägi, jooksja Marko Mägi, saksofonist Marko Mägi, ajakirjanik Milla Mägi, ajakirjanik ja luuletaja Monika Mägi, advokaat Paul Mägi, dirigent ja pedagoog Priit Mägi, trummar Rasmus Mägi, jooksja Riho Mägi, tuubamängija Rudolf Mägi, sõjaväelane Tõnis Mägi, laulja, helilooja ja näitleja Voldemar Mägi, maadleja https://www.stat.ee/nimed/pere/MÄGI (vaadatud 1.07.2019)
Somaalia osariik

Somaalia osariik on 1. järgu haldusüksus Etioopia idaosas. Piirkonna ajalooline nimi on Ogaden. See on peamiselt asustatud somaallastega. Piirneb Somaalia (kirdes Somaalimaaga), Djibouti ja Keeniaga. Osariigi pealinn on Jijiga. Somaalia osariik loodi 1995. aastal Hararghe ja Bale provintsi osadest. 1977–1978 toimus sõda Somaalia ja Etioopia vahel, mille käigus Somaalia üritas piirkonda vallutada. 1984. aastal asutatud Ogadeni Rahvuslik Vabastusrinne peab Eritrea toetusel sissisõda valitsusvägede vastu. Somaalia osariik on jagatud üheksaks piirkonnaks. 2007. aasta rahvaloenduse andmetel olid 97,2% elanikest somaallased ja 98,4% moslemid. 60% elanikest on nomaadidest karjakasvatajad. Peamine tegevusala on põllumajandus. Lisaks karjakasvatusele kasvatatajse teravilja, peamiselt maisi ja sorgot. Osariigis leidub maagaasi, mida ammutavad välismaised ettevõtted, nt Petronas, Lundin Petroleum ja Africa Oil Corporation.
Gastronoomia

Gastronoomia on õpetus, mis tegeleb hea toiduga (sh selle valmistamisega, siit ka vahel kasutatud termin toiduvalmistuskunst) ja toitumisega, hõlmab inimese toidukultuuri kõiki valdkondi. Gastronoomiat võib defineerida ka kui "peenemaitseliste toitude harrastamist". Vastavat harrastajat nimetatakse siis gastronoomiks. Mõistel "gastronoomia" on suur ühisosa mõistega "kulinaaria". Sõna "gastronoomia" tuleneb prantsuse sõnast gastronomie, mis on tuletatud vanakreeka sõnadest γαστήρ (gastēr) 'magu'; 'kõht' ja νόμος (nomos) 'seadus'. TEA entsüklopeedia 7. köide, 2011. Eesti entsüklopeedia veebis [1][alaline kõdulink] (vaadatud 25.09.2012) Jean Anthelme Brillat-Savarin "Maitse füsioloogia ehk mõlgutused kõrgemast gastronoomiast" Tõlkija Külli Kressa. Tallinn: Tänapäev, 2014
Rahvakunst

Rahvakunst on osa rahvakultuurist, mis kunstiloominguna avaldub tarbeesemete ja tööriistade, rõivaste, mööbli ja hoonete (enamasti elamute) vormis ja kaunistustes. Rahvakunstis kasutatakse materjalina näiteks villa, puitu, savi, kive jne. "rahvakunst". Eesti Entsüklopeedia. 2006. Vaadatud 12. jaanuaril 2024.  Rahvakunst – tsitaadid Vikitsitaatides
Anna Brigadere

Anna Brigadere (1. oktoober 1861 Tērvete – 25. juuni 1933 Tērvete) oli läti kirjanik. Ta kirjutas peamiselt näidendeid, kasutades seejuures tihti folkloorset ainest. Tema tuntuim näidend on "Sprīdītis" (1903), mis jutustab noorest läti talupoisist ja tema fantastilistest seiklustest kodulähedases metsas. Eesti keeles on näidend ilmunud Karl Abeni tõlkes ("Pöialpoiss", Tallinn: Eesti Õpetajate Liit, 1927). 1982. aastal valmis näidendi põhjal multifilm (režissöör Ansis Bērziņš), 1985. aastal mängufilm (režissöör Gunārs Piesis). Brigadere sulest on ilmunud ka neli autobiograafilist teost, nende hulgas "Dievs, daba, darbs" ("Jumal, loodus, töö", 1926), mis räägib läti naise elust 19. sajandi lõpus. Eesti keeles on ilmunud veel Brigadere komöödia "Suur saak" (tõlkinud Mart Pukits, Tallinn: Eesti Haridusliit, 1934). Anna Brigadere on maetud Riia metsakalmistule. Anna Brigadere biograafia saidil letonika.lv
Täht-noolöölane

Täht-noolöölane (Acronicta psi) on liblikaliik öölaste sugukonnast, Eestis tavaline ööliblikas. Röövik toitub lehtpuudel ja -põõsastel. Temaga väga sarnase kolmkida-noolöölase (Acronicta tridens) röövik erineb lühemate seljatupsude poolest. Täht-noolöölane andmebaasis eElurikkus
ER

ER või Er või eR või .er on paljudes tähendustes kasutatav lühend. Eesti Raadio Eesti Raamat (kirjastus) Eesti Rahvusteater (Saksamaal 1945–1949) Eesti Reformierakond endoplasmaatiline retiikulum ER on Aafrikas asuva Eritrea riigi kood Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni standardi ISO 3166-2 järgi östrogeeni retseptor "ER" ("Kiirabihaigla") oli aastatel 1994–2009 toodetud ameerika telesari ER on lühend ladinakeelsest sõnapaarist Elizabetha Regina või Elizabeth, Regina ('kuninganna Elizabeth'), mis viitab Suurbritannia kuninganna Elizabeth II-le ER on lühend ladinakeelsest sõnapaarist Eduardus Rex ('kuningas Edward'), mis viitas Suurbritannia kuningas Edward VIII-le Er on erbiumi keemiline sümbol eR on rannikumurre (kirderannikumurre) .er Eer Nie Er, hiina helilooja ERR εr, suhteline dielektriline läbitavus
2012. aasta Euroopa naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

VII Euroopa naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Hollandis Emmenis 16.–22. septembrini 2012. Turniiri võitis tiitlikaitsja Zoja Golubeva, kellele järgnesid Nina Hoekman ja Aiõõna Sobakina. Võistkondliku võidu võttis Venemaa koosseisus Aigul Idrisova ja Natalja Šestakova. Järgnesid Valgevene (Volha ja Darja Fedarovich) ning Läti (Golubeva ja Zane Magone). Parima kombinatsiooni auhinna pälvis Natalia Sadowska partiis eksmaailmameistri Darja Tkatšenkoga.